KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA KESKPANGALE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Kolmeteistkümnes aruanne euroala tulevaseks laienemiseks tehtavate praktiliste ettevalmistuste kohta

1. Sissejuhatus

Nõukogu otsustas 9. juulil 2013, et Läti täidab euro kasutuselevõtuks vajalikud tingimused[1]. Seega võtab Läti euro kasutusele 1. jaanuaril 2014 (üleminekupäev), viies euro kasutuselevõtnud liikmesriikide arvu kaheksateistkümneni. Läti lati ja euro vahetuskursiks kinnitati 0,702804 Läti latti ühe euro kohta[2].

Eurole ülemineku praktilised ettevalmistused on jõudnud lõppetappi. Euro pangatähed ja mündid muutuvad euro kasutuselevõtmise päeval seaduslikuks maksevahendiks (nn järsk üleminek). Pärast komisjoni esimest aruannet Läti praktiliste ettevalmistuste kohta eurole üleminekuks[3] hinnatakse käesolevas aruandes kuni 2013. aasta oktoobri lõpuni tehtud edusamme. Aruandes kirjeldatakse eelkõige ettevalmistusi eurosularaha kasutuselevõtmiseks, meetmeid, mis on võetud tarbijate kaitsmiseks üleminekuperioodil, näiteks euro ausat kasutuselevõttu käsitlev kampaania ja teavituskampaania.

Käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis on üksikasjalikult kirjeldatud ettevalmistusi, mida tehakse euro kasutuselevõtuks nendes liikmesriikides, kus ei ole veel ühisraha kasutusele võetud ja kelle suhtes ei kohaldata õiguslikku erandit.

2. Eurole ülemineku ettevalmistuste hetkeseis Lätis

Pärast komisjoni viimast aruannet on Läti ametiasutused ja asjaomased sidusrühmad saavutanud üldiselt märkimisväärset edu sujuva ja eduka ülemineku ettevalmistamisel.

2.1. Ülemineku korraldus, õigussüsteemi kohandamine ja avaliku sektori ettevalmistamine

19. septembril 2012 avaldatud Läti riiklikku eurole ülemineku kava täiendati viimati 4. aprillil 2013. Saavutati täiendavat edu õigussüsteemi kohandamisel euro kasutuselevõtmise jaoks – 19. septembriks 2013 oli Seimis vastu võetud 113 seadusemuudatust. Käib valitsuse määruste ja kohalike eeskirjade muutmine. IT-süsteemide ümberseadistamine sujub plaanipäraselt. Loodud on IT–ohtude register, milles on registreeritud olulised avaliku halduse IT–süsteemid.

2.2. Euro sularahale ülemineku ettevalmistamine

Üleminekuks on vaja 400 miljonit Läti riiki tähistava küljega? euromünti ja 110 miljonit erineva nimiväärtusega eurorahatähte. Müntide vermimine rahapajas Staatliche Münzen Baden-Württemberg (Stuttgart, Saksamaa) algas 2013. aasta juulis. Vajaminevad eurorahatähed on laenatud Deutsche Bundesbank'ilt.

Krediidiasutuste varustamine euro sularahaga (nn eeljaotus) peaks algama 1. novembril 2013 Tavaline kaaseeljaotus kommertspankade suurtele klientidele algab 10. detsembril 2013, väiksematele äriklientidele hakatakse euro sularaha kätte toimetama lihtsustatud kaaseeljaotuse teel alates 27. detsembrist 2013. Postkontorid saavad euro sularaha kaaseeljaotuse teel Citadele Bank'ilt. Eel- ja kaaseeljaotuse jaoks vajalikud täpsed summad ei ole veel teada, sest pangad võivad esitada oma taotlusi kuni 1 novembrini 2013. Prognoositakse, et eel- ja kaaseeljaotuse raames jaotatakse erinevates nimiväärtustes ligikaudu 25 miljonit euro pangatähte ja umbes 192 miljonit euromünti.

800 000 üldsusele mõeldud stardikomplekti tehakse 399 kommertspankade filiaali, 302 postkontori ja Latvijas Banka (Läti keskpanga) harukontorite kaudu kättesaadavaks alates 10. detsembrist 2013. Kilekottidesse pakitud stardikomplektid sisaldavad erineva nimiväärtusega Läti euromünte (koguväärtus 14,23 eurot). Stardikomplektide eelnõudlus on juba praegu suur (tellitud on umbes 720 000 komplekti). Tagamaks piisavat levitamist leibkondade vahel ja vältimaks liigsete varude kogumist, müüakse ühele isikule kuni 5 komplekti. Peale selle tehakse 10. detsembrist 2013 kättesaadavaks 70 000 erikomplekti jaemüüjatele (igaühes 200 eurot). Kuid arvestades, et 200 eurot on Läti väikeettevõtjate jaoks üsna suur summa, võimaldatakse väikejaemüüjail omandada üleminekupäevaks vajalik euro sularaha mitme „tavalise” stardikomplekti ostmise teel. Seepärast peaks Läti Keskpank tähelepanelikult jälgima nõudlust stardikomplektide järele. Välismaised kollektsionäärid ja mündimüüjad võivad osta allesjäänud stardikomplekte ja Läti euromünte alles pärast 1. jaanuari 2014. Kollektsionääride jaoks valmistatakse spetsiaalsed mündikomplektid – 30 000 BU (brilliant uncirculated) kvaliteediklassis ja 5 000 proof kvaliteediklassis (valmistatakse erilise vermimistehnoloogia abil). Mõlemat liiki komplektide väljaandmiskuupäev on 1. jaanuar 2014.

Suurenenud turvariski silmas pidades on koostatud turvalisust käsitlev tegevuskava, milles esitatakse meetmed sularahavedusid sooritavate sularahavedajate turvameetmete tõhustamiseks üleminekuperioodi jooksul. Võimalike halbade ilmastikuoludega toimetulemiseks on koostatud eriline tegevuskava.

Käibel olev lati sularaha kogus on aasta algusest peale vähenenud, kuid seda on ikka veel väga palju käibes. Käibest kõrvaldamisele kuuluvate lati rahatähtede ja müntide koguväärtus oli 30. septembri 2013. aasta seisuga 971 miljonit latti. Lati müntide demonetariseerimine algas 5. septembril 2013. Et vähendada lati sularaha massi enne üleminekupäeva, on mitu panka pakkunud klientidele võimalust hoiustada lati münte alates 2013. aasta oktoobrist tasuta hoiukontodele. Peale selle pakub Läti Keskpank võimalust vahetada piiramatus koguses lati münte tasuta lati pangatähtede vastu. Kommertspangad on hakanud klientide hulgas aktiivsemalt propageerima sularahata makseid. Selle algatusega on ühinenud suured toiduainete jaemüüjad. Et vähendada üleminekupäevaks käibel olevat suure nimiväärtusega lati pangatähtede massi, on sularahaveoga tegelevatel ettevõtjatel ja muudel äriühingutel soovitatud hoiduda kõrge nimiväärtusega pangatähtede tellimisest. Arvestades sularaha olulisust Lätis maksevahendi ja väärtuse säilitamise vahendina, on eriti tähtis nimetatud meetmeid viimastel nädalatel jätkata ja võimaluse korral tõhustada.

Kommertspangad ja postkontorid peavad üleminekuajal käitlema erakorraliselt palju sularaha. Lati müntide käibest kõrvaldamise logistika lihtsustamiseks antakse sularahaveofirmadele ja kommertspankadele müntide kogumiseks, hoiustamiseks ja transportimiseks standardsed teisaldatavad mahutid.

Alates üleminekupäevast vahetab Läti Keskpank latte eurodeks ilma koguseliste piiranguteta piiramatu ajavahemiku jooksul ja tasuta. Läti Keskpanga kontorid on 1. jaanuaril 2014 sularaha vahetuseks üldsusele avatud.

Läti pangandusturul on 25 panka 371 pangakontoriga, millest 19 panka 321 kontoriga osutavad sularahateenuseid. Kommertspangad osutavad koguseliste piiranguteta tasuta vahetusteenust kuue kuu jooksul alates üleminekupäevast. Protsessi hõlbustamiseks on mõned pangad aasta viimastel nädalatel kauem lahti. 30. detsembril 2013, mis on Lätis riigipüha, on avatud neli suurimat panka (149 pangakontorit). 31. detsembril 2013 on lühendatud tööpäevaga avatud kahe suurima panga kõik 96 kontorit. 1. jaanuari 2014 pärastlõunal on avatud 22 kolme suurima panga kontorit. Mitu panka rakendab vääringute üheaegse ringluse perioodil (2014. aasta jaanuari esimesed kaks nädalat) sularahaoperatsioonideks tööle täiendava personali (üks või kaks töötajat kontori kohta). Jaemüüjatele ja muudele äriklientidele osutatakse ennetavalt sularaha kogumisteenuseid. Kohandatakse kontorite rahalugemis- ja hoiustamisjõudlust.

Pangaautomaadid laetakse euro sularahaga peamiselt 2013. aasta detsembri viimastel päevadel. 99,8 % Läti 1 061st sularahaautomaadist hakkab 30 esimese minuti jooksul 1. jaanuaril 2014 väljastama euro pangatähti. Sulgeda tuleks sularahaautomaadid, mida ei suudeta kohandada. Sularahaautomaatidesse laetakse peamiselt 10-, 20- ja 50-eurosed rahatähed. 5-euroseid hakkab 1. jaanuarist 2014 jagama 242 sularahaautomaati ja alates 15. jaanuarist 2014 veel 460. Peamiselt väikse nimiväärtusega pangatähtede kasutamine sularahaautomaatides on hea tava, võttes arvesse ohtu, et jaemüüjail võib euro vahetusraha kiiresti otsa saada. Pankadel on soovitatud mitte väljastada suure nimiväärtusega pangatähti esimeste üleminekupäeva järgsete nädalate jooksul ka teeninduspunktidest. Makseterminalid lülituvad 1. jaanuaril 2014 automaatselt ümber eurole. Pankade klientidel on soovitatud kasutada sagedamini elektroonilisi makseid, eriti esimestel päevadel pärast üleminekupäeva. 99,3 % makseterminalidest on juba suutelised toimima ühtses euromaksete piirkonnas (SEPA). Käib pankade IT–süsteemide kohandamine, lõplik katsetamine on kavandatud 2013. aasta novembri lõppu / detsembri algusse.

Alates 2013. aasta septembri lõpust on Läti Keskpank koos Läti Tööandjate Liiduga pakkunud sularahakäitlejatele ja raamatupidajatele euro sularaha alast koolitust üldiselt ja eelkõige selle turvaelementide kohta Nendel koolitustel, mis peaksid olema 2013. aasta novembri lõpuks toimunud 26 linnas kõigis maakondades, osalevad eelkõige jaemüüjad ja postkontorite töötajad („koolitajate koolitamine”). Pangatöötajad on saanud oma tööandjailt erikoolituse euro kasutuselevõtmise üldpõhimõtete ja selle mõju kohta pangateenustele, samuti pangateenuste kättesaadavuse kohta enne üleminekupäeva ja selle järel.

Selleks et parandada juurdepääsu sularaha vahetusteenustele, eelkõige maapiirkondades, mängib olulist rolli sularahavahetuses ka Latvijas Pasts (Läti Post). Üldsusele avatud sularaha vahetuspunktid töötavad 302 postkontoris kolm kuud alates üleminekupäevast (mida võidakse pikendada veel kuni kolmeks kuuks). Postkontorid on 1. jaanuaril 2014 suletud, kuid on tavaolukorrast erinevalt lahti laupäeval (4. jaanuar 2014).

Ettevalmistustega sularaha vahetamiseks on jõutud kaugele. Läti Keskpank peaks tähelepanelikult jälgima nõudlust stardikomplektide järele, mis on juba praegu suur. Arvestades sularaha olulisust Lätis maksevahendi ja väärtuse säilitamise vahendina, on eriti tähtis käibel oleva lati sularaha massi vähendamise meetmeid üleminekupäeva lähenedes jätkata ja võimaluse korral tõhustada. Pangad peaksid kaaluma pakkuda klientidele võimalust vahetada lati mündid tasuta lati pangatähtede vastu. On positiivne, et 99,8 % sularahaautomaatidest hakkab 30 esimese minuti jooksul 1. jaanuaril 2014 väljastama euro pangatähti. Sulgeda tuleks sularahaautomaadid, mida ei suudeta kohandada. Peamiselt väiksema nimiväärtusega pangatähtede kasutamine sularahaautomaatides on hea tava, võttes arvesse jaemüüjate kohustust anda vahetusraha alates üleminekupäevast eranditult eurodes. Pangad ja postkontorid peaksid hoiduma suure nimiväärtusega pangatähtede väljastamisest teeninduspunktides üleminekupäeva eelsetel ja järgsetel nädalatel. Pangad ja Läti Post peaksid hoolikalt valmistuma selleks, et 2014. aasta jaanuari esimestel päevadel on märkimisväärselt suurem töökoormus ja palju rohkem kliente.

2.3. Kuidas hoida ära kuritarvitusi ja olukordi, kus elanikel tekib väärarusaam hindade muutumisest

Lätis läbiviidud avaliku arvamuse küsitluse kohaselt ollakse mures eurole ülemineku võimaliku mõju pärast hindadele (vt punkt 3). Seepärast on eriti oluline, et Läti ametiasutused võtavad kõik vajalikud meetmed kuritarvituste ja väärarusaamade vältimiseks hindade muutumise kohta.

2013. aasta jaanuarist alates on ettevõte Aptauju centrs jälginud 120 kõige sagedamini ostetava toote ja teenuse hinda Läti seitsme suurima linna kõige populaarsemates müügikohtades. Lähtudes varasemate üleminekute käigus saadud kogemustest, on jälgitavate teenuste hulgas sellised, mille puhul kaasneb kõige tõenäolisemalt euro kasutuselevõtuga hinnatõus, nagu juuksurisalongid, restoranid ja kohvikud ning autoremonditeenused. Selle jälgimise tulemusi on avaldatud korrapäraselt majandusministeeriumi ja eurole ülemineku veebilehel. Hinnad on püsinud üldiselt stabiilsed. 2013. aasta märtsist septembrini ei muutunud 86,53 % toodete/teenuste keskmised hinnad, 7,16 % toodete/teenuste hinnad langesid ja 6,51 % jälgitud hindadest tõusid.

Hindade esitamine kahes vääringus – nii Läti lattides kui ka eurodes on kohustuslik 1. oktoobrist 2013 kuni 30. juunini 2014. Soovitav on tagada õiguslike vahendite abil, et hindade esitamine kahes vääringus lõppeks 1. jaanuaril 2015. Kodanikke tuleb lõppkuupäevast selgelt teavitada, nii et nad kasutaksid kahes vääringus esitamise aega ära uues vääringus esitatud hindadest arusaamiseks. See aitab kodanikel uue vääringuga täielikult harjuda.

12. juulil 2013 käivitati Euro ausa kasutuselevõtja kampaania, mille raames kutsutakse ettevõtjaid (nt jaemüüjad, finantsasutused, internetipoed) üles mitte kasutama üleminekut ära omakasu eesmärgil, järgima üleminekueeskirju ja pakkuma oma klientidele vajalikku abi. Kampaaniat juhib Läti majandusministeerium ja seda toetab mh kaheksa äriorganisatsiooni, kelle hulka kuuluvad Läti Kaubanduskoda ja Läti Tööandjate Konföderatsioon. Kampaaniaga liitujail on õigus kasutada logo „Euro aus kasutuselevõtja”, mis näitab nende osalemist kampaanias, ning kampaanias osalejate nimed kantakse europrojekti veebisaidil avaldatavasse nn valgesse nimekirja.

Alates 2013. aasta oktoobri lõpust on kampaaniaga ühinenud umbes 1 100 tarbijaile kaupu ja teenuseid müüvat ettevõtjat (rohkem kui 9 500 müügikohaga). Osalejate hulka kuulub ka viis suurimat jaekaubandusketti. See osalemismäär ei ole rahuldav ning on veel kaugel Läti ametiasutuste poolt niigi väikseks prognoositud tasemest (1. jaanuariks 2014 vähemalt 70 % jaemüüjate ja teenusepakkujate osalemine, s.o umbes 10 000 ettevõtjat ehk 30 000 müügikohta). Läti ametiasutused kavatsevad tugevdada üleminekupäevani jäänud nädalatel asjaomast massimeediakampaaniat ja teavitusmeetmeid, mis hõlmavad raadiot, trükimeediat, internetireklaami, sotsiaalmeediat ja telereklaame. Positiivne on, et Läti Kaubanduskoda propageerib oma liikmeskonna hulgas aktiivselt euro ausa kasutuselevõtja kampaaniat. Maksimaalse osalejaskonna saavutamiseks 1. jaanuariks 2014 on vaja asjaga seotud sidusrühmade täielikku pühendumist. Kampaaniaga liitumise propageerimiseks tuleks aktiivselt kasutada koolitatud vabatahtlikke, kes külastaksid poode isiklikult.

Läti tarbijaõiguste kaitse keskus koostöös tarbijaõiguste kaitsega tegelevate valitsusväliste organisatsioonide, Riiklik toidu- ja veterinaarameti ja maksuametiga jälgib, et hindade esitamist ja muutmist (nt hindade ümardamine) käsitlevad nõuded oleksid hindade kahes vääringus esitamise ja euro ausa kasutuselevõtu kokkuleppe rakendamise perioodil täidetud. Intensiivne kontrollimine algas 1. oktoobril 2013. Pärast Euroopa Komisjoni esimest aruannet Läti ettevalmistuste kohta euro kasutuselevõtuks on inspektorite arv märgatavalt suurenenud (praegu 346). Enamik inspektoreid asub Riias. Peale selle asuvad tarbijaõiguste kaitsega tegelevate valitsusväliste organisatsioonide inspektorid 20 linnas Läti kõigis piirkondades.

2013. aasta oktoobris viidi läbi 5 570 kontrollimist (kokku on kavandatud 36 000 kontrollimist). Tarbijaõiguste kaitse keskus ja tarbijate huvide kaitse assotsiatsioon viisid läbi 3 746 kontrollimist ning avastasid rikkumisi 1 681 müügikohas. Enamik neist (1 082 müügikohta) seisnes hindade ebatäpses ümberarvutamises eurodesse. 411 juhul ei näidatud hindu eurodes üldse. Oktoobri lõpu seisuga olid rikkumised 1 306 müügikohas juba kõrvaldatud, 803 müügikohas tehti seda kohapeal tarbijaõiguste kaitse keskuse inspektori juuresolekul. Korduvate või raskete rikkumiste korral võidakse kohaldada kuni 500 lati (711,44 eurot) suurust trahvi. Seni on tarbijaõiguste kaitse keskus algatanud viis haldusmenetlust. Riiklik toidu- ja veterinaaramet on viinud läbi 1 745 hindade kontrollimist (rikkumisi avastati 129 müügikohas) ja maksuamet 79 kontrollimist (rikkumisi avastati seitsmes müügikohas).

Kui ettevõtjad ei lõpeta inspektorite poolt avastatud rikkumisi, rikuvad korduvalt õigussätteid või kokkulepet ja/või kasutavad ebaausaid kaubandusvõtteid, kantakse nad üldsusele kättesaadavasse nn musta nimekirja. Musta nimekirja kantud ettevõte ei pääse enam nn valgesse nimekirja ning kaotab õiguse kasutada euro ausa kasutuselevõtja kampaania logo. Asjakohase reageerimise hõlbustamiseks on soovitav rikkumiste arvu ja liike lähikuudel hoolikalt jälgida. Vajaduse korral tuleks tõhustada teavitamist hindade kahes vääringus kuvamise või hindade ümberarvutamise kohta. Võttes arvesse avalikku arvamuse seisu (vt punkt 3), on ametiasutuste kiire reageerimine oluline tegur kodanike usalduse tagamisel.

Alates 1. oktoobrist 2013 võivad tarbijad esitada kaebusi hindade esitamise eeskirjade rikkumiste kohta tarbijaõiguste kaitse keskusele, helistades erinumbril või euroga seotud üldisel teabeliinil või andes sellest teada e-posti ja kirja teel. Oktoobris sai tarbijaõiguste kaitse keskus 180 tarbijate kaebust, millest 103 käsitles hinnatõusu, 31 ebaõiget ümberarvutamist ja 37 eurodes hindade puudumist. Tarbijaõiguste kaitse keskus või koostööd tegevad valitsusvälised organisatsioonid käsitlevad kaebusi maksimaalselt 48 tunni jooksul nende laekumisest. Kaebusi võimalike hinnatõusude kohta seoses üleminekuga eurole hindab Läti Konkurentsinõukogu.

Positiivne on, et hindade kahes vääringus esitamise ja euro ausa kasutuselevõtu kokkuleppest kinnipidamise jälgimisega tegelevate inspektorite arv on märkimisväärselt suurenenud. Hädavajalik on kiire reageerimine juhtudel, kui ettevõtjad ei täida hindade kahes vääringus esitamise ja ümberarvutamise (nt ümardamise eeskirjad) nõudeid või ei rakenda euro ausa kasutuselevõtu kokkulepet nõuetekohaselt. Tuleks tagada kontrollimise tõhustamine alates 1. jaanuarist 2014. Euro ausa kasutuselevõtu kampaaniaga liitumist tuleb oluliselt suurendada. Maksimaalse osalejaskonna saavutamiseks 1. jaanuariks 2014 on vaja sidusrühmade täielikku pühendumist. Kampaaniaga liitumise edendamiseks tuleks kasutada eriväljaõppega vabatahtlikke. See peaks hõlmama ka tarbijaõiguste kaitsega tegelevaid valitsusväliseid organisatsioone, kes juba jälgivad hindade kahes vääringus esitamise nõuete täitmist ja kes võiksid samas edendada ka euro ausa kasutuselevõtja kampaaniaga liitumist. Kampaaniaga peaksid liituma ka kõik 119 kohalikku omavalitsust. Soovitav on tagada õiguslike vahendite abil, et hindade esitamine kahes vääringus lõppeks 1. jaanuaril 2015. Kodanikke tuleb lõppkuupäevast selgelt teavitada, nii et nad kasutaksid kahes vääringus esitamise aega ära uues vääringus esitatud hindadest arusaamiseks. See aitab kodanikel uue vääringuga täielikult harjuda.

2.4. Ettevalmistused maapiirkondades ja ettevõtetes

Kuna lätlased eelistavad sularahamakseid, on eurole sujuva ülemineku tagamiseks oluline üleminekumenetluste põhjalik kavandamine ja ettevalmistamine maapiirkondades. Kaardistatud on kõrvaliste piirkondade varustatus sularahapunktidega (postkontorid, pangakontorid ja sularahaautomaadid), et tagada igal pool lattide vahetamine eurodeks ja omavääringus sularaha kokkukogumine. Lisaks sellele on koostatud kontrollnimekiri, kus on loetletud euro kasutuselevõtuga seotud meetmed, et hõlbustada järelevalvet omavalitsuste tasandil. 2013. aasta novembris võetakse teavitamismeetmeid, mis on suunatud maapiirkondades elavatele kodanikele ja seal asuvatele ettevõtjatele, k.a ebasoodsas olukorras olevad elanikkonna rühmad, vähemusrühmad ja venekeelne elanikkond. Läti ametiasutused on korraldanud 2013. aastal rohkem kui 160 euro kasutuselevõtu koolitust, sh piirkondlikke foorume ja professionaalseid seminare (vt punkt 3).

Neist meetmetest peaks olema üleminekul kasu, sest kohalikud omavalitsused on kõrvalistes piirkondades sageli ainsad teabeallikad peale meedia ja interneti. Ülemineku viimase faasi ajal tuleks pidevalt seirata kontrollnimekirjas loetletud meetmete rakendamist.

Läti Posti osalemine üleminekus (vt punkt 2.2) aitab oluliselt parandada sularaha vahetusteenuste kättesaadavust maapiirkondades. Postkontoritöötajate ja kullerite (peaaegu kõik klientidega otseses kontaktis töötajad) väljaõpe, mis hõlmab mh sularaha käitlust ja turvaelemente, käib alates 1. oktoobril 2013. Esimestel üleminekupäeva järgsetel nädalatel aitab postkontorite töötajaid 50 täiendavat töötajat. Ülemineku tarbeks on tugevdatud turvameetmeid, rahalugemis- ja hoiustamisjõudlust. Peale selle on Läti Post valmistanud ette sihtotstarbelised teavitusmeetmed eurole ülemineku jaoks.

Üleminekul on tähtis roll jaemüüjatel, sest tarbijad kipuvad neid kasutama „minipankadena” omavääringu vahetamiseks euro sularaha vastu (eriti, kui läheduses ei ole pangakontoreid). Enamik Läti jaemüüjaid, k.a supermarketiketid hakkas üleminekuks valmistuma alles pärast nõukogu 9. juuli 2013. aasta otsust. Peale suurenenud sularahavajaduse (vt punkt 2.2) on jaemüüjate jaoks oluline hindade kahes vääringus esitamise nõude täitmine ja osalemine euro ausa kasutuselevõtu kampaanias (vt punkt 2.3), töötajate koolitus, rahahoiuruumide ja turvameetmete kohandamine ning IT-küsimused.

Suured toiduainete jaemüüjad on ettevalmistustega kaugele jõudnud. 2013. aasta oktoobri lõpust on enamik neist koostanud kaaseeljaotuse jaoks vajaliku sularahakoguse prognoosid ja sõlminud pankadega vastavad lepingud. Kõigi kaupluste peakassapidajad osalevad 2013. aasta novembris Läti Keskpanga koolitusel (vt punkt 2.2) ja koolitavad seejärel oma kolleege koha peal. Koolitus hõlmab praktilist sularahakäitlust kahes vääringus. IT-süsteeme on kontrollitud ja need suudavad töödelda nii eurodes kui ka Läti lattides tehtavaid makseid, sealhulgas kombineeritud makseid. Vajaduse korral paigaldatakse võltsitud pangatähtede tuvastamise seadmed. Käivitatud on hankemenetlused seoses tõhustatud turvameetmetega ja 2013. aasta oktoobri lõpus algasid läbirääkimised rahaveofirmadega. Vähendamaks kassiiride koormust ja lühendamaks ooteaega lettide juures, soovitatakse võtta täiendavaid meetmeid, nagu eraldi rahasahtlite kasutamine lattide jaoks, et need kergesti käibest kõrvaldada, avada suurtes jaekauplustes infoletid vastamiseks klientide küsimustele ja värvata ajutist personali kaupade pakkimiseks.

Hoolimata teabe heast kättesaadavusest eurole ülemineku praktiliste aspektide kohta ka maapiirkondades, tunduvad väiksed toiduainetepoed (kellel on Lätis 30 % turuosa) üleminekuks ikka veel vähem valmis ning pelgavat sellega kaasnevaid probleeme ja kulusid, eriti vääringute üheaegse ringluse perioodil. Arvestades väikejaemüüjate suurt tähtsust maapiirkondades, soovitatakse tegeleda nende kartustega kohalikul tasandil ning tugevdada aasta lõpu poole teadlikkuse suurendamise meetmeid.

Ettevõtjate ettevalmistusi tuleks pidevalt seirata, eriti maapiirkondades, ja suurendada teadlikkust eurole ülemineku praktilistest aspektidest. Erilist tähelepanu tuleks pöörata sellele, et antakse piisavalt teavet ülemineku kohta eakatele inimestele, kellel on raskusi kodust väljumisega. Samuti võib neil olla vaja abi lati sularaha ümbervahetamisel. Sotsiaaltöötajaid tuleks koolitada, et nad suudaksid vastata põhilistele eurole üleminekuga seotud küsimustele.

3. Teabevahetus ja avalik arvamus

Läti ametiasutused käivitasid pärast nõukogu 9. juuli 2013. aasta otsust eurole üleminekuga seotud teavitusmeetmete aktiivse rakendamise.

Rahandusministeeriumi koordineeritav teavituskampaania hõlmab erinevaid teavitusvahendeid (otsepostitus kodudesse, seminarid ja koolitused, sotsiaalmeedia, tele- ja trükikampaania) ning see on suunatud erinevatele sihtrühmadele (nt üldsus, kooliõpilased, ebasoodsas olukorras rahvastikurühmad, ettevõtjad). Täiendavaid teavitusmeetmeid võtavad riigikantselei, majandusministeerium, Läti Keskpank, haridus- ja teadusministeerium, haridusministeerium, Läti Kommertspankade Assotsiatsioon ning muud avalik- ja eraõiguslikud asutused.

Majandusministeerium viib tihedas koostöös rahandusministeeriumiga läbi euro ausa kasutuselevõtu kampaaniat, mis on ajendatud murest, et euro kasutuselevõtmine põhjustab hinnatõusu.

Massimeediakampaania algas 2013. aasta septembris mitmesuguste telereklaamidega, millega püütakse avalikkust emotsionaalselt kaasata ja selgitatakse eurole ülemineku protsessi praktilisi aspekte. Kampaaniat täiendavad trüki-, raadio- ja välireklaamid. Meediavaliku protsessis püütakse jõuda ka ebasoodsas olukorras olevate rahvastikurühmadeni kõrvalistes piirkondades ning venekeelse elanikkonnani.

Euro ausa kasutuselevõtu kampaania on korraldatud kahes etapis: septembris tele- ja meediareklaamidega alanud esimene etapp, mille eesmärk oli teavitada ettevõtjaid ja kutsuda neid üles ühinema kokkuleppega, ning oktoobrist detsembrini kestev teine etapp, mille eesmärk on teavitada tarbijaid kampaania eesmärkidest ning kutsuma neid üles ostlema müügikohtades, mis kokkuleppega ühinenud ja kohustunud mitte kasutama üleminekuperioodi hinnakuritarvitusteks.

Peale selle kogunesid septembris ja oktoobris viies linnas ettevõtjate piirkondlikud foorumid. Läti Tööandjate Konföderatsioon, Läti Kaubanduskoda ja Läti Kaupmeeste Liit korraldasid ettevõtjatele euro ausa kasutuselevõtu kampaaniast teavitamiseks õpikodasid, mille raames toimusid kohtumised valitsusametnike ja majandusteadlastega. Neil üritustel oli ettevõtjail võimalus algatusega ühineda. Värsked andmed näitavad, et ettevõtjate osaluse määra saab veelgi suurendada.

Piirkondades toimuvad regulaarsed ettevõtjatele, professionaalsetele sularahakäitlejatele ja ebasoodsas olukorras olevatele rahvastikurühmadele sihitud seminarid ja üritused. Haridusministeerium jagas õpilaste ja õpetajate teavitamiseks kõikidele koolidele õpetajatele mõeldud infobrošüürid ja õppekavadesse lülitamiseks mõeldud pildiraamatud.

Toimunud on mitu nägemis- ja kuulmispuudega inimestele sihitud üritust. Koolitatud on kohalikke koolitajaid piirkondlike nägemispuuetega inimeste ühingute jaoks, et anda asjaomasele sihtrühmale täiendavat teavet sularaha kujunduse, turvaelementide ja ülemineku üldiste küsimuste kohta. Asjaomaste seminaride käigus on jagatud suurel hulgal sularaha „ehtsustestereid”, infomaterjale pimedate kirjas ja helisalvestistena.

Otsepostitamine kõigile leibkondadele on kavandatud 2013. aasta novembris. Koostatud on kuus piirkondlikult kohandatud versiooni – üks Läti iga piirkonna (Kuramaa, Vidzeme, Latgale, Zemgale, Riia) jaoks ja üks eraldi venekeelne versioon.

Läti Rahandusministeeriumi ja komisjoni 10. juulil 2012 allakirjutatud partnerluslepingu raames on rakendatud hulk ühiseid teavitusmeetmeid: eurole ülemineku konverents 2013. aasta septembris, seminar Läti ajakirjanikele ja euro rändnäitus. Euro rändnäitus avati septembris Riias, kust see liigub enne aastalõppu Daugavpilsi ja Liepajasse. Komisjon varustas Läti ametiasutused mitmesuguste trükistega.

Euroopa Keskpank teeb koostööd Läti Keskpangaga, et laiendada koostoimeid ja maksimeerida teavituskampaania ürituste mõju. Nad käivitasid oktoobri lõpus teavituskampaania, mille raames kasutatakse laia vahendivalikut (tele-, trüki-, interneti- ja välireklaam ning muu infomaterjal) ja mis keskendub euro rahatähtede ja müntide välimusele, turvaelementidele ning ülemineku põhifaktidele ja kuupäevadele. Euroopa Keskpanga euronäitus avati Riias 25. oktoobril 2013.

Komisjon jälgib pingsalt rahandusministeeriumi tellitud arvamusküsitlusi. Värskeimad kättesaadavad tulemused (oktoober 2013) osutavad euro kasutuselevõtu stabiilsele, kuigi tagasihoidlikule toetusele – 39 % vastanutest on poolt (üks protsendipunkt vähem kui septembris 2013).

Avalikkuse teadlikkus eurole ülemineku küsimustes kasvab püsivalt – 72 % vastanutest pidas end hästiinformeerituteks (+2 protsendipunkti võrreldes septembri ja +10 protsendipunkti võrreldes aprilli-mai tulemustega). 94 % lätimaalastest teab, et euro kasutuselevõtu kuupäev on 1. jaanuar 2014 (+33 protsendipunkti võrreldes aprilli-maiga).

Siiski teevad suurele osale Läti elanikkonnast (83 %) jätkuvalt muret põhjendamatud hinnatõusud.

Komisjon kavatseb viia Lätis alates 2013. aasta detsembrist enne vääringute üheaegse ringluse perioodi, selle ajal ja pärast seda läbi eurobaromeetri arvamusküsitlusi.

Läti teavituskampaania lõppetapil tuleks pöörata tähelepanu veel püsivatele kahtlustele seoses euro kasutuselevõtuga ja tarbijate usalduse suurendamisele. Selleks et eurole ülemineku perioodiga seotud hinnatõusu kartust vähendada, tuleb elanikke pidevalt teavitada hindade jälgimise ja muude kontrollide tulemustest.

[1] Nõukogu otsus 2013/387/EL, 9. juuli 2013, euro kasutuselevõtu kohta Lätis 1. jaanuaril 2014 (ELT L 195, 18.7.2013, lk 24).

[2] Nõukogu määrus (EL) nr 870/2013, 9. juuli 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2866/98 seoses euro ümberarvestuskursiga Lätis (ELT L 243, 12.9.2013, lk 1.).

[3] Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- Ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Kaheteistkümnes aruanne euroala tulevaseks laienemiseks tehtavate praktiliste ettevalmistuste kohta, 23. juuli 2013, COM(2013) 540 final.