SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Vastavalt 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (edaspidi „käibemaksudirektiiv”) artikli 395 lõikele 1 võib nõukogu ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal anda igale liikmesriigile loa võtta erimeetmeid kõnealuse direktiivi sätetest erandite tegemiseks eesmärgiga lihtsustada käibemaksu kogumist või hoida ära teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist.

Komisjonis 23. detsembril 2014 ja 8. mail 2015 registreeritud kirjadega taotles Ungari luba kohaldada meedet, millega tehakse erand käibemaksudirektiivi artiklist 193. Komisjon teavitas 2. juuli 2015. aasta kirjaga käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 kohaselt teisi liikmesriike Ungari taotlusest. Komisjon teatas 7. juuli 2015. aasta kirjaga Ungarile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

Ungari on komisjonile teatanud, et nad on seisnud silmitsi petuskeemidega personali kasutada andmise valdkonnas, eelkõige seoses ajutist tööjõudu vahendavate asutuste ja organisatsioonidega, kes pakuvad sarnaseid teenuseid, nagu koolide ühistud, mille liikmed teevad tööd kolmandatele isikutele. Ungaris on registreeritud umbes 1000 ajutist tööjõudu vahendavat asutust.

Paljud selle sektori ettevõtjad on Ungari riiklike ühenduste liikmed (nt Ungari ajutist tööjõudu vahendavate asutuste riiklik ühendus ja koolide ühistute riiklikud ühendused), mis Ungari sõnul annab teatava garantii nende seadusliku tegutsemise kohta. Väga paljud ettevõtjad ei ole aga riikliku ühenduse liikmed ning Ungari andmetel võib eelkõige selles valdkonnas olla 40–50 % äriühingutest seotud pettustega.

Sellel pettusel on eri vorme, nagu fiktiivsete teenuste osutamine või võltsitud arved, kuid peamine maksudest kõrvalehoidumise viis on tarnete kohta arvete esitamine, mille järel kaob tarnija ilma maksuhaldurile maksu maksmata, kuid jättes kliendile käibemaksu mahaarvamiseks kehtiva arve. Ungari arvutuste kohaselt oli 2014. aastal selles valdkonnas käibemaksupettusi ligikaudu 22 500 000 euro ulatuses.

Seda liiki teenuseosutamisele on iseloomulik, et nõutavad ei ole suured investeeringud või eriteadmised. Seepärast on suhteliselt lihtne luua selline äriühing, mis kaob lühikese aja pärast. Investeeringute vähesuse tõttu ületab klientidelt saadud käibemaks sageli suurelt investeeringutelt mahaarvatava käibemaksu või üldisemas mõttes – sisendkäibemaksu. Käibemaks, mida sisendkäibemaksult maha ei arvata, kujutab endast seega vaid väikest kuluosa, kui need ettevõtjad, kellel ei ole varasid või on neid vähe, kaovad. Maksmata käibemaksu üldsummat on raske või võimatu sisse nõuda.

Hoolimata konkreetsetest meetmetest, mida on võetud (nt suurem järelevalve ja uute äriühingute registreerimise kontrollid), tunnistas Ungari, et tal ei ole võimalik edukalt võidelda pettuste vastu selles valdkonnas. Seetõttu soovib Ungari saada luba teha erand käibemaksudirektiivi artikli 193 üldreeglist, et kohaldada selles valdkonnas pöördmaksustamist, mille kohaselt mitte tarnija, vaid maksukohustuslasest klient arvestab tarne suhtes kohaldatava käibemaksu oma käibedeklaratsioonis. Kui sellisel kliendil on täielik mahaarvamisõigus, siis samal ajal ta deklareeriks ja arvaks maha tarnele vastava käibemaksu, mis viiks selleni, et riigikassasse käibemaksu tegelikult ei laekuks. Sellega välditaks, et petturitest tarnijad kaovad koos käibemaksuga. Ungari esitatud teabe põhjal mõistab komisjon, et lisaks sellele täidavad teenusekasutajad üldiselt eeskirju paremini kui tarnijad. Kavandatud meetmel on sellepärast ka selline mõju, et käibemaksukohustused lükatakse väiksematelt, vähem usaldusväärsetelt ettevõtjatelt suuremate maksukohustuslaste õlule, kes täidavad paremini eeskirju. Samal ajal ei ole olnud võimalik tuvastada pettuseohtu seoses pettuste ülekandumisega teistesse liikmesriikidesse, kus seda meedet ei rakendata. Samamoodi ei ole eeldatavat pettuse kandumist jaemüügitasandile, kuna see teenuseliik ei ole tavaliselt lõpptarbimiseks ette nähtud.

Tuleb ära märkida, et käibemaksudirektiiviga on juba ette nähtud vabatahtliku pöördmaksustamise kohaldamine seoses personali kasutada andmisega (käibemaksudirektiivi artikli 199 lõike 1 punkt b). See võimalus piirdub peamiselt ärikinnisvarasektoriga (käibemaksudirektiivi artikli 199 lõike 1 punkt a), kuid direktiivi selle võimaluse taust on võrreldav käesoleva taotluse omaga. Kavandatud erandit tegevat meedet tuleks sellepärast kohaldada üksnes selliste olukordade suhtes, mis ei ole juba käibemaksudirektiiviga hõlmatud.

Komisjonile on teatatud, et Ungari on juba alustanud taotletud erandi kohaldamist, ilma et ta oleks käesoleva ettepaneku alusel esitatud nõukogu otsuse vastuvõtmist ära oodanud.