35)

Käesolevates suunistes kasutatakse järgmisi mõisteid: 1. „abi” – igasugune meede, mis vastab kõigile aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele; 2. „põllumajandussektor” – kõik põllumajandustoodete esmatootmise ning põllumajandustoodete töötlemise või turustamisega tegelevad ettevõtjad; 3. „põllumajandustoode” – aluslepingu I lisas loetletud tooted, välja arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1379/2013 (28) I lisas loetletud kalandus- ja vesiviljelustooted; 4. „abikava” – mis tahes dokument, mille alusel võidakse ilma edasisi rakendusmeetmeid nõudmata anda üksikabi kõnealuses dokumendis üldiselt ja abstraktselt määratletud ettevõtjatele, ja mis tahes dokument, mille alusel võidakse anda konkreetse projektiga mitteseotud abi ühele või mitmele ettevõtjale määramata ajaks ja/või määramata ulatuses; 5. „äärepoolseimad piirkonnad” – aluslepingu artikli 349 esimeses lõigus nimetatud piirkonnad; 6. „Egeuse mere väikesaared” – määruse (EL) nr 229/2013 (29) artikli 1 lõikes 2 nimetatud väikesaared; 7. „maaelu arengu programm” – maaelu arengu programm, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 6 lõikes 1; 8. „põllumajandustegevus” – põllumajandustoodete tootmine, töötlemine ja turustamine; 9. „mets” – üle 0,5 hektari suurune maa-ala, millel on üle viie meetri kõrgused puud, mille võrade liitus on suurem kui 10 %, või puud, mis suudavad in situ kõnealuste künnisteni jõuda, ning mis ei sisalda maad, mis on peamiselt kasutuses põllumajanduses või linnamaana. Liikmesriik või piirkond võib otsustada kohaldada muud metsa mõistet, võttes aluseks olemasolevad riigisisesed õigusaktid või inventuurisüsteemi. Liikmesriik või piirkond peab esitama määratluse teatises ning kui see on seotud maaelu arengu meetmega, tuleks see esitada maaelu arengu programmis; 10. „põllumajandustoodete esmatootmine” – aluslepingu I lisas loetletud põllundus- ja loomakasvatussaaduste tootmine ilma kõnealuste toodete olemust muutva täiendava töötlemiseta; 11. „põllumajandustoodete töötlemine” – põllumajandustoodete töötlemine, mille puhul töötlemise saadus on samuti põllumajandustoode, välja arvatud põllumajandusettevõttes toimuv tegevus, mis on vajalik loomse või taimse toote ettevalmistamiseks esmamüügiks; 12. „põllumajandustoodete turustamine” – toodete omamine või väljapanek, mille eesmärk on müük, müügiks pakkumine, tarnimine või mis tahes muu turustamise viis, välja arvatud esmatootja esmamüük edasimüüjatele või töötlejatele ja mis tahes tegevus, millega toodet esmamüügiks ette valmistatakse. Kui esmatootja müüb toodet lõpptarbijale selleks ettenähtud kohas, käsitatakse seda tegevust turustamisena; 13. „VKEd” ehk „mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad” – ettevõtjad, kes vastavad komisjoni määruse (EL) nr 702/2014 (30) I lisas sätestatud kriteeriumidele; 14. „suurettevõtjad” – ettevõtjad, kes ei vasta komisjoni määruse (EL) nr 702/2014 I lisas sätestatud kriteeriumidele; 15. „raskustes olev ettevõtja” – ettevõtja, kes vastab vähemalt ühele järgmistest tingimustest: a) kui on tegemist piiratud vastutusega äriühinguga (v.a alla kolme aasta tegutsenud VKE), kes on akumuleeritud kahjumi tõttu kaotanud üle poole oma märgitud osa- või aktsiakapitalist Nii on see juhul, kui akumuleeritud kahjumi mahaarvamine reservidest (ning kõikidest muudest elementidest, mida üldiselt peetakse äriühingu omavahendite osaks) annab negatiivse tulemuse, mis ületab poolt märgitud osa- või aktsiakapitalist. Selle sätte kohaldamisel mõistetakse termini „piiratud vastutusega äriühing” all eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (31) I lisas mainitud äriühinguliike ning „osa- ja aktsiakapital” hõlmab mis tahes ülekurssi; b) kui on tegemist äriühinguga (v.a alla kolme aasta tegutsenud VKE), kus vähemalt mõnel liikmel on piiramatu vastutus äriühingu võlgade eest ja kes on kaotanud kogunenud kahjumi tõttu üle poole oma arvetel olevast kapitalist. Selle sätte kohaldamisel mõistetakse termini „äriühing, kus vähemalt mõnel liikmel on piiramatu vastutus äriühingu võlgade eest” all eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL II lisas mainitud äriühinguliike; c) kui asjaomase ettevõtja suhtes on võlausaldajate soovil algatatud kõiki võlakohustusi hõlmav maksejõuetusmenetlus või ettevõtja vastab siseriikliku õiguse kohaselt kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele; d) kui ettevõtja on saanud päästmisabi ning ei ole veel laenu tagasi maksnud või garantiid lõpetanud või on saanud ümberkorraldusabi ning tema suhtes kohaldatakse endiselt ümberkorraldamiskava; e) ettevõtja puhul, kes ei ole VKE, kui viimase kahe aasta jooksul: i) on ettevõtja arvestuslik finantsvõimendus olnud suurem kui 7,5 ja ii) on ettevõtte EBITDA suhe intressimaksete kattevarasse olnud alla 1,0; 16. „põllumajanduslik majapidamine” – põllumajandustoodete esmatootmiseks kasutatav üksus, mis koosneb maast, ruumidest ja rajatistest; 17. „abi osakaal” – abi kogusumma, mis on väljendatud protsendina rahastamiskõlblikest kuludest enne maksude või muude tasude mahaarvamist; 18. „üksikabi” – sihtotstarbeline üksikabi ja abikava raames üksikutele abisaajatele antav abi; 19. „sihtotstarbeline üksikabi” – abi, mida ei anta abikava alusel; 20. „brutotoetusekvivalent” – abi summa, kui see on antud toetusena abisaajale, enne maksude või muude tasude mahaarvamist; 21. „abi andmise kuupäev” – kuupäev, mil abisaajal tekib kohaldatavate riigi õigusaktide alusel seaduslik õigus abi saada; 22. „tootjarühm ja -organisatsioon” – rühm või organisatsioon, mis on moodustatud järgmistel eesmärkidel: a) kohandada kõnealustesse tootjarühmadesse või -organisatsioonidesse kuuluvate tootjate tootmisprotsessi ja toodangut turunõuetele või b) lasta kaupa ühiselt turule, sealhulgas kaupa müügiks ette valmistada, müüki tsentraliseerida ja hulgiostjaid varustada; või c) töötada välja ühised eeskirjad toodangut käsitleva teabe kohta, esmajoones seoses saagikoristuse ja kättesaadavusega; või d) edendada tootjarühmade või -organisatsioonide muid tegevusi nagu äri- ja turustusoskuste arendamine ning uuendusprotsesside korraldamine ja lihtsustamine; 23. „tagasimakstav ettemakse” – projekti jaoks antav laen, mis makstakse ühe või mitme osamaksena ja mille tagasimaksmise tingimused sõltuvad projekti tulemustest; 24. „taimekahjur” – nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ (32) artikli 2 lõike 1 punktis e määratletud kahjulikud organismid; 25. „projekti või tegevusega seotud tööde algus” – investeeringuga seotud tegevuse või ehitustööde alustamine või esimene kindel kohustus tellida seadmeid või teenuseid või muu kohustus, mis teeb projekti või tegevuse pöördumatuks, olenevalt sellest, kumb on varajasem. Tööde või tegevuse alguseks ei peeta maa ostmist ja ettevalmistustöid, näiteks lubade saamist või teostatavusuuringute teostamist. Projekti või tegevusega seotud tööde alguseks loetakse selline punkti 144 alapunkti a teises lauses, punkti 502 alapunkti a teises lauses ning punkti 635 alapunktis a osutatud maa ost, mille rahastamiskõlblikud maaostukulud moodustavad 100 % rahastamiskõlblikest investeerimiskuludest; 26. „maksumeetme kava järglaskava” – maksusoodustuse vormis kava, mis kujutab endast eelneva maksusoodustuse vormis kava muudetud versiooni ja millega asendatakse eelnev kava; 27. „hukkunud loomad” – loomad, kes on põllumajandusettevõttes või transportimise ajal hädatapu korras konkreetse diagnoosi alusel või ilma kindla diagnoosita tapetud või surnud, sealhulgas surnult sündinud ja sündimata jäänud loomad, kuid mitte tapetud inimtoiduks; 28. „kaitse all olev loom” – liidu või riiklike õigusaktide alusel kaitstud loom; 29. „noor põllumajandustootja” – abitaotluse esitamise kuupäeval kuni 40 aasta vanune ning vastavate ametialaste oskuste ja pädevustega füüsiline isik, kes asutab esimest korda põllumajandusliku majapidamise selle ainujuhina; 30. „suuremahuline investeerimisprojekt” – investeeringud maapiirkondades, nagu osutatud käesolevate suuniste II osa 3. peatükis, mille rahastamiskõlblikud kulud ületavad 50 miljonit eurot, arvutatuna abi andmise kuupäeva hindade ja vahetuskursside alusel; 31. „kohandatud abisumma” – suurtele investeerimisprojektidele lubatud maksimaalne abisumma, mis arvutatakse järgmise valemi alusel: suurim abisumma = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C), kus R on abi ülemmäär, mida asjaomases piirkonnas kohaldatakse, välja arvatud suurendatud abi ülemmäär VKEde puhul; B on rahastamiskõlblike kulude see osa, mis jääb vahemikku 50–100 miljonit eurot. C on rahastamiskõlblike kulude see osa, mis ületab 100 miljonit eurot; 32. „materiaalne vara” – maast, hoonetest ja tootmisrajatistest, masinatest ja seadmetest koosnev vara; 33. „immateriaalne vara” – vara, millel ei ole füüsilist või rahalist kehastust, näiteks patendid, litsentsid, oskusteave või muu intellektuaalomand; 34. „loodusõnnetusega võrreldavad ebasoodsad ilmastikutingimused” – sellised ilmastikunähtused nagu külm, tormid ja rahe, jää, raju- või pidev vihm või tugev põud, mille tõttu hävinud kogus ületab 30 % kolme eelneva aasta keskmisest aastatoodangust, mis arvutatakse eelneva kolmeaastase perioodi kolme aasta põhjal või eelnenud viieaastase perioodi kolme aasta keskmisena, milles ei ole arvesse võetud kõige kõrgemat ja kõige madalamat näitajat; 35. „muud ebasoodsad ilmastikutingimused” – ebasoodsad ilmastikutingimused, mis ei vasta käesolevate suuniste punkti 35 alapunkti 34 tingimustele; 36. „keskkonnakahjustus” – konkreetse sündmusega seotud ja piiratud geograafilise ulatusega konkreetne reostus, saastumine või keskkonnakvaliteedi halvenemine, mille tulemusel hävineb rohkem kui 30 % asjaomase põllumajandusettevõtja keskmisest aastatoodangust kolmel eelnenud aastal või eelnenud viieaastase perioodi kolme aasta keskmisest, milles ei ole arvesse võetud kõige kõrgemat ja kõige madalamat näitajat. See ei hõlma üldisi keskkonnaohte, mis ei ole seotud kindla sündmusega, näiteks kliimamuutust või õhusaastet; 37. „katastroof” – inimtegevusest põhjustatud ootamatu biootilist või abiootilist laadi sündmus, millega kaasnevad olulised häired metsandusstruktuurides, põhjustades olulist kahju metsandussektorile; 38. „liidu normatiiv” – liidu õigusaktides sätestatud kohustuslik normatiiv, milles määratakse kindlaks üksikettevõtjatele kohustuslikud eesmärgid, eelkõige seoses keskkonna, hügieeni ja loomade heaoluga; liidu normatiivina ei käsitata siiski liidu tasandil kehtestatud normatiive ega eesmärke, mis on kohustuslikud liikmesriikidele, kuid mitte üksikutele ettevõtjatele; 39. „vähetootlik investeering” – investeering, millega ei kaasne põllumajandusliku majapidamise väärtuse või tasuvuse märkimisväärne kasv; 40. „investeeringud liidu normatiividele vastavuse saavutamiseks” – investeeringud, mis on tehtud liidu normatiivile vastavuse saavutamiseks pärast ELi õigusaktides sätestatud üleminekuperioodi möödumist; 41. „nõustamine” – terviklik nõustamisprotsess ühe ja sama lepingu raames; 42. „tõuraamat” – raamat, register, andmik või andmekandja: a) mida peab tõuaretajate organisatsioon või ühing, mis on ametlikult tunnustatud liikmesriigis, kus ta on asutatud, ja b) kuhu kantakse sisse või milles registreeritakse ühte tõugu tõuveised ühes nende eellaste nimetamisega; 43. „aktiivne põllumajandustootja” – aktiivne põllumajandustootja määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 9 tähenduses; 44. „vähem arenenud piirkonnad” – piirkonnad, mille sisemajanduse koguprodukt (SKP) elaniku kohta moodustab alla 75 % EL 27 keskmisest SKPst; 45. „EL 25” – 25 liikmesriiki, kes olid ELi liikmed 2005. aasta mai seisuga; 46. „EL 27” – 27 liikmesriiki, kes olid ELi liikmed 2007. aasta jaanuari seisuga; 47. „kapitaaltööd” – tööd, mida teeb põllumajandusettevõtja ise või teevad tema töötajad, ning millega luuakse põhivara; 48. „väiketaristu” – taristu, mille rahastamiskõlblikud kulud on kõige rohkem 2 miljonit eurot; 49. „toidukultuuripõhine biokütus” – biokütus, mis on toodetud teraviljast ja muust tärkliserikkast toorainest, suhkru- ja õlitaimedest, nagu on määratletud komisjoni ettepanekus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviks, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta ning direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (33); 50. „põllumajandusmaa” – põllumaa, püsirohumaa ja püsikarjamaa või püsikultuuride all olev maa-ala, nagu see on määratletud määruse (EL) nr 1307/2013 artiklis 4; 51. „muu maahaldaja” – muu kui põllumajandussektoris tegutsev maad haldav ettevõtja; 52. „tehingukulu” kohustuse täitmisega seotud lisakulu, mis ei tulene otseselt kohustuse täitmisest või mida ei lisata otseselt hüvitatavate kulude või saamata jäänud tulude hulka ning mida võib arvutada standardkulu alusel; 53. geneetiliste ressursside säilitamine põllumajanduses ja metsanduses: a) „in situ säilitamine” põllumajanduses – geneetiliste materjalide säilitamine ökosüsteemides ja looduslikes elupaikades ning liikide või looduslike liikide elujõuliste populatsioonide hoidmine ja taastamine nende looduslikus keskkonnas ning kodustatud loomatõugude või kultuurtaimeliikide puhul põllumajanduskeskkonnas, kus on välja kujunenud nende eriomadused; b) „in situ säilitamine” metsanduses – geneetiliste materjalide säilitamine ökosüsteemides ja looduslikes elupaikades ning liikide elujõuliste populatsioonide hoidmine ja taastamine nende looduslikus keskkonnas; c) „säilitamine põllumajandus- või metsamajandusettevõttes” – in situ säilitamine ja arendamine põllumajandus- või metsamajandusettevõtte tasandil; d) „ex situ säilitamine” – põllumajanduse või metsanduse geneetilise materjali säilitamine väljaspool looduslikku elupaika; e) „ex situ kogu” – põllumajanduse või metsanduse geneetilise materjali kogu, mida hoitakse väljaspool looduslikku elupaika; 54. „toiduained” – toiduained, mis ei ole põllumajandustooted ja mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (34) I lisas; 55. „kvaliteedikavas osalemisest tulenevad püsikulud” – kulud, mis on kantud seoses toetatava kvaliteedikavaga liitumise ja kvaliteedikavas osalemise iga-aastaste osamaksudega, sealhulgas vajaduse korral kulutused kontrollidele, mida on vaja kvaliteedikava spetsifikatsioonidele vastavuse tõendamiseks; 56. „lühike tarneahel” – tarneahel, mis hõlmab piiratud arvu ettevõtjaid, kes kohustuvad tegema koostööd, arendama kohalikku majandust ning tihedaid geograafilisi ja sotsiaalseid suhteid tootjate, töötlejate ja tarbijate vahel; 57. „põllumajandusliku majapidamise liige” – füüsiline või juriidiline isik või füüsiliste või juriidiliste isikute rühm, olenemata sellest, milline õiguslik seisund on sellele rühmale ja rühma liikmetele riiklike õigusaktidega antud, välja arvatud põllumajandusettevõtte töötajad. Põllumajandustootja majapidamise liikmena käsitatav juriidiline isik või isikute rühm peab abi taotlemise ajal tegelema põllumajanduslikus majapidamises põllumajandusega; 58. „klaster” – sõltumatute ettevõtjate – idufirmade, väikeste, keskmise suurusega ja suurettevõtjate ning nõuandvate organite ja/või teadusasutuste – rühm, mille eesmärk on stimuleerida majandus- ja uuendustegevust, edendades intensiivset suhtlemist, vahendite jagamist ja teadmiste ja oskusteabe vahetamist ning aidates tulemuslikult kaasa teadmussiirdele, võrgustike loomisele ja teabe levitamisele klastri ettevõtjate vahel; 59. „väikeettevõtja” – komisjoni soovituses 2003/361 (35) määratletud mikroettevõte või füüsiline isik, kes ei tegele abi taotlemise hetkel majandustegevusega; 60. „kohalik turg” – a) turg, mille puhul turu ja toote päritoluettevõtte vaheline vahemaa on 75 km, mille raadiuses peab toimuma toote töötlemine ja müük lõpptarbijale, või b) turg, mille puhul vastavas maaelu programmis on kehtestatud turu ja toote päritoluettevõtte vaheline vahemaa, mille raadiuses peab toimuma toote töötlemine ja müük lõpptarbijale; või c) turg, mille puhul on vastavas maaelu arengu programmis kehtestatud veenev alternatiivmääratlus; 61. „TSE (transmissiivse spongioosse entsefalopaatia) ja BSE (veiste spongioosse entsefalopaatia) testide kulud” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (36) X lisa C peatüki kohaselt tehtavatest testidest tulenevad kulud, sealhulgas testikomplektide soetamise, proovide võtmise, transportimise, analüüsimise, säilitamise ja hävitamisega seotud kulud; 62. „teadus- ja teadmiste levitamise organisatsioon” – üksus (nt ülikool või uurimisinstituut, tehnosiirde agentuur, innovatsioonivahendaja, teadusuuringutele pühendunud füüsiline ja/või virtuaalne koostööüksus) hoolimata oma õiguslikust staatusest (avalik-õiguslik või eraõiguslik) või rahastamise viisist, mille peamine eesmärk on sõltumatult teostada alusuuringuid, rakendusuuringuid või tootearendust, nagu on kindlaks määratud teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi raamistikus, või laialdaselt levitada sellise tegevuse tulemusi mittediskrimineerivalt ja ainuõigusteta, kasutades selleks õpetamist, avaldamist või teadmussiiret. Kui selline üksus tegeleb majandustegevusega, tuleb majandustegevuse rahastamine, kulud ja tulud arvestada eraldi. Ettevõtjatel, kes avaldavad mõju sellisele üksusele, nt aktsionäridel või liikmetel, ei tohi olla eelisjuurdepääsu sellise üksuse teaduspotentsiaalile ja tema saavutatud teadustulemustele; 63. „reaalturutingimuste põhimõte” – põhimõte, mille kohaselt ei tohi lepinguosaliste vahelise investeerimistehingu tingimused erineda sõltumatute ettevõtjate vahel sõlmitud tehingu tingimustest ning need tingimused ei tohi sisaldada salalepete elemente. Iga tehing, mis tuleneb avatud, läbipaistvast ja mittetingimuslikust pakkumismenetlusest, loetakse reaalturutingimuste põhimõttele vastavaks; 64. „metsa säästev majandamine” – metsade ja metsamaade kasutamine niisugusel viisil ja määral, et need säilitavad oma elurikkuse, tootlikkuse, uuenemisvõime, elujõulisuse ja võime täita praegu ja tulevikus vastavaid ökoloogilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid funktsioone kohalikul, siseriiklikul ja üleilmsel tasandil muudele ökosüsteemidele kahju tekitamata; 65. „agrometsandussüsteemid” – maakasutussüsteemid, mille puhul puid kasvatatakse samal maal kombinatsioonis põllumajandusega; 66. „kiirekasvulised puud” – lühikese raieringiga mets, kus lühim aeg enne langetamist on vähemalt 8 aastat ja pikim aeg enne langetamist ei ületa 20 aastat; 67. „lühikese raieringiga madalmetsa puud” – CN-koodi 0602 90 41 alla kuuluvad puuliigid, mille määratlevad liikmesriigid ja mis hõlmavad puittaimi, mitmeaastaseid taimi, pookealuseid või pärast koristamist mulda jäävaid juuremugulaid, mis järgmisel hooajal ajavad uusi võrseid, ning mille maksimaalse raietsükli määravad kindlaks liikmesriigid vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 4 lõike 1 punktile k; 68. „hõredalt asustatud alad” – alad, mille komisjon on sellisena heaks kiitnud eraldi otsustega regionaalabi kaartide kohta ajavahemikuks 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2020; 69. „punkti a alad” – aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktile a vastavad alad, mis on tähistatud ajavahemikuks 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 heaks kiidetud regionaalabi kaardil; 70. „punkti c alad” – aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktile c vastavad alad, mis on tähistatud ajavahemikuks 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 heaks kiidetud regionaalabi kaardil; 71. „NUTS 3. tasandi piirkond” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 (37) alusel ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse 3. tasandil kindlaks määratud piirkond; 72. „eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad” – piirkonnad, mille liikmesriik on omal äranägemisel määranud punkti c alaks, eeldusel et liikmesriik tõendab, et sellised piirkonnad vastavad teatavatele sotsiaalmajanduslikele kriteeriumidele ning et need piirkonnad on kooskõlas aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c tähistatud ajavahemikuks 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 heaks kiidetud regionaalabi kaardil; 73. „endised punkti a alad” – alad, mis olid tähistatud punkti a aladena ajavahemikuks 1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2014 heaks kiidetud regionaalabi kaardil; 74. „regionaalabi kaart” – liikmesriigi määratletud alade loetelu, mis on kooskõlas 2014.–2020. aasta regionaalabi suunistes sätestatud tingimustega ning mille on heaks kiitnud komisjon; 75. „põllumajandustoodete töötlemine mittepõllumajandustoodeteks” – mis tahes põllumajandustoodete töötlemine, mille saadus ei ole põllumajandustoode; 76. „hindamiskava” – dokument, mis sisaldab vähemalt järgmisi elemente: hinnatava abikava eesmärgid; hindamisküsimused; tulemusnäitajad; kavandatud hindamismeetod; andmekogumise nõuded; hindamise kavandatud ajakava, sealhulgas hindamise lõpparuande esitamise tähtaeg; sõltumatu hindamisasutuse kirjeldus või kriteeriumid, mille alusel kõnealune asutus valitakse ja tagatakse hindamistulemuste avalikustamine.