KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE Lisatud dokumendile: Ettepanek: nõukogu määrus ühisettevõtte ECSEL kohta /* SWD/2013/0256 final */





KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE Lisatud dokumendile: Ettepanek: nõukogu määrus ühisettevõtte ECSEL kohta Sissejuhatus Käesolevas dokumendis kirjeldatakse mõjuhinnangut, mis on antud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 alusel loodud ühisettevõtte vormis käivitatud elektroonikakomponentide ja -süsteemide ühisele tehnoloogiaalgatusele. See seostub ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020”. Seitsmenda raamprogrammi alusel loodi vastavalt kaks ühisettevõtet – ENIAC nanoelektroonika valdkonnas ja ARTEMIS manussüsteemide valdkonnas. Nende eesmärk oli suurendada ja võimendada teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavaid avaliku ja erasektori investeeringuid kahes teineteist täiendavas valdkonnas, mis on Euroopa tööstusstruktuuri seisukohast väga olulised. Tuginedes ühisettevõtete ENIAC ja ARTEMIS tegevuse käigus saadud kogemustele, lähtutakse kõnealuse algatuse puhul lihtsustatud ühtsest struktuurist, sihipärastest meetmetest, millega tugevdatakse elektroonikakomponentide ja manussüsteemide vahelist koostoimet, ning rakendamise korra olulisest lihtsustamisest. Algatus on ELi Euroopas rakendatava elektroonikakomponentide ja -süsteemide strateegia tugisammas. Järgitud menetlus on kooskõlas komisjoni suunistega mõju eelhindamiste kohta. 1. PROBLEEMI MÄÄRATLUS 1.1 Kontekst Peale selle, et elektroonikakomponendid ja manussüsteemid on oluline tööstusharu, mille käive on maailmas üle 1 000 miljardi euro, saab neist kogu majanduses alguse ka suurem osa tootlikkuse suurendamisest ning neil on tähtis roll ühiskondlike probleemide lahendamisel. Euroopa seisab elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonnas silmitsi kahe peamise ülesandega. Üks neist on omada kontrolli seoses väärtusahela põhielementidega (st lõpptoodete projekteerimise, tootmise ja integreerimisega), mis on olulised selleks, et tagada Euroopas elektroonikavaldkonnas loodava väärtuse jätkusuutlikkus ning ka paljude teiste Euroopa tööstussektorite konkurentsivõime. Teine ülesanne on täita suured lüngad Euroopa innovatsiooniahelates ja tuua Euroopa tipptasemel teadusuuringutele rohkem kaubanduslikku edu. Nende ülesannete täitmisel tuleb Euroopal rinda pista karmi ülemaailmse konkurentsi, Euroopa tööstuse turuosade kahanemise, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni suurte kuludega ja tehnoloogia kiire arenguga. · Elektroonikakomponentide sektori ja ülejäänud tööstusstruktuuri tihe seos on Euroopas väga tähtis. Euroopa elektroonikatööstuse nõrgenemisega kaoks järk-järgult tõenäoliselt ka ülejäänud väärtusahel. See ei mõjuta üksnes asjaomast tööstusharu ennast, vaid kahjustab ka tööhõivet ja kasvu meie majanduse väga paljudes valdkondades. · Euroopa manussüsteeme valmistavate ettevõtete väljavaated on helgemad, ehkki katsumusi esineb siingi, näiteks peamised IKT-platvormid, kus domineerivad nii rakenduste kui ka sisu tasandil osalejad väljastpoolt ELi, ning manussüsteemide üha suurem sidumine internetiga, mis loob uusi ärivõimalusi, kuid ka uusi osalejaid ja ohte ELi-välistest tööstusriikidest, kes on veebis praegu ülekaalus. · Elektroonikakomponentide ja -süsteemide ühine turg on kasvanud viimase kümne aasta jooksul rohkem kui 6 % aastas, kusjuures prognoosid näitavad sama kasvu ka järgmiseks kümnendiks. Sektoris toimuvale kasvule annavad hoogu juurde uuendused – vähemalt 15 % käibest kulutatakse teadus- ja arendustegevusele. Võttes arvesse teadus- ja arendustegevuse kulude pidevat suurenemist ning sektori mõju olulist ülekandumist kogu majandusele, on muutunud hädavajalikuks avaliku ja erasektori partnerluse loomine. · Meisterlik toimetulek üha keerulisema tehnoloogia ja tootmisega on konkurentsis püsimiseks väga oluline ning nõuab miljardite eurode suuruseid investeeringuid nii teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni kui ka tootmis- ja projekteerimisrajatistesse. Euroopa investeeringud on olnud seni ebapiisavad ja poliitika liiga killustatud, mille tulemusel on Euroopa osalejate osa maailma pooljuhtide turul langenud alla 10 %. Liikmesriikidel on oma tööstuse edendamisel kehtestatud enda prioriteedid, kuid toetuse tarvis, mida nad vajavad kõnealuse sektori jaoks, jääb nende endi vahenditest vajaka. 1.2 Rakendamisel esinevate probleemide põhjused Mõlema ühisettevõtete ENIAC ja ARTEMIS kohta tehtud vahehindamise käigus tõsteti esile probleemid, mida tuleks käsitleda uue ühisettevõtte loomisel, et suurendada ja parandada selle olulisust, tõhusust, tulemuslikkust ja teadusuuringute kvaliteeti. Terviklik Euroopa strateegia elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonnas Teisel vahehindamisel esitati soovitus, et ühised tehnoloogiaalgatused vajaksid üldist Euroopa teadusuuringute strateegiat. Selline strateegia aitaks ära hoida jõupingutuste dubleerimise, võimaldaks välja töötada jätkusuutliku elektroonikakomponentide ja -süsteemide tööstusliku ökosüsteemi ning oleks Euroopa sidusrühmadele tõhus vahend, mille abil pidada sammu tehnoloogiaga, omada juurdepääsu kõrgtehnoloogilistele komponentidele ja kindlustada elektroonikasüsteemide valdkonnas juhtpositsioon peamistes majandussektorites. Luua tõhusama rakendamise jaoks õiguslik alus Mõlema vahehindamise käigus soovitati tulevase ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamisel tugineda õiguslikule alusele, mis on tänu väiksematele halduskuludele ja suuremale paindlikkusele paremini kohandatud avaliku ja erasektori partnerluse eripäraga. Parem juhtimine ja strateegiline kavandamine Mõlema vahehindamise puhul täheldati, et ühisettevõtte juhatus pühendab liiga palju aega järelevalvele tegevuse üle ja liiga vähe aega strateegiliste küsimuste arutamisele. Halduskoormust tuleks vähendada, et meelitada osalema kõrgetasemelisi tööstuse esindajaid. Suurem pühendumine ja kooskõlastamine liikmesriikide prioriteetidega Mõlema vahehindamise käigus soovitati, et liikmesriigid peaksid võtma kasutusele mitmeaastase rahastamissüsteemi. See võimaldaks kehtestada strateegilise tegevuskava ja lubaks sidusrühmadel kavandada oma tegevust ette. Viimati nimetatu on oluline, pidades silmas investeeringute suurust ja vajadust jätkata teadusuuringuid pika aja jooksul. Osalemistingimuste ühtlustamine Vahehindamiste käigus toonitati vajadust ühtlustada osalevate liikmesriikide riiklikke menetlusi ja kriteeriume. Liikmesriikide osalemiseeskirjad, rahastamismäärad ja menetlused tuleks võimaluse korral ühtlustada ja ajaliselt vastavusse viia. Ühtlustatud tegevus, sealhulgas parem järelevalve ja hindamine Mõlema vahehindamise käigus esitati mitu soovitust selle kohta, kuidas ühtlustada tegevust ning näha ette parem järelevalve ja hindamine. Eeskätt soovitati vaadata läbi hindamis- ja valikuprotsess, et viia projektiportfell paremini vastavusse üldise strateegiaga. 2. Subsidiaarsuse analüüs Käesolev Euroopa algatus on kavandatud raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise kontekstis: „Seitsmenda raamprogrammi raames aluslepingu artikli 187 kohaselt loodud ühisettevõtted, mille jaoks on võimalik anda eespool nimetatud tingimustel edasist toetust, on järgmised: innovatiivsete ravimite algatus (IMI), ühine tehnoloogialgatus Clean Sky, Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteem (SESAR), kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (FCH) ning arvuti manussüsteemide (ARTEMIS) ja nanoelektroonikaga (ENIAC) tegelevad ühisettevõtted. Viimased kaks on võimalik üheks algatuseks kombineerida.” On selge, et ükski liikmesriik ei suuda rajada üksi kõiki ettevõtteid, mis on vajalikud elektroonikakomponentidele ja -süsteemidele tugineva rakenduste tööstuse kogu ahela käigushoidmiseks. Tänu oma koostööaltile iseloomule võimaldab algatus luua konsortsiumi partneritega kõikjalt Euroopast, et tuua esile Euroopa ökosüsteemi parimad omadused ja vähendada killustatust. Praegused ühisettevõtted ARTEMIS ja ENIAC andsid olulise võimaluse teha koostööd kogu Euroopas, luua kriitiline mass ja võimendada investeeringuid. Esimese ja teise vahehindamise käigus soovitati tungivalt jätkata sarnast tegevust ka raamprogrammi „Horisont 2020” raames. 3. Eesmärgid Euroopa peab jääma seoses tehnoloogia arenguga esirinda ja hakkama kiiresti kasutama selle valdkonna saavutusi, et olla konkurentsivõimeline. Kavandatav algatus on tugisammas ELi elektroonikatööstuse strateegiale, mille eesmärk on muuta praegu Euroopas valitsevat tootmise vähenemise suundumust, luua järgmisel seitsmel aastal sektoris täiendavad 250 000 töökohta ning tekitada asjaomases valdkonnas innovatsiooni ja tootmise jaoks üle 100 miljardi euro väärtuses täiendavaid erasektori investeeringuid[1]. Üksikasjalikumalt kirjeldades on kõnealuse algatuse eesmärgid järgmised: · aidata kaasa tugeva ja maailmas konkurentsivõimelise elektroonikakomponentide ja ‑süsteemide tööstuse väljakujunemisele liidus; · tagada elektroonikakomponentide ja -süsteemide kättesaadavus peamiste turgude jaoks ja ühiskondlike probleemide lahendamiseks, et säilitada Euroopa koht tehnoloogia arengu eesliinil, kaotada lõhe teadusuuringute ja nende uuringute tulemuste rakendamise vahel, suurendada innovatsioonivõimet ning tekitada liidus majandus- ja tööhõive kasv; · kooskõlastada strateegiaid liikmesriikidega, et meelitada ligi erasektori investeeringuid ja aidata suurendada riigi rahanduse usaldusväärsust, vältides tarbetut jõupingutuste dubleerimist ja killustamist ning hõlbustades teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas tegutsejate osalemist; · säilitada ja suurendada Euroopas pooljuhtide ja arukate süsteemide tootmise võimet, sealhulgas juhtpositsiooni tootmisseadmete ja materjalide töötlemise valdkonnas; · kindlustada juhtpositsioon süsteemide, sealhulgas manussüsteemide projekteerimise ja ehitamise valdkonnas; · võimaldada kõikidele sidusrühmadele juurdepääs elektroonikakomponentide ning manus- ja arukate süsteemide maailmatasemel projekteerimis- ja tootmisinfrastruktuurile; · rajada dünaamiline ökosüsteem, kaasates innovaatilised väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd), tugevdades olemasolevaid klastreid ja soodustades paljulubavates uutes valdkondades uute klastrite loomist. Seepärast on algatuse eesmärk i) luua ELi tasandi avaliku ja erasektori investeeringute kriitiline mass; ii) kahandada lõhet ehk ületada nn surmaorg teadusuuringute ja turu vahel, hõlbustades kogu innovatsiooniahelas valdkondadevahelist teadustegevust ja tehnoloogiaarengut, hõlmates tehnoloogia küpsustasemed 2–8, sealhulgas katseliinid ja suuremahulised rakendamiskatsed, ning iii) viia kokku väärtus- ja innovatsiooniahelas osalejad, sealhulgas kasutajad ja VKEd, et tegeleda elektroonikakomponentide ja -süsteemide projekteerimisele ja tootmisele omaste keerdküsimustega. 4. Poliitikavalikud Elektroonikakomponentide ja -süsteemide ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks on hinnatud viit järgmist valikut: · a) tugineda olemasolevatele algatustele ENIAC ja ARTEMIS, uuendades ja kohandades raamprogrammi „Horisont 2020” uues kontekstis nende ülesandeid; · b) viia kavandatud tegevus ellu ilma sihtotstarbelise avaliku ja erasektori partnerlusasutuseta, kasutades raamprogrammi „Horisont 2020” kootööprojektide puhul rakendatavaid üldisi tavasid; · luua uus ühine avaliku ja erasektori partnerlusasutus, mis asendab olemasolevad ühisettevõtted ENIAC ja ARTEMIS ning mis võiks olla · c) lepinguline avaliku ja erasektori partnerlus (eraldi juriidilise isikuta); · d) kahepoolne institutsiooniline avaliku ja erasektori partnerlus (liikmesriigi osaluseta eraldi juriidiline isik); · e) kolmepoolne institutsiooniline avaliku ja erasektori partnerlus (liikmesriigi osalusega eraldi juriidiline isik). Kaks valikut jäeti kõrvale: „mitte midagi ette võtta” (st kogu ELi avaliku sektori toetuse peatamine selles valdkonnas) ja „olemasolevate ühiste tehnoloogiaalgatuste ennetähtaegne lõpetamine” (st ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC sulgemine enne nende tegevuse ettenähtud lõpetamist 2017. aastal). 5. Mõjuhinnang Majanduslik mõju hõlmab · konkurentsivõimet, kaubanduse ja investeerimisega seotud aspekte – algatuse võimendav mõju avaliku ja erasektori vahenditele, investeeringute maht ja kriitiline mass, koostööpotentsiaal ning tehnoloogia arengu ja turu vahelise lõhe kaotamine; · teadusuuringuid ja innovatsiooni – koostoime tööstuslike ja riiklike prioriteetidega, algatuse mõju tipptaseme edendamisel, Euroopa teadusruumi poole liikumise hõlbustamine; · sidusrühmi, tööstust – tehnoloogia pakkujad ja kasutajad, sealhulgas VKEd, teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonid, ülikoolid, EL, liikmesriigid ja piirkonnad ning kodanikud/tarbijad, kellele peaks algatusest tulu tõusma. Ühiskondliku mõju hindamisel vaadeldakse · tööhõivet, mis on seotud majandusliku mõjuga. Algatusega hõlmatud tööstussektorid on oluline otsene tööandja kõrget kvalifikatsiooni nõudvate tehnikaerialade esindajatele; · väljavaateid lahendada ühiskondlikke probleeme Euroopa kodanikele olulistes valdkondades (nt transport, tervishoid, energia) – elektroonikakomponentide ja ‑süsteemide väljatöötamine ja kasutamine on nende ühiskondlike liikumapanevate jõudude seisukohast väga oluline. Keskkonnamõju on seotud peamiselt energiatarbimise vähendamisega. ELi 1,2 miljardi euro suurune toetus võimendaks 2020. aastaks ligikaudu 8 miljardi suurust üldist investeerimisprogrammi. See moodustaks märkimisväärse osa üldistest investeeringutest, mille asjaomane sektor on välja kuulutanud. ELi halduskulud moodustaksid umbes 2 % liidu tegevuskuludest. 6. Poliitikavalikute võrdlus Poliitikavalikuid võrreldakse kolmel omavahel seotud tasandil. Esimesel tasandil vaadeldakse viie valiku suhtelisi eeliseid võrrelduna lähtealuseks võetud valikuga a kolmel teljel – tõhusus, tulemuslikkus ja sidusus. || Eesmärgid || Valik (b) || Valik (c) || Valik (d) || Valik (e) Tõhusus || 1.1 Edendada konkurentsivõimet || – || + || + || + 1.2 Hõlmata innovatsiooni- ja väärtusahel || – || + || + || + 1.3 Lahendada ühiskondlikke probleeme ja luua uusi turge || – || – || = || + 3.1 Säilitada ELis tootmine ja seda suurendada || – || – || – || + 3.2 Juhtpositsioon projekteerimise ja tootmise valdkonnas || – || – || – || = 4.1 Elektroonikakomponentide kättesaadavus || – || – || = || + 4.2 Juhtpositsioon süsteemide projekteerimise valdkonnas || – || = || + || + Tulemuslikkus || 2.1 Kavandada ja teostada valdkondadevahelisi tipptasemel teadusuuringuid || = || = || + || + 2.3 Koguda ja koondada ressursse || – || – || – || + 5.2 Programmi tulemuslik elluviimine || + || = || + || + 5.3 Edendada tulemuste kasutamise koostoimet ja VKEde kasvu || - || - || + || + 5.4 Lihtsustada osalemist projektides, millel on tugev Euroopa mõõde || + || + || + || = 5.6 Sidusrühmade koostöö ja kooskõlastamine || – || = || + || + Sidu-sus || 2.2 Kooskõlastada strateegiad || – || = || = || + 3.3 Toetada kõrgeid tehnoloogia küpsustasemeid || – || – || – || + 5.1 Kehtestada strateegiline teadusuuringute ja innovatsiooni kava || – || = || + || + 5.5 Juurdepääs projekteerimis- ja tootmisinfrastruktuurile || – || = || + || + 5.7 Säilitada oskused || = || = || = || = Teisel tasandil käsitletakse raamprogrammi „Horisont 2020” ettepanekus loetletud kriteeriume, et määratleda avaliku ja erasektori partnerlust: · valikud a ja e pakuvad ELi tasandil toimuva tegevuse puhul kõige suuremat lisaväärtust (kõige sidusamad); · valikul e on kõige ulatuslikum mõju tööstuse konkurentsivõimele, jätkusuutlikule majanduskasvule ja sotsiaal-majanduslikele probleemidele (kõige tõhusam); · valikute a ja e puhul on näha kõige tugevamat kõikide partnerite pikaajalist pühendumist ühisele visioonile ja selgelt määratletud eesmärkidele (kõige tõhusamad ja sidusamad); · valik e paistab silma kaasatud vahendite ulatuse poolest ning võime poolest suunata teadusuuringutesse ja innovatsiooni täiendavaid investeeringuid (kõige tulemuslikum); · valikud c, d ja e võimaldavad määratleda selgelt iga partneri rolli (kõige tulemuslikumad ja sidusamad). Kolmandal tasandil käsitletakse valikuid vahehindamiste käigus kindlaksmääratud edasiarenduste seisukohast. || Valik (b) || Valik (c) || Valik (d) || Valik (e) Terviklik Euroopa strateegia || – || – || + || + Võimaldab tulemuslikumat rakendamist || – || = || = || + Parem juhtimine ja strateegiline kavandamine || – || – || + || + Suurem pühendumine ja kooskõlastamine liikmesriikide prioriteetidega || – || – || – || = Osalemistingimuste ühtlustamine || = || + || + || = Ühtlustatud tegevus, sh parem järelevalve ja hindamine || = || = || + || + Kokkuvõttes on eelistatud valik kriitilise massi saavutamiseks ja investeeringute tasuvuse tagamiseks valik e „kolmepoolne institutsiooniline avaliku ja erasektori partnerlus”, st partnerlus, mis põhineb teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tegevuskaval, mis hõlmab valdkonda alates komponentidest kuni süsteemideni, ressursside koondamisel, et toetada märkimisväärset arvu ulatuslikke ettevõtmisi, mis kahandavad teadusuuringute ja turu vahelist lõhet, ning strateegiate ja rahastamise vastavusseviimisel (piirkonna, riigi ja ELi tasandil). Valiku e rakendamiseks tuleb luua Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 alusel uus juriidiline isik. Sellest saab avaliku ja erasektori partnerlusel põhinev asutus, mis tugineb finantseeskirjade artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusasutuste näidisfinantsmäärusele ning mille suhtes kohaldatakse vastavalt artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktile iv kaudset eelarve täitmist. See asutus võtab üle kõik ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC õigused ja kohustused. 7 Hindamine ja järelevalve Hindamine ja järelevalve toimub kolmel tasandil. Esimesel tasandil viib komisjon sõltumatute ekspertide abil läbi ühisettevõtte vahe- ja lõpphindamise. Nende hindamiste käigus vaadeldakse strateegiliste eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme, rakendamise tulemuslikkust/tõhusust ning erasektorist pärit liikmete pühendumist projektide raames ja väljaspool projekte. Komisjon edastab hindamiste järeldused nõukogule ja Euroopa Parlamendile. Projektide tasandil kehtestatakse mehhanism, et mõõta iga projekti edusamme ja kvaliteeti. Lisaks jälgitakse projekti elluviimise ajal ja ka projekti lõppedes vastavalt teises vahehindamises esitatud soovitustele tulemuste kasutamist ja levitamist. Edusamme ühise tehnoloogiaalgatuse eespool määratletud eesmärkide saavutamisel vaadeldakse igal aastal võrdluses mõjuhinnangus kindlaksmääratud peamiste tulemusnäitajatega. Ühisettevõtte raamatupidamist kontrollib igal aastal sõltumatu auditeerimisasutus. Võrdluses mõjuhinnangus kindlaksmääratud seitsme tulemusnäitajaga hinnatakse tegevdirektori aruande põhjal kord aastas ka ühisettevõtte tegevussuutlikkust. Pealse selle teostatakse kvalitatiivset kontrolli selliste teiste oluliste aspektide üle nagu · menetluste avatus ja läbipaistvus; · ühise tehnoloogiaalgatuse, teiste ELi algatuste ning riiklike ja piirkondlike meetmete kooskõlastamine; · huvide konflikti ärahoidmine; · finantsaudit; · hea juhtimistava järgimine. [1] Nagu teatas asjaomane sektor kavandatava partnerluse kohta.