KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA ÜLEMKOGULE, NÕUKOGULE JA EUROOPA KESKPANGALE



Teine eduaruanne Euroopas viivislaenude vähendamise kohta

1.Sissejuhatus

Nüüd, kui Euroopa Liit ja liidu majandus on silmnähtavalt tõusuteel, peab EL tekkinud võimalusi ära kasutama, et oma majandus- ja rahaliitu kindlustada. Võttes arvesse komisjoni 6. detsembril 2017 esitatud tegevuskava Euroopa majandus- ja rahaliidu süvendamiseks ning kooskõlas juhtide tegevuskavaga on üks esmaseid prioriteete kujundada välja pangandusliit ja panna paika kõik kapitaliturgude liidu põhielemendid. Integreeritud finantssüsteem parandab majandus- ja rahaliidu võimet panna vastu negatiivsetele šokkidele, kuna see lihtsustab erasektori piiriülest riskijagamist, vähendades samal ajal vajadust jagada riske avaliku sektoriga.

Sellega paralleelselt on komisjoni 11. oktoobri 2017. aasta teatises tutvustatud, kuidas nõukogu 2016. aasta juuni tegevuskava alusel kujundada pangandusliit välja, edendades korraga riskide vähendamist ja riskide jagamist.

Nagu mainitakse komisjoni 18. jaanuaril 2018 avaldatud esimeses eduaruandes Euroopas viivislaenude vähendamise kohta, on pankade seisund maksevõime, finantsvõimenduse ja likviidsuspositsiooni seisukohast pärast finantskriisi võetud riskivähendamismeetmete tulemusena märkimisväärselt paranenud. Lisaks edusammudele nende peamiste riskinäitajate alal praktiliselt kõigis liikmesriikides võib täheldada, et nimetatud näitajad jõuavad liikmesriikide lõikes üha lähemale järjest paranevale keskmisele. See on eelkõige tingitud märgatavalt paranenud olukorrast neis riiklikes pangandussüsteemides, mida kriis ja sellele järgnenud majanduslangus kõige enam mõjutasid. Euroala pankade esimese taseme omavahendite suhtarv on Euroopa Keskpanga (EKP) valimis paranenud: 2016. aasta III kvartalis oli see 14,6 %, 2017. aasta III kvartalis 15,3 %. Euroala pankade kapitalipositsioonide tugevnemist näitavad ka nende paranenud finantsvõimenduse määrad. Keskmine finantsvõimenduse määr tõusis veelgi ja jõudis 2016. aasta III kvartali 5 %-lt 2017. aasta III kvartalis 5,2 %-le. Samuti parandasid euroala pangad oma vastupanuvõimet likviidsusšokkidele: likviidsuskattekordaja tõusis 2016. aasta III kvartali 138 %-lt 2017. aasta III kvartalis 140 %-le. Otsustavate riskivähendusmeetmete tulemusena on riskide käsitlemine euroalal praegu tulemuslikum ja ühtlasem kui kolm aastat tagasi.

Komisjon on esitanud veel mitu olulist meedet, et vähendada riske ELi pangandussektoris ja suurendada selle vastupanuvõimet. Näiteks 2016. aasta novembris esitas komisjon pangandussektoris riskide täiendavaks vähendamiseks suuremahulise õigusaktide paketi, millesse kuulusid ettepanekud vaadata läbi pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiiv, ühtse kriisilahenduskorra määrus, kapitalinõuete direktiivi IV pakett ja kapitalinõuete määrus. Samal aastal võttis komisjon vastu ka direktiivi ettepaneku ennetava restruktureerimise menetluste, ettevõtjatele uue võimaluse andmise ja maksejõuetusraamistiku tõhususe kohta. Viivislaenude ennetamise või nende vähendamise ja sujuvalt toimiva kapitaliturgude liidu seisukohast on tulemuslikud restruktureerimis- ja maksejõuetuseeskirjad äärmiselt olulised. Et aidata kaasa nende oluliste eelnõude kiirele vastuvõtmisele, kutsub komisjon Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles tegutsema nendega seoses otsusekindlalt.

Tegelemine viivislaenude suure mahu ja viivislaenude võimaliku kuhjumisega tulevikus on pangandusliidu väljakujundamiseks äärmiselt oluline. Viivislaenud on laenud, mille puhul laenuvõtjal on raskusi intressi- või põhiosamakseid katvate regulaarsete maksete tegemisega. Laen liigitatakse viivislaenuks, kui maksete tasumise tähtpäeva on ületatud rohkem kui 90 päeva või kui ei ole tõenäoline, et laenuvõtja laenu tagasi maksab. Finantskriisi ja sellele järgnenud majanduslanguste tõttu ei suutnud üha rohkem laenuvõtjaid oma laene tagasi maksta, sest järjest enam ettevõtteid ja inimesi oli silmitsi kestvate makseraskustega või isegi pankrotiga. Eriti tuntav oli see pika või sügava majanduslangusega liikmesriikides. Seega kuhjus paljude pankade bilanssi viivislaene.

Viivislaenude suur maht võib kahjustada pankade tulemusi peamiselt kahel viisil.

1.Pank saab viivislaenudest vähem tulu kui nõuetekohaselt teenindatavatest laenudest ja seega vähendavad viivislaenud tema kasumlikkust ja võivad põhjustada kahjumit, mis vähendavad panga kapitali. Tõsisematel juhtudel võib selle tagajärjel kahtluse alla sattuda panga elujõulisus ja see võib mõjutada finantsstabiilsust.

2.Viivislaenud hõivavad märkimisväärse hulga panga nii inim- kui ka rahalisi ressursse. See vähendab panga suutlikkust anda laene, sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele.

Viivislaenude suure mahu probleemiga tegelemise eest vastutavad eelkõige asjaomased pangad ja liikmesriigid. Komisjon on seda küsimust asjaomaste riikide puhul järjekindalt Euroopa poolaasta raames tõstatanud. Samal ajal on praegusel viivislaenude suhtarvu vähendamisel ja tulevikus viisilaenude ülemäärase kuhjumise vältimisel ka selge ELi mõõde, arvestades ELi kui terviku ja eelkõige euroala pangandussüsteemi elementide omavahelist seotust. Riikidest, kus on suur viivislaenude suhtarv, võib mõju olulises ulatuses edasi kanduda kogu ELi majandusse ja mõjutada nii majanduskasvu kui ka finantsstabiilsust.

Võttes arvesse ELi mõõdet ja seda, et komisjoni juba algatatud meetmete jätkamise ja laiendamise vajaduse küsimuses ollakse ühel nõul, võttis nõukogu 2017. aasta juulis vastu Euroopa viivislaenude vähendamise tegevuskava, milles kutsutakse eri institutsioone (sealhulgas komisjoni) üles võtma sobivaid meetmeid, et jätkata tegelemist probleemidega, mis on tingitud viivislaenude suurest mahust Euroopas. Viivislaenude vähendamise esimeses eduaruandes lubas komisjon esitada märtsis uue aruande mainitud meetmete rakendamisel tehtud edusammude kohta.

Ühiste jõupingutuste ja majanduse praeguse elavnemise tulemusena on viivislaenude suur maht vähenemas, eriti teatavates pankades ja liikmesriikides. Viivislaenude keskmine osakaal on alates 2014. aastast kolmandiku võrra vähenenud ja näitab kindlat kahanemistendentsi. Nagu allpool selgitatud, on edusammud viivislaenude vähendamisel jätkunud ka viimase paari kuu jooksul.

Nüüd on oluline suurendada jõupingutusi, et lahendada varasemast ajast pärit viivislaenudega ja viivislaenude võimaliku tulevase kuhjumisega seotud probleemid.

Tuginedes liidu poolt juba võetud riski vähendavate meetmetega loodud kindlale alusele, esitab komisjon koos käesoleva eduaruandega laiaulatusliku paketi, millega tahetakse kiirendada liidus viivislaenude probleemi lahendamist ja vältida tulevikus nende kuhjumist. Pakett koosneb kahest seadusandlikust ettepanekust, mille eesmärk on luua üleliiduline viivislaenude probleemi lahendamist soodustav õigusraamistik, ja komisjoni talituste töödokumendist, mis sisaldab mittesiduvaid tehnilisi juhiseid (nn tegevusplaan) riiklike varahaldusettevõtjate loomiseks. Üheskoos on ettepanekutel järgmine mõju:

·need suurendavad viivislaenudega tulemuslikuks tegelemiseks vajalike usaldatavusnõuete täitmise vahendite tõhusust;

·need soodustavad viivislaenude järelturgude arendamist;

·andes tagatud nõuetega võlausaldajatele kohtuvälises menetluses parema kaitse, hõlbustavad need võlgade sissenõudmist, täiendades seejuures 2016. aasta novembris ennetava restruktureerimise menetluste, ettevõtjatele uue võimaluse andmise ja maksejõuetusraamistiku tõhususe kohta esitatud ettepanekut; ning