ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
48.

kutsub transpordi ja energeetika peadirektoraati, liikmesriike, Euroopa välisteenistust ja Euroopa Kaitseagentuuri üles võtma vastu lähenemisviisi, mis hõlmaks asjaomaste ELi vahendite kasutamisel kavandatud väikest energia-, CO 2 ja keskkonnajälge, ning korrapäraselt edusammudest aru andma; rõhutab, et kooskõlastatud ELi tasandil lähenemisviisi järgimine on eriti oluline teadus-, arendus-, moderniseerimis- või panustamis- ja jagamisalgatuste loomisel, eelkõige seoses sõjalise ning kahesuguse kasutusega tehnoloogia ja võimetega; tuletab meelde, et on strateegiliselt oluline arendada kõiki tehnoloogilisi aspekte ja käsitleda kogu olelusringi kulusid koos ELi tasandil standardimise ja sertifitseerimisega, et tagada seadmete sobivus kliimakriisi tagajärgedega toimetulekuks; peab tervitatavaks asjaolu, et kaitsefond aitab kaasa kliimameetmete integreerimisele liidu poliitikavaldkondadesse ja üldise eesmärgi saavutamisele, mille kohaselt tuleks 30 % liidu eelarvest suunata kliimaeesmärkide saavutamisele, mis on ELi 2021–2027 aasta eelarves seatud eesmärk; tuletab meelde, et teadus- ja arendustegevust saab suunata lahendustele, mis parandavad tõhusust, vähendavad CO 2 jalajälge ja toovad kaasa kestlikke parimaid tavasid; tunneb heameelt esimeses iga-aastases tööprogrammis ette nähtud 133 miljoni euro suuruse asjakohase investeeringu üle, kuid märgib, et see moodustab vaid 11 % EAFi aasta kogueelarvest; tuletab meelde taasterahastu „NextGenerationEU“ rolli kliimameetmetes ja kutsub liikmesriike üles kasutama riiklike majanduse elavdamise kavade vahendeid, et investeerida oma sõjalise taristu keskkonnahoidlikule majandusele üleminekusse;
59.

tuletab meelde, et ELi rahastamine IPA III ja Lääne-Balkani majandus- ja investeerimiskava raames – rahastamisvahendid, mille parlament heaks kiidab – põhineb rangetel tingimustel; rõhutab, et IPA III-ga nähakse ette, et rahastamist tuleb kohandada või see isegi peatada märkimisväärse tagasimineku või pideva edusammude puudumise korral põhialuste, eelkõige õigusriigi ja põhiõiguste vallas, mis hõlmab ka korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust ja meediavabadust; rõhutab, et ELi enda julgeolekuhuvid nõuavad ja liidul on kohustus tagada, et ELi vahendid ei toetaks korruptsiooni; nõuab sellega seoses, et EL ja Lääne-Balkani riigid tõhustaksid piiriülest õigusalast koostööd ja looksid raamistiku tulemuslikuks koostööks Euroopa Prokuratuuriga, eelkõige IPA III vahendite valdkonnas; rõhutab vajadust parandada ELi rahastamise nähtavust ja tagada, et kõik investeeringud oleksid kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega ja ELi CO 2 heite vähendamise eesmärkidega;
10.

tunnistab, et sõda Ukrainas on Moldova majandust ebaproportsionaalselt mõjutanud seoses kaotatud impordi- ja ekspordivõimaluste, suuremate transpordikulude, kiiresti kasvavate energiahindade ja vajadusega tegeleda kriitilise humanitaarolukorraga, mis on tingitud Ukrainast saabuvate pagulaste suurest arvust; kiidab Moldova rahvast ja riigiasutusi oma erakordse kaasatuse eest riiki sisenevate arvukate Ukraina pagulastega tegelemisel, mis on teinud Moldovast kõige suurema Ukraina pagulaste arvuga riigi elaniku kohta; rõhutab, et see tähendab ka Moldova vajaduste märkimisväärset suurenemist seoses majandusliku toetuse, sealhulgas makromajandusliku finantsabiga; nõuab, et EL ja teised Moldova rahvusvahelised partnerid vaataksid kiiremas korras vastavalt üle oma poliitika ja suurendaksid oma toetust Moldovale, et stabiliseerida riigi sotsiaal-majanduslik olukord ja tagada selle jätkuv areng;
12.

rõhutab, kui oluline on pakkuda vahendeid juhendamis- ja nõustamisteenusteks, et aidata täiskasvanutel ja noortel kindlaks teha ja sertifitseerida oskused ja pädevused, mille nad on juba omandanud informaalse õppimise käigus, ning suunata nad võimaluste juurde arendada edasi oma oskusi, nii et mikrokvalifikatsioonitunnistused muutuksid kaasamisvahendiks, mitte olemasoleva ebavõrdsuse säilitajaks või kinnistajaks täiendus- ja ümberõppele juurdepääsul; nõuab mikrokvalifikatsioonitunnistuste kasutamist kraadiõppe tasemel, tagamaks, et esmased kasusaajad ei oleks õppijad rühmadest, kellel juba on eeliseid hariduse ja ametialase staatuse osas;
53.

tuletab meelde, et rikkumismenetlused on üks peamistest vahenditest, et kaitsta ELi õigust ja ELi lepingu artiklis 2 osutatud ühiseid väärtuseid; märgib murelikult, et komisjoni algatatud rikkumismenetluste arv on alates 2004. aastast oluliselt vähenenud; on üllatunud tõsiasja üle, et rikkumismenetlusi ei algatata süstemaatiliselt vähemalt kohe pärast seda, kui kõnealune rikkumine on aastaaruandes dokumenteeritud; mõistab hukka asjaolu, et komisjoni ilmutab vastumeelsust aktiivselt ja süstemaatiliselt jälgida liikmesriikide ELi õiguse rakendamist ja kasutada võimalust algatada liikmesriikide vastu rikkumismenetlusi, mis on kõige probleemide tõhusaks ja kiireks lahendamiseks sobivam vahend; märgib, et selline vastumeelsus tõi kaasa üleskutsed liikmesriikidele algatada kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 259 riikidevahelisi juhtumeid; tunneb muret, et ilma süstemaatilise ja õigeaegse kohaldamiseta kahaneb rikkumismenetluste ennetamisvõime; nõuab, et aruandesse lisataks iga liikmesriigi kohta ülevaade kõigist komisjoni võetud täitemeetmetest, sealhulgas pooleliolevatest rikkumismenetlustest, ning Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu ajutiste meetmete ja otsuste täitmise olukorra kirjeldus, mis aitaks ELi õigusemõistmise tulemustabelit täies ulatuses kohaldada;
F.

arvestades, et Vene relvajõud ja neid esindavad kolmandad osapooled on osalenud tsiviilisikute vara, sealhulgas toidu, riiete, kodumasinate, küttepuude ja suurte viljakoguste röövimises, ning tsiviiltaristu, sealhulgas vähekaitstud ühiskonnarühmade vajadusi täitvate hoonete, elamute, koolide ja haiglate hävitamises; arvestades, et Venemaa Föderatsiooni relvajõud ja neid esindavad kolmandad osapooled on süstemaatiliselt minema viinud kunstiteoseid ja -esemeid ning muid kõrge kultuurilise väärtusega esemeid; arvestades, et Ukraina on süüdistanud Venemaad mitmesaja tuhande tonni teravilja varguses ja ÜRO kinnitusel on üha rohkem tõendeid selle kohta, et Venemaa väed on rüüstanud Ukraina teraviljavarusid ja hävitanud teraviljahoidlaid, mis on süvendanud ülemaailmset toidukriisi ja aidanud kaasa võimalikule näljahädale Ukrainas; arvestades, et logistilise taristu hävitamise ja Venemaa mereblokaadi tõttu ei pääse Ukrainast välja ligi 25 miljonit tonni teravilja; arvestades, et sõjakahju keskkonnale ja tervisele on samuti laastava ja pikaajalise mõjuga;
45.

rõhutab, et paralleelselt on vaja uusi ELi omavahendeid, et katta vähemalt NGEU tagasimaksmise kulud (põhisumma ja intress) ning tagada liidu eelarve pikaajaline kestlik rahastamine, et vältida uute prioriteetide rahastamist olemasolevate programmide ja meetmete arvelt; on kindlalt otsustanud hoolikalt jälgida kokkulepitud ja õiguslikult siduva omavahendite tegevuskava rakendamist alates 2020. aasta detsembrist; nõuab tungivalt, et nõukogu kiirendaks läbirääkimisi ELi esimese omavahendite kogumi üle, mis hõlmab süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismist, heitkogustega kauplemise süsteemist ning suurimate ja tulutoovaimate hargmaiste ettevõtjate kasumist saadavat tulu, et jõuda kokkuleppele enne 2023. aasta eelarvemenetluse lõpuleviimist; kordab oma nõudmist võtta viivitamata kasutusele teine uute omavahendite kogum, sealhulgas finantstehingute maks, ning nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ettepaneku enne 2023. aasta detsembrit; rõhutab vajadust võtta edasisi meetmeid, kui kavandatud uusi omavahendeid vastu ei võeta või kui need ei tooda ELi eelarvesse oodatavat tulu; rõhutab sellega seoses, et kolme institutsiooni regulaarne dialoog omavahendite teemal on väga oluline;
43.

rõhutab, et Albaania on piirkonnas ainus riik, kes on sõlminud koostöölepingud kõigi ELi justiits- ja siseküsimustega tegelevate asutustega, ning et 2019. aasta mais lähetati Kreeka-Albaania piirile esimene täiemahuline ühisoperatsioon Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametiga (Frontex) väljaspool ELi; tunnustab asjaolu, et Albaania on lubanud ELi liikmesriikide õiguskaitseteenistustel teha õhuseiret, et tuvastada narkootiliste ainete tootmist; soovitab Albaanial ajakohastada narkootikumide lähteaineid käsitlevaid õigusakte;
23.

taunib asjaolu, et Valgevene on praegu ainus riik Euroopas, kus ikka veel kohaldatakse surmanuhtlust ning kus on koguni laiendanud selle kasutamise ulatust; taunib Valgevene karistusseadustiku muudatuse vastuvõtmist, millega kehtestatakse surmanuhtlus „terroriakti toimepanemise katse“ eest; on seisukohal, et režiimil on lihtne muudatust kuritarvitada oma poliitiliste vastaste kõrvaldamiseks; tuletab meelde, et paljudele poliitvangidele on Valgevene karistusseadustiku terrorismivastaste sätete alusel esitatud süüdistus või neile on juba määratud pikk vanglakaristus; kutsub Valgevene ametivõime üles viivitamatult ja alatiseks kaotama surmanuhtluse;
85.

märgib, et tehisintellekti abil on ühelt poolt võimalik aidata kaasa läbipaistvama ja tõhusama avaliku sektori loomisele, kuid teiselt poolt on tehisintellekti valdkonna tehniline areng, mis on sageli tingitud majanduskasvu ja kasumi loogikast, väga kiire ja dünaamiline, mistõttu on poliitikakujundajatel raske saada piisavat ülevaadet sellest, kuidas uued tehisintellektirakendused toimivad ja milliseid tulemusi need rakendused võivad anda, kuigi neil on kohustus luua raamistik, mis tagab, et tehisintellekt on kooskõlas põhiõigustega ja seda saab kasutada ühiskonna hüvanguks; rõhutab, et ekspertide prognoosid tehisintellekti tulevase mõju kohta on samuti erinevad, mis viitab sellele, et isegi neil võib olla raske ennustada uute tehisintellektitehnoloogiate kasutuselevõtu tulemusi; väidab seetõttu, et sellise ebakindluse tõttu peavad seadusandjad tehisintellekti reguleerimisel nõuetekohaselt arvesse võtma ettevaatuspõhimõtet; on veendunud, et kindlate, toimivate ja tulevikukindlate õigusaktide loomiseks on väga oluline konsulteerida erinevate teadmiste ja taustaga ekspertidega; hoiatab, et õiguskindlusetus võib olla innovatsiooni üks suurimaid takistusi; märgib sellega seoses, kui oluline on edendada tehisintellektipädevust kodanike, sealhulgas valitud esindajate ja riiklike ametiasutuste seas;
47.

võtab teadmiseks komisjoni uued suunised kliima, keskkonnakaitse ja energeetika valdkonna riigiabi normide kohta, komisjoni pingutused karmistada 2014. aasta suuniseid ja viia need kooskõlla Euroopa rohelise kokkuleppega, ning toetab uute suuniste vastuvõtmist, et tagada tasakaalustatud majanduslik ja keskkonnaalane kestlikkus; on seisukohal, et keskkonnasäästlik riigiabi on keskse tähtsusega ELi kliima-, energia- ja keskkonnakaitse eesmärkide saavutamisel ning tagab samal ajal õiglase ülemineku; kinnitab, et avaliku ja erasektori investeeringud rohepöördeks vajalikesse tehnoloogiatesse on keskse tähtsusega Euroopa kliimamääruse rakendamisel ning eelkõige murranguliste uuenduslike lahenduste ja kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamiseks vajaliku asjakohase kõrgtehnoloogia väljatöötamisel; rõhutab, et ambitsioonika paketi „Eesmärk 55“ täitmiseks on vaja, et mõned konkreetsed energeetikasektorid saaksid üleminekuga toimetulekuks teatud ulatuses avaliku sektori toetust;
A.

arvestades, et parem õigusloome on kõigi ELi institutsioonide ühine eesmärk ning see tuleks saavutada, suurendades läbipaistvust, vastutust ning institutsioonide, liikmesriikide, kodanike ja sidusrühmade vahelist koostööd ning tagades kõigi Euroopa põhiväärtuste, sealhulgas demokraatia, õigusriigi ja inimõiguste täielik austamine; arvestades, et läbipaistvus, usaldusväärsus ja vastutus on õigusriigil põhineva demokraatia olulised eeltingimused; arvestades, et Euroopa õigusaktid peaksid olema eesmärgipärased, proportsionaalsed, selged, läbipaistvad ja põhjalikud, et kodanikud ja sidusrühmad saaksid neist tõhusalt kasu; arvestades, et parem õigusloome aitab tagada, et ELi poliitika ja õigusaktid on suunatud tulevikku, võttes arvesse tehnoloogia, ühiskonna- ja keskkonnaarengu kiiremat tempot; arvestades, et seetõttu on üha olulisem toetada õigusaktide ettepanekuid tõenditega, mis põhinevad kõige asjakohasematel hinnangutel ja vastastikused eksperdihinnangud läbinud usaldusväärsetel teaduslikel tõenditel, samuti tuleks järgida ettevaatuspõhimõtet; kutsub sellega seoses komisjoni üles haldama tõendeid läbipaistvalt ja tagama, et need oleksid leitavad, kättesaadavad, koostalitlusvõimelised ja korduskasutatavad; rõhutab, et kvaliteetset õigusloomet ei saa taandada üksnes lühiajalise koormuse ja kulude vähendamise kvantitatiivsetele eesmärkidele, vaid see peaks olema kõigile kasulik pikaajaline investeering meie ühiskonna ja tuleviku ühisesse heaollu;
59.

väljendab heameelt selle üle, et EPPO alustas 1. juunil 2021. aastal tegevust; tunneb heameelt tema esimese väljaantud aastaaruande üle; väljendab heameelt, et EPPO on alates tegevuse alustamisest algatanud 576 uurimist ja et ta on taotlenud kokku 154,3 miljoni euro arestimist, millest 147 miljoni euro arestimiseks ka luba saadi; tunneb muret EPPO antud hinnangu pärast, et pettuse ja korruptsiooni põhjustatud kahjum on summas 5,4 miljardit eurot; peab kahetsusväärseks, et viis liikmesriiki – Poola, Ungari (kaks suurimat ELi vahendite saajat) ning Rootsi, Taani ja Iirimaa – ei osale EPPOs; kutsub neid liikmesriike üles ühinema EPPOga niipea kui võimalik; on mures, et Poola keeldub igasugusest koostööst EPPOga, kuigi on oma kodanikke puudutavate uurimiste arvu poolest mitteosalevate riikide seas esikohal; nõuab tungivalt, et mitteosalevad liikmesriigid sõlmiksid EPPOga koostöölepingu; on seisukohal, et liikmesriikide suutmatus teha koostööd EPPOga mõjutab otseselt ELi finantshuvide kaitset; kutsub komisjoni üles stimuleerima EPPOs osalemist positiivsete meetmetega;
I.

arvestades, et Javari org, nagu ka teised Brasiilia Amazonase piirkonnad, on teravate konfliktide piirkond, kus võimutsevad kuritegelikud organisatsioonid ja maahõivajad, kes tegelevad ebaseadusliku kalapüügi, jahipidamise, kaevandamise ja metsaraiega ja uimastikaubandusega; arvestades, et 80 % kogu maailma raadamisest on põhjustatud metsade muutmisest põllumajandusmaaks, et toota kauplemiseks veiseliha, soja ja palmiõli; arvestades, et Brasiilia Amazonases on raadamine alates 2019. aastast järsult suurenenud, sealhulgas 2021. aastal võrreldes 2020. aastaga hüppeliselt 22 %, mis on suurim kasv alates 2006. aastast;
4.

rõhutab, et kandidaatriigi staatuse andmine Euroopa Liidu poolt tähendab täna, Venemaa jõhkra agressioonisõja ja geopoliitilise keskkonna ümbermääratlemise katse kontekstis, ELi juhtrolli, otsusekindluse ja visiooni näitamist, ning saadab selge poliitilise sõnumi, et kõnealused riigid on pöördumatult valinud Euroopa tee, mille nende Euroopa partnerid on heaks kiitnud, ning et ükski kolmas osaline ei tohi sellesse sekkuda; kordab, et EL peab jätkuvalt olema usaldusväärne partner ja geopoliitiline toimija, kes hoiab oma põhimõtteid ja väärtusi au sees, näidates üles solidaarsust nendega, kes kaitsevad samu ideaale;
22.

rõhutab, et komisjon peab tagama ELi õiguse täitmise; mõistab, et komisjonil lasub rikkumise toimepanemise tõendamiskoormis ning rikkumisjuhtumite puhul ei tohi ta tugineda eeldustele; toonitab siiski, et kuigi komisjon on kinnitanud, et liidu õiguse nõuetekohane kohaldamine on endiselt prioriteet, näitab mõne rikkumismenetluse kestus midagi muud, seda isegi juhtumite puhul, kus komisjonil on piisavalt tõendeid; peab vastutustundetuks asjaolu, et ajal, mil keskkonnaalaseid õigusakte rikutakse teiste õigusaktidega võrreldes kõige rohkem ja Euroopa roheline kokkulepe on toonud kaasa uusi algatusi, on komisjoni keskkonna peadirektoraadis olnud pidevalt liiga vähe töötajaid; peab kahetsusväärseks seda, et komisjoni tegevusetuse ja ELi personalikärbete tõttu lähevad kaduma asendamatud varad; teeb ettepaneku, et komisjon ja liikmesriigid määratleksid selgelt oma prioriteedid;
A.

arvestades, et liikuvus on digitaalse ja füüsilise õppe äärmiselt oluline osa; arvestades, et võrdsete ja kaasavate võimaluste tagamine kõigile on ja peab olema ka edaspidi Euroopa Liidu põhiväärtuste lahutamatu osa, ning arvestades, et programmist „Erasmus+“ peavad täiel ja võrdsel määral kasu saama igasuguse taustaga ja igasuguste eluvaldkondade inimesed; rõhutab, et programm „Erasmus+“ ei too kasu mitte ainult osalejatele, vaid tervetele kogukondadele ja ühiskonnale ning täidab ÜRO kestliku arengu neljanda eesmärgi eesmärke; märgib, et see toob kaasa demokraatlikuma, tugevama ning sidusama ja vastupidavama ühiskonna;
F.

arvestades, et pandeemial on olnud laastav mõju Euroopa inimeste ja ettevõtete majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale; arvestades, et ELi majandus kahanes pandeemia ajal oluliselt; arvestades, et pandeemia mõjutas negatiivselt ELi ettevõtjaid, eelkõige väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd), millel on omakorda negatiivsed tagajärjed ELi majanduskasvule ja konkurentsivõimele ning ka nende tootlikkusele ja töökohtade loomise suutlikkusele; arvestades, et ELi ühtne turg on ELi majanduskasvu põhiline soodustaja, mida tuleks tugevdada ja kaitsta pandeemia negatiivsete mõjude eest, ning samal ajal tuleks edendada investeeringuid teadustöösse ja innovatsiooni; arvestades, et mõnes riigis tõusis töötuse tase pandeemia ajal taas üle keskmise; arvestades, et see seab suuremasse ohtu naised, noored, eakad inimesed, puuetega inimesed ja suured perekonnad; arvestades, et ELi tervishoiusektor on pandeemia ajal tegutsenud oma võimete piiril ning selle vastupidavust on tõsiselt proovile pandud ja survestatud; arvestades, et noorte töötuse määr on endiselt kõrgem üldisest töötuse määrast; arvestades, et noored on suuremas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus, samuti on ohus nende juurdepääs kvaliteetsetele töökohtadele;
43.

väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Kohus selgitas oma Komstroy kohtuotsuses, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise sätteid energiaharta lepingus ei kohaldata ELi-siseste vaidluste korral; märgib, et praegu on pooleli vähemalt 73 ELi-sisest juhtumit, sealhulgas üle 40 ELi-sisese energiaharta lepingul põhineva investeerimisvaidluse; märgib suure murega, et Achmea kohtuotsus ei takistanud vahekohtuid jätkamast ELi-siseste investeerimisvaidluste arutamist; nõuab tungivalt, et komisjon teeks kõik endast oleneva, et neid kohtuotsuseid käimasolevates ELi-sisestes vahekohtumenetlustes jõustada; palub liikmesriikidel ja komisjonil võtta vastu omavaheline kokkulepe energiaharta lepingu kohaldamatuse kohta ELi-siseste vaidluste suhtes; toetab mitme liikmesriigi taotlust Euroopa Kohtu uue otsuse saamiseks ning on seisukohal, et see peaks andma küsimuse kohta lõpliku selgituse, et vältida olukorda, kus energiaharta lepingu kohaselt on võimalik tulevane ELi-sisene vahekohtumenetlus vastuvõetav;
41.

rõhutab, et on vaja mitmepoolseid kaubandusreegleid, mis toetavad tugevat ja kestlikku põllumajandust, mis põhineb eri Aafrika riikides läbiviidavatel ulatuslikel põllumajandusreformidel, et tagada toiduga kindlustatus kogu kontinendil; rõhutab sellega seoses, et oluline on kaitsta ja edendada kohalike kogukondade õigust oma loodusvarade, nagu maa ja vesi kasutamisele ja kontrollimisele; mõistab hukka asjaolu, et maa hõivamine on Aafrikas väga levinud; on mures selle pärast, et välisinvestorid on ostnud Aafrikas ulatuslikult maad peamiselt nõrgemate valitsemisstruktuuridega riikides ning see võib ohustada toiduga kindlustatust ning juurdepääsu maale ja veele; rõhutab, et oluline on käivitada kaasav protsess eesmärgiga tagada kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike kogukondade tulemuslik osalemine maa hõivamisega seotud poliitika ja meetmete väljatöötamises, rakendamises ja järelevalves; nõuab, et maa-, kalavarude ja metsavalduse vastutustundliku haldamise vabatahtlikke suuniseid järgitaks kõigis projektides, millega edendatakse maavaldusõiguste kaitset, sealhulgas kaubanduses, samuti selliste meetmete võtmist, mille abil oleks võimalik tagada, et need projektid ei ohusta väiketalunike, eriti naiste maavaldusõigusi; nõuab tungivalt, et EL ja Aafrika tunnustaksid ka põlisrahvaste õigusi oma maa ja loodusvarade taval põhinevale omandile ning kontrollile, nagu on sätestatud ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsioonis ja ILO konventsioonis nr 169, ning järgiksid vaba, eelneva ja teadliku nõusoleku põhimõtet;
50.

märgib, et Montenegro teeb Sarajevo deklaratsiooni protsessi raames jätkuvalt koostööd; väljendab heameelt Srebrenicat käsitleva resolutsiooni vastuvõtmise üle 17. juunil 2021; väljendab heameelt Montenegro välisministri esmakordse osalemise üle Morinji laagri ohvrite ühises mälestamises; märgib, et alates 2006. aastast on toimunud vaid kaheksa sõjakuritegude kohtuprotsessi ja kohtu alla on mõistetud ainult vähem oluliste kuritegude toimepanijaid; rõhutab, et genotsiidi eitamise, vaenu õhutava retoorika või sõjakurjategijate ülistamise suhtes ei tohiks olla sallivust;
A.

arvestades, et aluslepingute kehtiv versioon jõustus 1. detsembril 2009. aastal, ning arvestades, et Euroopa Liit on pärast seda seisnud silmitsi mitme kriisi ja enneolematu väljakutsega;
F.

arvestades, et uiguuri asjade kohus ning teised usaldusväärsed ja sõltumatud uurimisorganid ja teadusasutused on jõudnud järeldusele, et uiguuride ja teiste etniliste turgi rahvaste inimõiguste rasked ja süsteemsed rikkumised Hiinas kujutavad endast piinamist, inimsusevastaseid kuritegusid ja genotsiidi (5); arvestades, et USA valitsus ja seadusandlikud organid USAs, Kanadas, Ühendkuningriigis, Madalmaades, Belgias, Prantsusmaal, Leedus, Tšehhis ja Iirimaal on jõudnud sarnastele järeldustele;
22.

väljendab heameelt nõukogus 13. aprillil 2022. aastal saavutatud kokkuleppe üle, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu raames antava sõjalise toetuse kolmandat osamakset surmava sõjavarustuse ning kütuse ja kaitsevarustuse võimaldamiseks kokku 1,5 miljardi euro ulatuses, ning nõuab selle viivitamatut kohaletoimetamist; rõhutab, et võttes arvesse Venemaa Ukraina-vastast agressioonisõda ning üha keerulisemaks muutuvat julgeolekukeskkonda, mis mõjutab meie idapartnerite stabiilsust ja valitsemist, on ELi jaoks oluline tugevdada julgeoleku- ja kaitsekoostööd; väljendab heameelt Euroopa Ülemkogu 2. detsembri 2021. aasta otsuse üle kasutada Euroopa rahutagamisrahastut, et võimaldada Ukrainale 31 miljoni euro suurune pakett, Gruusiale 12,75 miljoni euro suurune pakett ja Moldova Vabariigile 7 miljoni euro suurune pakett nende vastupanuvõime ja kaitsevõime, eelkõige küberjulgeoleku-, meditsiini-, inseneri-, liikuvus- ning logistikavõimekuse tugevdamisele kaasaaitamiseks ning desinformatsiooni vastu võitlemiseks; julgustab kasutama edasi Euroopa rahutagamisrahastut, et tõsta assotsieerunud idapartnerluse riikide võimekust, eriti nende võimekust, kes on silmitsi relvastatud rünnakutega ja kes võtavad vastu ÜJKP missioone, et paremini vastata nende julgeolekuvajadustele sellistes põhivaldkondades nagu luureandmete turvalise vahetamise seadmed ja relvastatud rünnakute ja hübriidohtude vastu võitlemiseks vajalikud tehnilised vahendid; rõhutab, et EL peab parandama materiaalset ja rahalist toetust idapartnerluse riikidele ning keskenduma ka suutlikkuse suurendamisele, et parandada iga idapartnerluse riigi vastupanuvõimet, eelkõige desinformatsioonikampaaniate vastases võitluses ja riigikaitses; rõhutab, et EL peab töötama välja integreeritud lähenemisviisi, et olla võimeline aitama idapartnerluse riike oma ühise ja läbipõimunud ohtude spektriga toimetulemisel;
18.

märgib, et kõige levinumad kriteeriumid, mida liikmesriigid praegu kalapüügivõimaluste jaotamisel kohaldavad, on varasemad püügitasemed; on seisukohal, et sellised kriteeriumid pakuvad stabiilsust, ning tõdeb, et laevastik ja kalapüügiga tegelevad kogukonnad on kalavarudest sõltuvad ning et nende jaoks on ülioluline stabiilne ja prognoositav juurdepääs kalavarudele;