SELETUSKIRI

Eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe[1] punkti 28 kohaselt võib paindlikkusmehhanismi kaudu kasutada igal aastal Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) mahus, mis on kuni 500 miljoni euro võrra suurem finantsraamistiku vastavates rubriikides ettenähtust.

EGFist toetuse saamise tingimused on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[2].

14. mail 2012 esitas Taani taotluse EGF/2012/003 DK/Vestas, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega ettevõttes Vestas Group Taanis.

Pärast taotluse põhjalikku läbivaatamist otsustas komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 10, et kõnealuses määruses sätestatud tingimused rahalise toetuse saamiseks on täidetud.

TAOTLUSE KOKKUVÕTE JA ANALÜÜS

Põhiandmed: ||

EGFi viitenumber || EGF/2012/003

Liikmesriik || Taani

Artikkel 2 || punkt a

Põhiettevõtja || Vestas

Tarnijad ja tootmisahela järgmise etapi tootjad || 0

Vaatlusperiood || 8.2.2012–8.6.2012

Individuaalsete teenuste osutamise alguskuupäev || 13.8.2012

Taotluse kuupäev || 14.5.2012

Koondamisi vaatlusperioodil || 720

Koondamisi enne ja pärast vaatlusperioodi || 0

Toetuskõlblikke koondamisi kokku || 720

Eeldatav meetmetes osalevate koondatute arv || 720

Individuaalsete teenustega seotud kulud (eurodes) || 14 398 000

Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud[3] (eurodes) || 578 000

Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (%) || 3,9

Kogueelarve (eurodes) || 14 976 000

Fondi toetus eurodes (50 %) || 7 488 000

1. Taotlus esitati komisjonile 14. mail 2012 ning sellele lisati täiendavat teavet kuni 10. juulini 2012.

2. Taotlus vastab fondi vahendite kasutamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a, ja see esitati kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud kümnenädalase tähtaja jooksul.

Seos koondamiste ja maailmakaubanduses üleilmastumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste vahel

3. Tõendamaks seost koondamiste ning maailmakaubanduses üleilmastumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste vahel väidab Taani, et tuuleturbiinide tootmist ELis (mis on hõlmatud NACE Rev. 2 osaga 28 „Masinate ja seadmete tootmine”) on tugevalt mõjutanud muutused maailma kaubanduses, eelkõige ELi turuosa oluline vähenemine. Taani selgitab, et kuigi tuuleturbiinide tootmine Euroopas on viimastel aastatel suurenenud, on ülemaailmne tuuleturbiinide turg kasvanud veelgi kiiremini, eriti Aasias ja Põhja-Ameerikas. 2010. aastal lisandus esmakordselt enam kui pool kogu uuest tuuleenergia tootmise võimsusest mujalt kui traditsioonilistelt Euroopa ja Põhja-Ameerika turgudelt. Sellise arengu peamiseks põhjuseks oli Hiinas jätkuv majandusbuum ning Hiina tuuleenergiarajatised moodustasid uuest ülemaailmsest tuuleenergia tootmise võimsusest poole[4]. Sektori ülemaailmse dünaamilise kasvu tõttu vähenes Euroopa osakaal koguvõimsuses 65,5 %lt 2006. aastal 43,7 %le 2010. aastal[5].

4. Lisaks väidab Taani, et tegemist on püsiva suundumusega. Nõudlus taastuvenergia, sealhulgas tuulenergia järele kasvab järsult, kuid turud siiski muutuvad. Kui tuuleenergiasektoris domineeris 2006. aastani Euroopa ning siiani valitses Euroopa, Aasia ja USA vahel tasakaalus kasvutrend, tekib suur nõudlus tuuleenergia järele lähitulevikus Aasias ja Põhja-Ameerikas, seejärel Lõuna-Ameerikas ja pikas perspektiivis Aafrikas. Tootmine ja teenindamine hakkavad toimuma seal, kus nende järele on vajadus, ning kiire majanduskasvuga piirkondades. Lisaks märkimisväärselt madalamatele tööjõukuludele peavad Euroopa tootjad tuuleturbiinide suuremõõtmeliste osade transportimisega kaasnevate suurte kulude tõttu viima tootmise lähemale lõppkasutajatele suunatud kõige dünaamilisematele turgudele, et tagada oma konkurentsivõime ja turupositsioon. Selle tulemusel viiakse tootmist järk-järgult EList välja.

5. Ettevõtja Vestas Group on eespool kirjeldatud suundumusega kaasa läinud. Selleks et säilitada turul oma juhtpositsioon, on ettevõtja hiljuti rakendanud uut strateegiat, mille raames lähtutakse põhimõttest „piirkonnas piirkonna jaoks” eesmärgiga vähendada tootmis- ja transpordikulusid, tagades nii lühemad vahemaad klientide ja turgudeni jõudmiseks ning muutes ettevõtja sel viisil vähem vastuvõtlikuks vahetuskursi muutustest tulenevatele mõjudele[6]. Globaliseerumisprotsessi tulemusel hakatakse tuuleturbiine tootma seal, kus neid vajatakse (juba 2011. aastal oli 80‑90 % tuuleturbiinide tootmine piirkondlik). Peale selle, kui varem toodeti enamik tuuleturbiinide komponente ettevõttesiseselt, siis nüüd antakse komponentide tootmine üha sagedamini edasi piirkondlikele partneritele ning selle tulemusel vajab ettevõtja Vestas vähem investeeringuid ja töötajaid.

6. Käesolev juhtum on kolmas EGFi toetusega seotud juhtum tuuleturbiinide sektoris. Kahe varasema juhtumiga (EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery[7] ja EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber[8]) seoses esitatud argumendid kehtivad jätkuvalt.

Koondamiste arvu tõendamine ja vastavus artikli 2 punktis a esitatud kriteeriumidele

7. Taani esitas kõnealuse taotluse määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a sätestatud sekkumiskriteeriumi alusel, milles on seatud tingimuseks, et liikmesriigi ettevõttes on nelja kuu jooksul koondatud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kes koondatakse nimetatud ettevõtja tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate juures.

8. Taotluses antakse teada 720 koondamisest ettevõttes Vestas Group neljakuulise vaatlusperioodi jooksul ajavahemikul 8. veebruarist 2012 kuni 8. juunini 2012. Koondamiste arv määrati kindlaks määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 teise lõigu kolmanda taande kohaselt. Komisjon on saanud artikli 2 teise lõigu kolmanda taande kohaselt nõutava kinnituse, et tegemist on koondamiste tegeliku arvuga.

Selgitus koondamiste ettenägematuse kohta

9. Taani ametiasutused tuletavad meelde, et koondamised, mille ettevõtja Vestas Group viis Ringkøbing-Skjerni omavalitsusüksuses läbi aastatel 2009–2010, olid ettenägematud ülemaailmse tuuleenergiasektori kiire laienemise tõttu. 2009. aastal mõjutasid koondamised peamiselt väheste oskustega või oskusteta töötajaid ning need leidsid aset pärast maailmamajanduses esile kerkinud uut suundumust anda tootmine edasi väiksemate tööjõukuludega riikidesse. Samas 2012. aastal ettevõttes Vestas Group aset leidnud koondamised mõjutasid suurel määral kõrgelt kvalifitseeritud, spetsialiseerunud ja hea koolituse saanud töötajaid. Seda ei suudetud ette näha, sest Taani oli teinud märkimisväärseid investeeringuid teadus- ja arendustegevusse taastuv- ja tuuleenergia sektoris. Lisaks oli Taani valitsus pidanud läbirääkimisi aastaid 2012–2020 hõlmava laiaulatusliku energiapoliitika üle sooviga aidata kaasa rohkema arvu tuuleturbiinide kasutuselevõtule. Peale selle oli Ringkøbing-Skjerni omavalitsus teinud suuremahulisi investeeringuid ettevõtja Vestas tuulikute transportimiseks ettenähtud rajatistesse. Eeldati, et ettevõtja Vestas tuulikute uus põlvkond toodetakse nimetatud omavalitsusüksuses.

Töötajaid koondanud ettevõtjate andmed ning abi vajavate töötajate kirjeldus

10. Taotlus on seotud 720 koondamisega ettevõttes Vestas Group ning kõik need koondamised kavatsetakse hõlmata EGFi meetmetega.

11. Toetust vajavad töötajad jagunevad järgmiselt:

Kategooria || Arv || Protsent

Mehed || 452 || 62,78

Naised || 268 || 37,22

ELi kodanikud || 717 || 99,58

Kolmanda riigi kodanikud || 3 || 0,42

15–24aastased || 3 || 0,42

25–54aastased || 630 || 87,50

55–64aastased || 81 || 11,25

üle 64aastased || 6 || 0,83

12. Ametikohtade lõikes on jagunemine järgmine:

Kategooria || Arv || Protsent

Direktorid, tegevjuhid Tootmisosakonna juhid || 45 || 6,25

Insenerid, sealhulgas projektijuhid, osakonnajuhatajad || 155 || 21,53

Inseneriteaduste tehnikud || 223 || 30,97

Ametnikud || 50 || 6,94

Teenindajad || 67 || 9,31

Metalli- ja masinatöölised ning seotud valdkondade töötajad || 2 || 0,28

Masinaoperaatorid ja -koostajad || 144 || 20,00

Tootmistöölised || 34 || 4,72

13. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 7 on Taani kinnitanud, et EGFi toetuse rakendamise eri etappide ja eelkõige sellele juurdepääsu tagamise puhul on kohaldatud ning kohaldatakse jätkuvalt naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ning mittediskrimineerimise põhimõtteid.

Asjaomase territooriumi ning selle asutuste ja sidusrühmade kirjeldus

14. Koondamised mõjutavad viit omavalitsusüksust, mis paiknevad kõrvuti asuvates piirkondades, nimelt Kesk-Jüütimaal (Randers, Favrskov, Århus ja Ringkøbing-Skjern) and Lõuna-Taanis (Varde). Mõned koondamised leidsid aset ka Sjællandi piirkonnas ja Kopenhaageni pealinnapiirkonnas. Kõikidele mõjutatud omavalitsusüksustele on iseloomulik kiire töötuse kasv (eelkõige pikaajalise töötuse kasv) ning vabade töökohtade järsk vähenemine (eelkõige tööstus- ja tootmissektoris).

15. Ringkøbing-Skjerni omavalitsusüksus tegi märkimisväärseid investeeringuid ettevõtjale Vestas mõeldud infrastruktuuri ja tuuleenergiasektorisse. Muud olulisemad tööd pakkuvad sektorid on turismi-, põllumajandus- ja ehitussektor ning avalik sektor.

16. Peamine sidusrühm on Ringkøbing-Skjerni omavalitsus. Nimetatud omavalitsus vastutab töötute toetamise eest uue töö otsingutel, sealhulgas selliste tegevuste korraldamise eest, millega värskendatakse ja parandatakse töötajate oskusi, parandatakse tööotsimisoskusi ja aidatakse seada eesmärke. Teiste sidusrühmade hulka kuuluvad Varde, Favrskovi, Randersi, Århusi, Roskilde ja Kopenhaageni omavalitsusüksused, ametiühingud, töötuskindlustusfondid (A-kasser), tööandjate esindajad, Kesk-Jüütimaa, Lõuna-Taani ja Sjællandi piirkond ning pealinnapiirkond, piirkondlikud tööhõivenõukogud, tööhõiveministeerium, ettevõtlus- ja majanduskasvu ministeerium ning kohalikud äriühingud.

Koondamiste oodatav mõju kohalikule, piirkondlikule ja riigi tööhõivele

17. Pärast aastatel 2009–2010 aset leidnud laiaulatuslikke kollektiivseid koondamisi, mis mõjutasid umbes 800 ettevõtja Vestas töötajat Ringkøbing-Skjerni omavalitsusüksuses ja sellega piirnevates omavalitsusüksustes, on mõjutatud omavalitsusüksustel uue koondamiste lainega keeruline toime tulla. Seekord koondati peamiselt kõrgelt haritud töötajaid. Vaid Varde omavalitsusüksuses mõjutab koondamine suurt hulka keskmise kvalifikatsiooniga ja kvalifitseeritud töötajaid, sest 2012. aasta augustis suletakse tehas täielikult. Koondamiste mõju on piirkonnas märkimisväärne, eelkõige kui võtta arvesse asjaolu, et ettevõtja Vestas Group koondab kokku 1300 töötajat (paljud töötajad olid palgatud tähtajaliste lepingute alusel ning neid ei uuendatud või ei kavatseta uuendada).

18. Meelitada piirkonda selline innovatiivne äriühing nagu ettevõtja Vestas, mis pakkus palju kõrget kvalifikatsiooni nõudvaid ja väga kvaliteetseid töökohti tööstussektoris, oli asjaomaste omavalitsusüksuste jaoks suur saavutus. Nende töökohtade kaotus on viinud piirkonna raskustesse. Kõik asjaomased omavalitsusüksused on teada andnud, et tekkiva toetust vajava sihtrühma jaoks puuduvad sobivad vabad töökohad ning selle tulemusel peavad kõrgelt kvalifitseeritud koondatud töötajad tööotsingute käigus piirkonnast lahkuma. See aga muudab uute ettevõtjate piirkonda meelitamise veelgi keerulisemaks.

19. Koondamised toimuvad ajal, mil töötus kasvab kiiresti. 2012. aasta veebruaris oli Kesk-Jüütimaal 36 426 koondamist ning Lõuna-Taanis 40 004 koondamist (võrreldes 2011. aasta augustis neis piirkondades vastavalt aset leidnud 28 402 ja 29 751 koondamisega).

Rahastatav individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett ja selle hinnanguline kulude jaotus, kaasa arvatud selle täiendatavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega

20. Taani näeb koondatud töötajate toetamiseks ette meetmete paketi, mis on kooskõlas aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiaga „Euroopa 2020”. Paketiga pakutakse personaalset, suunatud, paindlikku ja innovaatilist abi eesmärgiga valmistada koondatud töötajad ette uutele töökohtadele asumiseks valdkondades, kus tulevikus leiab aset majanduskasv.

21. Mentorlus ja juhendamine. Hinnanguliselt saavad sellest meetmest projekti kestel kasu kõik toetust vajavad töötajad. Meetme eesmärk on toetada töötajaid, kui nad määratlevad oma vajadusi, korraldavad oma õpinguid, valivad õigeid kvalifikatsiooni tõstmise pakette eesmärgiga maksimeerida oma potentsiaali ning arendavad oma personaalseid, sotsiaalseid ja professionaalseid oskuseid. Üldiselt on eesmärk teha kindlaks ja kaardistada meetmega hõlmatud inimeste pädevused, pakkuda individuaalset nõustamist, säilitada kogu projekti vältel motivatsioon pideva juhendamise abil, töötada välja ja kindlaks teha parimaid tavasid esindavad juhtumid ning vahetada teavet koolitajate ja äriühingutega. Meetme rakendamise alguses toimub põhjalik tutvustav kohtumine ning sellele järgneb individuaalne nõustamine, mille käigus tehakse kindlaks ja kaardistatakse osalejate pädevused. Protsessi jälgitakse pidevalt, et hinnata selle mõju küsimustike ja intervjuude kaudu. Teenuseid pakutakse koostöös koolituskeskusega UddannelesesCenter Ringkøbing-Skjern, projektijuhtimismeeskonnaga ja asjaomaste omavalitsusüksuste tööhõiveasutuste esindajatega.

Personaalsed suunatud koolituspaketid. Need paketid hakkavad olema kättesaadavad kõigile sihtrühma kuuluvatele töötajatele. Samas leiavad nii mõnedki koondatud töötajad tõenäoliselt pärast juhendamist uue töökoha. Seega osaleb selles meetmes hinnanguliselt umbes 600 töötajat. Projektimeeskonna ja koondatud töötajate ühiselt kavandatud koolituspaketid, mida pakuvad haridusasutused kogu Taanis, hõlmavad järgmist:

– kultuuridevahelisi erinevusi käsitlevad kursused (ühepäevane töötuba eesmärgiga muuta osalejad teadlikuks vajadusest omandada mitmekultuurilisi oskusi globaliseerunud keskkonnas);

– keelekursused (sealhulgas inglise ärikeel; keelekasutus kohtumistel, aruteludel ja esitlusi tehes; tehniline keel; võimalus välja töötada konkreetsele rühmale suunatud keeleõppepakette);

– ettevõtluskoolitus (sissejuhatav ettevõtluse alane töötuba eesmärgiga motiveerida osalejaid hakkama füüsilisest isikust ettevõtjateks või looma oma ettevõtet; osalejad õpivad koostama äriplaani ning saavad teavet õigusküsimuste, maksunduse ja käibemaksu, müügi ja turunduse ning e-kaubanduse teemal);

– standardsed kursused ja koolitusprogrammid (kõigil osalejatel on võimalus registreeruda enda valitud kursustele ja koolitusprogrammidele).

Ettevõtlustoetust kuni 25 000 eurot ühe alustava ettevõtte kohta pakutakse pärast seda, kui on põhjalikult analüüsitud 25 isikut, kes osalesid ettevõtluskursustel ja koostasid usaldusväärse äriplaani. Äriplaani hindamisel lähtutakse loovuse, innovatsiooni ja jätkusuutlikkuse kriteeriumidest. Kõik toetuse saajad peavad korrapäraselt osalema jälgimiskohtumistel ning koostama EGFi projekti lõpus olukorda kajastava aruande. Alustavate ettevõtete edusamme jälgitakse põhjalikult.

Suunamist pakutakse projekti viimase kuue kuu jooksul neile, kes ei ole veel uut töökohta leidnud (umbes 70 inimest). Kuna need inimesed on oma vanuse, õpiraskuste, soo või reisimisvõimaluste puudumise tõttu kõige kehvemas olukorras, pakuvad tööhõiveasutused ja koostööpartnerid neile praktikavõimalust teatavates ettevõtetes, mis võivad anda neile pärast praktika lõppemist tööd. Neisse ettevõtetesse tööle suunatud inimestele pakutakse intensiivset mentorlust ja nõustamist.

Päevarahasid/õppetoetusi pakutakse kõigile koondatud töötajatele rangel tingimusel, et nad osalevad aktiivsetes tööturumeetmetes. Sellise toetuse suuruseks prognoositakse keskmiselt 10 400 eurot inimese kohta.

22. Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud, mis on taotlusega hõlmatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 3, koosnevad kuludest, mis on ette nähtud ettevalmistus-, haldus- ja kontrollimeetmeteks ning teavitamiseks ja reklaamiks. Ringkøbing-Skjerni omavalitsusüksus ja kõiki asjaomaseid omavalitsusüksuseid hõlmav haldamisega tegelev projektimeeskond võtab kasutusele mitmeid meetmeid eesmärgiga propageerida EGFi toetust ja edastada selle kohta teavet. Omavalitsusüksuste portaalides avatakse vastavad veebilehed. Korrapäraselt avaldatakse pressiteateid, korraldatakse kohtumisi ajakirjanikega ning koostatakse uudiskirju. Kõigile projektis osalejatele ja sidusrühmadele korraldatakse lõpliku mõju teemaline töötuba. Avaldatakse reklaammaterjalid.

23. Taani ametiasutuste väljapakutud individuaalsed teenused on aktiivsed tööturumeetmed, mis kuuluvad määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 3 määratletud abikõlblike meetmete hulka. Taani ametiasutuste hinnangul on kogukulu 14 976 000 eurot, millest individuaalsete teenustega seotud kulud on 14 398 000 eurot ning EGFi toetuse rakendamisega seotud kulud on 578 000 eurot (3,9 % kogusummast). Fondilt taotletav kogusumma on 7 488 800 eurot (50 % kogukuludest).

Meetmed || Toetust vajavate töötajate hinnanguline arv || Hinnangulised kulud toetust vajava töötaja kohta (eurodes) || Kulud kokku (EGF ja riiklik kaasrahastamine) (eurodes)

Individuaalsed teenused (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 esimene lõik)

Mentorlus ja juhendamine || 720 || 1500 || 1 080 000

Personaalsed suunatud koolituspaketid || 600 || 8500 || 5 100 000

Ettevõtlustoetused || 25 || 25 000 || 625 000

Suunamine || 70 || 1500 || 105 000

Päevarahad/õppetoetused || 720 || 10 400 || 7 488 000

Individuaalsed teenused kokku || || 14 398 000

Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmas lõik)

Ettevalmistav tegevus || || 28 000

Haldus || || 220 000

Teavitamine ja reklaam || || 80 000

Kontrollimeetmed || || 250 000

EGFi toetuse rakendamisega seotud kulud kokku || || 578 000

Eeldatavad kulud kokku || || 14 976 000

EGFi toetus (50 % kogukuludest) || || 7 488 000

24. Taani kinnitab, et eespool kirjeldatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatud meetmeid ning et igasugust topeltrahastamist suudetakse vältida.

Kuupäev(ad), millal alustati või millal kavatsetakse alustada individuaalsete teenuste pakkumist asjaomastele töötajatele

25. Taani alustab asjaomastele töötajatele suunatud individuaalsete teenuste osutamist 13. augustil 2012. Nimetatud teenused on osa individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketist, mille kohta on fondile esitatud kaasrahastamistaotlus. Seega kujutab kõnealune kuupäev endast fondist saadava toetuse puhul toetuskõlblikkusperioodi algust.

Menetlused tööturu osapooltega konsulteerimiseks

26. Kõik koondamistest mõjutatud omavalitsusüksused on olnud kaasatud meetmete ettevalmistamisse. 2012. aasta jaanuaris omavalitsusüksuse tööhõivekomiteega toimunud kohtumise jooksul konsulteeriti erinevate tööturu osapoolte organisatsioonidega (ametiühingud, ettevõtja Vestas esindajad, tööandjate organisatsioonid). Lisaks korraldati 2012. aasta veebruaris ja märtsis Skjernis koos kõigi mõjutatud omavalitsusüksustega kaks töötuba, kus olid esindatud ka tööturu osapooled. Neid tööturu osapooli hoitakse korrapäraselt kursis projekti hetkeseisuga igal kuul toimuvate komitee kohtumiste käigus.

27. Taani ametiasutused kinnitasid, et siseriiklikes ja ELi õigusnormides sätestatud kollektiivse koondamise nõuded on täidetud.

Teave meetmete kohta, mis on siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt kohustuslikud

28. Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumidega on Taani ametiasutused oma taotluses:

· kinnitanud, et EGFist saadav rahaline toetus ei asenda meetmeid, mis on siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute vastutusalas;

· kinnitanud, et meetmed on ette nähtud töötajate individuaalseks toetamiseks ja neid ei kasutata ettevõtete või sektorite restruktureerimiseks;

· kinnitanud, et eespool osutatud toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust ELi muudest rahastamisvahenditest.

Haldus- ja kontrollisüsteemid

29. Taani on komisjonile teatanud, et rahalist abi hakkavad haldama ja kontrollima samad organid, kes teevad seda ka Euroopa Sotsiaalfondi puhul. Ka viimase korraldusasutuseks on Taani ettevõtlusamet. Sertifitseerimisasutuseks nimetatakse sama organi teine osakond. Auditeerimisasutuseks on Taani ettevõtlusametis tegutsev ELi kontrollitalitus.

Rahastamine

30. Taani taotluse põhjal on kavas fondist rahastada kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketti (sealhulgas EGFi toetuse rakendamise kulud) 7 488 000 euro ulatuses, mis moodustab 50 % kogukuludest. Komisjoni kavandatav eraldis EGFist põhineb Taani esitatud teabel.

31. Arvestades määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 10 lõike 1 alusel EGFist eraldatava toetuse võimalikku maksimumsummat ja assigneeringute ümberpaigutamise võimalusi, teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi vahendeid eespool nimetatud kogusummas, mis eraldatakse finantsraamistiku rubriigist 1a.

32. Kavandatava rahalise toetuse puhul jääb enam kui 25 % fondi aastasest maksimumsummast kasutamiseks aasta viimasel neljal kuul kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 12 lõikega 6.

33. Tehes käesoleva ettepaneku fondi kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud kolmepoolse menetluse eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa kohta. Komisjon kutsub üles seda eelarvepädevat institutsiooni, kes saavutab fondi kasutamise eelnõu suhtes esimesena asjakohasel poliitilisel tasandil kokkuleppe, teavitama oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja komisjoni. Kui eelarvepädevad institutsioonid on eriarvamusel, kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine.

34. Samuti esitab komisjon ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2012. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste assigneeringud, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28.

Makseassigneeringute allikad

35. Fondi eelarverealt eraldatavat summat kasutatakse kõnealuse taotluse jaoks vajamineva 7 488 000 euro suuruse summa katmiseks.

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (taotlus EGF/2012/003 DK/Vestas, Taani)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[9] eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta,[10] eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,[11]

ning arvestades järgmist:

(1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „EGF”) on asutatud selleks, et anda täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud suurte struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

(2) 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on EGFi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

(3) Taani esitas 14. mail 2012 taotluse, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega ettevõttes Vestas Group, ning täiendas taotlust lisateabega kuni 10. juulini 2012. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 7 488 000 euro eraldamiseks.

(4) Sellest tulenevalt tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Taani taotluse põhjal rahalist toetust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) raames kasutusele 7 488 000 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

[1] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

[2] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

[3] Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmanda lõiguga.

[4] Global wind report. Annual market update 2010, Ülemaailmne Tuuleenergia Nõukogu (GWEC), Brüssel, aprill 2011.

[5] World Wind Energy Report 2010, Maailma Tuuleenergia Assotsiatsioon (WWEA).

[6] Ettevõtja Vestas 2011. aasta majandusaasta aruanne.

[7] KOM(2011) 421 lõplik.

[8] KOM(2011) 258 lõplik.

[9] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

[10] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

[11] ELT C […], […], lk […].