19. veebruaril 2021 loodi määrusega (EL) 2021/241 taaste- ja vastupidavusrahastu, et edendada ühtekuuluvust, leevendades COVID-19 pandeemia sotsiaalseid ja majanduslikke tagajärgi ning valmistades liidu paremini ette tulevasteks probleemideks, eelkõige rohe- ja digipöörde toetamise kaudu. 18 kuud hiljem kulgeb rahastu rakendamine kavakohaselt ning edeneb vastavalt liikmesriikide ette nähtud reformide ja investeeringute ajakavale kiiresti. Praeguseks on juba välja makstud 100 miljardit eurot taaste- ja vastupidavusrahastu vahendeid: 56,6 miljardit eurot eelmaksetena ja 43 miljardit eurot maksetena, ning taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine annab kohapeal nii investeeringute kui ka reformide puhul reaalseid tulemusi rahastu kõigis kuues sambas.

Pärast rahastu rakendamise esimese aastaaruande avaldamist 1. märtsil 2022 ja kooskõlas määruse artikliga 16 esitatakse käesolevas läbivaatamisaruandes ajakohastatud teave rahastu rakendamise kohta koos kvantitatiivse hinnanguga selle kohta, kui palju aitavad taaste- ja vastupidavuskavad saavutada kliima- ja digisihte ning kõigi kuue samba eesmärke. Aruandes kirjeldatakse ka seda, kuidas vähendatakse taaste- ja vastupidavuskavadega naiste ja meeste ebavõrdsust. Selles käsitletakse Euroopa Parlamendi raportit taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamise kohta, esitatakse teavet taaste- ja vastupidavuskavade rakendamise kohta kuni 30. juunini 2022 ning tuginetakse taaste ja vastupidavuse tulemustabelis avaldatud andmetele. Lisateavet antakse ka osana kampaaniast „NextGenEU“, mille komisjon käivitas 2022. aasta mais.

Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artiklis 16 on sätestatud, et läbivaatamisaruanne peaks sisaldama ka tähelepanekuid ja suuniseid, mis esitatakse liikmesriikidele enne, kui nad ajakohastavad oma taaste- ja vastupidavuskavasid seoses maksimaalse rahalise toetuse ajakohastamisega 2022. aastal. Reageerides geopoliitilistele ja majanduslikele muutustele, mille põhjustas Venemaa sissetung Ukrainasse, esitas komisjon siiski oma tähelepanekud ja suunised varem, osana komisjoni 2022. aasta mais avaldatud suunistest riiklike taaste- ja vastupidavuskavade kohta REPowerEU kontekstis.

I. KÄIMASOLEV TAASTE- JA VASTUPIDAVUSRAHASTU RAKENDAMINE: EESMÄRK TULLA ÜLEILMSEST PANDEEMIAST TUGEVAMANA VÄLJA

I.a. Euroopa majandusega seotud investeeringute ja reformide tempo

Taaste- ja vastupidavusrahastu väljakuulutamisest Euroopa reaktsioonina enneolematule kriisile on möödunud rohkem kui kaks aastat. Häiritud ülemaailmses kontekstis, mida iseloomustab suur ebakindlus, toimuvad Euroopa majanduses põhjalikud muutused. Seetõttu on taaste- ja vastupidavusrahastu peamine eesmärk edendada liidu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust. Selleks rahastatakse reforme ja investeeringuid, millel on pikaajaline mõju, ning toetatakse igakülgselt rohe- ja digipööret. Seejuures on taaste- ja vastupidavusrahastu tulemuspõhise loogika eesmärk tagada igas liikmesriigis hoogne reformitempo kuni 2026. aastani. Hinnangud näitavad, et taasterahastu „NextGenerationEU“ vahendid peaksid tõhusa kasutamise korral suurendama ELi SKPd ligikaudu 1,5 % ning toetama samal ajal uute töökohtade loomist. Mitmeaastase finantsraamistiku ja taasterahastu „NextGenerationEU“ kasutuselevõtt ning triljonid eurod, mille valitsused on juba kulutanud riiklikele meetmetele, muutsid ELi vastupidavamaks ja andsid talle paremad võimalused pandeemiast ja muudest tulevastest kriisidest tulenevate probleemidega toimetulekuks. Hiljutistes prognoosides tunnistatakse ELi majanduse tugevat kasvupotentsiaali, hoolimata maailmaturgude endisest ebastabiilsusest ja kütusenappusest, mis on tingitud sõjast Ukrainas. Kasvuprognoosid on siiski erakordselt ebakindlad ja nendega kaasnevad suured langusriskid. Pidades silmas hiljutist inflatsiooni suurenemist ja intressimäärade tõusu, on vajadus taaste- ja vastupidavusrahastu toetuse järele suurem kui iial varem, ning rahastu võib pakkuda olulist tuge keerulises olukorras olevatele liikmesriikidele.

Komisjon ja nõukogu on heaks kiitnud 25 liikmesriigi taaste- ja vastupidavuskavad. Taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvad reformid ja investeeringud aitavad tulemuslikult lahendada kõiki probleeme või märkimisväärset osa probleemidest, mis on kindlaks tehtud Euroopa poolaasta raames liikmesriikidele esitatud asjakohastes riigipõhistes soovitustes (vt joonis 1).





Joonis 1. 25 taaste- ja vastupidavuskavaga hõlmatud riigipõhiste soovituste osakaal poliitikavaldkondade kaupa (andmebaasi CESAR põhjal)

Allikas: Euroopa Komisjon

Tänu liikmesriikide jätkuvale pühendumisele on rahastu rakendamine järk-järgult hoo sisse saanud. Praegu tehakse tööd paljude liikmesriikide ja komisjoni vaheliste tegevuskordadega. Nende allkirjastamine on maksetaotluse esitamise eeltingimus. Praeguseks on kokku lepitud 13 tegevuskorras, mille tulemusel on esitatud 11 maksetaotlust ja tehtud väljamaksed kuuele liikmesriigile. Liikmesriikide jätkuv pühendumine oma vahe-eesmärkide ja sihtide õigeaegsele saavutamisele on rahastu pikaajaliseks eduks hädavajalik. Taaste- ja vastupidavusrahastu edu sõltub ka selliste sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna organisatsioonide, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, vabaühenduste ja muude sidusrühmade tihedast kaasamisest, kes on aidanud kaasa kavade koostamisele ja kellel on nüüd nende rakendamisel keskne roll. Lisaks võiksid liikmesriigid oma kavade rakendamisel tugineda Euroopa Komisjoni tehnilise toe instrumendile.

Edusammud määruses sätestatud digi- ja kliimasihtide saavutamisel

Taaste- ja vastupidavusrahastu raames pakutakse välja mitmesuguseid reforme ja investeeringuid, mis toetavad keskkonna- ja digieesmärkide saavutamist kogu ELis. Kõik riiklikud taaste- ja vastupidavuskavad toetavad jõuliselt rohepööret. Igas taaste- ja vastupidavuskavas peab vähemalt 37 % eraldatud rahalistest vahenditest olema mõeldud kliimameetmete jaoks. Lisaks 37 % kliimasihile kehtib nõue, et iga meede peab vastama seoses laiemate keskkonnaeesmärkidega põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“. Kõigis kavades ületatakse 37 % sihttaset (40 % kavade eraldistest on ette nähtud kliimaeesmärkide saavutamiseks) ning mitu liikmesriiki on kasutanud üle poole oma eraldisest kliimaeesmärkide saavutamiseks. Lisaks aitab rahastu kaasa ELi digipöördele. Sellega toetatakse reforme ja investeeringuid digitaristu, oskuste, digitehnoloogia ning teadusuuringute ja innovatsiooni vallas, et toetada Euroopa tehnoloogilist tipptaset ning ettevõtete ja avalike teenuste digiüleminekut. Määrusega pandi liikmesriikidele kohustus kasutada rohkem kui 20 % oma eraldisest digipöörde meetmete jaoks, kuid enamik liikmesriike läks sellest kaugemale – 26 % kavade kogueraldistest on ette nähtud digieesmärkide saavutamiseks. Näiteks Saksamaa ja Austria investeerivad digieesmärkide saavutamisse ligikaudu 53 % ning Luksemburg, Leedu ja Iirimaa 32 % oma maksimaalsest kogueraldisest.

Kaks korda aastas toimuva aruandluse käigus kogutud teabe põhjal saavutatakse vahe-eesmärgid ja sihid õigeaegselt. 2022. aasta aprilli lõpus andsid liikmesriigid teise poolaasta aruandlusvoorus aru oma kavade rakendamisest. Esitatud andmed näitavad, et kavade rakendamisel on tehtud järjepidevaid edusamme, kuna liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine kulgeb kavakohaselt.

Nii taaste- ja vastupidavuskavade kohaste reformide kui ka investeeringute rakendamine edeneb tasakaalustatult, võttes arvesse saavutatud vahe-eesmärke ja sihte.

Saavutatud vahe-eesmärkidega reformide näited ØHorvaatia võttis vastu alternatiivsete transpordikütuste seaduse. ØPrantsusmaa viis ellu riigi rahanduse juhtimisega seotud reformi. ØKreeka võttis vastu jäätmekäitlusseaduse ja alustas selle rakendamist. ØItaalia võttis vastu õigusaktid kohtusüsteemi reformimiseks. ØPortugal võttis vastu vaesuse vastu võitlemise riikliku strateegia. ØHispaania võttis vastu oma riikliku digipädevuste kava.





Liikmesriigid on teinud ka märkimisväärse hulga investeeringuid. Mõned näited on esitatud allpool tekstikastis.

Saavutatud sihtidega investeeringute näited ØHorvaatia andis ettevõtetele toetust, et suurendada energiatõhusust ja taastuvenergia kasutamist tööstussektoris. ØPrantsusmaa andis 400 000 preemiat eravalduses olevate elamute renoveerimise eest. ØKreeka korraldas avaliku ja erasektori partnerluskavade kaudu hanke 13 piirkondliku elanikkonnakaitse keskuse (PEKEPP) ehitamiseks. ØItaalia laiendas eluhoonete energiatõhususe edendamise stiimuleid. ØPortugal allkirjastas vajalikud lepingud 600 000 arvuti kavandatavaks ostmiseks õpilastele ja õpetajatele. ØHispaania kiitis heaks VKEde digiülemineku kava aastateks 2021–2025, et hoogustada väikeettevõtjate digiüleminekut ja edendada tehnoloogilist innovatsiooni.

Lõpetuseks tuleks rõhutada, et taaste- ja vastupidavuskavade rakendamise esimeses etapis saavutasid liikmesriigid mitu vahe-eesmärki, et toetada investeeringute kasutamist riigi tasandil ning tagada samal ajal piisavad kontrollisüsteemid. Näiteks võttis Itaalia kasutusele uued haldusmenetlused, et lihtsustada ja standardida taaste- ja vastupidavusrahastu vahendeid kasutavate ettevõtjate kohustusi, ning töötas välja hoidlasüsteemi taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamise jälgimiseks kõigis piirkondades. Prantsusmaa omakorda parandas kontrolli- ja auditisüsteemi, määrates kindlaks koordineeriva asutuse ja asjaomaste ministeeriumide ülesanded ja kohustused, kehtestades taaste- ja vastupidavusrahastu andmete kogumise ja säilitamise menetlused ning määrates kindlaks maksetaotlustele eelnevate auditite strateegia.