[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 13.4.2011

KOM(2011) 209 lõplik

2011/0087 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit furfuraali impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

- Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed)[1] (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit furfuraali impordi suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu aegumise läbivaatamise menetluses.

- Üldine taust

Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis on toimunud kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

- Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 95/95[2] kehtestati Hiinast pärit furfuraali impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning selle kohaldamist kinnitati hiljem nõukogu määrustega (EÜ) nr 2722/1999[3] ja (EÜ) nr 639/2005[4].

- Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega

Ei kohaldata.

2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE

- Konsulteerimine huvitatud isikutega

Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras.

- Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

- Mõju hindamine

Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest.

Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab põhjalikku loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

- Kavandatud meetmete kokkuvõte

27. aprillil 2010 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade”) Hiinast pärit furfuraali impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise kohta, lähtudes liidu kahe tootja esitatud põhjendatud taotlusest.

Uurimine tõi ilmsiks vaatlusaluse toote jätkuva dumpingu, mis tooks dumpinguvastaste meetmete aegumise korral kaasa liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumise. Lisaks selgus uurimise käigus, et meetmete aegumine ei oleks liidu huvides.

Seepärast soovitatakse, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, et kehtivate meetmete kehtivust pikendada; ettepanek tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas enne 12. maid 2011.

- Õiguslik alus

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1225/2009, 30. november 2009, kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed.

- Subsidiaarsuse põhimõte

Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

- Proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.

Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil.

Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt Euroopa Liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga.

- Õigusakti valik

Kavandatud õigusakt: määrus.

Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel:

algmäärus ei paku alternatiivseid võimalusi.

4. MÕJU EELARVELE

Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet.

2011/0087 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL),

millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit furfuraali impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”),[5] eriti selle artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on esitanud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Kehtivad meetmed

2. Pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu 21. jaanuari 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 95/95[6] Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit furfuraali impordi suhtes koguselise tollimaksuna lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Koguselise tollimaksu määraks kehtestati 352 eurot tonni kohta.

3. Pärast vahepealset läbivaatamist, mis algatati 1997. aasta mais Hiina eksportija taotlusel, jäeti meetmed määrusega (EÜ) nr 2722/1999[7] jõusse veel neljaks aastaks.

4. Pärast aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu 2005. aasta aprillis määrusega (EÜ) nr 639/2005[8] meetmete kehtivust veel viieks aastaks.

5. Taotlus meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks

6. Pärast teate avaldamist lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta,[9] sai komisjon 28. jaanuaril 2010 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitasid kaks liidu tootjat – Lenzing AG ja Tanin Sevnica kemicna industrija d.d. (edaspidi „taotluse esitajad”) – kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50% liidus toodetavast furfuraalist.

7. Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

8. Meetmete aegumise läbivaatamise algatamine

9. Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 27. aprillil 2010 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (edaspidi „algatamisteade”)[10] teada aegumise läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

10. Uurimine

11. Uurimisperiood

12. Dumpingust tuleneva kahju jätkumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

13. Uurimisega seotud isikud

14. Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, asjaomase riigi eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevatele kasutajatele ning asjaomase riigi esindajatele.

15. Huvitatud isikutele anti võimalus teavitada kirjalikult oma seisukohtadest ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

16. Väljavõtteline uuring

17. Pidades silmas Hiina eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, peeti asjakohaseks uurida, kas aegumise läbivaatamisel tuleks kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Kuna ükski eksportiv tootja ei avaldanud soovi koostööd teha, ei peetud valimi moodustamist vajalikuks.

18. Saadud teabe kontrollimine

19. Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud.

20. Vastused küsimustikule saadi kahelt liidu tootjalt, ühelt importijalt/kasutajalt ja ühelt võrdlusriigi Argentina tootjalt. Uurimise käigus ei teinud koostööd ükski Hiina eksportiv tootja.

21. Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:

a) Liidu tootjad

Lenzing AG, (edaspidi „Lenzing”), Austria

Tanin Sevnica kemicna industrija d.d (edaspidi „Tanin”), Sloveenia

b) Sõltumatu importija/kasutaja

International Furan Chemicals BV (edaspidi „IFC”), Rotterdam

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

22. Vaatlusalune toode

23. Käesoleva läbivaatamisega seotud vaatlusalune toode on sama kui esialgses uurimises ning eespool põhjendustes 2 ja 3 osutatud järgnevates läbivaatamistes, st Hiinast pärit furfuraal, mis kuulub CN-koodi alla 2932 12 00 (edaspidi „vaatlusalune toode”). Furfuraali tuntakse ka 2-furaldehüüdina.

24. Furfuraal on helekollane iseloomuliku kirbe lõhnaga vedelik, mida saadakse mitmesuguste põllumajandusjäätmete töötlemisel. Furfuraalil on kaks põhilist rakendust: valiklahustina petrooleumi rafineerimisel määrdeõlide tootmises ning toorainena furfurüülalkoholi saamisel, mida kasutatakse sünteetilise vaigu valmistamiseks valuvormide jaoks.

25. Samasugune toode

26. Sarnaselt eelnevatele uurimistele kinnitas ka käesolev uurimine, et Hiinas toodetud ja ELi turule eksporditud furfuraalil, võrdlusriigi Argentina toodetud ja siseturul müüdud furfuraalil ning ELis selle tootjate poolt valmistatud ja müüdud furfuraalil on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning samad põhilised kasutusvaldkonnad. Seepärast käsitletakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C. DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

27. Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.

28. Üldosa

29. 34 teadaolevast Hiina eksportivast tootjast, kellega pärast läbivaatamise algatamist ühendust võeti, ei teinud keegi uurimise käigus koostööd ega edastanud ka mingisugust teavet. Seepärast tuli dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlevate järelduste tegemisel lähtuda kättesaadavatest andmetest, eelkõige teabest, mille esitas koostööd teinud importija / tööstuslikul eesmärgil kasutaja, Eurostati andmetest, Hiina ametlikust ekspordistatistikast ning läbivaatamise taotluses esitatud teabest.

30. Võrdlusriik

31. Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, tuleb vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist teistesse riikidesse, k.a Euroopa Liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest ELis tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal.

32. Nii nagu esialgses uurimiseski, tehti algatamisteates ettepanek kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramisel võrdlusriigina Argentinat. Pärast algatamisteate avaldamist ei esitatud võrdlusriigi kohta ühtegi märkust.

33. Üks furfuraali tootja Argentinas tegi uurimise käigus koostööd, vastates küsimustikule. Uurimine näitas, et Argentinas on furfuraali turg rajatud konkurentsile, umbes 90 % sellest moodustab kohalik toodang ja ülejäänu import kolmandatest riikidest. Toodangumaht Argentinas moodustas enam kui 70 % vaatlusaluse toote Hiina ekspordimahust ELi turule seestöötlemise eesmärgil. Argentina turgu peeti seetõttu piisavalt tüüpiliseks, et määrata selle alusel normaalväärtus Hiina jaoks.

34. Seepärast jõuti, nagu esialgses uurimiseski, otsusele, et Argentina on sobiv võrdlusriik vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a.

35. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

36. Normaalväärtus

37. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati normaalväärtus võrdlusriigi koostööd tegevalt tootjalt saadud teabe alusel, st Argentina siseturul sõltumatute klientide makstud või väljamaksmisele kuuluva hinna alusel, kuna müük toimus tavapärases kaubandustegevuses.

38. Selle tulemusel määrati normaalväärtuseks Argentina koostööd tegeva tootja poolt kehtestatud kaalutud keskmine omamaine müügihind sõltumatutele klientidele.

39. Kõigepealt tehti kindlaks, kas samasuguse toote kogumüük omamaisel turul sõltumatutele klientidele on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, st kas kõnealuse müügi maht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote kogu eksportmüügist liitu. Koostööd teinud Argentina eksportiva tootja omamaist müüki läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peeti piisavalt tüüpiliseks.

40. Seejärel uuris komisjon, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti Argentina turul müüdud samasuguse toote puhul kindlaks, kui suure osa moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele. Kuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kogu samasuguse toote müük tulutoov, arvutati normaalväärtus kõigi siseturuhindade kaalutud keskmisena.

41. Ekspordihind

42. Kuna ükski Hiina eksportijatest, kes ekspordivad ELi turule, uurimises ei osalenud, määrati ekspordihinnad kindlaks lähtuvalt olemasolevatest andmetest. Leiti, et sobivaimaks aluseks on koostööd teinud importija ja Eurostati vaatlusaluse toote ELi turule importimist kajastavad andmed. Kuigi import toimus seestöötlemise korra raames (Hiina furfuraalist valmistati furfurüülalkoholi ekspordiks), ei olnud põhjust arvata, et neid andmeid ei saa pidada põhjendatud aluseks ekspordihindade kindlaksmääramisel.

43. Võrdlus

44. Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi transpordi ja kindlustuse osas, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust.

45. Dumpingumarginaal

46. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 kehtestati dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdluse alusel samal kaubandustasemel. Võrdlusest ilmnes arvestatav, 35,6 %ne dumping, mis oli siiski väiksem, kui esialgse uurimise ning järgnevate läbivaatamiste käigus kindlakstehtud dumpingumarginaal.

47. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

48. Lähtudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist, uuriti dumpingu jätkumise tõenäosust. Kuna ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud käesoleva uurimise käigus koostööd, siis kooskõlas algmääruse artikliga 18 tehti allpool esitatud järeldused kättesaadavatele andmetele toetudes, täpsemalt koostööd teinud importijalt, Eurostatilt ja Hiina ametlikust ekspordistatistikast saadud ning läbivaatamistaotluses esitatud andmete põhjal.

49. Analüüsiti järgmisi elemente: Hiinast seestöötlemismenetluse korra kohaselt ELi suunatud impordi areng, Hiinast kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi areng ning Hiina tootjate kasutamata tootmisvõimsus.

50. Hiinast pärit impordi areng

51. Vastavalt Hiina ametlikule ekspordistatistikale suurenes vaatlusalusel perioodil vaatlusaluse toote Hiinast pärit eksport kogu maailmas 117 %. Kasv toimus peamiselt USA ja kolmandate riikide turgude arvelt.

52. Tuleb märkida, et Eurostati kontrollitud andmete kohaselt toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 99,9 % Hiinast pärit vaatlusaluse toote koguimpordist ELi seestöötlemise korra raames ning vaid 0,1 % lasti vabasse ringlusesse. 2007. ja 2008. aastal importi vabasse ringlusesse laskmiseks ei toimunud. Andmete täielikkuse huvides võeti vabasse ringlusesse lastud importi arvesse impordi kogumahu puhul, kuid kõnealuse impordiga seotud hindade üksikasjalikku analüüsi peeti sellise impordi tähtsusetu mahu tõttu ebaoluliseks.

53. 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenes seestöötlemismenetluse korra kohaselt ja vabasse ringlusesse lastud toote Hiinast pärit impordi maht 67 %, mis kattub põhjenduses 45 osutatud tarbimise vähenemisega ELi turul 24 % võrra. Seestöötlemismenetluse korra kohaselt Hiinast imporditud furfuraal töödeldi ümber furfurüülalkoholiks, mis seejärel eksporditi. Vabasse ringlusesse laskmiseks ELi imporditud toote kasutamise kohta teave puudub, kuid võib põhjendatult eeldada, et meetme aegumise korral suunatakse osa seestöötlemismenetluse korra kohaselt imporditud furfuraalist ELi turul vabasse ringlusesse, kas töötlemata kujul või töödelduna furfurüülalkoholiks.

54. 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel olid Hiinast pärit ekspordi hinnad turgude lõikes erinevad. Kui ELi suunatud ekspordi hind vähenes kõnealusel perioodil järsult (11 %), siis muudel eksporditurgudel kasvas hind ligikaudu 10 %. USA turul püsis hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu ELiga samal tasemel, samas kui Hiina ekspordistatistika kohaselt on eksport muudele turgudele tonni kohta 19 % kallim. Võttes arvesse, et vaatlusalune toode on homogeenne, võib sellist hinnaerinevust selgitada ainult Hiina eksportijate sihiliku hinnastrateegiaga, mille kohaselt kohaldatakse kõrgemat hinda ja teenitakse suuremat kasumit turgudel, kus konkurents on väiksem, kui ELi ja USA turul, kus kohaldatakse madalamaid hindu. Võttes arvesse, et eksport ELi ja USAsse moodustab 46 % Hiina koguekspordist, jõutakse järeldusele, et tollimaksu aegumisel jätkatakse diskrimineerivat hinnapoliitikat, et hoida alal dumpingut vähemalt ELi turul.

55. Eksportijate kasutamata tootmisvõimsus

56. Kuna avalikku teavet Hiina furfuraalitööstuse kohta on vähe, tuginevad järeldused peamiselt läbivaatamise taotluses sisaldunud teabele.

57. Aegumise läbivaatamise taotluse kohaselt on Hiina furfuraalitoodang alates 1999. aastast püsivalt kasvanud ning 2009. aastal oli toodangu maht ligikaudu 320 000 tonni. Hiina tootmisvõimsuse rakendusmäär arvatakse olevat ligikaudu 94%, mis tähendab, et Hiinas on kasutamata tootmisvõimsust ligikaudu 20 000 tuhat tonni aastas, s.o ligikaudu pool ELi kogutarbimisest. Väidetavalt tegutseb Hiinas praegu rohkem kui 200 furfuraali tootvat ettevõtet ning üha rohkemad neist tegelevad ekspordiga.

58. Eeltoodust lähtuvalt võib järeldada, et meetmete tühistamise korral võib oodata, et Hiinast pärit vaatlusaluse toote eksport ELi turule seestöötlemise korra väliselt suureneks märkimisväärselt ning toimuks ilmselt jätkuvalt dumpinguhinnaga.

59. Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

60. Võttes arvesse Hiina suurt kasutamata tootmisvõimsust, Hiina tootjate võimet tootmismahte kiiresti suurendada ja eksporti suunata ning ekspordi hinnakujundust, on alust eeldada, et meetmete aegumine tooks kaasa ekspordi taastamise Hiinast ELi turule väljaspool seestöötlemise korda.

61. Seestöötlemise korra puhul ei kohaldata praegu ekspordihinna suhtes dumpinguvastast tollimaksu. Seetõttu on põhjust arvata, et need hinnad osutavad ka edaspidisele hinnatasemele meetmete aegumise korral. Sellega seoses leiti, et seestöötlemise korra kohane Hiina ekspordihind on dumpinguhind, mis põhjenduse 70 kohaselt lõi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootjate hinna alla 11 % võrra.

62. Lähtudes eespool kirjeldatust võib teha järelduse, et Hiinast pärit eksport toimub siiani dumpinguhindadega ja et praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumise korral on dumpingu jätkumine liidu turul tõenäoline.

D. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

63. Liidu tootmisharu (edaspidi „tootmisharu”) koosneb kahes äriühingust (Lenzing AG; Austria ja Tanin Sevnica kemicna industrija d.d; Sloveenia), kelle toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 100 % vaatlusaluse toote toodangust liidus. Mõlemad äriühingud vastasid küsimustikele ja tegid uurimises täielikku koostööd. Sellest tulenevalt moodustavad mainitud kaks liidu tootjat algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 mõistes liidu tootmisharu. Konfidentsiaalsuse huvides esitatakse andmed liidu tootmisharu tegevuse kohta ainult indekseeritud kujul.

64. Võrreldes esialgse uurimisega, on liidu tootmisharu märkimisväärselt muutunud: Hispaania tootja Furfural Español S.A. praegu Nutrafur, kes esitas esialgse kaebuse1994. aastal (Austrias asuv Lenzing ega Sloveenias asuv Tanin ei kuulunud siis veel ELi tootmisharusse), lõpetas tootmise 2008. aasta oktoobris. Nutrafur, kes toetab asjaomast läbivaatamistaotlust, ei teinud käesoleva uurimise käigus koostööd. Nutrafur kaupleb siiski turul edasi ning ostab vaatlusalust toodet endistelt ELis asuvatelt konkurentidelt. Nutrafuri taotluses esitatud andmeid 2007. ja 2008. aasta toodangu kohta võeti arvesse tarbimise kindlaksmääramisel liidu turul.

E. OLUKORD LIIDU TURUL

65. Tarbimine liidu turul

66. Furfuraali tarbimine liidus määrati lähtudes liidu tootmisharu müügimahtudest liidu turul (sh Nutrafuri müük aastatel, kui ettevõte veel furfuraali tootis), millele lisati seestöötlemise korra kohane Hiinast pärit import ja vabasse ringlusse lastud muudest kolmandatest riikidest pärit import vastavalt importija International Furan Chemicals BV (edaspidi „IFC”) ja Eurostati kontrollitud andmetele. Kuna konfidentsiaalsuse huvides ei avalikusta Eurostat täielikke andmeid, kasutati neid andmeid vaid muudest kolmandatest riikidest pärit impordi kindlaksmääramiseks, v.a Hiina ja Dominikaani Vabariik, sest kõnealustest riikidest impordib furfuraali ainult IFC.

67. Nende andmete kohaselt vähenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil 24 %, s.o 48 534 tonnilt 2007. aastal kuni 36 725 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul.

Tabel 1. Liidu tarbimine

Aasta | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Tonnides | 48 534 | 45 738 | 38 175 | 36 725 |

Indeks (2007=100) | 100 | 94 | 79 | 76 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | -6 | -15 | -3 |

Allikas: Liidu tööstusharu ja IFC küsimustike kontrollitud vastused, läbivaatamise taotlus ja Eurostat.

68. Import Hiinast

69. Maht, turuosa ja hinnad

70. Vastavalt Hiina ekspordistatistikale oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiinast pärit import vabasse ringlusse laskmiseks väga väike (2,5 tonni), enamasti toimus importimine Hiinast seestöötlemise korra kohaselt. Seestöötlemise korra kohaselt Hiinast imporditud toodangu maht vähenes 8 264 tonnilt 2007. aastal kuni 2 749 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 67 %. 2008. aastal saavutas seestöötlemise korra kohaselt Hiinast pärit import kõrgeima taseme, ulatudes ligikaudu 10 000 tonnini, järgmistel aastatel import vähenes. Vaatlusalusel perioodil vähenes Hiina turuosa seestöötlemise korra kohases impordis 17 %-lt 8 %-le , seega 9 protsendipunkti võrra.

71. Seestöötlemise korra kohaselt imporditud toote hind vähenes 774 eurolt 2007. aastal kuni 685 euroni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, seega 12 %.

Tabel 2. Import Hiinast

Aasta | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Tonnides | 8 264 | 10 002 | 5 159 | 2 749 |

Indeks (2007=100) | 100 | 121 | 62 | 33 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | 21 | -59 | -29 |

Turuosa | 17% | 22% | 14% | 7% |

Hind, eurot/tonn | 774 | 1 014 | 690 | 685 |

Indeks (2007=100) | 100 | 131 | 89 | 88 |

Allikas: IFC küsimustiku kontrollitud vastused.

72. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht ja hind

73. Tuleb märkida, et sarnaselt esialgsele uurimisele moodustavad impordi Dominikaani Vabariigist ainult saadetised emaettevõtjalt Euroopa tütarettevõtjale furfurüülalkoholi tootmiseks. Seega on hinnad nendes tehingutes seotud ettevõtjate vahelised ülekandehinnad ega kajasta tegelikke turuhindu. Eurostati andmetel muutusid furfuraali impordimahud liidu turule muudest riikidest (v.a Hiina) ja impordi keskmised hinnad järgmiselt:

Tabel 3. Dominikaani Vabariigi import Euroopa Liitu

Aasta | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Tonnides | 32 003 | 27 662 | 24 996 | 25 959 |

Indeks (2007=100) | 100 | 86 | 78 | 81 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | -14 | -8 | 3 |

Turuosa | 66% | 60% | 65% | 71% |

Hind, eurot/tonn | 809 | 982 | 582 | 670 |

Indeks (2007=100) | 100 | 121 | 72 | 83 |

Tabel 4. Muude kolmandate riikide import liitu

Aasta | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Tonnides | 1 687 | 1 583 | 1 226 | 1 158 |

Indeks (2007=100) | 100 | 94 | 73 | 69 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | -6 | -21 | -4 |

Turuosa | 3% | 3% | 3% | 3% |

Hind, eurot/tonn | 800 | 997 | 632 | 621 |

Indeks (2007=100) | 100 | 125 | 79 | 78 |

74. Vaatlusalusel perioodil vähenes nii Dominikaani Vabariigist kui ka muudest kolmandatest riikidest pärit furfuraali impordimaht oluliselt, vähenemine oli vastavalt 19 % ja 31%. Kuigi Dominikaani Vabariigist pärit impordi maht vähenes, suurenes selle turuosa 66 %-lt 71 %-le. Samas kuulus kogu import Dominikaani Vabariigi tootja Euroopa filiaali toodetud furfurüülalkoholi toodangu hulka. Seega on hinnad nendes tehingutes seotud ettevõtjate vahelised ülekandehinnad ja ei tarvitse kajastada tegelikke turuhindu.

75. Hiinast muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud impordi maht ja hinnad

76. Vaatlusalusel perioodil suurenes ekspordi maht 105 % (ligikaudu 9 % kogu ELi müügimahust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil). Tuleb märkida, et liidu tootmisharu eksport muudesse kolmandatesse riikidesse toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil madalate hindadega. See oli tingitud konkurentsist, mida põhjustas Hiinast pärit madala hinnaga furfuraali suur kogus muude kolmandate riikide turgudel.

Tabel 5. Liidu tootmisharu eksport kolmandatesse riikidesse (maht ja hinnad)

Aasta | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Mahuindeks (2007=100) | 100 | 136 | 211 | 205 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | 36 | 75 | -6 |

Hinnaindeks (2007=100) | 100 | 114 | 88 | 82 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | 14 | -26 | -6 |

77. Liidu tootmisharu majanduslik olukord

78. Järgnevalt on analüüsitud liidu tootmisharu, st äriühingute Lenzing ja Tanin majanduslikku olukorda.

79. Toodang

80. Liidu tootmishatu vaatlusaluse toote kogutoodang suurenes vaatlusalusel perioodil 14 %.

Tabel 6. Liidu toodang

Aasta | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Indeks (2007=100) | 100 | 109 | 114 | 114 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | 9 | 5 | 0 |

Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

81. Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

82. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus püsis vaatlusalusel perioodil samal tasemel. Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse kasutamine suurenes 12 protsendipunkti võrra 85 %-lt 97%-le, seega rakendati peaaegu kogu tootmisvõimsust.

Tabel 7. Liidu tootmisvõimsus

Aasta | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Indeks (2007=100) | 100 | 100 | 100 | 100 |

Tootmisvõimsuse rakendamine | 85% | 92% | 96% | 97% |

Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

83. Varude tase

84. Järgnevas tabelis esitatud andmed osutavad, et liidu tootmisharu varud suurenesid vaatlusalusel perioodil 26 %. Varud suurenesid eriti märkimisväärselt aastatel 2007–2008 (193%).

Tabel 8. Varud

Aasta | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Indeks (2007=100) | 100 | 293 | 165 | 126 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | 193 | -128 | -40 |

Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

85. Müügimaht ja turuosa

86. Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele tarbijatele liidu turul suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 13 %. Seoses müügimahu suurenemisega kasvas ELi tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 5 protsendipunkti võrra.

Tabel 9. Müügimaht ja ELi turuosa

Aasta | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Indeks (2007=100) | 100 | 100 | 112 | 113 |

Turuosa vahemik | 10-20% | 10-20% | 14-24% | 15-25% |

Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

87. Keskmised müügihinnad

88. Vaatlusalusel perioodil vähenesid liidu tootmisharu kehtestatud keskmised müügihinnad liidu turul 1 % võrra. 2008. aastal saavutas keskmine müügihind kõrgeima taseme, tõustes 11 %, kuid langes siis järgnevatel aastatel kiiresti. Et müügihind langes vaid vähesel määral, on tingitud toote ühikuhinna 5 %-lisest kasvust, mida liidu tootmisharul ei olnud võimalik arvesse võtta.

Tabel 10. Keskmine müügihind ELis

Aasta | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Indeks (2007=100) | 100 | 111 | 98 | 99 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | 11 | -13 | 1 |

Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

89. Keskmine tootmiskulu

90. Peamiselt töötajate arvu ja seega ka tööjõu kogukulu suurenemise tõttu kasvas vaatlusalusel perioodil keskmine tootmiskulu 5 %.

Tabel 11. Keskmine tootmiskulu

Aasta | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Indeks (2007=100) | 100 | 105 | 105 | 105 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | 5 | 0 | 0 |

Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

91. Tulusus ja rahavoog

92. Liidu tootmisharu tulu vähenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt ning sama suundumus iseloomustas ka rahavoogu, mis vähenes 56 %. See oli seotud survega müügihinnale, mis kasvas vaatamata nii tootmise kui ka müügimahu suurenemisele.

Tabel 12. Tulusus ja rahavoog

Aasta | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Tulususe indeks (2007=100) | 100 | 175 | -7 | -4 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | 75 | -182 | 3 |

Rahavoo indeks (2007=100) | 100 | 144 | 49 | 44 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | 44 | -95 | -5 |

Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

93. Investeeringud, investeeringute tasuvus ja kapitali kaasamise võime

94. 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenesid investeeringud 95 % võrra. Investeeringute tasuvus, väljendatuna vaatlusaluse tootega seotud kasumina/kahjumina investeeringute raamatupidamislikust puhasväärtusest, on vaatlusalusel perioodil oluliselt vähenenud, järgides investeeringutega sama arengusuunda. Tulususe ja rahavoo vähenemise tulemusena on taotluse esitaja kapitali kaasamise võime vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt halvenenud. See kajastub selgesti ka taotluse esitaja investeeringutes, mis vähenesid vaatlusalusel perioodil 95%.

95. Tabel 13. Investeeringud ja investeeringute tasuvus

Aasta | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Investeeringute indeks (2007=100) | 100 | 61 | 2 | 5 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | -39 | -59 | 3 |

Investeeringute tasuvuse indeks (2007=100) | 100 | 196 | -7 | -4 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | 96 | -203 | 3 |

Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

96. Tööhõive ja tootlikkus

97. Vaatlusalusel perioodil suurenes tööhõive tase liidu tootmisharus 8 %. Tootlikkus mõõdetuna toodangus (tonnides) töötaja kohta kasvas 6 %. Samas suurenes vaatlusalusel perioodil tööjõu kogukulu 16 % võrra.

Tabel 14. Tööhõive ja tootlikkus

Aasta | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Tööhõive indeks | 100 | 109 | 109 | 108 |

Tootlikkuse indeks (tonni/töötaja) | 100 | 100 | 105 | 106 |

Tööjõukulu indeks | 100 | 114 | 115 | 116 |

Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

98. Dumpingumarginaali suurusjärk

99. Võttes arvesse Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks.

100. Taastumine dumpingu mõjudest

101. Enamiku eespool esitatud näitajate positiivne areng näitab seda, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil on liidu tootmisharu rahanduslik olukord osaliselt taastunud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust.

102. Kasv

103. Kui liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil vähenes 24 %, siis liidu tootmisharu toodang, müügimaht ja turuosa suurenesid. Samal ajal vähenes Hiinast pärit impordi maht ja selle turuosa. Siiski sai liidu tootmisharu meetmetest kasu vaid piiratud ulatuses, sest Hiina surve müügihinnale ei võimaldanud tootmisharul saada kasumit ega saavutada taotletavat kasumimäära.

104. Järeldus liidu tootmisharu majandusliku olukorra kohta

105. Dominikaani Vabariigist pärit furfuraal ei ole liidu vabal turul kättesaadav. Seetõttu ei ole leitud mingisugust viidet sellele, et import nimetatud riigist oleks kaasa aidanud liidu tootmisharu ebakindla olukorra tekkimisele. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vähenes oluliselt ning jõudis sellisele tasemele, et isegi väga madala hinna puhul ei saa nende mõju pidada märkimisväärseks.

106. Hiina vastu suunatud meetmetel oli positiivne mõju liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale, sest enamiku kahjunäitajate puhul ilmnes positiivne arengutendents – tootmine ja müügimaht suurenesid ning müügiväärtus kasvas. Vaatamata tarbimise vähenemisele, suutis liidu tootmisharu oma turuosa suurendada. Paraku vähenes tulusus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärselt. Liidu tootmisharu ei suutnud saavutada esialgse uurimise ajal eesmärgiks setud kasumimäära (5 %), mis on vajalik tööstusharu arengu tagamiseks. Seega jõutakse järeldusele, et liidu tootmisharu kandis märgatavat kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses ning tootmisharu finantsseisund on endiselt ebakindel.

F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

107. Põhjendustes 39 ja 40 jõuti järeldusele, et meetmete kehtivuse aegumine tooks tõenäoliselt kaasa Hiinast liidu turule suunatud dumpinguhinnaga ekspordi olulise kasvu.

108. Nagu eespool kirjeldati, suudavad Hiina tootjad meetmete kehtivuse aegumise korral oma ekspordi suures mahus liidu turule ümbersuunata. Läbivaatamistaotluse kohaselt oli Hiina tootmisvõimsus 2009. aastal 320 000 tonni ning kasutamata tootmisvõimsust vähemalt 20 000 tonni. Lisaks tundub, et muud eksporditurud, nagu Jaapan, Tai ja USA, ei suuda kogu kasutamata tootmisvõimsust absorbeerida ning seetõttu on tõenäoline, et kõnealune toodang suunatakse liidu turule.

109. Hiina ekspordistatistikast selgub, et vaatlusaluse toote hind USA turul oli sarnane seestöötlemise korra raames ELi eksporditud toote hinnaga. Muudel eksporditurgudel oli Hiinast pärit toote hind kallim.

110. Võttes arvesse, et Hiina ekspordihind lõi liidu tootmisharu hinna 11 % alla, siis on tõenäoline, et Hiina eksportijad jätkavad hindade allalöömist, et kaotatud turuosa tagasi võita. Selline tegevus koos võimalusega tarnida suuri vaatlusaluse toote koguseid liidu turule mõjutab negatiivselt liidu tootmisharu, eriti selle tulusust.

111. Eespool esitatud põhjendustest lähtuvalt tehakse järeldus, et meetmete kehtetuks tunnistamine tooks suure tõenäosusega kaasa Hiinast pärit dumpinguhindadega impordi tagajärjel tekkiva kahju kordumise.

G. LIIDU HUVID

112. Sissejuhatavad märkused

113. Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega.

114. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, st liidu tootmisharu, importijate/kaubandusettevõtjate ning samuti vaatlusaluse toote kasutajate ja tarnijate huvide hindamisel.

115. Eelmiste uurimiste käigus oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks sellele on käesolev uurimine aegumise läbivaatamine, mille käigus analüüsitakse seega olukorda, kus dumpinguvastased meetmed on jõus.

116. Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata järeldusele, et kahju kordumine ja dumpingu jätkumine on tõenäoline, leidub mõjuvaid põhjusi, mille alusel saaks teha järelduse, et kõnealuse juhtumi korral on meetmete säilitamine vastuolus liidu huvidega.

117. Liidu tootmisharu huvid

118. Liidu tootmisharu on tõestanud end elujõulise tootmisharuna, mis on võimeline kohanema muutuvate turutingimustega. Seda kinnitas eelkõige tootmise ja müügimahu positiivne areng, vaatamata tarbimise vähenemisele ELis. Tohutu hinnasurve tõttu ei järginud tulusus paraku seda positiivset suundumust.

119. Võttes arvesse Hiina olemasolevat kasutamata toomisvõimsust furfuraali tootmiseks ning seda, et muud eksporditurud (Jaapan, Tai ja USA) ei suuda kasutamata tootmisvõimsust absorbeerida, püüavad Hiina eksportijad meetmete kehtetuks tunnistamise korral ilmselt oma kaotatud turuosa tagasi võita, jätkates dumpinguhinnaga müüki ELi turul.

120. Lähtudes eespool esitatud põhjendustest 66–69, halveneks Hiina odava dumpinguhinnaga ekspordi tõttu liidu tootmisharu finantsolukord oluliselt, kui dumpinguvastaste meetmete kohaldamist ei jätkata.

121. Importijate huvid

122. Menetluse käigus tegi koostööd ainult üks ELi importija – Madalmaades asuv äriühing IFC, mille omanik on Dominikaani Vabariigi furfuraalitootja. IFC on ELi ainus aktiivne furfuraali importija, vähesed muud äriühingud impordivad vaatlusalust toodet vaid aeg-ajalt. IFC on ELi olulisim furfuraaliturul (ja furfurüülalkoholi turul) tegutseja, tema arvele langeb ligikaudu 80 % ELi tarbimisest. IFC impordib Dominikaani Vabariigist, Hiinast (seestöötlemise korra raames) ja muudest kolmandatest riikidest. Lisaks on IFC liidu tootmisharu suurim klient, kes ostab ligikaudu 32 % tema kogumüügist. Seejärel töödeldakse ostetud furfuraal IFC Belgias Geelis asuvas sidusettevõttes TFC furfurüülalkoholiks.

123. Kõnealune importija on üsna erapooletu, sest ühelt poolt soovib ta juurdepääsu Hiina furfuraaliturule ilma igasuguste piiranguteta ja vajaduseta täita seestöötlemise korra kohaseid tollinõudeid ning teiselt poolt soovib ta liidu tootmisharu säilimist, et säiliks vaatlusaluse toote allikas lühikese etteteatamisaja puhuks. Lisaks võimaldab meetmete kohaldamise jätkamine vähendada konkurentsi tema emaettevõtte, Dominikaani Vabariigis asuva tootja imporditurul ning tugevdab kontserni positsiooni nii Euroopa Liidu furfuraali kui ka furfurüülalkoholi turul (sh seestöötlemise korra kohasel toimival turul).

124. Kasutajate huvid

125. Komisjon saatis küsimustikud furfuraali 27 tööstustarbijale. Menetluse käigus tegid koostööd ainult kolm kasutajat, kuid need ei hankinud furfuraali mitte Hiinast, vaid liidu tootmisharult. Kõnealuste kasutajate jaoks oli furfuraal nende äritegevuses (õli rafineerimine või määrdeõlide tootmine) vähetähtis, seepärast ei tundnud nad eriti dumpinguvastaste meetmete mõju.

126. Järeldus liidu huvide kohta

127. Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.

H . DUMPINGUVASTASED MEETMED

128. Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Asjakohaseid märkusi analüüsiti, kuid need ei muutnud peamisi asjaolusid ja kaalutlusi, mille põhjal otsustati säilitada kehtivad dumpinguvastased meetmed.

129. Eeltoodust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks säilitada Hiinast pärit furfuraali impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud määrusega (EÜ) nr 639/2005. Meetmed seisnevad koguselistes tollimaksudes.

130. Siiski, võttes arvesse, et koguseline tollimaks kehtestati 1995. aastal toetudes esialgse uurimise järeldustele ning seda ei ole kunagi läbi vaadatud, peeti vajalikuks hinnata, kas tollimaksu tase on endiselt asjakohane. Seepärast otsustas komisjon algatada käesoleva määruse avaldamise päeval ex officio vahepealse läbivaatamise, vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodi 2932 12 00 alla kuuluva 2-furaldehüüdi (tuntud ka furfuraalina) impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2. Kohaldatav tollimaks on 352 eurot tonni kohta.

3. Juhtudel, kus kaupu on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustatud ning seetõttu korrigeeritakse tegelikku või maksmisele kuuluvat hinda tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik)[11] artiklile 145, vähendatakse lõikes 2 sätestatud summade alusel arvestatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendi võrra, mis vastab tegeliku või väljamaksmisele kuuluva hinna korrigeerimisele.

4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

[2] EÜT L 15, 21.1.1995, lk 11.

[3] EÜT L 328, 22.12.1999, lk 1.

[4] ELT L 107, 28.4.2005, lk 1.

[5] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

[6] EÜT L 15, 21.1.1995, lk 11.

[7] EÜT L 328, 22.12.1999, lk 1.

[8] ELT L 107, 28.4.2005, lk 1.

[9] ELT C 16, 22.1.2010, lk 40.

[10] ELT C 107, 27.4.2010, lk 10.

[11] EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.