[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 16.3.2007

KOM(2007) 116 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

EURESi tegevusaruanne 2004–2005 (esitanud komisjon kooskõlas määruse (EMÜ) nr 1612/68 artikli 19 lõikega 3) „Ühtse Euroopa tööturu poole: EURESi panus”

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. EURESi võrgustiku peamised arengud aastatel 2004–2005 4

3. EURESi suunised aastateks 2004–2005 – peamised saavutused 4

4. Rahastamine 10

5. Eelseisvad väljakutsed ja väljavaade 10

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

EURESi tegevusaruanne 2004–2005 (esitanud komisjon kooskõlas määruse (EMÜ) nr 1612/68 artikli 19 lõikega 3) „Ühtse Euroopa tööturu poole: EURESi panus” (EMPs kohaldatav tekst)

SISSEJUHATUS

EURESi (Euroopa tööturuasutuste süsteem) ülesanne on hõlbustada liikuvust Euroopa tööturul, pakkudes teenuseid töötajatele ja tööandjatele, kes soovivad kasutada määruse nr 1612/68 kohast töötajate vaba liikumise õigust ELis.

Euroopa tööhõivestrateegiaga edendatakse geograafilist liikuvust kui vahendit, millega parandada Euroopa tööturu toimimist. 2003. aasta juuli tööhõivesuunistes sätestati, et tulemusliku töösobivuse toetamiseks tuleb edendada töö- ja koolitusvõimaluste läbipaistvust nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil. Kõnealustes suunistes täpsustati eeskätt, et 2005. aastaks peaks kogu Euroopa tööotsijatel olema võimalik tutvuda liikmesriikide kõigi riiklike tööhõiveasutuste tööpakkumistega. Uutes ühtsetes majanduse ja tööhõive suunistes aastateks 2005–2008 viidatakse samuti liikuvusele kui muudetud Lissaboni strateegia edukuse seisukohalt olulisele vahendile. Veelgi suuremat rõhku pannakse liikuvusele liikmesriikide 2005. aasta juuli tööhõivepoliitika suunistes. Suunises nr 20 täpsustatakse, et liikuvus on kesksel kohal, et võimaldada enamatel inimestel leida parem töökoht, ning nõutakse, et „lepingute raamistikus eemaldataks töötajate liikuvuse takistused kogu Euroopas.”[1] Komisjoni 2005. aasta juuli ettepanekus ühenduse Lissaboni programmi kohta kohustatakse ühendust eemaldama tööjõu liikuvuse takistusi, et hõlbustada kutsealast ja geograafilist liikuvust ning avada üleeuroopalise tööturu pakutavaid töövõimalusi.[2]

Käesoleva aruandega hõlmatud perioodil (2004–2005) on EURESi tähtsaim areng olnud võrgustiku laienemine kümnesse uude liikmesriiki. Osa aruandest on seega pühendatud EURESi struktuuri väljatöötamisele nendes riikides. Kuna kõigi liikmete ja partnerite EURESiga seotud tegevused tuginevad juhtpõhimõtete raamistikule, tuleb EURESi tulemuslikkust aastatel 2004–2005 hinnata tegelike saavutuste võrdlemise abil, pidades silmas vaadeldavaks võrdlusperioodiks kehtestatud konkreetseid eesmärke ja prioriteete. Aruanne on seetõttu üles ehitatud vastavalt kümnele EURESi prioriteedile, millest juhinduti võrgustiku väljatöötamisel aastatel 2004–2005. Aruande ettevalmistamise käigus leidsid laialdast kasutust võrgustiku viimase, 2005. aastal toimunud välishindamise tulemused.

EURESi võrgustiku peamised arengud aastatel 2004–2005

Laienemine

2002. aasta teisel poolel alustas EURESi koordinatsioonibüroo (EURESco) kümnes uues liikmesriigis riiklike tööhõiveametite ettevalmistamist nende liitumiseks EURESi võrgustikuga. Igas riigis nimetati EURESi juht, kes kutsuti EURESi töörühmas vaatlejana osalema alates 23. juunist 2003. EURESco jagas riiklikele tööhõiveametitele loendid EURESi rakendamise konkreetsete eesmärkidega ning korraldas teabevahetuse hõlbustamiseks uute ja vanade liikmesriikide tööhõiveametite kohtumisi. EURESco abistas tehniliste küsimuste – nt riiklike tööpakkumiste andmebaaside ühendamine EURESi andmebaasiga – sujuva lahendamisega, koolitas EURESi juhte ELi toetuste haldamise asjus ning koolitas 2004. aastal välja esimesed EURESi nõustajate rühmad.

Lisaks EURESco toetusele tõid kõigile uute liikmesriikide riiklikele tööhõiveametitele kasu ka tööhõiveametite partnerlusprogrammid vanade liikmesriikidega. See koostöö sai alguse isiklikul tasandil riiklike tööhõiveametite peadirektorite partnerlusprogrammidena ning on paljudel juhtudel viinud mitmete kahe organisatsiooni vahelise praktilise koostöö vormideni (töömesside ühine korraldamine, EURESi nõustajate koolitamine uutes liikmesriikides jms).

EURESco nimel korraldatud riiklike uuringute põhjal arvas suurem osa uute liikmesriikide riiklikest tööhõiveametitest, et on 1. mail 2004. aastal piisavalt valmis ühinema EURESi võrgustikuga. 60% EURESi nõustajatest uutes liikmesriikides väitsid samuti, et on täiesti valmis täitma võrgustikus oma ülesandeid.

Uutes liikmesriikides EURESi struktuuri rajamise esimeste kogemuste üldine hindamine näitab, et kõik kümme uut liiget on EURESi juurutamisega edukalt algust teinud. Kõik nad teavitavad erinevaid osalejaid ja huvirühmi konkreetselt neile suunatud aktiivsete teabeprogrammide abil. EURESi nõustajate teadmisi ja kogemusi täiendatakse otstarbekohaste koolituskursuste, uurimistööde, seminaride ja kohtumiste abil EURESi osalejatega teistes riikides. Tööotsijateni jõutakse teabepäevade, töömesside, nõustamise, koolide ja ülikoolide külastamise ning spetsiaalsete ürituste kaudu. Neid tegevusi täiendavad teabevoldikud ja teadetetahvlid ülikoolides ning riiklikes tööhõiveametites. Samuti soovitatakse paljudes raportites tutvustada EURESi laiemale avalikkusele meediakanalite abil.

EURESI SUUNISED AASTATEKS 2004–2005 – PEAMISED SAAVUTUSED

EURESi suunistes sätestatakse EURESi võrgustiku strateegilise arengu prioriteedid aastateks 2004–2007. Seejärel hinnatakse EURESi toimimist aastatel 2004–2005, tuginedes kümnele suunisele.

Suunis 1. Kiirendada EURESi juurutamist riiklikes tööhõiveametites kogu ELi/EMP territooriumil

EURESi juurutamine riiklikes tööhõiveametites on pidev protsess ja see toimub igas tööhõiveametis erineval viisil. Paljudel juhtudel on ametisse nimetatud rohkem EURESi nõustajaid ja assistente ning EURESi küsimustele pühendatavat tööaega on suurendatud. Mõned riiklikud tööhõiveametid on seadnud esikohale valdkonnajuhtide ja tööhõiveameti tavatöötajate EURESi-alase koolitamise, et kõik tööhõiveameti töötajad oskaksid klientidele EURESi kohta põhiteavet anda. Mõned riiklikud tööhõiveametid on rõhutanud EURESi olulisust, viies EURESi nõustajad organisatsioonikeskselt tasemelt üle piirkondlikesse või kohalikesse tööhõiveametitesse, andes EURESi nõustajatele seega vahetuma rolli. Lisaks on paljud riiklikud tööhõiveametid eelistanud rajada rahvusvaheliste tööhõiveametite võrgustiku, milles tegeletakse üksnes rahvusvahelise liikuvuse küsimustega.

2005. aasta lõpuks olid riiklikes tööhõiveametites töötavad EURESi nõustajad EURESi küsimustele pühendanud 71% tööajast. Tööturu osapoolte organisatsioonide või piiriüleste piirkondade muude partnerorganisatsioonide heaks töötavate EURESi nõustajate puhul oli see arv 61%.

Igal kolmandal aastal esitavad EURESi liikmed EUREScole kolme aasta tegevusplaani, milles kirjeldatakse EURESi suunistes toodud ajavahemikul korraldatavaid peamisi EURESi tegevusi. Enamik nii vanade kui ka uute liikmesriikide riiklikest tööhõiveametitest on oma tegevusplaanides hõlmanud ka juurutamistegevusi, aga tegelikud edusammud on riigiti väga erinevad. 2005. aastal korraldatud uurimusest selgus, et 48% EURESi nõustajatest vanades liikmesriikides pidas EURESi kohalike tööhõiveametite igapäevase töö lahutamatuks osaks. Uutes liikmesriikides oli see näitaja märgatavalt suurem – 76%. Samuti arvas vaid 32% vanade liikmesriikide EURESi nõustajatest, et nende riiklike tööhõiveametite kolleegide teadmised EURESist on head, samas kui uutes liikmesriikides arvas sama 66%. Paljude EURESi nõustajate sõnutsi peetakse EURESi vanades liikmesriikides endiselt riiklike tööhõiveametite kõrvaltegevuseks, kuigi väidetavalt on tehtud teatavaid edusamme. Mõnevõrra erinev olukord valitseb uutes liikmesriikides, kuna paljud riigid kujundavad oma tööhõiveametite korraldust alles välja ning EURESi tajutakse sagedamini väljakujundamise juurde kuuluva osana. Teine oluline tegur uute liikmesriikide puhul on asjaolu, et EURESi võidakse vaadelda teatud tööturuprobleemide otsese lahendusena.

Ehkki EURESi ülevõtmine riiklikes tööhõiveametites on olnud küllalt edukas, napib senini oluliselt paljude kohalike ja piirkondlike valdkonnajuhtide pühendumust ja toetust võrgustikule, peamiselt seetõttu, et nad on keskendunud kohalikele või piirkondlikele töötuse vähendamise eesmärkidele. Olukorra leevendamiseks lisati EURESi 2005. aasta koolitusprogrammile kaks otseselt valdkonnajuhtidele mõeldud seminari.

Suunis 2. Muuta kõik riiklike tööhõiveametite tööpakkumised 2005. aastaks juurdepääsetavaks kõikidele ELi/EMP tööotsijatele ning kasutada neid tulemuslikult värbamise täiustamiseks

Selle eesmärgi saavutamiseks võimalikult kulutasuval ja kasutajasõbralikul viisil otsustati võrdlusperioodi jooksul asendada EURESi keskandmebaas – kuhu EURESi liikmed olid riikides valitud tööpakkumisi sisestanud – uue detsentraliseeritud süsteemiga, mis andis otsese juurdepääsu peaaegu kõigile osalevate riikide tööpakkumistele. Projekt töötati välja uue veebiteenusetehnoloogia põhjal, mis võimaldab EURESi portaali otsingumootoril teha erinevate kasutaja seatud parameetrite – nagu töö tüüp, riik, lepingu kestus, haridustase, kogemused, tööpakkumise kuupäev, otsingusõna – ning töö ja oskuste sünonüümide taksonoomia alusel reaalajas otsingu kõigis riiklike tööhõiveametite tööpakkumiste andmebaasides.

EURESi liikmed ühendasid – välja arvatud vähesed erandid – oma riiklikud andmebaasid uue platvormiga täielikult enne 2005. aasta lõppu. EURESi tööalase liikuvuse portaal on muutunud tänu keskmiselt 500 000 külastajale kuus (perioodil 2004–2005) üheks Euroopa Komisjoni populaarsemaks veebisaidiks. Uus teabevahetussüsteem käivitati ametlikult veebruaris 2006 Brüsselis Euroopa töötajate liikuvuse aasta avakonverentsil.

Alates sellest ajast on ülejäänud andmebaasid täielikult ühendatud ning samaaegsete tööpakkumiste arv kasvas umbes ühe miljonini. Tihedas koostöös EURESi liikmetega on palju tööd tehtud ka portaalis esitatava teabe kvaliteedi parandamiseks. Sisekommunikatsiooni hõlbustamiseks EURESi võrgustikus on portaali täiendatud kõigile EURESi liikmetele ja partneritele avatud suhtevõrguga.

EURESi portaali edasine arendamine keskendub muuhulgas täiustatud kasutajaliidesele ja mitmele uuele funktsioonile, nagu näiteks isiklikud „Minu EURESi” kontod, võrgus teabelehtede koostamine, tihedamad seosed EURES CV Online’i rakenduse ja EUROPASSi vahel ning sünergiad Euroopa teadlaste liikuvuse portaalis pakutavate töökohtadega.

EURESi tööalase liikuvuse portaali kasutusstatistika on esitatud lisas 1.

Suunis 3. Parandada oluliselt teabe esitamist tööturul liikuvuse kõigi aspektide, sealhulgas töötajate vaba liikumisega seotud õiguste kohta, ning tagada liikuvuse takistuste seire eesmärgiga takistused kõrvaldada

Tööturul liikuvust käsitlevat teavet esitatakse avalikkusele nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil. EURES esitab teavet elamis- ja töötingimuste kohta, tööturuteavet ning teavet töötajate vaba liikumisega seotud õiguste kohta kõigis liikmesriikides. Viimase teema kohta loodi laienemise puhul 1. mail 2004. aastal uus üksikasjalik võrgujaotis (vt ka suunist 7). Pärast viljakate sidemete sõlmimist 2005. aastal loodi eripartnerlus kodaniku teeviida teenusega[3], mis võimaldab EURESi kasutajail kodaniku teeviida teenusele otse juurde pääseda ning küsida konkreetseid nõuandeid sellistes küsimustes nagu kvalifikatsioonide tunnustamine, maksustamine ja sotsiaalkindlustus. EURESi võrgustikule pakub huvi ka portaal Teie Euroopa.[4] Komisjon on tunnistanud nimetatud portaali ja EURESi tööalase liikuvuse portaali vastastikust täiendavust ning sellest tulenevat sünergiat kasutatakse kasutajate vastastikuse kasu eesmärgil.

Riiklikul tasandil levitatakse laiale publikule neid küsimusi käsitlevat teavet riiklike tööhõiveametite veebisaitide, teabevoldikute ja muude trükiste, samuti ajakirjades avaldatud EURESi reklaamide kaudu. Oma igapäevatöös jälgivad riiklikud tööhõiveametid ja EURESi partnerorganisatsioonid riiki siseneva ja riigist väljuva liikuvuse takistusi ning rakendavad meetmeid takistuste kõrvaldamiseks, kui see on võimalik.

Suunis 4. EURESi teenuseid tuleb osutada olenemata isikute elukohariigist ELis/EMPs ning need peavad olema kättesaadavad võimalikult suurele hulgale inimestele

See suunis on üks peamisi juhtpõhimõtteid, mis eristab EURESi teistest tööturuteenuste pakkujatest. Perioodil 2004–2005 on kõik EURESi liikmed ja partnerid taganud, et nende teenuste osutamise tingimustes järgitaks nõuetekohaselt kõigi isikute võrdse kohtlemise põhimõtet olenemata nende elukohariigist ELis/EMPs.

Suunis 5. Läheneda tööandjatele aktiivselt ja toetada neid piiriülesel värbamisel

EURESi ja tööandjate vahelised tihedad sidemed on üks võrgustiku põhilisi jooni ning ühtlasi eeldus, mis tagab, et EURESi teenused on sobitatud tööandjate vajadustele vastavalt. EURESi liikmed ja partnerid suunasid 2004.–2005. aastal sellele sihtrühmale mitmeid tegevusi. Kõnesolevate tegevuste hulgas olid värbamismessid, koostöö kaubanduskodade ja tööandjate teiste organisatsioonidega (sealhulgas tööturu osapoolte organisatsioonidega), teabeistungid, edenduskampaaniad, teabevoldikute ja plakatite levitamine, praktikantide suunamine välismaistesse ettevõtetesse, koostöö tööandjatega ülikoolide keskkonnas, tööandjate jaoks Euroopa tööturgu käsitlevate teatmike koostamine, äriühingute külastused, hommikulauakohtumised tööandjatega jms.

EURESi võrgustiku teenuste osutamise usaldusväärsus on võrgustiku üldise edu seisukohalt väga oluline ning mitme riigi (nt Saksamaa ja Ühendkuningriigi) tööhõiveametid on konkreetse tööandja jaoks rahvusvaheliste värbamisprojektide puhul võtnud kasutusele teenuslepingud.

Et tööandjaid hoogsamalt EURESisse kaasata, otsustas EURESco 2005. aasta viimases kvartalis taastada EURESi ajutise töörühma, mis tegeleb tööandjate teenustega. Töörühma ülesanne on aidata kaasa tööandjatele suunatud teenuste edasiarendamisele EURESis ning toetada EURESi ja tööandjate vastastikust koostööd eesmärgiga saavutada ELis/EMPs suurem tööalase liikuvuse tase.

Suunis 6. Aidata kaasa sellise tööjõupuuduse ja selliste kitsaskohtade kindlakstegemisele, mida on võimalik riikidevahelise tööalase liikuvuse abil leevendada; töötada välja ja koordineerida parandusmeetmeid

Enamik riiklikke tööhõiveameteid on loonud mehhanismid tööturutendentside kohta teabe kogumiseks, et aidata kindlaks määrata ja ennetada ülejääke, puudujääke ja kitsaskohti. Et kasutada Euroopa tööalast liikuvust tööturgudel tasakaalu taastamise vahendina, teevad EURESi liikmed üksteisega koostööd kahepoolsete värbamisprojektide kaudu. Aastatel 2004–2005 korraldati suur hulk EURESi liikmete vahelisi, alates 1. maist 2004 ka vanade ja uute liikmesriikide vahelisi, kahepoolseid värbamisprojekte.

Nagu osutatud komisjoni 2006. aasta veebruari aruandes üleminekukorra kohta[5], on tööjõu liikuvusel EL 10 liikmesriikidest olnud üldiselt positiivne mõju oma tööturu avanud vanade liikmesriikide tööturule, sest see leevendab teatavates valdkondades tööjõupuudust. EURESi kaudu rahastatavad kahepoolsed värbamisprojektid rakendatakse tööturu vajadustest lähtudes ning selles kontekstis võib väita, et need on aidanud tööturu tasakaalu taastada.

Suunis 7. Anda laienemise kontekstis hõlpsalt juurdepääsetavat ja ajakohast teavet töötajate vaba liikumise õiguste kohta uute liikmesriikide suhtes kohaldatavatel üleminekuperioodidel

EURES aitas aktiivselt kaasa teabe levitamisele 2004. aasta laienemise kontekstis. EURESi tööalase liikuvuse portaalis loodi uus jaotis, mis käsitleb töötajate vaba liikumise õigusi üleminekukorra ajal. Lisaks üldisele teabele vaba liikumise õiguste kohta sisaldab see jaotis riigiti eristatud teavet mitmete selliste eriküsimuste kohta nagu juurdepääsutingimused, tööload, juurdepääs teabele ja värbamise kord. Kõnesolev jaotis on üles ehitatud praktilise teatmikuna teise riiki siirduvatele tööotsijatele või teisest riigist töötajaid värbavatele tööandjatele ning EUREScole edastavad teavet riiklikud tööhõiveametid ja/või asjaomased ministeeriumid. Vaba liikumist käsitlev jaotis on ainulaadne ning EURESi portaali üks külastatumaid. Klientide nõustamise käigus esitavad avalikkusele üleminekukorra kohta sageli teavet ka EURESi nõustajad.

Suunis 8. Toetada tugevalt piiriüleste tööturgude arengut

EURESil on oluline osa piirialadel, kus EURESi nõustajad jagavad teavet ja nõuandeid teises riigis töötajaile ning tööandjaile, kes soovivad töötajaid värvata teiselt poolt piiri. Piirialatöötajaid on kõige rohkem EMP suhteliselt väikeses osas, nimelt Belgia, Luksemburgi, Madalmaade, Saksamaa, Prantsusmaa ja ka Šveitsi erinevates piirkondades, millega EURESi võrgustik ka alates 2002. aastast ametlikult koostööd teeb. Piirialatöötajate kohta olemas olev statistika ja hinnangud näitavad, et töötajate liikumine uute ja vanade liikmesriikide vahel, aga ka ainult uute liikmesriikide vahel kasvab. EURES toetab umbes 20 ametlikult tunnustatud piiriülest partnerlust, samuti muid piiriülese tegevuse vorme, mis võivad tulevasi partnerlusi ette valmistada. EURESit iseloomustab tööturu poolte aktiivne osalemine võrgustikus, eelkõige võrgustiku piiriüleses tegevuses. 1. aprillil 2004 anti piiriüleste partnerluste toetuste operatiivne haldamine üle riiklikele tööhõiveametitele.

2005. aastal rahastati mitmeid uusi piiriüleseid tegevusi Saksamaa ja Tšehhi, Saksamaa ja Poola, Soome ja Eesti ning Slovakkia, Tšehhi ja Poola vahelistel piirialadel.

EURESi põhikirjas määratletakse piiriüleste partnerluste neli põhiülesannet: tööpakkumiste ja töösoovide, samuti elamis- ja töötingimuste alase teabe ja nõuannete vahetus; piirkonna EURESi nõustajate vahelised otsesed ja regulaarsed kontaktid; piirkonnas leiduvate tööalase koolituse võimaluste loendi koostamine ja ajakohastamine ning piirkonna tööturu parandamisele suunatud projektide arendamine, sealhulgas koostöö kaudu teiste asjakohaste programmidega.

Aastatel 2004–2005 pakuti partnerluste raames suurt hulka selliseid teabetooteid nagu teabevoldikud, brošüürid, spetsiaalne teabematerjal rahvusvähemustele, eakatele töötajatele, üliõpilastele ja vilistlastele, teabelehed, veebisaidid, meediapaketid, ajalehereklaamid, CD-ROMid, tele- ja raadiosaated jms (igal partnerlusel on oma veebisait, mis on sageli nende teabetoodete peamine levitusvahend). EURESi nõustajate vaheline teabevahetus on üha enam muutunud partnerluste üheks tavapäraseks tööviisiks. Välja on arendatud töökohateatmike avaldamine koos koolituse läbiviijate, koolitusekspertide ja personalitöötajate piiriüleste võrgustike loomisega. Lisaks on partnerlused ergutanud liikuvuse takistusi käsitlevate raportite koostamist. Mõned partnerlused on loonud oma tööturu seiresüsteemid, et koguda piirialal süstemaatiliselt asjakohaseid tööturuandmeid ning parandada turu läbipaistvust. Mitmed partnerlused teevad koostööd ELi teiste asjakohaste programmidega, eelkõige programmiga INTERREG. Koostöö puudutab peamiselt selliseid tegevusi nagu töökohateatmikud või tööalase koolituse või kutsealase ettevalmistuse võimaluste loend.

Suunis 9. Tagada EURESi saavutatud tulemuste hindamine ja EURESi tegevuse pidev järelevalve

EURESi tegevust ja tulemusi jälgitakse ja hinnatakse regulaarselt nii riikide kui ka ELi tasandil. Igapäevast järelevalvet teostab EURESi juht igas riiklikus tööhõiveametis ning iga piiriülese partnerluse koordinaator. Liikmed ja partnerid esitavad kord aastas EUREScole aruande oma kolmeaastase tegevuskava rakendamisel tehtud edusammude ning komisjoni rahastatud iga-aastase töö tulemuste kohta. EURESco tagab ka EURESi tegevuse ja tulemuste sõltumatu hindamise iga kolme aasta tagant pakkumismenetluse alusel valitud välise hindaja poolt.

Lisaks liikmete ja partnerite poolt EUREScole esitatavatele erinevatele aruannetele esitab EURESi iga nõustaja kord kuus otseraporti oma kontaktide kohta avalikkusega. Ehkki kõnesolevaid näitajaid tuleb tõlgendada vägagi ettevaatlikult, näitavad nad võrgustikus käideldud päringute mahu kasvu. 2004. aasta kuuaruannete kohaselt toimus EURESi nõustajate ja avalikkuse vahel aasta jooksul 812 271 isiklikku kontakti. 2005. aastal oli kõnealuseid kontakte 1 064 867, s.t keskmiselt 88 739 kontakti kuus. Rühmakontaktide kaudu hõlmatud üksikisikute arv kasvas omakorda 144 615 kontaktilt 2004. aastal 211 724 kontaktini 2005. aastal, s.o peaaegu 50%. Umbes 7–15% igapäevastest kontaktidest toimub tööandjatega, ülejäänud on suures osas (85–93%) seotud tööotsijate või töötajatega.

Kontaktides tõstatatud teemade osas näitab 2005. aasta viimasel kuuel kuul riiklikus tööhõiveametis töötanud EURESi nõustajate statistika järgmist jaotust:[6]

Piiriülestes partnerlustes töötavate EURESi nõustajate puhul oli tõstatatud teemade jaotumine mõnevõrra erinev – keskenduti rohkem sotsiaalkindlustusele ja maksustamisele, mis rõhutab piiriüleste partnerluste olulist osa piirialatöötajatele teabe andmisel:

Suunis 10. Anda avalikkusele, tööturu pooltele ja teistele osalistele asjakohast teavet EURESi kohta

Nagu EURESi põhikirja paragrahvis 2.5 sätestatud, võtab komisjon koos EURESi teiste liikmete ja partneritega osa üldisest teabevahetusstrateegiast, mille eesmärk on tagada võrgustiku kooskõla ja ühtekuuluvus tema kasutajate suhtes. Üldstrateegia alusel töötab EURESi iga liige riikliku EURESi tegevuskava ühe osana välja oma edenduskava. EURESi üldise teabestrateegia väljatöötamine algas 2005. aasta veebruaris tihedas koostöös EURESi võrgustikuga.

Teabevahetusstrateegia ja -kava aitavad tagada EURESi sihtrühmade teadlikkust EURESist, võttes arvesse Euroopa töötajate liikuvuse aastal 2006 saadud õppetunde, ning suurendavad võimalust, et riiklike tööhõiveametitega ühendust võtvad tööotsijad ja tööandjad on teadlikud EURESi pakutavatest võimalustest. Strateegia ja kava tagavad ideede raamistiku ja ühiste vahendite kogumi, mida võrgustiku riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi liikmed saavad otseselt kasutada.

RAHASTAMINE

EURESI EELARVE OLI KUMMALGI AASTAL 17 MILJONIT EUROT. 2004. JA 2005. AASTAL SÄTESTATI TEHNILISE ABI JA HALDUSKULU de ülemmääraks vastavalt 450 000 ja 500 000 eurot. Lisaks neile summadele eraldati EURESile Euroopa Majanduspiirkonna lepingu tingimuste (Norra ja Islandi osalemine) alusel osamaks EFTAst (2004. aastal 378 773 ja 2005. aastal 362 250 eurot). Allpool olevas tabelis on näidatud tegelikud kulukohustused ja vahendite jagunemine kululiikide vahel kahe aasta lõikes.

Eelarvelised kulukohustused 2004.–2005. aastal

2004 | 2005 |

Piiriülesed partnerlused[7] | 6 041 161 | 6 010 614 |

EURES, riiklik | 7 076 048 | 7 209 086 |

Mitmesugused tegevused | 3 543 512 | 3 438 288 |

Kokku | 16 660 721 | 16 657 988 |

ELi EURESile pühendatud sihtotstarbelist eelarvet täiendavad riiklike tööhõiveametite olulised kulutused võrgustiku ülalpidamisele ja arendamisele (eelkõige EURESi nõustajate palgad).

EELSEISVAD VÄLJAKUTSED JA VÄLJAVAADE

ELiga 2004. aastal ühinenud riikide edukas integreerimine ELi tööturule on endiselt väljakutse, sest mõnes riigis kehtib ka pärast 1. maid 2006 töötajate vaba liikumist mõjutav üleminekukord. Võrgustik jätkab 2004. aastal alustatud jõupingutusi, et nõuetekohaselt teavitada tööandjaid ja tööotsijaid üleminekumeetmete mõjust töötajate liikuvusele ELis. Ka Rumeenia ja Bulgaaria integreerimine EURESi võrgustikku on oluline tulevane ülesanne. Neis kahes riigis nimetati EURESi juhid 2005. aastal ning nad on EURESi töörühmas vaatlejatena osalenud alates sama aasta septembrist. Rumeenia ja Bulgaaria tööhõiveametite töötajad kaasati 2006. aasta kevadel EURESi uute nõustajate koolitusse, et nad saaksid kuni ühinemiseni tegutseda EURESi tugiisikutena ning tegeleda riiklikes tööhõiveametites rahvusvahelise liikuvuse küsimustega. Uute liikmesriikide saabumisega tuleb võrgustikus seoses rahvusvahelise tööalase liikuvusega rohkem tähelepanu pöörata kehtivate töönormide järgimise tagamisele. Teised peamised poliitikaeesmärgid on: pöörata tulevikus rohkem tähelepanu riikliku tööhõiveameti osutatavatele üldteenustele, et parandada Euroopas tööturutingimusi ning aidata kaasa Euroopa tööhõivestrateegia eesmärkide saavutamisele; uurida võimalusi kasutada EURESi portaali ja võrgustikku ELis seadusliku rände toetamise vahendina, nagu seda näeb ette 2005. aasta detsembri poliitikakava seadusliku rände kohta [8] , ning aidata kaasa tõenäoliselt 2007. aasta teises pooles vastu võetava Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku rakendamisele.

Euroopa töötajate liikuvuse aasta korraldamine 2006. aastal oli selles suhtes suurepärane võimalus juhtida avalikkuse tähelepanu EURESi võrgustiku rollile ja eesmärkidele ning suurendada tema nähtavust erinevate huvirühmade hulgas. Selleks käivitati 2006. aastal igakülgne info-ja teabevahetusstrateegia, mis hõlmab suurt hulka teavitus- ja edendustegevusi.

Annex 1 to the EURES Activity Report 2004-2005

Statistics on the use of the European Job Mobility Portal

Table 1: Number of visits at the EURES Job Portal per month Sept. 2004 – Mar. 2006

[pic] Graph 1: Number of visits at the EURES Job Portal per month Sept. 2004 – Mar. 2006

[pic]

Table 2: Number of job vacancies on the EURES Job Portal Feb. 2005 – Apr. 2006

[pic]

[1] Nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, 12. juuli 2005.

[2] KOM(2005) 330.

[3] http://ec.europa.eu/citizensrights

[4] http://ec.europa.eu/youreurope

[5] KOM(2006) 48.

[6] Enne 2005. aasta juulit ei esitanud EURESi nõustajad kontaktides tõstatatud teemade üle nii üksikasjalikke raporteid.

[7] Suurt osa piiriülestest tegevustest, millega valmistatakse ette tulevasi piiriüleseid partnerlusi, rahastatakse EURESi riiklike kavade kaudu.

[8] KOM(2005) 669 (lõplik).