ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 4.12.2008 
SEK(2008) 2938 
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumentidele: 
KOMISJONI ETTEPANEK  
EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
 
direktiiv sõiduautode tankimisel teen indusjaamades eralduvate bensiiniaurude 
regenereerimise II etapi kohta  
 
Kommenteeritud kokkuvõte – mõju hindamine 
  
{KOM(2008) 812 lõplik} 
{SEK(2008) 2937} 
ET 2   ET KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE  
Käesolev mõjuhinnang on lisatud õigusakti ette panekule, milles käsitletakse sõiduautode 
tankimise ajal teenindusjaamades atmosfääri eralduvate bensiiniaurude regenereerimist 
(„bensiiniaurude regenereerimise II etapp” ). Kõnealused heited (benseen ja osoon) 
halvendavad kohaliku ja piirkondliku õhu kvalit eeti, mistõttu on kehtestatud ühenduse 
õhukvaliteedinõuded ja seatud vastavad eesmärgi d. Troposfääriosoon on riigipiire ületav 
saasteaine, mis on tähtsuselt kolmas kasvuho onegaas. Benseen on teadaolevalt inimesele 
ohtlik kantserogeen, mille ohutu piirmäär ei ole teada. 
Liikmesriigid peavad selliseid piiriülese id õhusaastega seotud probleeme nagu osoon 
lahendama üheskoos, et tagada meetmete tõ husus. Ühenduse õigusaktidega kehtestatud 
praegusi õhukvaliteedi sihtväärtu si on troposfääriosooni osas mä rkimisväärselt ületatud ja on 
tõenäoline, et sihtväärtu si ületatakse jätkuvalt hoolimata se llest, et osooni eellaste (gaasid) 
heitkoguste vähendamine on ettenähtud siseriik likke ülemmäärasid käsitleva direktiiviga 
2001/81/EÜ ja õhusaastet käsitleva temaatilise strateegiaga. 
Käesoleva ettepaneku koostamisel on järgitud komisjoni võetud kohustusi seoses järgmisega: 
– õhusaastet käsitlev temaatiline strateegia1;  
– komisjoni ettepanek muuta bensiini ja diis likütuse kvaliteeti käsitlevat direktiivi 
98/70/EÜ,2 mille eesmärk on bensiini aururõhu nõuete lõdvendamise abil hõlbustada 
biokütuse (eriti bioetanooli) kasutamist. Kütu se kvaliteeti käsitlev direktiiv põhineb 
asutamislepingu artiklil 95 ja selle nõudeid koha ldatakse ühetaoliselt kogu ELis. Komisjon 
tunnistas, et aururõhu piirmäärade langetamine  võib suurendada nii tankimisel tekkivate 
lenduvate orgaaniliste ühendite  heiteid kui ka sõidukite kütusesüsteemist eralduvaid 
kütuseaure isegi riikides, kus juba rakendata kse bensiiniaurude rege nereerimise II etappi. 
Seega märkis komisjon, et tehakse ettepane k sõiduautode tankimisel teenindusjaamades 
eralduvate bensiiniaurude regene reerimise kohta, et neutralis eerida lenduvate orgaaniliste 
ühendite suurenenud heitkoguseid kogu ELis; 
– välisõhu kvaliteeti käs itleva uue direktiiviga3 (vastuvõetud teisel lugemisel) kaasasolev 
avaldus, milles komisjon i) tunnistas, et õhukvaliteedi parandamiseks tuleb õhusaastet vähendada tekkekohas; ja ii) osutas ühenduse mitmele uuele tekkekohasele meetmele, nt 
bensiiniaurude regenereerimisele teenindusjaamades. 
Mõjude analüüs tugineb kahele eri aruande le, mille on koostanud konsultandid ENTEC ja 
COWI,
4 ning ka hiljuti koostatud regulatiivse mõju hindamise aruannetele, mis on seotud 
bensiiniaurude regenereerimise II etappi käsi tlevate siseriiklike meetmetega. Mõjuhinnangus 
käsitleti kulusid, kulutasuvust ja kasu seoses sellega, kui ELis kehtesta taks bensiiniaurude 
regenereerimise II etapi seadmete ühetaolin e kasutuselevõtt kooskõlas bensiiniaurude 
regenereerimise I etappi (hõlmab bensiin i säilitamist ja selle terminalidest 
                                                 
1 KOM(2005) 446, 21.9.2005,  punkt 4.2.1.2, lk 9. 
2 KOM(2007) 18, 31.1.2007, punkti 3 alapunkt 4, lk 7–8. 
3 Direktiiv 2008/50/EÜ vä lisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu pu htamaks muutmise kohta, ELT L 152, 
11.6.2008, lk 1–43. 
4 http://ec.europa.eu/environment/air/transport/petrol.htm .  
ET 3   ET teenindusjaamadesse jaotamist) hõlmavate ühenduse kehtivate õigusak tidega, tunnistades 
asjaolu, et rohkem kui pooltes liikmesriikides ju ba kehtivad bensiiniaurude regenereerimise II 
etappi hõlmavad siseriiklikud meetmed. Bensiinia urude regenereerimise II etapi rakendamise 
nõue on esitatud ka rahvusvahelises protokollis, m illele ühendus on alla kirjutanud, aga mis ei 
ole ratifitseeritud. 
Kaaluti mitut võimalust, sh tavapärased bens iiniauru regenereerimissüsteemid, mille puhul 
eralduv bensiiniaur kogutakse vaakumpumba abil kokku ja juhitakse teenindusjaamades 
asuvatesse maa-alusesse kogumismahutitesse. Ku i maa-alused mahutid saavad täis, viiakse 
bensiiniaurud tagasi naftarafineerimisteh asesse. Samuti analüüsiti uut bensiiniaurude 
regenereerimise II etapi süsteemi (tankuril põh inev süsteem), mis kogub eralduva auru kokku, 
jahutab selle maha ja suunab otse  tagasi tankurisse, kust seda vä ljastatakse vedela bensiinina. 
Viimasena osutatud süsteem ei nõua maa-aluste  mahutite või torustiku renoveerimist ja on 
seega teenindusjaamakäitaja jaoks vähem tüli kas, eriti kui erakorraline renoveerimine on 
vajalik. 
Bensiiniaurude II etapi seadmete paigaldamise kulude arvutamisel võeti arvesse 
teenindusjaamade arvu ja suurust, bensiin iaurude II etapi seadmete maksumust (ja 
paigaldamise maksumust), seadmete majandus likku eluiga ja regene reeritud bensiiniauru 
majanduslikku väärtust ilma maksuta. Võeti ar vesse üksnes bensiiniaurude II etapi 
seadmetega otseselt seotud kulusid (st, kulud, mis on uue hoone ehitamise või vana 
renoveerimise tavapärastest kuludest suuremad  ja mis igal juhul eeldavad uusi kütuse 
väljastamiseks kasutatavaid seadmeid). Heitkogu ste vähendamisest saadava kasu hindamiseks 
kasutati kahju maksumuse lihtsat valemit (k ahju eraldunud bensiiniaurude iga tonni kohta) 
ning võeti arvesse osooni mõju tervisele ja põ llukultuuridele, kuid ei arvestatud osooni mõju 
keskkonnale ja benseeni mõju tervisele. 
Kaaluti järgmisi poliitikavalikuid. (1) Jätkata muudatusteta. 
(2) Paigaldada sõiduautodele ja väikestele tarbesõidukitele pardaseaded arude 
regenereerimiseks tankimise ajal. 
(3) Paigaldada bensiiniaurude regene reerimise II etapi seadmed:  
(a) kõigisse uutesse ja märkimisväärselt  renoveeritud teeni ndusjaamadesse, kus 
bensiini läbilaske võime on suurem kui 500 m
3 aastas; 
(b) kõigisse uutesse ja märkimisväärselt  renoveeritud teeni ndusjaamadesse, kus 
bensiini läbilaske võime  on suurem kui 500 m3, aastas ja suurematesse 
olemasolevatesse teenindusjaamadesse (s t bensiini läbilask e võime on suurem 
kui 3000 m3 aastas); 
(c) valiku b kohastesse teenindusjaamadesse  ja sellistesse teenindusjaamadesse, 
milles asuvad eluruumid või mille peal on eluruumid, olenemata teenindusjaamade suurusest; 
(d) koos bensiiniaurude II etapi kõigi sead mete automaatse jälgimissüsteemiga, 
mis piiraks bensiini müüki seadmete mittenõuetekohase töötamise korral (kohaldatakse koos kõigi eespool osutatud valikutega). 
ET 4   ET Valikud 1 ja 2 jäeti varajases et apis kõrvale, kuna valik 3c on  soovitatav valik. Valik 3d jäeti 
kõrvale, kuna selle valiku maksumus ei ole täpselt teada ja see vähendab kulutasuvust 
eelkõige seetõttu, et võib-olla on olemas odavama id süsteeme, mis tagaksid kasutusel olevate 
bensiiniaurude regenereerimise II etapi seadmete usaldusväärse toimimise. 
Allpool esitatud tabelis on võimaluse kor ral kokkuvõtlikult kirjeldatud eri valikute 
maksumust ja kulutasuvust. 
Kulutasuvus (eurot/tonni 
kohta  Valik  Kogumaks
umus 
(miljonit 
eurot)  Vähenenud 
heitkoguse
d 
(tonnides)  V.a 
regenereeri
tud bensiin  Sh 
regenereerit
ud bensiini 
jaemüügima
ht  Aastased kulud*  
[ja saadav kasu]  aastal 
2020 
(miljonit eurot)  
3a (tankuril põhinev süsteem)
 179,5  12 141 1 540 915 11,1 [ 11,5–34,0 ] 
3a (tavapärane 
süsteem)  209,5 12 141 1 760 1 140 13,8[ 11,5–34,0 ] 
3b (tankuril 
põhinev süsteem)  317,4 17 769 1 798 1 171 20,8 [ 16,9–49,7 ] 
3b (tavapärane 
süsteem)  389 17 769 2 160 1 533 27,2 [ 16,9–49,7 ] 
3c (tankuril 
põhinev süsteem)  ei ole arvutatud
 ei ole arvutatud
  
hinnangulis
elt 1 500hinnangulisel
t 960ei ole arvutatud
3c (tavapärane 
süsteem)  ei ole arvutatud
 ei ole arvutatud
 hinnangulis
elt 1 890hinnangulisel
t 1 340ei ole arvutatud
3d Andmete hulk on piiratud  
a – bensiiniaurude regenereerimise II etapi seadmete paigaldamine uutesse ja märkimisväärselt renoveeritud 
teenindusjaamadesse 
b –valik a ja aastaks 2020 bens iiniaurude regenereerimise II  etapi seadmete paigaldamine olemasolevatesse sellistesse 
teenindusjaamadesse, kus bensiini läbila ske võime on suurem kui 3000 m3 aastas  
c – valik b ja  bensiiniaurude regenereerimise II etapi seadmete paigaldamine te enindusjaamadesse, milles asuvad 
eluruumid, olenemata teenindusjaam ade suurusest/läb ilaskevõimest; 
d – valik c ja automaatsete jälgimisseadmete paigaldamine 
* – sisaldab regenereeritud bensiini majanduslikku väärtust (jaehind)  
Selliste teenindusjaamade, milles asuvad eluruum id, kohta on vähe arvandmeid ja seega ei ole 
võimalik arvutada kogumaksumust jms. Sa mas on arvutatud väikese teenindusjaama 
(läbilaskevõime ligikaudu 500 m3) kavandata va renoveerimise hinnangulised kulud ja 
kulutasuvus, mis on sarnased valikutega 3a ja 3b kaasnevate keskmiste vastavate näitajatega. 
Kogukulud ja aastased kulud 2020. aastal on tagasihoidlikud (20–30 miljonit eurot). 
Kulutasuvus oli võrreldav teiste olemasolev ate selliste meetmete kulutasuvusega, mille 
eesmärk on vähendada lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguseid. 
ET 5   ET Komisjon palus peamistel sidusrühmadel vahe tult vastata mitmele küsimusele seoses 
bensiiniaurude regenereerimise II etapi võimali ku kehtestamisega 28. v eebruaril. Kõnealune 
palve esitati ka Europa veebisai dil, et ka üldsusega saaks kons ulteerida. Konsultatsiooni kohta 
avaldati teavet ka ENDS Daily veebisaidil 17. märtsil 2008. Saadi 16 vastust liikmesriikide 
piirkondadelt, keskkonnaagentuur idelt, valitsusvälis telt organisatsioonidelt, seadmete 
tarnijatelt, teenindusjaamakäita jatelt, naftatööstuse ühendustel t ja autotootjatelt. Kokkuvõte 
vastustest on kättesaadav Internetis5. Vastata tuli küsimustele, mi s hõlmasid bensiiniaurude 
mõju tervisele, II etap i seadmete tõhusust, automaatsete  jälgimisseadmete eeliseid ning 
bensiiniaurude regenereerimise II etapi sead mete eri paigaldami sviiside kulutasuvust. 
Kõnealuseid vastuseid võeti lisatud ettepane ku põhielementide kavandamisel vahetult arvesse, 
eriti seoses sätetega, mis hõlmavad teeni ndusjaamu, mille kohal on eluruumid, madalama 
piirmäära kehtestamist asjaomaste teenindusjaa made suhtes ja kasutusel olevate seadmete 
tööomaduste automaatset jälgimist.  
                                                 
5 http://ec.europa.eu/environment/air/transport/petrol.htm .