ET    ET ET 
 
ET 1   ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 8.7.2008 
SEK(2008) 2226 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile: 
 
Ettepanek: 
 
NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetaks e määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise 
põllumajanduspoliitika rahastamise koht a ja määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega 
kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate 
põllumajandustoodete erisätteid (ühise tu rukorralduse ühtne määrus), eesmärgiga 
kehtestada koolidele puuvilja jagamise kava 
 
Mõju hindamise kokkuvõte  
 
 
{KOM(2008) 442 lõplik} 
{SEK(2008) 2225} 
 
ET 2   ET 1. M IKS ON VAJA KOOLIDELE PUUVILJA JAGAMISE KAVA ? 
2007. aasta septembris, kui Euroopa Liit võttis vastu puu- ja köögiviljasektori reformi, oli selle 
peamine eesmärk suurendada puu- ja köögiviljade tarbimist. 
Reformi heaks kiites kutsus nõukogu komisjoni üles, „pidades silmas asjaolu, et koolilaste 
hulgas on rasvumine märkimisväärselt suurene nud, esitama võimalikult kiiresti ettepanekut 
koolide puuviljaprogrammi kohta, lähtudes sellega kaasneva ka su, selle teostatavuse ning 
kaasnevate halduskulude mõjuhinnangust .”  
Puu- ja köögiviljade tähtsust  tervisliku toitumise seisukohast  propageeritakse toitumist, 
ülekaalulisust ja rasvumist käsitlevas komisjoni  valges raamatus, kus rõhutatakse ka vajadust 
ühise Euroopa tasandil tegutsemise järele. Selles sedastatakse, et puuviljade koolidesse 
tarnimise algatus oleks samm õiges suunas. 
Oma aruandes 2008. aasta üldeelarve proj ekti kohta rõhutab Euroopa Parlament „ veel kord 
oma tõsist pühendumust nõuetekohase eelarvelis e toetuse eraldamisele koolide puu- ja 
köögivilja tarbeks ning  nõuab tungivalt, et  komisjon esitaks vastavasisulise õigusloome …”. 
• Tarbimise vähenemine 
Viimastel aastatel on puu- ja  köögiviljade tarbimine ELis vä henenud. Kuna enamik puu- ja 
köögivilju on kergesti riknevad, tekitavad need  palju jäätmeid; puu- ja köögivilja tarbimist 
inimese kohta on väga raske mõõta ning seda hi nnatakse toodangut ja kaubandust käsitlevate 
andmete põhjal. 
2006. aastal tarbiti ELi 27-s liikmesriigis hinnangute järgi keskmiselt 380 grammi (puhaskaal) 
puu- ja köögivilju inimese koht a päevas; kui praegune vähene mise suundumus jätkub, langeb 
see arv 2010. aastaks 360 grammini päevas. Ar vandmed on esitatud kogu rahvastiku kohta, 
sõltumata vanusest. 
Puu- ja köögiviljade tarbimine on liikmesriigiti väga erinev. Üldiselt tarbitakse neid rohkem 
peamistes puu- ja köögivilju ka svatavates liikmesriikides, kuid vähenemise suundumust on 
viimasel ajal näha isegi Vahe mere maades. Eriti murettekitav on olukord laste puhul. Noorte 
toitumine on oluliselt muutunud ning puu- ja köögi vilju tarbitakse palju vähem kui varem. 
Üheks põhjuseks, miks neid laste seas vähem ta rbitakse, on see, et p uu- ja köögivili ei ole 
kättesaadav. 
Seega ei tarbi enamik eurooplasi ja eriti la psed Maailma Terviseorg anisatsiooni soovitatud 
minimaalset netokogust, milleks on 400 grammi päevas. 
• Terviseprobleemid 
ELis on levimas kaaluprobleemid ja rasvumine,  eriti laste seas: ülekaalulisi lapsi on 
hinnangute järgi 22 miljonit; 5,1 miljonit neist on rasvunud (EL 25). Rasvunud laste arv suureneb igal aastal eeldat avasti 400 000 võrra, mis toob kaasa terve hulga ühiskonnale 
kulukaid tervise-, psühholoogilisi  ja sotsiaalseid probleeme (vt mõju hindamise aruande 
punkt 3.3) . 
 
ET 3   ET • Sotsiaalsed ja majanduslikud aspektid 
Madal sissetulek, sotsiaalsed tegurid ja puu- ja  köögiviljade ebapiisav tarbimine on omavahel 
tihedalt seotud. Mida väiksem on sissetulek,  seda vähem tarbitakse puu- ja köögivilju. 
Andmed näitavad, et tarbimise suurendamine tuleks kõige enam kasuks uutele liikmesriikidele. Seal esineb sagedamini südame-veresoonkonna haiguseid ning need ilmnevad varem kui ELi vanades liikmesriikides. See on üks paljudest tervisep robleemidest, mis on 
seotud puu- ja köögiviljade vähese tarbimisega (punkt 3.4) . 
2. T
EADUSLIKUD TÕENDID  
Uuringud näitavad, et juhul, kui teatavad ti ngimused on täidetud, on koolidele puuvilja 
jagamise kava tõhus puu- ja köögiviljade tarbim ise püsiva suurendamise vahend. On tõestatud, 
et koolidele puuvilja jagamise kava ei peaks keskenduma ainult (mõnede sõnul ei ole see 
peamine) puu- ja köögiviljade tarnimisele hari dusasutustesse (koolid),  vaid sisaldama ka 
meetmeid, mille eesmärk oleks tõsta vastavat teadlikkust (punkt 4).  
Laste ja noorukite toitumishar jumuste parandamine on oluline samm rahvatervise parandamise 
suunas ning rabanduste ja vähi pikaajalise ohu vä hendamisel, seda samuti krooniliste haiguste, 
nagu diabeet, puhul. Selleks et vältida või muuta ül ekaalu ja halbade söömisharjumuste 
kahjulikku mõju tervisele, tuleks tervislikule toitumisele suunatud meetmeid rakendada juba 
lapse- või noorukieas .  
Uuringud näitavad, et tervislikud toitumishar jumused kujunevad lapsepõlves: need, kes 
söövad lapsena palju puu- ja köögivilju, teevad se da ka hiljem; need, kes tarbivad lapsepõlves 
vähe puu- ja köögivilju, ei tarbi neid rohkem ka täiskasvanueas, mis avaldab negatiivset mõju 
ka nende lastele. 
Haridusasutused on kujunemisjärgus laste to itumisharjumuste ümberkujundamiseks ja 
mõjutamiseks parim koht. 
Aruandes rõhutatakse ka koolidele puuvilja jaga mise kava eduka rakendamise tingimusi 
(punkt 5.3) . Uuringud näitavad, et tulemuslikkuse tagamiseks on oluline, et varustamine 
toimuks tasuta . 
3. P RAEGUNE OLUKORD  
Kooliõpilaste puu- ja köögivilj ade tarbimisele keskendatud al gatusi on ELi tasandil ning 
teatavates liikmesriikides riiklikul või kohalikul tasand il tehtud juba varemgi. 
Puu- ja köögiviljasektori reformiga suuren dati kaasrahastatavate puu- ja köögiviljade 
teavitamis- ja müügiedendusmeetmete eelarvet 6 miljoni euro võrra. Ühendus rahastab kooliõpilastele suunatud müügiede nduskampaaniaid 60 % ulatuses. 
Muud ELi programmid on suunatud füüsilise ja va imse tervise parandami sele ning tervisega 
seotud ebavõrdsuse vähendamisele ühenduses, kusjuures oluline osa ELi vahenditest 
kulutatakse rasvumisuuringutele ning puu- ja köögiviljade kasulikkust käsitlevatele 
projektidele. 
Liikmesriikides on kasutusel erinevad mudelid (punkt 5.2) , mille peamisteks puudusteks on: 
need on sageli väikesemastaabilised ja kohalikud; need ei ole jätkusuutlikud; neid on vähe 
 
ET 4   ET uutes liikmesriikides, kus tarbimine on üldiselt kõige madalam; kõikide kavadega ei kaasne 
täiendavaid meetmeid, mis on olulised ka va tulemuslikkuse tagamise seisukohast. 
4. E ESMÄRGID (PUNKT 7) 
Koolidele puuvilja jagamise ühenduse kava üldi ne eesmärk on luua liikmesriikide algatustele 
poliitiline ja rahastamisraamistik puu- ja köögiviljade osakaalu s uurendamiseks laste 
toiduvalikus ajal, mil nende toitumisharjumus ed on kujunemisjärgus. See on investeering, mis 
aitab tulevikus vähendada ühekülgsest toitumisest tingitud rahvatervise kulutusi. 
Selle peamised konkreetsed eesmärgid on peatada puu- ja köögiviljade tarbimise vähenemine, 
suurendada nende pikaajalist tarbimist laste hul gas, edendada tervislikke toitumisharjumusi, 
mida järgitakse ka täiskasvanueas, võimaldad a märkimisväärsel hulgal kooliõpilastel süüa 
puu- ja köögivilju, andes seega kõigile ELi lastele võrdsed võimalused ning tugevdades 
sotsiaalset ühtekuuluvust. 
5. T EGEVUSVÕIMALUSED (PUNKT 8) 
Neli uuritud võimalust ei välista üksteist; paari elementi võib omavahel kombineerida. Puu- ja 
köögiviljade tarbimisele avalduv mõ ju ja sellest tulenev kasu tervisele sõltub rakendamise 
ulatusest ja programmi järjepidevusest. 
1. võimalus – senise ol ukorra säilitamine  
Euroopa tasandil ei viida ellu ühtki uut algatust. 
2. võimalus – võrgustikutöö  
Ühenduse sekkumine, mis piirdub koolidele puuvilj a jagamise riiklike kavade toetamisega 
kolmes valdkonnas: avalikkuse teavitamine (v eebileht, brošüürid jne); tegevuse jaoks 
vahendite jagamine (portaal koolidele puuvilja jagamise kava projektide jaoks, ekspertide 
andmebaasid jne); laiaulatuslik iga-aastane konverents. 
3. võimalus – toetavad algatused 
ELi toetused algatustele, mis propageerivad p uu- ja köögiviljade tarb imist haridusasutustes, 
välja arvatud rahalised vahendid toodete ostmis eks. Meetmete hulka võiks kuuluda ka need 
meetmed, mille eesmärk on muuta laste toitumi sharjumusi, nagu koolitus ja teadlikkuse 
tõstmine, reklaammaterjali va lmistamine ja väljasõidud. 
Rakendamisel järgitaks peamiselt praegusi ed endusprogramme, milles ELi toetus moodustab 
60 %. Kaasrahastamine oleks kohustuslik ni ng osa programmi kuludest (nt 20 %) peaks 
kandma ettepaneku teinud organisatsioonid. 
4. võimalus – ajendavad algatused 
Ühtne ja paindlik koolidele puuvilja jagamise  ELi raamistik, kus liikmesriikide osalus on 
vabatahtlik. 
EL eraldaks rahalised vahendid,  kasutades ühtse objektiivse  kriteeriumina laste arvu 
põhivanuserühmas, 6–10aastaste laste seas. Seejärel  looksid osalevad liik mesriigid strateegia, 
 
ET 5   ET mis sisaldaks kolme elementi: tasuta jagamine  haridusasutustes; täiendavad meetmed, nagu 
müügiedenduskampaaniad ja teadlikkus e tõstmine; seire ja hindamine. 
EL rahastaks puu- ja köögiviljad e ostmist (sealhulgas logistika ja jagamine) 50 % ulatuses, 
välja arvatud lähenemispiirkondades (75 %). Lisa ks aastasele ülempiiril e 90 miljonile eurole 
võiks täiendavaid vahendeid eraldada ka liikmesriik ja/või erasektor. 
Täiendavaid meetmeid rahastataks tavaliselt liik mesriigi vahenditest, kuid neid võib toetada ka 
ELi põllumajandustoodete edendamise kava raames, kui kehtiv õigusraamistik seda 
võimaldab. 
6. M ÕJUDE ANALÜÜS  
• Majandusele avalduv mõju (punkt 9.1 ja 8. lisa)  
Koolidele puuvilja jagamise ELi kavast tulene val suureneval nõudlusel oleks positiivne mõju 
puu- ja köögiviljaturule. 
1. ja 2. võimalus ei mõjutaks märgatavalt nõudlust ega tarbimist. 3. võimaluse mõju oleks 
tõenäoliselt suurem. 
4. võimaluse korral võidakse välja arendada laste jaoks mõeldud uued maitsvad valmistooted. 
Selle tulemusena suureneks puu- ja köögiviljade tarbimine 97 500 tonni võrra aastas eeldusel, 
et päevase tarbimise kogus 30 nädala jooks ul on 120 grammi. Uuringute kohaselt suureneb 
puu- ja köögiviljade tarbimine päevas püsiva lt 0,4–1,1 portsjoni võrra. Kui lapsed tarbivad 
päevas keskmiselt 0,7 portsjonit rohkem, siis tarbitakse aastas lisaks umbes 800 000 tonni puu- 
ja köögivilju. 
Pikaajaliste mõjude hindamise seisukohast on olulised nii seire kui hindamine. Uuringute 
kohaselt võib koolidele puuvilja jagamise kava olla tõhus puu- ja k öögiviljade tarbimise 
jätkuva suurendamise viis. 
• Eelarvele avalduv mõju (punkt 9.2 ja 13. lisa)  
1. võimalus  ei mõjutaks ELi ega liikmesriikide eelarvet. 
2. võimalus  vajaks igal aastal ELi eelarvest 1,3 miljonit eurot. Liikmesriikidele see kulusid 
kaasa ei tooks. 
3. võimalus : puu- ja köögiviljade ühise turukorral duse reform hõlmab ka müügiedenduseks 
kasutatava ELi eelarve suurendamist 6 milj oni euro võrra, mida võib kasutada koolidele 
puuvilja jagamise ELi kava käivitamiseks. Li saks kohustuslikule erasektori poolsele 
rahastamisele peavad seda kaasfinantseerima ka liikmesriigid. 
4. võimaluse  võib käivitada ELi eelarvest eraldatava 90 miljoni euroga, millega saab tarnida 
koolidesse puu- ja köögivilju ja mis katab ka logistikaga seotud kulud. Seejuures on eeldatud, et puu- ja köögivilju antakse ta suta kord nädalas kogu kooliaasta jooksul (keskmiselt 30 
nädalat) ja 26 miljoni põhivanusegruppi, st 6–10aastaste hulka kuuluva lapse peale kulub 
keskmiselt 0,20 eurot lapse kohta päevas. Liik mesriigid peavad kandma poole toodetega 
seotud kuludest (lähenemispiirkondades 25 %) ni ng nad rahastavad täiendavaid meetmeid. 
Kogueelarve on 156 miljonit eurot, millest 90 miljo nit eraldatakse ELi eelarvest ja 66 miljonit 
liikmesriikide eelarvest. 
 
ET 6   ET Madalmaadest ja Taanist saadud andmete põhjal vähendaks see pikas perspektiivis 
märkimisväärselt tervishoiule teht avaid kulutusi ning kaotatud töötunde. 
• Sotsiaalsed mõjud (punkt 9.3)  
Rahvatervis ja ühtekuuluvus (9. lisa)  
Eesmärk on parandada kooliõpila ste toitumisharjumusi, aidates seega püsivalt parandada 
tervist ja vähendada rasvumist: säilitades te rvisliku kehakaalu; vähendades kroonilistesse 
mittenakkavatesse haigustesse haigestumise ohtu. 
1. võimalusel puuduks soovitud mõju. 
2. ja 3. võimalusel  võib olla piiratud mõju ühtekuuluvusel e; olemasolevate kavade tõhusust 
võib aidata parandada kogemuste jagamine. 
4. võimaluse  mõju on tõenäoliselt kõige suurem, kuna  see näeb ette puu-  ja köögiviljade 
tasuta jagamise. 
Võrdsete võimaluste edendamine (10. lisa) 
Eesmärk on tagada, et vaesemate piirk ondade ja ebasoodsas olukorras olevatest 
rahvastikurühmadest pärit lapsed saaksid koolidele puuvilja jagamise kavast kasu.  
Puu- ja köögiviljade tasuta ja gamine võib kaasa aidata toitum ise paranemisele ning mõjutada 
positiivselt õppimisvõimet, mida teadaoleva lt mõjutab ühekülgne toitumine. Seda esineb 
sagedamini viletsates oludes elavate laste hul gas. Koolidele puuvilja jagamise kava aitab 
võidelda ühekülgse toitumisega ning vähenda da toitumisega seot ud ebavõrdsust eri 
sotsiaalmajanduslike rühmade vahel. 
Kuna 4. võimalusega nähakse ette puu- ja köögiv iljade tasuta jagamine, oleks sel palju suurem 
mõju kui 3. võimalusel.  
Tööhõive ja töökohtade loomine 
Tootmise suurenemine nõuaks eeldatavasti  ka lisatööjõudu. Samuti lisanduks uusi töökohti 
innovatsiooni ja teadusuuringute valdkonda. 4. võimalusel oleks suurem mõju kui 3. 
võimalusel. 
• Tihedamad sidemed ELi kodanikega 
Suunates linnaelanikke tervisliku toidu ja selle tootjate juur de, mõjutaks 4. võimalus kõige 
positiivsemalt avalikkuse arusaamu . Positiivset mõju võivad aval dada ka 2. ja 3. võimaluses 
ette nähtud teavitustöö. 
• Keskkonnamõju 
Kuna kõigi kavade haldamine ol eks detsentraliseeritud, sõltuks eri võimaluste keskkonnamõju 
kavade rakendamisest. 
• Haldusmõju (punkt 9.6 ja 14. lisa)  
2. võimalus: ei too liikmesriikide ega komisjoni jaoks  kaasa märkimisväärset lisakoormust. 
 
ET 7   ET 3. võimalus:  lisahalduskoormus liikmesriikide tasandil, mis võib ELi rahastamise olulise 
suurenemisega olla märkimisväärne. 
4. võimalus: nõuab liikmesriikide lisavahendeid; ELi ta sandil eeldaks see vähemalt esimeste 
rakendusaastate jooksul kahte täis koormusega töötavat ametnikku. 
• Kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele suhetele avalduv mõju 
Koolidele puuvilja jagamise kava peab olema täielikult kooskõlas ELi rahvusvaheliste 
kaubanduskohustustega. 
• Proportsionaalsus ja ELi antav lisaväärtus (punktid 6 ja 9.8) 
2. ja 3. võimalus oleksid n-ö traditsioonilised EL i meetmed, mille väärtu s on tõestatud; nende 
piiratud eelarve ja n-ö pehme ol emus aga piiraks nende mõju. 
4. võimalus looks oma suurema eelarvega suurem at lisaväärtust; selle mõju suurendaksid 
kohustuslikud täiendavad meetmed. 
Koolidele puuvilja jagamise kava ei ole im erohi, mis suurendaks laste vähest puu- ja 
köögiviljade tarbimist või lahendaks sellega seot ud terviseprobleeme. Ku id 4. võimalus aitaks 
nende probleemidega võidelda ning sel võib olla  märkimisväärne mitmekordistav toime. 
• Sidusrühmadele avalduv mõju 
Praegust olukorda aitaksid para ndada nii 2., 3. kui ka 4. võimalus, kuigi kasu, mida eri 
võimalused tooksid, oleks väga erinev. 
Maksumaksjad saaksid kasu rahvatervisele teht avate kulutuste eeldatavast vähenemisest, mis 
peaks avalduma kava rakendamisele  järgnevate aastate jooksul.  
7. S EIRE JA HINDAMINE (PUNKT 11) 
Koolidele puuvilja jagamise kava käsitlev a võimaliku nõukogu määrus e rakenduseeskirjad 
peaks hõlmama ka minimaalseid hindamiskriteeriume liikmesriikide jaoks.  
8. J ÄRELDUSED (PUNKT 12) 
Selleks et saavutada suurema tarbimise eesmä rk, saaks ära kasutada olemasolevaid ühenduse 
vahendeid ning see oleks samm õiges suunas. S ee kehtib eelkõige 2. ja 3. võimalusega ette 
nähtud teavitamise puhul, mis põhineb põllumajandustoodete teavitamis- ja 
müügiedendusmeetmetel. 
4. võimalus on kõige tõhusam tarbimise kasvu ja tervise edendamisega seotud eesmärkide 
saavutamise viis, kui selle rakendamisel peetakse  rangelt kinni subsidi aarsuse põhimõttest ja 
riikide pädevusest, eriti tervis e ja hariduse alal. Selle tulemu slikkust oleks võimalik veelgi 
suurendada, kui seda täienda taks 2. ja 3. võimalusega. 
Seda arvesse võttes tehakse ettepanek kehtes tada koolidele puuvilja jagamise kava, mis 
ühendab maksimaalse tulemuslikkuse saavutamiseks kolme üksteist toetavat võimalust. See koosneks järgmistest elementidest: 
 
ET 8   ET – puu- ja köögiviljade tasuta jagamine  koolides. Ühenduse toetusest tuleks 
kaasrahastada puu- ja köögiviljade jagamist  6–10aastastele õpilastele haridusasutustes 
(koolid), sellega seotud logistikat ning seiret ja hindamist. Seepärast tehakse 
ettepanek eraldada eelarvest nõukogu määr use (EÜ) nr 1234/2007 I jaotise alusel 
kokku 90 miljonit eurot. See võimaldaks pikendada mõnes liikmesriigis rakendatavat koolidele puuvilja jagamise kava ning keht estada programmid ne ndes liikmesriikides, 
kus need enamasti piiratud eelarvevahendite tõttu puuduvad.  Ühenduse kaasrahastamise määr oleks 50 % ning lähenemispiirkondades 75 %; 
– täiendavad meetmed . Liikmesriikide kohustus töötada koos tervishoiu- ja 
haridusasutustega ning koostöös tööstushar u ja huvitatud sidusrühmadega välja riiklik 
strateegia. Strateegias tuleks  ette näha viis, kuidas koo lidele puuvilja jagamise kava 
kõige paremini rakendada ning koolide õppe kavadega sobitada. Rakendamine hõlmab 
ka kohustust rõhutada ELi kaasatust. Täie ndavaid meetmeid rahastataks peamiselt 
riiklikest vahenditest; 
– võrgustikutöö.  Eesmärk on motiveerida teabe ja teadmiste vahetamist koolidele 
puuvilja jagamise kavas osalevate isikute vahel ning suurendada  üldsuse teadlikkust 
(nagu on kirjeldatud 2. võimaluses – võrgus tikutöö). Selleks tule ks eraldada 1,3 
miljonit eurot; 
– põllumajandustoodete edendamine . Seda võiks toetada ELi põllumajandustoodete 
edendamise algatuse raames (nagu on kirjeldatud 3. võimaluses – toetavad algatused). Seda raamistikku võiksid liikmesriigid ka sutada eelkõige vajalike lisameetmete 
võtmiseks, mille eesmärk oleks tõsta teadlikkust puu- ja köögiviljade tarbimise kasulikkusest. Hiljutise puu- ja köögiviljasektori reform iga suurendati kõnealuste 
toodete edendamiseks ettenähtud eelarvet 6 miljoni euro võrra; 
– seire ja hindamine . Selleks et saada mitmesuguste s eri vormides esineva koolidele 
puuvilja jagamise kava tõhususe kohta te htavate uuringute ning parimate tavade 
jagamise jaoks usaldusväärseid andmeid, p eaks ELi kava sisaldama ka seiret ja 
hindamist.  
Seega sisaldaksid kõik kavad kolme elementi: 
• tasuta puu- ja köögiviljade jagami st haridusasutustes (koolid), 
• täiendavad meetmeid, 
• seiret ja hindamist. 
4. võimalusega kaasneks märkimisväärne eelarve kulu nii ELi kui liikmesriikide jaoks. Selleks 
et koolidele puuvilja jagamise kava oleks tulemu slik, tuleks tooteid jagada põhisihtrühmale 
(kõik 6 kuni 10 aasta vanused lapsed) piis ava arvu nädalate jooksul piisavalt pikal 
ajavahemikul tasuta. 
Selleks on vaja 156 miljonit eurot aastas. Koge mused näitavad, kas sellest piisab püstitatud 
eesmärkide saavutamiseks. ELi 90 miljoni eu ro suurune toetus peab olema kooskõlas 
põllumajanduse finantsp erspektiividega.