ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 23.9.2008 
SEK(2008) 2490  
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
 
Lisatud dokumendile: 
Ettepanek: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, 
 
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 717/2007, milles käsitl etakse rändlust 
üldkasutatavates mobiilte lefonivõrkudes ühenduse pii res ja millega muudetakse 
direktiivi 2002/21/EÜ 
 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE   
{KOM(2008) 580 lõplik} 
{SEK(2008) 2489} 
 
ET 2   ET KOMMENTEERITUD  KOKKUVÕTE 
1. T AUST  
Euroopa Komisjon peab vaatama läbi rändlusteenuse määruse toimimise ja esitama Euroopa 
Parlamendile ja nõukogule aruande enne 30. detsembrit 2008. Aruandes peab komisjon 
hindama, kas rändlusteenuse määruse eesmärgid  on saavutatud ning kas on vaja pikendada 
selle kehtivusaega ja/või seda muuta. Samuti palusid Euroopa Parlament ja nõukogu 
komisjonil uurida andmeside rändlusteenuste , sealhulgas lühisõnumiteenuse (SMS) ja 
multimeediateenuse (MMS) jae- ja hulgihindade muutumist ning esitada vajaduse korral soovitusi seoses vajadusega ni metatud teenuseid reguleerida. 
Mõju hindamise aruandes uuritakse võimalu si, mis komisjon on rändlusteenuse määruse 
toimimise läbivaatamisel kindlak s teinud. Eelkõige uuritakse m ääruse kehtivusaja võimalikku 
pikendamist pärast selle kehtivusaja lõppu 30. juunil 2010 kõnede rändlusteenuste osas ning 
määruse reguleerimisala võimalikku laiendamist SMSi ja/või pakettandmete rändlusteenuste 
hõlmamiseks. Arvesse on võetud mõju hinda mise komitee poolt 1. septembril kõnealuse 
dokumendi kohta esitatud märkusi. 
2. P
ÄRAST RÄNDLUSTEENUSE MÄÄRUSE VASTUVÕTMIST TOIMUNUD MUUTUSED  
Rändlusteenuse määrus jõustus 30. juunil 2007 ning komisjoni talitused alustasid 
ettevalmistusi rändlusteenuse määruse toimim ise läbivaatamiseks juba 2007. aasta sügisel. 
Sujuvalt läks eelkõige eurotariifi kehtestamine ja kasutusele võtmine, millega seoses täheldasid riikide reguleerivad as utused üksnes paari erandit.  
Koostöös komisjoniga algatas Euroopa reguleerivate asutus te töörühm (ERG) ulatusliku 
kuuekuuse andmete kogumise projekti, mille põhjal on koostatud kaks võrdlusaruannet. 
Aruannete koostamise käigus leiti, et jae- ja hulgimüügi tasandil ei  ole hinnad kõrgeima 
lubatud taseme suhtes piisaval määral muut unud, et saaks järeldada, et need turud on nüüd 
konkurentsile avatud. Aruandes toodi esile ka probleem seoses viisiga, kuidas paljud 
operaatorid rändlusteenuseid maksustavad, te hes seda tegeliku kasutatud aja asemel 
minutipõhiselt.  
Samuti näidati aruannetes, et SMSi rändlusteenuste jae- ja hulgihinnad on enamikus 
liikmesriikides väga vähe muutunud. Andmesideteenuste puhul on megabaidi keskmise hinna osas pilt samuti mitmekesine, kus riikidev ahelised hinnaerinevus ed pole vähenenud ja 
keskmised hinnad on teatud riik ides endiselt väga kõrged.  
2.1. Avalik arutelu 
Euroopa Komisjon algatas 7. mail 2008 ulatusli ku avaliku konsultatsi ooni, kutsudes üles 
esitama märkusi rändlusteenuse määruse läbi vaatamise ning selle võ imaliku laiendamise 
kohta SMSi ja andmeside rändlusteenuste hõl mamiseks. Enamik operaatoritest on kõnede 
rändlusteenuse määruse laiendamise vastu, enamik riikide reguleerivatest asutustest ja liikmesriikidest ning teatud väiksemad operaatorid ja tarbijarühmad seevastu usuvad, et seda 
tuleks laiendada.  
 
ET 3   ET Minuti- ja sekundipõhise maksustamise küsimuses usuvad operaatorid üldi selt, et see tuleks 
jätta turu lahendada, samas kui  ERG ja tarbijarühmad arvava d, et vaja on võtta kiiresti 
meetmeid n-ö varjatud tasu küsimuses.  
ERG märkis, et SMSi rändlusteenuse jaeh indades on 2008. aasta aprilli seisuga toimunud 
vähe muutusi. Seetõttu soovitasid nad kehtes tada hinnalae SMSi rändlusteenuse keskmisele 
hulgitasule ja muuta eurotariifi kohustust, lisad es SMSi rändlusteenuse pakkumise jaehinnaga, 
mis ei ületa kindlaksmääratud hinnalage. Tarbija organisatsioonid on samu ti avaldanud toetust 
SMSi reguleerimisele nii hulgi- kui ka jaemüügi  tasandil. Mobiiltelefonioperaatorite ühendus 
GSM Association ja mobiiltelefonioperaatorid, v.a teatud erandid, on aga sellise reguleerimise 
vastu.  
Andmeside rändluse osas sooviti peaaegu üksmeelselt teha lõpp nn arvešokkidele. 
Tarbijaorganisatsioonid on samuti avaldanud toetust reguleerimisel e nii hulgi- kui ka 
jaemüügi tasandil. ERG usub, et vaja on ametlikke  ja vahetuid regulatiivseid meetmeid, et 
parandada läbipaistvust ja teha lõpp arvešokki dele. GSM Association ja enamik operaatoreid 
on hindade reguleerimise vastu, ku igi teatav arv operaatoreid to etab reguleerimist hulgimüügi 
tasandil.  
2.2. Muud arengusuunad 
Komisjoni talitused on olnud avatud suhtlusele  huvitatud isikutega ko gu protsessi vältel. 
Samuti tellis komisjon sõltumatutelt konsu ltantidelt uuringu, mis av aldati 27. juunil 2008.  
Volinik Reding hoiatas 2008. aasta veebruaris  toimunud GSMi maailmakongressil Barcelonas 
tööstust, et reguleerimise vältimiseks tule b SMSi ja andmeside rändlusteenuste hindu 
2008. aasta juuliks alandada. Samuti kirjutas vo linik Reding 4. juunil 2008 kõikidele Euroopa 
Liidu mobiiltelefonioperaatorite tegevjuhtidele, küsides teavet nende SMSi ja andmeside rändlusteenuste hinnapakkumist e kohta ELis ning nende teenus tega seoses läbipaistvuse 
nimel võetud meetmete kohta 2008. aasta 1. juuli seisuga.  
Kõik riikide reguleerivad asutused on esita nud operaatoreid puudutavad andmed, mis nad 
kogusid üldise järelevalve raames. Need põhjalikud andmed on võimaldanud komisjoni 
talitustel luua majandusmudeli, millega saab  hinnata nii kehtiva määruse mõju kui ka 
käesolevas aruandes kindlaks määratud poliitikavalikute majanduslikku mõju.  
3. PROBLEEMI
 MÄÄRATLUS   
3.1. Kõnede rändlus 
Kuigi tarbijate rõõmuks on kõnede rändlustas ud vähenenud, näitavad tõendid, et pärast 
määruse vastuvõtmist ei ole kõnede rändluse  turuga seotud struktuursed probleemid 
muutunud. Vastuses avalikule kons ultatsioonile kinnitab ERG, et enne kehtivat määrust 
esinenud põhiprobleemid püsivad senini. 
3.2. Kõnede maksustamise samm 
Määruses kehtestatakse hinna piirangud kõnede rändlusteenuste le ühenduse piires, määrates 
kindlaks rahalise summa minuti kohta. Määruse as jakohastes sätetes aga ei ole selgesõnaliselt 
kindlaks määratud, milline peab olema minimaal ne ajaline samm kõnede rändlusteenuste jae- 
ja hulgihinna arvestamisel. ERG võrdlusan dmete aruande järgi, mis hõlmab perioodi 
 
ET 4   ET 2007. aasta septembrist 2008. aasta märtsini, suure ndab minutipõhine arvestustava eurotariifi 
kasutamisel tüüpilist jaemüügiarvet hinnangulis elt keskmiselt 24 % tehtud kõnede puhul ning 
19 % vastuvõetud kõnede puhul. Operaatorite ka sutatavad erinevad kõnede maksustamise 
tavad takistavad tõsiselt eurotariifi järjekindlat kohaldamist. 
3.3. SMSid 
Sarnaselt kõneteenustega on kõrgete SMSi rändlushindade  üks põhjuseid asjaolu, et 
mobiiltelefonioperaatori valimisel  ei võta tarbijad neid hindu arvesse. Selle tulemusena 
saavad tarbijad nõutavatest kõrgetest tasudest t eada alles teenuse kasutamisel. Ühendusesisese 
SMS-rändluse hinnad mõjutavad miljoneid ELi  kodanikke. SMSi kasutavad eriti noored 
tarbijad. Hulgihindade tase lühisõnumi saat mise eest ühenduses rändlemise puhul ei tundu 
olevat õigustatud teenuse pakkumisega se otud kuludega ning konkurentsisurve hindade 
alandamiseks tundub olevat ebapiisav.  
3.4. Pakettkommuteeritud andmeside rändlusteenused 
Andmeside rändlusteenuste hinnatasemega seot ud probleemidele pöörati tähelepanu määruse 
vastuvõtmisele eelnenud poliitilistel arutelud el. Kuigi on toimunud teatud positiivseid 
muutusi, on kogu ELi hõlmavate andmeside rändlus teenuste hinnad nii hu lgi- kui ka jaemüügi 
tasandil põhjendamatult kõrged, võrreldes tasude ga, mida nõutakse võrdväärse teenuse eest 
koduriigis, ja teenuste osutamisega seot ud kuludega, ning põhjusta vad tihti arvešokki. 
Andmeside rändlusteenuste püsivalt kõrged hulg itasud (eriti mitte-eelistatud võrkudes), mis 
tulenevad muu hulgas võrgukasutamise juhtim ise piirangutest, on põhjustanud hulgimüügi 
kulude äärmiselt suured erinevused. Kõnealus te kõrgete hulgitasude tagajärjeks on 
moonutatud konkurentsitingimused, mis kahjus tavad siseturu sujuvat toimimist. 
4. EESMÄRGID 
ELi meetme üldeesmärk on toetada elektroonilis te sideteenuste ühtse turu edasist arengut 
üldkasutatavate mobiiltelefonivõrkude kasutajate jaoks kogu ühendust hõlmavate rändlusteenuste kasutamisel ühenduses reis imisel, hõlmates kõne-, lühisõnumi- ja 
andmesideteenuseid. Konkreetselt on eesmärk tagada, et hinnad, mida üldkasutatavate 
mobiiltelefonivõrkude kasutajad maksavad kogu ELi hõlmavate rändlusteenuste eest 
ühenduses reisimisel, ei oleks põhjendamatult kõr gemad kui need, mida kasutajad maksavad 
helistamise, lühisõnumi või andmete saatmise eest oma koduriigis.  
5. ALTERNATIIVSED
 POLIITIKAVALIKUD 
Käesolevas mõjuhinnangus analüüsitakse suunatud reguleerimise alternatiivseid 
lähenemisviise, nagu isereguleerumine, ühi sreguleerimine ja mittesiduvad õigusaktid. 
Kokkuvõttes leitakse aga, et tuvastatud problee mide iseärasust arvesse võttes ei ole need 
võimalused teostatavad (vt 5. peatükk). 
Reguleerimise võimalusi hinnatakse järgmiste kriteeriumide alusel: tõhusus, konkurents, 
tulemuslikkus, järjekindlus, ühtsus.  
 
ET 5   ET 6. KÕNEDE  RÄNDLUSEGA  SEOTUD  POLIITIKAVALIKUD 
Kõnede rändluse puhul analüüsitaks e mitut poliitikavalikut, sealhulg as võimalust, et poliitikat 
ei muudeta, mis käesoleval juhul tähendaks, et määruse kehtivusaeg lõppeks 30. juunil 2010. 
Sellegipoolest leitakse, et olemas on märkim isväärne risk, et jae- ja hulgihinnad 
konkurentsisurve puudumise tõttu kõnede rändluse  turul uuesti tõusevad, kui määrusega 
sätestatud hinnakohustused määruse kehtivuse lõppemisel 2010. aastal kaovad. Sel põhjusel 
leitakse, et määrust tuleks pärast 2010. aasta t pikendada kolm aastat – kuni 30. juunini 2013.  
Kõnede rändlusteenustega seotud läbipaistvuse meetmed on keht iva määruse asendamatu osa. 
Sellegipoolest arvatakse, et läbipais tvuse meetmed üksi ei ole tõhusad.  
Samuti ollakse seisukohal, et määrust tuleks laiendada nii hulgi- kui ka jaemüügi tasandil. 
Hulgimüügi reguleerimiseta on risk häirida ränd luse turu reeglipärast toimimist, asetades 
väiksemad operaatorid väga ebasoodsatesse  konkurentsitingimustesse. Samuti on üksnes 
hulgimüügi tasandi reguleerimis el tõenäoline, et tarbija jaoks jaemüügihinnad ei lange.  
Käesolevas mõjuhinnangus uuritakse kõnede la iendatud reguleerimise võimalikke struktuure, 
eriti seda, kas kehtivaid hinnalagesid on vaja hu lgi- ja jaemüügi tasandi l alandada, ja kui on, 
siis milline peaks olema selliste alandamiste ulatus. Arvatakse, et need hinnalaed peaksid jätkuvalt langema, et kajastad a eeldatud kulude vähenemist. Kokkuvõttes leitakse, et kõige 
tõhusam lähenemisviis on kehtestada liuggraaf iku süsteem, millega jätkatakse kehtivas 
määruses sätestatud lineaarset langust jaemüügi tasandil, võim aldades seejuures suuremaid 
vähendamisi hulgimüügi tasandil, et ka jastada prognoositud kulude vähenemist. See 
lähenemisviis soodustab konkurentsi, kuna võimaldab suuremat paindlikkust.  
7. MAKSUSTAMISE
 SAMMUGA  SEOTUD  POLIITIKAVALIKUD 
Rändluskõnede maksustamise suhtes kohaldatavad  erinevad lähenemisviisid võivad takistada 
eurotariifi järjekindlat  kohaldamist, moonutades nii ühtse turu konkurentsitingi musi. Seetõttu 
oleks asjakohane, et määrusega ühtlustataks mobiiltelefonioperaatorite sellealaseid kohustusi.  
Kõnealuse küsimuse käsitlemise võimaluste hu lka kuuluvad poliitika muutmata jätmine, 
üleminek rangelt sekundipõhisele maksus tamisele, modifits eeritud sekundipõhine 
maksustamine ja hinnalagede kohandamine . Kokkuvõttes leitakse, et kõige tõhusam 
lähenemine on modifitseeritud sekundipõhine ma ksustamine, kuna see tähendab, et tarbijad 
peavad üldiselt maksma üksnes tarbitud aja ees t, kuid operaatoritel on samas võimalus katta 
mõistlikud kõne ühendamise kulud ja olla pa kkumiste diferentseerimisel paindlikud, 
kasutades kõne alustamisel maksimaalselt 30-sekundilist maksustamise intervalli. 
Sissetulevaid kõnesid ja hulgimüügi kõnesid tule ks maksustada range sekundipõhise arvestuse 
alusel.  
8. SMS IGA SEOTUD  POLIITIKAVALIKUD 
Sarnaselt kõnede rändlusega uur itakse SMSi rändluse turul ki ndlaks tehtud probleemide puhul 
mitmesuguseid võimalusi nende käsitlemiseks. Vahe riigisiseste SMSi hindade ja SMSi 
rändlusteenuse hindade vahel püsib aga põhjendamatult suur. Hoolimata Euroopa Komisjoni 
ja riikide reguleeriv ate asutuste viimase aja tungivatest ül eskutsetest hindu oluliselt alandada, 
on turg suhteliselt vähe muutunud.  
 
ET 6   ET SMSi rändlusteenustega seotud läbipaistvuse meetmeid peetakse määravaks. Sellegipoolest 
arvatakse, et läbipaistvuse meetmetest üksi nende probleemide käsitlemiseks ei piisa.  
Üksnes hulgimüügi tasandi reguleerimine eeld aks, et turujõududest piisab, et tagada 
hulgihindade alandamise märkimisväärne ed asikandumine jaemüügi tasandile suhteliselt 
lühikese aja jooksul. Hulgimüügi reguleerimata  jätmisega kaasneks omakorda hinnakruvi 
efekti tekkimise risk väiksemate operaatorite jaoks, kuna hulgitasud võivad olla suhteliselt 
kõrged, samas kui nende jaemüügihinnad on piiratud.  
Kõnede osas leitakse, et läbipaistvuse m eetmete kasutamine koos jae- ja hulgimüügi 
reguleerimisega tagab tõhusa tulemuse. Seda seisukohta toetab ERG, kes usub, et vastuvõtva 
operaatori kulud ei õigusta SMSi hulgihindu.  
Kokkuvõttes leiavad komisjoni talitused, et määr ust tuleks muuta, et  lisada regulatiivsed 
meetmed hulgi- ja jaemüügi tasandil, samuti läbipaistvus SMSi rändlusteenuste osas. 
Muudetud määrus jõustuks 1. juulil 2009 ja ke htiks neli aastat, kuni 30. juunini 2013.  
Mõjuhinnangus uuritakse SMSi rändlusteenuste hulgi- ja jaehindade reguleerimise kolme 
võimalust. Esimese neist pakkus välja Taani regu leeriv asutus ning s ee on kulupõhine mudel. 
Teised ettepanekud on pärit ERG-lt. Taani reguleeriva as utuse mudel pakub hinnalaeks 
jaemüügi tasandil 3,48 senti ja hulgimüügi tasa ndil 0,8 senti. ERG esimene variant näeb 
hinnalaeks jaemüügi tasandil ette 15 senti ja hulgimüügi tasandil 8 senti. ERG teine variant 
näeb hinnalaeks jaemüügi tasandil ette 11 sen ti ja hulgimüügi tasandil 4 senti. Kuigi Taani 
reguleeriva asutuse lähenemisviisil on palju plusse , leitakse, et see teki taks hinnalaed, mis on 
enamikus liikmesriikides praktilise ks rakendamiseks liiga agressiivsed. 
Hulgimüügi tasandil eelistatakse ERG esimesele variandile teist, kuna  see tagab hulgimüügi 
tegelike kulude parema kajastamise, pakkude s seejuures suuremat paindlikkust kui Taani 
reguleeriva asutuse ettepanekus  kirjeldatud lähenemisviis. Jaemüügi tasandil on tarbija 
seisukohast selgelt eelistata vam ERG teine ettepanek.  
9. ANDMESIDE  RÄNDLUSEGA  SEOTUD  POLIITIKAVALIKUD 
Riigisiseste andmesideteenuste hindade ja andm eside rändlusteenuste hindade püsiv erinevus, 
millele lisanduvad erinevused liikmesriikide va hel, võib põhjustada tarbijatele arvešokki. 
Põhiprobleem on endiselt läbipaistvuse puudumin e ja pole kaugeltki kindel, et mõningate 
operaatorite viimase aja pingutused kõnealuse t eenuse läbipaistvust pa randada tagavad, et 
arvešoki probleemile tehakse lõpp kõikides l iikmesriikides. Seega leitakse, et poliitika 
muutmata jätmise variant ei ole teostatav, kuigi regulatiivsesse sekkumisse tuleb suhtuda 
ettevaatlikult.  
Kokkuvõttes ollakse seisukohal, et läbipaistvusprobleemide lahendamiseks tuleb nõuda 
eeskätt kahte meedet: põhilise hinnateabe pakkumine on tarbija jaoks kõige olulisem ja see tuleks välja pakkuda regulatiivse meetmena. Samuti oleks väga tõhus vahend arvešoki 
probleemi lahendamiseks võimaldada tarbijal valid a piirmäärad ning seetõt tu tuleks ka selle 
kohta ettepanek teha.  
Käesolevas mõjuhinnangus on hoolikalt analüüsit ud ka reguleerimise võimalust jae- ja 
hulgimüügi tasandil. Kõrged hulgitasud (eriti mitte-eelistatud võrkudes) koos 
võrgukasutamise juhtimise raskustega andmeside rändluse puhul moonutavad 
konkurentsitingimusi ja põhjustavad operaator itele hulgimüügi kulude etteaimamatust. 
 
ET 7   ET Hulgitasu ülempiir kõrvaldaks ülemääras ed tasud, jättes ülejäänud hulgimüügituru 
konkurentsi hooleks. Selline hinnalagi peab olem a piisavalt madal, et lahendada arvešoki 
probleem, kuid peab samas ületama praeguseid turupakkumisi piisaval määral, et vältida 
konkurentsijõudude häirimist.  
Sellest lähtudes leitakse, et hulgimüügi re guleerimine (koos läbipaistvuse meetmetega) on 
vajalik. Reguleerimise periood on kooskõlas kõned e ja SMSi omaga, st kuni 30. juunini 2013.  
Leitakse, et jaemüügihindade regulee rimist ei tuleks ette näha, võttes arvesse potentsiaalsetest 
asendusteenustest turul tõenäolise lt tekkivat konkurentsisurvet.  
10. H INDAMINE JA JÄRELEVALVE  
Mobiilside rändlusteenuse määruse laiendamist jälgivad jätkuvalt väga täpselt nii riikide 
reguleerivad asutused kui ka ko misjon. Komisjoni talitused leiava d, et sarnases ulatuses ja 
sarnase sagedusega andmete kogumist tuleks teha ka kehtivusaja pakutud pikendamise 
jooksul. Riikide reguleerivat el asutustel palutakse koguda  andmeid kõnede, SMSi ja 
andmeside rändlusteenuste jae- ja hulgim üügi kohta iga kuue kuu järel. Rändlusteenuse 
määruse tõhususe, tulemuslikkuse ja asjakohasuse hindamine tehakse kolmeaastase kehtivusaja lõpus läbivaatamise raames.