ET Euroopa Liidu Teataja C 20/9

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2014/C 20/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

„HAVARTI”

EÜ nr: DK-PGI-0005-0831-05.10.2010

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus

„Havarti”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Taani

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Nimetusega „Havarti” tähistatakse laagerdunud kõva juustu, mis on tehtud pastöriseeritud lehmapiimast. Erineva loomse päritoluga piim ja piimatooted ei ole lubatud.

Veesisaldus: oleneb rasvasisaldusest kuivaines, vt järgmine tabel.

Rasvasisaldus kuivaines Maksimaalne veesisaldus 30 % kuni < 40 % 54 % 45 % kuni < 55 % 50 % 55 % kuni < 60 % 46 % 60 % või rohkem 42 %

Muud iseloomulikud omadused

Välimus

Toode võib olla laagerdunud kõva koorikuga või ilma selleta. Pealispind võib olla kaetud.

Sisu

Värvus: valkjast (või elevandiluuvärvikast) kollakani.

Konsistents: pehme, kuid lõigatav ja hammustades kõva (al dente).

Struktuur: kogu juustu ulatuses on ühtlaselt jaotunud suur hulk korrapäratu kujuga riisiterasuurusi auke, mille laius on enamasti 1–2 mm ja pikkus kuni 10 mm. Sellises juustus, mille rasvasisaldus on 60 % kuivaines, on augud tavaliselt väiksemad.

Lõhn ja maitse: mahe, happeline ning teatava täidlusega aromaatne. Aja jooksul muutuvad lõhn ja maitse tugevamaks. Juust „Havarti” 60+ on pehme ja kreemja konsistentsiga ning kooremaitsega.

Maitsestus

Juustule võib lisada selliseid maitsetaimi nagu murulauk ja till, tingimusel et juustus on nende iseloomulikku maitset tunda.

Kuju

Ümmargune või ristkülikuline.

Laagerdumine

Juustu „Havarti” iseloomulik maitse ja tekstuur on kujunenud laagerdusprotsessi käigus.

Koorikuga: äigekihi all laagerdunud 12 nädalat temperatuuril 14–18 °C, seejärel laagerdunud 13 nädalat temperatuuril 8–12 °C.

Koorikuta: laagerdunud kolm nädalat temperatuuril 12–20 °C.

Juustu „Havarti” võib tootmistehasest edasi toimetada töötlemiseks (sh laagerdumiseks) või teises ettevõttes ladustamiseks enne eespool nimetatud ajavahemike möödumist, kuid teisest ettevõttest ei või toodet välja viia enne, kui toote minimaalne laagerdusaeg on lõppenud.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Juust „Havarti” peab olema toodetud Taanis ja laagerdunud sealsetes laagerdushoidlates. Tootmismeetod hõlmab eelkõige järgmisi etappe: kohupiimamassist kalgendi vormimine, selle sulatamine ja laagerdumine esimese 2–3 nädala jooksul; see erineb sarnaste toodete tootmise tavapärasest protsessist. Neid kolme etappi on üksikasjalikult kirjeldatud allpool.

Kalgendi vormimine

Kui kalgend on saavutanud ettenähtud tiheduse, eraldatakse see vadakust. Enne vormimist on oluline, et eraldatud kalgendis välditakse klompide tekkimist. Selle tagamiseks sobitatakse vadaku eraldamise kiirus/intensiivsus vormimismeetodi ja vormide võimsusega. Sellise töötluse talumiseks peab kalgend olema saavutanud ettenähtud konsistentsi. Kalgend ei tohi olla aga nii tihke, et see takistaks või nõrgendaks järgnevat sulatamist. Kui kalgend on liiga tihke, ei ole võimalik saavutada juustule „Havarti” iseloomulikku maitset ega konsistentsi.

Kalgendi sulatamine

Selleks et saavutada punktis 3.2. kirjeldatud sisu ja seda säilitada, pressitakse kalgendit vaid väga nõrgalt või üldse mitte. Juustu vajutab seega peamiselt selle enda raskus. Selleks et saavutada juustu ühtlane ja püsiv struktuur, tuleb selle etapi algul hoida temperatuuri 41 °C juures. Selles etapis määratakse juustu lõplik veesisaldus, mis on väga oluline soovitud konsistentsi ja maitse saavutamiseks.

Juust laagerdub esimese 2–3 nädala jooksul

Olenemata sellest, kas juust on koorikuga või ilma selleta, ladustatakse seda sel perioodil aegamööda langeva temperatuuri (12–20 °C) juures. Tavaliselt laagerdub juust siin esitatust madalamal temperatuuril.

Eespool esitatud etappide kontrollimisest ja nende vastastikusest mõjust sõltub suurel määral juustu kirjeldatud omaduste kujunemine.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Rasvasisaldust kuivaines esitatakse neljas etapis, st 30+, 45+, 55+ ja 60+. Juustu „Havarti”, mille rasvasisaldus on vähemalt 60 % kuivaines, võib nimetada flødehavarti ehk koorejuust „Havarti”. Rasvasisaldust käsitlevate toitumisalaste väidete võrdlusalusena kasutatakse 45 %-list kuivaine rasvasisaldust.

Niipea kui juustule on lisatud mis tahes maitseainet, tuleb juustule iseloomulikku maitset määrav koostisosa märkida juustu nimetuses või esitada seoses sellega.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Taani

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Taanis on pikaajalised ja väärikad piimandustraditsioonid. Taani piimasektoris on olemas ekspertteadmised ja kõrgetasemeline oskusteave, mida on dokumenteeritud alates 1921. aastast ning usutavasti pandi sealsetele piimandusteadmistele alus üle saja aasta tagasi.

Alates 19. sajandi lõpust koolitatakse Taani spetsiaalsetes piimanduskoolides (Ladelundi Mejeriskole ja Dalumi Mejeriskole) tulevasi piimatöötlejaid. Hapupiimajuustu valmistamise koolitusest on alguse saanud juust „Havarti” tootmine.

Taani on üks väheseid riike kogu maailmas, kus on 1921. aastast alates olnud võimalik saada akadeemilist koolitust piimanduse ja piimatehnoloogia valdkonnas.

5.2. Toote eripära

Juust „Havarti” on tuntud kui hapupiimakalgendist juust, mille valmistamisel kalgendit vormitakse ja seejärel sulatatakse. Juustu eritunnuseks on kogu juustu ulatuses ühtlaselt jaotunud rohkearvulised korrapäratu kujuga riisiterasuurused augud. Juustul „Havarti” on iseloomulik mahe, happeline ning teatava tagasihoidliku täidlusega aromaatne maitse. Al dente tekstuuriga juust on pehme, aga lõigatav. Selle hapupiimajuustu tootmist alustati Taanis 1921. aastal, kui Šveitsist pärit G. Morgenthaler õpetas Sjællandi saare kahes piimatööstuses (Ruds Vedby ja Hallebygaard) kahele meierile uut liiki juustu tootmist. Uus juust sai kiiresti populaarseks ning peagi levis selle juustu tootmisviis eespool nimetatud kahest juustutööstusest paljudesse teistesse Taani meiereidesse.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

„Havarti” kui geograafilise tähise jaoks taotletav kaitse põhineb selle toote erilisel mainel ja tootmismeetodil.

Maine

Havarti on viikingite ajast pärit väga vana taanikeelne sõna. See tuleneb sõnast avarti, mis tähendab lopsaka taimestiku ja õitsvate lilledega jõekallast. Nimetus „Havarti” on seotud Hanne Nielseniga, kes 19. sajandi teisel poolel kogus tuntust juustuvalmistamisega Havartigårdeni talus Holtes Kopenhaageni lähedal. Ajavahemikul 1866–1890 tegi ta Havartigårdeni talu juustud kuulsaks kogu Taanis ning temast sai Taani kuningakoja juustuvarustaja.

Nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool seda on juustul „Havarti” Taani piirkondliku eriroa kuulsus. Vastavalt analüüsiinstituudi Zapera hiljutisele tarbijauuringule teab valdav enamik Taani tarbijatest juustu „Havarti” ning seostab seda Taaniga. Kuna peamiselt toodetakse ja tarbitakse juustu „Havarti” Taanis, on see Taani tarbijate hulgas kõige paremini tuntud. Peaaegu 90 % taanlastest teab juustu „Havarti” ning ligikaudu 80 % seostab seda juustu Taaniga. Teistes liikmesriikides teab juustu „Havarti” veidi rohkem kui üks kolmandik tarbijaskonnast.

Taani piimasektor on juustusorti „Havarti” edukalt esitlenud paljudel riigisisestel ja rahvusvahelistel messidel ja võistlustel. Juustu „Havarti” on rohkem kui 60 aasta jooksul regulaarselt esindatud Taani riiklikul (Landsmejeriudstillingen) ja piirkondlikel messidel; seda toodet on esiteletud Wisconsini juustutootjate assotsiatsiooni üritustel, kus see on saanud mitmeid auhindu. Paljudes rahvusvahelistes juustuleksikonides osutatakse selle juustu Taani päritolule.

Juustul „Havarti” on kindel osa Taani juustutootmises – kui Teise maailmasõja lõpus oli see osa 1–2 %, siis järgmise 50 aasta jooksul suurenes tootmismaht 16 %-le 1970. aastatel. 2008. aastal oli juustu „Havarti” osa Taani juustutootmises 10,2 % (32 700 tonni).

Tootmismeetod

Juustu „Havarti” valmistamise juhend on pärit 1921. aastast. Selle juustu valmistamine on kuulunud ja kuulub edaspidigi Taani meierite koolitusse ning selle valmistamisõpetus on arvukates õppematerjalides. Tootmisprotsessis on kolm konkreetset etappi, mis on määrava tähtsusega selle juustu ainulaadsete omaduste kujunemisel. Kõnealuste etappide kontrollimisest ja nende vastastikusest mõjust sõltuvad olulisel määral juustu kirjeldatud omadused. Aastate jooksul Taani piimatööstustes väljatöötatud oskusteave on pannud aluse ainulaadsetele ekspertteadmistele. Seepärast on oluline, et juustu „Havarti” toodetakse just Taani piimatööstustes, kus Taani meierid, piimatööstustehnikud, tehnoloogid ja insenerid on paljude aastate jooksul saanud väljaõppe konkreetselt selle juustusordi valmistamise tehnoloogia alal. Kõnealuse juustusordi kirjeldus on lisatud Taani põllumajandusministri 13. märtsi 1952. aasta määrusesse ning sisaldub ka piimatooteid käsitlevas 4. jaanuari 2013. aasta määruses nr 2.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

http://www.foedevarestyrelsen.dk/SiteCollectionDocuments/25_PDF_word_filer%20til%20download/06kontor/Varespecifikation%20for%20Havarti_revideret_juli%202011_.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Vt joonealust märkust 2.