Direktiivi 2009/128/EÜ (pestitsiidide säästva kasutamise direktiiv) muutmine on pooleli. Komisjoni ettepaneku eesmärk on muu hulgas kehtestada teatavate pestitsiidide kasutamist ja mittekeemilisi taimekaitsemeetmeid käsitleva teabe elektrooniline salvestamine kutseliste kasutajate (sealhulgas põllumajandustootjate) poolt. Tulevikus, kui õigusakt vastu võetakse, võiksid need andmed olla aluseks põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu kohaste pestitsiidiandmete ekstrapoleerimisele. Andmehaldust käsitlev õigusakt ( COM/2020/767 ) ja kavandatav andmealane õigusakt (praegu menetlemisel) võivad luua võimaluse, mida kavandatava õigusaktiga uurida, eelkõige seoses uudsete andmekogumismeetodite ja uute andmeallikatega kooskõlas eesmärgiga vähendada põllumajandustootjate ja liikmesriikide kulusid.

Kõik eespool nimetatud andmebaasid on loodud erinevatel eesmärkidel ning neis ei koguta täielikult samu andmeid ja teavet. Siiski on võimalik need (ja muud) andmebaasid põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu andmetega siduda. Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem ning tulevane ÜPP seire- ja hindamisandmebaas, mis sisaldab individuaalseid põllumajandusettevõtte tasandil andmeid, hõlmab hästi toimivat ÜPP toetusesaajate tunnust. Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmebaasi käsitlevates teisestes õigusaktides uuritakse võimalust siduda põllumajandusettevõtete andmed ÜPP toetusesaaja tunnusega, et võimaldada teabe vahetamist nende andmebaaside vahel – selle seose loomine võib praktikas osutuda keeruliseks, sest toetusesaaja tunnus ei vasta alati (ühele) põllumajandusettevõttele. Seepärast kavatsetakse põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmebaasiga võtta kasutusele põllumajandusettevõtte kordumatu tunnus, mida saaks kasutada näiteks põllumajandusettevõtete integreeritud statistika alusel ning mis aitaks siduda selle statistika ja põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmebaasi andmeid. Iga andmebaasi puhul tuleks andmebaaside ühendamiseks teha kohandusi (kas õigusaktis, süsteemis või kogumismeetodites). Seega, isegi kui põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrk pakub koostalitlusvõime võimalust, peavad teised andmebaasid ja süsteemid seda kajastama.

(3)Tulevases komisjoni rakendusmääruses sätestatakse, et lisaks ÜPP seire- ja hindamisraamistiku andmetele, mis on esitatud riiklikul ja mõnikord ka piirkondlikul tasandil, kogutakse ELi tasandil ÜPP seire ja hindamise eesmärgil teatavaid individuaalseid andmeid. Liikmesriigid esitavad komisjonile teatavad ÜPP toetusesaajate andmed ühtlustatud viisil.

(1)integreeritud põllumajandusstatistika eesmärk on pakkuda võrreldavaid andmeid ELi põllumajanduslike majapidamiste kohta. Kõigi põllumajanduslike majapidamiste andmeid kogutakse iga kümne aasta järel (loenduste andmed) ja iga kolme või nelja aasta järel tehtavate vahepealsete valikuuringute kaudu. Liikmesriigid koguvad teavet üksikutelt põllumajanduslikelt majapidamistelt ja andmed edastatakse Eurostatile. Kogutud teave hõlmab järgmist: maakasutus, kariloomade arv, maaelu areng, juhtkonna ja põllumajandusettevõtte töötajate andmed (sealhulgas vanus, sugu ja suhe põllumajandusliku majapidamise valdajaga). Koondtulemused esitatakse avalikult. Juurdepääs põllumajandusettevõtte individuaalsetele andmetele on piiratud. Põllumajandusettevõtete integreeritud statistika on põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu andmete ekstrapoleerimise alus.

Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk on ainulaadne mikromajanduslike ja raamatupidamisandmete allikas, mis saadakse igal aastal enam kui 80 000 ELi põllumajandusettevõttelt. See on võimaldanud hinnata põllumajandusettevõtete majanduslikku ja rahalist olukorda alates 1965. aastast. Komisjon esitab ühtlustatud metoodika ja ühtse küsimustiku, samal ajal kui liikmesriigid koguvad, kontrollivad ja esitavad andmeid. Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrk lisandub sellele keskkonnaalasele ja sotsiaalsele mõõtmele.

Andmekogujad jagasid muret põllumajandustootjate soovimatuse pärast andmete kogumises osaleda, uute põllumajandustootjate värbamisega seotud probleemide pärast ja osalevate põllumajandustootjate kaotamise pärast. Komisjon soovitab ja julgustab oma algatuses, mis käsitleb põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrku, andma põllumajandustootjatele tagasisidet (nt kohandatud nõuannete, tulemuslikkus-/võrdlusaruannete kaudu) ning kehtestama põllumajandustootjatele kohustus vastata põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu uuringule, nagu see on statistiliste uuringute puhul.

Pärast mitmeid konsultatsioone asjaomaste sidusrühmadega näib üldiselt, et kõik sidusrühmad pooldavad põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu algatust ning sotsiaalsete ja keskkonnaalaste aspektide lisamist põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgus kogutavatele majandusandmetele. Kuigi väljendati tugevat toetust põllumajandusettevõtte tasandil andmete kogumisele põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgus, et hinnata põllumajanduse majanduslikku kestlikkust lisaks keskkonnaalasele ja sotsiaalsele kestlikkusele, leidsid mõned vastajad, et andmete kogumist tuleb jagada eri kasutajate vahel ning et andmeesitajate ja -kogujate halduskoormust tuleks piirata. Selleks et vähendada põllumajandustootjate ja andmekogujate halduskoormust, võttis komisjon kasutusele mõiste „andmete kogumine ühe korraga ja kasutamine mitu korda“, et parandada andmete jagamist ametiasutuste, statistikaasutuste ja eraõiguslike asutuste vahel. Komisjoni eesmärk on aidata katta ka esialgsed kulud, mis on seotud liikmesriikide kohandustega põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgule ülemineku protsessis.

Kuna algatus on väga tehniline, ei ole põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu süsteemi täieulatuslikku hindamist läbi viidud. Siiski on olemas teadusuuringuid ja teadusprojekte, milles antakse hinnanguid põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu andmete kogumise kulude kohta, juhtides tähelepanu liikmesriikide headele tavadele ning hinnates kulusid, mis kaasnevad põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu kohaldamisala laiendamisega keskkonna- ja sotsiaalsele mõõtmele.

Peamised ELi poliitikavaldkonnad, nagu ÜPP, sõltuvad võrreldavatest, ühtlustatud ja kvaliteetsetest põllumajandusettevõtete tasandil andmetest, mis on kättesaadavad Euroopa tasandil. Selle statistika saab kõige paremini tagada määrustega, mis on liikmesriikides vahetult kohaldatavad ja mida ei ole vaja kõigepealt siseriiklikku õigusesse üle võtta.

Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kuna sellega tagatakse põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu majanduslike, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete põllumajandusettevõtte tasandil andmete kvaliteet ja võrreldavus, mis on kogutud ja koostatud ühtlustatud lähenemisviiside abil kõigis liikmesriikides. Samuti tagatakse sellega, et võrk on jätkuvalt asjakohane ja kohandatud vastavalt ÜPP vajadustele. Koos koostalitlusvõimega muudab määrus põllumajandusettevõtte tasandil andmete kogumise ja kasutamise kulutõhusamaks, võttes samal ajal arvesse liikmesriikide süsteemide eripära.

Käesoleva määruse ettepanek on koostatud selleks, et toetada ja piirata nii liikmesriikide kui ka põllumajandustootjate koormust, tagades samas paremini põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu põllumajandusettevõtte tasandil andmete kvaliteedi ja võrreldavuse.

Tuginedes hästi väljakujunenud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgule, on põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrk kasulik ja tõhus vahend, mis võimaldab ELil aidata kaasa ÜPP eesmärkide saavutamisele ning teha nii liikmesriikidele kui ka ELile kättesaadavaks põllumajandusettevõtte tasandil majanduslikud, keskkonnaalased ja sotsiaalsed andmed ja teabe. Sarnaselt põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga pakub põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrk ühiseid ja ühtlustatud ülevaateid, et koguda andmeid põllumajandusettevõtte tasandil ja muuta andmed ELi tasandil võrreldavaks.

Enamik andmeesitajaid väljendas arvamust, et põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu andmete kogumises osalemise eest rahalise hüvitise saamine oleks nende jaoks oluline. Algatuses teeb komisjon ettepaneku anda liikmesriikidele võimalus kehtestada erinevad stiimulid põllumajandustootjate osalemiseks andmevõrgus, sealhulgas rahalised toetused.

•Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu ettepaneku ettevalmistamiseks konsulteeriti põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu komitee liikmete ja konkreetsete töörühmadega.

•Mõjuhinnang

Arvestades algatuse väga tehnilist laadi ja komisjoni piiratud poliitilist valikut, ei peetud mõjuhinnangut vajalikuks. 2020. aasta järgset ÜPPd käsitlevatele 2018. aasta seadusandlikele ettepanekutele lisatud mõjuhinnangus tehti kindlaks vajadus kohandada ja tugevdada olemasolevaid andmeallikaid, et need vastaksid paremini uuele poliitikale, ning vajadust parandada andmete kvaliteeti, eelkõige seoses põllumajanduse keskkonnaaspektide, elurikkuse ja kliimaga seotud näitajatega. Mõjuhinnangus soovitati ka laiendada põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu katvust, et tagada turule orienteeritud põllumajandusettevõtete parim võimalik esindatus. Lisaks täpsustati, et põllumajandusaruande muutujate (võttes arvesse ka projekti FLINT soovitusi) ja ÜPP toetusesaajate põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu andmete kogumises osalemise korraldamise viis võidakse läbi vaadata.

•Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrguks ümberkujundamiseks peeti lisaks kestlikkusele algatuse keskseks komponendiks ka lihtsustamist ja koormuse vähendamist. Eesmärk on teha kindlaks valdkonnad, kus andmekogumismeetodeid on võimalik lihtsustada ja kulusid vastavalt vähendada.

Esiteks tuleb tunnistada, et andmekogumismeetodid on liikmesriigiti väga erinevad, kuna nad saavad valida kõige sobivama meetodi põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu põllumajandusettevõtte tasandil andmete kogumiseks. Lisaks puudub üksikasjalik ülevaade iga liikmesriigi andmekogumismeetodi(te)st koos üksikasjaliku kulude ja koormuse ülevaatega. Seepärast võeti lihtsustamisel ja koormuse vähendamisel arvesse kõige uuemaid uuringuid ja projekte (nende ülevaade on esitatud allpool) ning asjakohaseid konsultatsioonide tulemusi. Nende põhjal pakutakse allpool välja teatavad lihtsustamise ja koormuse vähendamise viisid. Lõppkokkuvõttes on siiski liikmesriikide ülesanne valida kõige sobivam(ad) viis(id) koos põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu andmete kogumise meetodi(te)ga täiendavate keskkonna- ja sotsiaalsete muutujate kogumiseks.

1. 2015. aastal viidi läbi ja avaldati uuring põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu andmete kogumise kulude ja heade tavade kohta. Uuringu peamine eesmärk oli uurida põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu andmete kogumise meetodeid ja kulusid liikmesriikides, võttes arvesse andmete kasutamist osalevate põllumajandustootjate kasu eesmärgil ning paremat poliitikakujundamist. Uuringu tulemused kinnitavad, et põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu andmete kogumiseks puudub ühtne meetod; liikmesriigid valivad ise andmete kogumise viisi. Selle tulemusena on põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu andmete kogumise kulud liikmesriigiti väga erinevad. Uuringus on esitatud kolm peamist kulude erinevuse tegurit:

1) põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu valimi ulatus ja suurus (nt Malta kogub andmeid 536 põllumajandusliku majapidamise ja Poola 12 100 põllumajandusliku majapidamise kohta);

2) põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu andmete kogumiseks kasutatud eri meetodid (nt põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu kontaktasutuse poolt või palgatud eraõiguslike raamatupidamisettevõtete kaudu kogutud andmed) ja

3) välised tegurid, nagu liikmesriikide erinevad palgatasemed ja põllumajandusettevõtete keskmise suuruse erinevused põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu vaatlusalas.

Andmekogumismeetodi valik võib vähemalt teataval määral kompenseerida kõrgemast palgatasemest ja põllumajandusettevõtete suuremast suurusest tulenevaid suuremaid kulusid. Kõige tõhusam andmete kogumise viis avaliku sektori kulude seisukohast on olemasolevatest aruannetest (mis on koostatud erasektori kulul). Samas näib see meetod olevat kõige vähem paindlik. Kui olemasolevates aruannetes ei ole keskkonna- ja sotsiaalandmeid, võib põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu kogumismeetod vajada kohandamist või muutmist. Peale selle täpsustatakse uuringus, et lisamuutuja lisamine või kustutamine ei mõjuta oluliselt andmete kogumise kogukulude suhet muutujate arvu kohta. Süsteemi raamistiku kohaselt on iga-aastased kulud enamasti püsikulud (mis on seotud uuringu korraldamise ja läbiviimisega, sealhulgas inimressursside, koolituse, IT-süsteemiga) ning konkreetsed muutuvkulud (nt juhendite ajakohastamine, konkreetse koodi lisamine) on väikesed.

2. FLINTi uurimisprojektis määratleti põllumajandusettevõtte tasandil näitajad, et poliitika hindamist (muu hulgas) ÜPP nõuetele vastavuse, kestlikkuse ja innovatsiooni osas parandada. Andmete kogumine nende näitajate kohta seoti põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga mitme Euroopa riigi katsevõrgustikus. Selle projekti tulemused 1) kinnitavad, et põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgul põhinev süsteem on tõhus ja sobiv vahend täiendavate keskkonnaalaste ja sotsiaalsete andmete kogumiseks põllumajandusettevõtte tasandil; 2) tagavad kindla teadusliku tõendusbaasi koos loeteludega võimalikest uutest muutujatest ning näidetega selle kohta, kuidas koguda andmeid nende uute muutujate kohta ning teha kindlaks rakendamise kitsaskohad ja analüütiline kasu.

3. Uuring põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrguks laiendamise kulude kohta on kahe eelnevalt kirjeldatud uuringu ajakohastus. See sisaldab mõningaid lisakulusid, mis kaasnevad FLINTi andmete lisamisega praegusesse põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu andmestusse. Komisjoni hinnangul on põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu andmete kogumise keskmine kulu ELis 750 eurot põllumajandusaruande kohta, samas kui põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu laiendamise kulud (kõik FLINTi andmed liitmise teel) suurendaksid kulusid 1 040 euroni põllumajandusaruande kohta, mis tähendab umbes 40 % kasvu. See uuring kinnitas 2015. aasta uuringu tulemusi, mis näitasid suuri erinevusi riikide vahel seoses põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu praeguste andmekogumiskuludega, samuti eeldatavaid lisakulusid, mis on seotud põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu ümberkujundamisega. Uuring kinnitas ka seda, et mõned liikmesriigid on juba kogunud teatavaid põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu jaoks ette nähtud kestlikkusega seotud muutujaid, samas kui teised ei ole seda teinud ja võivad seega seista silmitsi suuremate esialgsete kuludega. Seega ei ole andmete kogumise kogukulud liikmesriikide vahel otseselt võrreldavad. Kokkuvõttes on hinnangulised kulude muutused väga erinevad, ulatudes sellistest riikidest nagu Iirimaa (+ 10 %) ja Madalmaad (+ 11 %) riikideni nagu Prantsusmaa (+ 124 %) ja Malta (+ 225 %). Siiski tuleb lisada, et see kuluarvutus hõlmab kõigi 70 muutuja lisamist, nagu on esitatud FLINTi projektis, samas kui kavandatud põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrguks ümberkujundamise eesmärk ei ole lisada kuni 70 muutujat ja muutujad lisatakse järk-järgult aja jooksul. Esiteks hakkab põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrguks laiendamine toimuma järk-järgult. Teiseks võetaks laiendamisel esialgse hinnangu kohaselt arvesse 5–25 uut muutujat, mida tuleb täiendavalt hinnata punktis 4 kirjeldatud katseprojekti käimasoleva analüüsi abil ning võttes arvesse ka õigusraamistiku arengut pärast strateegiat „Talust taldrikule“ ja elurikkuse strateegiat. Lisaks ei võeta uuringus arvesse lihtsustamisprotsessist tulenevat kasu, samuti omavahelisi seoseid ja andmete jagamist teiste andmebaasidega. Selle tulemusena võib põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrguks laiendamise kulusid hinnata sama palju väiksemaks kui nimetatud uuringus.

4. Käimasoleva katseprojekti raames tehakse analüüse ja antakse üksikasjalikku teavet kestlikkusega seotud muutujate ja nende andmeallikate kohta iga liikmesriigi puhul. Nagu juba märgitud, sõltuvad andmekogumismeetodid liikmesriigi valikust. Seetõttu hinnatakse katseprojektiga iga liikmesriigi kestlikkusandmete kogumiseks kasutatavaid andmekogumismeetodeid ja näidatakse, kuidas need on (või võivad olla) seotud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu andmekogumissüsteemiga. Tulemused kirjeldavad olukorda igas liikmesriigis ning annavad mõistliku hinnangu nende andmete kogumisega seotud halduskoormuse ja -kulude kohta. Neid tulemusi võetakse otseselt arvesse põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrku käsitlevate teiseste õigusaktidega tehtavas töös.

Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu ettepaneku eesmärk on vähendada põllumajandustootjate ja liikmesriikide kulusid ja halduskoormust pikas perspektiivis. Järelduste ja analüüsi põhjal võetakse ettepanekus arvesse järgmisi elemente:

(1)Tuginemine heale alusele. Kestlikkusandmete kogumine põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu sees või väljaspool seda tekitab kulusid. Juba hästi väljakujunenud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu süsteemi ja selle võrgustiku kasutamine on kulutõhusam valik täiendavate keskkonnaalaste ja sotsiaalsete andmete kogumiseks põllumajandusettevõtete tasandil, et hinnata ELi poliitikat, selle asemel et luua uus eraldiseisev ja täiendav andmebaas. Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu majandusandmed on ELi poliitikas nõutavad. Seetõttu jäävad põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu säilitamise ja täiustamisega seotud kulud ja koormus püsima. Lisaks on oht, et puhtalt majandusandmeid kajastava põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu olulisus väheneb.

(2)Vajadused muutuvad aja jooksul. Ümberkujundamine põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrguks on protsess, mis võtab aega. Kuigi hinnangute kohaselt on 2025. aasta uute andmete kogumise esimene aasta, on uute muutujate arv alguses piiratud. Esialgse hinnangu kohaselt jääb uute muutujate arv vahemikku 5–25.

(3)Koostalitlusvõime aitab sellele kaasa. Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrk soodustab juba olemasolevate andmete taaskasutamist muudes andmebaasides ja -allikates (nt seosed ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga, muud asjakohased riiklike statistikaametite andmebaasid). Pikemas perspektiivis alandab see liikmesriikide jaoks andmekogumiskulusid ja vähendab samal ajal põllumajandustootjate koormust (st põllumajandustootjate andmete kogumine ühe korraga ja kasutamine mitu korda).