KOMISJONI ARUANNE

EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA KESKPANGALE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Euro kasutuselevõtt Lätis

1. Sissejuhatus

Nõukogu otsustas 9. juulil 2013, et Läti täidab euro kasutuselevõtuks vajalikke tingimusi ja et tema suhtes seoses euroalas osalemisega kehtestatud erand tühistatakse alates 1. jaanuarist 2014[1].

Läti järgis kõigi nende liikmesriikide tava, kes on võtnud euro kasutusele pärast esimest eurole ülemineku lainet (1999–2002), ja valis nn järsu eurole ülemineku, mille puhul euro pangatähed ja mündid muutusid euro kasutuselevõtmise päeval seaduslikuks maksevahendiks[2]. Kahenädalane paralleelkäibe periood, mille jooksul olid üheaegselt ringluses nii euro kui ka Läti lati rahatähed ja mündid, võimaldas lati sularaha järk-järgult käibelt kõrvaldada. Edukas üleminek kinnitas taas seda, et lühike paralleelkäibe periood on piisav, kui üleminek on korralikult ette valmistatud[3]. Suur osa lätlastest (79 %) pidas eurole üleminekut sujuvaks ja tõhusaks[4].

Käesolev aruanne on jätk komisjoni kahele aruandele,[5] milles käsitleti praktilisi ettevalmistusi eurole üleminekuks Lätis. Praeguses aruandes vaadeldakse kõige olulisemaid eurole üleminekuprotsessi aspekte tagasiulatuvalt, keskendudes euro sularahale ülemineku ettevalmistamisele, paralleelkäibe perioodile, kuritarvitusliku hinnakujunduse ja hindadest väärarusaama vältimiseks võetud meetmetele, hinnasuundumustele, hinnatajule ja euroteemalisele teavitustööle. Vajaduse korral esitatakse aruandes ka komisjoni soovitused täiendavateks meetmeteks, mida Läti ametiasutused võiksid võtta, ning tehakse järeldusi, mis võivad olla väärtuslikud järgmiste eurole üleminevate riikide jaoks.

2. Eurole üleminek 2.1. Euro sularahale ülemineku ettevalmistamine

Euro sularahale üleminek on tõenäoliselt vääringuvahetuse nähtavaim aspekt, sest see hõlmab praktiliselt kõiki finantsasutusi, ettevõtjaid ja kodanikke. Kõnealuse protsessi sujuvus ja tõhusus eeldab piisavas koguses euro sularaha jagamist kõikidele asjaosalistele ning seda, et pangad ja ettevõtjad on suureks täiendavaks töökoormuseks hästi ettevalmistatud.

400 miljonit Läti riiki tähistava küljega euromünti vermiti pärast riigihanke korraldamist rahapajas Staatliche Münzen Baden-Württemberg (Stuttgart, Saksamaa). Ligikaudu 110 miljonit erineva nimiväärtusega eurorahatähte laenati Deutsche Bundesbank'ilt.

Pangad ja ettevõtjad varustati enne 2013. aasta lõppu euro sularahaga. Krediidiasutuste varustamine euro sularahaga (nn eeljaotus) algas 1. novembril 2013. Tavaline kaaseeljaotus kommertspankade suurtele klientidele algas 10. detsembril 2013, väiksematele äriklientidele toimetati euro sularaha kätte lihtsustatud kaaseeljaotuse teel alates 27. detsembrist 2013. Postkontorid said euro sularaha kaaseeljaotuse teel pangalt Citadele Bank. Eeljaotatud euro pangatähtede ja müntide koguväärtus oli 283,2 miljonit eurot.

Üldsusele tehti alates 10. detsembrist 2013 kommertspankade, postkontorite ja Läti Keskpanga harukontorite kaudu kättesaadavaks 800 000 stardikomplekti (ligikaudu üks iga majapidamise kohta), mis sisaldas erineva nimiväärtusega Läti euromünte (väärtuses 14,23 eurot komplekti kohta). 1. jaanuariks 2014 oli müüdud ligikaudu 644 000 stardikomplekti. Tagantjärele tundub, et Läti puhul osutus euroala rusikareegel, mille kohaselt läheb vaja umbes ühte stardikomplekti majapidamise kohta, liiga optimistlikuks. Alates 1. jaanuarist 2014 võivad kollektsionäärid ja mündimüüjad osta allesjäänud stardikomplekte. Alates 10. detsembrist 2013 oli jaemüüjatele kasutamiseks kättesaadavaks tehtud 95 000 erikomplekti (igaühes 200 eurot), millest ligikaudu 70 000 komplekti oli 1. jaanuariks 2014 müüdud. Ka mitmed kommertspangad pakkusid äriklientide keskmistele vajadustele kohandatud individuaalseid stardikomplekte.

Suurenenud turvariski silmas pidades koostati turvalisust käsitlev tegevuskava, milles nähti ette meetmed sularahavedusid sooritavate sularahavedajate turvameetmete tõhustamiseks üleminekuperioodi jooksul. Võimalike halbade ilmastikuoludega toimetulemiseks koostati spetsiaalne tegevuskava. Mõni nädal enne ja pärast eurole üleminekut pakkus riigi politsei Läti Keskpangale, kommertspankadele ja sularahaveofirmadele tasuta eskorti.

Kommertspangad ja postkontorid pidid eeskätt 2013. aasta detsembri viimastel päevadel haldama erakorraliselt palju sularaha. Lati müntide käibest kõrvaldamise logistika lihtsustamiseks anti sularahaveofirmadele ja kommertspankadele müntide kogumiseks, hoiustamiseks ja transportimiseks standardsed teisaldatavad mahutid.

Läti pangandusturul on 25 panka 371 pangakontoriga, millest 19 panka 321 kontoriga osutavad sularahateenuseid. Eurole ülemineku hõlbustamiseks pikendasid mõned pangad aasta viimastel nädalatel oma lahtiolekuaegasid. Kommertspangad osutavad koguseliste piiranguteta tasuta sularahavahetusteenust kuni 30. juunini 2014.

Alates 2013. aasta septembri lõpust pakkus Läti Keskpank koos Läti Tööandjate Liiduga sularahakäitlejatele ja raamatupidajatele euro sularaha alast koolitust üldiselt ja eelkõige selle turvaelementide kohta. Nendel koolitustel osalesid eelkõige jaemüüjad ja postkontorite töötajad. Pangatöötajad said oma tööandjailt erikoolituse euro kasutuselevõtu üldpõhimõtete ja selle mõju kohta pangateenustele, samuti pangateenuste kättesaadavuse kohta 1. jaanuari 2014 paiku.

Selleks et parandada juurdepääsu sularaha vahetusteenustele, eelkõige maapiirkondades, mängis olulist rolli sularahavahetuses Latvijas Pasts (Läti Post). Sularaha vahetusteenuseid pakutakse üldsusele 302 postkontoris kuni 31. märtsini 2014 (mida võidakse pikendada veel kuni kolmeks kuuks).

Vastavalt komisjoni uuringule, mis tehti 2013. aasta detsembri lõpus,[6] oli suurel osal lätlastest euro sularaha juba enne üleminekut: 43 % lätlastest omas euro pangatähti (millest 56 % pärines välisreisidelt, 46 % oli Lätis pangas vahetatud) ja 60 %-l lätlastest oli euromünte (millest 57 % pärines välisreisidelt ja 48 % stardikomplektidest).

Lätis oli euro sularahale üleminek hästi ette valmistatud ja korraldatud. Pangad, ettevõtjad ja kodanikud olid enne üleminekut euro sularahaga piisavalt varustatud. Läti kogemuse valguses tuleks standardse üldsusele suunatud mündikomplektide arvu prognoosi vähendada.

2.2. Paralleelkäibe periood

Kahenädalane paralleelkäibe periood, mille jooksul olid ringluses nii eurod kui ka Läti latid, lõppes 14. jaanuaril 2014.

Läti kõik 1061 pangaautomaati suutsid 1. jaanuaril 2014 kell 01.00 väljastada eurosid. Pangaautomaadid laeti euro sularahaga (peamiselt 10-, 20- ja 50-euroste rahatähtedega) peamiselt 2013. aasta detsembri viimastel päevadel. 5-euroseid on alates 1. jaanuarist 2014 väljastanud 242 pangaautomaati ja alates 14. jaanuarist 2014 veel 460 automaati. 2014. aasta jaanuari keskpaigas oli üks kolmandik emiteeritud euro pangatähtedest 5-eurosed. Makseterminalid lülitusid 1. jaanuaril 2014 automaatselt ümber eurole. 99,3 % makseterminalidest on suutelised toimima ühtses euromaksete piirkonnas (SEPA). Pankade klientidel soovitati kasutada sagedamini elektroonilisi makseid, eriti esimestel päevadel pärast 1. jaanuari 2014. Paralleelkäibe perioodil kasutati maksekaarte 6,6 miljoni tehingu puhul, mille koguväärtus oli 122 miljonit eurot. Võrreldes 2013. aasta jaanuariga suurenes 2014. aasta jaanuaris elektrooniliste maksete kasutamine 20–30 %.

Mõni pangakontor ja Läti Keskpanga kõik kuus sularahakassat olid sularahateenuste jaoks avatud 1. jaanuaril 2014. Laupäeviti tavapäraselt suletud postkontorid olid avatud laupäeval, 4. jaanuaril, mis lihtsustas juurdepääsu sularaha vahetusele eelkõige kõrvaliste ja maapiirkondade elanike jaoks.

Tänu hoolikale ettevalmistusele said pangad ja postkontorid paralleelkäibe perioodil lisandunud töökoormusega hästi hakkama. Mitmed pangad kasutasid oma kontorites sularahaoperatsioonideks täiendavat personali. Jaemüüjatele ja muudele äriklientidele osutati ennetavalt sularaha kogumisteenuseid. Kohandati kontorite rahalugemis- ja hoiustamisjõudlust.

9. jaanuariks 2014 oli vahetatud ligikaudu 120,15 miljonit eurot, millest suurimates kommertspankades, mis hõlmavad 77 % kõigist klientidest, 98,9 miljonit eurot, postkontorites 16,1 miljonit eurot ja Läti Pangas 5,15 miljonit eurot. Pangaautomaatidest sularaha väljavõtmiste arv ja maht oli jaanuari esimestel päevadel sama mis nn lati aegadel. 98 % müügiautomaatidest lülitusid eurole ümber 6. jaanuaril 2014.

16.–18. jaanuaril 2014 Lätis läbi viidud komisjoni uuringu[7] kohaselt ei esinenud 88 % küsitletutest probleeme lati sularaha vahetamisel või euro sularaha väljavõtmisel pankadest jaanuari esimesel nädalal. See protsent on väiksem kui eurole üleminekul Eestis (95 %), aga üldiselt siiski kooskõlas varasemate üleminekutega[8].

Joonisel 1 on esitatud üksnes eurodes tehtud sularahamaksete areng paralleelkäibe perioodil Lätis ning vastav võrdlus Eesti, Slovakkia ja Sloveeniaga.

Suhteliselt suur osa (30 %) sularahas arveldavast elanikkonnast maksis juba esimesel tööpäeval pärast eurole üleminekut (2. jaanuaril 2014) üksnes euro sularahas. 4. jaanuaril maksis juba kaks kolmandikku küsitletud kodanikest üksnes euro sularahas. Pärast seda suurenes üksnes eurodes tehtud maksete osakaal paralleelkäibe perioodi lõpuni, välja arvatud reede, 10. jaanuar 2014, mil see langes 91 %-lt 87 %-le, kuid suurenes sellele järgnenud esmaspäeval jälle kiiresti (91 %-ni). Üldiselt kujunes üksnes eurodes tehtud maksete areng kiiremaks kui Eestis ja Slovakkias, aga vähem järjepidevaks kui Sloveenias.

Jaemüügisektor sai samuti hästi hakkama üleminekuprotsessi probleemide ja kahe vääringu samaaegse käsitsemisega. Jaemüüjad olid euro sularahaga hästi varustatud ja suuri probleeme järjekordadega ei olnud. Allpool esitatud jooniselt 2 nähtub, et juba 2. jaanuaril sai 94 % kodanikest vahetusraha tagasi üksnes eurodes. See näitaja suurenes 100 %-ni 7. jaanuaril ja jäi samale tasemele kuni 14. jaanuarini 2014.

Kohe pärast paralleelkäibe perioodi lõppu tehtud komisjoni uuringust selgub, et väga suure osa lätlaste (79 %) arvates toimus üleminek sujuvalt ja tõhusalt[9].

2.3. Endise vääringu kõrvaldamine käibest

Ehkki käibel oleva lati sularaha kogus on alates 2013. aasta algusest vähenenud, on lati sularaha käibest kõrvaldamine olnud eraldi probleem.

Märkimisväärne osa Läti latte kõrvaldati käibest juba enne eurole üleminekut. 2013. aasta 31. detsembriks oli käibes olevate lattide väärtus vähenenud ligikaudu 50 % võrreldes 2013. aasta jaanuariga (1,2 miljardilt latilt 630,8 miljardile latile).

Kokku tuli kõrvaldada käibest 293 miljonit münti (757 tonni). Lati müntide demonetariseerimine algas 5. septembril 2013. Hinnanguliselt oli 31. detsembriks 2013 hävitatud 33 % lati müntidest. Et vähendada lati sularaha kogust juba enne 1. jaanuari 2014, pakkus mitu panka klientidele võimalust hoiustada lati münte alates 2013. aasta oktoobrist tasuta hoiukontodele. Peale selle pakub Läti Keskpank võimalust vahetada piiramatus koguses lati münte tasuta lati pangatähtede vastu. Kommertspangad hakkasid klientide hulgas aktiivsemalt propageerima sularahata makseid. Et vähendada 1. jaanuariks 2014 käibel olevat suure nimiväärtusega lati pangatähtede massi, soovitati sularahaveoga tegelevatel ettevõtjatel ja muudel äriühingutel hoiduda kõrge nimiväärtusega pangatähtede tellimisest.

Lätis oli eurole üleminek hästi ette valmistatud ja sujus tõrgeteta. Sularahaautomaadid ja makseterminalid olid õigeks ajaks kohandatud ning pangad ja postkontorid said paralleelkäibe perioodil lisandunud töökoormusega hästi hakkama. Jaemüüjad said üleminekuga ja kahe vääringu samaaegse käsitsemisega hästi hakkama. Jaemüüjad olid euro sularahaga hästi varustatud. Komisjoni uuringu kohaselt sai 94 % küsitletud kodanikest juba 2. jaanuaril 2014 vahetusraha tagasi üksnes eurodes[10].

3. Kuritarvitusliku hinnakujunduse ja hindadest väärarusaama vältimine

Üldsus on olnud mures eurole ülemineku võimaliku mõju pärast hindadele. Seepärast oli eriti oluline, et Läti ametiasutused võtaksid kõik vajalikud meetmed kuritarvituste ja väärarusaamade ärahoidmiseks hindade muutumise kohta.

Alates 2013. aasta jaanuarist on jälgitud 120 sageli ostetava toote ja teenuse hinda Läti seitsme suurima linna kõige populaarsemates müügikohtades. Lähtudes varasemate üleminekute käigus saadud kogemustest, on jälgitavate teenuste hulgas sellised, mille puhul kaasneb kõige tõenäolisemalt euro kasutuselevõtuga hinnatõus, nagu juuksurisalongid, restoranid ja kohvikud ning autoremonditeenused. Selle jälgimise tulemusi on avaldatud korrapäraselt majandusministeeriumi veebisaidil ja eurole ülemineku veebisaidil.

Läti tarbijaõiguste kaitse keskus, tarbijaõiguste kaitsega tegelevad valitsusvälised organisatsioonid, riiklik toidu- ja veterinaaramet ja maksuameti on jälginud hindade esitamist ja eurodesse ümberarvestamist (nt hindade ümardamist) käsitlevate nõuete täitmist hindade kahes vääringus esitamise ja euro ausa kasutuselevõtu kokkuleppe rakendamise perioodil. Intensiivne kontrollimine algas 1. oktoobril 2013. Pärast Euroopa Komisjoni esimest aruannet Läti praktiliste ettevalmistuste kohta euro kasutuselevõtuks on inspektorite koguarv märgatavalt suurenenud (praegu 346).

Hindade esitamine kahes vääringus – nii lattides kui ka eurodes – on kohustuslik 1. oktoobrist 2013 kuni 30. juunini 2014. Alates 2013. aasta oktoobrist on läbi viidud 14 849 kontrollimist (kokku on neid kavandatud 28 000). Läti tarbijaõiguste kaitse keskus ja tarbijate huvide kaitse assotsiatsioon viisid läbi 14 849 kontrollimist ja avastasid rikkumisi 5 486 müügikohas. Kõige sagedasem avastatud puudus seisnes hindade ebatäpselt ümberarvutamises eurodesse (4 245 juhtumit). Teine kõige sagedasem rikkumine oli seotud hindade kahes vääringus esitamisega (1 720 juhtumit). 2014. aasta jaanuari lõpu seisuga olid rikkumised 4 231 müügikohas kõrvaldatud. 2 453 müügikohas tehti seda kohapeal tarbijaõiguste kaitse keskuse inspektori juuresolekul. 39 juhul määrati kuni 500 lati (711,44 euro) suurune trahv. Praeguse seisuga on 83 juhul algatatud haldusmenetlused. Riiklik toidu- ja veterinaaramet on viinud läbi 4 454 hindade kontrollimist (rikkumisi avastati 186 müügikohas) ja maksuamet 79 kontrollimist (rikkumisi avastati 22 müügikohas). Hindade kahes vääringus esitamise nõudega seotud rikkumiste arv on aja jooksul vähenenud.

Üldiselt leidsid lätlased, et hindade kahes vääringus esitamine on kasulik, kuna lihtsustab hinnavõrdlust ja aitab harjuda mõtlema uues vääringus. Vastavalt komisjoni jaanuarikuisele uuringule[11] pidas neljast küsitletud lätlasest ligi kolm (74 %) hindade esitamist kahes vääringus väga või üsna kasulikuks. Peale selle leidis 84 % küsitletutest, et hinnad olid alati (44 %) või enamasti (40 %) esitatud nõuetekohaselt kahes vääringus; selline tulemus on vastavuses varasemate üleminekute tulemustega.

Küsimusele hindade ümberarvestamise kohta vastas 46 % lätlastest, et nende arvates olid hinnad mõnikord (33 %), sageli (10 %) või väga sageli (3 %) eurodesse ebatäpselt ümber arvestatud. See tulemus on varasemate eurole üleminekute tulemuste vahepeal.

12. juulil 2013 alustati euro ausa kasutuselevõtja kampaaniaga, mille raames kutsutakse ettevõtjaid üles kohustuma mitte kasutama üleminekut ära omakasu eesmärgil, järgima üleminekueeskirju ja pakkuma klientidele vajalikku abi. Kampaania on sarnane varasemate eurole üleminekute puhul edukalt rakendatud vabatahtlike algatustega ning seda juhib majandusministeerium. Kampaaniaga liitujail on õigus kasutada logo „Euro aus kasutuselevõtja”, mis näitab nende osalemist kampaanias, ning kampaanias osalejate nimed kantakse europrojekti veebisaidil avaldatavasse nn valgesse nimekirja. 2014. aasta jaanuari seisuga oli kampaaniaga ühinenud 1 224 kaupu müüvat ja teenuseid pakkuvat ettevõtjat (üle 11 000 müügipunkti). Osalejate hulka kuulub ka viis suurimat jaekaubandusketti. Ausa hinnakujunduse kokkulepe on väga tähtis algatus, et vältida võimalikku kuritarvituslikku hinnakujundust ja hindadest väärarusaama. Lätis tegutsevate ettevõtjate koguarvu, algselt kavandatud eesmärki (vähemalt ligikaudu 10 000 ettevõtjat või 30 000 müügipunkti) ja varasemate eurole üleminekute käigus saadud kogemusi arvesse võttes tundub, et seda kokkulepet oleks saanud laialdasemalt rakendada[12].

Alates 1. oktoobrist 2013 on tarbijatel olnud võimalus esitada kaebusi hindade esitamise eeskirjade rikkumiste kohta tarbijaõiguste kaitse keskusele, helistades erinumbril või euroga seotud üldisel teabeliinil või andes sellest teada e-posti või kirja teel. Tarbijaõiguste kaitse keskus või koostööd tegevad valitsusvälised organisatsioonid käsitlevad kaebusi maksimaalselt 48 tunni jooksul nende laekumisest. Kodanikud on väljendanud muret peamiselt hindade esitamise ja ümardamiseeskirjade rakendamise teemadel. Kaebusi võimalike hinnatõusude kohta seoses üleminekuga eurole on hinnanud Läti Konkurentsinõukogu.

Lätis on esitatud hindu kahes vääringus ja rakendatud ausa hinnakujunduse algatust kooskõlas komisjoni soovitustega[13]. Läti ametiasutused peaksid jätkuvalt tagama kodanike kõigi kaebuste nõuetekohase uurimise ja kontrollima euro ausa kasutuselevõtja kokkuleppe korralikku rakendamist kuni kampaania lõpuni.

Osalemine ausa hinnakujunduse algatuses on olnud võrreldes varasemate eurole üleminekutega pigem pettumust valmistav. Euro kasutusele võtvad riigid peaksid kokkuleppes osalemise määra eesmärgiks seadma vähemalt 75 %.

4. Hinnasuundumused ja hinnataju 4.1. Hinnasuundumused

Inflatsioon oli Lätis enne eurole üleminekut väga madal ja aeg-ajalt isegi negatiivne. Deflatsioon tulenes peamiselt energiakomponendist, väiksemal määral tööstuskaupadest (v.a energiakaubad) ning hiljuti ka töötlemata toiduainetest. Need suundumused on sarnased euroala ja Läti naaberriikide koondandmetega.

Vastavalt teistes liikmesriikides pärast euro kasutuselevõttu väljakujunenud tavale kavatseb Eurostat koostada hinnangu hindade arengu kohta Lätis pärast eurole üleminekut niipea, kui andmeid on piisavalt. Eurostat peaks kõnealuse dokumendi avaldama 2014. aasta mais.

4.2. Hinnataju

Vastavalt komisjoni hiljutisele uuringule[14] on enamik lätlastest (57 %) arvamusel, et euro tõttu suureneb riigis inflatsioon (võrreldes 55 % eestlastega, 19 % slovakkidega, 66 % küproslastega, 37 % maltalastega ja 52 % sloveenidega vahetult pärast nende eurole üleminekut), samal ajal kui ainult 19 % uskus, et euroalaga liitumine aitab Lätis säilitada hindade stabiilsuse.

Kuni 2013. aasta keskpaigani oli tajutav inflatsioon Lätis alates selle kõrghetkest 2011. aasta kevadel pidevalt vähenenud, peegeldades hästi inflatsiooni tegelikku arengut. 2013. aasta juuli ja novembri vahel tajutav inflatsioon siiski suurenes, ehkki aastane THHI inflatsioon langes alla nulli. Ehkki tajutava inflatsiooni suurenemise põhjus tegeliku inflatsiooni vähenemise kontekstis võis olla peatselt toimuv üleminek eurole, on konkreetset põhjuslikku seost eurole ülemineku ja tajutava inflatsiooni vahel raske kindlaks määrata. Tajutav inflatsioon vähenes eurole ülemineku ajal ehk detsembris 2013 ja jaanuaris 2014. Üldises tarbijaküsitluses esitatud andmetest selgub, et hooajaliselt korrigeerimata andmete kohaselt langes inflatsioon jaanuaris 21,9-le (detsembris oli see 24,6).

5. Euroalane teavitus

Läti ametiasutused alustasid pärast nõukogu 9. juuli 2013. aasta otsust eurole üleminekuga seotud teavitusmeetmete aktiivset etappi.

Euro kasutuselevõttu Lätis käsitleva teavitusstrateegia viimases versioonis, mille euroasjadest teavitamise ja üldsuse teadlikkuse suurendamise töörühm kiitis heaks 22. oktoobril 2012, esitati suunised euro kasutuselevõtu teavituskampaania kohta. Kvantitatiivselt seati kampaaniaga eesmärgiks, et 90 % kõigist elanikest tunneksid end hästi informeerituna kõikidest eurole üleminekuga kaasnevatest praktilistest aspektidest.

Rahandusministeeriumi koordineeritud teavituskampaania hõlmas erinevaid teavitusvahendeid (otsepostitus kodudesse, seminarid ja koolitused, sotsiaalmeedia, tele- ja trükikampaania) ning oli suunatud erinevatele sihtrühmadele (nt üldsus, kooliõpilased, haavatavas olukorras rahvastikurühmad, ettevõtjad). Täiendavaid teavitusmeetmeid võtsid riigikantselei, majandusministeerium, Läti Keskpank, haridus- ja teadusministeerium, Läti Kommertspankade Assotsiatsioon ning muud avalik- ja eraõiguslikud asutused.

Alates 2012. aastast toimusid piirkondades korrapärased ettevõtjatele, professionaalsetele sularahakäitlejatele ja haavatavas olukorras olevatele rahvastikurühmadele suunatud seminarid ning piirkondlikud üritused ja foorumid. Läti Tööandjate Konföderatsioon, Läti Kaubanduskoda ja Läti Kaupmeeste Liit korraldasid ettevõtjatele euro ausa kasutuselevõtu kampaaniast teavitamiseks õpikodasid, mille raames toimusid kohtumised valitsusametnike ja majandusteadlastega.

Läti Keskpank, Euroopa Keskpank, Euroopa Komisjon ja rahandusministeerium korraldasid 12. septembril 2013 Riias eurole ülemineku konverentsi.

Massimeediakampaania algas 2013. aasta septembris mitmesuguste telereklaamidega, millega püüti avalikkust emotsionaalselt kaasata ja selgitada eurole ülemineku protsessi praktilisi aspekte. Kampaaniat täiendasid trüki-, raadio- veebi- ja välireklaamid. Meediakanali valikul püüti jõuda ka kõrvaliste piirkondade haavatavas olukorras olevate rahvastikurühmadeni ning venekeelse elanikkonnani.

Haridus- ja teadusministeerium jagas õpetajate ja õpilaste teavitamiseks kõikidele koolidele õpetajatele mõeldud infobrošüürid ja õppekavadesse lülitamiseks mõeldud pildiraamatud.

Mitmed meetmed olid suunatud nägemis- ja kuulmispuudega inimestele, kellele korraldati koolitusi uute rahatähtede ja müntide kujunduse, turvaelementide ja ülemineku üldiste küsimuste kohta.

Kõigile majapidamistele saadeti 2013. aasta lõpus rahandusministeeriumi ja Euroopa Komisjoni koostöös valminud teavitusmaterjalid. Selleks oli koostatud viiele piirkonnale kohandatud versioonid, sealhulgas venekeelne versioon. Varsti pärast seda saatsid Euroopa Keskpank ja Läti Keskpank infolehe, milles selgitati rahatähtede ja müntide kujundust ja turvaelemente.

Euroopa Komisjon osales teavitusstrateegia rakendamisel Läti rahandusministeeriumi ja komisjoni vahel 10. juulil 2012 allkirjastatud partnerluslepingu ja seejärel 30. aprillil 2013 allkirjastatud toetuslepingu raames, rahastades kuni 50 % ulatuses teavitustöö abikõlblikke kulusid. Peale selle rahastas komisjon euro rändnäitust, mis toimus Riias ja teistes suuremates Läti linnades septembrist 2013 kuni jaanuarini 2014. Komisjon korraldas seminari Läti ajakirjanikele ja tegi koostööd 2013. aasta septembris toimunud eurole ülemineku konverentsi raames. Samuti varustas komisjon Läti ametiasutused mitmesuguste trükistega ja viis enne vääringute paralleelkäibe perioodi, selle ajal ja pärast seda läbi eurobaromeetri arvamusküsitlusi.

Euroopa Keskpank tegi koostööd Läti Keskpangaga, et kasutada ära koostoimet ja maksimeerida teavituskampaania mõju. Euroopa Keskpank pakkus trükiseid, korraldas eurole pühendatud näituse, aitas korraldada 2013. aasta septembris toimunud eurole ülemineku konverentsi ja korraldas massimeediakampaania, milles keskenduti euro rahatähtede ja müntide välimusele ja turvaelementidele ning ülemineku põhifaktidele ja kuupäevadele.

Teavitus- ja avalikkuse teadlikkuse suurendamise kampaania aitas tagada sujuva eurole ülemineku. Pisut hilinenud algusest hoolimata teavitati erinevaid sihtrühmasid, sealhulgas spetsiifilisi rühmasid, nagu vähemused, kõrvalistes piirkondades elavad inimesed, noored ja eakad, asjakohaselt euro kasutuselevõtu praktilistest aspektidest. 89 % lätlastest leiab, et nad on euro kohta piisavalt teavet saanud[15]. Sellega võib lugeda täidetuks eesmärgi, et 90 % Läti elanikest tunneks euro küsimustes hästi informeerituna. 80 % lätlastest on rahul Läti ametiasutuste esitatud teabega. Toetus eurole on jõudnud 52 %-ni (2014. aasta jaanuaris tehtud uuring Lätis) pärast suhteliselt madalat taset 2013. aasta alguses (33 % vastavalt 2013. aasta jaanuaris tehtud uuringule). Selleks et toetus veelgi suureneks, soovitatakse jätkata teavitustegevusega ja avaliku arvamuse uuringutega euroga seotud teemadel. Lätlased on eeskätt endiselt mures eurole ülemineku mõju pärast hindadele ja kuritarvituslikule hinnakujundusele[16]. Seepärast on soovitav veel mõne kuu jooksul jälgida hindade kahes vääringus esitamist, õiget ümberarvestamist, ümardamispõhimõtteid ja hindade arengut üldiselt.

[1] Nõukogu otsus 2013/387/EL, 9. juuli 2013, euro kasutuselevõtu kohta Lätis 1. jaanuaril 2014 (ELT L 195, 18.7.2013, lk 24).

[2] Esimese lainega euro kasutusele võtnud liikmesriigid kohaldasid nn Madridi stsenaariumi, mille kohaselt oli üleminekuperioodi pikkuseks kolm aastat (Kreekas üks aasta).

[3] Eestis, Slovakkias ja Sloveenias rakendati samuti kahenädalast paralleelkäibe perioodi, kuid Maltal ja Küprosel oli see ühe kuu pikkune.

[4] Eurobaromeetri kiiruuring 393, 16.–18. jaanuaril 2014 kohapeal tehtud uuring, kättesaadav aadressil: [http://ec.europa.eu/economy_finance/euro/communication/polls/index_en.htm].

[5] Euroopa Komisjon – Kaheteistkümnes aruanne euroala tulevaseks laienemiseks tehtavate praktiliste ettevalmistuste kohta, COM(2013)540 final, 23.7.2013, http://ec.europa.eu/economy_finance/pdf/2013/twelfth_report_on_the_practical_preparations_en.pdf; http://ec.europa.eu/economy_finance/pdf/2013/thirteenth_report_on_the_practical_preparations_en.pdf; ja Kolmeteistkümnes aruanne euroala tulevaseks laienemiseks tehtavate praktiliste ettevalmistuste kohta, COM(2013)855 final, 3.12.2013, http://ec.europa.eu/economy_finance/pdf/2013/thirteenth_report_on_the_practical_preparations_en.pdf.

[6] Eurobaromeetri kiiruuring 390, 28. ja 30. detsembril 2013 kohapeal läbi viidud uuring, kättesaadav aadressil http://ec.europa.eu/economy_finance/euro/communication/polls/index_en.htm.

[7] Eurobaromeetri kiiruuring 393 (vt joonealune märkus 4).

[8] Slovakkias oli vastav näitaja 90 %, Küprosel 88 %, Maltal 85 % ja Sloveenias 96 %.

[9] Eurobaromeetri kiiruuring 393 (vt joonealune märkus 4).

[10] Eurobaromeetri kiiruuring 393 (vt joonealune märkus 4).

[11] Eurobaromeetri kiiruuring 393 (vt joonealune märkus 4).

[12] Eestis olid vastava kokkuleppega liitunud 526 majandusüksust, Küprosel umbes 7 600 ettevõtjat, Maltal umbes 7 900 ettevõtjat ning Slovakkias umbes 20 000 müügipunkti.

[13] Komisjoni soovitus, 10. jaanuar 2008, eurole üleminekut hõlbustavate meetmete kohta (ELT L 23, 26.1.2008, lk 30).

[14] Eurobaromeetri kiiruuring 393 (vt joonealune märkus 4).

[15] Eurobaromeetri kiiruuring 393 (vt joonealune märkus 4).

[16] Eurobaromeetri kiiruuring 393 (vt joonealune märkus 4).