Lühikokkuvõte Soome kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase on jätkuvalt kõrge. Hiljuti loodud kohtute haldamise amet on hakanud täielikult toimima ja lisaks oma tavapäraste ülesannete täitmisele aitas amet kohtutel reageerida COVID-19 pandeemiale. Soome riigiprokuratuuri reform on aidanud suurendada prokuratuuri tõhusust sellega, et on võimaldanud tegevust tsentraliseerida, töötada välja ühtsed tavad, teha paremat koostööd ja jaotada ressursse ühtlasemalt. Ametiasutused viivad ellu mitut projekti, et parandada kohtusüsteemi digiteerimist ja muuta õigusabisüsteem kättesaadavamaks. Soomet peetakse jätkuvalt üheks kõige vähem korrumpeerunud riigiks ELis ja maailmas. 27. mail 2021 võeti vastu valitsuse terviklik korruptsioonivastane strateegia. Strateegia eesmärk on tugevdada korruptsioonivastast võitlust, sealhulgas kohustuste selgitamise, teadlikkuse suurendamise ja ennetamise, korruptsioonivastaste õigusaktide läbipaistvuse ja tulemuslikkuse parandamise ning asjakohaste uuringute abil. Kuigi ametiasutused pööravad suurt tähelepanu võitlusele finantskuritegevuse vastu ja on astunud samme piiriülese altkäemaksu tõkestamiseks, on endiselt probleeme selle avastamise ja selle eest vastutusele võtmisega. Lobitöö on praegu endiselt reguleerimata, kuid valitsus koostab õigusakti, millega nähakse ette läbipaistvusregister. Ühtlasi arutatakse seadusandlike algatuste üle, et lahendada avaliku halduse ja erahuvide vahelise pöördukse efektiga seotud probleeme. Arutlusel on ametiisikute vara deklareerimise muudetud süsteem ja ettepanek rikkumisest teatajate kaitse reguleerimise kohta peaks jõustuma uue eraldiseisva õigusaktina 2021. aasta lõpus. Üldiselt on Soomes tagatud ajakirjanikele ja meediatöötajatele vaba ja kaitstud keskkond. Peamist meediavaldkonda reguleerivat asutust, Soome transpordi- ja sideametit, peetakse õiglaseks ja läbipaistvaks, kuid selle majanduslik olukord on endiselt keeruline. Vastu on võetud uued spetsiifilised õigusaktid, millega pannakse meediateenuse osutajatele kohustus teha teave oma omandistruktuuri kohta avalikkusele kättesaadavaks. Loodi ettevalmistav töörühm, et põhiseadusega tagatud juurdepääsu dokumentidele veelgi laiendada, tagades vastavuse ja hõlmates rohkem teavet. Valitsus kavatseb muuta ka kriminaalseadustikku, et hõlbustada õigusvastaste ähvarduste ja haavatavate ohvrite, näiteks vabakutseliste ajakirjanike vastu suunatud rünnakute eest vastutusele võtmist. Naisajakirjanike vastase vaenukõne tõkestamiseks valmistab valitsus ette veel üht sugu puudutavat muudatust kriminaalseadustikus, mis lisatakse põhjuste hulka, mille alusel suurendatakse karistust (mis tahes) süüteo eest. Lisaks arutab valitsus ajakirjanduse ajutise toetuskava kõrval, mis oli seotud konkreetselt COVID-19 pandeemiaga, Soome ajakirjanduse toetamise alalise abimehhanismi kehtestamist. Valitsus on vastu võtnud parema õigusloome tegevuskava, mille eesmärk on parandada õigusaktide kvaliteeti, kavandamist ja läbipaistvust. Enamik COVID-19 pandeemia kontekstis võetud meetmetest võeti tavaliste õigusaktide alusel. Kui kasutati erakorralisi volitusi, oli nõutav parlamendi heakskiit ja eelnev põhiseaduslikkuse kontroll. Reformi, mille eesmärk on täpsustada õiguskantsleri ja ombudsmani kui kahe peamise põhiõiguste kaitsmisega tegeleva institutsiooni ülesandeid, toetavad mõlemad institutsioonid ja see on kavas esitada parlamendile 2021. aasta sügisel. Uus kodanikuühiskonna poliitika nõuandekogu – platvorm, mis on hõlbustanud viljakat suhtlemist avaliku sektori asutuste ja kodanikuühiskonna vahel – valitakse 2021. aasta sügisel.



I.Kohtusüsteem

Soome kohtusüsteemi moodustavad üldkohtud ja halduskohtud. Üldkohtud jagunevad 20ks esimese astme kohtuks, viieks apellatsioonikohtuks ja kõrgeimaks kohtuks. Halduskohtud liigituvad kuueks piirkondlikuks halduskohtuks ja kõrgeimaks halduskohtuks. Peale selle on Soomes kolm erikohut . Kohtute juhtimise, sealhulgas eelarvete, hoonete ja IKT-süsteemide haldamise eest vastutab sõltumatu kohtute haldamise amet . Kohtunike ametisse nimetamiseks teeb valitsusele ettepaneku sõltumatu kohtunike ametisse nimetamise nõukogu, kuid ettepanekud kõrgeima kohtu ja kõrgeima halduskohtu kohtunike ametisse nimetamiseks teevad kõnealused kohtud ise . Ametlikult nimetab kohtunikud ametisse vabariigi president . Riigiprokuratuur on sõltumatu riigiasutus, mida juhib peaprokurör, kelle nimetab ametisse president justiitsministeeriumi ettepanekul. Peaprokuröri ametist vabastamise ja tema volituste peatamise õigus on valitsusel . Soome advokatuur on avalik-õiguslik organisatsioon, mille ülesanne on advokaatide kutsealase tegevuse järelevalve. Advokaatide vastu algatatud distsiplinaarmenetlusi viib läbi distsiplinaarnõukogu, mis on Soome advokatuuriga kõrvuti tegutsev sõltumatu järelevalveorgan . Soome osaleb Euroopa Prokuratuuri tegevuses.

Sõltumatus

Soome kohtusüsteemi iseloomustab väga suur tajutav sõltumatus. Kohtute ja kohtunike tajutava sõltumatuse tase on pidevalt väga kõrge: 83 % üldsusest ja 86 % ettevõtjatest peab seda võrdlemisi suureks või väga suureks . Alates 2016. aastast on need tasemed püsinud väga kõrged nii üldsuse kui ka ettevõtjate seas. Üldsuse puhul paranes tase ühtlaselt kuni 2019. aastani ja ettevõtjate seisukohalt on see paranenud kahel viimasel aastal.

Kohtute haldamise amet alustas tegevust 2020. aasta jaanuaris ja on kujunenud oluliseks kohtu tööd hõlbustavaks institutsiooniks. Pärast loomist 2020. aasta jaanuaris, nagu on märgitud õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes, on kohtute haldamise amet, kohtute haldamise eest vastutav uus sõltumatu asutus end esimesel tegevusaastal sisse seadnud ning ehitanud üles oma struktuurid ja tugevdanud oma menetlusi. Samal ajal on ta täitnud oma tavapäraseid ülesandeid, mis on seotud kõigi kohtute keskhalduse funktsiooni täitmisega ja kohtunikele koolituste korraldamisega koostöös õiguskoolituse nõukoguga . Ta on suhelnud aktiivselt kohtutega, aidates kaasa korrapärastele kohtumistele kõigi kohtute juhtidega, et hinnata nende vajadusi. Sidusrühmad teatasid, et kohtute haldamise amet osales aktiivselt kohtute toetamises . Kohtute haldamise ameti loomine on võimaldanud kohtutel keskendada oma ressursid põhiülesannetele ning on kohtusüsteemi sõltumatust veelgi tugevdanud .

Kvaliteet

Prokuratuuri reform on hakanud andma tulemusi: tõhusus ja spetsialiseerumine on suurenenud. 2019. aasta septembris ühendati peaprokuratuur ja 11 kohalikku prokuratuuri üheks riigiprokuratuuriks . Ümberkorraldamine on võimaldanud tegevust tsentraliseerida ja töötada välja ühtsed riiklikud süüdistuse esitamise tavad, parandada prokuratuurisisest koostööd ja jaotada vahendeid ühtlasemalt . See võimaldas ka prokuröride suuremat spetsialiseerumist . See tõi kaasa tõhususe paranemise, mida tõendab muu hulgas lahendatud juhtumite arvu suurenemine prokuröri kohta . Reform on oluline ka korruptsioonivastase võitluse jaoks (vt II jagu). Prokuratuur teatas lahendamata juhtumite kuhjumisest, mis on osaliselt tingitud COVID-19 pandeemiast, ning sai nende lahendamiseks täiendavaid rahalisi vahendeid .

Ametiasutused viivad ellu mitut projekti kohtusüsteemi digiteerimise parandamiseks. Haldus- ja erikohtute uus kohtuasjade haldamise süsteem, mis töötati välja koostöös kohtunikega, viidi lõpule 2020. aasta detsembris ja see võeti kasutusele kõigis vastavates kohtutes, kuigi on ilmnenud mõned tehnilised probleemid. Muu hulgas võimaldab süsteem kasutajatel esitada kaebusi, saada kätte dokumente ja kontrollida menetluse seisu veebis. Samuti võimaldab see väljastada otsuseid masinloetavas vormingus. Praegu töötatakse välja sarnast kohtuasjade haldamise süsteemi üldkohtute jaoks ja see peaks valmima 2022. aasta lõpuks. Lisaks sai justiitsministeerium 2020. aasta lõpus valmis süsteemi, mis võimaldab kohtute ja muude asutuste otsuseid automaatselt anonüümseks muuta ja neile märkusi lisada, mis peaks suurendama dokumentide elektroonilist kättesaadavust . Lisaks töötab justiitsministeerium välja uut aruandlusvahendit, mida kasutavad kohtud ja mõned muud asutused ning mis peaks suurendama kogutud teabe kasutatavust .

Ametiasutused tellisid projekte, et muuta õigusabisüsteem kättesaadavamaks. Keskmiselt peetakse kohtumenetluste kulusid suureks, mis võib takistada õiguskaitse kättesaadavust, eriti keskmise sissetulekuga inimeste puhul . Pärast valitsuse programmi, mille eesmärk on uurida võimalust tõsta õigusabiga seotud sissetuleku piirmäärasid, et parandada õigusabi kättesaadavust keskmise sissetulekuga inimeste jaoks, algatas justiitsministeerium 2020. aasta juunis uurimisprojekti, et uurida õigusabi kättesaadavust . Ühtlasi on justiitsministeerium alustanud projekti, et uurida võimalusi riikliku õigusabi ja vanema hooldusõigusega tegeleva keskameti loomiseks. Uus asutus koondaks õigusabi haldamise, et tagada selle piisav ja võrdne pakkumine kogu riigis . 2019. aastal käivitatud õigusabi valveteenuse ettevalmistamine on peatatud, kuniks ametiasutused uurivad rahastamisvõimalusi .

Kohtute haldamise amet pakkus COVID-19 pandeemia ajal kohtutele jätkuvalt aktiivselt tuge. Alates COVID-19 pandeemia algusest on kohtute haldamise amet teinud erilisi jõupingutusi, et aidata kohtutel pandeemiale reageerida . Muu hulgas osutas asutus abi kriisikommunikatsiooni valdkonnas, avaldas juhendi kaugühenduste kasutamise kohta kohtumenetluses ja korraldas IT-seadmetega varustamise . Korrapärased kohtumised kohtute juhtkonnaga (vt eespool) võimaldasid neil arutada konkreetsete küsimuste käsitlemise meetodeid ja jagada oma kogemusi kolleegidega.

Tõhusus

Kohtusüsteem toimib jätkuvalt tõhusalt. See toimib keskmisel tasemel, kui arvestada hinnangulist aega, mis kulub nii tsiviil- kui ka kaubandusvaidluste ja haldusasjade lahendamiseks. Alates 2016. aastast on tsiviil- ja kaubandusvaidluste puhul algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr mõnevõrra langenud, kuid on siiski 100 % juures, samal ajal kui haldusasjades on algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr langenud 112 %-lt 2018. aastal 100 %-le 2019. aastal . Pooleliolevate kohtuasjade arv on iseäranis väike tsiviil- ja kaubandusvaidluste puhul ning keskmine haldusasjades, mis näitab, et kohtusüsteem suudab oma töökoormusega üldiselt hästi toime tulla . Kuigi üldiselt on kohtud suutnud COVID-19 pandeemia ajal tegevust jätkata, on sidusrühmad teatanud viivitustest menetlustes ja mõni kohus tegeleb praegu kogunenud lahendamata kohtuasjadega.

II.Korruptsioonivastane raamistik

Soomes ei ole spetsiaalset korruptsioonivastast ametit ning vastutus korruptsioonivastase võitluse eest on jagatud eri ametiasutuste ja organite vahel. Muu hulgas kuuluvad nende hulka justiitsministeerium, rahandusministeerium, politsei, maksuamet, konkurentsi- ja tarbijakaitseamet, parlamendi ombudsman ja õiguskantsler. Justiitsministeeriumi kriminaalpoliitika ja kriminaalõiguse osakond jätkab järelevalvetööd, et ennetada korruptsiooni, ja koordineerib riiklikku korruptsioonivastase võitluse koostöövõrgustikku, kuhu kuuluvad asjaomased ministeeriumid, politsei, prokuratuur, ettevõtjad, tööstusharude esindajad ja valitsusvälised organisatsioonid.