Kosmos on Euroopa jaoks oluline.

Euroopa, see tähendab liikmesriigid, Euroopa Kosmoseagentuur (ESA), Euroopa Meteoroloogiliste Satelliitide Kasutamise Organisatsioon (EUMETSAT) ja EL on saavutanud märkimisväärset edu kosmose alal oma murranguliste tehnoloogiate ja uurimismissioonidega, nagu ESA Rosetta missioon, ainulaadsete võimalustega Maa seireks ja meteoroloogia-alaste teadmiste saamiseks, nagu Meteosat, ja maailma esirinnas olevate kommertsside- ja kanderakettide süsteemidega, nagu Ariane raketid ja Vega. Praeguse seisuga on Euroopal maailmas suuruselt teine avaliku sektori kosmose-eelarve ning selle valdkonna programme ja rajatisi on eri riikides üle Euroopa. Aastatel 2014–2020 investeerib ainuüksi EL kosmosevaldkonda üle 12 miljardi euro. Talle kuuluvad maailmatasemel kosmosesüsteemid, nagu maa seiret teostav Copernicus ning satelliitnavigatsiooni ja geopositsioneerimisega tegelevad EGNOS ja Galileo. EL on Euroopa kanderaketiteenuste suurim institutsiooniline klient, kellel on hetkel orbiidil 18 satelliiti ning kes plaanib järgneva 10–15 aasta jooksul teele saata veel üle 30 satelliidi.

Kosmosetehnoloogiad, -andmed ja -teenused on saanud Euroopa kodanikele igapäevaseks asjaks: neid kasutatakse mobiiltelefonides ja autode navigatsioonisüsteemides, satelliittelevisiooni vaadates ja pangaautomaadist raha välja võttes. Satelliidid annavad operatiivinfot katastroofide, nagu maavärinate, metsapõlengute ja üleujutuste kohta, mis võimaldab hädaabi- ja päästeteenistuste koostööd paremini koordineerida. Põllumajandusele tõuseb tulu paremast maakasutusest. Tänu satelliittehnoloogiale on transpordi- ja energiataristu ohutum ning selle haldamine tõhusam. Rahvastiku juurdekasvust, ressursinõudluse suurenemisest ja kliimamuutustest tulenevate üleilmsete probleemidega toimetulekuks on vaja teavet meie planeedi kohta ja kosmosepõhised lahendused aitavad seda kergemini kätte saada.

Kosmosetehnoloogia, -andmed ja -teenused võivad toetada paljusid ELi poliitikavaldkondi ja peamisi poliitilisi prioriteete, sealhulgas meie majanduse konkurentsivõimet, migratsioonipoliitikat, kliimamuutusi, ühtset e-turg ja loodusvarade jätkusuutlikku majandamist. Ka strateegiliselt on kosmos Euroopa jaoks tähtis. See kindlustab Euroopa rolli tugeva tegijana rahvusvahelisel tasandil ning on liidu turvalisuse ja kaitse pandiks. Kosmosepoliitika võib soodustada uute töökohtade loomist, majanduskasvu ja investeeringuid Euroopasse. Investeeringud kosmosevaldkonda avardavad teadus- ja uurimistegevuse piire. Euroopal on maailmatasemel kosmosetööstus, sealhulgas elujõuline satelliitide tootmine, mille turuosa on umbes 33 % avatud maailmaturu mahust, ja dünaamiline, suure VKEde osakaaluga järelteenuste sektor. Euroopa kosmosemajandus annab tootmise ja teenuste valdkonnas tööd kokku enam kui 230 000 spetsialistile ning 2014. aastal hinnati selle väärtust 46–54 miljardile eurole, mis moodustab umbes 21 % ülemaailmse kosmosetööstuse väärtusest.

Kosmosevaldkonna rahvusvaheline kontekst muutub pidevalt: konkurents üha kasvab, uute tegijatega kaasnevad kitsaskohad ja uued kosmosealased ambitsioonid, kosmosealane tegevus muutub üha kommertslikumaks ja üha suureneb erasektori osalus selles ning suured tehnoloogilised muutused, mille läbi vähenevad kosmosele juurdepääsu ja kosmose kasutamise kulud, kõigutavad selle valdkonna traditsioonilisi tööstus- ja ärimudeleid. Kosmoseandmed koos digitehnoloogia ja muude andmeallikatega loovad palju uusi ärivõimalusi kõikide liikmesriikide jaoks.

Kogu Euroopa peab töötama üheskoos, et edendada oma juhtpositsiooni kosmosevaldkonnas, suurendada oma osakaalu maailma kosmoseturgudel ning kasutada kosmose pakutavaid hüvesid ja võimalusi. Seega teeb komisjon aluslepingu (ELTL) artiklile 189 tuginedes ettepaneku uue kosmosestrateegia kohta, mis keskendub neljale strateegilisele eesmärgile.

1.Ühiskonnale ja ELi majandusele kosmosest tulenevate hüvede maksimeerimine

Seni pole täielikult ära kasutatud ei kosmoselahenduste potentsiaali ega ka kosmoseandmete pakutavaid endisest suuremaid võimalusi. Kosmosesektor tuleks tihedamalt siduda muude poliitikavaldkondade ja majanduspiirkondadega nii ELi tasandil kui ka kõigis liikmesriikides. Paremini tuleks kasutada võimalusi, mida pakuvad ELi kosmoseprogrammid Copernicus, EGNOS ja Galileo. Komisjoni sihiks on optimeerida kasu, mida kosmos toob ühiskonnale ja üldiselt ELi majandusele. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb suurendada nõudlust avaliku ja erasektori kasutajate hulgas, hõlbustada juurdepääsu kosmoseandmetele ja nende kasutamist ning õhutada uuenduslike järelrakenduste loomist ja kasutamist. Samuti tähendab see, et tagada tuleb ELi kosmoseprogrammide jätkuvus ja kasutajate vajadustel põhinev areng.

1.1.Kosmoseteenuste ja -andmete kasutuselevõtu soodustamine

Kosmosesüsteemidest saadaval teabel, nagu satelliidifotod, geopositsioneerimisteave ja satelliitside, on juba oma osa paljudes avaliku poliitika valdkondades ja majandussektorites keskkonnakaitsest transpordiohutuseni, täppispõllumajandusest ja kalavarude kontrollist laevateede ja naftalekete seire ning linna- ja regionaalplaneerimiseni. Võimalikud rakendusvaldkonnad on tohutud ja neid pole veel täielikult kasutusele võetud. Seega kutsub komisjon üles kasutama kosmoseteenuseid, -andmeid ja -rakendusi ELi poliitikavaldkondades alati, kui need võimaldavad tulemuslikke lahendusi. Ta hoolitseb selle eest, et liidu õigusnormid toetaksid nende kasutuselevõttu, ja hindab korrapäraselt takistuste ja uute võimaluste olemasolu, muuhulgas halduskorra lihtsustamise võimalusi.

Kui see on õigustatud ja kasulik, võtab komisjon konkreetseid (sealhulgas regulatiivseid) meetmeid, et võtta Galileo kasutusele konkreetsete turgude või valdkondade kontekstis, nagu mobiilside, Euroopa elutähtsad taristud ja lennundus. Uued Euroopa turule lastavad kiipseadmed ja vastuvõtjad peaksid olema Galileo ja EGNOSega ühilduvad. Tööstuse toetamise eesmärgil kehtestab komisjon vabatahtliku tootemärgiste ja sertifikaatide kava.

Pikemas perspektiivis ergutab komisjon kosmoselahenduste kasutuselevõttu standardimismeetmete ja tegevuskavadega, samuti lõimides kosmoseteemad tulevastesse strateegiatesse, mis käsitlevad näiteks isesõitvaid ja võrku ühendatud autosid, raudteid, lennundust ja mehitamata õhusõidukeid (droone). Komisjon avaldab Euroopa raadionavigatsiooni kava, et hõlbustada ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi rakenduste kasutuselevõttu valdkondlikus poliitikas.

Nende jõupingustega peaksid kaasnema riiklikud ja piirkondlikud meetmed. Komisjon koos GSA ja muude ametitega korraldab teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, loob tugivõrgustikud, nagu Copernicuse kontaktpunktid ja Copernicuse akadeemia, ning tagab tehnilise toe kosmoselahenduste uuenduslike ja piiriüleste hangete kasutamisel.

Copernicuse programm on üks peamisi maa seire andmete pakkujaid. Ent praegusel ajal ei võimalda tehnilised piirangud kasutajatel Copernicuse andmeid täies mahus kasutada. Seega hõlbustab komisjon juurdepääsu kosmoseandmetele ja tõhustab nende kasutamist, võimaldades selle ja muudest allikatest pärit teabe vastastikust rikastamist ning hõlbustades nimetatud andmete lõimimist digitaalsetesse teadustaristutesse täiendusena Euroopa pilvandmetöötluse algatusele. Täpsemalt tõhustab komisjon Copernicuse genereeritud Maa seire andmete levitamist. Komisjon käivitab mitu platvormiteenust, mis võimaldavad juurdepääsu täiendavatele andmekogumitele ja veebipõhistele andmetöötlusvõimalustele, milles saab juhirolli Euroopa tööstus. Need meetmed avavad uusi ärivõimalusi Euroopa tööstusele, sealhulgas VKEdele ja idufirmadele, ning võimaldavad uurimisasutustel, avalikul sektoril ja ettevõtjatel areneda ja kasutada kosmoselahendustest tulenevaid hüvesid. Kosmoseandmete täieliku potentsiaali toomiseks lõpptarbijani tuleb neid sageli kasutada koos muudest allikatest pärineva teabega ja seega pöörab komisjon erilist tähelepanu andmekogumite koostalitlusvõimele, tuginedes seejuures INSPIRE direktiivile ja Euroopa koosvõimeraamistikule.

Kasutajakesksete rakenduste väljatöötamiseks, uute kasutajate kaasamiseks ja kosmosevaldkonna sidumiseks muude sektoritega on ülimalt olulised tihedamad sidemed järgmise etapi ärisektoriga. Seega loob komisjon raamtingimused, mis neid sidemeid soodustavad. Ta tõmbab selge piiri Copernicuse tasuta pakutava baasteabe ja järgmise etapi ärieesmärgiliste rakenduste vahele. Samuti viib ta sisse nn teenusepakkuja proovikivi, et kontrollida järgmise etapi ettevõtjate suutlikkust pakkuda usaldusväärset ja taskukohast teenust.

Kosmos ja satelliitside võivad parandada ka Euroopa e-ühiskonna ja e-majanduse ühenduvust. Satelliidid võimaldavad kulutõhusaid lahendusi eelkõige objektide ja inimeste vahelisteks ühendusteks perifeersetes piirkondades ja avamerel või osana tuleviku 5G võrkudest, mille raames suur hulk rakendusi ja teenuseid, mis kosmoseandmeid kasutab, vajab lisaks sellele ka katkestusteta ühendust. Komisjon teeb koostööd liikmesriikidega, et edendada pikaajalise koostöö raamistikke, mis soodustavad satelliit- ja maapealsete tehnoloogiate koostalitlust, ning viia omavahel kokku mõlema poole äriringkonnad.

Peamised meetmed – komisjon teeb järgmist: -edendab ELi poliitikavaldkondades Copernicuse, EGNOSe ja Galileo lahenduste kasutuselevõttu, kui see on õigustatud ja tulutoov (muuhulgas lühikeses perspektiivis), võttes meetmeid Galileo rakendamiseks mobiilsides ja aja sünkroniseerimist kasutavades elutähtsates taristutes; -hõlbustab Copernicuse programmi andmete ja teabe kasutamist, tõhustades andmete levitamist ja luues platvormipõhiseid teenuseid, mis toetaksid liideseid muude kui kosmoseandmete ja -teenustega; -soodustab kosmoserakenduste väljatöötamist ja eri valdkondadest pärinevate uute tegijate endisest suuremat kaasamist sellesse; -edendab koos liikmesriikide ja tööstusega satelliitside tõhusat ja nõudlusel põhinevat kasutamist, et saavutada kõikjal kättesaadav ühendus kõigis liikmesriikides.

1.2.ELi kosmoseprogrammide edasiviimine ja uute kasutajate vajaduste rahuldamine

Erasektor hakkab kosmoselahendusi kasutama ja neisse investeerima ainult sel juhul, kui kasutajad ja ettevõtted on kindlad, et Copernicuse, EGNOSe ja Galileo raames pakutavad teenused ja andmed on olemas ka tulevikus. Seega kinnitab komisjon oma lubadust tagada ELi kosmoseprogrammide stabiilsus ja suurendada süsteemide konkurentsieeliseid, nagu näiteks Galileo autentimisfunktsioon ja suur täpsusaste. Muutuva keskkonna ja kiirelt areneva turu tingimustes peab nimetatud süsteemide areng jätkuma, tagamaks, et nad pakuvad tipptasemel teenuseid suurema tõhususe ja töökindlusega.