Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS WIPO audiovisuaalsete esituste lepingu allakirjutamise kohta Euroopa Liidu nimel /* COM/2013/0109 final - 2013/0065 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Käesoleva nõukogu otsuse ettepanekuga taotleb komisjon nõukogult luba kirjutada Euroopa Liidu nimel alla WIPO audiovisuaalsete esituste lepingule, mis on vastu võetud Pekingis 24. juunil 2012. aastal (edaspidi „Pekingi leping”). Pekingi lepinguga kehtestatakse uued rahvusvahelised normid, mille eesmärk on tagada piisav kaitse ja tasu esitajatele audiovisuaalteostes, st esitajatele, nagu näiteks näitlejad, muusikud või tantsijad, kelle esitused on kaasatud audiovisuaalsesse teosesse (nt filmi või telesaatesse). Pekingi lepingu vastuvõtmine kujutab endast olulist edasiminekut autoriõigusega kaasnevate õiguste rahvusvahelise kaitse valdkonnas ning lisaks on see esimene mitmepoolne õigusakt, mis on selles valdkonnas vastu võetud 1996. aastast saadik. Pekingi lepinguga nähakse rahvusvahelisel tasandil ette kauaoodatud muudatus audiovisuaalteostes üles astuvate esitajate kaitses, mida ajakohastatakse, tunnustades esitajate õigusi digitaalses keskkonnas. Sellega täidab Pekingi leping lünga esitajate õiguste kaitses, mis oli seal olnud 1996. aastast saadik, kui WIPO esituste ja fonogrammide leping (WPPT) vastu võeti. WIPO esituste ja fonogrammide leping, millega Euroopa Liit ühines 2000. aastal, nägi ette autorite ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste omajate õiguste kaitse rahvusvahelisel tasandil, ning selles võeti esmakordselt arvesse digitaalse keskkonna majanduslikku ja tehnoloogilist arengut. Tol ajal ei jõutud aga kokkuleppele kaasata nende instrumentide reguleerimisalasse ka esitajate kaitse audiovisuaalsetes teostes salvestatud esituste puhul (WPPT reguleerib ainult esitajate kaitset fonogrammides salvestatud esituste puhul). 7.–20. detsembril 2000. aastal toimus Genfis diplomaatiline konverents, kuid WIPO liikmed ei suutnud uue lepingu tekstis kokku leppida. Pärast 2000. aasta diplomaatilise konverentsi ummikseisu peatus tegevus selles valdkonnas rohkem kui kümneks aastaks. 2011. aasta juunis saavutas WIPO autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste alaline komitee (oma 22. kokkusaamisel) esialgse kokkuleppe peamises küsimuses, mis jäi 2000. aastal lahendamata ja milleks oli esitajate õiguste üleminek audiovisuaalsete teoste tootjatele. Lisaks otsustas WIPO peaassamblee oma 40. istungil 2011. aasta oktoobris taas kokku kutsuda diplomaatilise konverentsi, mille tegevus oli 2000. aastal peatatud. Uuesti kokku kutsutud diplomaatiline konverents toimus Pekingis 20.–26. juunil 2012. aastal ja selle käigus võeti 24. juunil 2012. aastal vastu Pekingi leping. Nõukogu andis 7. novembri 2000. aasta otsusega komisjonile volitused pidada läbirääkimisi esitajate audiovisuaalteostes salvestatud esitustega seotud õigusi kaitsva õigusakti vastuvõtmiseks. 2012. aasta 18. juunil ajakohastas nõukogu otsusele lisatud läbirääkimisjuhiseid, et võtta arvesse EL-i õigusaktides autoriõiguse valdkonnas pärast 2000. aastat toimunud muudatusi (direktiivi 2001/29 (autoriõiguse kohta infoühiskonnas) vastuvõtmine) ja diplomaatilise konverentsi taaskogunemist Pekingis 20.–26. juunil 2012. aastal. Pekingi diplomaatiline konverents võttis Pekingi lepingu vastu 24. juunil 2012. aastal. Euroopa Liit kirjutas diplomaatilise konverentsi lõppaktile alla konverentsi lõpetamisel. Euroopa Parlamenti teavitati diplomaatilise konverentsi tulemustest õiguskomisjoni koosolekul 9. juulil 2012. aastal. 2. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Euroopa Liit osales aktiivselt Pekingi lepingu sätete kujundamisel, et tagada audiovisuaalteostes üles astuvatele esitajatele selline kaitse, mis oleks kooskõlas EL-i õiguses sätestatuga, ja et Euroopa audiovisuaalteoste esitajate õigused oleksid rahvusvahelisel tasandil sama hästi kaitstud, nagu need on EL-i õiguse kohaselt. Tuleb tõdeda, et enamik Pekingi lepingus käsitletud küsimusi on EL-i tasandil juba ühtlustatud. Suur osa Pekingi lepingu sätetest põhinevad 1996. aasta WIPO esituste ja fonogrammide lepingu sätetel ja üldjoontes on mõlemad lepingud ühesuguse ülesehitusega. Õigus Pekingi lepinguga ettenähtud kaitsele on esitajatel, kes on lepingule alla kirjutanud osalisriikide kodanikud või kelle alaline elukoht on ühes lepingule alla kirjutanud riikidest. Esitajate õiguste kaitse on ette nähtud võrdse kohtlemise põhimõttest lähtudes, mis tähendab seda, et iga riik kohtleb esitajaid, kes on teise riigi kodanikud, samamoodi nagu ta kohtleb oma kodanikke Pekingi lepinguga ette nähtud ainuõiguste ja õiglase tasu saamise õiguse osas. Võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamist võib Pekingi lepingu erisätete alusel teatavate õiguste suhtes piirata. Lepingus on sätestatud, et olenemata varalistest õigustest ja ka pärast varaliste õiguste üleminekut, säilivad esitajatel elavate esituste ja audiovisuaalsesse salvestisse salvestatud esituste suhtes teatavad isiklikud õigused. Varaliste õiguste osas nähakse Pekingi lepinguga ette, et esitajatel tekivad oma salvestamata ja salvestatud esituste suhtes ainuõigused. Salvestamata esituste osas on esitajal õigus lubada nii oma salvestamata esituse üldsusele edastamist ja üldsusele suunamist kui ka salvestamata esituse salvestamist. Audiovisuaalsesse salvestisse salvestatud esituste osas on esitajal õigus lubada esituse otsest või kaudset reprodutseerimist ja esituse levitamist ning esituse originaali või koopiate rentimist üldsusele (ka pärast seda, kui ta on lubanud esituse levitamist). Esitajal on ainuõigus lubada oma esituste tegemist üldsusele kättesaadavaks (nt tema esitust sisaldava filmi internetist allalaadimist). Pekingi lepingus on sätestatud ka esitaja õigus lubada oma esituste üldsusele edastamist ja üldsusele suunamist. Lepinguosalistel on õigus asendada see õigus õigusega saada õiglast tasu või loobuda selle õiguse tagamisest. Õiguste üleminekut võivad lepinguosalised korraldada nii, nagu soovivad. Lepinguosaline võib näiteks sätestada, et kui esitaja on andnud nõusoleku oma esituse salvestamiseks, lähevad tema ainuõigused üle produtsendile, kui esitaja ja produtsendi vahelisest lepingust ei tulene teisiti. Igal juhul ei pane kõnealune säte lepinguosalistele kohustust näha ette õiguste automaatne üleminek. Nagu WIPO esituste ja fonogrammide lepingus, on ka Pekingi lepingus sätestatud, et siseriiklike õigusaktidega võib esitajate kaitse osas kehtestada samasuguseid erandeid ja piiranguid nagu kirjandus- ja kunstiteoste autoriõiguse kaitse puhul vastavalt nn „kolmeastmelisele testile”. Samamoodi nagu WIPO esituste ja fonogrammide leping, paneb uus leping lepinguosalistele kohustuse näha ette küllaldane õiguskaitse ja tõhusad õiguskaitsevahendid selliste tehniliste kaitsemeetmete kõrvaldamise vastu, mida esitajad kasutavad seoses oma õiguste teostamisega, ning küllaldased ja tõhusad õiguskaitsevahendid õiguste teostamist käsitleva elektroonilise teabe kõrvaldamise või muutmise vastu, kui selline teave on lisatud audiovisuaalselt salvestatud esitusele. Esitaja õiguste kaitse tähtaeg on vähemalt 50 aastat alates audiovisuaalselt salvestatud esituse salvestamisest. Lepingu viimane osa sisaldab tavapäraseid haldus- ja menetlussätteid, mis samuti peegeldavad suurel määral WIPO esituste ja fonogrammide lepingu vastavaid sätteid. Pekingi leping sisaldab ka hulga ühisdeklaratsioone, millest paari (Pekingi lepingu suhe WPPT-ga ja TRIPS-lepinguga, esitaja määratlus, tehniliste kaitsemeetmete suhe erandite ja piirangutega) üle peeti 2012. aasta diplomaatilisel konverentsil eriläbirääkimisi. Pekingi lepingu artiklis 23 on sätestatud, et Euroopa Liit võib saada lepinguosaliseks, kui ta deklareerib diplomaatilisel konverentsil oma pädevust lepinguga hõlmatud küsimustes ja asjaolu, et tal on oma, kõikide tema liikmesriikide jaoks siduv seadusandlus nendes küsimustes, ning et ta on nõuetekohaselt oma sisemise korra alusel volitatud saama lepingu osaliseks. Kuna nõukogu oli volitanud komisjoni läbirääkimisi pidama, esitas Euroopa Liit vastavalt sellele volitusele kõnealuse deklaratsiooni Pekingi diplomaatilisel konverentsil. Järgmise sammuna peaks Euroopa Liit lepingule alla kirjutama vastavalt nõukogu otsusele, mis põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikel 5. Komisjon on läbirääkimiste tulemustega rahul ning palub nõukogul anda volitus kirjutada Euroopa Liidu nimel alla WIPO audiovisuaalsete esituste leping (Pekingi leping), mis võeti vastu Pekingis 24. juunil 2012. aastal. 2013/0065 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS WIPO audiovisuaalsete esituste lepingu allakirjutamise kohta Euroopa Liidu nimel EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 5, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) 7. novembril 2000. aastal volitas nõukogu komisjoni pidama läbirääkimisi Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsioonis (WIPO), et tagada Euroopa Ühenduse osalemine Genfis 7.–20. detsembril 2000. aastal toimunud diplomaatilisel konverentsil, mille eesmärk oli koostada õigusakt nende õiguste kaitseks, mis tekivad esitajatel oma audiovisuaalsetele esitustele. (2) Läbirääkimised viidi edukalt lõpule uuesti kokku kutsutud diplomaatilisel konverentsil, mis toimus Pekingis 20.–26. juunil 2012. aastal, ja WIPO audiovisuaalsete esituste leping (Pekingi leping) võeti vastu 24. juunil 2012. aastal. (3) Pekingi lepinguga kehtestatakse uued rahvusvahelised normid autoriõigusega kaasnevate õiguste valdkonnas, mille eesmärk on tagada piisav kaitse ja tasu esitajatele audiovisuaalteostes. (4) Leping on avatud allakirjutamiseks osalistele, kes vastavad lepingu osaliseks saamise tingimustele, ühe aasta jooksul pärast selle vastuvõtmist. Seetõttu tuleks lepingule Euroopa Liidu nimel alla kirjutada, tingimusel, et leping hiljem sõlmitakse, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Kiidetakse heaks WIPO audiovisuaalsete esituste lepingule (Pekingi lepingule) allakirjutamine Euroopa Liidu nimel, tingimusel et nimetatud leping hiljem sõlmitakse. Allakirjutatava lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Nõukogu peasekretariaat annab Euroopa Komisjoni poolt nimetatud isiku(te)le täisvolituse lepingule allakirjutamiseks, tingimusel et leping sõlmitakse. Artikkel 3 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja LISA Järgmise dokumendi juurde: Nõukogu otsus WIPO audiovisuaalsete esituste lepingu allakirjutamise kohta Euroopa Liidu nimel Pekingi audiovisuaalsete esituste leping (vastu võetud audivisuaalsete esituste kaitse diplomaatilise konverentsi poolt Pekingis 24. juunil 2012) SISUKORD Preambul Artikkel 1: Seos teiste konventsioonide ja lepingutega Artikkel 2: Mõisted Artikkel 3: Isikud, kellel on õigus kaitsele Artikkel 4: Võrdne kohtlemine Artikkel 5: Isiklikud õigused Artikkel 6: Esitaja varalised õigused salvestamata esituse puhul Artikkel 7: Taasesitamise õigus Artikkel 8: Esituse levitamise õigus Artikkel 9: Rentimisõigus Artikkel 10: Õigus salvestatud esituste kättesaadavaks tegemisele Artikkel 11: Esituse ringhäälingus ülekandmise ja üldsusele edastamise õigus Artikkel 12: Õiguste loovutamine Artikkel 13: Piirangud ja erandid Artikkel 14: Kaitse kestus Artikkel 15: Tehniliste kaitsemeetmetega seotud kohustused Artikkel 16: Õiguste teostamist käsitleva teabega seotud kohustused Artikkel 17: Formaalsused Artikkel 18: Reservatsioonid ja teated Artikkel 19: Ajaline kohaldatavus Artikkel 20: Sätted õiguste teostamise kohta Artikkel 21: Assamblee Artikkel 22: Rahvusvaheline büroo Artikkel 23: Lepinguosaliseks saamise õigus Artikkel 24: Lepingust tulenevad õigused ja kohustused Artikkel 25: Lepingu allakirjutamine Artikkel 26: Lepingu jõustumine Artikkel 27: Lepinguosaliseks saamise kuupäev Artikkel 28: Lepingu denonsseerimine Artikkel 29: Lepingu keeled Artikkel 30: Hoiulevõtja Preambul Lepinguosalised, soovides võimalikult tulemuslikul ja ühetaolisel viisil arendada ja alal hoida nende õiguste kaitset, mis tekivad teoste esitajatel oma audiovisuaalsetele esitustele, tuletades meelde, kui olulised on 2007. aastal Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) asutamise konventsiooni peaassamblee poolt vastu võetud arengukava soovitused, mille eesmärk on tagada, et arengukaalutlused moodustaksid WIPO töö lahutamatu osa, tunnustades vajadust kehtestada uued rahvusvahelised normid, et leida sobivaid lahendusi majandusliku, sotsiaalse, kultuurilise ja tehnoloogilise arengu tõttu tekkinud küsimustele, tunnustades info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arenemise ja lähenemise tohutut mõju audiovisuaalsete esituste tootmisele ja kasutamisele, tunnustades vajadust säilitada tasakaal esitajatel oma audiovisuaalsetele esitustele tekkivate õiguste ning laiemate avalike huvide, eeskätt hariduse, teadusuuringute ja teabe kättesaadavuse vahel, tunnistades, et 20. detsembril 1996. aastal Genfis sõlmitud WIPO esituste ja fonogrammide leping (WPPT) ei paku esitajatele kaitset seoses nende esitustega, mis on salvestatud audiovisuaalsetes salvestistes, viidates resolutsioonile audiovisuaalsete esituste kohta, mille teatavaid autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õigustega seotud küsimusi käsitlev diplomaatiline konverents võttis vastu 20. detsembril 1996. aastal, on kokku leppinud järgmises: Artikkel 1 Seos teiste konventsioonide ja lepingutega (1) Ükski käesoleva lepingu säte ei kitsenda kohustusi, mis lepinguosalistel on üksteise ees WIPO esituste ja fonogrammide lepingu või Roomas 26. oktoobril 1961. aastal sõlmitud teose esitaja, fonogrammitootja ja ringhäälinguorganisatsiooni kaitse rahvusvahelise konventsiooni kohaselt. (2) Käesoleva lepingu kohaselt antav kaitse ei mõjuta mingil viisil kirjandus- ja kunstiteoste autoriõiguse kaitset. Seega ei või ühtki käesoleva lepingu sätet tõlgendada sellist kaitset piiravana. (3) Käesoleval lepingul ei ole mingit seost muude lepingutega peale WIPO esituste ja fonogrammide lepingu ja see ei piira mingeid muude lepingute kohaseid õigusi ja kohustusi[1],[2]. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „esitaja” – näitleja, laulja, muusik, tantsija või muu isik, kes esitab, laulab, retsiteerib, deklameerib, mängib, tõlgendab või esitab muul viisil kirjandus- või kunsti- või rahvakunstiteose[3]; b) „audiovisuaalne salvestis” – liikuvate kujutiste kujutamine koos neid saatvate helidega või neid esindavate märkidega või helideta ja märkideta kandjal, millelt neid võib vastava seadme abil näha, taasesitada või edastada[4]; c) „üldsusele edastamine” – helide või kujutiste ja helide või neid esindavate märkide ülekandmine üldsusele kaablita vahendite abil; selline ülekandmine satelliidi kaudu on samuti üldsusele edastamine; kodeeritud signaalide ülekandmine on üldsusele edastamine, kui ringhäälinguorganisatsioon või keegi teine tema nõusolekul annab üldsuse käsutusse dekodeerimisvahendid; d) „esituse üldsusele suunamine” – salvestamata esituse või audiovisuaalses salvestises salvestatud esituse üldsusele ülekandmine mis tahes vahendi abil, välja arvatud üldsusele edastamine. Artikli 11 kohaldamisel hõlmab üldsusele suunamine audiovisuaalses salvestises salvestatud esituse üldsusele kuuldavaks või nähtavaks või kuuldavaks ja nähtavaks tegemist. Artikkel 3 Isikud, kellel on õigus kaitsele 1) Lepinguosalised kohaldavad käesoleva lepingu kohast kaitset esitajatele, kes on teiste lepinguosaliste kodanikud. 2) Esitaja, kes ei ole ühegi lepinguosalise kodanik, kuid kes omab alalist elukohta ühes lepinguosalistest riikidest, võrdsustatakse käesoleva lepingu tähenduses lepinguosalise kodanikuga. Artikkel 4 Võrdne kohtlemine 1) Iga lepinguosaline kohaldab käesolevas lepingus konkreetselt antud ainuõiguste ja käesoleva lepingu artikli 11 kohase õiglase tasu saamise õiguse osas teiste lepinguosaliste kodanike suhtes sama kohtlemist nagu oma kodanike suhtes. 2) Lepinguosalisel on õigus käesoleva lepingu artikli 11 lõigetes 1 ja 2 sätestatud õiguste osas piirata lõike 1 kohaselt teise lepinguosalise kodanike suhtes kohaldatava kaitse ulatust ja kestust vastavalt nendele õigustele, mida esimese lepinguosalise kodanikud omavad teises lepinguosalises. 3) Lõikes 1 sätestatud kohustust ei kohaldata lepinguosalise suhtes ulatuses, milles teine lepinguosaline kasutab käesoleva lepingu artikli 11 lõike 3 kohaselt lubatud reservatsiooni, ja seda ei kohaldata lepinguosalise suhtes ulatuses, milles lepinguosaline ise on teinud sellise reservatsiooni. Artikkel 5 Isiklikud õigused 1) Olenemata esitaja varalistest õigustest ja isegi pärast nende õiguste üleminekut, on esitajal tema elavate esituste või audiovisuaalsesse salvestisse salvestatud esituste suhtes järgmised õigused: i) õigus nõuda enda nimetamist nende esituste esitajana, välja arvatud juhul, kui nimetamata jätmine on tingitud esituse kasutusviisist, ja ii) õigus vaielda vastu oma esituste mis tahes moonutamisele või muule muutmisele, mis kahjustaks tema mainet, võttes arvesse audiovisuaalsete salvestiste olemust. 2) Esitajale lõike 1 kohaselt antud õigused säilivad pärast tema surma vähemalt varaliste õiguste lõppemiseni ja neid õigusi võivad kasutada selle lepinguosalise õigusaktidega volitatud isikud või asutused, kus kaitset taotletakse. Kuid need riigid, kelle õigusaktid käesoleva lepingu ratifitseerimise või sellega ühinemise hetkel ei näe ette kõikide eelmises lõikes nimetatud õiguste kaitset pärast esitaja surma, võivad sätestada, et mõned neist õigustest ei jää pärast esitaja surma kestma. 3) Käesoleva artikliga tagatud õiguste garanteerimiseks kasutatavaid õiguskaitsevahendeid reguleeritakse selle lepinguosalise õigusaktidega, kus kaitset taotletakse[5]. Artikkel 6 Esitaja varalised õigused salvestamata esituse puhul Esitajal on ainuõigus lubada oma esituste suhtes järgmist: i) salvestamata esituse üldsusele edastamine ja üldsusele suunamine, välja arvatud juhul, kui esitus on juba ringhäälingus üle kantud, ja ii) salvestamata esituse salvestamine. Artikkel 7 Reprodutseerimisõigus Esitajal on ainuõigus lubada oma mis tahes viisil või vormis audiovisuaalsesse salvestisse salvestatud esituse otsest või kaudset reprodutseerimist[6]. Artikkel 8 Esituse levitamise õigus 1) Esitajal on ainuõigus lubada oma audiovisuaalsesse salvestisse salvestatud esituste originaalide ja koopiate üldsusele kättesaadavaks tegemist müügi või muu omandiõiguse ülemineku kaudu. 2) Käesoleva lepingu sätted ei mõjuta lepinguosaliste vabadust määrata kindlaks võimalikke tingimusi, mille kohaselt ammendub lõikes 1 nimetatud õigus pärast salvestatud esituse originaali või koopia esimest müüki või muud omandiõiguse üleminekut esitaja loal[7]. Artikkel 9 Rentimisõigus 1) Esitajal on ainuõigus lubada oma audiovisuaalsesse salvestisse salvestatud esituste originaali või koopiate rentimist üldsusele vastavalt lepinguosaliste siseriiklikele õigusaktidele, isegi pärast nende levitamist esitaja poolt või tema loal. 2) Lõige 1 ei ole lepinguosalistele siduv, välja arvatud juhul, kui rentimine on viinud selliste salvestiste laialdase kopeerimiseni, mis oluliselt kahjustab esitajate taasesitamise ainuõigust[8]. Artikkel 10 Õigus salvestatud esituste kättesaadavaks tegemisele Esitajal on ainuõigus lubada oma audiovisuaalsesse salvestisse salvestatud esituste üldsusele kättesaadavaks tegemist kaabel- või kaablita sidevahendite kaudu sellisel viisil, et isikud pääsevad neile ligi enda valitud kohas ja ajal. Artikkel 11 Esituse üldsusele edastamise ja üldsusele suunamise õigus 1) Esitajal on ainuõigus lubada oma audiovisuaalsesse salvestisse salvestatud esituste üldsusele edastamist ja üldsusele suunamist. 2) Lepinguosalised võivad WIPO peadirektori juures deponeeritud teatega deklareerida, et lõikes 1 sätestatud ainuõiguse asemel tagavad nad esitajatele õiguse saada õiglast tasu üldsusele edastamiseks või üldsusele suunamiseks mõeldud audiovisuaalsesse salvestisse salvestatud esituse otsese või kaudse kasutamise eest. Samuti võivad lepinguosalised deklareerida, et nad kehtestavad siseriiklike õigusaktidega tingimused selleks, et esitajad saaksid teostada oma õigust saada õiglast tasu. 3) Iga lepinguosaline võib deklareerida, et ta kohaldab lõigete 1 ja 2 sätteid ainult teatavate kasutusviiside suhtes või et ta piirab nende sätete kohaldamist muul viisil või et ta ei kohalda lõigete 1 ja 2 sätteid üldse. Artikkel 12 Õiguste loovutamine 1) Lepinguosaline võib siseriiklike õigusaktidega ette näha, et kui esitaja on andnud nõusoleku oma esituse salvestamiseks audiovisuaalses salvestises, kuuluvad käesoleva lepingu artiklites 7–11 sätestatud ainuõigused nimetatud audiovisuaalse salvestise produtsendile või produtsent teostab nimetatud ainuõigusi või need lähevad talle üle, kui esitaja ja audiovisuaalse salvestise produtsendi vahelisest lepingust ei tulene siseriiklike õigusaktide kohaselt teisiti. 2) Lepinguosaline võib ette näha, et tema siseriiklike õigusaktide kohaselt toodetud audiovisuaalsete salvestiste puhul peab nimetatud nõusolek või leping olema kirjalik ja sellele peavad olema alla kirjutanud mõlemad lepingupooled või nende esindajad. 3) Olenemata eespool kirjeldatud ainuõiguste üleminekust, võib siseriikliku õigusaktiga või individuaalse, kollektiivse või muu lepinguga ette näha, et esitajal on õigus saada litsentsitasu või õiglast tasu esituse kasutamise eest, nagu on sätestatud käesolevas lepingus, sealhulgas vastavalt artiklitele 10 ja 11. Artikkel 13 Piirangud ja erandid 1) Lepinguosalised võivad esitajate kaitse osas siseriiklike õigusaktidega ette näha samasugused õiguste piirangud ja erandid, nagu nad on siseriiklike õigusaktidega ette näinud kirjandus- ja kunstiteoste autoriõiguse kaitse osas. 2) Lepinguosalised peavad käesoleva lepingu kohaste õiguste piirangute ja erandite puhul piirduma teatavate erijuhtudega, mis ei ole vastuolus esituse tavapärase kasutamisega ega piira põhjendamatult esitaja seaduslikke huve[9]. Artikkel 14 Kaitse kestus Käesoleva lepinguga esitajatele antav kaitse on jõus vähemalt esituse salvestamise aasta lõpust arvutatud 50aastase perioodi lõpuni. Artikkel 15 Tehniliste kaitsemeetmetega seotud kohustused Lepinguosalised peavad ette nägema küllaldase õiguskaitse ja tõhusad õiguskaitsevahendid selliste tõhusate tehniliste kaitsemeetmete kõrvaldamise vastu, mida esitajad kasutavad seoses oma käesoleva lepingu kohaste õiguste teostamisega ja mis piiravad nende esituste osas selliseid toiminguid, mida asjaomased esitajad või õigusaktid ei luba[10] [11]. Artikkel 16 Õiguste teostamist käsitleva teabega seotud kohustused 1) Lepinguosalised peavad ette nägema küllaldased ja tõhusad õiguskaitsevahendid, mida saab kasutada isiku vastu, kes teeb ühe järgmistest tegudest ja kes teo tegemise ajal teab või tsiviilõiguskaitsevahendite tähenduses peab teadma, et see põhjustab, võimaldab, hõlbustab või varjab käesoleva lepinguga hõlmatud mis tahes õiguse rikkumist: i) õiguste teostamist käsitleva elektroonilise teabe kõrvaldamine või muutmine ilma loata; ii) audiovisuaalsesse salvestisse salvestatud esituste või esituste koopiate loata levitamine, import levitamise eesmärgil, üldsusele edastamine, suunamine või üldsusele kättesaadavaks tegemine, teades, et õiguste teostamist käsitlev elektrooniline teave on kõrvaldatud või seda on muudetud ilma loata. 2) Käesolevas artiklis tähendab „õiguste teostamist käsitlev teave” teavet esitaja, tema esituse või esituse suhtes mis tahes õigusi omava isiku kohta või teavet esituse kasutamistingimuste kohta ning seda esindavaid numbreid või koode, kui see on lisatud audiovisuaalselt salvestatud esitusele[12]. Artikkel 17 Formaalsused Käesoleva lepinguga sätestatud õiguste kasutamise ja teostamise suhtes ei kohaldata mingeid formaalsusi. Artikkel 18 Reservatsioonid ja teated 1) Kui artikli 11 lõike 3 sätetest ei tulene teisiti, ei ole käesoleva lepingu suhtes lubatud teha mingeid reservatsioone. 2) Artikli 11 lõikes 2 või artikli 19 lõikes 2 sätestatud teate võib esitada ratifitseerimis- või ühinemiskirjas ja teate jõustumiskuupäev on sama, mis käesoleva lepingu jõustumise kuupäev teate esitanud lepinguosalise suhtes. Sellise teate võib esitada ka hiljem; sel juhul jõustub teade pärast kolme kuu möödumist päevast, mil WIPO peadirektor teate kätte saab, või teates nimetatud hilisemal kuupäeval. Artikkel 19 Ajaline kohaldatavus 1) Lepinguosalised kohaldavad käesoleva lepingu kohast kaitset käesoleva lepingu jõustumise hetkel olemasolevate salvestatud esituste suhtes ja kõigi esituste suhtes, mis toimuvad pärast käesoleva lepingu jõustumist iga lepinguosalise suhtes. 2) Olenemata lõike 1 sätetest, võib lepinguosaline WIPO peadirektori juures deponeeritud teates deklareerida, et ta ei kohalda käesoleva lepingu artiklite 7–11 sätteid või nendest artiklitest ühe või mõne sätteid selliste salvestatud esituste suhtes, mis on olemas hetkel, mil käesolev leping jõustub selle lepinguosalise suhtes. Sellise lepinguosalisega seoses võivad teised lepinguosalised piirata nimetatud artiklite kohaldamist esituste suhtes, mis toimusid pärast käesoleva lepingu jõustumist selle lepinguosalise suhtes. 3) Käesoleva lepinguga ettenähtud kaitset kohaldatakse ilma, et see mõjutaks tegusid, mis on tehtud, lepinguid, mis on sõlmitud, või õigusi, mis on omandatud, enne käesoleva lepingu jõustumist iga lepinguosalise suhtes. 4) Lepinguosalised võivad kehtestada õigusaktidega üleminekusätted, mille kohaselt võib isik, kes enne käesoleva lepingu jõustumist tegi esituse suhtes õiguspäraseid tegusid, sama esituse suhtes teha artiklis 5 ja artiklites 7–11 sätestatud õiguste kohaldamisalasse kuuluvaid tegusid pärast käesoleva lepingu jõustumist vastavate lepinguosaliste suhtes. Artikkel 20 Sätted õiguste teostamise kohta 1) Lepinguosalised kohustuvad kooskõlas oma õiguskorraga vastu võtma käesoleva lepingu kohaldamise tagamiseks vajalikud meetmed. 2) Lepinguosalised tagavad, et nende õigusaktidega on sätestatud menetlused, mis võimaldavad võtta tõhusaid meetmeid käesoleva lepinguga hõlmatud õiguste mis tahes rikkumise vastu, sealhulgas kiireloomulisi õiguskaitsevahendeid rikkumiste tõkestamiseks ja hoiatavaid õiguskaitsevahendeid edaspidiste rikkumiste ärahoidmiseks. Artikkel 21 Assamblee 1) a) Lepinguosalistel on assamblee. b) Lepinguosalist esindab assamblees üks delegaat, keda võivad abistada asendusdelegaadid, nõuandjad ja eksperdid. c) Iga delegatsiooni kulutused kannab delegatsiooni määranud lepinguosaline. Assamblee võib taotleda Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsioonilt (WIPO) finantsabi, et hõlbustada ÜRO Peaassamblee kehtestatud tava kohaselt arengumaadeks peetavate lepinguosaliste või turumajandusele üleminevate riikide delegatsioonide osalemist. 2) a) Assamblee tegeleb küsimustega, mis on seotud käesoleva lepingu alalhoidmise ja arendamise ning kohaldamise ja mõjuga. b) Assamblee täidab kõiki talle artikli 23 lõike 2 kohaselt määratud ülesandeid seoses teatavate valitsustevaheliste organisatsioonide vastuvõtmisega käesoleva lepingu osalisteks. c) Assamblee otsustab diplomaatilise konverentsi kokkukutsumise käesoleva lepingu läbivaatamiseks ja annab WIPO peadirektorile vajalikud juhised sellise diplomaatilise konverentsi ettevalmistamiseks. (3) a) Igal osalisriigil on üks hääl ja iga osalisriik hääletab üksnes enda nimel. b) Iga lepinguosaline valitsustevaheline organisatsioon võib osaleda hääletamisel oma liikmesriikide asemel sellise häälte arvuga, mis võrdub tema liikmesriikide, käesoleva lepingu osaliste, arvuga. Valitsustevaheline organisatsioon ei või hääletamisel osaleda, kui milline tahes tema liikmesriikidest kasutab oma hääleõigust, ja vastupidi. 4) Assamblee koguneb peadirektori kutsel ning, erakorraliste põhjuste puudumisel, samal ajal ja samas kohas, kus WIPO Peaassamblee. 5) Assamblee püüab teha otsuseid konsensuse alusel ning kehtestab oma töökorra, sealhulgas erakorraliste istungite kokkukutsumise tingimused, kvoorumi nõuded ja käesoleva lepingu kohaselt nõutava häälteenamuse erinevate otsuste puhuks. Artikkel 22 Rahvusvaheline büroo WIPO rahvusvaheline büroo täidab lepinguga seotud haldusülesandeid. Artikkel 23 Lepinguosaliseks saamise õigus 1) Käesoleva lepingu osaliseks võib saada iga WIPO liikmesriik. 2) Assamblee võib otsustada käesoleva lepingu osaliseks vastu võtta iga valitsustevahelise organisatsiooni, kes deklareerib oma pädevust käesoleva lepinguga hõlmatud küsimustes ja kellel on oma, kõikide tema liikmesriikide jaoks siduv seadusandlus, ning kes on nõuetekohaselt oma sisemise korra alusel volitatud saama käesoleva lepingu osaliseks. 3) Euroopa Liit, kes on käesoleva lepingu vastu võtnud diplomaatilisel konverentsil esitanud eelmises lõikes nimetatud deklaratsiooni, võib saada käesoleva lepingu osaliseks. Artikkel 24 Lepingust tulenevad õigused ja kohustused Kui käesoleva lepingu sätetest ei tulene sõnaselgelt teisiti, on igal lepinguosalisel kõik käesoleva lepingu kohased õigused ja kohustused. Artikkel 25 Lepingu allakirjutamine Käesolev leping on avatud allakirjutamiseks osalistele, kes vastavad lepingu osaliseks saamise tingimustele, WIPO peakorteris ühe aasta jooksul pärast vastuvõtmist. Artikkel 26 Lepingu jõustumine Käesolev leping jõustub kolme kuu möödumisel sellest, kui oma ratifitseerimis- või ühinemiskirja on hoiule andnud 30 artiklis 23 viidatud lepingu osaliseks saamise tingimustele vastavat osalist. Artikkel 27 Lepinguosaliseks saamise kuupäev Käesolev leping on siduv: i) 30 artiklis 26 nimetatud lepingu osaliseks saamise tingimustele vastava osalise jaoks alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast; ii) muu artiklis 23 viidatud lepingu osaliseks saamise tingimustele vastava osalise jaoks kolme kuu möödumisel kuupäevast, mil lepinguosaline andis oma ratifitseerimis- või ühinemiskirja WIPO peadirektorile hoiule. Artikkel 28 Lepingu denonsseerimine Iga lepinguosaline võib käesoleva lepingu denonsseerida WIPO peadirektorile adresseeritud teatega. Denonsseerimine jõustub ühe aasta möödumisel kuupäevast, mil peadirektor teate kätte saab. Artikkel 29 Lepingu keeled 1) Käesolev leping on koostatud ühes eksemplaris araabia, hiina, hispaania, inglise, prantsuse ja vene keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. 2) Muudes kui lõikes 1 nimetatud keeltes olevad ametlikud tekstid määrab WIPO peadirektor huvitatud poole taotlusel pärast kõikide huvitatud pooltega konsulteerimist. Käesolevas lõikes tähendab „huvitatud pool” igat WIPO liikmesriiki, kelle ametliku keelega või ühega ametlikest keeltest on tegemist, ja Euroopa Liitu ning iga valitsustevahelist organisatsiooni, kes võib saada käesoleva lepingu osaliseks, kui tegemist on ühega tema ametlikest keeltest. Artikkel 30 Hoiulevõtja Käesoleva lepingu hoiulevõtja on WIPO peadirektor. [1] Ühisdeklaratsioon artikli 1 kohta: Käesolev leping ei mõjuta WIPO esituste ja fonogrammide lepingust tulenevaid õigusi ja kohustusi ega nende tõlgendamist ning lisaks ei loo lõige 3 käesoleva lepingu osalisele kohustust ratifitseerida WIPO esituste ja fonogrammide leping või sellega ühineda või selle sätteid järgida. [2] Ühisdeklaratsioon artikli 1 lõike 3 kohta: Lepinguosalised, kes on Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmed, tunnustavad kõiki intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus (TRIPS-leping) sätestatud põhimõtteid ja eesmärke ning mõistavad, et käesolev leping ei mõjuta TRIPS-lepingu sätteid, sealhulgas, kuid mitte ainult konkurentsi kahjustavat tegevust käsitlevaid sätteid. [3] Ühisdeklaratsioon artikli 2 punkti a kohta: Mõiste „esitaja” määratlus hõlmab ka isikut, kes esitab kirjandus- või kunstiteose, mis luuakse või salvestatakse esmakordselt esituse käigus. [4] Ühisdeklaratsioon artikli 2 punkti b kohta: Käesolevaga kinnitatakse, et „audiovisuaalse salvestise” määratlus artikli 2 punktis b ei piira WIPO esituste ja fonogrammide lepingu artikli 2 punkti c kohaldamist. [5] Ühisdeklaratsioon artikli 5 kohta: Käesoleva lepingu kohaldamisel ja ilma, et see piiraks ühegi teise lepingu kohaldamist, on kokku lepitud, et võttes arvesse audiovisuaalsete salvestiste ning nende tootmise ja levitamise eripära, ei kujuta endast muutmist artikli 5 lõike 1 punkti ii tähenduses esituse muutmine, mis toimub esituse tavapärase kasutamise käigus, nagu näiteks monteerimine, (kokku)pakkimine, dubleerimine ja vormindamine samal andmekandjal või samas vormingus või mitte, ja mis toimub teose esitaja poolt lubatud kasutuse käigus. Artikli 5 lõike 1 punktis ii sätestatud õigused on tagatud ainult sellise muutmise puhul, mis objektiivselt kahjustaks teose esitaja mainet olulisel määral. Samuti on kokku lepitud, et kõigest uue või muudetud tehnoloogia või andmekandja kasutamine ei kujuta endast iseenesest muutmist artikli 5 lõike 1 punkti ii tähenduses. [6] Ühisdeklaratsioon artikli 7 kohta: Artiklis 7 sätestatud reprodutseerimisõigust ja sellele artikliga 13 lubatud erandeid kohaldatakse digitaalses keskkonnas täies ulatuses eeskätt digitaalkujul esituste kasutamise suhtes. Kaitstud digitaalkujul esituse salvestamine elektroonilisele andmekandjale tähendab reprodutseerimist selle artikli tähenduses. [7] Ühisdeklaratsioon artiklite 8 ja 9 kohta: Nendes artiklites kasutatud väljend „originaal ja koopiad”, mis nimetatud artiklite kohaselt on teose levitamisõiguse ja rentimisõiguse objekt, tähendab üksnes salvestatud koopiaid, mida saab levitada materiaalsete esemetena. [8] Ühisdeklaratsioon artiklite 8 ja 9 kohta: Nendes artiklites kasutatud väljend „originaal ja koopiad”, mis nimetatud artiklite kohaselt on teose levitamisõiguse ja rentimisõiguse objekt, tähendab üksnes salvestatud koopiaid, mida saab levitada materiaalsete esemetena. [9] Ühisdeklaratsioon artikli 13 kohta: Ühisdeklaratsioon WIPO autoriõiguse lepingu artikli 10 („Piiramised ja erandid”) kohta on mutatis mutandis kohaldatav ka käesoleva lepingu artikli 13 („Piirangud ja erandid”) kohta. [10] Ühisdeklaratsioon artikli 15 koostoime kohta artikliga 13: Käesoleva artikli sätted ei takista lepinguosalist vastu võtmast tõhusaid ja vajalikke meetmeid tagamaks, et õigustatud isikud saaksid kasutada lepinguosalise siseriiklike õigusaktidega ettenähtud õiguste piiranguid ja erandeid vastavalt artiklile 13, juhul kui audiovisuaalse esituse suhtes on kohaldatud tehnilisi kaitsemeetmeid ja õigustatud isikul on seaduslik juurdepääs sellele esitusele olukorras, kus õiguste omaja ei ole nimetatud esituse suhtes võtnud sobivaid ja tõhusaid meetmeid, mis võimaldaksid õigustatud isikul kasutada lepinguosalise siseriiklike õigusaktidega ettenähtud õiguste piiranguid ja erandeid. Ilma et see piiraks õiguskaitset, mis on antud audiovisuaalsele teosele, milles on salvestatud esitus, ei kohaldata artiklist 15 tulenevaid kohustusi esituste suhtes, mis ei ole käesoleva lepingu jõustamiseks kehtestatud siseriiklike õigusaktide kohaselt kaitstud või mis ei ole nimetatud õigusaktide kohaselt enam kaitstud. [11] Ühisdeklaratsioon artikli 15 kohta: Väljendit „esitaja poolt kasutatud tehnilised kaitsemeetmed” tuleks mõista laialt, nii et samamoodi nagu WIPO esituste ja fonogrammide lepingu puhul, hõlmab see ka isikuid, kes tegutsevad esitajate nimel, sealhulgas nende esindajaid, litsentsisaajaid ja õiguste valdajaid, kaasa arvatud tootjaid ja produtsente, teenuseosutajaid ning loa alusel teoste üldsusele suunamise või edastamisega tegelevaid isikuid. [12] Ühisdeklaratsioon artikli 16 kohta: Ühisdeklaratsioon WIPO autoriõiguse lepingu artikli 12 („Õiguste teostamist käsitleva teabega seotud kohustused”) kohta on mutatis mutandis kohaldatav ka käesoleva lepingu artikli 16 („Õiguste teostamist käsitleva teabega seotud kohustused”) kohta.