[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 20.4.2009

KOM(2009) 178 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE, REGIOONIDE KOMITEELE NING EUROOPA KESKPANGALE

Euro kasutuselevõtt Slovakkias

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE, REGIOONIDE KOMITEELE NING EUROOPA KESKPANGALE

Euro kasutuselevõtt Slovakkias

SISSEJUHATUS

Pärast nõukogu 8. juuli 2008. aasta otsust, et Slovakkia täidab euro kasutuselevõtuks vajalikke tingimusi, laienes euroala 1. jaanuaril 2009, kui tähistati euro kasutuselevõtu 10. aastapäeva, ja hõlmab nüüd 16 riiki.

Slovakkia valis järsu, st ilma üleminekuperioodita euro kasutuselevõtu stsenaariumi. Sarnaselt Sloveeniaga kestis paralleelkäibe periood, mille ajal aktsepteeriti maksete tegemiseks nii eurosid kui ka Slovakkia kroone, kaks nädalat. Eurole ülemineku edukus kinnitas, et lühikene paralleelkäibe periood võib põhjaliku ettevalmistuse korral olla piisav isegi riikides, kus on ringluses väga suur hulk sularaha. Suur osa Slovakkia kodanikest (91 %) pidas eurole üleminekut sujuvaks ja tõhusaks.

Käesolevas teatises käsitletakse kõige olulisemaid eurole ülemineku aspekte, eelkõige euro sularaha kasutuselevõttu (vt 2. jagu), meetmeid, et vähendada elanike hirme seoses hinnatõusuga (vt 3. jagu), hinnasuundumusi üleminekuperioodil (vt 4. jagu), teabekampaaniat ja kodanike arvamust eurole ülemineku korraldamise kohta (vt 5. jagu). Vajaduse korral tehakse järeldusi, mis võivad olla väärtuslikud järgmiste eurole üleminekute korral.

EURO SULARAHA KASUTUSELEVÕTT

Euro sularaha kasutuselevõtt on tõenäoliselt vääringuvahetuse nähtavaim aspekt, sest see hõlmab peaaegu kõiki finantsinstitutsioone, ettevõtjaid ja kodanikke. Kõnealuse protsessi tõhus teostamine eeldab piisavas koguses euro sularaha jagamist kõikidele asjaomastele pooltele ning seda, et pangad ja ettevõtjad on piisavalt valmis suureks täiendavaks töökoormuseks.

Ettevalmistused euro sularahale üleminekuks

Ringluses oleva Slovakkia krooni sularaha ja Slovakkia Riigipanga sularahavarude asendamiseks oli vaja Austria Riigipangalt laenata ligikaudu 188 miljonit euro pangatähte . 500 miljonit euro münti vermiti Kremnica rahapajas Slovakkias. Euro kasutusele võtnud uutest liikmesriikidest oli Slovakkia esimene, kes vermis euro mündid oma tootmisrajatistes.

Slovakkia Riigipank hakkas 16 sularahaga tegelevale kommertspangale euro münte eeljaotama 6. septembril 2008 ja euro pangatähti hakati eeljaotama kuu aega hiljem. Süstemaatilise riikliku politseieskordiga tagati kõigi euro sularaha vedude suur turvalisus.

Euro sularaha kaaseeljaotus ettevõtjatele algas 2008. aasta oktoobri lõpus. Ligikaudu 14 000 ettevõtjat sõlmis pangaga kaaseeljaotuse lepingu ja neile jaotati ligikaudu 24 % eeljaotatavate pangatähtede väärtusest ja 68 % eeljaotatavate müntide väärtusest. Kokku jagati ettevõtjatele enne eurole ülemineku päeva 27,8 % eeljaotatava sularaha väärtusest. Sloveenias moodustas kaaseeljaotus vaid 2,4 % eeljaotatava sularaha väärtusest ning Küprosel ja Maltal oli see ligikaudu 1 %.

Slovakkia pangad ei kasutanud kaaseeljaotust käsitlevaid Euroopa Keskpanga uusi lihtsustatud eeskirju, mis võeti vastu 2008. aasta juunis[1]. Slovakkia Riigipanga ja kommertspankade sõnul võeti suunis vastu liiga hilja, et seda saaks Slovakkias kasutada, sest suur hulk kaaseeljaotuse lepinguid oli sõlmitud juba 2008. aasta maiks. Eeskirjade muutmine protsessi jooksul oleks pannud ettevõtjaid ebavõrdsesse olukorda ja see oleks tähendanud märkimisväärsete muutuste tegemist sularaha jaotamise kavades.

Slovakkia Riigipank tellis 1 320 000 eelnevalt komplekteeritud mündikomplekti ( minikomplekti ), mille väärtus oli 500 Slovakkia krooni (ligikaudu 16,60 eurot), ja kõik need komplektid müüdi ettevõtjatele ja elanikele ajavahemikul 1. kuni 31. detsember 2008. Varasemate kogemuste põhjal soovitas komisjon komplekteerida umbes ühe minikomplekti iga majapidamise kohta. Et Slovakkias on ligikaudu 2 miljonit majapidamist ja et jaemüüjatele ei olnud ette nähtud spetsiaalseid euro müntide komplekte, märkis komisjon seitsmendas ja kaheksandas aruandes euroala tulevaseks laienemiseks tehtavate praktiliste ettevalmistuste kohta , et Slovakkia Riigipanga tellitud minikomplektide hulk ei pruugi olla piisav. Et mitmetes kommertspanga kontorites ja postkontorites said minikomplektid otsa esimestel päevadel (81 % komplektidest müüdi 1. kuni 5. detsembrini), soovitas Slovakkia Riigipank piirata minikomplektide müüki maksimaalselt 10 minikomplektile ühe inimese kohta. Hulgaliselt ettevõtjaid ostis eelnevalt komplekteeritud mündikomplekte, et saada euro sularaha raha tagasi andmiseks, samal ajal kui mõned ettevõtjad ja haldusasutused kasutasid neid komplekte jõulukingitustena või aastalõpupreemiatena. Et Slovakkia Riigipangale ei antud eelnevalt nendest vajadustest teada, said paljude turustajate minikomplektid kiiresti otsa. Komisjoni uuringu kohaselt põhjendas 25 % kodanikest minikomplektide ostmata jätmist nende puudumisega[2].

Selleks et hajutada varutud sularaha vahetamist pikemale ajavahemikule, pakkusid mõned kommertspangad 2008. aasta viimaste nädalate jooksul Slovakkia kroonide vahetamist eurodeks ametliku vahetuskursi alusel teenustasuta. Paljud pangad pakkusid ka eritooteid, et saada uusi kliente või innustada juba olemasolevaid kliente hoiustama kodus hoitavat sularaha pangakontol.

Vastavalt komisjoni uuringule, mis tehti kolm päeva enne eurole üleminekut,[3] oli suurel osal Slovakkia kodanikel juba teatud määral euro sularaha: 60 %-l oli euro münte (peamiselt pärit minikomplektidest (53 %) ja eelnevatelt välismaareisidelt (42 %)), samal ajal kui 49 %-l oli euro pangatähti (peamiselt pärit välismaareisidelt (56 %) ja vahetatud mõnes Slovakkia pangas (39 %)).

Eeljaotus ja kaaseeljaotus oli hästi korraldatud. Ettevõtjatele enne eurole üleminekut jagatud sularaha väärtus oli märkimisväärselt suurem kui kolme viimase eurole ülemineku korral. Suur nõudlus Slovakkias euro müntide minikomplektide järele kinnitas, et kodanikele meeldivad esimesed euromündid, millel on nende riiki tähistav külg, ja seda isegi juhul, kui neil on muude riikide käibele lastud euromünte. On oluline komplekteerida piisaval hulgal minikomplekte, et jätkuks kõikidele kodanikele, et nad saaksid tutvuda uue vääringuga enne eurole üleminekut. Et ettevõtjatel on euromünte vaja eurole ülemineku päevast alates raha tagasi andmiseks, tuleks süstemaatiliselt ette näha spetsiaalselt jaemüüjate vajadustele vastavad minikomplektid. Tootmismahu plaanimisel tuleb arvesse võtta ka ettevõtjate ja eri asutuste soovi kasutada mündikomplekte kingitustena. Et hõlbustada väikeste ettevõtjate juurdepääsu euro sularahale, tuleks edaspidi kasutada Euroopa Keskpanga uut lihtsustatud suunist kaaseeljaotuse kohta. |

Paralleelkäibe periood

Paralleelkäibe 16 päeva jooksul (1.–16. jaanuar) olid Slovakkia Riigipank ja kommertspangad avatud valuutavahetuseks peaaegu iga päev (välja arvatud pühapäeval, 11. jaanuaril). Kuni pühapäevani, 4. jaanuarini oli pankade külastajate arv suhteliselt väike, kuid olukord muutus dramaatiliselt 5. jaanuaril, millal paljud inimesed pöördusid puhkuselt tagasi: kodanikud vahetasid ligikaudu 198 000 korda raha või võtsid sularaha pangast teenindusleti kaudu välja ning kokku vahetati ligi 325 miljoni euro väärtuses sularaha, mis on 100 korda rohkem kui 5. jaanuaril 2008. Paralleelkäibe perioodil rahavahetuse aktiivsuselt (168 000 korda) ja vahetatud raha väärtuselt (261 miljonit eurot) teine pangapäev registreeriti 7. jaanuaril.

Kättesaadava teabe kohaselt ei teatanud pangad suurematest probleemidest. Pankade infotehnoloogiliste süsteemide kohandamine viidi lõpule 3. jaanuariks ja kõik pangateenused olid kättesaadavad alates 5. jaanuarist. Tänu põhjalikule ettevalmistusele suutsid pangad toime tulle suure täiendava töökoormusega ja ooteajad olid üldiselt jätkuvalt mõistlikud. Komisjoni uuringu kohaselt kaebas ainult väike hulk inimesi, kes pangas käisid, et järjekorrad olid pikenenud. Seda probleemi nimetati kõige sagedamini 5. jaanuari kohta tehtud küsitlustel, mis on ka mõistetav, sest 5. jaanuar oli paralleelkäibe perioodi kõige tegevusrohkem pangapäev. Ajavahemikul 1.–16. jaanuar vahetasid kodanikud 1 418 000 korda raha või võtsid sularaha pangast teenindusleti kaudu välja, mis on neli korda rohkem kui eelmise aasta 16 esimesel päeval. Kokku vahetati või võeti välja ligikaudu 2,207 miljardit eurot, mis on 2,4 korda rohkem kui ajavahemikul 1.–16. jaanuar 2008.

Kui võrrelda muude riikidega, kes hiljuti võtsid kasutusele euro, on Slovakkia kogemused võrreldavad Küprose kogemustega: mõlemas riigis oli 8 % inimestel probleeme uue vääringu vahetamise või sularaha väljavõtmisega pangast. Malta elanikel oli rohkem probleeme (13 %, peamiselt pikad järjekorrad) ja Sloveenias toimus üleminek kõige ladusamalt (3 %). Füüsilisest isikust ettevõtjatel oli pangas rohkem probleeme kui muude töötajate rühmade esindajatel[4].

Kõigist ligikaudu 2200 Slovakkia sularahaautomaadist sai välja võtta ainult euro pangatähti (peamiselt 10- ja 20-eurosed pangatähed) ja 32 000 kassaterminali töötasid eurodes vahetult pärast 1. jaanuari keskööd. Sularahaautomaatidega oli olukord kriitiline 5. jaanuaril, kui inimesed võtsid välja 2,5 korda suuremas väärtuses sularaha (41 miljonit eurot) kui 5. jaanuaril 2008.

Eurole ülemineku esimestel päevadel läks euro kasutamine maksetes aeglasemalt kui eelmiste üleminekute puhul. Slovakkias maksid 45 % ostjatest 5. jaanuaril eurodes, samal ajal kui Sloveenias oli see number samal päeval 78 % (vt joonis 1). Küprosel ja Maltal, kus kodanikel oli võimalik maksta endises vääringus kuni jaanuari lõpuni, ületas euromaksete osakaal 70 % piiri 4. jaanuaril. 7. jaanuaril, kui enamik slovakke pöördus puhkuselt tagasi, jõudis eurole ülemineku kiirus järele üleminekukiirusele muudes uutes liikmesriikides, kes on euro kasutusele võtnud.

Joonis 1

Euro osakaal kaupluste sularahamaksetest

(ostjate %)

[pic]

Eurole ülemineku aeglasem algus Slovakkias oli tõenäoliselt põhjustatud nii pikast talvepuhkusest (1. ja 6. jaanuar olid riigipühad) kui ka nende jaemüüjate ebaharilikult suurest hulgast, kes andsid 1. ja 2. jaanuaril raha tagasi Slovakkia kroonides (vastavalt 62 % ja 16 %). 3. jaanuarist alates järgis jaemüügisektor Slovakkia ametiasutuste üleskutset ja komisjoni ärgitust anda raha tagasi ainult eurodes: nende sularahatehingute osakaal, kus raha anti tagasi Slovakkia kroonides, vähenes 5. jaanuaril 3 %-le ja oli peaaegu olematu 7. jaanuaril.

Jaemüügisektor sai hästi hakkama suurenenud töökoormusega. Pangad ja ametiasutused julgustasid kodanikke kasutama maksmiseks nende omanduses olevat 5,2 miljonit maksekaarti, et kergendada jaemüügisektori koormat. Neid ülekutseid tegelikult ei järgitud ja keskmiselt vähem kui 2,5 % slovakkidest väitsid, et nad maksis paralleelkäibe perioodil maksekaardiga[5].

Kauplustes oli esimestel jaanuari päevadel märgata teatavaid järjekordi. Enamik jaemüüjaid ei ole teatanud probleemidest sularaha varudega või ringlusest võetud Slovakkia krooni sularaha ladustamisega. Mõnedel maapiirkonnas asuvatel kauplustel oli probleeme pensionäridega, kes üritasid kulutada suure nimiväärtusega euro pangatähti, mida nad olid saanud postkontoritest pensioni väljamaksetena. Pärast selliseid juhtumeid tuletasid Slovakkia ametiasutused ja komisjon meelde, et on oluline maksta pensione ja palku väikese nimiväärtusega euro pangatähtedes[6].

Komisjoni uuringud, mille käigus paluti vastajatel vaadata oma rahakotti, kinnitasid teataval määral aeglasemat üleminekut kui eelmiste üleminekute ajal. Joonisel 2 kujutatud tulemused näitavad, et viis päeva pärast üleminekut olid ligikaudu 56 % slovakkidel ainult või peamiselt euro pangatähed ning ligikaudu 63 % kodanikel olid ainult või peamiselt euro mündid. Sloveenias olid 5. jaanuaril 81 % kodanikel ainult või peamiselt euro pangatähed ja tervelt 88 %-l olid ainult või peamiselt euro mündid. Üleminek Slovakkias kiirenes alates 7. jaanuarist. Üks päev enne paralleelkäibe perioodi lõppu oli 97 % slovakkidel ainult või peamiselt euro pangatähed ja 98 % oli ainult või peamiselt euro mündid.

Joonis 2

Kodanikud, kelle rahakotis olid ainult või peamiselt euro pangatähed

(% üle 15-aastastest elanikest)

[pic]

Enamik jaanuari teises pooles küsitletud slovakkidest (64 %) vastas, et euro müntide eristamine ja kasutamine oli väga lihtne või pigem lihtne. Pärast paralleelkäibe perioodi lõppu arvas sama natuke rohkem sloveene (69 %) ja maltalasi (75 %) ning oluliselt rohkem küproslasi (81 %). Sarnaselt teiste riikidega oli slovakkidel kergem harjuda euro pangatähtedega: 81 % slovakkidest ütles, et euro pangatähti oli lihtne või väga lihtne käsitseda võrreldes 88 % maltalaste, 91 % sloveenlaste ja 95 % küproslastega[7]. Vanemad vastajad ütlesid sagedamini, et neil oli raskusi uue vääringu kasutamisega.

Endise vääringu tagastamine

Märkimisväärne osa ringluses olevaid Slovakkia kroone tagastati enne eurole üleminekut. Ligikaudu pool sellest Slovakkia krooni sularaha väärtusest, mis oli ringluses 2008. aasta septembri keskel (140 miljardit Slovakkia krooni) tagastati enne 31. detsembrit 2008 ning ringlusse jäi 77 miljardit Slovakkia krooni. 2009. aasta jaanuari esimese üheksa päeva jooksul tagastati ligikaudu 30 miljardit Slovakkia krooni ja täiendavad 16 miljardit Slovakkia krooni tagastati enne paralleelkäibe perioodi lõppu. 2009. aasta jaanuari lõpuks oli ringluses ligikaudu 16 miljardit Slovakkia krooni (20 % 2008. aasta lõpus ringluses olnud Slovakkia krooni sularaha väärtusest). Ligikaudu 94 % ringluses olevast Slovakkia krooni sularaha väärtusest oli pangatähtedes ja ainult 6 % müntides.

2009. aasta esimeste kuude jooksul tagastati pankadesse märkimisväärne hulk kaaseeljaotatud euromüntidest: mõned Slovakkia jaemüüjad hindasid valesti oma vajadusi ja taotlesid liiga suures koguses kaaseeljaotust. Pärast jaemüüjate kaebusi pankade sularaha töötlemise kõrgete teenustasude kohta otsustas Slovakkia parlament, et kommertspangad peavad teenustasuta vastu võtma euro sularaha juhul, kui see hoiustatakse pangakontole ajavahemikul 1. märtsist kuni 31. augustini 2009 (hinnanguline aeg, mida on vaja ülemäärase euro sularaha ringlusest tagasivõtmiseks).

Slovakkia krooni pangatähti saab teenustasuta vahetada kõikides kommertspankades kuni 2009. aasta lõpuni ja Slovakkia Riigipank jätkab nende vahetamist teenustasuta tähtajatult. Slovakkia krooni münte saab kommertspankades vahetada kuni 30. juunini 2009 ja Slovakkia Riigipangas kuni 2013. aasta lõpuni.

Eurole üleminek Slovakkias oli hästi ettevalmistatud ja sujuv. Eelnevatest vigadest õppides õnnestus slovakkidel vältida mitmeid probleeme, mis esinesid muudes riikides, kes on euro kasutusele võtnud (nt pikad järjekorrad pankades). Kuigi üleminek sularaha puhul oli alguses natuke aeglasem kui muudes riikides, kes kasutasid ka järsu ülemineku stsenaariumit, on saavutatud tulemused üldiselt väga head. Selleks et kiirendada eurole üleminekut ja seega vähendada jaemüüjate koormat, kes peavad üheaegselt käsitsema kahte vääringut, tuleks 1. jaanuarist alates anda raha tagasi ainult eurodes. Järgmiste üleminekute puhul võiks kaaluda võimalust kehtestada õiguslik keeld kasutada endist vääringut raha tagasiandmiseks (välja arvatud juhul, kui euro kasutamine on füüsiliselt võimatu). Kauplustes sularaha puuduse vältimiseks tuleks palku ja pensione, juhul kui need makstakse välja sularahas, välja maksta peamiselt väikese nimiväärtusega pangatähtedes. Jaemüüjad peaksid üleminekuperioodiks hoolikalt plaanima oma euro sularaha vajadust ja pangad võiksid kaaluda oma teenustasude poliitika kohandamist üleminekust tulenevate erakorraliste asjaoludega. |

HOIDA ÄRA KURITARVITUSI JA OLUKORDI, KUS ELANIKEL TEKIB VÄÄRARUSAAM HINDADE ARENGUST

Slovakkia ametiasutused on võtnud meetmeid alates vabatahtlikest kavadest kuni põhjalike hinnajälgimise süsteemideni, et aidata kaasa hindade stabiilsuse tagamisele ja parandada tarbijate usaldust üleminekuperioodil.

Eetikakoodeksi projektiga liitujad kohustuvad järgima eurole ülemineku reegleid ja mitte kuritarvitama ülemineku aega enda huvides. Projekti logo võis leida ligi 20 000 asutuses (kauplustes, teeninduskohtades, kohalikes ja piirkondlikes haldusasutustes). Kodanikud võisid koodeksiga liitunute ebaõige käitumise korral esitada kaebuse euro kasutuselevõtu küsimuste täievolilisele esindajale, kes uuris kaebusi. Kuni veebruari keskpaigani esitati täievolilisele esindajale ainult neli kaebust: kõik neli kaebust osutusid põhjendamatuteks. Need koodeksiga liitunud, kes oleks koodeksit rikkunud, oleksid võinud kleebise kasutamise õigusese kaotada ja sattuda Slovakkia tarbijateühistu musta nimekirja.

Hindade esitamine nii Slovakkia kroonides kui ka eurodes on kohustuslik 24. augustist 2008 kuni 1. jaanuarini 2010. Seda kontrollib tähelepanelikult Slovakkia kaubandusinspektsioon . Vastavalt komisjoni uuringule arvas kümnest küsitletust üheksa, et hindade kahes vääringus esitamine on kasulik. Enamik vastajatest arvas, et kahes vääringus esitatud hinnad olid alati õigesti esitatud (53 %) ja 31 % arvas, et need olid enamasti õigesti esitatud. Võrreldes muude riikidega, kes on euro hiljuti kasutusele võtnud, olid hindade kahes vääringus esitamisega kõige rohkem rahul Slovakkia vastajad[8].

2009. aasta jaanuari lõpuni tegi Slovakkia kaubandusinspektsioon üle 25 000 kontrolli. Kontrollide tulemused paranesid aja jooksul märkimisväärselt. Sagedamini tuvastati probleeme (nt hindade ainult ühes vääringus esitamine või hindade ebaõige arvutus ja ümardamine eurodes, paralleelkäibe perioodil raha tagasi andmine Slovakkia kroonides ilma kliendi selgesõnalise nõusolekuta) kauplustes ja teeninduskohtades, kus töötas 5 või vähem inimest. Juhul kui teise kontrolli ajal Slovakkia kaubandusinspektsioon tuvastab, et olukord ei ole paranenud, on järgmine samm hoiatuse tegemine ning lõpuks rikkumismenetluse algatamine. 2009. aasta jaanuaris ja veebruaris algatas Slovakkia kaubandusinspektsioon 14 rikkumismenetlust ja kohaldas 3 juhtumi puhul trahve. Eurole ülemineku eeskirjade tõsiste rikkumiste eest võib teoreetiliselt saada trahvi kuni 60 000 eurot.

Lisaks omaalgatuslikele kontrollidele tegi Slovakkia kaubandusinspektsioon ka sihtotstarbelisi kontrolle, mille aluseks olid elanikelt saadud kaebused seoses hindade kahes vääringus esitamist käsitlevate eekirjade ebaõige kohaldamisega või ebatavalise hinnatõusuga. Kõiki kaebusi uuriti põhjalikult: iga hinnamuutust võrreldi pikaajaliste suundumustega ja sama toote hindadega teistes kauplustes ning seda kaaluti laiemat konteksti arvestades (nt sisendite hinnad, maailmaturu arengusuunad). 2009. aasta jaanuaris ja veebruaris esitati Slovakkia kaubandusinspektsioonile 607 kaebust. Hinnatõusu käsitlevast 420 kaebusest oli ainult üks põhjendatud.

Komisjoni soovitusel kontrollis Slovakkia kaubandusinspektsioon korrapäraselt hindasid valdkondades, kus eelmiste üleminekute jooksul oli tuvastatud probleeme (nt restoranid, juuksurisalongid, kohvikud ja autoparklad). Inspektsioon kontrollis hoolikalt valitud autoparklate, autokoolide ja juuksurisalongide hindasid, sest nendes valdkondades oli kohustusliku hindade kahes vääringus esitamise aja algusest saadik tuvastatud hindade märkimisväärne tõus.

Slovakkia kaubandusinspektsiooni kontrolle täiendab Slovakkia tarbijaühistu hinnajälgimise süsteem. Tarbijaühistu avaldas musta nimekirja jaemüüjatest, kes eurole ülemineku ajal tõstsid hindu ega suutnud mõistlikult selgitada hindade muutmist. Veebruari keskpaiga seisuga oli musta nimekirja lisatud 12 ettevõtjat: kõikide nende tegevust kontrollib kaubandusinspektsioon.

Hinnasuundumusi kõikides majandusharudes jälgib korrapäraselt valitsuse loodud spetsiaalne hinnanõukogu . Juhul kui nõukogu jõuab pärast üksikasjalikku uurimist järeldusele, et teatavas valdkonnas on tegemist hindade spekulatiivse tõstmisega, võib ta teha valitsusele ettepaneku reguleerida teatava kauba või teenuse hinda.

Kodanikke teavitatakse korrapäraselt meedia kaudu kontrollide tulemustest ja neid julgustatakse võtma ühendust kaubandusinspektsiooniga või muu tarbijakaitseasutusega, kui nad märkavad eeskirjade eiramist.

Komisjoni uuringu kohaselt oli ligikaudu 56 % slovakkidel (võrreldes 76 % küproslaste ja sloveenide ning 47 % maltalastega) mulje, et hinna ümberarvestamine oli väga sageli, sageli või vähemalt mõnikord ebaõiglane.

Slovakkia on kooskõlas komisjoni soovitustega rakendanud laiaulatuslikke meetmeid, et vältida põhjendamatut hinnatõusu ja väärarusaamasid hindade arengust[9]. Ametiasutused peaksid tagama, et kõiki kodanike kaebusi uuritakse põhjalikult ja et hindade kahes vääringus esitamise ajavahemiku lõpus pöörataks erilist tähelepanu hinnasuundumustele. |

HINNASUUNDUMUSED JA HINNATAJU EUROLE ÜLEMINEKU AJAL

Hinnasuundumused

2008. aastal mõjutasid hinnasuundumusi Slovakkias tugevalt nii sise- kui ka välistegurid. 2008. aastal oli aastane THHI inflatsioon keskmiselt 3,9 % võrreldes 1,9 %-ga 2007. aastal. THHI inflatsiooni 2007. aasta keskel alanud tõususuundumus jätkus ning aastane THHI inflatsioon suurenes järkjärguliselt koos 2008. aasta esimeses pooles tõusvate toiduaine- ja energiahindadega. Pärast seda, kui aastane THHI inflatsioon jõudis 2008. aasta septembris haripunkti (4,5 % aastas), hakkas see 2008. aasta viimastel kuudel langema.

2008. aasta septembris alanud inflatsiooni vähenemise põhjustasid peamiselt soodsa üldmõju tagajärjel langevad toiduaine- ja energiahinnad ja rahvusvahelistel turgudel langevad toiduaine- ja energiahinnad. Kuid inflatsiooni vähenemist korvas osaliselt tubaka ja kütte hindade suurenev osa inflatsioonist. Tubakahind hakkas tõusma oktoobris ja see peegeldas 2008. aasta algusest sigarettidele kehtestatud kõrgema aktsiisi hilinenud mõju. Kütte hindade tõus oli põhjustatud 2008. aasta kolmandas kvartalis reguleeritud hindade järsust tõusust, mis omakorda tulenes 2008. aasta esimeses pooles tõusnud gaasihindadest. Vaatamata vahetuskursi tugevnemisele 2008. aasta esimeses pooles, suurenes 2008. aasta teises pooles mõningal määral tööstuskaupade (v.a energiakaubad) hindade osa inflatsioonist.

Aastane THHI inflatsioon langes 2009. aasta jaanuariks 2,7 %-le aastas ja 2009. aasta veebruariks 2,4 %-le aastas, mis peegeldas oodatud toiduaine- ja energiahindade tõusu aeglustumist. Komisjoni 2009. aasta jaanuari prognoosi kohaselt suruvad 2009. aastal langevad toiduaine- ja energiahinnad tõenäoliselt keskmise inflatsiooni alla 3 %, kuid 2010. aastal võivad tõusvad energia- ja teenuste hinnad kaasa tuua THHI inflatsiooni järjekordse tõusu 3,5 %-le.

Esialgsete arvutuste kohaselt oodatakse, et eurole ülemineku (ühekordne) kogumõju koguinflatsioonile ülemineku ajal ja vahetult pärast seda saab olema kuni 0,3 protsendipunkti[10].

Hinnataju

Komisjoni uuringu kohaselt arvas enamik slovakke, et euro kasutuselevõtul oli positiivne mõju hindadele: 42 % arvas, et see aitab säilitada hindade stabiilsust, samal ajal kui ainult 19 % (võrreldes 66 % küproslaste, 52 % sloveenide ja 37 % maltalastega) oli mures, et euro suurendab inflatsiooni[11]. Slovakkide positiivseid arvamusi eurole ülemineku tõttu hindadele avalduva positiivse mõju kohta peegeldasid ka tajutava inflatsiooni mõõtmise tulemused.

Viimastel aastatel on Slovakkia tajutav inflatsioon üldiselt järginud sama suundumust kui THHI inflatsioon. Kuid senini tugev seos kahe näitaja vahel (0,9 ajavahemikul 2004–2007) nõrgenes teataval määral 2008. aastal (0,67-le), kui 2008. aasta tegeliku inflatsiooni suurenemisega kaasnes tajutava inflatsiooni veelgi järsem kasv. Seejärel langes tajutav inflatsioon järsult, samal ajal kui tegelik inflatsioon stabiliseerus. Enamikus ELi liikmesriikides aga tajutakse inflatsiooni kõrgemana, kui see tegelikult on, ja see võib vähemalt osaliselt olla seotud tõsiasjaga, et eelmise perioodi kõrged toorainehinnad maailmaturul mõjutasid märkimisväärselt tajutavat inflatsiooni.

Komisjoni tarbijaküsitluse jaanuarit käsitlevad andmed näitavad, et eurole üleminek ei ole mõjutanud tajutavat inflatsiooni. Tajutav inflatsioon langes jätkuvalt ja jõudis jaanuaris 21,7 protsendipunktini (võrreldes detsembri 25,6 protsendipunktiga). Veebruaris langes tajutav inflatsioon täiendavalt 18,7 protsendipunktini. Langeva THHI inflatsiooni kontekstis on tõesti keeruline eristada eurole ülemineku mõju tajutavale inflatsioonile.

Joonis 3

Tajutav ja tegelik inflatsioon

(%)

[pic]

EUROLE ÜLEMINEKUT JA ELANIKE SUHTUMIST KÄSITLEV TEAVITUSKAMPAANIA

Euro kasutuselevõtu teavituskampaania algas 2007. aastal, kui käivitati riiklik euro veebisait ja tasuta teabeliin ning korraldati seminare ja konverentse. Laiaulatuslik teavituskampaania algas 2008. aasta kevadel.

Kampaania eesmärk oli Slovakkia kodanike õigeaegne ja põhjalik teavitamine eurole ülemineku peamiste tegurite küsimuses. Keskselt korraldatud massimeediakampaania televisioonis, raadios ja trükimeedias kestis 2008. aasta märtsist kuni 2009. aasta veebruarini. Kampaaniale lisaks jagati kõikidele majapidamistele massiliselt trükiseid ja eurokalkulaatoreid, ajakohastati pidevalt veebisaiti (mida massiliselt külastati), korraldati koolides ja ajakirjanikele eriprojekte, käivitati programm „Koolita koolitajat” ja eurot tutvustav buss jagas ajakohastatud teavet äärealadel. 2008. aasta septembris toimunud laiaulatuslik konverents euro teemal, mille korraldasid riiklikud ametiasutused, Euroopa Keskpank ja komisjon ühiselt, märkis eurokampaania viimase, kõige intensiivsema etapi algust. Kampaania kõrghetkeks olid 1. jaanuaril 2009 toimunud pidustused. Kogu kampaania jooksul pöörasid Slovakkia ametiasutused erilist tähelepanu konkreetsetele sihtrühmadele (lapsed ja noored, vanemad inimesed, puudega inimesed, etnilised vähemused jne) ning pakkusid neile spetsiaalselt kohandatud teabevahendeid, et selgitada eurole ülemineku peamisi samme ja etappe.

Komisjon toetas kampaaniat tehnilistes küsimustes ja rahaliselt. Siia hulka kuulus trükiste ja reklaammaterjalide pakkumine ning näituste, ajakirjanikele mõeldud seminaride ja arvamusküsitluste korraldamine. Eri toetuste kaudu rahastas komisjon osa teabevahetusega tegelevate töötajate palgakulust, meediakampaaniast, riikliku teabeliini ja veebisaidiga seotud kuludest, koolidele mõeldud projektist, teabelevitajate programmist, eurokalkulaatoritest ja eurot tutvustavast bussist.

Slovakkia eksperdid osalesid komisjoni ja Euroopa Pettustevastase Ameti, Euroopa Keskpanga ning Euroopa Politseiameti korraldatud teabe- ja koolitusprogrammides, et tutvuda korra ja meetmetega, mis aitavad hoida ära euro võltsimist.

Euroopa Keskpank tutvustab koos Slovakkia riigipangaga üldsusele ja ka ametialaselt sularahaga kokkupuutuvatele inimestele eurole ülemineku korda ning euro pangatähtede välimust ja turvaelemente.

Eurot käsitlevat riiklikku kampaaniat saab pidada edukaks: Eurobaromeetri 2009. aasta jaanuari uuringu kohaselt arvas 90 % slovakkidest, et neid on väga hästi või hästi teavitatud ning peaaegu 84 % oli suhteliselt või väga rahul riiklike ametiasutuste esitatud teabega. See panustas kindlasti üleminekut käsitleva üldise arvamuse kujunemisse: kümnest slovakist üheksa pidas üleminekut sujuvaks ja tõhusaks. Meedia oli enamiku kodanike (93 %) jaoks selgelt peamine teabeallikas, sellele järgnes Slovakkia Riigipank (20 %). Ligikaudu 90 % vastajatest ütles, et nad on näinud eurot käsitlevaid teleklippe: enamik pidas teleklippe väga või suhteliselt kasulikeks. Peaaegu kõik slovakid ütlesid, et nad said eurokalkulaatori (95 %) ja ligikaudu kaks kolmandikku pidas seda kasulikuks. Rahuldamata teabevajaduste küsimusele vastas ligikaudu 31 % slovakke, et nad tahaksid rohkem teada euro pangatähtede ja müntide turvaelementide kohta (kümnest vastajast neli ei suutnud uuringu toimumise ajal nimetada ühtegi turvaelementi), 22 % tahtis rohkem teada hindade õiglase ümardamise kohta ning 19 % soovis rohkem teavet selle kohta, kuidas vältida petta saamist valuuta konverteerimisel.

Hästi hallatud teabekampaania Slovakkias aitas kaasa sujuva eurole ülemineku tagamisele. Kampaania oli kõikehõlmav: selle ajal pöörati tähelepanu kõikidele sihtrühmadele, sealhulgas vähemustele ja inimestele, kellel on teabe osas erivajadused. Ametiasutused peaksid pöörama tähelepanu kodanike rahuldamata teabevajadustele ja pakkuma täiendavat teavet euro sularaha turvaelementide kohta ning tegelema õiglase hinnakujundusega ja sellega seotud hirmudega.

[1] Euroopa Keskpanga suunis (EKP/2008/4), 19. juuni 2008, millega muudetakse suunist EKP/2006/9 euro sularahavahetuse teatud ettevalmistuste kohta ning euro pangatähtede ja müntide eeljaotuse ja kaaseeljaotuse kohta väljaspool euroala.

[2] Eurobaromeetri kiiruuring nr 259, 2009. aasta jaanuar.

[3] Eurobaromeetri kiiruuring nr 255, 2009. aasta jaanuar.

[4] Eurobaromeetri kiiruuring nr 259, 2009. aasta jaanuar.

[5] Eurobaromeetri kiiruuring nr 255, 2009. aasta jaanuar.

[6] Maapiirkondades asuvatel kauplustel on panka minek keerulisem, mistõttu võib neil raha tagasi andmiseks mõeldud sularaha ruttu otsa lõppeda.

[7] Eurobaromeetri kiiruuring nr 259, 2009. aasta jaanuar.

[8] Eurobaromeetri kiiruuring nr 259, 2009. aasta jaanuar.

[9] Komisjoni soovitus eurole üleminekut hõlbustavate meetmete kohta, ELT L 23, 26.1.2008, lk 30.

[10] Eurostat: eurole üleminek ja inflatsioon Slovakkias, 23. märts 2009.

[11] Eurobaromeetri kiiruuring nr 259, 2009. aasta jaanuar.