ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 14.10.2005 
KOM(2005) 484 lõplik 
  
ROHELINE RAAMAT 
Elanikkonna vaimse tervise parandamine 
Euroopa Liidu vaimse tervise strateegia väljatöötamine 
 
ET 2   ET SISUKORD 
1. Sissejuhatus................................................................................................................ .. 3 
2. Vaimne tervis – keskne küsimus kod anike, ühiskonna ja poliitika jaoks.................... 4 
3. Olukord – halb vaimne tervis on ELis üha suurem probleem...................................... 4 4. Meetmete kavandamine: poliitilised al gatused vaimse tervise valdkonnas................. 5 
4.1. Euroopa Ühendus, selle volitused ja tegevus vaimse tervise valdkonnas.................... 5 
4.2. Vaimne tervis liikmesriikides ...................................................................................... 6 5. Vajadus ELi vaimse tervise strateegia järele ............................................................... 7 6. Lahenduste otsimine – võimalikud meetmed............................................................... 8 6.1. Vaimse tervise edendamine ning vaimsete häirete ennetamine................................... 8 6.1.1. Elanikkonna vaimse tervise edendamine ..................................................................... 8 6.1.2. Vaimsete häirete ennetamine ....................................................................................... 9 6.2. Vaimsete häirete või puuetega inimeste so tsiaalse hõlvamise edendamine ning nende 
põhiõiguste ja väärikuse kaitsmine ............................................................................ 10 
6.3. Vaimset tervist puudutava teabe ja teadmuse täiendamine ELis ............................... 12 7. ELi vaimse tervise strateegia väljatöötamise alan e nõuandetegevus......................... 12 
7.1. Vaimse tervise alase dialoogi algatamine liikmesriikidega ....................................... 12 7.2. ELi vaimse tervise platvormi koostamise algatamine................................................ 12 7.3. Vaimse tervise alase poliitika ja asjaomaste teadusuuringute sidumine.................... 13 
8. Järgmised sammud..................................................................................................... 13  
 
ET 3   ET ROHELINE RAAMAT 
Elanikkonna vaimse tervise parandamine 
Euroopa Liidu vaimse tervise strateegia väljatöötamine 
1. S ISSEJUHATUS  
Euroopa Liidu mitme strateegilise tähtsusega  eesmärgi saavutamise eeldus, nagu eesmärk 
tuua Euroopa tagasi pikaajalise heaolu teel e, toetada Euroopa panu st solidaarsusesse ja 
sotsiaalsesse õiglusesse ning tõsta reaalselt  Euroopa kodanike elukvaliteeti, on Euroopa 
rahvastiku vaimne tervis.1  
ELi rahvastiku vaimset tervis t saab oluliselt parandada: 
• vaimsed häired mõjutavad iga neljandat kodanikku ja võivad viia enesetapuni, mis on liiga 
paljude surmajuhtumite põhjuseks; 
• vaimsed häired põhjustavad majandus-, sotsiaal- ja haridussüsteemile ning 
kriminaalkohtusüsteemile olulist kahju ning koormavad neid; 
• vaimsetee häirete ja puudega inimeste hä bistamine, diskrimineerimine ja nende 
inimõiguste ja väärikuse mitteaustamine ei ole kuhugi kadunud ning seepaneb Euroopa 
põhiväärtused proovile. 
Olukorda on võimalik parandada. Juba on tehtud  mitmeid algatusi. Olemasolevaid meetmeid 
tuleb arendada ja koondada. 2005. a jaanuaris to imunud vaimset tervist käsitleval Maailma 
Tervishoiuorganisatsiooni Euroopa  ministrite konverentsil loodi  üldine tegevusraamistik ja 
suurendati poliitilist panust vaimse tervise ed endamisse. Seal kutsuti Euroopa Komisjoni, kes 
oli konverentsi koostööpartner,  vastavalt oma pädevusele ja nõukogu ootustele koostöös 
Maailma Tervishoiuorganisatsiooniga andma oma panust selle tegevusraamistiku rakendamisse. 
Roheline raamat on esimene samm  sellel teel. See on ettepane k töötada välja ELi vaimse 
tervise strateegia. Nimetatud strateegia lisaks tegevusraamistiku rakendamisele väärtust, olles liikmesriikide vahelise teabevahetuse ja koostöö raamistik, aidates suurendada 
tervishoiupoliitika ja te iste poliitikavaldkondade ühtsust l iikmesriikides ja ühenduse tasandil 
ning võimaldades suure hulga asjaomaste sidus rühmade osalemist lahenduste otsimises.  
Käesoleva rohelise raamatu eesmärk on alga tada Euroopa institutsioonide, valitsuste, 
tervishoiutöötajate, teiste sektorite sidusrühm ade, kodanikuühiskonna, sh pa tsientide liitude ja 
teadlaste ringkonnaga arutelu vaimse tervise tä htsusest ELis, strateegia vajadusest ELi 
tasandil ja selle võimalikest prioriteetidest.  
Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepi ngu artiklis 152 sätestatule kuuluvad mõned 
käesolevas rohelises raamatus rahvaterv ise valdkonna kohta tehtud ettepanekud ühenduse 
pädevusse. Edasised ettepanekud on liikmesriiki de ainupädevuses. Ühenduse poliitika teiste 
valdkondade meetmete võtmise ettepanekute suht es kohaldatakse asjakohast õiguslikku alust. 
 
ET 4   ET Komisjon kavatseb 2006. a lõpuks koos oma ELi vaimse tervise strateegia ettepanekuga 
vajaduse korral avalikustada ka nõuandetegevuse tulemused.  
2. V AIMNE TERVIS – KESKNE KÜSIMUS KODANIKE , ÜHISKONNA JA POLIITIKA JAOKS  
Ei ole tervist ilma vaimse terviseta. Inimeste jaoks on vaimne tervis vahend, mis võimaldab 
neil realiseerida oma intellektuaalset ja emotsi onaalset potentsiaali ning le ida ja täita oma rolli 
ühiskondlikus, kooli- ja tööelus. Ühiskonna seisukohast aitab kodanike  hea vaimne tervis 
kaasa jõukuse, solidaa rsuse ning ühiskondliku õigluse kasvul e. Seevastu mitmekordistab halb 
vaimne tervis kodanike ja sotsiaalsüst eemide kulusid, kahjusid ning koormust.  
Vaimne tervis, halb vaimne terv is ja neid määravad tegurid: 
Maailma Tervishoiuorganisatsioon kirjeldab vaimset tervist kui: “heaoluseisundit, kus 
inimene realiseerib oma võimeid, saab hakka ma igapäevase elu pingetega, suudab töötada 
tootlikult ja tulemusrikkalt ning on võimeline andma oma panuse ühiskonna heaks”2.  
Halb vaimne tervis  tähendab vaimse tervise problee me ja pingeid, ängiga seotud 
tegutsemishäireid ja diagnoositavaid vaimseid  häireid, nagu skisofreenia ja depressioon. 
Inimese vaimset seisundit määravad mitmed faktorid (1. lisa), sealhulgas bioloogilised (nt 
geneetilised, soolised), i ndividuaalsed (nt isiklikud kogemused), perekondlikud ja 
ühiskondlikud (nt ühiskondlik toetus) ning  majanduslikud ja keskkonnategurid (nt 
ühiskondlik seisund ja elutingimused). 
3. O LUKORD – HALB VAIMNE TERVIS ON ELIS ÜHA SUUREM PROBLEEM  
Tervis 
Hinnangute järgi on üle 27% täiskasvanud euro oplastest kogenud igal aastal vähemalt üht 
vaimuhaiguse vormi (vt 2. lisa).3 
ELis on tavalisemateks vaimuhaiguse avaldu misvormideks ängistus ja depressioon. 
Arvatakse, et 2020. aastaks on depressioon aren enud riikides kõige sagedasem haiguste 
põhjus.4 
Praegu sooritab ELis igal aastal ligikaudu 58 0 00 kodanikku enesetapu (3. lisa), see arv on 
suurem kui liiklusõnnetuste, mõrvade või HIV/AIDSi põhjustatud surmajuhtumite arv aastas.5 
Vaimne ja füüsiline tervis on tihedalt seotud. Siit järeldus – psühhiaatrilise abi kaasamine 
haiglaravi üldteenuste hulka või b oluliselt lühendada haiglapä evade arvu, vabastades seeläbi 
majandusressursid. 
Mõju jõukusele, solidaarsusele ja sotsiaalsele õiglusele  
Vaimuhaiguste tagajärjed on mitmesugused:  
ELis on vaimuhaiguste kulud hinnangute järg i 3–4% SKTst, mis väljenduvad peamiselt 
tootlikkuse langemises.6 Vaimsed häired on peamisteks põh justeks ennetähtaeg selt pensionile 
ja invaliidsuspensionile jäämisel.7 
 
ET 5   ET Laste käitumishäired tekita vad kulusid sotsiaal- ja haridussüsteemile ning 
kriminaalkohtusüsteemile (vt 4. lisa).8 
Hilisemad kulutused sõltuvad vaimsete häirete ja puuetega inimeste kohtlemisest ühiskonnas. 
Vaatamata paranenud ravivõimalustele ja psüh hiaatrilise abi positiivsele arengule, kogevad 
vaimuhaiguste või puuetega inimesed siis ki sotsiaalset tõrjutust, häbistamist, 
diskrimineerimist või nende põhiõiguste ja väärikuse mitteaustamist. 
4. M EETMETE KAVANDAMINE : POLIITILISED ALGATUSED VAIMSE TERVISE 
VALDKONNAS  
Vaimuhaiguste kui probleemi järjest süvenev tajumine on ajendanud poliitiliste otsuste 
tegijaid, tervishoiutöötajaid ja  teisi sidusrühmi lahendusi otsima , viimati tehti seda 2005. aasta 
jaanuaris toimunud vaimset tervist käsitleval  Maailma Tervishoiuorganisatsiooni Euroopa 
ministrite konverentsil.9 
Kokkuleppe kohaselt on esimeseks prioriteediks tõhusa ja kvaliteetse ning vaimuhaiguste all 
kannatavatele inimestele kättesaadava psühhi aatrilise abi ning ra viteenuste pakkumine.10 
Kuigi arstlik sekkumine omab probleemi lahendamisel keskset rolli ei saa see siiski üksi 
mõjutada ega muuta ühiskondlikke tegu reid. Seetõttu on vastavalt Maailma 
Tervishoiuorganisatsiooni strat eegiale vaja terviklikku käsitlus t, mis hõlmaks ravi ja hoolduse 
pakkumist üksikisikutele, kuid ka kogu elani kkonnale suunatud meetmeid, et edendada 
vaimset tervist, ennetada vaimuhaigusi ja va stata häbistamise ja inimõigustega seotud 
väljakutsetele. Selline lähenemisviis peaks kaasama mitmeid osalisi, sealhulgas tervishoiupoliitikat ja teisi poliitikasektoreid  ning sidusrühmi, kelle otsused mõjutavad 
elanikkonna vaimset tervist. Lahenduste leid misel peaks peamine roll olema patsientide 
liitudel ja kodanikuühiskonnal. 
4.1. Euroopa Ühendus, selle volitused ja tegevus vaimse tervise valdkonnas  
Rahvatervise alase tegevuse vol itused ühenduse tasandil on m ääratletud Euroopa Ühenduse 
asutamislepingu artiklis 152. Selles on sätestat ud, et “kogu ühenduse poliitika ja meetmete 
määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse”
11. Ühenduse 
meede peab täiendama riigisisest poliitikat tervise parandamisel, haiguste ennetamisel, tervisealasel teavitamisel ja koolitamisel, samuti narkootikumide põhjustatud kahjude 
vähendamisel ning julgustama liikmesriik ide vahelist koostööd nendes valdkondades. 
Liikmesriigid on tervishoiuteenuste ja ravi korraldamise alal ainupädevad. Ühenduse poliitika 
teiste valdkondade suhtes kohaldat akse asjakohast õiguslikku alust. 
Nimetatud pädevusele tuginedes käsitleb Euroopa Ühendus vaimse  tervise teemat järgmistel 
asjaoludel: 
• panus, mida elanikkonna hea vaim ne tervis saab anda mõne  ELi strateegilise eesmärgi 
saavutamiseks; 
• ühenduse roll julgustada ja toetada liikmesriikide vahelist koostööd ning kõrvaldada 
nendevahelisi erinevusi ning 
• ühenduse kohustus anda oma poliitika ja tegevuse kaudu panus inimeste tervise 
kõrgetasemelisse kaitsesse. 
 
ET 6   ET Euroopa Ühenduse erinevates poliitikavaldko ndades on siiani tehtud mitu konkreetset 
algatust: 
– Ühenduse tervishoiupoliitikas on alates 1997. aastast käsitletud vaimset tervist 
konkreetsetes projektides ja  poliitilistes algatustes12 (5. lisa). ELi ra hvatervise valdkonna 
tegevusprogrammis (2003–2008)13 sätestatakse meetme õiguslik alus. Asjaomased 
lisaprioriteedid käsi tlesid narkootikumide kuritarvitamist ja alkoholi põhjustatud kahju. 
– Ühenduse sotsiaal- ja tööhõivepoliitika alaste algatustega püüti saavutada vaimselt 
haigete inimeste mittediskrimineerimist, vaim se puudega inimeste sotsiaalset hõlvamist ja 
pingete vältimist töökohas, sealhulgas: 
– Direktiiviga 2000/78/EÜ keelatakse muu hulgas puude alusel diskrimineerimine 
töölevõtmisel;14 
– Euroopa puuetega inimeste aast al 2003 võetud meetmed ja  
– sotsiaalsete partnerite vahel 2004. a sõlmitud tööga seotud pingeid käsitlev 
Euroopa raamkokkulepe. 
– Ühenduse teadusuuringute raamprogrammid on olnud ning on ka edaspidi vaimset 
tervist käsitlevate Euroopa teadusuur ingute rahastamise olulised allikad.15 Näiteks 
„MHEDEA–2000“ projekti raames analüüsiti vaimse puude esinemist Euroopas.16 
– Infoühiskond ja meediapoliitika on aluseks haiguste ennetamiseks, diagnoosimiseks ja 
raviks kasutatavate info- ja sidetehnoloogial  (ICT) põhinevate vahendite välja töötamisel.17 
– Regionaalpoliitikas toetatakse investeeringui d tervishoiusektori infrastruktuuri, mis aitab 
kaasa piirkonna struktuu rilisele kohandamisele. 
– Hariduspoliitikas käsitletakse vaimse te rvise teemat osana poliitilisest tegevusest (nt 
teadmusühiskonna võtmepädevus) ja projektidest. 
– „DAPHNE II„ programmi abil võideldakse ühenduse vabaduse, õiguse ja 
turvalisuspoliitika osana laste, noorukite ja naiste  vastu suunatud vägivalla vastu.18. 
Selline vägivald võib põhjustada vaimse tervise häireid. 
Ühenduse tasandil puudub terviklik vaimse terv ise strateegia, mis eelnimetatud tegevused 
ühendaks. Selline strateegia tugevdaks praeguste ja tulevaste algatuste ühtsust ning mõjusust. 
4.2. Vaimne tervis liikmesriikides  
Liikmesriikide vahel (ja ka liikmesriikides endis ) on olulised erinevused. Näiteks 
enesetappude määr, mis ulatub 3,6st juhust 100 000 inimese kohta Kreekas 44 juhuni 100 000 
inimese kohta Leedus (maailma kõrgeim näitaja)19. Vaimse tervise rahastamiseks suunatud 
tervishoiueelarve osa on liikmesriikides samuti väga erinev (vt 6. lisa).  
 
ET 7   ET 2004. a aruandes “Vaimne tervis Euroopa Liidus”20 leiti, et vaimse tervise tähtsus ei ole 
liikmesriikides ühesugune, kajastades riikide, olude, traditsioonide ja kultuuride erinevusi.  
2005. a väljaandesse “Ülevaade vaim se tervise edendamise ja va imsete häirete ennetamise 
kohta Euroopa Liidu liikmesriikides”21 koondatud eri riikide käsitlustes kirjeldatakse 
liikmesriikide probleeme, põhimõtteid ja struktuure. 
Liikmesriikide erinevuse tõttu ei ole võimalik teha terviklikke järeldusi ega pakkuda välja 
ühtseid lahendusi. Liikmesriikid el on võimalus vahetada teavet  ja teha koostööd ning õppida 
üksteise kogemustest. 
Mitmes ministrite nõukogu 1999. aastast al ates vastu võetud suunisdokumendis22 kajastub 
liikmesriikide soov teha ELi tasandil vaimse tervise alast koostööd. 2005. a juunis vastu võetud nõukogu järeldused kordasid seda sõnumit,  kutsudes liikmesriike üles pöörama suurt 
tähelepanu vaimset tervist käsitleva Maailma Te rvishoiuorganisatsioon i Euroopa ministrite 
konverentsi tulemuste rakendamisele. Konvere nts kutsus komisjoni üles rakendamistoma 
pädevuse piires toetama. 
5. V
AJADUS ELI VAIMSE TERVISE STRATEEGIA JÄRELE  
ELi vaimse tervise strateegia väljatöötamine lisaks üldise tegevusra amistiku rakendamisele 
väärtust: 
(1) luues liikmesriikide vahelise teabevahetuse ja koostöö raamistiku; 
(2) aidates tugevdada erinevates poliiti kavaldkondades võetud meetmete ühtsust; 
(3) rajades ühtse tegevusaluse sidusrühmade, s ealhulgas patsientide ja kodanikuühiskonna 
organisatsioonide kaasamiseks lahenduste otsimisse. 
Arutelu käigus peaks määrama kindlaks vi isi, kuidas paremini ühenduse poliitika ja 
rahastamisvahendite ning teadusuuringute ra amprogrammidega elanik konna vaimse tervise 
parandamisele kaasa aidata. Liikmesriike ju lgustatakse hindama p iirkondlikku tegevust ja 
komisjon peaks leidma võimaluse struktuurif ondide paremaks kasutamiseks pikaajalise 
hooldusteenuse ja infrastruktuuride täiustamis eks vaimse tervise valdkonnas. Komisjoni 
horisontaalseks panuseks võiks o lla andmete ja teadmiste kogumi ne vaimse tervise seisundi, 
vaimset tervist määravate tegurite ja vaimse te häirete vältimise võimaluste kohta ELis. 
Strateegia väljatöötamiseks tuleks kasutada  Maailma Tervishoiuor ganisatsiooni Euroopa 
piirkonna strateegiat, ELi pr ogrammide raames läbiviidud tegevuste tulemusi, samuti 
liikmesriikides kättesaadavat allikmaterjali. 
Komisjon teeb ettepaneku, et ELi strateegia  võiks keskenduda järgmistele aspektidele: 
(1) edendada kõigi inimeste vaimset tervist; 
(2) võtta meetmeid vaimsete häirete ennetamiseks; 
(3) parandada vaimselt haigete või puuetega inimeste elukvaliteet i nende sotsiaalse 
hõlvamisega ning nende õiguste ja  väärikuse kaitsmisega ning  
(4) töötada ELi jaoks välja vaimse tervise andmet e, teadusuuringute ja teadmiste süsteem. 
 
ET 8   ET 6. L AHENDUSTE OTSIMINE – VÕIMALIKUD MEETMED  
Kehtivad poliitilised kohustused tuleb ellu ra kendada. ELi rahvatervise programmide raames 
koostatud projektid on näidanud, et meetme d on võimalikud ning võivad olla edukad ja 
tasuvad. Teistes projektides on pa nustatud ELi vaimse tervise alase teadmiste- ja andmekogu 
täiustamisse. 
Vaimse tervise edendamise meetme rakendamise (IMPHA) võrgustik23 on välja töötanud 
olemasolevaid programme kirjelda va interneti andmebaasi, ennetamise ja edendamise alaste 
faktide kokkuvõtte ning tegevuskava “Vaimse tervise edendamise ja vaimsete häirete 
ennetamise Euroopa poliitika”24. 
6.1. Vaimse tervise edendamine ning  vaimsete häirete ennetamine 
Vaimse tervise edendamine ja vaimsete hä irete ennetamine on suunatud vaimse tervise 
individuaalsetele, perekondlikel e, ühiskondlikele ja sotsiaalsetele tegur itele, tugevdades 
kaitsetegureid (nt vastupidavus t) ja vähendades ohutegureid25 (7. lisa). Meedet rakendatakse 
peamiselt koolides ja töökoht ades – seal, kus inimesed veedavad suure osa oma ajast. 
6.1.1. Elanikkonna vaimse tervise edendamine  
Aluse panemine imikute, laste ja noorukite vaimsele tervisele  
Kuna vaimne tervis kujuneb p eamiselt esimestel eluaastatel, on laste ja noorukite vaimse 
tervise edendamine investee ring tulevikku. Lapse arengut või b parandada kasvatusoskuste 
õpetamine vanematele. Terviklik lähenemisviis koolis võib arendada sotsiaalseid oskusi, 
suurendada vastupidavust, vähenda da türanniseerimist ja ängi ning depressiooni sümptomeid. 
Mõned ELi projektide raames  edukaks osutunud meetmed26: 
Imikud ja lapsed : emade sünnitusjärgse depressiooniga tegelemine; lapsekasvatusoskuste 
parandamine; õdede koduvisiidid tulevaste ja uute vanemate abistamiseks; sekkumismeetmed 
koolis. 
Noorukid ja noored:  suunav koolikeskkond ja kõlbeline kasv atus; vaimse tervise põhiteavet 
sisaldavad materjalid õpilastele, vanematele ja õpetajatele.  
Töötava elanikkonna vaimse  tervise edendamine  
Samal ajal kui hea vaimne tervis suurendab töövõimet ja tootlikkust,  põhjustavad halvad 
töötingimused, sealhulgas kolleegide poolne hi rmutamine, vaimse tervise halvenemist, 
haiguspuhkusele jäämist ja ku lude suurenemist. Ligi 28 % Euroopa töötajatest on kogenud 
tööstressi.27 Inimese suutlikkuse parandamisele ja töökeskkonna stressorite vähendamisele 
suunatud sekkumised parandavad tervist ja kiirendavad majanduse arengut. 
Mõned ELi projektide raames  edukaks osutunud meetmed 28:  
Töö- ja juhtimisosaluse kultuur; vaimsete häiret e tuvastamine töötajatel; töötajate vajadustele 
vastav töökorraldus (nt paindlik tööaeg).  
 
ET 9   ET Vanemate inimeste vaim se tervise edendamine  
ELi elanikkonna vananemise tõttu, millega kaasne vad mõjud vaimsele tervisele, on vaja võtta 
tõhusaid meetmeid. Vanadusega kaasnevad mitm ed stressorid, mis võivad vaimset tervist 
halvendada, näiteks vähendada funktsionaalset suutlikkust ja viia eraldumiseni ühiskonnast. 
Kõrge vanusega seotud depressioon ja vanus ega kaasnevad neuropsüh hiaatrilised seisundid, 
nagu dementsus, suurendavad vaimsete häir ete hulka. Praktika on tõestanud, et toetav 
sekkumine parandab eakama elanikkonna vaimset heaolu. 
Mõned ELi projektide raames  edukaks osutunud meetmed 29:  
Ühiskondlikud tugivõrgustikud; f üüsilise aktiivsuse ning ühi skondlikes ja vabatahtlike 
programmides osalemise julgustamine.  
Ohustatud ühiskonnarühmade toetamine  
Halb ühiskondlik ja majanduslik seisund suur endab vaimse tervise halvenemise ohtu. 
Töökaotus ja töötus võivad enesehinnangut alanda da ja põhjustada depressiooni. Migrantidel 
ja teistel marginaalsetel rühmadel on vaimse tervise halvenemise risk suurem. Töötute tööturule naasmisele kaasaaitamine võib olla  tehtud kulutusi väärt. Ohustatud rühmade 
toetamine võib parandada vaimset tervist, tu gevdada sotsiaalset ühte kuuluvust ja vähendada 
kaasnevat ühiskonna ja majanduse koormust.  
Mõned ELi projektide raames  edukaks osutunud meetmed
 30: 
Riskirühmade nõustamine; tööturule sisenemise toetamine; vaimsete häirete või puuetega 
inimeste töölevõtmise soodustamine. 
Võimalik algatus ühenduse tasandil: 
Rohelise raamatu arutelu käigus tekkinud arvamused võiks kokku võtta komisjoni 
ettepanekus esitada nõukogu soovitus vaimse tervise edendamise kohta31 
6.1.2. Vaimsete häirete ennetamine 
Depressiooni ennetamine 
Depressioon on üks tõsisemaid tervisehäireid ELis. 
Komisjoni 2004. a ekspertaruandes “Depress ioonivastased meetmed” analüüsitakse 
depressiooni ja selle mõjusid rahvatervisele, samuti sotsiaal- ja majandussüsteemidele ning 
esitatakse võimalikud meetmed.32 
Depressiooni sümptomeid võivad vähendada ko olide meetmed, nagu eluks vajalike oskuste 
õpetamine ja türanniseerimise vältimine, samu ti töökohtade meetmed stressi vähendamiseks 
ning vanemate inimeste füüsiline aktiivsus. Avalikkuse depressiooniteadlikkuse kasvatamine 
võib julgustada abi otsima ning vähendada häbistamist ja diskrimineerimist. 
 
ET 10   ET Mõned edukad meetmed:  
Tunnetusliku käitumisega seotud sekkumised; riskirühmade psühholoogiline toetamine; 
tervishoiutöötajate koolitamine depressiooni ennetamise, äratundmise ja ravi alal. 
Mitmesuguste ainete kasutusest  tingitud häirete vähendamine 
Vaimsete häirete ohuteguriks või tulemuseks on sageli alkohol, narkootikumid ja teised 
psühhoaktiivsed ained. Narkootikumid ja alkohol on ühenduse tervishoiupoliitika 
kindlaksmääratud prioriteedid: 
- Narkootikumid 
2004. a võttis nõukogu vastu ELi narkootikumidevastase strateegia 2005–2012.33 2005. aastal 
võttis nõukogu vastu narkootikumidevas tase tegevuskava aastateks 2005–2008.34 2006. a 
lõpuks kavatseb komisjon koostada aruande nõukogu soovituse rakendamise kohta 
liikmesriikides.35  
- Alkohol 
2001. a võttis nõukogu vastu soovituse noorte alkoho litarbimise kohta. Komisjon hindab selle 
soovituse rakendamist ja töötab välja ühendus e tervikliku strateeg ia alkoholi põhjustatud 
kahju vähendamiseks.  
Enesetappude ennetamine 
Enesetappude ennetamise strateegiaid töötatakse  välja paljudes liikmesriikides. Enesetappude 
ennetamist toetavad juurdepääsu piiramine enesetapu sooritamise meetoditele, tervishoiutöötajate koolitamine ja enesetapukat sete järgne koostöö teise etapi arstiabi ning 
järelravi osutajate vahel.  
Edukas meede: 
Euroopa depressioonivastase liidu (EAAD) eesmärk on vähendada depressiooni ja 
enesetapukalduvust, luues tervishoiusektori, pats ientide ja nende sugulaste, sotsiaalnõustajate 
ning avalikkuse vahelised piirkondlikud teabev õrgustikud. Katseprojekt näitas enesetappude 
arvu 25% langust, eriti noorte seas.36 
Võimalik algatus ühenduse tasandil: 
Rohelise raamatu arutelu käigus tekkinud arvamused võiks kokku võtta komisjoni 
ettepanekus esitada nõukogu soovitus depressiooni ja  enesetapukalduvuse vähendamise 
.kohta.  
6.2. Vaimsete häirete või puuetega inimeste sotsiaalse hõlvamise edendamine ning 
nende põhiõiguste ja väärikuse kaitsmine  
Vaimsete häirete või puuetega inimesed kogevad teiste hirmu ja eelarvamusi, mis sageli 
põhinevad väärarvamustel vaimsete häirete koh ta. Häbistamine suurendab inimese kannatusi, 
sotsiaalset tõrjutust ning võib takistada elua seme ja töökoha leidmist. See võib inimesi 
takistada isegi abi otsimisel, kuna kard etakse näpuga näitamist. Euroopa Ühenduse 
 
ET 11   ET asutamislepingu artikliga 13 luuakse õiguslik alus  diskrimineerimise, sealhulgas puude alusel 
diskrimineerimise vältimiseks ühenduse tasa ndil. Samuti on vaja muuta avalikkuse, 
sotsiaalpartnerite, ametiasutuste ja valitsus te suhtumist: avalikkuse teadlikkuse kasvatamine 
vaimsete häirete ja ravivõimaluste suhtes ning vaimsete häirete ja puuetega inimeste tööellu integreerimise soodustamine võivad parandada ühiskonna suhtumist ja mõistmist. 
Paradigma muutus 
Vaimse tervise raviteenuste deinstitutsionaliseerimine ja esimese etapi arstiabi, kohalike 
keskuste ja üldhaiglate loom ine kooskõlas patsiendi ja pere konna vajadustega võib toetada 
sotsiaalset hõlvamist. Suured vaimuhaiglad võ i varjupaigad võivad kergesti häbistamisele 
kaasa aidata. Psühhiaatriliste ravi teenuste reformide käigus on  mitmed riigid loobunud vaimse 
tervise raviteenuste osutamisest suurtes psühhiaatriaasu tustes (mõnes uues liikmesriigis 
moodustavad sellised asutused ikka veel suure osa vaimse tervise raviteenuste 
infrastruktuurist) kohalike teenuste kasuks. Ni metatud põhimõtted käivad käsikäes patsientide 
ja nende perekondade ning personali juhendam isega aktiivse osalemise ja vastutuse 
suurendamise strateegiate alal.
37 
Komisjonile koostatud uurimus “Ühiskonda kaasatud”38 kinnitas, et suurte asutuste 
asendamine kohalike alternatiividega üldjuhul pa randab puuetega inimeste elukvaliteeti. Uues 
uurimuses analüüsitakse ja näidatakse, kuida s praeguseid rahalisi vahendeid saaks kõige 
paremini kasutada puuetega inimeste vaja duste rahuldamiseks ning antakse ülevaade 
deinstitutsionaliseerimise kulude kohta.39 
Teiste rahvusvaheliste organis atsioonide asjaomane tegevus : 
Maailma Tervishoiuorganisatsiooni terv ist edendavate haiglate võrgustiku raames on 
tervist edendavate psühhiaatri liste raviteenuste töökond40 välja selgitanud vaimse tervise 
edendamise parimad toimimismudelid psühhiaatrias.  
Euroopa Nõukogu alustab 2006. aastal tööd,  et koostada “Euroopa teatmik eetikast ja 
inimõigustest vaimse tervise valdkonnas”. 
Mõned patsiendid soovivad vabatahtlikult s aada psühhiaatrilist haiglaravi. Patsientide 
sunniviisiline paigutamine psühhiaatriaasutusse ja nende  sundravi riivab tõsiselt patsientide 
õigusi. Seda tuleks rakendada üksnes äärmisel j uhul, kui vähem piiravad alternatiivid ei ole 
ennast õigustanud. 
Projektist “Vaimsete häiretega patsientide sunni viisiline haiglasse paig utamine ja sundravi – 
ELi liikmesriikide õigusaktid ja praktika”41 selgus, et ELi riikide õigusaktid on väga 
heterogeensed. Kultuuritraditsioonid ja suhtum ised ning vaimse tervise ravisüsteemide 
struktuur ja kvaliteet määravad  ka valitseva praktika. Liikmesriikide vaheline erinevus 
sunniviisilise haiglasse paigutamise suhtes on väga suur. 
Inimeste vaimse tervise ja väärikusega seotud probleeme võib ette tulla ka teistes 
elukeskkondades, näiteks vanurite ho oldekodus, lastekodus või vanglas. 
Võimalikud algatused ühenduse tasandil: 
- Arutelu käigus tekkinud arvamuse d võivad aidata välja selgitada vaimsete häirete ja 
puuetega inimeste sotsiaalse hõlvamise ni ng nende õiguste kaitse parima viisi .  
 
ET 12   ET - Vaimsete häirete või puuetega inimeste ja psühhiaatriaasutuste olukorraga tegelemise võiks 
kaasata 1. jaanuaril 2007 tööd alustava ELi Põhiõiguste Ameti  tegevuse hulka42. 
6.3. Vaimset tervist puudutava teabe ja teadmuse täiendamine ELis  
Olemasolevatesse terviseseire süsteemidesse ei ole vaimse tervise jälgimist peaaegu üldse 
kaasatud. Olemasolevate vaimse puude ja elan ikkonna vaimse tervise alaste riiklike ja 
rahvusvaheliste näitajate ühtlustamiseks on vaja  teha suuri jõupingutusi, et luua üle-
euroopaline võrreldav andmekogu. Rohkem an dmeid on vaja vaimset tervist määravate 
ühiskondlike, demograafiliste ja majanduslik e tegurite kohta, samuti edendamise ja 
ennetavate infrastruktuuride, meetmete ning vahendite kohta. 
Tuleks kindlaks määrata, kuidas saaks ELi teadusuuringute suutlikkuse ja vaimse tervise 
alaste uuringute toetamiseks kasutada ühe nduse vahendeid, näiteks teadusuuringute 
seitsmendat raamprogrammi43. Põhjalikud teadmised vaimse tervise olulisusest ning vaimsete 
häirete mõjust tervisele, elukvaliteedile,  majanduslikule ja ühiskondlikule heaolule, 
sotsiaalsele hõlvamisele ja põhi õigustele ning vaimse tervise ra vimise teenustele (nt võrdsus, 
juurdepääs) võimaldaksid praegust praktikat parendada. 
Võimalik algatus ühenduse tasandil: 
Võiks luua poliitika ja teadusuuringute liidese,  mis hõlmaks ühenduse ja riiklikud 
ametivõimud, teadusasutused ja sidusrühmad. Selle roll võiks olla ELi asjaomaste vaimse 
tervise näitajate ja vaimse tervise seire ning ELi tasandil teadustegevuse prioriteetide alane 
nõustamine. 
7. EL I VAIMSE TERVISE STRATEEGIA VÄLJATÖÖTAMISE ALANE NÕUANDETEGEVUS  
Vaimse tervise kõikide valdkondade olulisuse tõttu on asjakohane välja töötada 
laiahaardelisel arutelul põhinev ELi vaimse tervise strateegia.  
Kavandatakse järgmisi meetmeid: 
7.1. Vaimse tervise alase dialoogi algatamine liik mesriikidega  
See foorum võimaldab liikmesriikide vahelist teabevahetust ja koostööd. Üks eesmärk on teha 
kindlaks vaimse tervise tegevuskava prioriteedid ja elemendid, mille põhjal selgitatakse välja mitmed tervishoiu- ja teiste poliitik avaldkondade põhimeetmed ning eesmärgid, 
võrdlusandmed, meetmete rakendamise ajakav a ning rakendamise järelevalvesüsteem. 
Eeskujuks võiks võtta Maailma Tervishoiorganisa tsiooni vaimse tervise tegevuskava Euroopa 
jaoks ning ELi rahvatervise programmi raames välja töötatud tegevusk ava “Vaimse tervise 
edendamise ja vaimsete häiret e ennetamise Euroopa poliitika”
44. Dialoogi raames peaks 
käsitlema ka vajadust nõukogu kahe väljapakutud s oovituse järele, mis käsitlevad a) vaimse 
tervise edendamist ja b) depressi ooni ja enesetapukalduvuse vähendamist. 
7.2. ELi vaimse tervise platvormi  koostamise algatamine  
ELi vaimse tervise platvorm peaks edendama sektoritevahelist koostööd ja vaimse tervise 
küsimustes konsensuseni jõudmist, kaasates vä ga mitmesugused üksus ed, nagu poliitiliste 
otsuste tegijad, tervishoiu- ja teiste se ktorite eksperdid ja  sidusrühmad ning 
 
ET 13   ET kodanikuühiskonna esindajad. Ühis elt peaks analüüsima vaimse  tervise võtmeküsimusi, 
tegema kindlaks tõenditel põhineva praktika,  töötama meetme jaoks välja soovitused ka 
ühenduse tasandil ning tegema kindlaks parima viisi vaimsete häirete ja puuetega inimeste sotsiaalseks hõlvamiseks ning nende põhiõigust e ja väärikuse kaitseks: kõike seda saaks 
käsitleda dialoogis liikmesriikidega. 
7.3. Vaimse tervise alase poliitika ja asjaomaste teadusuuringute sidumine  
Kõnealusesse kolmandasse töörühma võiks id kuuluda asjaomased sidusrühmad, et 
stimuleerida dialoogi sellise näitajate süsteemi väljatöötamiseks, mis hõlmaks teavet vaimse 
tervise kohta ja vaimset tervist määravate te gurite kohta, mõju hindamist ning tõenditel 
põhinevat praktikat. Nimetatud töörühm uuriks kõige tõhusamaid teadusuuringute 
prioriteetide kindlakstegemise viise ning ta gaks parema sidususe andmesüsteemide, 
teadusuuringutel põhinevate teadmiste ja polii tiliste otsuste tegemise vahel. Töörühma 
soovitused saaks liita tegevuskavasse. 
8. J
ÄRGMISED SAMMUD  
Valitseb üksmeelne arvamus, et vaimse tervise imimlik, sotsiaalne ja majanduslik mõõde 
vajavad selgemat käsitlemist poliitikas ning avar amat avalikku teadvustamist. Olulisi algatusi 
on tehtud liikmesriikide, EÜ  ja Maailma Tervishoiuorganisatsiooni tasandil. 
Komisjon kutsub kõiki huvitatud kodanikke, osalisi, organisa tsioone ja Euroopa Liidu 
institutsioone käesoleva rohelise raamatu arutelu käigus kaasa aitama ELi vaimse tervise strateegia ja tegevuskava loomisele. 
Komisjon on eriti huvitatud seisuk ohtadest järgmistes küsimustes: 
(1) Kui olulisel kohal on elanikkonna vaimne terv is ELi strateegilistes eesmärkides, mida 
on käsitletud 1. punktis?  
(2) Kas ELi vaimse tervise üldstrateegia välj atöötamine annab lisandväärtust ja kas 5. 
punktis välja pakutud priori teedid on asjakohased? 
(3) Kas 6. ja 7. punktis väljapakut ud algatused on asjakohased,  et toetada liikmesriikide 
vahelist koordineerimist, edendada vaimse tervise integreerimist tervishoiupoliitikasse 
ja teistesse poliitika val dkondadesse ning sidusrühmadele suunatud meetmetesse ning 
siduda teadusuuringuid ja poliitikat pa remini vaimse tervise küsimustega? 
Oma märkused seoses käesoleva ar uteluga tuleks komisjonile saata 31. maiks 2006 kas e-
posti aadressil: mental-health@cec.eu.int
 või posti aadressil: 
European Commission Directorate-general for Hea lth and Consumer Protection 
Unit C/2 “Health Information” L-2920 Luxembourg 
 
ET 14   ET Roheline raamat ja märkused av aldatakse komisjoni veebilehel45 juhul, kui ei ole selgelt 
väljendatud soovi neid mitte avaldada. 2006. aasta lõpus kavatseb komisjon avaldada oma analüüsi saadud märkuste kohta ning vajaduse ko rral ka oma ettepanekud ja/või algatused ELi 
vaimse tervise strateegia kohta. 
 
ET 15   ET ANNEX 1  
The functional model of mental health  
antecedent
soutcomes
present social contextprecipitating
factors
ME NTAL  HE AL TH
Individual resources
PRESEN T  SO CIAL 
CONTEX T
e.g. social support•PRECIPITATIN G
e.g. life events •PREDISPOSIN G 
FACTORS
- genetic factors
- fa ctors  rela ted to 
pregnancy and birth
-e a r l y  c h i l d h o o d
experiences
- family environment- social circumstances
- physical environment
-e d u c a t i o n-e m p l o y m e n t-w o r k  c o n d i t i o n s-h o u s i n gOUTCOME S
-l e v e l  o f  w e l l b e i n g
- physical health
-s y m p t o m s
- knowledge & 
skills
-q u a l i t y  o f  
relationships
- sexual sat isfact ion
- use of ser vices- productivity-p u b l i c  s a f e t ysociety & culture
society & cultureantecedent
soutcomes
present social contextprecipitating
factors
ME NTAL  HE AL TH
Individual resources
PRESEN T  SO CIAL 
CONTEX T
e.g. social support•PRECIPITATIN G
e.g. life events •PREDISPOSIN G 
FACTORS
- genetic factors
- fa ctors  rela ted to 
pregnancy and birth
-e a r l y  c h i l d h o o d
experiences
- family environment- social circumstances
- physical environment
-e d u c a t i o n-e m p l o y m e n t-w o r k  c o n d i t i o n s-h o u s i n gOUTCOME S
-l e v e l  o f  w e l l b e i n g
- physical health
-s y m p t o m s
- knowledge & 
skills
-q u a l i t y  o f  
relationships
- sexual sat isfact ion
- use of ser vices- productivity-p u b l i c  s a f e t ysociety & culture
society & culture
 
Source:  
Lahtinen, E., Lehtinen, V., Riikonen, E., Ahonen, J. (eds.): Framework for promoting mental 
health in Europe, Hamina 1999 
 
ET 16   ET ANNEX 2  
Estimated number of subjects in the genera l EU population (age 18–65) affected by 
mental disorders within past 12 months46 
Diagnosis (DSM-IV) 12-m onth estimate (%) 12-m onth estimate (million) 
Alcohol dependence 2.4 7.2 
Illicit substance dependence 0.7 2.0 
Psychotic disorders 1.2 3.7 
Major depression 6.1 18.4 
Bipolar disorder 0.8 2.4 
Panic disorder 1.8 5.3 
Agoraphobia 1.3 4.0 
Social phobia 2.2 6.7 
Generalised Anxiety Disorder 
(GAD) 2.0 5.9 
Specific phobias 6.1 18.5 
Obsessive-compulsive Disorder 
(OCD) 0.9 2.7 
Somatoform disorders 6.3 18.9 
Eating disorders 0.4 1.2 
Any mental disorder 27.4 82.7 
Source: 
Hans-Ulrich Wittchen, Frank Jacobi (2005). Size and burden of mental di sorders in Europe: a 
critical review and appraisal of 27 studies . European Neurospsychopharmacology, Volume 
15, Number 4, pp. 357-376. 12-months values r ounded by Commission. Percentage values 
based on Commission’s own calculations. 
 
ET 17   ET ANNEX 3  
Standardised death rate for suicide p er 100.000 people across EU Member States in 
200247 
44
27.32625.424.5
19.919.518.41716.8
14.713.71312.712.211.711.510.510.19.1
7.1 6.8 6.86
3.6
05101520253035404550

 
ET 18   ET ANNEX 4  
Long term economic costs of mental health  problems. Costs converted to Euros and 
2002 prices used  
Financial costs of social exclusion: long term 
follow up of children without and with conduct 
problems or disorders
020000400006000080000100000120000140000
No
problemsConduct
ProblemsConduct
DisorderEurosCrime
Lost employment
Relationships
Foster and residential
care
Health
Education
 
Source: 
Scott, S.; Knapp, M.; Henderson, J.; Maughan, B.: Fi nancial cost of social exclusion. Follow-
up study of anti-social children into adu lthood, British Medical Journal (BMJ), 323, 191-196. 
Costs converted into Euro-values by David Mc Daid, Mental Health Economics European 
Network.  
 
ET 19   ET ANNEX 5  
Summary of selected EC events relatin g to mental health between 1999 and 2005  
Year Title of the event Level Council 
resolutions/conclusions 
04/1999 Balancing Mental Health 
Promotion and Mental Health Care Joint EU/WHO 
Meeting  
10/1999 European Conference on 
Promotion of Mental Health and 
Social Inclusion EU Presidency Council resolution on the 
promotion of mental 
health 
03/2000 Health Determinants in the EU EU Presidency Council resolution on 
action on health determinants 
06/2000 Violence and Promotion of 
Mental Health of Children and Young People EU Presidency  
09/2000 Prevention of Youth Suicide EU Presidency  
01/2001 Young People and Alcohol WHO Ministerial 
conference/EU Presidency Council conclusions on a 
Community strategy to reduce alcohol-related harm 
09/2001 Future Mental Health Challenges 
in Europe: Impact of Other Policies on Mental Health Joint EU/WHO 
Meeting  
10/2001 Coping with Stress and 
Depression-Related Problems in Europe Joint EU 
Presidency and WHO Council conclusions on 
combating stress and depression-related problems 
12/2002 Future Mental Health Challenges 
in Europe: Strengthening Co-operation between EU and WHO Joint EU/WHO 
seminar  
03/2003 Mental Illness and Stigma in 
Europe: Facing up to the Challenges of Social Inclusion and Equity Joint EU 
Presidency, WHO and Council of Europe Council conclusions on 
combating stigma and discrimination in relation to mental health 
 
ET 20   ET 10/2003 Mental Health in Europe: New 
Challenges, New Opportunities EC-funded 
conference/co-sponsored by WHO  
09/2004 The Mental Health of Children 
and Adolescents Jointly organised 
by Commission/WHO/Luxembourg  
01/2005 WHO Europe Ministerial 
Conference on Mental Health Commission as a 
coorganiser  
 
 
ET 21   ET ANNEX 6  
Mental Health Expenditure in European Econom ic Area countries (% of total health 
expenditure)  
0246810121416
LuxembourgUK
Sweden
GermanyMalta
Netherlands
HungaryDenmark
Lithuania
Cyprus
Ireland
IcelandBelgium
Spain
Latvia
FrancePortugal
CzechSlovakia
 
Source: 
Mental Health Economics European Network (2004) 
 
ET 22   ET ANNEX 7  
Social, environmental and economic determinants of mental health  
Risk factors Protective factors 
Access to drugs and alcohol  Empowerment  
Displacement  Ethnic minorities integration  
Isolation and alienation  Positive interpersonal interactions  
Lack of education, transport, housing  Social participation  
Neighbourhood disorganisation  Social responsibility and tolerance  
Peer rejection  Social services  
Poor social circumstances  Social support and community networks  
Poor nutrition   
Poverty   
Racial injustice and discrimination  
Social disadvantage  
Urbanisation  
Violence and delinquency  
War  
Work stress  
Unemployment  
Source: 
WHO: Prevention of Mental Disorders. Effec tive Interventions and Policy Options, Summary 
Report, Geneva 2004, p.21 
 
ET 23   ET REFERENCES 
                                                 
1 Communication “Strategic Objectives 2005-2009. Europe 2010: A Partnership for European Renewal. 
Prosperity, Solidarity and Security”, COM(2005)12 of 26.01.2005 
2 WHO, Strengthening mental health promotion, Geneva 2001 (Fact sheet no. 220) 
3 Wittchen HU, Jacobi F: Size and burden of mental di sorders in Europe: a critical review and appraisal of 
27 studies.  European Neurospsychopharmacology, Volume 15 (2005), Number 4, pp. 357-376. 
Percentage values based on Commission’s own calculations. 
4 WHO, World Health Report 2001, p. 11. http://www.who.int/whr/2001 
5 Deaths caused by traffic accidents: 50700, homic ide: 5350, HIV/AIDS: 5000,  WHO figures for 2002. 
Own calculations based on Eurostat statistics and WHO Health For All Mortality Database  
6 Estimation by ILO. http://agency.osha.eu.int/publications/newsletter/8/en/index_23.htm  
7 Mental Health Economics European Network, project co-funded from Community Health Promotion 
Programme (1997-2002), implemented by Mental Health Europe-Santé Mentale Europe, (2001-2003), http://www.mentalhealth-econ.org . 
8 Scott S, Knapp M, Henderson j, Maughan B: Financial costs of social exclusion: follow-up study of 
antisocial children into adulthood, British Medical Journal, 323 (2001), 191-196. 
9 The conference established a Mental Health Declara tion for Europe and a Mental Health Action Plan for 
Europe, both for the WHO European Region. http://www.euro.who.int/mentalhealth2005  
10 Only 26% of adult Europeans with a mental disorder have a contact with formal health services (Alonso, 
J., Angermeyer, M., Bernert, S.et al. (2004). Use of Mental Health Services in Europe: Results from the 
European Study on Epidemiology of Mental Disorders (ESEMeD) Project. Acta Psychiatr Scand; 109 
(suppl 420): 47-54. 
11 Article 152 of the EC Treaty, http://europa.e u.int/eur-lex/en/treaties/selected/livre235.html 
12 An overview is given in the publication: “Action for Mental Health. Activities co-funded from European 
Community Public health Programmes 1997-2004”,  http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_style/mental_health_en.htm . A list of all 
completed and ongoing such projects can be found under: 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/project_en.htm 
13 Decision No 1786/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 23 September 2002 
adopting a programme of Community action in the field of public health (2003-2008). OJ No L 271, 
09.10.2002 
14 Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal 
treatment in employment and occupation, Official Journal L303 of 2.12.2000, 16-22. 
15 Fifth Framework Programme for research, technolo gical development and demonstration activities (1998 
to 2002), Decision No 182/1999/EC of the European Parliament and of the Council of 22.12.1998, O.J. 
L26/1 of 01.02.1999,.Sixth Framework Programme for research, technological development and demonstration activities covering the period 2002-2006, Decision N° 1513/2002/EC of the European 
Parliament and of the Council of 27.06.2002, O.J. L232/1 of 29.08.2002; O.J. L294/1 of 29.10.02. 
16 Mental health disability : a european assessment in the year 2000, MHEDEA-2000, RTD Project QLG5-
1999-01042, http://dbs.cordis.lu/fep-cgi/srchidadb?ACTION=D&SESSION=41092005-9-
8&DOC=18&TBL=EN_PROJ&RCN=EP_DUR:36&CALLER=PROJ_LIFE  
17 A list of health-related projects under the Info rmation Society Technologies Programme (IST) under 
Reseach Framework Programmes can be  found under  
http://www.cordis.lu/ist/ka1/hea lth/projectbooklet/others.htm . Mental health-related projects include 
MULTIPLE, ALDICT, ACTION, TASK, ASTR ID, MEDIATE and VEPSY UPDATED.  
18 http://europa.eu.int/comm/justice_home/fu nding/daphne/funding_daphne_en.htm 
19 Eurostat. Figures for 2002 (Greece: latest available figure), as in annex 2. 
20 Project co-funded from the Community Health Monitoring Programme (1998-2002), implemented by the 
Mutelle Générale de l’Education Nationale, Pari s (2001-2004). The project covered the former 15 
Member States of the EU, Norway and Iceland,  
.http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2001/monitoring/fp_monitoring_2001_frep_06_en.pdf . A 
corresponding project to collect data and informa tion for the new Member States is currently being 
implemented as part of the “project “Mental hea lth Information and Determinants for the European 
Level”, cofunded from the Community Public Health Programme (2003-2008), implemented by 
STAKES, Finland, http://www.stakes.fi/mentalhealth/mindful.html . 
 
ET 24   ET                                                                                                                                                          
21 Established through the project co-funded from the Community Public Health Programme (2003-2008): 
Generalitat de Catalunya, European Platform for Mental Health Promotion and Mental Disorder 
Prevention: indicators, interventions and strategies. Http://www.impha.net 
22 Council resolution of 18 November 1999 on the promotion of mental health. Official Journal C 086, 
24/03/2000 P. 0001 - 0002Council Recommendation of 5 June 2001 on the drinking of alcohol by young 
people. Official Journal C 218, 31/07/2000 P. 0008- 0009 
 Council conclusions of 5 June 2001 on a Community strategy to reduce alcohol-related harm. Official 
Journal C 175, 20/06/2001 P. 0001- 0002 
 Council conclusions of 15 November 2001 on combating stress and depression-related problems. Official 
Journal C 006 , 09/01/2002 P. 0001 - 0002 
 Council Conclusions on combating stigma and discrimination in relation to mental illness of 2 June 2003. 
Official Journal C 141, 17/06/2003 P.0001-0002 
 Council conclusions on a Community Mental Health Action of 3 June 2005. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_style/mental/docs/ev_20050602_en.pdf  
23 Project co-funded under Community Health Promotion Programme (1997-2002): Academic Centre of 
Social Sciences, University of Nijmegen: Integrating mental health promotion interventions  
into countries's policies, practice and the h ealth care system (2002-2005), www.imhpa.net 
24 The documents can be  downloaded under  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2002/promotion/fp_promotion_2002_frep_16_en.pdf  and 
http://www.imhpa.net 
25 For further reading: WHO: Promoting Mental Health. Concepts, Emerging Evidence, Practive. Summary 
Report, Geneva 2004; WHO: Prevention of Mental Di sorders. Effective Interventions and Policy Options, 
Summary Report, Geneva 2004. http://www.who.int/mental/evidence/en 
26 Projects co-funded from the Community Health Promotion Programme: Mental Health Europe-Santé 
Mentale Europe, Mental Health Promotion of Adolescents and Young People (200-2001), 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2000/promotion/promotion_project_2000_full_en.htm#14; 
Mental Health Europe-Santé Mentale Europe, Mental Health Promotion of Children up to 6 years of Age (1997-1999), 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/1998/promotion/promotion_project_1998_full_en.htm#17 . 
27 Merllie, D. & Paoli, P. (2001) Ten years of workin g conditions in the European Union. Dublin: European 
Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions  
28 Projects co-funded from the Community Health Promotion Programme: Belgische Interuniversitair 
Centrum, Coping with Stress and Depression-related Problems in Europe (2001-2003), 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2001/promotion/promotion_project_2001_full_en.htm#7 ; 
Mental Health Promotion and Prevention Strategies for Coping with Anxiety, Depression and Stress related disorders in Europe (2001-2003),  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2001/promotion/promotion_project_2001_full_en.htm#2 
29 as in footnote 21 
30 Project co-funded from the Community Health Promotion Programme: Universidad de Deusto, Faculty of 
Sociology, Unemployment and Mental Health,  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/1999/promotion/promotion_project_1999_full_en.htm#6 
31 Council Resolution of 18.11.1999 (cf. footnote 19) on the promotion of mental health invited the 
Commission to consider, after consultation of the memb er states, the need to draw up a proposal for a 
Council recommendation on the promotion for mental health.  
32 Expert Report “Actions against depression. Improving mental and well-being by combating the adverse 
health, social and economic consequences of depression”, Commission 2004.  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determin ants/life_style/mental/depression_en.htm 
33 http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/lif e_style/drug/documents/drug_strategy0512_en.pdf 
34 Official Journal C 168 of 27/06/2005, p. 1-18  
35 http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2003/l_165/l_16520030703en00310033.pdf 
36 Project co-funded under the Community Public Health Programme 2003-2008, implemented by Ludwig 
Maximilians-University Munich (2004-2005), http://www.eaad.net 
37 Berger, H (1999). Health Promotion - A Change in the Paradigms of Psychiatry. In: Berger, H., K. Krajic, 
R. Paul (Hrsg.): Health Promoting Hospitals in Practice: Developing Projects and Networks. Conrad, 
Gamburg 
38 Project under the European Social Fund: Inclusion Europe, Included in Society (2003-2004), 
http://europa.eu.int/comm/employment_social/index/socinc_en.pdf 
 
ET 25   ET                                                                                                                                                          
39 “Comparative cost analysis: Community based services  as an alternative to institutions", tender no. 
VT/2005/021, Official Journal on 22 June 2005 N° 2005/S 119-117014  
40 http://www.hpps.net 
41 Project co-funded from the Community Health Monitoring Programme (1997-2002), implemented by 
Central Institute of Mental Health, Mannheim (2000-2002).  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2000/promotion/promotion_project_2000_full_en.htm#8 
42 COM(2005)280 of 30 June 2005  
43 Proposal for a Decision of the European Parliament and of the Council concerning the Seventh 
Framework Programme of the European Community for research, technological development and 
demonstration activities (2007 to 2013) COM(2005) 119 final of 6th April 2005 
44 Developed under The project “Implementing Mental Health into Policy Actions (IMHPA)” 
www.imhpa.net 
45 http://europa.eu.int/comm/health/p h_determinants/life_style/menta l/green_paper/cons ultation_en.htm  
46 Total population EU countries (plus Iceland, Norway, Switzerland; age 18-65): 301,7 million 
47 Source: Eurostat, For Greece latest year available. Please note that th e official statistics very likely 
underestimate death from suicide. Recording a death as suicide depends on many factors, including 
cultural and religious ones.