Mercosur
2. on arvamusel, et Mercosuri piirkondliku strateegiadokumendi eelnõus ja 2007 –2013 piirkondliku
näidisprogrammi eelnõus ületab komisjon talle põhiõigusaktiga antud rakendamisvolitusi, lisades prioriteeti3„jõupingutused, tugevdamaks ja tõhustamaks kodanikuühiskonna kaasamist, piirkondliku integrat-
siooniprotsessi tundmist, vastastikust mõistmist ja vastastikust nähtavust ”(milleks komisjon määras ligi
20% piirkondliku näidisprogrammi rahastamisest) järgmised prioriteedi 3 elemendid, mis on vastuolus mää-ruse (EÜ) nr 1905/2006 artikli 2 lõigetega 1 ja 4, kuna nende peamine eesmärk ei ole vaesuse kaotaminening seetõttu ei vasta need OECD/DAC kehtestatud ametliku arenguabi kriteeriumidele;
— Mercosuri kino- ja audiovisuaalsektori tugevdamise vallas piirkondliku integratsiooni edendamise ees-
märgil teeb komisjon ettepaneku toetada edukat tööstust üldeesmärgil, milleks on „piirkondliku identi-
teedi tundmise ja teadvustamise ning integratsiooniprotsessi tõhustamine, toetades kino- ja audio-visuaalsektorit ”;
— kümne EL-Mercosuri uurimiskeskuse loomise ning Plan operativo del sector educativo del Mercosur
2006 –2010 rakendamise toetuse valdkonnas kirjeldatakse üldeesmärki kui „piirkondliku integrat-
siooniprotsessi tundmise ja teadvustamise tõhustamist ”; üks konkreetne eesmärk on „toetada kümne
EL-Mercosuri uurimiskeskuse loomist Mercosuri suuremate ülikoolide juures ”; eelkõige on algatuse
(rajada Euroopa/Mercosuri dokumentatsioonikeskused, luua ELi ja Mercosuri uurimise õppetoolid ningluua ELi ja Mercosuri õpingute magistriprogrammid) sihtgrupiks Mercosuri riikide hästi haritud eliit, jakuna selles piirkonnas on maailma kõrgeim sotsiaalse ebavõrdsuse indeks, laiendaksid kavandatud meet-med veelgi enam lõhet rikaste ja vaeste vahel, mitte ei toetaks elanikkonna vaesemaid kihte,
*
**
3. kutsub komisjoni üles võtma tagasi otsuste eelnõud, millega luuakse Ladina-Ameerika ja Mercosuri
piirkonnastrateegia dokumendid ja piirkondlikud näidisprogrammid, ning esitama arengukoostöö rahas-tamisvahendi korralduskomiteele uued otsuste eelnõud, mis on täielikult kooskõlas määruse (EÜ)nr 1905/2006 sätetega;
4. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmes-
riikide valitsustele ja parlamentidele.
P6_TA(2007)0234
Euroopa Liidu põhiseadusliku protsessi tegevuskava
Euroopa Parlamendi 7. juuni 2007. aasta resolutsioon Euroopa Liidu põhiseadusliku protsessi
tegevuskava kohta (2007/2087(INI))
Euroopa Parlament ,
— võttes arvesse 29. oktoobril 2004 Roomas allkirjastatud Euroopa põhiseaduse lepingut (põhiseaduse
leping);
— võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut, mida on muudetud ühtse
Euroopa aktiga ning Maastrichti, Amsterdami ja Nice'i lepinguga;
— võttes arvesse 15. detsembri 2001. aasta Laekeni deklaratsiooni Euroopa Liidu tuleviku kohta (1);
(1) Laekenis kogunenud Euroopa Ülemkogu, 1. lisa, lk 19.22.5.2008 ET C 125 E/215 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 7. juuni 2007
— võttes arvesse lepingut T šehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu
Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühi-nemise kohta Euroopa Liiduga (
1) ning lepingut Bulgaaria ja Rumeenia Vabariigi ühinemise kohta
Euroopa Liiduga (2);
— võttes arvesse oma 12. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni Euroopa põhiseaduse lepingu kohta (3);
— võttes arvesse oma 19. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni järelemõtlemisaja kohta: Euroopa Liitu käsit-
leva arutelu hindamise struktuur, teemad ja kontekst (4);
— võttes arvesse oma 14. juuni 2006. aasta resolutsiooni järgmiste sammude kohta järelemõtlemis- ja
analüüsiperioodil Euroopa tuleviku üle (5);
— võttes arvesse oma 13. detsembri 2006. aasta resolutsiooni institutsiooniliste aspektide kohta, mis käsit-
levad Euroopa Liidu võimet integreerida uued liikmesriigid (6);
— võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 16. ja 17. juuni 2005. aasta ning 15. ja 16. juuni 2006. aasta ning
14. ja 15. detsembri 2006. aasta kohtumiste järeldusi;
— võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja 17. jaanuari 2007. aasta avaldust Euroopa Parlamendile;
— võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. märtsi 2007. aasta resolutsiooni Rooma
lepingu allkirjastamise 50. aastapäeva tähistamise kohta;
— võttes arvesse Regioonide Komitee 2007. aasta 23. märtsi istungjärgul vastu võetud Euroopa
deklaratsiooni;
— võttes arvesse 25. märtsi 2007. aasta Berliini deklaratsiooni Rooma lepingute allakirjutamise viieküm-
nenda aastapäeva puhul;
— võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
— võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A6-0197/2007),
A. arvestades, et riikide ja kodanike rahvusülese demokraatia esimese positiivse kogemusena seisab
Euroopa Liit uute ja ennenägematute väljakutsete ees, mis koos järjestikustest laienemistest tingitudmuutuste, siseturu ja globaliseerumise arenguga nõuavad selle põhialuste läbivaatamist;
B. arvestades, et põhiseaduse leping allkirjastati Euroopa Liidu 27 liikmesriigi riigi- või valitsusjuhtide
poolt, kes võtsid sellega kohustuse leida Euroopa Liidu poliitilist mõõdet edendades asjakohaseid lahen-dusi, et astuda vastu Euroopa Liidu ees seisvatele nii sisemistele kui välistele, samuti laienemisega seotudväljakutsetele;
(1) ELT L 236, 23.9.2003, lk 17.
(2) ELT L 157, 21.6.2005, lk 11.
(3) ELT C 247 E, 6.10.2005, lk 88.
(4) ELT C 287 E, 24.11.2006, lk 306.
(5) ELT C 300 E, 9.12.2006, lk 267.
(6) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0569.C 125 E/216 ET 22.5.2008 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 7. juuni 2007
C. arvestades, et põhiseaduse leping, eelkõige I, II ja IV osa loodi konvendi meetodi kohaselt, tuues kokku
nii liikmesriikide kui ühinevate riikide, komisjoni ja Euroopa Parlamendi ning liikmesriikide parlamen-tide esindajad, kes moodustasid enamuse, tugevdades sellega protsessi legitiimsust;
D. arvestades, et põhiseaduse lepingu III osa on valdavalt kehtivate asutamislepingute kodifitseerimine,
millele konvent tegi mõned kohandused ja parandused, eelkõige õigusliku aluse laiendamine kaas-otsustamismenetluse jaoks 37 praeguselt 86ni, mida tuleb demokraatia, läbipaistvuse ja tõhususeparandamiseks säilitada;
E. arvestades, et 18 liikmesriiki, esindades kahte kolmandikku liikmesriikide koguarvust ja suuremat osa
Euroopa Liidu elanikkonnast, on tänaseks ratifitseerinud põhiseaduse lepingu vastavalt oma põhiseadus-
test tulenevatele nõuetele, sealhulgas rahvahääletuse teel Hispaanias ja Luksemburgis, samas kui neli teistliikmesriiki on avaldanud valmisolekut ratifitseerimisega edasi minna;
F. arvestades, et Prantsusmaa ja Madalmaad ei ole suutnud nendes kahes riigis korraldatud rahvahääletuse
negatiivsete tulemuste tõttu seda protsessi edukalt lõpetada;
G. arvestades, et põhiseaduse lepingu ratifitseerimismenetlusega käivitatud avalik arutelu näitas, et raskused
ei peitu niivõrd lepingu institutsionaalsetes uuendustes kui mõnede poliitikavaldkondade konkreetsetesaspektides ning et kriitika on suunatud peamiselt kõnealuse lepingu III osale, mis puudutab poliitikat jaEuroopa Liidu toimimist, vaatamata sellele, et peamiselt sisaldab III osa juba jõustunud sätteid;
H. arvestades, et paljud väljendatud kahtlused olid seotud pigem konteksti kui sisuga; ja arvestades, et
üldsusele suurt muret tekitavad küsimused, nagu näiteks siseturu teenuste direktiiv (
1) ja finantsraamistik
on vahepeal lahenduse leidnud;
I. arvestades, et 16. –17. juuni 2005. aasta Euroopa Ülemkogu otsustas pärast Prantsusmaa ja Madalmaade
referendumeid algatada järelemõtlemisperioodi, mille vältel lõpetas ratifitseerimisprotsessi veel kuusliikmesriiki ja 15. –16. juuni 2006. aasta Euroopa Ülemkogu palus eesistujal 21. –22. juuni 2007. aasta
kohtumist silmas pidades uurida võimalikke tulevasi viise põhiseaduse kriisist väljumiseks;
J. arvestades, et järelemõtlemisajal käivitatud avalik arutelu on andnud piisavalt tõendeid selle kohta, et
Euroopa Liidu ees seisvad probleemid ja väljakutsed, mis toodi esmakordselt välja Laekeni deklaratsioo-nis ja millele püüti põhiseaduse lepinguga lahendusi leida, ei ole kadunud; vastupidi, need on justmuutunud palju ilmsemaks ja nõuavad veelgi kiireloomulisemat lahendust;
K. arvestades, et Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide ühised kohtumised on näidanud üldist
arusaama, et põhiseaduse leping annaks Euroopa Liidule asjakohase raamistiku väljakutsetele vasta-
miseks, ühtlasi mõistetakse, et uuel VVK-l oleks raske kui mitte võimatu leppida kokku selliste ette-
panekute osas, mis on 2004. aastal kokku lepitutest kas radikaalselt erinevad või paremad;
L. arvestades, et üha suureneb vajadus varustada laienenud Euroopa Liitu vahendite ja meetoditega, mis
aitaksid kaasa selle tõhusamale toimimisele, ühenduse positsiooni kindlustamisele maailmas, ning vastutulla kodanike muredele muu hulgas seoses globaliseerumise, kliimamuutuse, energiavarustuse tagamiseja elanikkonna vananemisega;
M. arvestades, et ülalmainitud Euroopa Ülemkogu eesistuja, parlamendi presidendi ja komisjoni presidendi
allkirjastatud 25. märtsi 2007. aasta Berliini deklaratsioonis sätestatakse eesmärk, millega kutsutakseüles looma „Euroopa Liidu jaoks uus ühine alus enne 2009. aastal toimuvaid Euroopa Parlamendi
valimisi ”,
(1) ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.22.5.2008 ET C 125 E/217 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 7. juuni 2007
1. kinnitab veel kord oma toetust põhiseaduse lepingu sisule, mille eesmärk on otsustava sammuna anda
ametlikult Euroopa Liidule sellele loomupäraselt omane poliitiline mõõde ja tugevdada selle tegevuse tõhu-sust, suurendada demokraatlikku kontrolli otsustamismenetluste üle, suurendada läbipaistvust ja tugevdadaEuroopa Liidu kodanike õigusi, kujutades endast kompromissi ning rahuldades Euroopa Liidu vajadusi sellepraeguses etapis;
2. rõhutab, et kaks kolmandikku liikmesriikidest on põhiseaduse lepingu juba ratifitseerinud ja veel neli
riiki on selgelt väljendanud oma pühendumist selle sätetele, nagu näitas hiljuti Hispaania ja Luksemburgivalitsusjuhtide algatusel Madridis toimunud kohtumine;
3. võtab teadmiseks Prantsusmaa ja Madalmaade elanike väljendatud mured ja mõlemas riigis toimunud
arutelu;
4. märgib, et ka mõnes teises liikmesriigis on küsimusi tõstatatud, kuid asjaomased valitsused on väljen-
danud oma toetust rahuldava lahenduse leidmiseks, mis säilitaks põhiseaduse lepingus sisalduvad olulisimadreformid;
5. tuletab meelde nende riikide poliitilist kohustust, kes on põhiseaduse lepingu allkirjastanud, kuid ei ole
seda ratifitseerinud;
6. kinnitab veel kord oma valmisolekut saavutada Euroopa Liidu käimasoleva põhiseadusliku protsessi
suhtes kokkulepe, mis põhineb põhiseaduse lepingu sisul, kuigi see võib olla esitatud teistsuguses vormis,ning mis võtab arvesse mõningates liikmesriikides esile kerkinud raskusi;
7. toetab seda arvesse võttes eesistujariigi Saksamaa jõupingutusi saavutada 2007. aasta juunis toimuval
Euroopa Ülemkogul kohustuse võtmine kutsuda kokku valitsustevaheline konverents (VVK), ja tegevuskava
vastuvõtmine, mis sisaldaks menetluskorda, selget mandaati ja eesmärki saavutada kokkulepe enne käesolevaaasta lõppu;
8. tuletab meelde vajadust tagada Euroopa Liidu otsustusvõime, poliitika tõhusus ja selle täielik demo-
kraatlik õiguspärasus, milles põhiseaduse leping tähendab vaieldamatut edasiminekut järelevalve, õigusloomeja eelarvemenetlustega seotud küsimustes, ning samuti vajadust tugevdada ühist välis- ja julgeolekupoliitikatja Euroopa Liidu rolli maailmas, et ta saaks otsustavalt kaasa rääkida inimkonna ees seisvate kiireloomulisteväljakutsete määratlemisel ja lahendamisel;
9. nõuab kõigi põhiseaduse lepingu I osas sisalduvate aluspõhimõtete säilitamist, sealhulgas Euroopa
Liidu topeltloomus riikide ja kodanike liiduna, Euroopa õiguse ülimuslikkus, aktide ja menetluste uus liigitus,õigusnormide hierarhia ja Euroopa Liidu juriidiline isik; rõhutab, et põhiseaduse leping toob kaasa muudolulised edusammud sellistes valdkondades nagu olemasolevate lepingute konsolideerimine ja sammaste liit-mine, väärtuste, millel Euroopa Liit põhineb ja põhiõiguste harta õigusliku siduvuse selgesõnaline tunnusta-mine, kodanike osalemise suurendamine Euroopa Liidu poliitilises elus, liidu ja liikmesriikide vastavate päde-
vusvaldkondade selgitamine, subsidiaarsuse põhimõtte ja liikmesriikide parlamentide rolli austamine selles
küsimuses, ilma Euroopa Liidu institutsioonilist tasakaalu ohustamata, nagu on sätestatud protokollis subsi-diaarsuse kohta ning piirkondlike ja kohalike asutuste rolli austamine;
10. rõhutab, et ettepanekud põhiseaduse lepingu muutmiseks peavad kindlustama sama ulatusliku toe-
tuse, mis saadi varasemal ajal sättele, mida soovitakse asendada;
11. on seisukohal, et lükkab tagasi kõik läbirääkimiste tulemused, mis põhiseaduse lepinguga võrreldes
toovad kaasa kodanike õiguste kaitse vähenemise (rõhutab eelkõige põhiõiguste harta, eriti selle õiguslikultsiduva jõu säilitamist), kuid ka halvema demokraatia, läbipaistvuse ja tõhususe Euroopa Liidu toimimises;C 125 E/218 ET 22.5.2008 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 7. juuni 2007
12. tunnistab sellega seoses vajadust võtta arvesse järelemõtlemisaja kestel esilekerkinud tähtsamaid küsi-
musi, ja arusaama, et eespool mainitud küsimustega on võimalik asjakohaselt tegeleda üksnes tugevamal,mitte nõrgemal Euroopal ning vajadust täpsustada teisi küsimusi, mis leiavad käsitlemist juba põhiseaduselepingus, näiteks:
— säästev areng, eelkõige võitluses kliimamuutusega;
— Euroopa solidaarsus energia valdkonnas;
— sidus rändepoliitika;
— Euroopa sotsiaalmudel demograafiliste muutuste ja globaliseerumise kontekstis;
— terrorism;
— rahvastevaheline dialoog;
— tõhusad ühised mehhanismid euroala majanduspoliitika kooskõlastamiseks, kaitstes samaaegselt
asutamislepingute kohaselt Euroopa Keskpanga rolli rahanduspoliitikas;
— liidu laienemiskriteeriumid ja -menetlused;
13. usub, et pidades silmas konvendi meetodi edukust lepingu projekti ettevalmistamisel, on põhiseaduse
protsessi mis tahes lahenduse puhul vaja säilitada parlamentaarse osaluse aluspõhimõtted, kodanikuühis-konna korraldus ja täielik läbipaistvus;
14. tuletab meelde, et Euroopa Parlament peab ainsa otse kodanike poolt valitud Euroopa Liidu institut-
sioonina olema VVK kõikidel tasanditel täielikult kaasatud ja suuremas ulatuses kui 2003. –2004. aasta valit-
sustevahelise konverentsi ajal;
15. lisaks sellele nõuab paralleelselt Euroopa Parlamendi esindajate aktiivse osalemisega VVK-l institut-
sioonidevahelise konverentsi kokkukutsumist, et teavitada Euroopa Parlamenti ja anda oluline panus partei-ülese ja riigiülese üksmeele saavutamisele VVK-l;
16. kinnitab oma pühendumust konvendi meetodile, kui riigipead või valitsusjuhid peaks otsustama
asuda olemasolevat teksti oluliselt muutma;
17. kutsub komisjoni üles täitma eelseisvatel läbirääkimistel igati oma ülesannet ja valmistama ette ette-
panekuid põhiseaduse lepingu kohandamiseks, pidades silmas lõikes 12 loetletud teemasid;
18. rõhutab liikmesriikide parlamentide ja valitsuste vahelise dialoogi tähtsust VVK-l ning väljendab oma
valmisolekut eelseisvas läbirääkimiste etapis tiheda kontakti säilitamiseks nii liikmesriikide parlamentidegakui ka Regioonide Komitee, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Euroopa sotsiaalpartnerite, usuringkon-dade ning kodanikuühiskonnaga;
19. nõuab uue lepingu ratifitseerimisprotsessi lõpuleviimist 2008. aasta lõpuks, et järgmine, 2009. aastal
valitav Euroopa Parlament saaks oma tööd alustada uue lepingu sätete alusel;
20. nõuab, et kõik liikmesriigid kooskõlastaksid oma ratifitseerimismenetlused, et ratifitseerimisprotsessid
võiksid lõppeda üheaegselt;22.5.2008 ET C 125 E/219 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 7. juuni 2007
21. käesolevas resolutsioonis esitatud kriteeriumite valguses kavatseb esitada oma arvamuse VVK kokku-
kutsumise kohta vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 48;
22. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu liikmetele, nõu-
kogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Majandus- jaSotsiaalkomiteele.
P6_TA(2007)0235
ÜRO inimõiguste nõukogu
Euroopa Parlamendi 7. juuni 2007. aasta resolutsioon ÜRO inimõiguste nõukogu viienda
istungjärgu kohta
Euroopa Parlament,
— võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ÜRO inimõiguste komisjoni kohta alates 1996. aastast,
eelkõige 16. märtsi 2006. aasta resolutsiooni inimõiguste nõukogu käsitlevate läbirääkimiste tulemusteja ÜRO inimõiguste komisjoni 62. istungjärgu kohta, (
1) samuti 29. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni
Euroopa Liidu ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni suhete kohta, (2) 9. juuni 2005. aasta resolutsiooni
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni reformi kohta, (3) 29. septembri 2005. aasta resolutsiooni ÜRO
tippkohtumise (14. –16. september 2005) tulemuste kohta (4) ja 26. aprilli 2007. aasta resolutsiooni,
mis käsitleb aastaaruannet inimõiguste kohta maailmas 2006. aastal ja ELi poliitikat selles küsimuses (5);
— võttes arvesse oma eriresolutsioone inimõiguste ja demokraatia kohta;
— võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni A/RES60/251, millega asutati inimõiguste nõukogu
(UNHRC);
— võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu varasemaid istungjärke;
— võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu eelseisvat viiendat istungjärku;
— võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu töörühmade töö tulemusi järgmistel teemadel: kaebuste esita-
mise kord; universaalne perioodiline läbivaatus; ekspertnõuannete süsteemi tulevik, päevakord, aastatöökava, töömeetodid ja -kord ning erimenetluste läbivaatamine;
— võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 17. mai 2007. aasta valimiste tulemusi,
— võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,
A. arvestades, et inimõiguste universaalsuse austamine, edendamine ja kaitsmine on osa Euroopa Liidu
eetilisest ja õiguslikust acquis'st ning üks Euroopa ühtsuse ja terviklikkuse nurgakividest;
(1) ELT C 291 E, 30.11.2006, lk 409.
(2) ELT C 96 E, 21.4.2004, lk 79.
(3) ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 549.
(4) ELT C 227 E, 21.9.2006, lk 582.
(5) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0165.C 125 E/220 ET 22.5.2008 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 7. juuni 2007