ET Euroopa Liidu Teataja C 125/8

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

2014/С 125/05

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„LIVAROT”

EÜ nr: FR-PDO-0217-01089 – 03.09.2012

KGT ( ) KPN ( X )

1. Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

— ☐ Toote nimetus — ☒ Toote kirjeldus — ☒ Geograafiline piirkond — ☒ Päritolutõend — ☒ Tootmismeetod — ☐ Seos piirkonnaga — ☒ Märgistus — ☒ Riiklikud nõuded — ☐ Muu (täpsustada)

2. Muudatus(t)e liik

— ☐ Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine — ☒ Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet — ☐ Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) — ☐ Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3. Muudatus(ed)

Järgmiste muudatuste eesmärk on parandada toote geograafilise päritoluga seotud omadusi ja kvaliteeti ning hoida kaitstud päritolunimetuse „Livarot” mainet.

— Spetsifikaadi punkt 2: toote kirjeldus

Toote kirjelduses täpsustatakse teatavaid tehnilisi andmeid, mida kasutatakse juustu „Livarot” kirjeldamiseks:

— juustu kuivainesisaldus on 44–52 %;

— juustu „Livarot” suurused on muutunud: juustu turustamine veerandikuna (quart-„Livarot”) on lõpetatud ja lisandunud on suur juust (grand„Livarot”);

— nüüdsest turustatakse juustu järgmistes suurustes: suur „Livarot”, mille diameeter on 190–210 mm ja pakendil märgitud netokaal 1 200 – 1 500 g; traditsiooniline „Livarot”, mille diameeter on 120–128 mm ja pakendil märgitud netokaal 450–500 g; 3/4 suuruses „Livarot”, mille diameeter on 107–115 mm ja pakendil märgitud netokaal 330–350 g; väike „Livarot”, mille diameeter on 80–94 mm ja pakendil märgitud netokaal 200–270 g.

Täpsustatud on, et juustu suuruse ja mõõtude näitajad tähistavad juustu turustamiskuju.

Lisatud on juustu „Livarot” organoleptiliste omaduste kirjeldus.

— Spetsifikaadi punkt 3: geograafiline piirkond

Juustu „Livarot” algselt 118 kommuuni hõlmanud geograafiline piirkond hõlmab nüüd koos uute lisatud ja ühe väljajäetud kommuuniga 173 kommuuni. Laiendamise eesmärk oli kaasata Pays d'Auge’i põhjaosa, nii et kaitstud päritolunimetuse geograafiline piirkond hõlmaks ka seda looduslikku piirkonda.

Pays d'Auge’i põhjaosas on samad keskkonnatingimused, mis lõunas: sama geoloogiline aluspõhi (savine pinnas), sama mullastik (muld on väga savirikas), maastikud on analoogsed – tasandikel asuvad valdavalt soised või rannikuäärsed alad, piirkonda iseloomustab tihe ja hästi väljakujunenud veevõrgustik. Need tingimused on rohu ja heina tootmiseks otsustava tähtsusega ning rohumaad on juustu „Livarot” ja piirkonna seose alus.

Lisaks erinevatele püsinäitajatele (geoloogia, mullastik, maastik, vesikond) on Pays d'Auge’i põhja- ja lõunaosas sarnased ka maakasutusviisid, nt rohke rohumaade esinemine (STH/SAU > 50 %), loomakasvatustavad (Normandia tõugu veiste pidamine) või tänapäevaste piimakogumispiirkondade esinemine.

Geograafilise piirkonna laiendamine on seotud spetsifikaadi läbivaatamisega, mille eesmärk on tugevdada toote seost kõnealuse piirkonnaga, seades tingimuseks, et osa piimast peab olema saadud valdavalt karjamaal peetavatelt Normandia tõugu lehmadelt. Kogu Pays d'Auge’i iseloomustab rohumaade rohkus ja Normandia tõugu piimalehmade suur osakaal.

Kui rääkida juustuvalmistamise oskusteabest, siis kuulub juustu „Livarot” valmistamistehnoloogia kogu Pays d'Auge’i territooriumil väga levinud pehme juustu valmistamiskategooriasse.

Spetsifikaadis osutatud mikrofloorat, mille alusel kaitstud päritolunimetus registreeriti, esineb kogu Pays d'Auge’is, st selles geograafilises piirkonnas, mida kirjeldatakse juustu „Livarot” käesolevas muutmistaotluses. Lisaks sellele on muutmistaotluses kirjeldatud tingimustes toodetud juustude degusteerimine näidanud, et geograafilise piirkonna eri osades toodetud juustudel ei ole mingit erinevust.

Kõnealune looduslik piirkond vastab seega suurepäraselt spetsifikaadi uutele tootmistingimustele.

— Spetsifikaadi punkt 4: päritolutõend

— Enne tootmise alustamist nõutakse iga ettevõtja kohta identifitseerimisdeklaratsiooni. Deklaratsioon sisaldab kohustuste deklaratsiooni, milles sätestatud üksikasjade kohaselt on neil piimatootjatel, kelle piimakari ei koosne veel 100 % Normandia tõugu lehmadest, lubatud viia oma kari nõuetega vastavusse 2017. aastaks.

Lisaks kohustuslikule laoarvestuse pidamisele nõutakse konkreetseid andmeid:

— karjakasvatajatelt spetsifikaadile lisatud karjatamistingimuste ja söötmistingimuste kontrollimiseks;

— juustutööstustelt spetsifikaadis täpsustatud piima kogumise tingimuste ja valmistamistingimuste kontrollimiseks;

— põllumajandustootjatelt päevas toodetud juustu koguste ja suuruste kontrollimiseks;

— lisaks tutvustatakse organoleptilise kontrolli korraldamise meetodit.

— Spetsifikaadi punkt 5: tootmismeetod

Juustu „Livarot” maine jaoks oluliste piimatootmise ja juustuvalmistamise traditsiooniliste tingimuste paremaks kirjeldamiseks täpsustatakse spetsifikaadis arvukaid üksikasju.

Piimatootmise tingimused

Alates 1. maist 2017 valmistatakse juustu „Livarot” sellistes põllumajanduslikes majapidamistes toodetud piimast, kus kogu piimakari koosneb eranditult Normandia tõugu lehmadest. Osutatud tähtaja sätestamine on seotud juustu „Livarot” ajalooga. Kui juustu „Livarot” nimi päritolunimetusena kaitse alla võeti (1975), ei pidanud tootjate ühendus vajalikuks näha riiklike eeskirjadega ette Normandia tõu kasutamist, kuna kõik veisekasvatajad kasvatasid seda tõugu veiseid ja tõu asendamine mõne muu tõuga ei tundunud tõenäoline. Kui seejärel hakati kasutama Prim’Holsteini veiseid ja tõug levis üha laiemalt, sai tootjate ühendus aru, et juustu „Livarot” iseloomulikkuse ja eripära puhul mängib olulist rolli just Normandia tõug. Selleks et panna piir kasvatatava tõu muutumisele ja tulla tagasi nende tingimuste juurde, mis tootele tuntuse tõid, soovis tootjate ühendus määrata piima saamise meetodi täpselt kindlaks ja muuta juustu „Livarot” valmistamisel kohustuslikuks Normandia tõugu lehmade piima kasutamise. Selle vajaliku meetme rakendamiseks on siiski vaja üleminekuaega, mille jooksul need veisekasvatajad, kes pärast päritolunimetuse tunnustamist 1975. aastal oma tõukarja muutsid, jõuaksid uute tingimustega kohaneda. Seetõttu võib juustu „Livarot” valmistamiseks igakuiselt kasutatav piim olla kuni 30. aprillini 2017 saadud üksnes kuni 80 % ulatuses Normandia tõugu lehmadelt.

Kari peab olema aastas vähemalt kuus kuud karjamaal ja iga piimalehma kohta peab olema arvestatud vähemalt 0,33 hektari suurune rohumaa, millest vähemalt 0,25 hektari suurune karjatatav ala peab asuma lüpsiplatsi läheduses.

Kõnealused nõuded aitavad tagada, et piimalehmade toiduratsioonis on oluline osa rohul, ja kinnitavad Pays d'Auge'i rohumaade traditsiooni, rõhutades geograafilisele piirkonnale iseloomuliku sööda varal tihedat sidet piirkonna ja toote vahel.

Selleks et seos geograafilise piirkonnaga oleks tagatud, peab vähemalt 80 % karja söödaratsiooni kuivainest (rohi ja hein) pärinema geograafilises piirkonnas asuvate põllumajandusettevõtete aladelt. Täiendsööda puhul on määratud kindlaks nii selle kogus (1 800 kg lehma kohta aastas) kui ka kvaliteet. Lubatud sööda ja täiendsööda nimekiri on esitatud spetsifikaadis.

Ajavahemik, mille jooksul piima tuleb töödelda, on kindlaks määratud (neli viimast lüpsi ja ladustamine kuni 48 tunni jooksul).

Täpsustatud on piima rasvasisalduse normaliseerimise, hapendamise ja kuumtöötlemise tehnilised tingimused. Piima kontsentreerimine vee osalise eemaldamise teel enne kalgendamist on keelatud. Koostatud on piimas lubatud koostis-, abi- või lisaainete nimekiri.

Juustu tootmise tingimused

Täpsustatud on, et juustu „Livarot” toodetakse hapendatud ja kalgendatud piimast maksimaalselt 320-liitrises katlas (alates 1. maist 2014).

Traditsiooniliselt kalgendatakse juustu „Livarot” valmistamiseks kasutatavat piima sellises katlas, millesse mahub 300 liitrit kalgendit. Kuna erandkorras on hakatud kasutama ka suuremaid katlaid, otsustas tootjate ühendus lisada mahuti mõõtu piirava sätte.

Katla maksimaalmahutavus kehtestati selleks, et kalgendit oleks võimalik asetada vormidesse ühe korraga. Osutatud mahu puhul on kõik sama katla kalgendist valmistatud juustud võrdväärse happesuse ja nõrutusastmega, suurema katla puhul ei ole see võimalik, kuna kalgendi segamise ja vormidesse asetamise aeg on pikem (väiksema katla korral kulub toiminguks mõni hetk, üle tuhandeliitrise anuma puhul aga paarkümmend minutit). Suure katla puhul ei ole esimestena vormi asetatud juustud samade omadustega kui viimastena vormi asetatud juustud, kuna kalgend areneb mahutis segamise ajal edasi ja happesisaldus selles suureneb, sama protsess jätkub ka pärast vormi asetamist. Vormis laagerdumise etapi lõpus on rohkem nõrutatud kalgendist valmistatud juustude mass kuivem ja vähem maitsekas.

Kirjeldatud on kalgendi lõikamise, selle segamise, vormimise, nõrutamise ja soolamise ajalisi tingimusi ning tehnoloogiaid. Kirjas on keeld, et toorpiimasaadusi, valmistamisjärgus tooteid, kalgendit ega värsket juustu ei tohi säilitada miinuskraadide juures.

Selleks et tarbijad võiksid olla kindlad, et juust „Livarot” on kindlas piirkonnas ja traditsioonilisel viisil valmistatud, soovis tootjate ühendus keelustada lüsosüümhüdrokloriidi kasutamise. Kõnealust ainet kasutatakse lisandina, et tekitada hüdrolüüsi teatavate bakteriliikide välismembraani seostes, eriti ebasoovitavaks peetakse juustutööstuses võihappebaktereid, mis panevad juustu käärima. Vaatamata sellele soovib üks tootja jätkata lüsosüümhüdrokloriidi kasutamist kuni 2015. aastani, jättes sel viisil nendele tootjatele, kelle lehmade piimas võib võihappebaktereid esineda, aega oma silotootmistavade täiustamine lõpule viia. Võihappebakterite esinemine piimas võib tõepoolest olla seotud kõnealuste bakterite esinemisega piimalehmade söödaks kasutatavas silos.

Juustu valmimine ja pakendamine

Kirjeldatud on juustude valmimise, pesemise ja ribaga ümbritsemise toiminguid, mis on omavahel tihedalt seotud.

Laagerdumine toimub juustukojas temperatuuril 10–14 °C, misjärel toimub vajaduse korral veel täiendav laagerdumine temperatuuril 6–9 °C.

Täpsustatud on juustu „Livarot” laagerdumise tehnilisi tingimusi: juustukojas laagerdumise ajal pestakse juuste vähemalt kolm korda ja tõenäoliselt ka harjatakse. Pesuveele on lubatud lisada fermente või värvainet (annaato). Pesemislahus koosneb soolveest, millele võib olla lisatud fermente või annaatot kontsentratsiooniga alla 2 %.

Selleks et juustud laagerduksid seda kauem, mida suurem on nende kuju, on juustude „Livarot” ja suure „Livarot” vähimat laagerdumisaega pikendatud 21 päevalt 35 päevale, võttes nii arvesse laagerdumistavasid, mille puhul laagerdumisaeg on järk-järgult pikenenud 35 päevani, ilma spetsifikaadis oleva vastava ettekirjutuseta. Kinnistamaks tava, mis on juustu maitseomadustele hästi mõjunud, soovis tootjate ühendus täpsustada spetsifikaadis juustude „Livarot” ja suure „Livarot” vähimat laagerdumisaega.

Kohustus panna igas suuruses juustu „Livarot” ümber iseloomulikud ribad on lisatud peatükki „Toote kirjeldus” ja seda on korratud peatükis „Üksikasjad, mis tõestavad toote seotust geograafilise piirkonnaga”. Ribaga ümbritsemine pärineb juustu „Livarot” tootmise algusaegadest XIX sajandil ja sellele oli juba osutatud KPNi registreerimise aluseks olnud spetsifikaadis, kuid siis ei olnud see kohustav nõue. Juustu „Livarot” ribaga ümbritsemine on toote välise identiteedi seisukohalt siiski väga oluline ning sellest tuli ka juustu hüüdnimi „kolonel”, kuna kohakuti olevad ribad meenutasid prantsuse sõjaväevormil sellele teenistusastmele vastavaid eristuspaelu. Et seda juustu identiteeti kajastavat üksikasja säilitada, soovis tootjate ühendus lisada spetsifikaati iga juustu „Livarot” suuruse puhul toote ribaga ümbritsemise kohustuse.

Materjali, millest ribad peavad koosnema, ei ole enam täpsustatud, jättes tootjatele võimaluse kasutada soovi korral ka uusi materjale, välja arvatud traditsioonilise „Livarot” puhul, mille ribad peavad alates 1. maist 2017 olema kindlasti taimset päritolu materjalist. Toote ümbritsemiseks kasutatavate ribade materjal mõjutab toote identiteeti üksnes vaatamisel, samas on traditsiooniline suurus kogu juustu „Livarot” toodangu puhul kõige iseloomulikum ja paljud tootjad kasutavad praegugi seda suurust kõige rohkem. Sätte rakendamiseks on vaja aega, et kõik tootjad jõuaksid muuta oma tootmise ümber nii, et juustu oleks võimalik ümbritseda taimset päritolu ribadega (eelkõige toitlustamist arvestades).

— Spetsifikaadi punkt 8: märgisel kasutatav eriteave

Täpsustatud on teavet, mille kasutamine märgistusel on kohustuslik. Tühistatud on kohustus kasutada INAO logo. Lisati kohustus kinnitada tootele Euroopa Liidu KPNi logo.

— Spetsifikaadi punkt 9: riiklikud nõuded

Lisatud on peamiste kontrollitavate üksikasjade tabel ning ära jäetud viide tehnilisele rakendusmäärusele.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (3)

„LIVAROT”

EÜ nr: FR-PDO-0217-01089 – 03.09.2012

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus

„Livarot”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Livarot” on silindrikujuline, pehme, kergelt soolane laagerdunud juust, mida toodetakse üksnes kalgendatud lehmapiimast, pestud koorik on punaka värvusega ning ümbritsetud kolme kuni viie ribaga. Alates 1. maist 2017 hakatakse viitemõõdule 4/4 vastavat traditsioonilist juustu „Livarot” ümbritsema üksnes taimsete ribadega.

Pärast täielikku kuivatamist sisaldab „Livarot” vähemalt 40 grammi rasvainet 100 grammi juustu kohta, kuivainesisaldus jääb vahemikku 44–52 %.

Juustu „Livarot” võib turustada mõõtudes „väike”, 3/4, 4/4 (traditsiooniline) või „suur”. Suur juust „Livarot”, mille diameeter on 190–210 mm ja pakendil märgitud netokaal 1 200 – 1 500 g; traditsiooniline (4/4) „Livarot”, mille diameeter on 120–128 mm ja pakendil märgitud netokaal 450–500 g; 3/4 suurusega „Livarot”, mille diameeter on 107–115 mm ja pakendil märgitud netokaal 330–350 g; väike juust „Livarot”, mille diameeter on 80–94 mm ja pakendil märgitud netokaal 200–270 g.

Laagerdumise aeg arvestatuna kalgendamise päevast on 3/4 suurusega „Livarot” ja väikese „Livarot” puhul vähemalt 21 päeva ning traditsioonilise „Livarot” ja suure „Livarot” puhul 35 päeva.

Juustu pestud koorik on veidi kleepuv, selle värvus varieerub õlgkollasest punakani. Juustu pehmes tumekollases tekstuuris on veidi väikeseid auke. „Livarot” on juust, mida iseloomustab tugev ja püsiv aroom. Juustu kergelt soolakas tekstuur on sulav ning tugeva maitsega, mis meenutab õlgede ja heina taimseid aroome, loomseid ja suitsuseid maitseid.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Alates 1. maist 2017 peab iga põllumajandusettevõtte kogu piimakari koosnema eranditult Normandia tõugu lehmadest. Kuni 30. aprillini 2017 võib juustu „Livarot” valmistamiseks kuu jooksul kasutatav piim olla pärit vähemalt 80 % ulatuses Normandia tõugu lehmadelt.

Lisaks toorpiimasaadustele lubatakse piima koostises ja juustu valmistamisel koostis- ja abiainetena või lisanditena kasutada laapi, bakterite puhaskultuure, pärme, hallitusseeni, soola ja kaltsiumkloriidi.

Lüsosüümhüdrokloriidi kasutamine on lubatud kuni 31. detsembrini 2014 ja üksnes ajavahemikul 15. oktoobrist 15. aprillini.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Et tagada tihe seos piirkonna ja kõnealuse geograafilise piirkonna eriomase söötmisviisi vahel, tuleb piimalehmi pidada karjamaal vähemalt kuus kuud aastas. Põllumajanduslikul majapidamisel on vähemalt 0,33 hektari suurune rohumaa, millest vähemalt 0,25 hektari suurune karjatatav ala peab asuma lüpsiplatsi läheduses.

Karja põhisöödaks olevast rohust ja heinast vähemalt 80 % (kuivainena arvestatuna) on saadud geograafilises piirkonnas asuvatelt põllumajandusliku majapidamise aladelt. Söödalisandite hulk ei või ületada 1 800 kg ühe piimalehma kohta kalendriaastas.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piima tootmine, juustu valmistamine, laagerdumine ja pakendamine peab toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

–

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Ilma et see piiraks õigusaktides ette nähtud märgiste kasutamist, on iga kaitstud päritolunimetusega „Livarot” turustatud juust varustatud individuaalse märgisega, millel on kirjas kaitstud päritolunimetus ja märge „Appellation d’Origine Protégée” (kaitstud päritolunimetus) või „AOP” (KPN).

Kohustuslik on kasutada Euroopa Liidu KPNi logo.

Kirjeldusi „väike”, „3/4” ja „suur” võib kasutada juustu märgisel vastavalt punktis 3.2 osutatud tingimustele. Toote kirjeldus

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond hõlmab järgmiste departemangude kantoneid ja kantonite osasid:

Calvadosi departemang (14)

Tervikuna järgmised kantonid: Blangy le Château, Cambremer, Dozulé, Honfleur, Lisieux 1, Lisieux 2, Lisieux 3, Livarot, Orbec, Pont L’Evêque, Trouville; Bourguebus’ kantoni kommuun Airan; Mézidon-Canoni kantoni, välja arvatud Bissièresi ja Percy-en-Auge’i kommuunid; Morteaux-Coulibeufi kantoni järgmised kommuunid: Barou en Auge, Les Moutiers en Auge ja Norey en Auge; St-Pierre sur Divesi kanton, välja arvatud St-Pierre sur Divesi kommuun; Troarni kantoni järgmised kommuunid: Argences, Canteloup, Cléville, Janville, St Ouen du Mesnil Oger, St Pair, St Pierre du Jonquet ja Troarn; Cabourgi kantoni kommuunid Amfreville, Bavent, Breville les Monts, Cabourg, Gonneville en Auge, Merville-Franceville, Petiville, Sallenelles ja Varaville.

Orne’i departemang (61)

Vimoutiersi kanton tervikuna, Exmesi kantoni järgmised kommuunid: Ginai, Avernes sous Exmes, Courménil, Exmes, Omméel, Survie ja St Pierre la Rivière; Gacé kanton, välja arvatud Trinité-des-Laitiersi kommuun; Le Merleraulti kantoni kommuunid Champ Haut, Lignères, Menil Froger ja Le Menil Vicomte; Truni kantoni järgmised kommuunid: Coudehard, Mont Ormel, Montreuil la Cambe, St Gervais des Sablons, Chambois, Ecorches ja Neauphe sur Dives.

Eure’i departemang (27)

Beuzeville’i kantoni järgmised kommuunid: Fatouville Grestain, Fiquefleur Equainville, La Lande St-Léger, Manneville la Raoult ja St Pierre du Val; Thiberville’i kantoni järgmised kommuunid: La Chapelle Hareng, Fontaine la Louvet , Piencourt, Les Places ja St-Germain la Campagne.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Põhjast La Manche’i väina ja lõunas Perche’i küngastega piiratud Pays d’Auge’i looduspiirkond on keskmise kõrgusega (120–250 m) platoo, mida läbib palju jõgesid, mis on kujundanud maapinna reljeefi ja moodustanud palju maastikke: laiu orge, vahelduvaid platoosid, mida lahutavad sügavad sulglohud, ning väikseid järsunõlvalisi orge.

Seda piirkonda iseloomustab savimuldade ülekaal, väga mereline kliima regulaarsete sademetega kogu aasta vältel ning vähene temperatuuride kõikumine aastaaegade lõikes.

„Livarot” on juust, mida mainiti kirjalikult juba XVII sajandil. XIX sajandi teisel poolel muutus see juust populaarseks, kuna raudteevõrgu arenedes hakati seda levitama linnades.

— Geograafilises piirkonnas on samaaegselt välja kujunenud eriline piimatoodang, mille puhul kasutatakse valdavalt ja traditsiooniliselt Normandia tõugu, mis on hästi kohastunud rohumaadel karjatamisega ja mille söödaratsioonis on valdaval kohal rohi, mida lehmad söövad tänu pikale karjatamisperioodile karjamaal.

— Pestud koorikuga pehmete juustude valmistamise käigus kujunes välja eriline oskusteave. Piima kooritakse ja hapendatakse süstemaatiliselt. Kalgend tükeldatakse keskmise suurusega teradeks ja segatakse läbi. Juustukojas valmimise ajal pestakse juuste regulaarselt, nii tekib oranžikas koorik. Juustu „Livarot” traditsiooniline eripära on tarbija jaoks tuntav juustu ümber keeratud riba järgi, mis võimaldab ka säilitada kuju, mille juust vormis võttis. Juustu ribaga ümbritsemine toimub laagerdumisetapis, mil juustu „Livarot” ümber keeratakse kolme- kuni viiekordselt mitu riba.

5.2. Toote eripära

Juustu „Livarot” pestud koorik on veidi kleepuv, selle värvus varieerub õlgkollasest punakani. Juustu pehmes tumekollases tekstuuris on veidi väikeseid auke. „Livarot” on juust, mida iseloomustab tugev ja püsiv aroom. Juustu kergelt soolakas tekstuur on sulav ning tugeva maitsega, mis meenutab õlgede ja heina taimseid aroome, loomseid ja suitsuseid maitseid. Juustu „Livarot” tunneb ära kolme- kuni viiekordselt juustu ümber keeratud riba järgi, mis on juustu omapärast lahutamatu.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Juustu „Livarot” seovad Pays d'Auge’i piirkonnaga mitmed inim- ja looduslikud tegurid. Pays d’Auge on kliima, reljeefi, veeteede võrgustiku ja pinnase tõttu rohumaade jaoks sobiv piirkond. Karjakasvatajad on välja arendanud seda väärtustava, lehmade pikaajalises karjatamises seisneva loomapidamissüsteemi, mida võimaldavad soodsad temperatuurid ja regulaarsed vihmasajud. Lisaks on nad valinud välja Normandia tõu, kes on hästi kohastunud rohumaadel karjatamisega ja kelle piima füüsikalis-keemilised omadused, eelkõige kalgenduvus, sobivad erakordselt hästi juustu valmistamiseks.

Pays d’Auge on samuti traditsiooniline juustuvalmistamise piirkond, kus pestud koorikuga pehmete juustude valmistamise oskusteavet on kuni tänapäevani põlvest põlve edasi antud. Kirjeldatud oskusteave, eelkõige laagerdumine, pesemine ja juustu „Livarot” ribadega ümbritsemine on eripärad, mis on andnud juustule „Livarot” selle erilise maitse.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

[Määruse (EÜ) nr 510/2006 (4) artikli 5 lõige 7]

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCLivarot.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(4) Vt joonealune märkus 3.