15.

Enne järelhindamise kvaliteedi üksikasjalikku hindamist oleks kasulik esitada lühikokkuvõte komisjoni hindamises esitatud järeldustest. Nimetatud järeldustest esitatakse kokkuvõte allpool (vt 1. selgitus). 1. selgitusRegionaalpoliitika peadirektoraadi teostatud hindamise üldised järeldusedKokkuvõtvas aruandes leitakse, et struktuurifondide mõju eesmärgi 1 piirkondade SKT-le on olnud positiivne ja et nende piirkondade üldine tulemuslikkus on võrreldes kogu ELi tasemega tõusnud. Aruandes leiti, et positiivse mõju tase sõltus suures osas nii institutsioonilisest suutlikkusest ja sellistest teguritest nagu majandusstruktuur ja majanduse avatus ning et nimetatud tegurid on põhjendatult olulised eelkõige majandussuutlikkuse osas vastamaks majandusintegratsiooni protsessi väljakutsetele ja võimalustele. Aruandes märgiti siiski, et tulemusi ei olnud võimalik koondada nii, et eesmärgi 1 programmi tulemustest oleks võimalik saada usaldusväärne ettekujutus erinevate riikide ja tegevuskontekstide vaheliste erinevuste tõttu ning seepärast, et olemasolevad andmed järelevalve kohta olid puudulikud ja eesmärgid olid täpselt määratlemata.Aruandes – rakendatud strateegiate asjakohasuse üldise hindamisena – järeldati, et 1994. aastal eesmärgi 1 puhul rakendatud strateegilist lähenemisviisi tuleb pidada üldiselt asjakohaseks kõikide liikmesriikide puhul. Aruande kohaselt käsitles strateegiate kõige märkimisväärsem kriitika seda, et strateegiad ei suutnud pakkuda enamat kui oma osade kogumit. Kuigi iga strateegia oli asjakohaseks vastuseks konkreetsetes valdkondades kindlaksmääratud vajadustele, oli vähemal määral tõendeid selle kohta, kuidas need erinevad tegurid aitasid omalt poolt kaasa kõikehõlmava arengustrateegia loomisele.Tõhususe osas leiti aruandes, et analüüs põhines olulisel määral kvalitatiivsel hindamisel, mitte aga tulemuste ja eesmärkide kvantitatiivsel võrdlusel, mis tulenes olemasolevate andmete puudulikkusest. Aruandes märgitakse üldise tähelepanekuna, et mitmed ilmselt kõige tõhusamad tegevused on sisuliselt olnud üldist laadi. Vahendite eraldamisega on siiski enamjaolt tugevdatud olemasolevaid majanduse arenguga seotud tegevuse mudeleid, mitte loodud alust uute tegevuste arendamisele kindlaksmääratud eesmärkide saavutamiseks või innovatiivsemate lähenemisviiside edendamiseks.Mõju osas toetuti aruandes enamiku piirkondade puhul makromajanduslikule modelleerimisele, mille alusel hinnatakse struktuurifondide mõju majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele. Aruandes leiab kinnitust asjaolu, et hindamisel saadud tulemused on paratamatult mingil määral mõjutatud modelleerimisprotsessi käigus tehtud eeldustest. Aruandes märgiti, et nende mõju ulatus eri juhtudel väljendas ühenduse toetusfondide vahendite suhtelist osakaalu ja eraldamist ning nähtus järgmistest teguritest: algselt eraldatud vahendid, majandusstruktuurid, asjaomase majanduse konkurentsitasandid ja “avatus”. Aruandes tehti üldised järeldused struktuurifondide mõju kohta teistele välisteguritele ja leiti, et kuigi loodi olulisel määral töökohti, on ka tühimõju ja väljatõrjumisefekt tõenäoliselt olulise tähtsusega.Kokkuvõttev aruanne sisaldas ka mitmeid tähelepanekuid juhtimise ja rakendamise kohta. Nende kohta esitatud üldise järelduse kohaselt oli rakenduskorraldus, ehkki selles esines sageli puudusi, üldiselt eesmärgile vastav ning partnerlusel põhineva lähenemisviisiga saavutati märkimisväärseid tulemusi. Otsustusprotsessi struktuuride abil ei suudetud üldiselt luua tugevat strateegiat. Lisaväärtusega seonduvat olulist kasu saadi aga programmitöö lähenemisviisi kaudu ja avaliku sektori suutlikkuse ja tegevuse arendamisega.