ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
P7_TA(2013)0484

Euroopa Regionaalarengu Fond ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärk ***I

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse erisätteid Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/39)

Euroopa Parlament,

(1) ELT C 191, 29.6.2012, lk 44.

(2) ELT C 225, 27.7.2012, lk 114.

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus ERFi määruse artikli 6, Euroopa territoriaalse koostöö määruse artikli 15 ja Ühtekuuluvusfondi määruse artikli 4 kohaldamise kohta

Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad teadmiseks komisjoni kinnitused ELi seaduseandjale, et ERFi määruse, Euroopa territoriaalse koostöö määruse ja Ühtekuuluvusfondi määruse ühised väljundnäitajad, mis esitatakse iga nimetatud määruse lisas, on töötatud välja põhjaliku ettevalmistusprotsessi käigus, millesse on kaasatud nii komisjoni kui ka liikmesriikide hindamiseksperdid, ning et need näitajad peaksid eeldatavasti jääma stabiilseks.

Komisjoni avaldus

Komisjon nõustub Euroopa Parlamendi eesmärgiga lihtsustada riigiabi andmise menetlust seoses äärepoolseimates piirkondades asutatud ettevõtetele tegevusabi andmisega selles piirkonnas konkreetsest majanduslikust ja sotsiaalsest olukorrast tulenevate lisakulude hüvitamiseks.

Vastavalt ettepanekule võtta vastu uus üldise grupierandi määrus, mille avaldasid hiljuti komisjoni talitused (1), käsitletakse nendes piirkondades (2) asutatud abisaajate lisakulude hüvitamiseks ette nähtud tegevusabi siseturuga kokkusobivana määruses sätestatud tingimustel ning vabastatakse seega ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest. Komisjon on seisukohal, et see oleks kindel alus kavandatud lihtsustamiseks ning selles võetakse täielikult arvesse kõiki liikmesriikide tähelepanekuid käimasolevas konsulteerimisprotsessis eesmärgiga võtta määrus vastu 2014. aastal.

(1) http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_gber/index_en.html

(2) Äärepoolseimates piirkondades valmistatud toodete transpordikulud ja muud lisanduvad tootmis- ja tegevuskulud, mis ei ole transpordikulud.
(1) tõsiste õnnetusjuhtumite analüüsimise modelleerimine ja meetodid, et hinnata tuumarajatiste käitamisohutuse varu; toetada täiustatud tuumkütusetsüklite ja kontseptsioonide hindamist käsitleva ühise lähenemisviisi kehtestamist Euroopas ning uurida ja levitada käitamiskogemustest saadud õppetunde. JRC tugevdab veelgi ettevõtmist „European Clearinghouse on NPP Operational Experience Feedback“ (Euroopa käitamiskogemustest saadud tagasiside koda), et kõrvaldada tuumaohutusalased vajakajäämised, mis on ilmnenud pärast Fukushima õnnetust.

(1) tõsiste õnnetusjuhtumite analüüsimise modelleerimine ja meetodid, et hinnata tuumarajatiste käitamisohutuse varu; toetada täiustatud tuumkütusetsüklite ja kontseptsioonide hindamist käsitleva ühise lähenemisviisi kehtestamist Euroopas ning uurida ja levitada käitamiskogemustest saadud õppetunde. JRC jätkab „European Clearinghouse on NPP Operational Experience Feedback“ (Euroopa käitamiskogemustest saadud tagasiside koda) tööd , et kõrvaldada tuumaohutusalased vajakajäämised, mis on ilmnenud pärast Fukushima õnnetust , ning jätkuvalt toetuda asjakohastele teadmistele liikmesriikides .
P7_TA(2013)0507

Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE) ***I

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus keskkonna ja kliimameetmete programmi (LIFE) kehtestamise kohta (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/61)

Euroopa Parlament,

(1) ELT C 191, 29.6.2012, lk 111.

(2) ELT C 277, 13.9.2012, lk 61.

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

KOMISJONI AVALDUSED

Maksimaalne rahaline toetus ühe integreeritud projekti kohta

Komisjon pöörab suurt tähelepanu sellele, et tagada vahendite proportsionaalne jaotus integreeritud projektide vahel. Eesmärk on rahastada võimalikult paljusid integreeritud projekte ja tagada nende tasakaalustatud jaotus liikmesriigiti. Seda arvesse võttes teeb komisjon LIFE komitee liikmetega tööprogrammi projekti arutelul ettepaneku kehtestada maksimaalne toetussumma, mida võib ühele integreeritud projektile anda. Käesolev ettepanek esitatakse projektide valimise metoodika osana ning võetakse vastu mitmeaastase tööprogrammi raames.

ÜMTde bioloogilise mitmekesisuse rahastamine

Komisjon omistab suurt tähtsust keskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsele ülemeremaades ja -territooriumidel, millest annab tunnistust ettepanek ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse kohta, mis hõlmab Euroopa Liidu ja ÜMTde vahelist koostööd nendes valdkondades, ning milles visandatakse meetmeid, mis võiksid olla ELi jaoks abikõlblikud.

Ettevalmistav meede BEST on olnud edukas algatus, mis on ÜMTde poolt omaks võetud ning mis on andnud käegakatsutavaid tulemusi bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste valdkonnas. Arvestades, et meede BEST on lõppjärgus, kaalub komisjon tegevuse jätkamist uue vahendi raames, milleks on arengukoostöö rahastamisvahendi alla kuuluv üleilmsete avalike hüvede ja probleemide programm.

ÜMTde bioloogilise mitmekesisuse rahastamist täiendatakse ajavahemikul 2014–2020 programmi LIFE artikli 6 alusel pakutavate võimalustega.
2.

Galileo institutsioonidevaheline toimkond (GIP) teenib eesmärki hõlbustada igal liidu institutsioonil oma asjaomaste ülesannete täitmist. Seda eesmärki silmas pidades asutatakse GIP selleks, et hoolikalt jälgida a) edusamme Euroopa GNSSi programmide rakendamisel, eelkõige seoses hangete korraldamist ja lepingute sõlmimist käsitlevate kokkulepetega ja eriti seoses ESAga; b) rahvusvahelisi lepinguid kolmandate riikidega, ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 kohaldamist; c) satelliitnavigatsiooniturgude ettevalmistamist; d) halduskorra tõhusust; ning e) tööprogrammi iga-aastast läbivaatust.
1.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 311 kohaselt varustab liit end oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika elluviimiseks vajalike vahenditega ning samuti sätestatakse kõnealuses artiklis, et eelarvet rahastatakse täielikult omavahenditest, ilma et see piiraks muid tulusid. Artikli 311 kolmandas lõigus on märgitud, et nõukogu võtab seadusandliku erimenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ühehäälselt vastu otsuse omavahendite süsteemi kohta ning et seoses sellega võib nõukogu kehtestada uusi omavahendite kategooriaid või tunnistada kehtetuks olemasolevaid kategooriaid.
3)

Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 5a Riiklike statistikaametite juhid ja muude siseriiklike asutuste statistikavaldkonna juhid 1. Liikmesriigid tagavad riiklikes statistikasüsteemides käesolevas määruses sätestatud ülesannete täitmise eest vastutavate ametnike ametialase sõltumatuse . ▌ 2. Sellel eesmärgil teevad riiklike statistikaametite juhid järgmist: a) nad on ainupädevad otsustama protsesside, statistiliste meetodite, standardite ja menetluste üle, nagu ka riikliku statistikaameti arendatud, koostatud ja levitatud Euroopa statistika sisu ja avaldamise ajastuse üle; b) neile antakse volitus võtta vastu otsuseid kõigis riikliku statistikaameti sisemise juhtimisega seotud küsimustes; c) nad täidavad oma statistilisi ülesandeid sõltumatult, taotlemata või võtmata vastu juhiseid üheltki valitsuselt või muult institutsioonilt, organilt, ametilt või üksuselt; d) nad on vastutavad riikliku statistikaameti statistikaalase tegevuse ja eelarve täitmise eest; e) nad avaldavad aastaaruande ja esitavad vajaduse korral märkusi riikliku statistikaameti statistikaalase tegevusega seotud eelarveassigneeringute kohta; f) nad kooskõlastavad statistikaalast tegevust kõikide siseriiklike asutuste vahel, kes osalevad Euroopa statistika arendamises, koostamises ja levitamises, nagu on osutatud artiklis 5; g) nad koostavad vajaduse korral riiklikke suunised, et tagada kogu Euroopa statistika arendamise, koostamise ja levitamise kvaliteet oma riiklikus statistikasüsteemis, ning nad vastutavad selle tagamise eest, et riiklikus statistikaametis järgitakse kõnealuseid suuniseid, ning h) nad esindavad oma riiklikku statistikasüsteemi Euroopa statistikasüsteemis . 3. Liikmesriigid tagavad, et muud siseriiklikud asutused, kes vastutavad Euroopa statistika arendamise, koostamise ja levitamise eest, täidavad niisuguseid ülesandeid kooskõlas riikliku statistikaameti juhi koostatud riiklike suunistega . 4. Riiklike statistikaametite juhtide ning vajaduse korral Euroopa statistika koostamisega tegelevate muude siseriiklike asutuste statistikavaldkonna juhtide töölevõtmise, üleviimise ja töölt vabastamise menetlused on läbipaistvad ning põhinevad ainult kutsealastel kriteeriumidel, mitte poliitilistel kaalutlustel. Nendega tagatakse võrdsete võimaluste põhimõtte järgimine, eelkõige soolist aspekti silmas pidades. Riikliku statistikaameti juhi töölt vabastamist põhjendatakse üksikasjalikult. Kõnealused menetlused avalikustatakse. 4a. Liikmesriigid võivad luua siseriikliku organi, et tagada asjaomases liikmesriigis Euroopa statistika koostajate ametialane sõltumatus. Riiklike statistikaametite juhid ja vajaduse korral Euroopa statistika koostamisega tegelevate muude siseriiklike asutuste statistikavaldkonna juhid võivad võtta vastu niisuguste organite nõuandeid. Niisuguste organite liikmete töölevõtmise, üleviimise ja töölt vabastamise menetlused on läbipaistvad ning põhinevad üksnes kutsealastel kriteeriumidel, mitte poliitilistel kaalutlustel. “
7b)

Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 48b 1. Täiendavad kohtunikukohad täidetakse sõltumata sellest, millisest liikmeriigist on kandideerija pärit. 2. Kaheteistkümnest täiendavast kohtunikukohast ühe või mitme koha täitmise korral võivad kõikide liikmesriikide valitsused esitada kandidaate. Lisaks sellele võivad ametist lahkuvad Üldkohtu kohtunikud esitada isiklikult kirjalikus vormis oma kandidatuuri Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 255 sätestatud komitee esimehele. 3. Kaheteistkümnest täiendavast kohtunikukohast ühe või mitme koha täitmise korral esitab Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 255 sätestatud komitee arvamuse kandidaatide sobivuse kohta Üldkohtu kohtuniku ametikohale. Komitee lisab oma arvamusele kandidaatide sobivuse kohta paremusjärjestuses loetelu kandidaatidest, kellel on kõige sobivam kõrgetasemeline kogemus. Sellesse loetellu kantakse vähemalt kaks korda nii palju kandidaate, kui on liikmesriikide valitsuste vastastikusel nõusolekul ametisse nimetatavaid kohtunikke, tingimusel et sobivaid kandidaate on piisavalt.“
(7)

Hindamine ja avalik arutelu on veenvalt näidanud , et Euroopa kultuuripealinna tiitliga kaasneb palju võimalikke eeliseid, kui üritus on põhjalikult ette valmistatud. Kuigi tegemist on eelkõige kultuurisündmusega, võib see kaasa tuua mitmesuguseid soodsaid sotsiaalseid ja majanduslikke mõjusid, eriti kui sündmus on osa asjaomase linna pikemaajalisest kultuurikesksest arengustrateegiast.
(1) Viimastel aastatel on maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumisega seotud probleemide hulk märgatavalt suurenenud ning see on muutunud suureks mureküsimuseks nii liidus kui üleilmsel tasandil. Deklareerimata ja maksustamata tulud vähendavad märkimisväärselt riikide maksutulusid. Seetõttu on äärmiselt oluline suurendada maksude kogumise tõhusust ja efektiivsust. Automaatne teabevahetus on selles valdkonnas oluline töövahend ning oma 6. detsembri 2012. aasta teatises, mis sisaldas maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamise tegevuskava, (8) rõhutas komisjon vajadust edendada jõuliselt automaatset teabevahetust kui tulevast Euroopa ja rahvusvahelist standardit maksudealase läbipaistvuse ja maksudealase teabe vahetamise alal. 22. mail 2013 väljendas Euroopa Ülemkogu soovi , et automaatset teabevahetust laiendataks nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil, pidades silmas maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja agressiivse maksuplaneerimise vastast võitlust.

(1) Viimastel aastatel on maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja agressiivse maksuplaneerimisega seotud probleemide hulk märgatavalt suurenenud ning see on muutunud suureks mureküsimuseks nii liidus kui üleilmsel tasandil , eriti kriisi ajal . Deklareerimata ja maksustamata tulud vähendavad märkimisväärselt riikide maksutulusid , loovad tingimused kõlvatuks konkurentsiks ja põhjustavad kahjusid . Seetõttu on äärmiselt oluline suurendada maksude kogumise tõhusust ja efektiivsust. Tuleks võtta kasutusele mõjusad süsteemid maksukogumise tõhususe parandamiseks ja selle kindlaks määramiseks, millise liikmesriigi maksuseadust kohaldada. Automaatne teabevahetus on selles valdkonnas oluline töövahend ning oma 6. detsembri 2012. aasta teatises, mis sisaldas maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamise tegevuskava, (8) rõhutas komisjon vajadust edendada jõuliselt automaatset teabevahetust kui tulevast Euroopa ja rahvusvahelist standardit maksudealase läbipaistvuse ja maksudealase teabe vahetamise alal. Euroopa Parlament nõudis oma 21. mai 2013. aasta resolutsioonis maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiiside vastase võitluse kohta ja ka 22. mail 2013 . aastal kokku tulnud (9) Euroopa Ülemkogu nõudis , et automaatset teabevahetust laiendataks nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil, pidades silmas maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja agressiivse maksuplaneerimise vastast võitlust.
(8)

Seoses nõukogu 30. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 639/2004 ühenduse äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike haldamise kohta (7) tuleb märkida, et Mayotte'i eripära on see, et selle laevastikule ei ole määruse (EÜ) nr 2371/2002 (milles osutatakse 1997.–2002. aasta mitmeaastasele arendusprogrammile) alusel määratud ühtegi sihttaset. Kalavarude kaitse seisukohast on asjakohane külmutada laevastiku püügivõimsus praegusel tasemel, eelkõige suure püügivõimega suurte laevade osas. Seoses väikeste laevadega ja võttes arvesse, et Prantsusmaa esitas India Ookeani Tuunikomisjonile arengukava, milles on märgitud Mayotte'is asuva laevastiku eeldatav areng ja millele ükski kõnealuse komisjoni osaline, sealhulgas Euroopa Liit, ei ole vastuväited esitanud, on asjakohane , arvestades Mayotte'i praegusi majanduslikke ja sotsiaalseid eritingimusi, kasutada kõnealuse kava eesmärke Mayotte'i sadamates registreeritud laevastiku püügivõimsuse sihttasemetena ja lubada Prantsusmaal suurendada laevastikku kuni kõnealuses kavas esitatud eesmärkideni. [ME 6]
C 468/235

ET

P7_TA(2013)0537

Ühine kalanduspoliitika ***II

Euroopa Parlamendi 10. detsembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (12007/3/2013 – C7-0375/2013 – 2011/0195(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2016/C 468/46)

Euroopa Parlament,

märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga;

(1) ELT C 181, 21.6.2012, lk 183.

(2) ELT C 225, 27.7.2012, lk 20.

(3) Vastuvõetud tekstid, 6.2.2013, P7_TA(2013)0040.

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi ja nõukogu avaldus andmete kogumise kohta

Euroopa Parlament ja nõukogu paluvad, et komisjon kiirendaks nõukogu määruse (EÜ) nr 199/2008 muutmise ettepaneku vastuvõtmist, et reformitud ühise kalanduspoliitika toetamiseks väga vajalikud andmekogumise põhimõtted ja eesmärgid, mis on sätestatud uues ühise kalanduspoliitika määruses, saaksid võimalikult kiiresti praktikas jõustuda.

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldus mitmeaastaste kavade kohta

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kohustuvad tegema koostööd institutsioonidevaheliste küsimuste käsitlemiseks ning kokkuleppe saavutamiseks edasise tegutsemise osas nii Euroopa Parlamendi kui ka nõukogu õiguslikku seisundit austaval viisil, et hõlbustada esmajärjekorras ühisele kalanduspoliitikale vastavate mitmeaastaste kavade koostamist ja kasutuselevõtmist.

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon on moodustanud kolme institutsiooni esindajatest koosneva institutsioonidevahelise töökonna, et aidata leida praktilisi lahendusi ja kõige sobivamat edasist tegutsemisviisi.
P7_TA(2013)0540

Kodanikukaitsemehhanism ***I

Euroopa Parlamendi 10. detsembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu kodanikukaitsemehhanismi kohta (COM(2011)0934 – C7-0519/2011 – 2011/0461(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 468/49)

Euroopa Parlament,

(1) ELT C 277, 13.9.2012, lk 164.

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldus

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon võtavad teadmiseks artikli 19 lõigetes 4-6 ja I lisas võetud lähenemisviisi, mis vastab käesoleva otsuse eripäradele ning ei loo pretsedenti teiste rahastamisvahendite suhtes.

Komisjoni avaldus

Ilma et see piiraks iga-aastase eelarvemenetluse kohaldamist, on komisjonil kavas esitada Euroopa Parlamendile alates 2015. aasta jaanuarist iga-aastane aruanne käesoleva otsuse rakendamise, sealhulgas I lisas sätestatud eelarve jagunemise kohta. See lähenemisviis tuleneb kodanikukaitsepoliitika eripärast ning ei loo pretsedenti teiste rahastamisvahendite suhtes.
(6)

Seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta direktiiviga 2006/7/EÜ, mis käsitleb suplusvee kvaliteedi juhtimist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 76/160/EMÜ (7), on vaja Mayotte'i praegust pinnaveekogude olukorda oluliselt parandada, et viia see vastavusse kõnealuse direktiivi nõuetega. Suplusvee kvaliteet sõltub otseselt asulareovee puhastamisest ja direktiivi 2006/7/EÜ sätteid on võimalik hakata järk-järgult täitma alles siis, kui asulareovee kvaliteeti mõjutavad linnastud hakkavad täitma direktiivi 91/271/EMÜ nõudeid. Seega on vaja vastu võtta konkreetsed tähtajad, Selleks et võimaldada Prantsusmaal viia Mayotte'i kui uue äärepoolseima piirkonna suplusvee kvaliteet vastavusse liidu standarditega ning Mayotte’i erilise sotsiaalse, keskkonnaalase ja majandusliku olukorra tõttu, on vaja vastu võtta konkreetsed tähtajad . [ME 3]
(7b)

Käesolev määrus põhineb ka selle tunnustamisel, et väikepõllumajandustootjatel ja põllumajandustöölistel on õigus inimväärsele sissetulekule ning ohutule ja tervislikule töökeskkonnale, ning et see on väga tähtis seoses üldeesmärkide saavutamisega, mis on seotud arenguriikidele ja eriti vähim arenenud riikidele kaubandussoodustuste andmisega. Liidu eesmärk on määratleda ja viia ellu ühist poliitikat ja ühistegevusi, mis toetavad arengumaade säästvat majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonna-alast arengut, pidades esmaseks eesmärgiks vaesuse kaotamist. Seetõttu on väga tähtis ratifitseerida ja tulemuslikult rakendada inim- ja tööõigusi, keskkonnakaitset ning head valitsemistava käsitlevad põhilised rahvusvahelised konventsioonid, mida näitab stimuleeriv erikord, mille raames pakutakse täiendavaid soodustusi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusele (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta (3) .
(7) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) põhjendustes on öeldud, et ookeaniruumi kasutamise küsimused on omavahel tihedalt seotud ja neid on vaja käsitleda tervikuna. Ookeaniruumi planeerimine on UNCLOSi raames antud õiguste loogiline edasiarendamine ja struktureerimine ning praktiline vahend, millega abistada liikmesriike nende kohustustega toimetulemisel.

(7) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) põhjendustes on öeldud, et ookeaniruumi kasutamise küsimused on omavahel tihedalt seotud ja neid on vaja käsitleda tervikuna. Ookeaniruumi planeerimine on UNCLOSi raames antud õiguste loogiline edasiarendamine ja struktureerimine ning praktiline vahend, millega abistada liikmesriike ja pädevaid piirkondlikke ametiasutusi nende kohustustega toimetulemisel.
B.

arvestades, et euroga ühinemise õiguslikud tingimused on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artiklis 140 ja protokollis nr 13 lähenemiskriteeriumide kohta ning et täita tuleb järgmised neli lähenemiskriteeriumi: saavutada hindade stabiilsuse kõrge tase, riigi rahanduse stabiilsus, kinnipidamine Euroopa Rahasüsteemi vahetuskursimehhanismiga ettenähtud normaalsetest kõikumispiiridest ning liikmesriigi poolt saavutatud vastastikuse lähenemise ja tema vahetuskursimehhanismis osalemise püsikindlus, mis peegeldub pikaajaliste intressimäärade tasemes;
C 482/181

ET

P7_TA(2014)0007

Türgist imporditav oliiviõli ja muud põllumajandustooted ***I

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Türgist imporditavat oliiviõli ja muid põllumajandustooteid käsitlevaid nõukogu määruseid (EÜ) nr 2008/97, (EÜ) nr 779/98 ja (EÜ) nr 1506/98 seoses komisjonile antavate delegeeritud ja rakendusvolitustega (COM(2011)0918 – C7-0005/2012 – 2011/0453(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 482/32)

Euroopa Parlament,

(1) Käesolev seisukoht asendab 12. septembril 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0329).

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldus kodifitseerimise kohta

Käesoleva määruse vastuvõtmisega kaasneb suur hulk asjaomaste õigusaktide muudatusi. Selleks, et parandada asjaomaste õigusaktide loetavust, teeb komisjon ettepaneku need õigusaktid nii kiiresti kui võimalik kodifitseerida, kui määrus on vastu võetud ja hiljemalt 30. septembriks 2014.

Komisjoni avaldus delegeeritud õigusaktide kohta

Käesoleva määrusega seoses tuletab komisjon meelde tema poolt Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe punktis 15 võetud kohustust esitada Euroopa Parlamendile täielik teave ja dokumentatsioon koosolekute kohta, mida ta on pidanud riiklike ekspertidega delegeeritud õigusakte ette valmistades.
3. Lõikes 1 osutatud lepingute puhul võtab komisjon vastu rakendusakti kavatsetava kõrvalejätmise heakskiitmise kohta kahe kuu jooksul alates esimesest tööpäevast, mis järgneb kuupäevale, mil ta saab kõnealuse teate. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Põhjendatud juhtudel saab seda ajavahemikku üks kord pikendada kuni kahe kuu võrra, eriti kui teates või sellele lisatud dokumentides toodud teave on ebatäielik, ebatäpne või kui teatatud andmed muutuvad oluliselt. Kui kõnealuse kahekuulise ajavahemiku või pikendatud ajavahemiku lõpus ei ole komisjon võtnud vastu otsust, millega kiidetakse kõrvalejätmine heaks või lükatakse see tagasi, on komisjon kõrvalejätmise tagasi lükanud.

3. Kui komisjon on arvamusel, et kavandatava kõrvalejätmisega hõlmatud kaupade ja/või teenuste puhul esineb artikli 2 lõike 1 punktis g a määratletud olulise vastastikkuse puudumine, võtab ta vastu rakendusakti uurimise all olevate pakkumuste kõrvalejätmise heakskiitmise kohta kooskõlas artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu ühe kuu jooksul alates esimesest kalendripäevast, mis järgneb lõikes 1 osutatud taotluse esitamisele. Põhjendatud juhtudel saab seda ajavahemikku üks kord pikendada kuni ühe kuu võrra, eriti kui teates või sellele lisatud dokumentides toodud teave on ebatäielik, ebatäpne või kui teatatud andmed muutuvad oluliselt. Kui kõnealuse ühekuulise ajavahemiku või pikendatud ajavahemiku lõpus ei ole komisjon võtnud vastu otsust, millega kiidetakse kõrvalejätmine heaks või lükatakse see tagasi, on komisjon kõrvalejätmise tagasi lükanud.