ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 16.12.2008 
SEK(2008) 3048  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT, 
mis on lisatud dokumendile:   
 
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAM ENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
 
„Ajakohastatud strateegiline raamistik üleeuroop aliseks koostööks hariduse ja koolituse 
alal“ 
 
Mõjuhinnangu kokkuvõte  
{KOM(2008) 865 lõplik} 
{SEK(2008) 3047} 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT, 
AJAKOHASTATUD STRATEEGILINE RAA MISTIK ÜLEEUROOPALISEKS 
KOOSTÖÖKS HARIDUSE JA KOOL ITUSE ALAL: MÕJUHINNANGU 
KOKKUVÕTE 
Käesolev mõjuhinnang on lisatud ko misjoni teatisele ajakohastatud strateegilise raamistiku 
kohta üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal. Oma mõtteavaldustes, mida 
toetas ka 2008. aasta märtsi Euroopa Ül emkogu, kutsus haridusnõu kogu komisjoni üles 
esitama vastavasisulist ettepanekut.  
Haridus ja koolitus on Liss aboni strateegias otsustav  tegur ning selle avatud 
koordinatsioonimeetod (tööprogramm „Haridus  ja koolitus 2010“) on andnud konkreetseid 
tulemusi, suurendanud riikide osalust üleeuroopali ses koostöös ning ka kasu, mida nad sellest 
saavad, ja vähendanud tõkkeid kodanike liikuvuse ja elukestva õppe teelt. Riiklike süsteemide 
peamised probleemid ja kitsaskohad on siis ki püsima jäänud, nagu on näidatud nõukogu ja 
komisjoni 2008. aasta ühisaruandes  tööprogrammi rakendamise kohta1, ning praeguse avatud 
koordinatsioonimeetodi põhjal kokku lepitud v iie sihttaseme saavutamiseks tehtud 
edusammud on olnud ebapiisavad. Need tu lemused ning liikmesriikide ja Euroopa 
huvirühmade organisatsioonidega käesoleva mõ juhindamise raames peetud konsultatsioonide 
tagasiside on näidanud, et on vaja paranda da riiklikku rakendamist ja seega avatud 
koordinatsioonimeetodi mõju riik likele süsteemidele, tagades suurema tähelepanu pööramise 
lähiaja prioriteetidele, suurema poliitilise pühe ndumuse ja nähtavuse, huvirühmade parema 
kaasamise, tulemuslikuma vastastikuse õppe ning elukestva õppe parema koordineerimise 
haridus- ja koolitussektori kõikides osades. 
Mis aga puudutab haridus- ja koolitussüsteemide ees  seisvaid tulevasi väljakutseid, siis on 
Lissaboni strateegias esile tõstetud poliitilis ed väljakutsed – tead mistepõhine majandus, 
demograafilised muutused ja globaliseerumine – jäänud püsima. Lisaks on esile kerkinud sellised teemad nagu migratsi oon ja jätkusuutlikkus. Valitseb tõsine oht, et oskuste nõudluse 
ja pakkumise vahel tekib lõhe, kõrge kvalifi katsiooniga töötajaid jääb puudu ja väheste 
oskustega töötajate kvalifikatsioon on eb apiisav. Seega on hädavajalik täiendada 
töötajaskonna ja tõrjutusohus olevate elani kkonnarühmade oskusi. Majanduslikud tõendid 
kinnitavad, et majandusele, ühiskonnale ja üksikisikule toovad haridusse ja koolitusse 
tehtavad investeeringud märk imisväärset kasu tööalase konkurentsivõime, teadmiste ja 
innovatsiooni, sotsiaalse kaasatuse ja kodakonds use näol, sealhulgas kuritegevuse vähenemise 
ja parema tervise näol. 
Riikide, sotsiaalpartnerite ja huvirühmadega praeguse haridus- ja koolitusalase avatud 
koordinatsioonimeetodi tulemuste üle peetud ul atusliku konsultatsi ooni tulemus on olnud 
üldjoontes positiivne. Üldised probleemid ja ees märgid, mida avatud ko ordinatsioonimeetod 
puudutab, on jäänud samaks. Siiski soovitavad riigid teha kohandusi  töömeetodites, et 
teravdada nende fookust ja tõsta tulemuslikkust.  
Eespool nimetatud probleemide põhjal on üleeuroopalise haridus- ja koolitusalase koostöö 
ajakohastatud strateegilise raamistiku jaoks ki ndlaks määratud kolm eesmärki: üldise oskuste 
taseme tõstmine (pikemas perspektiivis), ri ikide toetamine haridus- ja koolitusreformides 
                                                
 
1 Nõukogu ja komisjoni 2008. aasta ühine arengu aruanne tööprogrammi "Haridus ja koolitus 2010" 
rakendamise kohta — "Elukestva õppimise panus teadmiste, loovuse ja innovatsiooni heaks" (veebruar 
2008), ELT C 86/1, 5.4.2008. 
ET 3   ET (keskpikas perspektiivis ) ning konkreetsete probleemide la hendamine, et parandada avatud 
koordinatsioonimeetodi tulemuslikkust ja mõj u, eeskätt parema raskuskeskme, poliitilise 
pühendumuse ja nähtavuse, huvirühmade kaasamis e, vastastikuse õppe  ja horisontaalse 
koordineerimise kaudu kõikides haridus- ja koolitussektorites (lühemas perspektiivis). 
Kaalumisele võeti neli võimalikku tegevusvarian ti: jätkata tööd Lissaboni strateegia põhjal 
ilma konkreetse haridus- ja koo litusalase avatud koordina tsioonimeetodita, säilitada status 
quo (s.o jätkata tööprogrammiga „Haridus ja koolitus 2010“ selle praegusel kujul), 
ajakohastatud strateegiline raamistik ning ulatuslikum ja sügavam avatud koordinatsioonimeetod. Kõik need võimalused nõuavad riikidelt erinevat pühendumust ja 
erinevat töökoormust koostöötegev use osas, kuid kõik vastavad subsidiaarsuse põhimõttele ja 
on proportsionaalsed hariduse ja koolituse ees seisvate olulisemate probleemide suhtes 
Lissaboni strateegia ja uuendatud sotsia almeetmete kava laiemas kontekstis.  
Avatud koordinatsioonimeetodi mõju riikli kule poliitika kujundamisele ja poliitika 
lähendamisele on kõigi nelja variandi puhul raske hinnata. Eelkõige on raske näidata 
käegakatsutavaid tõendeid kvantifitseeritud tulemustena, mis näitaksid põhjuslikku seost 
avatud koordinatsioonimeetodi ja riikliku poliitika  tulemuste vahel (nt seoses oskuste taseme 
tõusuga, mida mõõdetakse sihttasemete suht es tehtud edusammudena). Kvalitatiivselt 
kinnitavad aga senised kogemused ja konsultatsiooni tulemused, et liikmesriigid ja huvirühmad on selgelt seisukohal, et praegune  avatud koordinatsioonimeetod aitab kaasa 
riikliku poliitika väljatöötam isele, kuid on valdkondi, mis vajavad parandamist. Selle 
tulemuslikkuse suurendamine kas ajakohastatud strateegilise raamistiku või ulatuslikuma ja 
sügavama avatud koordinatsioonimeetodi kaudu (variandid 3 ja 4) suurendaks seega 
tõenäoliselt selle üldist mõju riiklike süst eemide reformimisele ja aitaks seeläbi kaasa 
Lissaboni tegevuskava ja uue sotsiaalm eetmete kava eesmärkide täitmisele. 
Kuigi kõigil variantidel on omad eelised, vastab  ainult ajakohastatud st rateegilise raamistiku 
väljatöötamine (variant 3) avatud koordinatsi oonimeetodi vajadusele avaldada suuremat mõju 
riiklikele haridus- ja koolitussüsteemide reform idele ning muutuda tulemuslikumaks koostöö- 
ja poliitika väljatöötamise va hendiks. See võimaldab määrata kindlaks poliitilised eesmärgid, 
mis on suunatud kõigile kitsaskohtadele, mida liikmesriigid ja huvirühmad on esile tõstnud, ning samas reageerida muudatuste vajaduse le avatud koordinatsioonimeetodi raames 
kasutatud töömeetodite osas. Ühtla si on see variant ka teostatav. 
Mehhanismid selle mõju jälgimiseks ja hindam iseks, mida hariduse  ja koolituse avatud 
koordinatsioonimeetod avaldab riik liku poliitika väljatöötamisele,  poliitika lähendamisele ja 
tegevuse tulemustele, on juba olemas iga kahe aasta järel esitatavate arenguaruannete ning 
igal aastal näitajate ja sihttasemete kohta es itatavate aruannete näol . Nende tulemuslikkus 
suureneks, kui ühisaruannetes pandaks rohkem r õhku temaatilistele prio riteetidele, lisataks 
neisse riikide aruanded, parandataks liikmesriik idelt avatud koordinatsioonimeetodi toimimise 
kohta saadavat tagasisidet ja kaasataks tihedamalt huvirühmi.