Ettepanek Nõukogu otsus kirjavahetuse vormis kokkuleppe sõlmimise kohta, et kohaldada ajutiselt Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelist kalandusalast partnerluslepingut, milles käsitletakse kalastamist Mauritaania kalastusvööndis, ja protokolli, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. augustist 2006 kuni 31. juulini 2008 /* KOM/2006/0505 lõplik */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 18.9.2006 KOM(2006)505 lõplik Ettepanek NÕUKOGU OTSUS kirjavahetuse vormis kokkuleppe sõlmimise kohta, et kohaldada ajutiselt Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelist kalandusalast partnerluslepingut, milles käsitletakse kalastamist Mauritaania kalastusvööndis, ja protokolli, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. augustist 2006 kuni 31. juulini 2008 (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI Ühendus ja Mauritaania Islamivabariik on pidanud läbirääkimisi ja parafeerinud 21. juulil 2006 kalandusalase partnerluslepingu. Partnerlusleping sõlmiti kestusega kuueks aastaks alates selle jõustumisest ja see on pikendatav. Partnerluslepinguga kaasneb protokoll ja selle lisa, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus. Protokoll ja selle lisa on sõlmitud kaheks aastaks, kehtivust võib pikendada vaikimisi kaks korda sama pika ajavahemiku võrra, ehk kokku kuueks aastaks, alates 1. augustist 2006. Kuni uue lepingu jõustumiseni jõustuvad käesolev protokoll ja selle lisa kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Neid kohaldatakse alates 1. augustist 2006. Uue partnerluslepingu peamine eesmärk on tugevdada Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelist koostööd, et seada sisse partnerlussuhted mõlema lepinguosalise huvides oleva jätkusuutliku kalanduspoliitika arendamiseks ning Mauritaania kalastusvööndi kalavarude mõistlikuks kasutamiseks. Läbirääkimiste jaoks oma positsiooni väljatöötamisel tugines komisjon muu hulgas sõltumatute ekspertide poolt läbi viidud eel- ja järelhindamise tulemustele. Lepinguosalised peavad vastastikust huvi pakkuvatel kalandusvaldkonna teemadel poliitilist dialoogi. Partnerluslepingu puhul võimaldavad Mauritaania kalanduspoliitika praegused prioriteedid määrata kindlaks lepinguosaliste ühise lepinguga püstitatavad eesmärgid ning koostada iga-aastased ja mitmeaastased kavad, selleks et tagada valdkonna jätkusuutlik ja vastutustundlik haldus. Partnerluslepinguga nähakse samuti ette majandus-, teadus- ja tehnikaalase koostöö soodustamine kalandus- ja sellega seotud valdkondades. Rahalise toetuse suurus on 86 000 000 eurot aastas kalapüügivõimaluste eest üheteistkümnes püügikategoorias. Sellest rahalisest toetusest antakse 11 000 000 eurot aastas rahalist abi riigi kalanduspoliitika rakendamiseks, sealhulgas 1 000 000 eurot aastas toetuseks Arguin’i panga rahvuspargile. Lepingus on sätestatud kalapüügivõimalused vastavalt üheteistkümnele kategooriale. Tingimused igaks litsentseerimisperioodiks on järgmised: - vähilaadsed (välja arvatud langustid): maksimaalne lubatud püügikoormus 9440 (GT); - traalerid ja põhjaõngejadaga kalapüügilaevad senegali merluusi püüdmiseks: maksimaalne lubatud püügikoormus 3600 GT; - põhjalähedane püük – muud laevad peale traalerite, mis püüavad muid liike peale senegali merluusi: maksimaalne lubatud püügikoormus 2324 GT; - põhjatraalerid, mis püüavad muid põhjalähedasi liike peale senegali merluusi, peajalgseid ja vähilaadseid: maksimaalne lubatud püügikoormus 750 GT; - peajalgsed: maksimaalne lubatud püügikoormus 18 600 GT, 43 litsentsi; - langustid ja krabid: maksimaalne lubatud püügikoormus 300 GT mõlemas kategoorias; - tuunipüük: maksimaalselt 36 litsentsi seineritele ja 31 litsentsi ritvõngedega ja triivõngejadaga laevadele kokku; - pelaagilised väikeliigid (pelaagilised külmutustraalerid): maksimaalselt 22 litsentsi; - pelaagilised väikeliigid (mitte külmutuslaevad): maksimaalne lubatud püügikoormus 15 000 GT. Laevaomanike tasud on kindlaks määratud iga kategooria kohta. Otse Mauritaaniale makstav laevaomanike tasude kogusumma on hinnanguliselt 22 000 000 eurot aastas. Komisjon teeb sellest lähtuvalt nõukogule ettepaneku võtta oma otsusega vastu kirjavahetuse vormis kokkulepe, millega kohaldatakse ajutiselt partnerluslepingut ja protokolli kuni nende lõpliku jõustumiseni. Nõukogu määruse ettepanek uue lepingu sõlmimiseks annab aluse eraldi menetlusele. Ettepanek NÕUKOGU OTSUS kirjavahetuse vormis kokkuleppe sõlmimise kohta, et kohaldada ajutiselt Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelist kalandusalast partnerluslepingut, milles käsitletakse kalastamist Mauritaania kalastusvööndis, ja protokolli, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. augustist 2006 kuni 31. juulini 2008 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 300 teist lõiget koostoimes artikliga 37, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ning arvestades järgmist: (1) Ühendus ja Mauritaania Islamivabariik on pidanud läbirääkimisi ja parafeerinud kalandusalase partnerluslepingu, mis võimaldab ühenduse kaluritel püüda kala Mauritaania Islamivabariigi suveräänsete õiguste alla kuuluvates vetes. (2) Nimetatud lepingu heakskiitmine on ühenduse huvides. (3) Tuleks tagada kalastustegevuse jätkumine pärast eelmise lepingu ja protokolli[1] kehtivuse lõpukuupäeva kuni kuupäevani, mil jõustuvad leping ja protokoll, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja lepingus sätestatud rahaline toetus. (4) Tuleks määrata kindlaks kalapüügivõimaluste jagunemine liikmesriikide vahel, ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Ühenduse nimel kiidetakse heaks kirjavahetuse vormis kokkulepe kohaldada ajutiselt Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelist kalandusalast partnerluslepingut, milles käsitletakse kalastamist Mauritaania kalastusvööndis, ja protokolli, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. augustist 2006 kuni 31. juulini 2008. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates 1. augustist 2006. Artikkel 3 1. Lepingu protokollis kindlaksmääratud kalapüügivõimalused jagunevad liikmesriikide vahel järgmiselt: Kalapüügiliik | GT või maksimaalne litsentside arv litsentseerimisperioodi kohta | Liikmesriik | GT, litsentside arv või aastane püügi ülemmäär liikmesriigi kohta | 1. liik: vähilaadsete (v. a langustid ja krabid) püüdmiseks ettenähtud kalalaevad | 9 440 GT | Hispaania | 7183 GT | Itaalia | 1371 GT | Portugal | 886 GT | 2. liik: senegali merluusi traalerid ja põhjaõngejada kasutavad laevad | 3 600 GT | Hispaania | 3600 GT | 3. liik: põhjalähedaste kalade (v.a senegali merluus) püügiks ettenähtud laevad, mis kasutavad muid püügivahendeid kui traalnoot | 2 324 GT | Hispaania | 1500 GT | Ühendkuningriik | 800 GT | Malta | 24 GT | 4. liik: pelaagiliste traalnootadega külmutustraalerid põhjalähedaste kalade püügiks | 750 GT | Kreeka | 750 GT | 5. liik: peajalgsed | 18 600 GT 43 litsentsi | Hispaania | 39 litsentsi | Itaalia | 4 litsentsi | 6. liik: langustid | 300 GT | Portugal | 300 GT | 7. liik: tuunikülmutusseinerid | 36 litsentsi | Hispaania | 15 litsentsi | Prantsusmaa | 20 litsentsi | Malta | 1 litsents | 8. liik: tuunipüügi ritvõngelaevad ja triivõngejadaga kalalaevad | 31 litsentsi | Hispaania | 23 litsentsi | Prantsusmaa | 5 litsentsi | Portugal | 3 litsentsi | 9. liik: pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraalerid | 22 litsentsi, ülemmääraga 440 000 tonni | Madalmaad | 194000 tonni | Leedu | 128000 tonni | Läti | 77000 tonni | Saksamaa | 15000 tonni | Ühendkuningriik | 8000 tonni | Portugal | 6000 tonni | Prantsusmaa | 6000 tonni | Poola | 6000 tonni | 10. liik: krabipüük | 300 GT | Hispaania | 300 GT | 11. liik: värske pelaagilise püügi laevad | aastane keskmine 15 000 GT kuus | 2. Vastavalt protokolli sätetele võib 11. liigi (värske pelaagilise püügi laevad) kasutamata püügivõimalusi kasutada 9. liigi (pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraalerid) puhul kuni 25 litsentsi ulatuses kuus. 3. 9. liigi puhul (pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraalerid), juhul kui litsentsitaotlused ületavad võrdlusperioodiks lubatud maksimaalse arvu, edastab komisjon eelistatult nende laevade taotlused, mis on asjaomasele litsentsitaotlusele eelnenud kuue kuu jooksul litsentse kõige rohkem kasutanud. 4. 11. liigi puhul (värske pelaagilise püügi laevad) edastab komisjon litsentsitaotlused pärast aastase püügikava kättesaamist, kus on täpsustatud taotlused laevade kaupa (täpsustades iga tegevuskuu ja aasta kõigi kuude kohta ettenähtud GT arvu), mis tuleb esitada komisjonile hiljemalt eelneva aasta 1. detsembriks. Kui keskmine aastane taotlus ületab 15 000 GT kuus, eraldatakse litsentsid vastavalt eespool esitatud taotluste ja püügikavade tabelile. 5. Kui loetletud liikmesriikide püügilitsentside taotlused ei ammenda protokolliga määratud kalapüügivõimalusi, võib komisjon võtta arvesse mis tahes teise liikmesriigi litsentsitaotlusi. Artikkel 4 Liikmesriigid, kelle laevad kalastavad käesoleva lepingu alusel, teevad komisjonile teatavaks kõikide Mauritaania kalastusvööndis püütud kalaliikide kogused komisjoni 14. märtsi 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 500/2001 (millega sätestatakse ühenduse kalalaevade poolt kolmandate riikide vetes ja avamerel püütud saagi seiret käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad)[2] ettenähtud korras. Artikkel 5 Nõukogu eesistujal on õigus määrata isikud, kes on volitatud kokkuleppele alla kirjutama, et see ühenduse jaoks alates hiljem kindlaks määratavast kuupäevast siduvaks muuta. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja Lisa Kirjavahetuse vormis kokkulepe kohaldada ajutiselt Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelist kalandusalast partnerluslepingut, milles käsitletakse kalastamist Mauritaania kalastusvööndis, ja protokolli, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. augustist 2006 kuni 31. juulini 2008 A. Mauritaania Islamivabariigi valitsuse kiri: Lugupeetud härra Mul on hea meel, et Mauritaania ja Islamivabariigi ja Euroopa Ühenduse läbirääkijad on jõudnud kokkuleppele Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu ning protokolli, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, ja selle lisade osas. Nende läbirääkimiste tulemus, eelmise koostöökokkuleppe positiivne areng, tugevdab meie suhteid kalanduse valdkonnas ja loob tõelise partnerluse jätkusuutliku ja vastutustundliku kalanduspoliitika arendamiseks Mauritaania vetes ning aitab kaasa ühenduse ettevõtjate paremale majanduslikule integratsioonile Mauritaania kalandussektoriga. Teen ettepaneku algatada samaaegselt menetluse lepingu, protokolli ja selle lisade teksti heakskiitmiseks ning ratifitseerimiseks vastavalt Mauritaania Islamivabariigis ja Euroopa Ühenduses kehtivatele nende dokumentide jõustamiseks vajalikele menetlustele. Et mitte katkestada ühenduse laevade kalastustegevust Mauritaania vetes ja viidates 21. juulil 2006 parafeeritud lepingule, mis käsitleb kalastamist Mauritaania kalastusvööndis, ja 21. juulil 2006 parafeeritud protokollile, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. augustist 2006 kuni 31. juulini 2008, on mul au Teile teatada, et Mauritaania Islamivabariigi valitsus on valmis kohaldama kõnealust lepingut ja protokolli ajutiselt alates 1. augustist 2006 kuni nende jõustumiseni vastavalt lepingu artiklile 17, tingimusel, et Euroopa Ühendus on valmis tegema sama. Euroopa Ühendus teeb kõik, et kiirendada maksimaalselt oma menetlusi lepingu, protokolli ja selle lisade vastuvõtmiseks, et oleks võimalik teostada protokolli artiklis 2 sätestatud rahalise toetuse esimene osamakse võimalikult kiiresti ja igal juhul enne 31. detsembrit 2006. Oleksin tänulik, kui Te kinnitaksite, et Euroopa Ühendus nõustub kõnealuse ajutise kohaldamisega. Lugupeetud härra, võtke vastu minu sügavaim lugupidamine. Mauritaania Islamivabariigi valitsuse nimel B. Euroopa Ühenduse kiri Lugupeetud härra Mul on au teatada, et sain kätte Teie tänase kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine: „Lugupeetud härra Mul on hea meel, et Mauritaania ja Islamivabariigi ja Euroopa Ühenduse läbirääkijad on jõudnud kokkuleppele Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu ning protokolli, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, ja selle lisade osas. Nende läbirääkimiste tulemus, eelmise koostöökokkuleppe positiivne areng, tugevdab meie suhteid kalanduse valdkonnas ja loob tõelise partnerluse jätkusuutliku ja vastutustundliku kalanduspoliitika arendamiseks Mauritaania vetes ning aitab kaasa ühenduse ettevõtjate paremale majanduslikule integratsioonile Mauritaania kalandussektoriga. Teen ettepaneku algatada samaaegselt menetluse lepingu, protokolli ja selle lisade teksti heakskiitmiseks ning ratifitseerimiseks vastavalt Mauritaania Islamivabariigis ja Euroopa Ühenduses kehtivatele nende dokumentide jõustamiseks vajalikele menetlustele. Et mitte katkestada ühenduse laevade kalastustegevust Mauritaania vetes ja viidates 21. juulil 2006 parafeeritud lepingule, mis käsitleb kalastamist Mauritaania kalastusvööndis, ja 21. juulil 2006 parafeeritud protokollile, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. augustist 2006 kuni 31. juulini 2008, on mul au Teile teatada, et Mauritaania Islamivabariigi valitsus on valmis kohaldama kõnealust lepingut ja protokolli ajutiselt alates 1. augustist 2006 kuni nende jõustumiseni vastavalt lepingu artiklile 17, tingimusel, et Euroopa Ühendus on valmis tegema sama. Euroopa Ühendus teeb kõik, et kiirendada maksimaalselt oma menetlusi lepingu, protokolli ja selle lisade vastuvõtmiseks, et oleks võimalik teostada protokolli artiklis 2 sätestatud rahalise toetuse esimene osamakse võimalikult kiiresti ja igal juhul enne 31. detsembrit 2006. Oleksin tänulik, kui Te kinnitaksite, et Euroopa Ühendus nõustub kõnealuse ajutise kohaldamisega. Lugupeetud härra, võtke vastu minu sügavaim lugupidamine. Mauritaania Islamivabariigi valitsuse nimel” Mul on au Teile kinnitada, et Euroopa Ühendus nõustub kõnealuse ajutise kohaldamisega. Lugupeetud härra, võtke vastu minu sügavaim lugupidamine. Euroopa Liidu Nõukogu nimel Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vaheline kalandusalanePARTNERLUSLEPING EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi „ühendus”, ja MAURITAANIA ISLAMIVABARIIK, edaspidi „Mauritaania”, edaspidi „lepinguosalised”, VÕTTES ARVESSE ühenduse ja Mauritaania vahelist tihedat koostööd, eriti Cotonou lepingu raames, millega kehtestatakse tihe koostöö ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Mauritaania vahel, samuti nende ühist soovi koostööd tõhustada, MEENUTADES, et ühendus ja Mauritaania on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsiooniga ühinenud riigid ning Mauritaania on kõnealuse konventsiooni kohaselt kehtestanud oma rannikust kuni 200 meremiili kaugusele ulatuva majandusvööndi, milles ta kasutab oma suveräänseid õigusi kõnealuse vööndi varude uurimisel, kaitsmisel ja majandamisel, OLLES OTSUSTANUD teha, eelkõige 1995. aasta FAO konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis kehtestatud põhimõtete alusel, vastutustundliku kalapüügi edendamiseks vastastikku kasulikku koostööd, et tagada mere elusressursside pikaajaline kaitse ja jätkusuutlik kasutamine, eriti kogu kalandustegevust hõlmava kontrollikorra tugevdamise kaudu varude suurendamise ja kaitsmise meetmete tõhususe kindlustamiseks ning merekeskkonna kaitsmiseks, OLLES VEENDUNUD, et teadus- ja tehnikaalane tihe koostöö kalandussektoris tingimustel, mis kindlustavad kalavarude kaitse ja ratsionaalse kasutamise, edendab vastavate majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkide saavutamist kõnealuses sektoris, OLLES VEENDUNUD, et koostöö peab toimuma üksteist täiendavate ühiste või ühepoolsete algatuste ja meetmete kaudu, mis tagavad poliitiliste otsuste kooskõla ja jõupingutuste koostoime, OLLES OTSUSTANUD toetada Mauritaania kalanduspoliitika raames partnerluse arengut, et leida selle poliitika tulemuslikuks elluviimiseks ning turuosaliste ja kodanikuühiskonna kaasamiseks kõige sobivamad vahendid, SOOVIDES kehtestada tingimused, mis reguleerivad ühenduse laevade kalastustegevust Mauritaania kalastusvööndis ja ühenduse toetust vastutustundliku kalapüügi arendamisele nimetatud kalastusvööndis, MÕISTES merekalapüügisektori ja sellega seotud ettevõtete rolli Mauritaania ja ühenduse eri piirkondade majanduslikus ja sotsiaalses arengus, OLLES OTSUSTANUD mõlema lepinguosalise äriühinguid kaasavate investeeringute tegemise ja arendamise teel teha tihedamat majanduskoostööd kalanduse alal ja sellega seotud tegevusvaldkondades, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 – Lepingu ese Käesoleva lepinguga kehtestatakse põhimõtted, eeskirjad ja menetlused, millega reguleeritakse: - kalandussektoris tehtavat majanduslikku, rahanduslikku, teaduslikku ja tehnilist koostööd, mille eesmärk on Mauritaania kalastusvööndis vastutustundliku kalapüügi rakendamine, et tagada kalavarude kaitse ja säästev kasutamine, ning Mauritaania kalandussektori arendamine; - ühenduse kalalaevade Mauritaania kalastusvööndisse pääsemise tingimusi; - Mauritaania kalastusvööndis toimuva kalapüügi kontrolli korraldust, mille eesmärk on tagada kehtestatud tingimuste täitmine, kalavarude kaitse ja majandamise meetmete tõhusus ning võitlus ebaseadusliku, deklareerimata ja reguleerimata kalapüügi vastu; - äriühingute koostööd kalandussektoris ja sellega seotud tegevusvaldkondades tehtava vastastikust huvi pakkuva majandustegevuse arendamisel; - Mauritaania kalastusvööndis väljapüütud koguste maha- ja ümberlaadimise tingimusi; - tingimusi meremeeste töölevõtmiseks käesoleva lepingu kohaselt Mauritaania kalastusvööndis tegutsevate ühenduse laevade pardale. Artikkel 2 – Mõisted Käesolevas lepingus, protokollis ning lisades kasutatakse järgmisi mõisteid: a) Mauritaania kalastusvööndid – veed, mis kuuluvad Mauritaania Islamivabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla. Käesolevas lepingus sätestatud ühenduse laevad kalastavad vaid tsoonides, kus kalastamine on Mauritaania õigusaktide kohaselt lubatud; b) ministeerium – Mauritaania kalandus- ja mereministeerium; c) ühenduse ametiasutused – Euroopa Komisjon; d) ühenduse laev – ühenduse liikmesriigi lipu all sõitev ja ühenduses registreeritud kalalaev; e) ühiskomitee – ühenduse ja Mauritaania esindajatest koosnev komitee, mille ülesandeid kirjeldatakse käesoleva lepingu artiklis 10; f) järelevalveamet – merekalapüügi järelevalve ja kontrolli delegatsioon (DSPCM); g) delegatsioon – Euroopa Komisjoni delegatsioon Mauritaanias; h) meremehed – kogu meeskonda kuuluv laevapersonal ametist sõltumata (ohvitserid, tehnikud, töödejuhatajad, madrused). Artikkel 3 – Käesoleva lepingu põhimõtted ja eesmärgid 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Mauritaania kalastusvööndis vastutustundlikku kalapüüki neis kalastusvööndites kalastavate eri kalalaevastike võrdse kohtlemise põhimõtte alusel. 2. Lepinguosalised kohustuvad järgima dialoogi ja eelneva konsulteerimise põhimõtteid, eriti ühelt poolt kalanduspoliitika ja teiselt poolt Mauritaania kalandusele mõju avaldada võivate ühenduse meetmete rakendamisel. 3. Lepinguosalised kohustuvad tagama, et käesolevat lepingut rakendatakse kooskõlas majandus- ja sotsiaalvaldkonna hea valitsemistava põhimõtetega. 4. Lepinguosalised teevad koostööd ka käesoleva lepingu põhjal ellu viidud meetmete, programmide ja tegevuste eel-, vahe- ja järelhindamisel. 5. Ühenduse laevadel töötavate Mauritaania meremeeste tööd reguleerib Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsioon, mida kohaldatakse asjaomaste lepingute ja üldiste töötamistingimuste suhtes. Eelkõige on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega. Artikkel 4 – Teaduskoostöö 1. Käesoleva lepingu kehtivusajal teevad ühendus ja Mauritaania kootööd Mauritaania kalastusvööndi varude seisundi jälgimiseks. Selleks luuakse ühine sõltumatu teaduskomitee, mis võiks lepinguosaliste kutsel olla avatud kolmandate riikide teadlastele. Vähemalt kord aastas koguneva ühise teaduskomitee toimimise tingimused määratakse vastastikusel kokkuleppel kindlaks enne käesoleva lepingu jõustumist. 2. Ühise teaduskomitee töö tulemuste ja parimate kättesaadavate teaduslike soovituste alusel peavad lepinguosalised artiklis 10 nimetatud ühiskomitees nõu ning võtavad vajaduse korral ja vastastikusel kokkuleppel meetmeid kalavarude säästva majandamise tagamiseks. 3. Lepinguosalised kohustuvad pidama teineteisega nõu kas vahetult või asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu, et korraldada elusressursside majandamist ja kaitset ning teha asjakohast teaduskoostööd. Artikkel 5 – Ühenduse laevade juurdepääs Mauritaania kalastusvööndis asuvatele kalapüügipiirkondadele 1. Käesoleva lepinguga reguleeritav kalastustegevus toimub vastavalt Mauritaanias kehtivatele õigusaktidele. Ministeerium teatab ühendusele kõigist kõnealuste õigusaktide muudatustest. Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, peavad ühenduse laevad neid õigusnormide muudatusi järgima pärast ühe kuu möödumist muudatusest teatamisest. 2. Mauritaania kohustub andma ühenduse laevadele oma kalastusvööndis püügiloa kooskõlas käesoleva lepinguga ning selle protokolli ja lisadega. 3. Mauritaania kannab hoolt protokolli kalapüügi kontrolli käsitlevate sätete tõhusa kohaldamise eest. Ühenduse laevad teevad kontrolli eest vastutavate Mauritaania pädevate asutustega koostööd. 4. Ühendus kohustub võtma kõik asjakohased meetmed, tagamaks, et tema laevad täidavad käesolevat lepingut ning Mauritaania jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes kalapüüki reguleerivaid õigusnorme vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonile. Artikkel 6 – Kalapüügi tingimused 1. Ühenduse laevad võivad Mauritaania kalastusvööndis kalastada vaid juhul, kui neil on käesoleva lepingu kohaselt väljastatud püügilitsents. Ühenduse laevade kalastustegevus sõltub ühenduse pädevate asutuste taotlusel Mauritaania pädevate asutuste poolt väljaantud litsentsi omamisest. Litsentside väljaandmise ning tasude ja teadusvaatlejate kuludega seotud osamaksete maksmise kord ning muud ühenduse laevade Mauritaania vetes toimuva kalapüügi tingimused on sätestatud lisades. 2. Kehtivas protokollis käsitlemata kalapüügiliikide ning katsepüügi jaoks võib ühenduse laevadele litsentse anda ministeerium. Selliste litsentside andmine sõltub siiski lepinguosaliste positiivsest arvamusest. 3. Käesoleva lepingu protokolliga määratakse kindlaks kalapüügivõimalused, mis Mauritaania eraldab ühenduse laevadele Mauritaania kalastusvööndis, ning käesoleva lepingu artiklis 7 osutatud rahaline toetus. 4. Lepinguosalised tagavad kõnealuse korra ja tingimuste nõuetekohase täitmise pädevate asutuste vahelise asjakohase halduskoostöö kaudu. Artikkel 7 – Rahaline toetus 1. Ühendus annab Mauritaaniale rahalist toetust vastavalt protokollis ja lisades sätestatud tingimustele. Rahaline toetus koosneb kahest omavahel seotud osast: a) rahaline hüvitis seoses ühenduse laevade juurdepääsuga Mauritaania kalastusvööndile, piiramata ühenduse laevade kohustusi seoses litsentsitasudega; b) ühenduse rahaline toetus vastutustundlikul kalapüügil ja kalavarude säästval kasutamisel põhineva riikliku kalanduspoliitika rakendamiseks Mauritaania vetes. 2. Lõike 1 punktis b osutatud rahalise toetuse osa määratakse kindlaks lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel ja kooskõlas protokolli sätetega, pidades silmas ühiselt määratud eesmärke, mida tahetakse Mauritaania kalanduspoliitika raames saavutada. 3. Ühenduse antavat rahalist toetust makstakse igal aastal kooskõlas protokolliga ning vastavalt käesoleva lepingu ja selle protokolli sätetele toetuse summa võimaliku muutumise kohta seoses järgmiste asjaoludega: a) erakorralised asjaolud; b) ühenduse laevadele lubatud kalapüügivõimaluste vähendamine lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel asjaomaste varude majandamise huvides, kui seda peetakse parimate olemasolevate teadusnõuannete põhjal varude säilimise ja säästva kasutamise seisukohalt vajalikuks; c) ühenduse laevadele lubatud kalapüügivõimaluste suurendamine lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel, kui kalavarude olukord seda parimate olemasolevate teadusnõuannete põhjal võimaldab; d) käesoleva lepingu lõpetamine vastavalt artiklile 15; e) käesoleva lepingu kohaldamise peatamine vastavalt artiklile 15 või protokollile. Artikkel 8 – Ettevõtjatevahelise koostöö edendamine 1. Lepinguosalised soodustavad majandus-, teadus- ja tehnikakoostööd kalandussektoris ja sellega seotud sektorites. Nad peavad kõnealuse eesmärgi saavutamiseks võetavate eri meetmete kooskõlastamiseks üksteisega nõu. 2. Lepinguosalised soodustavad kalapüügivõtete ja -vahendite, kalakaitseviiside ja kalatoodete töötlemise alast teabevahetust. 3. Lepinguosalised püüavad luua soodsaid tingimusi lepinguosaliste ettevõtete vaheliste suhete edendamiseks tehnika-, majandus- ja kaubandusvaldkondades, toetades ettevõtluse ja investeerimise arengut soodustava keskkonna loomist. 4. Eriti soodustavad lepinguosalised Mauritaania ja ühenduse õigusnorme arvestades lepinguosalistele vastastikust huvi pakkuvate investeeringute edendamist. Artikkel 9 – Halduskoostöö Lepinguosalised, soovides kindlustada kalavarude majandamise ja kaitsmise meetmete tõhusust: - arendavad halduskoostööd tagamaks, et nende laevad peavad vastastikku kinni käesoleva lepingu sätetest ning Mauritaania merekalapüüki käsitlevatest õigusnormidest; - teevad koostööd ebaseadusliku kalapüügi tõkestamiseks ning selle vastu võitlemiseks eelkõige teabevahetuse ning tiheda halduskoostöö kaudu. Artikkel 10 – Ühiskomitee 1. Lepinguosalistest koosneva ühiskomitee ülesandeks on käesoleva lepingu kohaldamise kontrollimine. Ühiskomitee täidab ka järgmisi ülesandeid: a) jälgib lepingu täitmist, tõlgendamist ja kohaldamise toimimist ning vaidluste lahendamist; b) tagab järelevalve ja hindamise seoses partnerluslepingu panusega Mauritaania kalanduspoliitika teostamisse; c) tegutseb vahendajana kalanduse valdkonnas vastastikust huvi pakkuvates küsimustes; d) tegutseb käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina; e) vajaduse korral vaatab läbi kalapüügivõimaluste taseme ja sellest tulenevalt rahalise toetuse suuruse; f) täidab mis tahes muid ülesandeid, mida lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel talle annavad, sealhulgas ebaseadusliku kalapüügi vastase võitluse ja halduskoostöö valdkonnas; g) määrab kindlaks käesoleva lepingu artiklis 9 sätestatud halduskoostöö praktilise korra; h) jälgib ja hindab käesoleva lepingu artiklis 8 osutatud ettevõtjatevahelist koostööd ja pakub vajadusel välja viise ja võimalusi selle edendamiseks. 2. Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi ühenduses ja Mauritaanias ning kohtumise eesistujaks on kohtumist korraldav lepinguosaline. Kummagi lepinguosalise taotlusel peab komitee erikoosolekuid. Artikkel 11 – Reguleerimisala Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, selles asutamislepingus sätestatud tingimustel ning teiselt poolt Mauritaania territooriumi ja tema jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete suhtes. Artikkel 12 – Lepingu kestus Käesolevat lepingut kohaldatakse kuue aasta jooksul alates selle jõustumiskuupäevast; seejärel võib seda pikendada samuti kuue aasta kaupa, kui lepingut ei lõpetata kooskõlas artikliga 14. Artikkel 13 – Vaidluste lahendamine Lepinguosalised peavad käesoleva lepingu tõlgendamist ja kohaldamist käsitlevate vaidluste korral omavahel nõu. Artikkel 14 – Lepingu lõpetamine 1. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada tõsiste asjaolude korral, nagu asjaomaste varude vähenemine, ühenduse laevadele antud kalapüügivõimaluste väiksema kasutamise kindlakstegemine või suutmatus täita lepinguosaliste võetud kohustusi seoses ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügi ennetamisega. 2. Kui leping lõpetatakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud põhjustel, teatab asjaomane lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest leping lõpetada vähemalt kuus kuud enne esialgse ajavahemiku või iga täiendava ajavahemiku möödumist. Kui leping lõpetatakse mõnel muul põhjusel peale käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud põhjuste, on etteteatamise tähtaeg üheksa kuud. 3. Eelmises lõikes osutatud teatise üleandmisega alustatakse lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone. 4. Artiklis 7 osutatud rahalist toetust vähendatakse lepingu lõpetamise aasta eest proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Artikkel 15 – Lepingu peatamine 1. Käesoleva lepingu kohaldamise võib peatada kummagi lepinguosalise algatusel lepingu sätete kohaldamise suhtes esineva tõsise eriarvamuse korral. Lepingu peatamiseks peab asjaomane lepinguosaline oma kavatsusest kirjalikult teatama vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva. Kõnealuse teatise saamisel alustavad lepinguosalised konsultatsioone eriarvamuste lahendamiseks vastastikusel kokkuleppel. 2. Artiklis 7 osutatud rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt peatamise kestusele, kui protokolli artikli 7 lõikest 4 ei tulene teisiti. Artikkel 16 – Protokoll ja lisad Protokoll, selle lisad ja liited on käesoleva lepingu lahutamatud osad. Artikkel 17 – Lõppsätted – Keel ja jõustumine Käesolev leping, mis on koostatud kahes eksemplaris araabia, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, saksa, slovaki, sloveeni, soome, rootsi, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed, jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selle vastuvõtmiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. PROTOKOLL, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus Artikkel 1 Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused 1. Kaheks aastaks alates 1. augustist 2006 lepingu artiklite 5 ja 6 kohaselt antavad kalapüügivõimalused on sätestatud käesolevale protokollile lisatud tabelis. Need võimalused on osa III lisas esitatud üldisest püügikoormusest, mille Mauritaania ametiasutused on kindlaks määranud kättesaadavate teaduslike soovituste põhjal ja mida perioodiliselt ajakohastatakse. 2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4 ja 5 kohaselt. 3. Vastavalt lepingu artiklile 6 võivad Euroopa Ühenduse liikmesriigi lipu all sõitvad laevad Mauritaania kalastusvööndis kala püüda vaid tingimusel, et neile on käesoleva protokolli alusel ja selle lisades esitatud tingimustel väljastatud püügilitsents. Artikkel 2 Rahaline toetus – makseviisid 1. Lepingu artiklis 7 ettenähtud rahaline toetus on 86 miljonit eurot aastas.[3] Sellest summast eraldab Mauritaania artiklis 1 osutatud ajavahemikul 11 miljonit eurot aastas lepingu artikli 7 lõikes 1b sätestatud rahaliseks toetuseks riigi kalanduspoliitika elluviimiseks, sealhulgas 1 miljon eurot aastas Arguin’i panga rahvuspargi toetuseks. 2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4, 5, 6, 7, 9, 10 ja 13 kohaselt. 3. Ühenduse rahaline toetus tasutakse esimesel aastal hiljemalt 31. detsembril 2006 ja järgmistel aastatel hiljemalt 1. augustil. 4. Rahaline toetus kantakse Mauritaania Keskpangas avatud Mauritaania Islamivabariigi riigikassa ( Trésor de la République islamique de Mauritanie ) arvele, mille andmed ministeerium teatab. 5. Käesoleva protokolli artikli 6 kohaselt otsustatakse selle toetuse ja Arguin’i panga rahvuspargi toetuse kasutamine Mauritaania finantsseaduse raames ja on seega Mauritaania ametiasutuste ainupädevuses. Artikkel 3 Teaduskoostöö 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Mauritaania kalastusvööndites vastutustundlikku kalapüüki säästva majandamise põhimõtte alusel. 2. Käesoleva protokolli kehtivusajal teevad ühenduse ja Mauritaania ametiasutused koostööd teatavate küsimuste uurimiseks, mis hõlmavad Mauritaania kalastusvööndite varude seisundi arengut; selleks tuleb vastavalt lepingu artikli 4 lõikele 1 korraldada vähemalt kord aastas ühise teaduskomitee nõupidamine. Kummagi lepinguosalise taotlusel ja käesoleva lepingu raames väljendatud vajaduste korral võib kokku kutsuda teisi kõnealuse teaduskomitee nõupidamisi. 3. Ühise teaduskomitee järelduste ja parimate kättesaadavate teaduslike soovituste alusel peavad lepinguosalised lepingu artiklis 10 osutatud ühiskomitees nõu ning võtavad vajaduse korral ja vastastikusel kokkuleppel meetmeid kalavarude säästva majandamise tagamiseks. 4. Ühise teaduskomitee volitused hõlmavad eelkõige järgmisi tegevusi: 1. koostada iga-aastane teadusaruanne käesoleva lepingu esemeks oleva kalapüügi kohta; 2. välja töötada iga-aastane programm, milles käsitletakse teaduslikke küsimusi kalavarude seisu ja ökosüsteemi arengu paremaks mõistmiseks, ja seda programmi ellu viia; uurida komitees ühehäälselt heakskiidetud menetlust järgides käesoleva lepingu teostamisel kerkivaid teaduslikke küsimusi; 3. teostada muuhulgas ja vajaduse korral katsepüüki, et määrata kindlaks kalapüügivõimalused ja kasutusvõimalused, mis tagavad kalavarude ja ökosüsteemi säilimise. Artikkel 4 Kalapüügivõimaluste ülevaatamine 1. Käesoleva protokolli artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel suurendada, tingimusel, et lepingu artikli 4 lõikes 1 nimetatud ühise teaduskomitee järelduste kohaselt ei kahjustata sellega Mauritaania varude säästvat majandamist. Sellisel juhul suurendatakse artikli 2 lõikes 1 osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis. Euroopa Ühenduse makstava rahalise toetuse kogusumma ei tohi siiski olla üle kahe korra suurem käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1 osutatud summast ning see peab jääma proportsionaalseks kalapüügivõimaluste suurendamisega. 2. Kui lepinguosalised lepivad kokku käesoleva protokolli artikli 3 lõikes 3 esitatud meetmete võtmises, vähendades artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi, vähendatakse rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis . Ühendus võib, ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 6 kohaldamist, peatada selle rahalise toetuse maksmise juhul, kui käesolevas protokollis sätestatud püügikoormust ei saa rakendada. 3. Lepinguosalised võivad vastastikusel kokkuleppel vaadata üle ka kalapüügivõimaluste jaotuse eri laevakategooriate vahel, tingimusel et järgitakse teaduskomitee soovitusi nende kalavarude majandamise kohta, mida ümberjaotamine võib mõjutada. Kui see on kalapüügivõimaluste ümberjaotamiseks vajalik, lepivad lepinguosalised kokku rahalise toetuse kohandamises. 4. Lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud kalapüügivõimaluste muutmise üle otsustakse lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel lepingu artiklis 10 sätestatud ühiskomitees. Artikkel 5 Katsepüük 1. Lepinguosalised võivad tegeleda Mauritaania kalastusvööndis katsepüügiga, võttes arvesse lepingu artiklis 4 osutatud teaduskomitee arvamust. Sel eesmärgil ja ühe lepinguosalise taotlusel konsulteerivad nad teineteisega ning määravad iga juhtumi puhul eraldi kindlaks uued varud, tingimused ja muud asjakohased näitajad. 2. Katsepüügi lubasid antakse uurimise eesmärgil kuni kuueks kuuks ja kooskõlas lepingu artikli 6 lõikega 2. Lubade suhtes kehtib tasu maksmise kohustus. 3. Kui lepinguosalised leiavad, et katsepüük on andnud positiivseid tulemusi, võib ökosüsteemide ja mere elusressursside säilitamist silmas pidades anda ühenduse laevadele uusi kalapüügivõimalusi vastavalt käesoleva protokolli artiklis 4 sätestatud kokkuleppekorrale kuni käesoleva protokolli kehtivuse lõppemiseni ning sõltuvalt lubatavast püügikoormusest. Selle tulemusena suureneb rahaline toetus vastavalt artikli 4 sätetele. 4. Katsepüüki teostatakse tihedas koostöös Mauritaania okeanograafia- ja kalandusuuringute instituudiga (instituut). Selleks võtab instituut vastu otsuse pardale võetavate teadlaste ja vaatlejate meeskonna koosseisu kohta, kelle kulud kannab laevaomanik. Katsepüügi tulemusena saadud andmeid kasutatakse instituudi aruandes, mis edastatakse ministeeriumile. 5. Katsepüügi ajal väljapüütud saak kuulub laevaomanikule. Keelatud on püüda liike, mille suurus on reguleerimata või mille püüdmine, pardal hoidmine ja turustamine ei ole Mauritaania õiguse kohaselt lubatud. 6. Kui lepinguosalised ei ole vastastikusel kokkuleppel otsustanud teisiti, lossitakse kogu katsepüügiga tegelevate laevade saak Mauritaanias. Artikkel 6 Partnerluslepingu panus Mauritaania kalanduspoliitika rakendamisse 1. Lepingu artikli 7 lõikes 1b osutatud rahaline toetus on käesoleva protokolli artikli 2 lõike 1 kohaselt 11 miljonit eurot aastas. Kõnealune rahaline toetus aitab kaasa Mauritaania meremajanduse ja kalandussektori säästva arengu riikliku strateegia väljaarendamisele ja elluviimisele vastutustundliku ja säästva kalapüügi rakendamiseks Mauritaania vetes, eelkõige lõikes 3 ja IV lisas osutatud sekkumisvaldkondadele ja Arguin’i panga rahvuspargile. 2. Lõikes 1 osutatud rahalise toetuse kasutamise eest vastutab Mauritaania ning see põhineb lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel kindlaks määratud eesmärkidel ja nende saavutamiseks kavandatud ühe- ja mitmeaastastel programmidel. 3. Ilma et see piiraks lepinguosaliste poolt nende eesmärkide kindlaksmääramist ja kooskõlas Mauritaania meremajanduse ja kalandussektori säästva arengu riikliku strateegia praeguste prioriteetidega, ning et kindlustada sektori säästev ja vastutustundlik majandamine, on lepinguosalised otsustanud keskenduda järgmistele sekkumisvaldkondadele. a) Juhtimise parandamine kalanduse valdkonnas: - toetus väikesemahulise ja rannikupüügi oskuslikuks arendamiseks, eelkõige kalandussektori majandamiskavade koostamise, jälgimise ja hindamise kaudu; - programmid kalandusalaste teadmiste parandamiseks; - püügikoormuse korralduse toetamine; - kohaste laboratooriumide loomine Mauritaania okeanograafia- ja kalandusuuringute instituudi raames, nende varustuse ajakohastamine ning teabe- ja statistilise analüüsi süsteemide arendamine. b) Kalandussektori kiirem integreerimine Mauritaania riiklikku majandusse: - infrastruktuuride, eriti sadamainfrastruktuuride arendamine investeerimisprogrammide kaudu, näiteks Nouâdhibou sadama ja Nouakchott’i kalaturu taastamine väikesemahulise kalapüügi saagi lossimiseks; - rahaline toetus Mauritaania tööstusliku kalalaevastiku restruktureerimiseks; - väikesemahulise kalapüügi laevastiku moderniseerimise programmi loomine, et tagada hügieeni- ja turvanõuete täitmine, sealhulgas puust piroogide asendamine sobivamast materjalidest ning koos säilitusvahenditega piroogidega; - toetus- ja investeerimisprogrammide loomine merejärelevalve parandamiseks, näiteks ankurdamispontoonide ehitamine sadamatesse järelevalveasutuse ja Mauritaania okeanograafia- ja kalandusuuringute instituudi tarbeks ning järelevalvetehnikate ja -tehnoloogiatele (eelkõige VMS) kohandatud koolitusprogrammi loomine; - programmide ja algatuste rakendamine kalandustoodete müügi edendamise tagamiseks, eelkõige meetmete lossitud ja töödeldud toodete sanitaar- ja fütosanitaartingimuste parandamiseks ette nähtud meetmete abil. c) Sektori suutlikkuse tugevdamine ja juhtimise parandamine: - koolitus- ja toetusprogrammide loomine mereohutuse ja päästetööde parandamiseks, eelkõige väikesemahulise laevastiku puhul; - toetusprogrammide loomine sektori juhtimisega tegelevatele kalandus- ja mereministeeriumi tehnilistele talitustele; - tegevuskava loomine sektori juhtimisega tegelevate talituste tõhususe suurendamiseks; - litsentside haldamise süsteemi ja laevaseiresüsteemi loomine ja tõhustamine. Artikkel 7 Mauritaania kalanduspoliitika toetuse rakendamise tingimused 1. Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 6 lõike 3 sätete kohaldamist, lepivad ühendus ja Mauritaania lepingu artiklis 10 osutatud ühiskomitees IV lisas määratletud suuniste põhjal ja kohe pärast protokolli jõustumist kokku järgmises: a) ühe- ja mitmeaastased suunised, millest juhindutakse säästva ja vastutustundliku kalapüügi juurutamisele suunatud Mauritaania kalanduspoliitika prioriteetide, eelkõige käesoleva protokolli artikli 6 lõikes 3 sätestatud prioriteetide rakendamisel; b) ühe- ja mitmeaastased eesmärgid ning igal aastal saavutatud tulemuste hindamist võimaldavad kriteeriumid ja näitajad. 2. Kõik muudatused neis suunistes, eesmärkides ning hindamiskriteeriumides ja -näitajates kiidavad lepinguosalised heaks ühiskomitees. 3. Esimesel protokolli kohaldamise aastal teatab Mauritaania ühendusele käesoleva protokolli artikli 6 lõikes 1 sätestatud rahalise toetuse kasutamisest suuniste, eesmärkide ning hindamiskriteeriumide ja -näitajate heakskiitmise ajal ühiskomitees. Igal järgmisel aastal teavitab ministeerium Euroopa Ühendust toetuse kasutamisest enne eelmise aasta 30. septembrit. 4. Mauritaania ministeerium edastab komisjoni delegatsioonile hiljemalt kolm kuud pärast aasta möödumist käesolevale protokollile allakirjutamise kuupäevast aastaaruande saadud tulemuste rakendamise ning kõigi esinenud raskuste kohta. Komisjon jätab endale õiguse taotleda Mauritaania ametiasutustelt nimetatud tulemustega seotud lisateavet, et pidada lepingu artiklis 10 sätestatud ühiskomitee raames nõu Mauritaania ametiasutustega kavandatud eesmärkide saavutamist võimaldavate meetmete vastuvõtmiseks. Artikkel 8 Ühenduse ettevõtjate majanduslik integratsioon Mauritaania kalandussektoriga 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama ühenduse ettevõtjate integreerimist kogu Mauritaania kalandusvaldkonda. 2. Et arendada värske kala sektorit, vähendab Mauritaania nendelt ühenduse ettevõtjatelt, kes lossivad Mauritaania sadamates (eelkõige kohalikule tööstusele müümiseks, nende toodete väärtuse suurendamiseks Mauritaanias või Mauritaania kalastusvööndis püütud saagi vedamiseks mööda maismaateid) nõutavate tasude suurust vastavalt käesoleva protokolli lisa 1 sätetele ja asjakohastele Mauritaania õigusnormidele. 3. Lepinguosalised otsustavad luua töörühma, mille ülesanne on teha kindaks ühenduse otseinvesteeringute takistused ja toetamise võimalused Mauritaania kalandusvaldkonnas ning selliste investeeringute suhtes kehtivate tingimuste pehmendamist võimaldavad meetmed. Artikkel 9 Vaidlused – protokolli kohaldamise peatamine 1. Käesoleva protokolli ja selle lisade sätete tõlgendamisel ja nende kohaldamisel tekkivate mis tahes erimeelsuste korral peavad lepinguosalised nõu lepingu artiklis 10 sätestatud ühiskomitees, mis kutsutakse vajadusel kokku erakorraliselt. 2. Protokolli kohaldamise võib ühe lepinguosalise algatusel peatada, kui lepinguosaliste erimeelsus on tõsine ja lõike 1 kohaselt ühiskomitees peetud nõupidamisel kokkulepet ei saavutatud. 3. Protokolli kohaldamise peatamiseks peab huvitatud lepinguosaline teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva. 4. Erandina lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud peatamise menetlusest on ühendusel õigus protokolli kohaldamine viivitamata peatada, kui Mauritaania ei täida endale kalanduspoliitika rakendamise osas võetud kohustusi. Sellest peatamisest teatatakse viivitamata Mauritaania ametiasutustele. 5. Peatamise korral jätkavad lepinguosalised konsultatsioone vaidluse lahendamiseks vastastikusel kokkuleppel. Lahenduseni jõudmisel jätkatakse käesoleva protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt ajavahemikule, mil käesoleva protokolli kohaldamine oli peatatud. Artikkel 10 Protokolli kohaldamise peatamine maksete tasumata jätmise tõttu Kui ühendus ei tasu käesoleva protokolli artikliga 2 ettenähtud makseid, võib käesoleva protokolli artikli 4 sätteid arvestades käesoleva protokolli kohaldamise peatada järgmistel tingimustel: a) ministeerium saadab Euroopa Komisjonile teate makse mittelaekumise kohta. Euroopa Komisjon viib läbi vajalikud kontrollimenetlused ja sooritab vajadusel makse hiljemalt 30 tööpäeva jooksul alates teate kättesaamise kuupäevast; b) kui Mauritaania pädevad asutused ei ole lõikes a sätestatud ajavahemiku jooksul makset või asjakohast selgitust makse puudumise kohta saanud, on neil õigus peatada protokolli kohaldamine. Sellest teavitavad nad viivitamata Euroopa Komisjoni; c) protokolli kohaldamine jätkub niipea, kui kõnealune makse on sooritatud. Artikkel 11 Riiklike õigusnormide kohaldamine Ilma et see piiraks lepingu sätete kohaldamist, kohaldatakse käesoleva protokolli ja selle lisa alusel kala püüdvate laevade tegevuse, eelkõige lossimise, ümberlaadimise, sadamateenuste kasutamise, varude hankimise ja muu suhtes Mauritaanias kehtivaid õigus- ja haldusnorme. Artikkel 12 Kestus Käesolevat protokolli ja selle lisasid kohaldatakse kahe aasta jooksul alates 1. augustist 2006; seejärel võib seda pikendada lepinguosaliste vaikival kokkuleppel kaks korda samuti kahe aasta kaupa, kui lepingut ei lõpetata kooskõlas artikliga 13. Artikkel 13 Lõpetamine 1. Protokolli lõpetamise korral teatab huvitatud lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokoll lõpetada vähemalt kuus kuud enne esialgse ajavahemiku või iga täiendava ajavahemiku möödumist. 2. Eelmises lõikes osutatud teatise üleandmisega alustatakse lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone. Artikkel 14 Jõustumine Käesolev protokoll ja selle lisad jõustuvad lepingu jõustumiskuupäeval. Kalapüügivõimaluste tabel Püügiliik | VÄHILAADSED | PÕHJALÄHEDANE PÜÜK | PEAJALGSED | PELAAGILINE KALAPÜÜK | 1. Kalastusvöönd | i) Põhja pool laiuskraadi 19° 21' N, väljaspool järgmiste punktidega piiratud vööndit: | 20° 46’ 30’’ | N | 17° 03’ 00’’ | W | 20° 40’ 00’’ | N | 17° 07’ 50’’ | W | 20° 05’ 00’’ | N | 17° 07’ 50’’ | W | 19° 35’ 50’’ | N | 16° 47’ 00’’ | W | 19° 28’ 00’’ | N | 16° 45’ 00’’ | W | 19° 21’ 00’’ | N | 16° 45’ 00’’ | W | ii) Lõuna pool laiuskraadi 19° 21′ N: lääne pool kuue miili lähtejoonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist | Kui krevetipüügi plaan vastu võetakse, võib käesoleva tsooni lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel üle vaadata. | 2. Lubatud püügivahend | Kreveti põhjatraalnoot ja teised selektiivsed vahendid. | Lepinguosalised viivad läbi tehnilisi katseid, et määrata kindlaks selektiivsed seadmed, ja eelkõige: (i) selektiivsed võrgud traalnootadele, (ii) muud selektiivsed vahendid peale traalnooda. Nende selektiivsete vahendite rakendamine peab toimuma enne 31. detsembrit 2009, pärast katsetulemuste teaduslikku, tehnilist ja majanduslikku hindamist. | Kahekordne traalipära on keelatud. | Kahekordsest lõngast traalipära on keelatud. | 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus | 50 mm | 4. Bioloogilise taastumise aeg | Kaks (2) kuud: september ja oktoober. | Lepinguosalised võivad ühiskomitee raames saavutatud ühisel kokkuleppel kohandada, suurendada või vähendada eespool nimetatud bioloogilise taastumise aega ning määrata kindlaks ruumilis-ajaliselt suletud alad, et kaitsta kudealasid ja noorkalade elualasid. | 5. Kaaspüük | Kooskõlas Mauritaania õigusaktidega. Juhul kui Mauritaania õigusaktides ei nähta teatavate liikide puhul ette kaaspüüki, peavad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu. | 6. Lubatud tonnaaž / Tasud | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Lubatud tonnaaž (GT) litsentseerimisperioodil | 9440 GT | 9440 GT | 9440 GT | 9440 GT | 9440 GT | 9440 GT | Tasud eurodes GT kohta aastas | 268 | 280 | 291 | 303 | 315 | 315 | 7. Märkused | Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise kaheaastaseks perioodiks ning protokolli artiklis 12 sätestatud kaheks vaikival kokkuleppel pikendamise perioodiks, kokku kuueks aastaks. Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lisas 1 sätestatule. | KALAPÜÜGILIIK 2: SENEGALI MERLUUSI TRAALERID (1) JA PÕHJAÕNGEJADAGA LAEVAD | 1. Kalastusvöönd | 1.1 Põhja pool laiuskraadi 19° 15' 60’’ N, lääne pool järgmisi punkte ühendavat joont: | iii) Lõuna pool laiuskraadi 17° 50′ N, 12 miili joonest lääne poole, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. | 1.2 Peajalgsete püügi bioloogilise taastumise ajal on vöönditeks jaotamine järgmine: | i) Cap Blanci ja Cap Timirisi vahel on keelutsoon määratletud järgmiste punktidega: | iii) Nouakchott’ist lõuna poole (lõuna pool laiuskraadi 17° 50’ N) on keelutsoon 12 miili joon, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. | 2. Lubatud püügivahend | – Põhjatraalnoot, | – merluusi põhjatraalnoot. | Kahekordne traalipära on keelatud. | Kahekordsest lõngast traalipära on keelatud. | 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus | 70 mm traalnooda puhul. | 4. Bioloogilise taastumise aeg | Lepinguosalised lepivad ühiskomitee raames ja ühise teaduskomitee poolt heakskiidetud parimate kättesaadavate teaduslike soovituste alusel kokku kõige sobivama bioloogilise taastumise aja. | 5. Kaaspüük | Kooskõlas Mauritaania õigusaktidega. Juhul kui Mauritaania õigusaktidega ei nähta teatavate liikide puhul ette kaaspüüki, peavad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu. | 6. Lubatud tonnaaž / Tasud | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Lubatud tonnaaž (GT) litsentseerimisperioodil | 3600 GT | 3600 GT | 3600 GT | 3600 GT | 3600 GT | 3600 GT | Tasud eurodes GT kohta aastas | 135 | 142 | 148 | 153 | 159 | 159 | 7. Märkused | Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise kaheaastaseks perioodiks ning protokolli artiklis 12 sätestatud kaheks vaikival kokkuleppel pikendamise perioodiks, kokku kuueks aastaks. See kalapüügiliik ei hõlma külmutustraalereid. Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lisas 1 sätestatule. | KALAPÜÜGILIIK 3: PÕHJALÄHEDASTE KALADE (V.A SENEGALI MERLUUS) PÜÜGIKS ETTENÄHTUD LAEVAD, MIS KASUTAVAD MUID PÜÜGIVAHENDEID KUI TRAALNOOT | 1. Kalastusvöönd | 1.1 i) Põhja pool laiuskraadi 19° 48’ 50’’ N, 3 meremiili Cap Blanci–Cap Timirisi lähtejoonest. | ii) Lõuna pool laiuskraadi 19° 48’ 50’’ N kuni laiuskraadini 19° 21′ N, lääne pool pikkuskraadi 16° 45′ W. | iii) Põhja pool laiuskraadi 19° 21′ N, 3 meremiili mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. | 1.2 Peajalgsete püügi bioloogilise taastumise ajal on vöönditeks jaotamine järgmine: | i) Cap Blanci ja Cap Timirisi vahel: | 20° 46’ 00’’ | N | 17° 03’ 00’’ | W | 20° 46’ 00’’ | N | 17° 47’ 00’’ | W | 20° 03’ 00’’ | N | 17° 47’ 00’’ | W | 19° 47’ 00’’ | N | 17° 14’ 00’’ | W | 19° 21’ 00’’ | N | 16° 55’ 00’’ | W | 19° 15’ 60’’ | N | 16° 51’ 50’’ | W | 19° 15’ 60’’ | N | 16° 49’ 60’’ | W | ii) Cap Timirisist lõuna poole (lõuna pool laiuskraadi 19° 15’ 60’’ N) kuni Nouakchott’ini (17° 50’ N) on keelutsoon 3 miili joon, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. | iii) Nouakchott’ist lõuna poole (lõuna pool laiuskraadi 17° 50’ N) on keelutsoon 3 miili joon, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. | 2. Lubatud püügivahend | – Õngejada; | – seisevvõrk suurima sügavusega 7 m ja suurima pikkusega 100 m. Polüamiidmonokiududest seisevvõrkude kasutamine on Mauritaania õigusaktide kohaselt keelatud; | – ridvata õng; | – mõrd; | – noot elussööda püügiks. | 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus | 120 mm nakkevõrgu puhul. | 16 mm elussöödaga püügi võrgu puhul; 20 mm alates 1. augustist 2007 | 4. Kaaspüük | Kooskõlas Mauritaania õigusaktidega. Juhul kui Mauritaania õigusaktidega ei nähta teatavate liikide puhul ette kaaspüüki, peavad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu. | 5. Lubatud tonnaaž / Tasud | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Lubatud tonnaaž (GT) litsentseerimisperioodil | 2324 GT | 2324 GT | 2324 GT | 2324 GT | 2324 GT | 2324 GT | Tasud eurodes GT kohta aastas | 233 | 244 | 254 | 264 | 274 | 274 | 6. Märkused | Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise kaheaastaseks perioodiks ning protokolli artiklis 12 sätestatud kaheks vaikival kokkuleppel pikendamise perioodiks, kokku kuueks aastaks. Kasutatava püügivahendi tüübist tuleb teatada püügilitsentsi taotlemisel. | Nootade kasutamine on lubatud ainult õngejadas ja mõrrapüügil kasutatava elusööda püüdmisel. | Mõrdade kasutamine on lubatud kõige rohkem seitsmel laeval, millest igaühe mahutavus on alla 135 GT. | Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lisas 1 sätestatule. | Lepinguosalised lepivad ühiskomitee raames ja ühise teaduskomitee poolt heakskiidetud parimate kättesaadavate teaduslike soovituste alusel kokku kõige sobivama bioloogilise taastumise aja. | KALAPÜÜGILIIK 4: PELAAGILISTE TRAALNOOTADEGA KÜLMUTUSTRAALERID PÕHJALÄHEDASTE KALADE PÜÜGIKS | 1. Kalastusvöönd | 1.1 (i) Põhja pool laiuskraadi 19° 15' 60’’ N, lääne pool järgmisi punkte ühendavat joont: | 20° 46’ 30’’ | N | 17°03’ 00’’ | W | 20° 36’ 00’’ | N | 17°11’ 00’’ | W | 20° 36’ 00’’ | N | 17°36’ 00’’ | W | 20° 03’ 00’’ | N | 17°36’ 00’’ | W | 19° 45’ 70’’ | N | 17°03’ 00’’ | W | 19° 29’ 00’’ | N | 16°51’ 50’’ | W | 19° 15’ 60’’ | N | 16°51’ 50’’ | W | 19° 15’ 60’’ | N | 16°49’ 60’’ | W | (ii) Lõuna pool laiuskraadi 19° 15’ 60’’ N kuni laiuskraadini 17° 50’ N, 18 miili joonest lääne poole, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. | (iii) Lõuna pool laiuskraadi 17° 50′ N, 12 miili joonest lääne poole, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. | 2. Lubatud püügivahend | – Traalnoot | Kahekordne traalipära on keelatud. | Kahekordsest lõngast traalipära on keelatud. | 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus | 70 mm | 4. Bioloogilise taastumise aeg | Kaks (2) kuud: september ja oktoober. | Lepinguosalised võivad ühiskomitee raames saavutatud ühisel kokkuleppel kohandada, suurendada või vähendada eespool nimetatud bioloogilise taastumise aega ning määrata kindlaks ruumilis-ajaliselt suletud alad, et kaitsta kudealasid ja noorkalade elualasid. | 5. Kaaspüük | Kooskõlas Mauritaania õigusaktidega. Juhul kui Mauritaania õigusaktidega ei nähta teatavate liikide puhul ette kaaspüüki, peavad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu. | 6. Lubatud tonnaaž / Tasud | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Lubatud tonnaaž (GT) litsentseerimisperioodil | 750 GT | 750 GT | 750 GT | 750 GT | 750 GT | 750 GT | Tasud eurodes GT kohta aastas | 144 | 150 | 156 | 163 | 169 | 169 | 7. Märkused | Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise kaheaastaseks perioodiks ning protokolli artiklis 12 sätestatud kaheks vaikival kokkuleppel pikendamise perioodiks, kokku kuueks aastaks. Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lisas 1 sätestatule. | KALAPÜÜGILIIK 5: PEAJALGSED | 1. Kalastusvöönd | Põhja pool laiuskraadi 19° 15’ 60’’ N, väljaspool järgmiste punktidega piiratud vööndit: | 20° 46’ 30’’ | N | 17° 03’ 00’’ | W | 20° 40’ 00’’ | N | 17° 07’ 50’’ | W | 19° 57’ 00’’ | N | 17° 07’ 50’’ | W | 19° 28’ 20’’ | N | 16° 48’ 00’’ | W | 19° 18’ 50’’ | N | 16° 48’ 00’’ | W | 19° 18’ 50’’ | N | 16° 40’ 50’’ | W | 19° 15’ 60’’ | N | 16° 38’ 00’’ | W | Lõuna pool laiuskraadi 19° 15’ 60’’ N kuni laiuskraadini 17° 50’ N, 9 miili joonest lääne poole, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. | Lõuna pool laiuskraadi 17° 50′ N: 6miili joonest lääne poole, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. | 2. Lubatud püügivahend | Põhjatraalnoot | Kahekordne traalipära on keelatud. | Kahekordsest lõngast traalipära on keelatud. | 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus | 70 mm | 4. Bioloogilise taastumise aeg | Kaks (2) kuud: september ja oktoober. Lepinguosalised võivad ühiskomitee raames saavutatud ühisel kokkuleppel, parimate kättesaadavate teaduslike soovituste alusel kohandada, suurendada või vähendada eespool nimetatud bioloogilise taastumise aega ning määrata kindlaks ruumilis-ajaliselt suletud alad, et kaitsta kudealasid ja noorkalade elualasid. | 5. Kaaspüük | Kooskõlas Mauritaania õigusaktidega. Juhul kui Mauritaania õigusaktidega ei nähta teatavate liikide puhul ette kaaspüüki, peavad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu. | 6. Lubatud tonnaaž / Tasud | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Lubatud tonnaaž (GT) litsentseerimisperioodil | 18600 GT | 18600 GT | 18600 GT | 18600 GT | 18600 GT | 18600 GT | Tasud eurodes GT kohta aastas | 321 | 335 | 349 | 363 | 377 | 377 | 7. Märkused | Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise kaheaastaseks perioodiks ning protokolli artiklis 12 sätestatud kaheks vaikival kokkuleppel pikendamise perioodiks, kokku kuueks aastaks. Lubatud tonnaaži (GT) kõikumine võib olla kuni 2%. | Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lisas 1 sätestatule. | KALAPÜÜGILIIK 6: LANGUSTID | 1. Kalastusvöönd | 1.1 Põhja pool laiuskraadi 19° 21′ N, 20 meremiili Cap Blanci–Cap Timirisi lähtejoonest. | 1.2 Lõuna pool laiuskraadi 19° 21′ N, 15 meremiili madalaima veetaseme märgist. | 2. Lubatud püügivahend | Lõksud | 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus | 50 mm võrk; alates 2007. aasta 1. augustist 60 mm. | 4. Bioloogilise taastumise aeg | Kaks (2) kuud: september ja oktoober. | Lepinguosalised võivad ühiskomitee raames saavutatud ühisel kokkuleppel eespool nimetatud bioloogilise taastumise aega kohandada, suurendada või vähendada. | 5. Kaaspüük | Kooskõlas Mauritaania õigusaktidega. Juhul kui Mauritaania õigusaktidega ei nähta teatavate liikide puhul ette kaaspüüki, peavad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu. | 6. Lubatud tonnaaž / Tasud | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Lubatud tonnaaž (GT) litsentseerimisperioodil | 300 GT | 300 GT | 300 GT | 300 GT | 300 GT | 300 GT | Tasud eurodes GT kohta aastas | 260 | 271 | 283 | 294 | 305 | 305 | 7. Märkused | Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise kaheaastaseks perioodiks ning protokolli artiklis 12 sätestatud kaheks vaikival kokkuleppel pikendamise perioodiks, kokku kuueks aastaks. Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lisas 1 sätestatule. | KALAPÜÜGILIIK 7: TUUNIKÜLMUTUSSEINERID | 1. Kalastusvöönd | 1.1 Põhja pool laiuskraadi 19° 21′ N, 30 meremiili Cap Blanci–Cap Timirisi lähtejoonest. | 1.2 Lõuna pool laiuskraadi 19° 21′ N, 30 meremiili madalaima veetaseme märgist. | 2. Lubatud püügivahend | – Noot | 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus | Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitatud standard. | 4. Kaaspüük | Kooskõlas Mauritaania õigusaktidega. Juhul kui Mauritaania õigusaktidega ei nähta teatavate liikide puhul ette kaaspüüki, peavad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu. | 5. Lubatud tonnaaž / Tasud | Tasu püütud tonni eest | 35 eurot | Püügiloaga laevade arv | 36 | Ettemaks EUR/laeva kohta aastas | 1750 eurot | 6. Märkused | Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise kaheaastaseks perioodiks ning protokolli artiklis 12 sätestatud kaheks vaikival kokkuleppel pikendamise perioodiks, kokku kuueks aastaks. Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lisas 1 sätestatule. | KALAPÜÜGILIIK 8: TUUNIPÜÜGI-RITVÕNGELAEVAD JA TRIIVÕNGEJADAGA KALALAEVAD | 1. Kalastusvöönd | Triivõngejadaga laevade puhul kohaldatakse sama vööndit kui 7. liigi tuunipüügiseinerite puhul. | Tuunipüügi-ritvõngelaevade puhul kohaldatakse järgmist vööndit: 1.1 põhja pool laiuskraadi 19° 21′ N, 15 meremiili Cap Blanci–Cap Timirisi lähtejoonest; | 1.2 lõuna pool laiuskraadi 19° 21′ N, 12 meremiili madalaima veetaseme märgist. | Lubatud vöönd elussöödaga püügiks: | – põhja pool laiuskraadi 19° 48’ 50’’ N, 3 meremiili Cap Blanci–Cap Timirisi lähtejoonest; | – lõuna pool laiuskraadi 19° 48’ 5’’ N kuni laiuskraadini 19° 21′ N, lääne pool pikkuskraadi 16° 45′ W; | – lõuna pool laiuskraadi 19° 21′ N, 3 meremiili mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. | 2. Lubatud püügivahend | Ritvõnged ja triivõngejadad | 3. Kaaspüük | Kooskõlas Mauritaania õigusaktidega. Juhul kui Mauritaania õigusaktidega ei nähta teatavate liikide puhul ette kaaspüüki, peavad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu. | 4. Lubatud tonnaaž / Tasud | Püügiloaga laevade arv | 31 | Ritvõngelaevad – tasu püütud tonni eest | 25 eurot | Triivõngejadaga laevad – tasu püütud tonni eest | 35 eurot | Ettemaks EUR/laeva kohta aastas | 2500 eurot ritvõngelaevadel 3500 eurot triivõngejadaga laevadel | 5. Märkused | Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise kaheaastaseks perioodiks ning protokolli artiklis 12 sätestatud kaheks vaikival kokkuleppel pikendamise perioodiks, kokku kuueks aastaks. | (1) Väikseim lubatud silmasuurus elussöödaga püügil: 16 mm. Elussöödaga püük on piiratud ühiskomitee poolt kindlaks määratud päevade arvuga kuus. Püügitegevuse alustamisest ja lõpetamisest tuleb teatada järelevalveameti juhatusele. | (2) Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) ja ÜRO Toitlus- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) asjaomaste soovituste kohaselt on hiidhai (Cetorhinus maximus), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias), harilik liivhai (Carcharias taurus) ja supi nugishai (Galeorhinus galeus) püük keelatud. | (3) Vastavalt ICCAT soovitustele 04-10 ja 05-05 püütud haide säilitamise kohta seoses ICCAT hallatava püügiga. | (4) Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lisas 1 sätestatule. (5) Lepinguosalised lepivad kokku praktilised tingimused võimaldamaks selle kalapüügiliigi puhul püüda või koguda nende laevade tegevuseks vajalikku elussööta. Juhul kui need tegevused toimuvad tundlikes piirkondades või ebatavaliste vahenditega, määratakse tingimused kindlaks Mauritaania okeanograafia- ja kalandusuuringute instituudi soovituste alusel ja kooskõlas järelevalveametiga. | KALAPÜÜGILIIK 9: PELAAGILISI TRAALNOOTASID KASUTAVAD KÜLMUTUSTRAALERID | 1. Kalastusvöönd | (i) Põhja pool laiuskraadi 19° 21′ N, väljaspool järgmiste punktidega piiratud vööndit: | 20° 46’ 30’’ | N | 17° 03’ 00 | W | 20° 36’ 00’’ | N | 17° 11’ 00 | W | 20° 36’ 00’’ | N | 17° 24’ 10 | W | 19° 57’ 00’’ | N | 17° 24’ 10 | W | 19° 45’ 70’’ | N | 17° 03’ 00 | W | 19° 29’ 00’’ | N | 16° 51’ 50 | W | 19° 21’ 00’’ | N | 16° 45’ 00 | W | (ii) Lõuna pool laiuskraadi 19° 21′ N kuni laiuskraadini 17° 50′ N, alates 13 meremiilist madalaima veetaseme märgist. | (iii) Lõuna pool laiuskraadi 17° 50′ N kuni laiuskraadini 16° 04′ N, alates 12 meremiilist madalaima veetaseme märgist. | 2. Lubatud püügivahend | Pelaagiline traalnoot | Pelaagilise või poolpelaagilise traaleri kotti võib kaitsta minimaalselt 400 mm suuruse venitatud silmaga võrkkattega ja vähemalt 1,5 meetri suuruste vahedega kaitserõngastega, välja arvatud traali taha paigutatud kaitserõngas, mis peab olema vähemalt 2 meetri kaugusel koti avast. Koti tugevdamine või kahekordistamine kõigi muude vahenditega on keelatud ning traal ei tohi mingil juhul püüda muid liike peale lubatud väikeste pelaagiliste liikide. | 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus | 40 mm | 4. Kaaspüük | Kooskõlas Mauritaania õigusaktidega. Juhul kui Mauritaania õigusaktidega ei nähta teatavate liikide puhul ette kaaspüüki, peavad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu. | 5. Lubatud tonnaaž / Tasud | Üheaegse püügiloaga laevade arv | 22 | Tasud EUR/GT kuus | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Laevad, mille tonnaaž (GT) on väiksem kui 5000 GT või sellega võrdne | 8 | 8,1 | 8,2 | 8,3 | 8,4 | 8,5 | Laevad, mille tonnaaž (GT) on 5000 GT või suurem kuid väiksem kui 7000 GT | 7 | 7,1 | 7, 2 | 7,3 | 7,4 | 7,5 | Laevad, mille tonnaaž (GT) on 7000 GT või suurem kuid väiksem kui 9500 GT | 6 | 6,1 | 6,2 | 6,3 | 6,4 | 6,5 | Eespool nimetatud litsentside alusel kalastavate külmutustraalerite lubatav kogupüük on 440 000 tonni aastas. Laevadele eraldatavates litsentsides täpsustatakse igaühele eraldatud kvoodi maht. Nimetatud mahu ületamise korral on täiendav tasu 15 eurot tonni kohta. | 6. Märkused | 11. liigi kasutamata püügivõimalusi võib kasutada 9. liigi puhul kuni 25 litsentsi ulatuses kuus. Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise kaheaastaseks perioodiks ning protokolli artiklis 12 sätestatud kaheks vaikival kokkuleppel pikendamise perioodiks, kokku kuueks aastaks. | Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lisas 1 sätestatule. | KALAPÜÜGILIIK 10: KRABIPÜÜK | 1. Kalastusvöönd | i) Põhja pool laiuskraadi 19° 15' 60 N, lääne pool järgmisi punkte ühendavat joont: | 20° 46’ 30’’ | N | 17° 03’ 00’’ | W | 20° 36’ 00’’ | N | 17° 11’ 00’’ | W | 20° 36’ 00’’ | N | 17° 36’ 00’’ | W | 20° 03’ 00’’ | N | 17° 36’ 00’’ | W | 19° 45’ 70’’ | N | 17° 03’ 00’’ | W | 19° 29’ 00’’ | N | 16° 51’ 50’’ | W | 19° 15’ 60’’ | N | 16° 51’ 50’’ | W | 19° 15’ 60’’ | N | 16° 49’ 60’’ | W | ii) Lõuna pool laiuskraadi 19° 15’ 60’’ N kuni laiuskraadini 17° 50’ N, 18 miili joonest lääne poole, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. | iii) Lõuna pool laiuskraadi 17° 50′ N, 12 miili joonest lääne poole, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. | 2. Lubatud püügivahend | Krabilõksud | 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus | 50 mm võrk; alates 1. augustist 2007, 60 mm. | 4. Bioloogilise taastumise aeg | Kaks (2) kuud: september ja oktoober. Lepinguosalised võivad ühiskomitee raames saavutatud ühisel kokkuleppel, parimate kättesaadavate teaduslike soovituste alusel kohandada, suurendada või vähendada eespool nimetatud bioloogilise taastumise aega ning määrata kindlaks ruumilis-ajaliselt suletud alad, et kaitsta kudealasid ja noorkalade elualasid. | 5. Kaaspüük | Kooskõlas Mauritaania õigusaktidega. Juhul kui Mauritaania õigusaktidega ei nähta teatavate liikide puhul ette kaaspüüki, peavad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu. | 6. Lubatud tonnaaž / Tasud | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Lubatud tonnaaž (GT) aastas | 300GT | 300GT | 300GT | 300GT | 300GT | 300GT | Tasud eurodes GT kohta aastas | 260 | 271 | 283 | 294 | 305 | 305 | 7. Märkused | Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise kaheaastaseks perioodiks ning protokolli artiklis 12 sätestatud kaheks vaikival kokkuleppel pikendamise perioodiks, kokku kuueks aastaks. Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lisas 1 sätestatule. | KALAPÜÜGILIIK 11: VÄRSKE PELAAGILISE PÜÜGI LAEVAD | 1. Kalastusvöönd | (i) Põhja pool laiuskraadi 19° 21′ N, väljaspool järgmiste punktidega piiratud vööndit: | 20° 46’ 30’’ | N | 17° 03’ 00’’ | W | 20° 36’ 00’’ | N | 17° 11’ 00’’ | W | 20° 36’ 00’’ | N | 17° 24’ 10’’ | W | 19° 57’ 00’’ | N | 17° 24’ 10’’ | W | 19° 45’ 70’’ | N | 17° 03’ 00’’ | W | 19° 29’ 00’’ | N | 16° 51’ 50’’ | W | 19° 21’ 00’’ | N | 16° 45’ 00’’ | W | (ii) Lõuna pool laiuskraadi 19° 21′ N kuni laiuskraadini 17° 50′ N: alates 13 meremiilist madalaima veetaseme märgist. | (iii) Lõuna pool laiuskraadi 17° 50′ N kuni laiuskraadini 16° 04′ N: alates 12 meremiilist madalaima veetaseme märgist. | 2. Lubatud püügivahend | Pelaagiline traalnoot ja tööstusliku püügi seinnoot. | Pelaagilise või poolpelaagilise traaleri kotti võib kaitsta minimaalselt 400 mm suuruse venitatud silmaga võrkkattega ja vähemalt 1,5 meetri suuruste vahedega kaitserõngastega, välja arvatud traali taha paigutatud kaitserõngas, mis peab olema vähemalt 2 meetri kaugusel koti avast. Koti tugevdamine või kahekordistamine kõigi muude vahenditega on keelatud ning traal ei tohi mingil juhul püüda muid liike peale lubatud väikeste pelaagiliste liikide. | 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus | 40 mm traaleritel ja 20 mm seineritel. | 4. Kaaspüük | Kooskõlas Mauritaania õigusaktidega. Juhul kui Mauritaania õigusaktidega ei nähta teatavate liikide puhul ette kaaspüüki, peavad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu. | 5. Lubatud tonnaaž / Tasud | Lubatud tonnaaž | Aastane keskmine 15 000 GT kuus, võrdub 3 kuuajalise litsentsiga 9. liigi pelaagilise püügi külmutustraaleritele. | Aastase keskmise arvutamine kuude kaupa tähendab, et ühe kuu keskmine kasutamine protokolli aasta jooksul vastab siin esitatud arvule, võimaldades ühe kuu jooksul kasutamata koguste edasikandmist järgmisele kuule. | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Tasud EUR/GT kuus | 7 | 7,1 | 7,2 | 7,3 | 7,4 | 7,5 | 6. Märkused | 11. liigi kasutamata püügivõimalusi võib kasutada 9. liigi puhul kuni 25 litsentsi ulatuses kuus. Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise kaheaastaseks perioodiks ning protokolli artiklis 12 sätestatud kaheks vaikival kokkuleppel pikendamise perioodiks, kokku kuueks aastaks. Värske pelaagilise püügi laevade püügikogused ei ole piiratud. Üleminekusätted lisas 1 sätestatud meremeeste töölevõtul (XV peatükk, punkt 6). | Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lisas 1 sätestatule. | I LISA ÜHENDUSE LAEVADE KALAPÜÜGITINGIMUSED MAURITAANIA KALASTUSVÖÖNDIS I peatükk Litsentsi taotlemiseks vajalikud dokumendid 1. Komisjon esitab oma delegatsiooni kaudu ministeeriumile iga laeva esimese litsentsitaotluse korral käesoleva lisa 1. liites esitatud näidisele vastava, nõuetekohaselt täidetud litsentsitaotluse. Andmed nagu laeva nimi, tonnaaž (GT), väline registrinumber, raadiokutsung, masina võimsus, kogupikkus ja kodusadam, peavad vastama ühenduse kalalaevade registri andmetele. 2. Esimese litsentsitaotluse korral lisab laevaomanik taotlusele: - liikmesriigi poolt kinnitatud rahvusvahelise mõõtekirja koopia, milles on esitatud laeva GTdes väljendatud tonnaaž; - laeva külgvaate hiljutise, liikmesriigi pädevate ametiasutuste poolt kinnitatud värvifoto, millel on näha laeva seisund taotluse esitamise ajal. Foto suurus peab olema vähemalt 15 × 10 cm. 3. Laeva tonnaaži iga muutmise korral on laevaomanik kohustatud esitama liikmesriigi poolt kinnitatud uue mõõtekirja koopia ning kõik muutmisega seotud täiendavad dokumendid, eelkõige taotluse koopia, mille laevaomanik on esitanud pädevatele asutustele, kõnealuste asutuste nõusoleku ja muutmistega seotud üksikasjalikud andmed. Laeva ehituse või välisilme muutmise korral tuleb esitada ka uus liikmesriigi pädevate ametiasutuste poolt kinnitatud foto. 4. Püügilitsentsi taotlused esitatakse ainult nendele laevadele, mille kohta on esitatud punktides 1, 2 ja 3 ettenähtud dokumendid. II PEATÜKK Litsentside taotlemine, väljaandmine ja kehtivus 1. Kalapüügiõigus 1.1. Igal laeval, mis soovib käesoleva lepingu alusel Mauritaania kalastusvööndis kalastada, peab olema kalapüügiõigus. 1.2. Laeval on kalapüügiõigus ainult siis, kui selle omanikul või kaptenil või laeval endal ei ole Mauritaanias kalapüügikeeldu. Nad peavad suhetes Mauritaania ametiasutustega olema täitnud kõik oma varasemad Mauritaanias toimuvast kalapüügist tulenevad kohustused. 2. Litsentsitaotlused 2.1. Komisjon esitab oma delegatsiooni kaudu pelaagilise püügi laevade litsentsitaotlused koos tehniliste näitajate vastavust tõendavate dokumentidega ministeeriumile vähemalt kümme päeva enne kalapüügi algust. Kõigi muude litsentsitüüpide kohta esitab komisjon oma delegatsiooni kaudu igas kvartalis vähemalt üks kuu enne taotletavate litsentside kehtivusaja algust ministeeriumile iga kalastamisliigi kohta nimekirjad laevadest, mis taotlevad kalapüügiluba protokollile lisatud teabelehtedes kindlaksmääratud piires. Nimekirjadega peab kaasas olema maksetõend. Väljaspool tähtaega saabunud litsentsitaotlusi ei käsitleta. 2.2. Kõnealustes nimekirjades on püügiliikide kaupa esitatud laevade arv ja iga laeva peamised tehnilised näitajad, sealhulgas ühenduse kalalaevade registris nimetatud püügivahendid, rubriikide kaupa lahtikirjutatud maksete summa ning Mauritaania meremeeste arv. 2.3. Litsentsitaotlusele lisatakse ka andmefail vormingus, mis vastab ministeeriumis kasutatavale tarkvarale ning sisaldab kõiki püügilitsentsi koostamiseks vajalikke üksikasjalikke andmeid, kaasa arvatud muudatused laeva andmetes. 2.4. Litsentsitaotlusi võetakse vastu ainult kalapüügiõigusega laevadelt, mis on täitnud kõik punktides 2.1, 2.2 ja 2.3 ettenähtud vorminõuded. 2.5 Kalastusvööndisse sisenemise ja vööndist lahkumise hõlpsamaks kontrollimiseks võivad naaberriikide püügilitsentsidega laevad oma litsentsitaotlustele märkida asjaomase riigi ja liigi(d) ning kõnealuste litsentside kehtivusaja. 2.6. Kõiki litsentsitaotluste – ja üldisemalt käesoleva lepingu – raames esitatud isikuandmeid võib kasutada vaid käesoleva lepingu raames. 3. Litsentside väljaandmine 3.1. Ministeerium annab laevale püügilitsentsi välja pärast seda, kui laevaomaniku esindaja on esitanud tõendid 4. peatükis nimetatud laevade individuaalsete maksete tasumise kohta ( Trésor de Mauritanie’ kviitung), vähemalt 10 päeva enne litsentside kehtivusaja algust. Kõnealune tähtaeg on ookeanilaevade puhul viis päeva. Litsentse väljastavad ministeeriumi Nouâdhibou või Nouakchott’i osakonnad. 3.2. Litsentsides on märgitud ka kehtivusaeg, laeva tehnilised näitajad, Mauritaania meremeeste arv ning andmed tasude maksmise kohta, samuti ka asjakohastes teabelehtedes sätestatud kalastustegevuse tingimused. 3.3. Püügilitsentse võib välja anda üksnes laevadele, mis on täitnud kõik litsentside väljastamiseks vajalikud halduslikud vorminõuded. Litsentsi saanud laevad kantakse püügiloaga laevade nimekirja, mis edastatakse delegatsiooni kaudu korraga järelevalveametile ja komisjonile. 3.4 Komisjoni teavitatakse delegatsiooni kaudu kõigist litsentsitaotlustest, mille ministeerium on jätnud rahuldamata. Vajaduse korral esitab ministeerium pärast kõigi olemasolevate maksmata trahvide saldo mahaarvamist selliste litsentsitaotlustega seotud maksete kreeditarve. 3.5 Lepinguosalised lepivad kokku elektroonilise litsentsisüsteemi rakendamise edendamises. 4. Litsentside kehtivusaeg ja kasutamine 4.1. Litsentsid kehtivad ainult tasudega kaetud ajavahemiku jooksul ning teabelehel kindlaksmääratud ja kõnealusel litsentsil täpsustatud tingimustel. Litsentse antakse välja kolmeks, kuueks või kaheteistkümneks kuuks. Neid saab uuendada. Ookeanilaevadele (püügiliigid 9 ja 11) võib litsentse välja anda üheks kuuks. Litsentsil märgitakse pelaagiliste traalerite puhul (ainult 9. püügiliik) iga laeva lubatav püügikogus (vt XV peatüki punkt 3). Litsentsis ettenähtud tähtaja jooksul väljapüüdmata kogused võib üle kanda sama laeva uuele litsentsile või teisele sama püügiliigi laevale. Litsentside kehtivusaeg määratakse vastavalt järgmisteks tähtaegadeks: esimene tähtaeg: 1. august 2006 — 31. detsember 2006 teine tähtaeg: 1. jaanuar 2007 — 31. detsember 2007 kolmas tähtaeg: 1. jaanuar 2008 — 31. detsember 2008 neljas tähtaeg: 1. jaanuar 2009 — 31. detsember 2009 viies tähtaeg: 1. jaanuar 2010 — 31. detsember 2010 kuues tähtaeg: 1. jaanuar 2011 — 31. detsember 2011 seitsmes tähtaeg: 1. jaanuar 2012 — 31. juuli 2012. Litsentside kehtivusaeg ei tohi alata ühe ning lõppeda järgmise tähtaja kestel. 4.2. Litsentsid antakse välja konkreetsele laevale ja neid ei saa edasi anda. Liikmesriigi pädevate asutuste poolt nõuetekohaselt kindlaks tehtud vääramatu jõu korral ning komisjoni taotlusel asendatakse ühele laevale välja antud litsents võimalikult kiiresti teisele sama kategooria laevale antud litsentsiga tingimusel, et kõnealuse kategooria puhul lubatud tonnaaži ei ületata. 4.3. Asendatav litsents tagastatakse komisjoni delegatsiooni vahendusel ministeeriumile, kes seejärel annab välja uue litsentsi. 4.4. Litsentsi asendamisel vajalikuks osutuvad makstud summade täiendavad kohandused teostatakse enne asenduslitsentsi väljaandmist. 4.5. Litsentsid peavad olema kalapüügiõigusega laeva pardal ning need esitatakse järelevalveametile igal kontrollimisel. III PEATÜKK Tasud 1. Iga laeva tasud arvutatakse protokollis sisalduvates kalapüügi teabelehtedes ettenähtud aastaste määrade põhjal. Kolme- ja kuuekuuliste litsentside puhul arvutatakse tasud pro rata temporis põhimõttel vastavalt kehtivusaja pikkusele, kusjuures lisatakse vastavalt 3% ja 2%, et katta litsentside koostamisel tekkinud kulud. Litsentsitasude summad sisaldavad kõiki muid seotud tasusid ja makse peale parafiskaalse maksu[4], sadamatasude ja teenuste eest makstavate tasude[5]. Kuni 31. juulini 2008 makstakse kaks protsenti litsentsitasu summast, mis vastab vaatlejate kuludele, käesoleva lisa IV peatükis sätestatud erikontole. Pärast seda tähtaega, ja ilma et see piiraks protokolli artikli 12 sätete kohaldamist, lisatakse rahandusseadusse eelarveassigneering volitatud ja sõltumatute teadusvaatlejate ja kontrolöride rahastamiseks, nagu sätestatud IV lisas, see asendab selle eraldi makse. 2. Tasude maksmine toimub kvartalite kaupa, välja arvatud lepingus sätestatud või selle rakendamisest tulenevate lühemate tähtaegade puhul, kui lõivud makstakse pro rata temporis põhimõttel vastavalt litsentsi tegelikule kehtivusajale. 3. Üks kvartal koosneb kolme kuu pikkusest ajavahemikust, mis algab vastavalt kas 1. oktoobril, 1. jaanuaril, 1. aprillil või 1. juulil, välja arvatud protokolli esimene ja viimane tähtaeg, mis kestavad vastavalt 01.08.2006 – 30.09.2006 ja 01.03.2012 – 31.07.2012. IV PEATÜKK Makseviisid 1. Maksed tehakse eurodes järgmiselt: a) tasud - ülekandega ühele Trésor de la Mauritanie’ välisvaluutakontodest Mauritaania keskpangas; b) teadusvaatlejate kulud ja parafiskaalne maks - ülekandega ühele järelevalveameti välisvaluutakontodest Mauritaania keskpangas c) rahatrahvid - ülekandega ühele Trésor de la Mauritanie’ välisvaluutakontodest Mauritaania keskpangas; d) litsentside suurendamise tasud - ülekandega ühele ministeeriumi välisvaluutakontodest Mauritaania keskpangas 2. Punktis 1 osutatud summad loetakse tegelikult makstuteks riigikassa või ministeeriumi kinnituse alusel, mis järgneb Mauritaania keskpanga teatisele. 3. Enne protokolli jõustumist esitavad Mauritaania ametiasutused komisjonile nimekirja Mauritaania keskpanga välismaal avatud arvetest koos rahvusvahelisi ülekandeid lihtsustavate üksikasjadega (BIC ja IBAN kood). V PEATÜKK Püügiandmete edastamine 1. Ühenduse laeva ühe merereisi kestus määratakse järgmiselt: - ajavahemik Mauritaania kalastusvööndisse sisenemise ja vööndist lahkumise vahel; - ajavahemik Mauritaania kalastusvööndisse sisenemise ja ümberlaadimise vahel, või - ajavahemik Mauritaania kalastusvööndisse sisenemise ja lossimise vahel Mauritaanias. 2. Püügipäevik 2.1. Laevade kaptenid registreerivad iga päev kõik kindlaksmääratud toimingud püügipäevikus käesoleva lisa 2. liitele lisatud näidise kohaselt. Kõnealune dokument peab olema täidetud nõuetekohaselt ja loetavalt ning sellel peab olema laeva kapteni allkiri. Siirdekalade püügiga tegelevate laevade suhtes kohaldatakse käesoleva lisa XIV peatükki. 2.2. Püügipäevikud, milles puuduvad sissekanded või mis sisaldavad kehtetut teavet, loetakse nõuetele mittevastavalt täidetuks. 2.3. Iga reisi lõpus saadab laeva kapten püügipäeviku originaaleksemplari järelevalveametile. Laevaomanik peab 15 tööpäeva jooksul edastama nimetatud püügipäeviku ühe koopia liikmesriigi pädevatele asutustele ning komisjoni delegatsioonile. 2.4. Ilma et see piiraks Mauritaania õigusnormidega sätestatud karistuste kohaldamist, peatatakse punktide 2.1, 2.2 või 2.3 sätete täitmata jätmise korral püügilitsents automaatselt, kuni laevaomanik on oma kohustused täitnud. 2.5 Lepinguosalised lepivad kokku elektroonilise püügipäeviku süsteemi rakendamise edendamises. 2.6 Ookeanilaevade puhul (püügiliigid 9 ja 11) toimub püügiandmete kontroll lossimise või ümberlaadimise ajal või reisi lõpus. 3. Püügipäeviku lisa (Lossimise ja ümberlaadimise deklaratsioonid) 3.1. Lossimise ja ümberlaadimise puhul peavad laevakaptenid loetavalt ja nõuetekohaselt täitma ning allkirjastama püügipäeviku lisa, nagu on ette nähtud käesoleva lisa 3. liitele lisatud näidises. 3.2. Iga lossimise lõpus saadab laevaomanik püügipäeviku lisa originaaleksemplari kuni 30 päeva jooksul järelevalveametile ja koopia ministeeriumile. Samaks tähtajaks tuleb edastada koopia liikmesriigi pädevatele asutustele ning komisjoni delegatsioonile. 3.3. Kapten saadab iga loakohase ümberlaadimise lõpus viivitamata püügipäeviku lisa originaaleksemplari järelevalveametile ja koopia ministeeriumile. 15 tööpäeva jooksul tuleb edastada koopia liikmesriigi pädevatele asutustele ning komisjoni delegatsioonile. 3.4. Punktide 3.1, 3.2 või 3.3 sätete täitmata jätmise korral peatatakse püügilitsents automaatselt, kuni laevaomanik on oma kohustused täitnud. 4. Kvartali püügideklaratsioonid 4.1. Komisjon teatab oma delegatsiooni kaudu iga kvartali kolmanda kuu lõpuks ministeeriumile ühenduse laevade eelmises kvartalis püütud kogused. 4.2. Kõnealune teave esitatakse kuude, püügiliikide, laevade ja kalaliikide kaupa. 4.3 Need andmed edastatakse ministeeriumile ka ministeeriumi kasutatava tarkvaraga ühilduvas vormingus arvutifailina. 5. Andmete usaldusväärsus Teave punktides 1, 2, 3 ja 4 nimetatud dokumentides peab kajastama tegelikku püügiolukorda, et neid saaks aluseks võtta kalavarude muutumise seirel. VI PEATÜKK Kaaspüük 1. Protokolli teabelehtedes esitatud kaaspüügi protsendimäärad arvutatakse igal püügietapil Mauritaania õigusnormide kohaselt pardal hoitava kogusaagi eluskaalust. 2. Kui kõnealused protsendimäärad ületavad kaaspüügi lubatud määra, kohaldatakse Mauritaania õigusaktide kohaselt sanktsioone, mille tagajärjel võidakse lõplikult keelata õigusrikkujate, kaptenite ja laevade kogu kalapüük Mauritaanias. 3. Keelustatud liikide pardal hoidmine on keelatud ning karistatav Mauritaania õigusaktides ettenähtud korras. VII PEATÜKK Lossimine Mauritaanias Lepinguosalised, mõistes parema integratsiooni tähtsust mõlema kalandussektori ühiseks arendamiseks, on otsustanud julgustada vabatahtlikke lossimisi ja võtta vastu järgmised sätted lossimise kohta Mauritaania sadamates. ÜLDTINGIMUSED JA RAHALISED STIIMULID 1. Lossimised toimuvad Mauritaania Nouâdhibou sadamas. Laevaomanikud valivad lossimise kuupäevad. Nad teatavad Mauritaania sadama valdajatele valitud kuupäeva faksi või elektronkirja teel 72 tundi enne kavandatavat sadamasse saabumist, ning esitavad lossitava saagi arvestusliku üldkoguse. Sadama valdajad kinnitavad 24 tunni jooksul faksi või elektronkirja teel laevaomanikule või laevaomaniku esindajale, et lossimine toimub 24 tunni jooksul alates laeva saabumisest sadamasse. 2. Lossimine tuleb lõpule viia 24 tunni jooksul alates laeva sadamasse saabumisest. 3. Lossimise lõpus annavad sadama pädevad asutused kaptenile lossimistõendi. 4. Laeva sadamas viibimise aja jooksul on selle kaluritel õigus vabaks läbisõiduks meremehe teenistusraamatu alusel. 5. Ühenduse laevadel, mis lossivad või laadivad ümber Nouâdhibou sadamas, on õigus lossimise või ümberlaadimise ajal makstavate litsentsitasude vähendamisele. Vähendamise määr on 25% kehtiva litsentsi maksumusest lossivate laevade puhul ja 15% ümberlaadivate laevade puhul. 6. Rakenduseeskirjad: asjaomaste laevade lossimisega seotud lossimistõendi(te) koopiad edastatakse delegatsioonile. Kõnealuse laeva uue litsentsitaotluse esitamisel saadab delegatsioon ministeeriumile tõendite koopiad koos uue litsentsi tasude vähendamise taotlusega. 7. Ministeerium saadab enne käesoleva protokolli kohaldamise esimese kolme kuu lõppu ministeeriumile järgmised andmed: - lossimiste üldeeskirjad, kaasa arvatud sadamamaksud; - asjakohaste ühenduse määruste alusel heakskiidetud rajatised; - tollilaod; - laevade maksimaalne suurus ja arv, millel on võimalik nendele juurde pääseda; - värskete, jahutatud ja sügavkülmutatud (–22 °C) toodete ladustamistingimused ja -maht; - värskete kalatoodete välisturgudele transportimise vahendid ja sagedus; - keskmised tarnehinnad ja -tingimused (kütus, toidumoon jne); - raadiokutsung, telefoni- ja faksinumber, teleksiaadressid, sadamaasutuste tööajad; - igasugune muu lossimist hõlbustav teave. MAKSUD JA RAHASTAMISTINGIMUSED Nouâdhibou sadamas lossivad ühenduse laevad on vabastatud kõigist lõivudest ja samaväärse toimega maksudest, välja arvatud sadama teenustasud ja samadel tingimustel Mauritaania laevade suhtes kehtivad lõivud. Lossitud kalandussaaduste suhtes kohaldatakse tollikorraldust Mauritaania õigusaktide kohaselt. Need on seetõttu Mauritaania sadamasse sisenemisel või eksportimisel vabastatud kõigist tolliprotseduuridest ja tollimaksudest või muudest samaväärse toimega maksudest ning neid käsitletakse „ajutiselt imporditud kaupadena” (ajutine ladustamine). Laevaomanikud otsustavad oma laevade toodangu kasutusotstarbe üle. Toodangut võib töödelda, tollikontrolli all ladustada, müüa Mauritaanias või eksportida (välisvaluuta eest). Mauritaania turule mõeldud toodete müügi korral Mauritaanias kehtivad Mauritaania kalandustoodete suhtes kehtestatud maksud ja lõivud. Kasumi võib välja viia täiendavate maksudeta (vabastamine tollimaksudest ja samaväärse toimega maksudest). VIII PEATÜKK Mauritaania meremeeste töölevõtmine 1. Välja arvatud tuunipüügiseinerid, mis võtavad tööle vähemalt ühe Mauritaania meremehe laeva kohta, ritvõngejadaga tuunipüügilaevad, mis peavad võtma kolm Mauritaania meremeest laeva kohta, ja 11. püügiliigi ookeanilaevad, mille kohta on käesoleva lisa XV peatüki punktis 6 sätestatud üleminekusätted, võtavad kõik ühenduse laevad reisi ajaks tööle vähemalt järgmise arvu Mauritaania meremehi: - 2 meremeest ja 1 ohvitser või 1 vaatleja laevadel tonnaažiga alla 200 GT; - 3 meremeest ja 1 ohvitser või 1 vaatleja laevadel tonnaažiga 200 GT – 250 GT; - 4 meremeest ja 1 ohvitser või 1 vaatleja laevadel tonnaažiga 250 GT – 300 GT; - 6 meremeest ja 1 ohvitser laevadel tonnaažiga 300 GT – 350 GT; - 7 meremeest ja 1 ohvitser laevadel tonnaažiga 350 GT – 500 GT; - 8 meremeest ja 1 ohvitser laevadel tonnaažiga 500 GT – 800 GT; - laevadele tonnaažiga 800 GT – 2000 GT kuni 37% meeskonnast, kuid mitte vähem kui 8 meremeest ja 2 ohvitseri; - laevadele tonnaažiga alates 2000 GT kuni 37% meeskonnast, kuid mitte vähem kui 12 meremeest ja 2 ohvitseri. 1.2 Laevadel, mille tonnaaž on 800 GT või rohkem, vähendatakse minimaalset pardale võetavate meremeeste arvu 2 võrra iga täiendavalt tööle võetud ohvitseri eest. 1.3 Laevaomanikud valivad oma laevadele töölevõetavad meremehed ja ohvitserid ise, kooskõlas kaubandusliku meresõidu koodeksi sätetega. 2. Laevaomanik või tema esindaja edastab ministeeriumile oma laevale tööle võetud Mauritaania meremeeste nimed, märkides, millised on nende tööülesanded meeskonnas. 3. Ühenduse kalalaevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. Eelkõige on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega. 4. Mauritaania meremeeste töölepingud, mille koopia antakse allakirjutajatele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel, pidades nõu Mauritaania pädevate asutustega. Lepingud tagavad meremeestele sotsiaalkindlustuse, sealhulgas elukindlustuse ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustuse. 5. Laevaomanik või tema esindaja peab kahe kuu jooksul pärast litsentsi väljastamist edastama otse ministeeriumile koopia asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse poolt nõuetekohaselt allkirjastatud viseeritud lepingust. 6. Mauritaania meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasu määratakse enne litsentside väljastamist kindlaks laevaomanike või nende esindajate ja asjaomaste Mauritaania meremeeste või nende esindajate kokkuleppel. Mauritaania meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad Mauritaania laevadel töötava meeskonna suhtes kohaldatavatest tingimustest, need peavad vastama ILO standarditele ega tohi olla nendest madalamad. 7. Kui üks või mitu töölevõetud meremeest laeva väljumise ajaks kohale ei ilmu, võib laev ettenähtud püügireisi alustada, kui ta on teavitanud lähtesadama pädevat asutust meremeeste arvu ebapiisavusest ja ajakohastanud meeskonna nimekirja. Nimetatud ametiasutus teavitab sellest ministeeriumi. Laevaomanik teeb kõik vajaliku tagamaks, et hiljemalt järgmisel püügireisil töötab tema laeval käesolevas lepingus ettenähtud arv meremehi. 8. Kui Mauritaania meremehi ei võeta pardale muudel põhjustel kui eelmises punktis osutatud, on asjaomased ühenduse laevaomanikud kohustatud kuni 3 kuu jooksul iga Mauritaania kalastusvööndis püütud päeva eest maksma kindlaksmääratud summana 20 eurot meremehe kohta. Seda summat kasutatakse Mauritaania kaluritest meremeeste koolituseks ja see makstakse käesoleva lisa IV peatüki punktis 1b osutatud pangakontole. 9. Komisjon edastab oma delegatsiooni kaudu ministeeriumile kord poolaastas, iga aasta 1. jaanuaril ja 1. juulil, ühenduse laevadel töölevõetud Mauritaania meremeeste nimekirja koos märkega nende sissekandmise kohta meremeeste registrisse, näidates ära laevad, kuhu nad on tööle võetud. 10. Välja arvatud punktis 7 sätestatud juhud, peatatakse laevaomanike korduva ettenähtud meremeeste töölevõtmise kohustuse rikkumise korral laeva kalapüügilitsents automaatselt, kuni see kohustus on täidetud. IX PEATÜKK Tehniline kontroll 1. Kõik ühenduse laevad peavad kord aastas ning iga kord pärast tonnaaži muutmist või kalapüügiliigiga seotud muudatusi, mis nõuavad teist tüüpi püügivahendite kasutuselevõttu, minema kehtivate õigusaktidega ettenähtud inspekteerimisteks Nouâdhibou või Nouakchott’i sadamasse. Kõnealused inspekteerimised peavad toimuma 48 tunni jooksul alates laeva sadamasse saabumisest. Tuunipüügilaevade, triivõngejadaga laevade ja pelaagilise püügi laevade tehnilise kontrolli kord sätestatud käesoleva lisa XIV ja XV peatükis. 2. Laeva kaptenile antakse pärast tehnilist kontrolli tõend, mille kehtivusaeg vastab litsentsi kehtivusajale ning mida pikendatakse tasuta automaatselt nende laevade suhtes, mis aasta jooksul litsentsi uuendavad. Tõendit tuleb hoida kogu aeg laeva pardal. 3. Tehnilise kontrolli käigus kontrollitakse laeva tehniliste näitajate ja püügivahendite vastavust ning Mauritaania meremehi käsitlevate sätete täitmist. 4. Mauritaania õigusnormidega sätestatud ja ühenduse lepinguosalisele edastatud määradele vastavad kontrollimise kulud kannab laevaomanik. Kulud ei tohi olla suuremad kui muude laevade poolt tavaliselt sama teenuse eest makstav summa. 5. Punktide 1 ja 2 sätete täitmata jätmise korral peatatakse püügilitsents automaatselt, kuni laevaomanik on oma kohustused täitnud. X PEATÜKK Laeva andmed 1. Kõigi ühenduse laevade pardatähised peavad vastama asjakohastele ühenduse õigusaktidele. Kõnealustest õigusaktidest tuleb ministeeriumile teatada enne käesoleva protokolli jõustumist. Edaspidi tuleb ministeeriumile teatada kõigist õigusaktides tehtud muudatustest vähemalt 1 kuu enne õigusakti jõustumist. 2. Iga pardatähist, nime või registrinumbrit peitva laeva suhtes rakendatakse Mauritaania kehtivate õigusaktidega sätestatud sanktsioone. XI PEATÜKK Litsentside peatamine või tühistamine Kui Mauritaania asutused otsustavad käesolevat protokolli ja Mauritaania õigusnorme kohaldades peatada või lõplikult tühistada ühenduse laeva litsentsi, peab laeva kapten kohe lõpetama kalapüügi ja suunduma viivitamata Nouâdhibou sadamasse, et anda litsentsi originaal üle järelevalveametile. Niipea kui ettenähtud kohustused on nõuetekohaselt täidetud, teatab ministeerium komisjonile delegatsiooni kaudu peatamise lõpetamisest ning litsents tagastatakse. XII PEATÜKK Rikkumised 1. Kõigi rikkumiste korral rakendatakse sanktsioone Mauritaania õigusaktidega ettenähtud korras. 2. Tõsiste või väga tõsiste rikkumiste korral, nagu on määratletud Mauritaania õigusaktidega, jätab ministeerium endale õiguse ajutiselt või lõplikult keelata asjaomaste laevade, kaptenite ja vajaduse korral laevaomanike kalapüügitegevuse Mauritaania vetes. XIII PEATÜKK Rahatrahvid Kooskõlas Mauritaania õigusaktidega arvutatakse ühenduse laevadele määratud trahvisummad Mauritaania õigusaktidega kindlaksmääratud alam- ja ülemmäärade piires. Otsus kõnealuse summa kohta tehakse II lisa VI peatüki punktis 3 ettenähtud korras. Järelevalveamet arvutab kohaldatud trahvi summa ümber eurodesse rikkumise hetkel kehtinud Mauritaania keskpanga kursi alusel, mõlemad summad teatatakse korraga nii laevaomanikule kui komisjoni delegatsioonile. Mauritaania õigusaktid ning nende hilisemad muudatused edastatakse ühenduse lepinguosalisele. XIV PEATÜKK Siirdekalade püügiga tegelevate laevade suhtes kohaldatavad sätted (tuunipüügilaevad ja triivõngejada kasutavad laevad) 1. Tuunipüügiseinerite, ritvõngedega tuunipüügilaevade ja triivõngejadaga laevade litsentsid antakse kalendriaastaga kattuvateks ajavahemikeks, välja arvatud käesoleva protokolli esimesel ja viimasel kehtivusaastal. Litsentsi originaaleksemplar peab olema pidevalt laeva pardal ning see esitatakse järelevalvega tegelevate Mauritaania pädevate asutuste nõudmise korral. Euroopa Ühendus ajakohastab nimekirja laevadest, millele on käesoleva protokolli sätete kohaselt kalapüügi litsentsi taotletud. Kõnealune nimekiri edastatakse Mauritaania ametiasutustele pärast selle koostamist ja edaspidi alati, kui seda on ajakohastatud. Pärast Euroopa Komisjoni poolt Mauritaania ametiasutustele saadetud nimekirja ja ettemakse tasumise teate kättesaamist lisab Mauritaania pädev ametiasutus laeva püügiloaga laevade nimekirja, mis edastatakse kalapüügi kontrollimise eest vastutavale asutusele. Sel juhul saadetakse nimekirja kinnitatud koopia laevaomanikule ja seda hoitakse pardal püügilitsentsi asemel kuni viimase väljastamiseni. Ettemakse tasumise tõendite esitamisel koostab ministeerium litsentsi ja lisab asjaomase laeva püügiloaga laevade nimekirja, mis edastatakse järelevalveametile ja delegatsiooni kaudu ka komisjonile. 2. Enne litsentsi saamist tuleb iga laev esitada kehtivate õigusaktidega ettenähtud kontrollimisteks. Kõnealune kontroll võib toimuda kokkulepitud välissadamas. Kõik kontrollimisega seotud kulud kannab laevaomanik. 3. Litsentsid antakse välja pärast protokolli teabelehtedes kindlaksmääratud ettemaksele vastava põhisumma tasumist ühele Trésor de la Mauritanie’ välisvaluutakontodest Mauritaania keskpangas. Nimetatud kindlaksmääratud summa arvutatakse lepingu esimesel ja viimasel kehtivusaastal pro rata temporis põhimõttel vastavalt litsentsi tegelikule kehtivusajale.[6] 4. Laevadel peetakse Mauritaania vetes toimuva iga kalapüügiperioodi kohta käesoleva lisa 4. liites esitatud ICCATi näidise kohast püügipäevikut. Seda täidetakse ka siis, kui püüki ei toimu. Ajavahemike kohta, mil laev ei viibi Mauritaania vetes, kantakse eelmises lõigus osutatud püügipäevikusse sõnad „väljaspool Mauritaania majandusvööndit”. Käesolevas lõikes nimetatud logiraamatud saadetakse ministeeriumile ja liikmesriigi pädevatele asutustele 15 tööpäeva jooksul pärast laeva saabumist lossimissadamasse. Ilma et see piiraks Mauritaania õigusnormidega sätestatud karistuste kohaldamist, peatatakse eespool nimetatud sätete täitmata jätmise korral püügilitsents automaatselt, kuni laevaomanik on oma kohustused täitnud. 5. Arvestades kontrolle, mida Mauritaania soovib teostada, esitab komisjon delegatsiooni kaudu ministeeriumile iga laevaomaniku koostatud ja liikmesriikide püügiandmete kontrollimise eest vastutavate teadusasutuste ( Institut de Recherche pour le Développement (IRD), Instituto Espanol de Oceanografia (IEO), Instituto Nacional de Investigaçao Agraria e das Pescas (INIAP) ja Institut Mauritanien de Recherches Océanographiques et des Pêches (IMROP)) poolt kontrollitud püügiaruannete põhjal enne iga aasta 15. juunit eelmise aasta eest maksmisele kuuluvate litsentsitasude lõpliku arvestuse. 6. Lepingu viimase kehtivusaasta kohta teatatakse eelmise aasta eest maksmisele kuuluvate litsentsitasude lõplik arvestus 4 kuu jooksul pärast lepingu kehtivusaja lõppu. 7. Lõplik arvestus saadetakse asjakohastele laevaomanikele, kellel on alates ministeeriumi poolt summade heakskiitmisest teatamisest 30 päeva aega pädevate asutuste ees oma rahaliste kohustuste täitmiseks. Hiljemalt pooleteise kuu jooksul pärast nimetatud teatamist tehakse Trésor de la Mauritanie nimele ühele IV peatükis nimetatud kontodest eurodes esitatud makse. Kui lõpliku arvestuse summa on väiksem kui lõikes 4 osutatud ettemakse, siis nende vahet laevaomanikule tagasi ei maksta. 8. Erandina II lisa I peatükist peavad laevad kolme tunni jooksul enne iga kalastusvööndisse sisenemist või sealt lahkumist otse Mauritaania asutustele teatavaks tegema oma asukoha ning pardal oleva saagi koguse eelistatavalt faksi teel või kui laeval ei ole faksi, siis raadio kaudu. Faksinumbri ja raadiosageduse teatavad järelevalveasutused. Mauritaania asutused ja laevaomanikud säilitavad faksikoopiad või raadioteadete salvestused, kuni mõlemad pooled on lõikes 5 nimetatud tasude lõplikus suuruses kokku leppinud. 9. Mauritaania asutuste taotluse korral ning ühisel kokkuleppel asjaomase laevaomanikuga on tuunipüügiseinerile lubatud võtta kokkulepitud ajaks üks teadusvaatleja laeva kohta. XV PEATÜKK Pelaagilise püügi laevade suhtes kohaldatavad sätted 1. Litsentsi originaaleksemplar peab olema pidevalt laeva pardal ning see esitatakse Mauritaania pädevate asutuste nõudmise korral. Kui litsentsi originaaleksemplari ei saa praktilistel põhjustel laevale toimetada kohe, kui ministeerium on selle väljastanud, võib kuni kümne päeva jooksul olla pardal ka litsentsi koopia või faksikoopia. 2. Laevade tehniline kontroll võib toimuda Euroopas. Sellisel juhul tuleb ministeeriumi poolt kõnealuseks kontrollimiseks määratud kahe isiku reisi- ja elamiskulud maksta laevaomanikel. 3. Litsentsitasude summad sisaldavad kõiki muid seotud tasusid ja makse peale parafiskaalse maksu, sadamatasude ja teenuste eest makstavate tasude. Laevaomanikud maksavad Mauritaania riigikassa kontole igale 9. püügiliigi külmutustraalerile eraldatud registertonnaaži ületava iga tonni eest 15 eurot. Püügideklaratsioonid koostatakse ühisel kokkuleppel lepinguosaliste vahel kokkulepitavaks tähtajaks. Püügi ülemmäära põhimõtet ei kohaldata 11. püügiliigi värske pelaagilise püügi laevade suhtes. Tasud ja kõik juurdemaksed makstakse ühele Trésor de la Mauritanie’ välisvaluutakontodest Mauritaania keskpangas. 4. Pelaagilise püügi laevad teatavad järelevalveametile oma kavatsusest siseneda Mauritaania kalastusvööndisse või sealt lahkuda. Kõnealune teatamine peab toimuma sisenemisel 12 tundi ette ning lahkumisel 36 tundi ette. Lahkumisest teatamisel edastab iga laev ka pardal oleva saagi koguse ja liigid. 5. Laevaomanikud peavad võtma asjakohased meetmed Mauritaania meremeeste ja teadusvaatlejate transportimiseks laevaomanike kulul. 6. 11. püügiliigi laevade suhtes kohaldatakse meremeeste töölevõtu osas järgmisi sätteid: - kuue esimese tegevuskuu jooksul Mauritaania kalastusvööndis on laevad vabastatud Mauritaania meremeeste töölevõtmise kohustusest; - kuue järgmise tegevuskuu jooksul võtavad laevad tööle 50% VIII peatüki lõikes 1 sätestatud meremeestest; Pärast neid kahte kuuekuulist ajavahemikku kohaldatakse 11. püügiliigi laevade suhtes VIII peatüki lõike 1 sätteid. 1. liide MAURITAANIA – EUROOPA ÜHENDUSE KALANDUSLEPING PÜÜGILITSENTSI TAOTLUS I TAOTLEJA 1. Laevaomaniku nimi: ..................................................................................................................................................... 2. Laevaomanike ühingu või laevaomaniku esindaja nimi: ............................................................................................. 3. Laevaomanike ühingu või laevaomaniku esindaja aadress: ........................................................................................ ................................................................................................................................................................................... 4. Telefon: Faks: ................................... Teleks: 5. Kapteni nimi: .................................................................................. Kodakondsus: ...................................... II LAEV JA TEMA TUNNUSANDMED 1. Laeva nimi: .......................................................................................................................................................... 2. Lipuriik: ....................