Oma ametiaja teisel aastal on komisjoni eesmärgid selged: keskenduda tõeliselt olulistele asjadele ja olla eesmärkide saavutamisel tulemuslikum ningjääda tagaplaanile vähemolulistes küsimustes, mis ei eelda ühist tegutsemist ELi tasandil. Käesolev tööprogramm toetub kümnele prioriteetsele valdkonnale, mille president Juncker tõi esile meie ametiaja alguses, ning selle tööprogrammiga kinnitab komisjon oma tahet teha koostööd Euroopa Parlamendi ja nõukoguga, et jõuda selliste tulemusteni, mida eurooplased meilt ootavad. Arvestades praegu Euroopa ees seisvaid probleeme, ei saa me vanamoodi jätkata.

Kavatseme oma eesmärkide saavutamiseks kasutada kõiki meie käsutuses olevaid vahendeid. Praegu on nõudlus ressursside järele suurem kui kunagi varem ja ELi eelarve peab olema tulemustele orienteeritud. Mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamise käigus uuritakse, kuidas paremini suunata vahendeid kõige olulisemate probleemide lahendamiseks, näiteks pagulaskriisi sisemiste ja väliste aspektide jaoks. Lisaks teeb komisjon ettepaneku tulemustekeskse ELi eelarve strateegia kohta, et tagada tulevase rahastamise puhul suurem rõhuasetus tulemuste saavutamisele. Rohkem saab ära teha selleks, et hõlbustada innovatiivsete finantsvahendite kasutamist, ning ohtralt on võimalusi ka lihtsustamiseks (eeskätt põllumajanduses, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondides ja teadusuuringutes), tegevuse tõhustamiseks ja selliste meetmete võtmiseks, mis seoksid fondide tulemuslikkuse usaldusväärse majandusjuhtimisega.

Euroopa õigusaktide täitmise seire ja vajaduse korral ka tagamine on üks komisjoni kõige olulisemaid vastutusvaldkondi, kuid sellele ei ole mitte alati pööratud väärilist poliitilist tähelepanud. Me kavatseme seda muuta ja tõhustada õigusaktide täitmise tagamist kõige olulisemates valdkondades, näiteks meie ühiste varjupaigapoliitika õigusnormide puhul, mis peavad korralikult toimima, et saaks eksisteerida usaldus sisepiirideta Schengeni ala võimalikkuse suhtes. Ühiste Euroopa õigusnormide igapäevane praktiline kohaldamine eeldab tihedat koostööd kõigi tasandite – nii riigi, piirkondliku kui ka kohaliku tasandi – vahel.

Selles ei ole midagi hirmsat, kui kontrollime, kas meie kehtestatud õigusnormid aitavad tegelikult neis valdkondades seatud eesmärke saavutada. Pigem on see võimalus olukorda parandada – võimalus veenduda, et näiteks ohutus- ja tervishoiualased õigusaktid toimivad ja nende täitmine on tagatud ning kehtestatud kõrgeid norme rakendatakse reaalselt kõigis töökohtades ja liidu töötajatel on neist kasu.

Selleks et saavutada sellised kaugeleulatuvad poliitilised eesmärgid nagu kõrgetasemeline keskkonnakaitse, sotsiaalsete ja tööhõivestandardite kõrge tase, energiajulgeolek, edukas ja kõigile kasulik majandus ning meie ühiseid väärtusi väljendav rändepoliitika, on paljudes valdkondades vaja Euroopa tasandi ühist lähenemist. Samas ei ole võimalik saavutada selliste õigusnormide eesmärke, mis on aegunud või igapäevaseks kohaldamiseks liiga raskepärased või keerukad.

Uued ülesanded nõuavad uudset ja perspektiivitundega tegutsemist, kuid samasuguse perspektiivitundega peame lähenema ka pooleliolevale tööle. Eeskätt peame veenduma, et juhul kui mingi teemaga tuleb tegeleda Euroopa tasandil, oleks tegevus ühiste eesmärkide saavutamise nimel võimalikult tulemuslik. Olulised on tulemused, mitte head kavatsused. Praeguse komisjoni eesmärk parandada õigusloomet tähendab tõenditepõhist lähenemist ja selle tagamist, et kui EL sekkub, siis teeb ta seda nii, et sellel oleks reaalne positiivne mõju. Seega peame tähelepanelikult jälgima, et meie õigusaktid ja rahastamisprogrammid oleksid tulemuslikud ja sihipärased.

Seepärast pidaski komisjon enne selle tööprogrammi koostamist teiste institutsioonidega aktiivseid ja konstruktiivseid arutelusid, et jõuda ühisele arusaamisele sellest, mis on kõige olulisem. Ka kõige paremad ettepanekud ei muuda midagi, kui nad jäävad aastateks läbirääkimistelauale kokkuleppeid ootama. Seepärast oleme esile toonud mõned esitatud ettepanekud, mis vääriksid kaasseadusandjate poolt kiiret vastuvõtmist, ja samal põhjusel kavatseme tagasi võtta rea varasemaid komisjoni ettepanekuid, mis ei ole enam asjakohased, mis ei ole kuhugi liikunud või mille eesmärgid ei ole praeguses olukorras enam piisavalt kaugeleulatuvad. Vabanevate ressursside arvelt saame keskenduda prioriteetsetele ettepanekutele, milles jõutakse tõenäoliselt kokkuleppele.

Euroopa Liidu kaasseadusandjad, st otsevalitud Euroopa Parlament ja liikmesriikide ministritest koosnev nõukogu, on enneolematult kiiresti nõustunud komisjoni ettepanekuga Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kohta, ELi 2015. aasta eelarve muutmisega, et suurendada seoses pagulaskriisiga pakutavat rahalist abi, 35 miljardi euro suuruse paketiga Kreekas töökohtade loomiseks ja majanduskasvu suurendamiseks ning erakorraliste otsustega rahvusvahelist kaitset taotlevate pagulaste ümberpaigutamise kohta ELis. Sellised ühised jõupingutused kiireks tegutsemiseks olukordades, kus otsuseid on kõige tungivamalt vaja, ei peaks olema erand, vaid sellest peaks saama tava.

Oleme seadnud tähtsusjärjekorras esikohale seadusandlikud muudatused, millel peaks olema – eeldusel, et neis jõutakse kiiresti kokkuleppele – otsene mõju töökohtadele ja majanduskasvule, keskkonnale ja sotsiaalsele heaolule, turvalisusele ja viisidele, kuidas me omavahel ühendatud maailmas tegutseme.

Komisjoni presidendi 9. septembril peetud kõnele olukorrast liidus järgnes pidev dialoog Euroopa Parlamendi ja nõukoguga ning selle põhjal koostatud tööprogrammis esitatakse järgmise 12 kuu peamised algatused, mille abil tahame need lubadused ellu viia. Päris kõike ei ole võimalik ühe aastaga ära teha, aga meie lubaduste näol on tegemist põhjaliku seadusandliku tegevuskavaga ja edasiste meetmete raamistikuga, mis lisatakse ka tulevastesse tööprogrammidesse, mille ettevalmistamisega, sh hindamiste, konsultatsioonide ja mõjuhinnangutega alustatakse 2016. aastal.

Möödunud aastal ütlesime, et kavatseme olla mitmekülgsed ja keskenduda tõeliselt olulisele. Vahepealse aja jooksul oleme pannud paika oma nägemuse ja kavandanud konkreetsed meetmed sellistes dokumentides nagu investeerimiskava, digitaalse ühtse turu strateegia, energialiidu teatis, Euroopa julgeoleku tegevuskava, Euroopa rände tegevuskava, äriühingute õiglase ja tõhusa maksustamise tegevuskava, uus kaubandusstrateegia ja hiljutised ettepanekud majandus ja rahaliidu süvendamiseks ja tugevdamiseks. Sel nädalal tutvustame kaupade ja teenuste ühtse turu strateegiat ning enne aasta lõppu paneme paika plaanid jätkusuutliku ringmajanduse, tööjõu liikuvuse ja välispiiride parema haldamise valdkonnas. Kõik need meetmed tuginevad komisjoni uuele parema õigusloome tegevuskavale.

Töökohtade loomise ning majanduskasvu, õigluse ja demokraatlike muutuste tagamise tegevuskava on dokument, milles on kirjas Junckeri komisjoni tööülesanded ja mille põhjal komisjon ametisse valiti. Ühtlasi on seal kirjeldatud kümmet prioriteeti, millest eelnimetatud probleemide lahendamisel lähtume. Mööduva aasta märgilise tähendusega sündmused – majanduse oodatust aeglasem taastumine, vajadus taastada Kreeka majanduse stabiilsus, rändesurve meie välispiiridel ja seda suurendav ebakindlus meie naabruskonnas, Charlie Hebdo toimetuses ja mujal Euroopas toimunud terroristide rünnakud – on üksnes suurendanud meie otsusekindlust keskenduda neile prioriteetidele, olla oma tegevuses mitmekülgne ja teha asju uut moodi.

Kodanike arvamus EList põhineb meie suutlikkusel leida lahendusi praegu ühiskonna ees seisvatele suurtele probleemidele. Sellised küsimused nagu töökohtade, majanduskasvu ja investeeringute vähesus. Ebastabiilsuse ja sõja eest põgenevad pagulased, kes otsivad turvalisust. Kliimamuutused ja loodusvaradele avalduv surve. Ebavõrdsus ning tolerantsuse ja turvatunde puudumine meie ühiskonna mõnedes osades. Tõsiasi, et kogu maailm on omavahel seotud. Meie ebakindlus seoses Euroopa kohaga esilekerkivas uues maailmakorras.

Praegune komisjon alustas oma tööd aasta tagasi. Me panime poliitiliste suuniste põhjal paika komisjoni prioriteedid ja lubasime keskenduda olulistele küsimustele, mille puhul kodanikud ootavad lahendusi Euroopa tasandilt. Otsustasime muuta oma töömeetodeid, olla avatumad ja anda aru oma tegudest. Ühtlasi esitasime Euroopa Parlamendile ja nõukogule üleskutse töötada nende muutuste elluviimiseks meiega koos, sest ainult tõeliselt oluliste asjade nimel koostööd tehes võime uuesti pälvida eurooplaste usalduse ja veenda neid, et Euroopa Liit on loodud nende huvide teenimiseks.

Ajalugu on näidanud, et eurooplased on töökad, innovatiivsed ja loomingulised ning suudavad oma ideid maailmas maha müüa. Me ei saa endale lubada, et ühe põlvkonna puhul läheb kogu see anne ja potentsiaal kaotsi. Komisjon aitab ka edaspidi liikmesriikidel inimesi tagasi tööle tuua. Oleme eeljaotanud miljard eurot, et kiirendada noorte tööhõive algatuse rakendamist ja aidata kuni 650 000 noorel leida töökoha, õpipoisikoha või praktikakoha või jätkata haridusteed kogu Euroopas. Oleme esitanud liikmesriikidele juhised selle kohta, kuidas aidata pikaajalistel töötutel paremini tööle naasta.

Peame andma eurooplastele oskused, et nad oleksid valmis kohanema kiiresti muutuva maailma nõudmiste ja tekkivate tööturgudega. Uute oskuste tegevuskava soodustab elukestvat investeerimist inimestesse, alates kutse- ja kõrgharidusest kuni digitaalvaldkonna ja kõrgtehnoloogia alaste teadmisteni ning eluks vajalike oskusteni, mis võimaldaksid kodanikel aktiivselt osaleda muutuvatel töökohtadel ja muutuvas ühiskonnas. Erilist tähelepanu pööratakse töötavate perekondade töö- ja pereelu tasakaalule, keskendudes naiste tööturul osalemise määra suurendamisele. 2016. aastal peaks vastu võetama direktiiv naiste osaluse kohta äriühingute juhatustes ning komisjon jätkab praktilist tegevust soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks.

Samuti tahame, et Euroopa äriühingud kasutaksid võimalikult hästi ära ühtse turu võimalusi, et areneda ja konkureerida kogu maailmas. Selleks vajavad nad stabiilset rahastamist, kindlat ettevõtluskeskkonda ja nüüdisaegset taristut. Euroopa investeerimiskava toimib täie hooga. Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond töötab ja pakub kõrge kvaliteediga investeeringuid, et Euroopa majandusele, sh teadustegevusele veelgi hoogu juurde anda. Edasi keskendume investeerimiskeskkonna parandamisele ja ühtse turu süvendamisele, et see aitaks eurooplaste jaoks paremaid tulemusi saavutada, vähendaks ettevõtjate ees seisvaid tõkkeid ja looks innovatsiooniks sobiva keskkonna.

Peame hakkama juba nüüd Euroopa tulevase jätkusuutlikkuse nimel tööd tegema. Komisjon tutvustab uut lähenemisviisi, et tagada majanduskasv ning sotsiaalne ja keskkonnaalane jätkusuutlikkus pärast 2020. aastat, võttes arvesse strateegia „Euroopa 2020” läbivaatamise tulemusi ning ÜRO jätkusuutliku arengu eesmärkide rakendamist liidus ja väljaspool seda.

Ressursikasutuse optimeerimine on rohelise ja kaasava majanduskasvu tagamiseks hädavajalik. Alates järgmisest aastast hakkame rakendama ringmajanduse tegevuskava, et luua materjalide ja ressursside taaskasutamise ühtne turg ja toetada kaugenemist lineaarmajandusest. Selleks tuleb meetmeid võtta kõigis majandustsükli osades, alates hankimisest kuni tootmise, tarbimise, jäätmete, ringlussevõtu ja innovatsioonini, et kasutada ära majanduse ja keskkonna seisukohast tõhusad ettevõtlusvõimalused.

Tulevane jätkusuutlikkus tähendab ka seda, et nähakse ette ja leevendatakse tervislikku elukeskkonda ähvardavaid ohte. Komisjon jätkab tööd, et aidata liikmesriikidel tegeleda selliste probleemidega nagu antimikroobne resistentsus ning annab oma panuse jõupingutustesse, mida kogu maailmas selle ohu kõrvaldamiseks tehakse. Lisaks alustab komisjon ettevalmistusi ja tõhustab konsulteerimist tervishoiutehnoloogia hindamise üle, et parandada tervisetoodete ühtse turu toimimist. Ühtlasi viime lõpule praegu pooleli olevad keerukad ettevalmistused, et kaitsta eurooplasi sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate põhjustatud ohtude eest, ning jätkame tegutsemist selles valdkonnas. Kehtivate töötervishoiu ja -ohutusalaste õigusaktide läbivaatamine (ka nende, mis käsitlevad kantserogeene ja mutageene) peaks parandama töötajate kaitsmise ELi raamistiku tõhusust ja tulemuslikkust.

2. Ühendatud digitaalne ühtne turg

Heal järjel digitaalmajandus võib turge laiendada ja luua uusi tööhõive allikaid. Kui Euroopa suudab saada üle turu killustatusest, parandada Euroopa tarbijatele suunatud pakkumisi ja leida uusi ettevõtlusvõimalusi, võib Euroopa olla selles vallas maailmas teejuhiks. Seepärast tegi komisjon 2015. aasta mais ettepaneku digitaalse ühtse turu strateegia kohta. Meie eesmärk on esitada kõik asjaomased ettepanekud enne 2016. aasta lõppu, et EL suudaks täielikult toimiva digitaalse ühtse turu ellu viia selle komisjoni ametiaja jooksul.

Detsembris tutvustame oma arusaamist nüüdisaegsest ja euroopalikumast lähenemisest autoriõigusele, mis arvestaks digirevolutsiooniga. Samuti esitame ettepanekud e-lepingute õiguse kohta. 2016. aasta jooksul järgnevad sellele muud algatused autoriõiguse, geoblokeeringute, vaba andmevoo, pilvandmeside ja e-kaubanduse käibemaksu kohta.

Pärast seda, kui jõuti kokkuleppele ühendatud Euroopa ettepanekutes ja muu hulgas rändlustasude kaotamises 2017. aastaks, oleme teinud tööd telekommunikatsioonivaldkonna reguleeriva raamistiku põhjaliku läbivaatamise kallal. Pärast vastavaid REFITi raames tehtud läbivaatamisi, vaatame üle audiovisuaal- ja meediateenuste direktiivi, satelliit- ja kaabellevi direktiivi ja tarbijakaitsekoostöö määruse, et tagada kodanikele süsteemi toimivus. Kavatseme teha koostööd kaasseadusandjatega, et saavutada aasta lõpuks kokkulepe andmekaitsereformi ning võrgu- ja infoturbe direktiivi üle – need kaks on hädavajalikud usalduse ja turvatunde loomiseks kasvaval digitaalsel ühtsel turul.

Meie kaugeleulatuv eesmärk on endiselt saada võitu liikmesriikide kapseldunud mõtteviisist telekommunikatsiooni reguleerimisel, autoriõiguse ja andmekaitse õigusaktides, raadiosageduste haldamisel ning konkurentsiõiguse kohaldamisel, võttes sealjuures täielikult arvesse kultuurilist mitmekesisust. Ühendatud digitaalse ühtse turu loomisega saame selle komisjoni ametiaja jooksul tekitada kuni 250 miljardi euro ulatuses täiendavat majanduskasvu ning luua sel teel sadu tuhandeid uusi töökohti (eelkõige noorematele tööotsijatele) ja elujõulise teadmistepõhise ühiskonna.

3. Vastupidav energialiit ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika

Komisjon on energialiidu strateegias toonud esile peamised meetmed, mille abil kindlustada Euroopa varustatus energiaga ja vähendada sõltuvust impordist, integreerida riikide energiaturud, seada energiatõhusus esmatähtsaks, vähendada majanduse süsinikdioksiidiheidet ning edendada teadusuuringuid, innovatsiooni ja konkurentsi. 2016. aastal liigume edasi suure hulga energialiidu tegevuskavas nimetatud meetmetega. Saavutustest ja veel teha olevast anname aru energialiidu olukorra kohta korrapäraselt koostatavates aruannetes.

EL on Pariisi kliimakõneluste üks eestvedajaid ja seega on 2030. aasta energia- ja kliimapaketi rakendamine järgmisel aastal esmatähtis, et tagada eesmärkide nõuetekohane täitmine. 2016. aastal kavatseb komisjon esitada ettepaneku jõupingutuste jagamise kohta heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata sektorites, näiteks ehituses ja põllumajanduses, ja süsinikdioksiidiheite vähendamise kohta transpordis. Soodustame põhimõtetest „saastaja maksab” ja „kasutaja maksab” lähtuvate mittediskrimineerivate teemaksude süsteemide kasutamist ja püüdlusi luua Euroopa ühtne transpordipiirkond, mis võimaldaks tõhustada praeguse maanteetaristu kasutamist ja olla sõidukipargi kasutuses paindlikum. Puhtale energiale ülemineku kiirendamiseks esitab komisjon algatused, mis käsitlevad energiaturu uut ülesehitust, elektrivõrkude 15 % ühendatuse saavutamist 2030. aastaks, energiavarustuse kindlust, taastuvaid energiaallikaid ja energiatõhusust. Lisaks muule töötame me välja energialiidu teadusuuringute, innovatsiooni ja konkurentsivõime integreeritud strateegia, et kasutada ära vähese CO2-heitega majanduse potentsiaali töökohtade loomise ja majanduskasvu edendamise vallas.

4. Süvendatud ja õiglasem siseturg tugevama tööstusbaasiga

Ühtne turg on oma ainukordsuses Euroopa kõige suurem vara. Tänu sellele saavad inimesed, tooted, teenused ja kapital vabamalt liikuda. See tagab tarbijatele suurema valikuvabaduse ja madalamad hinnad. See võimaldab inimestel elada, töötada ja õppida seal, kus nad soovivad. See pakub spetsialistidele ja ettevõtjatele uusi võimalusi, sest aitab vähendada bürokraatiat, millega nad muidu piiriülese tegevuse puhul peaksid kokku puutuma. Ühtsele turule toetub kogu Euroopa tööstuse konkurentsivõime.

Sel nädalal vastu võetud ühtse turu strateegias rõhutasime, et neid tugevaid külgi tuleb edasi arendada ja meie siseturu täielik potentsiaal tuleb veelgi rohkem valla päästa, et kohaneda muutuvate majandustingimustega ja pakkuda ühisturu näol meie ettevõtetele ja tööstusele tugevat seljatagust, mille toel maailmamajanduses edu saavutada. Nüüd keskendume konkreetsetele meetmetele: toetame idufirmade kasvu, aitame kaasa ühistarbimisest alguse saanud uute ettevõtlusmudelite kõigi võimaluste kasutamisele, soodustame teenuste piiriülest pakkumist, ajakohastame oma standardisüsteemi ja tagame ühisturgu reguleerivate õigusaktide nõuetekohase kohaldamise ja reaalse täitmise. Tegeleme sellega, et kõrvaldada autoveoturu õiguslikud ja tehnilised juurdepääsutõkked ja tugevdada kohaldatavate sotsiaalõigusnormide täitmise tagamist. Peame oluliseks VKEde ja idufirmade kasvamist ning tegeleme selle nimel regulatiivsete tõkete kõrvaldamisega ja hõlbustame juurdepääsu rahastamisele. Esitame uue algatuse ennetavate ümberkorraldusmenetluste kohta, et anda pankrotistunud ettevõtjatele veel üks võimalus.

Oluline element selles töös on kapitaliturgude liidu elluviimine, sest kapitali, rahastamise ja säästude ühtse turu loomine on määrava tähtsusega, et kõrvaldada investeerimise kitsaskohad ja aidata ettevõtetel kasvada kogu ühtsel turul. On oluline, et kaasseadusandjad jõuaksid kiiresti kokkuleppele väärtpaberistamist käsitleva komisjoni ettepaneku üle. Käesoleva aasta lõpus teeb komisjon ka ettepaneku vaadata läbi prospektidirektiiv, et muuta noteerimine ja turu rahastamisele juurdepääs väiksematele ettevõtetele lihtsamaks, ühtlasi on kavas ka muid meetmeid, et aidata kaasa riskikapitalifondide loomisele ja arendada uut riskikapitalikultuuri, mis looks ettevõtlusvõimalusi.

Et eurooplased saaksid ühtse turu töövõimalusi võimalikult hästi ära kasutada, oleme juba teinud ettepanekuid meetmete kohta, mis tugevdaksid Euroopa tööalase liikuvuse portaali (EURES) ja tööhõivetalituste koostööd. Käesoleva aasta lõpupoole esitame ettepanekud tööjõu liikuvuse kohta, mis hõlmavad õigusnormide täitmise paremal tagamisel ja sotsiaalkindlustussüsteemide paremal koordineerimisel põhinevaid kuritarvitamise vastaseid meetmeid. Lisaks vaatame sihipäraselt läbi töötajate lähetamise direktiivi, et võidelda sotsiaalset dumpingut ja ajude äravoolu põhjustava ebaõiglase tegevusega, tagades et sama töö eest makstakse samas kohas samasugust palka.

Erilist tähelepanu kavatseme pöörata sellele, et puuetega inimestel oleks parem juurdepääs valitud kaupadele ja teenustele.