Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 298/09)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Burgenland“

Viitenumber: PDO-AT-A0207-AM01

Teate kuupäev: 21.2.2020

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

Kirjeldus ja põhjused

Viinamarjaistanduse registri ühtseks haldus- ja kontrollisüsteemiks muutmise tõttu on vaja kohandada hektarite maksimumarvu.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Burgenland

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduse kategooria

1. Vein

5. Kvaliteetvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

Päritolunimetust „Burgenland“ võib kasutada veini ja kvaliteetvahuveini või vahuveini puhul. Veini „Burgenland“ toodetakse ka muudesse kvaliteediklassidesse (nt Kabinett, Spätlese, Eiswein jne) kuuluvana. Veiniga seotud analüütilised näitajad on esitatud tootespetsifikaadis. Tänu kliima, mullastiku, asendi ja tugeva päikesekiirguse koostoimele on Burgenlandis kasvanud viinamarjadest toodetud veinide valik suur ja mitmekesine – alates kihisevatest, puuviljastest valgetest veinidest jõuliste, täidlaste punaste veinide ning elegantsete, magusate esmaklassiliste kvaliteetveinideni.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a) Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud

Päritolunimetusega veini „Burgenland“ puhul on lubatud kõik määrustes (EL) 2019/934 ja (EL) 2019/935 kaitstud päritolunimetusega veini puhul sätestatud veinivalmistustavad, välja arvatud töötlemine kaaliumsorbaadi ja dimetüüldikarbonaadiga. Veinide hapetustamine on võimalik vastavalt määrustes (EL) 2019/934 ja (EL) 2019/935 sätestatud nõuetele. Võimaliku hapestamise üle otsustab põllumajandus-, piirkondade ja turismiminister vastavalt sellele, millised olid kasvuperioodil valitsenud ilmastikutingimused. Võimaliku hapestamise tingimused põhinevad määruste (EL) 2019/934 ja (EL) 2019/935 nõuetel.

Konkreetsed veinivalmistustavad (sealhulgas rikastamine) tulenevad valitud traditsioonilisest tootmismeetodist ja on esitatud tootespetsifikaadis.

b) Maksimaalne saagikus

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta.

6. Määratletud geograafiline piirkond

Päritolunimetusega „Burgenland“ on hõlmatud kogu Burgenlandi liidumaa Austrias.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

'Zweigelt' – 'Rotburger'

'Welschriesling'

'Grüner Veltliner' – 'Weißgipfler'

'Zweigelt' – 'Blauer Zweigelt'

8. Seos(t)e kirjeldus

Burgenlandi viinamarjakasvatuspiirkonnas esinevad lössi- ja mustmullad eelkõige Neusiedlersee järve kirdekaldal. Seewinkeli piirkonnas leidub ka kruusa-, liiva- ja soolamuldi. Leithagebirge mäestiku nõlvadel esinevad lubja- ja kiltkivimullad, samas kui Kesk-Burgenlandis on iseloomulikud rasked savimullad.

Kliimat iseloomustavad kuivad, palavad suved ning külmad ja lumevaesed talved. Suur õhuniiskus ja sügisudu soodustavad eelkõige Seewinkelis ja Rusti ümbruskonnas hallitusseene Botrytis arengut, mida on vaja selliste esmaklassiliste kvaliteetveinide nagu Beerenauslese ja Trockenbeerenauslese tootmiseks. Neusiedleri järve (vesi ja kõrkjad) pindala on 300 km2 ning kliimaregulaatorina on sellel oluline osa mikrokliima kujunemisel. Burgenlandi viinamarjakasvatuspiirkonnas toodetakse valget ja punast veini enam-vähem võrdsetes osades. Valgeid veine saadakse peamiselt sortidest 'Welschriesling' ja 'Grüner Veltliner'. Punase veini puhul on ülekaalus sort 'Zweigelt', millest saadakse klassikalisi puuviljaseid või jõuliselt tummiseid punaveine. Oluline osa on ka eriliste omadustega kvaliteetveinide (nt Trockenbeerenauslese ja Eiswein tootmisel. Veinide organoleptiliste omaduste skaala ulatub värsketest puuviljastest valgetest veinidest täidlaste punaste veinide ja elegantsete, magusate esmaklassliste kvaliteetveinideni. Lössi-/savi- ja mustmullad sobivad hästi selliste viinamarjade kasvatamiseks, millest saadakse jõulisi, tummiseid punaseid veine. Lisaks nimetatud muldadele panevad liiv-, kiltkivi- ja kruusamullad aluse puuviljastele ja täidlastele valgetele veinidele. Veiniviinamarjade sortide iseloomulikku lõhna rõhutab eelkõige Neusiedlersee mikrokliima, mistõttu on seal ka suveööd jahedad. Burgenlandi lõunaosas asuva Eisenbergi nõlvadel kasvanud viinamarjadest saadud veinid on peene mineraalse varjundiga.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riigisisestes õigusaktides.

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Austria veiniseaduse alusel võib ringlusse lasta üksnes riikliku kontrollinumbriga varustatud kaitstud päritolunimetusega veini „Burgenland“ (v.a Sekt, Qualitätsschaumwein ja Hauersekt. Riikliku kontrollinumbri saamiseks peab iga ringlusse lastava päritolunimetusega veini „Burgenland“ proov läbima analüütilise ja organoleptilise kontrolli (süstemaatiline kontroll). Organoleptilise kontrolli käigus hindab veine ametlik degusteerimiskomisjon. Ametlik komisjon koosneb kuuest degusteerijast ja komisjoni esimehest. Degusteerijatele antakse kontrollimiseks anonüümsed proovid. Veiniproovi käsitlev blankett sisaldab ainult hindamiseks vajalikku teavet, näiteks traditsioonilise kvaliteediklassi (Qualitätswein, Spätlese jne), sordi ja aastakäigu üksikasju. Degusteerijad otsustavad oma kogemuste ja ette antud võrdlusveinide alusel, kas neile esitatud veinid on sordi, aasta ja traditsioonilise kvaliteediklassi poolest tüüpilised ja kas need võib ringlusse lasta (st need on puudusteta). Degusteerimisküsimuste vastused on JAH või EI. Negatiivse otsuse puhul tuleb tagasilükkamise põhjused esitada kirjalikult. Proov vastab organoleptilistele nõuetele sel juhul, kui enamik degusteerijaid on selle heaks kiitnud. Tulemusega „3 : 3“ otsuste puhul esitatakse proov teisele degusteerimiskomisjonile. Teistkordne tulemus „3 : 3“ tingib negatiivse üldtulemuse.

Link tootespetsifikaadile

https://www.bmlrt.gv.at/land/produktion-maerkte/pflanzliche-produktion/wein/Weinherkunft.html

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.