ET Euroopa Liidu Teataja C 44/69

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Kliimamuutused ja Lissaboni strateegia”

(2008/C 44/18)

25.–26. aprillil 2007 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses „Kliimamuutused ja Lissaboni strateegia”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsiooni (säästva arengu seireüksuse) arvamus võeti vastu 1. oktoobril 2007. Raportöör oli Ernst Erik EHNMARK.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 439 istungjärgul 24.–25. oktoober 2007 (24. oktoobri istungil) ühehäälselt vastu järgmise arvamuse.

1. Järeldused

1.1 Kliimamuutustest on saanud meie kohtumine oma saatusega. Kliimamuutused ei ohusta mitte ainult meie heaolu, vaid ka ellujäämist. See on globaalne oht, mis kasvab üha kiiremini, sest jätkuvalt suurenevad heitkogused.

1.2 Teadlaste sõnul on meil heitkoguste kasvu peatamiseks aega vaid 10–15 aastat. Siit tehtav järeldus on ilmselge: ei tohi aega kaotada.

1.3 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub Euroopa Komisjoni tungivalt üles käivitama programme ja võtma meetmeid, millega saavutada Euroopa Ülemkogu poolt käesoleva aasta märtsis seatud ambitsioonikad eesmärgid. Inimesed ootavad selgeid märke prioriteetidest ja meetmetest. Euroopa Liit peaks võtma endale juhtrolli — ja seda mitte ainult meetmete kavandamises, vaid ka nende rakendamises.

1.4 Kliimamuutuste leevendamiseks on vaja teha äärmiselt laiaulatuslikke ja järjepidevaid jõupingutusi. Et kliimamuutused mõjutavad praktiliselt kõiki ühiskonnaosasid, peab selles valdkonnas vastutuse võtma nii avalik kui ka erasektor.

1.5 EMSK rõhutab vajadust läbipaistvate meetmete järele, nii et inimesed saaksid neid järgida ja neist inspiratsiooni saada. Meetmeid tuleb kavandada ja rakendada alt-üles lähenemisviisi kasutades.

1.6 EMSK rõhutab, et järjepidevaid jõupingutusi on vaja teha kodanike ja kohalike kogukondadega teabevahetamisel ja nõupidamisel.

1.7 EMSK soovitab tingimata, et Lissaboni strateegia, millega edendatakse konkurentsivõimet ja töökohtade loomist, sisaldaks ka suuri jõupingutusi kliimamuutustega võitlemiseks. Lissaboni strateegia juba sisaldab kohustust edendada säästvat arengut. Nüüd on aeg lisada sinna ka võitlus kliimamuutustega.

1.8 Lissaboni strateegia kasutamine ühe vahendina ja selle „roheliseks” muutmine tähendab, et EL saab kasutada juba olemasolevat struktuuri, millel on hästikorraldatud metodoloogia ja hästitoimiv kooskõlastussüsteem. EL peab suurendama tõhusust ja kasutama igal võimalusel juba olemasolevat koostoimet.

1.9 EMSK esitab kava kliimamuutuste küsimuste integreerimiseks Lissaboni strateegiasse. Eriti oluline on Lissaboni strateegia võime saavutada ühiste eesmärkide ja meetmete osas laiaulatuslikku üksmeelt.

1.10 EMSK rõhutab vajadust töötada kliimamuutustega võitlemiseks välja mitmeid integreeritud suuniseid, mis tuleks lisada Lissaboni strateegiasse. Nagu strateegia teistegi suuniste puhul, kohaldataks ka kõnealuste meetmete puhul samu hindamis- ja võrdlusmenetlusi, sh avatud kooskõlastusmeetodit.

1.11 Kliimamuutused võivad veelgi suurendada praeguseid sotsiaalseid moonutusi ja lõhesid nii ELis kui ka mujal. Kliimamuutused panevad meie solidaarsuse väga otseselt proovile. Eesmärgiks peab olema võime kohaneda ja olukorda leevendada ilma töötust ja sotsiaalseid moonutusi kaasa toomata. Kliimamuutuste vastu võitlemine ei tohi põhjustada vaesuse suurenemist. EMSK rõhutab vajadust jätkata Lissaboni strateegia elluviimist, mis ühendab endas konkurentsivõime ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamise ning kliimamuutuste vastu võitlemise.

1.12 Kliimamuutuste vastu võitlemise rahastamine peab põhinema era- ja avaliku sektori vahendite ühendamisel. Selles osas on võtmeroll Euroopa Investeerimispangal. ELi enda eelarves tuleks rõhutada neid vahendeid, mis suunatakse kliimamuutustega võitlemise meetmetele. EMSK soovitab tungivalt komisjonil töötada välja meetmed, mille abil luua „rohelist” SKTd.

1.13 Kliimamuutustega võitlemine võib positiivselt mõjutada konkurentsi. Maailmaturul otsitakse uusi energiat säästvaid lahendusi, näiteks transpordivaldkonnas. Suurendada tuleb investeeringuid teadus- ja arendustegevusse. Elukestev õpe on olulisem kui kunagi varem.

1.14 Eelseisvat tööd võib pidada meie osalusdemokraatia proovikiviks. Kodanikud ootavad, et nendega peetakse nõu. Siinkohal on äärmiselt oluline roll sotsiaalpartneritel, kes toimivad kodanike ja valitsuste vahelise sillana. Peamine vahend on kõigil tasanditel peetav sotsiaaldialoog. Organiseeritud kodanikuühiskonnal on etendada ülioluline roll, samuti ka sotsiaalmajanduse valdkonnas.

1.15 EMSK pühendub edaspidigi aktiivselt kliimamuutustega võitlemisele. EMSK on valmis andma konkreetset panust, nagu juba tehakse Lissaboni strateegia raames. EMSK töötab rahvaste- ja põlvkondadevahelise solidaarsuse vaimus, nii ELi sees kui ka sellest väljaspool.

1.16 Eesootav võitlus nõuab pühendunud ja vastutustundlikku poliitilist juhtimist.

2. ELi jõuline kliimamuutuste programm

2.1 Euroopa Ülemkogu võttis käesoleva aasta märtsis vastu jõulise ja ambitsioonika programmi kliimamuutustega võitlemiseks. Tegevuskavas seati eesmärgiks saavutada 2020. aastaks ELis taastuvenergiaallikate 20 %-line osakaal ja vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 20 % võrra (teatud tingimustel kuni 30 % võrra). Pikaajaliseks eesmärgiks võeti ELi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine 60–80 % võrra aastaks 2050. Lisaks otsustas EL suurendada aastaks 2020 oma energiatõhusust 20 % võrra. Kõnealuse tegevuskavaga on EL asunud maailmas juhtpositsioonile kliimamuutustega võitlemiseks võetavate meetmete osas.

2.2 Euroopa Ülemkogu ei täpsustanud aga, milliseid vahendeid tuleks püstitatud eesmärkide saavutamiseks kasutada. Euroopa Komisjonil paluti teha ettepanekuid eesootavate otsuste jaoks. Lisaks algatas komisjon avaliku arutelu selle üle, kuidas kohaneda kliimamuutustega.

2.3 Küsimuse kiireloomulisust on aasta jooksul mitmetes sõnavõttudes rõhutatud. Näiteks väitis komisjoni president José Manuel Barroso aasta alguses, et EL peab jätkama kliimamuutuste vastase võitluse juhtimist ning motiveerima ka teisi tema eeskuju järgima. „Juhtpositsioon tuleneb ELi lubadusest vähendada heitkoguseid 2020. aastaks vähemalt 20 % võrra; see on kui innustus, mis näitab teistele, et me oleme valmis veelgi kaugemale minema, kui ülejäänud meie jõupingutustega ühinevad. Tegemist on ju ikkagi globaalse kliimasoojenemise, mitte Euroopa kliimasoojenemisega”.

2.4 „Komisjoni ettepanekud energia ja kliimamuutuste küsimustes moodustavad Lissaboni tegevuskava majanduskasvu ja töökohtade loomise suuniste keskse osa,” kinnitas José Manuel Barroso. 2000. aastal vastu võetud Lissaboni strateegia püstitas eesmärgi muuta Euroopa Liit „maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majandusjõuks, mida iseloomustaks säästev majanduskasv, rohkem paremaid töökohti ja suurem sotsiaalne ühtekuuluvus”. Euroopa Ülemkogu nimetas 2006. aastal energiapoliitika üheks Lissaboni strateegia neljast prioriteetsest valdkonnast. Samuti soovitatakse praeguse kolmeaastase perioodi majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste punktis 11, et liikmesriigid peaksid kasutama taastuvenergiat ja energiatõhusust majanduskasvu, töökohtade loomise ja konkurentsivõime heaks.

2.5 EL peab saavutama tasakaalu konkurentsivõime, ühtekuuluvuse ning kliimamuutustest tulenevate kiiresti kasvavate ohtude vahel. Käesoleva arvamuse eesmärk on välja selgitada, kus peituvad kliimamuutuste vastases võitluses sünergiad ja konfliktid või kus on võimalus nende tekkeks.

2.6 Kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine praegusele tasemele aastal 2030 läheb hinnanguliselt maksma üle 200 miljardi USA dollari (1). ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni hiljutises aruandes jaotati kulud järgmiselt: — Tööstus: 38 miljardit USA dollarit — Ehitus, põhiliselt soojustus: 50 miljardit USA dollarit — Transport: 90 miljardit USA dollarit — Jäätmemajandus: 1 miljard USA dollarit — Põllumajandus: 30 miljardit USA dollarit — Metsandus: 20 miljardit USA dollarit — Tehnoloogiauuringud: 35–45 miljardit USA dollarit. Loetletud summad viitavad tõhusa juhtimise ja koordineerimise vajadusele. Sellele tuleb lisada tegevusetuse kõrged kulud (nagu on toodud välja ka Sterni aruandes). Mida kauem me ootame, seda kulukamaks kõnealune töö muutub.

2.7 Eesootava töö rahastamine on suur väljakutse. EMSK kutsub Euroopa Komisjoni üles käivitama prioriteetide paikapanemiseks konsultatsioonid üldsusega ja erasektori sidusrühmadega. Finantslahenduste kooskõlastamises on võtmeroll Euroopa Investeerimispangal.

2.8. Euroopa Ülemkogu vaatab 2008. aasta märtsis uuesti läbi Lissaboni strateegia koos uue, kuni aastani 2011 ulatuva planeerimisperioodiga. See annab võimaluse ka sünergiavõimaluste väljatoomiseks.

3. Peamine väljakutse: sünergiavõimaluste realiseerimine

3.1 Lissaboni strateegia on olnud peamine vahend ühiste eesmärkide levitamiseks kõigis 27 liikmesriigis. Juba seegi on iseenesest saavutus. Kliimamuutustega kaasnevad mitmed uued poliitikaküsimused Euroopa tegevuskavas. See pakub märkimisväärseid võimalusi sünergia tekkeks.

3.2 Algusest peale on teadmistepõhist ühiskonda nähtud ühena Lissaboni strateegia alustaladest.

3.3 Teadus-, arendus- ja uuendustegevus, innovatsioonikeskuste toetamine ning uued algatused teadmiste suunamiseks uuringutest tootmisse moodustavad ühe osa Lissaboni strateegiast ja ELi kliimamuutuste vastase võitluse programmist. Energiatõhusate toodete kiiresti kasvaval turul on Euroopa paljudes valdkondades juhtpositsioonil. Sellegipoolest võib Euroopa töötleva tööstuse sektor olla haavatav konkurentsi tõttu, mida pakuvad väikeste ja energiatõhusate autode tootmisele rõhku asetavad välistootjad. Tõenäoline on teenustesektori edasine laienemine vastavalt kliimavastase võitluse ambitsioonikate meetmete võtmisele.

3.4 Kliimakaitse on seotud ka energiapoliitikaga. Euroopa peab kõnelema ühehäälselt ka välispoliitika energiaaspekte puudutavates küsimustes. Ühiselt tegutsedes on Euroopal suurem suutlikkus läbirääkimistel ning tema sellistest huvidest nagu kliimakaitse, energiavarustuse kindlus ja taskukohane energia ei ole võimalik mööda vaadata.

3.5 Kliimamuutused võivad veelgi suurendada praeguseid sotsiaalseid moonutusi ja lõhesid. Ambitsioonikas hariduspoliitika aitab nende tekkimist vältida.

3.6 Kliimamuutuste poliitika mõjutab otseselt ka tööhõivet, millest saab tulevikus üks võtmeküsimusi. Eesmärgiks tuleb võtta olukorraga kohanemine ja selle leevendamine ilma ulatuslikku töötust põhjustamata. Muutunud tööstusmaastik tekitab suurema vajaduse elukestva õppe järele ning toob vältimatult kaasa muudatused töökorralduses, töökohtade loomises ja sissetulekus.

3.7 Edukaks võitluseks kliimamuutustega on vaja kindlat tuge kohalikelt kogukondadelt. Palju huvi on tekitanud nn süsinikuvabade külade loomise projekt. Kogemuste vahetamine on vältimatult vajalik. Nõudlus vähese energiakuluga majade ning majade renoveerimise ja soojustamise järele kasvab.

3.8 Samuti mängib kliimamuutustes ning Lissaboni strateegias olulist rolli põllumajandus, seda nii kliimamuutustest mõjutatud majandustegevusena kui ka sektorina, mis võib kaasa aidata kliimamuutuste mõju leevendamisele. Rohkem kui kunagi varem tasub toetada põllumajandusuuringuid, mille tulemusel vähendataks väetiste kasutamist ja maapinna töötlemist, säilitades samal ajal võimalikult optimaalse tootlikkuse. Samuti tuleks panustada uute, kliimamuutuste suhtes vastupidavamate liikide aretamisse. Tähelepanu tuleks pöörata ka söögiks mittemõeldud põllumajanduslike toorainete tootmisele. Sektori vajadustele vastamiseks tuleks läbi viia asjaomaseid jätkukoolitusi.

3.9 Struktuurifondide kasutamist mõjutavad sellised kliimaprobleemid nagu kõrbestumine ja merepinna tõus. Samuti tuleb arvesse võtta, et energiahindade kasv tekitab äärealadel elavate inimeste jaoks väga tõsiseid probleeme. Elutingimuste säilitamine on teema, millele Lissaboni strateegia raames loodud võrgustikud võivad kogemuste vahetamise kaudu kaasa aidata.

3.10 Kõik toodud näited tõendavad Lissaboni strateegia ja Euroopa kliimamuutuste programmi kooskõlastatud tegevuste võimaluste kasutamise ulatust ja pakilisust.

4. Majanduskasvu uus määratlus

4.1 Nii majanduslikus mõttes kui ka kliimamuutusi arvestades on oluline, et rakendataks Lissaboni strateegias jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks loetletud meetmeid. Lissaboni strateegia uus kolmeaastane programm peaks seega täpselt selgitama, mida „majanduskasvu” all mõistetakse. Toetada tuleks sellist majanduskasvu, millega ei kaasne süsinikuhulga suurenemine või mis ehk isegi vähendab seda.

4.2 Komitee on mitmeid kordi selgitanud, et majanduskasvu ei saa vaadelda puhtalt kvantitatiivselt, vajalik on uus majanduskasvu kontseptsioon, mille puhul on esiplaanil kvalitatiivsed, jätkusuutlikkuse kriteeriumidele suunatud eesmärgid. Need kriteeriumid mõistagi hõlmavad kasvuhoonegaaside heitkoguste hulga suurenemise lõpetamist. Seega kordab komitee oma üleskutset komisjonile ja nõukogule: — selgitada, kas seni peidetuks või väljaütlemata jäänud konfliktijoon ühelt poolt säästva arengu strateegia ja kliimamuutuste vastase võitluse ning teiselt poolt Lissaboni strateegia vahel ei jookse mitte mööda sisemajanduse kogutoodangu näitajat, kui seda kasutatakse ühiskonna heaolu ja majandusliku õitsengu mõõdikuna ja — selgitada, kui konkreetne peaks olema säästva arengu põhimõtetega kohandatud uus heaolunäitaja — mida võiks nimetada näiteks „arukaks majanduskasvuks” või „roheliseks SKTks”.

5. Transport — konfliktivaldkond?

5.1 Vastuolu püstitatud eesmärkidega on kõige teravam transpordisektoris. Lissaboni strateegia rõhutab, et on oluline rajada transpordivahenditele sobivad koridorid ja võrgustikud. Tulemuseks on olukord, kus oluline osa tööst keskendub maanteetranspordi mahu suurendamisele. See on aga täielikult vastuolus kliimamuutuste tagajärgede leevendamise eesmärgiga.

5.2 ELi riikide tänase majanduskasvu kontekstis kasvab maanteetranspordi osakaal kiiresti, mõnede arvutuste järgi ulatub see 2020. aastaks koguni 40 %-ni. Sellele lisandub õhutranspordi hoogustumine. Praeguseni ei ole suudetud suurendada transpordimahtu ilma samal ajal kasvuhoonegaaside heitkoguseid suurendamata ja imelist lahendust ei paista. Lähemas tulevikus ei suudeta fossiilkütuseid biokütustega asendada ning võimalikest kütuste või mootoritõhususe tehnilistest uuendustest ennustatava suurema transpordimahu mõju kompenseerimiseks ilmselt ei piisa.

5.3 Lissaboni strateegia uus kolmeaastane kava peaks käsitlema transpordiküsimusi ka kliimamuutuste seisukohast. Eesmärgiks peaks olema ELi vajadustele vastav transpordisüsteem, mis samas võtaks enam arvesse kliimale avaldatavat mõju. Tõsiseks ohumärgiks on fakt, et raudteekaubavedude mahu kasv on olnud väga väike. See tuli ilmekalt välja ka eelmisel aastal avaldatud transpordipoliitika valges raamatus, milles põhirõhk oli asetatud maantee- ja õhutranspordile, mitte raudtee- ja siseveetranspordile. Struktuurifondide kasutamist jälgides on selge, et märkimisväärne osa ressurssidest kulutatakse nii, et selle tulemus ei ole mitte kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine, vaid pigem vastupidine.

5.4 Järgmise 20–50 aasta perspektiivis (Euroopa Ülemkogu kasutatav ajavahemik kliimamuutuste küsimuses) peab Euroopa leidma transpordilahendused, mis on ühtlasi nii tõhusad kui ka kliimasõbralikud. Näiteks võiks korrata küsimust: miks ei ole ühtegi sätet selle kohta, et kiiret transporti vajavaid kaupu võiks vedada TGV abil?

5.5 Maanteetranspordi mahu suurenemine tähendab ka seda, et üha enam on kasutusel „mustade” mootoritega vanu veokeid, vaatamata sellele, et nad paiskavad õhku suuri koguseid kasvuhoonegaase. Komisjon peaks algatama arutelu, milliste meetoditega vanu veokeid uuendada ning aegunud ja ebatõhusad sõidukid lõpuks üldse liiklusest kõrvaldada. Enamgi veel, meetmeid tuleks võtta nõudluse poolel. Vaja on luua stiimuleid üldise transpordi mahu vähendamiseks ja üleminekuks säästlikumatele transpordiviisidele.

6. Kava kliimamuutuste küsimuste ja Lissaboni strateegia ühendamiseks

6.1 ELi püstitatud kliimamuutusi puudutavate eesmärkide saavutamine nõuab mitmete institutsioonide ja sidusrühmade märkimisväärset panust. Mõistagi tuleks kasutada Lissaboni strateegia töömeetodeid ja kogemusi.

6.2 Ennekõike on väga oluline, et kliimamuutuste eesmärgid lisataks kolmel sambal põhinevasse Lissaboni strateegia tegevusprogrammi, et kiirendada arengut prioriteetsetes valdkondades.

6.3 Kompleksne ELi kava kliimamuutuste leevendamiseks ning sellega kohanemiseks sisaldaks järgmisi punkte.

6.4 Euroopa Komisjon peaks läbi vaatama käimasolevad programmid, et rõhutada kliimamuutuste olulisust kehtivas eelarves. Järgmisel eelarveperioodil tuleb märkimisväärsed ressursid suunata ümber kliimamuutustega võitlemiseks. Siiski on tõenäoline, et teatud osa ressurssidest tuleb ümber suunata juba käimasoleval eelarveperioodil. Vajab toonitamist, et põhirõhk kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel lasub riiklikul tasandil.

6.5 Euroopa Komisjon esitab taastuvenergiat ja heitkoguseid käsitlevate õigusaktide ettepanekud detsembri alguses. Selle tulemusena saab 2008. aasta märtsis kogunev Euroopa Ülemkogu vastu võtta vajalikud otsused, kui määratletakse Lissaboni strateegia järgmise kolmeaastase perioodi suuniseid. See kujutab endast märkimisväärset võimalust ühise rakendamistegevuse toetamiseks.

6.6 Eriti oluline on see, et Euroopa Komisjon oleks võimeline vastavalt koordineerima oma üksuste ja teenistuste tegevust. EMSK on ka varem mitmel korral rõhutanud, et komisjonisisene kooskõlastamine on erakordselt tähtis.

6.7 Komisjoni ettepanekute ning nõukogu otsuste põhjal tuleks algatada ulatuslik teavitamistegevus, et tõsta kodanike teadlikkust ning toetada kohaliku ja piirkondliku tasandi algatusi.

6.8 Taastuvenergiat ja heitkoguseid käsitlevate ettepanekute valguses rõhutab EMSK, et on oluline pidada vahetut ja pidevat dialoogi sotsiaalpartnerite ja organiseeritud kodanikuühiskonnaga. EMSK soovitab, et sotsiaaldialoogi kasutataks ühena mitmetest teabe- ja nõuandetegevuse foorumitest. Organiseeritud kodanikuühiskond peaks samuti olema arutelusse kaasatud.

6.9 Kõnealuse kava üksikute ettepanekute kokkuvõtteks võib välja tuua järgmised punktid: — kolmeaastase perioodi tegevuseesmärkide hindamine; — kliimamuutuste küsimuste sisseviimine poliitika üldsuunistesse, seda nii majanduses kui ka sotsiaalvaldkonnas; — kliimamuutuste küsimuste sisseviimine iga-aastastesse riiklikesse reformiprogrammidesse strateegia rakendamise kohta; — sidusrühmade kaasamine, eelkõige riiklikul ja piirkondlikul tasandil; — komisjoni koostatud võrdlevad aruanded saavutatud tulemuste kohta; — avatud koordineerimise meetodi kasutamise laiendamine, et kohaldada seda ka kliimamuutuste küsimustele; — massimeedia ja huvirühmade organisatsioonide aktiivne kaasamine, et hoida kodanikke kursis viimaste saavutustega; — sihtotstarbeline toetus uuenduslikele projektidele, eelkõige kohalikele kogukondadele süsinikuvabade platvormide arendamiseks (Ühendkuningriigi näited).

6.10 Näited võimalikest kliimaküsimustealastest punktidest Lissaboni strateegias: — suurendada raudtee- ja siseveetranspordi osakaalu protsentides igal aastal kahe protsendi võrra; — suurendada energiasäästlike lampide kasutamist ühiskondlikes ehitistes teatud protsendi võrra igal aastal; — viia sisse kord aastas toimuvad teabepäevad koolides.

7. Sotsiaalpartnerite ja organiseeritud kodanikuühiskonna roll

7.1 Kliimamuutused ja Lissaboni strateegia on mõlemad ELi jaoks olulised väljakutsed. Tegevuste ja programmide kavandamine ja nende üle otsustamise protsess peaks toimuma altpoolt lähtuva lähenemise teel ja mitte vastupidi. Töösse peavad olema kaasatud sotsiaalpartnerid ja organiseeritud kodanikuühiskond.

7.2 EMSK koos oma sidusrühmade võrgustikuga on valmis andma oma panuse.

8. Vajadus poliitilise juhtimise järele

8.1 Euroopa Ülemkogu on vastu võtnud kindla otsuse vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid.

8.2 Sellest, mida see otsus tähendab meie ühiskonna ja kodanike igapäevaelu jaoks, kujuneb üks meie tuleviku olulisemaid küsimusi. Millist ühiskonda me tahame? Kuidas on Euroopa sotsiaalmudelil võimalik püsima jääda, kui selle raames püütakse edendada nii konkurentsivõimet, sotsiaalset ühtekuuluvust kui ka säästvat arengut? Kas võitlus kliimamuutustega mõjutab sotsiaalmudeli tõlgendamist ja rakendamist? Sellest peaks saama saabuvate aastate üks ulatuslikumaid arutelusid selle üle, millist ühiskonda kodanikud soovivad.

8.3 EMSK on viimastel aastatel mitmetes arvamustes rõhutanud vajadust poliitilise juhtimise järele kliimamuutusi ja jätkusuutlikku arengut puudutavas töös. Sama nõue on ka täna väga tähtis.

8.4 Kliima muutub kiiresti ja see tekitab kodanikes ärevust. Praegu on vaja konstruktiivset poliitilist juhtkonda ning seda mitte ainult Euroopa ja riikide tasandil, vaid ka munitsipaal- ja kohalikul tasandil.

Brüssel, 24. oktoober 2007 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee President Dimitris DIMITRIADIS

(1) ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon: Analüüs olemasolevate ja planeeritud investeeringute ja rahavoogude kohta, mis on vajalikud tõhusaks ja asjakohaseks rahvusvaheliseks võitluseks kliimamuutuste vastu (Analysis of existing and planned investment and financial flows relevant to the development of effective and appropriate international response to climate change).