1. Taust

Euroopal seisab ees mitu pakilist ülesannet: taastada töökohtade loomine ja elavdada majandust, saavutada jätkusuutlik kasv; ületada investeeringute nappus; tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust; võtta erilise tähelepanu alla radikaliseerumine ja vägivald. Samal ajal peab Euroopa tegelema selliste pikaajaliste probleemidega nagu vananemine, digiajastuga kohanemine ning konkureerimine teadmistepõhises maailmamajanduses.

Euroopa poliitiline reageerimine uue tegevuskava raames, mis käsitleb töökohtade loomist ning majanduskasvu, õigluse ja demokraatlike muutuste tagamist, tähistab värsket algust. Majanduslikus mõttes on haridus ja koolitus oluline kui kasvu soodustav sektor, millel on uues tegevuskavas otsustav roll. Inimkapitali investeeritud raha on hästi kulutatud raha. Hea haridus ja koolitus aitavad kaasa püsivale majanduskasvule: need hoogustavad teadus- ja arendustegevust, tööviljakust ja konkurentsivõimet. Nagu on rõhutatud 2015. aasta tööhõivesuunistes, tuleks parandada haridus- ja koolitussüsteemide tõhusust ja tulemuslikkust, et suurendada tööjõu oskusi ning tegeleda oskuste nõudlusele mittevastavuse probleemiga, prognoosida paremini kiiresti muutuvaid tööjõuturu vajadusi ja kohaneda nendega. See on eriti oluline üha digitaalsemaks muutuvas ühiskonnas ja ringmajandusele üleminekul.

Vägivaldse äärmusluse traagilised puhangud 2015. aasta alguses tuletasid meelde, et haridusel ja koolitusel on tähtis roll kaasatuse ja võrdsuse suurendamisel, vastastikuse austuse kasvatamisel ning põhiväärtuste sulandamisel avatud ja demokraatlikku ühiskonda. Hariduse ja koolituse jõudmine eeskätt kõige ebasoodsamas olukorras olevate rühmadeni on esmavajalik, et vältida vaesust, sotsiaalset tõrjutust ja diskrimineerimist ning võidelda nende vastu ja rajada alus kodanikuaktiivsusele. Seega tuleks haridus- ja koolitusvaldkonnas rohkem pingutada, et parandada kõigi juurdepääsu kvaliteetsele õppele, soodustades sel viisil suuremat sotsiaalset lähenemist.

Seega aitavad haridus ja koolitus märgatavalt kaasa mitmele ELi strateegiale ja algatusele, sealhulgas strateegiale „Euroopa 2020”, ühtse digitaalse turu algatusele, Euroopa julgeoleku tegevuskavale ning Euroopa investeerimiskavale; sealjuures austatakse liikmesriikide pädevust haridus- ja koolitussüsteemide vallas. Euroopa hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegiline raamistik (HK 2020) täiendab riiklikke meetmeid ja toetab liikmesriike vastastikuse kogemusevahetuse, vastastikuse õppe ja tõendite kogumise abil nende reformides, eesmärgiga nende tulemusi veelgi parandada.

Komisjoni 2014. aasta hariduse ja koolituse valdkonna ülevaatest nähtub, et endiselt esineb tõsiseid probleeme.

- ELi 15aastastest 20 % tulemused lugemises, loodusteadustes ja matemaatikas on halvad; 20 % täiskasvanute kirja- ja arvutusoskus on väike ning 25 % täiskasvanute digitaaloskused on kasinad, ent vaid 10,7 % osaleb elukestvas õppes, nende hulgas on väga vähe madala kvalifikatsioonitasemega täiskasvanuid.

- Haridussüsteemist varakult lahkumise protsent on nüüd 11,1. Strateegia „Euroopa 2020” peamise eesmärgini on jõudnud 19 liikmesriiki, aga ikka veel on 5 miljonit haridussüsteemist varakult lahkunud noort, kelle töötuse määr on suur (41 %).

- Kõrghariduse omandajate protsent jätkab paranemist ja on praegu 37,9. Strateegia „Euroopa 2020” peamise eesmärgi on saavutanud 16 liikmesriiki, aga koolilõpetanute tööhõivemäär on endiselt tõsine probleem kriisist enim mõjutatud riikides.

2014. aastal tehti ulatuslik vahekokkuvõte HK 2020 kohta, mis hõlmas liikmesriike ja peamisi sidusrühmi ning on aluseks käesolevale aruandele. Kokkuvõttes jõuti kolme põhilise poliitilise järelduseni.