P7_TA(2013)0500

Raamprogrammi „Horisont 2020“ osalemis- ja levitamiseeskirjad ***I

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (2014–2020) osalemis- ja levitamiseeskirjad (COM(2011)0810 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/54)

Euroopa Parlament,

(1) ELT C 318, 20.10.2012, lk 1.

(2) ELT C 181, 21.6.2012, lk 111.

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

KOMISJONI AVALDUS

Avaldus suurte teadustaristute otseste kulude arvestuse kohta

Vastamaks sidusrühmade nõudmistele püüab komisjon selgitada suurte teadustaristute otseste kulude arvestuse küsimust käesolevas deklaratsioonis kirjeldatud viisil.

Raamprogrammi „Horisont 2020“ suurte teadustaristute otseste kulude arvestuse juhiseid kohaldatakse suurte teadustaristute kulude suhtes, mille koguväärtus on teatava toetuse saaja kohta vähemalt 20 miljonit eurot, mis arvutatakse üksikute teadustaristute ajalooliste varaliste väärtuste summana, nagu need on esitatud asjaomase toetuse saaja viimases suletud bilansis enne toetuslepingu sõlmimise kuupäeva või nagu need on kindlaks määratud teadustaristute rendi- või liisingukulude alusel.

Allpool seda künnist raamprogrammi „Horisont 2020“ suurte teadustaristute otseste kulude arvestuse juhiseid ei kohaldata. Üksikuid kuluartikleid võib esitada otseste toetuskõlblike kuludena toetuslepingu kohaldatavate sätete kohaselt.

Üldiselt on võimalik esitada otseste kuludena kõiki kulusid, mille puhul on täidetud mõlemad järgmised tingimused: need vastavad üldistele toetuskõlblikkuse kriteeriumidele ja on otseselt seotud meetme rakendamisega ning on seetõttu sellega otseselt seostatavad.

Teatava projekti jaoks kasutatava suure teadustaristu puhul on sellisteks kuludeks tavapäraselt kapitaliseeritud kulud ja tegevuskulud.

Kapitaliseeritud kulud on kulud, mis on tekkinud suure teadustaristu loomisel ja/või uuendamisel, samuti suure teadustaristu teatavad konkreetsed remondi- ja hoolduskulud koos selle osade või oluliste lahutamatute komponentidega.

Tegevuskulud on kulud, mis tekivad toetuse saajal konkreetselt suure teadustaristu käitamisel.

Seevastu on kulusid, mida tavapäraselt otseste kuludena esitada ei saa, kuid mida peetakse hüvitatuks kaudsete kulude kindlasummalise makse kaudu, nt haldushoonete ja peakorterite rendi-, liisingu- või amortisatsioonikulud.

Kui kulud on põhjustatud üksnes osaliselt projekti tegevusest, on esitatav üksnes see osa kuludest, mis on otseselt ja mõõdetavalt projektiga seotud.

Seetõttu peab toetuse saaja mõõtesüsteem tagama projekti kulude tegeliku ja tõese väärtuse täpse kvantifitseerimise (st näidates projekti puhul tegelikku tarbimist ja/või kasutamist). Sellega on tegemist juhul, kui mõõt on pärit tarnija arvelt.

Kulude mõõtmine on üldiselt seotud projekti raames kasutatud ajaga, mis peab vastama projekti raames teadustaritu kasutamise tegelikele tundidele/päevadele/kuudele. Produktiivsete tundide/päevade/kuude koguarv peab vastama teadustaristu kasutamise täielikule potentsiaalile (täisvõimsusele). Täisvõimsuse arvutamine hõlmab mis tahes aega, mil teadustaristu on kasutatav, kuid mil seda ei kasutata. Täisvõimsuse arvutamisel võetakse siiski nõuetekohaselt arvesse tegelikke piiranguid, näiteks üksuse lahtiolekuajad, parandus- ja hooldustöödele kulutatud aeg (sh kalibreerimine ja katsetamine).

Kui kulu on otseselt ja mõõdetavalt seostatav teadustaristuga, kuid tehnilistest piirangutest tulenevalt mitte otseselt projektiga, on vastuvõetavaks alternatiiviks kõnealuste kulude mõõtmine projekti seisukohast asjaomaste tegeliku kasutamise ühikute abil, mida toetavad täpsed tehnilised kirjeldused ja tegelikud andmed ning mis tehakse kindlaks toetuse saaja analüütilise kuluarvestussüsteemi alusel.

Kulusid ja nende otsest mõõdetavat seostatavust projektiga peavad toetama asjakohased täiendavad dokumendid, mis võimaldavad piisavat kontrolljälge.

Toetuse saaja võib tõendada otsest seost veenvate alternatiivsete tõendite abil.

Komisjoni talitused soovitavad häid tavasid otsese mõõtmise ja täiendavate dokumentide valdkonnas (nt kapitaliseeritud kulude puhul: raamatupidamise vahearuanded koos toetuse saaja amortiseerimispõhimõtetega osana tema tavapärastest raamatupidamispõhimõtetest, esitades vara potentsiaalse kasutamise ja majandusliku eluea arvutused ning tõendid selle tegeliku kasutamise kohta projektiga seoses; tegevuskulude puhul: konkreetne selgelt märgistatud arve, mis on seotud suure teadustaristuga, lepinguga, projekti kestusega jne).

Suurte teadustaristutega toetuse saaja taotlusel ning kasutada olevaid ressursse ja kulutasuvuse põhimõtet arvesse võttes on komisjon valmis viima läbi toetuse saaja otseste kulude arvestuse metoodika eelhindamise lihtsal ja läbipaistval viisil, et tagada õiguskindlus. Neid eelhindamisi võetakse täielikult arvesse järelauditite tegemisel.

Lisaks moodustab komisjon juhiste kasutamise hindamiseks rühma, mis koosneb asjaomaste sidusrühmade organisatsioonide esindajatest.

Komisjon kinnitab, et võtab vastu suurte teadustaristute otseste kulude arvestuse juhised kohe pärast seda, kui on vastu võetud raaprogrammi „Horisont 2020“ määrused.

Avaldus nn boonuse rakendamise kriteeriumide suuniste kohta

Täiendava tasustamise osas kavatseb komisjon anda välja suunised selle rakendamise kriteeriumide kohta kohe pärast seda, kui on vastu võetud raamprogrammi „Horisont 2020“ osalemis- ja levitamiseeskirjad.

Avaldus innovatsiooni kiirtee kohta

Komisjon kavatseb tagada innovatsiooni kiirtee asjakohase nähtavuse teaduse ja innovatsiooni kogukonnas teadlikkuse tõstmise ja teavitamisalase tegevusega enne katseprojekti konkurssi 2015. aastal.

Komisjonil ei ole kavas piirata ex ante innovatsiooni kiirtee meetmete kestust. Taotluse nn mõju hindamisel võetakse piisaval määral arvesse niisuguseid tegureid nagu ajatundlikkus ja rahvusvaheline konkurentsi olukord, et võimaldada paindlikkust vastavalt rakendusuuringute eri valdkondade iseärasustele.

Lisaks põhjalikule hindamisele, mis viiakse läbi „Horisont 2020“ vahehindamise raames, hakkab innovatsiooni kiirtee katseprojekti suhtes toimuma pidev järelevalve kõikide praktiliste aspektide üle, mis on seotud innovatsiooni kiirtee konkursikutse raames taotluste esitamise, hindamise, valimise ja eelarvestamisega, alustades esimesest tähtajast 2015. aastal.

Selleks et võimaldada katseprojekti tulemuslikkust ja tagada nõuetekohase hindamise läbiviimise võimalikkus, võib olla vajalik kuni saja projekti toetamine.

Avaldus artiklite 3 ja 4 kohta

Komisjonil on kavas lisada toetuslepingule viited siseriiklikele õigusaktidele seoses üldsuse juurdepääsuga dokumentidele ja konfidentsiaalsusega, eesmärgiga leida eri huvide vahel sobiv tasakaal.

Avaldus artikli 28 kohta

(valikuvõimalus, mis seisneb 100protsendilises hüvitismääras mittetulunduslike õigussubjektide innovatsioonialaste meetmete korral)

Komisjon märgib, et isegi mittetulunduslikud subjektid võivad tegeleda majandustegevusega, mis on turulähedane ja mille subsideerimine võib tekitada moonutusi siseturul. Seetõttu viib komisjon läbi eelhindamise selle kohta, kas toetuskõlblik tegevus on majanduslikku laadi, kas on tulemuslikult ennetatud majandustegevuse ristsubsideerimist ja kas toetuskõlbliku majandustegevuse rahastamismäär avaldab siseturul valitsevale konkurentsile kahjulikku mõju, mida ei tasakaalusta selle kasulik mõju.

Avaldus artikli 42 kohta

Komisjon kavatseb kehtestada tähtajad näidistoetuslepingus seoses tulemuste kaitsmisega, võttes arvesse seitsmenda raamprogrammi tähtaegu.