Samal ajal on Hiina eri poliitikavaldkondades koostööpartner, kellega ELil on paljuski kattuvad eesmärgid, läbirääkimispartner, kellega EL peab leidma huvide tasakaalu, majanduslik konkurent tehnoloogia valdkonna liidrikohale ning alternatiivseid valitsemismudeleid propageeriv süsteemne rivaal. See nõuab paindlikku ja pragmaatilist kogu ELi hõlmavat lähenemisviisi, mis võimaldab huve ja väärtusi põhimõttekindlalt kaitsta. Vahendid ja meetodid, mida EL kasutab koostööks Hiinaga, peaksid sõltuma teemadest ja poliitikavaldkondadest. EL peaks kasutama eri poliitikavaldkondade ja -sektorite vahelisi seoseid, et avaldada suuremat mõjuvõimu oma eesmärkide saavutamisel.

2016. aastal vastuvõetud Hiinat käsitlev ELi strateegia on ka edaspidi ELi koostöö nurgakivi, luues aluse ELi poliitika muutmisele realistlikumaks, ennast kehtestavamaks ja mitmetahulisemaks. Sellega tagatakse, et suhted selle strateegilise partneriga on õiglasel, tasakaalustatud ja vastastikku kasulikul alusel.

Hiinat ei ole enam võimalik pidada arengumaaks. Tal on kogu maailmas keskne roll ja ta on juhtiv tehnoloogiline jõud. Tema üha suureneva mõjuvõimuga kogu maailmas, sealhulgas Euroopas, peaks kaasnema suurem vastutus reeglitel põhineva rahvusvahelise korra säilitamise eest ning tugevad vastastikused suhted, diskrimineerimiskeeld ja tema süsteemi avatus. Hiina avalikult välja kuulutatud reformikavatsustest lähtuvalt tuleks muuta poliitikat või võtta meetmeid, mis vastavad tema rollile ja kohustustele.

Ent Euroopas tugevneb seisukoht, et Hiina esitatud väljakutsete ja loodud võimaluste tasakaal on muutunud. Viimasel kümnendil on Hiina majanduslik võim ja poliitiline mõju enneolematu ulatuse ja kiirusega suurenenud, peegeldades Hiina püüdlusi saada juhtivaks üleilmseks jõuks.

Euroopa Liitu (EL) ja Hiinat seovad püsivad suhted. Nad on kaks kolmest suurimast majandusjõust ja kaubanduspartnerist maailmas. Hiina on nüüd ELi suuruselt teine kaubanduspartner pärast Ameerika Ühendriike ja EL on Hiina suurim kaubanduspartner. Mõlema poole eesmärgiks on ulatuslik strateegiline partnerlus, nagu väljendati ELi ja Hiina strateegilises koostöökavas 2020.

Käesolevas ühisteatises hinnatakse meie suhete erinevaid mõõtmeid, nende võimalusi ja väljakutseid, samuti nähakse ette kümme konkreetset meedet, mida Euroopa Ülemkogu peaks arutama ja mille ta peaks kinnitama.

II.Koostöö Hiinaga, et toetada tõhusat mitmepoolsust ja võidelda kliimamuutustega

ELi eesmärk on teha Hiinaga koostööd, et säilitada reeglitepõhine rahvusvaheline kord. Hiina on väljendanud pühendumust õiglasele ja võrdsele üleilmsele valitsemistavale. Samal ajal on Hiina toetus mitmepoolsusele mõnikord valikuline ja põhineb teistsugusel arusaamal reeglitepõhisest rahvusvahelisest korrast. Kuigi Hiina on sageli korranud oma õigustatud soovi reformida ülemaailmset juhtimist, et anda tärkava turumajandusega riikidele suurem osalemisvõimalus ja otsustusõigus, ei ole ta alati tahtnud heaks kiita uusi norme, mis sisaldavad tema suurema rolliga kaasnevat vastutust ja aruandekohustus. Kui valikuliselt säilitatakse teatavaid norme, eelistades neid muudele normidele, siis nõrgestab see eeskirjadepõhise rahvusvahelise korra jätkusuutlikkust.

EL on võtnud endale kohustuse toetada tõhusat mitmepoolsust, mille keskmes on Ühinenud Rahvaste Organisatsioon. Hiina on ÜRO Julgeolekunõukogu alaline liige ja saab kasu mitmepoolsest süsteemist. Seega on Hiinal kohustus toetada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kõiki kolme sammast: inimõigusi, rahu ja julgeolekut ning arengut.

ELi ja Hiina suutlikkus teha tulemuslikku koostööd inimõiguste valdkonnas on nende kahepoolsete suhete kvaliteedi oluline mõõdupuu. EL tunnistab Hiina edusamme majanduslike ja sotsiaalsete õiguste valdkonnas. Seevastu inimõiguste olukord Hiinas on halvenemas, eelkõige Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste valdkonnas, mida tõendab pidev inimõigusküsimustega tegelevate juristide ja inimõiguslaste tegevuse mahasurumine. ELi kodanike ja muude riikide kodanike inimõigusi Hiinas tuleb kaitsta. Hongkongi erihalduspiirkonna põhiseaduses sätestatud ulatuslikku autonoomiat tuleb austada.

ELi ja Hiina ühised kohustused ja huvid üleilmse jätkusuutliku arengu valdkonnas ja kestliku arengu tegevuskava (aastani 2030) raames pakuvad võimalusi tihedamaks koostööks, muu hulgas kolmandates riikides. Hädasti on vaja teha koostööd ja leida kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks vajalikud vahendid. Arvestades Hiina märkimisväärseid investeeringuid partnerriikides, peaks ta suurendama oma panust ametliku arenguabi andjana ja koostööpartnerina mitmepoolsetel foorumitel. Sel eesmärgil tuleks algatada dialoog, otsida sünergiaid ja jätkata tööd kestliku arengu eesmärkide rakendamisel kolmandates riikides.

Kuna ELi liikmesriigid ühiselt on ÜRO rahuvalve eelarve suurimad rahastajad ja Hiina on pärast Ameerika Ühendriike kolmandal kohal, tuleks välja selgitada võimalused jagada töökogemusi selles valdkonnas.

1. meede. EL tugevdab koostööd Hiinaga, et täita ühised kohustused Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kõigi kolme samba – inimõigused, rahu ja julgeolek ning areng – raames.

Kliimamuutuste valdkonnas on Hiina korraga nii maailma suurim CO2-reostuse tekitaja kui ka suurim taastuvenergiasse investeerija. EL tervitab Hiina rolli Pariisi kokkuleppe ühe peamise vahendajana. Samal ajal ehitab Hiina mitmes riigis söeküttel töötavaid elektrijaamu. See takistab Pariisi kokkuleppe üleilmsete eesmärkide saavutamist. Hiina on kliimamuutuste valdkonnas ja puhtale energiale üleminekul strateegiline partner, kellega tuleb jätkata tugevate sidemete arendamist juba ainuüksi tema heitkoguste hulga tõttu (umbes 27 % üleilmsetest heitkogustest), mis endiselt suureneb. Meie partnerlus on oluline, et saavutada edu üleilmsete kliimameetmete, puhtale energiale ülemineku ja ookeanide majandamise valdkonnas. Kui Hiina võtaks siduva kohustuse saavutada heitkoguste tipptase enne 2030. aastat, annaks see uut hoogu võitlusele kliimamuutustega kooskõlas Pariisi kokkuleppega ja innustaks tegutsema kogu maailmas. Lisaks sellele peaksid EL ja Hiina tugevdama oma koostööd jätkusuutliku rahastamise valdkonnas, et suunata erakapitali jätkusuutlikumasse ja kliimaneutraalsemasse majandusse.

2. meede. Selleks et tulemuslikumalt võidelda kliimamuutustega, kutsub EL Hiinat üles saavutama kooskõlas Pariisi kokkuleppega heitkoguste tipptaseme enne 2030. aastat.

III.Pühendumus rahvusvahelisele rahule, julgeolekule ja jätkusuutlikule majandusarengule

Hiina on ELi strateegiline partner üleilmsete ja rahvusvaheliste ülesannete lahendamisel. Samal ajal ei ole kadunud julgeolekuprobleemid ja erinevused rahvusvahelise õiguse kohaldamisel, hea valitsemistava austamise ja jätkusuutliku majandusarengu valdkonnas.

Hiina suudab mängida piirkondlike julgeolekuprobleemide lahendamisel olulist rolli ja tal on kohustus seda teha. Näiteks oli Hiina osalus ja toetus oluline tegur Iraani tuumaenergiat käsitleva ühise laiaulatusliku tegevuskava üle kokkuleppele jõudmisel ning samuti selle täieliku ja tulemusliku rakendamise tagamisel. ELi ja Hiina kooskõlastatud lähenemisviisid piraatlusevastastele operatsioonidele Adeni lahes ja Aafrika Sarve piirkonnas on suurendanud meresõidu turvalisust nendes piirkondades.

Poliitilise usalduse suurendamiseks on vaja koostööd jätkata. Hiinal on oluline roll Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumarelvavabaks piirkonnaks muutmise tagamisel. EL tahab teha Hiinaga koostööd ka Afganistani tulevase rahuprotsessi toetamisel ja rohingjade kriisi lahendamisel Myanmaris.

Hiina merinõuded Lõuna-Hiina meres ja keeldumine Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni kohaselt tehtud siduvate vahekohtu otsustega nõustumisest mõjutavad rahvusvahelist õiguskorda ja muudavad keerulisemaks nende pingete lahendamise, mis mõjutavad ELi majandushuvide seisukohast olulisi mereteesid. Need on ka vastuolus Hiina nõuetega esindatusele Arktika-küsimustes.

Hiina suurenev sõjaline võime koos tema tervikliku visiooniga ja püüdlustega omada 2050. aastaks tehnoloogiliselt kõige moodsamaid relvajõude kujutavad endast ELile julgeolekuprobleeme juba lühikese kuni keskmise ajavahemiku jooksul. Nii sektoriülesed hübriidohud, sealhulgas teabetegevus, kui ka suured sõjalised õppused kahjustavad usaldust ja on väljakutseks ELi julgeolekule ning nendega tuleb tegeleda meie vastastikuste suhete raames.