Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta /* KOM/2011/0862 lõplik - 2011/0418 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Käesoleva ettepaneku põhieesmärk on toetada sotsiaalettevõtete turgu, parandades nende ettevõtetele suunatud investeerimisfondide vahendite kaasamise tulemuslikkust. Sotsiaalettevõtted[1] on Euroopa Liidus arenev sektor. Sotsiaalettevõtted on ettevõtted, mille esmane eesmärk on avaldada pigem sotsiaalset mõju, kui toota osanikele või teistele sidusrühmadele kasumit. Sotsiaalse mõju saavutamiseks püüab sotsiaalettevõte toetuda ärivõtetele, kaasa arvatud ettevõtluse rahastamisele. Kuigi sektor on uus, iseloomustab seda kiire kasv. Global Enterprise Monitor’i 2009. aasta raporti kohaselt töötas 3–7,5 % valimikus olnud ELi liikmesriikide tööjõust mitmesugustes eri liiki sotsiaalettevõtetes. Sotsiaalettevõtted on peaaegu eranditult väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd). Sotsiaalettevõtete sotsiaalne missioon on seotud keskendumisega jätkusuutlikule või kaasavale arengule ning ELi ühiskonna sotsiaalsete probleemide lahendamisele: see tähendab, et investeerimine sotsiaalettevõtetesse avaldab tõenäoliselt suuremat positiivset ühiskondlikku mõju kui investeerimine VKEdesse üldiselt. Kui võtta arvesse, et mõnes hinnangus, näiteks J. P. Morgani koostatud arvamuses, usutakse, et sotsiaalinvesteeringud võiksid kiiresti kasvada 100 miljardit eurot ületavaks turuks, siis rõhutab see areneva sektori potentsiaali[2]. Sektori jätkuva kasvu ja edukuse tagamine annaks seetõttu väärtusliku panuse Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse. Sotsiaalettevõtted saavad märkimisväärse osa oma rahalistest vahenditest toetustena kas sihtasutustelt, üksikisikutelt või avalikult sektorilt. Äriettevõtetena sõltub nende jätkusuutlik areng aga toetumisest suuremale hulgale investeeringutele ja rahastamisallikatele. Sellega seoses on olulist rolli hakanud mängima ELi investeerimisfondide turg. Tekkinud on selliste investeerimisfondide turg, mille peaeesmärk on investeerida sotsiaalettevõtetesse. Selleks et eristada taolisi sihtotstarbelisi fonde sotsiaalinvesteeringute fondidest laiemalt, osutatakse sellistele sihtotstarbelistele fondidele käesolevas ettepanekus kui sotsiaalettevõtlusfondidele. Sotsiaalettevõtlusfondide areng peegeldab paljude investorite üha suuremat huvi teha investeeringuid, enamasti laiema portfelli osana, mille eesmärk on rahalise kasu teenimise asemel eelkõige positiivsete ühiskondlike mõjude saavutamine. Täheldatud regulatiivsete ja turu puudujääkide alusel on võimalik välja tuua kaks probleemi, mis piiravad sotsiaalettevõtlusfondide arengut. Esiteks ei ole regulatiivsed nõuded ELi ja siseriiklikel tasanditel kohandatud taolistele fondidele kapitali kaasamise soodustamiseks. Piiriülene kapitali kaasamine on kulukas ja keeruline, kuna välismaale tehtavat suunatud emissiooni[3] käsitlevad siseriiklikud eeskirjad on killustatud. Suure hulga suunatud emissiooni reguleerivate riiklike eeskirjade järgimine investorirühmade valimisel tõstab fondide jaoks kapitali hinda. Ühtlasi ei ole sotsiaalettevõtlusfondid ühtviisi edukad kõikides liikmesriikides, vaid on geograafiliselt üsna ebavõrdselt jaotunud. Pärast liikmesriikidega konsulteerimist on selgunud, et selliseid sotsiaalettevõtlusfonde reguleerivad enamikel juhtudel suunatud emissiooni käsitlevad riiklikud üldeeskirjad või alternatiivina konkreetsed õigusnormid, mis on kehtestatud riskikapitalile või börsivälistesse ettevõtetesse investeerimisele. Üksikutes liikmesriikides on kehtestatud erieeskirjad selliste sotsiaalinvesteeringute fondide liikidele laiemalt, mis on avatud ka jaeinvestoritele. Taolised üldisemad sotsiaalinvesteeringute fondid ei suuna oma investeeringuid tingimata ainult sotsiaalettevõtetesse. Mõju hindamises esitatud tõendid näitavad, et sotsiaalettevõtlusfonde käsitlevate riiklike eeskirjade killustatus ja taoliste eeskirjade puudulik kohandamine vajadustele vastavaks on põhjustanud neile fondidele lisakulusid ja piiranud tõhusat juurdepääsu kapitaliturgudele. Hoolimata investorite suurest huvist sotsiaalsete investeerimisstrateegiate vastu takistab taoline regulatiivne koormus tõhusa suurusega sotsiaalettevõtlusfondide loomist (keskmise sotsiaalettevõtlusfondi hallatavad varad ületavad harva 20 miljonit eurot). Teiseks seisavad sotsiaalettevõtlusfondide võimalikud investorid silmitsi laiaulatusliku valiku erinevate sotsiaalsete investeeringute ettepanekutega ning eri tasemega teabega, mis käsitleb sotsiaalinvesteeringuid, sotsiaalettevõtete valikut või sõelumist ning nende sotsiaalsete tulemuste mõõtmise erinevaid mõõtmisviise. Fondidele ja investeeringute saajateks olevatele sotsiaalettevõtetele võivad seoses eespool loetletud küsimustega tekitada lisakulusid kattuvad või konkureerivad iseregulatsiooni meetmed. See kahjustab investorite kindlustunnet ja usaldust. Kõnealused raskused takistavad kapitali tõhusat voolamist sotsiaalettevõtlusfondidesse ja seeläbi ka kapitalivoolu sotsiaalsetesse ettevõtetesse, olles tõke ühtse investeerimisturu moodustumisele selles valdkonnas. Sellest lähtuvalt võttis komisjon ühtse turu aktis[4] ülesandeks erinevate meetmete kehtestamise, millega tagada ELi sotsiaalettevõtete edukus ja lahendada eelkõige rahastamisalased kitsaskohad. Käesolev ettepanek sotsiaalettevõtlusfondide Euroopa raamistiku kohta on üks algatus, mis põhineb sellel eesmärgil ja on osa komisjoni sotsiaalettevõtluse algatusest (KOM(2011) 682/2), millega püütakse lahendada selle sektori probleeme üldisemalt. Määruse ettepaneku eesmärk on luua õigusraamistik, mis on kohandatud sotsiaalettevõtete, sellistesse ettevõtetesse raha paigutada soovivate investorite ja nende spetsialiseerunud investeerimisfondide vajadustele, mis kahte eespool nimetatut omavahel kokku püüavad liita. Ettepanekuga püütakse saavutada selgus omadustes, mis eristaks sotsiaalettevõtlusfonde laiemast alternatiivsete investeerimisfondide kategooriast. Ainult kriteeriumidele vastavad fondid võivad kavandatava sotsiaalettevõtlusfondide Euroopa raamistiku alusel vahendeid kaasata. Kavandatud määruses käsitletakse kõnealuseid probleeme. Sellega kehtestatakse ühtsed nõuded nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” all tegutsevate ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejatele. Sellega kehtestatakse ka nõuded seoses investeerimisportfelli, investeerimistehnikate ja kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi sihtmärkideks olevate aktsepteeritavate ettevõtjatega. Samuti kehtestatakse sellega ühtsed eeskirjad investorite kategooriate kohta, kes võivad olla kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi sihtmärk, ja selliste kvalifitseeruvate fondide osakuid või aktsiaid turustavate fondivalitsejate sisekorralduse kohta. Kuna nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” all tegutsevate ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes kehtivad samasugused sisulised eeskirjad kõikjal ELis, on neile kasulikud ühtsed nõuded registreerimisel ning ELis kehtiv tegevusluba, mis aitab luua võrdseid võimalusi sotsiaalettevõtteid rahastavatele turuosalistele. Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide määruse ettepanekuga täiendatakse kavandatud riskikapitalifondide määrust […]. Mõlema ettepanekuga püütakse saavutada erinevaid eesmärke ja kui need vastu võetakse, siis eksisteerivad need koos üksteisest sõltumatute iseseisvate õigusaktidena. Riskikapitalifondid keskenduvad VKEde omakapitali kaudu rahastamise pakkumisele, kuid ei ületa tavaliselt varapõhist künnist, millega määratletakse (alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitleva) direktiivi 2011/61/EÜ alusel suurte fondide valitsejatele antavad tegevusload. Kuigi sotsiaalettevõtted on ka VKEd ja nendele suunatud fondid tegutsevad samuti allpool direktiivi 2011/61/EÜ varapõhiseid künniseid, lähevad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide määruses kavandatud aktsepteeritavad rahastamisvahendid kaugemale omakapitali kaudu rahastamisest, mis on tüüpiline instrument tehnoloogiasektoris idufirmade jaoks. Peale omakapitali kaudu rahastamise on sotsiaalettevõtetel ligipääs ka teistele rahastamisvõimalustele, mis kombineerivad avalikust ja erasektorist pärit vahendeid, võlainstrumente ja väikelaene. Sotsiaalettevõtlusfondidele kehtestatavate kavandatud eeskirjadega sätestatakse seega laiem valik riskikapitalifondidele kättesaadavaid kvalifitseeruvaid investeerimisvahendeid. Lisaks on sotsiaalettevõtetesse investeerimisest tulenevad läbipaistvuse küsimused erinevad riskikapitali valdkonnas sätestatud üldistest aruandluskohustustest: sotsiaalettevõtlusesse tehtavad investeeringud on suunatud sotsiaalse kasu või positiivse sotsiaalse mõju saavutamisele. Kavandatud eeskirjad sisaldavad eraldi osasid, milles keskendutakse sotsiaalset mõju käsitlevale teabele, sotsiaalse mõju mõõtmisele ja selle saavutamist toetavatele strateegiatele. Sel põhjusel eelistatakse kahte ELi raamistikku, mis toimiksid sõltumatult ja teineteisega paralleelselt: üht riskikapitali ja teist sotsiaalse ettevõtluse kohta. Lisatööd tuleks teha tagamaks, et käesoleva määrusega Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejatele ja nende hallatavatele Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidele antud õigusi ei õõnestaks maksustamisega seotud tõkked. Asjakohased maksustamiseeskirjad, mis küll ei sõltu käesolevast määrusest, on määrusele oluliseks täienduseks ning aitavad ELi piires välja kujuneda täielikult toimival Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide turul. Nendega saaks tagada tõhusa kapitalivoo Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidesse ja lõpuks ka kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse, millesse fondid investeerivad. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISTE TULEMUSED 2.1. Huvitatud isikutega konsulteerimine 13. juulil 2011 käivitasid komisjoni talitlused üldsusega konsulteerimise seoses võimalike meetmetega, mille abil parandada sotsiaalettevõtete juurdepääsu rahastamisele investeerimisfondide kaudu; konsulteerimine lõppes 14. septembril 2011[5]. Kokku saadi 67 vastust, millega saab tutvuda alljärgneval veebisaidil: http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2011/social_investment_funds_en.htm. Lisaks konsulteeriti Euroopa väärtpaberikomitee kaudu reguleerivate ja järelevalveasutustega, sealhulgas lasti neil täita küsimustik, milles küsiti üksikasju kehtivate siseriiklike kordade kohta seoses sotsiaalinvesteeringute fondidega üldiselt, sealhulgas sotsiaalettevõtlusfondide kohta. See kuulub ühtse turu aktiga seotud komisjoni töö ja konsulteerimise laiemasse konteksti, mille käigus tehti kindlaks ka sotsiaalettevõtete ja nende rahastamise roll ja analüüsiti seda lähemalt koos sidusrühmade ja konsulteerimises osalejatega. Seejärel käivitas komisjon iseseisva sotsiaalettevõtluse algatuse, mis pakkus lisavõimalusi teema arutamiseks sidusrühmadega, kaasa arvatud töötuba 2011. aasta mais. 2.2. Mõju hindamine Komisjon hindas erinevate poliitikavalikute mõju kooskõlas parema õigusloome poliitikaga. Analüüsi käigus tuvastati kaks põhiprobleemi: ühest küljest on investoritele kättesaadavaks tehtud teave sotsiaalettevõtete, investeerimispoliitikate, sõelumisprotseduuride, sotsiaalettevõtlusfondide ja sotsiaalse mõju mõõtmise kohta kas ebapiisav või ei esitata seda võrreldaval kujul. Teisest küljest ei ole regulatiivne lähenemine sotsiaalettevõtetesse investeerimisele spetsialiseerunud organisatsioonide teostatavale vahendite kaasamisele piisavalt kohandatud sotsiaalettevõtlusfondide konkreetsetele vajadustele. Esiteks puudub turuosalistel usaldus kättesaadava teabe vastu, nad ei suuda kerge vaevaga tuvastada sotsiaalettevõtetele suunatud fonde ja neil puudub kindlus sotsiaalse mõju suhtes, mida nad saavad taolistesse fondidesse investeerides saavutada. Teine probleem on seotud regulatiivsete puudujääkidega: riiklikud süsteemid, mis reguleerivad vahendite kaasamist väljaspool avatud turgu (suunatud emissioon), on varieeruvad ega ole kohandatud spetsiaalselt sotsiaalettevõtlusfondide ja nende valitsejate vajadustele. See tähendab, et piiriülene vahendite kaasamine on keeruline ja täis regulatiivseid lahknevusi. ELi tasandil ühtsete eeskirjade puudumise tõttu jääb sotsiaalettevõtlusfondide poolt sotsiaalotstarbel vahendite kaasamine tõenäoliselt siseriiklikuks. Seega määrati analüüsis kindlaks kolm põhieesmärki: parandada sotsiaalettevõtetele suunatud investeerimisfondide selgust ja võrreldavust; parandada vahendeid sotsiaalsete mõjude hindamiseks ja analüüsimiseks; ning kajastada paremini sotsiaalettevõtlusfondide vajadusi eeskirjades, mida kohaldatakse sellistele fondidele kogu ELis. Nende eesmärkidega seoses uuriti suurt hulka erinevaid võimalusi. Selleks et suurendada sotsiaalettevõtlusfondide selgust ja võrreldavust, analüüsitakse mõju hindamise käigus erinevaid võimalusi soodustada läbipaistvust iseregulatsiooni teel (käitumisjuhendid) ja vastavuse tagamiseks ELi märgise loomist koos ühtlustatud ja siduvate meetmetega. Selleks et parandada vahendeid sotsiaalsete mõjude hindamiseks või analüüsimiseks, uuriti erinevaid võimalusi alates sidusrühmade arutlusfoorumite loomisest kuni lisauuringute käivitamiseni selle kohta, kuidas selliseid hindamisvahendeid ELi tasandil ühtlustada. Seoses selliste fondide piiriülese vahendite kaasamise parandamise ja välismaal tehtavat suunatud emissiooni käsitleva regulatiivse keskkonna parandamisega pakuti välja võimalusi, nagu suunatud emissiooni käsitlevate siseriiklike eeskirjade vastastikune tunnustamine, riskikapitali käsitlevate eeskirjade kasutamine ka sotsiaalettevõtlusfondide vahendite kaasamise toetamiseks, spetsiaalse vahendite kaasamise süsteemi ja iseseisva Euroopa fondide raamistiku loomine selliste fondide jaoks. Mõju hindamise järeldusena leiti, et eelistada tuleks iseseisvat raamistikku fondide ja nende suhtes kohaldatavate eeskirjade määratlemisel, et soodustada siseriiklikku ja piiriülest vahendite kaasamist, kaasa arvatud sotsiaalettevõtlusfondide jaoks Euroopa kaubamärgi väljatöötamine, mida toetavad tugevad läbipaistvuse meetmed. Hinnati võimaluste mõju, sealhulgas kasu ja kulutusi fondisektorile, investoritele, sotsiaalettevõtetele, ühiskonnale, järelevalveasutustele ja teistele sidusrühmadele. Eelistatud võimalus oli kõige suurema tuvastatud probleemide lahendamise potentsiaaliga ning proportsionaalne võrreldes nõuete järgimisega seotud kuludega nendele, kes soovivad uuest raamistikust kasu saada. Mõju hindamise aruandes on arvesse võetud mõjuhindamiskomitee 18. novembri 2011. aasta arvamuses esitatud märkusi. Algatuse laiemat tausta on veelgi selgitatud, näidates, kuidas erinevad komisjoni algatused sotsiaalettevõtluse valdkonnas on omavahel seotud ja moodustavad ühtse strateegia. Probleemide analüüsile aitab kaasa arusaadavamate selgituste lisamine põhjuste kohta, miks ei saa riskikapitalifondide algatusega lahendada ka sotsiaalettevõtlusfondide probleeme. Lisaks on selgitatud sekkumise loogikat ja erinevate võimaluste analüüsi, eelkõige seoses investorite võimalike kategooriatega. Praegu kavandatavate ja hilisemates etappides potentsiaalselt vajalike meetmete sisu on selgemalt sätestatud. Parandatud on mõjude hindamist, sealhulgas meetmete omavaheliste seoste hindamist vastavalt nende tõenäolisele tulemuslikkusele. Lõpetuseks on täiendavalt selgitatud järelevalve ja vastavuse tagamise küsimusi. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 3.1. Õiguslik alus Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 114, mis on selles valdkonnas kõige asjakohasem õiguslik alus. Ettepaneku eesmärk on peamiselt parandada nimetust „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” kasutavate ettevõtete turundustegevuse usaldusväärsust ja õiguskindlust. Eesmärgi saavutamiseks kehtestatakse ettepanekuga portfelli struktuuri ja aktsepteeritavate investeerimiseks kasutatavate instrumentide ühtsed standardid ja selle nimetuse all tegutsevate ühisinvesteerimisfondide aktsepteeritavad investeerimisobjektid. Ettepanekus kehtestatakse ka eeskirjad investorite kategooriate kohta, kes on kõlblikud sellistesse investeerimisfondidesse investeerima. Määrust peetakse kõige asjakohasemaks õigusaktiks ühtsete nõuete kehtestamisel kõikidele sotsiaalettevõtete jaoks vahendite kaasamise turu osalistele: investoritele, sotsiaalettevõtlusfondidele ja sotsiaalettevõtluse rahastamise sihtäriühingutele. Määrust peetakse samuti kõige asjakohasemaks vahendiks ühtsete eeskirjade loomisel selle kohta, kes võib olla sotsiaalettevõtlusfondi investor, kes võib kasutada nimetust „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” ning millist liiki ettevõtjaid võidakse sellistest kvalifitseeruvatest fondidest rahastada. Määrust peetakse ka kõige asjakohasemaks vahendiks, mille abil tagada, et kõigi osalejate suhtes kehtivad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide aktsiate või osakute märkimisel ning sellistes fondides kasutatavate investeerimisstrateegiate ja instrumentidega seoses ühtsed nõuded. Käesoleva määruse eesmärgid on lisaks seotud ühtsete nõuetega läbipaistvusele seoses sotsiaalsete mõjudega, kaasa arvatud aruandlus ja sotsiaalsete tulemuste mõõtmine. Sel otstarbel on vaja ühtseid nõudeid nt selle kohta, kuidas esitatakse sotsiaalset tulemuslikkust käsitlevat teavet. Kui konkreetsete meetmete valik nimetatud nõuete standardimiseks jäetaks liikmesriikide õigusaktide ülesandeks, siis tekitaks see ohu, et nõuded oleksid liikmesriigiti erinevad. See tekitaks ebavõrdsed standardid valdkonnas, mis on olulise tähtsusega sotsiaalsetele ettevõtetele suunatud investeerimisfondide turu edasises arengus. Ebavõrdsed standardid kahjustaksid tugevalt eesmärki tagada turg, mida investorid võivad usaldada. Seepärast on investorite kindlustunde tõstmiseks vaja tagada, et fondivalitsejad järgivad selles olulises valdkonnas ühesuguseid eeskirju. 3.2. Subsidiaarsus ja proportsionaalsus Ettepaneku peamine eesmärk on luua Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamiseks usaldusväärne, turvaline ja õiguslikult stabiilne turustamiskeskkond. Sellise fondi peamiste omaduste kindlaksmääramist seoses portfelli struktuuri, investeerimisvahendite, investeerimisobjektide ja aktsepteeritavate investorite rühmadega ei või jätta liikmesriikide otsustada, kuna see põhjustaks nende nõuete erisugust ja ebaühtlast kohaldamist ELis. Seega peab ühtsetel määratlustel ja tegevusnõuetel olema keskne koht ühiste eeskirjade kehtestamisel selliste Euroopa turul tegutsevate fondide ja nende valitsejate jaoks. Lisaks peavad kõikide nimetuse „Euroopa sotsiaalkindlustusfond” all kõnealusel turul tegutsevate ühisinvesteerimisfondide valitsejate suhtes kehtima samad korralduslikud ja äritegevuse nõuded. Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejate registreerimise ja järelevalvega seoses püütakse ettepanekuga saavutada tasakaal tõhusa järelevalve vajaduse ning selle liikmesriigi pädevate asutuste huvide vahel, kus sellised fondid asuvad või kus neid pakutakse aktsepteeritavatele investorite kategooriatele, ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kooskõlastava rolli vahel. Sujuva järelevalveprotsessi loomiseks kontrollib taotleva fondivalitseja esitatud registreerimisdokumente selle liikmesriigi pädev asutus, kus asub kvalifitseeruva Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja, ning registreerib taotleja pärast seda, kui on hinnanud, kas taotleja on esitanud piisava tagatise suutlikkuse kohta täita käesoleva määruse nõudeid. Registreeritud fondivalitseja üle järelevalvet teostades teeb fondivalitseja registreerinud pädev asutus koostööd nende liikmesriikide pädevate asutustega, kus kvalifitseeruva fondi osakuid või aktsiaid turustatakse. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peab keskandmebaasi, mis sisaldab nimekirja kõigist registreeritud fondivalitsejatest, kes võivad kasutada nimetust „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond”. Proportsionaalsuse puhul püütakse ettepanekuga saavutada asjakohane tasakaal tõhusama Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide turu arendamise edendamise avaliku huvi ja kavandatud meetmete kulutõhususe vahel. Lihtsa registreerimissüsteemi kavandamisel on ettepanekus võetud täielikult arvesse vajadust tasakaalustada nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” kasutamisega seotud turvalisus ja usaldusväärsus turu tõhusa toimimise ja eri sidusrühmade jaoks tekkiva kuluga. 3.3. Vastavus Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 290 ja 291 Komisjon võttis 23. septembril 2009 vastu määruste ettepanekud Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) loomiseks. Seoses sellega soovib komisjon meelde tuletada ELi toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291 seotud avaldusi, mille ta tegi Euroopa Järelevalveasutuste loomise määruste vastuvõtmisel ning mille kohaselt: „Seoses regulatiivsete standardite vastuvõtmisega rõhutab komisjon finantsteenuste sektori ainulaadset iseloomu, mis tuleneb Lamfalussy struktuurist ja mida on tunnustatud selgelt ELi toimimise lepingule lisatud deklaratsioonis nr 39. Siiski on komisjonil tõsiseid kahtlusi, kas tema rollile seatud piirangud delegeeritud õigusaktide ja rakendusmeetmete vastuvõtmisel on kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291.” 3.4. Ettepaneku kokkuvõte Artikkel 1 – Reguleerimisala Artiklis 1 on piiritletud kavandatud määruse reguleerimisala. Artiklis on sõnaselgelt sätestatud, et nimetust „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” võivad kasutada üksnes need fondivalitsejad, kes täidavad ühtsete kvaliteedikriteeriumide kogumit, mida kohaldatakse nende fondide osakute või aktsiate turustamisel kõikjal ELis. Seoses sellega rõhutatakse artiklis 1 eesmärki kehtestada Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi ühtne mõiste. See mõiste on välja töötatud, et tagada selliste fondide osakute või aktsiate sujuv turustamine kõikjal ELis. Artikkel 2 – Kohaldamisala ulatus Artiklis 2 on täpsustatud, et käesolevat määrust kohaldatakse käesoleva määruse artikli 3 lõike 1 punktis b määratletud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes tingimusel, et need valitsejad on asutatud ELis ja kuuluvad registreerimisele oma päritoluliikmesriigi pädeva asutuse juures vastavalt direktiivi 2011/61/EÜ artikli 3 lõike 3 punktile a, ning tingimusel, et nad haldavad selliste sotsiaalettevõtlusfondide portfelle, mille valitsetavate varade kogumaht ei ületa 500 miljoni euro künnist. Artikkel 3 – Mõisted Artikkel 3 sisaldab põhimõisteid, millega piiritletakse kavandatud määruse kohaldamisala ulatus. Määratletud on põhimõisted, nagu Euroopa sotsiaalettevõtlusfond, Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja, kvalifitseeruvad investeerimisvahendid ja kvalifitseeruvad investeerimisobjektid. Eelkõige on nende mõistete eesmärk tõmmata selge piirjoon Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi ja muude fondide vahele, mis võivad kasutada sarnaseid investeerimisstrateegiaid, kuid ei ole suunatud sotsiaalettevõtetele. Kooskõlas eesmärgiga täpselt piiritleda käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvad fondid, on artikli 3 lõike 1 punktis a sätestatud, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfond on fond, mis paigutab vähemalt 70 % kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali koondsummast investeeringutesse, mis tehakse kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse. See tähendab, et nt sotsiaalettevõtlusfondi jaoks ette nähtud tegevuskulud, mis võidakse kokku leppida investoritega, tuleb tasuda märgitud kapitali sissemaksete ülejäänud 30 %-lisest osast. Käesolevas määruses võetakse arvesse ka sotsiaalettevõtete eripära. Sotsiaalettevõtete peaeesmärk on positiivse sotsiaalse mõju saavutamine. Seepärast nõutakse määruses, et kvalifitseeruval portfelliettevõtjal peaks olema mõõdetav positiivne sotsiaalne mõju, ta kasutaks oma kasumit oma peaeesmärgi saavutamiseks ning et teda juhitaks vastutustundlikult ja läbipaistvalt. Artiklis 3 sätestatakse ka eeskirjad ja menetlused, mis tuleb kehtestada seoses asjaoludega, kui kvalifitseeruv portfelliettevõtja soovib osa kasumist jaotada omanikele ja osanikele. Nagu on selgitatud põhjendustes, ei tohiks sellised jaotamised takistada ettevõtte peaeesmärgi tulemuslikku saavutamist. Selliste ettevõtete rahastamisvajadusi arvesse võttes on samamoodi määratletud aktsepteeritavad investeerimisvahendid. Nende hulka kuuluvad omakapitaliinstrumendid, võlainstrumendid, investeeringud teistesse sotsiaalettevõtlusfondidesse ning pikaajalised ja keskmise tähtajaga laenud. Artikkel 4 – Nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” kasutamine Artiklis 4 on sätestatud peamine põhimõte, et nimetust „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” võivad kasutada üksnes need fondid, kes täidavad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamisel kogu ELis käesolevas määruses sätestatud ühtseid kriteeriumeid. Artikkel 5 – Portfelli struktuur Artiklis 5 on esitatud üksikasjalik säte Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi iseloomustava portfelli struktuuri kohta. Sellega seoses on artiklis 5 sätestatud ühtsed eeskirjad sotsiaalettevõtlusfondide investeerimisobjektide, aktsepteeritavate investeerimisvahendite ning eeskirjade kohta, millega sätestatakse piirmäärad, mille ulatuses võib Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja oma riskipositsiooni suurendada. Selleks et võimaldada Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidel investeeringute tegemisel ja likviidsuse juhtimisel teatavat paindlikkust, on lubatud muud investeeringud maksimaalselt kuni 30 % ulatuses kapitali sissemaksete ja sissenõudmata kapitaliinvesteeringute koondsummast, mis ei pea olema kvalifitseeruvad investeeringud. Artikkel 6 – Aktsepteeritavad investorid Artiklis 6 on esitatud üksikasjalikud sätted investorite kohta, kes võivad investeerida Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidesse: vastavalt sellele artiklile võib Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või aktsiaid turustada üksnes nendele investoritele, keda tunnustatakse vastavalt direktiivile 2004/39/EÜ kutseliste investoritena. Fondide osakute või aktsiate turustamine teistele investoritele, nagu varakatele üksikisikutele, on lubatud üksnes juhul, kui nad võtavad kohustuse investeerida fondi vähemalt 100 000 eurot ning kui fondivalitseja järgib teatavaid menetlusi, nii et fondivalitsejal on piisav kindlus, et kõnealused teised investorid on suutelised tegema oma investeerimisotsuseid ise ja mõistma seotud riske. Artikkel 7 – Tegutsemiseeskirjad Artiklis 7 on sätestatud Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja käitumise üldpõhimõtted, eelkõige tema tegevuses ja suhetes investoritega. Artikkel 8 – Huvide konflikt Artiklis 8 on esitatud eeskirjad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejale huvide konflikti käsitlemiseks. Nende eeskirjadega nõutakse samuti, et fondivalitseja on sisse seadnud vajaliku organisatsioonilise ja halduskorra huvide konflikti nõuetekohase käsitlemise tagamiseks. Artikkel 9 – Positiivse sotsiaalse mõju mõõtmine Artiklis 9 nõutakse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejatelt asjakohaste menetluste kehtestamist, mille abil mõõta ja jälgida positiivseid sotsiaalseid mõjusid, mida kvalifitseeruvad portfelliettevõtjad peavad saavutama. Artikkel 10 – Organisatsioonilised nõuded Artiklis 10 on nõutud, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejal on piisavad inim- ja tehnilised ressursid ning omavahendid Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi nõuetekohaseks valitsemiseks. Artikkel 11 – Väärtuse hindamine Artiklis 11 käsitletakse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi varade väärtuse hindamist. Eeskirjad selleks tuleks sätestada iga Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi põhikirjas. Artikkel 12 – Aastaaruanded Artiklis 12 on sätestatud eeskirjad aastaaruannete kohta, mida Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad peaksid koostama nende valitsetava Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi kohta. Aruandes kirjeldatakse fondi portfelli struktuuri ja viimase aasta tegevust. Lisaks sisaldab see teavet fondi investeerimispoliitikaga saavutatud sotsiaalse mõju kohta. Artikkel 13 – Teabe avalikustamine investoritele Artiklis 13 on esitatud teatavad peamised andmete avalikustamise nõuded, mille täitmine on Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejale investoritega seoses kohustuslik. Need nõuded sisaldavad lepingueelse teabe üldise avalikustamise kohustust seoses Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi investeerimisstrateegia ja eesmärkidega ning teabega kulude ja seonduvate maksude kohta, samuti seoses Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi kavandatud investeerimise riski ja tootluse profiiliga. Nõuded hõlmavad ka teavet selle kohta, kuidas arvutatakse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja tasu. Ühtlasi on nõuete eesmärk tagada läbipaistvus Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide konkreetse olemuse puhul, eelkõige seoses positiivsete sotsiaalsete tulemustega, mida investeerimispoliitikaga saavutatakse. Artikkel 14 – Järelevalve Artikkel 14: tagamaks, et päritoluliikmesriigi pädev asutus saab teostada järelevalvet selle üle, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja täidab käesolevas määruses sätestatud ühtseid nõudeid, teavitab Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja pädevat asutust oma kavatsusest turustada Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi osakuid või aktsiaid nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” all. Fondivalitseja annab ka vajalikku teavet käesoleva määruse täimise korra ning fondide osakute või aktsiate kohta, mida ta kavatseb turustada. Kui pädev asutus leiab, et nõutav teave on täielik ja kord sobiv käesoleva määruse nõuete täimiseks, siis registreerib ta Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja. Registreerimine kehtib kogu ELis ja võimaldab Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejal turustada Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi osakuid või aktsiaid nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” all. Artikkel 15 – Teabe ajakohastamine Artikkel 15 hõlmab eeskirju olukordade kohta, kui päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele edastatud teavet on vaja ajakohastada. Artikkel 16 – Piiriülene teavitamine Artiklis 16 on kirjeldatud piiriülese teavitamise protsessi pädevate järelevalveasutuste vahel, mis saab alguse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja registreerimisest. Artikkel 17 – Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve andmebaas Artikliga 17 antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ülesanne pidada kõigi ELis registreeritud Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide keskandmebaasi. Artikkel 18 – Pädeva asutuse teostatud järelevalve Artiklis 18 on sätestatud, et päritoluliikmesriigi pädev asutus teostab järelevalvet käesoleva määruse nõuete täitmise üle. Artikkel 19 – Järelevalvevolitused Artiklis 19 on täpsustatud järelevalvevolitused, mis on pädevatel asutustel käesolevas määruses sätestatud ühtsete kriteeriumide täitmise tagamiseks. Artikkel 20 – Sanktsioonid Artiklis 20 on esitatud käesoleva määruse nõuete korrektse täitmise tagamiseks ette nähtud sanktsioonid. Artikkel 21 – Põhisätete rikkumine Artiklis 21 on täpsustatud, et käesoleva määruse selliste põhisätete rikkumist, mis hõlmavad portfelli struktuuri, aktsepteeritavaid investoreid ja nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” kasutamist, tuleks karistada nimetuse kasutamise keeluga ja riskikapitalifondi valitseja registrist kõrvaldamisega. Artikkel 22 – Järelevalvealane koostöö Artikkel 22 hõlmab eeskirju järelevalvealase teabevahetuse kohta päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vahel. Artikkel 23 – Ametisaladus Artikkel 23 hõlmab sätteid ametisaladuse nõutava taseme kohta, mida tuleks kohaldada kõigi asjaomaste riigi ametiasutuste ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve suhtes. Artikkel 24 – Volitamise tingimused Artiklis 24 on sätestatud, millistel tingimustel on komisjonil volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte. Artikkel 25 – Läbivaatamine Artiklis 25 on sätestatud klauslid kavandatud määruse läbivaatamiseks ja komisjoni võimalike ettepanekute tegemiseks, et muuta määrust. 4. MÕJU EELARVELE Määrus ei mõjuta eelarvet. 2011/0418 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust[6], võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[7], toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Kuna investorid on üha enam sihiks võtnud ka sotsiaalsed eesmärgid, mitte ainult rahalise kasu, on Euroopa Liidus tekkinud sotsiaalsete investeeringute turg, mille osa on sotsiaalettevõtetele suunatud investeerimisfondid. Sellised investeerimisfondid annavad rahalisi vahendeid sotsiaalettevõtetele, mis suunavad ühiskondlikke muutusi, pakkudes innovatiivseid lahendusi sotsiaalprobleemidele ja panustades Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse. (2) On vaja kehtestada ühtne eeskirjade raamistik seoses nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” kasutamisega, eelkõige seoses selle nimetuse all tegutsevate fondide portfelli struktuuri, nende aktsepteeritavate investeerimisobjektide ja investeerimisvahenditega, mida nad võivad kasutada, ning selliste investorite kategooriatega, kes võivad neisse fondidesse investeerida ELi ühtsete eeskirjade alusel. Ühise raamistiku puudumisel on oht, et liikmesriigid võtavad riiklikul tasandil lahknevaid meetmeid, millel on otsene negatiivne mõju siseturu heale toimimisele ja takistavad seda, kuna kõikjal ELis tegutseda soovivate fondide suhtes kohaldataks eri liikmesriikides eri eeskirju. Peale selle võivad lahknevad kvaliteedinõuded portfelli struktuuri, investeerimisobjektide ja aktsepteeritavate investorite kohta põhjustada investorite eri tasemel kaitse ning tekitada segadust seoses Euroopa sotsiaalettevõtlusfondiga seonduva investeerimisettepanekuga. Lisaks peaksid investorid olema suutelised võrdlema eri sotsiaalettevõtlusfondide investeerimisettepanekuid. Vaja on kõrvaldada olulised tõkked Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide piiriüleselt vahendite kogumiselt, vältida konkurentsimoonutusi nende fondide vahel ning ennetada võimalike täiendavate tõkete tekkimist kaubandusele ja olulisi konkurentsimoonutusi tulevikus. Seega on asjaomane õiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 114 tõlgendatuna kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktikaga. (3) Vaja on võtta vastu määrus, millega kehtestatakse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide suhtes kohaldatavad ühtsed eeskirjad ning selliste fondivalitsejate vastavad kohustused kõigis liikmesriikides, kes soovivad kaasata kapitali kogu ELis nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” all. Nende nõuetega peaks olema tagatud sellistesse fondidesse investeerida soovivate investorite usaldus. (4) Nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” kasutamise kvaliteedinõuete kindlaksmääramine määruse vormis peaks tagama nende nõuete otsese kohaldatavuse selliste ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes, kes kaasavad rahalisi vahendeid seda nimetust kasutades. See tagaks nimetuse kasutamise ühtsed tingimused, ennetades siseriiklike nõuete lahknemist direktiivi ülevõtmise tulemusena. Määrusega kaasneks see, et seda nimetust kasutavate ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejad peaksid järgima samu eeskirju kogu ELis, mis tõstaks ka sotsiaalettevõtetele suunatud fondidesse investeerida soovivate investorite usaldust. Määrusega vähendataks ka regulatiivset keerukust ning selliseid fonde reguleerivate sageli lahknevate siseriiklike eeskirjade järgimise kulu fondivalitsejate, eriti piiriüleselt kapitali kaasata soovivate fondivalitsejate jaoks. Määrusega peaks kaasa aidatama ka konkurentsimoonutuste kõrvaldamisele. (5) Käesoleva määruse ja ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate ning nende valitsejate suhtes kehtivate üldiste ELi eeskirjade vahelise seose selgitamiseks on vaja ette näha, et käesolevat määrust kohaldatakse üksnes ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes, välja arvatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/65/EÜ (vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta)[8] artiklile 1 vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, kes on asutatud ELis ja registreeritud päritoluliikmesriigi pädeva asutuse juures vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivile 2011/61/EÜ alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010[9]. Lisaks tuleks kohaldada määrust ainult nende fondivalitsejate suhtes, kes haldavad selliste Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide portfelle, mille valitsetavate varade kogumaht ei ületa 500 miljoni euro künnist. Selle künnise arvutamiseks tuleks delegeerida komisjonile õigus võtta vastu õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290, et täpsustada künnise arvutamine. Volituste rakendamisel peaks komisjon ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate suhtes kohaldatavate eeskirjade ühtsuse tagamiseks arvesse võtma meetmeid, mida komisjon on võtnud vastavalt direktiivi 2011/61/EÜ artikli 3 lõike 6 punktile a. (6) Käesolevat määrust ei kohaldata, kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejad ei soovi kasutada nimetust „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond”. Sellistel juhtudel tuleks jätkuvalt kohaldada kehtivaid siseriiklikke eeskirju ning üldisi ELi eeskirju. (7) Käesoleva määrusega tuleks kehtestada ühtsed eeskirjad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide laadi, eelkõige portfelliettevõtjate kohta, millesse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidel on lubatud investeerida, ning investeerimiseks kasutatavate instrumentide kohta. Vajaliku selguse ja kindluse tagamiseks peaks käesolevas määruses kehtestatama ka ühtsed kriteeriumid nende sotsiaalettevõtete kindlaksmääramiseks, mis on aktsepteeritavad kvalifitseeruvad portfelliettevõtjad. Sotsiaalettevõtete peaeesmärk on positiivse sotsiaalse mõju saavutamine, mitte suurima võimaliku kasumi teenimine. Seepärast tuleks määrusega nõuda, et kvalifitseeruv portfelliettevõtja keskenduks mõõdetava positiivse sotsiaalse mõju saavutamisele, kasutaks kasumit peaeesmärgi saavutamiseks ning et seda juhitaks vastutustundlikult ja läbipaistvalt. Üldiselt kui erandlikel juhtudel kvalifitseeruv portfelliettevõtja soovib jaotada kasumi osanikele ja omanikele, siis peaks kvalifitseeruvas ettevõttes olema eelnevalt kindlaks määratud menetlused ja eeskirjad, kuidas kasumit osanike ja omanike vahel jagatakse. Eeskirjades peaks olema sätestatud, et kasumi jaotamine ei kahjusta ettevõtte esmast sotsiaalset eesmärki. (8) Sotsiaalettevõtete hulka kuulub suur hulk erineva õigusliku vormiga ettevõtteid, kes pakuvad sotsiaalteenuseid või tooteid haavatavatele ja marginaliseeritud isikutele. Selliste teenuste alla kuulvad eluaseme ja tervishoiuteenuste kättesaadavaks tegemine, abi eakatele või puudega isikutele, lastehoiu korraldamine, juurdepääsu võimaldamine töökohtadele ja koolitusele ning sõltuvusprobleemidega tegelemine. Sotsiaalettevõtete hulka kuuluvad ka ettevõtted, mis kasutavad sotsiaalse eesmärgiga kaupade või teenuste tootmist, kuid mille tegevus võib jääda sotsiaalsete teenuste või toodete pakkumise valdkonnast välja. Sellised tegevused on sotsiaalne ja ametialane lõimumine töökohtadele juurdepääsu tagamise teel nendele isikutele, kes on viletsamas olukorras eelkõige ebapiisava kvalifikatsiooni või sotsiaalsete või ametialaste probleemide tõttu, millega kaasneb nende tõrjutus ja marginaliseerimine. (9) Võttes arvesse sotsiaalettevõtete spetsiifilisi rahastamisvajadusi, on vaja saavutada selgus selle kohta, mis liiki instrumente peaks Euroopa sotsiaalettevõtlusfond rahastamiseks kasutama. Seepärast peaks käesolevas määruses kehtestatama ühtsed eeskirjad aktsepteeritavate instrumentide kohta, mida Euroopa sotsiaalettevõtlusfond võib investeerimisel kasutada, kaasa arvatud omakapitaliinstrumendid, võlainstrumendid, investeeringud teistesse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidesse ning pikaajalised ja keskmise tähtajaga laenud. (10) Selleks et säilitada investeerimisportfelli vajalik paindlikkus, võib Euroopa sotsiaalettevõtlusfond investeerida ka muudesse varadesse peale kvalifitseeruvate investeeringute ulatuses, mis ei ületa käesoleva määrusega mittekvalifitseeruvatele investeeringutele kehtestatud piire. Lühiajalisi hoiuseid, nagu sularaha ja raha ekvivalendid, ei võeta mittekvalifitseeruvatele investeeringutele käesoleva määrusega kehtestatud piiride arvutamisel arvesse. (11) Selleks et tagada nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” usaldusväärsus ja kerge äratuntavus investorite jaoks kõikjal ELis, tuleks käesoleva määrusega kehtestada, et seda nimetust võivad kasutada üksnes need Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad, kes täidavad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamisel kogu ELis käesolevas määruses sätestatud ühtseid kriteeriumeid. (12) Tagamaks, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidel on selgesti eristatav ja kindlaks tehtav profiil, mis vastab nende eesmärgile, peaksid olemas olema ühtsed eeskirjad portfelli struktuuri ja investeerimistehnikate kohta, mida niisugused fondid võivad kasutada. (13) Tagamaks, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfondid ei aita kaasa süsteemsete riskide tekkele ning et sellised fondid keskenduvad oma investeerimistegevuses kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate toetamisele, ei tohiks olla lubatud fondi tasandil laenamine või finantsvõimendus. Selleks et fond saaks katta erakordsed likviidsusvajadused, mis võivad tekkida ajal, mil investoritelt on märgitud kapital sisse nõutud ja kapital ei ole veel tegelikult arvele laekunud, tuleks lubada lühiajalist laenamist. (14) Tagamaks, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või aktsiaid turustatakse investoritele, kellel on teadmised, kogemused ja suutlikkus võtta riske, mida need fondid endas kätkevad, ning selleks, et investorid ei kaotaks usaldust Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide vastu, tuleks kehtestada teatavad konkreetsed kaitsemeetmed. Seepärast tuleks Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või aktsiaid üldiselt turustada üksnes investoritele, kes on kutselised kliendid või keda võib käsitleda kutseliste klientidena vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivile 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ[10]. Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidesse investeerimiseks piisavalt laia investorite baasi olemasoluks oleks samuti soovitatav, et sellistele fondidele oleks juurdepääs ka teatavatel teistel investoritel, sealhulgas varakatel üksikisikutel. Teiste investorite jaoks tuleks siiski sätestada konkreetsed kaitsemeetmed tagamaks, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või aktsiaid turustatakse üksnes investoritele, kellel on sellisteks investeeringuteks asjakohane profiil. Nende kaitsemeetmetega välistatakse turustamine perioodiliste säästuplaanide kasutamise kaudu. (15) Tagamaks, et nimetust „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” kasutavad üksnes need Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad, kelle käitumine turul vastab ühtsetele kvaliteedikriteeriumidele, tuleks käesoleva määrusega kehtestada eeskirjad äritegevuse ning Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja ja investorite suhete kohta. Samal põhjusel tuleks käesolevas määruses sätestada ka ühtsed tingimused huvide konflikti käsitlemiseks fondivalitsejate poolt. Nende eeskirjadega tuleks samuti nõuda, et fondivalitseja on huvide konflikti nõuetekohase käsitlemise tagamiseks sisse seadnud vajaliku organisatsioonilise ja halduskorra. (16) Positiivsete sotsiaalsete mõjude loomine lisaks investoritele rahalise kasu tootmisele on peamine tunnusjoon, mis iseloomustab sotsiaalettevõtetele suunatud investeerimisfonde ja eristab neid muud liiki investeerimisfondidest. Seepärast tuleks käesoleva määrusega nõuda, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad kehtestavad menetlused kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse investeerimise kaudu saavutatavate positiivsete sotsiaalsete mõjude jälgimiseks ja mõõtmiseks. (17) Nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” usaldusväärsuse tagamiseks tuleks käesolevas määruses sätestada ka Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja korralduse kvaliteedikriteeriumid. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada ühtsed, proportsionaalsed nõuded vajaduse kohta omada Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi nõuetekohaseks haldamiseks piisavaid tehnilisi ja inimressursse ning omavahendeid. (18) Investorite kaitse eesmärgil on vaja tagada Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi varade nõuetekohane hindamine. Seepärast peaks Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi põhikirjas olema sätestatud varade väärtuse hindamise eeskirjad. See peaks tagama väärtuse hindamise usaldusväärsuse ja läbipaistvuse. (19) Tagamaks, et nimetust „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” kasutavate Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad annavad oma tegevusest piisavalt aru, tuleks kehtestada ühtsed eeskirjad aastaaruannete esitamise kohta. (20) Nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” usaldusväärsuse tagamiseks investorite silmis on vajalik, et seda kasutavad üksnes fondivalitsejad, kes on oma investeerimispoliitikas ja investeerimise eesmärkides täielikult läbipaistvad. Käesoleva määrusega tuleks seepärast kehtestada ühtsed eeskirjad teabe avaldamise nõuete kohta, mida Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejal on kohustus täita seoses tema investoritega. Nõuded sisaldavad elemente, mis on ainuomased sotsiaalettevõtetesse investeerimisele, et oleks võimalik saavutada teabe suurem ühtlus ja võrreldavus. See hõlmab teavet kriteeriumide ja menetluste kohta, mida kasutatakse konkreetsete kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate valimisel investeerimisobjektideks. Lisaks sisaldab see teavet investeerimispoliitika abil saavutatava positiivse sotsiaalse mõju kohta ning selle kohta, kuidas seda mõju tuleks jälgida ja hinnata. Selleks et tagada investorite kindlustunne ja usaldus taoliste investeeringute vastu, lisatakse teave Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi nende varade kohta, mis ei ole kvalifitseeruvasse portfelliettevõtjatesse investeeritud, ja nende valikukriteeriumid. (21) Käesoleva määruse ühtsete nõuete täitmise tõhusa järelevalve tagamiseks peaks päritoluliikmesriigi pädev asutus teostama järelevalvet selle üle, kas Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja täidab käesolevas määruses sätestatud ühtseid nõudeid. Selleks peaks Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja, kes soovib turustada oma fondide osakuid või aktsiaid nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” all, teavitama oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust sellisest kavatsusest. Pädev asutus peaks registreerima fondivalitseja siis, kui kogu vajalik teave on esitatud ja kui käesoleva määruse nõuete täitmiseks on olemas sobiv kord. Registreerimine peaks kehtima kogu ELis. (22) Käesolevas määruses sätestatud ühtsete kriteeriumide täitmise tõhusa järelevalve tagamiseks peaks käesolev määrus hõlmama eeskirju olukordade kohta, kui päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele edastatud teavet on vaja ajakohastada. (23) Käesoleva määruse nõuete täitmise tõhusaks järelevalveks peaks olema selles määruses sätestatud pädevate järelevalveasutuste vahelise piiriülese teavitamise protsess, mille algatab Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja registreerimine päritoluliikmesriigis. (24) Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamise läbipaistvate tingimuste säilitamiseks kogu ELis tuleks anda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ülesanne pidada kõigi käesoleva määruse kohaselt registreeritud Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide keskandmebaasi. (25) Kehtestatud ühtsete kriteeriumide tõhusa järelevalve tagamiseks peaks käesolev määrus sisaldama pädevate asutuste käsutuses olevate järelevalvevolituste loetelu. (26) Käesolevas määruses tuleks selle nõuetekohase jõustamise tagamiseks sätestada sanktsioonid juhuks, kui rikutakse käesoleva määruse põhisätteid, milleks on eeskirjad portfelli struktuuri kohta, kaitsemeetmed seoses aktsepteeritavate investorite kindlakstegemisega ja eeskirjad selle kohta, et nimetust „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” võivad kasutada üksnes registreeritud Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad. Sätestada tuleks, et nimetatud põhisätete rikkumine toob kaasa nimetuse kasutamise keelu ja fondivalitseja registrist kõrvaldamise. (27) Järelevalvealast teavet tuleks vahetada päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vahel. (28) Käesolevas määruses sätestatud ühtsete kriteeriumide täitmise üle järelevalvet teostavate üksuste vaheliseks tõhusaks õigusalaseks koostööks on vaja, et ametisaladuse kõrget taset nõutakse kõigilt asjaomaste liikmesriikide ametiasutustelt ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt. (29) Finantsteenuste tehnilised standardid peaksid tagama järjepideva ühtlustamise ja järelevalve kõrge taseme kogu ELis. Kuna Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjalikud eriteadmised, on tõhus ja asjakohane teha talle ülesandeks töötada komisjonile esitamiseks välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, mille puhul ei ole vaja teha poliitilisi otsuseid. (30) Komisjonil peaks olema ka õigus võtta vastu rakenduslikud tehnilised standardid ELi toimimise lepingu artiklile 291 kohaste rakendusaktidega ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ,[11] artiklile 15. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele tuleks teha ülesandeks koostada artiklis 16 teatamismenetluse vormi ja meetodi rakenduslikud tehnilised standardid. (31) Käesolevas määruses sätestatud nõuete täpsustamiseks tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu õigusakte kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 käesolevas määruses osutatud künniste arvutamise ja seire meetodite täpsustamiseks, kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate kindlaksmääramise üksikasjad, huvide konflikti liigid, mida Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad peavad vältima, ning sellega seoses võetavad meetmed, kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate saavutatavate sotsiaalsete mõjude mõõtmise menetluste üksikasjad ja läbipaistvusnõuete täpsustamise üksikasjad. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. Kõnealuses töös tuleks arvesse võtta ka iseregulatsiooni algatusi ja käitumisjuhendeid. (32) Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (33) Hiljemalt neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva tuleks määrus Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide turu arengu arvessevõtmiseks läbi vaadata. Komisjon peaks läbivaatamise põhjal esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud õigusakti muudatused. (34) Käesolevas määruses järgitakse põhiõigusi ja peetakse kinni põhimõtetest, mida on tunnustatud eeskätt Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, sealhulgas era- ja perekonnaelu austamine ja ettevõtlusvabadus. (35) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta)[12] reguleeritakse käesoleva määruse alusel teostatavat isikuandmete töötlemist liikmesriikides liikmesriikide pädevate asutuste, eelkõige liikmesriikide määratud sõltumatute riigiasutuste järelevalve all. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta)[13] reguleeritakse käesoleva määruse alusel teostatavat isikuandmete töötlemist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt ning Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve all. (36) Käesoleva määruse eesmärki, milleks on arendada välja Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide siseturg Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejate registreerimise raamistiku kehtestamise kaudu, mis soodustakse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamist kogu ELis, saab saavutada üksnes ELi tasandil. EL võib võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK REGULEERIMISESE, -ALA JA MÕISTED Artikkel 1 Käesolevas määruses on sätestatud ühtsed nõuded nende ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate jaoks, kes soovivad kasutada nimetust „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond”, ning tingimused selle nimetuse all ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate turustamiseks Euroopa Liidus, aidates seega kaasa siseturu tõrgeteta toimimisele. Määruses on sätestatud ka ühtsed eeskirjad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamiseks aktsepteeritavatele investoritele kogu Euroopa Liidus, Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide portfelli struktuuri kohta, aktsepteeritavate investeerimisinstrumentide ja -tehnikate kohta ning Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või aktsiaid kogu Euroopa Liidus turustavate Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejate korralduse, läbipaistvuse ja tegevuse kohta. Artikkel 2 1. Käesolevat määrust kohaldatakse artikli 3 lõike 1 punktis b määratletud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes, kes on asutatud Euroopa Liidus ning kes peavad end registreerima oma päritoluliikmesriigi pädevate asutuste juures vastavalt direktiivi 2011/61/EÜ artikli 3 lõike 3 punktile a, tingimusel, et need valitsejad haldavad selliste Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide portfelle, mille valitsetavate varade kogumaht ei ületa 500 miljoni euro künnist, või liikmesriikides, kus euro ei ole ametlik vääring, vastav väärtus liikmesriigi omavääringus käesoleva määruse jõustumise kuupäeval. 2. Lõikes 1 osutatud künnise arvutamisel ei pea ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejad, kes haldavad muid kui Euroopa sotsiaalettevõtlusfonde, varade kogusumma arvutamisel arvesse võtma nende muude fondide hallatavat vara. 3. Komisjonile antakse õigus võtta vastavalt artiklile 24 vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud künnise arvutamise ning selle künnise täitmise pideva jälgimise meetodid. Artikkel 3 1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmiseid mõisteid: (a) „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” – ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja, kes investeerib vähemalt 70 % oma kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast varadesse, mis on kvalifitseeruvad investeeringud; (b) „ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja” – ettevõtja, kes kaasab mitmete investorite kapitali, et investeerida see vastavalt kindlaks määratud investeerimispoliitikale kõnealuste investorite kasuks, ning mille puhul ei ole nõutav direktiivi 2009/65/EÜ artikli 5 kohane tegevusluba; (c) „kvalifitseeruvad investeeringud” – üks järgmistest instrumentidest: i) omakapitaliinstrument, mille on: – emiteerinud kvalifitseeruv portfelliettevõtja ning mille on Euroopa sotsiaalettevõtlusfond omandanud otse kvalifitseeruvalt portfelliettevõtjalt, või – emiteerinud kvalifitseeruv portfelliettevõtja kvalifitseeruva portfelliettevõtja emiteeritud kapitaliväärtpaberi vastu, või – emiteerinud ettevõtja, kes on kvalifitseeruva portfelliettevõtja enamusosalusega tütarettevõtja, ning mille on omandanud Euroopa sotsiaalettevõtlusfond kvalifitseeruva portfelliettevõtja emiteeritud omakapitaliinstrumendi vastu; ii) väärtpaberistatud ja väärtpaberistamata võlainstrumendid, mille on emiteerinud kvalifitseeruv portfelliettevõtja; iii) ühe või mitme teise Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi osakud või aktsiad; iv) Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi poolt kvalifitseeruvatele portfelliettevõtjatele antud keskmise pikkusega kuni pikaajalised laenud; v) muud liiki osalus kvalifitseeruvas portfelliettevõtjas. (d) „kvalifitseeruv portfelliettevõtja” – ettevõtja, kes Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi investeeringu tegemise ajal ei ole noteeritud reguleeritud turul vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktile 14 kindlaks määratule, kelle aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot või kelle aastane bilansimaht ei ületa kokku 43 miljonit eurot, kes ise ei ole ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja ning: i) kelle peaeesmärk on põhikirja või muude põhikirjajärgsete dokumentide kohaselt mõõdetavate positiivsete sotsiaalsete mõjude saavutamine, mille käigus: – ettevõtja pakub teenuseid või tooteid haavatavatele või marginaliseeritud isikutele või – ettevõtja kasutab toodete või teenuste tootmisviisi, mis kajastab tema sotsiaalset eesmärki; ii) kes kasutab kasumit põhieesmärgi saavutamiseks, selle asemel, et see jagada, ning on kehtestanud eelnevalt kindlaks määratud menetlused ja eeskirjad kõikideks olukordadeks, kus kasum jagatakse osanikele ja omanikele; iii) kelle haldamine toimub vastutustundlikult ja läbipaistvalt eelkõige seoses töötajate, klientide ja sidusrühmadega, keda tema äritegevus mõjutab. (e) „omakapital” – omandiosalus ettevõtjas väljendatuna kvalifitseeruva portfelliettevõtja investoritele väljastatud osakutes või muus kapitaliosaluse vormis; (f) „turustamine” – Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja algatusel või nimel sellise Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi osakute või aktsiate otsene või kaudne pakkumine või emissioon, mida ta haldab üksi või koos investoritega, kes asuvad Euroopa Liidus või kelle registrijärgne asukoht on Euroopa Liidus; (g) „märgitud kapital” – kohustuse võtmine, mille alusel peab isik omandama Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi osaluse või tegema Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi kapitali sissemakseid; (h) „Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja” – juriidiline isik, kes haldab tavapärase äritegevuse raames vähemalt ühte Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi; (i) „päritoluliikmesriik” – liikmesriik, kus Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja on asutatud või kus tal on registrijärgne asukoht; (j) „vastuvõttev liikmesriik” – muu liikmesriik kui päritoluliikmesriik, kus Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja turustab Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi osakuid või aktsiaid vastavalt käesolevale määrusele; (k) „pädev asutus” – riigi ametiasutus, millele päritoluliikmesriik on õigusnormi alusel andnud ülesande registreerida ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejad vastavalt artikli 2 lõikes 1 osutatule. 2. Komisjonile antakse õigus võtta vastavalt artiklile 24 vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse teenuste või toodete liigid ning teenuste või toodete tootmisviisid, mis kajastavad käesoleva artikli lõike 1 punkti d alapunktis i osutatud sotsiaalset eesmärki, võttes arvesse erinevat liiki kvalifitseeruvaid portfelliettevõtjaid ja tingimusi, mille puhul võib kasumi omanike ja investorite vahel jagada. II PEATÜKK NIMETUSE „EUROOPA SOTSIAALETTEVÕTLUSFOND” KASUTAMISE TINGIMUSED Artikkel 4 Euroopa Sotsiaalettevõtlusfondi valitsejatel, kes täidavad käesolevas peatükis sätestatud nõudeid, on õigus kasutada Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamisel kogu Euroopa Liidus nimetust „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond”. Artikkel 5 1. Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad tagavad, et kvalifitseeruvate investeeringute kõrval muud vara soetades ei kasutata Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast rohkem kui 30 % muude kui kvalifitseeruvate investeeringute jaoks; selle piirmäära arvutamisel ei võeta arvesse lühiajalisi sularaha ja raha ekvivalendi hoiuseid. 2. Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad ei laena, ei emiteeri võlakohustusi, ei anna Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi tasandil tagatisi ega kasuta Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi tasandil ühtegi meetodit, millega suureneks fondi riskipositsioon, kas sularaha või väärtpaberite laenamise, tuletisinstrumendi positsioonide kaudu või mis tahes muul viisil. 3. Lõikes 2 sätestatud keeldu ei kohaldata laenu puhul, mille tähtaeg ei ületa 120 kalendripäeva ning mida ei ole võimalik pikendada, mis on vajalik selleks, et võimaldada likviidsust ajal, mil investoritelt nõutakse sisse märgitud kapital ja tegelik kapital ei ole veel arvele laekunud. Artikkel 6 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad turustavad hallatavate Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või aktsiaid üksnes investoritele, kes on kutselised kliendid vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ II lisa I jaole või keda võib taotluse korral kutselistena käsitleda vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ II lisa II jaole, või muudele investoritele, juhul kui: (a) need muud investorid võtavad kohustuse investeerida vähemalt 100 000 eurot; (b) need muud investorid kinnitavad kirjalikult investeerimise kohustuse võtmiseks sõlmitavast lepingust eraldi dokumendiga, et nad on teadlikud kavandatud siduva kohustusega seonduvatest riskidest; (c) Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja hindab investori asjatundlikkust, kogemusi ja teadmisi ega eelda, et investoril on turu kohta teadmised ja kogemused, mis on loetletud direktiivi 2004/39/EÜ II lisa I jaos; (d) Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejal on piisav kindlus, võttes arvesse kavandatud siduva kohustuse laadi, et investor on suuteline tegema oma investeerimisotsused ise ja mõistma seonduvaid riske, ning et selline siduv kohustus on sellisele investorile sobilik; (e) Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja kinnitab kirjalikult, et ta on teostanud punktis c viidatud hindamise ja jõudnud punktis d osutatud järeldusele. Artikkel 7 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad peavad enda hallatavate Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidega seoses: (a) tegutsema piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolikusega; (b) kohaldama asjakohaseid põhimõtteid ja menetlusi, et ennetada kuritarvitusi, mille puhul on alust arvata, et need võivad mõjutada investorite ja kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate huve; (c) teostama äritegevust enda hallatavate Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide, enda hallatavate Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide investorite ning turu terviklikkuse parimates huvides; (d) olema väga hoolsad, kui nad valivad, millistesse kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse investeeringuid teevad, ning nende pideval jälgimisel; (e) omama piisavaid teadmisi ja arusaamist kvalifitseeruvatest portfelliettevõtjatest, millesse nad investeerivad. Artikkel 8 1. Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad teevad kindlaks huvide konfliktid ja väldivad neid (ning juhul kui neid ei ole võimalik vältida, siis juhivad ja jälgivad neid) ning avalikustavad need kooskõlas lõikega 4, et vältida olukorda, kus need kahjustaksid Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide ning nende investorite huve, ning et tagada nende hallatavate Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide õiglane kohtlemine. 2. Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad teevad kindlaks eelkõige need huvide konfliktid, mis võivad tekkida: (a) Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejate, isikute, kes tegelikult juhivad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja äritegevust, töötajate või isikute, kes otse või kaudselt kontrollivad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejat või keda kontrollib Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja, ning Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi, keda haldavad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad, või nende Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide investorite vahel; (b) Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi või selle Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi investorite ning muu Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi, mida haldab sama Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja, või selle muu Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi investorite vahel. 3. Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad tagavad tõhusa organisatsioonilise ja halduskorra ja rakendavad seda, et täita lõigetes 1 ja 2 kehtestatud nõuded. 4. Vastavalt lõikes 1 osutatule avalikustatakse huvide konfliktid juhul, kui Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja kehtestatud organisatsiooniline kord huvide konfliktide tuvastamiseks, ennetamiseks, juhtimiseks ja jälgimiseks ei ole küllaldane, et piisava kindlusega tagada kliendi huvide kahjustamise ohu vältimine. Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad avalikustavad investoritele enne nende nimel äritegevuse alustamist selgelt huvide konfliktide üldise laadi või allika. 5. Komisjonile antakse õigus võtta vastavalt artiklile 24 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse järgmist: (a) käesoleva artikli lõikes 2 osutatud huvide konfliktide liigid; (b) meetmed, mida Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad peaksid seoses struktuuri ning organisatsiooniliste ja haldusmenetlustega võtma, et tuvastada, ennetada, juhtida, jälgida ja avalikustada huvide konfliktid. Artikkel 9 1. Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad rakendavad iga nende hallatava Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi suhtes menetlusi, mille abil mõõta ja jälgida seda, millises ulatuses kvalifitseeruvad portfelliettevõtjad, millesse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondist on investeeringuid teinud, saavutavad enda kohustuseks võetud positiivse sotsiaalse mõju. 2. Komisjonile antakse õigus võtta vastavalt artiklile 24 vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud menetluste üksikasjad seoses eri kvalifitseeruvate portfelliettevõtjatega. Artikkel 10 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejatel peab alati olema piisavalt omavahendeid ning nad peavad alati kasutama piisavaid ja asjakohaseid tehnilisi ja inimressursse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide nõuetekohaseks valitsemiseks. Artikkel 11 Varade väärtuse hindamise eeskirjad tuleb sätestada Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi põhikirjas. Artikkel 12 1. Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad teevad päritoluliikmesriigi pädevale asutusele kättesaadavaks aastaaruande iga hallatava Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi kohta hiljemalt kuus kuud pärast majandusaasta lõppu. Aruandes kirjeldatakse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi portfelli struktuuri ja möödunud aasta tegevust. See sisaldab Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi auditeeritud raamatupidamise aastaaruannet. Aruanne koostatakse vastavalt kehtivatele aruandlusstandarditele ning Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja ja investorite vahel kokku lepitud tingimustele. Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad esitavad vastava taotluse saamisel aruande investoritele. Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad ja investorid võivad omavahel kokku leppida teabe täiendavas avalikustamises. 2. Aastaaruanne sisaldab vähemalt järgnevat: (a) asjakohased üksikasjad investeerimispoliitikaga saavutatud üldiste sotsiaalsete tulemuste ning tulemuste mõõtmiseks kasutatud meetodite kohta; (b) teade kõigi investeeringust väljumiste kohta seoses kvalifitseeruvate portfelliettevõtjatega, mis on toimunud; (c) kirjeldus selle kohta, kas artikli 13 lõike 1 punktis e osutatud kriteeriumide alusel toimus muid investeeringutest väljumisi seoses Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi muude varadega, mis ei ole investeeritud kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse; (d) kokkuvõte tegevustest, mida Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja tegi seoses kvalifitseeruvate portfelliettevõtjatega, nagu on osutatud artikli 13 lõike 1 punktis k. 3. Kui Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejal on kohustus avalikustada Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi majandusaasta aruanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/109/EÜ[14] artiklile 4, võidakse käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud teave esitada kas eraldi või majandusaasta aruande täiendava osana. Artikkel 13 1. Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad teavitavad oma investoreid enne investeerimisotsust vähemalt järgmistest asjaoludest: (a) Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja ja kõigi teiste selliste teenuseosutajate andmed, kellel on lepinguline suhe Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejaga seoses fondi haldamisega, ning nende ülesannete kirjeldus; (b) Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi investeerimisstrateegia ja -eesmärkide kirjeldus, sealhulgas kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate liikide kirjeldus ning nende kindlakstegemiseks kasutatavad menetlused ja kriteeriumid, investeerimistehnikad, mida võidakse kasutada, ning kõik kohaldatavad investeerimispiirangud; (c) Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi investeerimispoliitika eesmärgiks olev positiivne sotsiaalne mõju, sealhulgas vajaduse korral selliste tulemuste prognoos mõistlikkuse piires ning teave varasema tulemuslikkuse kohta selles valdkonnas; (d) sotsiaalsete mõjude mõõtmiseks kasutatav metoodika; (e) muude varade kui kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate kirjeldus ning protsess ja kriteeriumid selliste varade valimiseks, kui tegemist ei ole sularaha või raha ekvivalentidega; (f) Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi riskiprofiili ning selliste varadega seotud riskide kirjeldus, millesse fond võib investeerida, või investeerimistehnikad, mida võidakse kasutada; (g) Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi väärtuse hindamise menetluse ja varade väärtuse hindamismetoodika kirjeldus, sealhulgas kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate varade väärtuse määramisel kasutatavad meetodid; (h) kõigi selliste tasude, maksete ja kulude kirjeldus ja nende maksimaalne summa, mida investorid otseselt või kaudselt kannavad; (i) Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja tasu arvutamise kirjeldus; (j) olemasolu korral Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi varasemad finantstulemused; (k) ettevõtluse toetusteenused ja muud tugitegevused, mida Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja osutab või korraldab kolmandate isikute kaudu, et soodustada Euroopa sotsiaalettevõtlusfondilt investeeringuid saavate kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate tegevuse arengut, laienemist või anda neile muud tuge teostatavateks tegevusteks, või kui selliseid teenuseid või tegevusi ei pakuta, siis selle põhjendus; (l) selliste menetluste kirjeldus, mille abil Euroopa sotsiaalettevõtlusfond võib muuta oma investeerimisstrateegiat või -poliitikat või mõlemat. 2. Kogu lõikes 1 osutatud teave peab olema õiglane, selge ja mitteeksitav. Seda ajakohastatakse ja vaadatakse korrapäraselt läbi. 3. Kui Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejal on kohustus avaldada prospekt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/71/EÜ[15] või Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi hõlmavale siseriiklikule õigusele, siis võidakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teave esitada kas eraldi või prospekti osana. 4. Komisjonile antakse õigus võtta vastavalt artiklile 24 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse järgmist: (a) käesoleva artikli lõike 1 punktides b–e ja punktis k osutatud teabe sisu; (b) kuidas käesoleva artikli lõike 1 punktides b–e ja punktis k osutatud teavet saab esitada ühtsel kujul, et tagada võimalikult suur võrreldavus. III PEATÜKK JÄRELEVALVE JA HALDUSKOOSTÖÖ Artikkel 14 1. Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad, kes soovivad turustada oma Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi osakuid või aktsiaid nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” all, teavitavad oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust vastavast kavatsusest ning esitavad järgmise teabe: (a) Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide äritegevust tegelikult juhtivate isikute andmed; (b) Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide andmed, mille osakuid või aktsiaid turustatakse, ning nende investeerimisstrateegiad; (c) teave II peatüki nõuete täitmiseks kehtestatud korra kohta; (d) nimekiri liikmesriikidest, kus Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja kavatseb iga konkreetse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi osakuid või aktsiaid turustada. 2. Päritoluliikmesriigi pädev asutus registreerib Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja üksnes juhul, kui ta on veendunud järgmiste tingimuste täitmises: (a) lõikes 1 osutatud nõutav teave on täielik; (b) lõike 1 punkti c kohaselt teavitatud kord on sobilik II peatüki nõuete täitmiseks. 3. Registreerimine kehtib kogu Euroopa Liidu territooriumil ja võimaldab Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejatel turustada Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või aktsiaid nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” all kogu Euroopa Liidus. Artikkel 15 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja ajakohastab päritoluliikmesriigi pädevale asutusele esitatud teavet, kui Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja kavatseb: (a) turustada uue Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi osakuid või aktsiaid; (b) turustada olemasoleva Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi osakuid või aktsiaid liikmesriigis, mida ei ole märgitud artikli 14 lõike 1 punktis d osutatud loetelus. Artikkel 16 1. Vahetult pärast Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja registreerimist teavitab päritoluliikmesriigi ametiasutus Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja registreerimisest neid liikmesriike, keda on loetletud vastavalt käesoleva määruse artikli 14 lõike 1 punktile d, ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet. 2. Vastuvõtvad liikmesriigid, kes on loetletud vastavalt käesoleva määruse artikli 14 lõike 1 punktile d, ei kehtesta vastavalt artiklile 14 registreeritud Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejale nõudeid ega haldusmenetlusi seoses Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamisega, samuti ei nõua nad enne tegevusega alustamist turustamise heakskiitmist. 3. Käesoleva artikli ühtse kohaldamise tagamiseks töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks teavitamise vorm. 4. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt [sisestada kuupäev]. 5. Komisjonile antakse õigus võtta vastu lõikes 3 osutatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõud vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010[16] artiklis 15 sätestatud menetlusele. Artikkel 17 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peab keskandmebaasi, mis on interneti kaudu avalikult kättesaadav ning milles on loetletud kõik käesoleva määruse kohaselt Euroopa Liidus registreeritud Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad. Artikkel 18 Päritoluliikmesriigi pädev asutus teostab järelevalvet käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmise üle. Artikkel 19 Pädevatel asutustel on kooskõlas siseriikliku õigusega kõik oma ülesannete täitmiseks vajalikud järelevalve- ja uurimisvolitused. Neil on eelkõige järgmised volitused: (a) nõuda juurdepääsu kõigile dokumentidele, olenemata nende vormist, ning saada nende dokumentide koopiad või teha nendest koopiaid; (b) nõuda Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejalt teabe viivitamatut esitamist; (c) nõuda teavet igalt isikult, kes on seotud Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja tegevusega või Euroopa sotsiaalettevõtlusfondiga; (d) teostada kohapealseid etteteatatud või etteteatamata kontrolle; (e) võtta asjakohaseid meetmeid tagamaks, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja täidab jätkuvalt käesoleva määruse nõudeid; (f) anda korraldus, millega tagatakse, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja täidab käesoleva määruse nõudeid ning hoidub kordamast käitumist, mis võib põhjustada käesoleva määruse nõuete rikkumist. Artikkel 20 1. Liikmesriigid sätestavad eeskirjad käesoleva määruse rikkumise eest kohaldatavate haldusmeetmete ja sanktsioonide kohta ning võtavad nende rakendamise tagamiseks kõik vajalikud meetmed. Sätestatud meetmed ja sanktsioonid on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. 2. Liikmesriigid teavitavad hiljemalt [24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist] lõikes 1 osutatud eeskirjadest komisjoni ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet. Nad teavitavad komisjoni ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet viivitamata eeskirjade mis tahes hilisematest muudatustest. Artikkel 21 1. Päritoluliikmesriigi pädev asutus võtab kõik lõikes 2 osutatud asjakohased meetmed, kui Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad: (a) ei täida portfelli struktuurile kohaldatavaid nõudeid vastavalt artiklile 5; (b) ei turusta Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi osakuid või aktsiaid aktsepteeritavatele investoritele vastavalt artiklile 6; (c) kasutavad nimetust „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” ilma end artikli 14 kohaselt päritoluliikmesriigi pädeva asutuse juures registreerimata. 2. Lõikes 1 osutatud juhtudel võtab päritoluliikmesriigi pädev asutus vajaduse korral järgmised meetmed: (a) keelab nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” kasutamise Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja ühe või mitme Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi osakute või aktsiate turustamiseks; (b) kõrvaldab Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja registrist. 3. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused teavitavad artikli 14 lõike 1 punkti d kohaselt loetletud vastuvõtvate liikmesriikide pädevaid asutusi Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja registrist kõrvaldamisest, millele on osutatud käesoleva artikli lõike 1 punktis b. 4. Õigus turustada Euroopa Liidus ühe või mitme Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi osakuid või aktsiaid nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” all tühistatakse viivitamata pädeva asutuse sellise otsuse tegemise kuupäevast alates, millele on viidatud lõike 2 punktides a või b. Artikkel 22 1. Pädevad asutused ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teevad käesoleva määruse kohaste vastavate ülesannete teostamisel vajaduse korral koostööd. 2. Nad vahetavad kogu teavet ja dokumente, mis on vajalikud käesoleva määruse rikkumiste kindlakstegemiseks ja heastamiseks. Artikkel 23 1. Kõigil pädevates asutustes või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalves töötanud või töötavatel isikutel, samuti pädevate asutuste ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volitatud audiitoritel ning ekspertidel on ametisaladuse hoidmise kohustus. Ilma et see piiraks kriminaalõiguse valdkonda kuuluvate kohtuasjade menetlemist ja käesoleva määruse kohaseid menetlusi, ei tohi konfidentsiaalset teavet, mida need isikud on saanud oma ametikohustuste täitmisel, teha teatavaks ühelegi teisele isikule või asutusele, välja arvatud niisugusel kokkuvõtlikul või üldistatud kujul, kus Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejaid ja Euroopa sotsiaalettevõtlusfonde eraldi identifitseerida ei ole võimalik. 2. Liikmesriikide pädevaid asutusi või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet ei takistata vahetamast teavet kooskõlas käesoleva määruse või muude Euroopa Liidu õigusaktidega, mis on kohaldatavad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejate ja Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide suhtes. 3. Kui pädevad asutused või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve saab konfidentsiaalset teavet vastavalt lõikele 1, siis võivad nad seda kasutada üksnes oma ülesannete täitmisel ning haldus- või kohtumenetlusteks. IV PEATÜKK ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED Artikkel 24 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artikli 2 lõikes 3, artikli 3 lõikes 2, artikli 8 lõikes 5, artikli 9 lõikes 2 ja artikli 13 lõikes 4 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile neljaks aastaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne nelja-aastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab pikendamise suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. 3. Euroopa Parlament või nõukogu võivad artikli 2 lõikes 3, artikli 3 lõikes 2, artikli 8 lõikes 5, artikli 9 lõikes 2 ja artikli 13 lõikes 4 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 5. Delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. Artikkel 25 1. Komisjon vaatab käesoleva määruse läbi hiljemalt neli aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva. Läbivaatamine hõlmab üldist ülevaadet käesoleva määruse eeskirjade toimimisest ning nende kohaldamisel saadud kogemustest, kaasa arvatud: (a) mil määral on Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad kasutanud eri liikmesriikides kas siseriiklikult või piiriüleselt nimetust „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond”; (b) erinevate kvalifitseeruvate investeeringute kasutamine Euroopa sotsiaalettevõtlusfondides ja viis, kuidas see on mõjutanud sotsiaalettevõtete arengut kogu Euroopa Liidus; (c) kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate kindlakstegemise kriteeriumide praktiline rakendamine ja selle mõju sotsiaalettevõtete arengule kogu Euroopa Liidus; (d) käesoleva määruse reguleerimisala, sealhulgas 500 miljoni euro künnis. 2. Komisjon esitab pärast Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud seadusandlik ettepanek. Artikkel 26 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates 22. juulist 2013, välja arvatud artikli 2 lõige 3, artikli 3 lõige 2, artikli 8 lõige 5, artikli 9 lõige 2 ja artikli 13 lõige 4, mida kohaldatakse alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüsselis, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel eesistuja eesistuja [1] Neid nimetatakse õigustekstides „sotsiaalettevõteteks”, et selgitada nende vormi. Neid kutsutakse ka „sotsiaalseteks ettevõteteks”. Neid kahte mõistet võib enamikus kontekstides tõlgendada võrdväärsetena. [2] Vt J. P. Morgan, Impact Investments: An Emerging Asset Class, 2011. [3] Suunatud emissiooni võib kirjeldada kui väärtpaberite müüki üsna piiratud arvule valitud investoritele eesmärgiga kaasata kapitali. Suunatud emissiooni kaasatud investorid on enamasti suured pangad, usaldusfondid, kindlustuskompaniid ja pensionifondid. Suunatud emissioon on vastand väärtpaberite avalikule emisioonile, mille käigus pakutakse väärtpabereid müügiks avatud turul. [4] http://ec.europa.eu/internal_market/smact/docs/20110413-communication_en.pdf [5] Vt http://ec.europa.eu/internal_market/investment/social_investment_funds_en.htm. [6] ELT C …, lk… [7] ELT C , , lk . [8] ELT L 302, 17.11.2009, lk 32. [9] ELT L 174, 1.7.2011, lk 1. [10] ELT L 145, 30.4.2004, lk 1. [11] ELT L 331, 15.12.2010, lk 84. [12] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. [13] EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1. [14] ELT L 390, 31.12.2004, lk 38. [15] ELT L 345, 31.12.2003, lk 64. [16] ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.