LISA

Tööstuse muutuste nõuandekomisjoni (CCMI) arvamus teemal „Kiibimäärus Euroopa jaoks: Euroopa kiibimääruse mõju kaitse- ning lennundus- ja kosmosetööstusele“ (arvamust INT/984 täiendav arvamus) Raportöör: Maurizio MENSI Kaasraportöör: Jan PIE Täiskogu otsus 18.1.2022 Õiguslik alus kodukorra artikli 37 lõige 2 (täiendav arvamus) Vastutav sektsioon tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI) Vastuvõtmine sektsioonis 13.5.2022 1. Järeldused ja soovitused 1.1. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et pooljuhid on tänapäevase geopoliitika ning tehnoloogilise ja tööstusliku juhtpositsiooni alus. Euroopa tipptasemel pooljuhiökosüsteemi ja vastupanuvõimeliste tarneahelate edendamine on seega Euroopa Liidu strateegilise sõltumatuse, tehnoloogilise suveräänsuse, vastupanuvõime ja tööstuse konkurentsivõime jaoks ülioluline, seda ka strateegilise kaitse- ja lennundussektoris. Seetõttu toetab komitee täielikult Euroopa kiibimääruse kaugeleulatuvaid eesmärke. 1.2. Komitee arvates on ELil pooljuhtide valdkonnas oma suurte eesmärkide saavutamiseks vaja praegu kavandatust rohkem vahendeid. Et piiratud ressursse kõige paremini ära kasutada, peaks EL kaaluma ka konkreetsete tehnoloogiate või väärtusahela segmentide eelistamist ja täiendavate jõupingutuste tegemist sarnaselt meelestatud partneritega. 1.3. ning lennundus- ja kosmosetööstusele lähtuvalt nende strateegilisest olulisusest ja staatusest elutähtsate sektoritena ning olenemata nende turu suurusest. See peaks kajastuma algatuse kõigis sammastes, soodustades muu hulgas uusi kiipide projektilahendusi, mis vastavad kaitse- ning lennundus- ja kosmosevaldkonna erinõuetele. Erimeetmetega kaasneks eelisjärjekorras juurdepääs katseliinidele ja võimalus seada väljaspool kriisiolukorda esikohale elutähtsate sektorite tellimused integreeritud tootmisrajatistele ja ELi avatud pooljuhitehastele. 1.4. Komitee arvates peaksid pooljuhtide ja elutähtsate järgmise etapi sektorite tööstuse sidusrühmad olema Euroopa pooljuhtide nõukoja ja selle allorganite täisliikmed, et tagada maksimaalne kooskõlastamine poliitikakujundajate ning eelneva ja järgneva turuetapi osaliste vahel. 1.5. Komitee peab vajalikuks investeeringuid nii kõrgtehnoloogiliste kui ka väljakujunenud kiipide tootmisse Euroopas, et tagada kaitse- ning lennundus- ja kosmosetööstuse vastupidavad tarneahelad, ning leiab, et innovatsiooni tuleks toetada kõigi pooljuhiliikide puhul, mida Euroopa tööstus vajab. 1.6. Komitee leiab, et ELi strateegia peaks sisaldama konkreetseid meetmeid, mille abil lahendada toorainetega varustamise küsimused. 1.7. Komitee arvates tuleks kahjuliku subsideerimisralli ärahoidmiseks rahastamist võimalikult suurel määral koordineerida ELi tasandil. Samuti tuleks ELi toimimise lepingu artikli 107 kohast riigiabi kontrollimehhanismi kohandada, et tagada hindamise prognoositavus ja kooskõla teiste ELi eesmärkidega. 1.8. Komitee on arvamusel, et integreeritud tootmisrajatistele ja ELi avatud pooljuhitehastele, millest saavad otsest kasu mitmed liikmesriigid, tuleks anda riigiabi ning et avaliku sektori toetus võiks olla suunatud algatustele, mis on tihedalt seotud keskkonnahoidlike rakendustega. 1.9. Komitee on seisukohal, et tarneahelate jälgimiseks ja tulevaste kriiside ennetamiseks peaks andmete kogumisega tegelema üksainus ELi tasandi asutus. 1.10. Komitee pooldab sobivat andmehaldusraamistikku, mis käsitleks andmete läbipaistvust, koostalitlusvõimet, jagamist, turvalisust ja neile juurdepääsu. 1.11. Komitee leiab, et sertifitseerimismenetluste väljatöötamisel tuleks seada esikohale kaitse- ning lennundus- ja kosmosevaldkonnad kui strateegilised sektorid ning Euroopa kiibialgatus võiks toetada ühiste sõjaliste ja tsiviilstandardite väljatöötamist Euroopa standardimisstrateegia raames. 1.12. Komitee arvates peab Euroopa kiibimäärus olema kooskõlas ja selgelt seotud kõigi teiste ELi ja riiklike poliitikavahenditega, millel on samalaadsed eesmärgid, näiteks protsessori- ja pooljuhttehnoloogiate tööstusliit, elutähtsa tehnoloogia ELi vaatluskeskus ja Euroopa tooraineliit. 1.13. Komitee väljendab Euroopa kiibimääruse üle heameelt ja kutsub üles alustama kiibialgatuse üle viivitamata läbirääkimisi ning seda kiiresti, julgelt ja tõhusalt rakendama. 2. Arvamuse taust 2.1. Üha enam digitaliseeruvas maailmas on pooljuhid paljude erinevate majandussektorite ja eluvaldkondade oluliseks osaks. Pooljuhid muudavad võimalikuks digitaaltehnoloogiat kasutavate toodete töötamise, nad võimaldavad luua olulisi tulevikutehnoloogiaid, nagu tehisintellekt, 5G ja pilv-/servtöötlus, ning hoiavad üleval meie ühiskonda toetavaid elutähtsaid taristuid. 2.2. Pooljuhid on olulised ka kaitse- ning lennundus- ja kosmosetööstuse jaoks. Keerukad süsteemid, millest Euroopa sõjavägi ja teised lõppkasutajad üha enam sõltuvad, sisaldavad mitmesuguseid kiipe, lisaks leidub kiipe kaubanduslikes toodetes. Kui kiipide kaubanduslik tootmine keskendub kulutõhususele suurte koguste juures, siis kaitse ning lennundus- ja kosmosetööstuse jaoks on vaja väikseid koguseid ning rõhutakse vastupidavusele, usaldusväärsusele ja infoturbele. Kaitse- ning lennundus- ning kosmosesektor koos moodustasid 2020. aastal umbes 1 % ülemaailmsest kiibiturust ( 1 ) 2.3. Digipöörde ülemaailmne kiirenemine suurendab kõigis tööstussektorites üha kasvavat nõudlust igat liiki pooljuhtide järele ja see nõudlus peaks 2030. aastaks kahekordistuma. Koroonaviiruse pandeemia puhkemine suurendas nõudlust ja häiris üleilmseid tarneahelaid ning suured tarneprobleemid mõjutavad siiani järgmise etapi tööstust igas sektoris üle maailma. See on põhjustanud pikki tarneviivitusi, tellimuste tühistamist ja tehaste sulgemist, tuues kaasa tõsised majanduslikud tagajärjed. Näiteks euroala tootjate uusi tellimusi kajastava ostujuhtide indeksi ja tarnijate tarneaegade suhtarv on aastatel 2019–2021 enam kui kolmekordistunud, eriti tööstusharudes, kus pooljuhte kasutatakse tootmises (nt autotööstus, tehnoloogiaseadmed), samas kui euroala mootorsõidukite tootmine vähenes 2020. aasta novembrist 2021. aasta märtsini 18,2 % ( 2 ) 2.4. See areng on toonud esile Euroopa sõltuvuse mõnest üksikust välismaisest kiipide ja komponentide tarnijast ning sellest tuleneva nõrkuse tarneahela häirete suhtes. Seda nõrka kohta on teravalt tundnud eelkõige ELi kaitse- ning lennundus- ja kosmosetööstus. Kiipide tootjad ei suuda vastata kasvavale ülemaailmsele nõudlusele ja seavad turuloogika tõttu esikohale kodumaised turud ja suuremahulised tööstusharud, jättes ülejäänud osaliselt teenindamata. 2.5. Kuna kiibid on meie majanduse keskmes, kujutavad tarneahela häired endast majanduslikku ja võimalik, et ka sotsiaalset väljakutset. Strateegilistes sektorites, nagu kaitse- ning lennundus- ja kosmosevaldkond, muutub selline sõltuvus aga ka julgeolekuprobleemiks, sest see ohustab kaitse- ning lennundus- ja kosmosetoodete tarnimist ELis. 2.6. See on äärmiselt problemaatiline seoses kasvavate poliitiliste pingetega ja kuna kaubandus- ja tehnoloogiavooge kasutatakse relvana, mis on muutnud pooljuhid geopoliitiliselt ülimalt tähtsaks. Selle tulemusena teevad suured juhtivad majanduspiirkonnad intensiivseid jõupingutusi, et suurendada oma tootmisvõimsust ja vähendada seda sõltuvust. Näiteks kavatseb USA investeerida oma pooljuhiökosüsteemi 2026. aastani 52 miljardit USA dollarit, Hiinal on kavas kasutada 150 miljardit USA dollarit, et saavutada 2025. aastaks 70 % omavarustatusest, ning Lõuna-Koreal on plaanis 2030. aastaks kaasata kuni 450 miljardit USA dollarit erainvesteeringuid. 2.7. Seda arvesse võttes peab EL kiiresti vähendama sõltuvust, suurendama konkurentsivõimet ja tugevdama kiipide varustuskindlust, parandades oma positsiooni ülemaailmses tarneahelas. See eesmärk on eriti oluline selliste strateegiliste sektorite puhul nagu kaitse- ning lennundus- ja kosmosetööstus. Samas suur keerukus, kulud ja turule sisenemise tõkked muudavad täieliku majandusliku sõltumatuse pooljuhtide tootmisel ebarealistlikuks ja ebasoovitavaks. Seetõttu on rahvusvaheliste partnerluste tugevdamine Euroopa varustuskindluse suurendamiseks äärmiselt tähtis. 2.8. 2020. aasta tööstusstrateegias tunnistas Euroopa Komisjon pooljuhte strateegilise tööstusvaldkonnana, kus tuleks lahendada Euroopa sõltuvuse probleem. 2021. aasta digikompassis esitati eesmärk kahekordistada 2030. aastaks Euroopa osakaalu tipptasemel kestlike kiipide tootmises, et see moodustaks 20 % maailma toodangust. Oma 2021. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus kuulutas komisjoni president Ursula von der Leyen välja Euroopa kiibimääruse, mille eesmärk on luua tipptasemel Euroopa kiipide ökosüsteem. Euroopa Ülemkogu kinnitas 2022. aasta märtsis veel kord selle algatuse tähtsust, kutsudes üles vähendama ELi strateegilist sõltuvust väga tundlikes valdkondades, sealhulgas pooljuhtide sektoris. 3. Üldised märkused 3.1. Visioon 3.1.1. Kuigi Euroopa on kiipide väärtusahela mõnes segmendis (nt teadus- ja arendustegevus, tootmisseadmed) tugev, peab ta kindlustama oma positsiooni kogu ahela ulatuses. Seetõttu väljendab komitee heameelt Euroopa Komisjoni eesmärgi üle kasutada ära olemasolevaid tugevaid külgi, et toetada teadmiste ülekannet laborist tehasesse. 3.1.2. Komitee tunneb muret selle pärast, et Euroopa strateegias ei käsitleta piisavalt toorainete teemat, mis on varustuskindluse seisukohast ülimalt oluline ja mille puhul Euroopa sõltub teatavate sisendite (nt fotoresist, ränimetall) osas kolmandatest riikidest. Euroopa kiibimääruses tuleks sätestada konkreetsed meetmed selle riski vähendamiseks, sealhulgas näha ette seosed Euroopa tooraineliiduga. 3.1.3. Komitee toetab täielikult eesmärki suurendada tipptasemel kestlike pooljuhtide tootmist Euroopas. Elutähtsad sektorid, sealhulgas kaitsetööstus ning lennundus- ja kosmosetööstus, vajavad aga ka vanema põlvkonna kiipe. Seepärast leiab komitee, et vastupanuvõimeliste tarneahelate tagamiseks on vaja investeerida nii kõrgtehnoloogiliste kui ka väljakujunenud kiipide tootmisse. 3.1.4. Komitee on kindlalt veendunud, et hädavajalik on aktiivselt kaasata kogu ökosüsteem, sh idufirmad, kasvufirmad ja VKEd, samuti suuremad ettevõtjad, et toetada suures mahus tehnoloogilise suutlikkuse suurendamist ja innovatsiooni kogu liidus. 3.2. Investeerimine 3.2.1. Kiibistrateegia eesmärkide saavutamiseks kavandab Euroopa Komisjon 2030. aastani ligi 43 miljardi euro suurust poliitikapõhist investeeringut, sealhulgas 11 miljardi euro suurust avaliku sektori investeeringut Euroopa kiibialgatuse raames. Siiski on vaja palju suuremat selgust rahastamise allikate ja summade, olemasolevate eelarveassigneeringute kasutamise ning iga eelarvereaga toetatavate eesmärkide kohta. 3.2.2. Komitee on skeptiline selle suhtes, kas ELi kiibistrateegias ette nähtud avaliku sektori investeeringute summad, millest mõned olid juba eraldatud mikroelektroonika valdkonna meetmeteks, vastavad selle ambitsioonitasemele. ELi konkurendid tööstuses on pakkunud ja pakuvad jätkuvalt suuremat toetust oma pooljuhiökosüsteemidele, mis ülemaailmses väärtusahelas on juba paremas positsioonis. Seetõttu leiab komitee, et algatuse kõrgete eesmärkide saavutamiseks on vaja leida praegu kavandatust rohkem vahendeid nii turuosa kui ka ajakava osas. Nendele ressurssidele juurdepääsu takistava halduskoormuse vähendamist tuleks käsitleda prioriteedina. 3.2.3. Et piiratud ressursse kõige paremini ära kasutada, peaks EL kaaluma ka konkreetsete tehnoloogiate või väärtusahela segmentide eelistamist. Kooskõlastamine sarnaselt meelestatud partneritega võiks tagada vastastikuse täiendavuse ja ära hoida jõupingutuste kattuvuse. 3.2.4. Komitee arvates ei tohiks programmide „Euroopa horisont“ ja „Digitaalne Euroopa“ eelarvevahendite ümberjaotamine tuua kaasa eelarvevahendite nappust konkreetsete eesmärkide saavutamiseks muudes prioriteetsetes valdkondades, nagu kosmosetööstus, tehisintellekt ja küberturvalisus. Lisaks ei tohiks ümber jaotada Euroopa Kaitsefondi vahendeid, sest see vähendaks juba niigi piiratud vahendeid strateegilise kaitsesektori toetamiseks. 3.3. Elutähtsad sektorid 3.3.1. Euroopa kiibimääruses tunnistatakse elutähtsate sektorite, sh kaitsesektori ning lennundus- ja kosmosesektori tähtsust ning nähakse ette nende eelistamine oluliste tarnehäirete korral. Komitee tervitab seda strateegilist lähenemisviisi, sest see kajastab nende sektorite üliolulist rolli meie ühiskonna julgeolekus ja vastupanuvõimes. 3.3.2. Komitee leiab siiski, et elutähtsate sektorite mõiste peaks kajastuma algatuse kõigis sammastes. Eelkõige peaks Euroopa kiibialgatus sisaldama elutähtsate sektorite toetamiseks erimeetmeid, mille hulgas on ka eelisjärjekorras juurdepääs katseliinidele. Samal ajal peaksid integreeritud tootmisrajatised ja ELi avatud pooljuhitehased reserveerima miinimumi kogu oma tootmisvõimsusest, et katta nende sektorite nõudlust. 3.4. Kaitse- ning lennundus- ja kosmosetööstuse strateegiline tähtsus 3.4.1. Komitee on kindlalt veendunud, et Euroopa kiibimäärusega tuleks toetada eelkõige kaitse- ning lennundus- ja kosmosetööstust lähtuvalt nende strateegilisest olulisusest ja staatusest elutähtsate sektoritena. Toetuse andmisel tuleks arvesse võtta nende sektorite eripära, sealhulgas nende väikest turuosa ning piiratud võimet mõjutada seotud investeeringuid ja turuvalikuid. 3.4.2. Neid iseärasusi arvesse võttes on nende sektorite varustuskindluse tagamiseks vaja sobivat tasakaalu turupõhise käsituse, mahupõhise lähenemisviisi ning strateegilisel elutähtsusel põhineva käsituse vahel. See tasakaal peaks kajastuma eelkõige selles, et tootmisrajatistele esitatud tellimused seatakse suhtelisse tähtsusjärjekorda ja tooteid jaotatakse pärast ühisoste, sest kaitsetööstus ning lennundus- ja kosmosetööstus konkureerivad palju suuremate tööstusharudega. 3.5. Keskkond 3.5.1. Komitee on seisukohal, et Euroopa kiibimäärus peaks olema täielikult kooskõlas ELi strateegilise eesmärgiga saavutada 2030. aastaks keskkonnahoidlik ja kestlik ELi majandus ning seda toetama. Selleks tuleks läbi viia rohkem teadusuuringuid pooljuhtide algatuste keskkonnamõju kindlaks tegemiseks, et saada põhjalik ülevaade kogu väärtusahela keskkonnamõjust, mitte ainult lõpptoote keskkonnatoimest. 3.5.2. Sellest tulenevalt peaks avaliku sektori toetus keskenduma sellistele pooljuhtide algatustele, mis on tihedalt seotud keskkonnahoidlike rakendustega. Näiteks võiks selliseid tooteid arendavatele ettevõtjatele võimaldada paremaid tingimusi avaliku sektori toetuse saamiseks. 3.6. Juhtimine 3.6.1. Tööstuse sidusrühmadel on turusuundumuste jälgimiseks ja tarnehäirete võimalike parandusmeetmete hindamiseks paremad võimalused kui kellelgi teisel. Seepärast on komitee veendunud, et sellised sidusrühmad, eelkõige pooljuhisektorist ja elutähtsatest sektoritest, peaksid olema tihedalt kaasatud kiibistrateegia juhtimisse, sealhulgas pooljuhtide nõukoja ja selle allrühmade täisliikmetena. Järgmise etapi ja eelneva etapi sektorite kaasamine parandab ka nende koordineerimist, võimaldades tööstusel toime tulla tarnehäiretega ilma ulatusliku turusekkumiseta. 3.7. Sidusus 3.7.1. Juba praegu keskendutakse kiipidele mitme ELi tasandi poliitikavahendi raames, nagu programm „Euroopa horisont“, programm „Digitaalne Euroopa“, protsessori-ja pooljuhttehnoloogiate tööstusliit ning elutähtsa tehnoloogia ELi vaatluskeskus. Euroopa tooraineliit tegeleb ka seotud teemadega. Üldise tulemuslikkuse ja tõhususe maksimeerimiseks peavad need vahendid ja Euroopa kiibimäärus olema täielikult kooskõlas ja selgelt seotud. Vaja on kooskõlastamist ELi tasandi algatuste ja liikmesriikides aktiivselt arendatavate riiklike projektide vahel. 4. Konkreetsed märkused 4.1. Teadusuuringute edendamine ja tehnoloogiline juhtpositsioon 4.1.1. Komiteel on hea meel, et Euroopa Komisjonil on kavas toetada järgmise põlvkonna tehnoloogiaid, nagu alla 2 nm suurused transistorid, murrangulised tehisintellektitehnoloogiad ja kvantkiibid. Neil tehnoloogiatel on suur potentsiaal strateegiliste tööstusharude, sealhulgas kaitse- ning lennundus- ja kosmosetööstuse tulevaste vajaduste rahuldamiseks, mistõttu on äärmiselt oluline neis valdkondades kiiresti arendada ja kaitsta Euroopa intellektuaalomandit. 4.1.2. Samal ajal vajavad Euroopa järgmise etapi tööstusharud, sealhulgas kaitse- ning lennundus- ja kosmosetööstus, jätkuvalt spetsiaalseid suuremaid kiipe. Seetõttu ei peaks Euroopa kiibimäärus keskenduma üksnes kõige väiksematele kiipidele, vaid edendama innovatsiooni kõigi vajalike kiibitüüpide puhul. 4.2. Juhtpositsioon projekteerimises, tootmises ja pakendamises 4.2.1. Komitee peab tervitatavaks, et Euroopa kiibialgatuse rõhuasetus on tihedal koostööl pakkumise ja nõudluse poole osalejate vahel ning protsessori- ja pooljuhttehnoloogiate liidu kavandataval nõuandval rollil, mis mõlemad aitavad tagada kooskõlastatud jõupingutusi. 4.2.2. Komitee on kindlalt veendunud, et Euroopa kaitse- ning lennundus- ja kosmosetööstuse vastupanuvõime ja sõltumatuse jaoks on eriti oluline, et ELil oleks suutlikkus projekteerida tulevikuelektroonikat, sealhulgas küberkaitse, tehisintellekti võimekuse, modulaarsuse ja taaskasutamise vallas. 4.2.3. Komitee toetab täielikult prototüüpide jaoks uuenduslike katseliinide loomist. Et edendada koostoimet kaubandusliku tootmise ning strateegiliselt olulise kaitsetööstuse ning lennundus- ja kosmosetööstuse vahel, tuleks selles kontekstis välja töötatud kiipide projekteerimisel arvesse võtta nende kahe sektori ainulaadseid nõudeid. Kaitse- ning lennundus- ja kosmosealaste vajaduste katmiseks kavandatud projektidel peaks olema eelisjuurdepääs ka katseliinidele. 4.2.4. Komitee leiab, et strateegiliste sektoritena tuleks sertifitseerimismenetluste väljatöötamisel seada esikohale kaitse- ning lennundus- ja kosmosetööstus. Standardite väljatöötamine on otsustava tähtsusega. Koostoime potentsiaali maksimeerimiseks võiks Euroopa kiibialgatus toetada ühiste sõjaliste ja tsiviilstandardite väljatöötamist Euroopa standardimisstrateegia raames. 4.3. Euroopa ökosüsteemi edendamine ja varustuskindluse tagamine 4.3.1. Komitee nõustub, et Euroopa tootmisvõimsuse suurendamiseks vajalike suurte erainvesteeringute stimuleerimiseks on vaja märkimisväärset ja kiiret avaliku sektori toetust. Nende investeeringute ligimeelitamisel on keskse tähtsusega õiguskindluse tagamine ja bürokraatia võimalikult suur vähendamine. Seetõttu on oluline selgelt panna paika kriteeriumid, mille alusel määrata integreeritud tootmisrajatised ja ELi avatud pooljuhitehased, lubada riigiabi ja lihtsustada haldusmenetlusi. Samuti tuleks määrata kriteeriumid olemasolevate eri toetusmeetmete kooskõlastamiseks, et tagada riigiabi eeskirjade tõhus ja mittediskrimineeriv kohaldamine. 4.3.2. Komitee peab positiivseks asjaolu, et põhimõtte „esimene omalaadne“ kohaselt toetatakse innovatsiooni mitte ainult tehnoloogiasõlme, vaid ka protsessitehnoloogia, jõudluse ja kestlikkuse valdkonnas. Kasutusele võiks võtta täiendava, kogu ELi hõlmava põhimõtte, et tunnustada rajatisi, millest saavad otsest kasu mitmed riigid (nt kohustudes varustama mitmest liikmesriigist pärit ettevõtjaid võrdsetel alustel). 4.3.3. Et ära hoida kulukat subsideerimisrallit liikmesriikide vahel, soovitab komitee koordineerida avaliku sektori rahastamist võimalikult suurel määral ELi tasandil (nt kasutades ühisettevõtte ja üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide raamistikku ning koordineerides riiklike taaste- ja vastupidavuskavade digivaldkonna peatükke, mis peaksid kulutama digiüleminekule 20 % ehk 145 miljardit eurot). ELi toimimise lepingu artikli 107 kohase riigiabi kontrollimehhanismi rakendamise kohandamine on samuti põhjendatud, et võimaldada avaliku sektori toetuse kiiremat ja prognoositavamat hindamist. Sellega seoses tuleb märkida, et näiteks COVIDi ajutine raamistik osutus edukaks õigeaegse ja piisava toetuse tagamisel, samuti olid asjakohased lairibaühenduse toetamise suunised. Kuigi avaliku sektori toetust integreeritud tootmisrajatistele ja ELi avatud pooljuhitehastele saab toetada kuni 100 % ulatuses rahastamispuudujäägist, on edasised suunised analüüsi kohta väga teretulnud. Näiteks võivad integreeritud tootmisrajatised ja ELi avatud pooljuhitehased, mis vastavad ka kogu ELi hõlmavale kriteeriumile, saada abi ja loa kiiremini. 4.3.4. Komitee arvates peaks komisjon riigiabi hindamisel arvesse võtma täiendavaid sihtmärke, näiteks eesmärki edendada strateegilisi sektoreid, nagu kaitse- ning lennundus- ja kosmosetööstust, ja tagada kooskõla ELi kestlikkuse eesmärkidega. 4.4. Tegelemine oskuste nappuse suure probleemiga 4.4.1. Digioskused on võtmetähtsusega, et saavutada Euroopa eesmärgid pooljuhtide vallas, ning nõudlus nende järele kasvab jätkuvalt. Seepärast väljendab komitee heameelt selle üle, et tähelepanu pööratakse Euroopa digioskuste nappuse kõrvaldamisele, ning nõuab kavandatud sellekohaste algatuste jõulist rakendamist. 4.5. Ülemaailmsete tarneahelate mõistmine ja tulevaste kriiside ennetamine 4.5.1. Komiteel on hea meel näha, et strateegiline tähelepanu keskendub tarneahelate kaardistamisele ja jälgimisele ning häiretega seotud riskide kindlakstegemisele. Kaitse- ning lennundus- ja kosmosesektoris on teatud riskid eriti olulised, sealhulgas keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimispoliitika mõju tarnijatele, ELi määrused, nagu kemikaalimäärus REACH, ning välistarnijate koduriikide välis- ja ekspordipoliitika (nt USA rahvusvahelise relvakaubanduse eeskiri (ITAR) ja USA ekspordihalduse eeskiri (EAR)). 4.5.2. See ülesanne eeldab lähenemisviisi, mis kajastaks tarneahelate keerulist piiriülest olemust ning tagaks teabe sidususe. Seepärast nõuab komitee, et andmete kogumisega tegeleks tsentraliseeritult üks ELi tasandi määratud asutus, kellele ettevõtjad kogu liidus annaksid aru selgete ja ühtlustatud nõuete alusel. Tööstuse esitatud tundliku teabe konfidentsiaalsuse tagamiseks tuleks kehtestada asjakohased mehhanismid. 4.5.3. Samuti on oluline, et kriisiolukorras kohaldatavad eeskirjad oleksid selged. Näiteks kuna enamikku kiibitüüpe kasutatakse mitmetes eri tööstusharudes, vajavad mitme elutähtsa sektori ettevõtjad tõenäoliselt juurdepääsu samadele toodetele ja tootmisvõimsusele. Seetõttu on vaja selgeid kriteeriume tellimuste eelisjärjekorras täitmiseks ja toodete jaotamiseks pärast ühisoste. 4.6. Rahvusvaheline koostöö 4.6.1. Ülemaailmne pooljuhiökosüsteem on keeruline, spetsialiseerunud ja üksteisest väga sõltuv. Seepärast peab ELi tasandil tootmisvõimsuse ja vastupanuvõime suurendamiseks tehtavatele jõupingutustele lisanduma ka koostöö sarnaselt meelestatud rahvusvaheliste partneritega. Iga partneri tugevate külgede võimendamine ja kooskõlastatud strateegiate väljatöötamine arendab koostoimet, väldib topelttööd ja suurendab tõhusust kogu väärtusahela ulatuses. Partneritega koostöö tegemisel kiipide valdkonnas peaks EL parimal viisil ära kasutama olemasolevaid foorumeid, nagu ELi-USA kaubandus- ja tehnoloogianõukogu, ning seejuures kaasama tööstuse sidusrühmi, arvestades nende eksperditeadmisi ja rolli projektide elluviimisel kohapeal. Brüssel, 13. mai 2022 Tööstuse muutuste nõuandekomisjoni esimees Pietro Francesco DE LOTTO

(1) TechNavio, „Semiconductor Market in Military and Aerospace Industry by Product and Geography – Forecast and Analysis 2021-2025“, november 2021; Gartner, pressiteade „Worldwide Semiconductor Revenue Grew 10,4 % in 2020“, 12. aprill 2021.

(2) Attinasi, Maria Grazia, et al.„The semiconductor shortage and its implication for euro area trade, production and prices“, ECB Economic Bulletin, 4/2021, aprill 2021.