ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

(3)Lepinguosalised on assotsieerimislepingu rakendamist hõlbustavas assotsieerimiskavas kokkuleppele jõudnud. Kava võetakse vastu assotsieerimislepingu alusel loodud assotsiatsiooninõukogus.

(2)Lepinguosalised on kokku leppinud, et assotsieerimislepingu kohaldamise toetamiseks koostavad nad assotsieerimiskava, mis sisaldab loetelu ühise töö valdkondlikest prioriteetidest.

(g)Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 259/2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud

- võtta vastu uus audiovisuaalmeedia seadustik, mis on täielikult kooskõlas OSCE ja Euroopa Nõukogu soovitustega; ning

Mõju põhiõigustele Moldovas on eeldatavasti positiivne, arvestades, et Moldova valitsus võtab enesele muu hulgas kohustuse

Kõiki neid ettepanekuid on lisatud tekstis arvesse võetud.

Nõukogu 14. detsembri 2015. aasta järeldustes Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta kiideti heaks läbivaatamist käsitlevas ühisteatises tehtud ettepanek arendada edasi suhteid partneritega, kes soovivad „ELiga tihedamaid suhteid, mis põhinevad ühistel väärtustel“. Ühisteatises on rõhutatud, et assotsieerimiskavad ja partnerluste prioriteedid on „abiprioriteetide kehtestamise baas“.

Uus assotsieerimiskava on kavas vastu võtta ELi-Moldova assotsiatsiooninõukogus kirjaliku menetluse teel pärast seda, kui nõukogu on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel võtnud vastu ELi seisukoha assotsiatsiooninõukogu jaoks. Vastu võetud assotsieerimiskava saab aluseks Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi raames ette nähtud abiprogrammidele.

Käesolev dokument on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohane ettepanek võtta vastu nõukogu otsus seisukoha kohta, mille liit võtab aastateks 2017–2019 assotsieerimiskava vastuvõtmise küsimuses ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahel sõlmitud assotsieerimislepingu alusel loodud assotsiatsiooninõukogus. Assotsieerimiskava vastuvõtmise materiaalõiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 217 (assotsiatsioon kolmandate riikidega).

Kavandatud assotsieerimiskavas võetakse muu hulgas arvesse demokraatia ja õigusriigi põhimõtte tugevdamise vajadust, inimõiguste, põhivabaduste ja hea valitsemistava edendamist, suuremat tähelepanu rahvusvahelisele koostööle, et võidelda terrorismi vastu, ennetada konflikte ja tagada piirkondlik stabiilsus, ning vabakaubanduse potentsiaali täielikult toimivas turumajanduses, mille toimimispõhimõtted viiakse järk-järgult kooskõlla ELi tegevuspõhimõtetega, et kiirendada majanduskasvu ja suurendada tööhõivet.

Kavandatud „ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimiskava“ kajastab ELi ammust pühendumust oma idapartnerile ning on täielikult kooskõlas ELi hiljuti vastuvõetud üldise strateegia raames seatud eesmärgiga investeerida idas asuvate riikide ja ühiskondade vastupanuvõimesse, edendades seejuures nendega tihedamaid suhteid. Vastupanuvõime terviklik käsitus hõlmab majandusliku, ühiskondliku, valitsemisega ning kliima ja energiaga seotud ebakindluse kõige teravamate küsimuste lahendamist.

Assotsieerimiskava on kooskõlas asjaomases valdkonnas sätestatud ELi poliitiliste prioriteetidega, mis seisnevad naabruse poliitilises, majanduslikus ja julgeolekualases stabiliseerimises, ning järgib ELi huve ja edendab üldisi väärtusi.

Käesolevale ettepanekule lisatud assotsiatsiooninõukogu otsuse eelnõuga ajakohastatakse ja kohandatakse assotsieerimiskava 2014–2016 ning seatakse ühise töö uued prioriteedid aastateks 2017–2019. Dokumendis eristatakse lühiajalisi prioriteete (mille puhul tuleks märkimisväärset edu saavutada 2017. aasta lõpuks) ja keskmise tähtajaga prioriteete (mille puhul tuleks märkimisväärset edu saavutada järgmise kahe aasta jooksul).

Arvestades nõukogu järeldusi Moldova kohta, mis võeti vastu 15. veebruaril 2016, tungivat vajadust reformide järele Moldovas ja assotsieerimislepingu täielikku kohaldamist alates 1. juulist 2016, on olulise poliitilise prioriteedina vaja ajakohastada assotsieerimiskava, et see kajastaks ELi ja Moldova vaheliste suhete praegust seisu.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,8.3.2017 JOIN(2017) 8 final LISA

järgmise dokumendi juurde: Ühisettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

seisukoha kohta, mille liit võtab ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimiskava vastuvõtmise küsimuses ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahel sõlmitud assotsieerimislepingu alusel loodud assotsiatsiooninõukogus



ELi JA MOLDOVA VABARIIGI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU OTSUS nr 01/2017, millega lepitakse kokku ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimiskavas ELi JA MOLDOVA VABARIIGI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU, võttes arvesse ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimislepingut, mis on sõlmitud ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahel, ning arvestades järgmist: (1) ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimislepingule, mis on sõlmitud ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahel, kirjutati alla 27. juunil 2014 ja see jõustus 1. juulil 2016. (2) ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimislepingu artikliga 436 on assotsiatsiooninõukogule antud pädevus teha asjakohaseid otsuseid, mida ta peab lepingu eesmärkide saavutamiseks vajalikuks. (3) ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimislepingu artikli 453 kohaselt võtavad lepinguosalised kõik üld- või erimeetmed, mis on vajalikud lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks, ja tagavad lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise. (4) Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise tulemusena tehti ettepanek partneritega tehtava koostöö uue faasi alustamiseks, mis tekitaks mõlemal poolel suuremat isevastutuse tunnet. (5) EL ja Moldova Vabariik on otsustanud tugevdada oma partnerlust, leppides kokku prioriteetides aastateks 2017–2019, eesmärgiga toetada ja tugevdada Moldova Vabariigi vastupanuvõimet ja stabiilsust ning püüdes seejuures saavutada tihedamaid poliitilisi sidemeid ja sügavamat majanduslikku integratsiooni. (6) ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimislepingu osalised on leppinud kokku ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimiskava tekstis, mis toetab ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimislepingu rakendamist, keskendudes koostööle ühiste huvide valdkonnas, ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1

Assotsiatsiooninõukogu võtab vastu otsusele lisatud ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimiskava. Artikkel 2 See ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimiskava asendab ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimiskava, mis võeti vastu 26. juunil 2014. Artikkel 3 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Brüssel, [päev kuu 2017] Assotsiatsiooninõukogu nimel esimees ***

LISA ASSOTSIEERIMISKAVA

osalised: EUROOPA LIIT JA MOLDOVA VABARIIK Sisukord Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi assotsieerimiskava 1. Assotsieerimiskava rakendamise põhimõtted, vahendid ja ressursid 2. Assotsieerimiskava prioriteedid

2.1 Peamised prioriteedid 2.2 Poliitiline dialoog, hea valitsemistava ja institutsioonide tugevdamine i) Moldovas demokraatiat ja õigusriigi põhimõtet tagavate institutsioonide stabiilsuse, sõltumatuse ja mõjususe tugevdamine, sealhulgas avaliku halduse ulatusliku reformimise ja riigi rahanduse juhtimise reformimise kaudu ii) Kohtusüsteemi edasine reformimine, eelkõige eesmärgiga tagada sõltumatus, erapooletus, professionaalsus ja tõhusus kohtutes ning prokuratuuris, mis peaksid olema vabad poliitilisest või muud laadi lubamatust sekkumisest nende tegevusse. Mõned kohtusüsteemi ulatusliku reformi elemendid võivad eeldada põhiseaduse muutmist iii) Inimõiguste ja põhivabaduste austamise tagamine laiaulatusliku koostöö abil, mis keskendub inimõiguste ja põhivabaduste kaitsele. Kõnealune koostöö hõlmab tegevust allpool nimetatud valdkondades Inimõigused ja põhivabadused Sõnavabadus Kodanikuühiskonna koostöö Väärkohtlemine ja piinamine Laste õigused Perevägivald Võrdne kohtlemine Ametiühingute õigused ja tööõiguse põhireeglid 2.3 Välis- ja julgeolekupoliitika Terrorism, massihävitusrelvade leviku tõkestamine ja ebaseaduslik relvaeksport Transnistria konflikt Rahvusvaheline Kriminaalkohus 2.4 Koostöö vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas Isikuandmete kaitse Võitlus organiseeritud kuritegevusega

Politseireform Politseikoostöö ja andmebaasid Võitlus ebaseaduslike uimastitega Inimkaubandus Võitlus laste seksuaalse kuritarvitamise ja seksuaalse ärakasutamise vastu Võitlus küberkuritegevusega Korruptsiooni ning huvide konfliktide vältimine ja tõkestamine Võitlus rahapesu, terrorismi rahastamise ja finantskuritegevuse vastu Koostöö rände, varjupaiga ja piirihalduse valdkonnas Õigusalane koostöö 2.5 Kaubandus ja kaubandusküsimused (põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping) Kaubavahetus Tehnilised normid, standardimine ja seotud taristu Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed Toll ja kaubanduse lihtsustamine Päritolureeglid Ettevõtete asutamine, teenuskaubandus ja e-kaubandus Jooksvad maksed ja kapitali liikumine Riigihanked Intellektuaalomandi õigused

Konkurents Läbipaistvus Kaubandus ja jätkusuutlik areng 2.6 Majandusareng ja turuvõimalused Äriühinguõigus, raamatupidamine ja auditeerimine ning ühingujuhtimine Tööhõive, sotsiaalpoliitika ja võrdsed võimalused Tarbijakaitse Statistika Maksustamine Finantsteenused Tööstus- ja ettevõtluspoliitika Mäetööstus ja toorained Turism Põllumajandus ja maaelu areng Infoühiskond / digitaalne majandus ja ühiskond Rahvatervis Linnaplaneerimine ja ehitus Regionaalareng Kalandus- ja merenduspoliitika 2.7 Ühenduvus, energiatõhusus, kliimameetmed, keskkonna- ja kodanikukaitse

Energeetika Transport Keskkond Kliimameetmed Kodanikukaitse 2.8 Liikuvus ja inimestevahelised kontaktid Haridus, koolitus ja noored Teadusuuringud ja innovatsioon Kultuur, audiovisuaalpoliitika ja meedia Osalemine ELi asutuste töös ja programmides 2.9 Teadlikkuse ja nähtavuse suurendamine

Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi assotsieerimiskava 27. juunil 2014 sõlmisid Euroopa Liit ja Moldova Vabariik (edaspidi „Moldova“), keda edaspidi nimetatakse „lepinguosalisteks“, ulatusliku ja uuendusliku assotsieerimislepingu, sealhulgas põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu. Leping sisaldab siduvaid, õigusnormidel põhinevaid sätteid ning näeb ette tõhustatud koostöö, mis on tavapäraste lepingutega võrreldes ulatuslikum ja hõlmab kõiki lepinguosalistele huvi pakkuvaid valdkondi. Lepingut kohaldati ajutiselt alates 1. septembrist 2014 kuni ratifitseerimise lõpuleviimiseni, mis võimaldas hakata assotsieerimislepingut täies ulatuses kohaldama alates 1. juulist 2016. Assotsieerimislepingu rakendamise ettevalmistamise ja hõlbustamise eesmärgil leppisid lepinguosalised Brüsselis 26. juunil 2014 kokku assotsieerimiskavas, koostades loetelu ühise töö prioriteetidest aastateks 2014–2016. Käesoleva dokumendiga ajakohastatakse assotsieerimiskava 2014–2016, suunitletakse see ümber ja seatakse ühise töö uued prioriteedid aastateks 2017–2019, võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu järeldusi Moldova kohta, mis võeti vastu 15. veebruaril 2016. Dokumendis eristatakse lühiajalisi prioriteete (mille puhul tuleks märkimisväärset edu saavutada 2017. aasta lõpuks) ja keskmise tähtajaga prioriteete (mille puhul tuleks märkimisväärset edu saavutada järgmise kahe aasta jooksul). Assotsieerimiskavas keskendutakse piiratud arvule prioriteetidele ning see ei mõjuta teiste asjakohaste lepingute ja partnerluskokkulepete või idapartnerluse mitmepoolse mõõtme raames praegu peetava dialoogi ulatust ega sellega seotud volitusi. 2014. aasta aprillis jõustus biomeetrilist passi omavate Moldova kodanike õigus reisida viisavabalt Schengeni ala riikidesse. Viisanõude kaotamise tegevuskavas sätestatud kriteeriumid peavad olema järjepidevalt täidetud, et tagada viisavaba režiimi jätkusuutlikkus ning seeläbi aidata kaasa liikuvusele ja inimestevahelistele kontaktidele ELi ja Moldova vahel, kuna tegemist on põhielementidega, mis toetavad assotsieerimislepinguga kavandatud Moldova poliitilist ühtsust ja majanduslikku integratsiooni Euroopa Liiduga.





1. Assotsieerimiskava rakendamise põhimõtted, vahendid ja ressursid Assotsieerimiskava rakendamisel juhindutakse järgmistest ühistest põhimõtetest. Assotsieerimiskava raames võetavaid meetmeid tuleks rakendada poliitiliste sidemete ja majandusliku integratsiooni üldiste eesmärkide vaimus. Assotsieerimiskava prioriteetides kajastub ELi ja Moldova kohustus rakendada täiel määral omavahelise assotsieerimislepingu sätteid, nüüd, kui leping on täielikult jõustunud. Kumbki lepinguosaline peab assotsieerimiskava rakendamisel igakülgselt järgima omaluse, läbipaistvuse, vastutuse ja kaasatuse põhimõtteid. Assotsieerimiskava eesmärk on saavutada käegakatsutavad, selged ja kestlikud tulemused praktiliste meetmete järkjärgulise rakendamise ning kodanikuühiskonna ja teiste sidusrühmade kaasamise kaudu. Eelkõige tagavad lepinguosalised, et assotsieerimiskava raames koostatavad õigusaktid ja strateegilised dokumendid töötatakse välja kaasavas ning tõenduspõhises protsessis. Lepinguosalised mõistavad, et on oluline toetada kokkulepitud prioriteete asjakohaste ja piisavate poliitiliste, tehniliste ning rahaliste vahenditega. Assotsieerimiskava rakendamisega kaasneb seire, iga-aastane aruandlus ja hindamine. Tehtud edusammud vaadatakse läbi, muu hulgas assotsieerimislepingu alusel loodud kahepoolsete organite kohtumistel. Ka kodanikuühiskonda julgustatakse keskenduma oma seiretegevuses assotsieerimiskavale. Euroopa Liit toetab Moldovat assotsieerimiskavas kokkulepitud eesmärkide ja prioriteetide rakendamisel. Selleks teeb EL järgmist: pakub kõiki võimalikke ELi toetuse allikaid, pakub eriteadmisi ja nõuandeid, soodustab parimate tavade, oskusteabe ja informatsiooni jagamist ning toetab suutlikkuse suurendamist ja institutsioonide tugevdamist. Samuti innustab Euroopa Liit Moldova teisi partnereid toetust andma ja püüab toetust koordineerida. Ta kasutab oma sobivaid rahastamisvahendeid, et aidata kaasa assotsieerimiskava rakendamisele. Assotsieerimiskava ei ole siiski rahastamiskava ning see ei asenda rahastamise kavandamist lepinguosaliste poolt. EL annab toetust vastavalt Moldova abistamise üldprioriteetidele, mida kirjeldatakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi ühtses toetusraamistikus ning mis on Moldova kohta välja toodud Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi raames koostatud ja mitut riiki hõlmavates kavades. Ta teeb seda täielikus kooskõlas ELi välisabi suhtes kehtivate rakenduseeskirjade ja kordadega. Käesolevat assotsieerimiskava kohaldatakse alates selle vastuvõtmise hetkest. Assotsieerimiskava võib ELi-Moldova assotsiatsiooninõukogus sõlmitava kokkuleppega igal ajal muuta või ajakohastada.



2. Assotsieerimiskava prioriteedid 2.1 Peamised prioriteedid Lähtudes Riia tippkohtumisel kokku lepitud neljast prioriteetsest valdkonnast, tuleks assotsieerimiskavas esitatud prioriteetide seas esmajoones võtta alljärgnevaid reformimeetmeid. Institutsioonide ja hea valitsemistava tugevdamise valdkond

1. Kohtusüsteemi ja õiguskaitseasutuste sõltumatus Rakendada kohtusüsteemi ja õiguskaitseasutusi käsitlevaid kehtivaid õigusakte, et tagada sõltumatus, erapooletus, professionaalsus ja tõhusus kohtutes, prokuratuuris ja õiguskaitseasutustes, mis peaksid olema vabad poliitilisest või muud laadi lubamatust sekkumisest nende tegevusse, ning et tagada täisleppimatus korruptsiooni suhtes ja hoida ära igasugune korruptiivne käitumine. Tagada kohtunike ja prokuröride läbipaistev tulemuspõhine värbamine ühtse süsteemi kaudu, et taastada kohtusüsteemi sõltumatus. 2. Korruptsiooni, pettuste ja huvide konfliktide vältimine ja tõkestamine Võtta kodanikuühiskonna organisatsioonidega konsulteerides vastu ametialase aususe seadus, mis hõlmab avaliku halduse sektorit. Võtta vastu seadused korruptsiooni korral kohaldatavate proportsionaalsete hoiatavate karistuste kohta ning kriminaal- ja haldusmenetluses puutumatuse piiramise kohta. Võtta vastu uus korruptsioonivastane strateegia ja rakendada seda, et tulemuslikult ennetada ja vähendada korruptsiooni kooskõlas ELi väärtuste ja standarditega. Rakendada täies ulatuses seadust, mis kohustab kõiki asjaomaseid ametnikke deklareerima oma vara ja teatama võimalikest huvide konfliktidest, ning mõjusalt tagada seaduse täitmine. Luua toimiv õigusraamistik rikkumisest teatajate kaitseks. 3. Kriminaaltulu jälitamine ja pangapettuste uurimine Luua tõhus riiklik kriminaaltulu jälitamise teenistus. Jagada uurimise teist etappi käsitlevat Krolli aruannet ELiga. Korraldada kõigi aastatel 2012–2014 Moldova pangandussüsteemi mõjutanud pettuste põhjalik ja erapooletu uurimine, muu hulgas selleks, et pankadest välja viidud rahalised vahendid tagasi saada ja süüdlased kohtu ette tuua. 4. Avaliku halduse reform, sealhulgas riigi rahanduse juhtimine Rakendada avaliku halduse reformi strateegiat ja selle aluseks olevaid strateegiaid, mis töötati välja 2016. aastal koostöös OECD/SIGMA ja rahastajatega. Reorganiseerida valitsus- ja haldusasutused ning riigile kuuluvad ettevõtted, et suurendada aruandekohuslust, mõjusust ja tõhusust. Vaadata läbi poliitika kujundamise ja kooskõlastamise süsteem, et suurendada otsuste tegemisel kaasatust, sidusust, tõhusust, prognoositavust ning läbipaistvust. Parandada avalike teenuste kvaliteeti ja kättesaadavust. Tagada professionaalne avalik teenistus ja nüüdisaegne personalijuhtimise süsteem. Käivitada territoriaalne reform, et suurendada kodanikele kohalikul tasandil kättesaadavaks tehtavate ressursside hulka. Ajakohastada Moldova riigi rahanduse juhtimise strateegia 2013–2020. Reformida parlamentaarset kontrolli ja järelevalvet eelarve üle. Parandada riigi rahanduspoliitika ja rahanduse juhtimise läbipaistvust, tugevdada järelevalvet ja aruandekohuslust. Tõhustada valitsemist eelarve konservatiivsuse ja eelarvedistsipliini, aruandekohuslusega seotud protsesside tugevdamise ning tulemuste parema juhtimise kaudu. 5. Põhivabadused Kaitsta meediavabadust, sealhulgas Euroopa Nõukogu, Euroopa Liidu ja OSCE soovitustega vastavuses oleva uue audiovisuaalmeedia seadustiku vastuvõtmise abil, et kiiresti lahendada meediaomandi koondumise, reklaamituru monopoliseerimise ja rahvusringhäälingu reformimisega seotud küsimused. Määratleda täpsemalt audiovisuaalmeedia nõukogu pädevus ja ülesanded, et suurendada nõukogu sõltumatust. Võtta vastu uus riiklik inimõiguste tegevuskava ja rakendada seda, keskendudes kõige haavatavamatele rühmadele, ning koordineerida planeerimis- ja eelarveprotsessi nii, et tegevuskava tulemuslikuks rakendamiseks eraldataks piisavalt vahendeid. Tagada Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste tulemuslik täitmine ja luua nimetatud otsuste täitmise parlamentaarse kontrolli tõhus mehhanism. Pöörata erilist tähelepanu selle tagamisele, et soolise võrdõiguslikkuse küsimusi käsitletakse läbiva prioriteedina. 6. Transnistria konflikti lahendamine Töötada Transnistria konflikti lahendamiseks välja täiustatud tulevikuplaan, mis pakub atraktiivset ja mõlemale poolele vastuvõetavat ühist tulevikku taasintegreeritud riigis. Jätkata kõigi asjaomaste osalistega konstruktiivset dialoogi olukorra üle Moldova-Ukraina piiri keskmises (Transnistria) lõigus. Majandusarengu ja turuvõimaluste valdkond 7. Parem ärikeskkond ja investeerimiskliima Rakendada Rahvusvahelise Valuutafondiga kokkulepitud reformikava täies ulatuses ning viia majandus-, maksu- ja rahanduspoliitikat ellu IMFi reformikava vaimus. Parandada VKEde jaoks õigusraamistikku ja tegevuskeskkonda ning tagada konkurentsialaste õigusaktide täitmine, et vähendada monopolistlikku tegutsemist. Rakendada VKEde strateegiat 2012–2020 ja sellele vastavat tegevuskava kooskõlas uue seadusega VKEde kohta ning lähtudes konkurentsivõime muudetud tegevuskavast ning ekspordi edendamise ja investeeringute ligimeelitamise uuest strateegiast. Tugevdada ettevõtete ja VKEde ühenduste (sh valdkondlike ühenduste) rolli, et parandada avaliku ja erasektori dialoogi. Lihtsustada inspektsioonide ja mitmesuguste kontrolliasutuste süsteemi, et suurendada tõhusust ja vähendada korruptsioonivõimalusi, ent samas tugevdada õigusaktide ja standardite täitmise tagamist. 8. Põllumajandus ja maaelu areng

Võtta vastu põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas toetuste maksmise põhimõtteid käsitlev üldseadus, et parandada poliitika rakendamist selles valdkonnas. Suurendada põllumajandustoodete konkurentsivõimet, eriti suure ekspordiväärtusega valitud sektorites. Parandada tööhõive- ja elamistingimusi maapiirkondades. Parandada säästvat maa ja veevarude kasutust. Parandada teenuseid ja taristut ning mitmekesistada majandustegevust maapiirkondades. 9. Kaubandusega seotud reformid: tehnilised normid, standardimine ja sellega seotud taristu ning tollimise ja kaubanduse lihtsustamine Veelgi lihtsustada kaubandust, kasutades võrdlusalusena OECD kaubanduse lihtsustamise näitajaid. Tehniliste normide valdkonnas arendada või tõhustada koostööd selliste asjaomaste rahvusvaheliste ja ELi organisatsioonidega nagu Euroopa metroloogia võrgustik (EURAMET), Euroopa akrediteerimiskoostöö organisatsioon (EA), Euroopa Standardikomitee (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (CENELEC), Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituut (ETSI) ja legaalmetroloogia eest vastutavate riigiasutuste organisatsioon WELMEC ning vajaduse korral saavutada liikmestaatus neis organisatsioonides. Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete valdkonnas saavutada kõikide ametlikku kontrolli teostavate laborite akrediteerimine vastavalt rahvusvahelistele standarditele, et täita sanitaar- ja fütosanitaarnõudeid ekspordi puhul ning parandada toiduohutust Moldova siseturul. Viia Moldova õigusaktid vastavusse Euroopa Liidu tolliseadustikuga ja parandada tolliasutuste tegevuse tulemuslikkust. Koostada tegevuskava Moldova ühinemiseks ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga. Ühenduvuse, energiatõhususe, keskkonna ja kliimameetmete valdkond 10. Energiajulgeolek ja energiatõhusus Tugevdada energeetikasektorit reguleeriva asutuse (ANRE) sõltumatust, muu hulgas direktorite ametissenimetamise ja vallandamise depolitiseerimise ning eelarve koostamise sõltumatuse kaudu. Võtta vastu uus energeetikaseadus. Rakendada kõiki soovitusi, mis anti seoses ANRE toimimise läbivaatamisega energiaühenduse sekretariaadi poolt. Rakendada elektrit ja maagaasi käsitlevaid uusi seadusi, rakendades seadusega ettenähtud vajalikke meetmeid ning võttes vastu vajalikud teisesed õigusaktid. Jätkata Moldova energiaturu integreerimist Euroopa Liidu energiaturuga. Ajakohastada hoonete energiatõhususe seadus ja luua asjakohased toetusmehhanismid energiatõhususe meetmete võtmiseks nii üldkasutatavates hoonetes kui ka kodumajapidamistes. Lähtudes seadusest energia ja taastuvate energiaallikate kasutamise edendamise kohta, töötada välja toetuskavad, haldusnormid ning muud vajalikud meetmed, et soodustada taastuvate energiaallikate suuremat kasutamist. 11. Transport Viia ellu raudteesektori reform ja restruktureerimiskava. Suurendada jõupingutusi ELi lennundusalaste õigusaktide rakendamiseks, et täielikult ära kasutada ELi ja Moldova vahelise ühise lennunduspiirkonna lepinguga loodud võimalusi. Tekitada lennundussektoris vaba ja aus konkurents, eelkõige Chişinău lennujaama kontsessioonilepingule selliste sätete lisamise teel, mis käsitlevad mittediskrimineerivat juurdepääsu lennujaamale, ning taastada tõhus konkurents maapealse teeninduse sektoris. Arendada majandusele olulist taristut, sealhulgas laiendatud indikatiivse üleeuroopalise transpordivõrgu arendamise projektide edasise rakendamise kaudu. 12. Keskkonna- ja kliimameetmed Jätkata haldusreforme ja vajaliku haldussuutlikkuse arendamist, et rakendada assotsieerimislepingu keskkonna- ja kliimameetmete peatükki. Teha edusamme siseriiklike õigusaktide lähendamisel liidu õigustikule keskkonna valdkonnas, võttes vastu põhilise sektorit käsitleva õigusraamistiku, s.t seadused keskkonnamõju strateegilise hindamise, välisõhu kaitse, jäätmekäitluse, keemiliste ainete käitluse ja tööstusheitmete (saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli) kohta. Ratifitseerida uus ülemaailmne kliimamuutuste leping (Pariisi leping). Liikuvuse ja inimestevaheliste kontaktide valdkond 13. Haridus, koolitus ja noored Rakendada uut haridusseadustikku. Suurendada haridusministeeriumi ja selle valitsemisalas tegutsevate asutuste haldussuutlikkust. Tagada haridusministeeriumile vajalik eelarve, võttes arvesse saavutatud vahe-eesmärke. Soodustada asjaomaste sidusrühmade (sealhulgas ettevõtjate ja tööturu osapoolte) kaasatust elukestva õppe kõikidesse vormidesse, et tagada jätkuv kutsealane areng ja parem vastavus tööturu vajadustele. Viia ellu kutsehariduse ja -õppe reform, sh rakendada valdkonnakomiteesid käsitlevaid õigusakte. Võtta vastu strateegiline lähenemisviis noorsoopoliitikale.



2.2 Poliitiline dialoog, hea valitsemistava ja institutsioonide tugevdamine

Käesoleva assotsieerimiskava alusel tehtavaid reforme puudutava poliitilise dialoogi ja koostöö eesmärk on tugevdada demokraatlike põhimõtete, õigusriigi põhimõtte ja hea valitsemistava, inimõiguste ja põhivabaduste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste järgimist vastavalt ÜRO ja Euroopa Nõukogu põhikonventsioonidele ja nendega seotud protokollidele. Tuleks tagada kooskõla assotsieerimiskava rakendamise ajal kohaldatava Euroopa Nõukogu tegevuskavaga. i) Moldovas demokraatiat ja õigusriigi põhimõtet tagavate institutsioonide stabiilsuse, sõltumatuse ja mõjususe tugevdamine, sealhulgas avaliku halduse ulatusliku reformimise ja riigi rahanduse juhtimise reformimise kaudu Lühikese tähtajaga prioriteedid Sätestada ja rakendada konstitutsioonikohtu pädevuse muutmine ja konstitutsioonikohtu liikmete ametissenimetamise kord tihedas koostöös Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoniga. Alustada rahvustevaheliste suhete konsolideerimise strateegia 2017–2027 rakendamist. Luua toimiv õigusraamistik rikkumisest teatajate kaitseks. Viia ellu riigi haldusjaotuse reform, vähendades kohalike omavalitsuste arvu kooskõlas riikliku detsentraliseerimise strateegiaga ja avaliku halduse reformi strateegiaga. Rakendada avaliku halduse reformi strateegiat ja selle aluseks olevaid strateegiaid, mis töötati välja 2016. aastal koostöös OECD/SIGMA ja rahastajatega. Tugevdada kooskõlastamis-, seire- ja aruandlusmehhanisme ning -suutlikkust nii poliitilisel kui ka haldustasandil. Määrata kindlaks avaliku halduse reformi tegevuskava 2016-2018 rakendamise hinnangulised kulud. Viia eelarve tasakaalu vastavalt IMFiga kokkulepitule, tagades samas piisavad rahalised vahendid kavandatud reformide elluviimiseks. Reformida riigikantselei. Täpsustada peamiste institutsioonide funktsioone, ülesandeid ja kohustusi ning koostada ühtsed ja sidusad kirjalikud menetlused ja metoodikad poliitika kaasavaks ja tõenduspõhiseks kujundamiseks ja kooskõlastamiseks. Valmistuda avaliku teenistuse õigusraamistiku läbivaatamiseks eesmärgiga muuta seda nii, et see hõlmaks kõiki riigiasutuste tüüpilisi ülesandeid täitvaid institutsioone ning et oleks tagatud tulemuspõhine töölevõtmine, edutamine ja ametist vabastamine. Tugevdada ministeeriumide kantslerite kui kõrgeimate ametnike rolli, et aidata kaasa avaliku teenistuse professionaalsuse kasvule ja depolitiseerimisele. Suurendada personaliregistri jaoks andmete kogumise ulatust, hõlmates palgaandmed ja laiendades registri kasutamist järk-järgult kõigile riigiasutustele. Reorganiseerida riigiasutused, et saavutada suurem aruandekohuslus, mõjusus ja tõhusus, sh vaadata läbi haldusülesandeid täitvate riigiettevõtete kulutasuvus ja tõhusus. Muuta avaliku teabe seadust, et tõhustada selle rakendamist, ja seada sisse vajalik kord seaduse rakendamise jälgimiseks.

Töötada välja üldine haldusmenetluse seadus, et tagada hea juhtimistava põhimõtete järgimine, ja viia konkreetsed haldusmenetlused uue seadusega järk-järgult vastavusse. Käivitada territoriaalne reform, et suurendada kodanikele kohalikul tasandil kättesaadavaks tehtavate ressursside hulka. Ajakohastada Moldova riigi rahanduse juhtimise strateegia 2013–2020. Võtta vastu uus avaliku sektori sisefinantskontrolli strateegia. Jätkata eelarve parlamentaarse kontrolli ja järelevalve reformimist; parandada riigi rahanduspoliitika ja rahanduse juhtimise läbipaistvust, tugevdada järelevalvet ja aruandekohuslust. Võtta vastu põhiseaduse muudatused ja uus riigikontrolli käsitlev seaduseelnõu, millega tagatakse avaliku sektori välisauditeerimise sõltumatus ja tõhusus. Keskmise tähtajaga prioriteedid Uurida koostöös Veneetsia komisjoniga samme, mis on vajalikud selleks, et tugevdada institutsioonilist raamistikku eesmärgiga edendada Moldova vastupidavust pikemas perspektiivis. Parandada teabevahetust valitsuse ja parlamendi vahel. Tagada tõhus mehhanism, mis võimaldab parlamendil teha alalist järelevalvet reformide elluviimise ja õigusaktide rakendamise üle. Tagada presidendi-, parlamendi- ja kohalike omavalitsuste valimiste demokraatlik korraldamine vastavalt Euroopa standarditele ning kõrvaldada nendega seotud puudused, mille on kindlaks teinud Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/ODIHR). Rakendada detsentraliseerimise strateegiat kooskõlas Euroopa Nõukogu Euroopa kohaliku omavalitsuse hartaga (Euroopa Nõukogu lepingute sari nr 122). Vaadata vastavalt OSCE/ODIHRi soovitustele läbi valijate registreerimise mehhanismid, et tagada andmete täpsus. Töötada välja riigi automatiseeritud infosüsteemi „Valimised“ moodul „Finantskontroll“ ja vastav õigusraamistik ning rakendada neid, et automatiseerida erakondade ja valimistel osalevate kandidaatide finantsaruannete esitamise, kogumise ja analüüsimise protsess ning parandada üldsuse juurdepääsu sellele teabele. Kehtestada tõhusad karistused rikkumiste eest ja tagada, et raha päritolu tõendamise kohustus lasub erakondadel. Rakendada võimalust konfiskeerida vara, mille päritolu ei suudeta tõendada. Hinnata võimalust lubada erakondade tegevuse, valimiskampaaniate ja kandidaatide otserahastamist Moldova kodanike poolt väljaspool riiki saadud tulust, takistades samal ajal välisriikide ja nende kodanike ning muude isikute otsest või kaudset sekkumist poliitilisse tegevusse Moldovas. Panna paika abi haldamise ja koordineerimise mehhanismid valitsuse vajadustega seotud abi süvalaiendamiseks. Jätkata kodanikuühiskonnaga konsulteerides avaliku halduse reformimist vastavalt avaliku halduse põhimõtetele (nii keskvalitsuse kui ka kohalikul tasandil, sealhulgas territoriaalse reformi elluviimist) eesmärgiga luua aruandekohustuslik, tõhus, läbipaistev ja professionaalne tulemus- ja tõenduspõhine avalik teenistus, millel on oma nõuetekohane eetikakoodeks ning mis on vaba poliitilisest survest. Lähtudes avaliku halduse reformi strateegiast, optimeerida avalikku haldust riigi ja kohalikul tasandil. Kasutada korrapäraselt mõju eelhindamisi; tagada reformidega kaasnevate kulude süstemaatiline hindamine ja luua ministeeriumidevahelised konfliktide lahendamise foorumid nii kõrgel haldustasandil kui ka poliitilisel tasandil. Luua avalike teenistujate läbipaistev ja konkurentsivõimelisem palgasüsteem, et meelitada avalikku teenistusse võimekaid inimesi ning hoida neid lahkumast.

Pakkuda kodanikele kergesti kättesaadavat teavet nende õiguste kohta, mis on seotud hea haldusega, teabe kättesaadavusega, halduskohtumenetlusega ja hüvitise nõudmisega, nii et kodanikud teaksid, kus ja kuidas kaebust esitada. Tagada kodanike taotluste ja kaebuste tulemuslik ja konkreetne käsitlemine. Teha institutsioonilised ja organisatsioonilised muudatused, mis on vajalikud parlamentaarse järelevalve tugevdamiseks, sealhulgas koostööks avaliku sektori välisaudiitoriga. Tugevdada rahandusministeeriumi suutlikkust keskse maksuhaldurina tegutsemisel ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamisel. Jätkata riigi rahanduse juhtimise parandamist ja viia tulemuslikult ellu riigi rahanduse juhtimise ajakohastatud strateegia. Kehtestada mitmeaastane libisev avaliku sektori investeeringute programm, mille rakendamist juhib rahandusministeerium ja mille eesmärk on tagada prioriteetsed investeeringud riiklikul tasandil mitmeaastases eelarveraamistikus. Teha institutsioonilised ja organisatsioonilised muudatused, mis on vajalikud välise kontrolli tugevdamiseks, sealhulgas Moldova Riigikontrolli välisauditifunktsiooni edasiseks arendamiseks kooskõlas Kõrgeimate Kontrolliasutuste Rahvusvahelise Organisatsiooni standarditega, ning avaliku sektori välisaudiitori ja parlamendi vaheliseks koostööks. Viia nõuetekohaselt läbi distsiplinaarmenetlusi ja rakendada tulemuslikult sanktsioone. Järk-järgult reformida avaliku sektori raamatupidamise ja välise aruandluse standardeid. ii) Kohtusüsteemi edasine reformimine, eelkõige eesmärgiga tagada sõltumatus, erapooletus, professionaalsus ja tõhusus kohtutes ning prokuratuuris, mis peaksid olema vabad poliitilisest või muud laadi lubamatust sekkumisest nende tegevusse. Mõned kohtusüsteemi ulatusliku reformi elemendid võivad eeldada põhiseaduse muutmist. Lühikese tähtajaga prioriteedid Rakendada kohtunikke, prokuröre, advokaate ja muid õiguspraktikuid käsitlevaid kehtivaid õigusakte, et edendada täisleppimatust korruptsiooni suhtes ja hoida ära igasugune korruptiivne käitumine. Tagada kooskõlas uue õigusraamistikuga kohtunike ja prokuröride tulemuspõhine värbamine ühtse läbipaistva süsteemi kaudu. Tagada kohtunike sõltumatuse tagatiste tulemuslik rakendamine. Tagada distsiplinaarmäärustike ja eetikakoodeksite tulemuslik rakendamine, sealhulgas kohtunike ja prokuröride menetluslikud tagatised, kohtuinspektsiooni sõltumatus kõrgemast kohtunike nõukogust ja üldsusele võimalused kaebuste esitamiseks. Rakendada kohtusüsteemi ametialast ausust käsitlev õigusaktide pakett. Parandada kõrgema kohtunike nõukogu otsuste tegemise protsessi läbipaistvust ja tõhusust. Tugevdada kõrgema prokuröride nõukogu sõltumatust kooskõlas 25. veebruari 2016. aasta riigiprokuratuuriseadusega ja kiirendada riigiprokuratuuri põhjalikku reformi. Tagada õiglane kohtumõistmine, õiguskaitse kättesaadavus ja menetlusõigused kriminaalmenetluses kooskõlas Moldova kohustustega, mis tulenevad Euroopa inimõiguste konventsioonist, Euroopa Kohtu lahenditest ja Euroopa Nõukogu muudest asjakohastest konventsioonidest, kehtestades: - õigusaktid ja meetmed, mille eesmärk on tagada kahtlustatavate ja süüdistatavate menetlusõigused kriminaalmenetluses;

- õigusaktid, meetmed ja vahendid, mille eesmärk on tagada kuriteoohvrite õigused seoses õiguskaitse kättesaadavusega, kaitsega, toetustega ja hüvitistega, sealhulgas kriminaalõiguse süsteemis. Tugevdada menetlusabi andmise ja vaidluste kohtuvälise lahendamise mehhanismide rakendamist. Tagada tõhusa elektroonilise kohtuasjade haldamise süsteemi toimimine, sealhulgas kohtuasjade usaldusväärne juhuslik jaotamine ja õigusalane statistika. Keskmise tähtajaga prioriteedid Tagada kohtusüsteemi asutuste sõltumatus, et administratsioon, valitsus ega parlament ei saaks neile avaldada poliitilist ega mis tahes muud survet. Rakendada kohtunike läbipaistvat ja tulemuspõhist värbamist ning edutamist. Tagada, et riiklik õigusinstituut pakub alg- ja täiendusõpet vastavalt kindlakstehtud vajadustele. Tõendada kohtunikkonna ametialase aususe ja aruandekohusluse tugevdamisele suunatud meetmete võtmist, nagu taustakontroll ja korruptsiooniga seotud süütegude eest süüdimõistmine. Töötada selle nimel, et parandada üldsuse arvamust kohtusüsteemi sõltumatusest, ametialasest aususest, läbipaistvusest ja aruandekohuslusest. Liikuda edasi prokuratuuri põhjaliku reformiga, mis hõlmab organiseeritud kuritegevust ja korruptsiooni uurivaid eriprokuröre. Saavutada märkimisväärset edu kohtusüsteemi optimeerimise seaduse rakendamisel. Parandada õiguskaitse kättesaadavust, eriti naiste ja haavatavate rühmade puhul. Teha tööd selle nimel, et oluliselt lühendada tsiviil- ja kriminaalasjade menetluste kestust.  Teha tööd selle nimel, et parandada algatatud ja lahendatud kohtuasjade suhtarvu.



iii) Inimõiguste ja põhivabaduste austamise tagamine laiaulatusliku koostöö abil, mis keskendub inimõiguste ja põhivabaduste kaitsele. Kõnealune koostöö hõlmab tegevust allpool nimetatud valdkondades. Inimõigused ja põhivabadused Lühikese tähtajaga prioriteedid Koostada uus riiklik inimõiguste tegevuskava ja rakendada seda, keskendudes kõige haavatavamatele rühmadele, ning koordineerida planeerimis- ja eelarveprotsessi nii, et tegevuskava tulemuslikuks rakendamiseks eraldataks piisavalt vahendeid.

Luua uue riikliku inimõiguste tegevuskava koostamiseks, selle rakendamise kontrollimiseks ja rakendamisest aru andmiseks riiklik nõukogu ja sekretariaat. Tagada Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste tulemuslik täitmine ja luua nimetatud otsuste täitmise parlamentaarse kontrolli tõhus mehhanism. Liikuda edasi Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte harta katselise rakendamisega seitsmes paikkonnas eesmärgiga esitada parlamendile seaduseelnõu harta ratifitseerimise kohta. Jätkata teabele juurdepääsu käsitleva seaduse rakendamist. Viia lõpule ombudsmani institutsiooni reform, parandades 3. aprillil 2014 vastu võetud ombudsmani seadust nr 52 kooskõlas Veneetsia komisjoni soovitustega ja nähes ette rahaliste vahendite eraldamise vastavalt Pariisi põhimõtetele. Tagada piinamise tõkestamiseks riigi ennetusasutuse toimimine vastavalt piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase Euroopa konventsiooni fakultatiivprotokolli artikli 18 lõikele 3. Ratifitseerida inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokoll nr 12. Keskmise tähtajaga prioriteedid Tagada mis tahes alusel diskrimineerimist keelustavate seaduste ja määruste, sh võrdõiguslikkuse tagamise seaduse kohaldamine ning suurendada diskrimineerimise ennetamise ja kaotamise nõukogu (võrdõiguslikkuse nõukogu) suutlikkust. Võtta arvesse Euroopa Nõukogu struktuuriüksuste ja ekspertide antud soovitusi, milles käsitletakse rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni nõuete täitmist, ning rakendada neid kooskõlastatult vastavate struktuuriüksuste ja ekspertidega. Tagada ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, sealhulgas artikli 12 (võrdne tunnustamine seaduse ees) ja artikli 14 (vabadus ja isikupuutumatus) tulemuslik rakendamine. Jätkata laste deinstitutsionaliseerimist. Tagada inimõiguste ja põhivabaduste valdkonnas vaidluste lahendamise toimivad kohtueelsed ja -välised mehhanismid. Jätkata juurdepääsu võimaldamist teabele kodanike õiguste ja sobivate õiguslike lahenduste kohta. Edendada ja suurendada kohtusüsteemis, õiguskaitse- ja haldusasutustes teadlikkust inimõigustest ja diskrimineerimiskeelust. Rakendada 1994. aasta seadust Gagauusia õigusliku autonoomse eristaatuse kohta vastavalt Veneetsia komisjoni 2002. aasta soovitustele ja OSCE 2013. aasta soovitustele. Jätkata tööd selle nimel, et viia kohtueelsed kinnipidamisasutused üle siseministeeriumi ja teiste institutsioonide valitsemisalast justiitsministeeriumi valitsemisalasse.

Sõnavabadus Lühikese tähtajaga prioriteedid Jätkata tööd sõnavabaduse ja ajakirjanduse sõltumatuse tagamise nimel kooskõlas Euroopa Nõukogu, Euroopa Liidu ja OSCE soovitustega. Seada sisse regulaarne dialoog eesmärgiga vahetada teavet parimate tavade kohta seoses meediavabaduse, meediakanalite paljususe, au teotamise dekriminaliseerimise, ajakirjanike allikakaitse ja meedia kultuurilise mitmekesisusega. Võtta vastu uus audiovisuaalmeedia seadustik vastavalt 2011. aasta eelnõule ning täies kooskõlas OSCE ja Euroopa Nõukogu soovitustega. Luua tingimused rahvusringhäälingu täieliku sõltumatuse tagamiseks.



Kodanikuühiskonna koostöö Lühikese tähtajaga prioriteedid Kaasata kodanikuühiskonna organisatsioonid, sealhulgas tööandjate esindusorganisatsioonid ja ametiühingud teabe kogumisse ning poliitika järelevalvesse. Võtta vastu kodanikuühiskonna arengu strateegia 2017–2020. Keskmise tähtajaga prioriteedid Kaasata kodanikuühiskonda, sealhulgas tööturu osapooli, üha enam seaduste ja muude avaliku poliitika dokumentide koostamise protsessi. Tugevdada raamistikku, mille alusel kodanikuühiskond saab osaleda avaliku poliitika väljatöötamisel ja selle rakendamise kontrollimisel. Edendada ja tugevdada kodanikuühiskonna rahalist jätkusuutlikkust. Arendada kodanikuaktiivsust ja vabatahtlikku tegevust. Väärkohtlemine ja piinamine

Lühikese tähtajaga prioriteedid Lahendada tulemuslikult kõik teadaolevad õiguskaitseametnike poolt vahistatute suhtes toime pandud väärkohtlemise juhud, eriti kohtueelsetes kinnipidamisasutustes. Keskmise tähtajaga prioriteedid Luua terviklik poliitiline raamistik karistamatuse vältimiseks ja selle vastu võitlemiseks, lähtudes suunistest karistamatuse likvideerimise kohta inimõiguste raske rikkumise korral (Euroopa Nõukogu, 2011). Laste õigused Keskmise tähtajaga prioriteedid Rakendada laste kaitse strateegia 2014–2020 tegevuskava aastateks 2016–2020. Perevägivald Lühikese tähtajaga prioriteedid Tagada perevägivalda käsitleva olemasoleva õigusraamistiku rakendamine. Võrdne kohtlemine Keskmise tähtajaga prioriteedid Tagada tervist ja ohutust, rasedus- ja sünnituspuhkust ning vanemlike ja tööalaste kohustuste ühitamist käsitlevate õigusnormide ühtlustamine Euroopa standarditega. Edendada naiste osalemist otsuste tegemisel ning avalikus ja poliitilises elus ja viia nimetatud valdkondades ellu vastavat sihipärast tegevust. Ametiühingute õigused ja tööõiguse põhireeglid Keskmise tähtajaga prioriteedid

Jätkata tööd selle nimel, et tagada ametiühingute õigustest ja tööõiguse põhireeglitest kinnipidamine kooskõlas Euroopa standardite ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonidega. Teha edusamme tööturul soolise võrdõiguslikkuse tagamisel, pöörates erilist tähelepanu naiste töötusele ja soolisele palgalõhele. Teha edusamme lapstööjõu küsimuse lahendamisel.



2.3 Välis- ja julgeolekupoliitika Ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) valdkonnas on dialoogi ja koostöö eesmärk järk-järguline lähenemine, mis hõlmab ka lähenemist ühises julgeoleku- ja kaitsepoliitikas (ÜJKP). Eelkõige tegeletakse konfliktide ennetamise ja kriisiohje küsimustega, piirkondliku stabiilsuse, desarmeerimise, relvade leviku tõkestamise ning relvastus- ja ekspordikontrolliga. Selles valdkonnas tehtav koostöö põhineb ühistel väärtustel ja vastastikustel huvidel ning selle eesmärk on poliitikat ühtlustada ja tagada selle mõjusus, kasutades kahepoolseid, rahvusvahelisi ja piirkondlikke foorumeid. See hõlmab järgmist tegevust. Lühikese tähtajaga prioriteedid Kirjutada alla Euroopa Liidu ja Moldova vahelisele lepingule salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kohta. Keskmise tähtajaga prioriteedid Jätkata tõhusal mitmepoolsusel põhineva konfliktide rahumeelse lahendamise ning rahvusvahelise stabiilsuse ja julgeoleku edendamist. Arendada koostööd ELi sanktsioonide valdkonnas. Edendada austust suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse, piiride puutumatuse ja sõltumatuse põhimõtete vastu vastavalt ÜRO põhikirjale ja OSCE Helsingi lõppaktile. Tõhustada praktilist koostööd konfliktide ennetamisel ja kriisiohjamisel, hõlbustades Moldova osalemist ELi juhitavatel tsiviil- ja militaarkriisiohje operatsioonidel ning ÜJKP vallas korraldatavatel konsultatsioonidel ja koolitustel (alates 1. juulist 2013 kehtiva osalemise raamlepingu ning idapartnerluse ÜJKP töörühma mitmepoolse raamistiku alusel).



Terrorism, massihävitusrelvade leviku tõkestamine ja ebaseaduslik relvaeksport Lühikese tähtajaga prioriteedid Vahetada teavet terroristlike organisatsioonide, rühmituste, nende tegevuse ja toetusvõrgustike kohta vastavalt rahvusvahelisele õigusele ja lepinguosaliste vastuvõetud õigusaktidele, sealhulgas Moldova ja Europoli vahel sõlmitud operatiiv- ja strateegilise koostöö lepingu alusel. Tagada, et terrorismi tõkestamise seadus põhineb inimõigustel ja et selle vaatab läbi Veneetsia komisjon. Teha koostööd riskipõhise tollikontrolli valdkonnas, et tagada import-, eksport- ja transiitkaupade ohutus ja turvalisus. Osutada kaasabi terrorismi ärahoidmisel.

Keskmise tähtajaga prioriteedid Teha koostööd eesmärgiga tugevdada rahvusvahelist konsensust seoses inimõigustel põhineva terrorismivastase võitlusega, sealhulgas terroriakti mõiste õigusliku määratlusega. Jätkata siseriikliku õigusliku ja reguleeriva raamistiku parandamist terrorismivastase võitluse valdkonnas, lähtudes eelkõige asjakohastest ÜRO ja Euroopa Nõukogu konventsioonidest, nagu 2005. aasta Euroopa Nõukogu terrorismi tõkestamise konventsioon (CETS 196) ja selle lisaprotokoll ning Euroopa Nõukogu konventsioon rahapesu ning kriminaaltulu avastamise, arestimise ja konfiskeerimise ning terrorismi rahastamise kohta (CETS 198). Panna rohkem rõhku radikaliseerumist ja vägivaldset ekstremismi põhjustavate tegurite mõistmisele ning tõkestamisele. Uurida koostöövõimalusi, sealhulgas suutlikkuse suurendamise eesmärgil, lennunduse turvalisuse (sh lennujaamade julgestuse) ja pehmete sihtmärkide kaitse valdkonnas. Arendada koostöövõimalusi relvakaubanduse vastase võitluse ja relvavarude hävitamise valdkonnas. Arendada koostöö- ja teabevahetusvõimalusi seoses ebaseaduslike relvade avastamise ning jälitamisega. Teha koostööd ja aidata kaasa massihävitusrelvade, nendega seotud materjalide ja nende kandevahendite leviku tõkestamisele, täites täielikult oma rahvusvahelistest desarmeerimist ja massihävitusrelvade leviku tõkestamist käsitlevatest lepingutest tulenevaid olemasolevaid kohustusi ning muid asjakohaseid rahvusvahelisi kohustusi. Luua toimiv riigisisene kontrollisüsteem massihävitusrelvadega seotud kaupade ekspordi ja transiidi kontrollimiseks, sealhulgas kahesuguse kasutusega tehnoloogiate massihävitusrelvadega seotud lõppkasutuse kontrollimiseks koos tõhusate karistustega ekspordikontrolli eeskirjade rikkumise eest. Võidelda väike- ja kergerelvade ning nende laskemoona salakaubaveoga kooskõlas kehtivate rahvusvaheliste lepingutega, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega ning selles valdkonnas kohaldatavate muude rahvusvaheliste dokumentide alusel võetud kohustustega. Jätkata koostööd tavarelvade ekspordikontrolli valdkonnas, lähtudes ELi ühisest seisukohast sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli suhtes. Transnistria konflikt Keskmise tähtajaga prioriteedid Säilitada kõigi nende olemasolevate dialoogiplatvormide ja läbirääkimisformaatide toimivus, mille eesmärk on leida püsivad lahendused Dnestri jõe kummalgi kaldal elavate inimeste probleemidele ning lahendada Transnistria konflikt terviklikult ja rahumeelselt, lähtudes Moldova suveräänsusest ja territoriaalsest terviklikkusest tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides koos Transnistria piirkonna õigusliku eristaatusega. Töötada Transnistria konflikti lahendamiseks välja täiustatud tulevikuplaan, mis pakub atraktiivset ja mõlemale poolele vastuvõetavat ühist tulevikku taasintegreeritud riigis. Jätkata ELi ja Moldova tõhusat koostööd seoses Transnistria konflikti lahendamisega ja usaldust suurendavate meetmete rakendamisega vastavalt kokkulepitud formaatidele, kaasa arvatud konsultatsioone konflikti lahendamisele järgnevate meetmete üle. Süvendada dialoogi eesmärgiga selgitada assotsieerimislepingust tulenevaid eeliseid ja tagada lepingu kohaldatavus kogu Moldova territooriumil, võttes samal ajal meetmeid Dnestri jõe vasakul kaldal tegutsevate ettevõtjate tegevuse legaliseerimiseks. Jätkata kõigi asjaomaste osalistega konstruktiivset dialoogi olukorra üle Moldova-Ukraina piiri keskmises (Transnistria) lõigus.

Rahvusvaheline Kriminaalkohus Lühikese tähtajaga prioriteedid Rakendada Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut ja sellega seotud dokumendid, pöörates piisavalt tähelepanu statuudi tervikluse säilitamisele.



2.4 Koostöö vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas Moldovalt oodatakse viisanõude kaotamise tegevuskava (kehtestatud 16. detsembril 2010) neljas teemarühmas sätestatud nõuete jätkuvat täitmist. Kõigi tegevuskavas, sealhulgas 3. teemarühmas (avalik kord ja julgeolek), sisalduvate kriteeriumide tulemuslik ja jätkusuutlik täitmine on ELi ja Moldova vahelise viisavabaduse säilimise eeldus. Viisavabaduse peatamise muudetud mehhanismi kohaselt võib viisavaba reisimise peatada, kui üks või mitu kriteeriumi ei ole enam täidetud. Kui esineb põhjendatud kahtlusi tegevuskavas sisalduvate konkreetsete kriteeriumide täitmises, esitab Moldova Euroopa Liidule viimase nõudmisel teavet. Lepinguosalised võtavad nõuetekohaselt arvesse soovitusi, mis saadi Moldova kohtusüsteemi ning korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise kohta vastastikuste eksperdihinnangute andmise eesmärgil 2015. ja 2016. aastal korraldatud külastuste järel. Moldova kohustub arvestama neid soovitusi, aga ka teisi ELi soovitusi ning rahvusvaheliste organisatsioonide teisi soovitusi kohtusüsteemi ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas 2016. aasta järgsete poliitikadokumentide väljatöötamisel ning rahapesu tõkestamise valdkonnas 2017. aasta järgse poliitikadokumendi väljatöötamisel. Lisaks teevad lepinguosalised koostööd järgmistes valdkondades. Isikuandmete kaitse Keskmise tähtajaga prioriteedid Jätkata isikuandmete kaitse valdkonnas siseriikliku õigusraamistiku ühtlustamist liidu õigusega, pöörates erilist tähelepanu määrusele nr 2016/679 (isikuandmete kaitse üldmäärus). Jätkata kõikides valdkondades isikuandmete kaitset reguleeriva õigusraamistiku rakendamist, et tagada isikuandmete kõrgetasemeline kaitse vastavalt Euroopa õigusaktidele ja standarditele. Jätkata riikliku isikuandmete kaitse keskuse suutlikkuse suurendamist.



Võitlus organiseeritud kuritegevusega Lühikese tähtajaga prioriteedid Määratleda ja jaotada selgelt politsei pädevus ja volitused, mida rakendatakse luureteabe kogumisel ning (kohtuekspertiisi tulemusena saadud) tõendite kogumisel ja kasutamisel. Luua finantsuurimise süsteem, mis keskendub organiseeritud kuritegevusest saadud vara otsimisele, arestimisele ja konfiskeerimisele, ning tulemuslikult arendada seda süsteemi. Keskmise tähtajaga prioriteedid Rakendada teabepõhist politseitegevust, mis eeldab riskide ja ohtude analüüsimise ja juhtimise hästi väljaarendatud süsteemi (Europoli metoodika, mida rakendatakse raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude hindamisel). Arendada ühiskondlikku korravalvet ja uurimise erimeetodite kasutamist.

Teha koostööd eesmärgiga tagada asjakohaste Interpoli vahendite ja teenuste järkjärguline ja laialdasem kasutuselevõtmine.



Politseireform Lühikese tähtajaga prioriteedid Viia lõpule siseministeeriumi valitsemisalas tegutseva aruandekohustusliku, usaldusväärse ja tulemusliku politseiorganisatsiooni loomine. Ministeeriumi poliitiline juhtimine piirdub politsei strateegiliste prioriteetide ja laiemate tegevuspõhimõtete kehtestamisega. Ministeeriumil ei ole õigust teha ettekirjutusi (ei käskivaid ega keelavaid) politseijõudude operatiivtegevuses. Suurendada politsei aruandekohuslust ja sõltumatust. Luua sõltumatu organ (nt parlamendikomisjon), mis asjakohaselt tegeleb politsei struktuursete puudustega (politseivägivalla-, pettuse-, korruptsiooni- jms juhtumid). Keskmise tähtajaga prioriteedid Jätkata politsei arengustrateegia 2016–2020 rakendamist, pöörates erilist tähelepanu politseijõudude personalijuhtimise, juhtimismeetodite ja operatiivsuutlikkuse nüüdisajastamisele (põhiliste inimõiguste austamine kinnipeetavatega tegelemisel, üldsusega tulemuslike suhete arendamine, IKT ajakohastamine, kuriteopaiga uurimise suutlikkuse suurendamine ja politsei korruptsioonivastase strateegia arendamine). Võtta vastu karabinjeeride üksuse arengustrateegia ja tagada edusammud strateegia rakendamisel. Luua tõhus tunnistajakaitse süsteem (spetsialiseerunud üksus) ning tagada tunnistajate asjakohane kaitse hirmutamise ja füüsiliste ohtude eest. Edendada kogu siseministeeriumis ja politseis ametialase aususe kultuuri ning eetilisi väärtusi. Töötada välja käitumisreeglid ja -normid, et hoida ära politsei väärtegusid ning kohaldada nende puhul mõjusaid sanktsioone. Luua vahendid politsei tegevuse tõhususe ja mõjususe hindamiseks. Luua ühine õiguskaitsekoolituse keskus, et tagada piisav baaskoolitus ja erialane täienduskoolitus, sealhulgas vajaduse korral erikoolitus. Tuginedes Moldova ja Euroopa Politseikolledži (CEPOL) vahel 2012. aastal sõlmitud töökokkuleppele, arendab ühine õiguskaitsekoolituse keskus tihedaid tegevusalaseid sidemeid CEPOLiga. Parandada politseis vahi all hoidmise tingimusi. Parandada kiirreageerimisvõimekust.



Politseikoostöö ja andmebaasid Lühikese tähtajaga prioriteedid Arendada edasi uuritavate ja kohtusse viidud juhtumite automatiseeritud keskandmebaasi (riiklik elektrooniline kohtuasjade haldamise süsteem), et vältida kriminaalmenetluste kattuvust ja olukordi, kus tihti laia geograafilise või isegi rahvusvahelise ulatusega juhtumid jäävad omavahel seostamata. Selline süsteem peaks ideaalis katma kõiki uurimise / vastutusele võtmise aspekte, sealhulgas teavet kriminaaltulu jälitamise, külmutamise ja konfiskeerimise kohta.

Täiustada riiklikku statistilist vahendit, mille abil mõõdetakse kuritegevuse määra ning tehakse kindlaks algatatud ja lahendatud juhtumite suhtarv. Seda tuleks tulemuslikult kasutada ühe juhtimisvahendina uute poliitiliste prioriteetide väljatöötamisel. Keskmise tähtajaga prioriteedid Tagada, et rahvusvahelise politseikoostöö eest vastutavatel kesksetel üksustel (Europoli siseriiklik üksus, SIRENE büroo, Interpoli siseriiklik keskbüroo) on ühtse haldusstruktuuri (ühtse kontaktpunkti) kaudu juurdepääs asjakohastele riiklikele ja rahvusvahelistele andmebaasidele. Tõhustada (kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt) Moldova ja Europoli vahelist koostööd ja andmevahetust piiriülestes kriminaalasjades. Võitlus ebaseaduslike uimastitega Lühikese tähtajaga prioriteedid Osaleda Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrgus (Reitox) ning EMCDDA korraldatavatel asjaomastel ekspertide kohtumistel. Tagada selge ülesannete jaotus ja tegevuse koordineerimine uimastinõudluse vähendamise pädevusega ametiasutuste vahel, samuti uimastipakkumise vähendamisega tegelevate asutuste vahel. Keskmise tähtajaga prioriteedid Laiendada tegevuse koordineerimist uimastipoliitika kõikidele aspektidele, sealhulgas sotsiaalsetele ja rahvatervisealastele aspektidele, sunnimeetmetele, rahvusvahelisele koostööle ning noorsoopoliitikale.  Kinnitada riikliku uimastitevastase strateegia 2011–2018 riiklik tegevuskava aastateks 2017–2018 ja rakendada seda.



Inimkaubandus Kinnitada inimkaubanduse tõkestamise ja selle vastu võitlemise riiklik strateegia aastateks 2017–2022, mis hõlmab ka riiklikku suunamissüsteemi, ning rakendada seda. Veelgi tõhustada teabe liikumist, parandades teabevahetust ja koostööd Europoli ja Moldova siseriiklike multidistsiplinaarsete õiguskaitseüksuste vahel, samuti nende üksuste endi vahel. Suurendada õiguskaitseasutuste suutlikkust, et tagada koostöö ELi ametitega inimkaubanduse tõkestamisel ja selle vastu võitlemisel. Võitlus laste seksuaalse kuritarvitamise ja seksuaalse ärakasutamise vastu Suurendada vastava uurimisüksuse suutlikkust selgitada välja seksuaalse kuritarvitamise lapsohvrid, eriti lapsporno ohvrid. Luua struktuurid kõikide seksuaalse kuritarvitamise lapsohvrite eraldi hindamiseks, et pakkuda neile konkreetset abi ja toetust.

Näha seksuaalse kuritarvitamise lapsohvrite jaoks ette eriesindaja, kui huvide konflikti tõttu ei saa vanemliku vastutuse kandjad last esindada või kui laps on saatjata või perekonnast lahutatud. Teha kättesaadavaks asjakohased sekkumismeetmed või programmid lapse seksuaalse kuritarvitamise või ärakasutamise eest süüdi mõistetud õigusrikkujatega seotud individuaalsete riskide juhtimiseks.



Võitlus küberkuritegevusega Lühikese tähtajaga prioriteedid Tugevdada koostööd Europoli küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskusega. Keskmise tähtajaga prioriteedid Investeerida küberkuritegevuse vastu võitlemise suutlikkuse ning sellega seotud oskusteabe ja eriteadmiste suurendamisse (sealhulgas kriminaalasju käsitlevates asutustes), võttes arvesse ka seost hübriidohtude tõkestamisega (kohandatud meetmed küberkuritegevuse vastu võitlemiseks, kahepoolsed kohtu- ja politseiasutuste programmid). Tugevdada koostööd küberkuritegevuse ja laste seksuaalse ärakasutamise vastu võitlemiseks, viies prioriteedid omavahel kooskõlla ning tõhustades teabevahetust. Uurida koostöövõimalusi elutähtsa infrastruktuuri kaitsmisel. Tõhustada koostööd kübervastupidavusvõime ja valmisoleku suurendamiseks: luua infoturbeintsidentidega tegelevad rühmad, hõlbustada riikliku küberjulgeoleku strateegia väljatöötamist ning edendada avaliku ja erasektori partnerlust. Teha ühiselt tööd selle nimel, et tagada küberjulgeoleku valdkonnas OSCE soovitatud usaldust suurendavate meetmete rakendamine eesmärgiga suurendada läbipaistvust ja koostööd piirkondlikul ja allpiirkondlikul tasandil. Rakendada siseriiklike juurdluste, avaliku ja erasektori koostöö ning rahvusvahelise koostöö puhul Budapesti konventsiooni, eriti seoses menetlusõigusega.



Korruptsiooni ning huvide konfliktide vältimine ja tõkestamine Lühikese tähtajaga prioriteedid Võtta kodanikuühiskonna organisatsioonidega konsulteerides vastu ametialase aususe seadus, mis kehtib avaliku halduse sektori suhtes. Rakendada seadust, mis kohustab kõiki asjaomaseid ametnikke deklareerima oma vara ja teatama võimalikest huvide konfliktidest, ning mõjusalt tagada seaduse täitmine. Vara / võimalike huvide konfliktide deklaratsioonide sisu peaks hindama riiklik ametialase aususe amet ja nendega seotud kriminaaluurimisi peaks läbi viima riiklik korruptsioonivastase võitluse keskus. Hindamised tuleks seada asjakohasesse tähtsuse järjekorda, keskendudes peamiselt kõrgemate ametiisikute, sealhulgas kohtunike ja prokuröride deklaratsioonidele.

Tagada kahtlaste deklaratsioonide puhul piisav järelkontroll ning rakendada valeandmete esitamise, deklaratsiooni esitamisega hilinemise või vara deklareerimata jätmise korral süstemaatiliselt sanktsioone (trahvid, distsiplinaarkaristused jms). Raha või vara päritolu tõendamise kohustus peab lasuma ametnikul. Jätkata varadeklaratsioonide avalikustamist. Võtta vastu seadused korruptsiooni korral kohaldatavate proportsionaalsete hoiatavate karistuste kohta ning kriminaal- ja haldusmenetluses puutumatuse piiramise kohta. Võtta vastu uus korruptsioonivastane strateegia kui strateegiline vahend korruptsiooni ennetamiseks ja vähendamiseks kooskõlas ELi väärtuste ja standarditega ning hakata seda tulemuslikult rakendama. Tugevdada parlamendi ja kodanikuühiskonna tihedas koostöös riikliku korruptsioonivastase strateegia rakendamise järelevalverühma suutlikkust. Tagada tulemuslik koostöö asjaomaste ELi institutsioonide ja asutustega, sh Euroopa Pettustevastase Ametiga, ning osutada neile abi ELi vahendite haldamise ja kontrollimisega seotud kohapealsete kontrollide ja ülevaatuste korraldamisel vastavalt kohaldatavatele normidele ja kordadele. Keskmise tähtajaga prioriteedid Täiustada korruptsiooni vastu võitlemisel rakendatavat mehhanismi tegevuse koordineerimiseks ja koostööks korruptsioonivastaste ametite vahel, nagu riiklik korruptsioonivastase võitluse keskus, riiklik ametialase aususe amet, peaprokurör, siseministeeriumi sisekaitse ja korruptsioonivastase tegevuse teenistus ning luure- ja julgeolekuteenistus. Luua avalikus halduses korruptsiooni, rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu võitlemisel valitsuse tasandil tõhus mehhanism tegevuse koordineerimiseks. Töötada välja riikliku ametialase aususe ameti ametialase aususe nõukogu, juhtkonna ja inspektorite läbipaistva, tulemus- ja pädevuspõhise ametissenimetamise mehhanismid, et tagada ameti sõltumatus ning välistada igasugune poliitiline mõjutamine. Tagada riikliku ametialase aususe ameti juurdepääs vajalikele registritele, sealhulgas kõikidele avaliku ja erasektori andmebaasidele, et tagada vara ja isiklike huvide tõhus kontrollimine. Tagada kodanikuühiskonna esindatus ametialase aususe nõukogus. Tugevdada riikliku korruptsioonivastase võitluse keskuse rolli korruptsiooni vastu võitlemisel, et saavutada konkreetseid tulemusi. Tagada keskusele piisav eelarve ja personal, selged kohustused, piisav pädevus, vajalik autonoomia ja kaitse lubamatu poliitilise mõjutamise eest ning keskuse hea koostöö teiste korruptsioonivastases võitluses osalevate õiguskaitseasutustega, eelkõige korruptsioonijuhtumeid käsitleva prokuratuuriga. Jätkata teadlikkuse suurendamist korruptsiooni eri vormide ja liikide ning nende ärahoidmise alal. Korrapäraselt tuleks teha teabekampaaniaid. Teabevahendid ja strateegiad tuleb kohandada sihtrühmale ning nende mõju tuleb regulaarselt hinnata.

Tõhustada kõrgete ametnike korruptsioonijuhtumite uurimise ja nende eest vastutusele võtmise süsteemi, tagades kohtumenetluste läbipaistvuse ja erapooletuse muu hulgas avatud meediakajastuse jaoks vajalike tingimuste loomise teel. Sellega seoses piirata korruptsioonijuhtumeid käsitleva prokuratuuri töö ulatus kõrgemal tasemel esineva korruptsiooniga ja tugevdada prokuratuuri suutlikkust sellise korruptsiooni vastu võitlemisel. Saavutada korruptsioonivastases võitluses käegakatsutavamaid tulemusi mõjusamate sanktsioonide ja reaalsete kohtulike karistuste kohaldamise teel, eriti kõrgete ametnike puhul. Töötada välja põhjalik ja sidus õigusraamistik avalikus sektoris ametialase aususe edendamiseks ning tõhustada seda. Uurida põhjalikult pangapettusi, et pankadest välja viidud rahalised vahendid tagasi saada, ning anda korrapäraselt ja läbipaistvalt aru uurimisel tehtud edusammudest. Jagada uurimise teist etappi käsitlevat Krolli aruannet ELiga. Tagada ametialase aususe elektroonilise infosüsteemi koostalitlusvõime kõigi avaliku ja erasektori andmebaasidega, mis on vajalikud vara ja isiklike huvide tõhusaks kontrollimiseks. Tagada järkjärguline üleminek deklaratsioonide internetipõhisele esitamisele. Tugevdada perioodilise korruptsioonivastase enesehindamise süsteemi.



Võitlus rahapesu, terrorismi rahastamise ja finantskuritegevuse vastu Lühikese tähtajaga prioriteedid Viia õigusaktid vastavusse 4. direktiiviga, mis käsitleb rahapesu ja terrorismi rahastamist. Tagada, et uued õigusaktid, mis käsitlevad kapitali liberaliseerimist ja eelarve stimuleerimist, samuti õigusaktide muutmist ja täiendamist, on kooskõlas assotsieerimislepingust tulenevate Moldova kohustustega. Suurendada rahapesu andmebüroo tehnilist ja operatiivset suutlikkust, et tulemuslikult täita kõik ülesanded rahapesu ja terrorismi rahastamisega võitlemise valdkonnas, eriti rahapesuga seotud finantsteabe parandamise valdkonnas. Rahapesu andmebüroo peaks üha enam proaktiivselt käsitlema väiteid rahapesu ja terrorismi rahastamise kohta, alustades neist aruandekohustusega asutustest, mis süstemaatiliselt teatavad kahtlastest tehingutest ja mille suhtes tuleks teatamata jätmise korral kohaldada sanktsioone. Tugevdada ennetava külmutamise korda, andes asjaomastele aruandvatele asutustele kahtlaste finantstehingute peatamise volitused. Luua riiklik kriminaaltulu jälitamise teenistus, mis tõhustatud koostöö abil hõlbustab kuritegelikul teel saadud vara võimalikult kiiret jälitamist kogu ELis. Keskmise tähtajaga prioriteedid

Rakendada kõikehõlmavat finantskuritegevuse ja finantsuurimise alast poliitikat/strateegiat, mis hõlmab kõiki asjaomaseid ametiasutusi, sealhulgas prokuratuuri, eesmärgiga kiirendada keerukaid ja pikaajalisi uurimisi finantskuritegevuse valdkonnas. Näha strateegias ette finantsuurimised ja teabepõhine politseitegevus, mis võimaldab andmete analüüsi alusel võtta proaktiivseid sunnimeetmeid. Töötada välja mõjus rahapesu ja terrorismi rahastamisega võitlemise õigusraamistik, mis vastab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele ja rahapesuvastase töökonna soovitustele ning on kooskõlas rahapesu tõkestamise meetmeid hindava eksperdikomitee (MONEYVAL) vastastikuste hindamiste tulemustega, ja rakendada seda õigusraamistikku. Rakendada mõjusat ja ulatuslikku õigusakti, mis reguleerib vara arestimist ja konfiskeerimist ning läheb kaugemale ELi tasandil kehtestatud miinimumnõuetest, sisaldades näiteks ka sätteid vara konfiskeerimise kohta (tsiviilkorras) ilma süüdimõistva kohtuotsuseta. Tõhustada operatiivkoostööd kriminaaltulu jälitamise ning vara konfiskeerimise ja haldamise valdkonnas, tagades teabe ja parimate tavade tulemusliku vahetamise Moldova kriminaaltulu jälitamise talituse ja ELi vahel. Tõhustada koostalitlusvõime ja andmevahetuse abil operatiivkoostööd finantsteabe-, politsei-, finantsuurimis-, maksu- ja tolliasutuste ja -üksuste vahel (näiteks andmete edastamist käsitlevate kohandatud lepingute alusel). Operatiivkoostöö hõlbustamiseks tuleks ametisse nimetada asutustevahelised kontaktametnikud. Tuleks kaaluda ajutisi töötajate vahetusi koolituseesmärgil. Töötada koostöös ühise õiguskaitsekoolituse keskusega (vt eespool) välja finantskuritegude uurijate ja analüütikute õppekavad koos selge akrediteerimise korraga ning võimaldada ka kolleegidel teistest valdkondadest osaleda finantsuurimise koolituses ja julgustada neid seda tegema. Finantsuurimise tähtsus peaks asjakohaselt kajastuma uurijate, prokuröride ja kohtunike koolituses. Töötada välja suunised ja juhised aruandekohustusega asutuste jaoks, mis süstemaatiliselt teatavad kahtlastest tehingutest, et suurendada rahapesu ja terrorismi rahastamisega võitlemist käsitlevate siseriiklike õigusaktide rakendamise mõjusust. Koostöö rände, varjupaiga ja piirihalduse valdkonnas Rände- ja varjupaigaküsimused Lühikese tähtajaga prioriteedid Jätkata ELi ja Moldova vahelise tagasivõtulepingu rakendamist ning Moldova kodanike taasintegreerimiseks abi andmist. Jätkata teabe andmist, mille eesmärk on selgitada viisavaba reisimisega seotud õigusi ja kohustusi, kaasa arvatud ELi tööturule pääsemise eeskirju (sh ELi sisserändeportaali vahendusel), seaduslikku rännet reguleerivat ELi õigusraamistikku (kolmandate riikide kodanike teatavate kategooriate riiki sisenemise ja seal elamise tingimusi käsitlevaid direktiive), vastutust viisavabadusega kaasnevate õiguste kuritarvitamise korral ning ELi liikmesriikide tervishoiusüsteemidega seotud õigusi ja kohustusi. Jätkata praktilise koostöö arendamist ELi ja Moldova liikuvuspartnerluse raames. Keskmise tähtajaga prioriteedid Edendada ja tõhustada koostööd ELi ja Moldova liikuvuspartnerluse raames Euroopa Liidu sõjalise staabi aktiivse osalemise kaudu, pöörates erilist tähelepanu rände ja arengu valdkonnas kokkulepitule. Parandada olemasolevat taristut (sh kinnipidamiskeskused) ja vastutavate asutuste personaliga komplekteeritust, et tagada ebaseaduslikult riigis elavate ja/või sealt läbi sõitvate kolmanda riigi kodanike tõhus tagasisaatmine Moldova territooriumilt, tagada haldusarestis olevate sisserändajate inimõiguste austamine ning töötada välja integratsiooniraamistik. Tõhustada rände- ja varjupaigaameti kui rändevoogude arvestamise ja haldamise süsteemi peamise osalise tegevust, 1) parandades õigusraamistikku, vastuvõtutingimusi ja välismaalastele dokumentide väljastamist; 2) tõhustades piirkondlike asutuste tegevust võitluses ebaseaduslikult riigis viibimise vastu ja välismaalaste loendamisel; 3) parandades taristut ning eraldades vajalikke rahalisi vahendeid ja inimressursse. Jätkata rände- ja varjupaigaalaste andmete kogumise ja analüüsimise süsteemi tugevdamist, ajakohastades laiendatud rändeprofiili, ning rände- ja varjupaigaalaste hindamis- ja riskianalüüsiaruannete koostamist. Rakendada jätkuvalt tulemuslikult varjupaigaalaseid õigusakte, mis näevad ette rahvusvahelist kaitset vajavate isikute kaitse, parandades selleks varjupaigataotlejate vastuvõtukeskuse taristut.

Lühikese tähtajaga prioriteedid Jätkata piirihalduse tugevdamist, tagada piirikontrolli ja piirivalve hea kvaliteet ning täiendada ja uuendada paikseid ja mobiilseid videovalvevahendeid. Suurendada ühise piirihalduse ulatust ELi ja Moldova piiril. Keskmise tähtajaga prioriteedid Tagada ka edaspidi piisava taristu, tehnilise varustuse, IT-süsteemide, rahaliste vahendite ja inimressursi olemasolu vastavalt Moldova integreeritud piirihalduse strateegiale ja tegevuskavale. Jätkuvalt tugevdada piiride haldamisel Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti Frontexiga tehtavat koostööd. Rakendada piiriülese koostöö algatusi ja tugevdada koostööd ELi liikmesriikidega, et aidata täiendada ja laiendada Frontexi hallatava EUROSURi ühist piirieelset luurepilti, luues piirkondliku võrgustiku Rumeeniaga ja piirkonna teiste riikidega. Täiendada riikliku ja kohaliku tasandi olukorrapilti, tõhustades riskianalüüsi ja teabe analüüsi ning vahetades teavet siseriiklike ja rahvusvaheliste partneritega.

Õigusalane koostöö Keskmise tähtajaga prioriteedid Tõhustada (kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt) Moldova ja Eurojusti vahelist koostööd piiriülestes kriminaalasjades Jätkata tsiviil- ja kaubandusasjades tehtava õigusalase koostöö tugevdamist, –ühinedes õigusalast koostööd tsiviilasjades käsitlevate mitmepoolsete konventsioonidega, eelkõige tsiviil- ja kaubandusasjades välisriigis tõendite kogumise 1970. aasta konventsiooniga, ning rakendades neid; –ühinedes laste kaitset käsitlevate mitmepoolsete konventsioonidega, eelkõige Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi konventsioonidega perekonnaõiguse kohta, ning rakendades neid; –tehes ettevalmistusi vanemliku vastutuse ja lastekaitsemeetmetega seotud kohtualluvust, kohaldatavat õigust, tunnustamist, kohtuotsuste täitmist ja koostööd käsitleva 1996. aasta konventsiooniga ühinemiseks ning selle rakendamiseks, eelkõige hinnates riigi suutlikkust ja ressursse.

Tugevdada õigusalast koostööd kriminaalasjades, ühinedes vastavate konventsioonidega, eriti Euroopa Nõukogu konventsioonidega, ja rakendades neid.



2.5 Kaubandus ja kaubandusküsimused (põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping) Põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping moodustab assotsieerimislepingust suure osa. Seetõttu eeldatakse, et lepingu selle osa (mis sisaldub V jaotises „Kaubandus ja kaubandusküsimused“) rakendamisele omistatakse prioriteetsus, mis vastab selle tähtsusele assotsieerimislepingu üldises kontekstis ning ELi ja Moldova suhete kontekstis. Kaubavahetus Lepinguosalised teevad koostööd, et rakendada kaupade (sh energia) turulepääsu käsitlevaid sätteid, eelkõige ühiste konsultatsioonide abil järgmistel eesmärkidel. Lühikese tähtajaga prioriteedid Teha täiendavaid parendusi kaubavahetuse ja tarnebilansi statistika valdkonnas, et lepinguosalised saaksid meetmetest kõrvalehoidmise avastamise mehhanismi nõuetekohaselt rakendada. Teha koostööd Moldova konkurentsivõime suurendamise tegevuskava rakendamisel. Vahetada teavet turulepääsuga seotud arengusuundade kohta Moldovas ja põhimõtete kohta, mida Moldova rakendab turulepääsu reguleerimisel. Rakendada meetmeid kaubanduses tegutsevate ettevõtjate jaoks ärikliima parandamiseks. Keskmise tähtajaga prioriteedid Suurendada Moldova ekspordimahtu, muu hulgas ekspordi arendamiseks konkreetsetele äriühingutele kohandatud rahalise ja mitterahalise toetuse võimaldamise skeemide kasutuselevõtmise abil. Tugevdada ELi ja Moldova koostööd selliste õigusaktide koostamisel ja rakendamisel, mis võivad olla vajalikud põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sätete rakendamiseks. Tagada vastavus energiakaubandusega seotud sätetele. Rakendada investeeringute ligimeelitamise ja ekspordi edendamise riikliku strateegia 2016–2020 osa, mis puudutab eksporti aastatel 2018–2020, sealhulgas korraldada strateegia läbivaatamine 2018. aastal.



Tehnilised normid, standardimine ja seotud taristu Lepinguosalised teevad koostööd, et saavutada vastavus assotsieerimislepingus, täpsemalt põhjalikus ja laiaulatuslikus vabakaubanduslepingus, ette nähtud ELi tehnilistele normidele, standardimise, metroloogia, akrediteerimise ja vastavushindamise menetlustele ja turujärelevalvesüsteemile. Ettevalmistused hõlmavad järgmist tegevust. Lühikese tähtajaga prioriteedid

Vahetada teavet nende kohustuste täitmise kohta, mis on seotud siseriiklike õigusaktide lähendamisega lepingu asjakohastes lisades määratletud liidu õigustikule ning nende õigusaktide täitmise tagamisega. Tugevdada asjaomaste riigi- ja muude asutuste haldussuutlikkust. Keskmise tähtajaga prioriteedid Arendada välja tehniliste normide, standardimise, metroloogia, akrediteerimise, vastavushindamise menetluste ja turujärelevalvesüsteemi haldamisega seotud taristu, kaasa arvatud riiklik infosüsteem. Arendada või tõhustada koostööd selliste asjaomaste rahvusvaheliste ja ELi organisatsioonidega nagu Euroopa metroloogia võrgustik (EURAMET), Euroopa akrediteerimiskoostöö organisatsioon (EA), Euroopa Standardikomitee (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (CENELEC), Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituut (ETSI) ja legaalmetroloogia eest vastutavate riigiasutuste organisatsioon WELMEC ning vajaduse korral saavutada liikmestaatus neis organisatsioonides. Vahetada teavet Moldova plaanide muude oluliste aspektide kohta tehniliste kaubandustõkete valdkonnas ning kohaldatavate ajakavade kohta. Koostöös Moldova erasektori esindusorganisatsioonidega kavandada ja viia ellu põhjalik teavitus-, nõustamis- ja konsulteerimiskampaania, et aidata Moldova äriringkondadel paremini mõista ELi toote-eeskirju ja toodete turuleviimisel kohaldatavaid nõudeid. Teha koostööd tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise lepingu ettevalmistusprotsessis.



Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed Lepinguosalised teevad koostööd, et viia toiduainete ja sööda suhtes kehtivad sanitaar- ja fütosanitaarnormid ning taimetervist, loomatervist ja loomade heaolu käsitlevad Moldova õigusaktid ja praktika paremasse vastavusse ELi vastavate õigusaktide ja praktikaga, mis on määratletud assotsieerimislepingu asjakohastes lisades. Koostöö hõlmab järgmist tegevust. Lühikese tähtajaga prioriteedid Lihtsustada põllumajandusliku toidutööstuse toodete impordi/ekspordi sertifitseerimist. Töötada välja toiduohutuse strateegia 2017–2022 ja rakendada seda. Tugevdada riikliku toiduohutusameti ja põllumajandusministeeriumi koostööd, et valmistada ette ja viia ellu seadusandlikud reformid sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete valdkonnas. Suurendada haldussuutlikkust, korraldades vastutavate valitsus- ja täitevasutuste personalile liidu õigusega kooskõlas olevate õigusaktide koostamise ja rakendamise koolitust. Korraldada koos seotud asutuste, ettevõtjate ja vabaühendustega teavituskampaaniaid ELi turule pääsemise nõuete kohta ning koos kodanikuühiskonna esindajatega kampaaniaid tarbijaid huvitavate toidu ja sööda ohutuse aspektide kohta (toidu- ja söödaalane kiirhoiatussüsteem). Saavutada kõikide ametlikku kontrolli teostavate laborite akrediteerimine vastavalt rahvusvahelistele standarditele, et täita sanitaar- ja fütosanitaarnõudeid ekspordi puhul ning parandada toiduohutust Moldova siseturul. Keskmise tähtajaga prioriteedid Reorganiseerida riiklik toiduohutusamet ja arendada selle suutlikkust, lähtudes tulevase uue toiduohutuse strateegia 2017–2022 sätetest. Viia lõpule Moldova praeguse toiduohutuse strateegia rakendamine, keskendudes eelkõige õigusaktide kvaliteedile ja täitmise tagamise suutlikkusele, ning kõrvaldada avastatud puudused.

Lähendada siseriiklikud õigusaktid lepingu asjakohastes lisades määratletud liidu õigustikule ning tagada nende õigusaktide tulemuslik rakendamine ja täitmine. Jätkata õigusaktide rakendamiseks vajaliku taristu ja sellega seotud suutlikkuse parandamist vastavalt ELi nõuetele, eriti loomatervise, taimetervise, toiduohutuslaborite ja piirikontrollipunktide valdkonnas. Viia lõpule töö toidu ja sööda, loomatervise ja taimetervisega seotud varajase hoiatuse süsteemi loomiseks.



Toll ja kaubanduse lihtsustamine Lepinguosalised teevad koostööd, et viia Moldova õigusaktid vastavusse assotsieerimislepingu 5. peatükis ja asjakohastes lisades määratletud liidu õiguse, tolli suutlikkuse mõõtmise ELi metoodikaga Customs Blueprints ja rahvusvaheliste standarditega. Koostöö hõlmab järgmist tegevust. Lühikese tähtajaga prioriteedid Viia Moldova õigusaktid vastavusse Euroopa Liidu tolliseadustikuga. Jätkata tollikoostöö strateegilise raamistiku rakendamist. Jätkata Moldova tolliteenistuse ja selle taristu nüüdisajastamist ning korraldada personalikoolitusi, eelkõige selleks, et tugevdada teenindusele orienteeritud ja korruptsioonivaba töökultuuri. Koostada tegevuskava Moldova ühinemiseks ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga ja moodustada projektimeeskond. Tõhustada dialoogi pettuste vastu võitlemise teemal, et tõkestada salakaubavedu, sh aktsiisiga maksustatavate kaupade salakaubavedu, tehes seda eelkõige vastastikust haldusabi tolliküsimustes käsitleva protokolli alusel tõhustatud koostöö abil. Tagada geograafiliste tähiste ja intellektuaalomandi õiguste kaitset käsitlevate Moldova õigusaktide tulemuslik rakendamine ning pakkuda tolliametnikele selles valdkonnas asjakohast koolitust. Keskmise tähtajaga prioriteedid Ühtlustada Moldova volitatud ettevõtja süsteem ELi vastava süsteemiga, et luua võimalus vastastikuseks tunnustamiseks. Ühtlustada õigusaktid ja luua tingimused Moldova ühinemiseks ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga. Jätkata tolliprotseduuride lihtsustamist ja nüüdisajastamist ning tagada nende tulemuslik rakendamine. Teha koostööd riskipõhise tollikontrolli valdkonnas ning jagada olulist teavet, mis aitab parandada riskijuhtimist ja tarneahelate turvalisust, soodustab seaduslikku kaubavahetust ning import-, eksport- ja transiitkaupade ohutust ja turvalisust. Tõhustada toiminguid kiireks ühinemiseks Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni juurde kuuluva tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokolliga ning selle protokolli rakendamiseks.



Päritolureeglid

Lepinguosalised teevad koostööd, et rakendada päritolureegleid, mis on sätestatud assotsieerimislepingu protokollis ja tulenevad Moldova ühinemisest Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooniga. Koostöö hõlmab järgmist tegevust. Lühikese tähtajaga prioriteedid Arutada läbi Moldova tolliteenistuse praegused menetlused kauba päritolu sertifitseerimiseks ja kontrollimiseks ning vajaduse korral neid muuta. Keskmise tähtajaga prioriteedid Abistada Moldovat konventsiooniga ühinemisest tulenevate kohustuste täitmisel. Pakkuda Moldova tolliteenistusele koolitust sooduspäritolu sertifitseerimise ja kontrollimise kohta. Ettevõtete asutamine, teenuskaubandus ja e-kaubandus Lepinguosalised jätkavad dialoogi ettevõtete asutamise, teenuskaubanduse ja e-kaubanduse teemal vastavalt assotsieerimislepingu asjakohastele sätetele. Nad täidavad teenuste valdkonnas võetud kohustused vastavalt assotsieerimislepingu lisadele. Koostöö hõlmab järgmist tegevust. Lühikese tähtajaga prioriteedid Pakkuda koolitust ja tagada piisav haldussuutlikkus, et tulla toime õigusaktide lähendamisega. Tagada regulaarne teabevahetus seoses kavandatud või käimasoleva seadusandliku tegevusega lähendamiseks valitud valdkondades ning pidada sel eesmärgil dialoogi. Tagada, et teenuseid ja ettevõtete asutamist reguleeriv Moldova õigusraamistik kajastab põhjalikust ja laiaulatuslikust vabakaubanduslepingust tulenevaid õigusi ja kohustusi ning võimaldab tulemuslikult täita nimetatud lepingus ette nähtud turulepääsuga seotud kohustusi. Jooksvad maksed ja kapitali liikumine Lepinguosalised jätkavad dialoogi kapitali liikumise ja maksete teemal, pidades eelkõige silmas vajadust jälgida kõigi olemasolevate assotsieerimislepingust tulenevate kohustuste täitmist.



Riigihanked Lepinguosalised teevad koostööd seoses assotsieerimislepingu riigihankeid käsitleva peatüki ja sellega seotud reformide rakendamisega Moldova poolt. Koostöö hõlmab järgmist tegevust. Lühikese tähtajaga prioriteedid Kooskõlastada Euroopa Komisjoniga riigihangete õigusraamistiku ühtlustamine Moldova poolt.

Esitada täpset ja ajakohast teavet Moldovas toimuva seadusandliku arengu kohta, eriti seoses kavandatud seadusandliku tegevusega, mis mõjutab riigihangete poliitikat ja selle täitmise tagamist. Võtta vastu Moldova riigihankestrateegia ja asuda seda rakendama, luues hästi toimiva, konkurentsil ja aruandlusel põhineva ning läbipaistva riigihangete süsteemi, mis tekitab ja tagab Moldova kodanike ja rahvusvahelise üldsuse usaldust riigihangete vastu. Arendada vajalikku pädevust ja haldussuutlikkust, mis soodustab riigihankemenetluste suuremat tõhusust, sealhulgas aspekte, mis võivad aidata kaasa Moldova arukale, jätkusuutlikule ja kaasavale majanduskasvule. Esitada täpset ja ajakohast teavet Moldovas toimuva seadusandliku arengu kohta, eriti seoses kavandatud seadusandliku tegevusega, mis mõjutab riigihangete poliitikat ja selle täitmise tagamist. Keskmise tähtajaga prioriteedid Rakendada Moldova riigihankestrateegiat. Teha riigis riigihankereform, viies asjakohased õigusaktid järk-järgult vastavusse asja- ja ajakohase ELi õigusraamistikuga, ning tagada nende nõuetekohane rakendamine ja täitmine. Arendada riigihangete poliitika rakendamise järelevalvega tegelevates asutustes vajalikku pädevust ja haldussuutlikkust. Tagada riikliku kaebuste lahendamise ameti sõltumatus ja piisav haldussuutlikkus teha kättesaadavaks tõhusad õiguskaitsevahendid vastavalt asjakohastele ELi õigusaktidele. Jätkata e-riigihangete süsteemi rakendamist ja parandada vastava IT-vahendi funktsionaalsust.  Viia õiguskaitsevahendite süsteem vastavusse sõltumatuse, aususe ja läbipaistvuse standardeid käsitleva liidu õigustikuga, mis näeb ette kaebuste kiire ja pädeva käsitlemise. Kaaluda tsentraliseeritud ostjate loomist ning tagada, et kõikidel hankijatel on asjakohane personal ja vajalikud ressursid oma tegevuse elluviimiseks. Kehtestada ja rakendada riigihankealased õigusaktid kommunaalteenuste, kontsessioonide ning avaliku ja erasektori partnerluse valdkonnas kooskõlas ELi asjakohaste õigusaktidega. Intellektuaalomandi õigused Lepinguosalised teevad koostööd, et viia Moldova õigusaktid vastavusse assotsieerimislepingus nimetatud liidu õiguse ja rahvusvaheliste standarditega, mis käsitlevad intellektuaalomandi õiguste kaitset. Koostöö hõlmab järgmist tegevust. Lühikese tähtajaga prioriteedid Rakendada meetmeid, et suurendada üldsuse teadlikkust intellektuaalomandi kaitsest ja tagada tulemuslik dialoog õiguste omajatega. Tagada siseriiklike õigusaktide ja asjakohaste standardite nõuetekohane rakendamine ja täitmine kõnealuses valdkonnas ning töötada välja assotsieerimislepingu alusel toimuva intellektuaalomandi õiguste kaitse ja jõustamise järelevalve vahendid. Keskmise tähtajaga prioriteedid

Tagada, et mõlema lepinguosalise intellektuaalomandi õiguste omajate omand on piisavalt ja tõhusalt kaitstud ning kõnealuste õiguste maksmapanekuks on kehtestatud asjakohased meetmed. Suurendada vastutavate valitsus- ja täitevasutuste, kaasa arvatud Moldova tolliteenistuse suutlikkust tagada õigusnormide täitmine ning esitada korrapäraselt aruandeid haldussuutlikkuse olukorra kohta. Tagada asjakohase õigusraamistiku olemasolu, mis kindlustab õiguste omajatele õiguskaitse kättesaadavuse, ning karistuste olemasolu ja mõjus rakendamine. Tugevdada asjaomaseid institutsioonilisi struktuure, riiklikku intellektuaalomandi ametit ja kollektiivse esindamise organisatsioone; tõhustada koostööd kolmandate riikide ametiasutuste, kollektiivse esindamise organisatsioonide ja valdkondlike ühendustega. Rakendada jõustamisdirektiivis 2004/48/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määruses (EL) nr 608/2013 (mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis) sätestatud standardid. Võtta tulemuslikke meetmeid võltsimise ja piraatluse vastu võitlemiseks, tagada intellektuaalomandi õiguste kaitse alaste õigusaktide ja intellektuaalomandi rikkumise eest ette nähtud karistuste tulemuslik rakendamine riikliku intellektuaalomandi õiguste strateegia 2020 alusel ning koostada regulaarselt aruandeid, mis põhinevad konkreetsetel ja mõõdetavatel eesmärkidel ja andmetel.



Konkurents Lepinguosalised teevad koostööd assotsieerimislepingu konkurentsi käsitleva peatüki ja sellega seotud reformide rakendamiseks. Koostöö hõlmab järgmist tegevust. Keskmise tähtajaga prioriteedid Tagada, et Moldova institutsiooniline raamistik ja haldussuutlikkus kindlustavad konkurentsialaste õigusaktide tulemusliku ja erapooletu rakendamise ning võrdsed tingimused kõigi ettevõtjate jaoks. Süvendada dialoogi, mis käsitleb selles valdkonnas õigusaktide täitmise tagamist ja konkurentsiga seotud muud seadusandlikku arengut, ning muu hulgas pakkuda ametiasutustele sel eesmärgil koolitust ja asjakohaseid spetsialistide nõuandeid riigiabi eeskirjade täitmise tagamise teemal. Läbipaistvus Lepinguosalised pööravad erilist tähelepanu tegevusele, millel on alljärgnevad eesmärgid. Lühikese tähtajaga prioriteedid Töötada välja valitsuse kommunikatsioonistrateegia ja määratleda peamised teemad, millele valitsuse kommunikatsioonitegevus peaks keskenduma. Tugevdada valitsuse kommunikatsioonibüroo strateegilise planeerimise võimekust. Arutada läbi läbipaistva poliitikakujunduse parimad tavad ja kogemused, eelkõige kaasates kodanikuühiskonda valdkonnapoliitika dialoogi. Vahetada teavet ja pakkuda asjakohast koolitust, milles muu hulgas käsitletakse teabevahetusmehhanisme ja sidusrühmadega konsulteerimist. Korraldada avalikkusele suunatud seminare ja muid üritusi, mille eesmärk on selgitada assotsieerimislepingu rakendamist ja lähendamisprotsessi.

Keskmise tähtajaga prioriteedid Täita kaubanduspoliitika kujundamise läbipaistvusega seotud kohustusi ja kaaluda selleks vajalike mehhanismide kehtestamist. Tõhustada tasuta ja hõlpsat juurdepääsu seadusega ette nähtud avalikule teabele. Kaubandus ja jätkusuutlik areng Lepinguosalised jätkavad dialoogi ja tööd assotsieerimislepingu vastavas peatükis käsitletud teemadel. See hõlmab järgmist tegevust. Lühikese ja keskmise tähtajaga prioriteedid Vahetada teavet asjakohase siseriikliku poliitikaraamistiku rakendamise või jätkusuutliku arenguga seotud rahvusvaheliste kohustuste täitmise kohta. Arutada kõnealusest peatükist tulenevate kohustuste tulemuslikku täitmist seoses sidusrühmade kaasamise ja kodanikuühiskonnaga peetava dialoogiga. Tagada, et tööinspektsioon tegutseb kooskõlas rahvusvaheliste ja ELi põhimõtetega. Vahetada parimaid tavasid ja asjaomaseid kogemusi. Lepinguosalised arvestavad, et punktis 2.2 esitatud ametiühingute õiguste ja tööõiguse põhireeglitega seotud prioriteedid ja punktis 2.6 (Tööhõive, sotsiaalpoliitika ja võrdsed võimalused) nimetatud prioriteedid on kaubanduse ja jätkusuutliku arengu peatüki rakendamise seisukohast äärmiselt olulised ning seetõttu tuleks nendega tegelemisel arvesse võtta assotsieerimislepingu nimetatud osa.



2.6 Majandusareng ja turuvõimalused Lepinguosalised teevad koostööd, et toetada Moldovat täielikult toimiva turumajanduse loomisel ning oma poliitika järkjärgulisel ELi poliitikaga paremasse vastavusse viimisel vastavalt makromajandusliku stabiilsuse, riigi rahanduse usaldusväärsuse, tugeva finantssüsteemi ja jätkusuutliku maksebilansi juhtpõhimõtetele. Koostöö peab eelkõige aitama kaasa järgmiste eesmärkide saavutamisele. Lühikese tähtajaga prioriteedid Rakendada Rahvusvahelise Valuutafondiga kokkulepitud reformikava.

Asuda rakendama ELiga kokkulepitud makromajandusliku finantsabi andmise operatsiooni, kui see on vastu võetud. Keskmise tähtajaga prioriteedid Viia lõpule Rahvusvahelise Valuutafondiga kokkulepitud reformikava rakendamine. Võtta vastu ELiga kokkulepitud makromajandusliku finantsabi andmise operatsioon ja rakendada see täies ulatuses. Jälgida makromajanduslikku arengut, arutada peamisi poliitilisi sõlmküsimusi ja vahetada teavet parimate tavade kohta, süvendades korrapärast dialoogi makromajanduse teemal, et parandada majanduspoliitika kujundamise kvaliteeti. Jätkata Moldova Keskpanga ja riikliku finantsturgude komisjoni sõltumatuse, reguleerimisvolituste ja suutlikkuse tugevdamist. Jagada ELi kogemusi seoses raha- ja vahetuskursipoliitikaga ning finants- ja pangandussektori reguleerimise ja järelevalve poliitikaga, et veelgi suurendada Moldova suutlikkust neis valdkondades. Parandada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ja juhtimist, rakendades maksureforme, sh tugevdades parlamentaarset järelevalvet eelarve üle. Jätkata avatud, konkurentsipõhist ja läbipaistvat erastamist reguleerivate õigusnormide ja menetluste väljatöötamist ning rakendada neid kooskõlas ELi parimate tavadega.



Äriühinguõigus, raamatupidamine ja auditeerimine ning ühingujuhtimine Lepinguosalised teevad koostööd, et valmistada Moldovat ette assotsieerimislepingu asjakohastes lisades nimetatud liidu õiguse ja rahvusvaheliste õigusaktide rakendamiseks, tegutsedes eelkõige järgmistel eesmärkidel. Lühikese tähtajaga prioriteedid Vahetada lepinguosaliste vahel kokkulepitud vormis ajakohast, asjakohast ja täpset teavet kehtivate õigusaktide olukorra ja liidu õigusele vastavuse kohta, et rakendada liidu õigust vastavalt kokkulepitud ajakavale. Teha kindlaks valdkonnad, kus on vaja pakkuda koolitust, suurendada suutlikkust ning jagada eriteadmisi. Lihtsustada inspektsioonide ja mitmesuguste kontrolliasutuste süsteemi, et suurendada tõhusust ja vähendada korruptsioonivõimalusi, pidades silmas lõppeesmärki parandada ettevõtluskeskkonda ning tõhustada õigusaktide ja standardite täitmise tagamist. Keskmise tähtajaga prioriteedid Arendada äriühinguõiguse, raamatupidamise ja auditeerimise ning ühingujuhtimisega tegelevate Moldova riigiasutuste haldussuutlikkust. Teha tööd äriühingute ja õiguslike üksuste tegelike tulusaajate registrite loomiseks.



Tööhõive, sotsiaalpoliitika ja võrdsed võimalused Lepinguosalised teevad koostööd järgmiste eesmärkide saavutamiseks.

Lühikese tähtajaga prioriteedid Tagada tööinspektsiooni tulemuslikuks toimimiseks vajalikud põhilised tingimused. Jätkata sotsiaaldialoogi edendamist, muu hulgas tööturu osapoolte suutlikkuse suurendamise abil. Keskmise tähtajaga prioriteedid Rakendada liidu õigust töötervishoiu ja tööohutuse, tööõiguse ja töötingimuste valdkonnas vastavalt assotsieerimislepingu asjakohastele lisadele, eelkõige selleks, et: –suurendada haldus- ja õiguskaitsealast suutlikkust töötervishoiu ja tööohutuse ning tööõiguse valdkonnas, eelkõige tugevdada tööinspektsiooni ning pädevaid kohtuasutusi; –suurendada tööturu osapoolte suutlikkust (nt töötervishoiu ja tööohutuse ning tööõiguse alaseid ELi õigusakte ja standardeid käsitlev koolitus). Töötada välja strateegiline lähenemisviis tööhõivele, pidades silmas eesmärki luua rohkem ja paremaid korralike töötingimustega töökohti, parandada tööturul oskuste ja töökohtade vastavusseviimist, edendada aktiivset toetamist ja tõhusaid tööturuteenuseid ning edendada kaasavat tööturgu; rakendada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) ja Moldova vahel kokku lepitud inimväärse töö tagamise riiklikke programme. Suurendada tööhõive- ja sotsiaalpoliitika väljatöötamise ja rakendamise eest vastutavate riigiasutuste, eriti tööturuasutuste ja sotsiaalteenistuste suutlikkust.



Tarbijakaitse Lepinguosalised teevad koostööd, et valmistuda assotsieerimislepingu asjakohases lisas nimetatud liidu õiguse ja rahvusvaheliste õigusaktide rakendamiseks, tegutsedes järgmistel eesmärkidel. Lühikese tähtajaga prioriteedid Vaadata läbi kõik seni vastu võetud tarbijakaitset käsitlevad Moldova õigusaktid, pidades silmas selles valdkonnas viimasel ajal vastu võetud liidu õigustikku (loetletud assotsieerimislepingu IV lisas). Rakendada tarbijakaitseameti mitmeaastast institutsionaalset arengukava. Rakendada Moldova riikliku toiduohutusameti mitmeaastast institutsionaalset arengukava. Keskmise tähtajaga prioriteedid Luua ja käivitada riiklik süsteem, mis võimaldab siseriiklike sidusrühmade tõhusat teabevahetust toiduks mittekasutatavate ohtlike tarbekaupade teemal ja nende tagasinõudmist. Luua ja käivitada toidu- ja söödaalasel kiirhoiatussüsteemil põhinev süsteem ohtlike toidukaupade kohta teabe vahetamiseks. Integreerida toiduohutusega tegelevad eri kontrolliüksused (piiripunktid, taimetervise ja loomatervisega tegelevad asutused ning riiklik põllumajanduskultuuride ja mulla katsetamise ja sertifitseerimise riiklik keskus) ühtselt hallatavasse juhtimisinfosüsteemi. Arendada ja rakendada riskijuhtimise analüüsil põhinevaid kontrollimenetlusi toiduainete ja toiduks mittekasutatavate toodete valdkonnas.

Perioodiliselt hinnata tarbijakaitseameti mitmeaastast institutsionaalset arengukava ja vajaduse korral seda muuta. Perioodiliselt hinnata Moldova riikliku toiduohutusameti mitmeaastast institutsionaalset arengukava ja vajaduse korral seda muuta. Jätkata Moldova sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete õigusliku ja normatiivse raamistiku vastavusse viimist liidu õigustikuga. Tugevdada haldussuutlikkust tarbijakaitsealaste õigusaktide täitmise tagamisel Moldovas, pakkudes ametnikele ja tarbijate huve kaitsvatele muudele isikutele sel eesmärgil koolitust ELi õigusaktide ülevõtmise ning nende järgneva rakendamise ja täitmise tagamise kohta.



Statistika Lepinguosalised teevad koostööd, et ühtlustada statistika valdkonnas kohaldatavaid Moldova õigusakte liidu õigusega. Koostöö hõlmab järgmist tegevust. Lühikese tähtajaga prioriteedid Võtta vastu ametliku statistika seadus, mille väljatöötamisel on lähtutud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrusest (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Ida-Euroopa, Kaukaasia ja Kesk-Aasia riikide üldisest õigusest ametliku statistika kohta. Kinnitada NUTSi liigitus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), arvestades selle edaspidiseid muudatusi ja täiendusi. Avalikustada 2014. aasta rahva ja eluruumide loenduse lõpptulemused ning parandada rahvastikustatistikat, laiendades administratiivsete andmeallikate kasutamist. Töötada välja hinnangud regionaalse arvepidamise tarbeks vastavalt SNA 1993 / ESA 1995 metoodikale. Tagada avaliku halduse eelseisva reformi läbiviimisel Moldova riikliku statistikabüroo ametialane sõltumatus, säilitades büroo praeguse staatuse ja koha avalikus halduses. Keskmise tähtajaga prioriteedid Tagada ühtlustatud tarbijahinnaindeksi arvutamine vastavalt ELi standarditele. Rakendada SNA 2008 / ESA 2010 metoodikat ja aegridade ümberarvutamist peamiste makromajanduslike näitajate puhul vastavalt heakskiidetud metoodikale. Rakendada ametliku statistika puhul kvaliteedijuhtimise süsteemi vastavalt Euroopa standarditele.



Maksustamine Lepinguosalised tugevdavad oma koostööd eesmärgiga täiustada ja arendada Moldova maksusüsteemi ning selle haldamist vastavalt ELi ja rahvusvahelistele standarditele. See hõlmab ettevalmistusi eesmärgiga viia Moldova õigusaktid järk-järgult paremasse vastavusse assotsieerimislepingu lisas määratletud liidu õigusega ja rahvusvaheliste õigusaktidega ning eelkõige tegevust järgmiste eesmärkide saavutamiseks. Lühikese tähtajaga prioriteedid

Võtta vastu maksuhalduse reformimise strateegia ja asuda seda rakendama. Alustada maksuhalduse ajakohastamise projekti elluviimist. Arendada koostööd OECDga ja ELi liikmesriikide maksuhalduritega, vahetades uusi kogemusi ja teavet maksustamise valdkonna suundumuste kohta. Keskmise tähtajaga prioriteedid Parandada ja lihtsustada maksustamisalaseid õigusakte. Parandada rahvusvahelist maksustamisalast koostööd, et tõhustada head maksuhaldustava, st hakata juhinduma läbipaistvuse, teabevahetuse ja õiglase maksukonkurentsi põhimõtetest. Suurendada suutlikkust maksuhalduse valdkonnas, tugevdades muutuste juhtimist; viia ellu institutsiooniline ja tegevusalane reform, aidata kaasa Euroopaga integreerumisele ja ajakohastada infotehnoloogiat. Võtta meetmeid, et ühtlustada pettuste ja aktsiisiga maksustatavate kaupade salakaubaveo vastu võitlemise poliitikat.



Finantsteenused Lepinguosalised teevad koostööd, et valmistada Moldovat ette oma finantsvaldkonna reguleerimise ja järelevalve raamistiku ajakohastamiseks, et saavutada kooskõla finantsteenuste valdkonnas rahvusvaheliselt kokkulepitud reguleerivate standarditega, lähtudes Moldovale sobivate õigusnormide väljatöötamisel assotsieerimislepingu asjakohastes lisades ja lepingu IV jaotises „Majandus- ja muu valdkondlik koostöö“ osutatud ELi õigusaktidest ja rahvusvahelistest õigusaktidest. Koostöö hõlmab alljärgnevalt kirjeldatud tegevust ja peab aitama kaasa järgmiste eesmärkide saavutamisele. Lühikese tähtajaga prioriteedid Võtta meetmeid aktsionäride läbipaistvuse ja kindlustusturul finantsstabiilsuse tagamiseks. Tagada kõigi 2014. aastal Moldova pangandussektorit mõjutanud pettuste põhjalik, läbipaistev ja erapooletu uurimine, et pankadest välja viidud rahalised vahendid tagasi saada ja süüdlased kohtu ette tuua. Jätkata õigusraamistiku parandamist, nähes ette vahendid ja meetmed (nt aktsionäride vastutuse suurendamine, karmimate sanktsioonide kehtestamine), mis on vajalikud 2014. aastal aset leidnud pangapettuseni viinud tegurite kõrvaldamiseks ja kõikidel tasanditel sarnaste pettuste ärahoidmiseks. Töötada järk-järgult välja ja võtta vastu hoiuste tagamise raamistik, mis on kooskõlas rahvusvaheliselt kokkulepitud standarditega. Võtta vastu riikliku finantsturgude komisjoni väljatöötatud seadus pangandussektoriväliste laenuandjate kohta. Luua kontaktid ja vahetada teavet ELi finantsjärelevalveasutustega. Eelkõige pakub EL Moldova ametiasutustele vajalikku toetust finantsteenuste valdkonnas teabe vahetamist ja koostööd käsitlevate lepingute sõlmimisel ELi asjakohaste reguleerimis- ja järelevalveasutustega (nt Euroopa Keskpanga ja ELi liikmesriikide asutustega). Vahetada ajakohast, asjakohast ja täpset teavet Moldova kehtivate õigusaktide olukorra kohta. Teha kindlaks valdkonnad, kus on vaja pakkuda koolitust, suurendada suutlikkust ning jagada eriteadmisi. Keskmise tähtajaga prioriteedid

Luua uus rahvusvaheliselt kokkulepitud reguleerivatele standarditele vastav reguleerimis- ja järelevalveraamistik, sealhulgas uus järelevalvekäsitus ning uued tööriistad ja vahendid. Luua terviklik raamistik pangandussektoris ühingujuhtimise ja riskijuhtimise parandamiseks. Töötada välja makrotasandi usaldatavusjärelevalve raamistik. Arendada finantssektoris uute õigusaktide rakendamise suutlikkust. Suurendada järelevalveasutuste haldussuutlikkust kooskõlas rahvusvaheliselt kokkulepitud standarditega. Töötada välja riiklikud õigusaktid rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ning selle vastu võitlemise kohta, eelkõige rakendades kõnealustes valdkondades ELi õigusakte; tugevdades koostööd rahapesuvastase töökonna, Euroopa Nõukogu, eriti rahapesu tõkestamise meetmeid hindava eksperdikomiteega (MONEYVAL), ja muude pädevate asutustega ELi liikmesriikides; ning sõlmides vastastikuse mõistmise memorandumid Moldova Vabariigi rahapesu andmebüroo ja ELi liikmesriikide vahel. Arendada koostööd organisatsioonide vahel, kes vastutavad riigiasutuste ning rahapesu ja terrorismi rahastamisega võitlemist käsitlevate siseriiklike õigusaktide rakendamise järelevalve eest.



Tööstus- ja ettevõtluspoliitika Lepinguosalised teevad koostööd, et parandada Moldova ettevõtlus- ja regulatiivkeskkonda, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, sh mikroettevõtjate jaoks. Koostöö hõlmab järgmist tegevust. Lühikese tähtajaga prioriteedid Rakendada VKEde strateegiat 2012–2020 ja sellele vastavat tegevuskava kooskõlas uue seadusega VKEde kohta ning lähtudes konkurentsivõime muudetud tegevuskavast ning ekspordi edendamise ja investeeringute ligimeelitamise uuest strateegiast. Rakendada t