ET    ET ET 
 
ET 1   ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 29.10.2009 
SEK(2009) 1476 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
  
Lisatud dokumendile: 
  
Ettepanek: 
  
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS 
  
ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algat atud ühises Läänemere teadus- ja 
arendusprogrammis (BONUS-169) 
  
{KOM(2009) 610} {SEK(2009) 1475} 
 
ET 2   ET 1. Sissejuhatus ja probleemi määratlus 
Läänemere ökosüsteemi kahjustavad olulisel määral paljud looduslikud ja inimtegevusest 
põhjustatud ohud. Eeskätt mõjutavad merd ja rannikut koostoimes ning üha kahjulikumal 
määral reostus, eutrofeerumine, kliimamuutused, hapestumine, sissetungivad võõrliigid, elusressursside liigka sutus ning bioloogilise mitmekes isuse vähenemine. Need ohud 
kahandavad Läänemere suutlikkust pakkuda säästval viisil kaupu ja teenuseid, millest inimesed sõltuvad. Sellel on laastavad tagajärj ed nii tervele Läänemere piirkonnale kui ka 
Euroopa Ühendusele laiemalt. Tulevateks küm nenditeks prognoositakse üleilmsete muutuste 
(sealhulgas kliimamuutuste) ning pikaajaliste ja samas kaugeleulatuvate mõjude süvenemist, mis tekitab Läänemere ökosüsteemile lisaohtusid. 
Keskkonnaprobleemide ning Läänemerega seotud kaupa de ja teenuste kasutamise säästvaks 
lahendamiseks on vaja uusi teaduslikult põhjenda tud teadmisi, et mõista Läänemere äärmiselt 
keerulise süsteemi toimimist ning selle kokkupuutei d ja vastastikust mõju mitme loodusliku ja 
inimtekkelise mõjuriga, ning seega Läänemere- äärsete riikide teadusuuringute tõhusamat 
kooskõlastamist ja koostööd selles vallas. 
Kuigi Läänemere piirkonnas korraldatakse mitm esuguseid teadusuuringui d, on selline tegevus 
siiski paljuski kooskõlastamata ega lähtu ühi selt kokkulepitud piirkondli kust tegevuskavast. 
Selle tagajärjel on keeruliste probleemide la hendamiseks hädavajalikud jõupingutused ülimalt 
killustatud. Samuti nõuab probleemide piirkondlik ning mõne probleemi, näiteks kliimamuutuste puhul ka ülemaailmne mõõde säästvat integreeritud lähenemisviisi piirkondliku tasandi teadusuuringutes. 
Selline olukord nõuab täielikult integreeritud lä henemisviisi väljatöötamist ja rakendamist, 
mis võimaldab kõikide Läänemerega piirneva te riikide asjaomaste teadusprogrammide 
ühtlustamist ja suunitlemist, et  käsitleda kõnealuseid keerulis i ja kiireloomulisi küsimusi 
kooskõlastatud, tõhusal ja tulemuslikul viisil. 
Selles küsimuses on viimase 15 aasta jooksul vali tsenud pikaajaline poliit iline toetus Euroopa 
teadusuuringute paremaks kooskõlastamiseks ning riigi ja piirkondliku tasandi teaduspoliitika 
ja -programmide kooskõlastamiseks seitsmenda r aamprogrammi alusel, et  vältida killustatust 
ning pädevuste kattumist. Vastusena selle le esitas komisjon L äänemere kontekstis 
tegevuskava artikli 169 kohase Läänemere uur inguid käsitleva algatuse rakendamiseks 
seitsmenda raamprogrammi eriprogrammi
1 alusel. 
2. Subsidiaarsus 
Hoolimata arvukatest teadusuuringutest ja kõi kidest piirkonna tea dusuuringute killustatuse 
lahendamiseks tehtud jõupingutustest on endiselt vaja jõulisemalt inte greerida riiklikul 
tasandil rahastatavaid tea dusuuringuid, et tull a toime Läänemere piirkonna paljuski 
riikidevahelise olemusega keskkonnaprobleemi dega ning teadusuu ringute killustatuseni 
viinud puudujääkidega. Algatuse strateegilist eesmärki, nime lt Läänemere-äärsete riikide 
Läänemere keskkonnauuringute programmide integree rimist, ei suuda liikmesriigid saavutada 
üksinda. Kaheksa Läänemere-äärse liikmesriigi ja hiljem ka Venemaa Föderatsiooni koostöö 
                                                 
1 Nõukogu otsus 2006/971/EÜ, 19. detsembe r 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse t eadusuuringute, tehn oloogiaarenduse ja 
tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö”.  
 
ET 3   ET võimaldaks saavutada enneolematu ja pr ogrammi eesmärkide saavutamise seisukohalt 
hädavajaliku kriitilise massi. 
Euroopa lisandväärtus artikli 169 kohase algatu se rakendamisel on täielikult põhjendatud, 
kuna terve Läänemere piirkonna keskkonnaprobl eeme ei ole võimalik lahendada riigi, 
piirkondlikul või kohalikul tasandil eraldiseisvalt. Seda on väga jõulise poliitilise toetuse ja 
kinnitusega tunnustanud ka Läänemere-äärsete riikide valitsused, mitu Euroopa Ülemkogu ja 
Euroopa Parlament. Peale selle aitaks kõnealune algatus projektikonkursside ühise 
rakendamise, ühiste koolitus- ja vahetusprogr ammide väljatöötamise ning teadusuuringute 
suuremahuliste infrastruktuuride ühi skasutamise kaudu arendada väiksema 
teadussuutlikkusega liikmesriikide suutlikkust ning täita Läänemere uuringutes esinevad 
tühimikud. 
Lõpuks on oluline ka see, et oodatava lisandväärtuse  kõrval Läänemere piirkonnas innustab 
see algatus sarnaste teadusuuringute juhtimis e mudelite väljatöötamist ka muude Euroopa 
merede puhul. 
3. Eesmärgid 
Käesoleva algatuse üldine poliitiline eesmärk  on tõsta Läänemere piirkonna 
teadussuutlikkust, et toetada eesmärgipäraste määruste, tegevuspõhimõtete ja juhtimistavade 
väljatöötamist ning rakendamist, tõhusalt re ageerida kõnealuse piirk onna praegustele ja 
tulevastele olulistele keskkonna probleemidele ja peamistele ühiskondlikele küsimustele ning 
parandada Läänemere piirkonna keskkonnauuringute killustatud kavandamise ja rakendatava 
lähenemisviisi tõhusust ja tulemuslikkust, integreerides Läänemere süsteemiga seotud 
teadusuuringud koostööpõhiseks ja valdkonnaüleseks rahvusvaheli seks tervikprogrammiks, 
mis on kestev ning selge sihiga. 
Algatuse erieesmärgid on järgmised: 
• kehtestada poliitikast juhinduv strateegiline uurimiskava; 
• suurendada jätkusuutlike piiriüleste ja sektoriüleste avalik-õiguslike 
uurimisprogrammide kooskõlastatust ja integreeritust; 
• tõsta ELi uute Läänemere-äärsete l iikmesriikide teadussuutlikkuse taset; 
• võtta kasutusele täiendavad rahalised vahendid tõhusamaks sektoritevaheliseks 
koostööks Läänemere süsteemiga seotud teadusuuringutes. 
Algatuse rakenduslikud eesmärgid  on järgmised: 
• luua sobivad sidusrühmadega konsulteerimis e platvormid, mille ra ames kaasatakse 
kõikide asjakohaste sektorite esindajad; 
• kehtestada asjakohased rakendusviisid, mis võimaldavad programmi ühise juriidilise 
haldusasutuse ja juhtimisstr uktuuri kaudu tõhusalt rakendada; 
• algatada vähemalt kolm mitut teemavaldkonda käsitlevat, strateeg ilise suunitlusega 
ning mitut partnerit hõlmava t ühist projektikonkurssi. 
4. Poliitikavalikud  
 
ET 4   ET Algatuse üld- ja erieesmärkide saavutamisek s kaalutakse kolme po liitikavalikut. Need on 
järgmised: 
1. poliitikavalik: seitsmenda raam programmi alusel seni välja töötatud poliitika jätkamine (nn 
tavapärane tegevus); 
2. poliitikavalik: mitmeid teemavaldkondi hõlmavate piirkondliku suunitlusega konkursside 
korraldamine raamprogrammi alusel; 
3. poliitikavalik: artikli 169 kasu tamine kolme alternatiivse lä henemisviisi kaudu (A, B ja C), 
mis erinevad strateegilise suunitluse ning si dusrühmade projektikonkursside ühtlustamisse ja 
rakendamisse kaasamise ulatuse ja põhjalikkuse poolest: 
- 3. poliitikavalik, lähenemisviis A – artikli 169 kasutamine, keskendudes üksnes 
mereuuringutele ning käivitades viivit amata teaduspõhised projektikonkursid; 
- 3. poliitikavalik, lähenemisviis B – artik li 169 kasutamine, keskendudes Läänemere 
vesikonnale laiemalt ning töötades enne alga tuse käivitamist ja komisjoni ettepaneku 
esitamist välja strateegilise visiooni ja tegevuskava; 
- 3. poliitikavalik, lähenemisviis C – artik li 169 kasutamine, keskendudes Läänemere 
vesikonnale laiemalt ning töötades  strateegilise visiooni  ja tegevuskava välja algatuse esimese 
etapi jooksul. 
Kaalutud kolme poliitikavaliku erinevused seisnevad ühenduse sekkumises otsese või kaudse 
meetmena, alusstrateegiate väljatöötamise ja rakendamise viisis ning teadusuuringute 
ulatuses, mis keskenduvad üksnes merele või hõlmavad ka vesikonda. 
5. Mõju hindamine 
Alljärgnevas tabelis on esitatud tehtud an alüüsi kokkuvõte ja 2. poliitikavaliku ning 
3. poliitikavaliku lähenemisviiside A, B ja C võrdlus seoses ühenduse algatuse positiivse 
mõjuga määratletud üldeesmärgile ja erie esmärkidele. 1. poliitikavaliku (seitsmenda 
raamprogrammi alusel seni väljatöötatud poliit ika jätkamine, tavapärane tegevus) võimaliku 
mõju analüüsi ei ole tabelis esitatud, kuna kõnealune valik kaja stab hetkeolukorda. Tulemused 
on esitatud võrdlusena põhistsenaariumiga (1. poliitikavalik: seitsmenda raamprogrammi 
alusel seni väljatöötatud poliitika jätkamine, ta vapärane tegevus), mille puhul loetakse, et see 
ei avalda mõju. Võrdlus näita b, et kõige märkimisväärsemat mõju avaldab 3. poliitikavalik 
lähenemisviisi C kaudu.
 
ET 5   ET Poliitikavalikute võimali ke mõjude kokkuvõte 
Võimalik mõju seoses määratletud 
eesmärkidega:  Poliitikav
alik 2 Poliitikavali
k 3A Poliitikavali
k 3B Poliitikavali
k 3C 
ÜLDEESMÄRK 
• Tõsta Läänemere piirkonna 
teadussuutlikkust, et toetada eesmärgipäraste määruste, 
tegevuspõhimõtete ja juhtimistavade 
väljatöötamist ning rakendamist, tõhusalt reageerida kõnealuse piirkonna praegustele 
ja tulevastele olulistele 
keskkonnaprobleemidele ja peamistele ühiskondlikele küsimustele ning parandada 
Läänemere piirkonna keskkonnauuringute 
killustatud kavandamise ja rakendatava lähenemisviisi tõhusust ja tulemuslikkust, 
integreerides Läänemere süsteemiga seotud 
teadusuuringud koostööpõhiseks ja 
valdkonnaüleseks rahvusvaheliseks 
tervikprogrammiks, mis on kestev ning selge sihiga keskmine keskmine suur väga suur 
ERIEESMÄRGID 
• Kehtestada poliitikast juhinduv strateegiline 
uurimiskava väga 
väike väga väike suur väga suur 
• Suurendada jätkusuutlike piiriüleste ja 
sektoriüleste avalik-õiguslike uurimisprogrammide kooskõlastatust ja 
integreeritust keskmine suur suur väga suur 
• Tõsta ELi uute Läänemere-äärsete 
liikmesriikide teadussuutlikkuse taset suur suur suur suur 
• Võtta kasutusele täiendavad rahalised 
vahendid tõhusamaks sektoritevaheliseks 
koostööks Läänemere süsteemiga seotud teadusuuringutes väike väike suur väga suur 
RAKENDUSLIKUD EESMÄRGID 
• Luua sobivad sidusrühmadega 
konsulteerimise platvormid, mille raames 
kaasatakse kõikide asjakohaste sektorite esindajad väike keskmine suur väga suur 
• Kehtestada asjakohased rakendusviisid, mis 
võimaldavad programmi ühise juriidilise 
haldusasutuse ja juhtimisstruktuuri kaudu tõhusalt rakendada väike väike suur väga suur 
• Algatada vähemalt kolm mitut 
teemavaldkonda käsitlevat, strateegilise 
suunitlusega ning mitut partnerit hõlmavat keskmine keskmine suur väga suur 
 
ET 6   ET ühist projektikonkurssi 
 
6. Valikute võrdlus: eelistatud poliitikavalik 
Võimalike poliitikavalikute hinda mise põhjal võib 3. poliitikava lik lähenemisviisi C kaudu 
tuua selle täieliku väljatöötamise korral kaas a Läänemere piirkonna te adussuutlikkuse olulise 
paranemise piirkonna säästva arengu tõhusamaks toetamiseks. 
3. poliitikavalik lähenemisviisi C kaudu pakub lisa aega ja -vahendeid selliste mehhanismide 
kehtestamiseks, mida on vaja selleks, et vi ia artikli 169 kohane algatus rohkem kooskõlla 
artikli 169 teksti ja sisuga ning moodustada platvorm ELi ja  liikmesriikide teadustegevuse 
ühiseks kavandamiseks, luues seeläbi sidusa ja pikaajalise kriitilist massi omava teadusuuringute kava. Algatuse haldusorganite sse kaasatud Euroopa Komisjoni aktiivne 
osalemine aitab tagada, et tähelepanu pööratak se liikuvusele, avatusele ja kujunemisjärgus 
valdkondadele. ELi ja riikide vahendite koondamine loob suutlikkuse, eriteadmiste ja ressursside kriitilise massi, mis soodustab st ruktuurimuutusi Läänemere ning selle vesikonna 
uurimise riiklikes süsteemides ning edendab koostööpõhise ja valdko nnaülese, suunitletud, 
kestva ja tervikliku rahvusvahelise teaduspr ogrammi väljatöötamist ja  rakendamist piirkonna 
säästva arengu toetamiseks. Tööstusharu ning teiste sidusrühmade ja kasutajate vahelisi 
sidemeid tugevdataks riigi tasandil. See poliitik avalik ei nõuaks olulisi institutsionaalseid 
muudatusi, kuna EEIG toimib hästi, samas a nnaks see muudele rahastamisasutustele 
võimaluse toetada strateegiliste teadusuuri ngute tegevuskava rahastamist, mis on kasulik 
laiemaid Läänemere süsteemi ressurssidest sõ ltuvaid majanduslikke ja  sotsiaalseid huvisid 
silmas pidades. See on kõige paljutõotavam poliitikavalik pikaajalise ja kestva integratsiooni saavutamiseks nii institutsioonide (rahastamisa sutused) kui ka teadusringkondade tasandil. 
3. poliitikavalik lähenemisviis i C kaudu võib olla tõhus artik li 169 eesmärgi ja sisu 
kohaldamisel ning sellel on suur potentsiaal saad a lisandväärtust muust kuuenda ja seitsmenda 
raamprogrammi alusel rahastatavast täiendav ast teadustegevusest. Selle edukus sõltub aga 
suuresti strateegilise etapi eesmärkide saavutamisest. Nende saavutamise kinnitamiseks hindavad komisjoni talitused koos sõltumatute st ekspertidest koosneva hindamiskomiteega 
strateegilist etappi, et vee nduda esialgses strat eegilises etapis keht estatud eesmärkide 
saavutamises. 
3. poliitikavalik lähenemisviisi C kaudu aitab koondada lisavahendeid nii Euroopa kui ka 
riikide tasandil. Ühenduse panus tagab tõelis elt euroopalike huvide kajastumise algatuse 
tööprogrammis, piiramata samas riikide m eetmeid ning sidudes need üksnes programmi 
Euroopa mõõtmega. 
Jõudsime üldisele järeldusele, et aeg on küps artikli 169 kohaseks algatuseks, mis koondab 
kokku vajaliku kriitilise massi Läänemere piirkonna keeruliste keskkonnaprobleemide 
käsitlemiseks tervikuna, et s aavutada programmi eesmärgid. 
 
7. Järelevalve ja hindamine 
Eelistatud poliitikavalikuga  (3. poliitikavalik lähenemisviisi C kaudu) nähakse ette algatuse 
BONUS-169 rakendamine kahe selg esti eristatava etapina: kõi gepealt kaks aastat kestev 
 
ET 7   ET strateegiline etapp ja seejärel viis aastat ke stev rakendusetapp, mille jooksul avaldatakse 
vähemalt kolm konkursikutset. 
Lisaks spetsiaalse rakendusstruktuuri eelhi ndamisele, mis korraldatakse kooskõlas 
finantsmäärusega enne rakendusetapi alustamist , teostab komisjon sõltumatute ekspertide 
abiga algatuse BONUS järelevalvet ja hinda mist. Korraldatakse kolm hindamist: esimene 
hindamine toimub strateegilis e etapi lõpus, vahehindamine  rakendusetapi jooksul ning 
järelhindamine rakendusetapi lõpus. Komisjon hindab teatavate mõõdetavate  näitajate alusel 
üldeesmärgi ja erieesmärkide saavutamise s uunas tehtud edusamme. Tuleks märkida, et 
ootuste kohaselt ilmneb algatuse mõju peam iselt BONUSe programmi lõpupoole. Peale selle 
järgitakse kõnealuse artikli 169 kohase algatuse puhul väga suurel määral Van Velzeni 
soovitusi2. 
Algatuse finantsmõjuga seoses on osalevad riig id eespool kirjeldatud eelistatud poliitikavaliku 
alusel võtnud rahalise kohustuse anda rahalisi vahendeid summas ligikaudu 26 miljonit eurot koos täiendavate mitterahaliste toetuste ja infr astruktuuritoetustega summas 10 miljonit eurot. 
Vastupidiselt 3. poliitikavaliku lähenemisviisile  A taotletakse lähenemisviiside B ja C puhul 
osalevatelt riikidelt ligikaudu 14 miljoni euro ulatuses lisavahendeid täiendavate riiklike 
rahastamisasutuste kaasamise teel algatuse st rateegilises etapis. Artikli 169 kohase algatuse 
alusel rakendatavaid projekte tu leks rahastada ühenduse ja osal evate riikide ühi sest rahalisest 
toetusest. Ühenduse toetus on samaväärne osal evate riikide toetusega algatusele BONUS-169 
ning selline ühine toetamine toimub vastava lt kaasotsustamist käsitlevas komisjoni 
ettepanekus kindlaksmääratud ülemmäärale. 
Vastupidiselt 2. poliitikavalikule ning 3. poliitikavaliku lähenemisviisidele A ja B antaks 
3. poliitikavaliku lähenemisviisi C puhul kogu EL i toetusest maksimaalselt 1,25 miljonit eurot 
(samaväärse summa annaksid osalevad riigid) strateegilise et api jooksul kantud abikõlblike 
kulude katmiseks. See summa arvataks maha  ELi toetuse kogusummast. Kõnealune summa 
parandaks aga asjaomase poliitikavaliku ku lutasuvust, kuna loodavad strateegilised 
mehhanismid suurendaksid oluliselt algatuse lisandväärtust ja muudaksid rakendusetapiga 
seoses kavandatavad teadusuuringud poliitilise lt asjakohasemaks, tõhusamaks ja mõjusamaks. 
Peale selle on 3. poliitikavaliku lähenemisviis C suurima mõju ja kulutasuvusega ka komisjoni halduskulude puhul. 
Eri poliitikavalikute prognoositava kulutasuvus e hindamise ning mere- ja merendusuuringute 
piirkondliku kooskõlastatuse rolli ulatuse kindlakstegemisega kaasneb vältimatult teatav 
ebakindlus. Peale selle puudub ELi s sarnane kava, mida saaks kasutada võrdlusalusena. Kuna 
sellise algatuse lõppväljund on uued teadmise d mereökosüsteemi pakutavate kaupade ja 
teenuste säästva kasutamise ning keskkonna kvali teedi pikaajalise kaitse  saavutamiseks, on 
3. poliitikavaliku lähenemisviiside A, B ja C ka udu (suuremal või vähemal määral) saavutatav 
riiklike kavade kooskõlastamine ja integr eerimine prognooside kohaselt kõige kulutasuvam 
viis kvaliteetsemate, see tähendab usaldusvä ärsemate ja põhjalikumate ning kasutajate 
väljendatud vajaduste seisukoha st asjakohasemate teadmiste saamiseks, kuigi selle 
tõendamiseks puuduvad veenvad tõendid. 
                                                
 
2 Sõltumatu välishindamise aruanne: Euroopa ja arengumaade kliiniliste uuringute partnerluse (EDCTP) 
programmi analüüs, mille koostas EDCTP sõltumatu välishindamise komisjon järgmises koosseisus: Wim Van Velzen (esimees), Adetokunbo O. Lucas, A llyson Pollock, Jean Stéphenne ja Fernand Sauer; 
12. juuli 2007, http://ec.europa.eu/research/health/poverty-
diseases/doc/final_ier_report_12july2007_en.pdf.