Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2020/C 301/12)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„BASMATI“

ELi nr: PGI-IN-02425 – 18.7.2018

KPN ( ) KGT (X)

1. [KPN või KGT] nimetus(ed)

„Basmati“

2. Liikmesriik või kolmas riik

India Vabariik

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Basmati“ on eriline pikateraline aromaatne riis, mida kasvatatakse ja toodetakse India poolsaare teatavas geograafilises piirkonnas. See piirkond asub Põhja-India selles osas, mis jääb Himaalaja mäestiku jalami all laiuvale Induse-Gangese madalikule.

Tootele „Basmati“ on iseloomulikud oivalise lõhna, magusa maitse ja pehme tekstuuriga pikad kitsad terad, mille pikkuse ja laiuse erinevus on suur; terad on kergelt kumera kujuga, keskmise amüloosisisaldusega, jäävad keetmisel terveks ja paisuvad pikkusesse ja väga vähesel määral laiusesse.

„Basmati“ peamised omadused on järgmised:

Nr Parameeter Väärtus 1. Eelnevalt kuumtöödeldud kroovitud riisitera minimaalne keskmine pikkus (mm) 6,61 2. Eelnevalt kuumtöödeldud kroovitud riisitera keskmine laius (mm) ≤ 2,00 3. Eelnevalt kuumtöödeldud kroovitud riisitera minimaalne pikkuse ja laiuse suhe 3,50 4. Keedetud riisitera minimaalne keskmine pikkus (mm) 12,00 5. Minimaalne keedetud riisitera pikkuse ja eelnevalt kuumtöödeldud riisitera pikkuse suhe VÕI minimaalne pikenemissuhe 1,70 6. Keskmine paisumismäär > 3,5 7. Lõhn: tootel „Basmati“ on tüüpiline pandanit ehk kruvipuud meenutav aroom Üksnes tootele „Basmati“ omane 8. Maitse ja suus tekkiv aisting: keedetud „Basmati“ magus maitse ja suus tekkiv eriline aisting: keedetud terad on terved, pehme ja koheva tekstuuriga Üksnes tootele „Basmati“ omane

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

„Basmati“ riisi [eesti keeles tuntud kui basmatiriis] toodetakse traditsioonilistest „Basmati“ riisi ja aretamise teel saadud „Basmati“ riisi sortidest. Traditsioonilised „Basmati“ riisi sordid on pika kasvuperioodiga, andes saaki oktoobris. Traditsiooniliste „Basmati“ riisi sortide tundlikkus valguspäeva pikkuse vastu muudab need õrnaks ebastabiilse kliima suhtes, mis vähendab mõnikord nende saagikust. Lisaks võivad traditsioonilised „Basmati“ riisi sordid kergesti lamanduda. Need puudused on aretatud sortide puhul teaduslike, geneetiliste ja sordiaretuslike meetodite abil suuremas osas kõrvaldatud. Aretatud sordid taluvad kindlaksmääratud kasvupiirkonna klimaatilist ebastabiilsust. Kindlaksmääratud kasvupiirkondades valmivad aretatud sordid septembri lõpust oktoobri esimese pooleni, mil temperatuur soodustab terade täitumise ajal aroomi akumuleerumist ja säilimist. Aretatud sordid saavutavad koristusküpsuse ligikaudu 20–30 päeva varem kui traditsioonilised sordid.

Praegu on India 1966. aasta seemneseaduse alusel teatatud järgmistest „Basmati“ riisi sortidest: ’Basmati 217’, ’Punjab Basmati 1’, ’Basmati 386’, ’Punjab Basmati 2’, ’Punjab Basmati 3’, ’Basmati 370’, ’Haryana Basmati 1’, ’Taraori Basmati’, ’Type 3 (Dehraduni Basmati)’, ’Pant Basmati 1’, ’Pant Basmati 2’, ’Kasturi’, ’Mahi Sugandha’, ’Basmati CSR 30’, ’Malviya Basmati Dhan 10-9’, ’Ranbir Basmati’, ’Basmati 564’, ’Pusa Basmati 1’, ’Improved Pusa Basmati 1 (Pusa 1460)’, ’Pusa Basmati 1121’, ’Pusa Basmati 1509’, ’Pusa Basmati 6 (Pusa 1401)’, ’Pusa Basmati 1609’, ’Pusa Basmati -1637’, ’Pusa Basmati -1728’, ’Vallabh Basmati 22’, ’Vallabh Basmati 21’, ’Vallabh Basmati 23’, ’Vallabh Basmati 24’, ’Pusa Basmati 1718’, ’Punjab Basmati -4’, ’Punjab Basmati 5’ ja ’Haryana Basmati 2’.

3.4. Konkreetsed tootmisetapid, mis peavad toimuma kindlaksmääratud geograafilises piirkonnas

Kindlaksmääratud geograafilises piirkonnas toimuvad järgmised toote „Basmati“ valmistamise etapid:

— paljundamine,

— seemikute ümberistutamine,

— kasvatamine,

— istanduste haldamine,

— saagi koristamine.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Puuduvad ELis

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Puuduvad ELis

4. Geograafilise piirkonna täpne piiritlus

Indias kasvatatakse ja toodetakse toodet „Basmati“ kõikides Pandžabi, Haryana, Delhi, Himachal Pradeshi, Uttarakhandi osariigi ringkondades, samuti Uttar Pradeshi lääneosa ning Jammu ja Kashmiri osariigi teatavates ringkondades. Kõrvalmärkusena olgu mainitud, et Pandžabi, Haryana ja Himachal Pradeshi osariigid olid algselt osa Pandžabi nimelisest piirkonnast.

Uttar Pradeshi osariigis kasvatatakse toodet „Basmati“ järgmistes ringkondades: Meerut, Bulandshahr, Gautam Buddha Nagar, Ghāziābād, Hāpur, Bāghpat, Sahāranpur, Muzaffarnagar, Shamli, Morādābād, Bijnor, Rāmpur, Amroha, Sambhal, Bareilly, Badaun, Pīlībhīt, Shāhjahānpur, Āgra, Fīrozābād, Mainpuri, Mathura, Alīgarh, Etah, Hāthras, Kannauj, Etāwah, Auraiya, Farrukhābād ja Kasganj.

Jammu ja Kashmiri osariigis kasvatatakse toodet „Basmati“ järgmistes ringkondades: Jammu, Kathua ja Samba.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Kaitstud geograafilise tähisena registreerimise taotluse aluseks on „Basmati“ riisi maine, kvaliteet ja eriomadused.

Nimetus „Basmati“ on tuletatud kahest sanskriti keele sõnatüvest: „vas“ tähendab aroomi ja „mati“ päritolust tulenevat. Hindi keeles öeldakse „vas“ asemel „bas“, seega „Basmati“. „Basmati“ tähendab põhimõtteliselt midagi, millel on aroom. See on mittegeograafiline nimetus, millega tähistatakse Induse-Gangese madalikult pärit riisi, mis on saavutanud oma maine sajandite jooksul. „Basmati“ riisi peetakse looduse kingituseks ning põllumajandustootjad on kasvatanud seda aromaatset riisisorti juba sajandeid.

Ajalooline päritolu ja maine

Esimene dokumenteeritud viide „Basmati“ riisile pärineb 1766. aastal Pandžabi suure poeedi Varis Shahi avaldatud poeemist „Heer Ranjha“.

Ajalooliselt on üldsus seostanud „Basmati“ riisi erilise pikateralise aromaatse riisiga, mida kasvatatakse ja toodetakse teatavas geograafilises piirkonnas, mis asub Himaalaja jalamil. Selline laialt levinud arusaam ja tunnustus on leidnud kajastamist ka järgmistes teabeallikates.

1. Oxfordi sõnaraamatus määratletakse toodet „Basmati“ kui „hõrgu aroomiga pikateralist India riisi“.

2. Prantsuse Larousse’i sõnaraamatus määratletakse toodet „Basmati“ kui „kõrgelt hinnatud pikateralist India riisi“.

3. Casselli sõnaraamatus määratletakse toodet „Basmati“ kui „hea kvaliteediga pika- ja peeneteralist valget India riisi. Traditsiooniliselt serveeritakse seda karriga ja see on pärit Himaalaja piirkonnast.“

4. Ühendkuningriigi parlamendi alamkoja aruannetes viidatakse tootele „Basmati“. Esiletoomist väärib 73. köite 4. osa lk 197 (1874), kus öeldakse, et „Kangra orus kasvab kuulus basmatiriis“.

5. Aruandes „India departemangu klassifitseeritud ja kirjeldav kataloog“, mille on koostanud J. Forbes Watson India toodete kohta, on nimetatud erilise tähtsusega toodet „Basmati“.

6. Kumauni ringkonna (India) asunduse ülevaatuse aruandes, mis koostati aastatel 1863–1873, on märgitud, et mõnes orus toodetakse kõige peenemat Basmuttee riisi.

7. Pariisi maailmanäituse 1867. aasta kataloogis nimetatakse India valitsuse panusena „Basmuttee riisi“. 1873. aasta Viini maailmanäitusel nimetatakse Basmuttee riisi Burdwani (India provints) riisitooteks.

8. Prantsuse, Maroko ja Hispaania kohtute otsused seoses Basmati kaubamärgiga. Kõnealustes kohtuotsustes tühistavad kohtud väljaspool Indiat kasvatatud riisile registreeritud Basmati kaubamärgid mitmel põhjusel, sealhulgas India ja „Basmati“ vahelise tugeva seose tõttu.

Tänu erilisele maitsele, lõhnale ja keetmisel avalduvatele omadustele, mis sobivad kõige paremini Aasia roogadega, nagu biryani ja pulao, on „Basmati“ muutunud paljudes välisriikides väga populaarseks. Nõudlus „Basmati“ riisi järele on viimastel aastakümnetel kasvanud. „Basmati“ riisi on eksporditud ja eksporditakse jätkuvalt olulistesse riikidesse kogu maailmas, sealhulgas Saudi Araabiasse, Kuveiti, Araabia Ühendemiraatidesse, Ühendkuningriiki, Ameerika Ühendriikidesse, Kanadasse ja Euroopasse.

Keskkonnategurid

Suur õhuniiskus: terade täitumise perioodil, mis on „Basmati“ kvaliteediomaduste parima avaldumise seisukohalt kõige olulisem aeg, jääb „Basmati“ kasvupiirkonnas keskmine suhteline õhuniiskus vahemikku 60–65 %. Niiskus ei ole kvaliteedinäitajate kindlaksmääramisel siiski eraldiseisev tegur. „Basmati“ riisi kvaliteedinäitajate kindlaksmääramisel on oluline keskkonna, vee ja mullastikutingimuste koosmõju.

Päikesekiirgus ja päeva pikkus: „Basmati“ kasvupiirkondades on päeva pikkus riisi kasvuperioodi kuudel pikem kui Kesk- ja Lõuna-Indias. Kuna riis on lühipäevataim, pikeneb riisiterade valmimisperiood neis piirkondades, kus on pikemad päevad. Pikema päevaga piirkondades lükkub terade valmimine hilisemasse aega. Seega, kui võrrelda samal kuupäeval mõne „Basmati“ riisi sordi füsioloogilist arengut pikema päevaga piirkonnas sama sordi riisi füsioloogilise arenguga lühema päevaga piirkonnas, siis selgub, et pikema päevaga piirkonnas on riisiterade füsioloogiline areng aeglasem. Tänu kasvavatele teradele optimaalse päikesekiirguse tagava valguspäeva pikkuse ja muude tegurite, näiteks Induse-Gangese madaliku temperatuur ja niiskus, koostoimele akumuleeruvad ja säilivad „Basmati“ riisile omased aromaatsed ühendid ja muud omadused.

Piisav veevarustus: üldiselt niisutatakse riisipõlde kanaliveega, mis saadakse Himaalaja vihma- ja lumesulaveest. Rikkalik veevarustus on „Basmati“ kasvatamiseks ja aroomi (mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud allpool) tekkimiseks hädavajalik.

Mullaolud: selle geograafilise piirkonna mullad on tekkinud Induse ja Gangese settekihist. Need on kergelt aluselised (pH 7,3–8,5), sügavakihilised (>1 m), hästi kuivendatud ja tavaliselt saviliiv- kuni liivsavimulla tekstuuriga. Nende muldade orgaanilise süsiniku sisaldus on üldiselt väike (0,5 %) kuni keskmine (0,5–0,75 %). Mulla savifraktsioon koosneb peamiselt kaaliumirikkast mineraalist illiidist. Seega on need mullad väga kaaliumirikkad (K), mis väljendub keskmises (120–280 kg K/ha) kuni suures (> 280 kg K/ha) kaaliumisisalduses (üksikasjalikum kirjeldus on esitatud allpool).

Temperatuur: Induse-Gangese madalikul valitseb terade täitumise perioodil mahe temperatuur (päeval 25–32 °C / öösel 20–22 °C), mis annab teradele tugeva aroomi. „Basmati“ aroomi peamine keemiline koostisosa on 2-atsetüül-1-pürroliin, mis on oma olemuselt lenduv. Aroomi maksimaalne säilivus saavutatakse, kui terade täitumise ajal valitseb mahe temperatuur.

Inimtegurid

Ümberistutamise ajastus mõjutab oluliselt „Basmati“ kvaliteeti. Tavapärastes tingimustes, kui „Basmati“ traditsioonilised kõrgekasvulised sordid istutataks ümber enne 30. juunit, saavutaksid need liigse vegetatiivse kasvu ning kalduksid õitsemise või terade täitumise faasis lamanduma. Seemikute varajane ümberistutamine halvendaks ka valmistoidu kvaliteeti, sest kõrgel temperatuuril tekkinud omavahel nõrgalt seotud tärklisemolekulide tõttu muutuvad terad täielikult läbipaistmatuks või seest valgeks. Seega on juuli esimene pool kõige optimaalsem aeg seemikute ümberistutamiseks.

Seemikud istutatakse ümber ridadesse nii, et igale künkale jääb 1–2 seemikut. Taimede õigeaegseks ümberistutamiseks istutatakse need 20 cm vahega ridadesse, nii et reas olevate taimede vahele jääb 15 cm, ning hiliste ümberistutatud taimede ridade ja taimede vahe on 15x15 cm. Seemikud tuleks istutada mulla ülemisse kihti (2–3 cm sügavusele), kuna sügavale istutamisel võtab juurdumine rohkem aega ja taimel jääb vähem aega võsumiseks.

Riisipõlde hoitakse vee all maksimaalselt 2–3 nädalat pärast istutamist, mis aitab taimedel hästi juurduda ja hävitab umbrohu. Selle perioodi järgselt niisutatakse põlde alles pärast seda, kui seisuvesi on maasse imbunud.

„Basmati“ riisi kasvatatakse süsinikurikastes muldades, kasutades selleks põllumajandusettevõtetest saanud sõnnikut, mida laotatakse 8–10 tonni hektari kohta, või haljasväetisena liblikõielisi.

„Basmati“ riis koristatakse kohe, kui 90 % teradest on valminud, et vältida pudenemisest, lamandumisest ja vilja füüsilisest kahjustamisest tingitud kadusid. Koristatud saak pekstakse tavaliselt samal päeval või võimalikult kiiresti ja kuivatatakse 12–14 % suuruse niiskusesisalduseni, et vältida ladustamise ajal teravilja saastumist hallitusseentega või selle kahjustumist muude seenhaiguste või putukkahjurite tõttu.

5.2. Toote eripära

Tootele „Basmati“ on iseloomulikud pikad kitsad terad, mille pikkuse ja laiuse erinevus on suur; sellel on oivaline lõhn, magus maitse, pehme tekstuur; terad on veidi kumera kujuga (eelnevalt kuumtöödeldud kroovitud riisitera pikkuse ja laiuse suhe on vähemalt 3,50 mm), keskmise amüloosisisaldusega (ligikaudu 22 %) ning jäävad keetmisel terveks ja paisuvad pikkusesse ja väga vähesel määral laiusesse.

„Basmati“ tera pikkuse ja laiuse suhe on vähemalt 3 : 5, samal ajal kui muude riisisortide pikkuse ja laiuse suhe on tavaliselt < 3 : 5. Näiteks on Tai jasmiiniriisi pikkuse ja laiuse suhe 3 : 4 ja Ponni riisi oma 3 : 2.

„Basmati“ eritab põllul, saagikoristusel, ladustamisel, jahvatamisel, keetmisel ja söömisel erilist lõhna. See lõhn tekib enam kui 200 keemilise ühendi harmoonilisest kombinatsioonist, milles domineerib 2-atsetüül-1-püroliin.

„Basmati“ terad sisaldavad seda tootele iseloomulikku lõhna ja maitset andvat aromaatset looduslikku keemilist ühendit ligikaudu 0,09 ppm, mida on ligi 12 korda rohkem kui muudes riisisortides.

Keetmisel säilitavad „Basmati“ terad tänu madalale glükeemilisele indeksile oma struktuuri. Keedetud „Basmati“ magus maitse ja suus tekkiv eriline aisting tuleneb mitmesugustest teguritest, sealhulgas keskmisest amüloosisisaldusest, mis annab kõnealusele tootele pehme ja koheva tekstuuri ja tagab keedetud terade struktuuri säilimise.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Kõnealuse toote spetsiifilised omadused tulenevad mitmesugustest looduslikest ja inimteguritest, mis on seotud „Basmati“ külvamise, koristamise ja töötlemisega.

Muude omaduste hulgas saab „Basmati“ oma lõhna tänu pikemate päevade ning selliste muude tegurite koostoimele nagu mahe temperatuur terade täitumise ajal, niiskus ja päikesekiirgus, mis on iseloomulikud geograafilisele piirkonnale, kus seda kasvatatakse.

„Basmati“ maitseomadused ja suus tekkiv aisting on tingitud geograafilisele piirkonnale ja riisitaimede õitsemiskuudele iseloomulikust pikaajalisest päikesepaistest pikema päeva jooksul. Teadaolevalt toob neid omadusi esile „Basmati“ laagerdumine ja eelnev leotamine.

Seemnekülvi õige ajastus ja taimede õige vahekaugus, süsinikurikka mulla tagamine ning seisuvee säilitamine ja niisutustehnika õige kasutamine mõjutavad oluliselt basmatiriisi taimede füsioloogiat.

„Basmati“ riisiga seotud ajaloolised, traditsioonilised, kultuurilised ja sotsiaalsed elemendid annavad tootele geograafilise tähisena ülemaailmse maine. Iga kaupmees või tavakodanik, kes tellib Indias või välisriigis toodet „Basmati“ või näeb riisi, mida reklaamitakse või pakutakse müügiks nimetuse „Basmati“ all, eeldab, et sellisena tellitaval, reklaamitud või müügiks pakutaval riisil on käesoleva koonddokumendi punktides 3.2 ja 5 nimetatud iseloomulikud omadused ja et see on kõnealuses geograafilises piirkonnas aretatud, kasvatatud ja toodetud riis.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://ipindiaservices.gov.in/GirPublic/Application/Details/145

Lk 27, Sr. No. 261, 145-GI-Annex-12-26-11-2008.

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.