Komisjon teeb kõik, mis tema võimuses, et kiiresti kokkuleppele jõuda. Teeme täna ettepaneku õiglase ja tasakaalustatud paketi kohta ja juhul, kui selles kokkuleppele jõutakse, saab 27-liikmelise liidu eelarve selline, mis on kõigi jaoks tõhus. Positiivne eelarve positiivsele tegevuskavale. Tänapäevane eelarve liidu jaoks, mis hoiab, kaitseb ja avardab võimalusi. Eelarve, mis valmistab meie liidu tuleviku jaoks hästi ette.

Läbirääkimised ELi praeguse mitmeaastase finantsraamistiku üle võtsid liiga kaua. Seetõttu jäi viibima oluliste finantsprogrammide käivitamine. See oli midagi enamat kui lihtsalt halduslik ebameeldivus. Selle tähendas, et hilinesid projektid, millel oli suur potentsiaal ergutada majanduse elavdamist, ja viibis olulise toetuse jõudmine abivajajateni.

Ettepanekud põhinevad ausal hinnangul selle kohta, milliseid ressursse liit vajab, et saavutada oma ühised eesmärgid. Ettepanekutes on välja pakutud õiglane ja tasakaalustatud lähenemisviis väljakutsetele, mis on seotud poliitiliste prioriteetide toetamisega ja Ühendkuningriigi lahkumise rahaliste tagajärgedega. Need peaksid näitama, kuidas reformitud, lihtsam ja paindlikum eelarve võimaldab liidul rakendada iga eurot kõigi liikmesriikide ja kõigi eurooplaste huvides.

Tasakaalustatud kokkulepe ELi tänapäevase eelarve kohta näitab, et liit on üksmeelne, saanud uut jõudu ja valmis koos edasi liikuma.

Komisjoni ettepanekud tulevase mitmeaastane finantsraamistiku kohta on selle protsessi algus, millega määratakse kindlaks, kas liidul on vajalikud vahendid Bratislavas ja Roomas kokku lepitud positiivse tegevuskava elluviimiseks. Lõpliku otsuse peab tegema nõukogu ühehäälselt, olles saanud Euroopa Parlamendi nõusoleku.

Euroopa Arengufondi ELi eelarvesse integreerimisega peab kaasnema omavahendite otsusega kehtestatud ülemmäärade suurendamine. On vaja piisavat varu maksete ja omavahendite ülemmäära vahel, et tagada liidu võime täita oma finantskohustusi kõigis tingimustes, isegi majanduslanguse ajal. Komisjon teeb ettepaneku suurendada omavahendite ülemmäära maksete puhul 1,29 %-le ja kulukohutuste puhul 1,35 %-le EL27 kogurahvatulust.

Välja pakutud omavahendite süsteemi reformid ei seisne mitte eelarve üldise suuruse, vaid selle rahastamise viisi muutmises. Kui muuta eelarvetulu allikad mitmekesisemaks, siis muutub ELi eelarve vastupanuvõimelisemaks. Koos eelarve järkjärgulise ümbersuunamisega riiklikult eraldatud programmidelt uutele prioriteetidele aitab see paremini keskenduda Euroopa lisaväärtusele ja tagada, et mõlemad eelarve pooled aitavad saavutada liidu poliitilisi prioriteete.

·heitkogustega kauplemise süsteem: Euroopa heitkogustega kauplemise süsteem on üks oluline vahend kasvuhoonegaaside heitkoguste kulutõhusaks vähendamiseks võetavatest ELi meetmetest ja on otseselt seotud ühtse turu toimimisega. Komisjon teeb ettepaneku eraldada 20 % heitkogustega kauplemise süsteemi tuludest ELi eelarvesse, kaitstes samal ajal juba süsteemi lisatud korrektsioonimehhanisme;

See annab võimaluse süsteemi lihtsustada ja reformida ning viia see rohkem vastavusse liidu poliitika ja prioriteetidega. Komisjon teeb ettepaneku kaotada õiglase ja tasakaalustatud eelarvepaketi osana kõik tulupoole korrigeerimised. See osa traditsiooniliste omavahendite sissenõudmiskuludest, mille liikmesriigid jätavad endale, määratakse 20 % asemel uuesti algsele tasemele 10 %, et viia tolliseadmete, töötajate ja teabe jaoks antav rahaline toetus paremini vastavusse tegelike kulude ja vajadustega. Jälgitakse põhjalikult nende meetmete mõju tollikontrollist põhjustatud koormusele.

Eelarve kulu- ja tulupool on ühe mündi kaks külge. Mõlemad vajavad ajakohastamist, et ELi eelarvest liidu poliitilistesse prioriteetidesse antavat panust maksimeerida. Kooskõlas Mario Monti eesistumise all tegutseva ELi tulevase rahastamise kõrgetasemelise töörühma soovitustega teeb komisjon ettepaneku ajakohastada ja lihtsustada olemasolevat omavahendite süsteemi ning mitmekesistada tuluallikaid.

·Erivahendid. Komisjon on vaadanud läbi selliste erivahendite nagu hädaabireservi, Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ulatuse. Need vahendid võimaldavad lisada ELi eelarvesse täiendavaid rahalisi vahendeid, mis lisanduvad finantsraamistiku jaoks kehtestatud ülemmääradele. Komisjon teeb ettepaneku laiendada nende vahendite ulatust, kui see on kohane, näiteks lubades kasutada hädaabireservi ELi piires toimuvate hädaolukordade puhul. Komisjon teeb ka ettepaneku lihtsustada nende vahendite kasutamise menetlust ja suurendada paindlikkusinstrumenti mahtu 1 miljardi euroni (2018. aasta hindades) aastas.

·Rubriikide ja aastate vaheline paindlikkus. Lisaks piisavate mittesihtotstarbeliste varude tagamisele teeb komisjon ettepaneku kasutada täiel määral ära praeguse raamistikuga kehtestatud maksete koguvaru. Komisjon teeb ettepaneku laiendada kulukohutuste koguvaru suurust ja ulatust, et luua liidu reserv. Seda rahastatakse eelmise eelarveaasta kulukohustuste ülemmäärade raames allesjäänud varudest ja vahenditest, mis on ELi eelarvest eraldatud, kuid mida ei ole programmide rakendamisel ära kulutatud. See reserv on võimas uus vahend ettenägematutele sündmustele ja hädaolukordadele reageerimiseks sellistes valdkondades nagu julgeolek ja ränne. See aitab ka tegeleda kaubandushäirete majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega, kui muud saadaolevad vahendid on juba kasutatud.

·Paindlikkus programmide piires ja nende vahel. Komisjon teeb ettepaneku määrata programmide koostamisel reservid, et suurendada programmide paindlikkust. Lisaks sellele tehakse ettepanek suurendada summa, mida võib ühest programmist teise sama rubriigi programmi üle kanda, 10 %-lt 15 %-le. Komisjon teeb ka ettepanku anda võimalus „segada“ omavahel rahalise toetuse eri vorme, kasutada eri juhtimismeetodeid, planeerida rahastamine ümber vaheetapis ja teha konkreetseid muudatusi riiklikesse eraldistesse, et teha programmi kehtivuse ajal toimuvatest sündmustest tingitud kohandusi. See suurendab veelgi paindlikkust ja säilitab samal ajal süsteemi õiglust.

Hiljutised kogemused on näidanud, et raamistiku paindlikkus on määrava tähtsusega. Liidu viimaste aastate arvukad väljakutsed on viinud olemasoleva paindlikkuse katkemise piirini. ELi eelarve peab olema piisavalt paindlik, et liit saaks reageerida ettenägematutele vajadustele kiiresti ja tulemuslikult. Komisjon teeb seetõttu ettepaneku muuta olemasolevaid paindlikkusmehhanisme ja luua uus liidu reserv.

Välja pakutud finantsraamistikku rakendatakse seitse aastat alates 2021. aastast kuni 2027. aastani ning 2023. aastal vaadatakse see läbi. Komisjon mõistab, et on kasulik viia finantsraamistiku kestus järk-järgult vastavusse Euroopa Liidu institutsioonide viieaastase poliitilise tsükliga. Samas ei ole optimaalne minna viieaastasele tsüklile üle 2021. aastal. Välja pakutud seitsmeaastane tsükkel võimaldab pärast 2024. aasta Euroopa valimisi ametisse asuval komisjonil tutvustada soovi korral uut raamistikku, mille kestus on alates 2028. aastast viis aastat.

See kulukohtuste määr tähendab 1 246 miljardi euro väärtuses makseid, mis moodustab 1,08 % EL27 kogurahvatulust, et rakendada praegusi ja tulevasi kuluprogramme kuni 2027. aastani. Selleks et tagada kehtiva omavahendite ülemmäära järgimine, eelkõige järgmise mitmeaastase finantsraamistiku esimese kahe aasta jooksul, teeb komisjon ettepaneku vähendada ühtekuuluvuspoliitika ja maaelu arengu programmide eelmaksete määra.

Kokkuvõttes teeb komisjon täiendavate sissemaksete ja säästude kombinatsiooni alusel ettepaneku mitmeaastase finantsraamistiku kohta, mille kulukohustused ajavahemikus 2021–2027 on 1 279 miljardit eurot, mis on võrdväärne 1,114 %ga EL27 kogurahvatulust. See on võrreldav praeguse finantsraamistiku suurusega reaalarvudes, sh Euroopa Arengufond.

Samal ajal on komisjon kriitiliselt uurinud, millistes valdkondades oleks võimalik säästa, vähendamata ELi programmide lisaväärtust. Selle tegevuse osana teeb komisjon ettepaneku vähendada mõõdukalt ühise põllumajanduspoliitika ja ühtekuuluvuspoliitika eelarveeraldisi, et see vastaks uuele kontekstile ja et saada vabu ressursse muude tegevuste jaoks. Nende poliitikameetmete ajakohastamine võimaldab neil täita ka edaspidi oma põhieesmärke, aidates samal ajal kaasa ka uute prioriteetide saavutamisele. Näiteks on ühtekuuluvuspoliitikal üha olulisem roll struktuurireformi ja rändajate integratsiooni toetamises.

Selleks et ELi eelarve saaks tähenduslikult mõjutada mitut uut prioriteetset valdkonda, eelkõige kui luuakse uusi vahendeid, tuleb suurendada praeguseid rahastamistasemeid. Kui praegu investeerida sellistesse valdkondadesse nagu teadusuuringud ja innovatsioon, noored ning digitaalmajandus, siis tasub see ennast tulevate põlvkondade jaoks suurel määral ära. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku suurendada märkimisväärselt järgmistele prioriteetsetele valdkondadele eraldatavaid vahendeid.

Peamine väljakutse tulevase ELi eelarve jaoks on tagada piisav toetus uutele ja olemasolevatele prioriteetidele, tegeledes samal ajal liikmesriikide osamaksete puudujäägiga, mille on põhjustanud Ühendkuningriigi lahkumine. Komisjon teeb ettepanku kasutada tasakaalustatud lähenemist. Uusi prioriteete tuleks peamiselt rahastada uute ressursside abil. Ühendkuningriigi lahkumise tõttu tekkivad vajakajäämised tuleks osaliselt kompenseerida uute ressursside ning osaliselt kokkuhoiu ja olemasolevatest programmidest ümberpaigutamise teel.

Komisjoni ettepanekud põhinevad nende ressursside põhjalikul hindamisel, mida vajatakse, et saavutada tulemuslikult liidu eesmärgid, ning igas valdkonnas tehtavate kulutuste tõhususel ja lisaväärtusel. Kui koostatakse head programmid, ELi eelarvet rakendatakse tõhusalt ja see kombineeritakse arukalt teiste rahastamisallikatega, siis võib isegi tagasihoidlik ELi eelarve avaldada suurt mõju. Samas on ka sellel piirid ja kui Euroopa soovib oma positiivset tegevuskava edendada, siis vajab ta ka vastavat eelarvet.

Liidu 2020. aasta halduskulude jaoks kehtestatud ülemmäär moodustab 6,7 % mitmeaastase finantsraamistiku kogumahust. See hõlmab kõigi ELi institutsioonide halduskulusid, pensione ja Euroopa koolide kulusid. Pärast märkimisväärseid jõupingutusi, mida eelkõige komisjon on praegusel ajavahemikul teinud, seaks täiendav vähendamine kahtluse alla ELi institutsioonide toimimise ning poliitika tõhusa koostamise ja rakendamise. Tugev Euroopa Liit, millele liikmesriigid annavad mitmeid lisaülesandeid, vajab tõhusat ja paindlikku avalikku teenistust, mis suudab meelitada ligi andekaid inimesi kõigist liikmesriikidest, et nad hakkaksid tööle kõigi eurooplaste huvides. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku säilitada halduskulutused praegusel tasemel.

Tuleks seada eesmärgiks, et Euroopa avalik haldus toimiks võimalikult tõhusalt. Komisjon proovib pidevalt tagada maksimaalse sünergia ja tõhususe. Haldusel peavad siiski olema oma oluliste ülesannete täitmiseks vajalikud vahendid. Vajadus investeerida infotehnoloogiasse ja täiustada hooneid ei kao ka tulevikus kuhugi. Ühendkuningriigi EList lahkumiste tõttu tuleb teatavad haldusülesanded piiratud määral ümber korraldada, aga tegevusulatus ei muutu ning teatavad uued prioriteetsed valdkonnad nõuavad suuremat panust. Ka ei mõjuta see kirjaliku ja suulise tõlke teenuseid inglise keele suunal.

Tuleb tähele panna, et need reformid toimusid ajal, kui liidu töötajad pidid hakkama intensiivsemalt tööle, täitma uusi ülesandeid uutes prioriteetsetes valdkondades ja tegelema ettenägematute probleemidega, näiteks rände- ja pagulaskriisiga.

Viimastel aastatel on Euroopa haldus läbinud põhjaliku reformi. 2013. aasta detsembris sõlmitud praeguse mitmeaastase finantsraamistiku kokkuleppe alusel korraldati personalieeskirjade reform, mille tulemusena kehtestati märkimisväärsed tõhususmeetmed. Lisaks sellele võtsid institutsioonid kohustuse vähendada töötajate arvu 5 % võrra. Komisjon on seda kohustust täiel määral rakendanud ning seda rakendavad ka muud institutsioonid, organid ja asutused, mille tulemusena on vähenenud komisjoni töötajate suhteline osakaal kõigis Euroopa asutustes. Euroopa Kontrollikoda jõudis hiljuti järeldusele, et töötajate vähendamise eesmärgi on üldjoontes saavutanud kõik institutsioonid ja organid.

Euroopa avaliku halduse maht on riiklike ning isegi mitmete piirkondlike ja kohalike omavalitsuste haldusega võrreldes väike. See on siiski ülioluline, et aidata liidul saavutada oma prioriteete ning rakendada poliitikat ja programme, mis on Euroopa ühistes huvides.

Kõikides maailma riikides ja piirkondades, kus toimuvad konfliktid või rahutused, peab liit ka aitama hoida ära kriise, taastada rahu ja avalikku korda või tagada stabiilsust. Aluslepingute kohaselt ei saa ELi eelarvest katta kõiki välisjulgeoleku ja -kaitsega seotud ELi tegevusvaldkondi. See on piiranud ELi üldise tegevuse mõju, tulemuslikkust ja jätkusuutlikkust. Selle probleemi lahendamiseks teeb liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja komisjoni toetusel ettepaneku eraldi eelarvevälise rahastamismehhanismi – Euroopa rahutagamisrahastu kohta. Selle rahastu eesmärk on kõrvaldada praegune lünk ELi võimes viia läbi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioone ning anda sõjalist ja kaitsealast abi kolmandatele riikidele ning rahvusvahelistele ja piirkondlikele organisatsioonidele. Rahastu võimaldab liidul teha rohkem ja tegutseda kiiremini, et hoida ära konflikte, edendada inimeste turvalisust, kõrvaldada ebastabiilsust ja muuta maailma ohutumaks.

Koostöös rahvusvaheliste partneritega ja liikmesriikide meetmete toetusel on liidul ka edaspidi humanitaarabi valdkonnas juhtiv roll. Komisjon teeb ettepaneku tugevama humanitaarabivahendi kohta, et anda vajadustest lähtuvat ELi abi, päästa ja hoida inimelusid, vältida ja leevendada inimeste kannatusi ning kaitsta loodusõnnetustes või inimtegevusest põhjustatud kriisides kannatada saanud inimeste isikupuutumatust ja inimväärikust.

Ühinemiseelse abi rahastamisvahendist toetatakse kandidaatriike ja potentsiaalseid kandidaatriike ühinemiskriteeriumide täitmisel. See aitab saavutada ka Euroopa laiemaid eesmärke: tagada stabiilsus, turvalisus ja jõukus liidu vahetus naabruses. See seotakse ka Lääne-Balkani riikide strateegiaga ja see hakkab kajastama muutusi suhetes Türgiga.

Selles ulatuslikus instrumendis hoitakse iga geograafilise piirkonna, sealhulgas naabruse ja Aafrika jaoks ette nähtud eelarveeraldisi ülejäänutest lahus. Samal ajal võimaldab see paindlikumat reageerimist ja pakub rohkem variante, et saavutada paremini liidu prioriteete. See hõlmab ka tekkivate probleemide ja prioriteetide jaoks ette nähtud reservi, mis suurendab paindlikkust olemasolevatele või tekkivatele kiireloomulistele prioriteetidele reageerimisel, eelkõige stabiilsuse ja rände valdkonnas.

Komisjon teeb seetõttu ettepaneku põhjalikult restruktureerida liidu välistegevuse vahendid, et tagada suurem vahenditevaheline sidusus, kasutada mastaabisäästu ja programmidevahelisi sünergiaid ning lihtsustada protsesse. See annab liidule paremad võimalused saavutada oma eesmärgid ja tutvustada oma huve, poliitikat ja väärtusi ülemaailmsel tasandil.

Selleks et tegeleda muu hulgas Euroopa Liidu üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias, läbivaadatud Euroopa naabruspoliitikas ja uues Euroopa arengukonsensuses kindlaks määratud väljakutsetega ELi välistegevuse valdkonnas, on vaja märkimisväärselt ajakohastada eelarve välismõõdet ning suurendada selle tulemuslikkust ja nähtavust. Samuti on vaja omavahel paremini koordineerida välis- ja sisepoliitikat, et rakendada kestliku arengu eesmärke ja Pariisi kliimakokkulepet ning rändealast partnerlusraamistikku.

Viimaste aastate sündmused on näidanud, et liit peab suutma anda kiiresti operatiivset abi, et tegeleda ootamatute olukordadega ning looduslike ja inimtekkeliste katastroofidega. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku suurendada kriisidele reageerimiseks kättesaadavaid ressursse. See saavutatakse tugevama kodanikukaitse mehhanismi (rescEU) ja suurendatud hädaabireservi teel, et tagada liidu piires ja sellest väljaspool toimuvate hädaolukordade puhul finantsraamistikuga kehtestatud ülemmäärasid ületavad rahalised vahendid. Komisjon teeb ka ettepaneku säilitada teatavates programmides, näiteks Varjupaiga- ja Rändefondis ning Sisejulgeolekufondis mittesihtotstarbelisi reserve, mida kasutatakse kriisi- ja hädaolukordades.

Kaitsevaldkonnas peab liit võtma suurema vastutuse, et kaitsta oma huve, väärtusi ja Euroopale omast elulaadi, täiendades Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni tegevust. Ehkki Euroopa ei saa asendada liikmesriikide kaitsealaseid jõupingutusi, saab ta julgustada ja võimendada nende koostööd, arendades ühistele julgeolekuprobleemidele reageerimiseks vajalikku kaitsevõimet. Komisjon teeb ettepaneku tugevdada Euroopa Kaitsefondi, mille eesmärk on edendada kaitsetööstuse konkurentsivõimet ja innovatsiooni kogu liidus, toetades ühistegevust tööstustsükli igas etapis alates teadusuuringutest. Seeläbi on võimalik vältida kattuvust, saada mastaabisäästu ja kokkuvõttes kasutada tõhusamalt maksumaksja raha. Lisaks sellele teeb komisjon ettepaneku, et liit täiustaks Euroopa ühendamise rahastu kaudu oma strateegilist transporditaristut eesmärgiga muuta see sobilikumaks sõjaväelise liikuvuse jaoks.

Komisjon teeb ettepaneku tugevdada Sisejulgeolekufondi, et koostada riigi ametiasutuste vahelise tõhusa koostöö võrgustikud ja ühised süsteemid ning suurendada liidu võimekust nende turvaohtudega toime tulla. Seda täiendavad jõupingutused, mille eesmärk on suurendada küberturvalisust kõikide digitaaltehnoloogiale, -taristutele ja -võrgustikele, teadusuuringutele ja innovatsioonile ning konkreetselt küberkuritegevuse vastasele kaitsele keskenduvate programmide abil, eelkõige läbi digitaalse Euroopa programmi ja programmi „Euroopa horisont“.

Viimastel aastatel on julgeolekuohud Euroopas muutunud intensiivsemaks ja mitmekesisemaks. Need on ilmnenud terrorirünnakute, uut liiki organiseeritud kuritegevuse ja küberkuritegevuse kujul. Julgeolekul on olemuslikult piiriülene mõõde ning seetõttu vajatakse tugevat ja koordineeritud ELi reageerimist. Lisaks sisejulgeoleku probleemidele seisab Euroopa silmitsi keerukate välisohtudega, millega ei saa tegeleda ükski liikmesriik üksinda. Selleks et olla valmis kaitsma oma kodanikke, peab Euroopa jõudma järgmisele tasemele ja suurendama oma strateegilist iseseisvust ning looma hästi läbi mõeldud ja tõhusad kaitsevahendid.

Neid jõupingutusi peab täiendama tugev ja täielikult tegutsemisvõimeline Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex), mis on täielikult integreeritud ELi piirihaldussüsteemi alus. Komisjon teeb ettepaneku luua rahastamisperioodi lõpuks ligikaudu 10 000 piirivalveametnikust koosnev alaline korpus. Seeläbi pakutakse ka rahalist toetust ja koolitust liikmesriikide riikliku piirivalve tugevdamiseks. See võimaldab suurendada tegevussuutlikkust, tugevdada olemasolevaid vahendeid ja arendada kogu ELi hõlmavaid piirikontrolli, rändehalduse ja julgeoleku infosüsteeme.

Komisjon teeb ettepaneku tugevdada Varjupaiga- ja Rändefondi, et aidata riikide ametiasutustel võtta vastu varupaigataotlejaid ja rändajad vahetult pärast seda, kui nad on ELi territooriumile saabunud, koostada ühine varjupaiga- ja rändepoliitika ning tagada tulemuslik tagasisaatmine. Ühtekuuluvuspoliitika raames antakse toetust, et lihtsustada esialgse vastuvõtu etapi järel pikaajalist integreerimist. Välispoliitika rahastamisvahendite abil tegeletakse rände algpõhjustega kolmandates riikides ning toetatakse koostööd kolmandate riikidega rände haldamise ja turvalisuse valdkonnas, aidates seeläbi rakendada rändealast partnerlusraamistikku.

Arvestades, et maailm on üha enam omavahel ühendatud, ning võttes arvesse demograafilist olukorda ja ebastabiilsust Euroopa naabruses, jääb ränne liidu jaoks pikaajaliseks väljakutseks. On selge, et liikmesriigid saavad sellega paremini toime tulla, kui nad saavad ELilt rahalist ja tehnilist tuge. Liidu eelarve roll on seega määrava tähtsusega, et toetada varjupaigataotlejate ja rändajate haldamist, suurendada Euroopasse jõuda proovijate elude päästmiseks otsingu- ja päästevõimekust, hallata tulemuslikult tagasisaatmisi ning võtta muid meetmeid, mille puhul on vaja reageerida koordineeritud viisil, mis ületab individuaalsete liikmesriikide võimekust.

Meie välispiiride tulemuslik kaitse on eeltingimus, et tagada liidus turvaline isikute ja kaupade vaba liikumise ala. Selle juurde kuulub ka liidus isikute ja kaupade voogude nõuetekohane haldamine ja tolliliidu usaldusväärsuse kaitse. Uuest integreeritud piirihalduse fondist antakse liikmesriikidele üliolulist suuremat tuge liidu ühiste välispiiride kaitse jagatud ülesande täitmiseks. Fondist toetatakse piirihaldust, viisasid ja tollikontrolli seadmeid. See aitab tagada välispiiridel tehtavate tollikontrollide samaväärsuse. Selleks tegeldakse liikmesriikide praeguste erinevustega, mis on põhjustatud erinevustest geograafilises asukohas, võimekuses ja ressurssides. Seeläbi ei tugevdata ainult tollikontrolli, vaid edendatakse ka õiguspärast kaubandust, aidates nõnda tagada turvalise ja tõhusa tolliliidu.

Pagulasvoogude ja rände haldamise valdkonnas ilmnenud väljakutsed kinnitavad vajadust võtta meetmeid Euroopa tasandil. Ühist reageerimist rändekriisi eri mõõtmetele on rahastatud olulisel määral ELi eelarvest. Komisjon teeb ettepaneku suurendada meie välispiiride tugevdamisele antavat toetust, et täiustada liidu varjupaigasüsteemi ning edendada rändajate haldamist ja pikas perspektiivis integreerimist.

Komisjon teeb ettepaneku jätkata ja tugevdada end hästi sisse töötanud keskkonna- ja kliimameetmete programmi LIFE, mis toetab ka energiatõhusust ja puhast energiat edendavaid meetmeid. Et täiendada loodushoiuks tehtavaid pingutusi, tugevdab komisjon ka koostoimet ühtekuuluvuspoliitika ja ühise põllumajanduspoliitikaga, et rahastada investeeringuid loodusse ja elurikkusse.

Põllumajandustootjatele makstavad otsetoetused jäävad poliitika oluliseks osaks, kuid need muudetakse tõhusamaks ja paremini suunatuks. Edendatakse tasakaalustatumat jaotust ning põllumajandusettevõtte tasandil kehtestatakse saadud summadele kohustuslik ülempiir või kahanevad toetused. See tähendab, et toetused jagatakse ümber keskmistele ja väiksematele taludele ning võimalik, et ka maaelu arengule. Liikmesriikidele hektari kohta makstavaid otsetoetusi ühtlustatakse jätkuvalt ELi keskmise poole.

Komisjon teeb ettepaneku reformitud, tänapäevasema ühise põllumajanduspoliitika kohta. See võimaldab säilitada ELis täielikult integreeritud ühtse põllumajandustoodete turu. Samuti tagab see ohutu, kvaliteetse, taskukohase, toitva ja mitmekesise toidu kättesaadavuse. Reformitud poliitikas asetatakse suuremat rõhku keskkonnale ja kliimale. See toetab üleminekut täielikult jätkusuutlikule põllumajandussektorile ning elujõuliste maapiirkondade väljakujunemist.

Kestlikkus on üks paljudes eri valdkondades liidu tegevust läbivaid ühisjooni. Seda on tinginud vajadus, aga ka meie tahe. Tänapäevane põllumajandus- ja merenduspoliitika, spetsiaalselt kliimameetmeteks ja keskkonnakaitseks ette nähtud rahastus, kliimaküsimuste peavoolustamine kogu eelarves ja keskkonnaeesmärkide tugevam integreerimine teevad ELi eelarvest kestlikkuse arengumootori.

Viimastel aastatel on oma väärtust tõestanud ELi kriisiohjamise rahastamisvahendid. Väljaspool ELi eelarvet teeb komisjon ettepaneku säilitada ja tugevdada Euroopa Liidu Solidaarsusfondi, millest toetatakse ränkade looduskatastroofide järel taastuvaid liikmesriike, ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi, mis pakub ühekordset abi töötajatele, kes on kaotanud töö suure hulga ootamatute koondamiste tulemusena, mis on põhjustatud ebasoodsatest tingimustest üleilmses kaubanduses ja majanduse häiretest.

Kultuur on ja peabki olema Euroopa projekti keskmes. Kultuuriline ja keeleline mitmekesisus ning meie kultuuripärand on meie maailmajao ja meie Euroopa identiteedi määrav tunnus. Programmi „Loov Euroopa“ kaudu soovib komisjon asetada järgmises eelarves suurt rõhku kultuuri ja audiovisuaalsektori toetamisele, sealhulgas tugeva MEDIA tegevussuuna kaudu, mille rahastamist suurendatakse, et toetada Euroopa loome- ja audiovisuaalsektorit.

Komisjon teeb ettepaneku luua uus õigluse, õiguste ja väärtuste fond, mis koosneb õiguste ja väärtuste programmist ja õigusprogrammist. Ajal, mil Euroopa ühiskonnad on silmitsi ekstremismi, radikalismi ja lõhenemisega, on tähtsam kui kunagi varem edendada, tugevdada ja kaitsta õiglust, õigusi ja ELi väärtusi, millel on Euroopa poliitilise, ühiskondliku, kultuurilise ja majanduselu jaoks sügav ja vahetu mõju: inimväärikuse austamist, vabadust, demokraatiat, võrdsust, õigusriigi põhimõtet ja inimõigusi. Poliitilises elus ja kodanikuühiskonnas kaasalöömise ja demokraatliku osalemise võimaluste loomine on ELi tulevase eelarve jaoks olulised ülesanded. Uue fondi osana jätkab õigusprogramm integreeritud Euroopa õigusruumi loomise ja piiriülese koostöö toetamist.

Komisjon teeb ettepaneku tuua järgmises finantsraamistikus noored tugevamini tähelepanu keskmesse. Selleks suurendatakse programmi „Erasmus+“ ja Euroopa solidaarsuskorpuse maht rohkem kui kahekordseks. Programm „Erasmus+“, mis on liidu üks kõige nähtavamaid edulugusid, loob ka edaspidi noortele haridus- ja liikuvusvõimalusi. Põhitähelepanu on kaasatusel ning sellel, et jõuda rohkemate ebasoodsast keskkonnast pärit noorteni. See võimaldab rohkematel noortel minna teise riiki õppima või töötama. Võimsam programm „Erasmus+“ jõuab perioodi jooksul oma mahult 30 miljardi euroni, kuhu hulka kuulub ka 700 miljonit eurot noorte Interraili rongipiletite jaoks. Komisjon teeb ka ettepaneku luua ühtne Euroopa solidaarsuskorpus, mis ühendab kõiki olemasolevaid ELi vabatahtlike humanitaarabiprogramme. See annab Euroopa kodanikele unikaalse võimaluse tegeleda nii Euroopa piires kui ka väljaspool humanitaarabi andmisega inimestele, kes seda vajavad.

Ka ELi juhtide poolt Göteborgi sotsiaaltippkohtumisel novembris 2017 antud lubaduste täitmises on ELi eelarvel otsustav osa. See tähendab liidu sotsiaalse mõõtme tugevdamist, sealhulgas Euroopa sotsiaalõiguste samba täielikku rakendamist. Ühtekuuluvuspoliitika raames ulatub tugevdatud ja ümber korraldatud Euroopa Sotsiaalfondi maht kogu perioodi jooksul 100 miljardi euroni, mis moodustab ligikaudu 27 % ühtekuuluvuskulutustest. Fond annab suunatud toetust noorte tööhõive, töötajate oskuste suurendamise ja ümberõppe, sotsiaalse kaasatuse ja vaesuse vähendamise jaoks. Et viia rahastamise mõju selles valdkonnas maksimumini, teeb komisjon ettepaneku koondada Euroopa Sotsiaalfondi, noorte tööhõive algatuse, Euroopa enim puudust kannatavate isikute abifondi, tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi ning terviseprogrammi vahendid ühte.

Uus Euroopa investeeringute stabiliseerimise vahend täiendab riiklikul ja Euroopa tasandil olemasolevaid vahendeid, et tulla euroalal toime suurte asümmeetriliste makromajanduslike vapustustega. Nagu hiljutine kriis on näidanud, ei pruugi riikide automaatsetest stabilisaatoritest üksi piisata, et suurte asümmeetriliste vapustustega toime tulla, ja tulemuseks on sageli investeeringute kärped. Lisaks olemasolevatele mehhanismidele tehakse ettepanek, et ELi eelarve garanteeriks kompensatsioonilaene kuni 30 miljardi euro ulatuses. Neid laene võivad saada liikmesriigid, mis oma usaldusväärse eelarve- ja majanduspoliitika poolest vastavad rangetele laenukõlblikkuskriteeriumidele. Euroopa investeeringute stabiliseerimise vahend annab ka intressitoetust, et pakkuda liikmesriikide eelarvetele vajalikke rahalisi vahendeid investeeringute taseme säilitamiseks. Seda toetust rahastatakse euroala liikmesriikide osamaksudest, mis vastavad teatavale protsendile emissioonitulust. Euroopa investeeringute stabiliseerimise vahendit võiksid aja jooksul täiendada muud rahastamisallikad, mis jäävad väljapoole ELi eelarvet, näiteks kindlustusmehhanism, mida rahastatakse liikmesriikide vabatahtlikest sissemaksetest; ka Euroopa stabiilsusmehhanismil ja tulevasel Euroopa Valuutafondil võib siin olla oma osa. Euroopa investeeringute stabiliseerimise vahend on avatud ka euroalasse mittekuuluvatele liikmesriikidele, kui nad annavad selle rahastamisse oma panuse vastavalt Euroopa Keskpanga kapitali märkimise alustele.

Uus, tugev reformide tugiprogramm pakub tehnilist ja finantstuge reformide läbiviimiseks riigi tasandil ja selle üldeelarve on 25 miljardit eurot. See uus programm seisab tulevastest Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest eraldi, kuid täiendab neid. See sisaldab ka reformitoetusvahendit, mis pakub kõikides liikmesriikides Euroopa poolaasta käigus kõige olulisemaks tunnistatud reformide läbiviimiseks finantsstiimuleid. Selles pööratakse põhitähelepanu reformidele, mis aitavad kõige rohkem suurendada liikmesriikide majanduse vastupanuvõimet ja avaldavad head ülekanduvat mõju teistele liikmesriikidele. Siia alla kuuluvad toote- ja tööturu reformid, haridus- ja maksureformid, kapitaliturgude arendamine, ettevõtluskeskkonna parandamiseks tehtavad reformid ning investeeringud inimkapitali ja avaliku halduse reformid. See uus programm hõlmab ka spetsiaalset lähenemisrahastut, millest toetatakse euroalasse mittekuuluvaid liikmesriike, kes soovivad järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kehtivusajal ühisraha kasutusele võtta. Kui toetuskõlblik liikmesriik ei ole 2023. aasta lõpuks astunud lähenemisrahastust toetuse taotlemiseks vajalikke samme, kantakse lähenemisrahastu jaoks ette nähtud eraldised üle reformitoetusvahendisse. Osalemine kõigis kolmes reformide tugiprogrammi harus on vabatahtlik ja liikmesriigid säilitavad täieliku vastutuse läbiviidud reformide eest.

Stabiilne euroala on terve liidu finantsstabiilsuse ja jõukuse eeltingimus. Nagu kuulutati välja 6. detsembri 2017. aasta paketis Euroopa majandus- ja rahaliidu süvendamise kohta, teeb komisjon ettepaneku liidu raamistikku kuuluvate stabiilse euroala uute eelarveliste toetusvahendite ja euroala suunas toimuva lähenemise kohta. Need uued vahendid on täienduseks teistele ELi rahastamisvahenditele, sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele ja InvestEU-le majandusliku lähenemise, finantsstabiilsuse, töökohtade loomise ja investeeringute toetamisel.

Nagu komisjon detsembris 2017 teatas, ei saa ELi eelarve tulevikku lahutada eesmärgist luua stabiilsem ja tõhusam majandus- ja rahaliit, mis tooks kasu liidule tervikuna. Aluslepingute kohaselt kuuluvad majandus- ja rahaliitu kõik ELi liikmesriigid, ka need, mille suhtes on kehtestatud erand või loobumisklausel, seepärast osalevad nad kõik ka Euroopa poolaasta protsessis. Aluslepingute kohaselt on ELi ühisraha euro ning majanduslik lähenemine ja stabiilsus on liidu kui terviku eesmärgid. Seetõttu ei või majandus- ja rahaliitu tugevdavad vahendid olla eraldiseisvad, vaid peavad olema liidu üldise finantsstruktuuri lahutamatu osa.

Uus õigusraamistik võimaldab ka tõhustada sidemeid teiste ELi programmidega. Näiteks on liikmesriikidel võimalik kanda osa neile eraldatud rahalisi vahendeid üle InvestEU fondi, et saada juurdepääs ELi eelarvest saadavale tagatisele. Samuti on neil võimalik rahastada kvaliteedimärgisega projekte, mis on programmi „Euroopa horisont“ raames tunnistatud oma piirkonnas rahvusvahelise tipptasemega projektideks. See aitab tagada, et elutähtsates valdkondades, nagu teadusuuringud ja innovatsioon, digitaalvõrgud, dekarboniseerimine, sotsiaalne infrastruktuur ja oskused, on infrastruktuuri investeeringud teiste ELi investeeringutega hästi kooskõlastatud.

Majanduslikud ja sotsiaalsed tingimused erinevad piirkonniti märkimisväärselt. Ehkki paljudes piirkondades on toimunud ülespoole suunatud lähenemine, on mõnedes piirkondades, isegi suhteliselt rikkamates riikides, erinevused viimastel aastatel hoopis süvenenud. See areng peaks kajastuma ka ühtekuuluvuspoliitikas, nõnda et ükski piirkond ei jääks abita. Suhteline sisemajanduse koguprodukt inimese kohta on endiselt peamine rahaliste vahendite eraldamise kriteerium – sest ühtekuuluvuspoliitika põhieesmärk on nüüd ja ka edaspidi aidata majanduslikult või struktuuriliselt mahajäänumatel liikmesriikidel ja piirkondadel ülejäänud ELile järele jõuda –, ent arvesse hakatakse võtma ka muid tegureid, nagu tööpuudus (eeskätt noorte tööpuudus), kliimamuutused ja sisserändajate vastuvõtmine/integreerimine. Komisjon teeb ka ettepaneku suurendada riikliku kaasrahastamise määrasid, et peegeldada paremini tänapäeva majanduse tegelikku olukorda. Sellel on see eelis, et suureneb omalus riiklikul tasandil, investeeringute maht püsib suurem ja paraneb nende kvaliteet. Vajalikul määral võetakse arvesse äärepoolsemate piirkondade ja hõreda asustusega alade eriolukorda.

Ühtekuuluvuspoliitikal on käimasoleva majandusreformide protsessi toetamisel liikmesriikides üha olulisem roll. Komisjon teeb ettepaneku tugevdada seost ELi eelarve ja majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta vahel, milles võetakse arvesse piirkondlikke eripärasid. Koos iga-aastaste riigipõhiste soovitustega teeb komisjon nii enne planeerimisprotsessi algust kui ka vaheülevaate koostamise ajal ettepaneku spetsiaalsete investeerimisalaste juhiste kohta, et pakkuda selget tegevuskava investeerimiseks reformidesse, mis on jõuka tuleviku jaoks võtmetähtsusega.

Komisjon teeb ettepaneku muuta ühtekuuluvuspoliitika tänapäevasemaks ja tugevamaks. Toimides koostöös teiste programmidega, pakuvad fondid ka edaspidi Euroopa liikmesriikidele ja piirkondadele olulist tuge. Eesmärk on suurendada lähenemist, et aidata vähendada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ebavõrdsust liikmesriikide sees ja üle Euroopa ning toetada nende poliitiliste prioriteetide rakendamist, milles lepiti kokku Bratislavas ja Roomas.

Majanduslikud ja sotsiaalsed tingimused on kõikjal Euroopas paranemas ja tööhõive on mitmel pool liidus suur. Siiski on mõnel pool Euroopas veel tunda majanduskriisi tagajärgi. Mõned piirkonnad on rohkem maha jäänud, osalt üleilmastumise ja digipöörde tagajärjel. Liidus esineb olulist ebavõrdsust ja ühiskonna ees seisab terve rida uusi katsumusi. ELi eelarvel on otsustav osa kestliku kasvu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel ning ühiste väärtuste ja ELi ühtekuuluvustunde edendamisel.

Samuti teeb komisjon ettepaneku spetsiaalse uue programmi kohta, et toetada ühtse turu tõrgeteta toimimist. Ühtne turg on Euroopa olulisim vahend, mis loob globaliseerunud turgudel kasvu ja aitab kaasa kapitaliturgude liidu arengule. Tuginedes praeguse ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (COSME) edule, teeb komisjon ettepaneku suurendada toetust väikeettevõtetele – meie majanduse mootorile –, et nad saaksid kasvada ja laieneda üle riigipiiride. Uus programm aitab äriühingutel ja tarbijatel paremini kasutada ühtse turu võimalusi, luues teabevahendid, töötades välja standardeid ja toetades haldusasutuste koostööd.

Täielikult integreeritud kosmoseprogrammi koondatakse kogu meie tegevus selles ülimalt strateegilises valdkonnas. Sellest saab sidus raamistik tulevaste investeeringute jaoks, mis pakub suuremat nähtavust ja rohkem paindlikkust. Tõhusust suurendades aitab see lõppkokkuvõttes võtta kasutusele uued kosmosepõhised teenused, millest saavad kasu kõik ELi kodanikud. ELi eelarvest rahastatakse ka edaspidi Euroopa panust rahvusvahelise katsetermotuumareaktori (ITER) projekti arendamisse, et töötada tulevikuks välja elujõuline ohutu ja keskkonnasõbraliku energia allikas.

Et ületada praegune digivaldkonna investeeringute lünk, teeb komisjon ettepaneku luua uus digitaalse Euroopa programm, mis kujundaks ja toetaks Euroopa ühiskonnas ja majanduses toimuvat digipööret. Tehnika areng ja digiteerimine muudavad meie tööstust, ühiskonda, töökohti ja karjääre, aga ka meie haridus- ja sotsiaalhoolekandesüsteemi. Toetades strateegilisi projekte sellistes teaduse eesliini valdkondades nagu tehisintellekt, superarvutid, küberturvalisus või tööstuse digiüleminek ning investeerides digitaaloskustesse, aitab uus programm ehitada välja digitaalse ühtse turu, mis on üks liidu olulisemaid prioriteete. Komisjon teeb ettepaneku suurendada järgmises finantsraamistikus otsese eelarve täitmise alla kuuluvaid teadus-, innovatsiooni- ja digitaalvaldkonna investeeringuid kokku 64 %. Neid investeeringuid täiendavad teadus-, innovatsiooni- ja digitaalvaldkonna projektid, mida toetatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest.

Piiriülene infrastruktuur on ühtse turu selgroog, mis aitab kaupadel, teenustel, ettevõtetel ja kodanikel vabalt üle piiride liikuda. Reformitud Euroopa ühendamise rahastu kaudu jätkab liit investeerimist üleeuroopalistesse transpordi-, digitaal- ja energiavõrkudesse. Tulevane programm võimaldab paremini kasutada koostoimet transpordi-, digi- ja energiataristu vahel, näiteks töötades välja alternatiivkütuste taristu või kestlikud ja arukad võrgud, mis on aluseks digitaalsele ühtsele turule ja energialiidule. Praeguse programmitöö perioodi edukat lähenemisviisi edasi arendades viiakse osa Ühtekuuluvusfondi eraldisest (11,3 miljardit eurot) suurt Euroopa lisaväärtust pakkuvate transpordiprojektide jaoks üle Euroopa ühendamise rahastusse.

Tuginedes edule, mida Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond on kõikjal üle Euroopa saavutanud erasektori investeeringute suurendamisel, teeb komisjon ettepaneku luua uus, täielikult integreeritud investeerimisfond InvestEU. Sel viisil saab kasutada suhteliselt piiratud hulka avaliku sektori vahendeid, et kaasata äärmiselt vajalike investeeringute jaoks hulgaliselt erasektori vahendeid. Kuna peamiseks rakenduspartneriks saab Euroopa Investeerimispanga grupp ning tulemusi aitavad saavutada ka teised partnerid, näiteks riiklikud tugipangad, koondab InvestEU kõik ELi-sisesed tsentraalselt juhitavad rahastamisvahendid ühteainsasse, sujuvamasse struktuuri. See uus meetod vähendab kattuvusi, lihtsustab juurdepääsu rahastamisele ja vähendab halduskoormust. InvestEU saab ELi eelarvest 15,2 miljardi euro suuruse toetuse ja peaks kaasama üle Euroopa rohkem kui 650 miljardit eurot lisainvesteeringuid.

Euroopa tulevane jõukus sõltub meie tänastest investeerimisotsustest. ELi eelarve on juba pikka aega olnud Euroopa jaoks oluline investeeringute allikas. Kui nüüd hoogustada investeerimist sellistesse valdkondadesse nagu teadusuuringud, strateegiline taristu, digipööre ja ühtne turg, avab see meile ukse tulevase kasvu juurde ja aitab lahendada ühiseid probleeme, nagu dekarboniseerimine ja demograafilised muutused.

Praktikas on eelarve formaalne struktuur ainult üks osa kogu loost. Paljud liidu prioriteedid on keerulised ja mitmetahulised. Ei ole võimalik tegeleda kõigi aspektidega üheainsa programmi kaudu. Komisjoni ettepanekute kohaselt kombineeritakse investeeringuid mitmest programmist, et tegelda olulisemate valdkondadevaheliste prioriteetidega, nagu digitaalmajandus, jätkusuutlikkus, julgeolek, ränne, inimkapital ja oskused ning väikeettevõtete toetamine ja innovatsioon. Komisjon teeb ettepaneku neid seoseid tulevases raamistikus lihtsustada, et anda Euroopa ees seisvatele väljakutsetele üksmeelsem vastus. Järgmistes jaotistes kirjeldatakse peamisi reforme ja iga kuluprioriteedi alla kuuluvaid programme.

Programmid korraldatakse ümber peamiste temaatiliste kuluprioriteetide. Need vastavad eelarve formaalse struktuuri rubriikidele. Iga prioriteedi raames jagatakse programmid poliitilistesse teemavaldkondadesse, mis kajastuvad aastaeelarve jaotistes. Niiviisi on selgem, kuidas nad aitavad kaasa poliitika eesmärkide saavutamisele.

Tulevasest pikaajalisest eelarvest saab eelarve liidu prioriteetide jaoks. Komisjoni ettepanekutega viiakse ELi eelarve struktuur ja programmid täielikult kooskõlla liidu 2020. aasta järgse positiivse tegevuskavaga, milles lepiti kokku Bratislavas ja Roomas. Tulevase mitmeaastase finantsraamistiku uus struktuur tagab suurema läbipaistvuse selles, mille jaoks on ELi eelarve ette nähtud ja kuidas eelarve eri osad sellesse oma panuse annavad. Samuti tagab see muutuvatele vajadustele reageerimiseks vajaliku paindlikkuse.

Nüüd teeb komisjon ettepaneku tugevdada ELi eelarve kaitset finantsriskide eest, mis on seotud üldistunud puudustega selles, kuidas õigusriik liikmesriigis toimib. Kui sellised puudused kahjustavad või ähvardavad kahjustada usaldusväärset finantsjuhtimist või liidu finantshuvide kaitset, peab olema võimalik tagada, et sellel oleksid omad tagajärjed EList saadavale rahastamisele. Iga meede, mis võetakse sellise uue korra alusel, peab olema proportsionaalne õigusriigi toimimises esinevate üldistunud puuduste laadi, raskusastme ja ulatusega. See ei mõjuta asjaomaste liikmesriikide kohustusi toetusesaajate ees.

Praeguste eeskirjade kohaselt peavad kõik liikmesriigid ja toetusesaajad näitama, et nende finantsjuhtimise õigusraamistik on tugev, et asjaomaseid ELi õigusnorme täidetakse ja et on olemas vajalik haldus- ja institutsiooniline suutlikkus. Praegune mitmeaastane finantsraamistik sisaldab ka sätteid, millega tagatakse, et ebausaldusväärne majandus- ja eelarvepoliitika ei õõnesta ELi rahastamise tulemuslikkust.

Samuti on oluline tugevdada seost ELi-poolse rahastamise ja õigusriigi põhimõtte järgimise vahel. EL on õigusriigi põhimõttel rajanev ühendus, mis tähendab ühtlasi, et riigi ja ELi tasandi sõltumatutele kohtutele on usaldatud ülesanne valvata meie ühiselt kokku lepitud õigusnormide järgimise ja nende rakendamise järele kõikides liikmesriikides. Õigusriigi põhimõtte austamine on usaldusväärse finantsjuhtimise ja tulemusliku ELi-poolse rahastamise oluline eeltingimus. Seepärast teeb komisjon ettepaneku kehtestada uus mehhanism, et kaitsta ELi eelarvet finantsriskide eest, mis on seotud üldistunud puudustega õigusriigi toimimises.

Tulevaste programmide koostamine on alles esimene samm. Tõeliseks proovikiviks on see, kas programmid saavutavad kohapeal tulemusi. Seega on järgmise põlvkonna programmide tõhus ja tulemuslik rakendamine üks olulisi prioriteete. Selle eest vastutavad ühiselt komisjon, liikmesriigid, piirkondlikud omavalitsused ja kõik ELi eelarve haldamises osalejad.

·Eelarve, mis toimib. ELi eelarvet saab pidada edukaks üksnes siis, kui see annab käegakatsutavaid tulemusi kohapeal. Komisjon teeb ettepaneku tugevdada kõigi programmide tulemuskesksust, sealhulgas kehtestades selgemad eesmärgid ja keskendudes väiksemale arvule kvaliteetsematele tulemusnäitajatele. See lihtsustab tulemuste jälgimist ja mõõtmist ning vajaduse korral muudatuste tegemist.

·Paindlikum ja kohanemisvõimelisem eelarve. Ebastabiilses geopoliitilises keskkonnas peab Euroopa suutma reageerida ettenägematutele vajadustele kiiresti ja mõjusalt. Komisjon teeb ettepaneku toetuda olemasolevatele mehhanismidele, et muuta eelarve kohanemisvõimelisemaks. See tähendab ka paindlikkuse suurendamist programmide sees ja vahel, kriisiohjamisvahendite tugevdamist ja uue „liidu reservi“ loomist, et tulla toime ettenägematute sündmustega ja reageerida hädaolukordadele sellistes valdkondades nagu julgeolek ja ränne.

·Vähem bürokraatiat toetusesaajate jaoks. Komisjon teeb ettepaneku muuta eeskirjad ühtse reeglistiku alusel järjepidevamaks. See aitab järsult vähendada toetusesaajate ja haldusasutuste halduskoormust. See soodustab osalemist ELi programmides ja kiirendab projektide rakendamist. See lihtsustab eri programmide ja rahastamisvahendite koostööd, et suurendada ELi eelarve mõju. Peale selle teeb komisjon ettepaneku muuta riigiabi eeskirjad lihtsamaks ja sujuvamaks, et oleks lihtsam ühendada ELi eelarvest rahastatavad vahendeid riiklike rahaliste vahenditega.

·Sujuvam ja läbipaistvam eelarve. Komisjon teeb ettepaneku luua sidusam, fokuseeritum ja läbipaistvam raamistik. Eelarve struktuur on selgem ja paremini prioriteetidega seostatud. Komisjoni ettepanek on vähendada programmide arvu rohkem kui kolmandiku võrra, näiteks koondades killustatud rahastamisallikad uuteks integreeritud programmideks ja muutes rahastamisvahendite kasutamise tunduvalt sujuvamaks.

·Tugevam keskendumine Euroopa lisaväärtusele. Võrreldes Euroopa majanduse suuruse ja riigieelarvetega on ELi eelarve tagasihoidlik. Seetõttu on ülitähtis, et liit investeeriks valdkondadesse, kus ta suudab riigi tasandi avalike kulutustega võrreldes pakkuda tõelist Euroopa lisaväärtust. Ressursside ühendamine võib anda tulemusi, mida liikmesriigid üksi saavutada ei suuda . Näidetena võib tuua eesliini teadusprojektid, mis toovad kokku Euroopa parimad teadlased, või noorte ja väikeettevõtete võimestamise, et nad saaksid kasutada ära kõik võimalused, mida pakuvad ühtne turg ja digitaalmajandus. Veel üheks näiteks, kus vahendite ühendamine aitab meil saavutada rohkem, on olulisemate strateegiliste investeeringute suurendamine. Need investeeringud avavad tee Euroopa tulevasele jõukusele ja tema juhtrollile ülemaailmsete kestliku arengu eesmärkide alal. Sama käib ka liidule vahendite andmise kohta, et ta saaks hoida ja kaitsta oma kodanikke kiiresti muutuvas maailmas, kus paljud kõige pakilisemad probleemid ulatuvad üle riigipiiride.

Peamine sõnum, mis saadi komisjoni ulatuslike konsultatsioonide käigus, kõlas valjult ja selgelt: ühtsem, tugevam ja demokraatlikum Euroopa vajab uut, tänapäevast eelarvet. Samuti vajab ta värsket nägemust sellest, kuidas see eelarve saab anda inimestele tulemusi kõikjal üle liidu. Komisjoni põhjalik kulude läbivaatamine aitas välja selgitada, mis on minevikus hästi toiminud ja mis tuleks järgmises eelarves säilitada. Ühtlasi tõi see aga ilmsiks alad, kus on vaja reforme, et avada ELi eelarve kõik võimalused. Selle hinnangu põhjal teeb komisjon ettepaneku luua tänapäevane raamistik ja kehtestada rida uusi ja reformitud programme, mis lähtuvad järgmistest põhimõtetest.

Hiljutised kogemused on toonud kehtivas raamistikus ilmsiks ka mõningad nõrgad kohad. Vaatamata mõningatele parandustele on ELi eelarve endiselt liiga jäik. Paindlikkuse puudumine ei ole lasknud Euroopal reageerida kiiresti muutuvas maailmas piisava kiiruse ja tulemuslikkusega. Keerukad ja lahknevad rahastamiseeskirjad muudavad juurdepääsu ELi vahenditele raskemaks ja juhivad tähelepanu kõrvale kõige olulisemalt: tulemuste saavutamiselt kohapeal. Vahendid on jaotatud liiga paljude programmide ja rahastamisvahendite vahel nii ELi eelarve piires kui ka väljaspool eelarvet. Eelarve kahe suurima kuluvaldkonna – ühise põllumajanduspoliitika ja ühtekuuluvuspoliitika – tänapäevastamiseks ja lihtsustamiseks saab rohkem ära teha. Paljud uued prioriteedid liidu jaoks, mis hoiab, kaitseb ja avardab võimalusi, vajavad uusi, spetsiaalselt kohandatud rahastamisvahendeid, et muuta püüdlused tegelikkuseks.

ELi eelarve on juba pikka aega olnud kogu Euroopa jaoks oluline majanduskasvu soodustavate investeeringute allikas. Isegi kriisi ajal võimaldas see liidul toetada kasvu ja töökohtade loomist ning tõugata tagant pikaajalist innovatsiooni ja majandusreforme. Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (nn „Junckeri fondi“) loomine näitlikustab hästi, kuidas ELi eelarve suutis anda Euroopa majanduse elavnemisele otsustaval hetkel hädavajaliku tõuke. Samuti on ELi eelarvel olnud otsustav osa selles, kuidas me astume vastu oma paljudele tõsistele katsumustele alates ulatuslikest rändevoogudest kuni julgeolekuohtude ja kliimamuutusteni.

Aastal 2019 saab meie 27-liikmeline liit uue alguse. Me peame olema selleks valmis. Aega ei ole raisata: uus raamistik tuleb paika panna ja hoolitseda, et uued programmid oleksid valmis juba esimesest päevast ELi kodanikele ja ettevõtetele tulemusi andma. ELi uus eelarve saab olema lihtsam, paindlikum ja täpsemini fokuseeritud. Sellest saab eelarve, mis juhindub jõukuse, jätkusuutlikkuse, solidaarsuse ja turvalisuse põhimõtetest. Sellest saab eelarve Euroopa Liidu jaoks, mis hoiab, kaitseb ja avardab võimalusi. Eelarve, mis ei lahuta, vaid ühendab. Eelarve, mis on õiglane kõikide liikmesriikide suhtes. Eelarve Euroopa tuleviku jaoks. Tööd selle kallal tuleb alustada kohe.

Praegu on Euroopas käimas põlvkonna suurim arutelu meie tuleviku üle. See käivitus komisjoni valge raamatuga Euroopa tuleviku kohta, mis avaldati 1. märtsil 2017, ja selle kõrgpunktiks on juhtide mitteametlik kohtumine 9. mail 2019. aastal Rumeenias Sibius. Mitu nädalat enne seda, kui eurooplased valimiskastide juurde astuvad, on 27 liikmesriigi juhil ja Euroopa Parlamendil aeg astuda välja sellise Euroopa eest, mida nad soovivad, ja anda liidule selle saavutamiseks vajalikud vahendid. Selleks ajaks tulevase pikaajalise eelarve alal saavutatud otsustavad edusammud saadavad jõulise sõnumi meie kindla tahte ja valmisoleku kohta liikuda edasi üheskoos.

Ettepanekutes on realistlikul ja tasakaalustatud viisil käsitletud ka Ühendkuningriigi väljaastumise mõju eelarvele. Olulise ELi eelarvesse panustaja lahkumisel on oma finantsmõju ja tulevane finantsraamistik peab seda arvesse võtma. Et säilitada kõikides prioriteetsetes valdkondades toetuse tase, mis vastaks meie püüdlustele, on vaja, et kõik liikmesriigid tasuksid õiglaselt ja tasakaalustatult täiendavaid osamakse. Samal ajal tuleb teha kõik võimalik, et muuta ELi eelarve tõhusamaks. Komisjoni ettepanekus on ette nähtud säästmine mõnedes peamistes kuluvaldkondades ja reformid kogu eelarves, et muuta see senisest sujuvamaks ja kasutada iga eurot võimalikult tulemuslikult.

Igas valdkonnas näeb komisjoni ettepanek ette sellise rahastamistaseme, mida on vaja, et viia ellu meie kollektiivsed ambitsioonid. Seadusandlikud ettepanekud tulevaste üksikute rahastamisprogrammide kohta esitatakse lähinädalatel.

Komisjon teeb ettepaneku koostada uus ja tänapäevane pikaajaline eelarve, mis on tihedalt seostatud 27-liikmelise liidu poliitiliste prioriteetidega. Kavandatud eelarves on uued rahastamisvahendid ühendatud tänapäevastatud programmidega, et rakendada liidu prioriteete tõhusalt ja tulla toime uute katsumustega. Ettepanekutes on ka näidatud, kuidas eelarve rahastamist võiks lihtsustada ja reformida, et luua tugevam seos poliitiliste prioriteetidega. Need ettepanekud on välja töötatud nii, et nad avaldaksid ainulaadset mõju jõuka, turvalise ja ühtekuuluva Euroopa ülesehitamisel. Selleks on ettepanekutes keskendutud valdkondadele, kus liidul on paremad võimalused tulemusi saavutada.

Eelseisvatel kuudel tehtavad valikud vormivad liitu veel järgmiste aastakümnete jooksul. Panused on kõrged. Tehnoloogilised ja demograafilised muutused muudavad põhjalikult meie majandust ja ühiskonda. Kliimamuutused ja ressursinappus sunnivad meid otsima hoolikalt võimalusi, kuidas tagada meie eluviisi jätkusuutlikkus. Tööpuudus, eriti noorte hulgas, on paljudes Euroopa osades endiselt suur. Uued julgeolekuohud nõuavad uusi lahendusi. Euroopa naabruses toimuva sõja ja terrori põhjustatud pagulaskriis on näidanud vajadust tugevdada meie võimet tulla toime rändesurvega ja tegeleda selle algpõhjustega. Geopoliitiline ebastabiilsus kasvab ning väärtused ja demokraatia põhimõtted, millele liit on rajatud, pannakse proovile.

Läbirääkimised järgmise mitmeaastase finantsraamistiku üle käivad ajal, mil liit on leidnud uue dünaamilisuse, ent mil tal on ees ka suured katsumused. Finants- ja majanduskriisi järel tegutses liit otsustavalt, et panna tugev alus jätkusuutlikule taastumisele. Nüüdseks on majandus tõusuteel ja luuakse uusi töökohti. Liidu tähelepanu keskmes on üha enam see, kuidas saavutada tõhusalt ja õiglaselt tulemusi asjus, mis kodanikele nende igapäevaelus tõeliselt korda lähevad. Seda tuleb teha kõikide liidu liikmesriikide kodanike heaks. Seepärast peaks president Junckeri üleskutse ületada lõhed ja muuta liit ühtsemaks, tugevamaks ja demokraatlikumaks peegelduma ka uue eelarve ülesehituses.

See on meie liidu jaoks pöördeline hetk. See on liikmesriikide ja Euroopa institutsioonide jaoks võimalus koonduda ümber selge visiooni Euroopa tulevikust. On aeg näidata vähimagi kahtluseta, et liit on valmis kinnitama oma sõnu vajalike tegudega, et meie ühist visiooni ellu viia. Tänapäevane ja fokuseeritud ELi eelarve aitab ka edaspidi viia ellu positiivset tegevuskava, mille pani ette president Jean-Claude Juncker 14. septembril 2016 oma Euroopa Parlamendi ees peetud kõnes Euroopa Liidu olukorra kohta ja milles 27 liikmesriigi juhid leppisid kokku Bratislavas 16. septembril 2016 ning Rooma deklaratsioonis 25. märtsil 2017. Tänapäevane ja fokuseeritud ELi eelarve aitab muuta liidu suurtes asjades suureks ja väikestes väikeseks, nagu Roomas kokku lepitud.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,2.5.2018 COM(2018) 321 final LISA

järgmise dokumendi juurde: KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA ÜLEMKOGULE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE



Tänapäevane eelarve liidu jaoks, mis hoiab, kaitseb ja avardab võimalusi



Uus mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 {SWD(2018) 171 final}



TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON Programm „Euroopa horisont“ Programm „Euroopa horisont“ on ELi juhtprogramm teadusuuringute ja innovatsiooni toetamiseks. 1.EUROOPA LISAVÄÄRTUS Teadusuuringud ja innovatsioon kuuluvad lahutamatult teadmusühiskonna juurde, milles tugev Euroopa mõõde aitab kaasata täiendavaid rahalisi vahendeid liikmesriigi tasandil ilma, et need üksteist asendama hakkaksid. ELilt toetuse saamiseks väljavalitud teadusuuringute ja innovatsiooniprojektid meelitavad tavaliselt ligi laiemat ELi tasandi ja rahvusvahelist koostööd. Nende ulatus, fookus ja keerukus kipub olema selline, et vaid liikmesriigi rahastusest ei piisa: 83 % ELi teadusuuringute ja innovatsiooniprojektidest hindega „suurepärane“ ei oleks saanud toimuda ilma ELi toetuseta. Tihenenud tehnoloogilise konkurentsiga maailmas oleme kiirelt liikumas vähese CO2-heitega ühiskonda, milles digitehnoloogia sulandub järjest enam füüsilise ja bioloogilise maailmaga. Seda arvestades langeks teadusuuringutesse ja innovatsiooni ELi tasandil investeerimata meie üleilmne konkurentsivõime. Sellega kaasneks majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju. ELi poolt teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavate investeeringute konkreetne kasu on järgmine: ·avaliku ja erasektori vahendite ja teadmiste ühendamine, et saavutada ulatuslikum mõju ja kriitiline mass üleilmsete probleemide lahendamiseks ning juhtrolli võtmiseks ELi ja üleilmsetel turgudel; ·ELi konkurentsivõime suurendamine, luues riikidevahelised ja multidistsiplinaarsed võrgustikud, väärtusahelad ja turud, millega kaasneb positiivne teadmiste levitamine ja tehnosiire üle terve ELi, et valmistada ette ja soodustada uute toodete ja teenuste juurutamist; ·teaduse tipptaseme tugevdamine tervet ELi hõlmava konkurentsi ja koostöö teel; ·läbimurdelise / turgu loova innovatsiooni tugevam toetamine, pidades seejuures kinni õiglasest konkurentsist; ·ELi kui haridustegevuse, teadusuuringute, innovatsiooni ja ettevõtluse sihtkoha atraktiivsuse suurendamine; ·positiivse struktureeriva mõju avaldamine liikmesriikide teadusuuringute ja innovatsiooni tugisüsteemidele ja üleeuroopalisele teadustaristule; ·ELi eesmärkide toetamine ja tugevdamine ning tõhus kaasaaitamine poliitiliste prioriteetide täitmisele. 2.EESMÄRGID Programmi „Euroopa horisont“ raames keskendutakse teadusele ja innovatsioonile, eesmärgiks järgmine: ·ELi teadus- ja tehnoloogiabaasi tugevdamine; ·ELi konkurentsivõime ja innovatsiooni valdkonna tulemuste parandamine; ·ELi strateegiliste prioriteetide täitmine ja üleilmsete probleemide lahendamine. 3.RAKENDAMINE JA LIHTSUSTAMINE Programm on üles ehitatud kolmele sambale. 1) Avatud teadus – tuginedes Euroopa Teadusnõukogu, Marie Skłodowska-Curie’ meetmetele ja teadustaristule, lisatakse sambaga vahendeid suurema mõjuga projektidele. Projektide väljavalimisel kasutatakse alt üles lähenemisviisi, projektid määravad kindlaks ja neid juhivad teadlased ja võrgustikud ning nende ainsaks hindamiskriteeriumiks on tipptase. Eesmärk on soodustada haridusvaldkonna innovatsiooni ja ettevõtlikkust kogu Euroopas, et anda oskused ja pädevused, mida on vaja Euroopa üleilmse konkurentsivõime suurendamiseks.

2) Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime – tugineb teemavaldkondadele, mille eesmärk on kasutada Euroopa tugevusi ja väärtusi, luues uut teadmist ja kujundades selle kasulikuks innovatsiooniks, töötades välja ja rakendades digi- ja peamist progressi võimaldavat tehnoloogiat koos uue, ülesannete täitmisele orienteeritud lähenemisviisiga. See aitab tagada, et teadus- ja innovatsioonitegevusega toetatakse ELi poliitilisi prioriteete sellistes valdkondades nagu kestliku arengu eesmärkide saavutamine, tervishoid, toit ja loodusvarad, vastupanuvõime ja julgeolek, kliima, energia ja liikuvus, et kindlustada vähese CO2-heitega, ringmajandusega ja kliimamuutustele vastupanuvõimeline elukorraldus, tööstuse konkurentsivõime ja toimetulek muude ühiskondlike probleemidega. Juhtpositsioon tööstuses on oluline kõnealuses sambas ja programmis tervikuna. 3) Avatud innovatsioon – selle uue sambaga pakutakse võimalikele suurnovaatoritele ühtset kontaktpunkti, eesmärgiga viia Euroopa turgu kujundava innovatsiooni etteotsa, kasutades alt üles lähenemisviisi. Selle raames arendatakse tulevast läbimurdetehnoloogiat ja meelitatakse ligi uuendusmeelseid ettevõtteid, kellel on potentsiaali laieneda rahvusvahelisele/Euroopa tasandile. Selle raames pakutakse koos erainvestoritega kiireid ja paindlikke toetusi ning turupõhiseid vahendeid, tagades, et turulähedane toetus ei moonuta põhjendamatult novaatoritevahelist konkurentsi. Nende eesmärkide saavutamiseks moodustatakse Euroopa innovatsiooninõukogu. Täiendavate meetmetega suurendatakse toetust Euroopa innovatsiooni tugisüsteemile – selleks kasutatakse kaasrahastamispartnerluse algatusi ja suurendatakse innovatsioonialaste hangete kasutamist. Valitsuste ja haldusasutuste innustamine kasutusele võtma innovaatilist tehnoloogiat ning levitama Euroopa teadus- ja innovatsioonitulemusi maksimeerib innovatsiooni kasu Euroopa kodanikele ja ettevõtetele. Programmi raames annab ELi poliitikakujundajatele terve poliitikatsükli vältel sõltumatuid teadusandmeid ja tehnilist tuge Teadusuuringute Ühiskeskus. Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut toetab kõiki kolme sammast ja tegeleb konkreetselt üleilmsete probleemidega peamiselt oma teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu, millesse kuuluvad ärivaldkond, teadus- ja haridusasutused ning ettevõtted. Programmi raames tehakse jõupingutusi, et eeskirju toetusesaajate seisukohast veelgi lihtsustada. Põhilised meetmed hõlmavad järgmist. ·Kehtivat tegelike kulude hüvitamise süsteemi püütakse veelgi lihtsustada, sealhulgas lihtsustada rahastamismudelit ja projekti kohta ühe rahastamismäära põhimõtet. Lisaks uuritakse halduskoormuse vähendamiseks projektidele ühekordsete maksete ulatuslikumat tegemist, kasutades tingimust, et tegevus on lõpule viidud, ning muid uue finantsmäärusega sätestatud lihtsustatud rahastamisvõimalusi. ·Paindlikkuse suurendamiseks võimaldatakse tulevase programmi raames vahendeid sammaste vahel ja nende siseselt ümber paigutada, et kiirelt reageerida esilekerkivaile poliitikaküsimustele ja -probleemidele. ·Kavandatakse edasisi täiustusi ettepanekute esitamise ja hindamise protsessis. Programmi tipptaset ja mõju toetatakse hindamiskriteeriumide, protsessi ja sõltumatute ekspertide kaasamisega. ·Teadusuuringute ja innovatsioonitegevust parandatakse ELi teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonna vahendite ja rahastamiskavade ühtlustamise ja kooskõlastamisega. Ühisettevõtete edule tuginedes parandatakse partnerlusi ja seotakse need konkreetsete ülesannetega. Eelkõige ühtlustatakse loodava Euroopa innovatsiooninõukogu raames konkreetsed toetuskavad. Lihtsustatakse ka programmi „Euroopa horisont“ toetuste ja InvestEU fondi alla kuuluvate rahastamisvahendite ning teiste asjaomaste ELi rahastamisprogrammide ühendamist. ·On ka võimalik veelgi laiendada uute eelarve täitmise viiside kasutamist, sh delegeerimist ametitele ja lihtsustatud partnerlusi. 4.VASTASTIKUNE TÄIENDAVUS JA SÜNERGIA MUUDE POLIITIKAVALDKONDADEGA / ELi VAHENDITE KOOSKÕLA RIIKLIKE JA PIIRKONDLIKE VAHENDITEGA Täielikult kasutatakse ära vastastikust täiendavust ja sünergiat muude ELi rahastamisprogrammidega. Selleks eraldatakse suur osa ELi teadusuuringutele ja innovatsioonile suunatud vahenditest jätkuvalt Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest, pannes suuremat rõhku innovatsioonile. Laiendatakse kvaliteedimärgise kava, et programmi „Euroopa horisont“ kriteeriumide alusel edukaks hinnatud projekte oleks võimalik piirkondlikul tasandil rahastada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest. Teiste programmidega taotletavaid poliitikaeesmärke toetatakse paljudel juhtudel programmi „Euroopa horisont“ teadusuuringute ja innovatsioonimeetmetega – sellised programmid nagu näiteks digitaalse Euroopa programm saavad kasu teadusuuringute ja innovatsioonivaldkonna läbimurretest ning pikaajaline edu näiteks küberjulgeoleku ja tehisintellekti vallas sõltub olulisel määral läbimurdelistest teadusuuringutest. Nii on see ka põllumajanduses ja kalanduses, tervishoius, transpordis, energeetikas ja paljudes muudes sektorites. Nii sisejulgeolekufond kui ka integreeritud piirihalduse fond saavad kasu teadusuuringute ja innovatsiooni viljadest ning stimuleerivad teadusuuringute tulemuste juurutamist. InvestEU kaudu on võimalik programmi „Euroopa horisont“ tulemused turule viia, kasutades selleks teadusuuringutele ja innovatsioonile pühendatud konkreetseid komponente, ning toetada uuenduslikke VKEsid. Tagatakse ka vastastikune täiendavus ja sünergia Euroopa Kaitsefondi raames tehtavate teadusuuringutega ning kosmoseprogrammiga, et kõigi nende programmide tulemustega toetataks üldist innovatsiooni. 5.2021.–2027. AASTAKS KAVANDATUD EELARVEERALDIS Summad jooksevhindades miljonit eurot Programmi „Euroopa horisont“ rahastamispakett 97 600* Euratomi teadus- ja koolitusprogrammi rahastamispakett 2 400 2021.–2027. aasta rahastamispaketi kogusumma 100 000* * Käesolev rahastamispakett hõlmab 3,5 miljardit eurot InvestEU fondist ja 10 miljardit eurot, et toetada teadusuuringuid ja innovatsiooni toidu, põllumajanduse, maaelu arengu ja biomajanduse valdkonnas.



TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON Euratomi teadus- ja koolitusprogramm Euratomi teadus- ja koolitusprogrammist rahastatakse Euroopa Liidu tuumaalaseid teadusuuringuid ja koolitust.

1.EUROOPA LISAVÄÄRTUS Euratomi programmi põhiline Euroopa lisaväärtus on tuuma lõhustamise ja tuumasünteesi alaste teadusuuringute vallas ulatuslikuma tipptaseme, oskusteabe ja multidistsiplinaarsuse rakendamine kui oleks võimalik üksikute liikmesriikide tasandil. Tuumatehnoloogia ja ioniseeriva kiirguse tehnoloogia täidab Euroopa kodanike elus jätkuvalt olulist rolli, olgu siis tegu energia ja sellega varustuse kindlusega, kiirguse kasutamisega meditsiinis ja tööstuses või kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemisega. Selle tehnoloogia ohutu ja turvaline kasutamine on äärmiselt oluline ning teadusuuringute programmidega aidatakse kaasa selle valdkonna kõrgeimate ohutus-, turva- ja kaitsemeetmete standardite täitmisele. Euratomi programmi raames keskendutakse ka tuumasünteesienergia arendamisele, selle näol on tegu potentsiaalselt ammendamatu ja kliimasõbraliku energiaallikaga. Tervet ELi hõlmav lähenemisviis tuumaohutusele on oluline ka seetõttu, et tuumaõnnetus võib avaldada negatiivset mõju riikidele Euroopas ja kaugemal. Euratomi programm võimaldab ka laiemalt koordineerida haridust ja koolitust terves Euroopas, kasutada teadustaristut ja teha rahvusvahelist koostööd. See toob eriti suurt kasu väiksematele liikmesriikidele, kes saavad kasutada tervet Euroopat hõlmava ühisprojekti poolt pakutavat mastaabisäästu. Programmi raames antakse Teadusuuringute Ühiskeskuse kaudu olulist sõltumatut teaduslikku nõu, millega toetatakse Euroopa poliitika elluviimist tuumaohutuse, kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise ning kiirguskaitse vallas. Teadusuuringute Ühiskeskus pakub oma sõltumatu taristuga ka ainulaadseid teenuseid tuumaohutuse ja -julgeoleku vallas ning täidab olulist rolli Euratomi tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete süsteemis. Euroopa tööstuse kaasamine tuumasünteesialastesse teadusuuringutesse toetab innovatsiooni, nt kõrgtehnoloogiliste võrsetoodete väljatöötamise kaudu teistes sektorites, näiteks meditsiinis ja lennunduses. 2.EESMÄRGID Euratomi teadus- ja koolitusprogrammi eesmärk on tegeleda teadusuuringutega ja neid toetada tuumaohutuse ja -julgeoleku, kiiritusega seotud ohtude vähendamise, kiiritusõnnetustega seotud hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise toetamise ning kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise kõigis aspektides. Programmi eesmärk on toetada ka tuumasünteesienergia arendamist, arvestades selle võimalikku suurt mõju energiaallikate jaotuse dekarboniseerimisele kaasaaitamisel. 3.RAKENDAMINE JA LIHTSUSTAMINE Euratomi programmi raames antakse teadusuuringute toetusi konkurentsipõhiste projektikonkursside kaudu (kaudsed meetmed) ja rahastatakse komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse teadustegevust (otsesed meetmed). Programmi elluviimisel kasutatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi vahendeid ja eeskirju. Programmi edasiseks lihtsustamiseks koostatakse koondnimekiri otseste ja kaudsete meetmete eesmärkidest. 4.VASTASTIKUNE TÄIENDAVUS JA SÜNERGIA MUUDE POLIITIKAVALDKONDADEGA / ELi VAHENDITE KOOSKÕLA RIIKLIKE JA PIIRKONDLIKE VAHENDITEGA Euratomi programmiga täiendatakse programmi „Euroopa horisont“ ja luuakse sellega sünergiat sellistes valdkondades nagu tervishoid (ioniseeriva kiirguse meditsiinilised rakendused), julgeolek, energeetika ning haridus ja koolitus. Euratomi tuumasünteesialane teadusuuringute programm viiakse ellu täielikus vastastikuses täiendavuses ja kooskõlas rahvusvahelise katsetermotuumareaktori tegevusega. Euratomi programmi raames jätkatakse riiklike programmide ühtlustamist tuumasünteesi, kiirguskaitse ning kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise vallas, rakendades Euroopa ühisprogramme. Lisaks oodatakse sünergiat tuumarajatiste dekomisjoneerimise programmidega sellistes valdkondades nagu tehnoloogia arendamine ja katsetamine, koolitus ning parimate tavade vahetamine. 5.2021.–2027. AASTAKS KAVANDATUD EELARVEERALDIS Summad jooksevhindades miljonit eurot Programmi „Euroopa horisont“ rahastamispakett 97 600* Euratomi teadus- ja koolitusprogrammi rahastamispakett 2 400 2021.–2027. aasta rahastamispaketi kogusumma 100 000* * Käesolev rahastamispakett hõlmab 3,5 miljardit eurot InvestEU fondist ja 10 miljardit eurot, et toetada teadusuuringuid ja innovatsiooni toidu, põllumajanduse, maaelu arengu ja biomajanduse valdkonnas.



TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON ITER – Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) on esmakordne pikaajaline projekt reaktori ehitamiseks ja käitamiseks, et uurida tuumasünteesi kasutatavust energiaallikana. 1.EUROOPA LISAVÄÄRTUS Tuumasüntees võiks olla ammendamatu kliimasõbralik energiaallikas, mille tootmisel ei eraldu kasvuhoonegaase ega pikaajalist radioaktiivsust. Olukorras, milles majanduse CO2-heite vähendamine ja üleilmsete kliimamuutustega võitlemine on teravalt päevakorras, pakub tuumasüntees väljavaadet, mida ei ole võimalik eirata. Energeetikasektor ega ükski eralditegutsev riik ei suudaks projekti üksinda ellu viia. See on ka põhjus, miks Euroopa Aatomienergiaühendus (Euratom) sõlmis 2006. aastal kuue partneriga (Ameerika Ühendriigid, Venemaa, Jaapan, Hiina, Lõuna-Korea ja India) rahvusvahelise lepingu – ITERi lepingu. Selle lepinguga kaetakse ligikaudu 45 % ehituskuludest. Asukohariik Prantsusmaa panustab Euratomi summast 20 %, ülejäänud 80 % tuleb ELi eelarvest. ELi tasandi meetmetega tagatakse mastaabisääst, väiksem killustatus ning vahendite ja oskusteabe kriitiline mass. Tuumasünteesini jõudmine ja selle kasutamine on pikaajaline eesmärk, kuid projekt toob ELi tööstusele ja teadusuuringutele olulist kasu juba hanke- ja ehitusetapis. Üle 300 ettevõtte (sh väikeettevõtted) 20 liikmesriigist ja Šveitsist ning ligikaudu 60 teadusasutust tegeleb tippteadusuuringute ja -innovatsiooniga, et tarnida detaile, mis pakub neile võimalust välja töötada võrsetooteid muudes sektorites (energeetika, meditsiin, lennundus, kõrgtehnoloogia).

2.EESMÄRGID Kooskõlas Euratomi rahvusvaheliste kohustustega toetatakse programmiga reaktori ehitust selle asukohas Cadarache’is (Prantsusmaa), nii et seal alustataks 2025. aastaks katseid vesinikplasmaga, luues baasi edasiminekuks täieliku elektritootmisetapini 2035. aastaks. Need vaheetapid on olulised verstapostid tuumasünteesi arendamisel jätkusuutlikuks energiaallikaks. Programmiga ei aidata mitte üksnes kaasa tulevikkuvaatava kliimapoliitikaga tugeva energialiidu loomisele. Sellega luuakse ka töökohti ja elavdatakse majanduskasvu, pakkudes Euroopa kõrgtehnoloogiatööstusele ja väikeettevõtetele väärtuslikku võimalust tegeleda innovatsiooniga ja arendada tooteid väljaspool tuumasünteesi valdkonda. Samuti kindlustatakse ELi komponentide õigeaegse tarnimise ja aktiivse osalusega juhtprotsessides ELi jätkuv juhtroll projektis. 3.RAKENDAMINE JA LIHTSUSTAMINE Programmi viib ELi nimel jätkuvalt ellu ühisettevõte Fusion for Energy. EL säilitab mitmeaastase finantsraamistiku määruses kulude ülemmäära ja tagab, et vahendite väljamaksmine põhineb tulemustel ja tegelikul kohapealsel tegutsemisel. Selles osas suurendati 2015. aastal projektijuhtimises tehtud radikaalsete muudatustega ja 2016. aastal ajakohastatud alusega graafikute usaldusväärsust ja projekti kulusid selle valmimiseni. 4.VASTASTIKUNE TÄIENDAVUS JA SÜNERGIA MUUDE POLIITIKAVALDKONDADEGA / ELi VAHENDITE KOOSKÕLA RIIKLIKE JA PIIRKONDLIKE VAHENDITEGA Seni ühe mahukaima katseprojektina aitab rahvusvaheline katsetermotuumareaktor viia ELi teadusuuringute ja innovatsiooni üleilmsesse esirinda. Projekti raames võetakse kasutusele mahukad vahendid ja oskusteave, mis avaldab positiivset mõju ELi tööstussektoris tegutsevatele teadusuurijatele. Projekt toimib täielikus sünergias Euratomi programmiga, millega toetatakse tuumasünteesi valdkonna murranguliste teadusuuringute arendamist. See moodustab osa Euroopa tuumasünteesi teaduskogukonna poolt koostatud tuumasünteesi üldtegevuskavast. Lisaks kindlustatakse programmiga veelgi ELi positsiooni usaldusväärse rahvusvahelise liidrina, kes täidab oma rahvusvahelisi kohustusi ning on pühendunud oma jõupingutustele võidelda kliimamuutustega. 5.2021.–2027. AASTAKS KAVANDATUD EELARVEERALDIS Summad jooksevhindades miljonit eurot 2021.–2027. aasta rahastamispaketi kogusumma 6 070



EUROOPA STRATEEGILISED INVESTEERINGUD InvestEU InvestEU fond on liidu uus investeerimisvahend. Sellega antakse ELi tagatis, et kaasata avaliku ja erasektori rahalised vahendid laenude, tagatiste, omakapitali või muude turupõhiste vahendite näol ELi sisepoliitikat toetavateks strateegilisteks investeeringuteks. Vahend tugineb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ja muude rahastamisvahendite edukale rakendamisele käesoleval rahastamisperioodil (2014–2020). 1.EUROOPA LISAVÄÄRTUS ELi pikaajalised eesmärgid kestlikkuse, konkurentsivõime ja kaasava majanduskasvu vallas nõuavad mahukaid investeeringuid uutesse liikuvusmudelitesse, taastuvenergiasse, energiatõhususse, teadusuuringutesse ja innovatsiooni, digiteerimisse, haridusse ja oskustesse, sotsiaaltaristusse, ringmajandusse, looduskapitali, kliimameetmetesse ning väikeettevõtete loomisse ja majanduskasvu. Tuleb teha uusi jõupingutusi, et võidelda jätkuvate turutõrgetega, mis on põhjustatud erainvestorite riskikartlikkusest, avaliku sektori piiratud suutlikkusest ja investeerimiskeskkonna struktuursest ebatõhususest. Liikmesriikidel ei ole alati võimalik neid investeeringupuudujääke üksi täita. Suuri investeeringupuudujääke ei ole võimalik täita üksnes toetustega. ELi eelarvemeetmete hulka kuuluvaid toetusi täiendab tõhusalt finantsvõimendusega ja turule lähemate rahastamisvahendite kasutamine. Liidu tasandi sekkumine tagab uudsete rahastamisvahendite kasutamisel mastaabisäästu ning aitab edendada erainvesteeringuid kogu ELis ja kasutada ära Euroopa institutsioonide asjatundlikkust. ELi tasandi sekkumine annab juurdepääsu ka Euroopa projektide mitmekesisele portfellile ja võimaldab välja töötada uuenduslikud rahastamislahendused, mida saab laiendada või korrata kõigis liikmesriikides. Eelkõige suuremahuliste investeerimisprogrammide mitmekordistav ja kohapealne mõju on seega palju suurem kui oleks võimalik saavutada ühes liikmesriigis tehtava algatusega. ELi tasandi sekkumisega tagatakse ka paindlikkus vahendajate ja lõplike abisaajate toetamisel kohtades, kus see on kõige vajalikum, tihtipeale linnades, mis ei saa tingimata toetust Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest. Lisaks võimaldab see tulemuslikult täita tervet ELi hõlmavate poliitikaeesmärkidega seotud investeerimisvajadusi, täiendades struktuurireformide edendamise jõupingutusi ja parandades regulatiivset keskkonda, et täita järelejäänud investeeringupuudujäägid 2020. aastale järgneval ajavahemikul. 2.EESMÄRGID InvestEU fondi eesmärk on teha ELis investeeringuid, millega toetatakse poliitilisi prioriteete ja aidatakse kaasa Euroopa kapitaliturgude integreerimisele ning ühtse turu tugevdamisele. Fondist tehakse investeeringuid, millega edendatakse jätkusuutlikku taristut, teadusuuringuid ja innovatsiooni, digiüleminekut, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele, haridust, oskusi, sotsiaaltaristut ning mikrokrediidi ja sotsiaalmajanduse aluseks olevate turustruktuuride arendamist ja tugevdamist. Investeeringud digitaalvaldkonda kujutavad endast põhilist valdkondadeülest prioriteeti kõigi InvestEU komponentide puhul. Lisaks antakse InvestEU fondist toetust nõustamise ja kaasnevate meetmete näol, et edendada projektide ellukutsumist ja arendamist.

3.RAKENDAMINE JA LIHTSUSTAMINE InvestEU programm hõlmab InvestEU fondi (InvestEU Fund), InvestEU abi (InvestEU Assistance) ja InvestEU portaali (InvestEU Portal). InvestEU fondi raames koondatakse kõik keskselt hallatavad rahastamisvahendid ühte ELi tasandi paindlikku, mitut poliitikavaldkonda hõlmavasse tagatisvahendisse, võimaldades märkimisväärset mastaabisäästu – teha vähema abil rohkem – ning meelitades ligi erainvestoreid. Tuginedes Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondile, täidetakse InvestEU fondiga turutühimikud ja lahendatakse mitteoptimaalsed investeerimisolukorrad, andes ELi tagatise komisjoni strateegilisele rakenduspartnerile – EIP grupile – ning teistele partneritele, nagu riiklikud tugipangad ja -asutused ning rahvusvahelised finantsasutused (nt Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank). Selleks et tagada terves ELis strateegiliste projektide parim rahastamisallikate kombinatsioon, võimaldab InvestEU fond lihtsat kombinatsiooni ELi eelarvest pärit toetuste ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega (vabatahtlikult). Tuginedes Euroopa investeerimisnõustamise keskusele, luuakse InvestEU abi kaudu projektide eestvedajatele kõikehõlmavaks projektide väljatöötamise toetamiseks ühtne kontaktpunkt. Tuginedes laialdasele partnerite võrgustikule, aidatakse InvestEU abiga projektidele hoog sisse lükata ja muuta need investeerimisvalmiks. InvestEU portaal ühendab investoreid ja projektide eestvedajaid ning tugineb Euroopa investeerimisprojektide portaalile. 4.VASTASTIKUNE TÄIENDAVUS JA SÜNERGIA MUUDE POLIITIKAVALDKONDADEGA / ELi VAHENDITE KOOSKÕLA RIIKLIKE JA PIIRKONDLIKE VAHENDITEGA ELi poliitika elluviimise vahendina edendatakse InvestEU fondiga investeeringuid täielikus sünergias ELi vastavate poliitikameetmete ja programmidega, nt Euroopa ühendamise rahastu, programmi „Euroopa horisont“, digitaalse Euroopa programmi ja ühtse turu programmiga. Sellega tagatakse vastastikune täiendavus investeeringutega Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest ning ELi toega, mida antakse asjaomastest kuluprogrammidest toetuste näol. Lisaks lubatakse programmi raames ühendada rahastamisvahendeid toetustega muudest programmidest, eelkõige projektide puhul, mis ei teeni piisavat tulu. 5.2021.–2027. AASTAKS KAVANDATUD EELARVEERALDIS Summad jooksevhindades miljonit eurot Komponent Eelarveline tagatis Kasutuselevõetud investeeringusumma (prognoos) Jätkusuutlik taristu 11 500 185 000 Teadusuuringud ja innovatsioon 11 250 200 000 Sotsiaalvaldkonna investeeringud ja oskused 4 000 50 000 Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad 11 250 215 000 Kokku 38 000 650 000



Summad jooksevhindades miljonit eurot 2021.–2027. aasta rahastamispaketi kogusumma 15 725* millest: tagatisfondi rahastamine 15 200* projektide väljatöötamise toetus 525 * Käesolev rahastamispakett hõlmab 1 miljard eurot praeguste rahastamisvahendite oodatavate tagasimaksetena.



EUROOPA STRATEEGILISED INVESTEERINGUD Euroopa ühendamise rahastu Euroopa ühendamise rahastuga toetatakse investeeringuid piiriülesesse taristusse transpordi-, energia- ja digitaalsektoris. 1.EUROOPA LISAVÄÄRTUS Ühtse turu keskpunktiks on tagatis, et kaubad, kapital, teenused ja tööjõud võib vabalt ühest liikmesriigist teise liikuda. Endiselt on aga liikmesriikide ja piirkondade vahel lõhed, mis killustavad ELi ja takistavad ühtse turu sujuvat toimimist. See võib tuleneda näiteks topograafiast või koostalitlusstandardite puudumisest. Selle killustatuse ületamiseks ja ühtse turu täielikuks toimimiseks nähakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 170 ette, et EL töötab välja üleeuroopalised võrgud transpordi, telekommunikatsiooni ja energiataristu valdkonnas. Lisaks nõuavad keskkonnakaalutlused, et ELi energiapoliitikaga tuleks edendada energiaühendusi ja taastuvenergiavõrgud piiriüleselt integreerida. See on kooskõlas ka vajadusega tegeleda Euroopa majanduse CO2-heite vähendamise ja digiteerimise ülesandega. Rahastu on mõeldud üleeuroopalistesse võrkudesse tehtavate investeeringute elavdamiseks. Kõnealused võrgud ja piiriülene koostöö ei ole tähtsad mitte üksnes ühtse turu toimimise seisukohast, vaid nad on strateegilise tähtsusega ka energialiidu ja digitaalse ühtse turu loomisel ning kestlike transpordilahenduste väljatöötamisel. Koostalitlusvõimelistel piiriülestel võrkudel on oluline roll praeguse killustatuse vähendamisel. ELi sekkumiseta puuduvad eraettevõtetel ja riigiasutustel piisavad stiimulid investeerida piiriülestesse taristuprojektidesse. Rahastu pakub ka võimalust kasutusele võtta ELi tasandil, eelkõige ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammide raames väljatöötatud tehnoloogialahendused, elavdades nende levikut turul ja tagades, et üleeuroopalistes võrkudes kasutatakse kõige arenenumaid olemasolevaid seadmeid. 2.EESMÄRGID

Euroopa ühendamise rahastu kaudu toetatakse investeeringuid ja koostööd taristu arendamiseks transpordi-, energia ja digisektoris ning ühendatakse ELi ja selle piirkondi. Rahastu on kooskõlas ka Euroopa majanduse CO2-heite vähendamise ja digiteerimise poliitikaeesmärgiga, hõlmates kolme valdkonda: ·transpordi puhul on eesmärk Euroopa kõigi transpordiliikide võrgu mõlema kihi valmimine: strateegiline alustala (st põhivõrk) 2030. aastaks ja selle ulatuslikum kiht (st üldine võrk) 2050. aastaks. Rahastust toetatakse ka Euroopa liikluskorraldussüsteemide kasutuselevõttu lennu- ja raudteetranspordi puhul ning aidatakse ELil üle minna ühendatud, jätkusuutlikule, kaasavale, ohutule ja turvalisele liikuvusele. Sellega aidatakse vähendada transpordi CO2-heidet, näiteks ehitada üles Euroopa laadimistaristu ja alternatiivkütuste võrk või eelistada keskkonnasõbralikke transpordiliike; ·energia puhul keskendutakse siseturu toimimise seisukohast vältimatute energiavõrkude prioriteetsete lõikude valmimisele. Samuti soovitakse rajada nutikad ja digiteeritud energiavõrgud, et saavutada omavahelise ühendatuse eesmärgid ja parandada energiavarustuskindlust. Määrava tähtsusega on ka liikmesriikide koostöö edendamine piiriüleste taastuvenergiaprojektide integreerimisel; ·digitaalmajanduses maksimeeritakse rahastuga hüvesid, mida kõigil kodanikel ja ettevõtetel on võimalik digitaalselt ühtselt turult saada. Väga suure läbilaskevõimega digitaalvõrkude kasutuselevõtuga toetatakse kõiki uuenduslikke digiteenuseid, sealhulgas ühendatud liikuvust. Lisaks aidatakse sellega tagada, et kõigil peamistel sotsiaal-majandusliku arengu seisukohast olulistel asutustel nagu koolid, haiglad, transpordisõlmed, põhiliste avalike teenuste osutajad ja digimahukad ettevõtted, oleks 2025. aastaks juurdepääs tulevikku suunatud lairibaühendusele. 3.RAKENDAMINE JA LIHTSUSTAMINE Euroopa ühendamise rahastut haldab keskselt komisjon, keda toetab Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet. Amet on saavutanud rahastu kasutamise optimeerimisel suurepäraseid tulemusi ja kogunud mahuka oskusteabe projektide seire valdkonnas. Rahastu kõigi kolme suuna delegeerimine ühele ametile loob ka mastaabisäästu ning transpordi-, energia- ja digivaldkonna vahelist sünergiat. Taristuprojekte mõjutavate lünkade täitmise eelistatud vahendiks jäävad toetused. Edendatakse lihtsustatud toetusvormide kasutamist. Selleks et võimendada investeeringutoetusi, kasutatakse toetusi ka ühendatuna rahastamisvahenditega, eelkõige InvestEU fondi omadega, või avaliku või erasektori finantsasutustelt pärit vahenditega. Programmil ei ole enda rahastamisvahendeid, kuna kasutatakse InvestEU fondi omi, et vältida käesoleval perioodil ettetulnud kattumist, samuti et ühtlustada ELi rahastamisvahendite maastikku. Rahastu puhul kasutatakse täielikult ära transpordi-, energia- ja digivaldkonna vahelist sünergiat. Eelkõige tuleb pakettide „Puhas energia kõigile“ ja „Puhas liikuvus“ eesmärkide saavutamiseks pöörata erilist tähelepanu uuenduslikele taristulahendustele (nutivõrgud, energia salvestamine, e-liikuvus, laadimistaristu ja alternatiivkütused). Tulevase programmi eeskirjad ja rakendamine saavad seega olema piisavalt paindlikud, et toetada eri valdkondade ristumiskohas võetavaid meetmeid, näiteks alternatiivkütused ja e-liikuvus kõigile transpordiliikidele (mis mõjutavad nii energiat kui ka transporti), isejuhtivad autod ja laevad (transport/digivaldkond), digitehnoloogia (eelkõige asjade interneti) kasutuselevõtt energiavõrkudes, energiainterneti (mis mõjutab energia-, transpordi- ja digivaldkonda) loomine ning taastuvenergia integreerimine, mida toetatakse toimiva piiriülese rohetaristuga (energia ja digivaldkond). 4.VASTASTIKUNE TÄIENDAVUS JA SÜNERGIA MUUDE POLIITIKAVALDKONDADEGA / ELi VAHENDITE KOOSKÕLA RIIKLIKE JA PIIRKONDLIKE VAHENDITEGA Lisaks programmisisesele sünergiale suhestub rahastu paremini ka teiste ELi programmidega. Näiteks täiendatakse programmi tööga tervet ELi hõlmava füüsilise ühendustaristu vallas digiteenuste arendamist digitaalse Euroopa programmi raames. Programm ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid täiendavad üksteist ka taristuinvesteeringute vallas. Näiteks transpordisektoris keskendutakse rahastu raames üleeuroopalise võrgu mõõtmele, eelkõige piiriülestele koridoridele, samas kui Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi prioriteediks on riikliku, piirkondliku ja linliku fookusega transpordiprojektid. Samamoodi keskendutakse energia vallas rahastu raames taristule, sh projektidele, mis on asjakohased taastuvenergia piiriülese integreerimise seisukohast, samas kui Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames saab tegeleda kohalike nutivõrkude ja taastuvenergiaprojektidega. Digitaalvaldkonna raames keskendutakse projektidele, millel on tugev piiri- ja valdkondadeülene mõju, et maksimeerida erainvesteeringute mõju. Lisaks on rahastu eesmärk suurendada oma atraktiivsust riikide eelarvetest pärit vahendite ühendamiseks digivaldkonna ühishuviprojektides. Programmist saab toetada programmi „Euroopa horisont“ raames väljatöötatud uuenduslike tehnoloogialahenduste kasutuselevõttu, kusjuures viimati nimetatust toetatakse alt üles suunatud tehnoloogiaarendust. Käimasoleva rahastamisperioodi positiivsele kogemusele tuginedes tehakse ühtekuuluvusfondi panus kättesaadavaks transpordivaldkonna jaoks otseseks eelarve täitmiseks. Lisaks tehakse transpordivaldkonna jaoks kättesaadavaks ka vahendid kaitse teemavaldkonnast tagamaks, et strateegilise tähtsusega transporditaristu sobib sõjaväelise liikuvuse vajadusteks. 5.2021.–2027. AASTAKS KAVANDATUD EELARVEERALDIS Summad jooksevhindades miljonit eurot 2021.–2027. aasta rahastamispaketi kogusumma 42 265 Digitaalmajandus 3 000 Energeetika 8 650 Transport, 30 615 millest: üldine rahastamispakett 12 830 ühtekuuluvusfondi panus 11 285 toetus sõjaväelisele liikuvusele 6 500



EUROOPA STRATEEGILISED INVESTEERINGUD Digitaalse Euroopa programm Digitaalne Euroopa on uus programm, mille raames keskendutakse avalike teenuste ja ettevõtete digiüleminekule, elavdades põhilisi investeeringuid kõrgjõudlusega andmetöötlusesse ja andmetesse, tehisintellekti, küberjulgeolekusse ja kõrgtasemel digioskustesse, samuti digitehnoloogia ulatuslikku kasutuselevõttu Euroopa majandussektorites. Programm tugineb olemasolevatele meetmetele, näiteks Euroopa haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele suunatud koosvõimelahendustele, ning küberjulgeoleku ja kõrgjõudlusega andmetöötluse pilootprojektidele.

1.EUROOPA LISAVÄÄRTUS Digiteerimine on olemuslikult piiri- ja valdkondadeülene fenomen. ELi tasandi meetmetega on võimalik kujundada digitaalne ühtne turg tegelikkuseks, milles digipoliitikat kooskõlastatakse ELi tasandil, liikmesriikide poolt kasutatavad avalikud digiteenused ja taristu ei ole enam killustatud ning digitehnoloogia on ühtlaselt levinud, täites ELi ja liikmesriikide digiteerimisprogrammide vahelised lüngad ja vältides digilõhet. ELi sekkumine kaasab ka kaasinvesteeringuid ning aitab saavutada mastaabisäästu superarvutite ühishangetest ja hoolduskulude jagamisega teenitud kokkuhoiust. Digisuutlikkus on oluline üleilmse konkurentsi seisukohast ja kriitilise massiga suurandmete analüüsimiseks tehisintellektialases innovatsioonis. Euroopa rahvusvahelist konkurentsivõimet piirab tema väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete madal digiteeritus ehk probleem, mille lahendamiseks tuleb parandada juurdepääsu rahastamisele, tehnoloogiale ja oskustele. Keskendutakse digisuutlikkusele ja kõrgtasemel oskustele, mis on asendamatud üleilmse konkurentsiga toimetulekul, ühiskondlike probleemide käsitlemisel ja digiülemineku hüvede toomisel iga kodaniku ja ettevõtteni. Programmist toetatakse mitut ambitsioonikat projekti, millega kasutatakse parimal viisil ära seda digisuutlikkust ja uusimat digitehnoloogiat avalikku huvi pakkuvates valdkondades, nagu tervishoid, avalik haldus, kohtusüsteem ja haridus, tagades terves ELis lahenduste kättesaadavuse ja koostalitlusvõime. Selleks et tagada usaldus digitoodete ja -teenuste vastu, on keskse tähtsusega küberjulgeolek, millega tuleb tegeleda Euroopa tasandil (arvestades küberrünnete kiirust ja ulatuslikku levikut). ELi tasandi investeeringutega tagatakse avalikule ja erasektorile turvalisem taristu ning vahendid ja oskusteave rünnete lähtekoha ja levikuga tegelemiseks, ning vahendid rünnete lähtekoha väljaselgitamiseks ja ennetamiseks. Sellised investeeringud on asendamatud kodanike, valitsuste ja ettevõtete kaitsmiseks terves ELis. 2.EESMÄRGID Euroopa digiülemineku ja rahvusvahelise konkurentsivõime parandamise kiirendamiseks tehakse järgmist: ·suutlikkuse parandamine kõrgjõudlusega andmetöötluse, küberjulgeoleku, tehisintellekti ja digioskuste vallas; ·digitehnoloogia leviku ja parima kasutuse laiendamine avalikus ja erasektoris, kus on turutõrkeid (nt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul); ·ELi, liikmesriikide ja piirkondliku poliitika ühtlustamine ning era- ja tööstussektori vahendite ühendamine, et suurendada investeeringuid ja luua suurem sünergia. 3.RAKENDAMINE JA LIHTSUSTAMINE Programmi haldab keskselt komisjon viie vastastikku sõltuva ja üksteist tugevdava samba abil. 1)Selleks et üles ehitada Euroopa integreeritud superarvutite tugisüsteem (sh riistvara, tarkvara, rakendused), mida kasutatakse eelkõige avalikku huvi pakkuvates valdkondades, hangitakse ühiselt kõrgjõudlusega andmetöötluse ja andmetöötlustaristu. 2)Nii riigiasutuste kui ka ettevõtete küberjulgeolekualase suutlikkuse parandamiseks i) korraldatakse edasijõudnud lahenduste, seadmete, vahendite ja andmete hanked; ii) parandatakse juurdepääsu katsetamis- ja sertifitseerimisrajatistele ning iii) antakse tehnilist abi ja nõu. 3)Tehisintellekti avatud platvormid ja „ühine andmeruum“ hangitakse ja tehakse laialdaselt üle ELi kättesaadavaks digiinnovatsiooni keskustes, pakkudes väikeettevõtetele ja kohalikele novaatoritele katsetamisvõimalusi ja teadmisi. 4)Kõrgtasemel digioskuste sambaga pakutakse üliõpilastele ja tehnoloogiaekspertidele võimalust läbida koolitusi kõrgtasemel digitehnoloogia vallas (andmeanalüüs, robootika, tehisintellekt, plokiahel, küberjulgeolek, kõrgjõudlusega andmetöötlus, kvantarvutus jne), spetsiaalkoolitusi ja praktikat kõrgtehnoloogiat rakendavates ettevõtetes. 5)Ulatuslike kasutuselevõtuprojektidega aidatakse laialdast avalikku huvi pakkuvatel valdkondadel üle mina digiajastusse. Nendega ühendatakse liikmesriikide ja ELi investeeringud, et tagada leitavate lahenduste ning eelnenud programmide raames jätkatavate meetmete ja osutatavate teenuste ulatuslik kättesaadavus ja koostalitlusvõime. Toetatakse ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete digiüleminekut, eelkõige sellistes valdkondades nagu tehisintellekt. 4.VASTASTIKUNE TÄIENDAVUS JA SÜNERGIA MUUDE POLIITIKAVALDKONDADEGA / ELi VAHENDITE KOOSKÕLA RIIKLIKE JA PIIRKONDLIKE VAHENDITEGA Lisaks digitaalse ühtse turuni jõudmise ulatuslikumale toetamisele toetatakse digitaalse Euroopa programmiga mitme teise ELi programmi puhul vajaliku digisuutlikkuse ja laiaulatusliku kasutuselevõtu saavutamist. Mitmes valdkonnas, nagu tervishoid, avalik haldus, kohtusüsteem ja haridus, aidatakse programmiga kaasa ELi tööle tõhusate ja nüüdisaegsete avalike teenuste edendamisel. Toetusega dünaamilisele majandussektorile tugevdatakse ka majanduskasvule suunatud programme ja tööstuspoliitikat. Digiteenustele turvalise keskkonna loomine aitab kaasa kõigile digipõhistele meetmetele ja küberjulgeoleku vallas täiendatakse programmiga konkreetselt sisejulgeolekufondi raames võetavaid meetmeid. Programm saab omakorda kasu programmi „Euroopa horisont“ raames toimunud teadusuuringute- ja innovatsioonialastest läbimurretest, peavoolustades need järk-järgult avalikku huvi pakkuvatesse valdkondadesse ja aidates kaasa nende ärilisele kasutamisele. Euroopa ühendamise rahastust toetatakse füüsiliste ühenduste taristut, mis on vajalik digitaalse Euroopa programmi raames osutatavateks teenusteks. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning kohalike novaatorite digiinnovatsiooni keskustega ja piirkondlike haldusasutuste kooskõlastatud digiteerimisega parandatakse koostalitlusvõimet ja luuakse sünergia riiklike/piirkondlike programmidega Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames. Korraldatakse avatud projektikonkurss, et luua kõigis Euroopa piirkondades digiinnovatsiooni keskused, mille kaudu pakkuda tehisintellekti katsetamise võimalusi ja teadmisi, et lihtsustada väikeettevõtete digiüleminekut.

Toetatakse ka konkreetset sünergiat teiste innovatsioonivahenditega, mille hulka kuuluvad Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut ning toetus Euroopa Regionaalarengu Fondist. Täiendatud digitaalse võimaluse kavaga täiendatakse Euroopa Sotsiaalfondi+ ja programmi „Erasmus+“ eesmärke, tegeledes uue digitehnoloogia ekspertide nõudluse ja pakkumise lõhega. 5.2021.–2027. AASTAKS KAVANDATUD EELARVEERALDIS Summad jooksevhindades miljonit eurot 2021.–2027. aasta rahastamispaketi kogusumma 9 194



ÜHTNE TURG Ühtse turu programm Uue ühtse turu programmiga toetatakse ühtse turu tõhusat toimimist, tagades ametiasutuste vahelise koostöö ning teenuste osutamise kodanikele ja ettevõtetele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Programmist toetatakse ka ELi standardite kehtestamist ja eeskirjade koostamist sellistes valdkondades nagu juurdepääs turgudele ja rahastamisele, tarbijakaitse, toiduohutus, rahapesuvastane võitlus, konkurents, statistika, finantsaruandlus ja auditeerimine. Programmi raames ühendatakse edukad meetmed, nagu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) ning statistikaprogramm. Programmi täiendatakse siseturu haldamise vahendite ja teenustega, nagu Teie Euroopa portaal, Teie Euroopa Nõuanne, siseturu infoteenus ja ühtse turu probleemide eduka lahendamise võrgustik (SOLVIT). 1.EUROOPA LISAVÄÄRTUS Ühtne turg on ELi nurgakivi. Selle hüved on jätkuvalt olulisel kohal selle juures, mida kodanikud ja ettevõtted ELi puhul enim hindavad ja sellelt ootavad. ELi tasandi toetus on vältimatu ühtse turu tõhusa toimimise tagamiseks. See hõlmab ühtse turu hea halduse tagamist ning selle eeskirjade kõrget kvaliteeti ja asjakohasust. See tähendab ka selle tagamist, et kodanikel ja ettevõtetel on õiged vahendid ühtse turu mõistmiseks ja selle hüvede nautimiseks. Selleks et ühtne turg toimiks hästi, on vaja teavitatud kodanikke, õigustega tarbijaid, ettevõtteid ja eelkõige väikeettevõtteid, mis annavad kaks kolmandikku Euroopa töökohtadest. Võttes arvesse piiriülese majandustegevuse stabiilset kasvu, kiiret tehnoloogiaarengut, uute toodete/teenuste/tavade esilekerkimist, kõrgemaid tarbijaootusi ja riiklikke piiriüleseid väljakutseid, on kahetise ülesande lahendamiseks vaja katkematuid ja kooskõlastatud ELi meetmeid. Esimene ülesanne on võidelda ühtse turu jätkuva killustatusega tõhustatud koostöö, ennetusmehhanismide, nõuete täitmise tagamise ning õiguste ja võimaluste alase nõustamise ja teabevahetuse kaudu. Teine ülesanne on ELi eeskirjade ja standardite ning nende järgimise tagamise kohandamine suurenevate ja keerukate väljakutsetega. Sellised väljakutsed on eelkõige seotud väljakujunenud suundumuste (kaubanduse digiteerimine ja üleilmastumine ning kolmandatelt riikidelt oodatava konkurentsisurve suurenemine) koosmõjuga. Piiriüleste toiduohutusprobleemide vastane kaitse saab olla tulemuslik ja tõhus vaid ELi tasandil kooskõlastatuna. Nendes valdkondades on ELi lisaväärtus suurem tänu ühtsetele standarditele ja tarbijakaitsele terves ELis. Terve ELi väikeettevõtetel on samuti ühised probleemid, mis ei mõjuta suuremaid ettevõtteid ja mis takistavad neil nautimast ühtse turu hüvesid. Nende tõkete ületamiseks on vaja ELi toetust. 2.EESMÄRGID Hästitoimiv ja tulevikkuvaatav ühtne turg vajab sekkumist, millega avardatakse tarbijate võimalusi ning võimaldatakse ettevõtetel ja haldusasutustel saada täielikku kasu turu integreerimisest ja avamisest. Sellega aidatakse tugevdada nende võimet esindada ja kaitsta oma huve. Selle raames käsitletakse eri arenguetappides ettevõtete, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkreetseid vajadusi, et paremini rakendada ühtse turu võimalusi, muu hulgas juurdepääsu kaudu väljaspool ELi olevatele kiiresti kasvavatele turgudele ja üleilmsetele väärtusahelatele. Programmiga tugevdatakse liikmesriikide vahelist ja komisjoniga tehtavat õigus- ja halduskoostööd. Sellega tugevdatakse liikmesriikides nõuete täitmise tagamise suutlikkust, et tagada suurem lähenemine ja integratsioon, usaldus, tõkete edukas vältimine ning kodanike kaitse. Tagatakse kvaliteetne ja tõhus eeskirjade ja standardite kehtestamine. Ühtse turu õigusaktide täitmise tagamise eest vastutavatele osapooltele antakse tugev tõendipõhine alus ja õiged vahendid esilekerkivate ja järjest piiriülesemate probleemide lahendamiseks. Programmiga tagatakse koostöö rahvusvaheliste partneritega rahvusvaheliste standardite lähendamiseks ja ELi poliitiliste huvide edendamiseks. Programmiga edendatakse kõrgetasemelist loomatervishoidu ja loomade heaolu ning taimetervist, kaitstes seega tarbijaid ja keskkonda muu hulgas kriisideks valmisoleku ja neile reageerimise kaudu, ning tõhusaid ametlikke kontrolle kui majanduskasvu, tööhõive ja julgeoleku tootlikkustegureid, mis aitavad kaasa ühtse turu heale toimimisele ja ELi konkurentsivõime parandamisele. Selle raames kogutakse ja levitatakse kvaliteetset Euroopa statistikat, mis on asendamatu otsustamisel kõigis poliitikavaldkondades, samuti ELi algatuste toimivuse ja mõju hindamisel. 3.RAKENDAMINE JA LIHTSUSTAMINE

Komisjoni poolt keskselt hallatavate erinevate ühtse turu põhiste vahendite ühte programmi integreerimise eesmärk on vähendada kattumist, suurendada sünergiat ning lihtsustada suhtlust ja võrgustikutööd kõigi erinevate sidusrühmade rühmadega. Selline tegevuse koondamine võimaldab paremat kulude ja tulude suhet ja suuremat kulutõhusust. Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele antakse laenutagatisi InvestEU fondi asjaomase komponendi kaudu. Toetusesaajate ja haldusasutuste koormuse vähendamiseks kasutatakse järjest enam lihtsustatud kuluvõimalusi (kindlamääralised maksed, ühekordsed maksed ja ühikukulud). Edendatakse e-hangete ja e-toetuste kasutamist otseseks eelarve täitmiseks ning võimalust anda vahendite otsene haldamine enam üle täitevasutustele. Tulevase programmi raames võimaldatakse vahendeid fondi eri sammaste vahel ja nende siseselt ümber paigutada. 4.VASTASTIKUNE TÄIENDAVUS JA SÜNERGIA MUUDE POLIITIKAVALDKONDADEGA / ELi VAHENDITE KOOSKÕLA RIIKLIKE JA PIIRKONDLIKE VAHENDITEGA Tagatakse kooskõlastamine koostöömeetmetega, mida toetatakse vastavalt programmidest „Fiscalis“ ja „Toll“, mis kujutavad endast põhielemente ELi ühtse turu tugevdamise püüetes. Digitaalse Euroopa programmiga tagatakse digitaalne koostalitlusvõime ja taristu, mis on vajalik mitme ELi programmi, sealhulgas ühtse turu programmi seisukohast. Sekkumine, mille eesmärk on edendada tööjõu ja noorte liikuvust Euroopa Sotsiaalfondi+ ja programmi „Erasmus+“ raames, toimib isikute vaba liikumise – ühtse turu ühe põhivabaduse – katalüsaatorina. Ühtset turgu toetatakse konkreetselt ka Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames võetavate piiriüleste ja riikidevaheliste meetmetega, mille eesmärk on majanduskoostöö. Lisaks innustatakse programmiga väikseid ettevõtteid kasu saama läbimurdelisest innovatsioonist ja muudest lahendustest, mis on välja töötatud teiste ELi juhtprogrammide nagu „Euroopa horisont“ ja kosmoseprogramm raames. Toetades äriõiguse, lepinguõiguse, rahapesuvastase võitluse ja tarbijapoliitika meetmeid, loob tulevane ühtse turu programm sünergiat õigluse, õiguste ja väärtuste fondiga, aidates kaasa ELi õigusruumi loomisele kodanike ja ettevõtjate võrdse juurdepääsu kaudu õiguskaitsele ning kohtutöötajate asjakohase koolitamise kaudu, et tagada ettevõtlust ja tarbijaõigust käsitlevate õigusaktide täitmine. 5.2021.–2027. AASTAKS KAVANDATUD EELARVEERALDIS Summad jooksevhindades miljonit eurot 2021.–2027. aasta rahastamispaketi kogusumma, 6 089* millest: ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) 3 000* toiduohutus 1 680 statistika 552 finantsteenused 528 tarbijaküsimused 188 konkurents 140 * Käesolev rahastamispakett hõlmab InvestEU fondist eraldatud 2 miljardit eurot. Märkus. Ümardamise tõttu ei ole kogusummad päris täpsed.



ÜHTNE TURG ELi pettustevastase võitluse programm ELi pettustevastase võitluse programmiga toetatakse liikmesriikide jõupingutusi ELi finantshuvide vastaste pettuste ennetamisel ja nendega võitlemisel. 1.EUROOPA LISAVÄÄRTUS ELi finantshuvide kaitse on nii liikmesriikide kui ka ELi tasandi vastutusala. EL ei salli pettusi ja peab kaitsma oma eelarvet, eriti nappide vahendite aegadel. Kulude poolel on eelarve pettuste ja õigusnormide rikkumise ohus. Tulude poolel on samuti erilises pettuste ohus kaks olulist sisendit ELi eelarvesse: riikide poolt kogutav tollimaks ja käibemaks. Tolliliidus, milles kaubad liiguvad vabalt liikmesriikide vahel, peab riiklikel uurimisasutustel samuti olema võimalik oma jõupingutused ühendada ning kooskõlastada oma uurimist ja andmevahetust. Programmi üleeuroopaline mõõde lihtsustab piiriülest koostööd ja suhtlust. Lisaks sama valdkonna riiklikust/piirkondlikust sekkumisest tõhusamale vahendite kasutamisele võimaldab see parandada kavandamist ja seiret. 2.EESMÄRGID ELi pettustevastase programmiga nähakse ette tehnilised vahendid ja koolitus, mis võimaldavad (ühiseid) pettustevas