6.Rootsi esitas taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõtja koondanud vähemalt 500 töötajat.

5.Taotlus on esitatud seoses 2 388 töötaja koondamisega ettevõtja Ericsson (Telefonaktiebolaget LM Ericsson on emaettevõtja ja Ericsson AB on tütarettevõtja) juures ning on kavas toetada 900 töötajat. Ettevõtja tegutseb eelkõige NACE Revision 2 osa 26 „Arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine“ alla kuuluvas majandussektoris. Ettevõtja Ericssoni juures toimunud koondamised leidsid peamiselt aset NUTS 2. tasandi piirkondades Stockholmis (SE11) Lääne-Rootsis (Västsverige, SE23) ja Kesk-Rootsi idaosas (Östra Mellansverige, SE12), aga töötajaid koondati ka Lõuna-Rootsis (Sydsverige, SE22).

20.Ericsson peab enda konkurentsieeliseks pigem tarkvaraarendust ja püüab keskenduda just üleilmastumisest tuleneva nõudlusele vastamisele. Ettevõtja mitte üksnes ei paiguta tootmist välismaale ümber, vaid keskendub riistvarapõhise tehnoloogia tootmise asemel järjest rohkem teenustele ja tarkvara müügiga seonduvale. Selle sektori osakaal tootmises on kasvanud 67 %-le (2016. aastal, 10 aastat tagasi oli see 50 %).

16.Ericssoni andmete kohaselt on ettevõtja Rootsis järk-järgult töötajate arvu vähendanud (2005. aasta 21 178-lt 2017. aasta juuni seisuga 14 483-le). Hoolimata Rootsis toimunud koondamistest suurenes Ericssoni töötajate arv üleilmselt 2005. ja 2014. aasta vahemikus 56 055-lt 118 055-le, kuid hakkas siis vähenema ning 2017. aasta juunis oli Ericssonil 109 127 töötajat. See näitab, et ettevõtjal oli raskusi ja konkurentsiprobleeme kogu maailmas, mitte ainult Rootsis.

15.EY poolt Euroopas 2013. aastal läbiviidud uuring näitas, et IT ja telekommunikatsioonitehnoloogia tootmissektoreid mõjutas tegevuse Aasiasse üleviimine ja ümberpaigutamine eriti rängalt. See suundumus jätkub, sest üleilmse konkurentsi tingimustes on vaja kulusid kärpida ja paljud selles sektoris tegutsevad ettevõtjad on sunnitud edaspidigi oma tegevuse asukohta muutma.

13.Praegune taotlus on juba teine Ericssoniga seoses EGFile esitatud taotlus. Ettevõtja kolis hiljuti suure osa riistvarapõhise tehnoloogia tootmisest Aasiasse, sest Indias ja Hiinas on tootmise kulu ja kvaliteedi suhe soodsam ning seal on riistavaratoodete tootmisrajatiste lähedal suured kasvavad turud.

12.Et kirjeldada seost koondamiste ja tegevuse lõpetamise ning maailmakaubanduses üleilmastumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste vahel, selgitab Rootsi, et telekommunikatsioonitööstuse riistvarapõhisel äriliinil tehtud koondamised on tingitud sellest, et kõnealuse ettevõtja majanduskasv Rootsis oli selles sektoris üleilmsest konkurentsist tulenevalt negatiivne.

23.Koondamiste eeldatav mõju kohalikule ja piirkondlikule majandusele ning tööhõivele on erinev, samas piirkondade ees seisvad probleemid on sarnased. Kõikjal on peamine probleem see, et paljud koondatud on vanemaealised, kelle oskused on seotud tootmisharuga, mida enam ei eksisteeri.

24.Kuigi IT-oskustega inimeste järele on mitmes piirkonnas väga suur nõudlus, ei ole Ericssoni juures koondatud töötajate oskused need, mida tööturul vajatakse. Rootsis on tööturg riigi tasandil üldiselt heas seisus. Probleem on selles, et palju sarnaste oskustega töötajaid koondati samal ajal ja samas geograafilises piirkonnas.

25.Lihttöötajate olukord on seda keerulisem, et Rootsis on säilinud vähe traditsioonilisi tootmises pakutavaid töökohti. Koondatud töötajad peavad läbima põhjaliku ümberõppe, et omandada oskused, mida on vaja töötamiseks era- või avalikus teenussektoris, mis on suurima tööjõunõudlusega sektorid. Just seepärast kasutatakse 900 töötaja jaoks taotletavaid EGFi vahendeid selleks, et aidata lihttöölisi, kellel on uue töö leidmine palju keerulisem. Lihttöötajate mõeldud töökohtade kadumine Ericssoni tootmistehastes on eriti aktuaalne Kumla ja Boråsi tehaste puhul.

26.Neil Ericssoni juures koondatutel, kellel on kõrgharidus, peaks olema paremad võimalused uue töö leidmisel just avaliku hanke või hariduse valdkonnas ning ka täiesti uutes IT pädevusvaldkondades, kus on vaja põhjalikku ümberõpet. Neis valdkondades on töötajaid vaja ning ümberõpe peaks aitama koondatud spetsialistidel neis uutes sektorites tööd leida. Ericssoni tehastest on just Karlskrona, ent ka Stockholmi, Göteborgi ja Linköpingi tehased need, kus spetsialistide koondamised mõjutavad piirkonna majandust ja tööhõivet kõige rohkem.

27.Riikliku kvartaliaruande jaoks kogutud uusimad andmed 2017. aasta teise kvartali kohta näitavad, et 25–74aastaste pikaajalise töötuse määr Rootsis oli 25,5%. 25–49aastaste vanuserühmas langes see näitaja 20,5%-le, samas kui 55–64aastaste vanuserühmas moodustas kauem kui 12 kuud kestva pikaajalise töötuse määr 39% kogu tööhõivest. On selge, et Rootsi suhteliselt stabiilsest tööhõiveolukorrast hoolimata on 55–64aastastel töötajatel raske tööd leida.

28.See vanuserühm moodustab 900 sihtrühma kuuluvast koondatud töötajast üle 30 %. Projektiga soovitakse sellele vanuserühmale keskenduda ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele suunatud meetmete raames. Paljud sellesse rühma kuuluvad töötajad on Ericssoni juures töötanud väga kaua ja neil on oskused, mida ei vajata väljaspool ettevõtet ja väljaviidud töökohtadega telekommunikatsiooni riistvarasektorit. Neil töötajatel on tööturul väga raske, sest nende oskused on aegunud, sageli puudub neil oma ettevõtte väline tööturukogemus ning on väga võimalik, et nad jäävad töötuks pikaks ajaks. Rootsis ei ole näiteks võimalik üle 47aastastel riigilt õppetoetust saada, mis tähendab, et selle sihtrühma suhtes solidaarsuse ülesnäitamise seisukohast on eriti vajalikud just EGFi vahendusel pakutavad ümberõppevõimalused, mille abil saavad need inimesed omandada uusi oskusi ja leida töö uues sektoris uuel erialal.

Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

29.Meetmetes osalevate koondatud töötajate hinnanguline arv on 900. Need töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt:

Kategooria Sihtrühma kuuluvate

toetusesaajate arv (ümardatud protsent) Sugu: Mehed: 600 (66,67 %) Naised: 300 (33,33 %) Kodakondsus: ELi kodanikud: 900 (100,00 %) ELi mittekuuluvate riikide kodanikud: 0 (0 %) Vanuserühm: 15–24aastased: 1 (0,11 %) 25–29aastased: 5 (0,56 %) 30–54aastased: 617 (68,56 %) 55–64aastased: 272 (30,22 %) üle 64-aastased: 5 (0,56 %)

Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

30.Koondatud töötajatele (edaspidi „taotlejad“) osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest.

Nõustamine ja karjääri kavandamine

–Põhjalik hindamine ja personaalne kava: see meede hõlmab üldist registreerimist, standardküsitlust varasemate kogemuste ja koolituste kohta, taotlejate tööalase konkurentsivõime hindamist ja individuaalse tegevuskava koostamist, mitut põhjalikku isiklikku kohtumist ja hindamist. Kaasatakse mitu karjäärinõustajat, et osutatud nõustamisteenused oleksid taotleja isiklike vajadustega hästi seotud.

–Töö otsimisega seotud abi: meede ühendab Rootsi riikliku tööturuasutuse (Arbetsförmedlingen) tavapärased tööotsimist toetavad teenused, sh CV koostamise ja tööintervjuu koolitused uute personaalsete meetmetega. Need EGFi vahenditest rahastatavad uued meetmed ja täiendavad abimeetmed hõlmavad koostööd värbamisettevõtjate esindajatega ja nendega kohtumisi, otsekontakte töötajaid värbavate ettevõtjatega, üksikisikutele või rühmadele pakutavat toetust, mis aitab taotlejatel oma oskusi turul pakutavate töökohtadega sobitada, ning loenguid selle kohta, kuidas on olukord piirkonna eri tööturgudel. Meetmes osalevad isikutele õpetatakse ka seda, kuidas olemasolevaid oskusi uute töövaldkondade jaoks esitada.

–Motivatsiooninõustamine ja karjääri kavandamine: selle meetmega toetatakse taotlejaid motivatsiooni hoidmisel ja inspireerivate ideede saamisel. Selleks korraldatakse karjäärikoosolekuid ja konverentse, kuhu kutsutakse EGFi toetusesaajatele rääkima inimesi väljastpoolt. Neil üritustel julgustatakse töötajaid omandama uusi oskusi ja uut haridust ning käima koolitustel. Konverentsidel tutvustatakse tööturu olukorda ja räägitakse sellest, millised oskused on konkreetses valdkonnas olulised, pakutakse koolitusvõimalusi ja aidatakse luua sidemeid teiste sidusrühmadega nii üksikisiku tasandil kui ka rühmiti. Sellest meetmest peaks kasu olema just üle 50aastastel koondatud töötajatel.

Ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele suunatud meetmed

–Meede keskendub eelkõige tegevusele, millega aidatakse ebasoodsas olukorras olevaid koondatuid, seega neid, kes on vanemad kui 50 ja keda ähvardab pikaajaline töötus, ning neid, kellel on õpiraskused või füüsiline puue ja kes võivad vajada lisatuge. Meetme raames abistavad spetsialistid (sh psühholoogid ja füsioterapeudid) inimesi uue elukutse omandamisel. Kuna Rootsis ei ole üle 47aastastel võimalik riigilt õppetoetust saada, rahastatakse selle eriti haavatava ja solidaarsust vajava rühma ümberõpet EGFi vahenditest.

Ettevõtluse toetamine

–Meetmega toetatakse taotlejatepoolset ettevõtte asutamist nii, et neile antakse võimalus taotleda avalike tööturuasutuste programmide kaudu starditoetust (enne kuuekuulise toetuse heakskiitmist pakutakse üksikasjalikke ärinõustamis- ja teostatavusuuringuteenuseid).