ET Euroopa Liidu Teataja C 255/121

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu määrus, mis käsitleb komisjoni teavitamist Euroopa Ühenduse energeetika infrastruktuuri investeerimisprojektidest ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 736/96”

KOM(2009) 361 lõplik – 2009/0106 (CNS)

(2010/C 255/22)

Üksikraportöör: Valerio SALVATORE

4. septembril 2009 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: nõukogu määrus, mis käsitleb komisjoni teavitamist Euroopa Ühenduse energeetika infrastruktuuri investeerimisprojektidest ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 736/96”

KOM(2009) 361 lõplik – 2009/0106 (CNS).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 12. novembril 2009. Raportöör oli Valerio Salvatore.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 458. istungjärgul 16.-17. detsember 2009 (16. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 177, erapooletuks jäi 1.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab Euroopa Komisjoni soovi kehtestada uued eeskirjad energeetika infrastruktuuri investeerimisprojektide valdkonnas ning toetab kõnealuse määruse ettepanekut, milles võetakse arvesse hiljutisi arenguid Euroopa energiapoliitika valdkonnas. Ettepanek käsitleb kõnealuse sektori tegelikke vajadusi, lihtsustab asjaomaste, rahuldavate ja selgete andmete kogumist ning toob endaga kaasa saadava kasu suhtes proportsionaalse halduskoormuse.

1.2 Komitee toetab komisjoni määruse ettepaneku ajendit ühendada ühelt poolt vajadus korrapärase ja ühtse teabe tagamise järele, et võimaldada teostada energiasüsteemi korrapäraseid ja sektoriüleseid analüüse, ning teiselt poolt eesmärk vähendada halduskulusid ja suurendada läbipaistvust. Tänu nimetatud eesmärkidele kujutab komisjoni ettepanek endast olemasoleva süsteemi selget parandamist. Ettepaneku õiguslik alus on EÜ asutamislepingu artikkel 284 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikkel 187 ning näib, et ettepanek on välja töötatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet arvesse võttes.

1.3 Komitee rõhutab, et aruandlusnõude alammäära üksikasjad, mis on ära toodud määruse ettepaneku lisas, ei ole komisjoni poolt nõuetekohaselt põhjendatud. Vajalik on põhjalikum arutelu Euroopa ja riikliku tasandi otsuseid tegevate organite ning kõnealuse valdkonna ettevõtjate ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel eesmärgiga määratleda asjakohasemad alammäärade väärtused, mis tagaksid turvalisuse, keskkonnakaitse, läbipaistvuse ja ökonoomsuse.

1.4 Komitee teeb ettepaneku, et komisjoni korrapärased analüüsid oleksid lisaks aruandele energia nõudluse ja pakkumise vaheliste võimalike tasakaalustamatuste prognooside või infrastruktuuri puudujääkide tuvastamise kohta ühtlasi ka järelevalve vahendid aruannet kavandatud projektide hetkeseisu kohta nii et töid oleks võimalik lõpetada mõistlikul ajal.

1.5 Komitee peab esmatähtsaks olemasolevate infrastruktuuride ja uute projektide turvalisuse tagamist. Ettevõtjate investeeringud tuleb eelkõige suunata ajakohastamisele, hooldusele ja tehnilisele kohandamisele, et tagada energiavõrkude turvalisus, eesmärgiga vältida probleeme ning tagada energiatõhusus ja keskkonnasäästlikkus, mille kohta ei tohi lubada mitte ühtegi erandit.

1.6 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et ELi jaoks oluliste infrastruktuuride kohta teabe ja andmete kogumine toetaks liikmesriikide vahelise energiasolidaarsuse põhimõtet. Lisaks tõhustaksid korrapärased analüüsid energiaallikate mitmekesistamist, vähendades nii nende riikide energiasõltuvust, kes ekspordivad tavapäraseid ressursse, ning toetades energiavarustuse kindlust.

1.7 Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia puhul peab komitee oluliseks vältida VKEde halduskoormust, eelkõige kujunemisjärgus keskkonnahoidlikele tehnoloogiatele spetsialiseerunud VKEde puhul, kes on juba niigi ebasoodsas olukorras oma suuremate tootmiskulude tõttu võrreldes tavapäraseid energiaallikaid kasutavate ettevõtetega.

1.8 Komitee teeb ettepaneku, et läbipaistvuse tõhustamiseks, mis on Euroopa Komisjoni selge eesmärk, peaksid liikmesriigid võtma endale kohustuse arvestada kohalike elanike seisukohtadega seal, kuhu rajatised on kavandatud luua, ning see peaks toimuma kodanikuühiskonda esindavate ühenduste kaudu.

1.9 Komitee soovitab Euroopa Komisjonil kontrollida, et investeeringukulud ei mõjutaks tarbijaid negatiivselt.

2. Sissejuhatus

2.1 Energia siseturu liberaliseerimine avab uued võimalused energiasektorisse investeerimiseks; uus õiguslik keskkond nõuab konkreetsete eesmärkide saavutamist taastuva energia ja biokütuste valdkonnas.

Pidades silmas infrastruktuuri tehtavate investeeringute prognoositavat ja soovitud kasvu Euroopas, on vaja ühtlustatud raamistikku andmete ja teabe kogumiseks energiarajatiste kasutuselevõtu- või sulgemise kavade kohta.

2.2 Komisjon teeb ettepaneku muuta määrus (EÜ) nr 736/96 kehtetuks ja asendada see uue määrusega, mis on suunatud energeetika infrastruktuuri investeerimisprojektide järelvalvele energia ja süsinikdioksiidi tootmise, transpordi ja ladustamise valdkonnas.

2.3 Asjaomaste ja nõuetekohaste andmete kogumine energeetika infrastruktuuri arengu kohta liikmesriikides on hädavajalik selleks, et oleks võimalik teostada korrapäraseid ja sektoriüleseid analüüse ja prognoose võimalike tulevaste struktuuriliste nõrkuste ning energia nõudluse ja pakkumise vaheliste võimalike tasakaalustamatuste kohta. Lisaks sellele tuleb tagada läbipaistvus turuosalejate jaoks ja vähendada halduskulusid.

2.4 Määrus (EÜ) nr 736/2009 on vananenud, kuna selle rakendusala ei kata paljusid taastuvenergia rajatisi ning kuna selles ei nähta ette mingit sobivat süsteemi andmete kogumise jaoks või liikmesriikide energiaprojektide järelevalve jaoks. Praegu kehtiv süsteem võib takistada investeerimiskindlust, kuna see ei taga avatust ning võib pikas perspektiivis aeglustada üleminekut vähem CO2-heiteid tekitavale majandusele. Praeguste eeskirjadega ei näi olevat tagatud energiavõrkude ja nende rajatiste turvalisus, kus toodetakse või ladustatakse energiat ja süsinikdioksiidi.

3. Komisjoni ettepanek

3.1 Määruse ettepaneku alus on liikmesriikide kohustus edastada komisjonile andmed infrastruktuuri investeerimisprojektide kohta nafta, gaasi, elektrienergia ja biokütuste valdkonnas ning süsinikdioksiidi kogumise, ladustamise ja transpordi valdkonnas. Projektid peavad olema juba käivitatud või kavas käivitada lähema viie aasta jooksul. Nõue kehtib ka olemasolevate rajatiste kavandatava sulgemise kohta järgmise kolme aasta jooksul.

3.2 Nõutavad andmed on järgmised: rajatise võimsus; asukoht, nimi, liik ja infrastruktuuri peamised omadused; käikulaskmise võimalik kuupäev; kasutatava energiaallika liik; infrastruktuuri turvalisuse tagamise tehnoloogiad; süsinikdioksiidi kogumise süsteemi rajamine. Rajatiste sulgemise korral on nõutavad järgmised andmed: asjaomase infrastruktuuri omadused ja võimsus; kasutusest kõrvaldamise võimalik kuupäev.

3.3 Komisjon teeb ettepaneku, et liikmesriigid esitaksid nõutavad andmed iga kahe aasta järel alates 31. juulist 2010. Turuosalejad esitavad need andmed liikmesriigile, kus projekt ellu viiakse, hiljemalt asjaomase aruandlusaasta 31. mail. Esitatud andmed peavad kajastama investeerimisprojekti hetkeolukorda asjaomase aruandlusaasta 31. märtsil.

3.4 Komisjon toetab vastastikusel täiendavusel põhinevat mudelit, et vältida teabe dubleerimist. Liikmesriigid vabastatakse seega nõudest esitada andmeid, juhul kui nad on asjaomased andmed juba esitanud mõne teise erimääruse kohaselt või mitmeaastase investeerimiskava raames.

3.5 Komisjon kasutab esitatud andmeid eesmärgiga koostada vähemalt iga kahe aasta järel ELi energiasüsteemi struktuuri arengu kohta sektoriülene analüüs, mille tulemust arutatakse liikmesriikide ja asjaomaste osapooltega. Neid tulemusi võib avaldada, juhul kui see ei kahjusta isikuandmete kaitset ega tundlikku äriteavet.

3.6 Komisjon võib võtta vastu vajalikke meetmeid kõnealuse määruse rakendamiseks, eelkõige seoses kasutatavate arvutusmeetoditega, tehniliste määratlustega ja nõutavate andmete sisuga. Määrus tuleb läbi vaadata viie aasta jooksul pärast selle jõustumist.

4. Üldised märkused

4.1 Komitee toetab komisjoni ettepanekut, kuna uus määrus on oluline Euroopa energiapoliitika eesmärkide saavutamiseks. Valitud lahenduse raames püütakse ühendada ühelt poolt vajadust kontrollida ja koguda nõuetekohaseid andmeid investeerimisprojektide kohta ning teiselt poolt vajadust piirata halduskulusid ja suurendada läbipaistvust.

Määruse eesmärk on teostada ELi energiasüsteemi järelevalvet Euroopa Komisjoni ja eelkõige komisjoni Energiaturu Vaatluskeskuse kogutud andmete käsitlemise teel energeetika infrastruktuuri tehtavate investeerimisprojektide kohta.

4.2.1 Siseturg ja nõue järelevalvesüsteemi järele riigiülesel tasandil on piisav põhjendus reguleerivate meetmete võtmiseks riikliku tasandi asemel ühenduse tasandil. Komisjoni esitatud määruse ettepanek on seega igati kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.

4.2.2 Nii (kõnealuse valdkonna eelnevat määrust asendava) määruse valimine õigusloomevahendiks kui ka selle sisu (millega kaasneb nõue esitada liikmesriikidele andmeid, kuid mille puhul arvestatakse nõuet mitte suurendada tarbetult liikmesriikide halduskoormust) näitab, et kõnealune ettepanek järgib igati proportsionaalsuse põhimõtet.

4.3 Komisjoni ettepanekus eelistatakse integreeritud ja terviklikule süsteemile täiendavat aruandlusmehhanismi. Komitee rõhutab, et see alternatiiv on ökonoomsem ning vähendab ettevõtete ja liikmesriikide halduskulusid, mis mõjutab positiivselt energia lõpphinda, kuna seeläbi välditakse andmete dubleerimist ja parandatakse nende kvaliteeti.

4.4 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et korrapärane, täielik ja kvaliteetne teave võimaldab komisjonil teostada järelevalvet ja määratleda Euroopa energeetika infrastruktuuri puudusi ning tõhustab ka energeetika infrastruktuuriga seonduva problemaatika mõistmist riikliku ja Euroopa tasandi poliitikakujundajate ning turuosaleja ja investorite hulgas.

5. Konkreetsed märkused

5.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee hindab määruse ettepaneku artiklis 2 esitatud määratluste selgust. Need määratlused, mida praegu kehtiv määrus (EÜ) nr 736/96 ei sisalda, lihtsustavad seaduste mõistmist ning selgitavad nende rakendusala.

5.2 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et sektoriülesed analüüsid, mis tuleb koostada iga kahe aasta järel, võimaldavad kontrollida energeetika infrastruktuuri projektide hetkeolukorda Euroopas.

5.3 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on juba pikka aega arvamusel, et infrastruktuuri turvalisuse küsimust ei ole võimalik käsitleda eraldi varustuskindluse küsimusest. Hiljuti samal teemal koostatud arvamuses (1) rõhutas komitee vajadust tagada energia ja süsinikdioksiidi transportimiseks kasutatavate rajatiste võrgustike turvalisus. Seetõttu on oluline, et komisjon oma korrapärastes analüüsides võtaks arvesse neid aspekte, mis seonduvad olemasolevate rajatiste ja võrkude hoolduse ja kaasajastamisega.

5.4 Komitee arvates on teave ELi jaoks oluliste projektide kohta esmase tähtsusega. Selle teabe kvaliteedil põhinevad komisjoni võimalused suunata liikmesriike energiaalase solidaarsuse põhimõtte rakendamisel ja tarneallikate mitmekesistamisel, eesmärgiga vähendada energiasõltuvust vähestest tavaenergia tarnijatest. Komitee arvates kuuluvad rahvusvahelised energeetika infrastruktuurid selgelt ELi pädevusvaldkonda. Komitee on juba oma varasemates arvamustes leidnud, et „Ühenduse üldhuviteenused on vajalikud, et jätkata Euroopa integratsiooni” ning et „[Selles kontekstis toetab komitee avaliku ja erasektori partnerlust (EL ja liikmesriigid), et suurendada energiavarustuse kindlust ja] saavutada ühendatud energiavõrkude (gaas, elekter, nafta) (…) ühendamine maismaal asuva võrguga, mis võiks oluliselt vähendada tegevus- ja investeerimiskulusid ning ergutada üha enam investeerima uutesse võrguprojektidesse” (2).

5.5 Komitee märgib, et komisjoni kavandatud süsteem põhineb tsentraliseeritud energiatootmisel, vaatamata paljudele märkidele selle kohta, et Euroopa energiasüsteem võib tulevikus hakata rajanema detsentraliseeritud rajatistel majapidamiselektri tootmiseks (päikesepaneelid, mikrokoostootmisüksused jms). Tuleks tagada juurdepääs transpordivõrkudele energia transpordiks neist rajatistest, põhjustamata seejuures tarbetult suuri halduskulusid VKEdele.

5.6 Komitee rõhutab, et aruandlusnõude alammäära üksikasjad, mis on ära toodud määruse ettepaneku lisas, ei ole nõuetekohaselt põhjendatud.

5.7 Komitee kutsub üles avardama arutelu süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnika (Carbon Capture and Storage) kasulikkuse ja jätkusuutlikkuse teemal. Komitee on juba esitanud vastuväiteid süsinikdioksiidi kogumise ja transpordiga seonduvate projektide osatähtsuse ja turvalisuse kohta. Komitee väidab samas, et komisjoni määruse ettepanek sisaldab eeskirju süsinikdioksiidi transpordi ja säilitamisega seonduvate projektide alase teabe kaasamise kohta. Seda on võimalik tõlgendada üksnes järgmiselt: selline infrastruktuur peab hõlmama Euroopa energiasüsteemi korrapäraseid analüüse.

5.8 Komitee leiab, et energeetika infrastruktuuri rajamine kohalikul tasandil ei tohi toimuda vastu elanike ja nende kohalike esindajate tahtmist. Komitee toetab avatust, mis tähendab, et kohalikud elanikud on kavandatud projektide ulatusest asjakohaselt teavitatud nõuetekohaste mõjuhinnangute alusel nende projektide majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnamõju kohta.

Brüssel, 16. detsember 2009. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) ELT C 306, 16.12.2009, lk 51.

(2) ELT C 128, 18.5.2010, lk 65.