Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 362/06)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„PROSECCO“

PDO-IT-A0516-AM07

Teate esitamise kuupäev: 14.8.2020

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“ – Spumante Rosè – vahuveini ja kvaliteetvahuveini kategooria

Lisatakse vahuveinitüüp Spumante Rosè, et anda kaitstud päritolunimetus viinamarjasortidest 'Glera' ja 'Pinot nero' (punase veinina) saadava vahuveini tootmisele.

See vahuveinitüüp on asjaomasel territooriumil juba laialt levinud, kuigi seda toodeti teise tootenime all.

Muudatus käsitleb tootespetsifikaadi artikleid 1, 2, 4, 5, 8 ja 9 ning koonddokumendi punkte 4, 5, 8 ja 9.

2. Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“ – Spumante Rosè – viinamarjasortide kombinatsioon

Vahuveinitüübi Spumante Rosè viinamarjasortide koostis on järgmine: 'Glera' vähemalt 85 %, kuni 90 %; 'Pinot nero' punase veinina vähemalt 10 %, kuni 15 %. See koostis võimaldab saada roosa värvuse.

Muudatus hõlmab tootespetsifikaadi artiklit 2 ega muuda koonddokumenti.

3. Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“ – Spumante Rosè – viinamarjasaak hektari kohta ja minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

Sordi 'Pinot nero' viinamarjade maksimaalne saagikus on 13 500 kg/ha, et tagada värvainete suurem kontsentratsioon ja stabiilsus.

Minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 9 mahuprotsenti.

Muudatus käsitleb tootespetsifikaadi artiklit 4 ning koonddokumendi punkte 4 ja 5b.

4. Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“ – Spumante Rosè – valmistamine

Kõnealust vahuveiniüüpi toodetakse ainult loomuliku kääritamise teel autoklaavis ning selle valmistamisperiood on vähemalt 60 päeva. See tootmismeetod võimaldab pärmil vabastada mannoproteiine, mis kaitsevad värvainet (madala molekulmassiga antotsüaniini-tanniinkompleksid) oksüdeerimise ja vääveldioksiidi eest, lisaks tagab see ka eriomasema kompleksse lõhna ja maitse.

Muudatus hõlmab tootespetsifikaadi artiklit 5 ega muuda koonddokumenti.

5. Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“ – Spumante Rosè – veinivalmistustavad

Viinamarjasordist 'Pinot nero' (punase veinina) toodetud veinivalmistamissaaduste lisamine vahuveinide Rosè ja kvaliteetvahuveinide Rosè valmistamiseks ette nähtud tootepartiidele koguses vähemalt 10 % ja mitte üle 15 % on lubatud tingimusel, et viinapuuistandustest, kust veinivalmistamisel kasutatav sort 'Glera' pärineb, järgitakse viinamarjade kasvatamisel sordipuhtuse nõudeid, või vähemalt tingimusel, et 'Pinot nero' hulk, mida selle tava raames lisatakse, ei ületa 15 %. See veinivalmistustava sarnaneb juba olemasolevate vahuveinitüüpide valmistustavaga ja on kooskõlas Euroopa Liidu õigusaktidega.

Muudatus hõlmab tootespetsifikaadi artiklit 5 ja koonddokumendi punkti 5a.

6. Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“ – Spumante Rosè – tarbimisomadused

Vahuveinitüübi Spumante Rosè lisamise tulemusena esitatakse füüsikalised, keemilised ja organoleptilised omadused.

Muudatus hõlmab tootespetsifikaadi artiklit 6 ja koonddokumendi punkti 4.

7. Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“ – Spumante Rosè – väljend „millesimato“ märgistusel

Selle vahuveinitüübi märgistusele tuleb lisada väljend „millesimato“, millele järgneb aastakäik vastavalt määruse (EL) 2019/33 artikli 49 lõikele 1.

Muudatus hõlmab tootespetsifikaadi artiklit 7 ja koonddokumendi punkti 9.

8. Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“ – Spumante Rosè – vabasse ringlusse lubamine

Vabasse ringlusse lubatakse alates saagikoristusele järgneva aasta 1. jaanuarist, et tagada toote parem laagerdumine.

Muudatus hõlmab tootespetsifikaadi artiklit 7 ega muuda koonddokumenti.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

„Prosecco“

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Vahuvein

5. Kvaliteetvahuvein

6. Aromaatne kvaliteetvahuvein

8. Poolvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

„Prosecco“ – vein

Värvus: õlgkollane;

lõhn: peen, eriomane, kasutatud viinamarjade puhul tüüpiline;

maitse: kuivast poolmagusani, värske ja iseloomulik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 14 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne üldhappesus: 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalenti liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Prosecco“ Spumante – vahuvein, kvaliteetvahuvein ja aromaatne kvaliteetvahuvein

Värvus: tugevama või väiksema intensiivsusega õlgkollane, särav, püsiva vahuga;

lõhn: peen, eriomane, kasutatud viinamarjade puhul tüüpiline;

maitse: kuivast poolkuivani, värske ja iseloomulik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 14 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne üldhappesus: 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalenti liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Prosecco“ – poolvahuvein

Värvus: tugevama või väiksema intensiivsusega õlgkollane, särav, selgelt märgatavate väikeste mullidega;

lõhn: peen, eriomane, kasutatud viinamarjade puhul tüüpiline;

maitse: kuivast poolmagusani, värske ja iseloomulik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 14 g/l

Tavapäraselt pudelis kääritatud poolvahuveini tarbimisel ilmnevad organoleptilised omadused võivad erineda vastavalt järgmisele:

Värvus: võib olla hägune;

lõhn: meeldiv ja iseloomulik, võimalike leivakooriku- ja pärmiaroomidega;

maitse: kuiv, kihisev, puuviljaline, võimalike leivakooriku- ja pärminüanssidega.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne üldhappesus: 4 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalenti liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Prosecco“ – Spumante rosé – vahuvein, kvaliteetvahuvein

Värvus: tugevama või väiksema intensiivsusega heleroosa, särav, püsiva vahuga;

lõhn: peen, eriomane, kasutatud viinamarjade puhul tüüpiline;

maitse: kuivast väga kuivani, värske ja iseloomulik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 14 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne üldhappesus: 4,5 Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalenti liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a) Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistustavad vahuveinide ja kvaliteetvahuveinide, samuti rosè-tüüpi vahuveinide ja kvaliteetvahuveinide valmistamiseks ette nähtud tootepartiide korral

Veinivalmistuse eritava

Viinamarjasortidest 'Chardonnay', 'Pinot bianco', 'Pinot grigio' ja 'Pinot nero' (valge veinina) toodetud veinivalmistamissaaduste lisamine üksikuna või kombinatsioonis vahuveinide ja kvaliteetvahuveinide valmistamiseks ette nähtud tootepartiidele koguses 15 % või sellest vähem, on lubatud tingimusel, et viinapuuistandustest, kust veinivalmistamisel kasutatav sort 'Glera' pärineb, järgitakse viinamarjade kasvatamisel sordipuhtuse nõudeid, või vähemalt tingimusel, et vähemussortidesse kuuluvate viinamarjade hulk, mida selle tava raames lisatakse, ei ületa 15 %.

Viinamarjasordist 'Pinot nero' (punase veinina) toodetud veinivalmistamissaaduste lisamine rosè-vahuveinide ja rosè-kvaliteetvahuveinide valmistamiseks ette nähtud tootepartiidele koguses vähemalt 10 % ja mitte üle 15 % on lubatud tingimusel, et viinapuuistandustest, kust veinivalmistamisel kasutatav sort 'Glera' pärineb, järgitakse viinamarjade kasvatamisel sordipuhtuse nõudeid, või vähemalt tingimusel, et 'Pinot nero' hulk, mida selle tava raames lisatakse, ei ületa 15 %.

b) Maksimaalne saagikus

„Prosecco“

18 000 kg viinamarju hektari kohta

„Prosecco“

135,0 hektoliitrit hektari kohta

„Prosecco“ – spumante rosè (sort 'Glera')

18 000 kg viinamarju hektari kohta

„Prosecco“ – spumante rosè (sort 'Glera')

135,0 hektoliitrit hektari kohta

„Prosecco“ – spumante rosè (sort 'Pinot nero')

13 500 kg viinamarju hektari kohta

„Prosecco“ – spumante rosè (sort 'Pinot nero')

101,25 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetust „Prosecco“ kandva veini tootmiseks ette nähtud viinamarjad peavad olema kasvatatud järgmisi provintse hõlmavas piirkonnas: Belluno, Gorizia, Padova, Pordenone, Treviso, Trieste, Udine, Veneetsia ja Vicenza.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

'Glera' – 'Serprino'

8. Seos(t)e kirjeldus

Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“ – kõik veinikategooriad

Seost väljendavad looduslikud tegurid

Kirde-Itaalias asuvat päritolunimetuse „Prosecco“ tootmise piirkonda iseloomustab tasane maastik, mida täiendavad üksikud mägipiirkonnad. Selles Friuli-Venezia piirialal asuvas piirkonnas valitseb paraskliima: põhjas asuvad Alpide mäeahelikud tõkestavad külmi põhjatuuli ning lõunas täidab Aadria meri peamist sooja tuule (siroko) juurdepääsuvärava ülesannet, tuues eeskätt suvekuudel kaasa piisaval hulgal sademeid, mahendades kliimat ja tagades viinapuuistandustele piisava niiskushulga pungade ja viinamarjakobarate kasvu etappides.

Suve lõpus, kui päikesepaiste hulk väheneb ja idast hakkavad puhuma tugevad tuuled (boora), muutuvad temperatuurikõikumised päeva ja öö vahel märkimisväärseks ning viinamarjades areneb valmimise lõppetapis välja suurel hulgal aromaatseid aineid.

Tootmispiirkonnas on rikkalikult mineraalaineid ja mikroelemente; tegemist on peamiselt settelist päritolu muldadega, milles on ülekaalus liivsavine tekstuur, ning kus tuleb hästi esile dolomiitide erosioonist ja vooluveekogude setetest tulenev mulla kivisus, mis soodustab head vee äravoolu pinnasest.

Ajaloolised ja inimtegurid

Esimesed dokumendid, milles nimetatakse „Proseccot“, pärinevad XVII sajandi lõpust ja neis kirjeldatakse valget, mahedamaitselist, Trieste piirkonnas asuvale Karsti platoole ja eeskätt „Prosecco“ tootmispiirkonnale iseloomulikku veini.

Seejärel muudeti selle veini tootmise asukohta, selleks sai peamiselt Veneetsia ja Friuli mägede piirkond.

„Prosecco“ edu tuleneb suures osas veinivalmistajate võimekusest töötada alates XX sajandi algusest välja sobivaid veinivalmistamismeetodeid äärmiselt vastupidava viinamarjasordi 'Glera' töötlemiseks, eesmärgiga piirata viljakandvust tüve kohta, võimaldada viinamarjade korralikku valmimist ja säilitada marjade lõhnapotentsiaali, samuti hoida alal asjakohaseid veinivalmistamise tehnikaid, mis põhinevad loomulikul käärimisprotsessil esmalt pudelis ja nüüdsel ajal ka autoklaavides.

Eelmise sajandi jooksul arenes tootmispiirkonnas välja tehnika- ja teadusvaldkondades kvalifitseeritud erialaspetsialistide võrgustik, kelle eesmärk oli täiustada „Prosecco“ tootmise ja valmistamise meetodit ning tuua selgemini esile selle iseloomulikud omadused, mida nii kodumaised kui ka rahvusvahelised tarbijad kõrgelt hindavad. Määrav tegur on veinitootjate võimekus veinivalmistamise ja vahuveiniks töötlemise tehnoloogiatega katsetada ja neid parandada, ka punase veini viinamarjade kasutamise abil, tänu millele on võimalik tagada nimetuse samad eriomased kvalitatiivsed omadused ka vahuveinile spumante rosé.

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote eripäraste omaduste vahel

Mõõdukas paraskliima, mida iseloomustavad suvised vihmad ja soe tuul siroko, võimaldab vegetatsiooniperioodil viinamarjade head arenemist.

Marjade valmimise lõppetapile iseloomulikud päevased ja öised temperatuurierinevused ning peamiselt tugevad tuuled (boora) soodustavad happeliste ainete säilimist ja suure hulga aroomielementide teket, tänu millele tekivad „Proseccole“ omased lille ja puuviljanoodid.

Lammimullad, millele on iseloomulik liivsavimulla tekstuur, on viljakad, nad aitavad saada ka suurepärast saaki ja soodustavad suhkrute mõõdukat akumuleerumist ning mineraalainete ja mikroelementide teket, mis on vajalik marjades tasakaalustatud keemilise ja organoleptilise koosluse saavutamiseks, ning võimaldavad veinide tootmist, mida kasutatakse poolvahuveinide ja vahuveinide valmistamiseks ning mida iseloomustab mõõdukas alkoholisisaldus ja „Proseccole“ omane värske, kuiv ja puuviljaline lõhna-/maitseprofiil.

Toodetavatele viinamarjasortidele, eelkõige sordile 'Glera', on iseloomulik suhkrute mõõdukas akumuleerumine ning sobiv happesus ja aromaatsete ainete sisaldus, mis võimaldab toota sobivat veini, et valmistada „Proseccot“, mis on madala alkoholisisaldusega ja meeldivalt aromaatne vein.

Vahuveinide ja poolvahuveinide kujul on „Prosecco“ tavaliselt kuiv, organoleptilise profiili poolest säravat õlgkollast värvi, peente mullide, tasakaalustatud maitse ja püsiva vahuga.

Veini lõhnabuketti iseloomustavad tugevad lillenoodid (valged lilled, vahuveini spumante rosè puhul ka punased lilled) ja puuviljanüansid (õun, pirn, eksootilised puuviljad ja tsitruselised, vahuveini spumante rosè puhul maasika- ja vaarikanüansid), mis toovad esile veini elegantse ja peene loomuse. Maitse osas on saavutatud tasakaal magusate ja happeliste koostisosade vahel, mis koostoimes annavad veinile värsked, pehmed ja elavad maitsenüansid.

Selle konkreetse veini omaduste tugevdamiseks tema vahuveini versioonis on kasutusele võetud nn Martinotti meetod, mis põhineb baasveini loomulikul kääritamisel suurtes mahutites või autoklaavides.

„Proseccol“ on ka suurepärane lõhnapotentsiaal ning meeldiv, iseloomulik ja värske karakter.

Erilist äramärkimist vajab mullideta „Prosecco“ – eelnevalt nimetatud kategooriatega sarnase organoleptilise profiiliga, kuid märkimisväärselt puuviljalise aroomi ning rikkaliku ja täidlase maitsega vein, mida valmistatakse küll üsna piiratud koguses.

Sellistena on kaitstud päritolunimetust „Prosecco“ kandvad veinid äratuntavad kodumaiste ja rahvusvaheliste tarbijate jaoks.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas valmistamisega seonduv erand.

Tingimuse kirjeldus:

Vastavalt määruse (EL) 2019/33 artikli 5 lõike 1 punktis a ette nähtud erandile võib mis tahes liiki veinide tootmisega seotud toiminguid ellu viia ka määratletud tootmispiirkonnaga külgnevate Verona provintsi kuuluvate kommuunide haldusterritooriumil, kuid seda üksnes alates 30. novembrist 2011 kasutusel olevatest viinapuuistandustest pärinevate viinamarjade korral. Samuti võib ministeeriumi välja antud üksiku loa korral teha toiminguid ka muudes määratletud tootmispiirkonnaga külgnevates provintsides.

Lisaks on kooskõlas määruse (EL) 2019/33 artikli 5 lõikega 2 lubatud poolvahuveini ja vahuveini kategooriate puhul baasveinile vahu lisamiseks teha nõutavaid toiminguid väljaspool määratletud geograafilise piirkonna vahetut lähedust, kui selleks on saadud ministeeriumilt eraldi luba ja kui järgitakse traditsioonilise tootmise nõudeid.

Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“ – täiendav geograafiline üksus

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Päritolunimetuse „Prosecco“ puhul võib märgistusel olla esitatud viide „Treviso provints“ või „Treviso“ või „Trieste provints“ või „Trieste“ või „Pokrajina Trst“ või „Trst“, kui vastavad partiid on toodetud eranditult nimetatud provintsidest pärinevatest viinamarjadest ning kui toode on valmistatud ja pakendatud viinamarjade kasvatamise provintsis, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2019/33 artiklis 55 ja määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 120 lõike 1 punktis g.

Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pudelitesse villimine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Määratletud geograafilises piirkonnas pudelitesse villimist käsitlevad sätted on kehtestatud Euroopa Liidu õigusaktides (määruse (EL) 2019/33 artikli 4 lõige 2). Vastavalt eespool nimetatud õigusaktile peab villimine toimuma määratletud piirkonnas eesmärgiga säilitada kaitstud päritolunimetuse „Prosecco“ kvaliteeti ja mainet, tagada selle algupära ja asjakohaste kontrollide tõhusus. Nimetust „Prosecco“ kandvate veinide eriomadusi ja kvaliteeti, mis on seotud geograafilise päritolupiirkonna ja nimetuse mainega, on hõlpsam tagada siis, kui vein villitakse pudelitesse tootmispiirkonnas, arvestades et transpordi- ja villimisalaste tehniliste eeskirjade kogumi rakendamine ja järgimine on usaldatud piirkonnas asuvatele ettevõtetele, mille omanikel on vajalikud teadmised ja oskused ning kes on huvitatud saavutatud maine säilitamisest. Lisaks tagatakse selle nõudega, et pädevad asutused rakendavad veinitootjate suhtes tõhusat villimisalaste kontrollide süsteemi, arvestades et sel viisil hoitakse ära kõik toote transpordiga väljapoole nimetatud piirkonda seotud võimalikud ohud. Seega on säte kasulik veinitootjatele endile, kes kannavad tähelepanelikult hoolt päritolunimetuse kvaliteedi ja maine säilitamise eest, mille eest nad ka vastutavad.

Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“ – spumante rosè

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Seda tüüpi veini puhul tuleb toote märgistusele kanda aastakäik määruse EL 2019/33 artikli 49 lõike 1 kohaselt.

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/15890

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.