ET Euroopa Liidu Teataja C 50/26

Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 2/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta ning direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatst toodetud energia kasutamise edendamise kohta

(2015/C 50/02)

I. SISSEJUHATUS

Komisjon esitas 18. oktoobril 2012 eespool nimetatud ettepaneku, mis tugineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1, ja mitme kavandatud sätte osas selle artiklile 114.

Ettepaneku (1) eesmärk on muuta kütuse kvaliteeti käsitlevat direktiivi (98/70/EÜ, mida on muudetud direktiiviga 2009/30/EÜ, edaspidi „kütusekvaliteedi direktiiv”) ja taastuvaid energiaallikaid käsitlevat direktiivi (2009/28/EÜ, edaspidi „taastuvenergia direktiiv”), tuginedes nimetatud kahes direktiivis sätestatud nõudele, et komisjon peab esitama aruande, milles antakse ülevaade maakasutuse kaudse muutuse (2) mõjust kasvuhoonegaasi heitkogustele ning käsitletakse nimetatud mõju vähendamise viise, ning millele vajaduse korral lisatakse ettepanek. (3)

Euroopa Parlamendi keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon hääletas oma raporti üle 11. juulil 2013, seejärel võttis Euroopa Parlament 11. septembril 2013. aasta vastu oma esimese lugemise seisukoha. (4)

Nõukogu jõudis 13. juunil 2014 ettepaneku eelnõu suhtes poliitilisele kokkuleppele. Pärast õiguskeelelist viimistlemist võttis nõukogu oma seisukoha vastu 9. detsembril 2014 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 294 sätestatud seadusandliku tavamenetluse kohaselt.

Töö käigus võttis nõukogu arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust. Regioonide Komitee otsustas arvamust mitte esitada.

II. EESMÄRK

Komisjoni ettepaneku eesmärk on alustada üleminekut biokütustele, millega saab saavutada olulist kasvuhoonegaaside heite vähendamist ka siis, kui antakse aru maakasutuse kaudsest muutusest tingitud heite kohta. Kuigi komisjon rõhutab, et tuleks kaitsta olemasolevaid investeeringuid, on komisjoni ettepaneku ja selle põhielementide eesmärgid:

— piirata panust, mille tavalised biokütused (millega kaasneb maakasutuse kaudsest muutusest tingitud heite oht) annavad taastuvenergia direktiivis püstitatud eesmärkide saavutamisse;

— parandada biokütuse tootmisprotsesside mõju kasvuhoonegaaside heitele (vähendada kaasnevaid heiteid) kasvuhoonegaaside heite vähendamise läviväärtuse tõstmisega uute käitiste puhul, kaitstes juba töötavaid käitiseid;

— parandada täiustatud biokütuste (mille puhul maakasutuse kaudsest muutusest tingitud heide on väiksem) omaksvõttu turul, nii et taastuvenergia direktiivi eesmärkide saavutamiseks kasutataks suuremas ulatuses tavaliste asemel täiustatud biokütuseid;

— täiustada kasvuhoonegaaside heitest aruandmist nii, et liikmesriike ja kütusetarnijaid kohustatakse biokütuse puhul teatama maakasutuse kaudsest muutusest tingitud hinnangulist heidet.

III. NÕUKOGU SEISUKOHA ANALÜÜS

1. Üldine taust

Kuigi nõukogu nõustub komisjoni ja parlamendiga ettepaneku põhieesmärkide osas, sisaldas nõukogu lähenemisviis algsesse ettepanekusse tehtud muudatusi. Nõukogu eesmärgiks on tasakaalustatud lähenemisviis, milles võetakse arvesse vajadust tegeleda

— maakasutuse kaudse muutusega kogu maailmas,

— eesmärgiga pakkuda stiimuleid täiustatud biokütuste jaoks,

— selgema investeerimisperspektiiviga ja kehtivate ELi õigusaktide alusel tehtud investeeringute kaitsega.

Sellisest lähenemisviisist tulenevalt muudetakse nõukogu esimese lugemise seisukohaga komisjoni algset ettepanekut mõnevõrra, et kajastada eelkõige praegust olukorda ja ebakindlust seoses maakasutuse kaudse muutuse hinnangutega ning biokütuste tootmise ja tarbimise tingimuste ja perspektiividega, sõnastades selle ümber ja jättes mõned sätted tekstist välja. See tähendab, et nõukogu jättis arvestamata kõik Euroopa Parlamendi esimese lugemise arvamuses sisalduvad muudatusettepanekud, mis olid seotud välja jäetud sätetega. Lisaks lükati tagasi mitmed muudatusettepanekud, sest hinnati, et need ei aita asjakohaselt kaasa kõnealuse direktiivi eesmärkide saavutamisele, ning sõnastati ümber teisi sätteid, et muuta direktiiv selgemaks ja tugevamaks.

Järgmistes osades kirjeldatakse sisulisi muudatusi.

2. Peamised poliitilised küsimused

i) Tavalistele biokütustele ja uutele käitistele kehtestatav lävi

Komisjon ettepanek oli, et teraviljast ja muudest rohkesti tärklist sisaldavatest põllukultuuridest ning suhkru- ja õlikultuuridest valmistatud biokütuste ja vedelate biokütuste panus taastuvenergia direktiivi eesmärkide saavutamisse oleks kuni 5 %, seadmata piiranguid nende kogutarbimisele.

Kuna nõukogu arvab, et see künnis võib olla poliitikavahend maakasutuse kaudse muutuse mõjude leevendamiseks, on ta seisukohal, et komisjoni ettepanekut tuleb eespool nimetatud eesmärkidel muuta. Nõukogu seisukohas seatakse künnise suuruseks 7 %. Tuleb märkida, et ka parlament suurendas komisjoni pakutud künnist oma muudatusettepanekus 181 (6 %, sealhulgas energiakultuurid). Nõukogu ei toeta parlamendi muudatusettepanekut 184/REV, mis puudutab kütusekvaliteedi direktiivi kütuste kasvuhoonegaaside heitemahukuse vähendamise künnist, ning märgib, et komisjon ei ole lisanud künnise rakendamist oma ettepanekusse. Nõukogu on seisukohal, et selle rakendamine ei ole asjakohane, võttes arvesse, et kütusekvaliteedi direktiivi eesmärk on ELi kütusevaliku kasvuhoonegaaside heitemahukuse vähendamise eesmärk.

Lisaks, kuna nõukogu on nõus piirama panust taastuvenergia direktiivi eesmärkide saavutamiseks, on ta ka seisukohal, et piirmäär ei peaks takistama liikmeriikide paindlikkust, kehtestades, et künnist ületavad biokütuse kogused tuleks lugeda mittesäästlikuks ning et seetõttu liikmesriigid ei tohi neid toetada. Nõukogu ei pea seega võimalikuks nõustuda Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuga 89.

Uutele käitiste suhtes on nõukogu põhimõtteliselt nõus komisjoni lähenemisviisiga, mida toetab ka parlament, et uutes käitistes toodetavate biokütuste ja vedelate biokütuste puhul oleks alates (direktiivi jõustumise kuupäev, soovitatud kindla kuupäeva 1. juuli 2014 asemel) kasvuhoonegaaside heite vähendamise miinimumnõue 60 %.

ii) Maakasutuse kaudse muutuse hinnanguid, aruandlus ja läbivaatamine

Komisjon lisas oma esialgsesse teksti liikmesriikide ja kütusetarnijate kohustuse lisada aruandesse maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva hinnangulise heite, et võtta seda arvesse biokütuste ja vedelate biokütuste elutsükli kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise arvutamisel. Seoses uute lisadega (kütusekvaliteedi direktiivi V lisa ja taastuvenergia direktiivi VIII lisa) on tehtud ettepanek käsitleda maakasutuse kaudsest muutusest tulenevat hinnangulist heidet teatud lähteainerühmadest (5).

Nõukogu on seisukohal, et nendes sätetes tuleks paremini kajastada ebakindlust maakasutuse kaudse muutuse hinnangute modelleerimise, oletuste ja tulemuste valdkonnas, püüdes mõista maakasutuse kaudse muutuse nähtust ja toetades parimate teaduslike tõendite saamist. Nõukogu tekst sisaldab seepärast eespool nimetatud uutes lisades vahemikke, mis näitlikustavad seda ebakindlust esialgsetes maakasutuse kaudse muutuse heite hinnangutes. Liikmesriigid ja kütusetarnijad esitaksid nimetatud lisades loetletud kõigi lähteainete kategooriate biokütuste ja vedelate biokütuste kogused, ja selle alusel koostab komisjon oma aruande, mis sisaldab väärtusvahemikke, mille eesmärk on vähendada ebakindlust ja seega luua kindlamat teaduslikku alust. Seoses aruandluse ja läbivaatamisega uurib komisjon ELi poliitikavaldkondade, näiteks keskkonna-, kliima- ja põllumajanduspoliitika võimalikku mõju, ning kas arvutamisel on neid võimalik arvesse võtta.

Lisati ka tugevamaid läbivaatamise elemente, mida täiendas maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biokütuste ja vedelate biokütuste määratlemine, sealhulgas maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga, näiteks saagikuse kasvu abil saadud biokütuste määratlemise ja sertifitseerimise kriteeriumide kehtestamine, ning maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biokütuste ja vedelate biokütuste tootmise sertifitseerimissüsteemi kaalumine. Läbivaatamisklausliga jäetakse võimalus lisada säästlikkuse kriteeriumidesse kohandatud hinnangulisi maakasutuse kaudse muutuse tegureid. Peale selle kutsutakse nõukogu seisukohas läbivaatamist käsitlevas artiklis, nagu ka parlamendi muudatusettepanekutes 189, 107 ja 190, komisjoni üles kaasama oma läbivaatusesse uusima kättesaadava teabe maakasutuse kaudse muutuse hinnangute selliste peamiste eelduste kohta, nagu suundumused põllumajanduse saagikuses ja tootlikkuses, kaassaaduste jaotamine ning täheldatud üleilmne maakasutuse muutus ja raadamise määrad.

Nõukogu ei saa nõustuda parlamendi muudatusettepanekuga 60, mille eesmärk on lisada maakasutuse kaudse muutuse tegurid kütusekvaliteedi direktiivi kohasesse biokütuste elutsükli jooksul tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguste arvutamisse alates 2020. aastast, võttes arvesse maakasutuse kaudse muutuse hinnangute eespool kirjeldatud olemust. Lisaks on üldine lähenemisviis, et nõukogu seisukoha eesmärk on saavutada kütusekvaliteedi direktiivi ja taastuvenergia direktiivi muudatusettepanekute võimalikult suur sidusus.

Nõukogu on seisukohal, et kahe muudetava direktiivi sidususe eesmärgil tuleks taastuvenergia direktiivi uus lisa VIII, mida muudetakse nõukogu seisukohaga, säilitada koos kütusekvaliteedi direktiivi V lisaga, ja seda ei tohiks välja jätta, nagu parlamendi muudatusettepanekus 164.

iii) Täiustatud biokütustega seotud stiimulid

Täiustatud biokütustega seotud stiimulite edendamiseks, lisaks tavalistele biokütustele kehtestatavale lävele, tegi komisjon ettepaneku luua skeem, millega edendada täiendavalt biokütuseid, mis on valmistatud lähteainest, mille tootmine ei suurenda nõudlust maa järele, soovitades, et nende energiasisaldus tuleks taastuvenergia direktiivi transpordi eesmärgi 10 % saavutamise arvutamisel arvestada neljakordselt. Tehti ettepanek lisada kõnealuse direktiivi uus IX lisa, mis hõlmab selliseid lähteaineid, näiteks jäätmeid ja jääke.

Oma seisukohas lisas parlament liikmesriikidele kohustuslikud sihttasemed, mille kohaselt tuleb järk-järgult saavutada, et täiustatud biokütustest saadav energia moodustaks 2016. aastal vähemalt 0,5 % energiatarbimisest ja 2020. aastal vähemalt 2,5 %. IX lisa on A, B ja C osas jagatud kolme erinevasse kategooriasse, kusjuures mõned lähteained arvestatakse taastuvenergia direktiivi transpordi eesmärgi 10 % saavutamise arvutamisel ühe-, mõned kahe- ja mõned neljakordselt, ning et täiustatud biokütuste eesmärkide arvestuses arvestatakse ainult A ja C osas olevaid lähteaineid.

Nõukogu jagab eesmärki edendada maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga täiustatud biokütuste kasutamist. Kuid nõukogus valitsesid tugevad kahtlused mõnede lähteainete komisjoni pakutud neljakordse arvestamise kasu suhtes, põhjendades seda murega võimalike turumoonutuste ja pettuse ohu pärast, ning sellist skeemi ei peetud kõige tõhusamaks täiustatud biokütuste stimuleerimise vahendiks. Nõukogu seisukoht sisaldab seetõttu mitmeid elemente täiustatud biokütuste edendamiseks, säilitades samas liikmesriikide paindlikkuse tegutseda vastavalt oma võimalustele ja riigisisestele oludele: liikmesriikidel tuleb seada täiustatud biokütustele riiklikud eesmärgid, mis põhinevad kontrollväärtusele 0,5 protsendipunkti taastuvenergia direktiivi eesmärgist saavutada transpordisektoris 10 %-line taastuvenergia osakaal. Nad võivad seada madalamad eesmärgid kolme liiki põhjustel. Kuid nad peavad põhjendama 0,5 protsendipunktist madalama eesmärgi seadmist ja andma aru oma täiustatud biokütuste riiklike eesmärkide mittesaavutamise põhjustest. Komisjon avaldab kokkuvõtva aruande liikmesriikide edusammudest täiustatud biokütuste riiklike eesmärkide saavutamisel.

Pidades seega riigi tasandil õiguslikult mittesiduvaid alleesmärke täiustatud biokütustele tõhusaks stiimuliks ja selgeks investeerimissignaaliks, ei saa nõukogu toetada parlamendi seisukohas sisalduvat täiustatud biokütuste eesmärkide iseloomu ega suundumust, sest ta tunneb muret selliste biokütuste kättesaadavuse ja hinna pärast. Nõukogu ja parlament oma muudatusettepanekus 111 tunduvad olevat ühel nõul läbivaatamise vajaduse suhtes, et lisada niisuguste biokütuste kättesaadavuse hindamine, et võtta sellega seoses arvesse keskkonna-, majanduslikke ja sotsiaalseid kaalutlusi ning võimalust lisada uusi kriteeriumeid nende säästvuse tagamiseks.

Täiustatud biokütuste täiendava stiimulina laiendab nõukogu seisukoht taastuvenergia direktiivi statistiliste ülekannete vahendit, et hõlmata sellised täiustatud biokütused, ning selliste biokütuste panuse kahekordne arvestamine on laiendatud nimetatud direktiivi üldeesmärkidele.

Nõukogu seisukoht sisaldab muudetud uut IX lisa, mida on laiendatud, et lisada selle A osale uusi punkte, näiteks metsanduse jäätmed ja jäägid ning eramajapidamistest kogutud biojäätmed, mille kõigi energiakogus korrutatakse eesmärkide saavutamise arvutamisel kahega. B osa sisaldaks ainult kasutatud toiduõli ja loomset rasva, mille panust ei võeta arvesse riikliku täiustatud biokütuste eesmärgi täitmisel.

Üleminekusättena võib riikliku täiustatud biokütuste eesmärgi täitmisel arvesse võtta biokütuseid, mida valmistatakse IX lisas loetlemata lähteainetest, mille riiklikud pädevad asutused on määratlenud kui jäätmed, jäägid, toiduks mittekasutatavad tselluloosmaterjalid või lignotselluloosmaterjalid ja mida kasutatakse olemasolevates käitistes enne käesoleva direktiivi vastuvõtmist. Nõukogu arvates tuleb IX lisas eelistada ühtlustatud ja selget liigitust parlamendi seisukohas esitatud IX lisa keerukale struktuurile.

Nõukogu on üldjoontes nõus parlamendi sooviga sätteid tugevdada, et vähendada võimalikku pettuseohtu, näiteks ühe saadetise deklareerimist ELis rohkem kui üks kord, või materjali kavatsuslikku muutmist, et sellele kohalduks IX lisa, ja on võtnud arvesse muudatusettepanekutes 101 ja 185 esitatud elemente, nii et liikmesriigid edendavad niisuguste süsteemide väljatöötamist ja kasutamist, mis võimaldavad lähteainete ja nendest saadavate biokütuste kindlakstegemist ja jälgimist kogu väärtusahelas, ning tagavad, et pettuse avastamise korral võetakse meetmed. Lisaks sisaldab nõukogu seisukoht liikmesriikide aruandluskohustust, et komisjon saaks hinnata, kui tõhusad on pettuste ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks võetud meetmed, ning kas peetakse vajalikuks võtta lisameetmeid, sealhulgas liidu tasandil.

Seoses liikmesriikide ja komisjoni aruandlusega IX lisas loetletud lähteainetest valmistatud biokütuste kättesaadavuse ja jätkusuutlikkuse kohta sisaldab nõukogu seisukoht täiendavalt liikmesriikide ja komisjoni kohustust võtta vajalikul määral arvesse jäätmete raamdirektiiviga kehtestatud jäätmehierarhia põhimõtteid, biomassi astmelisuse põhimõtet, pinnases leiduva süsinikuvaru ning pinnase ja ökosüsteemide kvaliteedi vajalikul tasemel hoidmist, aga leiab, et parlamendi muudatusettepanek 59, millega antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte jäätmehierarhiale vastavuse kontrollimiseks, ei ole sobiv ega rakendatav. Nõukogu märgib, et parlamendi muudatusettepanekutes 12 ja 109 kutsutakse komisjoni ühtemoodi üles esitama aruande täiustatud biokütuste kättesaadavuse kohta ning jäätmetest, jääkidest, kaassaadustest või muudest kui maakasutusega seotud lähteainetest toodetud biokütuste majandusliku ja keskkonnamõju kohta.

iv) Taastuvelektri stiimulid ja energiatõhususe meetmed

Komisjoni ettepanek käsitles maakasutuse kaudse muutuse riski leevendusvõimalusi, mis on otseselt seotud biokütuste tootmise ja tarbimisega. Kuid nõukogu arvates on üldist eesmärki, milleks on transpordi süsinikusisalduse vähendamine, võimalik edendada ka taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia ulatuslikuma kasutamisega. Nõukogu tekstis suurendatakse seetõttu elektriliste raudteetranspordivahendite ja elektriliste maanteesõidukite tarbitud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia panuse arvutamiseks kasutatavaid kordajaid, et suurendada nende kasutamist ja turuosa.

Parlamendi seisukohas ei ole võrreldavaid sätteid. Euroopa Parlament palub siiski komisjonil teha soovitusi täiendavate meetmete kohta, et edendada ja suurendada energiatõhusust ja energiasäästu transpordis, mida võiks arvesse võtta transpordisektoris tarbitud taastuvatest energiaallikatest toodetud energia koguse arvutamiseks taastuvenergia direktiivi transpordi eesmärgi 10 % täitmise arvutamisel (muudatusettepanekud 153 ja 154). Kuigi nõukogu leiab, et suurem energiatõhusus on üldiselt oluline tegur transpordi süsinikusisalduse vähendamiseks, on ta seisukohal, et selleks võetud meetmed ja nende vastav mõju ei peaks olema osa taastuvenergia direktiivi muutmise direktiivist.

v) Vastavus säästlikkuse kriteeriumidele: Vabatahtlikud kavad ja vastastikune tunnustamine

Taastuvenergia ja kütusekvaliteedi direktiivide kohaste vabatahtlike kavade toimimise aruandluse ja läbivaatamine osas on nii nõukogu kui ka parlament lisanud üksikasjalikud ja väga sarnased aruandluse sätted, et anda komisjonile võimalus hinnata kavade sõltumatust, läbipaistvust, sidusrühmade kaasatust ja üldist töökindlust (muudatusettepanekud 54, 58 ja 103), ja nõukogu tekstis palutakse komisjonil esitada ettepanek vajaduse korral muuta taastuvenergia ja kütusekvaliteedi direktiivide vabatahtlikke kavasid puudutavaid sätteid, et edendada parimaid tavasid.

Vabatahtlike kavade ning biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse kriteeriumide järgimise riiklike kavade vastastikuse tunnustamise osas leiab nõukogu, et siseturu tõrgeteta toimimise hõlbustamiseks on kõigi kavade puhul asjakohane täpsustada vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise tingimusi. Selleks on nõukogu seisukohas sätted kütusekvaliteedi ja taastuvenergia direktiivide jaoks, mille abil võib liikmesriik teavitada oma riiklikust kavast komisjoni, kes hindab seda esmajärjekorras. Otsus esitatud riikliku kava vastavusest võetakse vastu kooskõlas kontrollimenetlusega, ning positiivselt hinnatud kava vastastikusest tunnustamisest teiste kavade poolt, sealhulgas asjakohaste artiklite kohaselt loodud vabatahtlike kavade poolt ei saa keelduda. Parlamendi seisukoht sisaldab kontrollikavade automaatset vastastikust tunnustamist (muudatusettepanek 102), mida nõukogu ei pea asjakohaseks.

vi) Delegeeritud õigusaktid

Komisjon tegi suure hulga ettepanekuid kütusekvaliteedi ja taastuvenergia direktiivide muutmiseks, eelkõige seoses komisjonile antavate volitustega võtta vastu õigusakte kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291.

Nõukogu vaatas need sätted läbi, võttes arvesse pärast kõnealuse kahe direktiivi vastuvõtmist Euroopa Liidu toimimise lepinguga kaasnenud muudatusi ja eelkõige artiklit 290, milles käsitletakse õigust võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad, ja mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi. Sellest tulenevalt otsustas nõukogu piirata viieks aastaks komisjonile antavaid õigusi seoses biokütuse tootmisviiside hinnanguliste tüüpiliste ja vaikeväärtuste ning kütuste spetsifikatsioonidega seotud lubatud analüüsimeetodite ja bioetanooli sisaldava bensiini aururõhu puhul lubatud erandi lisamisega kütusekvaliteedi direktiivi muudatustesse, ning seoses IX lisa lähteainete ja kütuste loetelu võimaliku täiendamisega, ning biokütuse ja vedela biokütuse tootmisviiside hinnanguliste tüüpiliste ja vaikeväärtuste lisamisega taastuvenergia direktiivi. Nõukogu ei saa seetõttu nõustuda parlamendi seisukoha muudatusettepanekutega, millega vaadatakse läbi või lisatakse sätted, milles käsitletakse nõukogu poolt komisjonile mitteantud volituste delegeerimist.

Seoses komisjoni pakutud teiste sätetega volituste delegeerimise kohta on nõukogu jõudnud põhjaliku juhtumipõhise analüüsi alusel järeldusele, et mõistlikumad on kas rakendusaktid või seadusandlik tavamenetlus.

vii) Põhjendused

Nõukogu muutis põhjendusi, et need oleksid kooskõlas direktiivi muudetud rakendusosaga, ning nõukogu seisukoht parlamendi muudetud põhjenduste suhtes on seetõttu kooskõlas nõukogu seisukohaga rakendussätteid käsitlevate parlamendi muudatusettepanekute kohta. Vt lisaks allpool põhjenduse punkti 4.

3. Muud poliitilised küsimused

Maakasutuse kaudse muutuse heite ja täiustatud biokütuste suhtes leidis nõukogu, et suurema selguse ja ühtsuse jaoks on vaja kütusekvaliteedi ja taastuvenergia direktiividesse lisada mitu uut määratlust. Kuigi parlamendi seisukoht sisaldab suurt hulka uusi määratlusi (muudatusettepanekud 34–37, ja 69–76), mis ei ole nõukogu arvates vajalikud, võib märkida, et mõned pakutud uued määratlused kattuvad vähemalt osaliselt nõukogu lisatud määratlustega (eelkõige „toiduks mittekasutatava tselluloosmaterjali” ja „lignotselluloosmaterjali” osas).

Biokütustest ja vedelatest biokütustest tulenevate kasvuhoonegaaside mõju arvutamise suhtes otsustas nõukogu vastupidiselt komisjoni ettepanekule, et tuleks säilitada soodustustegur biokütuse või muu vedela biokütuse korral, kui biomass saadakse rikutud maalt.

4. Muud Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud muudatusettepanekud

Ülejäänud muudatusettepanekud, mida ei peetud vajalikuks või asjakohaseks kõnealuse direktiivi eesmärkide saavutamisel, ning seetõttu ei ole lisatud nõukogu seisukohta, käsitlevad järgmist:

— nõue kütusetarnijatele tagada konkreetse maksimaalse hapniku- ja etanoolisisaldusega bensiini turuleviimine (muudatusettepanek 38), nõue liikmesriikidele tagada taastuvatest energiaallikatest toodetud energia konkreetne osakaal bensiini puhul (muudatusettepanek 152/rev), ja diislikütusesse segatud FAME protsent (muudatusettepanek 39);

— lennunduses kasutatava biokütuse tarnijad (muudatusettepanek 40);

— biokütuse tootmiseks kasutatava maaga seotud kolmandate isikute seaduslikud kasutus- ja valdusõigused ning vabatahtlik, eelnev ja teavitatud nõusolek (muudatusettepanekud 49 ja 96);

— komisjoni aruanne mõju kohta, mida kasvav nõudlus biokütuste järele avaldab sotsiaalsele jätkusuutlikkusele, ja biokütuste tootmise mõju kohta taimsete valkude ja toiduainete taskukohase hinnaga kättesaadavusele (muudatusettepanek 40);

— kolmandate riikidega kahe- või mitmepoolsete biokütuste säästlikkust käsitlevate lepingute sõlmimine ja sisu (muudatusettepanekud 55 ja 100);

— päritolutagatised seoses eesmärkide saavutamisega ning statistiliste ülekannete, ühisprojektide või ühiste toetuskavade kasutamine (muudatusettepanek 88);

— maa säästev majandamine (muudatusettepanek 97);

— Eurostati väljaanded biokütuste kaubandusega seotud teabe, impordi- ja ekspordiandmete, ning biokütuste tööstusega seotud tööhõiveandmete kohta (muudatusettepanekud 98 ja 99);

— muud põhjendused (muudatusettepanekud 4, 8, 13, 129, 16, 17, 22, 24, 25, 27, 30).

IV. KOKKUVÕTE

Nõukogu võttis oma seisukoha koostamisel täiel määral arvesse komisjoni ettepanekut ja Euroopa Parlamendi esimese lugemise arvamust. Euroopa Parlamendi muudatusettepanekute osas on nõukogu arvamusel, et teatavat hulka muudatusettepanekuid on nõukogu seisukohas juba kas põhimõtteliselt, osaliselt või täielikult arvesse võetud.

(1) 15189/12 ENV 789 ENER 417 ENT 257 TRANS 346 AGRI 686 POLGEN 170 CODEC 2432

(2) Ingliskeelne lühend ILUC (indirect land-use change).

(3) Direktiivi 2009/30/EÜ artikli 7d lõige 6 ja direktiivi 2009/28/EÜ artikli 19 lõige 6.

(4) A7-0279/2013

(5) Teravilja- ja muud tärkliserohked kultuurid ning suhkru- ja õlikultuurid.