SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Määrusega (EL) 2017/2402 (väärtpaberistamise määrus) ja määrusega (EL) nr 575/2013 (kapitalinõuete määrus) on ELis kehtestatud väärtpaberistamise üldnormid ning loodud lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise ehk standardväärtpaberistamise erinormid. Raamistiku eesmärk on edendada turvalist, sügavat, likviidset ja usaldusväärset väärtpaberistamise turgu, mis on ligitõmbav laiale ja stabiilsele investoribaasile, et aidata eraldada raha sinna, kus seda on majanduses kõige rohkem vaja. Uus väärtpaberistamise kord kehtib alates 2019. aasta jaanuarist ja see on kapitaliturgude liidu loomisel ELi jõupingutustes kesksel kohal.

COVID-19 pandeemia põhjustatud rängal majandusšokil ja erakorralistel tõkestamismeetmetel on majandusele kaugeleulatuv mõju. Ettevõtjad on silmitsi häiretega tarneahelates, ajutiste sulgemiste ja vähenenud nõudlusega. Liidu ja liikmesriikide ametiasutused on võtnud otsustavaid meetmeid, et aidata maksejõulistel ettevõtjatel toime tulla majandustegevuse järsu, kuid ajutise aeglustumisega ja sellest tuleneva likviidsuspuudujäägiga.

Euroopa Komisjoni 2020. aasta suvine majandusprognoos osutab väga sügavale majanduslangusele, sest majandustegevus vähenes 2020. aasta esimesel poolel tohutult ja ELis tervikuna peaks reaalne SKP 2020. aastal vähenema 8,3 %. Seega eeldatakse, et majanduslangus on palju rängem kui 2009. aastal täheldatud langus ning samas on majanduse taastumise väljavaated ebaühtlased ja ebakindlad. Seepärast tuleks kiireloomulisi erakorralisi meetmeid täiendada sihipäraste meetmetega, millega toetada majanduse kiiret taastumist keskpikas perspektiivis.

Endiselt on oluline, et pangad saaksid jätkata äriühingutele laenude andmist ka lähikuudel kohe, kui COVID-19 kriisi vahetu mõju hakkab taanduma. Seetõttu on oluline valmistada ette või ajakohastada vahendeid, mis võimaldavad pankadel säilitada ja isegi suurendada suutlikkust anda laenu reaalmajandusele, eelkõige VKEdele. Väärtpaberistamine võib selles osas olla peamine abivahend. Laenude muutmisel kaubeldavateks väärtpaberiteks saaks väärtpaberistamisega vabastada panga kapitali edasiseks laenamiseks ja võimaldada laiemal hulgal investoritel majanduse taastamist rahastada.

Praegune raamistik ei saavuta oma täielikku potentsiaali kahes majanduse taastamiseks väga olulises aspektis: raamistik ei hõlma bilansilist sünteetilist väärtpaberistamist ning see ei ole viivisnõuete väärtpaberistamiseks päris sobiv.

Väärtpaberistamise raamistik vaadatakse põhjalikult läbi ja vajaduse korral esitatakse 2022. aasta jaanuariks seadusandlikud muudatused. Sellest hoolimata esitatakse käesolevas ettepanekus juba sihipärased muudatused, arvestades nende kasulikkust majanduse taastumisel. Kui oodata raamistiku läbivaatamise ja võimalike seadusandlike muudatustega 2022. aastani, siis võtaksid soovitud õiguslikud kohandused tõenäoliselt veel paar aastat aega ja see nurjaks eesmärgi kasutada väärtpaberistamist võimalikult tõhusalt, et lähikuudel majanduse taastumisele kaasa aidata.

Käesolev ettepanek ei asenda ega vähenda mingil viisil eespool nimetatud läbivaatamise ulatust, sest selle eesmärk on uurida uue korra üldmõju, sealhulgas selliseid küsimusi nagu riski säilitamise kord, privaatväärtpaberistamiste kasutamine, avalikustamiskorra mõju jne. Eelseisval läbivaatamisel võetakse arvesse ka kapitaliturgude liidu kõrgetasemelise foorumi soovitusi Euroopa väärtpaberistamise turu laiendamise kohta.

Lisaks sellele, et need sihipärased muudatused toetavad majanduse taastumise rahastamist, aitavad need ka suurendada meie finantssüsteemi vastupanuvõimet: võib eeldada, et standardväärtpaberistamise raamistiku laiendamisega ka bilansilistele väärtpaberistamistele, hakatakse ELi väärtpaberistamise turul ulatuslikumalt kasutama standardväärtpaberistamise märgist ühes selle lisanõuetega, mis tagavad väiksema keerukuse ja suurema läbipaistvuse. Nii saame pakkuda täiendavaid stiimuleid, et väärtpaberistamine toimuks lihtsat, läbipaistvat ja standarditud väärtpaberistamist pakkuvas tugevas ELi raamistikus ning aidata pankadel leida viise, kuidas jagada riske kapitaliturgudel osalejatega, nagu on kapitaliturgude liidu projekti üks eesmärke.