P9_TA(2021)0347

Vana maailmajao vananemine ning 2020. aasta järgse vananemispoliitikaga seotud võimalused ja väljakutsed

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2021. aasta resolutsioon vana maailmajao vananemise ning 2020. aasta järgse vananemispoliitikaga seotud võimaluste ja väljakutsete kohta (2020/2008(INI))

(2022/C 99/13)

Euroopa Parlament,

— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 6, 153, 156 ja 174,

— võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „põhiõiguste harta“), eriti selle artikleid 21, 23, 24, 25, 26, 31, 32, 33, 34 ja 35,

— võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni,

— võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsust, milles kinnitatakse, et vanuse alusel mittediskrimineerimine põhimõte on osa ELi õiguse üldpõhimõttest kui võrdse kohtlemise erijuhtum (1),

— võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2010. aasta järeldusi aktiivsena vananemise kohta,

— võttes arvesse nõukogu 9. septembri 2020. aasta järeldusi eakate inimõiguste, osaluse ja heaolu kohta digiajastul,

— võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke,

— võttes arvesse 8.–12. aprillil 2002. aastal toimunud teisel ÜRO ülemaailmsel vananemisküsimusi käsitleval assambleel vastu võetud poliitilist deklaratsiooni ja Madridi rahvusvahelist vananemisalast tegevuskava,

— võttes arvesse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni vananemise teemalisel neljandal ministrite konverentsil Lissabonis 22. septembril 2017. aastal vastu võetud deklaratsiooni „A Sustainable Society for all Ages: Realizing the potential of living longer“ (Kõigi vanuserühmade jaoks kestlik ühiskond: pikema eluea potentsiaali realiseerimine),

— võttes arvesse ÜRO sõltumatu eksperdi aruannet koroonaviirushaiguse (COVID-19) mõju kohta eakate kõigi inimõiguste kasutamisele, mida tutvustati 21. juulil 2020 ÜRO Peaassamblee 72. istungjärgul,

— võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast,

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2011. aasta otsust nr 940/2011/EL aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012) kohta (2), ja komisjoni sama küsimust käsitlevat 6. septembri 2010. aasta teatist (COM(2010)0462),

— võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2016. aasta soovitust „Oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele“ (3),

— võttes arvesse nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitust võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (4),

— võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni naiste rolli kohta vananevas ühiskonnas (5) ja 15. novembri 2018. aasta resolutsiooni hooldusteenuste kohta ELis soolise võrdõiguslikkuse parandamiseks (6),

— võttes arvesse oma 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni demograafiliste probleemide ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta (7),

— võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni vaesuse sooliste aspektide kohta (8),

— võttes arvesse oma 13. septembri 2016. aasta resolutsiooni töö- ja eraelu tasakaalu soodustavate tingimuste loomise kohta tööturul (9),

— võttes arvesse oma 14. juuni 2017. aasta resolutsiooni vajaduse kohta koostada ELi strateegia soolise pensionilõhe kaotamiseks ja ärahoidmiseks (10),

— võttes arvesse oma 14. novembri 2017. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika vahendite kasutuselevõtmise kohta piirkondades, et tegeleda demograafiliste muutustega (11),

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi 28. märtsil 2019. aastal esimesel lugemisel vastu võetud seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm „Erasmus+“ ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1288/2013 (12),

— võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (13), millega kehtestatakse põhimõte, et kedagi ei tohi töö saamisel ja kutsealale pääsemisel usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerida,

— võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2008. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (COM(2008)0426) ja Euroopa Parlamendi 2. aprilli 2009. aasta seisukohta selle ettepaneku kohta (14);

— võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatist „Euroopa demograafiline tulevik – kuidas teha väljakutsest võimalus“ (COM(2006)0571),

— võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 2006. aasta aruannet pealkirjaga „Euroopa majandus – vananemise mõju avaliku sektori kulutustele: pensioni-, tervishoiu-, pikaajalise hoolduse, haridus- ja töötuseraldiste prognoos Euroopa Liidu 25 liikmesriigis (2004–2050)“,

— võttes arvesse komisjoni ja sotsiaalkaitsekomitee 7. oktoobri 2014. aasta aruannet tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogule pealkirjaga „Pikaajalise hoolduse vajadust arvestav piisav sotsiaalkaitse vananevas ühiskonnas“,

— võttes arvesse komisjoni 26. aprilli 2017. aasta teatist „Algatus lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalustamiseks“ (COM(2017)0252),

— võttes arvesse komisjoni 24. november 2017. aasta aruannet „The 2018 Ageing Report: Underlying Assumptions & Projection Methodologies“ (2018. aasta rahvastiku vananemise aruanne. Lähte-eeldused ja prognoosimismetoodika),

— võttes arvesse komisjoni 25. mai 2018. aasta aruannet pealkirjaga „The 2018 Ageing Report: Economic & Budgetary Projections for the 28 EU Member States (2016–2070)“ (2018. aasta rahvastiku vananemise aruanne. Majandus- ja eelarveprognoosid Euroopa Liidu 28 liikmesriigis (2016–2070)),

— võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2020. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0152),

— võttes arvesse komisjoni 17. juuni 2020. aasta aruannet demograafiliste muutuste mõju kohta (COM(2020)0241),

— võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 1. aprilli 2002. aasta aruannet „Active Ageing: A Policy Framework“ (Aktiivsena vananemise poliitikaraamistik),

— võttes arvesse WHO 1. oktoobri 2007. aasta aruannet „Global Age-Friendly Cities: A Guide“ (Eakatesõbralikud linnad kõikjal maailmas. Juhend),

— võttes arvesse WHO 30. septembri 2015. aasta aruannet vananemise ja tervise kohta,

— võttes arvesse WHO vananemise ja tervise ülemaailmset strateegiat ja tegevuskava 2016–2020 ning ÜRO otsust kuulutada aastad 2021–2030 tervislikult vananemise kümnendiks,

— võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 16. detsembri 1991. aasta resolutsiooniga 46/91 vastu võetud ÜRO põhimõtteid eakate isikute kohta,

— võttes arvesse ülemaailmset vananemisindeksit 2015 (Global AgeWatch Index 2015),

— võttes arvesse ÜRO 2019. aasta aruannet maailma rahvastiku vananemise kohta,

— võttes arvesse asjaolu, et aktiivsena vananemine on üks strateegia „Euroopa 2020“ põhielemente,

— võttes arvesse jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetavat Euroopa oskuste tegevuskava,

— võttes arvesse Ühendkuningriigi 2010. aasta võrdõiguslikkuse seadust, millega muudetakse ebaseaduslikuks inimeste diskrimineerimine soovahetuse, seksuaalse sättumuse ja soo alusel,

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1158, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalu ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2010/18/EL (15) (töö-ja eraelu tasakaalustamise direktiiv),

— võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

— võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust,

— võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust, mis on esitatud muudatusettepanekutena,

— võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A9-0194/2021),

Üldised märkused

A. arvestades, et Euroopa elanikkonna vananemine on demograafiline nähtus, mida iseloomustab nii vähenev sündimus kui ka suremus ning keskmise eeldatava eluea pikenemine;

B. arvestades, et ELi rahvaarv väheneb; arvestades, et kui 1960. aastal moodustasid ELi elanikud 13,5 % maailma rahvastikust, siis 2018. aastal oli nende osakaal 6,9 % ning 2070. aastal on see eeldatavalt umbes 4 % (16); arvestades, et see kahanemine seondub muu hulgas sündimuse vähenemisega ELis võrreldes teiste maailma piirkondadega, ning tulemuseks on rahvastiku vananemine, mis mõjutab vanuselist jaotust ja eri vanusegruppide suhtelist osakaalu ning demograafilise püramiidi kuju muutumist senisele vastupidiseks; arvestades, et demograafiline üleminek on universaalne nähtus ja ELi vähenev osa maailma rahvastikust peegeldab selle ülemaailmse protsessi teistega võrreldes varasemat algust (17); arvestades, et vanemaealiste inimeste aktiivset osalemist ühiskonnas ei tohiks alahinnata; arvestades, et üle 20 % 65–74-aastastest ja umbes 15 % inimestest vanuses 75+ osaleb ametlikus ja/või mitteametlikus vabatahtlikus tegevuses (18);

C. arvestades, et praegune demograafiline olukord mõjutab tõsiselt ELi sotsiaalset, majanduslikku ja territoriaalset ühtekuuluvust; arvestades, et ELile on oluline integreerida demograafilised küsimused kõigisse oma tegevuspoliitikatesse; arvestades, et tööealine elanikkond (15–64-aastased inimesed) väheneb eeldatavasti oluliselt – 333 miljonilt 2016. aastal 292 miljonile 2070. aastal; arvestades, et prognooside kohaselt moodustavad 2100. aastaks 80+ vanuses inimesed 14,6 % elanikkonnast (19);

D. arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on üks ELi põhiväärtusi, mida tunnustatakse aluslepingutes ja põhiõiguste hartas ning mida EL on kohustunud kogu oma tegevuses järgima;

E. arvestades, et pikaealisus on märkimisväärne kollektiivne saavutus, mida toetavad suured edusammud majanduslikus ja sotsiaalses arengus ja tervishoius, mis on oluliselt parandanud elukvaliteeti ja aidanud pikendada meeste ja naiste keskmist eluiga 10 aasta võrra viimase 50 aasta jooksul; arvestades, et aastateks 2016–2070 prognoositakse eeldatava eluea pikenemist meestel 78,3 aastalt 86,1 aastale ja naistel 83,7 aastalt 90,3 aastale; arvestades, et keskmise eeldatava eluea pikenemist tuleb igas olukorras lugeda tsivilisatsiooni arengu teguriks ja mitte kunagi piiranguks; arvestades, et 2018. aastal oli tervena elatud aastate hinnanguline arv naistel 64,2 aastat ja meestel 63,7 aastat (20); arvestades, et eeldatava eluea ja tervena elatud aastate vaheline erinevus on murettekitav ja selle küsimusega tuleks kiiremas korras tegeleda;

F. arvestades, et pikem ja tervislikum elu on väärtuslik nii üksikisikute kui ka ühiskondade jaoks, ning see loob uusi võimalusi vanemaealiste inimeste kaasamiseks ja osalemiseks majandus- ja ühiskonnaelus; arvestades, et sotsiaalne kaasamine vanemas eas parandab omakorda inimeste tervist ja heaolu; arvestades, et on olemas seos pikaealisuse ja sotsiaalse staatuse vahel; arvestades, et osalemine erinevates ühiskondlikes tegevustes, näiteks vabatahtlikus tegevuses, sportimises või huvitegevuses, ning regulaarne suhtlemine pere või sõpradega mõjutab tihtipeale vanurite üldist terviseseisundit ja kaitseb neid üksinduse eest;

G. arvestades, et ELi elanikkonna loomulik iive on alates 2012. aastast olnud negatiivne – nii registreeriti 2019. aastal 4,7 miljonit surma ja ainult 4,2 miljonit sündi; arvestades, et sündimuskordaja ELis väheneb ja 2018. aastal langes see 1,55-ni; arvestades, et see on seotud mitmesuguste teguritega, sealhulgas parema tervise ja kõrgema haridustasemega (21), aga ka üldise sotsiaal-majandusliku olukorraga, sealhulgas ebakindluse ja sissetulekute devalveerumisega, mis mõjutab kõiki elanikerühmi ja eriti noori, eeskätt nende elukvaliteeti, töö- ja eraelu tasakaalu ning etteplaneerimist; arvestades, et keskpikas ja pikas perspektiivis võivad demograafilised muutused avaldada mõju ELi majanduslikule ja sotsiaalsele kestlikkusele; arvestades, et kvaliteetsete avalike teenuste kättesaadavus on elukvaliteeti otsustavalt mõjutav tegur; arvestades, et demograafiliste muutuste majanduslik ja sotsiaalne mõju viitab vajadusele tugevdada sotsiaalkindlustus- ja tervishoiusüsteeme;

H. arvestades, et mõned uuringud viitavad võimalusele, et sündimuskordajat mõjutavad positiivselt meetmed, mis toetavad paremaid töövõimalusi, inimväärseid töö- ja elamistingimusi, paindlikku töökorraldust, korralikke peretoetusi ja rahalist toetust emadele, isa- ja vanemapuhkust, kvaliteetset lastehoidu varasest east alates ning hoolduskohustuste võrdsemat jagamist meeste ja naiste vahel;

I. arvestades, et osalise tööajaga töötamise määr on naistel kõrgem (31,3 %) kui meestel (8,7 %) ja see mõjutab ka vanemaid naisi (näitaja on vastavalt 49,8 % vanemate meeste ja 64,1 % vanemate naiste puhul); arvestades, et ELi 28 liikmesriigis oli 2018. aastal tavapäraste töötundide arv 65–74-aastastel meestel keskmiselt 30,3 tundi nädalas ja samaealistel naistel 24,1 tundi nädalas, ning arvestades, et meeste tööelu kestuseks loetakse keskmiselt 38,6 aastat, samas kui naiste puhul on see 33,7 aastat (22);

J. arvestades, et soolise tööhõivelõhe kõrvaldamise tingimuseks on põhiliste sotsiaalõiguste tagamine ja peamiste sotsiaalteenuste osutamine;

K. arvestades, et 55–64-aastaste naiste tööhõive määr on madalam kui meestel (naistel 52,4 %, meestel 65,4 %) ning nad on suure tõenäosusega koduste mitteametlike hooldusteenuste pakkujad (23);

L. arvestades, et beebibuumi põlvkonna pensioniikka jõudmisega väheneb ELis aastatel 2005–2030 tööealiste (15–64-aastaste) inimeste arv 20,8 miljoni võrra, mis suurendab liikmesriikide tervishoiu- ja pensionisüsteemide koormust; arvestades, et 2100. aastaks peaks sõltuvusmäär jõudma 57 %-ni, mis on ligi kaks korda suurem kui 2019. aastal (31 %);

M. arvestades, et mediaanvanus ELi 28 liikmesriigis on tõusnud 38,3 aastalt 2001. aastal 43,1 aastale 2018. aastal (24); arvestades, et 2018. aastal oli 19 % ELi kodanikest 65-aastased või vanemad, ning arvestades, et ELi, riiklikul ja piirkondlikul tasandil poliitiliste otsuste tegemisel tuleks nende vajadusi arvesse võtta;

N. arvestades, et eluga käivad kaasas muutused, näiteks võib kaotada elukaaslase, sõbrad või sugulased, tervis võib halveneda ning harjumused, tööelu ja rahaline seis muutuda; arvestades, et sotsiaalne tõrjutus ja sotsiaalne eraldatus mõjutavad eriti vanemaealisi; arvestades, et ELis kogeb sotsiaalset eraldatust üha enam täiskasvanuid (75 miljonit inimest ehk 18 % elanikkonnast); arvestades, et sotsiaalse eraldatuse risk on kõige suurem vanemaealiste seas, samas kui üksindustunne on kõige levinum 26–45-aastaste vanuserühmas (25);

O. arvestades, et üle 50 % alla 65-aastastest hooldajatest ühendab hoolduskohustused töötamisega; arvestades, et nagu komisjon on märkinud, on hoolduskohustused üks peamisi põhjusi, miks naised suhteliselt vähem tööturul osalevad, ja seda seetõttu, et nad vähendavad oma tööaega või loobuvad üldse palgatööst, mis tähendab Euroopa jaoks 370 miljardi euro suurust kahju aastas; arvestades, et hinnangute kohaselt teevad ELis 80 % kogu hooldustööst mitteametlikud hooldajad, kellest enamik (75 %) on naised, mis viitab soolisele ebavõrdsusele hoolduse valdkonnas ja mõjutab tugevalt ka soolist pensionilõhet; arvestades, et mitteametlike hooldajate osutatav hooldus on ametliku töölepingu puudumise korral eriti problemaatiline, kuna see jätab nad tööturult välja ja võtab neilt võimaluse oma tegevust seadustada; arvestades, et sedalaadi olukorral on kahesugune negatiivse mõju, kus ühelt poolt on need mitteametlikud hooldajad (enamasti naised) reeglina madala palgaga, neil puudub sotsiaalkaitse, nad ei maksa sotsiaalmakseid ja ei saa seetõttu tööea lõppedes üldse pensioni või saavad ainult miinimumpensioni, ja teiselt poolt on selline olukord kahjulik riigile ja selle asjaomastele institutsioonidele, kes jäävad ilma tööandjate ja töötajate makstavatest sotsiaalmaksetest ja maksudest;

P. arvestades, et puuetega inimesed või etnilisse, rassilisse, keelelisse, seksuaalsesse või muusse vähemusse kuuluvad igas vanuses inimesed on varjanud või varjavad osaliselt oma identiteeti hülgamise või väärkohtlemise hirmu või riski tõttu; arvestades, et puuetega või erineva rassilise, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste iseärasuste, keele või seksuaalse sättumusega vanemaealised puutuvad rohkem kokku diskrimineerimise, häbistamise ja nende nõusolekut eiravate menetlustega ning on suuremas sotsiaalse tõrjutuse ohus;

Q. arvestades, et COVID-19 kriis mõjutab oluliselt ka demograafiat; arvestades, et paljud vanemaealised on surnud ja nagu mõned uuringud näitavad, on koroonaviirus avaldanud märkimisväärset mõju ELi rahvastikusuundumustele, näiteks eeldatava eluea alanemise ja pereplaneerimise vähenemise näol;

R. arvestades, et meie vananemispoliitika väljatöötamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta sooliste erinevuste mõju tervisele ja sotsiaal-kultuuriliste teguritega seotud tervisealast ebavõrdsust; arvestades, et teatavad vanusega seotud haigused ja seisundid, näiteks depressioon või südame-veresoonkonna haigused mõjutavad naisi ja mehi erinevalt; arvestades, et teatavad haigused ja seisundid, näiteks Alzheimeri tõbi või dementsus, rinnavähk, uriinipidamatus, osteoporoos ja osteoartriit mõjutavad naisi rohkem kui mehi; arvestades, et selliste seisundite levimus meie vananevas ühiskonnas suureneb;

S. arvestades, et demograafilised muutused mõjutavad riike ja piirkondi erinevalt, nende mõju on suurem juba niigi mahajäänud piirkondades, ning see süvendab senist territoriaalset ja sotsiaalset ebavõrdsust veelgi; arvestades, et maapiirkondi, kaugeid ja äärepoolseimaid piirkondi, sealhulgas saari, mõjutab rahvastikukadu kõige enam, kusjuures nendest piirkondadest lahkuvad peamiselt noored ja naised, mille tulemusena suureneb seal elavate eakate osakaal, ja see võib suurendada sotsiaalse eraldatuse ohtu; arvestades, et mõnes piirkonnas on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse oht maaelanikkonnale vähem tõenäoline kui linnaelanikele (26);

T. arvestades, et eakate (80-aastased ja vanemad) arv kasvab ELis aastatel 2010–2030 57,1 % võrra (27) ja see mõjutab oluliselt sotsiaalkindlustussüsteeme;

U. arvestades, et COVID-19 kriisist tulenevad liikumispiirangud ja majanduslangus on ebaproportsionaalsel määral mõjutanud naisi hoolduskohustuste ebavõrdse jagamise, valdkondliku spetsialiseerumise ja suurenenud perevägivalla tõttu;

V. arvestades, et aastatel 2000–2015 kasvas üle 60-aastaste arv linnades 68 % ja maapiirkondades 25 % võrra;

W. arvestades, et Euroopa ruumilise planeerimise vaatlusvõrgustiku prognoosi kohaselt kasvab Euroopa linnastute elanikkond 2050. aastaks 24,1 miljoni inimese võrra ning moodustab ligi poole kogu ELi elanikkonnast, samas kui maapiirkondade elanikkond väheneb 7,9 miljoni inimese võrra;

X. arvestades, et vanematel naistel on tavaliselt vanemate meestega võrreldes suuremad raskused juurdepääsul sellistele põhikaupade ja -teenustele nagu tervishoiuteenused, pikaajaline hooldus ja inimväärne eluase, ning et seda põhjustavad mitmed tegurid, näiteks sooline palga- ja pensionilõhe, naiste pikem eluiga ja üksi elavate vanemate naiste suurem osakaal (28);

Y. arvestades, et tõenäoliselt on eakate juurdepääs internetile rohkem piiratud ning nende teadmised ja teadlikkus olemasolevatest ja kujunemisjärgus tehnoloogiatest väiksemad; arvestades, et põhilisi digioskusi omab vaid 35 % 55–74-aastastest inimestest, võrreldes 82 %-ga 16–24-aastaste osas (29), ning seetõttu on eakad tõrjutuse, sealhulgas digitaalse tõrjutuse suhtes kaitsetumad; arvestades, et eakate sotsiaalset ja digitaalset tõrjutust on süvendanud liikumispiirangud ja sotsiaalsed meetmed, mida liikmesriigid on COVID-19 pandeemia tõttu võtnud; arvestades, et tõketeta ja kasutajasõbralikud tehnoloogiad võivad aidata neid probleeme lahendada; arvestades, et 2020. aastal käsitles nõukogu seda probleemi ning avaldas oma järeldused eakate inimõiguste, osaluse ja heaolu kohta digiajastul;

Z. arvestades, et kiire rahvastikukao ja vananemise tõttu vähenes aastatel 1998–2018 mõnede ELi piirkondade rahvaarv kuni 15 %; arvestades, et kiired demograafilised muutused toovad kaasa ebaproportsionaalselt suured kohanemiskulud; arvestades, et peaaegu kaht kolmandikku kiiresti kahaneva elanikkonnaga piirkondadest iseloomustab madal SKP elaniku kohta (30); arvestades, et rahvastiku vananemine toob kaasa tööealise elanikkonna kahanemise ning võib põhjustada omavalitsuste ja külade hääbumise kogu ELis; arvestades, et omavalitsuste ja külade liitmise või nende teiste omavalitsuste või linnadega liitmise otsused võivad samuti tuua kaasa omavalitsuste ja külade lõpliku kadumise;

AA. arvestades, et igasugune demograafiliste võimaluste ja probleemidega tegelev poliitika peab lähtuma kaasavast, õigustel ja tõenditel põhinevast inimkesksest käsitlusest, toetama võrdõiguslikkuse (eriti soolise võrdõiguslikkuse) ja mittediskrimineerimise põhimõtteid ning kaitsma naiste õigusi, sealhulgas nende seksuaal- ja reproduktiivõigusi ning majanduslikke õigusi; arvestades, et demograafiliste probleemide lahendamisel ei tohi mingil juhul kahjustada üksikisiku reproduktiivset sõltumatust; arvestades, et seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu teenuste ning kaupade kättesaadavus on füüsilise, vaimse ja sotsiaalse heaolu jaoks hädavajalik;

AB. arvestades, et mõnes liikmesriigis kaldutakse demograafilisi muutusi kasutama seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu ning seonduvate õiguste vähendamiseks, aidates sellega kaasa isikuvabaduste piiramisele; arvestades, et kõik demograafilisi muutusi käsitlevad poliitikameetmed peavad põhinema õigustel, olema inimkesksed, kohandatud ja tõenduspõhised ning toetama seksuaal- ja reproduktiivõigusi;

AC. arvestades, et liidu tegevuspoliitika ja meetmed vananemispoliitika ja demograafiliste muutuste valdkonnas peavad olema igati kooskõlas ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegiaga aastateks 2020–2025; arvestades, et demograafilised probleemid on tihedalt seotud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisega, mis peaks kajastuma asjakohastes poliitilistes lahendustes;

AD. arvestades, et ajakasutuse statistika näitab kogu Euroopas hooldustöö sooliselt ebavõrdset jagunemist; arvestades, et kuigi hoolekande- ja sotsiaalteenuste ulatus ning naiste mitmesuguse aktiivsuse määrad riigiti tunduvalt erinevad, langeb naistele ebaproportsionaalselt suur osa hoolduskoormusest ning see mõjutab tugevasti nende tegevust tööturul ja viljakusega seotud valikuid;

AE. arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata kõrges vanuses inimestele, vajaduse korral aidata neid, kes enam ise toime ei tule ja mitte jätta neid eraldatuse seisundisse;

AF. arvestades, et vaesusriskiga üle 65-aastaste ja vanemate pensionäride osakaal ELis on alates 2013. aastast järk-järgult tõusnud;

AG. arvestades, et eakad inimesed panustavad ühiskonda ja on seda teinud ka COVID-19 pandeemia ajal, nii töötajate, hooldajate kui ka vabatahtlikena; arvestades, et näiteks paljud eakad meditsiinitöötajad on pensionipõlvest tagasi pöördunud, et aidata kaasa pandeemia ohjeldamisele; arvestades, et mitteametlikud hooldajad, kes on enamasti naised, on suurendanud pingutusi, et hüvitada pandeemia ajal vähenenud haridus-, lastehoiu- ja pikaajalise hoolduse teenuste kättesaadavust;

AH. arvestades, et vananev elanikkond võib olla maapiirkondade kohalike traditsioonide, toidu ja eluviiside alaste teadmiste allikas, mida omakorda saab kasutada kohaliku turismi ja ettevõtluse arendamiseks;

AI. arvestades, et peagi valmivas maapiirkondade pikaajalises visioonis antakse ülevaade ELi strateegiast, mille eesmärk on vähendada demograafiliste muutuste mõju meie sotsiaal-majanduslikule olukorrale;

AJ. arvestades, et uue põlvkonna pealekasv on üks ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) 2020. aasta järgseid erieesmärke; arvestades, et teadmussiire ja põlvkondadevaheline õpe on otsustava tähtsusega põlvkondadevahelise koostöö ja solidaarsuse suurendamisel ning vähendab seeläbi põlvkondadevahelist lõhet;

Tervishoid ja hooldus

AK. arvestades, et tervishoius tehnoloogia kasutamisest tulenevaid eetilisi riske tuleks alati nõuetekohaselt arvesse võtta;

AL. arvestades, et WHO määratleb tervena vananemist kui protsessi, mille puhul areneb ja säilib funktsionaalne võimekus, mis võimaldab heaolu vanemas eas; arvestades, et on olemas seos tajutava tervise ja sissetuleku vahel; arvestades, et 2017. aastal pidas vähem kui kolmandik (32,4 %) esimesse sissetulekukvintiili (madalaima sissetulekuga 20 % elanikkonnast) kuuluvatest eakatest oma tervist heaks või väga heaks, samal ajal kui 20 % kõrgeima sissetulekuga elanikkonna eakate seas oli see näitaja 54,7 % (31); arvestades, et Euroopa terviseküsitlusuuringu tulemused näitavad, et enamikul eakatest esines kroonilisi haigusi või kaebusi ning ainult iga üheksas väitis, et tal selliseid probleeme ei ole, ning arvestades, et paljud puuded tekivad või avalduvad alles vanemas eas; arvestades, et peaaegu pooled ELi eakatest (65-aastased ja vanemad) teatasid, et neil on raskusi vähemalt ühe isikliku või koduse tegevusega (32); arvestades, et umbes veerand ELi elanikkonnast koges 2018. aastal terviseprobleemidest tingitud kestvaid piiranguid (33); arvestades, et umbes 15 %-l 60-aastastest ja vanematest täiskasvanutest esineb psüühikahäireid;

AM. arvestades, et enamikus arenenud riikides loetakse eakateks 65-aastaseid ja vanemaid inimesi; arvestades, et vanuserühm 65+ on väga eriilmeline, selles leidub suuri erinevusi tervisliku seisundi, elustiili, staatuse ning sotsiaalsete ja elutingimuste osas; arvestades, et seetõttu tuleks üldistustest hoiduda; arvestades, et kui andmete kogumisel seada vanuse ülempiiriks 65 aastat, ei kajasta saadud andmed sageli eakate tegelikku ühiskondlikku ja majandustegevust ning jäävad ebatäpseks ja mittetäielikuks; arvestades, et sageli välistatakse eakad statistikast ja andmete kogumisest, kuna üle 65-aastaste isikute kohta tavaliselt statistikat ei koguta; arvestades, et see ei ole enam piisav, kuna kõrgema vanuseni jõudva elanikkonna osakaal kasvab;

AN. arvestades, et enamikus Euroopa riikides on sooline hariduslõhe naistele soodne, kuid samas kaotavad naised emaduse tõttu tööturuvõimalusi, meestele aga tuleb isadus kasuks nii kõrgema tööhõivemäära kui ka kõrgema palga näol; arvestades, et on oluline näidata naiste raskusi emaduse kokkusobitamisel ametialase karjääri arenguga, kui neil vähenevad võimalused nii emaduseks kui ka ametialase karjääri arendamiseks; arvestades, et karjääri ja emaduse ühitamise katsed lõpevad tavaliselt sellega, et naised lükkavad emakssaamist edasi, vähendavad võimalikku laste arvu või jäävad hoopis lastetuks; arvestades, et kõik need tegurid viivad sündimuskordaja allapoole rahvastiku taastootmiseks vajalikku taset ja elanikkond vananeb;

AO. arvestades, et vananemisega suureneb teiste abist sõltuvate või ravi ja pikaajalist hooldust vajavate inimeste arv; arvestades, et selliseid teenuseid vajajate arv on suurem 80-aastaste ja vanemate inimeste hulgas; arvestades, et vananemine süvendab sõltuvust, aga seda mõjutavad ka muud, näiteks sotsiaal-majanduslikud ja keskkonnategurid, haridustase, inimestevahelised suhted ja isiklik heaolu; arvestades, et hooldus- ja tugivajadused ning sobivad viisid autonoomia ja sõltumatuse tagamiseks on erinevad; arvestades, et ülekaalukalt suurimat osa eakatest ülalpeetavatest hooldavad mitteametlikult ja enamasti tasuta naised, kes on ise vähemalt 60-aastased;

AP. arvestades, et demograafilised muutused seavad mitteametlikud ja ka ametlikud hooldussüsteemid surve alla ja olukorda raskendab veelgi ametlike hooldustöötajate puudus; arvestades, et Eurofoundi uuringud näitavad vajadust tagada kergemate pikaajalise hoolduse vajadustega inimestele juurdepääs kodu- või ühiskondlikule hooldusele, seda nii mitteametlike hooldajate toetamiseks ja hooldajate elukvaliteedi parandamiseks kui ka tekkivate vajaduste kiireks märkamiseks ja rahuldamiseks;

AQ. arvestades, et ELis puudub ühtne ülalpeetavuse määratlus; arvestades, et kõrgem vanus ei tähenda tingimata ülalpeetavust;

AR. arvestades, et osa eakatest ei saa aktiivsena vananemise meetmetest ja poliitikast kasu mitmesuguste tegurite tõttu, nagu elukoht, tervislik seisund, motivatsiooni puudumine ning regulaarse füüsilise, vaimse, kultuurilise või sotsiaalse tegevuse ja vaba aja veetmise harjumuste või võimaluste puudumine; arvestades, et lisaks võib eakatel olla raske pääseda spordi- kultuuri- ja taastusravikeskustesse ning nad peavad leppima rahaliste piirangutega või nende isiklikule psühhofüüsilisele seisundile kohandatud tegevuse puudumise või ebapiisavusega; arvestades, et tõhusal aktiivsena vananemise strateegial võib olla positiivne mõju eakatele inimestele, ühiskonnale ja majandusele tervikuna;

AS. arvestades, et naistele ja meestele tervena vananemiseks ja iseseisvaks toimetulekuks tingimuste loomine vanaduse kui eluetapi tervikliku käsitluse abil, samuti eluruumide ja kohaliku keskkonna kohandamisega viisil, mis võimaldab vanematel inimestel võimalikult kaua elada oma kodus ja koduümbruses, toob nii süsteemset kui ka individuaalset kasu;

AT. arvestades, et hoolduse ja toetuse eesmärk peaks olema eakate inimeste autonoomia, sõltumatuse ja heaolu säilitamine; arvestades, et linnaplaneerimisel ja hooldeasutustelt kogukonnapõhistele teenustele ülemineku soodustamisel on keskse tähtsusega idee vananemisest oma kogukonnas eakatesõbralikus keskkonnas; arvestades, et lisaks on autonoomia ja sõltumatuse säilitamisel tähtsad sellised tingimused nagu eakatesõbralik keskkond ning teenuste, sealhulgas kvaliteetse eluaseme ja kogukonnapõhise hoolduse taskukohasus ja kättesaadavus; arvestades, et demograafilised muutused nõuavad tervisealaste erivajaduste rahuldamist ning tugiteenuste ja -rajatiste pakkumist;

AU. arvestades, et levima on hakanud ebastandardsed töövormid ja kuigi need võimaldavad hoolduskohustuste täitmisel paindlikkust, ei vasta need alati töötavate inimeste vajadustele, ning arvestades, et hoolduskava korraldamise võimatus raskendab naistel töö ja emaduse ühitamist;

AV. arvestades, et terviseriskide, vigastuste ja krooniliste haiguste kuhjumine eluea jooksul suurendab puueteriski; arvestades, et eakad pöörduvad sagedamini üld- ja eriarstide poole, kuid mõnes liikmesriigis teatavad nad ka meditsiiniteenuste halvemast kättesaadavusest võrreldes kogu elanikkonnaga üldiselt, mille põhjuseks on muu hulgas meditsiiniteenuste hind, suured vahemaad ja pikad järjekorrad (34); arvestades, et investeeringud hooldusmajandusse on esmatähtsad inimväärse elu tagamiseks kõigile, kes vajavad hooldust ja hooldajaid; arvestades, et vanematesse vanuserühmadesse kuuluvad inimesed on õrnemad ja seetõttu tabavad neid kergemini haigused ning eri haiguste, sealhulgas COVID-19 põhjustatud tüsistused ja surm; arvestades, et COVID-19 kriis on näidanud vajadust tugevamate tervishoiusüsteemide ja suurema intensiivravi võimekuse järele; arvestades, et seetõttu tuleks hooldusasutustes kiiremas korras tagada ravi ja isikukaitsevahendite kättesaadavus;

AW. arvestades, et COVID-19 pandeemia on näidanud, et kättesaadavate ja kvaliteetsete avalike teenuste ja hooldusteenuste olemasolu vastab mõjusalt elanikkonna, sealhulgas eakate inimeste vajadustele, kes on pandeemia ajal mitmel puhul kogenud ja kogevad jätkuvalt vanuselist diskrimineerimist juurdepääsul meditsiini- ja hooldusteenustele, sealhulgas üldisi takistusi ravi saamisel; arvestades, et COVID-19 pandeemia demonstreeris taas korralike eluruumide, kvaliteetsete hooldusrajatiste ning piisavate hooldus- ja tugiteenuste puudumist; arvestades, et ELis on kõige kõrgemad COVID-19 nakatumis- ja suremusmäärad seotud hooldekodude, eakate ja puuetega inimeste majutusteenuste ja muude sotsiaalteenustega (35); arvestades, et paljud eakad inimesed on pandeemia ajal surnud seetõttu, et paljud intensiivraviüksused olid ülekoormatud; arvestades, et mõnel juhul oli intensiivravi võimaldamist käsitleva otsuse üks peamisi kriteeriume patsiendi vanus; arvestades, et paljudel eakatel on olnud takistatud juurdepääs muule kui COVID-19 ravile, ja üldse on hooldusteenuseid pandeemia ajal vähendatud või täielikult peatatud;

AX. arvestades, et ELi elanikkonna vananemine toob soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas uusi väljakutseid, kuna naised on endiselt peamised (nii tasustatud kui ka tasustamata) hooldustöö tegijad (36); arvestades, et koroonaviiruse kriis on seda olukorda veelgi teravdanud;

AY. arvestades, et eakad taluvad halvemini ekstreemseid ilmastikunähtusi, näiteks korduvaid kuumalaineid;

Õigus väärikalt vananeda

AZ. arvestades, et väärika elu tagamine tähendab töötajate õigust õigeaegselt pensionile jääda, mis võimaldab neil nautida pensioniiga tervena ja sõltumatuna; arvestades, et õigus vanaduspensionile peab olema seotud tööajaga ja see ei tohi sõltuda keskmise eeldatava eluea muutustest ega muudest põhjustest, mida kasutatakse töötajate survestamiseks; arvestades, et pensionile jäämise aeg peaks põhinema sissetulekul, mis võimaldab inimväärseid elamistingimusi, sealhulgas tervisekaitset, enda kultuurilist rikastamist ja uute oskuste omandamist, nii et pensionärid saaksid olla täielikult kaasatud oma elukoha sotsiaalsesse keskkonda;

BA. arvestades, et väärikalt elamist, eriti eakate jaoks, ei saa eraldada õigusest kättesaadavale eluasemele sanitaarsetes ja mugavates tingimustes, mis võimaldaks neil vananeda sotsiaalse ja perekondliku kaitse all; arvestades, et paljudes kinnisvaraspekulatsioonidega seotud olukordades on eakad esimestena välja tõstetud, mis on suurendanud nende sotsiaalset eraldatust ja funktsionaalset sõltuvust;

BB. arvestades, et naised ja eriti üksikemad on suuremas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus, mis tuleneb muu hulgas jätkuvast soolise tööhõive probleemist, palga- ja pensionilõhest, sagedasematest tööelu katkestustest pere- ja hoolduskohustuste tõttu ja sagedasemast osaajatööst (37), teinekord ka ebakindlatest ja ajutistest töösuhetest (38); arvestades, et need tegurid raskendavad paljudel naistel raha säästmist hilisemaks eluks ja muudavad nad eriti kaitsetuks eakate vaesuse suhtes;

BC. arvestades, et Eurostati andmetel saavad naised kõigis ELi liikmesriikides meestest madalamat pensioni; arvestades, et 65-aastased ja vanemad naised saavad ELis pensioni, mis on keskmiselt 30 % madalam kui meestel;

BD. arvestades, et Eurobaromeetri 2019. aasta uuring näitab, et ELis tunneb 40 % inimestest end vanuse alusel diskrimineerituna; arvestades, et vanussurvet esineb eri tasanditel ja see avaldub eri vormides, sealhulgas individuaalsetes lähenemisviisides ja enesetajus ning põlvkondadevahelistes suhetes; arvestades, et on tõestatud, et vanussurve halvendab tervist ja alandab eeldatavat eluiga, takistab täielikku osalemist ühiskondlikus, kultuuri- ja tsiviilelus ning võib piirata eakate juurdepääsu teenustele või aktiivset osalemist nii riiklikul kui ka ELi tööturul ja töökohal pakutavates teenustes, põhjustades marginaliseerumist ja sotsiaalset tõrjutust; arvestades, et viimase Euroopa töötingimuste uuringu kohaselt oli vanuseline diskrimineerimine kõige levinum töökohal diskrimineerimise vorm; arvestades, et muud eakate nimetatud diskrimineerimise vormid hõlmasid näiteks finantstoodete ja -teenuste kättesaadavust, tervishoidu, haridust, koolitust ja vaba aja veetmist (39); arvestades, et aktiivsena vananemise, põlvkondadevahelise solidaarsuse suurendamise ja eakamate töötajate kogemuste ärakasutamise jaoks on väga tähtis vanuselise diskrimineerimise ja vanuseliste stereotüüpide edukas kõrvaldamine, sealhulgas tööturul; arvestades, et selles osas on oluline ka kaupade ja teenuste võrdne kättesaadavus;

BE. arvestades, et WHO sõnul on aktiivsena vananemine tervise-, osalemis- ja turvalisusvõimaluste optimeerimise protsess vananemisel kogetava elukvaliteedi parandamiseks, mis võimaldab inimestel kogu elu kestel realiseerida oma heaolu potentsiaali ja osaleda ühiskonnas vastavalt oma vajadustele, soovidele ja võimetele, ning pakub neile seejuures piisavat kaitset, turvalisust ja hooldust, kui nad abi vajavad;

BF. arvestades, et EL ja mitmed liikmesriigid osalevad aktiivselt aruteludes eakate õigusi kaitsvate uute rahvusvaheliste õigusaktide teemal; arvestades, et selliseid rahvusvahelisi arutelusid tuleks aktiivselt toetada ja julgustada; arvestades, et direktiiviga 2000/78/EÜ luuakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, kuid see ei käsitle diskrimineerimist muudes ühiskonnaelu valdkondades ega mitmekordset diskrimineerimist;

BG. arvestades, et mõnikord langevad eakad vägivalla, väärkohtlemise ja muude murettekitavate tegevuste (pettused ja ebaausad äritavad, õigusvõimest ja ise oma asjade ajamise võimalustest ilmajätmine) ohvriks; arvestades, et eakate vastaste kuritarvituste kui nähtuse kohta tuleks koguda rohkem andmeid ning uurida selle esinemissagedust ja tõkestamise viise; arvestades, et vaja on põhjalikumaid eakate väärkohtlemist kajastavaid andmeid;

BH. arvestades, et EL rahastab eakate vastaste kuritegude tõkestamise valdkonnas selliseid katseprojekte nagu EuROPeAN, MILCEA ja WeDO;

BI. arvestades, et kaugetes ja maapiirkondades elavatel eakatel inimestel võivad olla suuremad vanusega seotud riskid, sealhulgas vaesus, kehvem juurdepääs kvaliteetsele tervishoiule ja teenustele, nõrgem sotsiaalne tugi, vähem võimalusi sotsiaalseks suhtlemiseks ja ühistransporditeenuste puudumine;

Tööhõive ja aktiivsena vananemine

BJ. arvestades, et 2012. aasta Eurobaromeetri uuringu kohaselt ei toetanud 60 % ELi elanikest seadusjärgse pensioniea tõstmist ja 61 % oli arvamusel, et kõigil peaks olema võimalik jätkata tööd ka pärast seadusjärgsesse pensioniikka jõudmist; arvestades, et sõltuvalt oma rahalistest vajadustest eelistaksid ligi pooled töötajad vanuses 50+ töötada vähem tunde, samas kui oluline osa pensionäridest eelistaks töötada vähemalt mõned tunnid nädalas (40); arvestades, et pensionieas töötamine on seotud töökoha poliitikaga, mis toetab tööalast konkurentsivõimet ja töötajate pikemaajalist töötamist, kui nad seda soovivad; arvestades, et mittetöötavate eakate palkamise määrad on siiski äärmiselt madalad ja eakatel inimestel on suur oht pikaajaliselt töötuks jääda; arvestades, et 55–64 aasta vanuste inimeste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse määr on ELi keskmisest kõrgem; arvestades, et 56 % ELi inimestest on mures, et nende sissetulek vanaduses ei ole piisav (41); arvestades, et vananedes väheneb uue töö leidmise tõenäosus, seda osalt struktuuriliste takistuste, sealhulgas vanuselise diskrimineerimise tõttu (42); arvestades, et andmed näitavad pensionil olevate, kuid omal soovil jätkuvalt töötavate inimeste suuremat eluga rahulolu, võrreldes pensionäridega keskmiselt (43); arvestades, et elu eesmärgi tajumine tavaliselt kahaneb pärast 50. eluaastat, kuid on endiselt palju tugevam nendel inimestel, kes pärast pensionile jäämist jätkuvalt töötavad või tegelevad lapsehoolduse või pikaajalise hooldusega (44); arvestades, et eakate töötuse vähendamine on ELis endiselt väga oluline;

BK. arvestades, et sobivad töö- ja tööhõivetingimused, sealhulgas parem töötervishoid ja -ohutus ning töö- ja eraelu parem tasakaalustatus, eakohane töökeskkond, väiksem töömaht ja sõltumatus tööaja valikul võivad aidata ja julgustada paljusid eakaid tööturule jääma, kui nad seda soovivad;

BL. arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata füüsiliselt ja psühholoogiliselt väga nõudlikku tööd tegevate töötajate vajadustele; arvestades, et seda probleemi saab lahendada tööohutuse ja -tervishoiu strateegiate, töö- ja eraelu tasakaalu toetavate poliitikameetmete, tööl või väljaspool seda pakutavate haridus- ja koolitusvõimaluste kättesaadavuse ja kasutamise, põlvkondadevahelise töökohavahetuse toetamise ja järkjärgulise pensionile jäämise võimaluse kaudu, ning see on kasulik nii üksikisikutele kui ka ühiskonnale tervikuna;

BM. arvestades, et eakam ja vähemate tööealistega EL võib seada surve alla riikide eelarved ning sotsiaalkindlustus- ja tervishoiusüsteemid; arvestades, et 2070. aastaks prognoositakse vananemisega seotud kogukulude (45) suuruseks 26,7 % SKPst (46); arvestades, et komisjoni tellimusel 2018. aastal tehtud hõbedast majandust (50-aastased ja vanemad inimesed) käsitleva uuringu kohaselt on selle majanduse panus SKPsse 2025. aastaks kuni 6,4 triljonit eurot ja selles töötab 88 miljonit inimest; arvestades, et see oleks 32 % ELi SKPst ja 38 % ELi tööhõivest (47);

BN. arvestades, et elutsüklipõhise perspektiivi edendamine ja tööandjate teadlikkuse suurendamine eakohase töökeskkonna tähtsusest on aktiivsena vananemise jaoks väga oluline; arvestades, et noorte ja eakate töötuse vähendamine on paljudes piirkondades endiselt peamine väljakutse; arvestades, et EL ja liikmesriigid ei ole veel suutnud tööturuprobleemidele nõuetekohaselt reageerida; arvestades, et on vaja kohandada eakate töötajate oskusi, keda majanduse ümberkorraldamine eriti ohustab, ja jätkuvalt toetada eakate liikuvust tööturul ning eriti nende uuesti tööle asumist;

BO. arvestades, et tihtipeale ei soovi tööandjad pakkuda eakatele töötajatele piisavat koolitust; arvestades, et elukestev õpe soodustab aktiivsena vananemist ning võimaldab inimestel töötada ja täiel määral ühiskonnaelus osaleda; arvestades, et Euroopa Parlament on vastu võtnud resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse programm „Erasmus+“;

BP. arvestades, et kvaliteetse tööhõive tagamine, mis hõlmab inimväärset palka, tööohutust ja – tervishoidu ja töö- ja eraelu head tasakaalustamist kogu töötajate karjääri kestel, on kestliku tööelu ning pärast pensionile jäämist aktiivsena ja tervena vananemise eeltingimus; arvestades, et see tähendab lisaks kutsealaste riskide esinemissageduse vähendamisele ka töötajate tervislike harjumuste edendamist ja toetamist ning tegelemist selliste riskidega nagu psühhosotsiaalsed häired ja luu- ja lihaskonna vaevused; arvestades, et vanemate töötajate tervist ja töövõimet ei määra mitte nende vanus, vaid rida selliseid tihedalt seotud tegureid nagu individuaalne elustiil ja kokkupuude ohtudega töökohal (48); arvestades, et kvaliteetsed ning ohutud ja tervislikud töökohad pole olulised mitte ainult töötajate heaolu, vaid ka ettevõtete konkurentsivõime ja hoolekandesüsteemide kestlikkuse jaoks;

BQ. arvestades, et demograafiliste muutuste mõju tööturul on toonud esile ettevõtete juhtimise ja töömeetodite edasise täiustamise olulisuse ning digitaalsete lahenduste, näiteks kaugtöö tähtsuse, eriti COVID-19 pandeemia kontekstis, kuna need pakuvad arvukaid võimalusi töötajate, sealhulgas pensionieale lähenevate töötajate töötingimuste parandamiseks ja loovad kaasavama töökeskkonna, eriti puuetega inimeste jaoks ning töö ja eraelu paremaks tasakaalustamiseks;

BR. arvestades, et kõrge töötuse määraga piirkondi iseloomustab kõrgem vananemise määr ja rahvastiku kahanemine;

BS. arvestades, et 2019. aastal oli 55–64-aastaste vanuserühma kuuluvate töötajate osakaal 59,1 % ELi töötajaskonnast (49); arvestades, et 2016. aastal oli umbes kolmandik põllumajanduslike pereettevõtete juhtidest 65-aastased või vanemad ja enamus (57 %) olid vähemalt 55-aastased või vanemad; arvestades, et ainult iga kümnes põllumajandusettevõtte juht oli alla 40-aastane;

Demograafiliste probleemide lahendamine ELi vahendite toel

BT. arvestades, et aktiivsena vananemise strateegiaid edendavad programmid, projektid ja meetmed peaksid kajastuma kõigis poliitikavaldkondades, ning arvestades, et liikmesriigid peaksid demograafiliste probleemide lahendamiseks kasutama kõiki selliseid kättesaadavaid ELi vahendeid nagu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, eelkõige Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Ühtekuuluvusfond, Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja Euroopa ühendamise rahastu; arvestades, et ELi vahendid hõlbustavad elutähtsa taristu tagamist;

BU. arvestades, et sellised algatused nagu auhind „Access City“ soodustavad avalike ruumide kohandamist eakate ja piiratud liikumisvõimega inimeste vajadustega ja suurendavad nende sõltumatust; arvestades, et lisaks nende elukvaliteedi parandamisele ning sotsiaalse kaasatuse ja põhiõiguste võrdse kasutamise tagamisele võivad sellised algatused avaldada ka positiivset majanduslikku mõju;

BV. arvestades et alates 2010. aastast on ühe inimesega leibkondade arv kasvanud 19 % võrra; arvestades, et 2019. aastal elas ELis vanuses 65+ naistest üksi 40 %, mis on üksi elavate meeste osakaalust üle kahe korra rohkem (50); arvestades, et paljudes liikmesriikides on noorte, vallaliste, eakate, samuti puuetega, krooniliste haiguste ja funktsionaalsete piirangutega inimeste eluasemetingimused sageli puudulikud kas juurdepääsuraskuste, madalate kvaliteedinõuete või kõrgete elamis- ja eluasemekulude tõttu; arvestades, et eluruumid peaksid olema taskukohased, juurdepääsetavad, ohutud ja mugavad, ja seda mitte ainult eakate jaoks; arvestades, et kui eakad ei ole oma kodu omanikud, on võimalus, et nad seda renoveerivad, väiksem;

BW. arvestades, et inimõigused on universaalsed, võõrandamatud, jagamatud, üksteisest sõltuvad ja omavahel seotud ning kuuluvad kõigile inimestele ja kõigile põlvkondadele ilma igasuguse diskrimineerimiseta; arvestades, et eakad, sealhulgas puuetega inimesed on ühiskonna jaoks väärtuslikud ja peaksid seetõttu ühiskonnaelus täiel määral osalema ning elama oma elu nii väärikalt ja sõltumatult kui võimalik; arvestades, et ELi majanduse taastumist peab suunama põlvkondadevaheline solidaarsus ning püüd luua õiglasem, kaasavam ja vastupanuvõimelisem ühiskond, kus kedagi ei jäeta kõrvale;

BX. arvestades, et kõik liikmesriigid ja EL on ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni osalised ja on seega juriidiliselt kohustatud tagama üksikisikute sõltumatuse, mittediskrimineerimise, täieliku ja mõjusa ühiskonnaelus osalemise ning võrdsed võimalused ja juurdepääsetavuse; arvestades, et Euroopa Liidus on üle 80 miljoni puuetega inimese, kellest enamik on naised ja tütarlapsed, ning arvestades, et enamik puudeid tekib vanusega; arvestades, et eakad puuetega inimesed on suuremas vaesuse ja diskrimineerimise ohus (51); arvestades, et vananemispoliitika peab tagama puuetega inimeste kaitse ja sotsiaalse kaasamise ning nende juurdepääsu tööturule ja teenustele; arvestades, et liikuvusel on sõltumatuna elamise edendamisel keskne tähtsus; arvestades, et kriitiline tähtsus on täielikult ligipääsetava uksest ukseni transpordiühenduse tagamisel;

BY. arvestades, et neurodegeneratiivsed haigused, nagu Alzheimeri tõbi ja muud dementsuse vormid, jäävad enamikus Euroopa riikides sageli diagnoosimata; arvestades, et on selgeid viiteid sellele, et praegune 9 miljoni suurune kinnitatud dementsusjuhtumite arv kahekordistub 2050. aastaks (52); arvestades, et dementsus on Euroopa Liidus peamine eakate sõltuvuse ja puude põhjus, mis mõjutab praegu umbes 10 miljonit inimest, ning et aastaks 2030 prognoositakse selle levimuse kahekordistumist;

BZ. arvestades, et ÜPP on endiselt peamine vahend maamajanduse ja töökohtade loomise toetamiseks maapiirkondades;

CA. arvestades, et meie toiduga kindlustatus sõltub sellest, kui edukalt toimub põllumajanduses uue põlvkonna pealekasv;

Eakate diskrimineerimise vastane võitlus

1. rõhutab, et eakamate väärtustamine ja nende diskrimineerimise vastu võitlemine on võimalik ainult sotsiaalse, kultuurilise ja majandusliku kaasatuse poliitika kaudu, mis keskendub õiglase pensioni tagamisele, mis tagab hea elukvaliteedi; rõhutab seepärast avalike sotsiaalkindlustussüsteemide tähtsust, mis on jaotatavad ja põhinevad põlvkondadevahelisel panustaval solidaarsusel ning pakuvad kõigile sõltumata nende enda panusest (mis on eriti oluline näiteks naistele, kes on oma karjääri ajal olnud hooldajad) inimväärset elukvaliteeti, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuseta;

2. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama jõupingutusi, et võidelda eakamate inimeste, eelkõige naiste diskrimineerimise kõigi vormide vastu, eelkõige tööhõive, finantstoodete ja -teenuste kättesaadavuse, tervishoiu, eluaseme, sõltumatuse edendamise, hariduse, koolituse ja vaba aja veetmise valdkonnas; kutsub ühtlasi komisjoni ja liikmesriike üles edendama positiivset arusaama vanusest ühiskonnas ja vanemate inimeste sotsiaalsest kaasatusest, stimuleerides asjakohaste meetmete abil eakatega arvestavat keskkonda ELis, ning toetama heade tavade vahetamist kõigil valitsemistasanditel ja tugevdama oma toetust ELi hõbedasele majandusele; kutsub komisjoni üles kasutama direktiivi 2000/78/EÜ rakendusaruannet 20 aasta pärast selle jõustumist, et kavandada vanuselise diskrimineerimise vastase raamistiku tugevdamist tööhõives ja kutsealal;

3. rõhutab soolise võrdõiguslikkuse, soolõime ja vähemuste õiguste kaitse tähtsust demograafiliste probleemide lahendamisel;

4. peab praegust soolist pensionilõhet kahetsusväärseks ja palub liikmesriikidel välja pakkuda konkreetseid meetmeid selle kaotamiseks, muu hulgas soolise palgalõhe vähendamise ja naiste tööhõivemäära suurendamise teel, võttes kasutusele töö- ja eraelu tasakaalustamise meetmed, võideldes ebakindla ja mitteametliku töö vastu ning tagades kõigile miinimumsissetuleku;

5. rõhutab, et seadusliku pensioniea pikendamine ei ole piisav vahend praeguse majandusliku ja sotsiaalse kriisi ohjamiseks ja lahendamiseks, kuna see võib veelgi halvendada eakamate töötajate põhiõigusi;

6. rõhutab, et maapiirkondades on naistele rohkemate võimaluste pakkumiseks oluline järgmises mitmeaastases finantsraamistikus säilitada selleks ette nähtud olemasolev alaprogramm; palub eelkõige toetada naispõlluharijaid maale juurdepääsu, sisseseade toetuse ja sotsiaalkindlustuse tagamise meetmete abil;

7. kutsub komisjoni ja nõukogu üles kuulutama välja põlvkondadevahelise solidaarsuse ja aktiivsena vananemise aasta, võttes eeskujuks Euroopa põlvkondadevahelise solidaarsuse päeva ning aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012) eesmärgid ja mõtted, et suurendada teadlikkust eakamate inimeste probleemidest ja edendada nende leevendamise strateegiaid, samuti kummutada stereotüüpe ja eelarvamusi, tugevdada põlvkondadevahelisi sidemeid ja solidaarsust, võidelda sotsiaalse tõrjutusega ja käsitleda seksuaaltervise küsimusi; rõhutab selle algatuse tähtsust mitte ainult demograafiliste muutuste, vaid ka koroonaviiruse pandeemia kontekstis, mis on kõige rängemalt tabanud vanemaid inimesi ja nende hooldajaid; kutsub samuti liikmesriike üles demograafiliste probleemide lahendamisel nõu pidama teadusekspertide ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega; kutsub komisjoni ja nõukogu üles kiiresti rakendama nõukogu järeldusi eakate inimõiguste, osaluse ja heaolu kohta digiajastul, sealhulgas looma tööelujärgse osalemise ja vabatahtliku töö digitaalse platvormi ning edendama põlvkondadevahelist suhtlust ja sidemeid;

8. tuletab meelde, et soolisest palgalõhest tulenev sooline pensionilõhe on 37 % ning tuleneb kogu naiste tööea jooksul kogetud ebavõrdsusest ja tööturult puudumise perioodidest, mis on naistele peale sunnitud mitmekordse ebavõrdsuse ja diskrimineerimise mitmesuguste vormidega; rõhutab vajadust selle lõhega demograafilisi muutusi arvesse võttes kiiresti tegelda, arvestades, et selle mõju tunnevad vanemad naised teravalt veel pikka aega;

9. väljendab heameelt komisjoni 27. jaanuari 2021. aasta rohelise raamatu „Elanikkonna vananemine. Põlvkondadevahelise solidaarsuse ja vastutuse edendamine“ (COM(2021)0050) üle; kutsub komisjoni üles koostama demograafilisi muutusi ja põlvkondadevahelist solidaarsust käsitleva ELi tegevuskava, võttes arvesse üksikute vanuserühmade olukorra mitmekesisust ja keerukust, aga ka liikmesriikide erisusi; rõhutab, et selline kava peaks olema sotsiaalselt kaasav ning selle eesmärk peaks olema võimaldada inimväärset, aktiivse ja tervena vananemist ning see tuleks välja töötada kooskõlas WHO tervena vananemise aastakümnega ja kaasama kõigi põlvkondade esindajaid; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama kestliku arengu eesmärkide rakendamisel erilist tähelepanu eakate olukorrale; kordab oma üleskutset liikmesriikidele võtta viivitamata vastu esildatud nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isiku usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest, mis on hädavajalik võitlemiseks igasuguse diskrimineerimise vastu ühiskonnaelu kõigis valdkondades, samuti mitmekordse diskrimineerimise vastu;

10. tuletab meelde, et demograafilised muutused on nähtus, mis ei puuduta ainult eakaid inimesi maapiirkondades, vaid tegelikult kõiki põlvkondi, sõltumata nende elukohast; rõhutab seepärast elutsüklil põhineva lähenemisviisi tähtsust seonduvates poliitikameetmetes, mis hõlmavad kõiki piirkondi, sealhulgas linnapiirkondi;

11. on arvamusel, et maapiirkondade pikaajalises käsituses tuleb erilist tähelepanu pöörata eakate maakogukondade tegevusse aktiivse kaasamise programmidele;

12. rõhutab vajadust tõhusamalt uurida ja ennetada eakate vastu suunatud vägivalda;

13. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ratifitseerima ja rakendama Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni;

Eakate inimeste tervishoid ja pikaajaline hooldus

14. rõhutab, et eakaid naisi mõjutavad kõrged pikaajalise hoolduse kulud rohkem, kuna naiste keskmine eluiga on pikem, samas kui nende tervis on elukaare lõpus halvem, suurendades nende vajadust pikaajalise hoolduse ja abi järele; tuletab ühtlasi meelde, et naised moodustavad enamiku mitteametlikest hooldajatest ning see jätab eelkõige eakatele tööealistele naistele vähem võimalusi tööturule pääsemiseks ja pensioniõiguste omandamiseks;

15. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama hooldusvajadusega isikutele inimväärse elu, rõhutab, et edendada tuleb hooldusvajadusega isikute individuaalse kvaliteetse toetamise strateegiaid; rõhutab, et arvesse tuleks võtta eri haigustega, sealhulgas neurodegeneratiivsete haigustega (nt Alzheimeri tõbi ja dementsus) inimeste erivajadusi alates diagnoosimisest kuni ravi ja pikaajalise hoolduseni;

16. juhib tähelepanu paindlike töövormide tähtsusele, millega võimaldatakse naistel ja meestel ühitada töö- ja pereelu, ning vajadusele korraldada teadlikkust suurendavaid kampaaniaid majapidamistööde ning hoolduse ja põetamise võrdse jagamise kohta, teha suuremaid investeeringuid hooldusteenuste taristusse ning võtta kasutusele võrdse kestusega, mitteülekantav ja tasustatud ema- ja isapuhkus, et saavutada edusamme tasustatud ja tasustamata töö võrdsemas jaotumises naiste ja meeste vahel;

17. rõhutab vajadust võidelda soolise segmenteerumise vastu tööturul, eriti tulevikku suunatud ja kõrgepalgaliste karjääride puhul sellistes valdkondades nagu teadus, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM), info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ja digitaalsektor; rõhutab elukestva hariduse tähtsust nendes valdkondades, sealhulgas eakamate naiste puhul, et suurendada nende jätkuvat osalemist tööturul;

18. kutsub liikmesriike üles tagama võrdse juurdepääsu tervishoiu- ja hooldusteenustele, sealhulgas kodus, samuti hooldekodus toimuvale või kogukonnapõhisele pikaajalisele hooldusravile ja palliatiivsele ravile ilma igasuguse diskrimineerimiseta;

19. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaitsma ja edendama seksuaal- ja reproduktiivõigusi ning tagama üldise juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervishoiuteenustele ja -kaupadele;

20. kutsub komisjoni üles kasutama tõenditel ja inimõigustel põhinevat lähenemisviisi, et lahendada ELis demograafilisi probleeme, tagades kõigile ELi elanikele täielikult seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvad õigused; mõistab hukka kõik katsed võimendada demograafilisi muutusi, et õõnestada soolist võrdõiguslikkust ning seksuaal- ja reproduktiivtervist ja seonduvaid õigusi, ning kutsub komisjoni ja nõukogu üles kaitsma sellega seoses liidu väärtusi;

21. rõhutab, et ülioluline on kaitsta täielikult eakate õigust hooldusele ja toetusele, võimaldades neile juurdepääsu taskukohastele, kvaliteetsetele ja terviklikele hooldus- ja tugiteenustele, mis on kohandatud individuaalsetele vajadustele, ning edendades heaolu, autonoomiat, iseseisvust ja kogukonda kaasatust ilma mis tahes vormis diskrimineerimiseta; rõhutab, et piisavalt rahastatud sotsiaalkaitsesüsteemidel on keskne roll hoolduse taskukohaseks ja tegelikult kättesaadavaks muutmisel;

22. kutsub komisjoni üles esitama Euroopa hooldeleppe ja Euroopa hooldajate programmi, mille eesmärk on üleminek hooldusmajandusele koos asjakohaste investeeringute ja ELi tasandi õigusaktidega, lähtudes terviklikust lähenemisviisist kõigile hooldusvajadustele ja -teenustele ning kehtestades kvaliteedijuhised kõigiks eluetappideks, sealhulgas lastele, eakatele ja pikaajaliste vajadustega inimestele, eesmärgiga kindlaks teha mitteametliku hoolduse liigid ja neid tunnustada ning tagada hooldajatele muu hulgas rahaline tugi, sobivad puhkused ja taskukohased teenused;

23. nõuab, et naiste suurema tööhõivemäära edendamiseks võetaks vajalikke meetmeid, näiteks taskukohased hooldus- ja lapsehoiuteenused, piisava kestusega vanemapuhkused ning tööaja ja töökoha paindlikkus ka meestele; juhib tähelepanu sellele, et OECD prognooside kohaselt kasvaks meeste ja naiste võrdse osalemise määra korral SKP elaniku kohta 2030. aastaks 12,4 %;

24. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles järgima lähenemisviisi „Tervis kõikides poliitikavaldkondades“, hinnates poliitikavalikute mõju tervisele kõigis asjaomastes valdkondades;

25. tuletab meelde, et kõrgem sündimus eeldab rohkem töövõimalusi, stabiilset tööhõivet ja eluaset, inimväärseid töö- ja elutingimusi, paindlikku töökorraldust, soodsat peretoetust ja tasulist vanemapuhkust mõlemale vanemale, kvaliteetset lapsehoidu esimestest eluaastatest peale ja võrdset tasustamata hooldus- ja koduste kohustuste jaotust meeste ja naiste vahel; rõhutab, et demograafiliste muutuste ja eeldatava eluea pikenemise valguses on esmatähtis tagada naiste täielik osalemine tööturul ilma karjääripauside, -katkestuste või osalisele tööajale ja ajutisele tööle siirdumiseta, kuna see vähendab vanemaealiste naiste vaesusriski; nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid võtaksid töö- ja eraelu tasakaalu direktiivi kiiresti ja täielikult üle ning asuksid seda rakendama, ning kutsub liikmesriike üles direktiivis sätestatud miinimumnõuetest enamat tegema;

26. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles uurima täiendavalt kasutajasõbraliku, turvalise ja kättesaadava digitaaltehnoloogia, näiteks kaughoolduse ja -meditsiini kasutamise võimalusi, eriti väheneva rahvaarvuga ja kaugemates piirkondades; rõhutab, et nende tehnoloogiate kasutamine peaks olema täielikus kooskõlas kehtiva andmekaitseraamistikuga, samas kui tervishoiu valdkonnas tehnoloogia kasutamisega seotud eetilisi küsimusi tuleks alati nõuetekohaselt arvesse võtta; kutsub liikmesriike üles looma algkoolide ja lasteaedade lähedusse eakate päevakeskusi, mis soodustaks põlvkondadevaheliste sidemete loomist;

27. leiab, et igaühel peaks olema õigus valida endale kvaliteetseid ning talle ja tema perekonnale sobivaid hooldusteenuseid; leiab, et hooldusteenuste arendamisel tuleks arvesse võtta kõiki kasutajarühmi ja nende erisusi, samuti eelistusi vajalike hooldusteenuste valikul, mis võivad olla väga erinevad; märgib, et hooldusteenused tuleks välja töötada nii, et tõhustada järjepidevat hooldust, ennetavat tervishoidu, taastusravi ja iseseisvat elu;

28. nõuab õigusraamistiku kehtestamist, millega tagatakse kvaliteetsed hooldusteenused ning kaughoolduse ja telemeditsiini võimalused, andes hooldustöötajatele õiguslikud tagatised ja sätestades koolituseks vajalikud nõuded, et tagada kõigile ELi kodanikele vanusest sõltumatult hooldusteenus ja esmatasandi arstiabi kõigis geograafilistes piirkondades;

29. julgustab liikmesriike toetama paindlikke, piisavaid ja kohandatud hooldusmudeleid ning rõhutab, et tööealiste eakamate inimeste aktiivse ja tervena vananemine, heaolu ja tööalane konkurentsivõime on sotsiaalkindlustus- ja hooldussüsteemide jätkusuutlikkuse tagamisel esmatähtsad; kutsub liikmesriike üles toetama eakatele sobiva elukeskkonna ning kodu-, pere- ja kogukonnapõhiste hoolduslahenduste arendamist, sealhulgas dementsuse all kannatavatele inimestele, arendama tugiteenuste ja meditsiinivarustuse avalikku võrgustikku, edendama liikuvust, iseseisvat elu, sotsiaalset kaasatust ja autonoomiat ning hõlbustama kodanikuühiskonna ja sotsiaalmajanduse algatusi nendes küsimustes;

30. kutsub liikmesriike üles tunnustama paremini mitteametliku hoolduse väärtust, parandama sotsiaalkaitset ja mitteametlike hooldajate toetamise eri vorme, pakkuma mitteametlikele hooldajatele professionaalset tuge, koolitust ja vastastikust nõustamist ning nägema tihedas koostöös sotsiaalpartneritega ette eakate, eriti ajutist hooldust ja päevahoiuteenuseid vajavate eakate eest hoolitsevatele pereliikmetele tugiteenused, sealhulgas paindliku töökorralduse; soovitab liikmesriikidel kehtestada sihtotstarbelisi strateegiaid mitteametlike hooldajate abistamiseks, nende panuse tunnustamiseks eakate hooldamisel ning esitada ettepanekuid piisavate abiteenuste kohta; rõhutab, et mitteametliku hoolduse pakkumine peaks olema üks valikuvõimalusi ja edendada tuleks ametlikke hooldusteenuseid;

31. julgustab liikmesriike arendama vabatahtlikku tegevust ja abi eakatele inimestele, kuna sellel on kriisiolukordades eriline roll, mida oli näha COVID-19 pandeemia ajal;

32. kutsub liikmesriike üles võitlema naiste vaesuse vastu, eriti hilisemas eas, sest sellel on ebasoodne mõju nii naiste sotsiaalkindlustusele kui ka ELi SKP tasemele, ning tagama, et töötajatel oleks piisav sotsiaalkaitse;

33. kutsub liikmesriike üles tagama juurdepääsu rehabilitatsiooni- ja taasintegreerimisteenustele, et toetada eakamate töötajate naasmist tööturule pärast tervisega seotud karjäärikatkestusi, kui nad seda soovivad, kuna aktiivsena vananemine on tervise seisukohast otsustava tähtsusega;

34. rõhutab, et vaesuse feminiseerumine on tingitud mitmest tegurist, sealhulgas soolisest ebavõrdsusest karjääri edenemisel, asjaolust, et naised töötavad sageli mittestandardsete lepingutega, elukaaslasi abistavate füüsilisest isikust töötajate sotsiaalkindlustusstaatuse puudumisest ja üksikemade leibkondades valitsevast vaesusest;

35. rõhutab, et COVID-19 puhang on näidanud, kui vajalikud on liikmesriikide tugevad, kaasavad ja kriisikindlad tervishoiusüsteemid; kutsub liikmesriike üles tagama tervishoiu- ja hooldusteenuste valdkonnas piisaval arvul spetsialistide olemasolu ning tagama geriaatrilise abi kättesaadavuse kogu ELis; kutsub liikmesriike üles tagama meditsiini- ja hooldustöödele nõuetekohased töö- ja tööhõivetingimused, et tagada pakutava hoolduse kvaliteet; nõuab stiimulite loomist eakate hooldaja elukutse omandamiseks;

Sotsiaalkaitse ja sotsiaalne kaasatus

36. kutsub liikmesriike üles tagama eakatele inimväärse elatustaseme ning kutsub neid sellega seoses üles jagama häid tavasid, eriti seoses miinimumpensioni kehtestamisega;

37. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja soovitused vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohu vähendamiseks vanemas eas, keskendudes eelkõige soolisele pensionilõhele, eakatele puuetega inimestele, eakatele sisserändajatele, eakatele romadele, eakatele etnilistesse, rassilistesse, keelelistesse või seksuaalvähemustesse ja muudesse rühmadesse kuuluvatele inimestele, keda mõjutavad ebaproportsionaalselt vaesus ja sotsiaalne tõrjutus; julgustab sotsiaalkaitsekomiteed analüüsima senisest rohkem nende rühmade olukorda, kes elavad suures vaesuses ja sotsiaalses tõrjutuses;

Aktiivsena vananemine

38. rõhutab, et eakohaste elukestva õppe võimaluste loomine ja rakendamine on sotsiaalse ja majandusliku jätkusuutlikkuse ning isikliku heaolu suurendamise seisukohast eluliselt tähtis ja asendamatu tegevus; kutsub liikmesriike üles investeerima oskustesse ja haridusse ning arendama formaalse, mitteformaalse ja informaalse hariduse, koolituse ja elukestva õppe projekte, samuti võimalusi eakamate inimeste paremaks integreerimiseks, sealhulgas veebihariduse abil, sõltumata sellest, kas nad on veel tööturul või juba pensionil;

39. rõhutab sellega seoses vajadust parandada eakate digioskusi, mis võivad aidata neil osaleda mitte ainult veebiõppes, vaid parandada ka juurdepääsu tervishoiule ja muudele digiteenustele; nõuab juurdepääsetavaid ja tasukohaseid eakate vajadustele vastavaid digioskuste arendamise programme; kutsub komisjoni üles võtma eakatele inimestele suunatud erimeetmeid; kutsub ühtlasi komisjoni ja liikmesriike üles toetama oskuste täiendamise ja ümberõppe algatusi, eelkõige riskirühmadele, et aidata inimestel leida kvaliteetne töökoht ja vastata tööturu vajadustele, võidelda digilõhega ning tagada, et need inimesed kohaneksid tõhusalt ja saaksid kasutada uuenduslikke juhtimis- ja töömeetodeid ning digilahendusi, nagu kaugtöö;

40. kutsub liikmesriike üles kasutama ESF+ ja ERFi vahendeid kvaliteetsete töökohtade loomise toetamiseks, töö- ja eraelu parema tasakaalu edendamiseks ning tööjõuvõimaluste pakkumiseks piirkondades, kus elanike arv väheneb, pöörates erilist tähelepanu naiste tööturul osalemise parandamisele; rõhutab nõustamisteenuste, elukestva õppe ning igas vanuses töötajate ümber- ja täiendõppeprogrammide tähtsust;

41. kutsub liikmesriike ja Euroopa riiklike tööturuasutuste võrgustikku üles arendama tavade vahetamist vanemate tööotsijate tööturule integreerimise kohta;

42. peab tervitatavaks komisjoni pühendumust kõigile töötajatele inimväärse töötasu tagamisele kas seadusega ette nähtud miinimumpalga või kollektiivläbirääkimiste abil;

43. rõhutab, et demograafiliste muutustega toimetulekul tuleks järgida õigustel põhinevat lähenemisviisi, edendada ja luua eri põlvkonnast inimeste omavahelise konkurentsi asemel võrdseid võimalusi, dialoogi ja solidaarsust;

44. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama töö- ja eraelu tasakaalustamise direktiivi nõuetekohase rakendamise ning toetama piirkondlikke ja kohalikke algatusi ja projekte, mille eesmärk on leida meestele ja naistele parem tasakaal töö- ja eraelu vahel;

45. peab tervitatavaks komisjoni ettepanekut käivitada digivabatahtlike programm ( 53 ) , mille raames saavad kvalifitseeritud noored ja kogenud eakad jagada oma digioskusi traditsiooniliste ettevõtetega; ergutab liikmesriike arendama põlvkondadevaheliseks teadmiste edasiandmiseks vabatahtlikku tegevust ja mentorlust, et vähendada sotsiaalset tõrjutust ning võimaldada oskuste ja kogemuste vahetamist, soodustada nooremate ja vanemate töötajate oskuste täiendamist ja hoida Euroopa pärandi osana alles traditsioonilised tööoskused;

46. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ületama digilõhe ning uurima lisavõimalusi tööeas vanemaealiste, eelkõige kodus viibima sunnitud inimeste sotsiaalseks kaasamiseks ja tööturule integreerimiseks, kasutades selleks internetti, muud infotehnoloogiat ja tehisintellekti kultuuri-, meelelahutus-, haridus-, töö-, suhtlus- ja meditsiinilistel eesmärkidel, sealhulgas turvaline kaughooldus ja telemeditsiin, ning tagades isikuandmete kaitse kõrgeima taseme, tunnistades samas otsese isikliku kontakti ning inimväärse- ja -keskse lähenemisviisi tähtsust; nõuab eelkõige strateegiaid, millega arendatakse pikaajalises hoolduse tingimustes digioskusi, ühendatust ja seadmetele juurdepääsu;

47. märgib, et maapiirkondades ja äärealadel on ühendatuse ja teenuste kättesaadavuse parandamine ülioluline, et vähendada nende piirkondade rahvastikukadu ning sealse vanema elanikkonna sotsiaalset ja digitaalset tõrjutust; kutsub seetõttu liikmesriike üles tunnustama maapiirkondade ja äärealade tähtsust kogu nende mitmekesisuses ning arendama nende potentsiaali, stimuleerides investeeringuid kohalikku majandusse, edendades ettevõtlust ja parandades nende taristut;

48. kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike võitluses vaesusega, mis eelkõige mõjutab üksikemasid ning on kriisi tagajärjel veelgi suurenenud, tuues kaasa sügavama sotsiaalse tõrjutuse;

49. rõhutab pidevalt areneva digitehnoloogia suurt mõju inimeste igapäevaelule ja tõstab seepärast esile vajaduse kiire lairibaühenduse ning elutähtsate ja ajakohaste tehnoloogiliste seadmete järele koolides, haiglates ja kõigis muudes asjakohastes avalike teenuste võimalustes, sealhulgas tõhusas e-valitsemises; on seisukohal, et elukestva õppe loodud võimalused koos digitaliseerimisega on hädavajalikud, et pakkuda maapiirkondades ja äärealadel vananevale elanikkonnale mitmesuguseid võimalusi, sealhulgas lisasissetulekut; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles toetama haridus- ja koolitusprogramme, mis aitavad vananeval elanikkonnal arendada oskusi ja omandada teadmisi sellistes valdkondades nagu e-kaubandus, veebiturundus ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia; kutsub liikmesriike üles tagama, et kõigil leibkondadel oleks juurdepääs lairibaühendusele ja digiseadmetele, ning edendama digioskuste omandamist, eriti vähekaitstud rühmade hulgas;

50. on seisukohal, et ELi roheline ja digitaalne üleminek peaks kasutama ära vananevate maakogukondade täieliku potentsiaali; tuletab sellega seoses meelde lairibaühenduse ja põhiteenuste kättesaadavuse tagamise tähtsust maapiirkondades, e-oskuste kasutuselevõttu ja uusi lähenemisviise kestlikule arengule, nagu arukate külade kontseptsioon ja toidusüsteemi jätkusuutlik ümberkujundamine;

51. rõhutab, et põllumajanduse arengu, digitaliseerimise ja spetsialiseerumise tulemusel vajavad nii sektoris juba tegutsevad kui ka tegevust alustavad inimesed asjakohasel tasemel digitaalset, tehnilist ja majanduslikku koolitust, ning nõuab vahetuskavade, arutelude, veebikoolituste ja e-õppe edendamist;

52. kutsub liikmesriike üles võtma arvesse eakate töötajate konkreetset olukorda tööturul selliste meetmete abil nagu individuaalne väljaõpe ja optimeeritud tööaeg;

53. kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike struktuurifondide suuremas kasutuses investeeringute tegemiseks avalikesse lapsehoiuteenustesse ning eakate ja kõrvalabi vajavate inimeste hooldamisse;

54. kutsub liikmesriike üles toetama eakate organisatsioonide toimimist ja arengut ning muid sotsiaalse kaasalöömise vorme;

55. kutsub komisjoni ja sotsiaalkaitsekomiteed üles süvenema järgmises pensionide piisavuse aruandes mittestandardsetesse tööturusuundumustesse, analüüsides põhjalikult pensionide soolist lõhet kõigis selle aspektides ja pensionisüsteemi kõigis kolmes sambas; kutsub komisjoni üles hindama ka miinimumpensionide piisavust, mis on eriti oluline vanadusvaesuse vältimiseks;

56. rõhutab, et tärkav hõbedane majandus võib kujuneda üheks peamiseks majanduse tõukejõuks, eriti maapiirkondades, ning pakkuda võimalusi tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse sektoritele, et tagada kvaliteetne hooldus tõhusamal moel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma ELi ja riiklikes strateegiates arvesse hõbedase majanduse potentsiaali ning jõulisemalt seda edendama, sealhulgas eakamatele mõeldud turismi ja kultuurivahetust;

57. tuletab meelde, et äärepoolseimatel piirkondadel on rahvastikukaole eelsoodumus ja need vajavad seetõttu erimeetmeid, et leevendada sageli ebasoodsaid demograafilisi muutusi; kutsub liikmesriike üles kasutama nendes piirkondades esinevate probleemide lahendamiseks ennetavalt olemasolevaid struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid;

58. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaasama eakamate inimeste huve esindavaid ja kaitsvaid organisatsioone, kui tehakse neid inimesi mõjutavaid otsuseid;

59. rõhutab, et kaugtöö võib äärealadel pakkuda arvukalt võimalusi kui üks parimaid vahendeid digitehnoloogiate kasutamiseks, et säilitada maapiirkondade ja äärealade rahvaarvu ning tuua samas kasu kohalikele kogukondadele ja majandusele; kutsub komisjoni üles esitama ELi kaugtöö kava, et töötada välja õigusraamistik, millega sätestatakse kogu ELis selged miinimumstandardid ja kaugtöö tingimused;

60. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles peavoolustama eakate puuetega inimeste õigusi kõigis puuete ja vananemisega seotud poliitikameetmetes ja programmides, tagades täieliku vastavuse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonile;

Erimeetmed ja uuringud

61. kutsub liikmesriike üles kasutama ELi vahendeid ja erainvesteeringuid koos riiklike ja kohalike investeeringutega, et tagada taskukohane, piisav, ohutu ja juurdepääsetav eluase ning kohandada hooneid eakate, kaitsetute ja ebasoodsas olukorras inimeste vajadustele; rõhutab, et hoonetel peaksid olema juurdepääsu hõlbustavad rajatised; rõhutab, et turvaline eluase on selline eluase, kus on vähendatud ohuvõimalusi ja kus ohule on lihtsam reageerida; tuletab meelde, et juurdepääsetavate eluasemetega peaks kaasnema nõuetekohane taristu;

62. rõhutab piirkondlike ja kohalike ametiasutuste asendamatut rolli maapiirkondades ja äärealadel üha süvenevate demograafiliste probleemide mõistlikul ja jätkusuutlikul lahendamisel;

63. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama vananemist käsitleva tõhusa poliitika parimaid tavasid;

64. kutsub liikmesriike üles edendama algatusi, et tugevdada põlvkondadevahelisi sidemeid ning toetada oma kodust tervislikel või rahalistel põhjustel lahkuma sunnitud eakaid inimesi oma vajadustele vastava taskukohase eluaseme leidmisel;

65. kutsub liikmesriike üles võtma soolist mõõdet arvesse pensionisüsteemide reformimisel ja pensioniea kohandamisel, arvestades töömallide puhul naiste ja meeste erinevusi ning vanemate naiste suuremat diskrimineerimisohtu tööturul;

66. kutsub liikmesriike üles ennetama ja heastama vanemate naiste vastu suunatud vägivalda osana riigi reageerimisest COVID-19-le, sealhulgas abitelefonide ja tugiteenuste abil, pöörates erilist tähelepanu hooldusasutustele;

67. palub komisjonil ja liikmesriikidel luua naistevastase vägivalla vastu võitlemiseks tõhusad programmid, mis hõlmaksid vanuse mõõdet, et ennetada füüsilist, seksuaalset, psühholoogilist ja majanduslikku väärkohtlemist, mille all võivad kannatada vanemad inimesed, kellest enamik on naised; teeb ettepaneku korraldada statistilisi uuringuid eakate inimeste vastu suunatud vägivalla suurenemise kohta, et juhtida tähelepanu sellele tõsisele probleemile – millest eakad ei ole enamasti võimelised teada andma, kuna nad võtavad halba kohtlemist vanaduse ja oma iseseisvusetuse loomuliku osana – ning et võidelda tõhusamalt ja suurema pühendumusega vanemate inimeste väärkohtlemise vastu;

68. rõhutab tõsiasja, et kaitstud ja toetatud elamine võib soodustada hooldusteenuste deinstitutsionaliseerimist; palub liikmesriikidel uurida võimalusi edendada teenindusega, toetatud ja mitme põlvkonna eluasemete loomist, samuti eluaseme kohandamist kvaliteedikriteeriumide alusel;

69. julgustab liikmesriike korraldama eakatele liiklusohutusealaseid teavitus- ja hariduskampaaniaid ning tegevusi, mis näitaksid füsioloogiliste muutuste ja psühhomotoorsete oskuste vähenemise mõju maanteel liikumise võimele, et parandada seeläbi kõigi liiklejate ohutust;

70. julgustab liikmesriike suurendama Euroopa Sotsiaalfondist+ (ESF+), Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) ja õiglase ülemineku fondist tehtavaid kulutusi vanemate töötajate koolitamiseks ja ümberõppeks ning avalikele teenustele võrdse juurdepääsu tagamiseks, pöörates erilist tähelepanu ettevõtete ergutamisele eakamate inimeste töölevõtmiseks ning avaliku taristu, sealhulgas transporditaristu, ja avaliku ruumi kohandamisele eakate inimeste vajadustele; kutsub liikmesriike edendama struktuurifondide abil investeeringute tegemist maapiirkondade avalikesse teenustesse, mis meelitaks nooremat põlvkonda ja suurendaks neis piirkondades elavate vanemate inimeste heaolu; nõuab Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi vahendite suuremat kasutamist selleks, et võidelda eakate eraldatuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu maapiirkondades ja halvemate tingimustega piirkondades, pöörates erilist tähelepanu rahvastikukao ohus aladele; kutsub liikmesriike kasutama selleks programmi Next Generation EU pakutavaid võimalusi;

71. rõhutab piisavate, usaldusväärsete ja võrreldavate andmete tähtsust demograafiliste probleemide lahendamiseks mõeldud poliitika ja meetmete alusena; palub komisjonil vaadata läbi ELi statistikaraamistiku, tõstes andmete kogumisel vanuse ülempiiri, tagades hoolekandeasutustes elavate isikute andmete kaasamise ning nähes ette kogutud andmete esitamise soo ja vanuse järgi, järgides täielikult eraelu puutumatuse ja põhiõiguste standardeid; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koguma rohkem andmeid ja suurendama toetust tervena vananemise, vanadusega seotud haiguste ning vanemate inimeste elutingimuste uurimise arendamisele;

72. väljendab heameelt Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava üle ja nõuab sambas esitatud põhimõtete kiiret ja tõhusat rakendamist; palub komisjonil eakamate inimeste ELi õigusloomeprotsessis esindatuse parandamiseks ja tugevdamiseks ning olemasoleva ELi noorteparlamendi eeskujul kaaluda ELi õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi raames rahastamist sellise algatuse jaoks;

73. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles keskenduma oma tegevuses eakate inimeste tervena elatud aastate pikendamisele; rõhutab sellega seoses elukestva terviseedenduse ja -hariduse, haiguste ennetamise ja korrapärase tervisekontrolli programmide tähtsust ning vajadust teha uusi algatusi, nagu parem haiguste ennetamise poliitika ja tõhusamad tervishoiuprogrammid, et soodustada tervena vananemist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles aktiivselt osalema WHO tervena vananemise kümnendis, koostades ELis tervena vananemise kavad, mis hõlmavad juurdepääsu tervishoiu- ja hooldusteenustele, samuti tervise edendamise ja ennetustöö kavasid; kutsub komisjoni üles koostama programmi „Euroopa horisont“ raames kõrgete eesmärkidega füüsilise ja vaimse tervise uurimiskava; julgustab liikmesriike kaaluma sel eesmärgil mitmeaastase finantsraamistiku ja programmi Next Generation EU vahendite kasutamist;

74. kutsub liikmesriike üles ergutama põlvkondadevahelist dialoogi, edendades muu hulgas noorte vabatahtlikku tööd eakate inimestega, ning toetama ja rahastama eri põlvkondade keskusi, kuna need võivad olla otsustava tähtsusega vanuselise diskrimineerimise vastu võitlemisel ja eakate sotsiaalse kaasatuse tagamisel; julgustab liikmesriike looma koolide ja lasteaedade lähedusse eakate kogukondlikke hooldekeskusi ning vabatahtliku tegevuse ja elukestva õppe võimalusi, ning edendama põlvkondadevahelisi sidemeid, soodustades nende teenuste omavahelist sidumist; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon edendaksid programme, projekte ja meetmeid, millega edendatakse eakate sotsiaalset, kultuurilist ja poliitilist osalemist;

75. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama ja toetama kaasavat tööturgu ja ühiskondi, mis võimaldavad võrdset osalemist ning kõigi inimeste oskuste ja ande kasutamist; kutsub liikmesriike üles töötama välja tööalase konkurentsivõime ja karjääri juhtimise strateegiad, et valmistuda toimetulekuks vananeva tööjõu ja muutlikumate tööturgudega, pidades silmas tööturgude sagedasi ja põhjalikke muutusi; rõhutab, et sellised strateegiad peaksid sisaldama hariduse, koolituse ja elukestva õppe edendamist igas vanuses inimestele, tervislikke töökohti, kus pakutakse mõistlikke võimalusi terviseprobleemide või puuetega töötajatele töö- ja eraelu paremaks ühitamiseks, samuti põlvkondadevahelise teadmiste vahetuse edendamist töökohal; kutsub mitmekesisuse hartade ELi platvormi üles pöörama rohkem tähelepanu vanuse, puuete ja võimete mitmekesisuse edendamisele töökohtadel; kutsub komisjoni üles rõhutama uues töötervishoiu ja tööohutuse raamstrateegias psühhosotsiaalseid ja füüsilisi, vanusega seotud riske nii naiste kui ka meeste puhul; rõhutab, et töötervishoid ja tööohutus on otsustava tähtsusega;

76. kutsub komisjoni ja liikmesriike hõlbustama 60-aastaste ja vanemate inimeste, eelkõige naiste juurdepääsu tööle, kuna see suurendaks nende eluaegset sissetulekut, ning võtma eakate jaoks, kes on endiselt terved ja võimelised täitma oma kohustusi, kasutusele osaaja ja madala riskitasemega kutsealaseid tegevusi; rõhutab tasustatud töövõimaluste loomise tähtsust inimestele, kes on juba seadusjärgsesse pensioniikka jõudnud ja soovivad jääda või hakata aktiivseks, mitte ainult lisasissetuleku saamise, vaid ka sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise vahendina; soovitab ühtlasi stimuleerida vabatahtlikku tegevust ja mentorlust teadmiste edasiandmiseks ühelt põlvkonnalt teisele; rõhutab, et sellised meetmed ja tegevused ei tohi toimuda noorte tööotsijate ega pikaajaliste töötute arvelt;

77. kutsub komisjoni üles võtma vastu ELi hooldajate strateegia; rõhutab, et investeerimine hooldusteenustesse on hädavajalik, kuna see ei suurenda mitte ainult naiste tööhõivemäära, pakkudes varem mitteametlikele hooldajatele töövõimalusi ametlikus majanduses ja edendades naiste töö- ja eraelu tasakaalu, vaid parandab ka eakate inimeste elutingimusi investeeringute abil pikaajalistesse hoolekandevõimalustesse, vaimse tervise parandamise ja isolatsiooni vastu võitlemise ning eakate naiste vastu suunatud vägivalla ennetamise ja tõkestamise meetmetesse ning inimeste tervisesse ja haridusse, tagamaks et nad säilitavad vananedes aktiivsuse ja hea tervise; kutsub liikmesriike üles võtma vastu eakate hooldussüsteemide kättesaadavuse ja jätkusuutlikkuse näitajate kogumi ning eakate hooldusteenuste ühise kvaliteediraamistiku; rõhutab, et oluline on tagada eakate hoolduse jäämine riikide pädevusse;

78. kutsub liikmesriike üles pöörama rohkem tähelepanu eakatele inimestele, kes on eriti tundlikud viirusnakkuste, sealhulgas COVID-19 suhtes; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võitlema isoleerituse, hooletussejätmise ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, mida eakad kogevad COVID-19 pandeemia ajal, edendades teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, viies läbi teadusuuringuid, hõlbustades arvamuste vahetust ning kombineerides ELi struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid; kutsub ühtlasi komisjoni ja liikmesriike tagama patsiendiõiguste kohaldamise piiriüleses tervishoius ning ohutute ja taskukohaste ravimite kättesaadavuse; rõhutab, et COVID-19 pandeemia on esile toonud vajaduse ELi suurema solidaarsuse järele; kutsub komisjoni üles kavandama ja vastu võtma ELi eakate õiguste harta ELi põhiõiguste harta artikli 25 alusel;

79. tunnustab ühtekuuluvuspoliitika ja ÜPP olulist rolli demograafiliste probleemidega maapiirkondades ja äärealadel elavate naiste tööalase konkurentsivõime ja kaasatuse edendamiseks ja suurendamiseks; kutsub liikmesriike sel eesmärgil paremini kasutama olemasolevaid rahalisi vahendeid;

80. kutsub liikmesriike üles kasutama demograafiliste muutuste vastu võitlemiseks REACT-EU vahendeid ( 54 )

81. rõhutab, et uued tehnoloogiad ja uuenduslikud meetodid võivad osutuda kasulikeks üldhuviteenuste kulude vähendamiseks, säilitades samas elatustaseme ja teenuste kvaliteedi kaugetes ja hõredalt asustatud piirkondades; julgustab liikmesriike ning asjaomaseid piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi investeerima ebatraditsioonilistesse ja uuenduslikesse meetmetesse, mille eesmärk on osutada elanikele hädavajalikke teenuseid ja luua sobiv keskkond inimeste tagasitoomiseks ja rahvastiku vähenemise peatamiseks;

82. kutsub liikmesriike üles tõhustama parimate tavade vahetamist asjakohase rahvastikupoliitika ja algatuste loomise kohta, et kasutada ära Euroopa elanikkonna vananemisest tulenevaid võimalusi ja lahendada sellega seonduvaid probleeme;

83. tuletab meelde põllumajandusliku pereettevõtluse eripära, mille puhul on põllumajanduslik tegevus põimitud pereeluga ning vanemaealised põllumajandustootjad jäävad aktiivseks ka pärast pensioniiga;

84. tunnustab eakate inimeste, sealhulgas põllumajandustootjate potentsiaali saada maapiirkondades sotsiaalsel innovatsioonil, kaasavatel maakogukondadel ja tervislikumal elukeskkonnal põhineva elujõulise hõbedase majanduse liikumapanevaks jõuks; kutsub komisjoni üles maapiirkondade ja aktiivsena vananemise pikaajalise käsituse koostamisel seda potentsiaali hoolikalt uurima;

85. kutsub avalik-õiguslikke asutusi üles toetama erikaitsesüsteemi loomist, mis arvestaks põllumajandustöötajate töötuse eripäraga, kuna põllumajanduslik tootmine on oma hooajalisuse tõttu väga ajutist laadi; juhib tähelepanu sellele, et nii oleks võimalik anda põllumajanduses töötada soovivatele inimestele suurema kindlustunde;

86. juhib tähelepanu sellele, et tööjõu vananemine ning uue põlvkonna piiratud pealekasv puudutab põllumajandussektorit teravamalt kui teisi sektoreid; usub, et selle vastu aitaks uue põlvkonna pealekasvu võimaldav uute ametite loomine, mille puhul on tagatud põllumajandussektori ametite atraktiivsus ja kasumlikkus;

87. märgib, et vaid 11 % kõigist Euroopa Liidu põllumajandusettevõtetest kuuluvad alla 40-aastastele põllumajandustootjatele ( 55 ) ; kutsub liikmesriike üles kõrvaldama kõik tõkked, mis takistavad noorte põllumajandustootjate sisenemist põllumajandussektorisse, sealhulgas põllumaa kättesaadavusega seotud raskused; kutsub ühtlasi liikmesriike üles edendama uusi põlvkondadevahelise koostöö viise, nagu partnerlus, ühine põllumajandus, pikaajaline rentimine ja muud kokkulepped, mis võiksid lahendada vähese põllumaa probleemi ja ergutada noori hakkama põllumajandustootjaks;

88. kordab, et põllumajanduses on mõningad uue põlvkonna pealekasvu takistused seotud maale juurdepääsu ja põllumajandusettevõtete ühelt põlvkonnalt teisele üleandmisega; tuletab meelde, et eakamad põllumajandustootjad, kes seisavad silmitsi madalate pensionide, saamata jäänud tuluga (sh ÜPP maksed) ja maapiirkondades pärast pensionile jäämist tekkiva sotsiaalse tõrjutuse riskiga, jäävad enamasti aktiivseks ja hoiavad oma põllumajandusettevõtteid kauem; rõhutab sellega seoses vajadust kohandatud poliitikavahendite järele, et tagada maapiirkondades eakate põllumajandustootjate ettevõtete sujuv üleandmine ja aktiivsena vananemine;

89. märgib, et paljudes liikmesriikides ei taga riiklikud pensionisüsteemid pensionile jäänud põllumajandustootjatele piisavat sissetulekut; peab kahetsusväärseks asjaolu, et selle olukorra lahendamiseks on sageli ainus viis põllumajandusliku tegevuse jätkamine pärast ametlikku pensioniiga, mis pidurdab uue põlvkonna pealekasvu; rõhutab, et ÜPP toetus ei ole mõeldud pensionisüsteemi asendamiseks;

90. teadvustab eriti piirkonniti kasvavat vajadust põllumajanduses kõrgelt kvalifitseeritud noorte spetsialistide järele ja juhib tähelepanu vajadusele võtta kõiki meetmeid selleks, et julgustada noori õppima põllumajandusalaseid elukutseid ning hõlbustada eakate inimeste teadmiste edasiandmist nooremale põlvkonnale;

91. on veendunud, et põllumajandustootjate partnerlus vanema ja noorema põlvkonna vahel on otsustava tähtsusega põlvkondadevahelise solidaarsuse, teadmussiirde ja vastastikuse õppimise süvendamisel, mis on eriti oluline põllumajanduses uute tehnoloogiate ja digitaalsete oskuste kasutuselevõtuks;

92. võtab teadmiseks, et valdav osa Euroopa põllumajandusettevõtete tööjõust on endiselt ettevõtjate pereliikmed, kuid märgib, et selliste töötajate osakaal on aastaid stabiilselt vähenenud ning lähitulevikus on oodata selle edasist vähenemist; rõhutab, et teatavates ELi piirkondades aset leidev maapiirkondadest lahkumise pidurdamatu protsess toob nendele piirkondadele kaasa majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaprobleeme, millega tegelemiseks on vaja laiahaardelisemat ja paremini kooskõlastatud poliitikat;

93. rõhutab, et tähtis on toetada maapiirkondi nende mitmekesisuses ning soodustada selleks investeeringuid projektidesse, mis toetavad kohalikku majandust, sealhulgas paremat transpordi kättesaadavust ja digitaalset ühendatust; peab oluliseks meelde tuletada, et maamajanduse püsimajäämine sõltub otseselt põllumajandussektori tööhõive säilitamisest; usub lisaks, et uute põllumajandustehnoloogiate ja innovatsiooni tähtsuse mõistmine ning nende juurutamine on kõikidele põllumajandustootjatele probleemiks, mida ei tohiks alahinnata; toonitab sellest johtuvalt elukestva kutseõppe, nõustamisteenuste ning teadmiste vahetamise tähtsust nii ÜPP raames kui ka laiemalt;

94. leiab, et naiste juurdepääsu põllumajandustootmisele tuleks hõlbustada asjakohaste avalike teenuste abil, mis võimaldaksid neil töötada põllumajanduses senisest suuremas ulatuses;

95. märgib, et elanikkonna vananemine, eriti põllumajandus- ja maapiirkondades, on vältimatu suundumus, mida tuleb majandus- ja sotsiaalpoliitika kujundamisel arvesse võtta; on seisukohal, et vananeva elanikkonna probleem nõuab mitmemõõtmelist käsitust, ning rõhutab poliitikavaldkondade ja toetusvahendite vahelise laiema vastastikuse täiendatavuse ja sünergia edendamise tähtsust; tuletab meelde, et vanematele inimestele eakohase keskkonna loomiseks on kindlasti vaja piisavaid ressursse ja teenuseid;

96. rõhutab, et ebavõrdsus maa kättesaadavuse, otsetoetuste ja toetuse osas nii ELi riikides kui ka nende vahel on mõned neist probleemidest, mis tuleb lahendada, et peatada piirkondlik taandareng ning julgustada pensioniikka jõudnud inimesi põllumajandustootmisest loobuma ja noori põllumajandustootmisega alustama;

97. kutsub liikmesriike üles võtma oma strateegiakavade väljatöötamisel arvesse eakate (üle 65-aastaste) inimeste osakaalu maapiirkondades ja kaaluma selliste meetmete kehtestamist, mis hõlmaksid maapiirkondade eakaid või oleksid neile suunatud, näiteks paindlikum lähenemine tingimustele, mida kohaldatakse selle vanuserühma tegelikul ja aktiivsel osalemisel antud piirkonna majanduselus;

98. juhib tähelepanu sellele, et COVID-19 pandeemiast tuleneva olukorra tõttu tuleb panustada elavatesse ja dünaamilistesse maapiirkondadesse, kõrvaldades selleks bürokraatia ning investeerides maapiirkondades taristusse ja kvaliteetsetesse teenustesse, et pidurdada põllumajanduses toimuvat vananemisprotsessi ja toetada naiste rolli põllumajandusettevõtete omanikuna;

99. märgib, et tõhus liikuvussüsteem on piirkondliku majandusarengu, territoriaalse ühtekuuluvuse ja piirkondliku potentsiaali arendamise üks eeldusi; rõhutab, et seetõttu on vaja eraldada transpordiühenduste arendamiseks ja hooldamiseks vajalikud vahendid, mis võiks julgustada vanemat põlvkonda olema põllumajanduses kauem tegev ja meelitada piirkonnakeskuste noori maale tööle;

100. rõhutab ÜPP rolli ja tähtsust uue põlvkonna pealekasvu soodustamisel põllumajandussektoris; kutsub liikmesriike üles soosima oma strateegiakavades meetmeid noorte põllumajandustootjate arvu suurendamiseks ning edendama sidusust muude riiklikul ja ELi tasandil kättesaadavate vahenditega;

101. rõhutab kogukonna juhitud kohaliku arengu algatuste keskset rolli elava ja eduka kohaliku maamajanduse taastamisel ja hoidmisel ning vajadust säilitada algatuse LEADER jaoks piisav rahastamise tase; kutsub liikmesriike üles LEADERi võimalusi täielikult ära kasutama;

102. märgib valitsusväliste organisatsioonide pakutavate teenuste, eriti vanematele inimestele suunatud teenuste tähtsust; nõuab valitsusväliste organisatsioonide tegevuse rahastamise tugevdamist maapiirkondades.

o

o o

103. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

(1) 22. novembri 2005. aasta otsus kohtuasjas C-144/04: Werner Mangold vs. Rüdiger Helm, ECLI:EU:C:2005:709.

(2) ELT L 246, 23.9.2011, lk 5.

(3) ELT C 484, 24.12.2016, lk 1.

(4) ELT C 189, 4.6.2018, lk 1.

(5) ELT C 308 E, 20.10.2011, lk 49.

(6) ELT C 363, 28.10.2020, lk 80.

(7) ELT C 74 E, 13.3.2012, lk 19.

(8) ELT C 76, 28.2.2018, lk 93.

(9) ELT C 204, 13.6.2018, lk 76.

(10) ELT C 331, 18.9.2018, lk 60.

(11) ELT C 356, 4.10.2018, lk 10.

(12) ELT C 108, 26.3.2021, lk 965.

(13) EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(14) ELT C 137 E, 27.5.2010, lk 68.

(15) ELT L 188, 12.7.2019, lk 79.

(16) COM(2020)0241.

(17) ÜRO, „Changing population age structures and sustainable development: a concise report“ (Rahvastiku vanuselise struktuuri muutumine ja kestlik areng: kokkuvõtlik aruanne), 2017.

(18) Eurostat (2020), „Ageing Europe – statistics on social life and opinions“ (Vananev Euroopa – sotsiaalelu ja arvamuste statistika), andmed 2020. aasta juuli seisuga.

(19) Eurostat, „Population structure and ageing“ (Rahvastiku struktuur ja vananemine), andmed 2020. aasta augusti seisuga.

(20) Komisjoni aruandele demograafiliste muutuste mõju kohta lisatud komisjoni talituste 17. juuni 2020. aasta töödokument (SWD(2020)0109), lk 7.

(21) ÜRO, „Changing population age structures and sustainable development: a concise report“ (Rahvastiku vanuselise struktuuri muutmine ja kestlik areng: kokkuvõtlik aruanne), 2017, lk 11.

(22) Eurostat, „Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU“ (Vananev Euroopa: vaade eakate elule ELis), 2019.

(23) Eurostat, „Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU“ (Vananev Euroopa: vaade eakate elule ELis), 2019.

(24) Euroopa parlamendi uuringuteenistus, „Demographic outlook of the European Union“ (Euroopa Liidu demograafiline perspektiiv), märts 2020, lk 3.

(25) ELi teaduskeskus: Euroopa Komisjoni teaduse ja teadmiste talitus, „How lonely are Europeans?“ (Kui üksildased on eurooplased?), 12. juuni 2019.

(26) Euroopa Parlamendi uuringuteenistus, Demographic outlook of the European Union (Euroopa Liidu demograafiline perspektiiv), märts 2020, lk 16.

(27) Eurostati baasstsenaarium.

(28) Eurostat, „Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU“ (Vananev Euroopa: vaade eakate elule ELis), 2019.

(29) Euroopa Komisjon, Digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeks (DESI) 2020, lk 52.

(30) SWD(2020)0109, lk 42.

(31) Eurostat, „Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU“ (Vananev Euroopa: vaade eakate elule ELis), 2019, lk 53.

(32) Eurostat, „Disability statistics – elderly needs for assistance and assistance“ (Puuete statistika – eakate abivajadused), andmed 2019. aasta juuni seisuga.

(33) Eurostat, „Functional and activity limitations statistics“ (Funktsionaalsete ja tegevuspiirangute statistika), andmed 2020. aasta detsembri seisuga.

(34) Eurostat, „Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU“ (Vananev Euroopa: vaade eakate elule ELis), 2019, lk 70.

(35) Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus jt., „High impact of COVID-19 in long-term care facilities, suggestion for monitoring in the EU/EEA“ (COVID-19 suur mõju pikaajalise hoolduse asutustele, soovitus seireks ELis/EMPs), Eurosurveillance, kd. 25, v.-a. 22, 4. juuni 2020.

(36) Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, „Ageing societies, migration and climate change bring new challenges for gender equality“ (Vananevad ühiskonnad, ränne ja kliimamuutused toovad soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas esile uusi probleeme), 10. detsember 2019.

(37) 2018. aastal töötas ELi 27 liikmesriigis osalise tööajaga 30,5 % naistest ja 9,2 % meestest (Eurostati tööjõu-uuring).

(38) Tähtajaliste töölepingute osakaal 15–64-aastaste töötajate hulgas ei ole viimastel aastatel muutunud. 2018. aastal moodustasid need 12,1 % kogu tööhõivest. Naiste seas on see näitaja pisut kõrgem (13,1 %) kui meeste seas (11,2 %) (Eurostat).

(39) Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti bülletäänid koroonaviiruse pandeemia mõju kohta põhiõigustele ELis: bülletään nr 3, juuni 2020 (vanemaealised) ja bülletään nr 6, 30. november 2020 (sotsiaalõigused).

(40) Eurofoundi 19. mai 2021. aasta artikkel pealkirjaga „Pensionilejäämine“.

(41) Eurofound, Euroopa elukvaliteedi uuring 2016, lk 79.

(42) Eurofound, Euroopa elukvaliteedi uuring 2016, lk 77.

(43) Eurofound, Euroopa elukvaliteedi uuring 2016, lk 15.

(44) Eurofound, Euroopa elukvaliteedi uuring 2016, lk 26.

(45) Rahvastiku vananemise aruande (2018) kohaselt lähtutakse vananemise kogukulude arvutamisel avaliku sektori kulutustest pensionidele, tervishoiule, pikaajalisele hooldusele, haridusele ja töötushüvitistele.

(46) Komisjoni 25. mai 2018. aasta institutsioonidevaheline dokument pealkirjaga „The 2018 Ageing Report: Economic & Budgetary Projections for the 28 EU Member States (2016–2070)“ (Rahvastiku vananemise aruanne (2018). Majandus- ja eelarveprognoosid Euroopa Liidu 28 liikmesriigis (2016–2070)).

(47) Komisjoni 12. aprilli 2018. aasta aruanne hõbedase majanduse kohta.

(48) Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti 4. oktoobri 2016. aasta aruanne „The ageing workforce: Implications for occupational safety and health – A research review“ (Vananev töötajaskond ning selle mõju tööohutusele ja -tervishoiule. Teaduslik ülevaade).

(49) Eurostat, „Eakate töötajate tööhõive määr, vanuserühm 55–64“, vaadatud 2. juunil 2021.

(50) COM(2020)0241, lk 10.

(51) COM(2020)0241, lk 22.

(52) Organisatsiooni Alzheimer Europe 17. veebruari 2020. aasta aruanne „Dementia in Europe Yearbook 2019: Estimating the prevalence of dementia in Europe“ (Dementsus Euroopas. Aastaraamat 2019. Dementsuse levimuse hindamine Euroopas).

(53) Komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatis „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“ (COM(2020)0103).

(54) COM(2020)0241, lk 20.

(55) Eurostat, „Farmers and the agricultural labour force – statistics“ (Põllumajandustootjad ja põllumajanduslik tööjõud – statistika), 2018. aasta novembri andmed.