1.Sissejuhatus

Üleilmne üleminek vähese CO2-heitega ja ringmajandusele on alanud ning sellele annavad uut hoogu Pariisi kliimakokkulepe ja säästva arengu tegevuskava 2030. See üleminek on vajalik, et tagada töökohad, majanduskasv ja investeerimisvõimalused praegustele ja tulevastele põlvkondadele Euroopas ning leevendada ühtlasi kliimamuutuste ohtlikku mõju. Kui EL ei säilita ega kasuta ära esimese turuletulija eeliseid taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe edendamisel ning muu vähese CO2-heitega tehnoloogia turu arendamisega seotud üleilmse konkurentsi raames, teevad seda teised piirkonnad. Euroopa majandusmudel ilmselt muutub. Peame ühiselt vastutama selle eest, et see muutus toimuks õiglaselt ja solidaarsuse põhimõtet arvestades, nii et kedagi ei jäetaks enese hooleks. Energialiidu raamstrateegia aitab seda eesmärki täita.

Komisjoni täna esitatud meetmepakett aitab Euroopal tulevikuks valmistuda ja konkurentsis püsida. Pakett on eelkõige koostatud liikmesriikidele, sest nende juhtimisel otsustatakse, kuidas rakendada kasvuhoonegaaside vähendamise 2030. aasta eesmärgi täitmiseks võetavaid meetmeid.

Kuid liikmesriigid ei saa seda teha üksi. Pariisi kliimakonverentsi eel tehtud töö näitas, kui tähtsal kohal on muutuste saavutamisel valitsusvälised osalejad. EL ootab, et oma panuse annaksid muu hulgas ka põllumajandus- ja muud ettevõtjad, teadustöötajad, investorid, haridustöötajad ja sotsiaalpartnerid. Samal ajal peab EL nende tegevust soodustama, luues kogu ELi hõlmavad meetmed ja soodsa keskkonna. EL toetab meetmeid linnades, mis on koduks 80 %-le Euroopa elanikest. Linnad on vähese CO2-heitega ja ringmajandusele üleminekul ühed kõige dünaamilisemad ja uuendustele avatumad osalejad, ületades tihtipeale riigi taseme eesmärke. Sama tähtsal kohal on ka maapiirkonnad, sest neil on ülioluline roll loodusvarade säästva haldamise tagamisel ja keskkonna kaitsmisel tulevaste põlvede jaoks.

EL teeb kõik võimaliku, et säilitada hoogne tempo kliimameetmete võtmisel kogu maailmas. Hukatuslike kliimamuutuste ohu vastu ei saa ükski maa üksi. Just seepärast on G7 juhid võtnud kõrgeimal poliitilisel tasandil kohustuse kiirendada üleminekut energiasüsteemile, mis võimaldab kogu maailma majanduse CO2-heidet vähendada, ning määrata kindlaks tähtaeg enamike fossiilkütusetoetuste kaotamiseks, kusjuures 2025. aastaks on lubatud lõpetada riiklikud söe-, gaasi- ja naftatoetused. ELi linnadel saab olema oluline osa uues maailma linnade koalitsioonis, mis võib anda taas ühe võimaluse rahvusvaheliseks koostööks kliimamuutuste vastu võitlemisel kohalikul tasandil. Järjest pakilisemaks muutuv vajadus tegeleda kliimamuutuste ning ebakindluse ja julgeoleku vaheliste seostega sai kinnitust käesoleval aastal koostatud ELi kliimadiplomaatia tegevuskavas.

ELil on olemas igakülgsed võimalused pöörata kliimamuutuste probleem võimaluseks. Selles üleilmses kontekstis on Euroopal juhtroll uuenduslike vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste ja teenuste arendamisel ning seda mitte üksnes energia-, vaid ka tööstus-, hoonehaldus- ja transpordisektoris. Me peaksime seda juhtrolli säilitama. Peame ka edaspidi aitama Euroopa kodanikel omandada vähese CO2-heitega majanduse jaoks sobivaid oskusi, investeerima meie laste tulevikku ja abistama tööstussektorit muutuvate vajadusega kohanemisel. Euroopa on lubanud võtta kõrgete eesmärkidega meetmeid ja me täidame oma lubaduse.

2.Kõigis majandussektorites vähese CO2-heitega majandusele üleminekut toetava õigusraamistiku juhtpõhimõtted

EL võttis 2014. aasta oktoobris kindla siduva kohustuse vähendada kõigis majandusharudes heidet 2030. aastaks vähemalt 40% võrreldes 1990. aasta tasemega. See kohustus aitab kulutõhusal viisil täita ELi pikaajalist kliimaeesmärki, sellele tuginedes võttis EL endale ka rahvusvahelise kohustuse Pariisi kliimakokkuleppe alusel ning seda kohustust täidavad kõik liikmesriigid ühiselt.

Et kõnealust kohustust täitma hakata, esitas komisjon 2015. aasta juulis ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ümberkujundamise ettepaneku, et muuta see süsteem otstarbekohaseks ja soodustada pärast 2020. aastat investeerimist tööstus- ja elektrisektorisse. Euroopa Parlament ja liikmesriikide valitsused peaksid tegema kõik võimaliku nimetatud ettepaneku kiireks vastuvõtmiseks. Käesolevas dokumendis kirjeldatud meetmepaketis on käsitletud majanduse muid põhielemente, mis toetavad kliimameetmeid, st hoonehaldus-, transpordi-, jäätme-, põllumajandus- ning maakasutus- ja metsandussektorit.

Lähtudes ELi seniste kliimameetmete juhtpõhimõtetest põhineb ka uus õigusraamistik õigluse, solidaarsuse, paindlikkuse ja keskkonnaeesmärkidele vastavuse põhimõttel.

Et järgida õigluse ja solidaarsuse põhimõtet, mis on lisatud Euroopa Ülemkogus kokkulepitud 2030. aastani ulatuvasse kliima- ja energiaraamistikku, pakub komisjon välja riikide kaupa erinevad heitkoguste vähendamise eesmärgid aastaks 2030. Nende seadmisel võetakse arvesse iga liikmesriigi sisemajanduse koguprodukti ja seega suhtelist jõukust. Kulutõhususe arvessevõtmiseks kohandatakse rikkamate liikmesriikide vahel eesmärke veelgi.

Ettepanekuga luuakse paindlik süsteem, mille raames saavad liikmesriigid vähendada heitkoguseid ühiselt mitme sektori kaupa ja aja jooksul, et arvestada liikmesriikide erinevaid majandusstruktuure. Liikmesriigid võivad omavahel kaubelda neile eraldatud heitkogustega ja töötada välja projekte teistes liikmesriikides heitkoguste vähendamiseks. See soodustab ELis investeerimist seal, kus see on kõige vajalikum majanduse ajakohastamiseks ja kus see toob suurimat kasu vähima kuluga.

Esimest korda on ELi energia- ja kliimaraamistikku kaasatud ka maakasutus- ja metsandussektor. Et soodustada heitkoguste vähendamist hoonehaldus-, transpordi- ja põllumajandussektoris, on komisjon oma ettepanekus püüdnud saavutada hoolika tasakaalu vajaduste vahel luua rohkem stiimuleid CO2 kogumiseks ning mullast ja metsadest pärineva heite vähendamiseks ning säilitada ühtlasi ELi kliimaraamistiku vastavus keskkonnaeesmärkidele. Seetõttu on ülejäänud sektorite jaoks jäetud vähe paindlikkust.

Kõnealuseid sektoreid käsitleva määruse ettepanekus on sätestatud tõhusamad arvestuseeskirjad maa, maakasutuse ja metsanduse valdkonnas. Kuna energia ja puidu tootmiseks kasutatavat biomassi saadakse peamiselt metsa majandamisega, loovad tõhusamad arvestuseeskirjad metsamajandamisvaldkonnas kindla aluse Euroopa taastuvate energiaallikate poliitikale ja biomajanduse edasiarendamisele pärast 2020. aastat.

3.ELis vähese CO2-heitega majandusele üleminekut soodustava keskkonna edendamine

Kõnealuse raamistiku alusel töötavad liikmesriigid ise välja kõige sobivamad meetmed vähese CO2-heitega majandusele üleminekust kasu saamiseks ja eesmärkide täitmiseks. EL toetab liikmesriike mitme vahendi ja soodustava meetmega.

3.1.Energialiidu strateegia ja muud sektoripõhised algatused

Hoonehaldusvaldkonnas vaatab komisjon läbi ELi kehtiva energiatõhususraamistiku ja esitab käesoleva aasta lõpu poole ettepanekud muu hulgas selle kohta, kuidas suurendada rahastajate huvi hoonete renoveerimise vastu. Samuti valmib komisjonis käesoleval aastal vabatahtlik kogu tööstusharu hõlmav ehitus- ja lammutusjäätmete ringlussevõtu reeglistik. Arvestades, et heitevähendamisvõimalused on põllumajandus- ja maakasutussektoris väiksemad, luuakse maakasutust ja metsandust käsitleva ettepanekuga lisastiimulid CO2 sidumiseks nende sektoritega seotud tegevuse raames. Ka reformitud ühise põllumajanduspoliitika kahes sambas on esitatud eri vahendid ja meetmed kliimameetmete edendamiseks. Väetiste kasutamist käsitleva ELi-ülese poliitika läbivaatamise tulemusel peaks vähenema heide, mis tekib kaevandatud materjalidest saadud ja sünteetilistest väetistest. Jäätmesektor on praegu põllumajandussektori järel tähtsuselt teine muu kui CO2 heite tekitaja. Jäätmekäitluse raamdirektiiv ja eelkõige prügiladirektiiv, mille kohta tegi komisjon möödunud aastal muudatusettepaneku, peaksid aitama oluliselt vähendada jäätmetest tekkivat heidet.