Aruanne põhineb loomade heaoluga seotud rahvusvahelise tegevuse mõju uuringul (edaspidi „uuring“). Samuti on arvesse võetud uuringut, mis hindab põllumajandustootjate kulusid seoses keskkonda, loomade heaolu ja toiduohutust käsitlevate ELi õigusaktide järgimisega. Kuigi viimane uuring ei ole keskendunud loomade heaolule, sisaldab see käesoleva aruande jaoks asjakohast teavet.

Selles hinnatakse asjaomase tegevuse tulemusi loomade heaolu standardite edendamisel kogu maailmas ning analüüsitakse, kuidas see on aidanud tagada liidu ja kolmandate riikide ettevõtjate võrdseid võimalusi.

Aruande eesmärk on käsitleda peamist rahvusvahelist tegevust, mida komisjon on ELi liikmesriikide toetusel toiduloomade heaolu valdkonnas teostanud.

Käeoleva aruande vastuvõtmine on ette nähtud ELi strateegias. See on oluline samm viimase 15 aasta jooksul loomade heaolu valdkonnas toimunud rahvusvahelise tegevuse,, arvessevõtmisel.

Komisjoni loomade heaolu alase rahvusvahelise tegevuse üldine eesmärk on tutvustada ELi väärtusi seoses loomadega, et suurendada kogu maailmas ja eelkõige ELi kaubanduspartnerite seas teadlikkust loomade heaolu kõrgetest standarditest, milles kajastuvad ELi mudel ja põhimõtted, ning innustada kõiki neid standardeid järgima. Loomade heaolu standardite parandamine kogu maailmas aitab ka tagada ELi ja kolmandate riikide ettevõtjate võrdsed võimalused.

Euroopa Liit (EL) on olnud loomade heaolu käsitleva kindla ja teaduspõhise seadusandliku mudeli loomisel alati esirinnas. Komisjon mõistis juba varakult, et mudeli jätkusuutlikkuse nimel tuleks seda levitada ka rahvusvaheliselt.

Seoses standardite rakendamisega on komisjon toetanud kolmandatest riikidest OIE liikmete pädevate asutuste teadmiste ja oskuste arendamist. Alates 2004. aastast on komisjon ka rahaliselt toetanud OIE ülemaailmseid ja piirkondlikke algatusi ning osalenud nende ürituste eesmärke ja kavasid väljatöötavates komiteedes. Komisjoni tegevus on aidanud rakendada kolmandates riikides OIE standardeid, eelkõige neid, mis käsitlevad loomade tapmist ja transporti.

Kõik ELi liikmesriigid on OIE liikmed ja komisjonil on vaatleja staatus. Standardite kehtestamise protsessi varases etapis abistab komisjon asjaomaseid OIE eksperdirühmi. Kui standardid on esitatud vastuvõtmiseks, annab komisjon oma panuse ELi ühehäälsuse tagamiseks kasutatava kooskõlastusmehhanismi kaudu. Komisjonil on tähtis roll ELi ühiste seisukohtade esitamisel nii kõikides konsulteerimise etappides kui ka ajal, mil OIE standardid vastu võtab.

Loomade heaolu ELi standardeid – välja arvatud tapmise ajal loomade kohtlemist käsitlevad eeskirjad – kohaldatakse üksnes ELi toodangu, mitte imporditud toodete suhtes. Peale selle on elusloomade eksportimisel ainult teatavad loomade transpordi nõuded kohaldatavad väljaspool ELi territooriumi. Loomade heaolu käsitlevate muude ELi standardite puhul saab komisjon kolmandaid riike vähe mõjutada. Üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppes (GATT) ei ole sõnaselgelt tunnistatud, et loomade heaolu on kaubanduse puhul oluline. Seetõttu käsitletakse kaubanduslepingutes sisalduvates loomade heaoluga seotud sätetes peamiselt koostööd, mitte kindlate nõuete järgimist. ELi saavutused selles valdkonnas sõltuvad kolmandate riikide koostöövalmidusest.

Käegakatsutavaid tulemusi on andnud ka lühiajalised projektid, näiteks meetmed, mida on rakendatud alates 2014. aastast ELi ja Brasiilia vahelise valdkondliku dialoogi vahendi raames kooskõlas loomade heaolu käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumiga. Üldiselt on need meetmed mõjutanud põllumajandustootjate ja ettevõtjate suhtumist loomade heaolu käsitlevasse arutelusse ning toonud mõnel juhul kaasa vabatahtliku tegevuse loomade heaolu suurendamiseks, näiteks seoses emiste rühmas pidamisega.

Loomade heaolu käsitlevad sätted on kahepoolsetesse kaubanduslepingutesse lisatud alati ELi taotlusel. Kaubanduslepingute raames või neist väljaspool toimuv kahepoolne koostöö on andnud aastate jooksul konkreetseid tulemusi. Sageli moodustatakse ELi ja partnerite (nt Tšiili ja Uus-Meremaa) vahelised töörühmad, et kindlaks määrata iga-aastased töökavad ja asjaomased meetmed. Selle tulemusena on Tšiili välja töötanud loomade heaolu alaste siseriiklike õigusnormide täieliku kogumi ning Uus-Meremaa ja Kanada on kehtestanud samaväärsed õigusnormid, mis käsitlevad loomade heaolu tapmisel.

Esimene sõnaselgelt loomade heaolule viitav kahepoolne kaubandusleping sõlmiti 2002. aastal Tšiiliga. Sellest ajast alates on enamikus kahepoolsetes kaubanduslepingutes sätestatud koostöö loomade heaolu valdkonnas, sealhulgas sanitaar- ja fütosanitaarküsimustes, ning sellekohased ettepanekud on tehtud järjekindlalt kõikide käimasolevate kaubandusläbirääkimiste käigus.

Komisjon on teinud ka koostööd FAOga suutlikkuse suurendamise ürituste korraldamisel, edendades loomade heaolu kui avalikku hüvet ning säästva tootmise osa. Sellega seoses toetas komisjon olulisi üritusi, näiteks esimest FAO ekspertide kohtumist, mis käsitles loomade heaolu tagamise hea tava rakendamise suutlikkuse suurendamist. Samuti on komisjon toetanud paljusid sidusrühmi hõlmavat virtuaalset teadmiste vahetamise platvormi „FAO Gateway to Farm Animal Welfare“. See platvorm, mille toimetuskolleegiumisse komisjon kuulub, aitab kogu maailmas suurendada teadlikkust loomade heaolust, sealhulgas komisjoni algatustest.

Suutlikkuse suurendamise peamised vahendid on programm „Parem koolitus ohutuma toidu nimel“ ja TAIEX. Naabruspoliitika raames on kasutatud ka mestimisprojekte.

Lisaks sellele on Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) alates 2004. aastast koostanud loomade heaolu kohta teaduslikke arvamusi, mida komisjon levitab kolmandates riikides. Samuti on komisjon toetanud EFSA ekspertide ja partnerriikide (nt Uus-Meremaa, Tšiili) teadlaste vahelist teabevahetust.

3.kaubandusmoonutused;

4.innovatsioonisuutlikkus.

Konkurentsivõime analüüsi meetod põhineb neljal peamisel teabeallikal: i) olemasolev kirjandus, ii) intervjuud ELi ettevõtjate ühendustega, iii) kaubavood, iv) ELi ja valitud kolmandate riikide ettevõtjaid hõlmanud kaks eriuuringut.

Uuringutele antud piiratud arvu vastuste põhjal tundub, et ELi ja kolmandate riikide ettevõtjatel on väga erinev arusaam loomade heaolu standardite mõjust konkurentsivõimele.

Tootlikkus ja kulupõhine konkurentsivõime

Uuringute tulemused viitavad sellele, et loomade heaolu käsitlevate õigusaktide/standardite järgimine tähendab ettevõtjatele suuremaid tootmiskulusid sõltumata nende geograafilisest asukohast.

Seoses konkurentsivõimega ELi ja rahvusvahelistel turgudel näitas uuring, et ELi ja kolmandate riikide ettevõtjad tajuvad konkurentsitegureid väga erinevalt. Ühelt poolt leiavad ELi ettevõtjad, et loomade heaolu käsitlevad õigusaktid asetavad nad kulude ja turuosa poolest oluliselt ebasoodsamasse olukorda nii ELis kui ka mujal. Teiselt poolt ei tunne kolmandate riikide ettevõtjad, et loomade heaolu käsitlevad standardid annaksid neile mingeid eeliseid. Tegelikult ilmnes uuringust, et loomade heaolu käsitlevate õigusaktide järgimise kulud on enamasti suhteliselt madalad võrreldes muude tootmiskuludega (nt sööda- ja tööjõukulud). Muna ja munatoodete puhul leiti uuringu käigus tõendeid selle kohta, et erinevus loomade heaolu standardites võib põhjustada kaubandushäireid ja toodete ümberpaigutamist. ELi suunduva impordi puhul ei ole seda ühtsete sanitaar- ja fütosanitaarnõuete tõttu siiski veel toimunud.

Kirjandusest,, ilmnes, et mõne kolmanda riigi kulueelised tulenevad peamiselt sööda- ja tööjõukuludest ning loodusvarade kättesaadavusest. Loomade heaolu standardite erinevused tunduvad avaldavat palju väiksemat mõju. Näiteks broilerite tootmist käsitlevatest allikatest selgub, et selliste riikide nagu Brasiilia ja Tai konkurentsieelis tuleneb eelkõige madalamatest sööda- ja tööjõukuludest ning soodsamast kliimast. Kokkuvõttes on kolmandate riikide ettevõtjad soodsamate struktuuriliste tingimuste tõttu enamasti konkurentsivõimelisemad isegi juhul, kui kohaldatakse loomade heaolu ELi standardeid.

Hoolimata asjaolust, et ELi sea- ja linnulihasektori suhtes kohaldatakse terviklikke loomade heaolu käsitlevaid õigusakte, on need sektorid paljudes turusegmentides siiski jätkuvalt netoeksportijad. Aruandes käsitletud perioodil tugevdas EL oma positsiooni maailma juhtiva sealihaeksportijana. Lisaks sellele on EL maailma suuruselt kolmas linnulihaeksportija, aga ka oluline linnulihatoodete importija. Samuti on EL üks suuremaid munade ja munatoodete eksportijaid – ajavahemikus 2013–2015 moodustas asjaomane eksport umbes 25 % kogukaubandusest. EL on väike tegija valdkondades, mida ELi liigispetsiifilised õigusaktid ei reguleeri, ning on eelkõige veise- ja lambaliha netoimportija. Samal ajal kohaldatakse maailma ühes juhtivas lambaliha eksportivas riigis, Uus-Meremaal, rangeid loomade heaolu standardeid.

Seega ei ole loomade heaolu standardid maailmaturul konkurentsivõime peamine tegur, sest konkurentsivõimet mõjutavad tugevalt muud tegurid (nt turu lähedus, muud tootmisega seotud tegurid, turusegmendi liik või kaubanduslepingu olemasolu).

Eelmärgitust hoolimata saab tarbijate suurem teadlikkus ELi säästvatest tootmismeetoditest, sealhulgas loomade heaolu rangetest standarditest, parandada ELi toodete turupositsiooni ning ka teeb seda.

Üldiselt tundub, et ELi ja kolmandate riikide ettevõtjad tajuvad erinevalt ka loomade heaolu standardite mõju tootlikkusele. Kolmandate riikide ettevõtjate sõnul suurendab loomade heaolu käsitlevate õigusaktide järgimine tootlikkust, kuid ELi ettevõtjad väidavad vastupidist. Mõlemad leiavad, et loomade heaolu käsitlevate õigusaktide järgimisel on positiivne mõju tootekvaliteedile.

Turulepääs

Enamik ELi ja kolmandate riikide ettevõtjaid märkis, et loomade heaolu käsitlevate õigusaktide ja standardite järgimine soodustab juurdepääsu uutele turgudele.

Erinevalt tajutakse mõju, mida loomade heaoluga seotud tegurid avaldavad juurdepääsule kolmandate riikide turgudele Kui enam kui pool kolmandate riikide vastajaid ütles, et juurdepääs rahvusvahelistele turgudele on paranenud, siis ELi vastajad eitasid seda.

Nende ELi nõuete järgimine, mis käsitlevad loomade heaolu nende tapmisel, aitas luua võrdsed ELi turule juurdepääsu tingimused ning vähendada eksportivate riikide ja ELi vahelist lõhet. Lisaks sellele leiavad kolmandate riikide ettevõtjad, et nõuete järgimine mõjutab positiivselt juurdepääsu muudele peamistele eksporditurgudele peale ELi turu. See tähendab, et loomade heaolu puudutavate liidu standardite tutvustamine kogu maailmas annab võimaluse tõsta selliste standardite alusel saadud toodete turuväärtust. See on ka ELi loomade heaolu käsitleva platvormi üks eesmärke.

Kaubandusmoonutused

Uuringu käigus avastati kaks võimalikku kaubanduse moonutamise juhtumit, mis tulenesid loomade heaolu alaste õigusaktide erinevast kohaldamisest ELis ja kolmandates riikides. Need puudutavad munade ja munatoodete ning elusveiste eksporti.

Seoses munade ja munatoodetega selgub uuringust, et viivitus munakanasid käsitlevate ELi nõuete rakendamisel naaberriikides, eelkõige Ukrainas, võis seada ELi ettevõtjad kulude poolest ebasoodsamasse olukorda. Tänu paralleelsetele sanitaarnõuetele (nt samaväärne salmonelloosi kontrolli süsteem), mis takistasid eksporti ELi, ei põhjustanud see siiski toidumunade turul kaubandusmoonutusi. Kvootide rakendamisega viivitamise tõttu esinesid väikesed moonutused munatoodete turul.

Seoses elusveiste müügiga kolmandatesse riikidesse leidsid ELi ettevõtjad, et loomade heaolu standardid võivad moonutada loomade kaugtransporti (eelkõige meritsi toimuvat transporti). Uuringu käigus ei leitud siiski vaieldamatuid tõendeid, et erinevad loomade heaolu standardid meretranspordil mõjutasid kaubavooge või kahjustasid analüüsitud juhtumiuuringutes ELi konkurentsiseisundit.