KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE Lisatud dokumendile: Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS põllumajandussaaduste ja -toodetega seotud teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides /* SWD/2013/0469 final */





KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE Lisatud dokumendile: Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS põllumajandussaaduste ja -toodetega seotud teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides Ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) toetab põllumajandustoodetega seotud teavitamis- ja müügiedendamismeetmeid siseturul ja kolmandates riikides. Alates 1999. aastast on viidud seda toetust ellu mitmesuguseid tooteid hõlmava horisontaalse teavitamis- ja müügiedenduskorra kaudu, mida korrigeeriti lihtsustamise eesmärgil viimati 2008. aastal. Käimasolev ÜPP reform[1] hõlmab teemasid nagu toetuse parem suunamine, toetustasemete suurem lähendamine liikmesriigiti ja liikmesriikides ning jätkusuutlikkus keskkonnasäästlikumaks muutmise abil. Seepärast on nüüd kohane ÜPP reformi tõttu teavitamis- ja müügiedendusmeetmed läbi vaadata. Reformiga kõrvaldatakse ka mitmesugused puudused, parandatakse poliitika tulemuslikkust ja tõhusust ning aidatakse kodanikele ÜPP lisandväärtuse kohta paremat teavet anda. Reformi oodatav mõju konkurentsivõimele ning ELi põllumajandusele antavale lisandväärtusele ja põllumajanduse jätkusuutlikkusele tähendaks ka ÜPP suuremat panust tööhõive ja majanduskasvu strateegiasse „Euroopa 2020”. Reformiprotsess algatati 2011. aastal ning aluseks võeti tolleaegse poliitika välishindamise tulemused ja roheline raamat põllumajandustoodete edendamise ja neist teavitamise kohta[2]. Sellele järgnes märtsis 2012 komisjoni teatis, millega visandati reformimise suunised[3]. Euroopa Parlament kiitis algatuse heaks ja leidis, et edendamispoliitika reformimine on esimene samm Euroopa põllumajandustoodete suuremaks väärtustamiseks eurooplaste ja teiste rahvaste seas ning avaldab seetõttu põllumajanduse kasumlikkusele positiivset mõju. 1. Probleemi määratlus ja ELi lisandväärtus 1.1. Suurenenud nõudmised põllumajandussektori konkurentsivõimele Peamine käsitlemisele tulev probleem on põllumajandussektorile esitatavad suurenenud nõudmised, mis pärinevad kolmest allikast. · Euroopa põllumajandustooted karmis konkurentsis Kui EL on riiklikku toetust eksportkaupadele märgatavalt vähendanud (1980. aastal moodustas see ÜPP kuludest 50 %, praegu vähem kui 0,5 %) ning jätkab sama rada, siis enamikul konkurentidest on paigas poliitikavahendid müügiedendusmeetmete rahastamiseks või eksporditoetuse maksmiseks, et oma konkurentsivõimet suurendada. See iseloomustab eriti Ameerika Ühendriike, maailma juhtivat põllumajandustoodete eksportijat (koos Euroopa Liiduga 2011. aastal). 2012. aastal kulutas USA ainuüksi föderaaltasandil 280 miljonit dollarit riiklikke vahendeid oma põllumajandustoodete ekspordi edendamiseks. Samuti võetakse üha sagedamini ette algatusi geograafilisi tähiseid käsitleva ELi poliitika vastu[4]. Reaktsioonina Euroopa edusammudele oma geograafiliste tähiste kaitsmisel rahvusvahelisel areenil on tekkinud mitu ühendust, mille eesmärk on kaitsta põllumajandustoodete üldnimetuste põhimõtet, luues nõnda kolmandatele riikidele platvormi, millelt geograafiliste tähiste kaitsmist vaidlustada. Lisaks sellele on Euroopa põllumajandus praegu palju konkurentsitihedamas keskkonnas, mille on kaasa toonud maailmamajanduse üha suurem üleilmastumine ja kaubanduse üha suurem liberaliseerimine. Selle tulemusel on Euroopa põllumajandustoodete eksport mujale maailma langusteel, andes ruumi tärkava turumajandusega riikidele, kellel on märkimisväärne potentsiaal oma põllumajandustoodangut suurendada. Näiteks kasvas Brasiilia osakaal maailma ekspordi väärtusest viimase 10 aasta jooksul peaaegu kaks korda: 5 %-lt pea 10 %-le. Karm konkurents on lisaks kolmandatele riikidele ka siseturul, kus Euroopa põllumajandustooted peavad võistlema imporditud toodetega. · Suurem kulusurve ELi põllumajandusele Ajavahemikul 2000–2012 tõusid maailma põllumajandustoodete hinnad 82 %, samas kui energia- ja väetisehinnad tõusid vastavalt 261 % ja 286 %; tegemist on viimase 30 aasta suurima kõikumisega. On oodata energia- ja loomasööda hindade tõusutrendi jätkumist, mis toob vältimatult kaasa tootmisprotsessi kulude suurenemise. Põllumajandustootjad peavad samas järgima ka rangemaid tootmisstandardeid, et tagada tootmise ohutus, kõrge kvaliteet ja säästvus. Täita tuleb ÜPP, loomade tervishoidu ja heaolu puudutavaid ning fütosanitaarseid nõudeid, mis karmistuvad ÜPP reformiga veelgi enam, kui lisanduvad keskkonna- ja kliimamuutuste alased erinõuded. · Puudulik teadlikkus ELi põllumajandustoodete kvaliteedist, eelkõige siseturul Toodete kvaliteet võib konkurentsivõimet parandada, kui kvaliteedist ollakse teadlikud ja seda tunnustatakse. Suurem osa Euroopa kodanikest on juba veendunud, et Euroopa Liit peaks ÜPP abil tagama põllumajandustoodete kvaliteedi, tervislikkuse ja ohutuse. Statistika viitab siiski sellele, et tarbijatel ei ole Euroopa põllumajandustoodete tegeliku kvaliteedi kohta piisavalt teavet, kuna ainult 14 % tarbijatest tundsid ära ÜPPga loodud Euroopa juhtivate kvaliteedi tagamise süsteemide KPN ja KGT[5] logod. 1.2. ÜPP raames toimuva teavitamis- ja müügiedenduspoliitika ELi lisandväärtus Erinevalt teistest majandussektoritest on põllumajandus ainus valdkond, mida juhitakse ELi ühise poliitikaga, millel on aluslepingus sätestatud ühised eeskirjad, sh edendamise kohta. ÜPP võimaldab põllumajandustootjatel toota säästvate põllumajandusmeetodite abil ohutut kvaliteetset toitu ning pakkuda ka avalikke hüvesid. ÜPP ei teeni seetõttu mitte ainult põllumajandustootjate ja põllumajanduskogukondade, vaid terve ühiskonna huve. Seega on tähtis tõsta kodanike teadlikkust ÜPP eesmärkidest ja lisandväärtusest, et üldsus seda paremini mõistaks ja rohkem toetaks. Kolmandate riikide turgude puhul on tähtis leida lahendused tihedama konkurentsiga seonduvatele katsumustele, tuues esile Euroopa tootmismeetodite eelised, eriti siis, kui kaubandustõkked järk-järgult eemaldatakse, ning edendades Euroopa toodete kvaliteeti. ELi tasandi meetmed tagavad sidusa teavitamise ja edendamise, mis on vastavuses sellega, mida ELi ühiselt poliitikalt nagu ÜPP tavapäraselt oodatakse. Lühidalt aitab edendamispoliitika parandada tarbijate teadlikkust Euroopa põllumajandustoodete omadustest ja tootmismeetoditest, hõlbustab selliste toodetega kauplemist ja tihendab heade tavade vahetamist liikmesriikides. ÜPP reformiga tehtavaid muudatusi silmas pidades tuleb Euroopa edendamispoliitikat siiski ajakohastada. Arvestades nii eespool osutatut kui ka majanduskriisi järgset vahendite puudumist riiklikes eelarvetes, mistõttu korraldavad liikmesriigid ja tootjaorganisatsioonid väga vähe edendamiskampaaniaid, on ELi süsteemil oluline võimendav mõju üldistele teavitamisprogrammidele, nagu ka mitut riiki hõlmavate programmide rakendamisele, võimaldades liikmesriikide vahelist kogemuste vahetamist ning mastaabisäästu. 2. Praegune Euroopa põllumajandustoodetega seotud teavitamis- ja edendamispoliitika Euroopa Komisjon toetab üldisi edendamisprogramme põllumajandustoodetest ja nende tootmismeetoditest teavitamise ja nende edendamise poliitika raames. Sinna hulka ei arvata kaubamärkidel põhinevaid meetmeid, samuti meetmeid, mis ärgitavad tarbima mingit toodet selle spetsiifilise päritolu tõttu. Programmide esitajad on valdkondlikud kutseorganisatsioonid ning kaasrahastaja EL, kelle maksimaalne panus on 50 %. Kutseorganisatsioonide minimaalne panus on 20 % ning vahe katab see liikmesriik, kus organisatsioon on oma programmi esitanud. Lisaks viib komisjon kolmandates riikides läbi erialgatused, nt rahvusvahelistel messidel väljapanekuga esinemine või kõrgetasemelised kaubandusvisiidid põllumajanduse ja maaelu arengu voliniku osalusel. Põllumajandusest teavitamise ja selle edendamise poliitika aastaeelarve on 50 miljonit eurot. Teavitamis- ja edendamispoliitika on andnud positiivseid tulemusi kvaliteetsetest toodetest ja Euroopa Liidu kuvandist teadlikkuse tõstmisel nii siseturul kui ka kolmandates riikides. See on edendanud ka Euroopa põllumajandustoodete tarbimist. Siiski on kõnealuse poliitika rakendamisest saadud kogemustest õppida, nagu ka sidusrühmade kaastööst rohelisse raamatusse ja süsteemi välishindamisest. Sellest nähtub, millised raskused ja kitsaskohad rakendamisel ette tulevad: kolmandates riikides peetakse üldist müügiedendust sobimatuks, puudub selgete prioriteetidega strateegia, mitut riiki hõlmavad programmid ei ole kuigi atraktiivsed, süsteemi haldamine on keerukas ning puuduvad ühised näitajad edendamispoliitika tõhususe mõõtmiseks. Nende probleemidega tuleb tegeleda. 3. Eesmärgid Euroopa põllumajandus seisab silmitsi mitmesuguste probleemidega: majanduslikud (hinnavolatiilsus, tootmistegurite tootlikkuse aeglustumine, põllumajanduse osakaalu vähenemine toidutarneahelas), keskkonnaalased ja kliimaga seonduvad (säästva põllumajanduse haldamine ja edendamine, kasvuhoonegaaside vähendamine) ning sotsiaalsed probleemid (osalemine maapiirkondade majanduses ja territoriaalne tasakaal). ÜPP reform tegeleb põhjalikult nende kõigiga. ÜPP vahendina peab põllumajandustoodete edendamise poliitika püüdlema ka teatises „Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks” nimetatud eesmärkide suunas, eelkõige sektori konkurentsivõime suurendamise poole nii siseturul kui ka kolmandates riikides. Seda tuleb saavutada järgmiselt: – uute turgude arendamine ja avamine Euroopa põllumajandustoodetele nii siseturul kui ka kolmandates riikides; – tarbijate teadlikkuse tõstmine Euroopa põllumajandustoodete kvaliteedist; – edendamispoliitika tõhususe ja tulemuslikkuse parandamine. 4. Poliitikastsenaariumid Alternatiivina olemasolevale poliitikale on välja töötatud kolm poliitikastsenaariumi. Nende aluseks on võetud avalikust arutelust ja mitmete sidusrühmade seisukohtadest ilmnenud spetsiifilised küsimused: sihtturg või -turud, Euroopa edendamisstrateegia olemasolu või puudumine ning jaemüüja kaubamärkide nähtavust ja toote päritolu äramärkimist puudutavad reeglid. Järgnevad stsenaariumid on koostatud mõjuhindamise otstarbel ja on nähtud ette otsustusprotsessi jaoks. – Praeguse olukorra täiustamise stsenaarium kujutab endast praeguse edendamispoliitika mõneti kohandatud versiooni. Sellega tunnustatakse edendamispoliitika väärtust ja tegeletakse puudustega, et muuta poliitika lihtsamaks ja juurdepääsetavamaks, et sellest saaks kasu rohkem organisatsioone (eriti tootjaorganisatsioonid) ning oleks võimalik pakkuda neile piisavat tehnilist tuge. – Suunatud stsenaarium on suurema haardega kui praeguse olukorra täiustamise stsenaarium. Selle kohaselt rakendataks siseturul ja kolmandates riikides suunatud edendamismeetmeid. Strateegia aluseks oleks turusuundumuste tähelepanelik jälgimine ja vabakaubanduslepingute läbirääkimised ning see võimaldaks suunata edendamisprogrammid konkreetsetele turgudele, elanikkonnarühmadele, toodetele või sektoritele. Stsenaariumi üks eesmärk on tihendada eri liikmesriikide ettevõtjate koostööd, hõlbustades nõnda mitut riiki hõlmavate programmide otsest haldamist Euroopa Komisjonis. Abikõlblike toodete ja teemade loetelu on selle stsenaariumi puhul pikem. Stsenaariumis tehakse ka ettepanek lubada teatud tingimustel üldise sõnumi illustreerimiseks viiteid toote päritolule ja jaemüüja kaubamärgile. – Üksnes kolmandaid riike hõlmav stsenaarium on sama kaugeleulatuv kui suunatud stsenaarium, kuid selles osalemine piirdub vaid kolmandate riikide turgudega. Selle stsenaariumi kohaselt toimub haldamine tsentraliseeritult Euroopa Komisjonis ning meetmeid rakendatakse vastavalt valikustrateegiale. Stsenaarium hõlmab ka praeguse olukorra täiustamise stsenaariumis väljatoodud muudatusi. Lisaks üldisele müügiedendusele aktsepteeritakse edendamispoliitika raames jaemüüja puhul kaubamärgi kasutamist ning abikõlblike toodete ja teemade loetelu võib olla pikem. 5. Poliitikastsenaariumide mõju hindamine 5.1. Poliitika puudumise stsenaarium Uuringud ja hindamisaruanded, sh Euroopa Kontrollikoja 2009. aasta aruanne, viitavad sellele, et Euroopa edendamispoliitikal on positiivne roll, ehkki seda on raske mõõta, ning Euroopa põllumajandustootjad saavad ÜPP kõrgete standardite järgi tootmisest kasu. Sellest poliitikast loobumine halvendaks Euroopa põllumajandustoodete väärtuse suurenemise väljavaateid ning vähendaks seega ELi lisandväärtust nii turuosa kui ka kuvandiga seonduvalt. See võib viia ka tootmise koondumiseni või intensiivistumiseni ja põllumajandustoodete ühetaoliseks muutumiseni. 5.2. Praeguse olukorra täiustamise stsenaarium Majanduslikust seisukohast peaks tootjaorganisatsioonide suurem ligipääs süsteemile võimaldama tootjatel teavitamis- ja edendamisprogramme paremini kasutada. Selle tulemusel suurendab see stsenaarium põllumajandussektori tõhusust ja konkurentsivõimet ning saavutab nii mastaabisäästu kui ka majanduskasvu. Algatuste üha suurem hulk parandab Euroopa Komisjoni nähtavust rahvusvahelistel messidel, mis tuleb kasuks peamiselt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd), kes seal osalevad. Tehniline tugi peaks parandama edendamisprogrammide, sh mitut riiki hõlmavate programmide väljatöötamist, mis peaks muutma siseturu dünaamilisemaks. Sotsiaalsest vaatenurgast peaks tootjaorganisatsioonide loomise soodustamine tugevdama põllumajandussektorit ja parandama maapiirkondade sotsiaalseid tingimusi. 5.3. Suunatud stsenaarium Majanduslikust seisukohast võimaldab Euroopa edendamispoliitika suunata meetmeid konkreetsetele toodetele, teemadele ja turgudele, muutes teavitamis- ja edendamispoliitika investeeringud võimalikult tasuvaks. Igasuguse edendamismeetmega kaasnev teavitustegevus suurendab Euroopa Liidu nähtavust ja peaks suurendama nõudlust Euroopa põllumajandustoodete järele tänu nende kõrgetele standarditele ja tootmismeetoditele. Kaubamärkide nähtavus, mis on ostma innustamisel oluline vahend, peaks suurendama Euroopa põllumajandustoodete konkurentsivõimet ja tulema kasuks VKEdele, kuna neil on süsteemis osalemisel eesõigus. Konkurentsivõimet aitab parandada ka abikõlblike toodete nimekirja laiendamine. Selle stsenaariumi meetmed suurendaksid ELi põllumajandustoodete eksporti. Muudatused mitut riiki hõlmavate programmide haldamises peaksid suurendama programmide arvu, andma märgatava mastaabisäästu ja aitama kogemusi vahetada. Sotsiaalsest vaatenurgast aitab see stsenaarium säilitada – või isegi suurendada – tööhõivet põllumajanduslikus toidutööstuses, vastuseks strateegiast tulenevale oodatavale ekspordikasvule. Lisaks sellele hõlbustab strateegia Euroopa kvaliteedisüsteemides tunnustatud ning päritolupiirkonna ja Euroopa tavadega seotud toodete edendamist, andes seeläbi panuse Euroopa kultuuripärandi reklaamimisse ja hoidmisse. Toodete päritolu edendamisel peaks olema positiivne mõju mitte üksnes asjaomastele piirkondadele või liikmesriikidele, vaid ka Euroopa Liidule tervikuna, kuna kampaaniates kasutatakse ELi kuvandit ja tavasid. Strateegias võiks läbiva joonena edendada ka tarbijate heaolu ja tervisliku toitumisega seotud teemasid. Keskkonna seisukohast juhitakse strateegias tähelepanu ÜPPd iseloomustavale säästvale tootmisele, mis suurendab Euroopa tootjate jõupingutuste väärtust ja innustab arendama keskkonnahoidlikku põllumajandust. 5.4. Üksnes kolmandaid riike hõlmav stsenaarium Arvestades ekspordi kasvupotentsiaali, pannakse stsenaariumis pearõhk põllumajandussektori konkurentsivõime parandamisele. Kaubamärkide ja toodete päritolu nähtavus edendab eksporti. Piiramaks eraettevõtete juhusliku kasumi saamise riski ning eraalgatuse ja -investeeringute asendamist, tuleks siiski rakendada konkreetseid abikõlblikkuskriteeriume. Teisalt mõjutab siseturule suunatud teavitamis- ja müügiedendusmeetmete puudumine Euroopa tarbijaid, kuna kogu üldteave põllumajandustoodetest, tootmismeetoditest ja tervislikust toitumisest jääb liikmesriikide või tootjaorganisatsioonide initsiatiiviks, neile ei pruugi see olla aga esmane prioriteet. Keskkonna seisukohast ergutavad kõnealused meetmed ÜPP rangetele keskkonnanõuetele vastavate meetoditega toodetud Euroopa põllumajandustoodete ostmist ja tarbimist kolmandates riikides. See innustab põllumajandustootjaid tootma säästvalt. Euroopa tarbijad, kes ei oleks enam nende meetmete sihtrühm, oleksid aga keskkonnanõuetest Euroopa põllumajandustootjatele vähem teadlikud, mis omakorda nõrgestaks põllumajanduse ja keskkonna sidet. 5.5. Halduskoormus Kõigi stsenaariumide puhul suurendaks võimalike kasusaajate suurem arv töökoormust teavitamis- ja edendamisprogrammide hulgast valiku tegemisel. Tehnilise toe rakendamine ja algatuste väljatöötamine suurendab ka komisjoni otseseid haldusülesandeid. Valikumenetluse parandamine toob samas praeguse halduskoormusega võrreldes kaasa kokkuhoiu. Nii suunatud kui ka üksnes kolmandaid riike hõlmava strateegia puhul tõstaks süsteemi suurem atraktiivsus ning edendamispoliitika tulemustele tuginemine ka riiklike ametiasutuste ja komisjoni talituste töökoormust. Lisaks võib komisjoni oodata tsentraliseeritult hallatavate meetmete arvu suur kasv, eelkõige mitut riiki hõlmavate programmide puhul. Käimas on uuring, milles vaadeldakse, kas mõnda neist ülesannetest saaks delegeerida rakendusametile. Mitut riiki hõlmavate programmide parem haldamine, nagu see on kavandatud suunatud ning üksnes kolmandaid riike hõlmavas stsenaariumis, tooks võrreldes praeguse olukorraga kaasa kutseorganisatsioonide halduskoormuse märkimisväärse vähenemise. 5.6. Rahvusvaheline mõõde Euroopa edendamispoliitika edendab Euroopa põllumajandustoodete kuvandit ja kvaliteeti ELis ja kolmandates riikides. See on vastavuses Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) põllumajanduslepinguga ja WTO eeskirjadega. Ükski stsenaariumides kavandatud säte ei mõjuta edendamismeetmete klassifikatsiooni WTO-le saadetavates teatistes Euroopa põllumajanduskulude kohta. 5.7. Lihtsustamisvõimaluse hindamine Eri stsenaariumide kohaselt tuleks poliitika haldamist veelgi lihtsustada, selles küsimuses läheb kõige kaugemale üksnes kolmandaid riike hõlmav stsenaarium. See hõlmab ühevoorulist valikumenetlust, mis toimub vaid korra aastas (ühine kõigile stsenaariumidele), ning mitut riiki hõlmavate programmide lihtsustatud haldamist, kuna üksused suhtlevad otse komisjoniga (kehtib ka suunatud stsenaariumi puhul). Kuna kõnealuses stsenaariumis keskendutakse vaid kolmandatele riikidele, välditakse võimalikke raskusi süsteemi tõlgendamisel ja rakendamisel, mis võiksid tekkida juhul, kui siseturule ja kolmandatele riikidele kehtiksid erinevad eeskirjad. 6. Stsenaariumide võrdlus seoses eesmärkide ja nende mõjuga Kõigi kolme stsenaariumi eesmärk on Euroopa põllumajandussektori konkurentsivõime parandamine. Seetõttu on väga tähtis tõsta teadlikkust Euroopa põllumajandustoodete kvaliteedist. Nende oodatav majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnaalane mõju on kokku võetud alljärgnevas tabelis. || || Praeguse olukorra täiustamise stsenaarium || Suunatud stsenaarium || Üksnes kolmandaid riike hõlmav stsenaarium Majanduslik || Põllumajandussektori konkurentsivõime || + || +++ || ++ VKEd || + || ++ || +++ Euroopa tarbijad || 0 || ++ || -- Piirkonnad || + || +++ || ++ Siseturu toimimine || 0 || ++ || + Sotsiaalne || Tööhõive || + || ++ || ++ Kultuur, pärand || + || +++ || ++ Euroopa tarbijate heaolu || 0 || + || - Keskkonnaalane || Säästev tootmine || 0 || ++ || + Lihtsustamine || + || ++ || +++ Parem haldamine praeguse olukorra täiustamise stsenaariumi kohaselt mõjutaks kõiki valdkondi küll vähe, kuid märgatavalt. Praeguse suundumuse säilitamisel oleks iga programmi tulemustel jätkuvalt väärtus. Globaalse lähenemise puudumine vähendaks aga poliitika kui terviku ühtsust ning tekiks oht, et konkreetsetes (eriti kolmandate riikide) sektorites või turgudel pakutavaid võimalusi ei kasutata. Uus tehniline tugi tihendaks abisaajate vahelisi suhteid ja aitaks neil leida partnereid mitut riiki hõlmavate programmide rakendamiseks. Kõnealuses stsenaariumis ei käsitleta siiski ka edaspidi komisjoni ja liikmesriikide ühisesse haldusalasse jäävaid mitut riiki hõlmavaid programme puudutavaid haldusküsimusi. Spektri teises otsas on üksnes kolmandaid riike hõlmav stsenaarium, mille lähenemine on jõulisem ja äripõhimõtteid silmaspidav, suunates müügiedendusmeetmed vaid kolmandate riikide turgudele ning kasutades rohkem kaubamärke ja viiteid päritolule. Kõnealusel stsenaariumil oleks märkimisväärne majanduslik mõju, eelkõige VKEdele, kellel on lubatud müügi edendamisel oma kaubamärki esile tõsta. See ei rahulda siiski Euroopa tarbijate vajadust teabe järele. Edendamismeetmete puudumine siseturul mõjutaks lõpuks Euroopa tarbijate ostukäitumist. Suunatud stsenaariumis võetakse arvesse nii sise- kui ka välisturu vajadusi. Globaalne põllumajanduse edendamise strateegia oleks tõhus ning selles käsitletaks nii majanduslikke võimalusi kolmandates riikides kui ka teabevajadust siseturul. Üldine müügiedendus ei teeniks esmajoones põllumajandusettevõtete majanduslikke huve. Osaliselt kompenseeriks seda siiski kõnealuse stsenaariumi kohaselt tarbijatele pakutavad reklaammaterjalid, mis teavitaksid ka kaubamärkidest ja toodete päritolust. Suunatud ja üksnes kolmandaid riike hõlmava stsenaariumi kohaselt loodaks rohkem mitut riiki hõlmavaid programme, millel on Euroopa jaoks suur lisandväärtus. Analüüs näitab ometi, et suuremat halduskoormust ei ole – teatava piirini – võimalik vältida. Mis puutub eelarvesse, siis uue poliitika rahalised vahendid määratletakse uue mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) raames. Ilma et see mõjutaks selliste vahendite kättesaadavust, esitaks suunatud stsenaarium ELi eelarvele kõige suuremaid nõudmisi. See tuleneb ühest küljest soovist jääda kolmandate riikide turu arendamisel oma ambitsioonidele kindlaks ning teisest küljest põhjustab seda mitut riiki hõlmavate programmide märgatavalt suurem hulk. Üksnes kolmandaid riike hõlmava stsenaariumi eelarve suurus oleks suunatud stsenaariumi eelarvest pool, kui eeldada, et viimase kulud on siseturu ja kolmandate riikide turgude vahel võrdselt jaotunud. Isegi kui üksnes kolmandaid riike hõlmav stsenaarium oleks vähem kulukas, oleksid need kaks stsenaariumi oma kulutasuvuselt võrdsed. On selge, et üksnes kolmandaid riike hõlmav stsenaarium ei suuda Euroopa tarbijate ootustele piisaval määral vastata; teisalt tõstaks suunatud stsenaarium teadlikkust siseturul olevate Euroopa põllumajandustoodete kvaliteedist, suurendades nii nõudlust ja õhutades säästvalt tootma. Suunatud stsenaarium suurendaks Euroopa põllumajandustoodete kvaliteedi jõulisema edendamise ning tarbijate teadlikkuse tõstmise kaudu kõikjal ELis maksimaalselt ELi lisandväärtust, käsitledes tähtsaid piiriüleseid probleeme seoses mitut riiki hõlmavate programmide haldamisega ning tihendades heade tavade vahetamist liikmesriikides. Järgnevas tabelis hinnatakse kõigi kolme stsenaariumi potentsiaali täita reformi konkreetseid eesmärke: || Praeguse olukorra täiustamise stsenaarium || Suunatud stsenaarium || Üksnes kolmandaid riike hõlmav stsenaarium Teadlikkus Euroopa põllumajandustoodete kvaliteedist || ++ || +++ || + Uute turgude väljatöötamine ja avamine siseturul ja kolmandates riikides || + || +++ || ++ Tulemuslikkus ja tõhusus || + || ++ || ++ ELi lisandväärtus || + || +++ || ++ Tundub, et praeguse olukorra täiustamise stsenaariumis keskendutakse liiga vähe meetmetele, millel on suur ELi lisandväärtus, samas kui üksnes kolmandaid riike hõlmav stsenaarium tundub liiga riskantne, arvestades, kui vähe Euroopa põllumajandustooteid tuntakse. Suunatud stsenaarium tagab õige tasakaalu, et muuta põllumajanduse edendamise poliitika sihtmärgiks järk-järgult põllumajandussektori ja turgude vajadused, tõstel samal ajal ka tarbijate teadlikkust põllumajandustoodete suuremast valikust. Suunatud stsenaarium võimaldab põllumajandussektoril paremini reageerida konkurentsisurvele; suunatud meetmed kolmandates riikides on mõeldud teiste riikide karmi konkurentsiga toimetulemiseks. Puudulikule teadlikkusele ELi toodete kvaliteedist astutakse vastu põhjaliku strateegiaga teabemeetmete parandamiseks siseturul, sh meetmed turusuundumuste tähelepanelikuks jälgimiseks. Nii siseturul kui ka välisturgudel tegeleks see strateegia ELi põllumajanduse suurenenud kulusurvega ning aitaks säilitada ELi põllumajandustoodangu, keskkonna ja maapiirkondade mitmekesisuse[6]. 7. Seire ja hindamine Praegu hinnatakse süstemaatiliselt iga teavitamis- ja müügiedendusprogrammi mõju, kasutades ettepaneku esitanud organisatsiooni kehtestatud näitajaid ja eesmärke, mida hindavad programmi heakskiitmisel komisjoni talitused. Üldise strateegia puudumisel on siiski keeruline koondada kõnealuste hindamiste tulemusi edendamispoliitika laiemale tasandile. Tulevikus on oluline toetada Euroopa põllumajandustoodete edendamise poliitika seiret ja hindamist. Tulevikus peaks seire- ja hindamissüsteem peegeldama selgemini ka tugevamat strateegilist lähenemisviisi. Seepärast tuleks rakendada ühiseid näitajaid, mis põhinevad eesmärkidel ja prioriteetidel, et hõlbustada hindamise kasutamist programmide valikumenetluses. Põllumajanduse edendamise poliitika seire- ja hindamissüsteem tuleks siduda ÜPP ühise seire- ja hindamisraamistikuga, nagu pakutakse välja ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja järelevalvet käsitleva määruse ettepanekus. Selleks tehakse ettepanek kasutada järgmisi näitajaid[7]: – Üldise eesmärgiga seotud mõjunäitajad · Põllumajandustoodete kaubandusbilanss · Põllumajanduslikust tegurist sõltuv sissetulek – Konkreetsete eesmärkidega seotud mõjunäitajad · ELi põllumajandustoodete eksport · Toodangu väärtus ELi kvaliteedisüsteemide raames · Teadlikkus Euroopa põllumajandustoodete kvaliteedist – Edendamispoliitika eri meetmetega seotud väljundnäitajad · Programmide arv siseturul ja kolmandate riikide turgudel · Uute abisaajate arv · Mitut riiki hõlmavate programmide arv [1] Vt mõjuhinnang „Ühise põllumajanduspoliitika 2020. aasta eesmärkide suunas ” (SEK(2011) 1154 (lõplik/2)). [2] KOM(2011) 436 (lõplik). [3] Teatis teemal „Põllumajandustoodete edendamine ja neist teavitamine: Euroopa suure lisandväärtusega strateegia Euroopa maitsete edendamiseks” (COM(2012) 148). [4] Vt nt aprillis 2012 käivitatud algatus, millega loodi USAs uus ühendus CCFN (Consortium for Common Food Names – üldiste toidunimetuste konsortsium); tegemist on rahvusvahelise algatusega, mille eesmärk on säilitada õigus kasutada üldisi toidunimetusi. [5] KPN – kaitstud päritolunimetus; KGT – kaitstud geograafiline tähis. [6] Vt uuring Scenar 2020, milles tuuakse välja ilma ühise põllumajanduspoliitikata stsenaariumi negatiivne mõju, kättesaadav veebiaadressil http://ec.europa.eu/agriculture/agrista/2006/scenar2020/final_report/scenar2020final.pdf. [7] Vt KOM(2011) 628 (lõplik/2), artikkel 110.