Liidu tolliseadustiku vastuvõtmine ja kohaldamine alates 1. maist 2016 on tugevdanud ja nüüdisajastanud tolliliidu õigusraamistikku. Liidu tolliseadustiku abil viiakse lõpule tolli üleminek paberivabale ja täielikult elektroonilisele koostalitlusvõimelisele keskkonnale, mille põhiväärtused on lihtsus, teenus ja kiirus. 2014. aastal vastu võetud ja 2016. aastal ajakohastatud liidu tolliseadustiku tööprogrammis on esitatud üleminekuperioodi IT-tugisüsteemide kasutuselevõtu ajakava; süsteemid põhinevad olemasoleval, liikmesriikide ja komisjoni käitataval keerukal IT-süsteemide võrgul.

Kehtivas institutsioonilises raamistikus nõuab see liikmesriikide ja komisjoni vahelist uuendatud partnerlust, et:

Seepärast on tolliliidu jaoks nüüd ülioluline tagada, et ühtselt tegutsevad tolliametid rakendaksid liidu tolliseadustikku tulemuslikul ja tõhusal viisil, tehes samal ajal tulemuslikku koostööd piiri- ja sisejulgeolekut mõjutavate muude asjakohaste poliitikavaldkondade eest vastutavate haldusasutustega. See on äärmiselt tähtis uue tolliseadustiku nõuetekohasel rakendamisel, mis on tolliametite ja kaubandusvaldkonna vahelise täielikult elektroonilise suhtluse esikohale seadmist silmas pidades võimalik ainult siis, kui on olemas üleeuroopalised koostalitlusvõimelised IT-süsteemid ja kõik ELi tolliametid kohaldavad eeskirju ühtmoodi. Samuti on see väga oluline praeguses poliitilises kontekstis, võttes arvesse tolli tähtsust ELi kodanike kaitsmisel.

Kiiresti muutuvad tehnoloogiad ja ärimudelid koos maailmakaubanduse mahu kasvu, püsiva rahvusvahelise kuritegevuse ja julgeolekuohu, laieneva ja omavahel tihedamalt seotud ELiga ning tolli täidetavate ülesannete arvu suurenemisega on tolli tööd pingestanud. See viis õigusraamistiku põhjaliku ümberkujundamiseni liidu tolliseadustiku vastuvõtmise ja rakendamise teel. Eesmärgiks oli luua raamistik, mis võimaldab ausatel ja seaduslikel Euroopa ettevõtjatel ilma liigse bürokraatiata igapäevaselt osaleda maailmamajanduse konkurentsis, milles neid toetaksid ELi ühtsed, elektroonilised ja tõhusad tolliteenused.

Ajal, mil terroristid ja muud kurjategijad tegutsevad piiriüleselt ja rahvusvaheliselt, peab toll kui piirikontrolliga tegelev õiguskaitseasutus üha enam täitma muid kui maksualaseid ülesandeid, mille eesmärk on parandada ELi sisejulgeolekut. Tolli osa julgeolekuvaldkonnas on eriti asjakohane terroriorganisatsioonide raha liigutamise takistamisel ja nende sissetulekuallikate äralõikamisel, nagu tõdeti komisjoni terrorismi rahastamise vastase võitluse tõhustamise tegevuskavas . Piirihaldusega seotud eri poliitikavaldkondade tegevuse kooskõlastamiseks ja mitmesuguste õiguskaitseasutuste vahelise koostöö ja sünergia parandamiseks on siiski vaja teha enamat, et panustada tulemuslikku ja jätkusuutlikku julgeolekuliitu. Selle juures on väga oluline parem teabevahetus.

Tolliliit, mis on nüüdseks toiminud peaaegu 50 aastat, oli üks esimesi näiteid edukast integratsioonist ELis. Ta lõi tingimused ühtse turu rajamiseks ning oli stabiilne alus Euroopa majandusintegratsioonile ja -kasvule. Tugev ja hästi juhitud tolliliit võimaldab ELil olla edukas ja arendada konkurentsivõimelisi ettevõtteid, kaitsta oma tuluallikaid ning kaitsta rahvast terrorismi-, tervise- keskkonna- ja muude ohtude eest. Nagu mitmes poliitikavaldkonnas, on ka siin vaja edu saavutamiseks leevendada pingeid, mis tekkivad üksikute liikmesriikide probleemide ja ühiste eesmärkide saavutamise strateegiate vahel.

Komisjon on kindlaks teinud kolm peamist eesmärki, mis nõuavad strateegiliste ja sidusate meetmete võtmist. Need on järgmised:

Tolliliidu tulemuslikkuse projekt, mille kallal komisjon ja liikmesriigid töötavad, on üksikasjalik tulemuslikkuse mõõtmise projekt, mille võtmetähtsusega tulemuslikkuse põhinäitajate aluseks on võetud tolliliidu strateegilised eesmärgid.. Selleks et luua rakendamisega seotud teabe- ja haldusvahend, kaalub komisjon võimalust kehtestada võtmetähtsusega tulemuslikkuse põhinäitajate ja nende loomiseks vajalike andmete esitamise jaoks uus õiguslik alus. Selle abil suunataks poliitilisi otsuseid ja loodaks tulemuslikkuse/rakendamise hindamise raamistik. Ka tollialase riskijuhtimisraamistiku hindamistsüklist oleks tollivaldkonna riskijuhtimise ELi strateegia ja tegevuskava osas kasu.

Samuti on komisjon teadlik kaubanduse tähtsast rollist nii riikide kui ka ELi finantshuvisid tagavate tõhusate tolliprotseduuride koostamisel ja rakendamisel. Praegu nõustab komisjoni kaubanduskontaktide töörühmaks nimetatav eksperdirühm ja liikmesriikides tegutsevad samasugused nõuandvad organid. Hiljutised kogemused liidu tolliseadustiku rakendamisaktidega seotud konsultatsioonide käigus näitasid samuti kauplejate, riikide haldusasutuste ja komisjoni vaheliste ühiste koosolekute kasulikkust. Komisjon kavatseb seda tava jätkata ja tõhustada, et kaasata protsessi rohkem osalejaid ja keskenduda konsultatsioonides kaubanduse hõlbustamise, nõuete täitmise vajaduste ja kaitse vahelise tasakaalu peamistele aspektidele.

Eelkõige loodab komisjon tollipoliitika töörühmalt abi üleliiduliste tegevuseesmärkide seadmisel, lähtudes praegu ja tulevikus tolliliidu ees seisvatest väljakutsetest, ning nende üldise sidususe tagamisel. Tollipoliitika töörühma tegevust korraldatakse vastavalt pikaajalisele tegevuskavale, mis on koostatud koostöös liikmesriikidega. Tegevuskava on suunatud valdkondadevahelistele küsimustele strateegilisel tasandil.

Komisjon omalt poolt arendab tollipoliitika töörühma rolli nii, et see annaks panuse poliitika- ja tegevusaspektide ühtsesse kooskõlastamisse ja selgete tulevikuprioriteetide seadmisse (selleks koostatakse tollipoliitika töörühma kodukord). Kõnealuse eesmärgi toetuseks töötavad komisjoni talitused koos liikmesriikidega tolliliidu tulemuslikkuse projekti osana välja struktureeritud teabe tolliliidu toimimise peamiste aspektide kohta (vt punkt 2.2 allpool).

Liikmesriikide poliitika kooskõlastaja ning ELi õigusaktide üle läbirääkija ja nende vastuvõtjana on ELi nõukogul oma töö organiseerimiseks eri valdkondades loodud oma juhtimisstruktuur. Konkurentsivõime koosseisus toimub tolliga seotud töö põhiliselt kahes nõukogu töörühmas – ühes tegeldakse tolliliidu ja teises tollikoostööga –, kuid väidetavalt puudub selge visioon poliitika väljatöötamise kohta ning töö on teatavas mõttes vajaduspõhine. Lisaks loodi nõukogus hiljuti uus organ, mis toob kokku tolliametite peadirektorid. Selle kavandatav ülesanne oleks teatavate eespool nimetatud probleemide leevendamine ja strateegiliste küsimuste arutamine nõukogus ning nende kooskõlastamine muude poliitikavaldkondadega.

Senini on suur osa tolliliidu poliitilisest kooskõlastustööst toimunud tollipoliitika töörühma kaudu, mis kujutab endast komisjoni poolt 53 aastat tagasi loodud mitteametlikku eksperdirühma. Selles rühmas kohtuvad tolliametite juhid, kuid sellel ei ole ametlikke õiguslike otsuste tegemise volitusi. Veelgi vähem ametlikud on riikide tolliasutuste peadirektorite kohtumised, mida nimetatakse klubikoosolekuteks.

luua tolli ja muude pädevate asutuste ühine visioon ELi piiri haldamise kohta ja see ellu viia ning kooskõlastada vastavat omavahelist tegevust;

lahendada peamised tolliliidu ressursiprobleemid.

3.1.Ühtselt tegutsevad tolliasutused

Liidu tolliseadustiku rakendamise protsess on tõsine proovikivi nii liikmesriikidele kui ka komisjonile. Liikmesriigid peavad tolliliidu haldamisel tegutsema ühtselt, tagamaks et riikide tolliametid, ettevõtjad ja avalikkus saaksid selle eeliseid maksimaalselt ära kasutada. Komisjon on kindlaks teinud neli põhiprioriteeti, mille kõigi aluseks on pidev parimate tavade jagamine.

3.1.1.Ühine arusaam ELi õigusaktide kohaldamisest

Esimene ülesanne on tagada, et kõik sidusrühmad jõuavad ühisele arusaamale sellest, kuidas kohaldada ELi õigussätteid liikmesriikides. Ühine arusaam on tähtis ka seepärast, et komisjon töötab selliste innovaatiliste kontseptsioonide nagu keskse tollivormistuse või enesehindamise üksikasjad välja koos sidusrühmadega.

Liikmesriikidega tehtava ühistöö põhjal ja koostöös kaubandussektoriga koostab komisjon suuniste kogumiku, mis põhineb kehtivatel mitteseadusandlikel suunistel. Sel viisil tagab komisjon, et kõigil sidusrühmadel on selge ülevaade sellest, kuidas õigusakte kohaldada. Samuti pakuvad komisjoni talitused liikmesriikide ametnike koolituse jaoks tänapäevaseid abimaterjale, näiteks mitmekeelseid e-õppe materjale ja e-raamatuid.

3.1.2.Personali pädevuse suurendamine

Teine ülesanne on seotud tolliametite vajadusega kasutada võimalikult hästi ära 120 000 tolliametniku potentsiaali. Selleks vajavad nad ühtseid kvaliteedistandardeid ja asjakohast koolitust, mis tagaksid määruste ja algatuste ühetaolise kohaldamise.

Personaliarengu ja -koolituse alane tihedam koostöö peaks hõlmama ELi pädevusraamistiku kasutamist riikide tolliametite koolituskontseptsioonide, personaliarengu protsesside ja liikmesriikide ühiste koolituskeskuste loomise alusena. Eesmärk on pidevalt parandada kõigi ELi tolliametite ja kauplejate eksperditeadmisi ja tulemuslikkust ning aidata sellega kaasa avaliku halduse kaasajastamise ja haldussuutlikkuse suurendamise protsessile. Komisjon kavatseb esitada tegevuskava, kus on loetletud personaliarengu edendamiseks vajalikud meetmed.

3.1.3.IT-süsteemide juhtimine, arhitektuur ja rahastamine

Kolmas ülesanne on vaadata läbi keerukas protsess, mis hõlmab järgmist:

liidu tolliseadustikuga ette nähtud uute Euroopa IT-süsteemide täiendamine või kasutuselevõtt ja käitamine;

täiendamisprotsesside kooskõlla viimine nendes liikmesriikide IT-süsteemides, mida liidu tolliseadustikku tehtud muudatused mõjutavad. Lisaks tuleb koostalitluse tagamiseks kooskõlla viia lähenemisviis tolli IT-süsteemidele.

Olemasolevad vahendid aitavad viia lõpule projekte, mille osas on juba kokku lepitud. Sellisel kujul ei saa nende abil lahendada pikemaajalisi küsimusi, kuidas vältida tegevuse ja ressursside kattuvust iga liikmesriigi IT-süsteemide loomisel või vanade IT-süsteemide asendamisel. Samuti ei saa neid kasutada kogu ELi hõlmava üha keerukama IT-arhitektuuri pikemaajalisel haldamisel, kus üha olulisemaks muutub nii ühenduste ja edastussüsteemide järjepidevus ja terviklikkus kui ka kättesaadavus.

Liidu tolliseadustiku kohaste IT-süsteemide arendus- ja hoolduskulud on järgmistel aastatel märkimisväärsed. Ainuüksi komisjon on programmi „Toll 2020“ eelarves näinud ette juba planeeritud süsteemide arendamiseks ja hoolduseks umbes 380 miljonit eurot. Liikmesriikide kulud koos arvestatuna moodustavad veel palju suurema summa. Need investeeringud võimaldavad sidusrühmadel tolliliidu potentsiaali täielikult ära kasutada. Sellega seoses on hädavajalik ratsionaliseerimine, kattuvuse vältimine ja parimate tavade rakendamine. See on eriti tähtis siis, kui uute suuremate projektide abil soovitakse suurendada tõhusust, nt toetada samaaegselt nii tolliprotseduure kui ka kohustuslikku riskianalüüsi. Maksimaalse koostoime ja tõhususe saavutamiseks peavad kõik osalised võtma kohustuse järgida pikaajalisi lahendusi.

Praegu ei ole kõik liikmesriigid ühel arvamusel, kuidas ja millal ühiseid süsteeme kasutada. Mõned eelistavad „hübriidset süsteemiarhitektuuri“, mis võimaldab neil valida kas ELi jagatud teenused või oma riigisisesed lahendused või kasutada mõlemat varianti paralleelselt. Pikemas perspektiivis ja kõigi huvides peavad aga juhtimisstruktuurid esitama ühtse seisukoha selle kohta, milliseid teenuseid tuleb arendada ja säilitada ELi tasandil ja kuidas need on seotud riikide süsteemidega, võttes arvesse ELi tasandi eelarvepiiranguid ning vajadust tagada tulemuslik juhtimine ja süsteemide asjakohane omandiõigus. Praegu tehakse seda enamjaolt juhtumipõhiselt. Liikmesriikidele, kes soovivad maksimaalse kasu saamiseks kasutada ühiseid lahendusi, teeb ühtse visiooni puudumine olukorra raskemaks. See vähendab ka komisjoni tegevuse tulemuslikkust.

Komisjon leiab, et põhimõtteliselt on vaja läbi vaadata tollivõrgustike ja andmebaaside arhitektuur, haldamine ja rahastamine. See peaks hõlmama ka ELi muude poliitikavaldkondade asjakohaste algatuste läbivaatamist ning komisjoni 2016. aasta aprilli teatise „Tugevamad ja arukamad infosüsteemid piiride ja julgeoleku jaoks“ alusel võetud meetmeid. IT-taristu eri osade haldamiseks võib olla vaja luua alaline struktuur. See on eriti oluline, kui pidada silmas liidu tolliseadustiku eesmärke tagada ühtses riskijuhtimise raamistikus riigisiseseid ja riikidevahelisi riske ohjavate liikmesriikide parema riskianalüüsivõime abil tollitöö tõrgeteta toimimine kogu ELis ning tulemuste samaväärsus. See on vältimatu, et toll täidaks tulemuslikult oma riskijuhtimiskohustust ja eriti oma kohustust hinnata kõigi ELi välispiire ületavate kaupadega seotud turvariske.

Komisjon hakkab uurima, millised on tolli IT-süsteemide arendamise ja hooldamise tulevikuvõimalused, et valmistada enne järgmise mitmeaastase finantsraamistikuga seotud tulevasi otsuseid ette arutelu. Toimiva pikaajalise kava koostamiseks tuleks piirihaldusega ja õiguskorra tagamisega tegelevate haldusteenistuste täiendavat koostööd käsitlevas analüüsis vaadelda võimalikku sünergiat olemasolevate asutustega. Nagu teatises „Tugevamad ja arukamad infosüsteemid piiride ja julgeoleku jaoks“ sätestatud, uurib komisjon infosüsteemide sünergiat ja koostalitlusvõime võimalusi ning nende vastavaid tollioperatsioonide, piirihalduse ja õiguskorra tagamise taristuid.