1.Sissejuhatus

EL on algatanud ulatusliku reformikava, et tagada ühtsel turul õiglane ja tõhus äriühingute maksustamine. Selle kava raames on liikmesriigid kutsunud üles kujundama ELi lähenemisviisi nende maksubaasi mõjutavate välisprobleemide lahendamisele, kuna kahjulik maksukonkurents ja agressiivne maksuplaneerimine on laadilt ülemaailmsed. Euroopa Parlament on nõudnud ka ELi ühist seisukohta rahvusvahelisele maksukorraldusele ja rangemat suhtumist maksuparadiisidesse, võideldes äriühingute maksustamise vältimisega.

Praegu tegeletakse kolmandate riikidega seonduva tõhusa maksustamisega peamiselt maksustamise vältimise vastaste riiklike meetmete kaudu, mis on liikmesriigiti väga erinevad. Erinevate riiklike lähenemisviiside hulgas on valged, hallid ja mustad nimekirjad, erisätted madalate maksudega või makse üldse mitte võtvate maksujurisdiktsioonide kohta ning juhtumipõhised sätted kuritarvituste vastu. Liikmesriigiti erineb ka see, mille alusel otsustatakse, milliste jurisdiktsioonide suhtes ja millal tuleks kõnealuseid meetmeid kohaldada.

Ehkki liikmesriigid kooskõlastavad ühtse turu raames oma äriühingute tulumaksu poliitikaid, peavad nad kuritarvituslike maksutavadega võitlemiseks ja tulemusliku maksustamise tagamiseks tegelema ka oma erinevate lähenemisviisidega maksubaasi kahanemise väliste ohtudega võitlemisele. Mõned äriühingud kasutavad möödahiilimisvõimalusi ja liikmesriikide kaitsemeetmete vahelisi ebakõlasid, et viia kasum ühtselt turult maksustamata välja. Lisaks painab ettevõtjaid õiguskindlusetus ja ebavajalik halduskoormus, mis tuleneb 28 erinevast riiklikust poliitikast kolmandate riikide maksusüsteemide hindamiseks ja käsitlemiseks. Erinevused liikmesriikide lähenemisviisides saadavad rahvusvahelistele partneritele ELi hea maksuhaldustavaga seotud ootuste kohta vastuolulisi sõnumeid ja tekitavad kahtlusi selles, millal kaitsemehhanismid kasutusele võetakse. Kooskõlastatud ELi välisstrateegia hea maksuhaldustava kohta on oluline selleks, et suurendada liikmesriikide ühiseid edusamme maksustamise vältimise vastases võitluses, tõhusa maksustamise tagamisel ning ühtsel turul ettevõtjate jaoks selge ja stabiilse keskkonna loomisel.

Vajadus tõhusa maksustamise ühise välisstrateegia järele on saanud veelgi ilmsemaks ELi ja rahvusvahelise tasandi äriühingute tulumaksu poliitika hiljutiste arengute valguses.

Komisjon esitles 2015. aasta juunis ELi õiglase ja tõhusa maksustamise tegevuskava. Tegevuskavas sõnastatakse lühiajalised, keskmise pikkusega ja pikaajalised meetmed ELi äriühingute maksustamise põhjalikuks reformimiseks. Selle töö keskne eesmärk on tagada, et ühtsel turul teenitud kasum maksustatakse tõhusalt seal, kus majandustegevus toimub. Seda prioriteetset eesmärki on rõhutatud ka liikmesriikidevahelistel poliitilistel aruteludel äriühingute tulumaksu poliitika kohta. Tõhusa maksustamise tagamise põhielementide hulgas, mida käsitletakse ka tegevuskavas, on ühine lähenemisviis kolmandate riikide jurisdiktsioonidele hea maksuhaldustava vallas.

Rahvusvahelisel tasandil kinnitasid G20 juhid 2015. aasta novembris OECD BEPS-paketi. BEPS-paketiga kehtestatakse uued ülemaailmsed standardid äriühingute maksustamiseks ja pakutakse välja mitmed meetmed, mida riigid peaksid rakendama äriühingute maksustamise vältimisega võitlemiseks ja õiglase maksukonkurentsi tagamiseks kogu maailmas. Kõik G20 ja OECD liikmed ning suur hulk teisi riike on lubanud neid uusi standardeid rakendada. ELis on töö selle kohustuse täitmiseks juba alanud. Liikmesriigid soovivad rakendada G20/OECD BEPS-meetmeid kooskõlastatult, et kaitsta ühtset turgu ja aluslepingutest tulenevaid vabadusi ning tugevdada ELi konkurentsivõimet. Komisjon on nüüd esitanud ettepanekud selle lihtsustamiseks. Selleks et hoida ära negatiivset välismõju ja tagada võrdsed võimalused, on oluline, et rahvusvahelised partnerid täidaksid oma rahvusvahelisi kohustusi ühesuguse sihikindlusega. Liikmesriigid peavad tegema koostööd, et julgustada teisi riike täitma nende OECD BEPS-kohustusi ja jälgida tehtud edusamme.

Lisaks kohustusid EL ja liikmesriigid Addis Abeba tegevuskava ja säästva arengu tegevuskava aastani 2030 raames tugevdama ka riigisiseste vahendite kasutuselevõttu arengumaades, pakkudes muu hulgas rahvusvahelist toetust riigisisese maksude kogumise suutlikkuse parandamiseks. Selle kohustuse täitmisel on olulise tähtsusega võitlus maksustamise vältimisega ning arengumaade toetamine rahvusvahelisse hea maksuhaldustava tegevuskavasse integreerimisel.

Kõiki neid kaalutlusi arvesse võttes tehakse käesolevas teatises ettepanek luua raamistik uuele ELi tõhusa maksustamise välisstrateegiale. Selles määratakse kindlaks peamised meetmed, mis aitavad ELil ülemaailmselt edendada head maksuhaldustava, võidelda maksubaasi kahanemist mõjutavate väliste ohtudega ja tagada võrdsed võimalused kõigile ettevõtjatele. Teatises käsitletakse ka seda, kuidas head maksuhaldustava paremini integreerida ELi laiemasse välissuhete poliitikasse ja toetada tema rahvusvahelisi kohustusi eelkõige arengu valdkonnas.

2.ELi hea maksuhaldustava kriteeriumide läbivaatamine

Tõhusa maksustamise ühine välisstrateegia peab tuginema selgetele, sidusatele ja rahvusvaheliselt tunnustatud hea maksuhaldustava kriteeriumidele, mille kohaldamine kolmandate riikide suhtes on järjepidev.

2012. aastal esitas komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule soovituse meetmete kohta, mille eesmärk on julgustada kolmandaid riike kohaldama hea maksuhaldustava miinimumnõudeid. Soovituses kutsuti liikmesriike üles kasutama läbipaistvust, teabevahetust ja õiglast maksukonkurentsi kolme kriteeriumina kolmandate riikide maksusüsteemide hindamiseks ja vajaduse korral ühiste vastumeetmete kohaldamiseks. ELi rahandusministrid kiitsid soovituse heaks majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 2013. aasta mai istungil ning liikmesriikide eksperdid ja sidusrühmad pidasid selle üle elavat arutelu hea maksuhaldustava platvormil.

Kuigi selle lähenemisviisi osas valitseb üldine üksmeel, on platvormil tehtud töö käigus selgeks saanud, et liikmesriigid on soovitatud kriteeriume kasutanud väga erineval viisil või üldse mitte. Kriteeriume kasutavate liikmesriikide vahel esineb ebakõlasid nende tõlgendamisel ja kasutamisel. Aruteludel liikmesriikide, Euroopa Parlamendi liikmete, sidusrühmade ja rahvusvaheliste partneritega on selgunud tungiv vajadus suurema selguse ja ühtsuse järele selles, kuidas EL kohaldab hea maksuhaldustava kriteeriume kolmandate riikide suhtes.

Lisaks on soovituse andmisele järgnenud kolme aasta jooksul toimunud heas maksuhaldustavas mitu olulist arengut, mis nõuavad ELi kriteeriumide ajakohastamist.

2.1. Maksude suurem läbipaistvus

Rahvusvahelises kontekstis on maksude läbipaistvus saavutanud uue taseme: automaatne teabevahetus on nüüd OECD kaudu määratud uueks ülemaailmseks standardiks. Peaaegu 100 jurisdiktsiooni on lubanud kõnealuse uue teabevahetusstandardi rakendada hiljemalt 2018. aastaks. ELi liikmesriigid kohaldavad maksuküsimustes finantskontosid käsitleva automaatse teabevahetuse standardit alates 2017. aastast. Samuti on EL sõlminud automaatse teabevahetuse kokkulepped Šveitsi, Liechtensteini ja San Marinoga ning on viimistlemas sarnaseid kokkuleppeid Andorra ja Monacoga. Need riigid tegid erilisi jõupingutusi, et viia läbirääkimised lõpule ja allkirjastada ambitsioonikad läbipaistvust käsitlevad kokkulepped lühikese aja jooksul. Selle põhjal peaksid kõigile kolmandatele riikidele suunatud läbipaistvus- ja teabevahetusalased ELi kriteeriumid kajastama vähemalt automaatse teabevahetuse uut ülemaailmset standardit.

Lisaks sellele on EL koostanud maksude läbipaistvuse uue ambitsioonika tegevuskava ühtsel turul, mis on ulatuslikum kui rahvusvahelised nõuded. Nõukogu võttis 8. detsembril vastu komisjoni ettepaneku piiriüleste eelotsustega seotud automaatse teabevahetuse ja siirdehindade eelkokkulepete kohta alates 2017. aastast. Kõigi riikide avalikud aruandlusnõuded kehtestati pangandus- ja finantssektoris kapitalinõuete direktiivi IV paketiga (CRD IV) ning raie- ja mäetööstuses raamatupidamisdirektiiviga. Käib töö ka selle otsustamiseks, kas avaliku sektori läbipaistvusnõudeid tuleks kohaldada ka ELi muude sektorite äriühingute suhtes. Oma töös hea maksuhaldustava ülemaailmsel edendamisel peaks EL innustama oma rahvusvahelisi partnereid samuti vastu võtma need rangemad standardid, mida kohaldatakse ühtsel turul.

2.2. Õiglasem maksukonkurents

Selle valdkonna positiivse arengu valguses tuleb läbi vaadata ka teine ELi hea maksuhaldustava kriteerium – õiglane maksukonkurents. Kui komisjoni 2012. aasta soovitus esitati, ei olnud õiglase maksukonkurentsi küsimus rahvusvahelise tähelepanu keskmes. Komisjon soovitas, et liikmesriigid hindaksid kolmandate riikide maksusüsteeme äriühingute maksustamise käitumisjuhendi alusel, mis on ELi enda vahend võitluseks kahjulike maksustamiskordadega. Vahepeal viis G20 pärast kaks aastat kestnud läbirääkimisi lõpule ja jõustas OECD BEPS-projekti. Sellega loodi uued rahvusvahelised äriühingute õiglase maksustamise standardid, mida kõik G20/OECD liikmed ja assotsieerunud riigid kohustusid rakendama. EL on olnud OECD BEPS-protsessi aktiivne toetaja. Rahvusvaheliselt tähtsa poliitilise ja majandusliku osalisena on ELil nüüd oluline roll ka BEPSi jätkuval toetamisel, edendades selle sujuvat ja õigeaegset rakendamist ühtsel turul ja rahvusvaheliselt.