Kavandatud soovituses ei propageerita universaalset haridustöötajate väiksemat kohalolu õppetöös ega julgustata kulutama rohkem aega ekraani ees. Samuti ei taotleta põhi- ja keskhariduse andmisel trükimaterjalide ja kirjutusvahendite järsku ja valimatut asendamist digitehnoloogiaga. Platvormide ja suhtluskanalite rohkus võib suurendada õpilaste, haridustöötajate ja lapsevanemate digiväsimuse ja korraldusliku läbipõlemise ohtu. COVID-19 pandeemiast taastumise ühe osana on kavandatud soovituse eesmärk pigem toetada kvaliteedile ja kaasavusele suunatud tasakaalustatud koolihariduse pidevat arendamist ja täiustamist (nii pedagoogika kui ka õppematerjalide osas), mille lisaeelis on piisav vastupanuvõime toimetulekuks ja kohandumiseks.

Käesolev soovitus on osa vahetust reaktsioonist kogemustele, mis saadi COVID-19 pandeemia ajal, mis rõhutas ja süvendas paljusid varasemaid probleeme ja ebavõrdsuse tegureid. Soovituses pakutakse välja lühemaajalised meetmed seni täheldatud kõige pakilisemate puuduste kõrvaldamiseks ja nooremale põlvkonnale avalduva mõju leevendamiseks. Ühtlasi visandatakse edasised sammud põhi- ja keskhariduses õppekeskkondade ja -vahendite kombineerimiseks viisil, mis võib aidata luua vastupidavamaid haridus- ja koolitussüsteeme kooskõlas digiõppe tegevuskavaga aastateks 2021–2027 ja Euroopa haridusruumiga ning valmistada ette pinnast Euroopa digikümnendi eesmärkide saavutamiseks. Üldine siht on parandada hariduse ja koolituse kaasavust ja kvaliteeti ning täiustada kõigi õpilaste pädevuste laiapõhjalist arendamist.

–Teadus- ja kunstiõppeainete õpetamine ning kutseharidus ja -õpe oli häiritud, kuna nende puhul on vaja spetsiifilisi ruume, laboreid ja seadmeid ning nii pedagoogilistel kui ka ohutuskaalutlustel on tavaliselt vajalik koolitatud spetsialistide järelevalve.

COVID-19 pandeemiast tingitud koolimajade sulgemine ja laiemad ühiskondlikud piirangud on toonud esile põhi- ja keskhariduse, sealhulgas kutsehariduse ja -õppe tugevad ja nõrgad küljed. Haridus- ja koolitussüsteemides on ilmnenud tohutu innovatsioonisuutlikkus ja uute lähenemisviiside kasutuselevõtmise võimekus, aga ka märkimisväärsed puudujäägid, mis tulenevad vähesest valmisolekust kasutada ära erinevaid õppekeskkondi ja -vahendeid.

Võrdne juurdepääs kvaliteetsele haridusele on hädavajalik nii majandusliku arengu kui ka sotsiaalse progressi seisukohast. Hariduspoliitika peaks võimaldama kõigil kodanikel saavutada oma täieliku potentsiaali ja arendada oma pädevusi elukestva õppe kaudu. See on üks põhisõnumeid, mida väljendatakse komisjoni teatises Euroopa sotsiaalõiguste samba loomise kohta; Euroopa haridusruumi visioonis; digiõppe tegevuskavas 2021–2027; nõukogu resolutsioonis, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030); ning nõukogu järeldustes, mis käsitlevad võrdseid võimalusi ning kaasamist hariduse ja koolituse valdkonnas kõigi haridusalase edu edendamiseks. COVID‑19 pandeemia ajal esile kerkinud haridusalaste väljakutsete tõttu on selle eesmärgi saavutamine muutunud veelgi pakilisemaks.

Käesoleva soovituse sisu ega vorm ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik soovituse eesmärkide saavutamiseks. Liikmesriikide võetavad kohustused on vabatahtlikud ja igal liikmesriigil on vabadus otsustada, millist lähenemisviisi kasutada.

Igal liikmesriigil on õppetöö kavandamiseks ja korraldamiseks oma kultuur ja õigusaktid. Liikmesriigid vastutavad täielikult õppe sisu ning haridus- ja koolitussüsteemide korralduse eest. Samas on liikmesriikidel mitmeid ühiseid probleeme, mis on seotud nende haridus- ja koolitussüsteemide valmisolekuga ning mille tõi nähtavale COVID-19 pandeemia mõju õpilastele, nende peredele, õpetajatele, koolitajatele ja asutuste juhtidele. Soovituse eesmärk on toetada liikmesriike nende haridus- ja koolitussüsteemide valmisoleku ja vastupidavuse tugevdamisel tasakaalustatud põimõppekäsituste väljatöötamise kaudu.

Algatus on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 165 ja 166. Artiklis 165 on sätestatud, et liit „aitab kaasa kvaliteetse hariduse arendamisele, soodustades koostööd liikmesriikide vahel ning vajaduse korral toetades ja täiendades nende tegevust, samal ajal täiel määral respekteerides liikmesriikide vastutust õpetuse sisu ja haridussüsteemide korralduse eest“. Lisaks on artikli 165 lõikes 2 täpsustatud, et liidu haridusmeetmete eesmärk on muu hulgas ergutada kaugõppe arengut. Artiklis 166 on sätestatud, et liit rakendab kutseõppepoliitikat, mis toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid, samal ajal täiel määral respekteerides liikmesriikide vastutust kutseõppe sisu ja korralduse eest.

Kavandatud soovituse eesmärk on täiendada muid kooliharidusega seotud küsimusi käsitlevaid komisjoni algatusi, nimelt digiõppe tegevuskavas 2021–2027 esitatud meetmeid ja Euroopa haridusruumi algatust „Õpiedu saavutamise teed“, mille eesmärk on aidata kõikidel õpilastel omandada põhioskused ja saada keskharidus, samuti Euroopa oskuste tegevuskava ning eelkõige kutseharidust ja -õpet käsitlevat nõukogu soovitust, milles esitatakse ELi ajakohastatud poliitiline visioon kutsehariduse ja -õppe, sealhulgas selle digiteerimise ja põimõppe kasutamise kohta. Kavandatud soovitus täiendab ka muid programmi „Erasmus+“ algatusi, sealhulgas „Õpetajate akadeemiate“ algatust.

Põimõppe optimaalse kasutamise tagamiseks peavad õpetajatel ja õpilastel olema vajalikud teadmised, oskused ja hoiakud ning nad peavad olema valmis kasutama asjakohaseid digitaalseid vahendeid ja tegema õppetöös muudatusi. Lähenemisviis põimõppele peab olema ka piisavalt paindlik, et võimaldada õppe kohandamist õpilaste vajadustega ning anda haridustöötajatele vabadus kasutada põimõpet vastavalt kontekstile ja sihtrühmale. Põimõpet soodustavate tingimuste loomine sõltub ka õpilaste ressurssidest ning kooli korraldusest, kultuurist ja ressurssidest, s.t sobivate, taskukohaste ja hästitoimivate õppevahendite ja -keskkondade kasutamise võimalustest. Käesolevas soovituses rõhutatakse, et selle saavutamiseks on vaja võtta meetmeid eri tasanditel (kool ja selle kohalik ökosüsteem; liikmesriigi või piirkondliku haridussüsteemi tasand; vajaduse korral ELi tasandi toetus) ja eri ajavahemike jooksul: lühiajalises perspektiivis vahetu reaktsioonina pandeemiale ning keskpikas perspektiivis selleks, et rakendada seda lähenemisviisi kvaliteetse ja kaasava hariduse edendamiseks.

Mõju hindamist läbi ei viidud, võttes arvesse asjaolu, et kavandatud tegevus täiendab liikmesriikide algatusi ja on vabatahtlik, ning eeldatava mõju ulatust. Ettepaneku koostamisel tugineti varasematele uuringutele, liikmesriikidega konsulteerimisele ja avalikule konsultatsioonile.

Ettepanek põhineb mitmesugustel aruannetel ja uuringutel, mis käsitlevad pedagoogilisi lähenemisviise võtmepädevuste arendamisele, õpetajate ja koolijuhtide kutsealast arengut, digitehnoloogia kasutamist koolihariduses ning koolihariduse juhtimist. Teatavate aspektide puhul andsid oma panuse ka kolm ekspertkonsultanti, kes kaasati hariduse ja koolituse 2020. aasta raamistiku alusel. Läbivaatamise käigus võeti teadmiseks OECD, UNESCO ja Euroopa Nõukogu aruanded ja uuringud, samuti Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse töö (eelkõige seoses pedagoogiliste lähenemisviisidega võtmepädevuste arendamisele, digitehnoloogia kasutamisega koolihariduses ning laste ja nende perede õppetöökogemustega pandeemia varastes etappides). See teave on esitatud soovitusele lisatud komisjoni talituste töödokumendis.

Hariduse ja koolituse valdkonnas, kus ELi pädevuses on tegevust toetada, on nõukogu soovitus asjakohane vahend, mida on selles valdkonnas Euroopa meetmete võtmiseks sageli kasutatud. Õigusliku vahendina kajastab see liikmesriikide tahet rakendada esitatud meetmeid ja annab tugevama poliitilise aluse asjaomases valdkonnas koostöö tegemiseks, austades samal ajal täielikult liikmesriikide pädevust hariduse ja koolituse valdkonnas.

·Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

Rakendamise toetamiseks teeb komisjon ettepaneku töötada koostöös liikmesriikidega välja konkreetsed juhendmaterjalid, käsiraamatud ja muud asjakohased materjalid, mis põhinevad tõenditel, vastastikusel õppimisel ja kindlakstehtud headel tavadel. Sellega täidetakse koolide ja haridussüsteemide tasandil põimõppekäsituse väljatöötamise toetamisel ilmnenud lüngad. Komisjon kavatseb esitada aruande soovituse rakendamise kohta hariduse ja koolituse valdkonnas tehtava üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku kontekstis, mille eesmärk on liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale.

·Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

Ei ole kohaldatav.

·Soovituse ja komisjoni talituste töödokumendi ülevaade

Soovituse projektis esitatakse suunised ja meetmed, mida liikmesriigid saavad järgida ja rakendada pandeemia lühiajaliste tagajärgede ületamiseks ning selleks, et tasakaalustatud ja täpselt sihitud põimõppekäsitus aitaks saavutada kvaliteetset ja kaasavat põhi- ja keskharidust. Selles esitatakse Euroopa Komisjoni kohustus täiendada ja toetada liikmesriikide meetmeid kõnealuses valdkonnas.

Lisatud komisjoni talituste töödokumendis kirjeldatakse mitmesuguste hiljutiste uuringute tulemusi ning Euroopa sidusrühmade arvamusi ja kogemusi, mis toetavad kavandatud soovitust, ning tuuakse näiteid poliitikameetmetest ja projektidest kõnealuses kiiresti arenevas valdkonnas.

2021/0255 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU SOOVITUS,

milles käsitletakse põimõpet kvaliteetse ja kaasava põhi- ja keskhariduse tagamiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 165 ja 166,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1)COVID-19 pandeemia on mõjutanud haridus- ja koolitussüsteeme kõikjal maailmas ja kogu liidus ning pannud need enneolematu surve alla. Ühiskondlikud piirangud tõid kaasa suuri muutusi õpetamises ja õppimises, samuti haridus- ja koolituskogukondade vahelises suhtlemises ja koostöös. Need mõjutasid õpilasi, nende peresid, õpetajaid, koolitajaid ja asutuste juhte, samuti hariduse andmist toetavaid kogukonnatöötajaid, näiteks sotsiaaltöötajaid ja kultuurihariduse pakkujaid. Liikmesriigid suutsid kiiresti võtta kasutusele kaugõppemeetodid, eelkõige digitaalsed lahendused, ja toetada nende rakendamist. On saadud kogemusi hariduse andmise uute võimaluste alal; muu hulgas on märkimisväärselt kasvanud õpetajate digipädevus ning tihenenud sidemed koolide ja laiema kogukonna vahel. Paljudes liikmesriikides ilmnesid aga haridussüsteemi puudujäägid, mis seisnesid selles, et puudusid laialdane valmisolek ja vahendid üleminekuks teistsugusele õpetamisele ja õppimisele; see olukord tõstis esile ja süvendas olemasolevaid lünki, vajadusi ja ebavõrdsust. Nende puudustega tuleb tegeleda ning lisaks tuleks parandada haridus- ja koolitussüsteemide vastupanuvõimet, et edaspidi muutuvate oludega paremini toime tulla ja nendega kohaneda.

(2)Digiõppe tegevuskavas 2021–2027 esitatakse Euroopa Komisjoni visioon kvaliteetsest, kaasavast ja kättesaadavast digiõppest Euroopas. Tegevuskava kujutab endast üleskutset teha Euroopa tasandil tihedamat koostööd, et õppida COVID-19 pandeemiast ning muuta haridus- ja koolitussüsteemid digiajastule vastavaks. Tegevuskavas tuuakse esile tehnoloogia potentsiaal personaliseerituma, paindlikuma ja õpilasekesksema õppetöö soodustamisel. Selle eesmärk on vähendada hariduses ebavõrdsust, mille põhjuseks on digipädevuse, asjakohastele vahenditele juurdepääsu ja töökindla internetiühenduse puudumine. Tegevuskavas rõhutatakse ka vajadust tugevdada haridus- ja koolitussüsteemides digivõimekust.