Brüssel 22.2.2006

SEK(2006) 227 lõplik

Soovitus

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Küprose ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2005–2009

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Taust

1. juulil 1998 jõustunud stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahend. Pakti muudeti esmakordselt 2005. aastal. Reformimisel tunnistati pakti kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid püüti tugevdada selle tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] mis moodustab osa paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad nõukogule ja komisjonile esitama stabiilsus- või lähenemisprogrammid ja nende iga-aastased ajakohastatud versioonid (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) stabiilsusprogrammid ja ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) lähenemisprogrammid). Küpros esitas esimese lähenemisprogrammi mais 2004. Vastavalt määrusele esitas nõukogu 5. juulil 2004 arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Vastavalt samale menetlusele peab komisjon ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama ning majandus- ja rahanduskomitee neid kontrollima, samas kui nõukogul on õigus neid kontrollida.

Nimetatud programmides peavad liikmesriigid täpsustama oma keskmise pikkusega perioodi eesmärgid seoses eelarveseisundiga ja esitama meetmed nende saavutamiseks ja hoidmiseks, sealhulgas asjakohased prognoosid majanduse kohta Pakti reformimise järel peaks keskmise pikkusega perioodi eesmärk olema iga liikmesriigi puhul diferentseeritud, pidades silmas liidu majanduslikku ja eelarvelist mitmekesisust, sealhulgas jätkusuutlikkusega seotud eelarveriske Reformi osaks on ka vajadus luua majanduse tõusuperioodidel kõrgendatud eelarvedistsipliini abil korrastatum lähenemine eelarvepoliitikas majandustsükli jooksul, samas kui ajutisel kõrvalekaldumisel keskmise pikkusega perioodi eesmärkidest või sellele eesmärgile suunatud kohandamiskavas tuleks arvestada olulisi struktuurireforme, millel on tõestatav mõju pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

Võttes arvesse komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosi, tegevusjuhendit,[2] potentsiaalse SKT ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi, on komisjon kontrollinud Küprose hiljuti esitatud ajakohastatud lähenemisprogrammi ja võtnud alljärgneva hinnangu põhjal vastu soovituse nõukogule asjakohase arvamuse esitamiseks.

Hinnang

1. Küpros esitas oma teise ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2009, 14. detsembril 2005, hiljem uues tegevusjuhendis[3] sätestatud tähtajast, milleks oli 1.detsember, peegeldades ametiasutuste soovi hõlmata detsembri teisel nädalal väljakuulutatud eelarvemeetmed. Programmis on üldjoontes järgitud uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri.[4]

2. 5. juulil 2004 leidis nõukogu, et Küprosel on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kooskõlas nõukogu sama kuupäeva soovitusega vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 tuli ülemäärane eelarvepuudujääk parandada 2005. aastaks. Oma 8. märtsi 2005. aasta arvamuses eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2008 kutsus nõukogu Küprost üles rangelt ellu viima meetmeid, mis olid kavandatud eelarvepuudujäägi viimiseks alla 3% SKTst 2005. aastaks, ja tagama, et selleks ajaks hakkab võla suhe vähenema, ning teostama pensioni- ja tervishoiureforme.

3. Tänu suurele tootlikkuse ja tööhõive kasvule oli Küprose SKT reaalkasv (3,5%) viimase kümnendi üks suurimaid ELis. Netovõlgnevus välismaailma ees (välistasakaal) on suurenenud (4,75% SKTst 2004. aastal) konkurentsivõime languse tõttu ja suurenenud konkurentsi tõttu mõningates Küprose peamistes ekspordiharudes. See oli suures osas võrdne avaliku sektori laenuvajadustega, sest 2004. aastal oli avaliku sektori puudujääk üle 4% SKTst. THHI inflatsioon on kümnendi jooksul jäänud valdavalt alla 3%.

4. Ajakohastatud programmis prognoositakse SKT reaalkasvuks ajavahemikul 2006–2009 natuke üle 4%, toetudes lõpliku sisenõudluse eeldatavale tugevnemisele ja välissektori positiivsele panusele majanduskasvu. See on kuni 2007. aastani usutav, kuid 2008. ja 2009. aastal siiski pisut optimistlik. Selle tulemusel võivad SKT lõhe alusel mõõdetud tsüklilised tingimused olla programmis prognoositust soodsamad. Võlgnevus välismaailma ees (jooksevkonto + kapitalikonto, % SKTst) peaks prognooside kohaselt pidevalt vähenema, jõudes 5,33%lt SKTst 2006. aastal 2,75%le 2009. aastal.

5. THHI aastainflatsioon, mis 2005. aastal oli hoolimata kõrgematest energia- ja töötlemata toidu hindadest ligikaudu 2%, peaks prognooside kohaselt olema ligikaudu samal tasemel kogu programmiperioodi jooksul. See prognoos on realistlik. Pärast ERM IIga liitumist 2. mail 2005 on Küprose naela ja euro vahetuskurss püsinud keskkursi lähedal. 2005. aastal vähenes riigivõlakirjade tootlus, langedes 2006. aasta alguseks alla 4%. Vahe tootlikkusega euroalal on vähenenud, olles vähem kui 100 baaspunkti. Küpros on seadnud eesmärgiks saada euroala liikmeks 1. jaanuarist 2008.

6. Ajakohastatud programmis on 2005. aasta hinnanguline puudujääk 2,5% SKTst, mis on võrreldav komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoosi puudujäägiga 2,75% ja veidi alla eelmises ajakohastatud programmis prognoositud 3%. Erinevus eelmise ajakohastatud programmiga peegeldab peamiselt vaid ligikaudu 0,5% võrra oodatust väiksemaid intressikulusid.

7. Toetudes puudujäägi viimisele alla 3% SKTst 2005. aastal, on ajakohastatud programmi eesmärk riigi rahanduse jätkuv tasakaalustamine kuni 2009. aastani, mil puudujääk läheneks 0,5%le SKTst ja koguvõlg 53,5%le SKTst. Pärast jõudmist 0,75%ni SKTst 2005. aastal peaks esmane ülejääk prognooside kohaselt järk-järgult kasvama 1,75%ni SKTst 2009. aastal. Puudujäägi vähenemine peegeldab kulusuhte vähendamist ligikaudu 4% võrra SKTsse, mida tulusuhte vähenemine (2% võrra) täielikult ei kompenseeri. Kohandamine põhineb jooksvate esmaste kulude struktuurilistel kärbetel, intressikulude kokkuhoiul ning struktuursete ja ühekordsete meetmete kombineerimisel tulude poolel. Võrreldes eelmise ajakohastatud programmiga on kohandamine ajavahemikul 2006–2008 sujuvam ning peegeldab pisut väiksemat SKT kasvu.

8. Komisjoni talituste poolt programmi alusel vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale tehtud arvutuste kohaselt peaks struktuurne puudujääk (valitsemissektori eelarve tsükliliselt kohandatud eelarve puudujääk ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) paranema 3%lt SKTst 2005. aastal ligikaudu 0,5%le 2009. aastal, st. keskmiselt rohkem kui 0,5 protsendipunkti võrra SKTst aastas, samas kui SKT lõhe järk-järgult väheneb. Struktuurse tasakaalu vähene paranemine 2007. aastal peegeldab Küprose netopositsiooni eeldatavat halvenemist ELi eelarve suhtes, sest ELiga liitumisega kaasnevad hüvitised lõppevad 2006. aastal. Ajakohastatud programmis seatakse selgelt keskmise pikkusega perioodi eesmärgiks struktuurne puudujääk 0,5% SKTst ja see kavatsetakse saavutada 2009. aastal. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast (hinnanguliselt puudujääk ligikaudu 2% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle täitmine võimaldama saavutada ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi esinemise puhuks. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on asjakohane, sest see asub stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKT kasvu pikaajalises plaanis.

9. Programmi eelarveprognooside riskid on enam-vähem tasakaalustatud. Arvestades Küprose märkimisväärset spetsialiseerumist turismile, on makromajandusliku stsenaariumi riskid seotud peamiselt piirkonna geopoliitiliste arengutega. Lisaks on 2008. ja 2009. aasta makromajanduslikud väljavaated kergelt optimistlikud ja maksuprognoosid pisut liiga soodsad. Kuid senini on Küprose valitsus eelarve eesmärke ületanud ja ajakohastatud programmis kinnitatakse, et valitsus kohustub vajadusel võtma lisameetmed, et kavandatud kohandamine ellu viia.

10. Arvestades 2005. aasta hinnangulist tulemust ja eelarve eesmärkide riskide tasakaalustamist, on programmi eelarveseisund piisav, et parandada ülemäärane puudujääk 2005. aastaks vastavalt nõukogu soovitusele asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel. Ka 2008. aasta puhul tundub see piisav, et tagada kindlusvaru, et normaalsete makromajanduslike kõikumiste puhul ei ületataks kontrollväärtust, milleks on puudujääk 3% SKTst, ning et tagada, et programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk (-0,5% SKTst) saavutatakse 2009. aastal peaaegu täielikult. Kohandamise tempo programmis esitatud programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks on üldiselt stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas.

11. Valitsemissektori võlg 2005. aastal on hinnanguliselt 70,5% SKTst, mis on üle asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Ajakohastatud programmis prognoositakse võla suhte püsivat vähenemist 53,5%ni 2009. aastal tänu suurenevale esmasele tasakaalule, kiirele SKT nominaalkasvule ja alates 2006. aastast ka tänu võlga vähendavatele varude muutuste kohandamistele (amortisatsioonifondide vähenemine). Nende arengute riskid on üldjoontes tasakaalus. Võla suhe näib vähenevat piisavalt.

12. Küprose riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid on suured, arvestades elanikkonna vananemisega kaasnevate eelarvekulude prognoosi. Riigi rahanduse kavandatud tasakaalustamise range elluviimine keskmise pikkusega perioodil vähendab riske pikaajalisele jätkusuutlikkusele ja nagu programmis tunnistatakse, on vajalikud ka ulatuslikud pensioni- ja tervishoiureformimeetmed, et tõkestada elanikkonna vananemisega kaasnevate kulude prognoositud suurt tõusu ajavahemikul kuni 2050. aastani, ja et vähendada riske pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

13. Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige liigub Küpros õiges suunas, et parandada oma ülemäärane eelarvepuudujääk nõukogu seatud tähtajaks ja teeb kõik vajaliku oma keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks. Ka võla suhe on alates 2005. aastast hakanud langema. Programmis prognoositakse ka välistasakaalu vähenemist.

14. Küprose riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 11. novembril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust märkimisväärselt mõjutavad tegurid: i) teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni edendamine ning info- ja sidetehnoloogia leviku lihtsustamine; ii) peamiste infrastruktuuride ajakohastamine; iii) inimkapitali arendamise toetamine ja iv) sotsiaalne ühtekuuluvus. Riiklikus reformiprogrammis kirjeldatud meetmete mõju eelarvele kajastub ajakohastatud lähenemisprogrammi eelarveprognoosides. Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on riikliku reformiprogrammi prioriteetidega kooskõlas. Eelkõige esitatakse ajakohastatud programmis meetmed avaliku sektori kulutuste jälgimiseks ja paremaks kontrollimiseks.

Eespool toodud hinnangut silmas pidades tuleks suhtuda positiivselt programmiperioodiks kavandatud struktuursesse kohandamisse pärast seda, kui puudujääk on 2005. aastal viidud alla 3% SKTst. Nõukogu poolt asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel 5. juulil 2004 antud soovituste valguses peaks Küpros:

i) kooskõlas ajakohastatud lähenemisprogrammiga tagama püsivad meetmed eelarve jätkuvaks tasakaalustamiseks pärast ülemäärase puudujäägi parandamist, et saavutada programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk;

ii) kontrollima riiklikke pensionikulusid ja viima ellu uusi reforme pensioni- ja tervishoiuvallas, et parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.

Soovitus

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Küprose ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2005–2009

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[5] eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

15. Nõukogu kontrollis 14. märtsil 2006 Küprose ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2009.

16. Tänu suurele tootlikkuse ja tööhõive kasvule oli Küprose SKT reaalkasv (3,5%) viimase kümnendi üks suurimaid ELis. Netovõlgnevus välismaailma ees (välistasakaal) on suurenenud (4,8% SKTst 2004. aastal) konkurentsivõime languse tõttu ja suurenenud konkurentsi tõttu mõningates Küprose peamistes ekspordiharudes. See oli suures osas võrdne avaliku sektori laenuvajadustega, sest 2004. aastal oli avaliku sektori puudujääk 4,1% SKTst. THHI inflatsioon on kümnendi jooksul jäänud valdavalt alla 3%.

17. 5. juulil 2004 leidis nõukogu, et Küprosel on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kooskõlas nõukogu sama kuupäeva soovitusega vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 tuli ülemäärane eelarvepuudujääk parandada 2005. aastaks. Oma 8. märtsi 2005. aasta arvamuses eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2008 kutsus nõukogu Küprost üles rangelt ellu viima meetmeid, mis olid kavandatud eelarvepuudujäägi viimiseks alla 3% SKTst 2005. aastaks, ja tagama, et selleks ajaks hakkab võla suhe vähenema, ning teostama pensioni- ja tervishoiureforme.

18. Ajakohastatud programmis on 2005. aasta hinnanguline puudujääk 2,5% SKTst, mis on võrreldav komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoosi puudujäägiga 2,75% ja veidi alla eelmises ajakohastatud programmis prognoositud 3%. Erinevus eelmise ajakohastatud programmiga peegeldab peamiselt vaid ligikaudu 0,5% võrra oodatust väiksemaid intressikulusid.

19. Programmis järgitakse üldjoontes uues tegevusjuhendis[6] sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmeesitusnõudeid. Ajakohastatud programm esitati kaks nädalat pärast tegevusjuhendis sätestatud tähtaega, milleks oli 1. detsember, sest ametiasutused tahtsid kaasata detsembri teisel nädalal väljakuulutatud eelarvemeetmed.

20. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvuks ajavahemikul 2005–2009 pisut üle 4%. Praegu kättesaadava teabe põhjal tundub, et kõnealune stsenaarium toetub usutavatele kasvuprognoosidele kuni aastani 2007 ning 2008. ja 2009. aasta puhul pisut optimistlikele prognoosidele. Selle tulemusel võivad SKT lõhe alusel mõõdetud tsüklilised tingimused olla programmis prognoositust soodsamad. Programmi inflatsiooniprognoos tundub realistlik.

21. Toetudes puudujäägi viimisele alla 3% SKTst 2005. aastal, on ajakohastatud programmi eesmärk riigi rahanduse jätkuv tasakaalustamine kuni 2009. aastani, mil puudujääk läheneks 05%le SKTst. Pärast jõudmist 0,75%ni SKTst 2005. aastal peaks esmane ülejääk prognooside kohaselt järk-järgult kasvama 1,75%ni SKTst 2009. aastal. Puudujäägi vähenemine peegeldab kulusuhte vähendamist ligikaudu 4% võrra SKTsse, mida tulusuhte vähenemine (2% võrra) täielikult ei kompenseeri. Kohandamine põhineb jooksvate esmaste kulude struktuurilistel kärbetel, intressikulude kokkuhoiul ning struktuursete ja ühekordsete meetmete kombineerimisel tulude poolel. Võrreldes eelmise ajakohastatud programmiga on kohandamine ajavahemikul 2006–2008 sujuvam ning peegeldab pisut väiksemat SKT kasvu.

22. Programmiperioodi jooksul peaks ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (st eelarve tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) prognooside kohaselt paranema keskmiselt üle 0,5% SKTst aastas, jõudes puudujäägilt ligikaudu 3% SKTst 2005. aastal puudujäägini ligikaudu 0,5% 2009. aastal. Struktuurse tasakaalu vähene paranemine 2007. aastal peegeldab Küprose netopositsiooni eeldatavat halvenemist ELi eelarve suhtes, sest ELiga liitumisega kaasnevad hüvitised lõppevad 2006. aastal. Programmi eelarveseisundi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on struktuurne puudujääk 0,5% SKTst ning see planeeritakse saavutada aastaks 2009. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast (hinnanguliselt puudujääk suurusega 2% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle täitmine võimaldama saavutada ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi esinemise puhuks. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on asjakohane, sest see asub stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKT kasvu pikaajalises plaanis.

23. Programmi eelarveprognooside riskid on enam-vähem tasakaalustatud. Arvestades Küprose märkimisväärset spetsialiseerumist turismile, on makromajandusliku stsenaariumi riskid seotud peamiselt piirkonna geopoliitiliste arengutega. Lisaks on 2008. ja 2009. aasta makromajanduslikud väljavaated kergelt optimistlikud ja maksuprognoosid pisut liiga soodsad. Kuid senini on Küprose valitsus eelarve eesmärke ületanud ja ajakohastatud programmis kinnitatakse, et valitsus kohustub vajadusel võtma lisameetmed, et kavandatud kohandamine ellu viia.

24. Arvestades 2005. aasta hinnangulist tulemust ja eelarve eesmärkide riskide tasakaalustamist, on programmi eelarveseisund piisav, et parandada ülemäärane puudujääk 2005. aastaks vastavalt nõukogu soovitusele. Lisaks annab see iga aasta jaoks piisava varu, et ei ületataks 3% puudujäägiläve tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral. Samuti tundub see piisav, et tagada programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamine peaaegu täies ulatuses 2009. aastaks nagu programmis kavandatud. Aastatel, mis järgnevad ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele, on kohandamine programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks üldjoontes kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et euroala ja ERM II liikmesriikidel peab struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5% SKTst aastas, ning et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ning võib majanduse langusaegadel olla väiksem.

25. Võla suhe on 2005. aastal jõudnud hinnanguliselt 70,5%ni SKTsse, mis on üle asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Programmis on prognoositud võla suhte vähenemist 53,5%ni 2009. aastaks. Võla suhte prognoositud arenguga kaasnevad riskid on üldiselt tasakaalus. Käesolevat riskihinnangut silmas pidades tundub võla suhe kontrollväärtuse suunas piisavalt vähenevat.

26. Küprose riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid on suured, arvestades elanikkonna vananemisega kaasnevate eelarvekulude prognoosi. Riigi rahanduse kavandatud stabiliseerimise range elluviimine keskmise pikkusega perioodil vähendab riske pikaajalisele jätkusuutlikkusele ja nagu programmis tunnistatakse, on vajalikud ka ulatuslikud pensioni- ja tervishoiureformimeetmed, et tõkestada elanikkonna vananemisega kaasnevate kulude prognoositud suurt tõusu ajavahemikul kuni 2050. aastani, ja et vähendada riske pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

27. Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige liigub Küpros õiges suunas, et parandada oma ülemäärane eelarvepuudujääk nõukogu seatud tähtajaks ja teeb kõik vajaliku oma keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks. Ka võla suhe on alates 2005. aastast hakanud langema.

28. Küprose riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 11. novembril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust märkimisväärselt mõjutavad tegurid: i) teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni edendamine ja ii) peamiste infrastruktuuride ajakohastamine; iii) inimkapitali arendamise toetamine ja iv) sotsiaalne ühtekuuluvus. Riiklikus reformiprogrammis kirjeldatud meetmete mõju eelarvele kajastub ajakohastatud lähenemisprogrammi eelarveprognoosides. Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on riikliku reformiprogrammi prioriteetidega kooskõlas. Eelkõige esitatakse ajakohastatud programmis meetmed avaliku sektori kulutuste jälgimiseks ja paremaks kontrollimiseks.

Eespool toodud hinnangut silmas pidades suhtub nõukogu positiivselt programmiperioodiks kavandatud struktuursesse kohandamisse pärast seda, kui puudujääk on 2005. aastal viidud alla 3% SKTst. Asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel antud soovituste valgusel kutsub nõukogu Küprost üles:

- kooskõlas ajakohastatud lähenemisprogrammiga tagama püsivad meetmed eelarve jätkuvaks tasakaalustamiseks pärast ülemäärase puudujäägi parandamist, et saavutada programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk;

- kontrollima riiklikke pensionikulusid ja viima ellu uusi reforme pensioni- ja tervishoiuvallas, et parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Reaalne SKT (muutus %) | LP detsember 2005 | 3.8 | 4.1 | 4.2 | 4.2 | 4.2 | 4.3 |

KOM nov 2005 | 3.8 | 3.9 | 4.0 | 4.2 | puudub | puudub |

LP detsember 2004 | 3.6 | 4.0 | 4.4 | 4.5 | 4.5 | puudub |

THHI inflatsioon (%) | LP detsember 2005 | 1.9 | 2.1 | 2.0 | 2.0 | 2.0 | 2.0 |

KOM nov 2005 | 1.9 | 2.3 | 2.1 | 2.1 | puudub | puudub |

LP detsember 2004 | 2.1 | 2.6 | 2.2 | 2.1 | 2.0 | puudub |

SKT lõhe (% potentsiaalsest SKTst) | LP detsember 20051 | -1.3 | -0.8 | -0.3 | 0.1 | 0.0 | 0.1 |

KOM nov 20055 | -1.1 | -0.7 | -0.2 | 0.4 | puudub | puudub |

LP detsember 20041 | -1.5 | -1.1 | -0.6 | 0.0 | +0.5 | puudub |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | LP detsember 2005 | -4.1 | -2.5 | -1.9 | -1.8 | -1.2 | -0.6 |

KOM nov 2005 | -4.1 | -2.8 | -2.86 | -2.46 | puudub | puudub |

LP detsember 2004 | -4.8 | -2.9 | -1.7 | -1.5 | -0.9 | puudub |

Esmane tasakaal (% SKTst) | LP detsember 2005 | -0.9 | 0.7 | 1.2 | 1.2 | 1.4 | 1.7 |

KOM nov 2005 | -0.9 | 0.5 | 0.3 | 0.7 | puudub | puudub |

LP detsember 2004 | -1.3 | 0.7 | 1.8 | 2.0 | 2.5 | puudub |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | LP detsember 20051 | -3.6 | -2.2 | -1.8 | -1.8 | -1.2 | -0.6 |

KOM nov 2005 | -3.9 | -2.5 | -2.7 | -2.6 | puudub | puudub |

LP detsember 2004 | -4.3 | -2.7 | -1.7 | -1.5 | -0.9 | puudub |

Struktuurne tasakaal2 (% SKTst) | LP detsember 20053 | -4.6 | -3.1 | -2.1 | -2.1 | -1.5 | -0.6 |

KOM nov 20054 | -4.9 | -3.1 | -2.7 | -2.6 | puudub | puudub |

LP detsember 2004 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | LP detsember 2005 | 71.3 | 70.5 | 67.0 | 64.0 | 56.9 | 53.5 |

KOM nov 2005 | 72.0 | 70.4 | 69.1 | 67.4 | puudub | puudub |

LP detsember 2004 | 74.9 | 71.9 | 69.2 | 65.7 | 58.1 | puudub |

Märkused: 1 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. 2 Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed. 3 Programmis sisalduvad ühekordsed ja muud ajutised meetmed (ühekordsed tulud 1,0% SKTst 2004. aastal, 0,9% SKTst 2005. aastal ja 0,3% SKTst aastatel 2006–2008). 4 Komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosis sisalduvad ühekordsed ja ajutised meetmed (1,0% SKTst 2004. aastal ja 0,6% SKTst 2005. aastal). 5 Kooskõlas hinnangulise potentsiaalse kasvuga 4,0%, 3,5%, 3,5% ja 3,5% vastavalt aastatel 2004–2007. 6 2006. aasta puudujäägiprognoos on tehtud stsenaariumi alusel, mis ei näe ette muutusi, sest 2006. aasta eelarveprojekt polnud komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognooside tähtajaks veel kättesaadav ning see selgitab osaliselt ka 2007. aasta suuremat puudujäägiprognoosi. Allikas: Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Majandus- ja rahanduskomitee arvamus „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta", mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu 11. oktoobril 2005 heaks kiitis.

[3] Majandus- ja rahanduskomitee arvamus „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta", mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu 11. oktoobril 2005 heaks kiitis.

[4] Selles on esitatud kõik kohustuslikud ja suurem osa vabatahtlikke andmeid, mis on uue tegevusjuhendiga sätestatud.

[5] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Selles on esitatud kõik kohustuslikud ja suurem osa vabatahtlikke andmeid, mis on uue tegevusjuhendiga sätestatud. Puuduvad vabatahtlikud andmed arengute kohta tööturul (eelkõige tööhõivet käsitlevad andmed (töötundide arv) ja andmed tööjõu tootlikkuse kohta (töötundide arv)) ning andmed, mis käsitlevad panuseid potentsiaalse SKT kasvu.