SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

·Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Kliima muutumine on suur probleem, millele tuleb kiiresti lahendusi otsida. Seepärast on Pariisi kokkuleppe eesmärk hoida üleilmne soojenemine tunduvalt alla 2 °C võrreldes tööstuseelse tasemega, ning teha jõupingutusi, et piirata temperatuuri tõusu 1,5°C-ni. Selle eesmärgi saavutamiseks peavad kõik riigid märkimisväärselt vähendama kasvuhoonegaaside heidet.

Kuna laevanduses kasutatakse üleilmselt palju fossiilkütuseid, on see sektor suur kasvuhoonegaaside heite allikas ning avaldab mõju kliimamuutustele. Rahvusvahelisest meretranspordist pärinev heide moodustab hinnanguliselt 2–3 protsenti kogu maailma kasvuhoonegaaside heitest. See on suurem kui ELi mis tahes riigi kasvuhoonegaaside heide. Kui laevandussektor oleks riik, oleks tegu maailma suuruselt kuuenda heitetekitajaga. Sektori mõju on märkimisväärne ka ELi tasandil: 2015. aastal moodustas laevandusest tulenev heide 13 % kõigist ELi transpordisektori kasvuhoonegaaside heitkogustest. Samas on meretransport ainus sektor, mida otseselt ei käsitleta ELi heitkoguste vähendamise eesmärgi või spetsiaalsete leevendusmeetmete raames.

Tulevikus meritsi toimuva kaubavahetuse maht tõenäoliselt kasvab, mis toob kaasa kasvuhoonegaaside heite märkimisväärse suurenemise, kui leevendusmeetmeid ei rakendata võimalikult kiiresti. Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) uuringu kohaselt võib maailma laevandusest tulenev heide majanduse ja energeetika edasistest arengutest sõltuvalt kasvada 2050. aastaks 50–250 %. ELis suurenes meretranspordist pärinev CO2-heide 1990. ja 2008. aasta vahel 48 % ning 2050. aastaks kasvab see prognooside kohaselt 1990. aasta tasemega võrreldes 86 %, vaatamata sellele, et IMO võttis uute laevade jaoks 2011. aastal vastu laevade tõhususe miinimumnormid. Kui sellise heite vähendamiseks midagi ette ei võeta, siis ohustab see Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamist ja kahandab nende eesmärkide nimel muudes sektorites tehtud jõupingutuste mõju.

ELi 2011. aasta transpordipoliitika valgest raamatust lähtudes võttis EL 2013. aastal vastu strateegia meretranspordist pärineva heite järkjärguliseks integreerimiseks ELi kasvuhoonegaaside heite vähendamise poliitikasse. Esimese sammuna võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu 2015. aasta aprillis vastu määruse (EL) nr 2015/757, mis käsitleb meretranspordist pärit süsinikdioksiidi heitkoguste seiret, aruandlust ja kontrolli (edaspidi „ELi seire-, aruandlus- ja kontrollimäärus“), ning seejärel võeti 2016. aastal täiendavalt vastu kaks delegeeritud määrust ja kaks rakendusmäärust. ELi seire-, aruandlus- ja kontrollimääruses töötati välja järgmiste eesmärkide täitmiseks:

–usaldusväärsetele ja kontrollitud andmete kogumine kõigi selliste laevade (kogumahutavusega üle 5000) CO2-heite kohta, mis külastavad Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) sadamaid, sealhulgas CO2-heite kohta, mida need laevad tekitavad sadamas;

–usaldusväärse teabe pakkumine, et toetada poliitiliste otsuste tegemist tulevikus ja poliitikavahendite rakendamist ning võimaldada rahvusvaheliste eesmärkide või meetmete rakendamist (nt seoses energiatõhususega);

–andmete vajaliku läbipaistvuse tagamine, et soodustada uue tehnoloogia kasutuselevõttu ja operatiivmeetmete võtmist laevade keskkonnahoidlikkuse suurendamiseks.

Vastavalt ELi seire-, aruandlus- ja kontrollimäärusele peavad laevandusettevõtjad esitama aruande, mis kajastab nende aastast CO2-heidet ja muud asjakohast teavet, mis käsitleb nende laevareise EMP sadamatesse ja neist välja, samuti EMP sadamate vahel. Laevandusettevõtjate kohustused hakkasid kehtima 2017. aastal, kui neil tuli asuda seirekavasid koostama ja akrediteeritud tõendajatele esitama. Kütusekulu, CO2-heite ja energiatõhususe seire algas 2018. aastal ja esimesed heitearuanded tuleb esitada 2019. aasta aprillis.

2016. aastal, pärast Pariisi kokkuleppe jõustumist ning ELi seire-, aruandlus- ja kontrollimääruse vastuvõtmist, võttis IMO merekeskkonna kaitse komitee (MEPC) vastu MARPOLi konventsiooni muudatused, millega kehtestati õigusraamistik, et luua laevade kütusekulu käsitlev üleilmne andmekogumissüsteem (edaspidi „IMO üleilmne andmekogumissüsteem“). IMO üleilmse andmekogumissüsteemi üksikasjades ja selle rakendamise viisides jõuti kokkuleppele hiljem suuniste kaudu, mis võeti vastu merekeskkonna kaitse komitee 70. istungjärgul 2016. aasta oktoobris ja 71. istungjärgul 2017. aasta juulis. IMO üleilmse andmekogumissüsteemi raames hakkavad seirekohustused kehtima 2019. aastal ja aruandlus algab 2020. aastal.

Selle tulemusena tuleb alates 2019. aasta jaanuarist EMPs meretranspordiks kasutatavate laevade puhul täita seire- ja aruandlusnõudeid, mis tulenevad nii ELi seire-, aruandlus- ja kontrollimäärusest kui ka IMO üleilmsest andmekogumissüsteemist.

Nende kahe seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi üheaegset toimimist ELi ja maailma tasandil võeti ELi seire-, aruandlus- ja kontrollimääruses arvesse. Kõnealuse määruse artiklis 22 on sätestatud: „Kui saavutatakse rahvusvaheline kokkulepe kasvuhoonegaaside heitkoguste seire, aruandluse ja kontrolli ülemaailmse süsteemi suhtes [...], vaatab komisjon käesoleva määruse läbi ning teeb vajaduse korral ettepanekud selle muutmiseks, et tagada kooskõla asjaomase rahvusvahelise kokkuleppega.“

Seega on käesoleva ettepaneku peamine eesmärk muuta ELi seire-, aruandlus- ja kontrollimäärust, võtmaks nõuetekohaselt arvesse uut IMO üleilmset andmekogumissüsteemi, et võimaldada meetmete lihtsustamist ja seostamist ning vähendada ettevõtjate ja ametiasutuste halduskoormust, säilitades samas ELi seire-, aruandlus- ja kontrollimääruse eesmärgid.

·Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

ELi seire-, aruandlus- ja kontrollimääruse kavandatud muudatused on kooskõlas poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega, sest need ei tohiks takistada ELi seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi eesmärkide saavutamist ning on üldisemalt kooskõlas ELi kliimapoliitikaga. Eelkõige soovitakse ettepanekuga säilitada ELi seire-, aruandlus- ja kontrollimääruse kavandatud positiivne mõju seoses usaldusväärsete ja kontrollitud andmete kogumisega ning aidata kaasa poliitiliste otsuste tegemisele tulevikus ja stimuleerida energiatõhusust edendavate meetmete ja käitumisviiside kasutuselevõttu laevandusvaldkonnas.

Lisaks püütakse käesoleva ettepanekuga järgida lähenemisviisi, mis on kehtestatud muude ELi heitevähendamismeetmetega, kus kasvuhoonegaaside heite seiret, aruandlust ja kontrolli peetakse äärmiselt oluliseks ELi kliimapoliitika tõhusa rakendamise tagamiseks näiteks kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) raames. Ettepanek on kooskõlas ELi HKSi läbipaistvust käsitlevate sätetega, seda ka kolmandate isikute sooritatava kontrolli alal.

·Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega