ET Euroopa Liidu Teataja C 273/122

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

(2009/C 273/02)

I. Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a) Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest (1) ja konsolideeritud eelarve täitmise aruandest (2)31. detsembril 2008. aastal lõppenud eelarveaasta kohta;

b) raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

II. Vastavalt asutamislepingu artiklitele 268–280 ja finantsmäärusele vastutab juhtkond (3) Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

a) Juhtkonna kohustused seoses Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduva sisekontrolli kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist, et finantsaruannetes ei esineks pettuse või vigade tõttu olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja (4) poolt vastu võetud arvestuseeskirjade põhjal asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; ja arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Vastavalt finantsmääruse artiklile 129 kiidab komisjon heaks Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruande pärast seda, kui komisjoni peaarvepidaja on selle konsolideerinud teiste institutsioonide (5) ja asutuste (6) poolt esitatud teabe põhjal ja koostanud konsolideeritud aruande juurde teatise, teatades muuhulgas, et tal on piisav kindlus, et raamatupidamise aastaaruanne annab Euroopa ühenduste finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate.

b) See, kuidas juhtkond tagab raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse, sõltub eelarve täitmise viisist. Otsese tsentraliseeritud halduse puhul viivad täitmisülesandeid ellu komisjoni talitused. Jagatud halduse puhul täidavad eelarve täitmisega seotud ülesandeid liikmesriigid, detsentraliseeritud halduse puhul kolmandad riigid ja kaudse tsentraliseeritud halduse puhul muud asutused. Ühise halduse korral jagatakse täitmisülesanded komisjoni ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel (finantsmääruse artiklid 53–57). Täitmisülesandeid ellu viies tuleb järgida usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet, mille kohaselt tuleb kavandada, rakendada ja käigus hoida tõhusat ja mõjusat sisekontrolli, sealhulgas asjakohast järelevalvet ning eeskirjade eiramisi ja pettuste ennetamise meetmeid, ning vajadusel algatada kohtumenetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. Sõltumata eelarve täitmise viisist on komisjonil lõplik vastutus Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (asutamislepingu artikkel 274).

Audiitori kohustused

III. Kontrollikoja ülesanne on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega sel määral, kuivõrd neid on võimalik ühenduse kontekstis rakendada. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

IV. Auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks konsolideeritud aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad audiitori otsustusest, mis hõlmab ka konsolideeritud aruandes esineva võimaliku pettusest või vigadest tingitud olulise väärkajastamise riski hindamist, samuti alustehingute Euroopa ühenduste õigusraamistiku nõuetele mittevastavuse riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse konsolideeritud aruande koostamise ja õiglase esitamisega seotud sisekontrollisüsteemi, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Auditis antakse ka hinnang kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja tehtud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti konsolideeritud aruande ja aasta tegevusaruannete üldisele esitluslaadile.

V. Tulude valdkonnas lähtub kontrollikoda käibemaksul ja rahvamajanduse kogutulul põhinevate omavahendite auditeerimisel makromajanduslikest agregeeritud andmetest, mis saadetakse liikmesriikide poolt komisjonile. Seejärel hindab kontrollikoda komisjoni andmetöötlussüsteeme kuni andmete kandmiseni lõpparuandesse ja liikmesriikide maksete laekumiseni. Traditsiooniliste omavahendite auditeerimisel kontrollib kontrollikoda tolliasutuste arvepidamist ja analüüsib tollijärelevalve maksuvoogu, kuni summad on raamatupidamise aastaaruandes kirjeldatud ja komisjonile laekunud.

VI. Kontrollikoja hinnangul on kogutud auditi tõendusmaterjal piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

VII. Kontrollikoja hinnangul annab Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ühenduste finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning nende tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal, vastavalt finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele.

VIII. Ilma punktis VII väljendatud hinnangut kahtluse alla seadmata märgib kontrollikoda, et puudused arvestussüsteemides, mis on osaliselt tekkinud keeruka õigus- ja finantsraamistiku tõttu, kujutavad ohtu finantsteabe kvaliteedile seoses komisjoni mõningate peadirektoraatidega (eriti mis puudutab ettemakseid, sellega seonduvat tulude ja kulude periodiseerimist ja arveid/kulude hüvitamise taotlusi) ning Euroopa satelliidiprogrammi Galileo põhivaraga.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

IX. Kontrollikoja hinnangul on „Tulud”, kõigi poliitikavaldkondade rühmade kulukohustused ja 31. detsembril 2008 lõppenud raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed seoses poliitikavaldkondade rühmadega „Haridus ja kodakondsus” ning „Haldus- ja muud kulud” kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

X. Kontrollikoja hinnangul on

(a) 31. detsembril 2008 lõppenud raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed seoses poliitikavaldkondade rühmaga „Põllumajandus ja loodusvarad” (välja arvatud maaelu areng) kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. Mainitud rühma puhul toimib ühtne haldus- ja kontrollisüsteem jätkuvalt üldiselt mõjusalt. Mõnes valdkonnas, eelkõige seoses maaelu arenguga, tuleb põhjendamatute kulutuste riski vähendamiseks mõningad puudused kõrvaldada;

(b) 31. detsembril 2008 lõppenud raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed seoses poliitikavaldkondade rühmaga „Majandus- ja rahandusküsimused” kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed, kui teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuuenda raamprogrammi kulutused välja arvata. Mainitud rühmas on ettevõtluse valdkonna järelevalve- ja kontrollisüsteemid vigade ärahoidmiseks või avastamiseks ja parandamiseks osaliselt mõjusad, mis peamiselt tuleneb kuuenda raamprogrammiga seotud vigadest.

XI. Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2008 lõppenud raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed seoses poliitikavaldkondade rühmadega „Ühtekuuluvus”, „Teadusuuringud, energeetika ja transport” oluliselt vigadest mõjutatud, ehkki erineval määral. Eelmainitud rühmade (välja arvatud „Ühtekuuluvus”) järelevalve- ja kontrollisüsteemid on tegelikust suuremana näidatud või abikõlbmatute kulude hüvitamise ärahoidmiseks või avastamiseks ja parandamiseks osaliselt mõjusad. Poliitikavaldkondade rühmas „Ühtekuuluvus” on liikmesriikide süsteemid riiklike kontrollidega avastatud vigade parandamiseks enamikul juhtudel vähemalt osaliselt mõjusad.

XII. Kontrollikoda kordab, et keerulised või ebaselged õiguslikud nõuded (nagu abikõlblikkuseeskirjad) avaldavad olulist mõju kulutuste aluseks olevate tehingute seaduslikkusele ja korrektsusele järgmistes poliitikavaldkondade rühmades: „Põllumajandus ja loodusvarad” (eriti maaelu areng), „Ühtekuuluvus”, „Teadusuuringud, energeetika ja transport” ja „Majandus- ja rahandusküsimused” (eriti kuuenda raamprogrammi kulutused).

XIII. Kontrollikoda tunnustab komisjoni edusamme järelevalve- ja kontrollisüsteemide arendamisel, eriti mis puudutab peadirektorite avaldustes esitatud kindluse kohta tehtud reservatsioonide mõju ja nende avalduste suuremat kooskõla kontrollikoja leidudega. Siiski märgib kontrollikoda, et komisjon ei ole veel suutnud tõestada, et selle järelevalve- ja kontrollisüsteemide tugevdamiseks võetud meetmed on olnud punktides X ja XI mainitud poliitikavaldkondade rühmade ja tegevuste veariski maandamisel mõjusad.

24. september 2009 president Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA Euroopa Kontrollikoda 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

(1) Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet (sealhulgas segmendiaruandlust).

(2) Konsolideeritud eelarve täitmise aruanne sisaldab lisaks aruandele eelarvepõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

(3) Euroopa institutsioonide ja asutuste tasandil hõlmab juhtkond institutsioonide liikmeid, ametite direktoreid, eelarvevahendite volitatud ja edasivolitatud käsutajaid, peaarvepidajaid ning finants-, auditi- ja kontrolliüksuste juhtivtöötajaid. Liikmes- ja abisaajariikide tasandil hõlmab juhtkond eelarvevahendite käsutajaid, peaarvepidajaid ning makseasutuste, akrediteerimisasutuste ja rakendusasutuste juhtivtöötajaid.

(4) Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjade koostamisel lähtuti Rahvusvahelise Audiitorite Föderatsiooni välja antud rahvusvahelistest avaliku sektori arvestusstandarditest (IPSAS) või nende puudumisel Rahvusvahelise Raamatupidamise Standardite Nõukogu välja antud rahvusvahelistest arvestusstandarditest (IAS)/rahvusvahelistest finantsaruandluse standarditest (IFRS). Vastavalt 2005. aastast kehtivale praktikale ja kooskõlas finantsmäärusega koostati 2008. eelarveaasta konsolideeritud finantsaruanded komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjade alusel, milles kohandatakse tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtted ühendustele omase keskkonnaga, eelarve täitmise konsolideeritud aruanded aga põhinevad jätkuvalt eelkõige raha liikumisel.

(5) Enne, kui institutsioonid raamatupidamise aastaaruanded vastu võtavad, allkirjastatakse need peaarvepidajate poolt, kes seeläbi tõendavad, et neil on piisav kindlus selle kohta, et aruanded annavad institutsiooni finantsolukorrast õige ja õiglase ülevaate (finantsmääruse artikkel 61).

(6) Raamatupidamise aastaaruanded koostatakse asjakohaste direktorite poolt ja saadetakse komisjoni peaarvepidajale koos haldusnõukogu vastava otsusega. Lisaks allkirjastatakse need vastavate peaarvepidajate poolt, kes seeläbi tõendavad, et neid on piisav kindlus selle kohta, et aruanded annavad asutuse finantsolukorrast õige ja õiglase ülevaate (finantsmääruse artikkel 61).