Komisjon järgib ka eksperdirühma soovitusi võtta lisameetmeid mitmes prioriteetses valdkonnas, et tulla toime radikaliseerumisest tulenevate probleemide ulatuse ja esilekerkimise kiirusega. Eeskätt rakendab neid soovitusi radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku tippkeskus, nii nagu seda kajastab keskuse 2018. aasta tegevuskava. Ühiste väärtuste edendamiseks hariduse kaudu võttis komisjon 17. jaanuaril 2018 vastu erisoovituse, milles palutakse liikmesriikidel võtta meetmeid kriitilise mõtlemise, meediapädevuse ja ühiste väärtuste tugevdamiseks, et konsolideerida seeläbi ühtekuuluvustunnet kohalikul ja riiklikul tasandil.

2017. aasta novembris avaldas vahearuande kõrgetasemeline radikaliseerumisvastase võitluse eksperdirühm, mis loodi radikaliseerumise ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks tehtavate jõupingutuste suurendamiseks ning koordineerimise ja koostöö parandamiseks kõigi asjaomaste sidusrühmade vahel. Justiits- ja siseküsimuste nõukogu arutas eksperdirühma tähelepanekuid ja soovitusi 7. detsembril 2017. Eksperdirühm rõhutab vahearuandes tööd, mida radikaliseerumise ennetamiseks on tehtud ELi tasandil, eelkõige radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku (RAN), ELi internetifoorumi ja Euroopa strateegilise teabevahetuse võrgustiku (ESCN) algatuste kaudu. Vahearuandes on liikmesriike, praktikuid ja teadlasi üles kutsutud vahetama süsteemsemalt teavet radikaliseerumisvastase võitluse kohta ja pakkuma ELi tasandil tugevamaid tugisüsteeme. See vastab ELi sisejulgeolekupoliitikameetmete põhjaliku hindamise tulemustele, millest selgus, et ELi ennetustegevuse koordineerimist tuleb tõhustada.

Küberjulgeoleku valdkonnas analüüsivad kaasseadusandjad komisjoni ettepanekut võtta vastu määrus, millega määratakse kindlaks ELi Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) uued ülesanded ja kehtestatakse sertifitseerimise Euroopa raamistik (nn küberturvalisust käsitlev õigusakt). Nõukogu töörühmade tasandil on toimunud mitu aruteluvooru. Euroopa Parlamendi tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon (ITRE) korraldas esimese kuulamise 27. novembril 2017. Kuna küberohud arenevad kiiresti, kutsub komisjon kaasseadusandjaid üles menetlema ettepanekut prioriteedina, et jõuda kokkuleppeni aasta lõpuks.

13. detsembril 2017 saavutasid ELi Nõukogu ja Euroopa Parlament terrorismi rahastamise avastamise ja takistamise valdkonnas poliitilise kokkuleppe komisjoni ettepaneku suhtes neljanda rahapesuvastase direktiivi muutmiseks (nn viies rahapesuvastane direktiiv). Mõlemad institutsioonid peavad lõpliku kompromissteksti veel ametlikult heaks kiitma. Muudetud direktiiv avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas tõenäoliselt 2018. aasta keskpaigaks ja see jõustub 18 kuud pärast selle avaldamist ehk 2019. aasta lõpuks. Direktiivis on mitu uut meedet, mis võimaldavad riikide ametiasutustel ebaseaduslikke finantsvoogusid paremini jälgida. Kõnealuse direktiivi keskmes on läbipaistvuse suurendamine selles, kes on äriühingute, usaldusfondide ja muude õiguslike üksuste tegelikud omanikud, karmistades tegelike tulusaajate registritega seotud nõudeid. Äriühingute tegelike tulusaajate registrid muudetakse täiesti avalikuks, samal ajal kui pädevatele ametiasutustele ja kohustatud isikutele (näiteks pangad) ja mis tahes üldsuse esindajale, kes suudab tõendada, et tal on õigustatud huvi sellise teabe vastu, tagatakse täielik ligipääs usaldusfonde ja muid õiguslikke kokkuleppeid käsitlevatele registritele. Direktiiviga parandatakse ka rahapesu andmebüroode juurdepääsu asjakohasele teabele, sealhulgas kinnistusregistritele ja hiljuti loodud pangakontode keskregistritele. Samuti suurendatakse koostööd ja lihtsustatakse teabevahetust ELi finantsjärelevalveasutuste vahel. Direktiivi teine põhielement on see, et selle abil vähendatakse oluliselt näiteks ettemaksel põhinevate kaartide ja virtuaalsete vääringute anonüümsust. Peale selle lisatakse direktiiviga näiteks läbipaistvus nende kriteeriumide hulka, mille alusel lisatakse riike suure riskiga kolmandate riikide loetellu, ja tagatakse seeläbi suure riskiga kolmandatest riikidest pärinevate rahavoogude suhtes kõrgetasemeline kaitse.

Olemasolevatest infosüsteemidest saadava kasu maksimeerimise asjus peavad kaasseadusandjad kolmepoolseid läbirääkimisi kolme seadusandliku ettepaneku üle Schengeni infosüsteemi tugevdamiseks (SIS). Komisjon õhutab mõlemaid kaasseadusandjaid jõudma kiire kokkuleppeni nende ettepanekute osas, kuna tegemist on oluliste sammudega piirivalve ja julgeoleku ning nende koostalitlusvõime tugevamate ja arukamate infosüsteemide suunas. Komisjon on esitanud täiendava ettepaneku lihtsustada ELis kolmandate riikide kodanike karistusregistri andmete vahetamist Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) kaudu. Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon (LIBE) hääletab 25. jaanuaril 2018 oma läbirääkimisvolituste üle. Komisjon kutsub mõlemat kaasseadusandjat üles saavutama viivitamata kokkulepe Euroopa karistusregistrite infosüsteemi reformimise ettepanekute suhtes. Õigusloomealase tegevusega paralleelselt annavad tulemusi teabevahetuse tõhustamiseks võetavad praktilised meetmed. Europoli aruande kohaselt vahetati 2017. aastal Europoli, liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel üle miljoni SIENA teadet. Komisjon jätkab koostööd kõigi liikmesriikidega olemasolevate infosüsteemide täielikuks rakendamiseks ja kohaldamiseks, eelkõige puudutab see neid liikmesriike, kus ELi broneeringuinfo direktiivi rakendamine ei ole veel piisavalt edenenud. Direktiiv peab olema täielikult rakendatud 25. maiks 2018.

Seadusandlike prioriteetide hulgas on 2017. aasta detsembris vastu võetud julgeoleku, piiri- ja rände halduse infosüsteemide koostalitlusvõimet käsitlevad komisjoni ettepanekud, mida arutatakse praegu Euroopa Parlamendis ja nõukogus. Komisjon esitas ettepanekud Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile (LIBE) 15. jaanuaril 2018. Nõukogus on toimunud esimesed arutelud töörühma tasandil. Kuna sellele algatusele on omistatud suur kaal, teeb komisjon koostööd Euroopa Parlamendi ja nõukoguga, et liikuda edasi nii kiiresti kui võimalik. Teabelünkade täitmise küsimuses peavad kaasseadusandjad kolmepoolseid läbirääkimisi komisjoni ettepanku üle luua ELi reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS). Võttes arvesse ettepaneku olulisust, pidades silmas ka ühist eesmärki teha kiireid edusamme koostalitlusvõime saavutamiseks, kutsub komisjon kaasseadusandjaid üles saavutama kokkulepe lähinädalatel.

Käesolevas aruandes esitatakse ka rida meetmeid, mille abil komisjon suurendab liikmesriikidele antavat toetust radikaliseerumisvastases võitluses nii internetis kui ka sellest väljaspool. Eelkõige võetakse järelmeetmeid kõrgetasemelise radikaliseerumise vastu võitlemise eksperdirühma esialgsete tulemuste ja soovituste alusel ja tõhustatakse veebiplatvormidega tehtavat koostööd terroristliku veebisisuga võitlemisel. Radikaliseerumise ennetamine ja sellega võitlemine on liikmesriikide jaoks endiselt esmatähtis küsimus, mis eeldab ühist lähenemisviisi nii valitsuste vahel kui ka kohalikul tasandil. Eksperdirühm, mis loodi 2017. aasta juulis, et koostada soovitused tulevaseks tööks, tegi kindlaks mitu prioriteetset teemat, mis vajavad edasist tegutsemist.

Käesolevas aruandes antakse ülevaade edusammudest julgeolekuliiduga seotud seadusandlike prioriteetide elluviimisel. Komisjon jätkab kõnealuse valdkonna edendamist tihedas koostöös kõigi institutsioonidegaja kooskõlas oma 2018. aasta tööprogrammiga, milles sellealane töö on samuti prioriteediks seatud. See töö on teemaks ka 2018. aasta septembris Viinis toimuval riigijuhtide mitteametlikul sisejulgeoleku-teemalisel kohtumisel, nagu on märgitud juhtide tegevuskavas.

Üks eksperdirühma esile tõstetud prioriteetne valdkond on vanglates toimuv radikaliseerumine, mis on endiselt väga murettekitav. Komisjon tõhustab parimate tavade vahetamist ja sihtotstarbelisi teadusuuringuid ning uurib koos liikmesriikidega võimalust korraldada deradikaliseerumisprogrammide vastastikuseid hindamisi, kasutades selleks radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustikku. 27. veebruaril 2018 korraldab komisjon koostöös eesistujariigi Bulgaaria, Euroopa Vanglate ja Kinnipidamisasutuste Organisatsiooni (EUROPRIS) ja Euroopa Kriminaalhoolduse Organisatsiooniga konverentsi parimate tavade vahetamiseks kohtunike, prokuröride ning vangla- ja kriminaalhooldustöötajate vahel vanglates toimuva radikaliseerumise ärahoidmiseks. Samuti jätkab komisjon õigusprogrammi raames tegevustoetuste andmist, et toetada selle valdkonna projekte, sealhulgas projekte, mis on seotud kohtunike, prokuröride, vangla- ja kriminaalhooldustöötajate õigusalase koolitusega. Tuginedes mõttevahetustele valdkonnaspetsialistide, liikmesriikide poliitikakujundajate ja avaliku sektori osalejatega koostab radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku tippkeskus praegu uut versiooni vanglates radikaliseerumise vastu võitlemist ja kriminaalhoolduse tavasid käsitlevast käsiraamatust ja pakub selles välja uusi tavasid.

Samuti on vaja suurendada jõupingutusi võitluseks terroristliku propagandaga. Lisaks tööle internetis radikaliseerumise vastu võitlemisega (vt järgmine jaotis) toetavad Euroopa strateegilise teabevahetuse võrgustik ja radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku tippkeskus liikmesriike, jagades parimaid tavasid alternatiivsete ja vastunarratiivide kohta ning suurendades liikmesriikide võimet reageerida terroristlikule propagandale strateegilise kommunikatsiooniga.

Kohaliku tasandi tegevuse toetamise suurendamiseks uurib komisjon olemasolevaid tugistruktuure ja mitut asutust hõlmavaid lähenemisviise, eesmärgiga selgitada välja head kohaliku tasandi koostöötavad näiteks teabe jagamise reeglite või kodanikuühiskonna partnerite taustakontrolli valdkonnas. Selles võetakse arvesse kogemusi, mis on saadud ELi rahastatud projektidest, õppevisiite ja radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku kohalike töörühmade temaatilisi seminare. Radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustik on valmis pakkuma sihipäraseid nõustamisteenuseid, et toetada jõupingutusi võitluses radikaliseerumise vastu kohalikul ja riiklikul tasandil.

Teine prioriteetne valdkond on konfliktipiirkondadest tagasipöörduvad terroristidest välisvõitlejad. Seoses asjaoluga, et Daesh on olnud sunnitud Iraagis ja Süürias teatavatelt aladelt taanduma, on ekspertide ja laiema üldsuse seas tekkinud suur arutelu selle üle, kuidas tulla toime probleemidega, mis on seotud näiteks konfliktipiirkondadest naasvate või radikaliseerunud keskkonnas elanud laste ja peredega. Komisjon korraldab koos eesistujariigi Bulgaariaga 2018. aasta aprillis Sofias konverentsi, kus liikmesriigid saavad jagada parimaid tavasid ja kogemusi tagasipöördujate, sealhulgas naiste ja laste probleemi lahendamisel. Kuna tagasipöörduvate laste olukord eeldab kohandatud meetmeid, teeb komisjon ka võrdleva analüüsi olemasolevatest lähenemisviisidest, mis käsitlevad riske ja vajadushinnanguid ja varajast avastamist. Samal ajal on oluline teha koostööd kolmandate riikide, eelkõige Türgiga, ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, sealhulgas ÜRO ja ülemaailmse terrorismivastase võitluse foorumiga.

Komisjon tunnistab, et sise- ja välisjulgeolek on omavahel seotud, ja suurendab seetõttu koostöös Euroopa välisteenistusega toetust ennetusalastele strateegiatele ja koostöömehhanismidele EList väljaspool asuvates partnerriikides. Komisjon loob ELi ekspertide ja partnerite reservi, mida saab lähetada EList väljapoole, ja toetab sellise kodanikuühiskonna organisatsioonide platvormi loomist, mis toimib radikaliseerumise takistamise keskusena väljapool ELi. 2018. aastal algatab komisjon mitu projektikonkurssi, et toetada kohaliku tasandi uuringuid prioriteetsetes piirkondades vägivaldset äärmuslust toitvate tegurite kohta.

2.Võitlemine terroristliku veebisisu vastu

Nagu on märgitud komisjoni 2018. aasta tööprogrammis ja varasemates julgeolekuliidu aruannetes, edendab komisjon koostööd veebiplatvormidega terroristliku ja muu ebaseadusliku veebisisu avastamiseks ja kõrvaldamiseks ning teeb vajaduse korral ettepaneku terroristliku veebisisu kõrvaldamist käsitleva õigusakti kohta. 9. jaanuaril 2018 korraldas komisjon ümarlaua veebiplatvormide kõrgetasemeliste esindajatega, et arutada edusamme, mis on tehtud ebaseadusliku sisu leviku tõkestamiseks internetis. Komisjon kutsus platvorme üles tehtule lisaks täiendavaid meetmeid võtma ja kiiremini tegutsema ning rohkem ja hoogsamalt investeerima, et ELi kodanikke paremini kaitsta. Kooskõlas 2017. aasta septembri teatisega loodab komisjon, et veebiplatvormid tõhustavad ja kiirendavad jõupingutusi, mis hõlmavad näiteks tihedamat koostööd riiklike ja rahvusvaheliste õiguskaitseasutustega, oskusteabe ulatuslikumat jagamist veebis tegutsejate vahel, lisameetmeid eemaldatud ebaseadusliku sisu taasilmumise takistamiseks, sisu eemaldamise kiirust ja lisainvesteeringuid automatiseeritud avastamise vahenditesse. Komisjon töötab välja uusi viise edusammude jälgimiseks erinäitajate abil ja olemasolevate dialoogide sihipärasemaks ja konkreetsemaks muutmiseks. ELi internetifoorum arendab praegu välja konkreetset aruandlusmehhanismi, mis sisaldab näitajaid terroristliku veebisisu kõrvaldamiseks. Sellega seoses paluti veebiplatvormidel esitada teavet foorumi 2018. aasta veebruaris toimuva järgmise kõrgemate ametnike tasandi kohtumise jaoks.

Komisjon kaalub konkreetseid ja kiired meetmeid veebis avaldatud terroristlikule sisule reageerimiseks, enne kui otsustab õigusnormide vajalikkuse üle.

IV. MUUDE JULGEOLEKUT KÄSITLEVATE PRIORITEETSETE DOKUMENTIDE RAKENDAMINE

1. Küberjulgeolek

Komisjon jätkab 2017. aasta septembri ühisteatises „Vastupidavusvõime, heidutus ja kaitse – tugeva küberturvalisuse tagamine ELis“ esitatud meetmete rakendamist koostöös Euroopa välisteenistusega. Komisjon konsulteerib sidusrühmadega ja koostab seadusandliku ettepaneku mõjuhinnangut, millega luuakse küberturvalisuse pädevuskeskuste võrgustik, mille keskmes oleks Euroopa küberturvalisuse uurimis- ja pädevuskeskus. See on kooskõlas 2017. aasta novembri ühisteatist käsitlevate nõukogu järeldustega, milles kutsutakse komisjoni üles esitama seadusandlik ettepanek 2018. aasta keskpaigaks. Samuti on komisjon asunud kaardistama pädevusi kogu ELis. Komisjoni uuringut täiendatakse 10. jaanuaril 2018 algatatud registreerimisküsimustiku tulemustega. Komisjon kutsub kõiki ELi asjast huvitatud küberturvalisuse keskusi jagama teavet oma pädevuste ja tegevuse kohta. Samuti on komisjon asunud ellu viima lubadust käivitada raamprogrammi „Horisont 2020“ raames 50 miljoni euro suurune katseprojekt, et toetada pädevuskeskuste võrgustiku loomist. Komisjon on esitanud liikmesriikidele ettepaneku 2018–2020 tööprogrammi muutmiseks ja kavatseb kuulutada välja projektikonkursi 2018. aasta esimeses kvartalis.

Komisjon tegi 2017. aasta septembris ettepaneku kasutada heidutuse tõhustamiseks uusi meetmeid, mille eesmärk on võidelda mitterahaliste maksevahenditega seotud pettuste ja võltsimise vastu. Kavandatava direktiivi tulemusena suurendatakse õiguskaitseasutuste suutlikkust tegelda sedalaadi õigusrikkumistega, kehtestatakse ühised normid karistuste suuruse kohta ja täpsustatakse liikmesriikide kohtualluvus sellistes õigusrikkumistes. Komisjon kutsub kaasseadusandjaid üles võtma vastu läbirääkimisvolitused, mis võimaldavad alustada ettepaneku üle institutsioonidevahelisi arutelusid, eesmärgiga jõuda kokkuleppele aasta lõpuks.

2017. aasta oktoobris esitas komisjon rea meetmeid toetamaks õiguskaitse- ja kohtuasutusi, kui nad seisavad silmitsi probleemiga, et kurjategijad on kasutanud krüptimist. Samal eesmärgil võttis komisjon julgeolekuliidu kaheteistkümnendas eduaruandes kohustuse esitada aruanne vahendite kohta, mis on eraldatud õiguskaitseasutuste toetamiseks, kui nad puutuvad kriminaaluurimise käigus kokku krüpteeritud materjaliga. Kuna liikmesriigid taotlesid 2017. aasta detsembri justiits- ja siseküsimuste nõukogu kohtumisel lisatoetust, muudab komisjon Europoli 2018. aasta eelarvet, eraldades täiendavad viis miljonit eurot, et parandada Europoli suutlikkust dekrüpteerida seaduslikult saadud teavet kriminaaluurimistes. Nagu 2017. aasta oktoobris välja kuulutati, on vaja pidevalt hinnata seda, kuidas krüptimist kriminaaluurimistes kasutatakse, eeskätt selle tehnilisi ja õiguslikke aspekte, arvestades krüptimismeetodite pidevat arengut, asjaolu, et nende kasutamine kuritegelikel eesmärkidel üha sageneb, ja seda, millist mõju krüptimine avaldab kriminaaluurimistele. Komisjon kavatseb seda olulist tööd jätkata.

Euroopa välisteenistus korraldas koostöös komisjoniga eelmisel sügisel küberdialoogid Hiina, India, USA ja Brasiiliaga. Nende raames arutati küberstandardite ja küberturvalisuse alal usaldust suurendavate meetmete rakendamist, kehtivate rahvusvaheliste õigusaktide kohaldamist küberruumis ning ELi ja tema partnerite küberpoliitikat. Edusamme on tehtud ka kübersuutlikkuse suurendamisel kolmandates riikides. Küberkaitse valdkonnas võttis nõukogu poliitika- ja julgeolekukomitee vastu küberkaitsepoliitika raamistiku rakendamisaruande. 8. detsembril 2017 toimus ELi ja NATO töötajate vaheline kõrgetasemeline küberkonsultatsioon, mis keskendus kübermeetmete rakendamisele vastavalt ühisavaldusele. 2017. aasta detsembris korraldas Euroopa välisteenistus koos liikmesriikidega õppuse küberrünnakutele ühise diplomaatilise reageerimise ELi raamistiku rakendusjuhiste kasutuselevõtmiseks riigi ja valitsusväliste osalejate tasandil.

2. Avaliku ruumi kaitse

Komisjoni 2018. aasta tööprogrammi kohaselt rakendab komisjon prioriteedina avaliku ruumi kaitse toetamise tegevuskava. 20. detsembril 2017 korraldas komisjon ELi ettevõtjate foorumi esimese kohtumise, mis tõi kokku avaliku sektori ametiasutused ja avalike kohtade (nagu transpordikeskused, näitustekeskused, staadionid, haiglad, kaubanduskeskused) eraettevõtjatest haldajad ja meelelahutussektori esindajad. Foorumi eesmärk on edendada avaliku ja erasektori koostööd avaliku ruumi kaitsmisel, jagades kogemusi ja häid tavasid, vahetades teavet, julgustades valdkonnaülest õppimist ja töötades välja suuniseid. See hõlmab muu hulgas tegevusi, mis on seotud ohtude avastamise, uue tehnoloogia ja turvalahenduste katsetamise, nõuete väljatöötamise ning riski- ja haavatavuse hindamise läbiviimisega. Kõik osalejad rõhutasid tõelise avaliku ja erasektori partnerluse arendamise olulisust nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil ning vajadust jätkata tööd temaatilistel kohtumistel, kus käsitletakse selliseid konkreetseid valdkondi nagu transport, massi- ja meelelahutusüritused, majutus- ja kaubandusasutused. Vahetult pärast ELi ettevõtjate esimest kohtumist korraldas komisjon 21. detsembril 2017 kohtumise autorendiettevõtjatega, kuna mitmes terrorirünnakus on kasutatud renditud sõidukit. Ettevõtjad ja liikmesriigid olid ühel meelel, et vaja on suurendada teadlikkust, nii et töötajatel oleksid vajalikud vahendid ja oskused, et tunda ära renditehingud, mis võivad terrorismivastase võitluse perspektiivis kahtlased olla. Komisjon loob veebiportaali, et lihtsustada heade tavade vahetamist selles valdkonnas.

Tegevuskavas kutsutakse üles algatama tihedat dialoogi piirkondlike ja kohalike ametiasutustega. Sel põhjusel korraldavad komisjon ja Regioonide Komitee 8. märtsil Brüsselis konverentsi, kus kohtuvad paljude Euroopa linnade linnapead, sealhulgas terrorirünnakute ohvriks langenud linnade linnapead, et arutada avaliku ruumi kaitset. Konverentsi eesmärk on õppida hiljutiste rünnakute käigus saadud kogemustest ja selgitada välja liidu eri linnades kasutusele võetud parimad tavad. Samuti antakse ülevaade käimasolevatest või kavandatavatest katseprojektidest ning eesmärk on selgitada välja, kuidas ELi rahaliste vahenditega neid jõupingutusi kõige paremini toetada.

Rahastamine on oluline aspekt avaliku ruumi kaitse toetamisel. Koos tegevuskava käivitamisega kuulutati Sisejulgeolekufondi politseikoostöö rahastamisvahendi raames välja projektikonkursid kogusummas 18,5 miljonit eurot ning pikemas perspektiivis eraldatakse Euroopa Regionaalarengu Fondi osana linnadega seotud uuenduslike meetmete raames veel kuni 100 miljonit eurot. Pärast 15. septembril 2017 alanud avaliku konsultatsiooni lõppu korraldas komisjon Brüsselis 18. jaanuaril 2018 sidusrühmadega seminari, kus käsitleti avaliku ruumi ohutust linnade perspektiivist. Osalejad arutasid koos riikide ja kohalike valitsuste, Euroopa võrgustike, akadeemiliste ringkondade esindajate ja teadlaste, valitsusväliste ja muude rahvusvaheliste organisatsioonide esindajatega linnade peamisi julgeolekuprobleeme ja seda, kuidas neile kohalikul tasandil reageerida. Seminari tulemusi kasutatakse linnadega seotud uuenduslike meetmete ja ELi linnade tegevuskava meetmete ulatuse kindlaksmääramiseks.

Lisaks sellele võtab komisjon meetmeid, et vähendada maanteedel toimuva kaubaveogaseotud julgeolekuriske. 2018. aasta jaanuaris avaldatakse julgeolekualane töövahend, mis pakub Euroopa veoautojuhtidele, veoettevõtjatele ja muudele olulistele sidusrühmadele juhiseid veosevarguse, salaja veoautodesse tungivate isikute ja võimaliku terroriohuga tegelemiseks. Komisjon ajakohastab ja parandab praegusi häid tavasid turvalisuse tagamiseks, mis vananevad kiiresti pidevalt arenevate ohtude, uue tehnoloogia ja regulatiivsete muudatuste tulemusena.

3. Julgeolekualane uurimistegevus