Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS,

milles käsitletakse Bulgaaria 2013. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria lähenemisprogrammi (2012–2016) kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,[2] eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust[3],

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone[4],

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime suurendamiseks.

(2) Nõukogu võttis 13. juulil 2010 komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta;[5] mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

(3) 29. juunil 2012 võtsid riigipead ja valitsusjuhid vastu majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe, millega loodi sidus tegevusraamistik liikmesriikide, ELi ja euroala tasandil, kasutades selleks kõiki võimalikke hoobasid, vahendeid ja poliitikasuundi. Nad otsustasid, milliseid meetmeid võtta liikmesriikide tasandil, eelkõige väljendades täielikku pühendumust strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele ja riigipõhiste soovituste rakendamisele.

(4) 6. juulil 2012 võttis nõukogu vastu soovituse Bulgaaria 2012. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Bulgaaria ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2015) kohta.

(5) 28. novembril 2012 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi[6] ning see sündmus märkis 2013. aasta majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta algust. Samuti 28. novembril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 põhjal vastu häiremehhanismi aruande[7], milles liikmesriikide hulgas, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida, nimetati ka Bulgaariat.

(6) Euroopa Ülemkogu kiitis 14. märtsil 2013 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenu andmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

(7) 10. aprillil 2013 avaldas komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Bulgaaria suhtes läbi viidud põhjaliku analüüsi[8] tulemused. Komisjoni analüüsi põhjal võib järeldada, et Bulgaarias esineb makromajanduslik tasakaalustamatus, mida tuleb jälgida ja millega seoses tuleb võtta poliitikameetmeid. Eelkõige tuleb jätkuvalt pöörata tähelepanu ettevõtlussektori finantsvõimenduse vähendamise mõjule, samuti välispositsioonide jätkuvale kohandamisele, konkurentsivõimele ja tööturule.

(8) 19. aprillil 2013 esitas Bulgaaria oma 2013. aasta lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2012–2016 ja 2013. aasta riikliku reformikava. Selleks et võtta arvesse nende kahe programmi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

(9) Lähtudes 2013. aasta lähenemisprogrammile määruse (EÜ) nr 1466/97 alusel antud hinnangust, on nõukogu seisukohal, et Bulgaaria riiklik rahandus on üldjoontes olnud usaldusväärne. Keskpika perioodi eesmärgini jõuti 2012. aastal. Lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium ajavahemikuks 2013–2014 on usutav ning aastane kasv peaks eeldatavasti ulatuma 2013. aastal 1,0 protsendini, 2014. aastal 1,8 protsendini. Komisjoni 2013. aasta kevadprognoosis nähti 2013. aastaks ette SKP kasv 0,9 % ning 2014. aastaks 1,7 %. Programmis visandatud eelarvestrateegia eesmärk on hoida struktuurne eelarvepositsioon kogu programmiperioodi vältel keskpika perioodi eesmärgi lähedal. Programmis kinnitatakse varasem keskpika perioodi eesmärk, nimelt -0,5 % SKP-st, mis ületab stabiilsuse ja kasvu paktis nõutut. Lähtudes (ümberarvutatud) struktuursest eelarvepositsioonist, mis prognooside kohaselt peaks mõnevõrra nõrgenema – 2012. aasta puudujäägilt 0,4 % SKP-st kasvama ajavahemikul 2013–2016 kuni 0,7–0,8 %-ni SKP-st – jääb Bulgaarial lähenemisprogrammi perioodi jooksul keskpika perioodi eesmärk napilt täitmata. Aastatel 2013−2015 oleks valitsemissektori kulutuste kasvumäär, arvestades riigi omal äranägemisel võetavaid tulumeetmeid, kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktis ettenähtud kulutuste sihttasemega, kuid rikuks seda aastal 2016. Võlamäär on alla 60 % SKPst ja lähenemisprogrammi kohaselt on selle tipptase eeldatavasti 2014. aastal, mil see on 20,4 % SKPst, seejärel aga väheneb programmiperioodi jooksul. Komisjoni 2013. aasta kevadprognoosis on samuti ette nähtud, et 2014. aastal ulatub võlamäär 20,3 protsendini SKP-st.

(10) Bulgaaria on viimastel aastatel oma eelarveraamistikku oluliselt tugevdanud, mis on aidanud säilitada eelarvedistsipliini ja suurendada eelarvepoliitika usaldatavust. Uues riigi rahanduse seaduses, mis jõustub 2014. aastal, on jäetud alles senised arvulised eelarvereeglid, muudetud kohaliku omavalitsuse tasandi nõuded veelgi rangemaks ja reformitud kolmeaastane keskpika perioodi eelarveraamistik. Oluline on, et ametiasutused hoiaksid reformide tempot ja valmistaksid ette pinnase uue seaduse rakendamiseks, eelkõige seeläbi, et moodustatakse kavandatud sõltumatu eelarvenõukogu ja antakse sellele selged volitused, tagatakse tema töö sõltumatus ja piisavad ressursid. Maksukuulekuse alal on veel hulgaliselt paranemisruumi ja edusammud selles valdkonnas võimaldaksid Bulgaarial teha suuremaid kulutusi majanduskasvu toetamiseks. Ehkki Bulgaaria on astunud mõningaid nähtavaid samme, et vähendada õigusnõuete täitmisega seotud kulusid ja parandada maksutulude kogumist, iseloomustab maksusüsteemi endiselt ulatuslik maksudest kõrvalehoidmine ja madal haldussuutlikkus. Maksukogumise halduskulud on kõrged, nagu ka ettevõtete kulud, mis on seotud maksude maksmisega. Hoolimata meetmetest, mis on võetud maksukuulekuse parandamiseks, on varimajanduse osakaal ikka veel hinnanguliselt kõrge ja selle vähendamine nõuab pikaajalisi kestvaid pingutusi.

(11) Enneaegse tööturult lahkumise vähendamine on üks peamisi abinõusid pensionisüsteemi piisavuse ja tööjõu pakkumise probleemide lahendamisel. Eakamate töötajate, eelkõige eakamate naiste tööhõive määr on alla ELi keskmise ja selle tulemuseks on, et suure osa pensionisaajate pensioniõigused on ebapiisavad. Kuigi olulised reformid selles valdkonnas juba käivad, on teatavate kutsealade eriskeemid üks tegureid, mis toob kaasa tegeliku pensionile jäämise ea vähenemise. Jätkates pensioniea tõstmise alal senisel kursil, peaks Bulgaaria samuti valmistuma sama seadusjärgse pensioniea kehtestamiseks meestele ja naistele, kes on teinud pensionimakseid kogu teenistuskäigu jooksul, ja kehtestama selle muudatuse jõustumise kuupäeva. Invaliidsuspensioni saamise kriteeriumide ja kontrollimeetmete läbivaatamine (nt töövõime kriteeriumi kehtestamine) oleks oluline samm kuritarvituste vähendamiseks.

(12) Bulgaarias on tööhõive keskmisest madalam ja langemas ning eri piirkondade ja rahvastikurühmade vahel on töötuse määr väga erinev. Kriis on eriti rängalt tabanud madala kvalifikatsiooniga töötajaid ning märgatavalt tõstnud tööpuudust noorte hulgas. Pikaajalise töötuse määr on tõusnud kiiremini kui ülejäänud ELis. Reformitud tööhõiveametil oleks võimalik täita silmapaistvat rolli pakkumise ja nõudluse ühitamises Bulgaaria tööturul, kasutades selleks tulemuslikumat nõustamist ja sihipäraseid tööhõivemeetmeid ning prognoosides paremini tulevast vajadust oskuste järele. Käimasoleva noorte tööhõive algatuse varajane hindamine võiks aidata tagada, et vahendid suunatakse meetmetesse, mis toovad kõige enam tulu töökohtade loomise näol. Endiselt on keeruline tagada, et minimaalsete sotsiaalkindlustusmaksete süsteem täidaks oma eesmärki vähendada varimajandust, kuid ei seaks samas löögi alla madala kvalifikatsiooniga töötajad. Bulgaaria kodanike vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse risk on ELi suurim. Riiklikku vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise strateegiat tuleks käsitada prioriteedina. On vaja parandada sotsiaalsiirete kättesaadavust ja mõjusust ning suurendada sotsiaalteenuste tõhusust ja kättesaadavust, eelkõige lastele ja eakatele. Riikliku romade integreerimise strateegiaga peaks kaasnema tegevuskava, milles on näidatud konkreetsed meetmed, piisav rahastamine ja meetmete mõju mõõtmiseks vajaliku järelevalvemehhanismi loomine.

(13) Bulgaaria ees seisab ülesanne parandada oma haridussüsteemi üleüldist kvaliteeti ja tõhusust. Kooliharidusseaduse lõplik vastuvõtmine enne 2013. aasta lõppu oleks raamistik vajalike reformidega edasiminekuks, sealhulgas õppekavade ajakohastamiseks ning õpetajate koolitusse ja stimuleerimissüsteemi paranduste sisseviimiseks. Kõrghariduses on reformidega saavutanud väga vähe edu. Asjaolu, et kõrgharidustulemuste ja tööturu nõudluse vahel on märkimisväärne lahknevus, suurendab struktuurset tööpuudust ja takistab uuenduslike, suurt lisaväärtust andvate sektorite arengut. Kõrghariduse kehvad tulemused on seotud stiimulite puudumisega institutsioonide tasandil, aga ka üksikute teadlaste ja õpetajate tasemega. Tervishoiusüsteemi kvaliteedi ja katvuse parandamine on üks Bulgaaria ammuseid katsumusi. Suurem läbipaistvus tervishoiu rahastamisel aitaks kaasa selle sektori kasvule ja konkurentsivõimele. Ambulatoorse ravi osakaal tervishoiukuludes on madal, mis piirab kulutõhusate tervishoiuteenuste kättesaadavust. Ulatuslik teenuste eest omast taskust maksmine muudab teatavale osale elanikkonnast tervishoiuteenuste kasutamise sisuliselt võimatuks. Bulgaarial on haiglasektori juhtimise ja otstarbekamaks muutmise alal ees raskeid katsumusi.

(14) Kodumaiste äriühingute konkurentsivõime ja välismaiste investeeringute ligimeelitamise võime paraneks suuresti, kui parandataks Bulgaaria ärikeskkonda, sealhulgas suurendataks avalike teenuste tõhusust. E-valitsuse kiirem süstemaatiline juurutamine pakub märkimisväärseid võimalusi ja võiks muu hulgas vähendada nõuete täitmisest tulenevaid kulusid ning ettevõtete halduskoormust. Peale selle võiks äriõigusaktide täielik rakendamine ja täitmise tagamine, kaasa arvatud menetlused maksete tasumisega viivitamise ja maksejõuetuse korral, oluliselt parandada raamtingimusi, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul. Ebapiisav juurdepääs rahastamisele pidurdab endiselt VKE-de arengut. Hästi toimiv ja sõltumatu kohtusüsteem on jätkusuutliku majandusarengu eeltingimus. Bulgaaria on viimastel aastatel teinud edusamme kohtusüsteemi reformimisel, eelkõige õigusliku ja institutsioonilise raamistiku ajakohastamisel. Samas on selle raamistiku täieulatusliku rakendamise, jätkusuutlike tulemuste kindlustamise ja reformi kõikidel tasanditel omaksvõtmise alal veel palju kasutamata võimalusi. Suuremad jõupingutused võitluses korruptsiooniga annaksid samuti positiivse panuse ärikeskkonna parandamisse.

(15) ELi vahendite tulemuslik rakendamine on vajalike avaliku sektori investeeringute jaoks endiselt kriitilise tähtsusega. 2011. aasta riigihankeõiguse reform oli oluline samm järelevalve ning eeskirjade rikkumise tõkestamise ja karistamise parandamise poole. Kuigi jõustunud on uued eeskirjad, mis hõlmavad muu hulgas ELi kaasrahastatud projekte, oleks eelkontrolli tulemuslikkus veelgi suurem, kui riigihankeametile antaks laiemad volitused.

(16) Reguleerivate asutuste suutlikkus ja sõltumatus peamistes majandussektorites on konkurentsivõime olulised raamtingimused. Bulgaaria transpordi infrastruktuur on viimaste aastate jooksul mõnevõrra paranenud, kuid on veel piisavalt võimalusi, kuidas muuta teenuste osutamine ja hooldus piisavalt tõhusaks. Bulgaaria ei ole veel täielikult rakendanud oma kohustusi energia siseturu raames. Mitmed probleemid on veel lahendamata nii hulgi- kui ka jaemüügi tasandil. Eriti suurt muret tekitavad valdkonnad on püsivad turutõkked, garanteeritud kasumi kokkulepped ja reguleeritud hinnad ning asjaolu, et puudub elektrienergia ja maagaasi hulgimüügiturg. Kuna Bulgaaria on suuresti sõltuv ühestainsast energiavarustuskanalist, on ta väga avatud energiavarustushäirete riskile. Elektri- ja gaasivõrguühenduste projektide rakendamist tuleks kiirendada, et mitmekesistada tarneallikaid ja parandada varustuskindlust. Madal energiatõhusus on endiselt oluline majanduslik koorem nii äri- kui ka eratarbijate jaoks. Eelkõige on märkimisväärseid võimalusi nii avalike kui ka erahoonete energiatõhususe valdkonnas.

(17) Komisjon on Euroopa poolaasta raames põhjalikult hinnanud Bulgaaria majanduspoliitikat. Hinnatud on lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitatud on põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud nende dokumentide asjakohasust Bulgaaria eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist majandusjuhtimist, lisades tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panuse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad soovitustes 1–7.

(18) Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu Bulgaaria lähenemisprogrammiga tutvunud ja tema arvamus[9] selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

(19) Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi läbi vaadanud. Nõukogu soovitused, mis on esitatud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad allpool esitatud soovitustes 3, 4 ja 5,

SOOVITAB Bulgaarial võtta ajavahemikus 2013–2014 järgmisi meetmeid:

1. Säilitada usaldusväärne eelarvepositsioon, tagades keskpika perioodi eesmärgi täitmise ja ajades majanduskasvu toetavat eelarvepoliitikat, nagu on ette nähtud lähenemisprogrammis. Rakendada kõikehõlmav maksustrateegia, et tugevdada kõiki maksuõiguse ja maksukogumise aspekte eesmärgiga suurendada maksutulusid, eeskätt maksukogumise parandamise, varimajanduse piiramise ja õigusnormide täitmisega seotud kulude vähendamise teel. Moodustada sõltumatu institutsioon, mis jälgiks eelarvepoliitikat, koostaks analüüse ja annaks nõu.

2. Kaotada järk-järgult enneaegse pensionilemineku võimalused, kehtestada meestele ja naistele sama seadusjärgne pensioniiga ja rakendada aktiivseid tööturumeetmeid, millega antakse vanemaealistele töötajatele võimalus kauem tööturule jääda. Muuta invaliidsuspensioni saamise kriteeriumid ja selle pensioni määramise kontrollimeetmed rangemaks, et piirata kuritarvitusi.

3. Kiirendada riikliku noorte tööhõive algatuse rakendamist, näiteks noortegarantii kaudu. Reformida tööhõiveamet, et pakkuda tööotsijatele tulemuslikku nõustamist ning arendada välja oskuste vajaduse prognoosimise ja nende nõudlusega vastavusse viimise võime. Võimendada aktiivset tööturupoliitikat, eelkõige seoses riiklike tööhõivekavadega. Võtta ette sotsiaalkindlustusmaksete alammäärade läbivaatamine, tagamaks, et süsteem ei suru oma hinnaga madala kvalifikatsiooniga töötajaid tööturult välja. Tagada riikliku vaesusevastase võitluse ja romade integreerimise strateegia alal konkreetsete tulemusteni jõudmine. Parandada sotsiaalsiirete ja -teenuste kättesaadavust ja mõjusust, eelkõige lastele ja eakatele.

4. Võtta vastu kooliharidusseadus ja käivitada kõrgharidusreform, eelkõige viies paremini omavahel vastavusse haridustulemused ja tööturu vajadused ning tugevdades koostööd hariduse, teaduse ja ettevõtete vahel. Parandada kaasava hariduse kättesaadavust ebasoodsamas seisundis olevate laste, eelkõige romade hulgas. Tagada tervishoiuteenuste tegelik kättesaadavus ja parandada tervishoiuteenuste hinnakujundust, sidudes haiglate rahastamise nende tulemustega ning arendades ambulatoorset ravi.

5. Astuda täiendavaid samme, et parandada ärikeskkonda, vähendades bürokraatiat, rakendades e-valitsuse strateegia ja rakendades makseviivitusi käsitlevad õigusaktid. Parandada kohtusüsteemi kvaliteeti ja sõltumatust ning võidelda tulemuslikumalt korruptsiooni vastu. Parandada VKEde ja idufirmade juurdepääsu rahastamisele.

6. Kiirendada ELi vahendite kasutuselevõttu. Tagada riigihanke-õigusaktide nõuetekohane rakendamine, laiendades riigihangete ameti eelkontrollivolitusi, et ennetada eeskirjade rikkumisi.

7. Tugevdada riigi reguleerivate asutuste sõltumatust ja haldussuutlikkust, eelkõige energia- ja transpordisektoris, aga ka jäätme- ja veekäitluses. Kõrvaldada turutõkked, kvoodid, territoriaalsed piirangud ja reguleeritud hinnad ning täiendada turukorraldust, luues elektri ja maagaasi jaoks läbipaistva hulgimüügituru. Kiirendada elektri ja gaasi võrkudevaheliste ühenduste projekte ja suurendada häiretega toimetuleku suutlikkust. Suurendada jõupingutusi energiatõhususe parandamiseks.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

[2] ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

[3] COM(2013) 352 final.

[4] P7_TA(2013)0052 ja P7_TA(2013)0053.

[5] Nõukogu otsus 2013/208/EL, 22. aprill 2013.

[6] COM(2012) 750 final.

[7] COM(2012) 751 final.

[8] SWD(2013) 114 final.

[9] Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.