Seetõttu on eriti oluline säilitada ELi meetmete kaugeleulatuvus nii taotletava julgeoleku taseme kui ka selle saavutamise kiiruse osas. 2021. aasta oktoobris toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel käsitleti pahatahtliku kübertegevuse märkimisväärset kasvu. Euroopa Ülemkogu kinnitas ELi pühendumust avatud, vabale, stabiilsele ja turvalisele küberruumile ning rõhutas, et kasvavate küberohtudega silmitsi seistes on vajalik tõhus koordineerimine ja valmisolek. Samuti rõhutas Euroopa Ülemkogu vajadust tõhustada küberkuritegevuse, eelkõige lunavararünnete vastase võitluse meetmeid ning edendada koostööd partnerriikidega, sealhulgas mitmepoolsetel foorumitel.

Digitaristud, -tehnoloogiad ja veebipõhised süsteemid võimaldavad meil tegeleda äriga, tarbida tooteid ja nautida teenuseid. Üha suurem digiüleminek meie keskkonnas muudab meid aga rünnakute suhtes haavatavamaks. Küberkuritegevuse ja küberrünnete ulatus, sagedus ja keerukus suurenevad nii Europoli 2021. aasta novembris avaldatud internetis esineva organiseeritud kuritegevuse ohtude hinnangu kui ka Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ameti (ENISA) 2021. aasta oktoobris avaldatud iga-aastase ohtude kaardistamise aruande kohaselt. Euroopa valitsused puutusid viimase aasta jooksul kokku vähemalt 198 küberturvalisuse intsidendiga, mistõttu avalik haldus oli kõige tugevamini mõjutatud sektor. Osavad ja hästi varustatud pahatahtlikud isikud tegutsevad nii ELis kui ka väljaspool ELi ning kasutavad ära üleilmse avatud interneti piirideta olemust ja jurisdiktsiooniga seotud lünki praegustes raamistikes. Küberründed ja küberkuritegevus on sageli omavahel seotud, nagu näitavad arvukad juhtumid, kus kurjategijad kasutavad haavatavust ära väljapressimiseks, ning need kujutavad endast pidevalt süvenevat ohtu. Küberkurjategijaid võivad ajendada ainuüksi suurenevad võimalused tulu teenimiseks oma tegevusest, kuid riiklike või mitteriiklike osaliste muu pahatahtlik käitumine on lisaks rahalisele kasule ajendatud keerukamatest geopoliitilistest ja ideoloogilistest kaalutlustest. ENISA kogutud andmed on näidanud, et riigi toetatud häkkerid saavutasid avaliku ja erasektori tarneahelate vastu suunatud rünnakutega ühtlasi „keerukuse ja mõju uue taseme“.

ELi asutused on sellesse töösse täielikult kaasatud oma operatiivtegevuse kaudu, millega toetatakse liikmesriikide ametiasutusi, ning selle kaudu, et nad pakuvad eksperditeadmisi, teavet ja olukorrateadlikkust seoses kõige pakilisemate ohtudega.

Samal ajal hoogustatakse tööd julgeoleku tugevdamiseks Schengeni alal. Liikmesriikidevaheline tihe koostöö on Schengeni ala üldise julgeoleku tagamiseks äärmiselt oluline. Komisjon on valmistanud ette olulise uue paketi, mis sisaldab meetmeid politseikoostöö ja Schengeni ala julgeoleku suurendamiseks, et teha neis valdkondades täiendavaid parandusi.

Nende üha keerukamate üleilmsete ja piiriüleste ohtudega tegelemiseks tõhustab EL mitte ainult oma reageerimist, vaid ka koostööd rahvusvaheliste partneritega. See on käesoleva aruande keskne teema.

Julgeolekuliidu strateegiat arendatakse edasi kontekstis, kus ohud on üha enam piiri- ja sektoriülesed. Digimaailma kasutatakse jätkuvalt ära pahatahtlikel eesmärkidel. Euroopast või väljastpoolt Euroopat alguse saanud küberründed, sealhulgas lunavararünded, on üha sagedasemad ning mõjutavad riikide põhifunktsioone, näiteks tervishoidu ja elutähtsat taristut, tööstust ja avaliku sektori asutusi, samuti üksikisikuid. Välismaine sekkumine ja teabega manipuleerimine on tõusuteel ning mõnel juhul on see käinud käsikäes kübertegevusega, eelkõige häkkimise ja levitamise operatsioonidega. Jätkuvalt leiab aset kõikvõimalik piiriülene organiseeritud kuritegevus ja tulemuslik reageerimine sellele sõltub partnerlustest väljaspool ELi. Rahvusvahelised suundumused eeldavad valvsust seoses võimaliku radikaliseerumise ja terrorismiga ning hübriidrünnakutega, mis toimusid käesoleval aruandeperioodil muu hulgas ELi välispiiril.

Julgeolekuliidu eesmärk on tagada, et EL täidab täiel määral oma ülesandeid kodanike turvalisuse tagamisel, austades samal ajal väärtusi, mis määravad euroopaliku eluviisi. Rakendamine edeneb julgeolekuliidu strateegias sätestatud kõigi nelja strateegilise prioriteedi puhul: i) tulevikukindel julgeolekukeskkond; ii) muutuvate ohtudega tegelemine; iii) eurooplaste kaitsmine terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse eest ning iv) tugev Euroopa julgeoleku ökosüsteem.

EL on olnud mitut sidusrühma hõlmava koostöö suur toetaja, uskudes, et see on küberruumi avatuse, stabiilsuse ja turvalisuse tagamiseks äärmiselt oluline. 2021. aasta novembris teatas president von der Leyen 2021. aasta Pariisi rahufoorumil otsusest toetada Pariisi üleskutset usalduse ja turvalisuse tagamiseks küberruumis, mis ühendab rohkem kui 80 riiki, 700 ettevõtet ja 350 kodanikuühiskonna organisatsiooni, kes kohustuvad tegema koostööd, et lahendada küberruumiga seotud probleemid, kuid samas kasutada ka selle pakutavaid võimalusi.

Julgeolekuohud on oma olemuselt ülemaailmsed ning tugevate rahvusvaheliste partnerluste loomine on nende tulemuslikuks kõrvaldamiseks hädavajalik. Seetõttu tõhustavad EL ja selle liikmesriigid oma tegevust riiklikult toetatavate ja muude ohusubjektide ennetamiseks, takistamiseks ja neile reageerimiseks, tehes muu hulgas jõupingutusi vastutuse selgemaks määramiseks. 2021. aasta juulis tegid EL, Ameerika Ühendriigid, NATO ja teised maailma suuremad jõud avaldused, milles mõisteti tugevalt hukka pahatahtlik kübertegevus ja märgiti, et Microsofti Exchange’i serveri häkkimine 2021. aasta alguses toimus Hiina territooriumil. Selle pahatahtliku kübertegevusega rikuti enam kui 100 000 serverit kogu maailmas. Liidu kõrge esindaja tegi 24. septembril 2021 ELi nimel avalduse ELi demokraatlike protsesside austamise kohta, mõistes hukka hulga pahatahtlikke kübertegevusi, nõudes tungivalt, et Venemaa Föderatsioon järgiks küberruumis riigi vastutustundliku käitumise norme, ning kutsudes kõiki osalisi üles selline tegevus viivitamata lõpetama.

Ka paljudel nutitoodetel ja traadita seadmetel on turvanõrkusi. Eelkõige võivad turvariskid mõjutada lapsi elektroonikatoodete (nagu internetiühendusega mänguasjad ja nutikellad) nõrkuste tõttu. Selle probleemi lahendamiseks võttis komisjon 2021. aasta oktoobris raadioseadmete direktiivi alusel vastu delegeeritud õigusakti, et kaitsta eraelu puutumatust ja võrke ning pakkuda internetiühendusega elektroonikatoodete puhul kaitset pettuste eest. Sellega kehtestataks tootjatele nõuded, mis suurendaksid ELi turule lastavate toodete küberturvalisuse taset, ja see võimaldataks liikmesriikidel võtta parandusmeetmeid, kui turul leitakse ebaturvalisi tooteid.

Hiljutises teatises „Toimetulek energiahindade tõusuga: meetme- ja toetuspakett“ teatas komisjon oma kavatsusest võtta 2022. aasta lõpuks meetmeid, et kohandada energiasüsteemi vastupidavust uutele ohtudele, nagu küberründed või äärmuslikud ilmastikunähtused. Need meetmed hõlmaksid uusi elektrisüsteemi küberturvalisuse õigusnorme, soovitust puhta energia alase vastupanuvõime aspektide kohta ning energiataristu vastupanuvõimega tegeleva ettevõtjate ja ametiasutuste Euroopa alalise töörühma loomist.

Pandeemia on toonud esile tervishoiusektori põhiolemuse ja vajaduse tugeva terviseturberaamistiku järele. Euroopa terviseliitu käsitlevate ettepanekute eesmärk on parandada ELi tasandil kaitset, ennetamist, valmisolekut ja reageerimist inimeste tervist ähvardavate ohtude korral ning need näitavad ELi edasipüüdlikkust ja sihikindlust selle elutähtsa sektori kaitsmisel. Juba on jõutud kokkuleppele peamiste asutuste volituste ajakohastamises ning peagi peaks järgnema kokkulepe piiriüleste terviseohtude kohta. Samuti on sellele tööle uue mõõtme andnud ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutuse (HERA) tegevuse algus 2021. aasta septembris ning asutuse tegevust toetab uus erakorraliste ja ajaliselt piiratud meetmete raamistik, mida kohaldatakse vajaduse korral.

Praegu peetakse läbirääkimisi finantssektori digitaalset tegevuskerksust käsitleva õigusakti üle, mille eesmärk on suurendada finantsasutuste üldist digitaalset tegevuskerksust. Nõukogu leppis 24. novembril kokku üldises lähenemisviisis ning Euroopa Parlament on seadnud eesmärgi võtta enne aasta lõppu vastu läbirääkimisvolitused. Kui asjaomased meetmed on vastu võetud, tagavad need ELile ja selle liikmesriikidele tugeva ja tulevikukindla õigusraamistiku probleemide tõhusamaks lahendamiseks, tingimusel et läbirääkimiste lõpptulemus kajastab piisavalt kaugeleulatuvaid eesmärke.

ELi kiire reageerimise ja taastumise võime parandamise üks olulisi osi kehtestati komisjoni soovitusega ühise küberüksuse loomise kohta. Ühine küberüksus koondaks liikmesriike ning asjaomaseid ELi institutsioone, asutusi ja organeid, et tagada struktuur koordineeritud koostööks operatiivtasandil. See aitaks ühendada mitmesuguseid osalisi, kes vastutavad küberturvalisuse operatsioonide eest ELi küberturvalisuse kogukondades (vastupanuvõime, õiguskaitse, küberdiplomaatia ja küberkaitse). Nõukogu tegi 19. oktoobril otsuse uurida ühise küberüksuse algatuse potentsiaali, täiendamaks komisjoni soovitust, mis käsitleb koordineeritud reageerimist ulatuslike küberintsidentide ja kriiside korral. ENISA on algatanud ettevalmistusprotsessi ja korraldanud mitu seminari, et arutada komisjoni soovituses kindlaks määratud tulemusi ja järgmisi samme, võttes arvesse eesistujariik Sloveenia dokumenti ühise küberüksuse edasiarendamise kohta.

Selleks et tõhusalt reageerida muutuvatele ohtudele, on president von der Leyen rõhutanud vajadust tervikliku lähenemisviisi järele, mis põhineb ühisel ohuhinnangul. Strateegilisest kompassist, mida kõrge esindaja tutvustas 2021. aasta novembris ja mille suhtes liikmesriigid peaksid kokkuleppele jõudma 2022. aasta märtsis, saab ELi julgeoleku- ja kaitsepoliitikat suunav dokument. Strateegilises kompassis, mis põhineb 2020. aastal tehtud esimesel põhjalikul ELi ohuanalüüsil, on esitatud edasised sammud ELi strateegilise sõltumatuse suurendamiseks ja tugevamaks rahvusvaheliseks partneriks saamiseks. Selles määratakse järgmiseks 5–10 aastaks kindlaks konkreetsed eesmärgid ja tulemused seoses sellega, kuidas reageerida kiiresti kriisidele, kaitsta kodanikke kiiresti muutuvate ohtude eest, investeerida vajalikku suutlikkusse ja teha koostööd teistega, et saavutada ühised eesmärgid.

Aruandeperioodil täheldatud kõige märkimisväärsemad muutuvad ohud on seotud hübriidohtudega ja tehnoloogia pideva arenguga. Tänapäeva julgeoleku- ja hübriidohtude ulatus, muutuv laad ja toimimisviis on püsiv probleem, kuna pahatahtlike isikute kasutatavad vahendid muutuvad mitmekesisemaks. Julgeolekuprobleemid tulenevad üha enam ka tehnoloogia arengust, mis pakub ühiskonnale küll uusi võimalusi, kuid seda kasutavad sageli ära ka pahatahtlikud isikud ja kurjategijad.

Euroopa Nõukogus tehti selles valdkonnas suuri edusamme küberkuritegevuse konventsiooni (Budapesti konventsioon) teise lisaprotokolli üle peetud läbirääkimiste ametliku lõpuleviimisega, kui Euroopa Nõukogu ministrite komitee võttis 17. novembril 2021 asjaomase teksti vastu. Komisjon võttis vastu ettepanekud lubada liikmesriikidel protokoll liidu huvides kiiresti allkirjastada ja ratifitseerida ning teeb nüüd tihedat koostööd Euroopa Parlamendi ja nõukoguga, et liikmesriikidel oleks võimalik see allkirjastada ja ratifitseerida niipea kui võimalik. Protokolliga antakse õigustöötajatele üle kogu maailma vahendid küberkuritegevuse ja elektrooniliste tõendite alase koostöö tõhustamiseks ning kinnitatakse, et tulemuslikule kriminaalõiguse alasele piiriülesele koostööle tulevad kasuks kindlad põhiõiguste kaitsemeetmed. Protokoll sisaldab ka kaitsemeetmeid privaatsuse ja isikuandmete kaitseks.

Selleks et võidelda tulemuslikult küberkuritegevuse vastu, tehakse kogu maailmas riigi, ELi ja rahvusvahelisel tasandil jõupingutusi, et parandada piiriülest juurdepääsu kriminaaluurimiste jaoks vajalikele elektroonilistele tõenditele. Rahvusvahelisel tasandil ühilduvad õigusnormid on eriti olulised, et vältida õigusaktide konflikte piiriülese juurdepääsu taotlemisel elektroonilistele tõenditele.

– EL osales 2021. aasta oktoobris koos 30 riigi vanemekspertide ja valitsuse esindajatega Valge Maja lunavaravastasel algatusel. Arutati võrgu vastupanuvõimet, virtuaalvääringute kuritarvitamist lunaraha pesemiseks, teabevahetust, et toetada uurimist ja süüdistuse esitamist rahvusvahelistele lunavara kasutavatele kurjategijatele, ning diplomaatilisi jõupingutusi ühiste eesmärkide toetamiseks, et võidelda lunavara vastu. ELi ja USA lunavara töörühm, mis keskendub õiguskaitseasutuste operatiivkoostööle, kohtus esimest korda 25. oktoobril 2021;

– 21. septembril 2021 toimus ELi ja USA küberdialoog. Kokku lepiti, et vaja on suurendada koostööd ja kooskõlastamist ÜRO aruteludel kübervaldkonna kohta, et ennetada ja takistada pahatahtlikku kübertegevust ning sellele reageerida ja et suhelda tulemuslikult teiste riikidega, eelkõige ülemaailmse vastupanuvõime suurendamise teemadel;

– ELi-USA kaubandus- ja tehnoloogianõukogu esimene kohtumine toimus 29. septembril 2021. Sellega seotud Pittsburghi avalduses rõhutati, kui olulised on investeeringute taustauuringud, et vähendada ohtu riigi julgeolekule, koostöö valdkondades, mis on seotud ekspordikontrolliga kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise suhtes, vastupanuvõimeliste ja kestlike tarneahelate laiendamine ning võitlus välismaise sekkumise ja teabega manipuleerimise vastu. Kaubandus- ja tehnoloogianõukogu hõlmab info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale ning teenustele, julgeolekule ja konkurentsivõimele keskenduvat töörühma, mis hakkab tegelema selliste teemadega nagu julgeolek, mitmekesisus, koostalitlusvõime ja vastupanuvõime kogu IKT tarneahelas, sealhulgas tundlikes ja olulistes valdkondades, nagu 5G, merekaablid, andmekeskused ja pilvetaristu;

EL suhtleb kahepoolselt ka mitme kolmanda riigiga, sealhulgas korrapäraste julgeoleku- ja küberdialoogide kaudu. ELi ja USA koostöö julgeolekuküsimustes on viimastel kuudel hoogustunud ning see on üks peamistest näidetest koostöö kohta, mida tehakse sarnaselt meelestatud riikidega julgeoleku edendamiseks.

Justiits- ja siseküsimuste nõukogus ning telekommunikatsiooninõukogus on arutatud komisjoni ettepanekut tehisintellekti käsitleva õigusakti kohta. Eesistujariik Sloveenia on korraldanud seminare, sealhulgas spetsiaalseid õiguskaitseteemalisi seminare, et selgitada kõige keerukamaid küsimusi. 2021. aasta juunis avaldasid Euroopa Andmekaitsenõukogu ja Euroopa Andmekaitseinspektor komisjoni ettepaneku kohta ühisarvamuse, milles nõuti üldise keelu kehtestamist tehisintellekti kasutamise suhtes biomeetrilise kaugtuvastuse süsteemides avalikes ruumides. Euroopa Parlament võttis 6. oktoobril 2021 vastu resolutsiooni, milles juhiti tähelepanu riskile seoses reaalajas biomeetrilise kaugtuvastuse süsteemidega ja algoritmide kallutatusega tehisintellekti rakendustes ning rõhutati, et vaja on inimese tehtavat järelevalvet ja tugevaid õiguslikke volitusi, eelkõige õiguskaitse või piiriületuse kontekstis.

Nagu on rõhutatud kolmandas krüpteerimisseire aruandes, seisavad õiguskaitse- ja õigusasutused silmitsi paljude probleemidega, mis on seotud side seadusliku pealtkuulamisega ja tõendite kogumisega kriminaaluurimiste jaoks. Selle aasta organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegias teatas komisjon oma kavatsusest teha 2022. aastal ettepanek edasiste meetmete kohta, millega käsitletakse seaduslikku ja sihtotstarbelist juurdepääsu krüpteeritud teabele kriminaaluurimiste ja süüdistuste esitamise kontekstis. Komisjon koostab ülevaadet liikmesriikide olemasolevatest õigusaktidest, kohtupraktikast, tegevustavadest ja vajadustest, et saada põhjalikum arusaam õigusraamistikest, praegustest tavadest ning õiguskaitseasutuste, kohtusüsteemi ja küberturvalisuse kogukondade vajadustest.

Bioloogilised, keemilised ja tundmatu päritoluga ohud võivad kujutada endast piiriüleseid terviseohte ning neid võidakse kasutada hübriidohtudena või terroristlikel eesmärkidel. See valdkond kuulub HERA volituste alla koos pideva ohtude hindamisega ning asjakohaste meditsiinivahendite hankimise ja tootmise edendamisega. Samuti rahastab EL (5 miljoni euroga terviseprogrammist) ühismeedet, mille konkreetne eesmärk on parandada valmisolekut ning reageerimist bioloogilistele ja keemilistele terrorirünnakutele.

Hübriidohtudega võitlemisel on äärmiselt oluline ka olukorrateadlikkuse ja vastupanuvõime suurendamine. Euroopa välisteenistuse alluvuses tegutseva ELi luure- ja situatsioonikeskuse (EU INTCEN) hübriidohtude ühisüksus on koostanud üle 100 kirjaliku aruande hübriidohtude kohta, sealhulgas kuus hübriidohtude suundumuste analüüsi. Selleks et töötada välja vahendid, millega hinnata valmisolekut sektorites, kus võib esineda hübriidohte, viisid komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus ellu sektoripõhiste lähtealuste esimese kindlaksmääramise, mis on esimene samm edasimineku jälgimiseks liikmesriikide ja ELi institutsioonide kaitsmisel hübriidohtude eest.

Jätkub 2016. aasta hübriidohtudega võitlemise ühise raamistiku ja 2018. aasta ühisteatise „Vastupanuvõime tugevdamine ja suutlikkuse suurendamine võitluseks hübriidohtudega“ rakendamine, nagu on kirjeldatud viiendas aastaaruandes. Hübriidohtudega seotud kaalutlusi võetakse poliitikakujundamisel arvesse osana tulevaste ELi poliitikaalgatuste mõju hindamisest parema õigusloome vahendite kohaselt. Tugevdatud on hübriidsete kontaktpunktide võrgustikku, kuhu nüüd kuuluvad komisjoni talituste, Euroopa välisteenistuse ja Euroopa Kaitseagentuuri poliitikaametnikud.

-See on hõlmanud mitmesuguseid meetmeid, sealhulgas järgmist: ELi rahaline toetus; ELi asutuste Frontex ja EASO operatiivabi mõjutatud liikmesriikidele; diplomaatiline suhtlemine päritolu- ja transiidiriikidega, et vältida nende kodanike langemist lõksu; sanktsioonide kehtestamine isikute suhtes, kes hõlbustavad liidu välispiiride ebaseaduslikku ületamist. Esitatud on ettepanek võtta vastu määrus, et piirata nende veoettevõtjate tegevust, kes hõlbustavad inimkaubandust või inimeste ebaseaduslikku üle ELi piiri toimetamist. Tehtud on ettepanek võtta erakorralisi meetmeid varjupaiga ja tagasisaatmise valdkonnas, et aidata mõjutatud liikmesriikidel praegusele kriisile reageerida, austades täielikult ELi väärtusi ja nõudeid. Neid meetmeid täiendab ka Schengeni piirieeskirjade kavandatav läbivaatamine, millega määratletakse ELi õigusraamistikus ärakasutamise mõiste.

-Lisaks märkimisväärse isikliku riski tekitamisele rändajatele on oluline osa Valgevene meetmetest rändajate ärakasutamiseks seisnenud teabega manipuleerimises. EL on kiirhoiatussüsteemi kaudu jälginud, analüüsinud ja paljastanud välismaist sekkumist ja teabega manipuleerimist ning jaganud oma järeldusi liikmesriikide ja rahvusvaheliste partneritega (NATO ja G7).

COVID-19 pandeemia on näidanud, et välismaine sekkumine ja teabega manipuleerimine on tõsine ja kasvav julgeolekuoht. See võib ohustada ELi aluslepingutes sätestatud väärtusi, eelkõige demokraatlikke institutsioone ja protsesse, ning kahjustada põhiõigusi ja -vabadusi. EL tuvastab, analüüsib ja paljastab aktiivselt välismaist sekkumist ja teabega manipuleerimist ning teeb tihedat koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste partneritega (eelkõige G7 ja NATO), et suurendada suutlikkust. Euroopa demokraatia tegevuskava alusel töötab Euroopa välisteenistus tihedas koostöös Euroopa Komisjoniga praegu välja vahendeid välismaise sekkumise ja teabega manipuleerimise vastu võitlemiseks. Komisjon esitas 25. novembril mitu algatust demokraatia ja valimiste usaldusväärsuse tugevdamiseks. Nende hulgas on ettepanek võtta vastu määrus poliitreklaami läbipaistvuse kohta ja kaks ettepanekut, millega ajakohastatakse liikuvate ELi kodanike valimisõigust käsitlevaid direktiive.

IV.Eurooplaste kaitsmine terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse eest

Terrorism

Europoli 2021. aasta juunis avaldatud aruandes terrorismi olukorra ja suundumuste kohta märgiti, et liikmesriikide arvates on džihaaditerrorism endiselt suurim terrorismioht ELis. Aruandes kinnitatakse, et kõige sagedasemad džihaadist ajendatud rünnakud ELis, Šveitsis ja Ühendkuningriigis on olnud avalikes kohtades toimunud rünnakud tsiviilelanike vastu. Kõigi 2020. aastal toimunud džihaadirünnakute toimepanijad olid üksi tegutsevad üksikisikud. Samuti märgitakse aruandes, et mitmel 2020. aastal vahistatud kahtlusalusel oli veebikontakt ELi-väliste terrorirühmituste järgijatega. Isehakanud Islamiriigi terrorirühmitus ja Al Qaeda võrgustik õhutasid jätkuvalt üksikisikuid lääneriikides rünnakuid toime panema, mis näitab, et välis- ja sisejulgeolek on omavahel tihedalt seotud. Augustis märkis justiits- ja siseküsimuste nõukogu, et „EL ja selle liikmesriigid teevad kõik endast oleneva tagamaks, et olukord Afganistanis ei põhjustaks ELi kodanike jaoks uusi julgeolekuohte“. Võetud on meetmeid tagamaks, et võimalikele ohtudele reageerimiseks kasutatakse kõiki olemasolevaid vahendeid.

Afganistani sündmusi silmas pidades koostas ELi terrorismivastase võitluse koordinaator koostöös komisjoni, Euroopa välisteenistuse, eesistujariigi ja peamiste ELi asutustega terrorismivastase võitluse tegevuskava Afganistani kohta. Tegevuskavas on esitatud 23 soovitust neljas valdkonnas: julgeolekukontrollid – vältida infiltreerumist; vältida, et Afganistanist saab terrorirühmituste varjupaik; jälgida ja tõkestada propagandat ja mobiliseerimist (nt radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku roll) ning võidelda organiseeritud kuritegevuse kui terrorismi rahastamise allika vastu. Liikmesriigid võtsid tegevuskava vastu justiits- ja siseküsimuste nõukogu 8. oktoobri 2021. aasta istungil. Esimene saavutus on vabatahtlik menetlus Afganistanist pärit inimeste tõhustatud turvakontrolliks, mille ELi sisejulgeoleku komitee 22. novembril 2021 heaks kiitis. 28. novembril 2021 Dohas toimunud tehnilisel kohtumisel Talibani väljakuulutatud Afganistani vahevalitsuse liikmetega kutsus EL Afganistani tungivalt üles võtma otsustavaid meetmeid, et võidelda terrorismi kõigi vormide vastu.

Komisjon jätkab tööd terrorismivastase võitluse tegevuskava rakendamiseks. 18. novembril 2021 võeti vastu terrorismivastase võitluse direktiivi hinnang, mis oli üldiselt positiivne. Sellele vaatamata esineb probleeme, mis piiravad tulemuslikkust, näiteks raskused terroristliku kavatsuse tõendamisel või probleemid mõnes liikmesriigis seoses vägivaldsete paremäärmuslike tegude liigitamisega terroriaktideks.

Samuti on liikmesriikidevaheline tulemuslik koostöö ja koordineerimine endiselt takistatud terrorismiohvritele pakutava kaitse ja abi puhul. Komisjon hindab praegu täiendavalt direktiivi ülevõtmist siseriiklikku õigusesse ja on alates 2021. aasta juulist algatanud rikkumismenetlused 24 liikmesriigi suhtes, kes ei ole direktiivi nõuetekohaselt üle võtnud. ELi terrorismiohvrite eksperdikeskuse katseprojekt on aidanud liikmesriike ja riiklikke ohvriabiorganisatsioone terrorismiohvreid käsitlevate ELi õigusnormide praktilisel kohaldamisel. Katseprojekti tulemused hõlmavad terrorismiohvreid käsitlevat ELi käsiraamatut, riiklikke käsiraamatuid ja enam kui 750 inimese osalemist riiklikus koolitustegevuses.

Komisjon toetab järjepidevalt liikmesriikide jõupingutusi avaliku ruumi paremaks kaitsmiseks. Toimus avaliku ruumi kaitset käsitlev teine sügisene digitaalne koolitus (Digital Autumn School) ja sidusrühmadele antakse ajakohast teavet parimate tavade kohta.

Terrorismi paremaks ennetamiseks tuleb jätkata võitlust radikaliseerumise vastu nii veebis kui ka veebiväliselt. 2021. aasta oktoobris tähistas radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustik (RAN) radikaliseerumise ennetamiseks tehtud kümmet aastat tööd konverentsiga, kus keskenduti selle valdkonna probleemide muutuvale olemusele. Seoses võitlusega internetis toimuva radikaliseerumise vastu korraldas Europol 5. novembril 2021 koostöös komisjoniga lauaõppuse, et katsetada ELi kriisiprotokolli rakendamist. Õppus toimus ELi internetifoorumi raames ning selle käigus uuriti koostööd valitsusasutuste ja tehnoloogiatööstuse vahel, et ohjeldada terroristliku ja vägivaldse äärmusliku veebisisu viiruslikku levikut.

Kuna meie partnerite ja naabrite julgeolek on oluline Euroopa enda sisejulgeoleku tagamiseks, teevad Euroopa välisteenistus ja komisjon tihedat koostööd oluliste kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega korrapäraste terrorismivastast võitlust käsitlevate dialoogide kaudu, et tõhustada meie koostööd julgeoleku ja terrorismivastase võitluse valdkonnas. Samal ajal on sõlmitud mitu lepingut, et hõlbustada teabe ja isikuandmete vahetamist, mis omakorda võimaldab teha operatiivsemat koostööd Europoli kaudu.

Terrorismivastast võitlust käsitlevad dialoogid kolmandate riikide / rahvusvaheliste organisatsioonidega ajavahemikul 2021. aasta juulist detsembrini Kõrgetasemeline poliitiline ja julgeolekualane dialoog Kesk-Aasia riikidega (juuli 2021) -Ühine koostöökomitee Uus-Meremaaga, ELi ja Uus-Meremaa strateegiline dialoog (juuli 2021) -Maldiivide kõrgemate ametnikega toimunud kohtumise terrorismivastast võitlust käsitlev osa (september 2021) -Terrorismivastast võitlust käsitlev dialoog Bosnia ja Hertsegoviinaga (oktoober 2021) -Terrorismivastast võitlust käsitlev dialoog Türgiga (25. november 2021) -ELi ja NATO terrorismivastast võitlust käsitlev dialoog (15. november 2021) Europoli ja kolmandate riikide lepingud isikuandmete vahetamise kohta -28. septembril 2021 sõlmiti Europoli leping Uus-Meremaaga -22. novembril 2021 toimus Iisraeliga peetavate läbirääkimiste esimene voor Europoli strateegilise koostöö lepingud -16. septembril 2021 allkirjastas Europol strateegilise koostöö lepingu Armeeniaga

Eriti intensiivset koostööd terrorismivastase võitluse ja radikaliseerumise ennetamise valdkonnas tehakse Lääne-Balkani riikidega 2018. aastal kehtestatud Lääne-Balkani riikide terrorismivastase võitluse ühise tegevuskava raames. Töö kuue rakendussätete kogu rakendamiseks iga Lääne-Balkani partneriga jätkub ühtlases tempos. 2021. aasta oktoobris Sloveenias toimunud ELi ja Lääne-Balkani tippkohtumisel rõhutati, kui oluline on võtta otsustavaid meetmeid, et võidelda terrorismi ja radikaliseerumise, raske ja organiseeritud kuritegevuse, eelkõige inimkaubanduse, rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise, rahapesu, ebaseaduslike uimastite kasvatamise ja ebaseadusliku uimastikaubanduse ning korruptsiooni, ebaseadusliku tulirelvakaubanduse, küber- ja hübriidohtude vastu.

20. juulil 2021 esitas komisjon kaugeleulatuva seadusandlike ettepanekute paketi, et tugevdada ELi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist käsitlevaid õigusnorme , sealhulgas krüptovarasid käsitlevaid meetmeid, et viia need kooskõlla rahapesuvastase töökonna (FATF) välja töötatud uusimate rahvusvaheliste standarditega. Näiteks lisatakse kõik krüptovarateenuse osutajad ELi rahapesuvastaste õigusaktide kohaldamisalasse, nõudes, et nad teataksid oma klientide tehtud kahtlastest tehingutest. Komisjon teeb ühtlasi ettepaneku keelata krüptovarateenuse osutajatel anonüümsete krüptovaramaksete pakkumine. Pakett on osa komisjoni lubadusest kaitsta üksikisikuid ELis ja ELi finantssüsteemi terrorismi rahastamise eest. Eesmärk on parandada kahtlaste tehingute ja tegevuse tuvastamist ning kaotada seaduslüngad, mida kurjategijad kasutavad ebaseadusliku raha pesemiseks või terroristliku tegevuse rahastamiseks finantssüsteemi kaudu.

Hiljuti vastu võetud uued määrused liitu toodava ja liidust välja viidava sularaha tollikontrolli ning kultuuriväärtuste impordi kohta on nüüd rakendusetapis (viimast rakendatakse osaliselt, kuni asjaomase keskse IT-süsteemi väljaarendamiseni). Need määrused aitavad kaasa rahapesu vastasele võitlusele ja kultuuripärandi kaitsele, kuid nendega aidatakse kaasa ka terrorismi rahastamise vastase võitluse tõhustamisele.

Organiseeritud kuritegevus

Kuritegevuse suundumused, mida Europol on COVID-19 pandeemia ajal täheldanud, näitavad, et hoolimata liikumispiirangutest ja muudest piirangutest on raske ja organiseeritud kuritegevus endiselt aktiivne, seda on kohandatud ja selles kasutatakse kõiki asjaolusid ära kasumi teenimiseks. Samal ajal kui seaduslik majandustegevus on nõrgenenud, on kuritegelik majandustegevus muutunud tugevamaks. Rahvusvaheline õiguskaitsealane koostöö näitab iga päev organiseeritud kuritegevuse võrgustike üleilmset ulatust ja kurjategijate ühendatuse taset. Selle piiriülese probleemi lahendamiseks on vaja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses tegutseda rahvusvaheliselt, võttes muu hulgas lisameetmeid partnerluste ja koostöö arendamiseks lähinaabruses ja kaugemal asuvate riikidega.

Ebaseaduslike uimastitega kauplemine on endiselt ELi suurim kuritegelik turg. ELi uimastitevastase võitluse tegevuskava 2021–2025 võeti vastu juuli alguses pärast strateegia avaldamist 2020. aasta detsembris. ELi riiklikud uimastitevastase võitluse koordinaatorid kohtusid 22. septembril, et arutada ennetamist. Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA) esitas 2021. aasta juunis Euroopa uimastiprobleemide aruandes oma uusima analüüsi uimastiolukorra kohta Euroopas ning avaldas septembris aruande, milles juhiti tähelepanu metamfetamiini tootmise suurenemisele Afganistanis. Europol tugevdab koostööd Iraani ja Türgi ametiasutustega, et parandada luureteavet uimastikaubanduse kohta. Europoli andmetel toimub heroiinikaubandus ELis endiselt peamiselt läbi Balkani riikide, samas kui kokaiinikaubandus toimub kõige sagedamini konteinerisadamate (nagu Antwerpeni või Rotterdami sadam) kaudu. Europol tegeleb uue uimastiteemalise platvormi loomisega, et teavitada ELi liikmesriike iga nädal muutustest.