ET

Brüssel 20.12.2007

KOM(2007) 841 lõplik

KOMISJONI ARUANNE

määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) rakendamise kohta 2006. aastal

Eessõna

Määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) [1]1 artikli 17 lõikes 1 on sätestatud, et kõik institutsioonid avaldavad igal aastal aruande, kus on näidatud, kui mitmel puhul on institutsioon keelanud juurdepääsu dokumentidele, ja sellise keeldumise põhjused. Samuti peab aruandes olema kajastatud avalikku registrisse kandmata tundliku sisuga dokumentide hulk.

Käesolev 2006. aasta aruanne on komisjoni viies eespool nimetatud õigusakti kohaselt esitatud aruanne.

Aruande lisas on esitatud statistilised andmed dokumentidele juurdepääsu taotluste läbivaatamise kohta. Tabelites kajastatud andmed määruse kolme rakendusaasta kohta, võimaldades seega jälgida määruse rakendamise arengut. Siinkohal on oluline rõhutada, et statistilised andmed hõlmavad ainult avaldamata dokumentidele juurdepääsu taotlusi ning neist on välja jäetud nii juba avaldatud dokumentidele juurdepääsu taotlused kui ka teabetaotlused.

1. Läbipaistvuspoliitika

Aastal 2006 jätkus arutelu dokumentidele üldsuse juurdepääsu käsitlevate õigusaktide läbivaatamise kohta, mille suhtes võeti põhimõtteline otsus vastu 9. novembril 2005. Kõigepealt toimusid komisjonisisesed arutelud, et valmistada ette 2007. aastal toimunud avalikku arutelu.

2. Registrid ja veebilehed

2.1. 2006. aasta lõpus oli komisjoni dokumendiregistris 73 708 dokumenti (vt lisatud tabel).

2.2. Määruse artikli 9 lõikes 3 on sätestatud, et tundliku [2]2 sisuga dokumendid kantakse registrisse üksnes nende nõusolekul, kellelt dokument pärineb. 2006. aastal ei kuulunud registrisse ühtegi selle sätte tähenduses tundlikku dokumenti.

2.3. EUROPA serveris asuva veebilehe „Läbipaistvus ja juurdepääs dokumentidele” külastatavus on olnud järgmine:

| Külastajate arv | Külastuste arv | Kuvatud veebilehed |

Kokku | 71 241 | 109 780 | 131 124 |

Igakuine keskmine | 5 937 | 9 148 | 10 927 |

3. Koostöö teiste institutsioonide ja liikmesriikidega

Määruse artikli 15 lõikes 2 ettenähtud institutsioonidevaheline komitee 2006. aastal poliitilisel tasandil kokku ei tulnud.

Määruse rakendamise eest vastutavad kolme institutsiooni talitused pidasid teabefoorumi määruse rakendamisega seotud juriidiliste küsimuste arutamiseks.

4. Juurdepääsutaotluste analüüs

4.1. Esialgsete taotluste arvu pidev kasv, mida on täheldatud juba alates määruse vastuvõtmisest, toimus ka 2006. aastal. 2006. aastal registreeriti 3841 esialgset taotlust, s.t 445 taotlust rohkem kui 2005. aastal.

4.2. Kordustaotluste arv langes tunduvalt: 2006. aastal registreeriti 140 taotlust võrreldes 233 taotlusega 2005. aastal.

4.3. Taotlemise jaotumises valdkonniti oli vähe muutusi, välja arvatud õigusalase koostöö valdkond, kus taotluste arv peaaegu kahekordistus. Konkurents, õigusalane koostöö, keskkond, siseturg, transport ja energeetika olid valdkonnad, mis moodustasid ligi 40% kõigist taotlustest.

4.4. Taotluste esitajate jaotumises ühiskondlik-majanduslike huvigruppide järgi võis täheldada teadusringkondadest saabunud taotluste olulist kasvu, mis moodustasid üle 30% taotlustest.

4.5. Taotluste esitajate geograafiline jaotumine ei muutunud. Et paljude rahvusvaheliste äriühingute ja advokaadibüroode ning Euroopa tasandil tegutsevate ühingute ja valitsusväliste organisatsioonide bürood asuvad Brüsselis, esitasid Belgia eraisikud või seal asuvad organisatsioonid üle 20% taotlustest. Lisaks sellele esitati enamik taotlusi kõige suurema rahvaarvuga liikmesriikidest: Saksamaalt, Prantsusmaalt, Itaaliast, Ühendkuningriigist, Madalmaadest ja Hispaaniast, kust esitati kokku pisut üle poole taotlustest. Uute liikmesriikide osakaal jäi tagasihoidlikuks, vaatamata väiksele kasvule enamikus neist riikidest.

5. Erandite rakendamine juurdepääsuõigusele

5.1. Positiivse vastuse saanud esialgsete taotluste määr kasvas varasemate aastatega võrreldes.

73,83 %-l juhtudest võimaldati juurdepääs dokumendi täistekstile ja 2,94 %-l juhtudest võimaldati dokumentidele osaline juurdepääs.

5.2. Esmaste otsuste kinnitamise osatähtsus kasvas pisut (69,29 % juhtudest võrreldes 68,24 %-ga 2005. aastal).

Pärast esmast keeldumist täielikult rahuldatud taotluste arv kasvas samuti pisut (8,57 % juhtudest võrreldes 7,30 %-ga 2005. aastal). Pärast esmast keeldumist osalist juurdepääsu lubavate otsuste määr langes pisut (22,14 % juhtudest võrreldes 24,46 %-ga 2005. aastal).

5.3. Esmase keeldumise kaks peamist põhjust olid:

– kontrollimiste, uurimise või audiitorkontrolli eesmärgi kaitsmine (artikli 4 lõike 2 kolmas taane), mis siiski langes oluliselt võrreldes 2005. aastaga (30,72 % keeldumistest võrreldes 41,80 %-ga 2005. aastal).

– komisjoni otsustamisprotsessi kaitsmine (artikli 4 lõige 3), mis 19,06 % juhtudel oli seotud sisemiseks kasutamiseks mõeldud arvamustega, ning 14,30% juhtudel veel vastu võtmata otsusega, mis kokku moodustasid 33,36% keeldumistest.

Esmast keeldumist põhjendati ärihuvide kaitsega 8,94 %-l juhtudest (2005. aastal 7,78 %).

5.4. Korduva keeldumise peamised põhjendused on samad mis esmase keeldumise puhul:

– uurimise eesmärgi kaitse (27,18 %);

– otsustamisprotsessi kaitse (17,48 %).

Esmast keeldumist põhjendati ärihuvide kaitsega 16,50 %-l juhtudest (2005. aastal 14,32 %), mis näitab seega selget kasvu. Sama võib öelda ka isikuandmete kaitse kohta (13,59 % võrreldes 10,61 %-ga 2005. aastal).

6. Ombudsmanile esitatud kaebused

6.1. 2006. aastal lõpetas ombudsman seitsme komisjoni vastu esitatud dokumentide edastamisest keeldumisega seotud kaebuse uurimise. Viiel nendest juhtudest luges ombudsman kaebuse põhjendatuks. Kahe kaebuse puhul otsustas ombudsman, et tegemist ei olnud hea haldustava rikkumisega.

6.1.1. Kaebus 617/2003/IP:

Pakkumismenetluses osalenud ning võitjaks mitteosutunud äriühingule ei lubatud juurdepääsu teiste pakkumise esitanud äriühingute pakkumises sisalduvatele dokumentidele. Nende seas dokumentidele, mis liikmesriigis on avalikud, kuid millele on seal juurdepääs tasuline, juurdepääsu keeldumise aluseks oli lojaalse koostöö põhimõte institutsiooni ja asjaomase liikmesriigi vahel, millele on osutatud määruses. Ombudsman leidis, et komisjon rakendas määrust valesti ja ta luges kaebuse põhjendatuks kahe kriitilise märkusega, millest üks oli seotud keeldumisotsusega ja teine taotluse menetlustähtaja ületamisega.

6.1.2. Kaebus 1764/2003/ELB:

Kaebaja soovis juurdepääsu Nigeeria Vabariigi struktuurilise kohandamise ekvivalentfondi auditiaruandele. Komisjon avalikustas aruande osaliselt pärast ombudsmani ettepanekut komisjonile oma seisukoht läbi vaadata. Kuid ombudsman lõpetas kaebuse siiski kriitilise märkusega dokumendiregistri kohta, mis tema arvates ei ole piisav.

6.1.3. Kaebus 3531/2004/PB:

Advokaadibüroole ei lubatud juurdepääsu Ühendkuningriigi ametiasutuste poolt komisjonile esitatud dokumendile põhjendusel, et asutused on vastu selle dokumendi avalikustamisele. Ombudsman leidis, et juurdepääsust keeldudes kohaldas komisjon määrust õigesti. Kuid ombudsman lõpetas kaebuse siiski kriitilise märkusega taotluse menetlustähtaja ületamise kohta.

6.1.4. Kaebus 582/2005/PB:

Valitsusväline organisatsioon soovis juurdepääsu Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) vaidluste lahendamise komisjoni ühe vaidluse lahendusmenetlusega seotud dokumendile. Komisjon ei lubanud juurdepääsu, põhjendades seda kohtumenetluse kaitsega seotud erandiga. Ombudsman leidis, et seda erandit ei saa kohaldada WTO vaidluste lahendamise menetluse puhul ning luges kaebuse põhjendatuks.

6.1.5. Kaebus 1463/2005/TN:

Kaebuse esitanud advokaat soovis juurdepääsu süsinikdioksiidi heitekvootide eraldamise kavadele, mis olid juba heaks kiidetud samal ajal, kui teatavad kavad olid veel heaks kiitmata. Komisjon ei lubanud juurdepääsu (põhjendades seda otsustamisprotsessi ja poolelioleva uuringu kaitsega seotud eranditega) sel ajal, kui kõik kavad ei olnud veel heaks kiidetud, kuid edastas taotlejale need kavad pärast nende heakskiitmist. Ombudsman leidis, et komisjon kohaldas määrust valesti ja luges kaebuse põhjendatuks.

6.1.6. Kaebus 260/2006/BU:

Kaebaja palus juurdepääsu taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva direktiivi 91/414/EMÜ läbivaatusdokumentidele. Komisjon ei lubanud juurdepääsu teatavatele dokumentidele, põhjendades seda sellega, et nende avalikustamisega kahjustatakse tõsiselt komisjoni otsustamisprotsessi. Oma otsuses konstateeris ombudsman, et komisjon püüdis taotleja soovi rahuldada ja luges seega kaebuse põhjendamatuks.

6.1.7. Kaebus 2654/2006/PB:

Kaebaja palus juurdepääsu 2006. aasta kahele ekspertide aruandele, mis käsitlesid organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust ja kohtusüsteemi üldist olukorda Bulgaarias. Haldusliku probleemi tõttu tekkis taotluse menetlemisel viivitus. Komisjon tunnistas, et selle probleemi tõttu ei menetletud taotlust nõuetekohaselt. Et taotlus oli vahepeal menetletud, luges ombudsman kaebuse põhjendamatuks.

6.2. Ombudsman sai 2006. aasta jooksul viis kaebust dokumentide edastamisest keeldumise kohta.

7. Kohtule esitatud kaebused

7.1. Kohtuasjades, mis on seotud määrusel 1049/2001 põhineva komisjoni täieliku või osalise keeldumisega võimaldada juurdepääsu dokumentidele, on Esimese Astme Kohus teinud kaks otsust.

7.1.1. Kohtu 14, detsembri 2006. aasta otsus, kohtuasi T-237/02, Technische Glaswerke Ilmenau (TGI) versus komisjon:

Kohus tühistas komisjoni otsuse keelduda juurdepääsu võimaldamisest riigiabimenetlusega seotud toimikule, märkides, et institutsioon peab juurdepääsutaotluses käsitletud dokumentide sisu konkreetselt ja individuaalselt hindama. Kuid institutsioon võib loobuda sellisest analüüsist, kui erilistel asjaoludel ilmneb, et juurdepääsu võimaldamisest tuleb keelduda või vastupidi tuleb juurdepääsu lubada. Lisaks sellele juhul, kui erandkorras ning üksnes siis, kui ilmneb, et dokumentide konkreetsest ja individuaalsest analüüsist tulenev halduskoormus on liiga suur, ületades mõistlikult nõutava piiri, võib nõustuda analüüsikohustuse täitmata jätmisega. Komisjon kaebas otsuse edasi Euroopa Kohtusse.

7.1.2. Kohtu 6. juuli 2006. aasta otsus, ühine kohtuasi T-391/03 ja T-70/04, Franchet et Byk versus komisjon:

Kohus tühistas osaliselt Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) otsuse ja komisjoni otsuse, millega keelduti juurdepääsu võimaldamisest OLAF-i uurimisaruannetele ja komisjoni auditeerimisaruannetele, märkides, et erandit eesmärgiga kaitsta “kontrollimiste, uurimise või audiitorkontrolli eesmärke” võib kohaldada vaid juhul, kui kõnealuste dokumentide avalikustamine võib ohustada kontrollimiste, uurimise või audiitorkontrolli lõpuleviimist. Kohus täpsustab, et erinevate uurimis- või kontrollidokumentide suhtes võib kohaldada seda erandit uurimise või kontrolli toimumise ajal isegi juhul, kui konkreetne uurimine või kontroll, mille aruandele juurdepääsu taotletakse, on lõpetatud.

Lisaks sellele kinnitab kohus, et määruse eesmärgiks on tagada igaühe juurdepääs dokumentidele ja mitte ainult taotleja juurdepääs teda käsitlevatele dokumentidele. Järelikult ei peaks taotleja võimalikku erilist huvi teda käsitlevate dokumendile juurdepääsuks arvesse võtma dokumendi avalikustamise põhjendusena.

7.2. Esimese Astme Kohus tegi ka otsuse kohtuasjas, mis on seotud komisjoni otsusega konkurentsi vallas, mida võiks siinkohal tsiteerida, kuivõrd kohus on selles omavahel seostanud konkurentsi ja läbipaistvuse eeskirju. Tegemist on 30. mai 2006. aasta kohtuotsusega kohtuasjas T-198/03 Bank Austria Creditanstalt AG versus komisjon:

Kohus konstateerib, et konkurentsieeskirjad tagavad erikaitse sellisele teabele, mis on komisjonile teatavaks saanud tema ülesannete täitmisega seoses ja mille suhtes teabe laadilt tulenevalt kohaldatakse ametisaladust, mis on laiem kui ettevõtete ärisaladused.

Sellega seoses täpsustab kohus, et tuleb eristada ametisaladuse pidamise kohustuse alla kuuluva teabe kaitset, mis tagatakse kolmandate isikute suhtes, kellel on õigus ärakuulamisele konkurentsieeskirjade kohaldamise menetluse raames, ja kaitset, mis tagatakse sellisele teabele avalikkuse suhtes üldiselt. Komisjonil on lubatud edastada nendele kolmandatele isikutele ametisaladuse pidamise kohustuse alla kuuluvat konkreetset teavet, tingimusel et need andmed oleksid vajalikud uurimise kohasel teostamisel. Siiski ei kehti see õigus ärisaladust sisaldava teabe puhul, millele on tagatud erikaitse. Seevastu ametisaladuse pidamise kohustuse alla kuuluvat konkreetset teavet ei või avalikustada avalikkusele üldiselt, sõltumata sellest, kas tegemist on ärisaladust sisaldava teabe või muu konfidentsiaalse teabega.

7.3. 2006. aastal esitati viis uut hagi komisjoni poolt määruse 1049/2001 alusel langetatud otsuste vastu. Kolm hagi on menetluses, üks hagi kuulutati vastuvõetamatuks ja üks kustutati registrist.

7.3.1. Landtag Schleswig-Holstein versus komisjon, kohtuasi T-236/06 [3]3:

Taotluse esitas Saksamaa liidumaa Schleswig-Holsteini parlament, kes soovis juurdepääsu dokumendile, mis sisaldab ühenduse pädevuse õiguslikku analüüsi elektrooniliste sidevõrkude operaatorite poolt isikuandmete säilitamise valdkonnas. Juurdepääsu võimaldamisest keelduti osaliselt põhjendusel, et avalikustamisega kahjustatakse komisjoni õiguslike arvamuste kaitset. Hageja vaidlustas selle erandi kohaldamise ja viitas lisaks institutsioonidevahelise lojaalse koostöö põhimõtte rikkumisele.

7.3.2. Landtag Schleswig-Holstein versus komisjon, kohtuasi T-68/07(ex C-406/06):

See hagi on seotud sama taotlusega, mida on nimetatud eespool. Esimese Astme Kohtu 14. juuni 2007. aasta määrusega jäeti hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

7.3.3. Meyer-Falk versus komisjon, kohtuasi T-251/06 AJ (õigusabi) [4]4:

See hagi on seotud samade dokumentidega, mida on mainitud punktis 6.1.7. Hagi on seotud keeldumisotsusega, mitte haldusmenetlusega.

7.3.4. S. Leclercq versus komisjon, kohtuasi T-299/06 [5]5:

Hageja soovis juurdepääsu komisjoni teenistujate kohta teavet sisaldava andmebaasi väljavõttele. See taotlus jäeti rahuldamata põhjendusel, et taotlus läheb kaugemale määruse nr 1049/2001 kohaldamisalast, kuna asjaomasel juhul ei ole tegemist juurdepääsu taotlusega institutsiooni käsutuses olevale olemasolevale dokumendile nimetatud määruse tähenduses.

7.3.5. Eurostrategies SPRL versus komisjon, kohtuasi T-203/06 [6]6:

Hagejaks on äriühing, kes soovis juurdepääsu hankemenetluse dokumentidele Poolas teostatava projekti tarbeks. Kohtuasi kustutati registrist Esimese Astme Kohtu 1. detsembri 2006. aasta määrusega.

8. Järeldused

Nii nagu ka eelnevatel aastatel, selgus taotluste analüüsimisel, et oluline osa juurdepääsutaotlustest on seotud komisjoni kontrollitegevusega ühenduse õiguse kohaldamisel. Väga paljudel juhtudel esitati juurdepääsutaotlus selleks, et saada dokumente, millele taotluse esitajad võiksid kaebuse korral toetuda, näiteks ühenduse õiguse väidetava rikkumise puhul või halduskaebuse või kohtumenetluse korral. Oluline on märkida, et need taotlused on enamasti seotud väga mahukate dokumentidega, mille analüüsimisega kaasneb märkimisväärne halduskoormuse kasv.

Tuleb märkida ka, et nii nagu ka eelnevatel aastatel, viidatakse komisjoni otsustamisprotsessi kaitsest tulenevale erandile sageli selleks, et vältida otsuste isikustamist, mitte selleks, et varjata õigusloomeprotsessi. Õigusloome valdkonnas avalikustatakse üha enam dokumente, ootamata, et nende kohta esitataks juurdepääsutaotlus. Komisjoni peadirektoraadid on arendanud eri poliitikasuundi käsitlevaid veebilehti ja avalikustanud nende kaudu märkimisväärse hulga dokumente.

Ombudsman esitas 2006. aastal lõpetatud kaebuste kohta enamasti kriitilised märkused. Lisaks taotluste menetlustähtaja ületamisele võis ombudsmani märkuste seas täheldada lahknevusi määruse sätete tõlgendamisel, mille suhtes on lõplik otsustusõigus üksnes ühenduse kohtutel. Määruse 1049/2001 rakendamisega seoses ombudsmanile esitatud kaebuste arv langes 2006. aastal märkimisväärselt (viis kaebust võrreldes viieteistkümne kaebusega 2005. aastal).

Esimese Astme Kohus on kinnitanud oma lahenditega kahte punkti:

– juurdepääsutaotluse aluseks olnud dokumente tuleb üldjuhul hinnata konkreetselt ja individuaalselt;

– hageja erahuvi olemasolul ei ole keeldumise õiguspärasuse hindamisel tähtsust.

Lisaks täpsustas Esimese Astme Kohus veel kahte aspekti:

– uurimisega seotud erandit kohaldatakse uurimise või kontrolli toimumise ajal isegi juhul, kui konkreetne uurimine või kontroll, mille dokumendile juurdepääsu taotletakse, on lõpetatud.

– ametisaladuse pidamise kohustuse alla kuuluvat konkreetset teavet ei või avalikustada avalikkusele üldiselt, sõltumata sellest, kas tegemist on ärisaladust sisaldava teabe või muu konfidentsiaalse teabega.

LISA

Määruse 1049/2001 kohaldamisega seotud statistika

1. registri sisu

| COM | C | OJ | PV | SEC | Kokku |

2001 | 1956 | 5389 | - | - | 4773 | 12 118 |

2002 | 2095 | 6478 | 134 | 116 | 3066 | 11 889 |

2003 | 2338 | 6823 | 135 | 113 | 2467 | 11 876 |

2004 | 2327 | 7484 | 134 | 145 | 2718 | 12 808 |

2005 | 2152 | 7313 | 129 | 126 | 2674 | 12 394 |

2006 | 2454 | 6628 | 129 | 380 | 3032 | 12 623 |

Kokku | 13 322 | 40 115 | 661 | 880 | 18 730 | 73 708 |

esialgsed taotlused

2. taotluste arv

2004 (1) | 2005 (1) | 2006 |

3 093 | 3 396 | 3 841 |

3. Vastused

| 2004 (1) | 2005 (1) | 2006 |

| arv | % | arv | % | arv | % |

Positiivsed | 2 005 | 64,82 | 2 188 | 64,43 | 2 836 | 73,83 |

Keeldumised | 981 | 31,72 | 1 084 | 31,92 | 892 | 23,22 |

Osaline juurdepääs | 107 | 3,46 | 124 | 3,65 | 113 | 2,94 |

kokku | 3 093 | 100,00 | 3 396 | 100,00 | 3 841 | 100,00 |

Kordustaotlused

4. Taotluste arv

2004 (1) | 2005 (1) | 2006 |

219 | 233 | 140 |

5. Vastused

| 2004 (1) | 2005 (1) | 2006 |

| arv | % | arv | % | arv | % |

Korduv keeldumine | 157 | 71,69 | 159 | 68,24 | 97 | 69,29 |

Osaline läbivaatus | 40 | 18,26 | 57 | 24,46 | 31 | 22,14 |

Täielik läbivaatus | 22 | 10,05 | 17 | 7,30 | 12 | 8,57 |

kokku | 219 | 100,00 | 233 | 100,00 | 140 | 100,00 |

(1) Need andmed erinevad märkimisväärselt eelnevates aruannetes esitatud andmetest, mis tuleneb taotluste määratluse selgituste arvestamisest, mida edaspidi kohaldatakse registreeritud andmete kasutamisel.

Keeldumiste jaotus kohaldatud erandi järgi (%)

6. Esialgsed taotlused

| 2004 | 2005 | 2006 |

4.1. avalike huvide kaitse – esimene taane – avalikkuse ohutus | 0,28 | 0,28 | 1,53 |

4.1.a avalike huvide kaitse – teine taane - kaitsepoliitilised ja sõjalised küsimused | 0,75 | 0,21 | 0,60 |

4.1.a avalike huvide kaitse – kolmas taane – rahvusvahelised suhted | 5,04 | 4,17 | 7,06 |

4.1.a avalike huvide kaitse – neljas taane – rahandus-, raha- või majanduspoliitika | 8,40 | 2,55 | 1,19 |

4.1.b. Eraelu puutumatuse ja isikupuutumatuse kaitse | 5,79 | 3,68 | 4,85 |

4.2. esimene taane – ärihuvide kaitse | 8,78 | 7,78 | 8,94 |

4.2. teine taane – kohtumenetluse ja õiguslike arvamuste kaitse | 8,50 | 8,63 | 7,49 |

4.2. kolmas taane – kontrollimiste, uurimise või audiitorkontrolli kaitse | 33,24 | 41,80 | 30,72 |

4.3. esimene lõik – otsust ei ole veel vastu võetud – otsustamisprotsessi kahjustamine | 11,02 | 12,73 | 14,30 |

4.3. teine lõik – esialgsete arutelude ja konsultatsioonide puhul sisemiseks kasutuseks mõeldud arvamus | 15,41 | 14,36 | 19,06 |

4.5. Liikmesriigi keeldumine | 2,80 | 3,82 | 4,26 |

kokku | 100,00 | 100,00 | 100,00 |

7. Kordustaotlused

| 2004 | 2005 | 2006 |

4.1.a avalike huvide kaitse – esimene taane – avalikkuse ohutus | 0,34 | 0,00 | 0,00 |

4.1.a avalike huvide kaitse – teine taane - kaitsepoliitilised ja sõjalised küsimused | 0,00 | 0,00 | 0,49 |

4.1. a avalike huvide kaitse – kolmas taane – rahvusvahelised suhted | 4,76 | 5,31 | 3,40 |

4.1.a avalike huvide kaitse – neljas taane – rahandus-, raha- või majanduspoliitika | 7,82 | 0,53 | 0,97 |

4.1.b. Eraelu puutumatuse ja isikupuutumatuse kaitse | 9,52 | 10,61 | 13,59 |

4.2. esimene taane – ärihuvide kaitse | 15,31 | 14,32 | 16,50 |

4.2. teine taane – kohtumenetluse ja õiguslike arvamuste kaitse | 5,78 | 10,88 | 10,19 |

4.2. kolmas taane – kontrollimiste, uurimise või audiitorkontrolli kaitse | 25,85 | 28,38 | 27,18 |

4.3. esimene lõik – otsust ei ole veel vastu võetud – otsustamisprotsessi kahjustamine | 12,59 | 7,96 | 7,77 |

4.3. teine lõik – esialgsete arutelude ja konsultatsioonide puhul sisemiseks kasutuseks mõeldud arvamus | 9,52 | 12,47 | 9,71 |

4.5. Liikmesriigi keeldumine | 8,50 | 9,55 | 10,19 |

kokku | 100,00 | 100,00 | 100,00 |

Taotluste jaotus

8. Taotluste ühiskondlik-majandusliku liigituse järgi (%)

| 2004 | 2005 | 2006 |

Teadusringkonnad | 11,23 | 10,49 | 32,08 |

Kodanikuühiskond (huvirühmad, tööstus, valitsusvälised organisatsioonid jne) | 27,31 | 29,44 | 17,27 |

Ühiskonnaliikmed, kelle ühiskondlik-majanduslik kuuluvus ei ole märgitud | 32,15 | 31,89 | 16,55 |

Riiklikud ametiasutused (peale ELi institutsioonide) | 10,15 | 12,32 | 15.67 |

Advokaadid | 13,65 | 11,00 | 10,43 |

Teised ELi institutsioonid | 5,00 | 3,78 | 06,85 |

Ajakirjanikud | 0,5 | 1,07 | 01,14 |

9. Taotluste geograafilise päritolu järgi (%)

| 2004 | 2005 | 2006 |

Belgia | 26,42 | 22,63 | 20,26 |

Saksamaa | 12,77 | 13,24 | 18,67 |

Prantsusmaa | 8,62 | 9,71 | 09,31 |

Itaalia | 10,35 | 9,77 | 08,41 |

Ühendkuningriik | 8,00 | 6,62 | 05,73 |

Madalmaad | 4,96 | 5,29 | 05,35 |

Hispaania | 5,69 | 5,52 | 05,33 |

Austria | 1,73 | 1,92 | 03,18 |

Poola | 1,58 | 1,48 | 02,61 |

Luksemburg | 0,65 | 0,66 | 02,15 |

Märkimata | 5,65 | 7,44 | 01,64 |

Taani | 2,08 | 2,14 | 01,55 |

Portugal | 1,38 | 1,54 | 01,31 |

Rootsi | 1,19 | 1,10 | 01,24 |

Leedu | 0,19 | 0,28 | 01,21 |

Kreeka | 1,54 | 1,92 | 01,20 |

Iirimaa | 1,19 | 1,70 | 01,15 |

Tšehhi Vabariik | 0,5 | 0,63 | 01,08 |

Ungari | 0,73 | 0,60 | 0,95 |

Ameerika Ühendriigid | 0,92 | 0,69 | 0,89 |

Soome | 0,69 | 0,88 | 0,78 |

Šveits | 0,62 | 0,85 | 0,77 |

Teised | | | 0,63 |

Norra | 0,35 | 0,44 | 0,51 |

Malta | 0,27 | 0,35 | 0,49 |

Slovakkia | 0,27 | 0,38 | 0,37 |

Eesti | 0,15 | 0,13 | 0,37 |

Sloveenia | 0,23 | 0,19 | 0,31 |

Küpros | 0,31 | 0,16 | 0,26 |

Bulgaaria | 0,04 | 0,25 | 0,25 |

Türgi | 0,12 | 0,09 | 0,22 |

Horvaatia | 0,04 | 0,09 | 0,22 |

Läti | 0,08 | 0,28 | 0,20 |

Rumeenia | 0,12 | 0,16 | 0,20 |

Jaapan | 0,04 | 0,03 | 0,18 |

Kanada | 0,12 | 0,16 | 0,15 |

Austraalia | | | 0,15 |

Ukraina | | 0,03 | 0,14 |

Liechtenstein | 0,15 | 0,09 | 0,12 |

Venemaa | 0,12 | 0,06 | 0,11 |

Iisrael | | 0,06 | 0,09 |

Hiina (sh Hong Kong) | | 0,06 | 0,08 |

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | 0,04 | 0,03 | 0,08 |

Albaania | | 0,03 | 0,05 |

Brasiilia | | 0,03 | 0,05 |

Island | | 0,06 | 0,03 |

Mehhiko | | 0,03 | 0,02 |

Egiptus | | 0,06 | |

India | | 0,03 | |

Taivan | | 0,03 | |

| | 0,03 | |

| 2004 | 2005 | 2006 |

ELi liikmesriigid | 91,58 | 89,13 | 93,93 |

Kandidaatriigid | 0,27 | 0,54 | 0,22 |

Teised | 2,48 | 3,34 | 3,49 |

Märkimata | 5,65 | 7,50 | 2,37 |

10. Ühist huvi pakkuvate valdkondade järgi (%)

| 2004 | 2005 | 2006 |

Konkurents | 14,58 | 12,70 | 09,85 |

Peasekretär, Euroopa valitsuskabinetid ja poliitilised nõunikud | 8,66 | 9,41 | 09,48 |

Õigus, vabadus ja julgeolek | 3,81 | 4,70 | 08,85 |

Keskkond | 7,23 | 8,19 | 06,88 |

Siseturg | 8,5 | 8,01 | 06,68 |

Transport ja energeetika | 5,54 | 6,37 | 06,45 |

Maksusüsteem ja tolliliit | 7,5 | 6,27 | 04,73 |

Ettevõtlus ja tööstus | 3,31 | 4,63 | 04,67 |

Haldus, personal ja värbamine | 2,35 | 2,23 | 03,71 |

Tööhõive ja sotsiaalküsimused | 4,15 | 2,62 | 03,60 |

Tervishoid ja tarbijakaitse | 2,38 | 2,68 | 03,38 |

Välis- ja arenguabi | 2,39 | 3,06 | 03,35 |

Regionaalpoliitika | 2,96 | 3,91 | 03,20 |

Põllumajandus | 5,15 | 4,44 | 03,09 |

Laienemine | 1,31 | 1,99 | 03,06 |

Välissuhted | 2,5 | 1,92 | 02,84 |

Väliskaubandus | 2,27 | 1,67 | 02,27 |

Eelarve ja siseaudit | 2,19 | 2,11 | 02,12 |

Infotehnoloogia ja infoühiskond | 0,88 | 1,83 | 02,11 |

Haridus ja kultuur | 1,38 | 1,07 | 02,11 |

Teadusuuringud ja tehnoloogia | 1,92 | 1,36 | 01,49 |

Õigusküsimused | 2,81 | 1,92 | 01,46 |

Majandus- ja rahandusküsimused | 1,92 | 1,92 | 01,21 |

Kalandus | 1 | 1,64 | 01,00 |

Meedia ja kommunikatsioon | 0,69 | 0,69 | 0,92 |

Pettustevastane võitlus | 2,12 | 1,39 | 0,68 |

Statistika | 0,15 | 0,32 | 0,58 |

Suuline ja kirjalik tõlge | 0,31 | 0,25 | 0,17 |

Ametlikud väljaanded | 0,04 | 0,03 | 0,06 |

[1] 1 EÜT L 145, 31.5.2001, lk. 43

[2] 2 «Tundliku sisuga dokumendid on dokumendid, mis pärinevad institutsioonidest või nende loodud asutustest, liikmesriikidest, kolmandatest riikidest või rahvusvahelistest organisatsioonidest ning mis on liigitatud kui "TRÈS SECRET/TOP SECRET", "SECRET" või "CONFIDENTIEL" vastavalt asjaomase institutsiooni eeskirjadele, mis kaitsevad Euroopa Liidu või selle ühe või mitme liikmesriigi olulisi huve artikli 4 lõike 1 punktis a osutatud valdkondades, eelkõige avaliku julgeoleku alal, kaitsepoliitilistes ja sõjalistes küsimustes.» (artikli 9 lõige 1)

[3] 3 ELT C 261, 28.10.2006 lk.24

[4] 4 ELT C 281, 18.11.2006 lk.39

[5] 5 ELT C 326, 30.12.2006 lk.59

[6] 6 ELT C 224, 16.9.2006 lk.51

--------------------------------------------------