ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 31.5.2010 
SEK(2010) 663 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile: 
Ettepanek:  
EUROOPA PARLAMENDI ja NÕUKOGU M ÄÄRUS, millega ra kendatakse ÜRO 
tulirelvade protokolli artiklit 10 ning kehtestatakse tulirelvade, nende osade, lisaseadiste 
ja laskemoona ekspordilube, import i ja transiiti käsitlevad meetmed 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
 
{KOM(2010) 273} 
{SEK(2010) 662} 
*** 
ET 2   ET 1. SISSEJUHATUS  
1.1. Taust 
Tegevuskavas vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamist Euroopa Liidus käsitleva Haagi 
programmi rakendamiseks1 loetleti selle meet mete hulgas ettepanek Euroopa Ühenduse2 
nimel ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kur itegevuse vastu võitlemise konventsioonile 
lisatud tulirelvade, nende osade, lisaseadiste ja laskemoona ebaseadusliku valmistamise ja nendega kauplemise vastu võitlemise protokolli  (edaspidi „ÜRO tulirelvade protokoll”)
3 
sõlmimiseks. Hiljuti nimetati Stockholmi programmis – avatud ja turvaline Euroopa kodanike 
teenistuses ja nende kaitsel4 relvadega kauplemist üheks ebaseaduslikest tegevustest, mis 
jätkuvalt ohustab ELi sisejulg eolekut, ja kinnitati, et EL peaks jätkama rahvusvaheliste 
konventsioonide (ja nende prot okollide), eelkõige ÜRO egiidi all koos tatud konventsioonide 
ratifitseerimise toetamist.  
Komisjoni 18. juuli 2005. aasta teatises lõhkeainete, detonaatorite ja  pommide valmistamiseks 
vajalike seadmete ja tulirelvade julgeoleku  tõhustamiseks võetav ate meetmete kohta5 teavitati 
avalikkust vajadusest rakendada ÜRO tulir elvade protokolli artiklit 10 (edaspidi 
„artikkel 10”) osana ülevõtmise ks tehtavast üldisest tööst,6 lõppeesmärgiga ELi nimel ÜRO 
tulirelvade protokoll sõlmida (ratifitseerida), mis kujutab  endast komisjoni praeguse 
tulirelvapoliitika üht põhilist eesmärki. Kõneal une töö viidaks lõpule ettepanekuga, millele 
käesolev mõjuhinnang on lisatud. 
Artikliga 10 kohustatakse lepingupooli kehtestama/p arandama selliseid menetlusi ja süsteeme, 
millega on võimalik teostada tõhusat kontrolli tulire lvade, nende osade, lisaseadiste ja vastava 
laskemoona ekspordi, impordi ja transiidi üle. 
Komisjon pidas läbirääkimisi ja kirjutas ÜRO tulirelvade protokollile alla Euroopa Ühenduse 
nimel7 EÜ asutamislepingu artiklite 95 (siseturg) ja 1338 alusel (ühine kaubanduspoliitika,9 
ELi ainupädevusse kuuluv valdkond, mille alla ar tikli 10 sätted kuuluvad). ÜRO tulirelvade 
protokolli ei ole ELi nimel sõlmitud, see kujutab  endast ELi rahvusvahelist kohustust ja see 
                                                 
1 ELT C 198, 12.8.2005, punkt 4.2, Ra hvusvaheline õiguskord, o), lk 20. 
2 Kui viidatakse (ajaloolisele) Euroopa Ühendusele, peaks lugeja meeles pidama, et vastavalt Euroopa 
Liidu lepingu (ELi lepingu) (ELT C 115, 9. mai 2008,  lk 13) artikli 1 kolmandale lõigule asendas 
Lissaboni lepingu jõustumise kuupäeval (1. detsember 2009) Euroopa Liit Euroopa Ühenduse ja et 
Euroopa Liit on Euroopa Ühenduse õigusjärglane. 
3 http://treaties.un.org/Pages/ViewDetails .aspx?src=TREATY&mtdsg_no=XVIII-12-
c&chapter=18&lang=en   
4 Euroopa Liidu Nõukogu dokument 17024/09, CO EUR-PREP 3 JAI 896 POLGEN 229, 
2. detsember 2009. 
5 KOM(2005) 329 lõplik. 
6 Töö, mis hõlmas direktiivi 91/47 7/EMÜ (tulirelvade valduse ja üleandmise kohta ELis, mida on 
muudetud direktiiviga 2008/51/EÜ) ajakohastamist, käsitledes ÜRO tulirelvade protokolli muid osi 
siseturu seisukohast. 
7 (Nõukogu otsus 2001/748/EÜ, 16. oktoober 2001. EÜT L 280, 24. oktoober 2001) 
8 Nüüd vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklid 114 ja 207 (ELT C 
115, 9. mai 2008). 
9 ELi toimimise lepingu artikli 207 kohaselt ühine ka ubanduspoliitika „rajaneb ühts etel põhimõtetel, eriti 
mis puutub tariifide muutmisse, … tolli- ja kaubanduskokkulepete sõlmimisse, … 
liberaliseerimismeetmete ühtlustamisse, ekspordipoliitikasse ning kaubanduse kaitsemeetmetesse, 
näiteks meetmetesse, mida võetakse dumpingu või subsiidiumide puhul. … 
ET 3   ET on kooskõlas ELi olemasolevate poliitiliste meet metega väikerelvade leviku tõkestamiseks 
maailmas. 
Ettepaneku raamistiku moodustavad ELi toimimis e lepingu artiklid 3 ja 207 ning ettepanekut 
tuleks kohaldada üksnes tsiviilkasutuseks (mitte  sõjaliseks otstarbeks) mõeldud tulirelvade 
(osade, lisaseadiste ja laskemoona) suhtes. 
1.2. Konsultatsioonid ja eksperdiarvamus 
Sidusrühmadega konsulteerimine hõlmas küsimustikke, kõigile ELi liikmesriikidele ja 
erasektori huvitatud isikutele (tootjate liid ud, relvade jaekauban dussektori esindajad, 
jahimehed, kollektsionäärid, VVOd, uurimisasutus ed jne) saadetud kutseid koosolekutele, 
spetsiaalse e-posti aadressi (JLS-FIREARMS@ec.europa.eu ) avamist, välisuuringut 
mõjuhinnangu toetamiseks10 ning komisjoni talitustevahelist töörühma. 
2. POLIITILINE TAUST  
2.1. Artikkel 10 
ÜRO tulirelvade protokolli käsitleva tes ÜRO suunistes on sätestatud, et: protokollis nõutakse 
(„peab”– st kohustuslikud  sätted),  et osalisriigid kehtestavad süsteemi selle tagamiseks, et 
tulirelvi ei ekspordita riikide sse või läbi riikide, kes ei ole vedu lubanud; et ebaseadusliku 
tulirelvadega kauplemise tõendamiseks piis ab seaduslikuks impordiks ja ekspordiks 
kasutatavate dokumentide sisu st, ning impordi- ja ekspordis üsteemi usaldusväärsuse ja 
turvalisuse parandamiseks,  parandades sellega kontrolli vedude üle ning võimaldades 
õigusakte paremini jõustada. Artikliga 10 lubatakse ( „võib”– st vabatahtlikud  sätted) võtta 
ka lihtsustatud menetlusi tõendatavatel seaduslikel eesmärkidel , näiteks spordiks, 
parandamiseks ja näitusteks.  
Komisjoni õigusakti ettepanek hõlmaks üksnes kolmandate riikidega  toimuvat 
tulirelvakaubandust ja  relvade üleandmist . Õigusakti ettepanek ei hõlma ühendusesisest 
tulirelvakaubandust ega relvade üleandmist.  
2.2. Tulirelva määratlus 
ÜRO tulirelvade protokollis ei eristata tsivi ilkasutuseks ja sõjaliseks kasutamiseks mõeldud 
tulirelvi. Mõjuhinnangus käsitletakse üksnes tsiviilkasutuseks mõeldud tulirelvi.  
Mõjuhinnangus viidatakse seega kombineerit ud nomenklatuuri vast avatele koodidele ning 
direktiivi 91/477/EÜ I lisa punktis II ni metatud klassidele B, C ja D.  
2.3. Impordi/ekspordi ulatus11 
Tsiviilkasutuseks mõeldud tulirelvad, nende osad, lisaseadised ja laskemoon kolmandatesse 
riikidesse ja kolmandate st riikidest 2007. aastal12. 
                                                 
10 Ernst and Young / Regioplan. 
11 Järgnevad andmed on saadud Eurostati andmebaasi kombineeritud nomenklatuuri käsitlevatest 
andmetest. 
12 Regioplan Policy Research analüüs (2008) Eu rostati andmebaasi kombineeritud nomenklatuuri 
käsitlevatest andmetest saadud andmete kohta.  Muud üksikasjalikud tabelid sporttulirelvade, -revolvrite 
ja -püstolite, laskemoona, osade ning lisas eadiste kohta on esitatud mõjuhinnangus. 
ET 4   ET  Eksporditud 
kogus  Eksporditud 
koguse väärtusImporditud 
kogus  Imporditud 
koguse väärtus
EL 27  10 359 214  693 877 545 €  2 789 587  221 552 424 €  
3. PROBLEEMI MÄÄRATLEMINE  
3.1. Praeguse olukorra säilitamine 
Liikmesriikide õigusaktid ei ole artikli 10 sätete ga täielikus kooskõlas. Kõigis liikmesriikides 
ei ole kehtestatud impordi loa, transiitm eetmete ja lihtsustatud menetluste nõudeid.  
3.2. ÜRO tulirelvade protokolliga seonduvad õigusküsimused 
EL peaks täitma ÜRO tulirelvade protokollile alla kirjutamis ega seonduvaid rahvusvahelisi 
kohustusi ja protokolli sõlmima. Tsiviilkasutuseks mõeldud tulirelvade ekspordi valdkonnas ei ole veel saavutatud ühise kaubanduspoliitik aga nõutavat ühtlustatust. ELi (varem EÜ) 
ainupädevusse kuuluvate sätete ELi õigusak tidesse ülevõtmine on komisjoni kohus. 
3.3. Turvalisusega seotud küsimused 
Tulirelvadega kauplemise vastu võitlemine on määrava tähtsusega julgeoleku puudumise ja 
kuritegevuse vastases võitluses. Ennetusm eetmed hõlmavad järelevalvet seadusliku 
tulirelvadega kauplemise üle, kontrolli parandam ist ja ELi liikmesriikide asutuste vahelise 
koostöö tõhustamist. 
Ennetuse põhiline eesmärk on tulirelvade jälgimise parandamine terves ahelas tootjast 
viimase seadusliku ostjani. Suurem osa ebasea duslikul turul olevates t (või ebaseaduslikus 
tegevuses kasutatavatest) relvadest on pärit s eaduslikult turult. Artikli 10 rakendamine on üks 
võimalus selle vajaduse rahuldamisek s ja seda nõuab rahvusvaheline kogukond. 
Tulirelvadega seotud kuriteod kujutavad enda st ühiskonnale tõsist probleemi. Avalikkus 
muretseb ka seaduslike tulirelvade kuritarvitamise pärast, nagu on näidanud hiljutised inimkaotustega lõppenud traagilised sündmused. 
3.4. Majanduslikud probleemid 
Tulirelvade ekspordi- ja impordimenetlused on  liikmesriigiti erinevad. ÜRO on rõhutanud 
selliste standardiseeritud mene tluste ja dokumentide tähtsust, mis võivad samuti suurendada 
artikli 10 lõikega 5 nõutud turvalis use taset ja vähendada kulusid
13. Arvesse tuleks võtta ka 
kuritegevuse kahjusid ja kulusid, on need siis rahaliselt väljendatavad või mitte: õiguskaitse, 
kindlustus, tervishoid, vigastused, surmad ja  töövõimaluste vähenemine kõrge kuritegevusega 
piirkondades, kuritegevuse emotsionaalne ja füüsiline mõju. 
3.5. Probleemi ja selle põhjuste määratlemine 
Üldised probleemid: 
• EL ei ole veel täitnud oma artiklist 10 tulenevaid rahvusvahelisi kohustusi. 
                                                 
13 ÜRO tulirelvade protokolli rakendamise õigussuuniste 4. peatükk, lk 441, punkt 103 D. 
ET 5   ET • EL ei ole veel ekspordi, impor di ja transiidi üh tsete põhimõtete keht estamise valdkonnas 
jõustanud ühist kaubanduspoliitikat. 
• Ekspordi, impordi ja transiidiga seonduvad turvaohud.  
Konkreetsed probleemid : 
• Jõudmine ebaseaduslikule turule.  
• Liikmesriikide ebatõhus koost öö tulirelvade jälgimisel. 
• Erinevates liikmesriikides tegutse vate ettevõtjate ebavõrdsus.  
• Kuritegevuse kahjud ja kulud 
3.6. Subsidiaarsus 
ELi ainupädevuse tõttu subsidiaarsuse põhi mõtet artikli 10 puhul ei kohaldata.  
4. EESMÄRKIDE SEADMINE  
Üldised eesmärgid: 
• Täita artikli 10 rakendamisega se onduvad ELi rahvusvahelised kohustused. 
• Tagada ELi ainupädevusse kuuluva üh ise kaubanduspoliitika jõustamine. 
• Kaasa aidata turva lisuse parandamisele. 
Konkreetsed eesmärgid: 
• Tagada kõigis liikmesriikides üht ne lähenemisviis artiklile 10. 
• Piirata (võimalikku) ebaseaduslikule turu le jõudmist ja tagada jälgimine. 
• Kaasa aidata ELi ettevõtete ees seoses ekspordi -, impordi- ja transiitp rotseduuridega seisva 
ebavõrdsuse kaotamisele. 
Tegevuseesmärgid: 
• Tagada tõhus ja turvaline ekspordi-impordi režiim. 
• Tagada tõhus ja turvaline transiit. 
• Tagada kõige vähem koormaval viis il teataval tasemel ühtlustamine. 
Turvalisuse osas on kõrvalekaldumise piiramise ja tulemuslikuma jälgimise tagamise eesmärk 
terve ÜRO tulirelvade protokolli eesmärk.  
ET 6   ET 5. POLIITILISTE VALIKUTE ARENDAMINE  
Võimalus 1) ELi tasandi meetmeid ei võeta (praeguse olukorra säilitamine): 
väljaselgitatud probleemidega ei tegeldaks, artiklit 10 ei rakendataks ja ÜRO tulirelvade 
protokolli ei sõlmitaks (ratifitseeritaks). EL ei austaks oma poliitilisi ega rahvusvahelisi 
kohustusi. Võimalus 2) Tõhususele keskenduv reg ulatsioon, et saavutada optimaalset 
turvalisust:  range ja tõhusa süsteemi kehtestamine . Rakendataks vaid artikli 10 „peab”-
sätteid (lihtsustatud menetlusi ei kasutataks). Võimalus 3) Erasektori-kesksele tõhususele 
keskenduv regulatsioon:  kõige tähtsam on süsteemi tõhusus , eesmärgiga hoida erasektori 
koormus minimaalsena. Lihtsustatud menetlusi käsitlevad „võib”-sätted oleksid lubatud. 
Võimalus 4) Liikmesriikide  asutuste kesksele tõhusus ele keskenduv regulatsioon: kõige 
tähtsam on süsteemi tõhusus, eesmärgiga hoida liikmesriikid e asutuste koormus 
minimaalsena. 
6. POLIITILISTE VALIKUTE VÕRDLEV HINDAMINE  
. 
 Hindamiskriteeriumid14 Poliitiline 
valik 1  Poliitiline valik 2
 Poliitiline valik 3
 Poliitiline valik 4
 
Täita ÜRO tulirelvade protokolli 
artikli 10 rakendamisega seonduvad ELi rahvusvahelised kohustused.
 0 √√ √√ √√ 
Tagada tsiviilkasutuseks mõeldud 
tulirelvade ekspordi, impordi ja transiidi meetmete valdkonnas ELi ainupädevusse kuuluva ühise kaubanduspoliitika jõustamine 
 0 √√ √√ √√ Asjakohasus  
Kaasa aidata tsiviilkasutuseks 
mõeldud tulirelvade valdkonna turvalisuse parandamisele
 0 √√ √ √ 
Teostatavus  Ülevõtmisega seonduvad 
raskused/ohud  Ei 
kohaldata  - - 0 
Sotsiaalsed 
mõjud / mõjud 
turvalisusele  Mõjud kuritegevusele, terrorismile 
ja turvalisusele  0 √√ √ √ 
Majanduslik 
mõju Finants- ja halduskulud  0 -- - - 
                                                 
14 Poliitiliste valikute hindamisel kasutati iga hindamiskriteeriumi puhul järgnevaid hindeid: positiivsem 
(√√), positiivne ( √), neutraalne (0) ja negatiivne (-) või negatiivsem mõju (- -). Mõned valikud 
hõlmavad sõltuvalt hindamiskriteeriumist mööndusi, seega võib neil olla nii positiivne kui ka negatiivne 
mõju. Siin kasutatav netomõju määratlus: positiivne mõju miinus negatiivne mõju. 
ET 7   ET  Mõjud konkurentsivõimele, 
kaubandusele ja investeeringuvoogudele
 0 - √ - 
 
6.1. Hinnang sidusrühmadega peetud konsultatsioonidele 
Liikmesriigid ja VVOd usuvad, et artiklist 10 on kasu tulirelvade seaduslikult turult 
ebaseaduslikule turule jõudmise vältimisel. Erasektori esindajad ütlevad, et liikmesriikides kehtivad õigusaktid on piis avalt ranged ja et artikli 10  rakendamisel oleks VKEdele 
negatiivsed tagajärjed. Muresid vä ljendati seoses transiiti käsi tlevate meetmetega. Erasektori 
huvitatud isikud ja VVOd pidasid eelisteks m itmekordse kaupade edastamise litsentse ja 
taotluste menetlemise tähtaja sätestamist.  Erasektori sidusrühmad pooldasid ajutise 
impordi/ekspordi lihtsustatud menetlusi. Mõni li ikmesriik eelistaks, et lihtsustatud menetluste 
kohaldamisel piirdutaks jahimees te ja laskesportlastega. 
7. E
ELISTATUD POLIITILINE VALIK  
Eelistatud poliitiline valik selgit ati välja väljaselgitatud poliiti liste valikute hindamise ning 
era- ja avaliku sektori sidusrühmad ega peetud konsultatsioonide põhjal.  
ELi 
sekkumise 
peamine 
valdkond  Eelistatud poliitilise valiku peamised osad  
Määrus, millega rakendatakse ÜRO tulirelvade 
protokolli artikli 10 „peab” -sätteid terves ELis 
Loa ulatus  Tõendatavatel seaduslikel eesmärkidel, mis 
hõlmab jahipidamist, laskesporti, hindamist, näitusi ja parandustöi d, toimuva tulirelvade 
ajutise impordi/ekspordi lihtsustatud menetlused („võib”-sätted) 
Erasektori huvitatud isikud hangivad transiidiriigi märke tr ansiidiga nõustumise kohta 
ja annavad selle eksportivale riigile 
Avatud loa kasutamine mitmekordse kaupade edastamise korral Loa 
taotlemise 
tingimused  
Vaikimisi nõusoleku kasutamine transiidinõuete 
puhul 
Liikmesriik määrab loa andmise eest vastutava ametniku/ameti/talituse Loa 
menetlemise 
tingimused  
Loa menetlemise ajaline piirang  
ET 8   ET ELi 
sekkumise 
peamine 
valdkond  Eelistatud poliitilise valiku peamised osad  
Elektrooniliste dokumentide esitamise võimalus 
Dokumentide standardimise võimalus 
7.1. Hinnang eelistatud valikule 
Asjakohasus / saavutatavad eesmärgid:  ELi rahvusvahelised kohustused; asjakohane ELi 
kaubandusrežiim; liikmesriikide tõhusam koostöö; valdkonna ühine kaubanduspoliitika; tugevam kontroll ekspordi/impordi üle; väiksemad kõrvalekaldumise võimalused. 
Teostatavus:  „peab”-sätete tõttu võib mõni liikmesriik pidada vajalikuks muuta oma riiklikke 
õigusnorme. Sotsiaalsed mõjud / mõjud turvalisusele:  „peab”-sätetel on positiivne mõju 
turvalisusele, kuna ebaseaduslikule turule jõudmise oht väheneks. Vaikimisi nõusolek 
mõnevõrra leevendaks seda positi ivset mõju. Eelistatud võimalus tõenäoliselt parandab ELi ja 
kolmandate riikide sisejulgeolekut ja kodanike turvalisust. Halduskoorem ja finantskulud:  
„peab”-sätete nõuded võivad põhjustada ettevõte tele halduskulusid, ku id neid leevendavad 
„võib”-sätted ja muud kavandatavad meetmed, näiteks vaikimisi nõusolek, mitmekordse 
kaupade edastamise luba ja loataotluste  menetlemise tähtaeg. Vaikimisi nõusolek 
neutraliseeriks hilinemise ohu transiidi puhul. Ette  on näha ka piiratud ulatusega negatiivset 
mõju liikmesriikide asutustele, mis „peab”-sätteid veel ei rakenda. Mõjud 
konkurentsivõimele, kaubandusel e ja investeeringuvoogudele:  ühtsete sätete rakendamisel 
võib olla positiivne mõju, kuna  väheneb praegu liikmesriik ides kehtivate lahknevate 
eeskirjade arv, mis võivad moonutada konkurentsi.  Lihtsustatud menetlustel võib olla ka 
positiivne mõju.  Mõju kolmandatele riikidele: Oodata võib positiivset mõju ka kolmandate 
riikide turvalisusele. Turvalisus on maja ndusliku ja sotsiaalse arengu eeltingimus. 
8. H
INNANG EELISTATUD POLIITILISE VALIKU FINANTS - JA HALDUSKULUDELE  
Hinnang põhineb ametiasutuste ja erasektori huv itatud isikute avaldatud (piiratud) andmetel 
ning lisaks EUROSTATi andmebaasist saadud arvandmetel. 
A. Praegune olukord  
I. Hinnang lubade arvule 
Arvestades: a) andmed avaldanud liikm esriikides välja antud lubade arvu  (ligikaudu 14 000 ), 
b) impordi ja ekspordi mahtu  neis liikmesriikides (5 806 736 ) ning c) impordi ja ekspordi 
mahtu terves ELis = 13 148 80115 ning eeldades, et ülejäänud 16 liikmesriigil on sarnased 
loaandmismenetlused, oleks lubade koguarv  27 liikmesriigis ligikaudu 35 000 (14 000 x 2,5). 
Lubade koguarv aastas oleks seega 25 000–30 000 , arv, mida kaudselt kinnitas ka erasektori 
huvitatud isik, kes hindas ekspordilubade  arvuks 15 000–20 000 ja impordilubade arvuks 
5000 aastas.  
                                                 
15 Arvestades, et konsulteerimisel osalenud liikmesriikide import-eksport moodustab üle 40 % 
koguimpordist-ekspordist. 
ET 9   ET II. Hinnang ettevõtete praegustele kuludele 
Taotluse ettevalmistamine võtab 1–4 inimtundi, st keskmiselt 2 tundi . Kui kohaldada 
standard tariifi 50 eurot/tund , on halduskulu loa kohta kokku 100 eurot. Ettevõtete praegused  
halduskulud moodustavad 2,5–3 miljonit eurot aastas . 
III. Hinnang liikmesriikide asut uste praegustele kuludele 
Andmete puudumise tõttu ei suutnud ükski interv jueeritud asutustest hinnata loa andmiseks 
vajalike inimtundide arvu. 
B. Tulevane olukord  
• Hinnang eelistatud poliitilise valiku „peab”-sätete mõjule 
Hinnang sätete rakendamiseks kuluvale ajale on kokku 5–10 tundi sõltuvalt transiidiriikide 
osalemise ulatusest, mis vastab halduskoormusele 250–500 eurot loa kohta. 
• „Peab”-sätete rakendamise mõju liikmesriikidele 
Liikmesriikide enamus uskus, et struktuur sete halduskulude mõju oleks väike.  
• Hinnang „võib”-sätete ja muude leevendavate meetmete mõjule  
„Võib”-sätete ja muude kaasnevate meetmete rakendamine leevendaks finants- ja 
halduskulusid järgnevalt. 
• Hinnang eelistatud poliitilise valiku  kogukulu kohta ettevõtjatele  
Transiidist võib rääkida nähtavasti vaid 10 % sa adetiste puhul, standarditud või elektrooniliste 
dokumentide ja mitmekordse kaupade edastamise  puhul avatud lubade kasutamise tulemusel 
väheneks antud lubade arv ligikaudu 30 %16 võrra. Eelistatud poliitilise valiku kogukulu oleks 
seega 3,85–4,62 miljonit eurot aastas.  
• Hinnang eelistatud poliitilise valiku  kogukulu kohta riigiasutustele  
Kõik poliitilised valikud hõlmaksid mitmeid ühe kordseid kulusid (uue määruse rakendamine, 
tutvumine uute sätetega, töötajate koolitamin e). Konsulteeritud liikmesriikide esindajate 
enamus uskus, et tõenäolise lt ei kaasne ei koheseid ega pikaajalisi mõjusid eelarvele. 
C. Praeguses ja tulevases olukorras et tevõtetele ja riigiasutustele kaasnevate 
prognoositavate kulude võrdlus 
Eespool esitatud prognooside põhjal  oleksid eelistatud poliitilise valiku tõttu terve ELi 
ettevõtete suurenenud halduskulud vahemikus 1,3517–1,62 miljonit eurot.  Tõenäoliselt 
                                                 
16 Ettevaatlik hinnang, mille puhul võetakse arvesse ELi erasektori sidusrühmade esindajate kommentaare, 
kes väitsid, et lubade koguarv võrdub saadetiste koguarvuga. 
17 Selline prognoos tähendaks, et finants- ja ha lduskulude suurenemine moodustaks vaid 0,19 % 
2007. aasta ekspordi kogumahust. 
ET 10   ET suurenevad ka uue määrusega harjuvate e ttevõtete finantskul ud. Tõenäoline on ka 
liikmesriikide asutuste kulude üksnes väike (kui üldse) suurenemine. 
Proportsionaalsus. Kaubanduspoliitikaküsimuste reguleerimiseks vajalik õigusakt on 
määrus. Proportsionaalsus tagatakse sellega, et ettepaneku puhul piirdutakse üksnes ÜRO 
tulirelvade protokolli artikli 10 kohustuslike sätetega. Eelistatud valiku puhul võetakse 
arvesse liikmesriikide kehtivaid õigusakte ning selle puhul ei minda kaugemale sellest, mis on 
vajalik eesmärgi saavutamiseks, välja arvatu d selliste meetmete puhul, mis on mõeldud 
erasektori sidusrühmade probleemide lahendamiseks seal, kus see on võimalik. 
9. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Kindlaksmääratud näitajate ni mekirja põhjal, mille eesmärk on hinnata eelistatud valiku 
edusamme ja tõhusust peamiste poliitiliste eesmärkide saavutamisel, võiks järelevalve 
hõlmata aruandlust (komisjon ja liikmesriigid).  Komisjon võiks rakendamise hetkeseisu kohta 
aru anda viie aasta möödudes. Järgneda võiks  üldine hinnang võetud meetmetele. Saavutatud 
tulemuste võrdlemine eesmärkidega lubaks ko misjonil otsustada, kas oleks vaja esitada 
muudatusettepanekuid.