[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 24.10.2006

KOM(2006) 641 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE

2004. aasta eelarve täitmise aruannet kinnitava otsuse järelmeetmete kohta (kokkuvõte) - Euroopa Parlamendi resolutsioonid {SEK(2006) 1376}

SISUKORD

PREAMBUL 3

I – KOMISJONI VASTUSED SOOVITUSTELE, MILLE EUROOPA PARLAMENT ON ESITANUD ÜLDEELARVE TÄITMISE ARUANDE KINNITAMISE RESOLUTSIOONIS 4

a) Horisontaalküsimused 4

b) Valdkondlikud küsimused 5

II – EAFI EELARVE TÄITMISE ARUANDE KINNITAMINE EUROOPA PARLAMENDI POOLT 9

III – RESOLUTSIOONIDES ESITATUD SOOVITUSED AMETITE KOHTA 9

PREAMBUL

Piiratud tõlkevõimaluste tõttu avaldatakse komisjoni aruanne 2004. aasta eelarve täitmise aruande Euroopa Parlamendi (EP) poolse kinnitava otsuse järelmeetmete kohta[1] kõigis ELi ametlikes keeltes käesoleval kokkuvõtlikul kujul. Komisjoni täisvastused parlamendi igale konkreetsele soovitusele on kättesaadavad komisjoni töödokumendis,[2] mis on avaldatud inglise, prantsuse ja saksa keeles. Mõlemad järelmeetmete aruanded on seotud Euroopa Parlamendi 27. aprillil 2006 vastuvõetud resolutsioonidega.

Käesoleva kokkuvõtliku aruande iga peatükk[3] sisaldab viiteid eespool mainitud komisjoni täielikus töödokumendis esitatud soovituste numbritele. Need viited aitavad lugejatel leida töödokumendis kõik vastava peatükiga seotud või neile erilist huvi pakkuvad soovitused (ja komisjoni kavandatud või juba võetud meetmed).

Mõlemad aruanded on koostatud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 276 lõikele 3, Euratomi asutamislepingu artiklile 180b, EAFi finantsmääruse artikli 119 lõikele 5 ning varasema ajutise EAFi finantsmääruse samalaadsetele sätetele, mille kohaselt „komisjon võtab asjakohaseid meetmeid, et järgida Euroopa Parlamendi otsusele eelarve täitmise kinnitamise kohta lisatud tähelepanekuid ja nõukogu vastuvõetud kinnitamissoovitusele lisatud märkusi. Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral annab komisjon aru nende tähelepanekute ja märkuste põhjal võetud meetmetest ja eelkõige juhtnööridest, mis nad on andnud oma talitustele, kes vastutavad eelarve täitmise eest. Ettekanne edastatakse ka kontrollikojale.“[4]

Üldeelarve, EAFi ja ametite eelarve täitmise aruannete kinnitavates otsustes on komisjon tuvastanud kokku 150 Euroopa Parlamendi soovitust komisjonile. Komisjon leiab, et 51 soovituse puhul on nõutud meetmeid juba rakendatud, kuigi mõnel juhul tuleb meetmete tulemusi veel kontrollida. Veel 85 soovituse puhul nõustub komisjon võtma parlamendi soovitatud meetmeid. Komisjon ei saa nõustuda 14 soovitusega ega võta seetõttu nõutud meetmeid.[5]

I – KOMISJONI VASTUSED SOOVITUSTELE, MILLE EUROOPA PARLAMENT ON ESITANUD ÜLDEELARVE TÄITMISE ARUANDE KINNITAMISE RESOLUTSIOONIS

Järgneb kokkuvõte komisjoni vastustest konkreetsetele taotlustele, mille parlament oma 2004. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamise resolutsioonis esitas.

A) HORISONTAALKÜSIMUSED

Raamatupidamisarvestuse usaldusväärsus (komisjoni töödokument, punktid 1–4)

Eelarvevahendite käsutajad valideerisid algbilansid ning komisjon koostas oma algbilansi, mis esitati 2005. aasta esialgse raamatupidamise aastaaruande osana. Need aruanded esitati kontrollikojale õigeaegselt 31. märtsil 2006 vastavalt finantsmääruse nõuetele.

Ühtne sisekontrolli raamistik (komisjoni töödokument, punktid 5–11)

„Komisjoni tegevuskavas ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks“ [KOM(2006)9] nähakse nelja laiema valdkonna raames ette 16 meedet, mille eesmärk on kontrollitegevuse lihtsustamine ja ühtlustamine teabevahetuse ja ühekordse audiitorkontrolli kaudu, et piiratud kontrollimisressursse võimalikult hästi kasutada. Selles etapis on prioriteetsed meetmed võetud, kuid varasemate meetmete tulemustest sõltuvad meetmed töötatakse välja 2007. aasta jooksul. Loodetakse, et 2009. aasta alguseks on selles valdkonnas saavutatud piisav edu. Parlamendile ja nõukogule esitati esimene poolaasta arenguaruanne 19. juulil 2006 (SEK(2006) 1001).

Juhtkonna avaldused (komisjoni töödokument, punktid 12–20)

Tegevuskava raames on komisjon propageerinud tegevtasandi juhtkonna avaldusi ja kokkuvõtlikke aruandeid riiklikul tasandil. Põllumajanduse puhul juba nähakse uutes eeskirjades[6] ette juhtkonna avaldused ja kokkuvõtlikud aruanded riiklikul tasandil. Institutsioonidevahelise kokkuleppe vastuvõtmisega astuti oluline samm edasi. Lõikes 44 on sätestatud: „Seega kohustuvad liikmesriigid tegema igal aastal asjakohasel riiklikul tasandil kokkuvõtte olemasolevatest audititest ja avaldustest.“ Sellega seoses on komisjon teinud ettepaneku lisada muudetavasse finantsmäärusesse (artikkel 53b) ja rakenduseeskirjadesse uusi sätteid.

Läbipaistvus (komisjoni töödokument, punktid 21–24)

Euroopa läbipaistvuse algatusega loodab komisjon, et erinevaid küsimusi hõlmavate avalike arutelude tulemused aitavad komisjonil paremat arvestust pidada ühenduse vahendite kasutamise üle. Läbivaadatud ettepanekus finantsmääruse muutmise kohta kehtestab komisjon liikmesriikidele üldise kohustuse avaldada teavet abisaajate kohta, kes saavad abi koostöös liikmesriikidega hallatavatest ühenduse rahalistest vahenditest.

Iga-aastased tegevusaruanded (komisjoni töödokument, punktid 25–27)

Lähtudes reformiga kehtestatud vastutuse jagunemisest ning arvestades parlamendi kavandatavate meetmete rakendamist, mis käsitlevad volinike, peasekretäri, siseaudiitori ja eelarve peadirektoraadi peadirektori tasandi kinnitusi, tuleb lahendada peadirektori isikliku vastutuse ning poliitilise (volinikud) ja juhtimisalase (peadirektor) vastutuse/ülesannete jagunemise küsimused. Kokkuvõtliku aruande vastuvõtmine on tähtsaim ülesanne, millega komisjon võtab lepingu kohase täieliku poliitilise vastutuse eelarve täitmise eest ning milles väljendatakse komisjoni poliitilist vastutust eelarve täitmist kinnitava asutuse ees. 2005. aasta kokkuvõtliku aruande järelduses on see selgesõnaliselt väljendatud.

Täiendavad soovitused horisontaalküsimuste kohta (komisjoni töödokument, punktid 28–32)

Komisjoni ettepanekus finantsmääruse muutmiseks nähakse ette peaarvepidaja ülesannete muutmine. Sellega seoses peab peaarvepidaja enne institutsioonipoolset heakskiitmist allkirjastama raamatupidamisaruanded, tõendades, et need annavad institutsiooni finantsolukorrast piisavalt tõese ja erapooletu ülevaate.

Tegevuskava 4. meetme eesmärk on algatada institutsioonidevaheline dialoog, võttes aluseks põhimõtted, mida tuleb raamatupidamiskirjete aluseks olevates tehingutes aktsepteeritavate ohtude puhul arvestada. Komisjon on juba märkimisväärset edu saavutanud, sest kõnealune küsimus on lülitatud finantsmääruse kavandatavasse muutmisse ning asjaomaste rakenduseeskirjade koostamisse, milles määratletakse nende põhimõtete tegelik rakendamine

B) VALDKONDLIKUD KÜSIMUSED

Tulud (komisjoni töödokument, punkt 33)

Pärast rahvamajanduse kogutoodangul/rahvamajanduse kogutulul põhineva neljanda omavahendi kasutuselevõttu on komisjon teinud liikmesriikidega tihedat koostööd, et parandada liikmesriikide arvepidamise usaldusväärsust, võrreldavust ja ammendavust. Võetud meetmeid kirjeldatakse komisjoni aruannetes Euroopa Parlamendile ja nõukogule rahvamajanduse kogutoodangu direktiivi (KOM (96)124 lõplik, 27.3.1996) ja rahvamajanduse kogutulu määruse (KOM (2006) 199 lõplik, 8.5.2006) rakendamise kohta. Komisjon soovib nendest meetmetest Euroopa Parlamendi pädevat komiteed otse teavitada.

Ühine põllumajanduspoliitika (komisjoni töödokument, punktid 34-41)

Selleks et veelgi parandada ja täiendada üldist süsteemi, mis võimaldab saada piisava kindluse selle kohta, et põllumajandusvaldkonna alustehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seotud vigade tekkimise riske hallatakse tulemuslikult, on komisjon valmis rakendama kontrollikoja soovitusi, mille kohaselt sertifitseerimisasutused peaksid tegema rohkem tööd inspektsiooni statistika ja maksejärgsete kontrollimiste kinnitamisel. Selleks nõutakse uues aruandlusjuhises, et sertifitseerimisasutused pööraksid kohapealsetel kontrollimistel suuremat tähelepanu makseasutuste haldussuutlikkusele. Nad peavad saama kindluse, kas kehtiv (kohapealsete kontrollimiste) süsteem on toiminud rahuldavalt, milleks tuleb põhjalikult läbi vaadata teatavad elemendid.

Selleks et teha maksejärgseid kontrolle võimalikult paljudes liikmesriikides ning et saada piisav kindlus ühenduse õigusaktide täitmise kohta, viis komisjon 2004. ja 2005. aastal läbi 10 auditit. 2006. aastaks on kavandatud veel 8 auditit määruse 4045/89 kohaldamise üldaspektide kohta. Sellega seoses hindavad õigusaktide järgimist kontrollivad üksused kõnealust määrust sektori spetsiifilisi küsimusi hõlmavate auditite osana 2006. aastal. Lisaks võttis komisjon 10. jaanuaril 2006 vastu määruse 4/2004 muudatuse, nähes ette määruse 4045/89 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad.

Kõik uute liikmesriikide makseasutused on saanud lõpliku akrediteeringu. Esialgne akrediteering anti, kui makseasutuste kontrollisüsteemid saavutasid vastavuse heakskiidetud miinimumnõuetele. Lõplik akrediteering anti, kui akrediteerimisele eelnenud auditite käigus tuvastatud olulised vajakajäämised olid kõrvaldatud. Komisjon on olukorda hoolega jälginud, eelkõige korraldades auditeid kõigi liikmeriikide makseasutustes.

Komisjon on vastanud soovitusele esitada ettepanek, et vältida olukorda, kus metsastamise peamise rahastamisvahendi preemiad on tunduvalt suuremad kui eraldatud vahendid. Seega teeb komisjon ettepaneku vähendada abi ülemmäärasid ning lühendada põllumajandusmaa metsastamise tõttu saamata jäänud tulu kompenseerimist senise 20 aasta asemel 10 aastani. Nõukogu otsustas lühendada oma määruses (EÜ) nr 1698/2005 kõnealust ajavahemikku 15 aastani.

Struktuurimeetmed (komisjoni töödokument, punktid 42–47)

Hiljuti avaldas komisjon märkused hea tava kohta, mis peaksid reguleerima juhtkonna tehtavaid igapäevaseid kontrolle ja makseasutuste tööd maksenõuete sertifitseerimisel. Samuti on komisjon avaldanud üksikasjalikud auditeerimisjuhendid ning arutab liikmesriikidega kontrolli- ja auditiküsimusi regulaarsetel kahe- ja mitmepoolsetel kohtumistel.

Ajavahemiku 2007–2013 õigusraamistiku kohaselt tuleb liikmesriikidel enne esimese maksenõude esitamist ja hiljemalt 12 kuud pärast programmide heakskiitmist esitada komisjonile juhtimis- ja kontrollisüsteemi kirjeldus ja selle nõuetele vastavuse hinnang.

2000.–2006. aasta programmiperioodi raamatupidamiskontode sulgemise osas on komisjon juba välja andnud üksikasjaliku juhise.

2007.–2013. aasta programmiperioodi õigusraamistikus selgitatakse kehtivaid kontrollinõudeid ning raamistikku on tugevdatud täiendavate sätetega, sealhulgas struktuurifondide puhul iga-aastane audiitori järeldusotsus ja eelnev vastavushindamine. Põllumajanduse arengukulude puhul kohaldatakse enamasti tagatisrahastu eeskirju (nt akrediteeritud makseasutused, iga-aastased sertifitseerimis- ja raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlused). Uutes eeskirjades[7] on juhtkonna avaldused ja riikliku tasandi kokkuvõtlikud aruanded juba ette nähtud. Sellega tagatakse, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid toimivad tõhusalt algusest peale, hoolimata samaaegsest tegevusest 2000.–2006. aasta programmiperioodi raamatupidamiskontode sulgemisel. Osalist sulgemist käsitlevad sätted peaksid tagama sulgemismenetluste veelgi märkimisväärsema arengu.

Sisepoliitika, sealhulgas teadusuuringud (komisjoni töödokument, punktid 48–82)

Et saavutada sisepoliitikas maksimaalselt standardsed menetlused, millega seejuures lihtsustuksid finantskontrollid ja väheneks abisaajate halduskoormus, on komisjon loonud kuuenda raamprogrammi ratsionaliseerimise ja kiirendamise tegevuskava.

Aprillis 2005 vastu võetud komisjoni talituste töödokumendis seitsmenda raamprogrammi kohta tehakse ettepanek 10 meetme kohta. Need hõlmavad selliseid meetmeid nagu kindlasummalise ja ühekordse rahastamise ulatuslikum kasutamine, ühe ühise elektroonilise registri loomine, kuhu osalejad sisestavad oma põhilised juriidilised, halduslikud ja finantsandmed; eelkontrollide järjekindel kohaldamine ühenduse finantshuvide kaitseks; täieliku tegevusautonoomia andmine konsortsiumidele, vabastades komisjoni talitused mikrotasandi juhtimisest; abikõlblike kulude esituse lihtsustamine lepinguosaliste raamatupidamis- ja juhtimistava ja –põhimõtete alusel.

Juunis 2005 toimunud lihtsustamise alasel seminaril, milles osalesid kontrollikoja, liikmesriikide ja huvirühmade esindajad, koondati need ettepanekud kokku ja määrati kindlaks edasine tegevus. Lisaks on menetlusi lihtsustatud IT-vahendite laialdasema kasutuselevõtuga.

Väiksemate osalejate huvidega arvestamiseks seitsmenda raamprogrammi eeskirjade koostamisel loodi sellistest osalejatest koosnev nõukogu (VKEd, väiksemad uurimisasutused ja ülikoolid).

Septembris 2005 peeti veel üks lihtsustamise teemaline konverents, milles osalesid ühenduse rahastatavates teadustegevuse ja tehnoloogiaarenduse projektides osalejate esindajad. Lisaks loodi osalejatega konsulteerimiseks ja nende seisukohtade teadasaamiseks veebileht.

Lihtsustamisealased meetmed on ette nähtud ka uusi haridus-, koolitus- ja noorsooalaseid programme käsitlevates komisjoni ettepanekutes.

Komisjoni ettepanekus EÜ osalemiseeskirjade kohta, mis võeti vastu 23. detsembril 2005, on esitatud esimene neid arutelusid arvessevõttev eeskirjade kogum.[8]

Välistegevus (komisjoni töödokument, punktid 83–102)

Komisjon on teinud jätkuvaid jõupingutusi oma järelevalve- ja kontrollisüsteemide parandamiseks ja välistegevuse riskide haldamiseks. Komisjon on veelgi tugevdanud välisauditeid ning juba niigi ulatuslikke rakendusasutuste kontrolle, mida on soovitanud parlament. Välisaudiitoritele on antud selged juhised nende pädevuse kohta, lisaks toimub järelevalve ja võetakse järelmeetmeid.

EuropeAid on võtnud meetmeid auditi järelmeetmete parandamiseks ning esitas sellel aastal 2005. aastal valminud auditiaruannete analüüsi. EuropeAid ’i mooduli CRIS ( Common Relex Information System ) auditisüsteemi puhul, mille eesmärk on luua audititeabe andmebaas, kavatseb komisjon veelgi parandada selle toimimist, et nii peakorter kui ka delegatsioonid saaksid süsteemi paremini kasutada.

Lisaks soovitab Euroopa Parlament lihtsustada lepingulisi ja teatavatele väiksematele projektidele toetuse andmise menetlusi, et saavutada eeskirjade rakendamisel paindlikkus ning tagada tõhusus ja usaldusväärne finantsjuhtimine. See soovitus on täielikus vastavuses komisjoni õigusaktide ettepanekutega, mis on tehtud seoses finantsmääruse ja rakenduseeskirjade muutmisega. Madala maksumusega lepingute ja toetuste puhul teeb komisjon ettepaneku lubada eelarvevahendite käsutajal otsustada, kas menetlusest kõrvalejätmise kriteeriume kontrollida või mitte, lähtudes tema enda riskianalüüsist.

Euroopa Parlamendi 2004. aasta eelarve täitmise aruannet kinnitav resolutsioon sisaldab mitmeid soovitusi, mis hõlmavad arengupoliitikat, suhteid ÜROga ning kontrollikoja eriaruandeid, mis käsitlevad ühenduse välisabi haldamise üleandmist komisjoni delegatsioonidele (SR 10/2004), EAFi eelarvest AKV riikidele antavat abi (SR 2/2005) ja Aasia majanduskoostöö juhtimist komisjonis (SR 4/2005). Komisjoni vastused nendele soovitustele on lisatud töödokumendis.

Ühinemiseelne strateegia (komisjoni töödokument, punktid 103–104)

Parlament on kutsunud komisjoni üles ühinemiseelsete projektide ülesehituse muutmise kaudu vähendama vigade tekkimise ohtu ühinemiseelsete vahendite rakendamisel. Lisaks nõudis parlament tungivalt, et komisjon parandaks vahendite haldamist ja jaotamist Bulgaarias ja Rumeenias.

Komisjon on juba võtnud meetmeid Phare raames kavandatavate projektide tõhustamiseks. Selle käigus tuleb asendada praegused viis ühinemiseelse abi vahendit üheainsa ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga. Bulgaaria ja Rumeenia suhtes on komisjon samuti võtnud meetmeid, sealhulgas andnud välja juhiseid, tugevdanud aruandlust, tutvustanud head tava, edastanud teavet, korraldanud koolitusi ning viinud läbi korrapäraseid süsteemi- ja projektiauditeid.

Halduskulud ja ameteid hõlmavad küsimused (komisjoni töödokument, punktid 105–112 ja 138–150)

Ametitega seoses on Euroopa Parlament nii üldeelarve täitmise aruannet kinnitavas resolutsioonides kui ka ametite eelarve täitmise aruannet kinnitavates resolutsioonides esitanud komisjonile mitmeid soovitusi. Komisjon soovib välja tuua järgmised horisontaalküsimused:[9]

Komisjon nõustub parlamendi soovitusega, et finantsmääruse reformi raames tuleb arvestada ametite vajadustega. Ametite raamfinantsmäärus (2343/2002) võeti vastu üldise finantsmääruse alusel ning seega on tagatud enamiku sätete vastavus. Eesmärgiks on seatud, et ühenduse institutsioonides ja asutustes kasutatakse ühetaolisi eelarve ja finantsjuhtimise eeskirju. Selle eesmärgi saavutamiseks on institutsioonide ja asutuste aruanded konsolideeritud. Komisjon on raamfinantsmääruse välja töötanud tihedas koostöös asjaomaste asutustega. Pärast muudetud üldise finantsmääruse vastuvõtmist tuleb muuta ka ametite raamfinantsmäärust. Muutmise käigus on võimalik kohaldatavaid sätteid põhjalikumalt kontrollida, et võtta arvesse eelnevat kogemust ning asutuste eriomadusi, eelkõige nende suurust ja eelarvet. Kuna üldeelarvest toetusi saavad ametid vastutavad juba Euroopa Parlamendi ees eelarve täitmist kinnitava menetluse raames, ei ole komisjon nõus sellega, et need ametid peaksid vastutama ka parlamendi asjaomaste komiteede ees. Parlamendi eelarve täitmise kinnitamise volituste laiendamiseks teiste ühenduse asutuste suhtes, kelle eelarve suhtes sellist menetlust veel ei kohaldata, tuleb senist õigusraamistikku muuta, milleks seaduseandjal tuleb iga üksikjuhtumit eraldi kaaluda.

Ametid on sõltumatud asutused ning nad vastutavad ise selliste eeskirjade ja menetluste järgimise eest, mis on seotud töötajate värbamise, avaliku sektori hangete ja finantsarvestusega. Sellele vaatamata annab komisjon ametitele juhiseid ja abi näiteks finantsarvestuse, hangete, personalipoliitika ja auditi küsimustes. Ametite taotlusel annab komisjon täiendavat abi näiteks eeskirjadest arusaamisel ja nende tõlgendamisel.[10] Ameteid tuleks julgustada tegema ametitevahelist koostööd kulude ja teadmiste jagamise eesmärgil.

Parlamendi taotluse kohaselt esitab komisjon aruande ametite siseauditite kohta enne 2006. aasta lõppu ehk siis siseauditi talituse läbiviidavate ametite auditite lõppedes.

II – EAFI EELARVE TÄITMISE ARUANDE KINNITAMINE EUROOPA PARLAMENDI POOLT

Parlament on tõstatanud küsimusi Euroopa Arengufondi (EAF) kohta, kuid peaaegu kõigi nende küsimuste suhtes on komisjon juba meetmeid võtnud või kavatseb neid varsti võtta. Üksikasjalikumat teavet saab komisjoni töödokumendist (punktid 113–137), kuid komisjon soovib välja tuua järgmised punktid:

Sihtmäärade kehtestamine ja arengupoliitika mõju mõõtmine

Komisjon töötab välja soovitusi otstarbekate näitajate kasutamiseks 2007.–2013. aasta riiklike programmide koostamisel. Vastavalt Euroopa konsensusele on EÜ arengukontseptsiooni keskmes millenniumi arengueesmärkide saavutamine ja riikide osalemine. Programmidialoogi raames jõuavad partnerriik ja Euroopa Komisjon ühisele otsusele, kas näiteks haridus või tervishoid peaks oleme nende koostöö keskmeks, lähtudes seejuures rahastajate koordineerimisest ja vastastikusest täiendavusest kooskõlas Pariisi deklaratsiooni ja nõukogu järeldustega abi tõhususe kohta. Seni kuni millenniumi arengueesmärkide saavutamine (mõõdetuna riigi tasandil) on abisaaja riigi valitsuse ja erinevate rahastajate ühiste jõupingutuste tulemus, ei ole metodoloogiliselt võimalik eraldi hinnata iga rahastaja mõju millenniumi arengueesmärkide saavutamisele.

Kontod

Praegu komisjon ajakohastab EAFi raamatupidamissüsteemi, kuid muudatuste sisseviimisel EuropeAid ’i kohalikku süsteemi (CRIS) on esinenud teatavaid viivitusi. Peaarvepidaja kontrollib hiljemalt 15. oktoobriks, kas CRIS saavutab nõuetele vastavuse enne 2006. aasta lõppu. Seetõttu on 2008. aasta jaanuarini edasi lükkunud ka uue IT-süsteemi (ABAC-FED) rakendamine.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid

Komisjon on viimastel aastatel kontrollikeskkonnas ning sisekontrolli ja auditi strateegia valdkonnas teinud märkimisväärseid parandusi. Paranduste tegemist kavatsetakse jätkata.

Rakendamine

Komisjon on oluliselt kiirendanud EAFi vahendite rakendamist. Enne 2007. aasta lõppu võib kulukohustustega siduda kõik üheksanda EAFi vahendid, sealhulgas varasemate EAFide vahendid, kusjuures praegu väljamakstavad summad on suuremad kui kunagi varem. Projektide rakendamise keskmine ajavahemik on vähenenud 5½ aastalt 2000. aastal 4 aastale 2005. aastal.

III – RESOLUTSIOONIDES ESITATUD SOOVITUSED AMETITE KOHTA

Ametitega seoses on Euroopa Parlament nii üldeelarve täitmise aruannet kinnitavas resolutsioonis kui ka ametite eelarve täitmise aruannet kinnitavates resolutsioonides esitanud komisjonile mitmeid soovitusi. Komisjoni vastuste kokkuvõte ameteid käsitlevate horisontaalküsimuste kohta on esitatud eespool üldeelarvet käsitlevas osas. Komisjoni vastused muude horisontaalküsimuste ning soovituste kohta, mis käsitlevad konkreetseid ameteid, on esitatud töödokumendi punktides 105–112 ja 138–150.

* * *

[1] 2004. aasta üldeelarve täitmise aruande kinnitamine, 2004. aasta EAFi eelarve täitmise aruande kinnitamine, 2004. aasta asutuste eelarve täitmise aruande kinnitamine.

[2] Komisjoni talituste töödokument, lisa Euroopa Parlamendile esitatud komisjoni aruandele 2004. aasta eelarve täitmist kinnitava otsuse järelmeetmete kohta.

[3] Nii käesolevas kokkuvõtlikus aruandes kui terviklikus töödokumendis järgitakse Euroopa Parlamendi soovitusi sisaldavate resolutsioonide ülesehitust.

[4] Vt ka finantsmääruse artikkel 147.

[5] Vt soovitused 12, 13, 27, 43, 63, 89, 106, 110, 113, 115, 138, 139, 148 ja 149.

[6] Nõukogu määrus 1290/2005 (artikkel 8) ja komisjoni määrus 885/2006 (artiklid 3 ja 7).

[7] Nõukogu määrus 1290/2005 (artikkel 8) ja komisjoni määrus 885/2006 (artiklid 3 ja 7).

[8] KOM(2005) 705 (lõplik).

[9] Üldeelarve täitmist kinnitav resolutsioon ja ametite eelarve täitmist kinnitavad resolutsioonid sisaldavad soovitusi komisjonile nii ameteid käsitlevate horisontaalküsimuste kohta kui ka ametite eriküsimuste kohta. Komisjoni vastused horisontaalküsimusi käsitlevatele soovitustele ja konkreetseid ameteid käsitlevatele soovitustele, mille kokkuvõtet siin ei ole esitatud, on esitatud töödokumendi punktides 105–112 ja 138–150.

[10] Vt näited, mida on nimetatud töödokumendi punktides 107, 143 ja 144.