EUROOPA KOMISJON Brüssel,12.3.2020 COM(2020) 97 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE EIP 2018. AASTA VÄLISTEGEVUSE KOHTA, MIS ON KAETUD ELi EELARVETAGATISEGA



1.SISSEJUHATUS Euroopa Investeerimispanga (EIP) välislaenude andmise volitus on oluline vahend, mille kaudu Euroopa Liit toetab investeerimist partnerriikides. See põhineb ELi eelarvevahenditest pärit tagatisel, mille Euroopa Komisjon on andnud EIP-le, et viimasel oleks võimalik suurendada oma laenamist väljaspool ELi ja toetada seeläbi ELi poliitikat. ELi tagatis katab kindlaksmääratud juhtumeid, mil laenuvõtjad ei suuda EIP-le võlgnetavaid summasid tagasi maksta. Sel viisil suurendab ELi tagatis EIP investeerimisriski kandmise suutlikkust. Välislaenude andmise volituse õiguslik alus on otsus nr 466/2014/EL (edaspidi „välislaenude andmise volituse otsus“), mida on viimati muudetud 2018. aastal. Juhul kui EIP kasutab ELi tagatist, tehakse makseid välistegevuse tagatisfondi kaudu. Välislaenude andmise volitus toetab EIP tegevust ühinemiseks valmistuvates riikides, ida- ja lõunanaabruses, Aasias, Ladina-Ameerikas ja Lõuna-Aafrikas. Praegu on rahastamiskõlblikud kokku 64 riiki. Praegusel välislaenude andmise volituse perioodil (2014–2020) tagatakse ELi eelarvest kuni 32,3 miljardi euro ulatuses EIP finantseerimistehinguid, et katta esimest 65 % tagatud portfellis tekkida võivast kahjumist. Välislaenude andmise volituse otsusega kehtestatakse tagatise ülemmäärad eri geograafiliste piirkondade ja allpiirkondade kohta. Komisjon on hiljuti avaldanud põhjaliku hindamise välislaenude andmise volituse rakendamise kohta ajavahemikul 2014. aasta keskpaigast kuni 2018. aasta lõpuni. Käesolevas iga-aastases aruandes antakse lühiülevaade EIP 2018. aasta tegevusest, mis hõlmab ELi tagatist. See sisaldab ka kokkuvõtet ELi tagatiseta (st omal riisikol) tehtud EIP tehingutest, et anda täielikum ülevaade EIP tegevusest välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades. 2.PEAMISED TULEMUSED 2018. aastal sõlmis EIP välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades kokku 5,8 miljardi euro väärtuses finantseerimistehinguid. Sellest kogusummast on rohkem kui 4,46 miljardi euro ulatuses EIP tehinguid kaetud ELi tagatisega (st need kuuluvad välislaenude andmise volituse alla), hõlmates peaaegu 50 laenulepingut. Ülejäänud tehinguid rahastatakse EIP omal riisikol põhinevatest vahenditest. Võrreldes 2017. aastaga, mil välislaenude andmise volituse alusel sõlmiti üksnes 3,2 miljardi euro ulatuses tehinguid, on 2018. aasta mahud silmnähtavalt suuremad. Võrdlusena langes EIP omal riisikol sõlmitud tehingute maht välislaenude andmise volitusega hõlmatud riikides 2017. aasta 2,3 miljardi euroga võrreldes 2018. aastal 1,4 miljardi euroni. Joonisel 1 on kujutatud välislaenude andmise volituse alusel ja omal riisikol põhinevatest vahenditest antud laenude muutust aastatel 2016–2018 (sõlmitud tehingute summa, tühistatud tehingute netosumma). Sellel perioodil oli keskmiselt 64 % EIP finantseerimistehingutest kõnealustes piirkondades kaetud ELi tagatisega.

Joonis 1. EIP laenude mahu aastane muutus välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades Kooskõlas välislaenude andmise volituse otsusega erineb ELi tagatise olemus olenevalt asjaomasest EIP finantseerimistehingust: ·täielik tagatis, mis hõlmab nii operatsiooni- kui ka poliitilist riski, antakse finantseerimistehingute puhul, mille osapooled on pärit avalikust sektorist (tavaliselt taristu arendamiseks), aga ka EIP laenude puhul pankadele või ettevõtjatele, keda toetatakse riigigarantiiga, ning majandusliku vastupanuvõime ja taastuvuse algatuse eraõigusliku volitusega kaetud finantseerimistehingute puhul, mis loodi pärast välislaenude andmise volituse vahehindamist 2018. aastal. 2018. aastal välislaenude andmise volituse alusel sõlmitud finantseerimistehingutest 4,2 miljardit eurot või ligikaudu 95 % toetati ELi täieliku tagatisega. ·Muude erasektori tehingute jaoks antakse poliitilise riski tagatis, millel on rohkem piiratud ulatus. 2018. aastal kattis see finantseerimistehinguid 242 miljoni euro ulatuses. Väljamaksete kumulatiivne tase välislaenude andmise volituse alusel aastatel 2014–2020 ulatus 2018. aasta lõpus 33 %ni netosummadest (5,8 miljardit eurot), mis on rohkem kui 18 % 2016. aastal ja 25 % 2017. aastal. Eelkõige taristuprojektide puhul toimub EIP finantseeringute väljamaksmine järk-järgult ja mitme aasta jooksul. 3.FINANTSEERIMISTEHINGUD 3.1.ÜLEVAADE EIP UUTEST FINANTSEERIMISTEHINGUTEST EESMÄRKIDE KAUPA Iga välislaenude andmise volituse alusel sõlmitud tehing aitab kaasa kahest järgmisest nn vertikaalsest eesmärgist ühe saavutamisele: a) kohaliku erasektori arendamine või b) sotsiaalse ja majandusliku taristu arendamine. Lisaks sellele võivad samad tehingud aidata (osaliselt või täielikult) kaasa nn horisontaalsete eesmärkide saavutamisele: kliimameetmed, piirkondlik integratsioon ja pikaajaline majanduslik vastupanuvõime. 2018. aastal välislaenude andmise volituse alusel sõlmitud EIP investeeringute kogumaht ulatus 4,46 miljardi euroni. Kaks kolmandikku (3 miljardit eurot) sellest aitab kaasa sotsiaalse ja majandusliku taristu arendamiseks. Ülejäänud ühe kolmandikuga toetatakse kohaliku erasektori arendamist, peamiselt parandades VKEde jaoks juurdepääsu finantseerimisele.

2018. aastal välislaenude andmise volituse alusel sõlmitud tehingute samast kogumahust aitab 35 % kaasa kliimameetmete eesmärgi saavutamisele, 17 % piirkondliku integratsiooni toetamisele ja 19 % pikaajalise majandusliku vastupanuvõime eesmärgi saavutamisele (vt joonis 2). Joonis 2. Panus välislaenude andmise volituse eesmärkide saavutamisse (miljardites eurodes) Märkus: üks projekt võib toetada rohkem kui üht välislaenude andmise volituse eesmärki. Kliimameetmete, piirkondliku integratsiooni ja pikaajalise majandusliku vastupanuvõime eesmärgid on valdkondadevahelised (horisontaalsed) eesmärgid, mis kehtivad kõikidele projektidele ja seetõttu kattuvad kahe ülejäänud eesmärgiga. Sõlmitud lepingute maht kohaliku erasektori arendamiseks ning sotsiaalse ja majandusliku taristu jaoks kokku moodustab aastas sõlmitud lepingute kogumahu. Kohaliku erasektori arendamine, eelkõige VKEde toetamine EIP sõlmis 1,72 miljardi euro ulatuses tehinguid, millega toetatakse kohaliku erasektori arengut 2018. aastal ja millest 1,46 miljardit eurot sõlmiti välislaenude andmise volituse alusel. Valdav enamik sellest rahastamisest toimus kohalikele finantsvahendajatele (põhiliselt pankadele) antavate krediidiliinide vormis, et neid laenataks edasi VKEdele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtetele. Nendest krediidiliinidest nelja eesmärk on jõuda teise taseme pankadeni, peamiselt Armeenias, Liibanonis, Montenegros ja Lõuna-Aafrikas. EIP sõlmis ka omal riisikol uue krediidiliini lepingu mikrorahastamiseks Jordaanias. Lisaks on EIP samuti investeerinud oma riisikol põhinevate vahendite alusel börsivälistesse ettevõtjatesse investeerivatesse fondidesse, eelkõige Vahemere lõunapiirkonna Keskkonnasäästliku Majanduskasvu Fondi ja Ladina-Ameerika fondi EcoEnterprises. Lõpetuseks andis EIP laenu ka kolme tööstustsooni arendamiseks Liibanonis ning põllumajandustööstuse ja biomassist energia tootmise vallas tegutsevale Ukraina äriühingule. Sotsiaalse ja majandusliku taristu arendamine Välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades sotsiaalse ja majandusliku taristu arendamist toetavad finantseerimistehingud moodustasid 2018. aastal EIP sõlmitud lepingutest 4,12 miljardit eurot, millest ligemale 3 miljardit eurot oli ELi tagatisega. Peamised asjaomased sektorid olid energia, transport ning veevarustus ja kanalisatsioon.

Välislaenude andmise volituse alusel tehtavad uued taristuinvesteeringud hõlmavad Ukraina elektri ülekandmise taristu, Bosporuse väina aluse tunneli ning Bosnia ja Hertsegoviina transpordikoridori ajakohastamist, Bangladeshi raudteepargi uuendamist, Buenos Airese metroovõrgustiku taastamist või Egiptuse reoveepuhastusrajatisi. Omal riisikol põhinevatele vahenditele tuginedes on EIP 2018. aastal sõlminud finantseerimistehinguid näiteks Méxicos päikeseenergia arendamiseks, Bangalore’i ja Bogota linnatranspordi jaoks või Panama ja Usbekistani vee- ja reoveetaristu jaoks. Kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine 2018. aastal toetatakse välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades 2,5 miljardi euro väärtuses sõlmitud laenudega kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist, millest ligikaudu 1,6 miljardit eurot on ELi tagatisega. 2018. aasta lõpus oli kumulatiivne kliimameetmete määr rohkem kui 35 % praegusel välislaenude andmise volituse perioodil sõlmitud lepingute netosummast, ületades välislaenude andmise volituse otsuses sätestatud 25 % eesmärki. Kliimameetmete eesmärki toetavad kõige rohkem investeeringud vähese CO2-heitega transporti ja taastuvenergiasse. Kliimamuutustega kohanemine moodustab jätkuvalt vähem kui 10 % EIP kliimaga seotud rahastamisest välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades. Piirkondlik integratsioon EIP allkirjastas 2018. aastal 12 uut projekti, mis aitavad kaasa piirkondliku integratsiooni valdkondadevahelisele eesmärgile. Nendest suurim on Anatoolia torujuhe. Muude selles kategoorias loetletud tehingutega rahastatakse transpordiühendusi (nt Niši ja Dimitrovgradi vaheline raudtee Serbias) või lennujuhtimissüsteemide ajakohastamist Serbias ja Kosovos. Majandusliku vastupanuvõime ja taastuvuse algatus EIP algatas majandusliku vastupanuvõime ja taastuvuse algatuse 2016. aastal, et toetada Euroopa reageerimist rände ja pagulastega seotud probleemidele. 2018. aastal lõpule viidud välislaenude andmise volituse vahehinnangu raames lisati välislaenude andmise volituse otsusesse täiendav pikaajalise majandusliku vastupanuvõime ja taastuvuse eesmärk. Lisaks sellele eraldati 1,4 miljardit eurot sihtotstarbeliselt avaliku sektori investeeringuteks, mis aitavad kaasa vastupidavusvõime eesmärgi saavutamisele, ning loodi 2,3 miljardi euro suurune konkreetne majandusliku vastupanuvõime ja taastuvuse algatuse eraõiguslik volitus, et tagada pikaajalist majanduslikku vastupanuvõimet toetavad erasektori investeeringud. Majandusliku vastupanuvõime ja taastuvuse algatuse eraõiguslik volitus on spetsiifiline – sellega antakse EIP-le täielik tagatise, mis võimaldab teha suurema riskiga finantseerimistehinguid. 2018. aasta lõpuks kiitis EIP heaks 4,1 miljardi euro ulatuses tehinguid, mille puhul leiti, et need vastavad välislaenude andmise volituse kõnealusele uuele eesmärgile. Rohkem kui pooled neist on krediidiliinid (peamiselt VKEdele laenamiseks), ligikaudu 12 % on veevarustuse või kanalisatsiooniga seotud investeeringud ja ligikaudu 11 % on transpordiga seotud investeeringud.

3.2.ÜLEVAADE EIP FINANTSEERINGUTEST PIIRKONDADE JA SEKTORITE KAUPA Tabelis 1 antakse ülevaade EIP 2018. aasta finantseeringutest välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades, sealhulgas ELi tagatisega ja EIP omal riisikol sõlmitud tehingute mahust. Tabel 1. EIP finantseerimistehingud, mis sõlmiti 2018. aastal välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades (ilma tühistamisteta) Piirkond (miljonites eurodes) ELi tagatisega tehingud EIP omal riisikol põhinevad vahendid või kolmandate isikute vahendid Kokku Täielik tagatis Poliitilise riski tagatis Välislaenude andmise volitus kokku Ühinemiseks valmistuvad riigid 1 182 60 1 242 230 1 472 Vahemere piirkond 1 944 20 1 964 60 2 024 Idapoolsed naaberriigid, Venemaa 470 162 632 -- 632 Aasia 205 -- 205 600 805 Kesk-Aasia -- -- -- 200 200 Ladina-Ameerika 347 -- 347 292 639 Lõuna-Aafrika 70 -- 70 -- 70 Kokku 4 218 242 4 460 1 382 5 842 EIP sõlmis 2018. aastal välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades 5,8 miljardi euro väärtuses laenulepinguid, millest väljaspool ELi sõlmitud tehingute kogusumma oli 7,7 miljardit eurot (sh Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid ning ülemeremaad ja -territooriumid, samuti EFTA riigid). Ühinemiseks valmistuvates riikides ja naabruspiirkondades (nii lõuna- kui ka idanaabrus) sõlmiti ligikaudu 4,1 miljardi euro ulatuses tehinguid. 1,7 miljardi euro väärtuses tehinguid sõlmiti Aasias, Kesk-Aasias, Ladina-Ameerikas ja Lõuna-Aafrikas. Võrreldes 2017. aastaga suurenes EIP finantseerimise maht välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades 2018. aastal mõnevõrra, seda peamiselt Lääne-Balkani riikides toimuva tegevuse elavdumise tõttu. Tabel 2. Sõlmitud lepingute netosumma aastate kaupa ja kumulatiivne sõlmitud lepingute netosumma võrreldes 2014.–2020. aasta välislaenude andmise volituse tagatise ülemmääradega (otsus nr 466/2014/EL, mida on muudetud otsusega (EL) 2018/412) Piirkond/aasta (miljonites eurodes) 2014 (teine poolaasta) 2015 2016 2017 2018 Kokku 2014 (teine poolaasta) – 2018 Tagatise ülemmäär Kasutamise määr Ühinemiseks valmistuvad riigid 200 906 582 170 1 242 3 100 7 635 41 % Vahemere piirkond 379 726 1 299 1 168 1 789* 5 973 11 170 53 % Majandusliku vastupanuvõime ja taastuvuse algatuse eraõiguslik volitus** 612 325 937 2 300 41 % Idanaabrus, Venemaa 975 1 401 1 493 657 632 5 158 6 650 78 % Aasia 45 433 45 118 205 846 1 165 73 % Kesk-Aasia 70 70 20 22 182 224 81 % Ladina-Ameerika 219 468 319 371 347 1 725 2 694 64 % Lõuna-Aafrika 150 50 70 270 462 58 % Kokku 1 888 4 154 3 758 3 168 4 610* 17 578 32 300 54 % * Sealhulgas kaks tehingut lõunanaabruses 150 miljoni euro ulatuses, mis kanti 2018. aastal eelnevatest volitustest üle välislaenude andmise volituse 2014.–2020. aasta perioodi. ** Majandusliku vastupanuvõime ja taastuvuse algatuse eraõiguslik volitus hõlmab Lääne-Balkani riike ja Vahemere piirkonda.

Aastatel 2014–2018 välislaenude andmise volituse alusel sõlmitud lepingute maht ilma tühistamisteta ulatus 2018. aasta lõpul kumulatiivselt ligikaudu 17,6 miljardi euroni. Välislaenude andmise volituse kasutamise kumulatiivne määr sõlmitud lepingute netonäitajana oli 54 % kogu tagatise ülemmäärast. ELi tagatise kõige madalamat kasutamise määra on täheldatud ühinemiseks valmistuvas piirkonnas. Seda selgitab peamiselt EIP tehingute vähendamine Türgis seoses alates 2016. aastast toimunud poliitiliste ja majanduslike arengusuundumustega. Kõrgeim kasutamise määr, vähemalt sõlmitud lepingute poolest, on registreeritud Kesk-Aasias ja idanaabruses. Vaadates majandusliku vastupanuvõime ja taastuvuse algatuse eraõiguslikku volitust, mis loodi muutmisotsusega (EL) 2018/412, oli EIP sellest 2018. aasta lõpuks juba 41 % ära kasutanud. Mis puudutab välislaenude andmise volituse tehingute jaotumist sektorite vahel 2018. aastal, siis kuulus esikoht taaskord krediidiliinidele, mis olid mõeldud kohalikele pankadele, kes tegutsevad erasektori arendamise finantseerimise vahendajatena (33 %). Kuid suurema osa välislaenude andmise volituse tehingutest moodustavad taristuinvesteeringud, peamiselt transpordi, energia ning veevarustuse ja kanalisatsiooni sektoris.



Tabel 3. 2018. aastal ELi tagatise alusel välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades sõlmitud EIP finantseerimistehingute jaotus sektorite järgi Sektor/

piirkond (miljonites

eurodes) Ühinemiseks valmistuvad riigid Vahemere piirkond (lõuna-

naabrus) Ida-naabrus ja Venemaa Aasia* Ladina-Ameerika Lõuna-Aafrika Kokku Osakaal kogu-summast Krediidi-

liinid 260 970 155 -- -- 70 1 455 33 % Transport 746 40 132 130 102 -- 1 150 26 % Energia 236 387 167 -- 46 -- 836 19 % Vee-

varustus ja kanali-satsioon -- 438 84 75 139 -- 736 17 % Tööstus -- 56 -- -- -- 56 1 % Linna-

arendus -- 77 -- -- 24 -- 101 2 % Komposiit-materjalide taristu -- 52 -- -- -- -- 52 1 % Põllu-majandus, kalandus ja metsandus -- -- 38 -- -- -- 38 1 % Tahked jäätmed -- -- -- -- 36 -- 36 1 % Kokku 1 242 1 964 632 205 347 70 4 460 100 % * Aasia puhul on välja jäetud Kesk-Aasia allpiirkond, kus ei sõlmitud 2018. aastal välislaenude andmise volituse alusel ühtegi tehingut. 3.3.EIP TEHINGUTE PROGNOOSITAVAD TULEMUSED Arvestades, et suurem osa välislaenude andmise volituste alusel sõlmitud EIP tehingutest on mõeldud taristuinvesteeringute rahastamiseks, mille lõpetamiseks kulub tavaliselt mitu aastat, muutuvad andmed tegelike tulemuste ja ELi eelarvetagatise toetusega saavutatud mõju kohta kättesaadavaks märkimisväärse viivitusega. EIP hindab oma finantseerimistehingute prognoositavat mõju oma 2012. aastal algatatud tulemuste mõõtmise raamistiku kaudu. Hindamisetapis tehakse kindlaks tulemusnäitajad, samuti lähteolukord ja eesmärgid, mis prognoosivad oodatavaid majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid tulemusi. Edusammude tegemist võrreldes kõnealuste võrdlusnäitajatega jälgitakse projekti kogu kestuse jooksul ja sellest antakse aru kahel korral: otsetehingute puhul projekti lõpetamisel ja kolm aastat pärast projekti lõpetamist; börsivälistesse ettevõtetesse investeerivate fondide puhul investeerimisperioodi lõpus ja tegevuse lõppemisel; vahendatud laenuandmise puhul jaotusperioodi lõpus.

Tulemuste mõõtmise raamistikus hindab EIP projekte kolme samba abil: I.esimese samba raames hinnatakse oodatavat panust ELi ja partnerriikide prioriteetidesse ning rahastamiskõlblikkust EIP volituse kohaste eesmärkide seisukohast. See aitab mõista EIP sekkumise loogikat seoses projekti prognoositava mõjuga; II.teise samba raames hinnatakse oodatavate väljundite ja tulemuste alusel tehingu kvaliteeti ja usaldusväärsust; III.kolmanda samba raames hinnatakse oodatavat rahalist ja mitterahalist panust (lisaväärtust), mille EIP lisaks turualternatiivile projektile annab. See aitab hinnata sekkumise loogikat EIP projektis osaluse tasandil. Selles jaotises antakse ülevaade EIP prognoosidest tulemuste mõõtmise raamistiku alusel seoses 62 projektiga, mille puhul esimene rahastamisleping sõlmiti 2018. aastal välislaenude andmise volituse alusel ja EIP omal riisikol põhinevaid vahendeid kasutades. Nende projektide jaoks on EIP heaks kiidetud rahastamise kogusumma 7,2 miljardit eurot. 2018. aastal said 62 uuest projektist 59 EIP poolt esimese samba alusel hinnanguks vähemalt „märkimisväärne“, mis tähendab, et neid peetakse välislaenude andmise volituse eesmärkidega kooskõlas olevaks ning leitakse, et need annavad suure panuse kas riigi enda või ELi arengueesmärkidesse ja teise neist kahest eesmärgist mõõduka panuse. 39 projekti said EIP-lt hinnanguks „suur“ suure panuse andmise eest nii ELi prioriteetidesse kui ka riigi arengueesmärkidesse. Teise samba hinnang põhineb peamiselt projekti usaldusväärsusel ning rahalisel ja majanduslikul jätkusuutlikkusel. Viiele 2018. aastal sõlmitud uuele projektile andis EIP hinnangu „väga hea“; teise samba alusel said hinnangu „hea“ 46 projekti, mille sisemine tulumäär oli taristuprojektide puhul keskmiselt 10–15 %. Üksteist projekti said EIP-lt hinnangu „rahuldav“, sageli suurte riskidega keskkonna või arendaja nõrkuste tõttu. Joonis 3. EIP tulemuste mõõtmise raamistiku hinnangud samba kaupa 2018. aastal välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades sõlmitud uute tehingute kohta Kolmanda samba alusel hindas EIP, et tema eeldatav rahaline ja mitterahaline panus 58 projektile oli „suur“ või „märkimisväärne“, eelkõige võimaldatud finantseerimistähtaja pikkuse poolest, mis ületas kohalikel turgudel kättesaadavat tähtaega.

EIP tulemuste mõõtmise raamistiku väljakujunemisel muutuvad andmed järk-järgult kättesaadavaks ka mõnede tehingute puhul tegelikult saavutatud tulemuste kohta, kui prognoosid on koostatud tulemuste mõõtmise raamistiku kaudu pärast selle kasutuselevõtmist 2012. aastal. 2018. aasta puhul on EIP teatanud tegelikud tulemused üheksa krediidiliini puhul – kuus Türgis ja üks nii Gruusias, Liibanonis kui ka Ukrainas. Nende krediidiliinide raames laenasid partnerpangad 1,52 miljardit eurot kokku 5 740 laenu kaudu, millest 5 504 laenu läksid VKEdele ja 232 keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtetele. Need laenud aitasid säilitada lõpptoetusesaajateks olevates ettevõtetes 235 000 töökohta, millest ligikaudu 40 % olid keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtetes. Keskmine lõpptoetusesaajatele määratud laenutähtaeg (laenu suuruse järgi) oli 4,4 aastat. Keskmises toetust saavas ettevõttes oli 41 töötajat. 3.4ELi TAGATISE KASUTAMINE 2018. aastal esitas EIP Süüria valitsemissektori laenude tähtaja ületanud summade tõttu uued nõuded ELi tagatise kasutamiseks. Aastatel 2012–2018 nõudis EIP tagasi kokku 421,2 miljonit eurot, millest 55,6 miljonit nõuti tagasi 2018. aastal, seejuures ülejäänud põhiosa tagasimaksete summa, mida sai tagasi nõuda, oli 2018. aasta lõpu seisuga 211,5 miljonit eurot. Tähtaja ületanud summade sissenõudmiseks tehtud jõupingutused ei ole siiani vilja kandnud. EIP on võtnud järelmeetmeid asjaomastes kohtutes, et säilitada ELi nõuet Süüria võlgnetavate summade kohta. 4.EIP KOOSTÖÖ TEISTE PARTNERITEGA 4.1KOOSTÖÖ KOMISJONIGA EIP ja komisjoni vaheline koostöö välislaenude andmise volitusega seotud küsimustes toimub nende kahe institutsiooni laiema partnerluse raames, sealhulgas Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (ELi siseselt) ning ELi segarahastamisvahendite raames, millega toetatakse arengut rahastavate asutuste tegevust väljapool ELi ja Euroopa Kestliku Arengu Fondis (EFSD). EIP on jätkuvalt kasutanud ELi segarahastamisvahendeid, st sooduskrediiti ELi eelarvevahenditest, toetades EIP rahastatud projektide ettevalmistamist ja/või rakendamist. 2018. aastal kiitis EIP välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades rakendamiseks heaks 24 uut toetust kogusummas 193 miljonit eurot, mida rahastati täielikult või osaliselt ELi eelarvest. Sellest 43 miljonit eurot eraldati tehnilise abi, 105 miljonit eurot investeerimistoetuste, 40 miljonit eurot riskikapitali ja 5 miljonit eurot intressitoetuse jaoks. EIP on üks rakenduspartnereid ka uue ELi tagatise puhul, mida pakutakse Euroopa Kestliku Arengu Fondi (EFSD) kaudu. Samas on välislaenude andmise volitus ja Euroopa Kestliku Arengu Fond mõeldud üsna erinevat liiki toodetele, laenuvõtjatele ja geograafilistele piirkondadele. Euroopa Kestliku Arengu Fond ei hõlma näiteks Lääne-Balkani riike ja välislaenude andmise volitus ei kata suurt osa Aafrikast. Peale selle erineb Euroopa Kestliku Arengu Fondi raames antud ELi tagatiste kohta otsuste tegemise protsess EIP-le välislaenude andmise volituse jaoks antud ettemaksete seitsmeaastase tagatise omast. 2018. aasta juunis tegi komisjon ettepaneku uuendada ELi eelarvetagatiste pakkumist väljapool ELi investeerimiseks naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi raames pärast 2020. aastat. 2020. aasta järgseks perioodiks välja pakutud lähenemisviis põhineb avatud arhitektuuri põhimõttel, mille puhul on EIP jätkuvalt oluline partner kestlikku arengut väljaspool ELi toetavate investeeringute rahastamisel, kuid ELi tagatiste saamiseks on kõlblikud ka mitmed muud finantseerimisasutused. Naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendis nähakse ette poliitika tugevam juhtimine ELi poolt ja parem koordineerimine rakenduspartneritena tegutsevate finantseerimisasutustega. Kui Euroopa Parlament ja nõukogu hakkasid naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi ettepanekut läbi vaatama, toimusid komisjoni ja EIP vahel täiendavad tehnilised arutelud, mille raames aidati täpsustada 2020. aasta järgsete tagatiste kujundamise võimalusi, mida EL võiks EIP-le pakkuda.

4.2. KOOSTÖÖ EUROOPA OMBUDSMANIGA EIP ja Euroopa Ombudsmani vahel 2008. aastal sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandum on EIP kaebuste lahendamise mehhanismi kahe etapi aluseks. Enne, kui Ombudsman kaebusi uurima hakkab, toimub kaebuste lahendamine esmalt EIP sisemise mehhanismi abil (EIP tasandil). EIP ajakohastas 2018. aasta novembris oma kaebuste lahendamise mehhanismi poliitikat. Ombudsmanile ei teatatud 2018. aastal ühestki välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades EIP tegevusega seotud kaebusest ja ta ei lõpetanud ühegi sellise kaebuse käsitlemist. Mis puudutab EIP kaebuste lahendamise mehhanismi sisemist etappi, siis kasvas välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades registreeritud uute, projektidega seotud kaebuste arv 2017. aasta 14 kaebusega võrreldes 2018. aastal 19 kaebuseni. Nendest 12 olid seotud keskkonna- ja sotsiaalsete küsimustega, 5 projekti arendajate korraldatud hangetega ja 2 EIP oma hangetega (nõustamisteenused). 2018. aastal lõpetati EIP kaebuste lahendamise mehhanismi abil ka 17 välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondadega seotud juhtumit: 4 Bosnias ja Hertsegoviinas, 1 Egiptuses, 4 Gruusias, 1 Jordaanias, 1 Marokos ja 6 Serbias. Nende EIP kaebuste lahendamise mehhanismi kaudu käsitletud kaebuste tulemused olid erinevad: „väited ei ole põhjendatud“ (11), „sõbralik lahend“ (1), „väited on põhjendatud“ (2) ja „esitati soovitused parandamist vajavate valdkondade kohta“ (3). 4.3. KOOSTÖÖ RAHVUSVAHELISTE FINANTSEERIMISASUTUSTEGA EIP koostöö muude rahvusvaheliste finantseerimisasutustega ja ELi liikmesriikide arengut rahastavate asutustega ulatub institutsioonilisi teemasid ja temaatilisi küsimusi käsitlevast dialoogist kuni tehingute kaasrahastamise ja asjaomase tehnilise töö jagamiseni. 2018. aastal kaasrahastasid EIP ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank koos väljaspool ELi 13 projekti, mis on seni suurim aastane number. Seitse projekti rahastati koos Agence Française de Développement (AFD) grupiga (Prantsusmaa) ja kaks Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) grupiga (Saksamaa). Lisaks sellele kaasrahastati 6 projekti – sealhulgas Anatoolia torujuhe ja Bogota säästva transpordi projekt – koos Maailmapanga Grupi osaks oleva Rahvusvahelise Rekonstruktsiooni- ja Arengupangaga. Viimane projekt ja kolm muud projekti hõlmasid ka kaasrahastamist Ameerika Riikide Arengupangast. Lisaks sellele toimus 2018. aastal oluline kaasinvesteerimine koos Jaapani rahvusvahelise koostöö agentuuriga Türgi Bosporuse väina aluse tunneli B osa käitamisse. EIP, AFD ja KfW teevad jätkuvalt vastastikuse usalduse algatuse raames tihedat koostööd. 2013. aastal algatatud vastastikuse usalduse algatus ühtlustab ja lihtsustab kaasrahastatava toetuse pakkumist toetusesaajatele, toetudes ühele kolmest partnerist, kes võtab endale teatavate projektiga seotud ülesannete (nt nõuetekohast hoolsust vajavad projekti osad või hanke järelevalve) puhul juhtiva finantseerija osa. Vastastikuse usalduse algatuse partnerite juht- ja otsustusorganid on tutvunud teise asutuse koostatud dokumentidega, mida nad kasutavad enda otsuste tegemisel. Üldiselt kaasrahastati 2018. aasta lõpu seisuga koos AFD grupi ja/või KfW grupiga välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades 37 projekti, mille puhul EIP oli sõlminud praeguse välislaenude andmise volituse perioodil (alates 2014. aasta keskpaigast) lepingud, ning 10 neist olid kaetud vastastikuse usalduse algatusega. Joonis 4. Rahvusvaheliste finantseerimisasutuste ja arengut rahastavate asutuste poolne kaasrahastamine 2018. aastal sõlmitud EIP projektide puhul