ET Euroopa Liidu Teataja C 108/23

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2011/C 108/11

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„PTUJSKI LÜK”

EÜ nr: SI-PGI-0005-0811-14.06.2010

KGT ( X ) PDO ( )

1. Nimetus:

„Ptujski lük”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Sloveenia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

„Ptujski lük” (Allium cepa L.) on Ptujska rdeča sordi sibul. Sibul on lapik, südamekujuline. Iga sibulamugula kaal on vähemalt 70 g, ristlõike läbimõõt on kuni 40 mm. Sibula kael on kitsas, õhuke ja suletud. Sibulamugula tallast kuni suletud kaelatipuni mõõdetud kõrgus peab olema 10–50 % võrra väiksem sibula laiema koha ristlõikest.

Väliste lihavsoomuste värv varieerub punakaspruunist kahvatupunaseni. Sibula sisu on sinaka või lillaka tooniga valget värvi; sisu servad on selgesti eristatavalt lillad.

Sibul „Ptujski lük” on mõõdukalt kibeda maitse ja tugeva lõhnaga.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Nimega „Ptujski lük” turustatav sibul peab olema toodetud geograafilises piirkonnas.

Sibulaseemned või mugulad peavad olema geograafilises piirkonnas selliste sibulaseemnetootjate toodetud, kes tõendavad, et täidavad sordi Ptujska rdeča säilimiseks vajaliku aretuse nõuet.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Sibulat „Ptujski lük” müüakse traditsiooniliste vanikutena (rukkipõhk, kuus või kaksteist ühesuguse suuruse ja värviga sibulamugulat, ilma sidumisnööri, traadi või muu taoliseta), väikepakendites (kuni 2 kg) ja lahtiselt.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Spetsifikaadis kehtestatud tingimustele vastavad sibulad on märgistatud nimega „Ptujski lük”, sõnadega „kaitstud päritolunimetus” ja riikliku kvaliteedisümboliga.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Tootmine toimub ajalooliselt määratletud Ptujsko Polje geograafilises piirkonnas. Kõnealune piirkond on tasandik, mille piirideks on Ptuj linn, Drava jõgi, Slovenske Gorice küngaste servad ning Mihovci ja Velika Nedelja asulad.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Ptujsko Polje on lauskmaa looduspiirkond, mille muldade rida on kujunenud liival ja kruusal. Suure liivasisalduse ja kivisusega mullakiht on õhuke. Kõnealuses kontinentaalse kliimavööndi piirkonnas, kus kevad on vihmane ning suvi soe ja suhteliselt kuiv, on ka mullad kuivad. Mullatekkeliselt on piirkonna mulla kummagi muldade rea kohta kaks jaotust. Holotseeni ajastu astangu kruusal ja liival on kujunenud settelised lammimullad, pleistotseeni astangul pruunmullad ning savil ja liivsavil on pruunid ülagleistunud ja inimtekkelised mullad.

Lammimullad on noored ja mullatekkeliselt vähe arenenud. Lammimullad on peenliivaka lõimisega, sisaldades vaid üksikuid saviosakesi. Need mullad on hea läbilaskvusega. Peenliivaka kihi tüsedus on kuni 100 cm, kruusatükid ulatuvad harva pealispinnani. Suurepäraste kasvutingimustega põllumaa on kujunenud eelkõige üleujutuse eest kaitstud kohtades, kust vesi on ära imbunud.

Pruunmuld on Ptujsko Polje piirkonna peamine mullatüüp. Isemajandamise seisukohast on pruunmullad toidu toorainete tootmise jaoks strateegilise tähtsusega. Toorainet on võimalik saada tänu kvaliteetsetele muldadele ja tasandikulisele maa-alale. Mullad on keskmise tüseduse ja keskmise huumusesisaldusega, läbilaskvad ja kerge lõimisega. Ülekaalus on põllumaa.

Slovenske Gorice küngaste servadel ja Pesnica orus on pruunid tüsedad, peamiselt savist koosnevad mullad. Need on tüsedamad, veelgi kergema lõimise ja väiksema läbilaskvusega mullad. Selles piirkonnas toimub intensiivne põllu- ja rohukultuuride ning humalakasvatus.

Ptujsko Poljesse voolava Pesnica jõe orus on inimtekkelised mullad. Suurem osa maapinnast on kuivendatud ja kasutusel põllumaana. Muldade füüsikalis-keemilisi omadusi on muudetud. Muldi on õhutatud ja sügavkünniga läbilaskvaks muudetud, väetistega on tõstetud muldade pH-taset, nii et need ei ole enam happelised. Eelkõige toimub nendel muldadel intensiivne taimekasvatus.

Geograafilises mõttes on Dravsko-Ptujsko Polje üks osa Sloveenia Alam-Pannoonia piirkonnast. Selle geograafilise piirkonna kliima on eriti kontinentaalne. Vihma ei saja seal ülemäära palju; ajavahemikul 1961–2000 oli keskmine sademete hulk ligikaudu 950 mm. Ptuj ümbruskonnas sajab vihma peamiselt juunis, juulis ja augustis (tavaliselt rohkem kui 100 mm kuus); kõige kuivemad kuud on märts, aprill ja mai (ainult 60–85 mm kuus).

Sibulat „Ptujski lük” koristatakse käsitsi. Sellega tagatakse toote kõrge kvaliteet. Toote „Ptujski lük” teine eriomadus on ühesuguse suuruse ja värviga 6–12 mugula eraldi vanikuteks punumine.

5.2. Toote eripära:

Sibulat „Ptujski lük” eristab teistest sibulatest selle pikaaegne säilivus ja suurepärased kulinaarsed omadused. Keetmisel lagunevad sibulatükid kiiresti, kuid säilitavad oma iseloomuliku maitse. Sibula „Ptujski lük” muud iseloomulikud tunnused on lapik südajas kuju, väliste lihavsoomuste ja sisu punakas värv ning mõõdukalt kibe maitse.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Sibula „Ptujski lük” ja piirkonna vaheline seos põhineb aastate jooksul saavutatud mainel ja pikaajalisel traditsioonilisel tootmismeetodil. „Ptujski lük” on sellise sibula üldnimetus, mida Ptujsko Polje piirkonnas on kasvatatud rohkem kui 200 aastat. Sibula kasvupiirkond on juba ammusest ajast tuntud kui sibula (lüka) kasvatuse maa (lükarija). Seal ümbruses elanud ja töötanud Anton Ingolič on kirjutanud, et sibulakasvatus sai alguse sibulakasvatusmaa keskuses Dornavas ning levis sealt kogu Ptujsko Polje piirkonda. Kõik Dornava ja kogu Ptujsko Polje põllumajandustootjad, eelkõige väikesed ja keskmise suurusega tootjad, tegelevad sibulakasvatusega.

Tänu sademete jaotumisele oli teraviljakasvatus Ptujsko Poljes peamine põllundusviis, mis seal levis ja end ära tasus. Sibulakasvatus sobis ideaalselt sellesse rotatsioonisüsteemi liita. Sibulad ei vaja kasvamiseks kõrgeid temperatuure. Kuna liivmullad kuivavad ja soojenevad kiiresti, saab sibulaseemned ja mugulad põllule külvata varakevadel, kui päevad on ikka veel lühikesed. Lühikeste päevade perioodil areneb sibula tugev juurestik, seejärel paisub sibul kevadvihmade käes. Siis järgneb lühike ja kuiv suvi, mis on oluline sibula iseloomuliku maitse ja lõhna kujunemisel ja mugulate korralikuks kuivamiseks. Seepärast jäetakse sibulad esialgu põllule kuivama; lõplik kuivatamine toimub tootja tootmisruumides. Kuna geograafilises piirkonnas on põllumajandus, eriti teraviljakasvatus (sh rukkikasvatus) ammusest ajast hästi arenenud, on levinud ka sibulate rukkipõhust vanikute külge punumise üldtuntud traditsioon.

Küpsemise ajal valitseva kuiva ilma ja õhukese väheviljaka liivmulla tõttu on sibulad kibedama maitsega.

Sibulatootmise eri etapid ja tootmismeetod kajastuvad rohketes pika aja jooksul kujunenud ja seni säilinud kohalikes tegevustes, kommetes, ütlustes, kõnekäändudes ja traditsioonilistes toitudes. Aga ka sealsete majade arhitektuur on sibulakasvatusega tihedalt seotud – eenduvad katused sobivad sibulate kuivatamiseks. Need tegevused elavad ja säilivad inimeste igapäevaelu osana (eelkõige seni väga populaarsed toidud, eenduvate katuste all aias sibulate kuivatamine ja sibulavanikute punumine) ning turistide tõmbenumbrina.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/saSSo/2008_Sektor_za_varnost_in_kakovost_hrane_in_krme/Specifikacije_priznanih_kmetijskih_pridelkov/PTUJSKI_LUK.pdf

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.