Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2020/C 211/12)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 annab käesoleva dokumendi avaldamine õiguse esitada muutmistaotluse suhtes vastuväiteid kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„SAINTE-MAURE DE TOURAINE“

ELi nr: PDO-FR-0133-AM03 – 30.1.2019

KPN (X) KGT ()

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Comité interprofessionnel du Sainte-Maure de Touraine

Mairie de Sainte-Maure-de-Touraine

37800 Sainte-Maure-de-Touraine

PRANTSUSMAA

Postiaadress:

38 rue Augustin Fresnel, BP 50139 37171 Chambray-les-Tours Cedex PRANTSUSMAA

Tel +33 247483764

Faks +33 247276649

E-post: aoc@cda37.fr

Rühm koosneb tootjatest ja töötlejatest ning sellel on õigustatud huvi taotluse esitamiseks.

2. Liikmesriik või Kolmas Riik

Prantsusmaa

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

☐ Toote nimetus

☒ Toote kirjeldus

☒ Geograafiline piirkond

☒ Päritolutõend

☒ Tootmismeetod

☒ Seos piirkonnaga

☒ Märgistus

☒ Muu (kontrolliasutuste kontaktandmed, riiklikud nõuded)

4. Muudatus(t)e liik

☐ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

☒ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5. Muudatus(ed)

Toote kirjeldus

Tootespetsifikaadi järgmine lause:

„Kitse täispiimast toodetud „Sainte-Maure de Touraine“ on pindhallitusega pehme kuumtöötlemata juust.“

asendatakse järgmisega:

„Juust „Sainte-Maure de Touraine“ on toodetud kitse toortäispiimast. Juust on pehme ja saadakse peamiselt piima kalgendamisel, mille käigus lisatakse veidi laapi. Nõrgumine toimub loomulikul teel. Juustul on palja silmaga nähtav pindhallitus ja selle koorik on tuhkhall.“

Lisatakse, et kasutada tuleb toorpiima. Kitse toorpiima kasutamine on üks tootjate juustutootmise tegelikke meetodeid, mis võimaldab säilitada piimale iseloomulikke omadusi, eelkõige organoleptilisi omadusi, ja selle algset mikrofloorat ning tugevdada seeläbi seost geograafilise piirkonnaga.

Juustu kirjeldav sõna „kuumtöötlemata“ kustutatakse, sest see ei sobi seda tüüpi juustu kirjeldamiseks.

Tootmismeetodit käsitlevast punktist tuuakse mõned elemendid toodet kirjeldavasse punkti, sest need on toote kirjeldusega seotud: juust saadakse peamiselt piima kalgendamisel, mille käigus lisatakse veidi laapi, ning nõrgumine toimub loomulikul teel.

Toote kontrolli objektiivsemaks muutmiseks lisatakse, et juustu pindhallitus on silmaga nähtav.

Tootespetsifikaati lisatakse järgmine lõik:

„Juustul on piimhappeline maitse, see pole liialt soolane ega happeline ning sellel on kuivatatud puuviljade aroom, milles esineb taimseid noote, näiteks heina noote. Juustu tekstuur on kreemjas, isegi veidi niiske, ning see muutub laagerdudes kuivemaks ja mõnikord rabedaks.“

Selleks, et juustu omadusi paremini kirjeldada, lisatakse organoleptiline kirjeldus.

Tootespetsifikaadi järgmine lause:

„Juustumass on valge või vandlikarva, selle tekstuur on ühtlane ja peeneteraline ning selle rasvasisaldus on vähemalt 45 %.“

asendatakse järgmisega:

„Lõikejälg on puhas, juustumass on valge või vandlikarva ja ühtlase peeneteralise tekstuuriga ning pärast täielikku kuivamist on rasvasisaldus 100 grammi juustu kohta 45 grammi.“

Selleks, et kirjeldada seda olulist vahetu vormimisega seotud toote omadust, lisatakse teave juustu lõikejälje kohta („puhas“).

Rasvasisalduse määratlus sõnastatakse ümber (kaal 100 grammi juustu kohta pärast täielikku kuivamist), kuid rasvasisalduse määr jääb samaks.

Tootespetsifikaadi järgmine lause:

„Juust on pikliku koonusja halu kujuline ja kaalub keskmiselt 250 grammi“.

asendatakse järgmisega:

„Juust on koonusja halu kujuline. Kuivaine kogumass ei tohi olla vähem kui 100 grammi juustu kohta.“

Kustutatakse juustu kuju kirjeldav sõna „piklik“, sest see tundub üleliigne, kui juustu juba halukujulisena kirjeldatakse. Juustu keskmise kaalu (250 grammi) asemel on märgitud kuivaine kaal juustu kohta (vähemalt 100 grammi) laagerdumislaost väljumisel, et toodet paremini kirjeldada. Juust kuivab pärast laagerdumislaost väljumist kiiresti, sest see on piimhappeline (suur niiskustase laagerdumislaost väljumisel) ja pikliku kujuga (suur pindala ja mahu suhe) ning võib seega enne tarbijatele turustamist kaotada suure osa oma kaalust.

See muudatus tehakse samuti koonddokumendi punktis 3.2.

Tootespetsifikaadi järgmine lause:

„Juustude pinda töödeldakse pulbristatud puutuhaga.“

kustutatakse toodet kirjeldavast punktist ja see liigutatakse tootmismeetodit kirjeldavasse punkti.

Tootespetsifikaadi järgmine lause:

„Juustumassi sisse on pikuti torgatud õlekõrs.“

kustutatakse toodet kirjeldavast punktist ja see liigutatakse punkti, milles käsitletakse tõendeid selle kohta, et toode pärineb määratletud geograafilisest piirkonnast.

Koonddokumendi järgmine lause:

„Juust on valmistatud kitse täispiimast, see on pehme, kuumtöötlemata, pikliku koonusja halu kujuline ja kaalub keskmiselt 250 grammi.“

asendatakse punktis 3.2 järgmisega:

„Juust „Sainte-Maure de Touraine“ on toodetud ainult kitse toortäispiimast. Juust on pehme, saadud peamiselt piima kalgendamisel, mille käigus lisatakse veidi laapi, ning nõrgumine toimub loomulikul teel. Juustu välispinnal on palja silmaga nähtav pindhallitus ja selle koorik on tuhkhall. Juustul on piimhappeline maitse, see pole liialt soolane ega happeline ning sellel on kuivatatud puuviljade aroom, milles esineb taimseid noote, näiteks heina noote. Juustu tekstuur on kreemjas, isegi veidi niiske, ning see muutub laagerdudes kuivemaks ja mõnikord rabedaks. Lõikejälg on puhas, juustumass on valge või vandlikarva ja ühtlase peeneteralise tekstuuriga. Juust on koonusja halu kujuline. Kuivaine kogumass ei tohi olla vähem kui 100 grammi juustu kohta. Rasvasisaldus kuivaines on vähemalt 45 %.“

Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi punktis, milles käsitletakse geograafilist piirkonda, kirjeldatakse seda kommuunide loeteluga, mis võimaldab piirkonda täpsemalt kirjeldada. Geograafilise piirkonna ulatust ei muudeta.

See muudatus tehakse samuti koonddokumendi punktis 4.

Tõendid selle kohta, et toode pärineb määratletud geograafilisest piirkonnast

Tootespetsifikaati lisatakse järgmised lõigud:

„4.1. Ettevõtjate identifitseerimine Kõik piimatootjad, meiereid ja juustukojad, kokkuostjad ja laagerdumiskeldrid ning kõik teised tarneahelas osalejad täidavad identifitseerimisdeklaratsiooni. Identifitseerimisdeklaratsioon saadetakse rühmale hiljemalt seitse nädalat enne asjaomase tegevusega alustamist, seda tehakse riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi (INAO) juhataja kinnitatud vormi põhjal. 4.2. Deklareerimiskohustused 4.2.1. Tootmiskavatsuse puudumise deklaratsioon ja tootmise taasalustamise deklaratsioon Kõik ettevõtjad esitavad rühmale päritolunimetuse „Sainte-Maure de Touraine“ kohta tootmiskavatsuse puudumise eeldeklaratsiooni. Ettevõtja esitab tootmise taasalustamise eeldeklaratsiooni. 4.2.2. Deklareerimiskohustused, mis on vajalikud päritolunimetuse all turustatavate toodete tuvastamiseks ja nende üle järelevalve teostamiseks Põllumajandustootjad, laagerdajad ja töötlejad esitavad hiljemalt aasta A + 1 20. veebruariks rühmale eelneva aasta kohta päritolunimetuse „Sainte-Maure de Touraine“ iga-aastase tootmisdeklaratsiooni. 4.3. Andmete säilitamine 4.3.1. Jälgitavus Ettevõtjad teevad rühmale ja kontrolliasutusele kättesaadavaks juustude ettevõttesse ja sellest välja liikumise registrid ning kõik piima ja juustu päritolu, kvaliteedi ja tootmistingimuste kontrollimiseks vajalikud dokumendid. Töötlejate korral: — juustu „Sainte-Maure de Touraine“ valmistamiseks kogutud piima kogus ja päritolu; — juustuks „Sainte-Maure de Touraine“ töödeldud piima kogus tootmispäevade kaupa; — toodetud „Sainte-Maure de Touraine“ juustude arv tootmispäevade kaupa. Laagerdajate korral: dokument, kus on kirjas laagerdatud ja pakendatud „Sainte-Maure de Touraine“ juustude arv ning kokku kogutud puutuhaga töödeldud juustude arv ja päritolu. 4.3.2. Tootmistingimuste järgimise järelevalve Ettevõtjad teevad kontrolliasutustele kättesaadavaks tootmistingimuste kontrollimiseks vajalikud dokumendid. Kõik piimatootjad tagavad lüpsikitsedele antava loomasööda jälgitavuse, seda nii koguste osas kui kitsede söödamaa osas, sh maisisilo. Jälgitavuse tingimust kohaldatakse samuti lüpsikitsede söödaks mõeldud teraviljadele, õlitaimedele ja valgurikastele taimedele. Kitsede söötmiseks mõeldud toodete korral, mis ei pärine ettevõttest vaid geograafilisest piirkonnast, tuleb esitada mõni dokument (arve, leping), kus on märgitud ära sööda laad ja kogus ning maatükk, kust see pärit on.“

Lisatud on ettevõtjate deklareerimiskohustus. Muudatused on seotud õigusaktide muutmise ja riiklike eeskirjadega. Eeskätt on ette nähtud süsteem spetsifikaadis esitatud nõuete rahuldamist tagavatele ettevõtjatele vastava tähise väljastamiseks ning kindlaks on määratud deklaratsioonid, mis on vajalikud päritolunimetustega varustatud toodete tutvustamiseks, jälgimiseks ja kontrollimiseks.

Tootespetsifikaadi järgmine lause (mis on toodud üle märgistust käsitlevast punktist):

„Õlekõrre külge on kinnitatud identifitseerimistunnus“

asendatakse järgmisega:

„4.4. Toodete märgistuselemendid Kõik päritolunimetust „Sainte-Maure de Touraine“ kandvad juustud märgistatakse järgmiselt: iga juustu „Sainte-Maure de Touraine“ sisse on torgatud õlekõrs, millele on graveeritud vähemalt päritolunimetus ja juustukoja identifitseerimiskood. Õlekõrred jaotatakse kõigile tootjatele, kes on esitanud rühmale identimisdeklaratsiooni, ning jaotatud õlekõrte kogus on proportsionaalne päritolunimetust „Sainte-Maure de Touraine“ kandva juustu tootmiseks kasutatava piima kogusega. Kõik tootjad ajakohastavad regulaarselt neile antud õlekõrte seisukorda. Tootmisloa kehtetuks tunnistamisel võetakse tootjalt õlekõrred tagasi.“

Õlekõrte kirjeldus on märgistamist käsitlevast punktist ära viidud. Toodete jälgitavuse parandamiseks lisatakse õlekõrrele kantud tunnuse kirjeldus, mis on toote identifitseerimistunnuseks. Samuti lisatakse õlekõrte jaotamise ja tagasivõtmise kord, et tagada, et kõigil volitatud ettevõtetel on võimalik õlekõrsi hankida. Rühm teeb need ettevõtjatele kättesaadavaks olenevalt sellest, kui palju piima „Sainte-Maure de Touraine“ juustu tootmiseks kasutatakse, ning tootmisloa kehtetuks tunnistamisel võetakse õled tagasi.

Koonddokumendi punkti 3.2 lisatakse järgmine lause:

„Iga juustu „Sainte-Maure de Touraine“ sisse on torgatud õlekõrs, millele on graveeritud vähemalt päritolunimetus ja juustukoja identifitseerimiskood.“

Tootespetsifikaati lisatakse järgmine lõik:

„Tootmise järelevalve Päritolunimetusega „Sainte-Maure de Touraine“ toote omaduste kontrollimisel teostatav pisteline analüütiline ja organoleptiline uuring peavad tagama juustu vastavuse päritolunimetuse kvaliteedile ja tunnustele.“

Lisatakse toote kontrollimise kord, et kirjeldada seda olulist kontrollimise aspekti.

Tootmismeetod

Määruste (EÜ) nr 1107/96 ja (EÜ) nr 828/2003 kohaselt registreeritud tootespetsifikaat ei sisaldanud ühtegi eeskirja piima tootmise kohta, seega sätestatakse need siinkohal vastavalt tootjate praegustele tavadele.

Tootespetsifikaati lisatakse järgmine lõik:

„5.1. Kari Lüpsikitsed on järgmistest tõugudest: Alpi, Saaneni ja Poitevine’i tõugu või nende tõugude ristandid. Lubatud on paaritamine väljaspool tavapärast paaritusperioodi. Lüpsikitsede karja suuruse arvutamisel loendatakse kitsi, kes on vähemalt korra poeginud.“

Lisatakse lubatud kitsetõugude loetelu, sest need tõud on geograafilise piirkonnaga juba pikka aega kohanenud. Väljaspool tavapärast paaritusperioodi paaritamine on lubatud, sest see võimaldab piima tootmisperioodi pikendada. Kontrolli lihtsustamiseks lisatakse, et kitsekarja suuruse arvutamisel loendatakse vähemalt korra poeginud kitsi.

Tootespetsifikaati lisatakse järgmine lõik:

„5.2. Toidusedel 5.2.1. Kogu söödaratsiooni päritolu Aastasest söödakogusest on iga lüpsikitse kohta geograafilisest piirkonnast pärit vähemalt 825 kg kuivaines väljendatuna.“

Lisatakse aastase söödakoguse päritolu ja kogus lüpsikitse kohta, et tugevdada toote ja geograafilise piirkonna vahelist seost.

Tootespetsifikaati lisatakse järgmine lõik:

„5.2.2. Rohumaad Iga lüpsikitse kohta on ette nähtud vähemalt 1 000 m2 rohumaad. Kõnealune rohumaa on põllumajandusmaa ja/või maa-ala, kust sööta sisse ostetakse. Arvesse võetakse rohumaid, mis koosnevad püsirohumaadest või ajutistest rohumaadest. Maisisilo ei ole lubatud. Vähemalt 50 % rohumaadest peab olema kaetud heintaimedega.“

Lisatakse minimaalne rohumaa pindala (mis asub ettevõttes ja/või kust sööta ostetakse), et tagada kitsedele liigirikas toidusedel. Lisatakse selle pindala koostis, et muuta sööt liigirikkamaks.

Tootespetsifikaati lisatakse järgmine lõik:

„5.2.3. Sööt Sööt pärineb ainult geograafilisest piirkonnast. Aastane söödakogus on ühe lüpsikitse kohta vähemalt 550 kg kuivaines väljendatuna. Lubatud on järgmine sööt: — heintaimedest, liblikõielistest ja looduslikelt karjamaadelt pärinev sööt; — rohumaade segud; — heintaimede või liblikõieliste vahekultuuridest pärinev sööt; — ning lisasöödaks teraviljade, liblikõieliste, õlitaimede ja valgurikaste taimede kõrred ja terviktaimed. Seda tarbitakse värskelt, kääritatult või heinana. Kääritatud sööda kogus on ühe kitse kohta aastas maksimaalselt 365 kg kuivaines väljendatuna. See ei tohi olla ühe kitse kohta päevas enam kui 1 kg kuivaines väljendatuna. Kääritatud sööta antakse loomadele koos heina või rohesöödaga või karjamaal. Keelatud on kasutada ainult põhust ja kontsentraatidest või teraviljast koosnevat toidusüsteemi.“

Toote ja geograafilise piirkonna vahelise seose tugevdamiseks lisatakse, et sööt peab pärinema ainult geograafilisest piirkonnast. Lisatakse söötmiseeskirjad, et tagada kitsedele mitmekesine aastane söödakogus.

Samuti lisatakse lubatud sööda loetelu, et täpsustada, millist laadi sööta tohib kasutada.

Tootespetsifikaati lisatakse järgmine lõik:

„5.2.4. Täiendsööt Aastane täiendsööda kogus on ühe lüpsikitse kohta vähemalt 550 kg kuivaines väljendatuna. Loomsete saaduste kasutamine on keelatud, välja arvatud põllumajandusettevõttest pärinev värske juustuvadak. Täiendsööta antakse üksnes järgmisel kujul: — puhas tooraine, mis koosneb järgmisest: — töötlemata, lömastatud või peenestatud teraviljaseemned; — õlitaimede ja valgurikaste taimede töötlemata, lömastatud, peenestatud või pressitud seemned; — segasööt, mis koosneb järgmisest: — teraviljade terad ja töötlemissaadused; — liblikõieliste terad ja töötlemissaadused, sh kuivatatud lutsern; — suhkru tootmise kõrvalsaadused: suhkrupeedipulp, vedel melass; — päevalillekoogid, lina, raps, sojauba, ekstrudeeritud soja, maapähkel; — taimsed rasvad; — toidulisandid: mineraalained, mikroelemendid, vitamiinid; — vedel või tahke valk: saadud aminohapete tootmisel või pärmitööstuse kõrvalsaadusena; — lisandid.“

Lisatakse lubatud täiendsööda loetelu, et kirjeldada, millist laadi sööta tohib kasutada.

Koonddokumendi punkti 3.3 lisatakse järgmised laused:

„Lüpsikitsed on järgmistest tõugudest: Alpi, Saaneni ja Poitevine’i tõugu või nende tõugude ristandid. Aastasest söödakogusest on iga lüpsikitse kohta geograafilisest piirkonnast pärit vähemalt 825 kg (ehk 75 %) kuivaines väljendatuna. Teatav osa söödast ei ole geograafilisest piirkonnast pärit, sest see ei ole geograafilises piirkonnas kättesaadav (nt kuivatatud lutsern). Iga lüpsikitse kohta on ette nähtud vähemalt 1 000 m2 rohumaad. Kõnealune rohumaa on põllumajandusmaa ja/või maa-ala, kust sööta sisse ostetakse. Aastane söödakogus on ühe lüpsikitse kohta vähemalt 550 kg kuivaines väljendatuna. Sööt pärineb ainult geograafilisest piirkonnast. Seda tarbitakse värskelt, kääritatult või heinana. Kääritatud sööda maksimaalne aastane kogus on ühe kitse kohta 365 kg kuivaines väljendatuna. See ei tohi ühe lüpsikitse kohta olla päevas enam kui 1 kg kuivaines väljendatuna. Kääritatud sööta antakse loomadele koos heina või rohesöödaga või karjamaal. Lubatud sööt on loetletud positiivses nimekirjas. Täiendsööt moodustab lüpsikitse söödast maksimaalselt 50 %, st maksimaalselt 550 kg kuivaines väljendatuna. Lubatud täiendsööt on loetletud positiivses nimekirjas.“

Täiendatakse juustutootmise tehnilise lahenduse kirjeldust, et konsolideerida praeguseid tavasid, mis võimaldavad toota juustu „Sainte-Maure de Touraine“:

Tootespetsifikaati lisatakse järgmine lõik:

„5.2.5. Juustu valmistamisel kasutatav piim Juustu „Sainte-Maure de Touraine“ valmistamiseks kogutud piim on kitse toortäispiim ja selle lüpsmine on toimunud maksimaalselt 48 tundi enne piima kogumist. Piima kontsentreerimine vee osalise eemaldamise teel enne kalgendamist on keelatud. Piima töötlemine algab piima hapendamisega, mille käigus lisatakse või ei lisata vadakut või starterkultuuri. Hapendamine toimub vähemalt 10 °C juures ja maksimaalselt 24 tundi. Laagerdumisel tekkiv või pindmine mikrofloora koosneb järgmisest: — toorpiima looduslik mikrofloora; — vadakus välja kujunenud mikrofloora; — hallituse ja/või pärmide perekonda kuuluv mikrofloora. Hapestavate ainete ja maitseainete lisamine on keelatud.“

Lisatakse, et kasutatakse toorpiima (kooskõlas toote kirjeldust käsitleva punktiga) ning et piima lüpsmine on toimunud maksimaalselt 48 tundi enne selle kokkukogumist, et säilitada tooraine kvaliteet ja piirata psühhotroofsete mikroorganismide arengut, mis piiravad omakorda piima loomuliku mikrofloora arengut. Juustu valmistamiseks kasutatava piima omaduste säilitamiseks lisatakse, et piima kontsentreerimine vee osalise eemaldamise teel enne kalgendamist on keelatud.

Samuti lisatakse, et piima hapendatakse enne selle laabiga kalgendamist. See võimaldab parandada juustu valmistamiseks kasutatava piima kvaliteeti ja soodustab selle lõhnapotentsiaali avaldumist.

Viimasena lisatakse laagerdumisel tekkiva või pindmise mikrofloora koostis, et reguleerida tavasid ja pidada kinni toote kirjeldusest. Hapestavate ainete ja maitseainete lisamine on keelatud, et mitte kahjustada toote organoleptilisi omadusi.

Tootespetsifikaati lisatakse järgmine lõik:

„5.2.6. Tootmine Piimakalgend saadakse mesofiilsete bakterite abil. — Laabiga kalgendamine Laapi on lubatud lisada ainult väikeses koguses. Laabiga kalgendamisel on maksimaalne doos 100 liitri piima kohta 5 ml, kui laabis on liitri kohta 520 milligrammi kümosiini. — Kalgendamine Kalgendamine kestab maksimaalselt 48 tundi ja minimaalselt 18 tundi. Protsessi maksimaalne temperatuur on 25 °C.“

Lisatakse, et kalgend saadakse mesofiilsest mikrofloorast, et järgida toote omadustega seotud nõudeid. Lisaks reguleeritakse laabiga kalgendamise ja kalgendamise etappidega seotud parameetreid vastavalt ettevõtjate tavadele tagamaks, et kalgend on piimhappeline.

Tootespetsifikaadi järgmised laused:

„Värske eelnõrutamata kalgend pannakse kulbi või jaotusseadme abil koonusjasse kindlaksmääratud mõõtmetega perforatsiooniga vormi. Piima või saadud kalgendi mis tahes kujul taaskasutamine on keelatud.“

asendatakse järgmisega:

„Kalgendi lõikamine on lubatud, kuid kõik eelnõrutamise tehnikad on keelatud. Lubatud on supernatandi eemaldamine enne vormimist. Keelatud on kalgendi külmutamine ja juustu viimine gaasikeskkonda. — Vormimine ja nõrutamine Vormimine toimub kulbi abil üksikutesse vormidesse või jaotusseadme abil mitut juustu sisaldavatesse vormidesse. Vorme täidetakse käsitsi mitmes jaos. Nõrutamine toimub loomulikul teel ilma kalgendit pressimata ja kestab alates vormimisprotsessi algusest vähemalt 18 tundi. Perforeeritud koonusjate vormide sisemõõtmed on järgmised: — alumine diameeter: 48 mm — ülemine diameeter: 65 mm — kõrgus: 260 mm“.

Vastavalt ettevõtjate tavadele lisatakse, et enne vormimist on lubatud kalgendi lõikamine ja supernatandi eemaldamine. Eelnõrutamise keelu ja kalgendi mujale viimise keeldude sõnastust muudetakse võrreldes kehtiva tootespetsifikaadiga selgemaks. Traditsioonilise tootmismeetodi eelistamiseks lisatakse, et juustu viimine gaasikeskkonda on keelatud. Lisatakse vormimisega seotud elemendid: kooskõlas praeguste tavadega toimub vormimine mitmes jaos kas üksikutesse vormidesse või jaotusseadme abil mitut juustu sisaldavatesse vormidesse.

Loomulikul teel nõrutamise paremaks kirjeldamiseks lisatakse, et nõrutamine toimub ilma kalgendit pressimata. Nõrutamisprotsessi paremaks kirjeldamiseks määratakse kindlaks selle minimaalne kestus.

Viimasena täiendatakse toote kirjeldust käsitlevas punktis esitatud vormi kuju kirjeldust (koonusjas), sest selles ei ole toodud ära vormi täpseid mõõtmeid.

Tootespetsifikaadi järgmised laused:

„Juustu pind on kergelt soolaga kaetud. Juustude pinda töödeldakse pulbristatud puutuhaga. Juustumassi sisse on pikuti torgatud õlekõrs.“

asendatakse järgmisega:

— „Vormist eemaldamine ja soolamine Juust soolatakse ja selle pealispinna kõik küljed töödeldakse tuhaga.

— Õlekõrre lisamine Kui juust on vormis või kui see sealt eemaldatakse, torgatakse juustu sisse graveeritud õlekõrs. Õlekõrs on torgatud pikuti juustumassi sisse.“

Lisatakse tuhaga katmise ja soolamise etappide parameetrid, et need etapid paremini määratleda. Lisaks kustutatakse kohustus kasutada pulbristatud puutuhka, sest termin „puutuhk“ ei vasta tegelikkusele (tegemist on taimse söega) ning nüüd on olemas tuha ja soola preparaat, mis on valmistatud soola ja taimse söe segust. Lisaks on kustutatud sõna „kergelt“, sest see ei ole täpne. Viimaseks on lisatud teave õlekõrre juustu sisse torkamise etapi kohta, et ettevõtjate tavasid kirjeldada.

Tootespetsifikaadi järgmised laused:

„Juustu laagerdatakse alates selle laabiga kalgendamisest tootmispiirkonnas vähemalt kuus päeva temperatuuril 10–15 °C ja umbes 90 % õhuniiskuse juures.“

asendatakse järgmisega:

„Laagerdamine ja turustamine Laagerdumiskoha temperatuur jääb laagerdumise algusest kuni selle lõpuni vahemikku 6–16 °C. Õhuniiskus on laagerdumiskohas kõrgem kui 75 %. Juustu võib laagerdumiskohast välja viia pärast seda, kui laabiga kalgendamise päevast on möödunud vähemalt 10 päeva ning seda tohib teha ainult juhul, kui kogu juustu pinnale on moodustunud hästi välja kujunenud hallituskoorik, mida on palja silmaga näha. Toorjuustu ja valmiva juustu säilitamine gaasikeskkonnas on keelatud.“

Geograafilises piirkonnas laagerdamise kohustus viiakse üle geograafilist piirkonda käsitlevasse punkti. Muudetakse laagerdumisel lubatud temperatuurivahemikku (10–15 °C asemel 6–16 °C) ja minimaalset õhuniiskuse määra (kõrgem kui 90 % asemel kõrgem kui 75 %), et võtta arvesse ettevõtjate tavade kohandamist tootega. Samuti lisatakse vastavalt toote kirjeldust käsitlevale punktile, et laagerdamiskohast ära viimisel peab kogu juustu pind olema kaetud hästi välja kujunenud palja silmaga nähtava hallituskoorikuga.

Viimasena lisatakse, et toorjuustu ja valmimisjärgus oleva juustu hoidmine gaasikeskkonnas ei ole lubatud, et säilitada juustu organoleptilisi omadusi.

Seos piirkonnaga

Tootespetsifikaadi seost geograafilise piirkonnaga käsitlev osa on täielikult ümber kirjutatud, et tuua paremini esile nimetuse „Sainte-Maure de Touraine“ ja selle geograafilise piirkonna seost, muutmata nimetatud seose sisu. Tutvustuses on eelkõige kirjeldatud juustu valmistamiseks sobiva toorpiima tootmise tingimused, milleks on vaja erilist oskusteavet, ning laagerdumistingimusi. Punkti „Geograafilise piirkonna eripära“ alla on koondatud geograafilise piirkonna looduslikud tegurid, samuti inimtegurid, ning punktis on antud ülevaade ajaloolistest aspektidest ja eripärasest oskusteabest. Punktis „Toote eripära“ on esile toodud teatavad toote kirjelduse osas esitatud elemendid. Punktis „Põhjuslik seos“ on selgitatud looduslike tegurite, inimtegurite ja toote omavahelist seost.

See muudatus tehakse samuti koonddokumendi punktis 5.

Märgistamise erieeskirjad

Tootespetsifikaadi järgmine lõik:

„Päritolunimetust „Sainte-Maure de Touraine“ kandev juust peab turustamisel olema varustatud individuaalse märgisega, millele on lisaks kõigi juustude puhul kohustuslikule õigusnormidega ette nähtud märgetele kantud päritolunimetus koos märkega „appellation d’origine“ (päritolunimetus), mis on vähemalt kaks korda suuremas kirjas kui kõige suuremad etiketile kantud tähemärgid. Kohustuslik on lisada lühend „INAO“. Need märked lisatakse samuti juustu kastidele või muudele pakenditele. Märget „fabrication fermière“ (toodetud talus) või „fromage fermier“ (talujuust) või mis tahes muud märget, mis viitab talutootmisele, tohivad kasutada ainult tootjad, kes töötlevad oma põllumajandusettevõttes toodetud piima ja täidavad sisemäärustikus sätestatud tingimusi. Samuti tohib seda märget kanda talumajapidamises valmistatud juust, mille laagerdaja on kokku kogunud ja laagerdanud.“

asendatakse järgmisega:

„Lisaks märgistust ja toiduainete pakendamist käsitlevate õigusaktidega sätestatud kohustuslikele märgetele on päritolunimetust „Sainte-Maure de Touraine“ kandev juust selle turustamisel varustatud individuaalse märgisega, kus on ühele vaateväljale kantud päritolunimetus „Sainte-Maure de Touraine“ ja Euroopa Liidu KPNi logo. Peale nende väljendite, mille kasutamine on kõikide juustude puhul kohustuslik, ei tohi toote märgisel, reklaamil, arvetel ega müügipaberites kasutada mis tahes kirjeldavat või muud tähistust, välja arvatud eriline kauba- või vabrikumärk.“

Ajakohastatakse märgistust käsitlevat punkti, et võtta arvesse riiklikes ja Euroopa õigusaktides tehtud muudatusi ning et täpsustada, milliseid märkeid või kirjeldusi märgistusel kasutada tohib. Väärtust lisavaid märkeid „fabrication fermière“ (toodetud talus) või „fromage fermier“ (talujuust) tohib kehtivate õigusnormide kohaselt kasutada.

Tootespetsifikaadi järgmine lause:

„Õlekõrre külge on kinnitatud identifitseerimistunnus“

kustutatakse märgistust käsitlevast punktist ja see liigutatakse punkti, milles käsitletakse tõendeid selle kohta, et toode pärineb määratletud geograafilisest piirkonnast.

Koonddokumendi

järgmine lõik:

„Toode peab kandma INAO lühendit sisaldavat logo, kontrollitud päritolunimetuse märkeid ja päritolunimetust.“

asendatakse punktis 3.6 järgmisega:

„Lisaks märgistust ja toiduainete pakendamist käsitlevate õigusaktidega sätestatud kohustuslikele märgetele on päritolunimetust „Sainte-Maure de Touraine“ kandev juust selle turustamisel varustatud individuaalse märgisega, kus on ühele vaateväljale kantud päritolunimetus „Sainte-Maure de Touraine“ ja Euroopa Liidu KPNi logo. Peale nende väljendite, mille kasutamine on kõikide juustude puhul kohustuslik, ei tohi toote märgisel, reklaamil, arvetel ega müügipaberites kasutada mis tahes kirjeldavat või muud tähistust, välja arvatud eriline kauba- või vabrikumärk.“

Muud muudatused

Tootespetsifikaadis on ajakohastatud on liikmesriigi asjaomase asutuse aadressi.

Tootespetsifikaadi kontrolliasutuse kontaktandmeid käsitlevas osas on ajakohastatud kontrolliasutuse nime ja kontaktandmeid. Selles osas on esitatud järgmiste Prantsusmaa pädevate kontrolliasutuste kontaktandmed: Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) (riiklik päritolunimetuste instituut) ning Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) (konkurentsi, tarbijakaitseküsimuste ja pettusevastase võitluse peadirektoraat). Lisatud on, et sertifitseerimisasutuse nimi ja kontaktandmed on esitatud INAO veebisaidil ja Euroopa Komisjoni andmebaasis.

Tootespetsifikaadi riiklikke nõudeid käsitleva osa alla on lisatud tabel, mis sisaldab peamisi kontrollitavaid punkte ja nende hindamismeetodit.

KOONDDOKUMENT

„SAINTE-MAURE DE TOURAINE“

ELi nr: PDO-FR-0133-AM03 – 30.1.2019

KPN (X) KGT ()

1. Nimetus(ed)

„Sainte-Maure de Touraine“

2. Liikmesriik või Kolmas Riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Juust „Sainte-Maure de Touraine“ on toodetud ainult kitse toortäispiimast. Juust on pehme ja saadakse peamiselt piima kalgendamisel, mille käigus lisatakse veidi laapi, ning nõrgumine toimub loomulikul teel.

Juustu välispinnal on palja silmaga nähtav pindhallitus ja selle koorik on tuhkhall.

Juustul on piimhappeline maitse, see pole liialt soolane ega happeline ning sellel on kuivatatud puuviljade aroom, milles esineb taimseid noote, näiteks heina noote. Juustu tekstuur on kreemjas, isegi veidi niiske, ning see muutub laagerdudes kuivemaks ja mõnikord rabedaks.

Lõikejälg on puhas, juustumass on valge või vandlikarva ja ühtlase peeneteralise tekstuuriga.

Juust on koonusja halu kujuline. Kuivaine kogumass ei tohi olla vähem kui 100 grammi juustu kohta.

Rasvasisaldus kuivaines on vähemalt 45 %.

Iga juustu „Sainte-Maure de Touraine“ sisse on torgatud õlekõrs, millele on graveeritud vähemalt päritolunimetus ja juustukoja identifitseerimiskood.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Lüpsikitsed on järgmistest tõugudest: Alpi, Saaneni ja Poitevine’i tõugu või nende tõugude ristandid.

Aastasest söödakogusest on iga lüpsikitse kohta geograafilisest piirkonnast pärit vähemalt 825 kg (ehk 75 %) kuivaines väljendatuna. Teatav osa söödast ei ole geograafilisest piirkonnast pärit, sest see ei ole geograafilises piirkonnas kättesaadav (nt kuivatatud lutsern).

Iga lüpsikitse kohta on ette nähtud vähemalt 1 000 m2 rohumaad. Kõnealune rohumaa on põllumajandusmaa ja/või maa-ala, kust sööta sisse ostetakse.

Aastane söödakogus on ühe lüpsikitse kohta vähemalt 550 kg kuivaines väljendatuna. Sööt pärineb ainult geograafilisest piirkonnast. Seda tarbitakse värskelt, kääritatult või heinana. Kääritatud sööda maksimaalne aastane kogus on ühe kitse kohta 365 kg kuivaines väljendatuna. See ei tohi ühe lüpsikitse kohta olla päevas enam kui 1 kg kuivaines väljendatuna. Kääritatud sööta antakse loomadele koos heina või rohesöödaga või karjamaal.

Lubatud sööt on loetletud positiivses nimekirjas.

Täiendsööt moodustab lüpsikitse söödast maksimaalselt 50 %, st maksimaalselt 550 kg kuivaines väljendatuna.

Lubatud täiendsööt on loetletud positiivses nimekirjas.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piima tootmine, juustu valmistamine ja laagerdumine peab toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lisaks märgistust ja toiduainete pakendamist käsitlevate õigusaktidega sätestatud kohustuslikele märgetele on päritolunimetust „Sainte-Maure de Touraine“ kandev juust selle turustamisel varustatud individuaalse märgisega, kus on ühele vaateväljale kantud päritolunimetus „Sainte-Maure de Touraine“ ja Euroopa Liidu KPNi logo.

Peale nende väljendite, mille kasutamine on kõikide juustude puhul kohustuslik, ei tohi toote märgisel, reklaamil, arvetel ega müügipaberites kasutada mis tahes kirjeldavat või muud tähistust, välja arvatud eriline kauba- või vabrikumärk.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Piima tootmine ning juustu valmistamine ja laagerdumine peavad toimuma geograafilises piirkonnas, mis koosneb järgmistest Indre’i (36), Indre-et-Loire’i (37), Loir-et-Cheri (41) ja Vienne’i (86) kommuunidest:

Indre’i departemang (36): Argy, Arpheuilles, Azay-le-Ferron, Buzançais, La Chapelle Orthemale, Châtillon-sur-Indre, Chezelles, Cléré-du-Bois, Clion, Écueillé, Faverolles, Fléré-la-Rivière, Fontgombault, Fontguenand, Frédille, Gehée, Heugnes, Jeu-Maloches, Langé, Lingé, Luçay-le-Mâle, Lurais, Lureuil, Lye, Martizay, Méobecq, Mérigny, Mézières-en-Brenne, Murs, Néons-sur-Creuse, Neuillay-les-Bois, Obterre, Palluau-sur-Indre, Paulnay, Pellevoisin, Préaux, Preuilly-la-Ville, Saint-Cyran-du-Jambot, Saint-Genou, Saint-Lactencin, Saint-Médard, Saint-Michel-en-Brenne, Sainte-Gemme, Saulnay, Sauzelles, Selles-sur-Nahon, Sougé, Tournon-Saint-Martin, Le Tranger, Valençay, Vendoeuvres, La Vernelle, Veuil, Vicq-sur-Nahon, Villedieu-sur-Indre, Villegouin, Villentrois, Villiers.

Kogu Indre-et-Loire’i departemang (37)

Loir-et-Cheri departemang (41): Ambly, Angé, Artins, Authon, Averdon, Champigny-en-Beauce, La Chapelle-Vendômoise, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Couddes, Couffy, Couture-sur-Loir, Crucheray, Les Essarts, Faverolles-sur-Cher, Françay, Gombergean, Les Hayes, Herbault, Houssay, Huisseau-en-Beauce, Lancè, Lancôme, Landes-le-Gaulois, Lavardin, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Cher, Montoire-sur-le-Loir, Montrichard Val de Cher, Montrouveau, Nourray, Noyers-sur-Cher, Pontlevoy, Pouillé, Prunay-Cassereau, Rilly-sur-Loire, Les Roches-l’Évêque, Saint-Aignan, Saint-Amand-Longpré, Saint-Arnoult, Saint-Cyr-duGault, Saint-Etienne-des-Guérets, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Gourgon, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Martin-des-Bois, Saint-Rimay, Saint-Romain-sur-Cher, Santenay, Sasnières, Seigy, Ternay, Thenay, Thésée, Tréhet, Troo, Valencisse, Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Loire, Veuzin-sur-Loire, Villavard, Villechauve, Villedieu-le-Château, Villefrancoeur, Villeporcher.

Vienne’i departemang (86): Antran, Basses, Berthegon, Beuxes, Bournand, Buxeuil, Ceaux-en-Loudun, Chenevelles, Coussay-les-Bois, Dangé-Saint-Romain, Ingrandes, Leigné-les-Bois, Leigné-sur-Usseau, Lésigny, Leugny, Loudun, Mairé, Messemé, Mondion, Nueil-sous-Faye, Les Ormes, Oyré, Pleumartin, Port-de-Piles, Pouant, Prinçay, La Roche-Posay, Roiffé, Saint-Christophe, Saint-Gervais-les-Trois-Clochers, Saint-Rémy-sur-Creuse, Sammarçolles, Sérigny, Usseau, Vaux-sur-Vienne, Vellèches, Vézières, Vicq-sur-Gartempe.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Juust „Sainte-Maure de Touraine“ on valmistatud kitsepiimast ja selle peamised eripärad seisnevad selles, et juust on pikliku halu kujuline ja selle sisse on torgatud õlekõrs, juustul on kuivatatud puuviljade aroom, milles esineb taimseid noote, näiteks heina noote, lisaks muutub juustu pehme tekstuur laagerdudes rabedaks. Juust saab oma omadused tänu kitsekasvatuse oskusteabele, mille raames toidetakse kitsi ainult geograafilisest piirkonnast pärineva söödaga, kuid ka tänu tootmisalasele oskusteabele (piimhappeline kalgend, aeglane nõrutamine, pinna tuhaga katmine ja soolamine pärast juustu vormist eemaldamist) ning laagerdamine võimaldab luua juustule iseloomuliku laagerdumisel tekkiva mikrofloora.

Geograafiline piirkond „Sainte-Maure de Touraine“ asub Pariisi nõo edelaosas ja ulatub ajaloolisest Touraine’i provintsist kaugemale. Piirkonda ida-läänesuunal läbiv Loire’i jõgi ja selle lisajõed mõjutavad tugevalt väikeste piirkondade maastikku.

Avatud platood, kus domineerivad teraviljakultuurid, vahelduvad metsasaludega kaetud orgudega, kus põllumajanduses on spetsialiseerunud rohkem konkreetsete toodete tootmisele (viinamarjakasvatus, puuviljakasvatus, loomakasvatus, köögiviljakasvatus). Platoodel esineb nii savimuldasid kui savi-lubjakivimuldasid.

Ookeanilisele kliimale on iseloomulikud pehmed talved ja suved, mis võimaldavad kasvatada paljusid loomasöödaks vajalikke sööda- ja teraviljakultuure. See ookeaniline mõju, mis väheneb Loire’i teljel ida suunas liikudes väga aeglaselt, hoiab kliima kogu piirkonnas üpris ühtlasena.

Kuni XX sajandi keskpaigani seal kitsekarju ei olnud. Kõige vaesemates maamajapidamistes oli ainult üks kuni kolm kitse. Kitsede kasvatamine oli vanaema ülesanne (või kõige noorema tütre ülesanne, kes oskused oma vanaemalt õppinud oli), kes hoolitses kitsede eest, neid toitis ja lüpsis ning juustu valmistas. Piima kasutati toortäispiimana kohe pärast lüpsmist. Ühe „Sainte-Maure de Touraine“ juustu vorm mahutab ühe kitse toodetud päevase piimakoguse ehk umbes 2,5 liitrit piima ühe juustu jaoks. Eraldi juustukojad puudusid ning juustu valmistamine toimus köögis ja need kuivasid korstna lähedal. See, et juust on pikliku halu kujuline, muudab selle õrnaks ja raskesti käsitsetavaks, mille tõttu hakati kasutama pikuti juustu sisse torgatud õlekõrt, mis muudab selle käitlemise hõlpsamaks.

Tänapäevane tootmistehnoloogia on sellest ajaloost välja kasvanud. Juust saadakse toortäispiima kalgendamisel piimhappebakteritega, mille käigus lisatakse väike kogus laapi. Kalgend vormitakse koonusjatesse vormidesse.

Juust „Sainte-Maure de Touraine“ on toodetud ainult kitse toortäispiimast, sellele lisatakse veidi laapi ning see saadakse piimakalgendist. Juustu eripäraks on:

— sellele iseloomulik koonusjas kuju;

— selle ühtlane selge peeneteraline valge kuni vandlikarva juustumass;

— selle pehme tekstuur, mis muutub laagerdudes kuivemaks ja rabedamaks;

— selle koorik, mis on pärast 10päevast laagerdumist hästi välja kujunenud ja kaetud silmaga nähtava pindhallitusega;

— juustumassi sisse on pikuti torgatud õlekõrs;

— juustul on piimhappeline maitse ja kuivatatud puuviljade aroom, milles esineb taimseid noote.

See kitsepiimast valmistatud juust sai alguse kõige vaesematest Touraine’i piirkonna muldadest.

See, et geograafilises piirkonnas esineb nii sööda- ja teraviljakultuuride kasvatamiseks sobivaid savimuldasid kui savi-lubjakivimuldasid, on soodustanud kõige vaesemates sektorites põllumajanduse arengut, sest seal on hakanud tegutsema kitsekasvatusettevõtted, mis olid algselt väikesed ja kus toodetud piima kasutati algselt perekonna tarbeks juustu valmistamiseks.

Juustu „Sainte-Maure de Touraine“ eriline kuju tuleneb selle vormist, mis punuti algselt vitstest. Vormi suurus vastab ühe kitse päevasele toodangule. Pikliku halu kuju ja juustumassi kohati rabe tekstuur muudavad juustu õrnaks ja raskesti käsitsetavaks. Enne kui õlekõrrest sai tarbijatele mõeldud tunnusmärgis, pandi see algselt juustu sisse pikisuunaliselt praktilistel kaalutlustel, sest see võimaldas juustu hõlpsamini käsitseda.

Pikliku vormi kasutamine ja piimhappelise tootmise omadused, mis on seotud aeglase nõrutamisega ja kohandatud talumajapidamise töörütmiga ning see, et juustu pind pärast vormist eemaldamist tuhaga kaetakse ja soolatakse, annab juustule tekstuuri ja muudab juustumassi peeneteraliseks, samuti on selle tõttu pinna ja mahu suhe selline, et juustu laagerdamisel tekib juustule „Sainte-Maure de Touraine“ omane mikrofloora, tänu millele juust oma maitse- ja lõhnaomadused saab.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-90fe0542-fca1-4d57-af8c-1d9c5d0b6ed4

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.