ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.4.

Eesmärkide täitmisel edasi liikumiseks lõi komisjon neli kõrgetasemelist töörühma, et kiirendada taristu arengut neljas konkreetses piirkonnas. 2.4.1. Läänemere energiaturu ühendamise tegevuskava Poliitiline prioriteet on sünkroniseerida Balti riikide elektrivõrk Mandri-Euroopa elektrivõrguga ning lõpetada Balti riikide ja Soome gaasivõrkude eraldatus ja nende sõltumine ühest gaasiallikast. Komitee toetab täielikult poliitilise kokkuleppeni jõudmist selleks, et edendada gaasisektori ühishuviprojektide, nagu Eesti-Soome ühendus ja Poola-Leedu ühendus, elluviimist aastaks 2021. 2.4.2. Pürenee poolsaare ühendused (Madridi deklaratsioon) Kahjuks ning hoolimata Biskaia lahe liini heakskiitmisest on Pürenee poolsaare ühendused ülejäänud Euroopaga kaugel aastaks 2020 seatud eesmärkide saavutamisest ja veel kaugemal aastaks 2030 seatud eesmärkide saavutamisest. Olemasolevad ühendused Hispaania ja Portugali vahel ei lahenda peamist probleemi, mis seisneb ühenduste puudumises Pürenee poolsaare ja Prantsusmaa vahel, arvestades, et ainus viis, kuidas poolsaar Euroopa ning siseturuga ühendub, on Prantsusmaa kaudu, ning selle riigiga ühendatus on ligikaudu 2,8 %. Selle vähese ühendatuse tõttu on Pürenee poolsaare elektrihinnad Euroopa kõrgeimad ning taastuvate energiaallikate süsteemi lõimimine oleks samuti väga kulukas, kuna see vajaks suurel määral lisavõimsust ja selliste protsesside rakendamist, mis võimaldavad juhtida energiatootmises esinevaid suuri kõikumisi. Prantsusmaa president Macron on oma hiljutistes väljaütlemistes avaldanud olulist poliitilist toetust kahele Pürenee poolsaare ühendusele, mis on endiselt algstaadiumis. 2.4.3. Võrkudevahelised ühendused Kesk- ja Kagu-Euroopas See piirkond on tarnekatkestuste suhtes haavatav ning maksab kõrgemat gaasi hinda kui ülejäänud Euroopa Liit, kuigi piirkond ise asub gaasitarnijale geograafiliselt lähedal. Peamised eesmärgid on Bulgaaria-Serbia ühenduse rajamine, Krki veeldatud maagaasi terminali investeeringute tegemise alustamine (2018. aasta esimeses pooles) ning Bulgaaria-Austria gaasikoridori Rumeenia osa ehitamise alustamine. 2.4.4. Põhjamere piirkonna energeetikakoostöö Peamine eesmärk seisneb taastuvenergia tootmise ja edastamise ühendamises ning seda tüüpi projektide jaoks sobiva õigusliku ja reguleeriva raamistiku loomises piirkonnas, mille tuuleenergia potentsiaal moodustab 2030. aastal ELi tarbimisest 4–12 %.
2.33.

Komitee on arvamusel, et selline investeeringute taustauuring, mis hõlmab ka strateegiliselt olulist võtmetehnoloogiat, on kooskõlas WTO eeskirjadega. EL on jõustanud WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu (Agreement on Subsidies and Countervailing Measures – ASCM). Seega on välismaiste otseinvesteeringute tagasilükkamine võimalik, kui need mõjutavad olulisi julgeolekuhuvisid. Komitee leiab, et oluliste julgeolekuhuvidega on tegemist siis, kui kõne all on ühiskonna väärtuste säilitamine. Välismaiste otseinvesteeringute täiendav piiramine on võimalik, kui valitsus kontrollib investorit või on temaga lähedalt seotud.
6.4.

On võimalik, et need prognoosid on liiga konservatiivsed ning et neid tuleb muutuvat tehnoloogiat silmas pidades ajakohastada. Seetõttu tervitab komitee komisjoni soovi teha tihedamat koostööd mootorsõidukite tööstusega, et leida erinevaid finantsvahendeid erasektori investeeringute suurendamiseks.
4.1

Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et finantsinstrumentide turgude direktiivi laiendamisega kõikidele tuletisinstrumentide turgudele 2007. aastal jäeti mõned kaubatuletisinstrumentidega kauplemisele spetsialiseerunud äriühingud finantsinstrumentide turgude direktiivist ja usaldatavusnõuete täitmisest täielikult kõrvale. Paljude selliste finantsinstrumentidega tegelevate ettevõtete puhul on äritegevus üldiselt suunitletud nende emaettevõtjate riskide vähendamisele seoses alusvaraks olevate füüsiliste kaupade füüsilise tootmise, edastamise, ladustamise või omandamisega. Sõltuvalt sektorist (nt energeetika, põllumajandus) võib kaitsemeetmete ulatus olla märkimisväärne, mis praegu kehtiva õigusraamistiku kohaselt avaldab suuremat mõju kapitalinõuetele. Need ettevõtjad on nüüd hõlmatud investeerimisühingute järelevalvet käsitleva direktiivi ettepanekuga.
3.4.4.

Kolmandale aruandele lisatud uues loendis ühishuviprojektidest, mis kvalifitseeruvad ELi riiklike toetuste saamiseks, on näha, et fossiilkütuseprojektid on võrreldes eelmises loendis olnud 77 projektiga vähenenud 53 gaasiprojektini. Osa analüütikuid väidab aga, et see on tingitud üksnes mitmete projektide rühmitamisest ja koondamisest ning et uus loend sisaldab umbes 90 gaasiprojekti, mis tähendab, et gaasiprojektide arv on tegelikult kasvanud. Arvestades märkimisäärseid keskkonna- ja majanduslikke riske, mida kujutavad endast kasutuskõlbmatud varad, kui investeerida fossiilkütuste taristusse, siis tuleks esimesel võimalusel need projektid ja neile ühishuviprojekti märgise andmine üle vaadata.
4.4

Komitee märgib ka, et suure töötuse tagajärjel on tööränne kõigist kuuest Lääne-Balkani riigist endiselt valdav probleem. Hinnatakse, et veerand kõigi Lääne-Balkani riikide rahvastikust on kolinud välismaale. Isegi kui võõrtöötajate rahasaadetised on tähtis sissetulekuallikas, mis aitab lühiajalises plaanis siseriiklikule majandusele kaasa, on massilisel rändel ja rahvastiku kaol nende riikide majandusarengu potentsiaalile tõsised pikaajalised tagajärjed ( 13 )
2.7

Komisjon on esitanud neli kiiret lahendust ettevõtete halduskoormuse vähendamiseks praeguses süsteemis. Need neli kiiret lahendust on: i) käibemaksueeskirjade lihtsustamine ettevõtete jaoks, kes veavad kaupu ühest liikmesriigist teise, kus need tuleb ladustada enne edastamist eelnevalt teadaolevale kliendile; ii) aheltehingu eeskirjade lihtsustamine ja ühtlustamine; iii) kahe liikmesriigi vahel toimuva kaubaveo tõendamise lihtsustamine. Need lihtsustused kehtivad sertifitseeritud maksukohustuslasest ettevõtjate puhul. Neljas kiire lahendus, mis puudutab registreeritud kaubanduspartnerite käibemaksukohustuslase numbrit ELi elektroonilises käibemaksuteabe vahetamise süsteemis (VIES), on kättesaadav nii sertifitseeritud maksukohustuslasest ettevõtjatele kui ka teistele ettevõtjatele.
3.2.

Lisaks märgib komitee, et avalik arutelu, mis toimus 2016. aasta oktoobrist 2017. aasta jaanuarini, et toetada andmetega Euratomi 2014.–2018. aasta programmi vahehindamist ja ettepanekut Euratomi 2019.–2020. aasta programmi kohta, näitas, et hinnang on üldiselt positiivne: 80 % osalejatest leidsid, et programm on oluline (nõustusid või nõustusid täiesti). Lisaks kiitsid osalejad eeskätt heaks hariduse ja koolituse, jäätmekäitluse uuringute, olemasolevate reaktorite ohutuse ning tuumasünteesiuuringute valdkonnas saadud tulemused. Seejuures ei ilmne aga, et programmil oleks olnud erainvesteeringute suhtes võimendav mõju.
3.3.

rakendada samal viisil, kasutades tõesti samaväärseid vahendeid ja meetodeid . Seepärast ja selleks, et võimaldada reaalseid edasiminekuid, on komitee jaoks ülimalt oluline , et nii EDISi kui ka asjaomaste riskide vähendamise meetmetega tegeletaks paralleelselt ja viivitamatult ja need viidaks tõepoolest ellu selge ja konkreetse ajakava alusel. Arenguks vajalike õigete tingimuste loomine on samuti väga oluline majandus- ja rahaliidu edasise väljakujundamise seisukohast, millest pangandusliit moodustab olulise osa. Edusammud riskide vähendamise ja hoiuste kaitsmise valdkonnas käivad käsikäes ja seepärast kinnitab komitee veel kord põhimõtteid, mille ta on juba välja toonud seoses Euroopa hoiuste tagamise skeemi esialgsete ettepanekutega ( 9 ) . Konkreetsemalt märgiti toona, et kuna mõlemat liiki meetmetel on mitu ühist olulist põhieesmärki, mis on seotud pangandusliidu tugevdamise ja väljakujundamisega, tuleb neid. Seepärast ja selleks, et võimaldada reaalseid edasiminekuid, on komitee jaoks, et nii EDISi kui ka asjaomaste riskide vähendamise meetmetegaselge ja konkreetse ajakava alusel. Arenguks vajalike õigete tingimuste loomine on samuti väga olulineseisukohast, millestmoodustab olulise osa.
6.4.

Komitee loodab seega, et praegused teatavast majanduskasvust ja Euroopa sotsiaalõiguste sambast tingitud soodsad tingimused võivad anda uut hoogu soolise palgalõhe vähendamisele ning et väljapakutud tegevuskava on ka tegelikkuses tõhus. Kui seda ei ole juhtunud 2019. aasta lõpuks, siis on komiteel kavas soovitada, et komisjon esitaks ettepanekuid seadusandlike ja muude kui seadusandlike meetmete kohta kõige asjakohasemal tasandil, iseäranis karistuste ja/või stiimulite valdkonnas.
2.4.

On selge, et ELi õigust kohaldatakse ainult ELi jurisdiktsioonis ja mitte kolmandates riikides, aga nende muudatustega tagatakse, et seda kohaldatakse alates kohast, kus torujuhe ELi jurisdiktsiooni siseneb, mis tahes õiguslike ja lepinguliste kokkulepete suhtes, mis sõlmitakse liikmesriigi ja kolmanda riigi vahel. Sellele vaatamata saaksid üksikud liikmesriigid, kes kolmandate riikide tarnijatega selliseid kokkuleppeid sõlmivad, lubada olemasolevatele torujuhtmetele erandeid paljudest gaasidirektiivi peamistest põhimõtetest. Uute, kavandatavate või direktiivi jõustumise ajal ehitatavate torujuhtmete suhtes kohaldatakse kõiki maagaasi siseturu nõudeid. Kui riiklikud ametiasutused ja komisjon leiavad, et erandi taotlemine on õigustatud, võidakse lubada projektipõhist õigusraamistikku. Praktikas annaks see komisjonile olulise, kui mitte otsustava osa seoses kõigi uute torujuhtmete lepingute regulatiivsete ja turulepääsu tingimustega. Neid volitusi võib pidada oluliseks vastavusmehhanismiks üldise energiavarustuse turu kujundamisel ning tasakaalu hoidmisel taskukohasuse, turvalisuse ja jätkusuutlikkuse vahel. Komitee tunnistab, et see lähenemisviis on kooskõlas energialiidu juhtimisraamistiku ja selle üldiste eesmärkidega.
2.2.

Komitee on saanud kokku neli konkreetset konsulteerimistaotlust sisaldavat kirja (kaks Euroopa Parlamendilt ja kaks nõukogult) nende kahe määruse ettepaneku kohta. Seetõttu on käesoleva arvamuse eesmärk esitada komitee seisukohad nende kahe seadusandliku ettepaneku kohta vastuseks konkreetsetele institutsioonilistele taotlustele ja ilma et see piiraks komitee edasist tööd seoses ülejäänud Euroopa Komisjoni majandus- ja rahaliidu paketiga.
Komitee tuletab komisjonile meelde, et praegu on üle 60 % seemneturust väheste rahvusvaheliste suurettevõtete käes. Turu avamine kolmandatele riikidele, kus tootmine on nendesamade ettevõtete kontrolli all, võib veelgi halvendada tingimusi väiketootjate ja ühistute jaoks, avaldades olulist mõju ka paljude konkreetse tootmissuunitlusega kohalike kogukondade majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale. Kõik see võib halvimal juhul kaasa aidata rahvastikukaole maapiirkondades ning samuti mõjutada Euroopa põllumajandusliku toidutootmise toodete ja taimekultuuride bioloogilist mitmekesisust, sest sageli on just väikeettevõtted need, kus kaitstakse teatud vanu ja traditsioonilisi seemnesorte kadumise eest ( 4 )
3.7.

Komitee kardab ka, et uute isikutunnistuste nõuete täitmisega seotud kulude suurenemine langeb kodanike kanda määramatute summade näol, kuivõrd otsuse langetamine on jäetud täiel määral liikmesriikide ametiasutustele. Seoses sellega peab komitee vajalikuks korraldada ettepaneku mõjudest tulenevate kulude eelhindamine, veendumaks, et need on asjakohased ja proportsionaalsed.
Komiteel on heameel märkida, et direktiivi ettepaneku artikli 9 lõikes 4 näeb komisjon ette, et võrgu FIU-net tehnilise tõrke korral tuleb teabe edastamisel järgida samu turvalisuse tingimusi, mida rakendatakse FIU-netis. Komitee on seisukohal, et finantsteabe edastamiseks kasutatavad asendusmehhanismid peavad samuti pakkuma võimaluse kirjaliku dokumendi genereerimiseks, mis võimaldab kontrollida autentsust, nii nagu see on FIU-neti puhul.
3.4.

Komitee võtab teadmiseks, et abonendi- ja juurdepääsuandmete esitamise määruse peab tegema mis tahes kuriteo puhul, kuid tehingu- või sisuandmete esitamise määruse peab tegema üksnes sellise kuriteo puhul, mis on taotlevas riigis karistatav vabadusekaotusega, mille maksimaalne pikkus on vähemalt kolm aastat, või konkreetsete kuritegude puhul, millele ettepanekus osutatakse, ja kui on olemas konkreetne seos terrorismivastase võitluse direktiiviga (EL) 2017/541 hõlmatud elektrooniliste vahendite ja kuritegudega. Asjaomane tuginemine maksimaalsele pikkusele, milleks on kolm aastat, peab tagama, et Euroopa andmeesitamismäärust kasutatakse üksnes selliste andmetega seotud raskemate kuriteovormide puhul. Komitee juhib tähelepanu sellele, et asjaomane eesmärk, mida komitee toetab, saavutatakse pigem juhindumisega karistuse minimaalsest, kolmekuulisest pikkusest.
1.2.

Komitee märgib, et uue määruse ettevalmistamise aega piirasid menetluslikud tegurid, sh lühike ajavahemik, mis on praegu jäänud komisjoni ja Euroopa Parlamendi praeguse ametiaja lõpuni. See on kahetsusväärne, arvestades kehtiva määruse suhteliselt lühikest eluiga ja aeglast rakendamist ning vajadust liikmesriikide ja tarneahela kõigi osaliste tõsise toetuse ja osalemise järele määruse asendamisel. Aeglase rakendamise põhjusi, eelkõige peamiste riikide puhul, kelle elanikkonna vastu on toimunud terroriakte, tuleb täpsemalt uurida.
5.1.

Kuna praeguse registri, st EURidi, leping lõpeb 2019. aasta oktoobris ning on tõenäoline, et uus määrus ja komisjoni rakendusaktid ei ole sel ajal veel täielikult jõustatavad, on vaja üleminekuperioodi, mis tähendab, et lepingut EURidiga tuleb pikendada või selle üle tuleb uued läbirääkimised pidada. Komitee leiab, et kuna lepingut võib olla vaja muuta, siis peaksid need läbirääkimised algama võimalikult vara, et vältida häireid.eu domeeninime toimimises.
4.3.5.

Kõnealustes lõikudes keskendutakse praegu tekitatavate jäätmete käitlemisele ning rõhutatakse võimalust luua neist teisest tooret. See algatus on tervitatav, kuid piiratud ulatusega, sest hinnatavatest materjalivoogudest on välja jäetud mõned suured materjalivoo liigid, sh toiduained ja tekstiil.
1.7.

Komitee rõhutab ka, et suuremaid jõupingutusi tuleb teha keskkonnakahju ennetamiseks ja et parandusmeetmetele tuleks alati eelistada ennetusstrateegiat. Selle eesmärgi täitmiseks on oluline, et liikmesriigid ja komisjon keskkonnaõigust järjekindlalt ja rangelt jõustaks, sest see on tugev heidutus tulevase kahju vältimiseks. Peale selle oleksid tervitatavad sidusrühmadele ja üldsusele suunatud teavituskampaaniad, mis aitaksid tõsta teadlikkust ja parandada üldsuse järelevalvet selles valdkonnas. Selleks et inimesed selle rolli enda peale võtaksid, on neil vaja tõhusat juurdepääsu õiguskaitsele keskkonna valdkonnas.
4.4.

jäätmeid käsitlevad õigusaktid . Jäätmete raamdirektiivi kohta on komitee esitanud mitu arvamust, toetades järjekindlalt nõuet, et liikmesriigid peaksid jäätmete küsimuses kehtestama tähtsuse järjekorra, milles esikohal on jäätmetekke vältimine, seejärel ettevalmistamine korduskasutamiseks, ringlussevõtuks või muuks taaskasutamiseks ja viimase abinõuna kõrvaldamine põletamise ja prügilasse ladustamise teel. Komitee on nõudnud, et laiendatud tootjavastutuse skeemide vastuvõtmine peaks olema liikmesriikidele kohustuslik. Lisaks on komitee nõudnud liigiti kogumist nõudva sätte karmistamist Olulised on ka mitmed. Jäätmete raamdirektiivi kohta on komitee esitanud mitu arvamust, toetades järjekindlalt nõuet, et liikmesriigid peaksid jäätmete küsimuses kehtestama tähtsuse järjekorra, milles esikohal on jäätmetekke vältimine, seejärel ettevalmistamine korduskasutamiseks, ringlussevõtuks või muuks taaskasutamiseks ja viimase abinõuna kõrvaldamine põletamise ja prügilasse ladustamise teel. Komitee on nõudnud, et laiendatud tootjavastutuse skeemide vastuvõtmine peaks olema liikmesriikidele kohustuslik. Lisaks on komitee nõudnud liigiti kogumist nõudva sätte karmistamist ( 11 )
7.21.

Poliitiline ebakindlus, kliimamuutused ja teised tegurid tingivad selle, et põllumajandustootjad peavad üha sagedamini võitlema ilmast põhjustatud loodusõnnetuste ja hindade suure kõikumisega turgudel. Kõikuvad toormehinnad võivad põllumajandustootjate sissetulekut tõsiselt mõjutada. Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kasutusele vahendeid, mis aitaksid põllumajandustootjatel riskidega edukalt toime tulla ja tagada endale stabiilse sissetuleku. Praegune kriisireservi mehhanism tuleks läbi vaadata, et koondada rahalisi vahendeid, mis võimaldaksid tõhusat reageerimist kriisiolukordadele. Komitee on veendunud, et tugevad otsetoetused on parim viis põllumajandustootjate sissetulekute tagamiseks.
6.3.

Vahendina on ettenähtud välispiiride ja viisade rahastamisvahend. Käivitamine on kavandatud 2023. aastaks. Komitee kahtleb, kas 5 aastast piisab erinevuste vähendamiseks Euroopas ning eduks vajalike tingimuste loomiseks. Ettenähtud eelarve on 424,7 miljonit eurot 9 aastaks (2019–2027). Selle summa peavad eraldama liit (välispiiride ja viisade rahastamisvahend) ja liikmesriigid. Liikmesriigid peavad tagama praeguste süsteemide nõuetekohase toimimise uues IT-struktuuris. Komitee leiab, et nende investeeringute tegemiseks tuleb ära kasutada majanduskasvu taastumist.
1.8.

Komitee on seisukohal, et esmatähtis on ette näha mitte ainult Euroopa Komisjoni kohustus esitada perioodilisi aruandeid RAPEXi (ühenduse kiire teabevahetuse süsteem) mehhanismi kohta, vaid ka see, et tarbijatel, ettevõtjatel ja nende esindusorganisatsioonidel on juurdepääs täiendavale teabele lisaks sellele, mis on üldsusele kättesaadavaks tehtud.
4.11.

Komitee märgib, et väikese energiatarbega täiustatud mikrokiipide väljaarendamisel on mõju ka väikese jõudlusega andmetöötluse jaoks (lauaarvutid, nutitelefonid, autotööstus), sest tipptaseme integreeritud lülitusi on võimalik kohandada (vähendada) ka massituru seadmetele. See on kõigile kodanikele otseselt kasulik ja võib avada uusi turge ELi tööstuse jaoks. Seepärast on kõrgjõudlusega andmetöötlus mitmel moel tänapäeva ühiskonna jaoks oluline tehnoloogia.
4.4.5.

Komitee võtab teadmiseks artiklis 17 sätestatud kaitse töölt vabastamise eest ja sellega seotud tõendamiskohustuse. Artikli 17 lõikes 1 sätestatakse, et liikmesriigid peavad keelama töötajate töölt vabastamise (või sellega samaväärsed meetmed) või töölt vabastamise ettevalmistamise põhjusel, et töötaja on kasutanud direktiiviga ettenähtud õigusi. Koos artikli 17 lõikega 2, mille kohaselt töötajad, kes arvavad, et nad vabastati töölt kõnealuse direktiiviga ettenähtud õiguste kasutamise eest, võivad nõuda tööandjalt nõuetekohast põhjendust, on see direktiivist tulenevate õiguste kasutamiseks kasulik vahend. Artikli 17 lõikes 3 väljendatud lähenemisviisi – – et tööandja ülesanne on tõendada, et töölt vabastamise põhjus oli muu kui töötaja diskrimineerimine – suund on õige, kuid tekivad mõned küsimused seoses õigusliku alusega, mis tuleks lahendada. Tuleks selgeks teha, et töölt vabastamine ja samalaadsed meetmed on kehtetud põhjusel, kui töötajad kasutavad oma direktiivist tulenevaid õigusi.
1.5.

Komitee rõhutab, et on oluline jälgida pidevalt määruse nõuetekohast kohaldamist, võttes arvesse, et sellega ei reguleerita lahendusi, vaid protsessi ennast, ning see võib pakkuda raamistikku lugematutele koostöövõimalustele.
3.5.5.

Eelmistest punktidest võib teha enesestmõistetava järelduse, et küberturve on ülim prioriteet. Nagu on osutatud ENISA aruandes ( ENISA Threat Landscape Report 2017: 15 Top Cyber-Threats and Trends , Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet), suureneb rünnakute keerukus ja pahatahtliku tegevuse komplitseeritus küberruumis üha enam. Tervishoiuvaldkonnas, milles on ühendatud paljud levinud süsteemid ja kaalul on märkimisväärsed väärtused, mh patsiendi elu, tundlik isikuteave, rahalised vahendid jne, on infoturve ülioluline. Digiteerimine nõuab uusi meetodeid ja suuniseid küberturbe hindamise raamistike, organisatsiooniliste vastumeetmete ja küberturbel põhineva koostalitlusvõime vastavuse kujundamiseks.
5.1.3.

Komitee on veendunud, et paljusid olulisi ühiskondlikke probleeme saab lahendada ainult Euroopa tasandil ja need vajavad mitme osaleja ühendatud jõupingutusi, mis ulatuvad kaugemale üksikutest teadusuuringute koostööprojektidest. See on põhjus, miks toetatakse ülesannete ideed. Komitee tunnistab, et ühistel ambitsioonikatel eesmärkidel on potentsiaali innustada ja luua impulssi, st valmidust meetmeid võtta eri kogukondades, sealhulgas avalikkuses. Ülesanded peaksid pakkuma pikaajalist rahastamisperspektiivi programmiga „Euroopa horisont“. Oluline on, et ülesandeid kontseptualiseeritakse ennekõike suuremahuliste teadusuuringute ülesannetena, isegi kui need lõimivad oma allprojektidesse eri sidusrühmi. Et saavutada ülesannetega seotud ambitsioonikaid eesmärke, peavad need hõlmama kogu innovatsiooniahelat ja sisaldama teadustegevust kõigil tehnoloogilise valmiduse tasemetel. Komitee nõuab tungivalt, et ei ülesannete kontseptsiooni ei tähtsustataks üle, vaid pakutaks neile piisavat rahastamist, mida on vaja nende eesmärkide jaoks. Need eesmärgid peaksid olema konkreetsed ja teostatavad.
1.6.

Komitee kiidab lisaks heaks asjaolu, et raskeveokid ja bussid varustatakse kohustuslikult sõiduki esiosa ja külgede läheduses asuvate vähekaitstud liiklejate avastamise ja nende eest hoiatamise süsteemiga, et need konstrueeritakse ja ehitatakse nii, et vähekaitstud liiklejad oleksid juhiistmelt paremini nähtavad, ja et need varustatakse sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemiga. Komitee tunneb lisaks heameelt lisakohustuse üle konstrueerida ja ehitada busse, mis oleksid juurdepääsetavad ka piiratud liikumisvõimega isikutele, sealhulgas ratastooli kasutajatele.
1.2.1.

Tuleb tagada, et ennetatavad haigused kaugest minevikust või haigused, mida on võimalik ennetada uue põlvkonna vaktsiinidega, ei kerkiks tulevikus enam kunagi uuesti esile. Tervishoiutöötajad, sealhulgas apteekrid, meditsiiniõed, arstid ning koolide ja töökohtade meditsiinitöötajad on vaktsiinikõhkluse vastu võitlemise nurgakivid, sest neil on keskne osa patsientide suunamisel ja nõustamisel. Komitee kutsub liikmesriike üles investeerima pidevõppe pakkumisse, et tervishoiutöötajad ja eriti apteekrid saaksid võtta endale vaktsineerimise saadiku rolli ning olla kaitsevalliks vaktsiinivastase liikumise kohutavate rahvatervisealaste tagajärgede vastu. Samuti peaksid vaktsineerimisi tegema arstid, et tagada võimalike ägedate kõrvaltoimete või anafülaktiliste šokkide ohutu leevendamine.
3.2.

Komitee on seisukohal, et finantstehnoloogia tegevuskava on väga oluline selleks, et süvendada ja laiendada kapitaliturge, integreerides neisse digiteerimise, ja seega ka kapitaliturgude liidu jaoks, mis on ELi tähtis prioriteet. Komitee leiab samuti, et see tegevuskava võib olla keskne vahend VKEde sektori – kokku 99 % kõigist Euroopa tasandi ettevõtjatest – jaoks, suurendades VKEde rahastamisvõimalusi ja võimaldades neil valida lihtsamaid ja kättesaadavamaid lahendusi.
4.4.1.

Komitee on komisjoniga nõus, et varahaldusettevõtjad on mõnes liikmesriigis pankade bilansside korrastamisel tähtsat rolli mänginud, seda eriti finantskriisi järel. Ent samuti on komitee nõus sellega, et riiklikult toetatud või tagatud vahendite puhul võivad nad ka süvendada finantsstabiilsusega seotud riske, sealhulgas potentsiaalselt süvendada riigi sõltuvust pankadest ( sovereign feedback loop ).
1.3.

Komitee leiab, et õigusaktil on positiivsed tagajärjed ettevõtjate ja seega ka tarbijate kuludele. Selles kontekstis tuleb esile tõsta L- kategooria sõidukite sotsiaalset rolli maapiirkondades, kus need on sageli alternatiiv ühistranspordi puudumisel, ning linnades, kus need aitavad vähendada liiklusummikuid.
Komitee on seisukohal, et mõned uuesti sõnastamise aspektid on täielikult tehnilised. Kooskõlas oma eelmiste arvamustega ( 7 ) leiab komitee, et püsivad orgaanilised saasteained on keskkonnale ja rahvatervisele tõsiseks ohuks. Seepärast soovitab komitee kasutada delegeeritud akte nõuetekohaselt ja piiratud mahus (vaid siis, kui see on tingimata vajalik), et säilitada avatud dialoog kõigi sidusrühmadega, pannes erilist rõhku läbipaistvusele ja üldsuse teadlikkusele.
2.1.

Kapitaliturgude liit on ELi pikaajaline projekt, millega soovitakse muuta finantsvahendus tõhusamaks ja tulemuslikumaks. Selle mõju on arvatavasti näha pärast 2019. aastat, kui kõik selle praegu kavandatavad põhielemendid on kasutusele võetud ning on loodud pikaajaliselt soodne investeerimiskeskkond, mis aitab kaasa kiirele majanduskasvule, konkurentsivõime suurendamisele ning töökohtade loomisele.