1. Probleemi kirjeldus

Kasvuhoonegaaside (KHG) kontsentratsioon atmosfääris suureneb ning seetõttu kasvab globaalse kliimamuutuse oht. Sellega seotud probleemide lahendamiseks rakendab ja kavandab EL mitmeid leevendusmeetmeid. Kasvuhoonegaaside heite seire, hindamise, aruandluse ja tõendamise kindla raamistiku loomine on selle protsessi oluline osa, kuna see võimaldab ELil muu hulgas tõhusamalt välja töötada ja rakendada tulevasi poliitikasuundi ning hinnata ja tõendada võetud kohustuste täitmist.

Otsus 280/2004/EÜ ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta[1] (seiremehhanismi otsus) ning selle rakendussätted (otsus 2005/166/EÜ)[2] on peamised kasvuhoonegaaside heite seiret, aruandlust ja tõendamist käsitlevad õigusaktid. Nendes õigusaktides on sätestatud üksikasjad aruandluseks, milles käsitletakse kasvuhoonegaaside inimtekkelist heidet ja selle sidumist neeldajates, samuti heite vähendamise riiklike programme, kasvuhoonegaaside heite prognoose ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kliimapoliitikat ja -meetmeid käsitleva teabe esitamiseks.

Kogemus, mis on saadud otsuse 280/2004 ja selle rakendussätete (otsus 2005/166) rakendamisel kuue aasta jooksul ning rahvusvahelistel läbirääkimistel ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni eri nõuete rakendamisel, on näidanud, et on valdkondi, mida saaks oluliselt parandada. Lisaks on vaja tõhustada leevendusmeetmeid ning täita uusi või tulevasi rahvusvahelisi ja siseriiklikke kohustusi, sealhulgas Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke, ning selleks tuleb seire- ja aruandlussüsteemi parandada.

Täpsemalt püütakse seiremehhanismi käsitleva otsuse läbivaatamisega lahendada järgmisi probleeme:

§ Kehtiv seire- ja aruandlussüsteem ei ole piisav uutest õigusaktidest tulenevate uute nõuete rakendamiseks.

Nõukogus ja Euroopa Parlamendis heakskiidetud ning Euroopa Parlamendi poolt 17. detsembril 2008. vastuvõetud kliima- ja energiapaketiga kehtestati liikmesriikidele uued seire- ja aruandlusnõuded, mille jõustamiseks tuleb need inkorporeerida otsuse 280/2004/EÜ läbivaatamisse.

Tulevase poliitika väljatöötamise ja rakendamise toetamiseks ei ole ELi tasandil piisavalt andmeid.

Mitmes valdkonnas ja sektoris, mis on olulised kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks ja ELi tasandil meetmete võtmiseks, ei ole praegu piisavalt andmeid või ei ole kogutud piisavalt täpseid andmeid selleks, et võimaldada ja toetada tõhusat poliitika kujundamist ja rakendamist. See puudutab järgmisi valdkondi: a) meretransport; b) lennundus; c) maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus ning d) kliimamuutustega kohanemine.

Kehtivas seire- ja aruandlussüsteemis ei võeta arvesse viimaseid ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaseid rahvusvahelisi arengusuundi ning süsteem ei ole piisav uute rahvusvaheliste kohustuste täitmise tagamiseks.

EL võttis endale rahvusvahelise kohustuse anda arenguriikidele kiiresti märkimisväärset pikaajalist rahalist ja tehnoloogiaalast abi. Selleks et EL oleks nähtav, et tema kliimamuutusi käsitlev sõnum edastataks selgelt ning et tagada ELi usaldusväärsus rahvusvaheliste partnerite silmis, on vaja läbipaistvat ja põhjalikku teavet antava abi liigi ja suuruse kohta. Eespool kindlaksmääratud probleemid on sageli andnud teistele riikidele põhjust kriitikaks, et EL ja liikmesriigid ei täida oma kohustusi, ning need probleemid tuleb lahendada.

Selleks et jälgida heite piiramise eesmärkide täitmisel saavutatud edu, eelkõige Euroopa 2020. aasta strateegia raames, on vaja täiendavaid andmeid ja teavet.

Majanduskasvu tagamiseks ja töökohtade loomiseks väljatöötatud uue tervikliku ELi majanduspoliitika strateegia ehk Euroopa 2020. aasta strateegia põhieesmärgid sisaldavad ka ELi ja riiklikke heite piiramise eesmärke.

Seiremehhanismi käsitleva otsuse alusel praegu esitatava teabe puhul on täheldatud puudusi seoses läbipaistvuse, õigeaegsuse, kooskõlalisuse, täielikkuse ja võrreldavusega.

Suhteliselt suur nõuete täitmatajätmise juhtude osakaal viimastel aastatel osutab, et kehtiva seire- ja aruandlussüsteemi läbipaistvust, täpsust, kooskõlalisust ja tõhusust oleks võimalik suurendada.

Kogemus on näidanud, et kehtivaid aruandlusnõudeid on vaja kindlasti lihtsustada ja ühtlustada.

Seiremehhanismi otsuse rakendamise kogemus näitas, et teatavate aruandlusnõuete abil ei saavutatud oodatud tulemusi või ei kasutatud teavet nii, nagu eeldati. Samuti näitas see, et aruandlust käsitlevaid vahendeid saaks mõnel juhul paremini siduda.

2. Subsidiaarsuse analüüs

Õigusakti ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1. Õigusakti ettepanek aitab saavutada ELi toimimise lepingu artikli 191 lõikes 1 sätestatud õiguslikke eesmärke, täpsemalt võidelda kliimamuutuste vastu (leevendamine ja kohanemine). Õigusakti ettepaneku eesmärk on parandada ELi poliitika kujundamiseks ja otsuste vastuvõtmiseks vajaliku teabe kättesaadavust ning ELi ja liikmesriikide poolt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaselt esitatavate aruannete vastavust ja kooskõla. Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada vähemaga kui õigusakti ettepanek. Riiklike meetmetega ei suudetaks rahvusvaheliselt kokkulepitud kohustusi täita ning nendest ei piisaks, et saavutada otsuse nr 406/2009/EÜ (milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks) alusel kehtestatud eesmärke. Seepärast on vajalik, et EL looks vajalikud eeldused ning kehtestaks ühtlustatud aruandlusraamistiku ELi ja rahvusvaheliste nõuete täitmiseks. ELi tasandil meetmed tooksid riiklike meetmetega võrreldes selget kasu, kuna need on tõhusamad.

3. ELi algatuse eesmärgid

Üldeesmärk on õigeaegne ning läbipaistev, täpne, täielik, kooskõlaline ja võrreldav aruandlus ELi ja liikmesriikide tasandil, millega:

(a) toetada ELi ja liikmesriike ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel võetud kohustuste täitmisel;

(b) toetada ELi ja liikmesriike kliimamuutuste mõju leevendamise ja nendega kohanemisega seotud siseriiklike kohustuste täitmisel;

(c) toetada ELi poliitikasuundade tõhusat arendamist ja rakendamist.

3.1 Eri- ja tegevuseesmärgid

§ Rakendada liikmesriikide jõupingutusi käsitleva otsuse ja heitkogustega kauplemist käsitleva läbivaadatud direktiivi seire- ja aruandlusnõuded

o Tegevuseesmärgid:

§ kehtestada andmekogude ülevaatamise ja liikmesriikide jõupingutusi käsitleva otsusega kehtestatud nõuetele vastavuse hindamise tsükkel;

§ inkorporeerida enampakkumistulusid käsitlevad aruandlusnõuded nagu on sätestatud heitkogustega kauplemise süsteemi läbivaadatud direktiivis.

§ Parandada praegust seire- ja aruandlusraamistikku tulevaste ELi ja rahvusvaheliste õigusaktidega seotud vajaduste täitmiseks

o Tegevuseesmärgid:

§ kehtestada meretranspordi seire- ja aruandlusnõuded;

§ kehtestada aruandlusnõuded, mis käsitlevad lennunduse muud mõju kliimale kui CO2-heide;

§ kehtestada kliimamuutustega kohanemist käsitlevad aruandlusnõuded;

§ kehtestada maakasutust, maakasutuse muutust ja metsandust käsitlevad täiendavad aruandlusnõuded;

§ Parandada ELi ja liikmesriikide aruandlust seoses arenguriikidele antava rahalise ja tehnoloogiaalase abiga, tagades ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaste rahvusvaheliste kohustuste järgimine

o Tegevuseesmärk määrata täpselt kindlaks arenguriikidele antavat rahalist ja tehnoloogilist abi käsitlevad aruandlusnõuded;

§ Suurendada seiremehhanismi otsuse alusel esitatavate aruannete kooskõla muude õhusaasteaineid käsitlevate ELi õigusaktide alusel esitatavate aruannetega

o Tegevuseesmärk: luua seosed ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kasvuhoonegaaside heitearuannete, Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistrisse ning heitkoguste siseriiklikke ülemmäärasid käsitleva direktiivi („NEC-direktiiv”) ja fluoritud gaase käsitleva määruse kohaselt esitatud teabe vahel;

§ Parandada aruandlust, võttes arvesse rakendamisest saadud õppetunde

o Tegevuseesmärgid:

§ parandada prognoose, poliitikasuundi ja meetmeid käsitlevat aruandlust;

§ parandada riiklikke andmekogusid käsitlevate aruannete ettevalmistamist;

4. Poliitikavalikud ja mõju hindamine

Seiremehhanismi otsuse läbivaatamisega aidatakse rakendada juba vastuvõetud ELi poliitikasuundi ja kohustusi, eelkõige ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaseid kohustusi, kliima- ja energiapaketi kohaseid eesmärke ja õigusakte ning Euroopa 2020. aasta strateegiat. Paljude asjaomaste valdkondade puhul hinnati konkreetset keskkonna-, sotsiaalset ja majanduslikku mõju juba siis, kui täpseid eesmärke ja poliitikasuundi sisaldav kliima- ja energiapakett vastu võeti[3]. Seiremehhanismi otsuse ja rakendussätete läbivaatamisega suurendatakse kõnealuste õigusaktidega seotud mõjuhinnangutes kindlakstehtud keskkonnakasu ning tagatakse eesmärkide saavutamise nõuetekohane seire.

Keskkonnamõju

Seiremehhanismi otsuse läbivaatamisega püütakse parandada ELi keskkonnatoimet:

a) tagades parema kvaliteediga ja täielikemate andmete kättesaadavuse (andmete kvaliteet/täielikkus);

b) võimaldades siseriiklikke ja rahvusvahelisi eesmärke, kohustusi ja nõudeid paremini täita (siseriiklike ja/või rahvusvaheliste kohustuste täitmine) ning

c) võimaldades tulevikus selles valdkonnas kujundada, välja töötada ja rakendada uusi poliitikasuundi (tulevase poliitika väljatöötamine/rakendamine).

Iga võimaliku poliitikasuuna keskkonnamõju on hinnatud kolme eespool nimetatud kriteeriumi põhjal, kombineerides neid vastavalt vajadusele (kasutatud hindamisskaala: + või – märgib positiivset või negatiivset mõju, = tähendab, et mõju ei ole, +/– väike mõju, ++/-- keskmine mõju, +++/--- suur mõju).

Eraldi hinnati ka nõuetele vastavuse ja lihtsustamisega seotud aspekte. (Nõuetele vastavuse hindamisel kasutatud skaala: LL: vähetõenäoline, ML: keskmiselt tõenäoline, HL: väga tõenäoline).

Majanduslik mõju

Seiremehhanismi otsus on vahend, millega rakendatakse siseriiklikke ja rahvusvahelisi aruandlusnõudeid. Kõnealuste nõuete täitmine toimub riiklikul tasandil ning seepärast on peamine seiremehhanismi otsuse läbivaatamisega kaasnev majanduslik mõju seotud halduskoormusega, mida liikmesriikide riigiasutused peaksid tõenäoliselt kandma, kui muudatused ellu viiakse.

Muu mõju (sotsiaalsetele aspektidele, tööhõivele, tööstusharule, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele avaldatav mõju)

Kavandatud poliitikasuundadel oleks väga väike sotsiaalne mõju, mis on seotud teabe edastamisega üldsusele, ning seda ei ole mõjuhinnangus eraldi käsitletud.

Seiremehhanismi otsusega ei kehtestata väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ega tööstusharu jaoks ei otseseid ega kaudseid aruandlusnõudeid ning tõenäoliselt ei mõjuta otsus ka tööhõivet mingil viisil ning seepärast neid mõjusid täpsemalt ei hinnatud.

4.1 Kehtestatakse ELi tasandil andmekogude ülevaatamise ja liikmesriikide jõupingutusi käsitleva otsusega kehtestatud nõuetele vastavuse hindamise tsükkel

Võimalus 1. ELi tasandil sisemist ülevaatust ei tehta. Toetutakse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohasele ülevaatusele („Poliitikat ei muudeta”). (Sellest võimalusest loobuti varases etapis).

Võimalus 2. Eesmärkide kehtestamiseks viiakse läbi ELi tasandil sisemine andmekogude ülevaatus (esialgne ülevaatus), ja samal ajal toetub EL liikmesriikide jõupingutusi käsitleva otsusega kehtestatud nõuete täitmise hindamisel endiselt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohasele andmekogude ülevaatusele, nagu on ette nähtud kehtiva seiremehhanismi otsusega. (Sellest võimalusest loobuti varases etapis).

Võimalus 3. Jõupingutusi käsitleva otsuse rakendamiseks kehtestatakse iga-aastane „lihtsustatud” ELi tasandil ülevaatamise ja nõuete täitmise hindamise tsükkel ning esialgne põhjalik ülevaatus. (Iga-aastane ülevaatus toimuks lühema aja jooksul ja peamiselt automaakontrolli toimingute kaudu ning seda täiendaks eelmiste ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaste ülevaatusaruannete analüüs praegu Euroopa Keskkonnaameti poolt seiremehhanismi otsuse kohaselt läbiviidavate kontrollitoimingute ja menetluste põhjal) („Lihtsustatud ülevaatus”).

Võimalus 4. Kehtestatakse iga-aastane ELi tasandil põhjalik ülevaatusprotsess ja nõuete täitmise hindamise tsükkel jõupingutusi käsitleva otsuse rakendamiseks ning lisaks põhjalik esialgne ülevaatus. Sellise ülevaatuse eeskujuks oleks ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames tehtav ülevaatus, kuid see toimuks lühema aja jooksul, et nõuetele vastavust saaks hinnata kalendriaasta jooksul. („Põhjalik ülevaatus”).

|| Mõju keskkonnale[4] || Halduskoormus

Võimalus 3. Lihtsustatud ülevaatus || + || 15 000–30 000 eurot

Võimalus 4. Põhjalik ülevaatus || +++ || 50 000–100 000 eurot

Samuti käsitleti lisavõimalusi, mis on seotud iga-aastase aruandlus-, ülevaatus- ja nõuetele vastavuse hindamise tsükli ümberarvutustega, mis tulenevad a) iga-aastasest kasvuhoonegaaside andmekogude metoodika või andmete paranemisest juhul, kui meetmeid ei võetaks (1. näide) ning b) rahvusvaheliste aruandluseeskirjade muutumisest (2. näide).

4.2 Inkorporeeritakse läbivaadatud HKS-direktiivis sätestatud aruandlusnõuded enampakkumistulude kohta

Läbivaadatud HKS-direktiivis on selgelt sätestatud, et enampakkumistulude kasutamisega seotud täiendavad aruandlusnõuded täidetakse otsuse nr 280/2004/EÜ kohaselt esitatavates aruannetes[5].

4.3 Kehtestatakse rahvusvahelisest meretranspordist pärit heite seire- ja aruandlusnõuded

Võimalus 1. Jätkatakse riigisisesest ja rahvusvahelisest meretranspordist pärit kasvuhoonegaaside heiteandmete esitamist kasvuhoonegaaside andmekogudes, loomata alust lähteandmete parandamiseks. („Poliitikat ei muudeta”).

Võimalus 2. Liikmesriikidele kehtestatakse üksikasjalikud seire- ja aruandlusnõuded. See võimalus hõlmaks seire aluspõhimõtete, liikmesriikidele saastekvootide eraldamise kriteeriumide ja aruandlusega seotud halduslike üksikasjade määratlemist. („Üksikasjalikud aruandlusnõuded kohe”)

Võimalus 3. Luuakse uute seire- ja aruandlussuuniste alus, mis võimaldaks tulevastes õigusaktides kehtestada üksikasjalikke sätteid komiteemenetluse kaudu pärast seda, kui Rahvusvaheline Mereorganisatsioon või ELi on meetme vastu võtnud. („Raamistik praegu, üksikasjad hiljem”)

|| Mõju keskkonnale || Nõuete järgimine || Halduskoormus

Võimalus 1. Poliitikat ei muudeta || - - || - || -

Võimalus 2. Üksikasjalikud aruandlusnõuded kohe || + || ML || - - -

Võimalus 3. Raamistik praegu, üksikasjad hiljem || + + + || HL || -

4.4 Kehtestatakse aruandlusnõuded, mis on seotud lennunduse muu mõjuga maailma kliimale kui CO2-heide

Võimalus 1. Jätkatakse riigisisesest ja rahvusvahelisest lennundusest pärit kasvuhoonegaaside heite andmete esitamist kasvuhoonegaaside andmekogudes üksnes CO2-heite kohta („Poliitikat ei muudeta”).

Võimalus 2. Liikmesriikidelt nõutakse andmete esitamist lennunduse muu mõju kohta, mis ei ole seotud CO2-heitega; selleks korrutavad nad CO2 mõju eelnevalt kindlaksmääratud koefitsiendiga. (Kliimamuutuste komitee muudaks seda koefitsienti vastavalt viimastele teadusandmetele). („Koefitsiendiga korrutamine”).

Võimalus 3. Liikmesriikidelt nõutakse andmete esitamist üksikasjalike mudelite põhjal lennunduse muu mõju kohta maailma kliimale, mis ei ole seotud CO2-heitega („Mudelite kasutamine”)

Võimalus 4. Liikmesriikidele kehtestatakse uued kaheastmelisel süsteemil põhinevad aruandlusnõuded, mis käsitlevad lennunduse muud mõju kui CO2-heide. (Need liikmesriigid, kelle heide moodustas rohkem kui 3 % kogu lennundusest pärit ELi CO2-heitest, esitaksid andmed lennunduse muu mõju kohta üksikasjalike mudelite alusel). (Praegu kohaldatakse seda Hispaania, Itaalia, Madalmaade, Prantsusmaa, Saksamaa ja Ühendkuningriigi puhul, kes kokku tekitavad ligikaudu 80 % CO2-heitest). Kõik teised liikmesriigid võivad esitada andmed üksikasjalike mudelite alusel, aga kui see ei ole võimalik, võiksid nad selle asemel kasutada koefitsiendiga korrutamist. („Astmeline lähenemisviis”)

|| Keskkonnamõju || Nõuete järgimine || Halduskoormus

Võimalus 1. Poliitikat ei muudeta || - || = || =

Võimalus 2. Koefitsiendiga korrutamine || + || HL || 24 000 eurot

Võimalus 3. Mudelite kasutamine || ++ || LL || 6,75 miljonit eurot

Võimalus 4. Astmeline lähenemisviis || +++ || ML || 1,52 miljonit eurot

4.5 Kehtestatakse kliimamuutustega kohanemist käsitlevad aruandlusnõuded

Võimalus 1. Jätkatakse kliimamuutuste mõju, nendele vastuvõtlikkust ja nendega kohanemist käsitlevate andmete esitamist ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaselt esitatavates riikide teatistes ning selle teabe kasutamist ELi jaoks. („Poliitikat ei muudeta”).

Võimalus 2. Liikmesriikidelt nõutakse iga-aastaste põhjalike aruannete esitamist kliimamuutuste mõju, nendele vastuvõtlikkuse ja nendega kohanemise kohta. (Muu hulgas hõlmaks see andmete esitamist järgmise kohta: täheldatud ja prognoositud mõju sektorite kaupa, peamised nõrgad kohad regioonide ja sektorite kaupa, kehtiv riiklik ja/või piirkondlik kohanemisstrateegia ning rakendatud ja kavandatud meetmed, kohanemisega seotud strateegiad ning kahe- ja mitmepoolsed projektid ja neile eraldatud summad). („Põhjalik aruandlus”).

Võimalus 3. Liikmesriikidelt nõutakse kord aastas andmete esitamist kliimamuutustega kohanemiseks rakendatud ja kavandatud meetmete kohta. Selle võimaluse puhul nähakse ette esitatavate andmete soovituslik loetelu. („Meetmeid käsitlev aruandlus”).

|| Keskkonnamõju || Nõuete järgimine || Halduskoormus

Võimalus 1. Poliitikat ei muudeta || - || = || =

Võimalus 2. Põhjalik aruandlus || +++ || LL || 1 kuni 2,24 miljonit eurot

Võimalus 3. Meetmeid käsitlev aruandlus || ++ || HL || 120 000 eurot

4.6 Kehtestatakse maakasutust, maakasutuse muutust ja metsandust käsitlevad täiendavad aruandlusnõuded

Võimalus 1. Andmete esitamist maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse kohta jätkatakse praegusel viisil. („Poliitikat ei muudeta”).

Võimalus 2. Seoses maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega kehtestatakse vastavalt käimasolevate rahvusvaheliste läbirääkimiste käigus saadud teabele (lisaks kehtivatele aruandlusnõuetele) läbivaadatud aruandlusnõuded järgmistes valdkondades („Üksikasjalikud nõuded kohe”)[6]:

§ Metsa majandamisega seotud heite ja neeldajates seotud heite kohustuslik hindamine ja heiteandmete esitamine

§ Kogutud puidu aladelt pärit heite hindamine ja heiteandmete esitamine (kohustuslik)

§ Orgaanilise pinnase niisutamise ja kuivendamisega seotud heite hindamine ja heiteandmete esitamine[7] (vabatahtlik)

§ Vääramatu jõuga seotud heite ja neeldajates seotud heite hindamine ja sellekohaste andmete esitamine[8] (vabatahtlik)

§ Metsamajandamise taseme viiteväärtuste ajakohastamine uute andmete või metoodika täiustumise põhjal

Võimalus 3. Luuakse uute aruandlussuuniste alus, mis võimaldaks tulevastes õigusaktides kehtestada üksikasjalikke sätteid pärast seda, kui asjaomane meede on ELi või rahvusvahelisel tasandil vastu võetud. (See tähendab, et aruandluse ulatus määrataks kindlaks kaasotsustamismenetluse teel, kui töötatakse välja õigusakte, milles käsitletakse maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse osatähtsust ELi kasvuhoonegaaside vähendamise kohustuses, kuid tehnilised üksikasjad kehtestataks delegeeritud õigusaktidega (komiteemenetlus) Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt kokkulepitud raamistikus). („Raamistik praegu, üksikasjad hiljem”)

|| Keskkonnamõju || Nõuete järgimine || Halduskoormus

Võimalus 1. Poliitikat ei muudeta || - - - || = || =

Võimalus 2. Üksikasjalikud nõuded kohe || + + || ML || 610 000 – 710 000 eurot

Võimalus 3. Raamistik praegu, üksikasjad hiljem || + + + || HL || < 610 000 – 710 000 eurot

4.7 Kehtestatakse arenguriikidele antavat rahalist ja tehnoloogiaalast abi käsitlevad aruandlusnõuded

Võimalus 1. Liikmesriigid jätkavad arenguriikidele antavat rahalist ja tehnoloogiaalast abi käsitlevate aruannete esitamist ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaste riikide teatiste kaudu ning eraldi aruandlusnõudeid ELi tasandil ei kehtestata. („Poliitikat ei muudeta”).

Võimalus 2. Liikmesriikidelt palutakse esitada kord kahe aasta tagant vabatahtlikkuse alusel rahalist ja tehnoloogiaalast abi käsitlev teave riikide teatisi käsitlevate suuniste alusel. („Vabatahtlik aruandlus”)

Võimalus 3. Liikmesriikidelt nõutakse kord aastas teabe esitamist arenguriikidele antava rahalise ja tehnoloogiaalase abi kohta ühtlustatud vormide alusel ning riikide teatisi käsitlevate kehtivate suuniste põhjal, kuid tehnoloogiaprogrammide kohta nõutakse põhjalikumat teavet; lisaks nõutakse ELis finantsabiga seotud aruandluse jaoks väljatöötatud meetodite ning rahavoogusid käsitlevate OECD arenguabikomitee näitajate kasutamist. („Põhjalik aruandlus”).

|| Keskkonnamõju || Nõuete järgimine || Halduskoormus

Variant 1. Poliitikat ei muudeta || - - - || = || =

Võimalus 2. Vabatahtlik aruandlus || + || ML || 65 000 eurot

Võimalus 3. Põhjalik aruandlus || +++ || ML || 195 000 eurot

4.8 Suurendatakse kooskõla õhusaasteaineid käsitlevate muude ELi õigusaktidega

Võimalus 1. Aruandlusnõudeid käsitletakse seiremehhanismi otsuses ja muudes õigusaktides eraldi ning erinevate õigusaktide kohast aruandlust ei ühtlustada. („Poliitikat ei muudeta”).

Võimalus 2. Kehtestatakse nõue, mille kohaselt tuleb esitada aruanded, milles käsitletakse kooskõla selliste andmete vahel, mis on esitatud seiremehhanismi otsuse ning ELi HKSi, Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri, NEC-direktiivi ja fluoritud gaase käsitleva määruse kohaselt, samuti aruanded, milles käsitletakse kvaliteedi tagamise ja -kontrolli toiminguid, mis on läbi viidud kooskõla tagamiseks erinevate õigusaktide vahel (sealhulgas HKSi heitkoguste osakaal). („Kooskõla käsitlev aruandlus”)

Võimalus 3. Liikmesriikidelt nõutakse kehtiva riikliku andmekogusüsteemi muutmist nii, et oleks võimalik juurde pääseda muude aruandlust käsitlevate õigusaktide alusel esitatud andmetele ning ka vastupidi, et muude õigusaktide alusel esitatavate aruannete jaoks oleksid kättesaadavad andmekogud. („Riikliku süsteemi muutmine”)

Võimalus 4. Kehtestatakse nõue, mille kohaselt tuleb kasutada muude vahendite (ELi HKS, Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister, fluoritud gaase käsitleva määruse, NEC-direktiiv) alusel esitatud andmeid, ühtlustades saasteaineid käsitlevad andmed kasutatud või kindlaksmääratud jaotuse, sisu, menetluste, vahendite ja vormide osas. (Sellest võimalusest loobuti varases etapis).

|| Keskkonnamõju || Lihtsustamine || Nõuete järgimine || Halduskoormus

Variant 1. Poliitikat ei muudeta || - || - - || = || Võimalikud kulud, kui ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga seotud ülevaatamisel selgub, et kvaliteedi tagamise või -kontrolli toiminguid ei ole tehtud

Võimalus 2. Kooskõla käsitlev aruandlus || + + || ++ || HL || 525 000 eurot (ei sisalda lihtsustamisest saadavat kasu)

Võimalus 3. Riikliku süsteemi muutmine || + + + || +++ || HL || 380 000 eurot

4.9 Tõhusam aruandlus, milles võetakse arvesse rakendamisest saadud õppetunde

Võimalus 1. Säilitatakse praegused seiremehhanismi otsuse ja rakendussätete aruandlussuunised ning kasutatakse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni metoodilisi juhiseid. Järgitakse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaselt aruandlussuunistesse tehtavaid muudatusi. („Poliitikat ei muudeta”).

Võimalus 2. Nõutakse iga-aastast aruandlust ja täpsustatakse esitatava(te) teabe/andmete liiki ja/või asjaomaseid vorme („Vormide ühtlustamine”).

Võimalus 3. Täpsustakse täiendavalt metoodilisi juhiseid, mis käsitlevad poliitikasuundade ja meetmete mõju ning kasvuhoonegaaside heiteprognooside koostamist. („Metoodika ühtlustamine”).

Võimalus 4. Nõutakse riikliku süsteemi kehtestamist prognoose, poliitikasuundi ja meetmeid käsitleva aruandluse jaoks[9] (järgides samu põhimõtteid, mida kasvuhoonegaaside andmekogude puhul). („Riikliku süsteemi kehtestamine”)

|| Keskkonnamõju || Nõuete järgimine || Lihtsustamine || Halduskoormus

Võimalus 1. Poliitikat ei muudeta || = || = || - - - ||

Võimalus 2. Vormide ühtlustamine || ++ || HL || + + || 980 000 – 1,3 miljonit eurot

Võimalus 3. Metoodika ühtlustamine || +++ || LL || - || Suurem kui 2. võimaluse puhul

Võimalus 4. Riikliku süsteemi kehtestamine || +++ || ML || + + + || 290 000 eurot

5. Poliitikavõimaluste võrdlus

Seiremehhanismi otsuse peamine eesmärk on toetada läbipaistva, täpse, kooskõlalise, võrreldava ja täieliku aruandluse kaudu ELi ja liikmesriike nende siseriiklike ja rahvusvaheliste kohustuste ja eesmärkide täitmisel ning tulevase poliitika väljatöötamisel. Eelistatud stsenaariumiga tagatakse, et need eesmärgid saavutatakse tulemuslikul ja tõhusal viisil. Eelistatud stsenaariumiga kaasnev üldine halduskoormus on EL-27 jaoks vahemikus 4–5 miljonit eurot.

Arvestades tulevase kliimamuutuste käsitlemisega seotud ebakindlust, nähakse eelistatud stsenaariumiga ette liikmesriikide esitatud kasvuhoonegaaside andmete ülevaatusprotsess ELi tasandil tagamaks, et liikmesriikide jõupingutusi käsitleva otsuse eesmärkide täitmist hinnataks õigeaegselt ning põhjalikul, läbipaistval ja usaldusväärsel viisil, nagu on ette nähtud kliima- ja energiapaketiga. Kuna rahvusvahelisest meretranspordist ning maakasutusest, maakasutuse muutumisest ja metsandusest pärit heidet käsitleva aruandlusega seoses on poliitilised arutelud nii ELi kui ka rahvusvahelisel tasandil alles käimas, ollakse äraootaval seisukohal ning tagatakse, et seiremehhanismi otsusega nähakse ette piisav raamistik, mis võimaldab kehtestada üksikasjalikud aruandlusnõuded hiljem, kui on jõutud konkreetsete poliitiliste otsusteni riikide või rahvusvahelisel tasandil. Niiviisi saavutatakse kooskõla tulevase poliitikaraamistikuga, välditakse topeltmeetmeid ning samas tagatakse, et EL suudab üksikasjalikke nõudeid rakendada võimalikult tõhusalt. Seoses muude lennundusest pärit kasvuhoonegaaside heite mõjuga kliimale tagatakse samuti kooskõla ELi kehtiva poliitikaga, mille kohaselt tuleb nimetatud mõju arvessevõtmiseks teha jõupingutusi. Määruse eelnõus sisalduv ettepanek, mille kohaselt hindab komisjon iga kahe aasta tagant viimaste kättesaadavate heiteandmete ja teadussaavutuste põhjal muude lennundusest pärit kasvuhoonegaaside heite mõju kliimale, erineb mõju hindamisel käsitletutest ning kajastab muudelt komisjoni talitustelt talitustevahelise konsultatsiooniprotsessi käigus saadud kasulikku teavet. See uus ettepanek lisati määruse eelnõusse, kuna leiti, et sellega tagatakse kooskõla kehtiva ELi poliitikaga ning saadakse sama suurt kasu, kuid märkimisväärselt väiksema halduskoormusega. Ka seoses rahalise ja tehnoloogiaalase abiga on väljavalitud võimalus ehk ühistel meetoditel põhinev tõhus aruandlus kooskõlas ELi kohustusega esitada läbipaistvat ja täielikku teavet arenguriikidele antud rahalise ja tehnoloogiaalase abi kohta, ning sellega kaasnev halduskoormus on väike. Kohanemismeetmeid käsitlev iga-aastane aruandlus aitab paremini määratleda kogu ELi hõlmavat kohanemisstrateegiat ning toetab ka kliimamuutustega kohanemise ELi teabevõrgustikku. See on tõhus võimalus, kuna sellega kaasnev halduskoormus on väike, kuid samal ajal tagatakse, et EL suudab oma rahvusvahelisi aruandluskohustusi paremini täita. Eelistatud võimaluse kohaselt täiustataks liikmesriikides kehtivaid riiklikke süsteeme nii, et nende hooleks jääks ka prognoose, poliitikasuundi ja meetmeid käsitlev aruandlus ning kooskõla tagamine muude õhusaasteaineid käsitlevate õiguslike vahenditega. See on tõhus lahendus, kuna kaasnevast halduskoormusest hoolimata tähendaks see pikemas perspektiivis nõuete paremat täitmist, lihtsustamist ja kulude vähenemist. Eelistatud stsenaariumiga nähakse ette ka kvaliteedi tagamist ja -kontrolli käsitlevad sätted ning ühtlustatud aruandevormide ja juhiste kehtestamine, et parandada esitatud andmete kvaliteeti ja tagada nende täielikkus ning lihtsustada kehtivaid aruandlusnõudeid tarbetut halduskoormust tekitamata.

6. Seire ja hindamine

Kuna kõik poliitikavõimalused on seotud seire- ja aruandlusnõuetega, näitavad tulemuseks saadavate aruannete täielikkus ja läbipaistvus ning see, kuidas need aruanded vastavad ELi ja rahvusvahelistele nõuetele, kas seatud eesmärgid saavutatakse läbivaadatud seiremehhanismi otsusega või mitte.

Seiremehhanismi otsuse tulemuslikkuse seireks ja hindamiseks kasutatakse ka teatavaid näitajaid, mis vastavad käesolevas mõjuhinnangus kehtestatud üldistele, konkreetsetele ja tegevusega seotud eesmärkidele. Näitajad kajastavad muu hulgas seda, millises ulatuses tulemuseks saadavad aruanded ja andmed vastavad kehtestatud suunistele ja/või juhistele ning kas nad on esitatud õigeaegselt ja kuivõrd täielikud nad on, samuti juhtumeid, mille puhul ei ole nõudeid täidetud.

Seiremehhanismi alusel koostatavate aruannete hindamist jätkatakse ELi ja/või rahvusvahelisel tasandil igal aastal, iga kahe aasta tagant ja/või iga nelja aasta tagant.

Lisaks kliimameetmete peadirektoraadile on ELi tasandil seire- ja hindamistoimingutesse tavapäraselt kaasatud Euroopa Keskkonnaamet, Teadusuuringute Ühiskeskus ja Eurostat. Nemad on kaasatud ka tulevikus.

Lisaks nõuete täitmise kontrollimisele kasutatakse nii ELi kui ka rahvusvahelise hindamise tulemusi ka edaspidi olukorra parandamiseks tehtavate jõupingutuste suunamiseks ning suutlikkuse suurendamise meetmete võtmiseks ELis ja liikmesriikides.

[1] ELT L 49, 19.2.2004, lk 1.

[2] Komisjoni 10. veebruari 2005. aasta otsus 2005/166/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse 280/2004/EÜ (ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 55, 1.3.2005, lk 57).

[3] Mõjuhinnang on osa komisjoni töödokumendist mõju hindamise dokumendi kohta, mis on lisatud Euroopa Liidu kliimamuutust ja taastuvenergiat käsitlevate eesmärkide rakendusmeetmete paketile aastani 2020 (SEK (2008) 85/3) ja selle lisale SEK (2008) 85) II kd.

[4] Kasutatud hindamisskaala: + või – märgib vastavalt positiivset või negatiivset mõju, = mõju puudub, +/– väike mõju, ++/-- keskmine mõju, +++/--- suur mõju.

[5] Otsuse nr 280/2004/EÜ kohaselt esitatavate aruannete kasutamine enampakkumistulusid käsitlevate andmete esitamiseks ei ole lennunduse saastekvootide puhul artikli 3d punktis 4 konkreetselt ette nähtud, kuid ühtluse huvides seda rakendatakse vastavalt.

[6] Üksikasjalikud elemendid põhinevad Kyoto protokolli kohase otsuse eelnõule.

[7] Orgaanilise pinnase niisutamine ja kuivendamine on süsteem vähemalt 1 hektari suuruse orgaanilise pinnasega maa-ala niisutamiseks ja kuivendamiseks. Seda kohaldatakse kõigi maa-alade suhtes, mida on kuivendatud ja/või niisutatud alates 1990. aastast ning mida ei ole arvesse võetud ühegi muu käesolevas lisas loetletud tegevuse puhul, kus kuivendamine on põhjaveetaseme alandamine vahetult inimtegevuse tulemusena ning niisutamine on kuivendamisprotsessi osaline või täielik ümberpööramine vahetult inimtegevuse tulemusena.

[8] Näidatakse sündmused, mis on väljaspool riigi kontrolli ja mida riik oluliselt ei mõjuta, sealhulgas tõendatakse, et maa-aladel, mida mõjutab vääramatu jõud, ei ole maakasutust muudetud ning et toimunud muutused ei olnud osalise kontrolli all, samuti näidatakse, milliseid jõupingutusi on tehtud vääramatu jõu poolt mõjutatud maa-alade taastamiseks ning esitatakse tõendid selle kohta, et päästetöödega seotud heidet on arvesse võetud.

[9] Kyoto protokolli kohaselt on riikliku süsteemi eesmärk tagada kasvuhoonegaaside andmekogu koostamine igal aastal vastavalt andmekogudele kehtestatud kvaliteedikriteeriumidele ning selle esitamine ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile ja Euroopa Liidu Komisjonile. Riiklikus süsteemis toodetakse andmekogude jaoks heite- ja taustandmeid. Samuti arhiveeritakse süsteemi kaudu heitearvutustes kasutatud andmeid, avaldatakse tulemusi, osaletakse andmekogu-uuringutes ja tagatakse andmekogu kvaliteet.