ET    ET  
 EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 7.6.2011 
SEK(2011) 804 lõplik 
  
Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS 
Eesti 2011. aasta riikliku reformikava kohta 
 
 
ja nõukogu arvamus 
 
Eesti stabiilsusprogrammi (2011-2015) kohta 
{SEK(2011) 715 lõplik}  
 
ET 2   ET Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS 
Eesti 2011. aasta riikliku reformikava kohta 
  
ja nõukogu arvamus 
 
Eesti stabiilsusprogrammi (2011-2015) kohta 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toim imise lepingut, eriti selle artikli 121 lõig et 2 ja artikli 148 
lõiget 4, 
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr  1466/97 eelarveseisundi 
järelevalve ning majanduspolii tika järelevalve ja kooskõlas tamise tõhustamise kohta,
1 eriti 
selle artikli 5 lõiget 3, 
võttes arvesse Euroopa komisjoni soovitust2, 
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi, võttes arvesse tööhõive komitee arvamust, 
pärast konsulteerimist ma jandus- ja rahanduskomiteega 
ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku 
käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive stra teegia – Euroopa 2020. aas ta strateegia –, 
mis põhineb majanduspoliitika tõhustatu d koordineerimisel ning keskendub 
esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja  võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku 
majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. 
(2) Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu s oovituse liikmesriikide ja liidu 
majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta
3; mõlemaid dokumente 
koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikme sriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid 
arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitika kujundamisel. 
                                                 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. 
2 ELT C,.. , lk . 
3 Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL. 
 
ET 3   ET (3) Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esim ese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, 
mis tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud 
eelkoordineerimise esimese Euroopa pool aasta algust; majanduspoliitika parem 
koordineerimine on ette nähtud Euroopa 2020. aasta strateegiaga.  
(4) Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja 
struktuurireformide priorit eedid (kooskõlas nõukogu 15. veeb ruari ja 7. märtsi 2011. 
aasta järelduste ning komi sjoni iga-aastase majanduska svu analüüsiga). Ülemkogu 
rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks ee larve usaldusväärsus e ja riigi rahanduse 
jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötus e määra vähendamist ning 
uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles 
viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- 
või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. 
(5) Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroal a paktiga ühinenud liikmesriike 25. 
märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustu sed, mis lisatakse nende stabiilsus- või 
lähenemisprogrammidesse ja r iiklikesse reformikavadesse. 
(6) Eesti esitas 29. aprillil 2011 oma stab iilsusprogrammi ajavahemikuks 2011–2015 ja 
riikliku reformikava 2011. aastaks. Vastastikus e seose arvessevõtmiseks hinnati neid 
kaht programmi üheaegselt.  
(7) Eestit tabas üleilmne finantskriis eriti rä ngalt ning võimendas riigis isese kinnisvara- ja 
tarbimisbuumi negatiivset mõju. 2009.–2008. aastal vähenes SKP kokku 19 % ning töötuse määr kasvas peaaegu neli korda  ja jõudis 2010. aas tal 16,8 % tasemele. 
Majandus on aga kiiresti elavnenud ning SK P reaalkasv peaks järgmistel aastatel 
kiirenema. Majanduse elavnemist on peamis elt toetanud eksport, kuid sisenõudlus 
kasvab peamiselt tänu suurtele invest eeringutele. Paranenud kasvuväljavaated on 
andnud positiivse tõuke tööturu elavnemi sele. Tööhõivemäär on viimasel ajal 
märkimisväärselt suurenenud, kuigi pikaajal ise töötuse määr on endiselt kõrge. Kuigi 
inflatsioon kiirenes eelmise aastaga võrreldes, peaks see aeglustuma kooskõlas toorainehindade arenguga maailmaturul.  
(8) [Võttes aluseks nõukogu määruse (EÜ) nr  1466/97 kohase stabiilsusprogrammi 
hindamise, on nõukogu arvamusel, et] eelarveprognooside aluseks olev 
makromajanduslik stsenaarium on usutav. Programmi kohane keskpika perioodi 
eelarvestrateegia on saavutada keskpika peri oodi eesmärk (s.t st ruktuurne tasakaal) 
aastaks 2013 ja säilitada see kogu ülej äänud programmiperiood i jooksul, seades 
eesmärgiks struktuurse ülejäägi 2013. aas tal ja pärast seda. Prognooside kohaselt 
peaks valitsemissektori eelarvepositsioon ol ema alates 2013. aastast ülejäägis, kuigi 
eeldatakse, et valitsemisse ktori eelarve puudujääk suureneb mõnevõrra lühikeses 
perspektiivis tulenevalt CO
2-arvestusühikute müügiga seotud 
keskkonnainvesteeringute ühekordsest mõjust. Programmi kohane eelarve 
kohandamine põhineb valitsemissektori tarbimiskulude kasvu piiramisel. Programmis on esitatud teavet eesmärgiks seatud eel arvepositsiooni saavutamiseks võetavate 
meetmete kohta ning varasemate eelarveeesmärkide saavutamine leevendab ohtu, et eesmärke tulevastel aastatel ei saavutata.  Eelkõige on kavandatud reformide eesmärk 
suurendada tõhusust mitmes valdkonnas, näiteks hariduse ja aktiivse tööturupoliitika valdkonnas. Seega tundub, et eelarve-ee smärkidega seotud ohud on üldiselt 
tasakaalustatud. Tulevaste eelarvete seis ukohast on siiski oluline esitada põhilised 
 
ET 4   ET üksikasjad selliste meetmete kohta, mille eesmärk on veelgi kärpida avaliku sektori 
kulutusi ja seega toetada stab iilsusprogrammi rakendamist.  
(9) Pikaajalise töötuse määr on kõrge ning piir konniti on töötuse määr olnud pidevalt üsna 
erinev. Kuigi alates 2009. aastast on ol ukord märgatavalt paranenud, on aktiivse 
tööturupoliitika rahastamise tase üks ma dalaimaid ELis ning seetõttu on aktiivset 
toetust saavate töötute osakaal väike. Eesti tööturg on üsna paindlik, mida toetab otsus 
lükata kuni 2013. aastani edasi tööseadus te paketiga ettenä htud töötushüvitise 
suurenemine. Sellisest paindlikkusest hoolimata on Eestis tööjõu maksukoormus üsna suur, mis võib tööjõupakkumist ja -nõudlust negatiivselt mõjutada. See probleem on 
eriti terav, arvestades kõr get töötuse määra noorte ja  madala kvalifikatsiooniga 
inimeste hulgas, keda ohustab vaesusris k. Sotsiaalmaksete vähendamiseks kavandatud 
reformid on samm õiges suunas, kuid need  tuleb ellu viia koos  eelarvepositsiooni 
tugevdamisega. Tõhusust oleks võimalik suurendada tulude rangema arvestamisega, et paremini hõlmata muud hüvitised. 
(10) Eestis on energiamahukuse näitaja üks s uuremaid ELis. See on osaliselt tingitud 
sellest, et tootmisstruktuur hõlmab põhiliselt energiamahukaid sektoreid ja 
tööstusharusid. Teine oluline tegur on sektor ite vähene energiatõhusus. Eesti riiklikus 
reformikavas on seatud eesmärgiks saavutad a 2016. aastal energias ääst 9 % (riiklikus 
reformikavas prognoositakse 2010. aastaks 16 %). See ei hõlma aga olulisi sektoreid ja selliseid suure säästupotents iaaliga valdkondi nagu ehitus ja  transport. Peale selle on 
vähe teavet selle kohta, kuidas ja milla l meetmed rakendatakse ning milline on nende 
eeldatav mõju. Seega on potentsiaali energiatõhususe suurendamiseks. 
Energiatõhususe suurendamisel on tõenäo liselt positiivne mõ ju keskkonnale ja 
energiavarustuse kindlusele , kuid see aitaks ka vähenda da inflatsioonisurvet ja 
parandada hinnakonkurentsi. 
(11) Hoolimata kolmanda taseme haridusega inimes te üldiselt suurest osakaalust, aitaks 
haridussüsteemi täiendav reformimine vähendada probleeme, mis on seotud 
kutseoskuste vajakajäämistega, koolide ja kol manda taseme haridust andvate asutuste 
arvukusega ning vähese keskendumisega  kutseharidusele, mis kõik tingib 
kutsekvalifikatsioonita inimeste suure osakaalu (32 % aasta l 2009). Praegusi 
demograafilisi suundumusi arvestades on oluline parandada inimkapitali kvaliteeti, et 
suurendada potentsiaalset majanduskasvu keskpika pe rioodi jooksul. Majanduse 
praegust tasakaalustamist avatud sekt orite suunas aitaks toetada majanduse 
võtmevaldkondadele (nt inseneriteadus) ke skendumine kolmanda taseme hariduse 
puhul. Haridusreformi rakendamine aitaks ka  tõhustada avalikku sektorit, kuna praegu 
on kohaliku tasandi haridusjuhtimissüsteem ehk liiga killustatud, millest on tingitud toetuste ebatõhusus ning t eenuste madal kvaliteet.  
(12) Eesti on laiendatud euroala pakt i raames võtnud mitmeid kohustusi 
4. Need hõlmavad 
meetmeid, mis on ette nähtud riigi ra handuse jätkusuutli kkuse, tööhõive ja 
konkurentsivõimega seotud probleemide la hendamiseks. Paktiga on võetud kohustus 
saavutada eelarve tasakaal 2013. aastaks ja ülejääk 2014. aastaks, viia riigieelarve 
baasseadusesse sisse avaliku se ktori eelarve tasakaalu nõue,  teha esimesi samme 
eripensionide süsteemi reformimiseks. Tööhõive soodustamiseks on kavandatud 
teatavad maksustiimulid. Konkurentsivõi me suurendamist käsitlevad meetmed 
                                                 
4 Laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste üksikasjad on esitatud dokumendis SEK(2011) 715 
 
ET 5   ET hõlmavad innovatsiooni, kõrgharidust ja avaliku teenistuse süsteemi reformi.  Paktist 
tulenevad kohustused kajastuvad riikliku re formikava raames esitatud tegevuskavas. 
Paktis sätestatud eesmärke aitaksid saavutada täiendavad meetmed, mille eesmärk on tugevdada tööturupoliitikat ning lahendada re ssursitõhususe ja energiaturuga seotud 
probleeme. Laiendatud euroala pakti r aames võetud kohustusi on hinnatud ja 
soovitustes arvesse võetud. 
(13) Komisjon on hinnanud stabiilsusprogrammi , riiklikku reformik ava ja laiendatud 
euroala pakti raames võetud kohustusi
5. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste 
dokumentide asjakohasust Eesti fiskaal -, sotsiaal- ja majanduspoliitika 
jätkusuutlikkuse seisukohast ni ng ka seda, kuidas neis järgitakse ELi eeskirju ja 
juhiseid, pidades silmas vajadust tugevda da ELi majanduse üldist juhtimist ELi 
tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse riigi tasandi ot sustesse. Komisjon leiab, et 
kuigi tulevastes eelarvetes tuleb täpsustada  meetmeid, mille abil saavutada eesmärgiks 
seatud eelarvepositsioon, leevendavad Ees ti varasemad eelarvetulemused ohtu, et 
eesmärke ei saavutata. Tuleks võtta  täiendavaid meetmed, et tugevdada 
tööturupoliitikat, rohkem s timuleerida töötamist, tugevda da ulatusliku haridusreformi 
abil inimkapitali ning lahendada  ressursitõhususe ja ener giaturuga seotud probleemid.  
(14) Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud Eesti 2011. aasta 
stabiilsusprogrammi ning nõukogu arvamus6 kajastub eelkõige punktis 1 esitatud 
soovituses. Võttes arvesse Euroopa Ülem kogu 25. märtsi 2011. aast a järeldusi, on 
nõukogu läbi vaadanud Eesti riikliku reformikava, 
SOOVITAB Eestil võtta aasta tel 2011–2012 järgmisi meetmeid: 
(1) Saavutada hiljemalt 2013. aastaks struktuu rne ülejääk, piirates  eelarvepuudujääki 
2012. aastal kõige rohkem 2,1 %ni SKPst, hoide s kulutused rangelt kontrolli all ja 
veelgi kärpides avaliku sektori kulutusi. 
(2) Võtta meetmeid tööjõunõudluse toetamisek s, vähendades eelkõige madala ja 
keskmise sissetulekuga inimeste maks ukoormust ja sotsiaalmakseid eelarve 
seisukohast neutraalselt. Tõhustada aktiiv set tööturupoliitikat, võttes meetmeid, mis 
hõlmavad noori ja pikaaja lisi töötuid ning suure tööpuudusega piirkondi, et 
vähendada vaesusriski. 
(3) Tagada kavandatud stiimulite rakendamine energiamahukuse vähendamiseks ja 
majanduse energiatõhususe suurendamiseks eel kõige ehitus- ja transpordisektoris, 
tagades muu hulgas turu parema toimimise.  
(4) Seada haridussüsteemi reformi rakendamisel prioriteediks alus- ja kutsehariduse 
kvaliteedi ja kättesaadavuse parandamis e ning tugevdada kutsekvalifikatsioonide 
süsteemi. Viia haridustulemused paremini  kooskõlla tööturu vajadustega ja luua 
madala kvalifikatsiooniga töötajatele võima lusi elukestvas õppes osalemiseks.  
                                                 
5 SEK(2011) 715. 
6 Ettenähtud nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3. 
 
ET 6   ET Brüssel,  
 Nõukogu nimel 
 eesistuja