SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem (EGNOS) võimaldab kasutada olemasolevaid avatud satelliitnavigatsiooni signaale ohutuse seisukohast kriitilistes transpordivaldkonna rakendustes, näiteks õhusõiduki juhtimiseks ja maandamiseks olukorras, kus maapealsel raadiosidel põhinevate abiseadmete kasutamise võimalused on piiratud või puuduvad.

EGNOS ja Galileo on Euroopa Liidu kaks satelliitnavigatsiooni programmi, mille toimimist reguleerib GNSSi määrus.

Euroopa naabruspoliitika lõunapoolsete riikide ja ELi satelliitnavigatsiooni alane koostöö toimub Euroopa – Vahemere piirkonna transpordikoostöö raames. Euroopa naabruspoliitika osaks olev Euroopa – Vahemere piirkonna transpordikoostöö tugineb 1995. aastal Barcelonas alguse saanud raamistikule, millest on pärast 2008. aastat kujunenud välja Vahemere Liit, vastavalt riigipeade ja valitsusjuhtide kohtumisel vastu võetud ühisdeklaratsioonile.

Määruse (EL) nr 1285/2013 („GNSSi määrus“) artikli 2 lõike 5 kolmandas lõigus on sätestatud, et tehnilise teostatavuse piires ning rahvusvaheliste lepingute alusel võidakse EGNOSe süsteemi laiendada Euroopa naabruspoliitika riikidele. Selline laiendamine ei tohi põhjustada viivitusi EGNOSe geograafilise ulatuse laiendamises liikmesriikide Euroopas asuvatele territooriumitele.

EGNOSe laiendamine Euroopa naabruspoliitika lõunapoolsetele riikidele vastab nimetatud kriteeriumidele ning on järg esialgsetele meetmetele, mis võeti mõningate EGNOSe maajaamade paigaldamisega väljaspool Euroopat. Laienemisel on kaks eesmärki: tugevdada EGNOSe leviala ELi ääremaadel ja hõlmata EGNOSega ka Euroopa naabruspoliitika lõunapoolsed riigid, et süsteem seal kasutusele võtta.

EGNOSe laiendamine naabruspoliitika lõunapoolsetesse riikidesse ei põhjusta viivitusi EGNOSe geograafilise ulatuse laiendamises kogu ELis. Vastupidi – tänu sellele paraneb EGNOSe katvus ELi lõuna-, kagu- ja edelapiirkondades, eeskätt Atlandi ookeanis asuvatel Portugali ja Hispaania saartel, Küprosel, Kreekas, Maltal ja Itaalias.

Euroopa Kosmoseagentuuri 2015. aasta analüüsis, mida toetas tööstuse 2017. aasta pakkumine EGNOSe 3. versiooni arendamiseks, kinnitati, et selline laiendamine on tehniliselt teostatav, ja järeldati, et kolmest EGNOSe maajaamast piisab Euroopa naabruspoliitika lõunapoolsete riikide kogu õhuruumi katmiseks.

Euroopa Komisjoni asjaomased talitused on alates 2009. aastast teinud koos Euroopa välisteenistusega tööd selle nimel, et laiendada EGNOSega hõlmatud ala Vahemere lõunaosale (st Euroopa naabruspoliitika lõunapoolsetele riikidele) ja võtta EGNOSe ohutusteenus seal kasutusele lennunduses ja muudes transpordisektorites. EGNOSega hõlmatud ala laiendamine on kõigile kasulik algatus. ELi poolt vaadates tugevnevad tänu sellele sidemed naaberriikidega ja tööstuse jaoks tekib uusi turulepääsuvõimalusi, Euroopa naabruspoliitika lõunapoolsed riigid aga saavad EGNOSele juurdepääsu ning nende kulutused on ELi avaliku sektori senistest investeeringutest oluliselt väiksemad.

Aastate jooksul on saavutatud märkimisväärset edu ja Euroopa naabruspoliitika lõunapoolsete riikide transpordiasutused on üles näidanud olulist huvi. Nende arvates on EGNOSe ohutusteenus vahend, mis võimaldab tulemuslikult täita Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) nõudeid, ning nad usuvad, et EGNOSe pakutava tehnoloogia baasil saab luua uusi teenuseid ja rakendusi nii transpordi- kui ka muudes valdkondades.

Aastatel 2014–2016 väljendas kuus Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riiki kõrgeimal poliitilisel tasemel oma ametlikku huvi EGNOSt käsitleva rahvusvahelise lepingu sõlmimise suhtes ELiga.

Oleks hea, kui EL reageeriks Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riikide EGNOSe ohutusteenuse saamisega seotud ootustele positiivselt. EGNOSega hõlmatud ala sellise laiendamise strateegilised aspektid muutuvad üha selgemaks, kui võtta arvesse globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi teenuste muude pakkujate tegevust selles piirkonnas.

Euroopa naabruspoliitika iga lõunapoolse riigiga individuaalselt sõlmitava kahepoolse rahvusvahelise erilepinguga nähakse ette asjakohased juhtimisskeemid, määratletakse iga poole rollid ja vastutus ning otsustatakse, milline on rahaline vastutus, mis seondub igas Euroopa naabruspoliitika lõunapoolses riigis EGNOSel põhinevate teenuste pakkumiseks vajaliku taristu arendamise ja toimimisega.

Käesolevas soovituses on võetud arvesse EGNOSe Euroopa naabruspoliitika lõunapoolsetesse riikidesse laiendamise turvalisusega seotud aspekte, kaas arvatud Euroopa välisteenistuse hinnangut kõnealuse piirkonna geopoliitilisele olukorrale. Turvalisusega seotud aspektide jälgimine ja nende suhtes meetmete võtmine jätkub ka läbirääkimiste ja kasutuselevõtu etapis. See hõlmab EGNOSe maapealse taristu kasutuselevõtu asukohtade valikut ja nende kaitsmist etapis, mil EGNOS hakkab Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riikides tööle.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

EGNOSe laienemist Euroopa naabruspoliitika lõunapoolsetesse riikidesse on käsitletud piirkondliku transpordi 2014.–2020. aasta tegevuskavas ja Vahemere Liidu 2013. ja 2014. aasta resolutsioonis.

EGNOSe ohutusteenuse laiendamine Põhja-Aafrikasse ja Lähis-Itta muudab maandumise ohutumaks ka väiksemates, piirkondlikes ja turismisihtkohtades; tänu sellele ühtlustub ELi ja Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riikides pakutava ohutuse tase ja selle tulemusena suureneb EGNOSe kasutatavus üle nende kahe piirkonna lendavate lennuettevõtjate seas.