ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 23.12.2005 
KOM(2005)662 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, 
NING EUROOPA MAJANDUS - JA SOTSIAALKOMITEELE 
NING REGIOONIDE KOMITEELE 
Komisjoni sätted üldise kiirhoiatussüsteemi ARGUS kohta 
. 
 
ET 2   ET 1. S ISSEJUHATUS  
Nii looduse (India ookeani tsunami 2004. aasta de tsembris) kui ka inimese põhjustatud (2004. 
aasta Madridi ja 2005. aasta Londoni terrorirünn akud) hiljutised kriisid ja ennustatavad ohud 
inimeste tervisele (gripipand eemia) on tähelepanu pööranud vaja dusele parandada meetmeid, 
millega tagatakse tõhus ja kooskõlastatud m itut valdkonda hõlmavate ja ühenduse tasandil 
tegutsemist vajavate ulatuslike kriiside ohjamine. Kuigi hädaolukorras vastutavad 
liikmesriigid ise kriisile reageerimise eest, on ka komisjonil selles oma osa. Kriisi korral võidakse komisjonil paluda tegutseda oma pä devuse raames ja toetada liikmesriikide 
pingutusi. Komisjonisisene koostö ö hõlbustab vastastikust abistamist Euroopa Liidus aset 
leidva ulatusliku õnnetuse korral ja aitab liikmesriikidel täit a oma kohustust olla solidaarne 
kolmandate riikidega. Komisjon peab õigeaegselt ja sobilike kanalite kaudu andma üldsusele ja massiteabevahenditele täielikku ja kooskõ lastatud teavet oma tegevustest ja tehtud 
pingutustest. See aitab kaasa tõhusama suhtluse saavutamisele kodanikega.
 
Euroopa Ülemkogu on eriti pärast terrorirünn akuid kutsunud komisjoni üles tegudele. 2004. 
aasta novembris Brüsselis toimunud kohtumisel , kus võeti vastu Haagi programm, kutsus 
ülemkogu komisjoni üles „looma ELi piiriülese  mõjuga kriiside puhuks oma olemasolevate 
struktuuride raames, austades samas täielikult siseriiklikku pädevust, ELi integreeritud ja kooskõlastatud kriisiohjamise korra, mida tu leks rakendada hiljemalt 1. juuliks 2006.“ 
Austria, Luksemburgi, Madalmaade ja Ühendkuni ngriigi eesistumise ajal on käivitatud 
ühisalgatus, et rakendada kõneal une osa Haagi programmist. Hi ljutises deklaratsioonis ELi 
reageerimise kohta Londoni 13. juulil 2005. aasta pommirünnakule taotles ülemkogu, et 
hädaolukorras tegutsemise võime paraneks nii lii kmesriigi kui ka ELi tasandil. See hõlmaks 
muu hulgas reageerimist biote rrorismi rünnakutele ja teabe ja gamise korda, kooskõlastamise 
tagamist ja hädaolukorras ühise otsuse lange tamist, eriti selliste terrorirünnaku puhul, mis on 
suunatud mitme liikmesriigi vastu. 7. novembril 2005. aastal tervitas ülemkogu “jätkuvat 
koostööd komisjoniga, et välja töötada põhjalik  plaan … inimgripi pandeemia ohtude kohta”. 
Teabe jagamine, sisemine kooskõlastamine, komisjoni hallatavate hoiatussüsteemide 
ühendamine ja kriisiolukorras sobiliku otsuse te gemise protsessi olemasolu on valmisoleku ja 
reageerimise planeerimise puhul kõige olul isemad osad. Komisjon on juba teatanud 
lisameetmetest olemasolevate vahendite tugevdamiseks ja Euroopa Ülemkogult saadud ülesande täitmiseks. Oma 20. oktoobri 2004. aasta  teatises valmisolekust ja tagajärgede 
ohjamisest terrorismivastases võistluses (KOM(2004)701) teatas komisjon üldise 
kiirhoiatussüsteemi (ARGUS) loomisest, mis ühendaks kõiki olemasolevaid hädaabi 
süsteeme. Lisaks sellele l uuakse keskne kriisikeskus,
1 mis tooks eriolukorras kokku kõikide 
asjaomaste komisjoni talituste esindajad. See kriisikeskus koordineeriks jõupingutusi 
võimalike meetmete hindamisel, et leida neis t parim, ja otsuse tegemisel sobivate 
reageerimismeetmete valimiseks. 
Arvestades ka ülemkogu eesistu jate välja pakutud struktuure, eriti ELi kriisi kooskõlastamise 
korda ja sellega seotud ELi in tegreeritud kriiside ohjamise korda, toetab komisjon vajadust 
paindliku ELi tasandil toimiva kooskõlastamise korra järele. Kui paraneks kooskõlastamine 
poliitilisel tasandil, oleks liidul võimalik maks imaalselt ära kasutada olemasolevaid tehnilisi 
kogemusi ja olemasolevat infrastruktuuri, se alhulgas komisjoni hallatavaid spetsiaalseid 
                                                 
1 Praeguses õiguslikus aluses on nimi muudetud. 
 
ET 3   ET kiirhoiatussüsteeme. Komisjoni roll oleks strateegiline ja seisneks lisandväärtuse pakkumises 
liikmesriikide töö hõlbustamise ja nende tegevuste ühtsuse ning järjekindluse tagamise kaudu.  
Käesolevas dokumendis on esitatud ARGUSe rakendamiseks välja pakutud põhimõtted, 
protsessid ja vahendid. Süsteem ha kkab tööle alates 1. jaanuarist 2006. 
2. E ESMÄRGID JA PÕHIMÕTTED  
Üldise kiirhoiatussüsteemi (edaspidi “ARGUS”) eesmärgid on järgmised:  
– luua sisemine raamistik, mis võimaldab peadirektoraatidel ja komisjoni talitustel sellise 
mitut valdkonda hõlmava kriisi tekkimisel või selle ennustatava või vahetu ohu korral, mille puhul on vaja tegutseda ühenduse tasandil,  vahetada olenemata kriisi iseloomust 
reaalajas asjakohast teavet selleks, et hõ lbustada kooskõlastamis t ja koostööd ning 
kokkuvõttes parandada komisjoni reag eerimise tõhustust ning ühtsust. 
– võtta kasutusele sobilik kooskõlas tamise protsess, mis käivitatak se ulatusliku kriisi korral. 
See võimaldaks komisjonil vastu võtta otsuseid ning oma pädevuse raames ja koostöös teiste institutsioonidega kujunda da kiire, kooskõlastatud ja üh tse komisjoni tegevuskava, 
mis põhineks kogu asjaomasel teabel. 
– toetada tõhusat suhtlust kodanikega ja tasa kaalustatud, ühtse ja täieliku pildi andmist 
komisjoni tegevustest. 
ARGUS tegutseb järgmistel põhimõtetel: – lähimuspõhimõte;  
– süsteem arvestab olemasolevate komisjoni kiirhoiatussüsteemide konkreetsete omaduste, 
pädevuse ja kogemustega; kõnealused süstee mid jätkavad toimimist vastavalt nende 
eriomastele menetlustele; 
– olenemata kriisi põhjusest või iseloomust, käivitub ARGUS sellise mitut valdkonda 
hõlmava kriisi korral, mille puhul on vaja tegutseda ühenduse tasandil ja mis mõjutab liikmesriikide või kolmandate riikid e kodanikke, varasid või huvisid; 
– käesolevas etapis on sidevõrk komisj oni sisene ja ühendab tema erinevaid 
kiirhoiatussüsteeme, peadirektoraate ja ta litusi. Liikmesriigid ühendatakse süsteemiga 
kiirhoiatussüsteemi ja liikmesriikide konkreetsete võrgustike kaudu. Selline kooskõlastamine loob põhjaliku ja ühendatud an dmebaasi, mis sisaldab asjaomast ja 
kontrollitud teavet ning mida s aab kasutada juhul, kui komis jonil on vaja teha koostööd 
liikmesriikide ja teiste institutsioonidega;  
– ARGUS kasutab olemasolevat informaatika peadirektoraadi pakut ud tehnoloogiat ja 
infrastruktuuri. Kuigi praeguses etapis ei tegele ARGUSe sidevõrk Euroopa Liidu 
salastatud teabega, arutab komisjon võimalusi , kuidas välja töötada kindlam ja tõhusam 
süsteem; 
– lähtudes omandatud kogemustest  ja tehnoloogia arengust, v aadatakse süsteem hiljemalt 
üks aasta pärast vastava komisjoni otsuse jõustumist läbi, et tagada olemasolevate 
eriotstarbeliste võrgustike omavah eline seotus ja kooskõlastatus; 
 
ET 4   ET – süsteem kasutab talituste olemasolevaid ressursse ja vahendeid;  
– välissuhetes tagatakse teabe vahetus kõig e sobivamal geograafilisel tasandil (s.t. 
peakorterist või esindusest/delegatsioonist ) ning üldsuseni jõudmiseks ja inimeste 
põhjalikuks teavitamiseks kasutatakse selleks kõige sobivamaid vahendeid 
(pressikonverents, pressi teade, Internet jne). 
3. ARGUS 
ARGUS koosneb sisemisest sidevõrgust ja konkreetsest kooskõlastamise protsessist, mis 
käivitatakse mitut valdkonda hõlmava ulatusli ku kriisi korral. Kõnealune protsess on 
määratletud komisjoni töökorda muutva otsuse lisas peakirja all „Üldised sätted, millega 
luuakse üldine kiirhoiatussüsteem ARGUS“. 
Sisemine elektrooniline sidevõrk luuakse andmesiini arhitektuuri baasil. Süsteem põhineb 
olemasolevatel andmebaasidel ja sisemistel sidepidamistehnoloogiatel ning seda toetavad 
teised sidepidamisvahendid (SMS, telefon). ARGUSe võrgustiku liikmed jagavad reaalajas 
asjaomast teavet tekkiva või olemasolev a kriisi kohta ning koo skõlastavad sobiva 
tegevusplaani. ARGUSe kanali kaudu edastatav teave on kättesaadav kõikidele liikmetele 
ning teave salvestatakse ja katalogiseeritakse . Kõnealust süsteemi uuendatakse omandatavate 
kogemuste ja tehnoloogia arengu põhjal. 
Ulatusliku kriisi korral otsustab pr esident pärast häire saamist iseseisvalt või komisjoni liikme 
taotlusel, kas algatada konkreetne kooskõlastami se protsess. President otsustab, kas vastutada 
ise komisjoni tegevusplaani eest või delegeerid a sellekohane vastutus komisjoni liikmele. 
Kõnealune vastutus tähendab krii sile reageerimise juhtimist ja kooskõlastamist, komisjoni 
esindamist teistes institutsioonides ja üldsuseg a suhtlemise eest vastutamist. Presidendi või 
selle komisjoni liikme volitusel,  kellele selline õigus on deleg eeritud, käivitab peasekretariaat 
spetsiaalse kriisi reguleerimise toimimisstr uktuuri ehk kriiside kooskõl astamise komisjoni. 
Kriiside kooskõlastamise komisjon hindab ja jälg ib olukorra arengut, tuva stab probleeme ning 
võimalusi otsuste ja meetmete vastuvõtmiseks, tagab otsuste ja meetmete rakendamise ning 
komisjoni ühtse ja järjekindla reageerimise.  Kriiside kooskõlastamise komisjonis tehtud 
otsused võetakse vastu aga tavalise komisjoni ot suse tegemise menetluse käigus ning otsused 
viivad ellu talitused ja kiirhoiatussüsteemid.