Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine

(2019/C 394/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

TOOTESPETSIFIKAADI MUUDATUSE TAOTLUS

„DEALU MARE“

PDO-RO-A1079 – AM01

Taotluse esitamise kuupäev: 3.8.2017

1. Muudatuse suhtes kohaldatavad eeskirjad

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2. Muudatuse kirjeldus ja põhjused

2.1. Muudatusi on tehtud teatavate veiniviinamarjade saagikuses

Teatavate tootespetsifikaadiga hõlmatud viinamarjasortide saagikus võib kõnealuse päritolunimetuse kontrollitud tingimustes olla suurem ja seetõttu on vaja saagikusega seonduvat muuta, suurendades seda sortide ’Crâmpoșie selecționată’, ’Negru de Drăgășani’ ja ’Pinot gris’ puhul.

Muudetakse koonddokumendi punkti „Maksimaalne saagikus“ ning tootespetsifikaadi IV peatükki, mis käsitleb viinamarjakasvatust ja veinitootmist.

2.2. Määratletud tootmispiirkonna punkti on muudetud nii, et see hõlmab veel kahte omavalitsusüksust ja sealseid külasid

Prahova maakonnas asuvate omavalitsusüksuste Apostolache ja Iordăcheanu ning neisse kuuluvate külade Iordăcheanu, Mocești ja Plavia ilmastiku- ja maastikuomadused on sarnased ülejäänud piirkonna ilmastiku- ja maastikuomadustega ning need tuleb seetõttu lisada päritolunimetuse geograafilise piirkonna alla. Need omavalitsusüksused on kujunenud maakonna tasandil ellu viidud haldusjaotuse ümberkorraldamise raames ja seal asuvad omanike valduses olevad viinamarjaistandused (mille omandikuuluvus on taastatud kommunistliku korra lõppemise järel).

Muudetakse koonddokumendi punkti „Määratletud geograafiline piirkond“ ja tootespetsifikaadi III peatüki punkti 3, mis on seotud määratletud tootmispiirkonnaga.

2.3. Geograafilise piirkonnaga seotud seose täiendamine

Tootespetsifikaadi II peatükki ja koonddokumendi punkti „Seos geograafilise piirkonnaga“ muudetakse, et kirjeldada seosega seotud inimtegureid asjaomase teabe täiendamise ja päritolunimetuse kasutamise põhjendamise eesmärgil.

Tootespetsifikaati ja koonddokumenti on täiendatud, lisades üksikasjad kõigi valgete, roosade ja punaste veinide kategooriate toodete kvaliteedi ja omaduste kohta, et täiendada kõnealust teavet ja põhjendada päritolunimetuse kasutamist.

Põhjuslik seos on tootespetsifikaadis ja koonddokumendis ümber sõnastatud, nii et esitatud andmetega kirjeldatakse määratletud piirkonna loodusliku eripära ning valgete, roosade ja punaste veinide omaduste vahelist põhjuslikku seost.

2.4. Kõikide valgete, roosade ja punaste veinide kategooriate veinide organoleptiliste omaduste esitamine

Selguse ja objektiivsuse huvides on vaja täpsustada veinide organoleptilisi omadusi kõigi veinikategooriate – nii valgete, roosade kui ka punaste puhul.

Muudetakse koonddokumendi punkti „Veini(de) kirjeldus“ ja tootespetsifikaadi XI peatüki punkti b.

2.5. Kõigi valgete, roosade ja punaste veinide kategooriate veinide analüütiliste omaduste esitamine kooskõlas õigusaktidega

Selguse huvides on vaja täpsustada kõigi valgete, roosade ja punaste veinide kategooriate veinide analüütilisi omadusi, mis peavad olema kooskõlas kehtivate õigusaktidega.

Muudetakse koonddokumendi punkti „Veini(de) kirjeldus“ ja tootespetsifikaadi XI peatüki punkti a.

2.6. Turustustingimuste üksikasjad

Turustamise eesmärgil transporditakse veini kooskõlas kehtivate normidega, võttes nõuetekohaselt arvesse konkreetsete dokumentide koostamisega seotud norme.

Veini tarnimisest vaadis teatatakse kohalikule inspektsioonile ja selle ringlusse lubamise aluseks olevatele dokumentidele peab olema lisatud tõend, mis tõendab õigust veini turustada.

Kõnealune muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

„Dealu Mare“

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Analüütilised ja organoleptilised omadused – valged veinid

Veinidel on iseloomulik eksootiliste puuviljade, pirnide, viinapuuõite, niidetud heina, jasmiini ja akaatsiaõite lõhn ning üldjuhul rohekate varjunditega kollane, sidrunikollane või õlgkollane värvus.

Veinid on värsked, puuviljalised ja kergelt mineraalsed, mis tuleneb Dealu Mare massiivi idaosa karplubjakivist, savist ja liivakivist koosnevast mullast, mis on Pinot gris’ ja Rieslingu jaoks ideaalne. Maitses on tunda aprikooside, tsitrusviljade, eksootiliste puuviljade või kergelt vürtside nüansse.

Valea Călugărească piirkonna veinide maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus on ainult 350 mg/l.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 15 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11 Minimaalne üldhappesus 5,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 250

Analüütilised ja organoleptilised omadused – roosad veinid

Roosadel veinidel on eksootiliste puuviljade ja tsitrusviljade lõhn ning värske, karge, erk, hea happesusega tasakaalus maitse, puuviljaline järelmaitse ning kahvaturoosa virsiku ja mõõdukalt roosakasoranž värvus.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 15 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11 Minimaalne üldhappesus 5,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 250

Analüütilised ja organoleptilised omadused – punased veinid

Punaseid veine iseloomustab hõrk, kergelt tanniinine ja sametine maitse ning intensiivne värvus.

Neil on küpsete punaste puuviljade, kuivatatud ploomide, mustade metsamarjade, mõnikord kaneeli ja magusate mandlite õrn lõhn. Maitse on rikkalik, täidlane, harmooniline, hästi integreerunud happesuse ja tanniinidega ning iseloomuliku aroomiga; värvuselt on vein eri varjunditega rubiinpunane, granaatpunane või tumepunane.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 15 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11 Minimaalne üldhappesus 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 200

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

LUBATUD VALMISTUSTAVAD

Viljelustavad

— Istutustihedus: vähemalt 3 000 taime hektari kohta või vähemalt 75 % elujõulisi taimi, võrreldes kavandatud tihedusega.

— Istandikud, kust on pärit kontrollitud päritolunimetusega veinid, peavad olema sordipuhtusega vähemalt 85 %; muudest sortidest võib nendes istandikes pookealusena kasutada üksnes Vitis vinifera perekonna sorte. Kõnealuste sortide viinamarjad tuleb korjamisel eraldada nende sortide viinamarjadest, millest toodetakse veini, mille jaoks päritolunimetus on antud.

b. Maksimaalne saagikus

Vastavalt suhkrusisaldusele korjamisel (cules la înnobilarea boabelor„CIB“ [korjatud, kui viinamarjadel on väärishallitus])

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Vastavalt suhkrusisaldusele korjamisel (cules târziu„CT“ [hiliskorje])

12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Vastavalt suhkrusisaldusele korjamisel (cules la maturitate deplină„CMD“ [korjatud, kui viinamarjad on täielikult küpsenud])

14 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Veinide puhul, mille suhkrusisaldus korjamisel on vähemalt 240 g/l (cules la înnobilarea boabelor„CIB“ [korjatud, kui viinamarjadel on väärishallitus])

65 hektoliitrit hektari kohta

Veinide puhul, mille suhkrusisaldus korjamisel on vähemalt 220 g/l (cules târziu„CT“ [hiliskorje])

78 hektoliitrit hektari kohta

Veinide puhul, mille suhkrusisaldus korjamisel on vähemalt 187 g/l (cules la maturitate deplină„CMD“ [korjatud, kui viinamarjad on täielikult küpsenud])

91 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Prahova maakond

1. Päritolu allnimetus „DEALU MARE-BOLDEŞTI“ — Boldești-Scăieni ringkond Seciu; – Bucovi omavalitsusüksuse külad Pleașa ja Bucov; – Plopu omavalitsusüksuse külad Gâlmeia ja Plopu.

Päritolu allnimetusele „DEALU MARE-BOLDEŞTI“ võib lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste nimetustest: SECIU, DEALU FRUMOS, VALEA CORBULUI.

2. Päritolu allnimetus „DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ“ — Valea Călugărească omavalitsusüksuse külad Valea Călugărească, Valea Largă, Valea Nicovani, Valea Poienii, Valea Mantei, Valea Popii, Valea Ursoi, Vârfurile, Schiau, Răchieri ja Valea Săracă; — Bucovi omavalitsusüksuse külad Chițorani, Valea Orlei, Bucov ja Bighilin; — Albești-Paleologu omavalitsusüksuse küla Albești-Paleologu; — Urlați omavalitsusüksuse ringkond Valea Mieilor.

Päritolu allnimetusele „DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ“ võib lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste nimetustest: CHIŢORANI, VALEA ORLEI, VALEA POPII, VALEA SĂRACĂ, VALEA MANTEI, VALEA POIENII, VALEA NICOVANI, VALEA LARGĂ, VALEA MIEILOR.

3. Päritolu allnimetus „DEALU MARE-URLAŢI“ — Urlaţi omavalitsusüksusesse kuuluvad ringkonnad Urlaţi, Arioneştii Noi, Arioneştii Vechi, Cherba, Măruntiş, Orzoaia de Jos, Orzoaia de Sus, Valea Bobului, Valea Crângului, Valea Nucetului, Valea Pietrei, Valea Seman, Valea Urloi, Jercălăi; — Apostolache omavalitsusüksuse küla Apostolache; — Iordăcheanu omavalitsusüksuse külad Iordăcheanu, Mocești ja Plavia.

Päritolu allnimetusele „DEALU MARE-URLAŢI“ võib lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste nimetustest: VALEA PIETREI, VALEA BOBULUI, VALEA NUCETULUI, VIA DOMNEASCĂ, VALEA URLOI, VALEA SEMAN, VALEA CRÂNGULUI.

4. Päritolu allnimetus „DEALU MARE-CEPTURA“ — Ceptura omavalitsusüksuse külad Ceptura de Jos, Ceptura de Sus, Malu Roșu, Rotari ja Șoimești; — Fântânele omavalitsusüksuse külad Fântânele and Bozieni.

Päritolu allnimetusele „DEALU MARE-CEPTURA“ võib lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste nimetustest: MALU ROŞU, VALEA GARDULUI, VALEA MĂNĂSTIRII.

5. Päritolu allnimetus „DEALU MARE-TOHANI“ — Gura Vadului omavalitsusüksuse külad Gura Vadului, Perșunari ja Tohani; — Vadu Săpati omavalitsusüksuse külad Vadu Săpat, Ghinoaica ja Ungureni; — Călugăreni omavalitsusüksuse külad Călugăreni ja Valea Scheilor; — Jugureni omavalitsusüksuse külad Jugureni ja Boboci.

Päritolu allnimetusele „DEALU MARE-TOHANI“ võib lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste nimetustest: VÂRFUL CU DOR, GURA VADULUI, DUMBRAVA, VADU SĂPAT

Buzău maakond

6. Päritolu allnimetus „DEALU MARE-BREAZA“ — Breaza omavalitsusüksuse külad Breaza, Bădeni, Greceanca, Văleanca-Vilănești ja Vispești; — Năeni omavalitsusüksuse külad Năeni, Fințești, Fântânele, Prosca ja Vârf; — Săhăteni omavalitsusüksuse külad Săhăteni ja Istrița de Jos.

Päritolu allnimetusele „DEALU MARE-BREAZA“ võib lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste nimetustest: BREAZA, GRECEANCA, NĂENI, VISPEŞTI, FINŢEŞTI, SĂHĂTENI.

7. Päritolu allnimetus „DEALU MARE-MEREI“ — Merei omavalitsusüksuse külad Merei, Dealul Viei, Ciobănoaia, Izvoru Dulce, Gura Sărății, Nenciulești, — Dobrileşti, Sărata Monteoru, Valea Puţului-Merei, Ogrăzile; — Ulmeni omavalitsusüksuse küla Vâlcele.

Päritolu allnimetusele „DEALU MARE-MEREI“ võib lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste nimetustest: IZVORU DULCE, GURA SĂRĂŢII, DEALUL VIEI, DOBRILEŞTI, NENCIULEŞTI, VALEA PUŢULUI, CIOBĂNOAIA.

8. Päritolu allnimetus „DEALU MARE-ZOREŞTI“ — Vernești omavalitsusüksuse külad Vernești, Zorești, Săsenii pe Vale, Săsenii Noi, Săsenii Vechi, Nișcov, Nenciu, Cârlomănești ja Cândești.

Päritolu allnimetusele „DEALU MARE-ZOREŞTI“ võib lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste nimetustest: VALEA TEANCULUI, DEALUL ZORILOR, NIŞCOV.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

’Chardonnay B’ – ’Gentil blanc’, ’Pinot blanc’, ’Chardonnay’

’Busuioacă de Bohotin Rs’ – ’Schwarzer Muscat’, ’Muscat fioletovâi’, ’Muscat violet cyperus’, ’Tămâioasă violetă’

’Cabernet Sauvignon N’ – ’Petit Vidure’, ’Bourdeos tinto’

’Cabernet Franc N’

’Burgund Mare N’ – ’Grosser burgunder’, ’Grossburgunder’, ’Blaufrankisch’, ’Kekfrankos’, ’Frankovka’, ’Limberger’

’Barbera N’

’Băbească neagră N’ – ’Grossmuttertraube’, ’Hexentraube’, ’Crăcana’, ’Rară neagră’, ’Căldăruşă’, ’Serecsia’

’Grasă de Cotnari B’ – ’Dicktraube’, ’Grasă’, ’Köver szölö’

’Crâmpoşie selecţionată B’

’Grenache Noir N’

’Fetească albă B’ – ’Păsărească albă’, ’Poama fetei’, ’Mädchentraube’, ’Leanyka’, ’Leanka’

’Fetească regală B’ – ’Königliche Mädchentraube’, ’Königsast’, ’Kiralyleanka’, ’Dănășană’, ’Galbenă de Ardeal’

’Fetească neagră N’ – ’Schwarze Mädchentraube’, ’Poama fetei neagră’, ’Păsărească neagră’, ’Coada rândunicii’

’Pinot Gris G’ – ’Affumé’, ’Grau Burgunder’, ’Grauburgunder’, ’Grauer Mönch’, ’Pinot cendré’, ’Pinot Grigio’, ’Ruländer’

’Pinot Blanc B’ – ’Pinot Bianco’

’Pinot Noir N’ – ’Blauer Spätburgunder’, ’Burgund mic’, ’Burgunder roter’, ’Klävner Morillon Noir’

’Pinot noir N’ – ’Spätburgunder’, ’Pinot nero’

’Petit Verdot N’

’Nebbiolo N’

’Negru de Drăgășani N’

’Novac N’

’Negru Aromat N’

’Mourvedre N’

’Merlot N’ – ’Bigney rouge’

’Muscat Ottonel B’ – ’Muscat Ottonel blanc’

’Sangiovese N’ – ’Brunello di Montalcino’, ’Morellino’

’Syrah N’ – ’Shiraz’, ’Petit Syrah’

’Riesling de Rhin B’ – ’Weisser Riesling’, ’White Riesling’

’Riesling italian B’ – ’Olasz Riesling’, ’Olaszriesling’, ’Welschriesling’

’Sauvignon B’ – ’Sauvignon verde’

’Tămâioasă românească B’ – ’Busuioacă de Moldova’, ’Muscat blanc à petit grains’

’Tămâioasă românească B’ – ’Rumänische Weihrauchtraube’, ’Tamianka’

’Viognier B’ – ’Bergeron’, ’Barbin’, ’Rebolot’, ’Greffou’, ’Picotin Blanc’, ’Vionnier’

’Viognier B’ – ’Petit Vionnier’, ’Viogne’, ’Galopine’, ’Vugava bijela’

’Traminer Roz Rs’ – ’Rosetraminer’, ’Savagnin roz’, ’Gewürztraminer’

’Aligoté B’ – ’Plant de trois’, ’Plant gris’, ’Vert blanc’, ’Troyen blanc’

8. Seos(t)e kirjeldus

a. Seost geograafilise piirkonnaga väljendavate inimtegurite kirjeldus

Esimesed kirjalikud dokumendid, milles mainitakse veini tootmist riigi kõnealustes osades, on pärit 14. ja 15. sajandist. Dokumentidest nähtub, et Ceptura, Valea Călugărească, Valea Mantei ja Valea Popii olid omavalitsusüksused, mida tunti ja hinnati seal toodetud veinide kvaliteedi poolest. Selle ajastu dokumentidest ilmneb, et kõige kuulsam viinamarjakasvatuspiirkond oli Cepturile, mida hiljem tunti nimetusega „Cepturi“ ja praegu tuntakse nimetusega „Ceptura“.

Minevikus olid selle viinamarjaistanduse viinapuud esindatud hästi, harmooniliselt ja mitme sordiga, mis paiknesid hästi välja kujunenud proportsioonides ja mille tulemuseks oli väga kõrgelt hinnatud vein. Aja jooksul on viinamarjakasvatusest saanud põlvest põlve edasi antav traditsioon ning see on osa viinamarjakasvatusega tegelevate külade eluviisist. Enne viinapuutäi ilmnemist piirkonnas kasvatati Dealu Mares umbes 20 põhisorti, ühes kohas oli koos kolm kuni neli sorti, mille tulemuseks olid kindlate omadustega veinid. Viinapuutäi epideemia, millest teatati esmakordselt Dealu Mares (Chițoranis 1884. aastal), oli viinamarjaistanduse arengus otsustava tähtsusega aeg. See tekitas piirkonna viinamarjakasvatusele kiiresti väga suurt kahju ja põhjustas seal suuri muudatusi.

Pärast seda taastati viinamarjaistandused suures osas Prantsuse sortidega, aga ka Rumeenia sortidega. Sõdadevahelisel ajal kasutati veini tootmiseks järgmisi sorte: valgete veinide tootmiseks ’Fetească albă’ ja ’Tămâioasă românească’, aga ka ’Aligote’, ’Sauvignon’ ja ’Traminer’ ning punaste veinide tootmiseks ’Feteasca neagră’, ’Pinot noir’ ja ’Merlot’. Viinamarjakasvatust ja veini tootmist reguleerivad õigusaktid kehtestati esmakordselt 1915. aastal.

b. Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Veinid on enamasti valmistatud sordiveinina (monocépage), aga ka eri segudena, mis koosnevad vähemalt kahest kuni kolmest veiniviinamarjasordist. Kõige tavalisemad on ’Cabernet Sauvignon’, ’Merlot’ ja ’Fetească neagră’, mille vahekorra üle otsustab tootja segamise ajal vastavalt kõnealuse saagiaasta kohta registreeritud segu valmistamise sortide potentsiaalile.

Valgete veinide tasakaalustatud struktuuri ja hea happesuse tagab mäenõlvade kagusuunaline paiknemine, kuid ka viljelustavad (tavaliselt on viinapuud poolkõrged ja nende tugisüsteemid tagavad lehepinna hea jaotuse ja viinamarjade optimaalse küpsemise jaoks sobiva kasvu).

Mõõdukas-kontinentaalne kliima on soodne, et toota valget veini, millel on optimaalne tasakaal alkoholi, happesuse ja suhkrute vahel, viinapuuõite, niidetud heina, jasmiini ja akaatsiaõite nüansiga eksootiliste puuviljade ja pirnide lõhn ning värvus, mis on rohekate varjunditega sidrunikollasest kuni õlgkollaseni.

Veinid on värsked, puuviljalised ja kergelt mineraalsed, mis tuleneb Dealu Mare massiivi idaosa karplubjakivist, savist ja liivakivist koosnevast mullast. Neil on aprikooside, tsitrusviljade ja eksootiliste puuviljade kergelt vürtsikas maitse; suure kaltsiumkarbonaadi sisaldusega koresmullaga piirkonnast pärit veinide puhul on säilinud aroom ja värskus.

Roosadel veinidel on eksootiliste puuviljade ja tsitrusviljade lõhn ning värske, karge, erk, hea happesusega ja tasakaalus maitse ning puuviljaline järelmaitse.

Punaseid veine iseloomustab hõrk, kergelt tanniinine ja sametine maitse ning intensiivne värvus; see on tingitud Dealu Mare massiivi lääneosa pruunikaspunasest suure raud(III)soolade sisaldusega mullast, mis koosneb punasest savist, merglist ja peeneteralisest punakast liivast (see tagab struktuuri ja hästi integreeritud tanniinid, eriti Cabernet Sauvignoni, Merlot’, Fetească neagră ja Shyrazi veinide puhul).

Veinis on tunda küpsete punaste puuviljade, kuivatatud ploomide, mustade metsamarjade, kaneeli ja magusa mandli lõhna ning maitse on täidlane, rikkalik, hästi integreeritud happesuse ja tanniinidega ning iseloomuliku aroomiga. Veinide värvus on rubiinpunasest kuni granaat- või tumepunaseni.

c. Põhjuslik seos

Määratletud piirkond asub soodsas kohas Lõuna-Karpaatide mägede varjus, mille kõrgus suureneb järk-järgult ja mis kaitsevad seda põhjast, loodest ja kirdest tulevate külmade õhuvoolude eest, aidates säilitada päikesesoojust piirkonnas. Need tingimused tagavad viinamarjade optimaalse küpsemise ja veinide, eriti punaste veinide esmaste aroomide säilimise.

Geograafilise piirkonna mõõdukas-kontinentaalne kliima, tänu millele on fotosüntees sobiv ja viinamarjad korjamisel optimaalse küpsusega, tagab valgete ja roosade veinide hea suhkru ja happesuse tasakaalu ning värsked puuviljalised omadused ning punaste veinide optimaalse fenoolse struktuuri ja tanniinide hea kontsentratsiooni.

Dealu Mare massiivi lääneosa muld koosneb punasest savist ja merglist ning sellel on suur raudoksiidisisaldus, mis võimaldab toota metsamarjade lõhnaga kreemjat ja harmoonilist punast veini.

Punased veinid, näiteks Merlot ja Fetească neagă, on pärit peamiselt nõlvade ülemises osas paiknevatest ning päikest armastavate ja tasakaalustatud valmimisega sortidega istandustest, mille marjad saavutavad optimaalse küpsuse septembri algusest kuni oktoobri lõpuni tingimustes, kus intensiivne kiirgus tagab piisava suhkrute kontsentratsiooni, et tekiks mustade metsamarjade, vürtside ja küpsete punaste puuviljade esmane lõhn ning ümmargune ja järjepidev taimede ja ürtide nüanssidega maitse. Sellistes kuulsates keskustes nagu Ceptura, Tohani ja Merei on punased veinid tugevamad, jõulisemad ja intensiivsema värvusega; need omadused tulenevad nende piirkondade rikkalikust päikesesoojusest ja kerge struktuuriga mullast.

Suure kaltsiumkarbonaadi sisaldusega koresmuld võimaldab valmistada aromaatseid, silmapaistva lillelõhnaga ja värske maitsega veine.

9. Olulised lisatingimused

PUUDUVAD

Link tootespetsifikaadile

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_dealu_mare_modif_cf_cererii_1225_din_11.08.2014_si_notific_2019_no_track_changes_0.pdf

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.