KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Siseveetranspordi kvaliteedi tõstmise kohta

NAIADES II

1. Sissejuhatus

Euroopa Liidu siseveeteede võrk hõlmab 20 liikmesriiki ja ligikaudu 37 000 kilomeetrit siseveeteid. Igal aastal transporditakse neid teid pidi umbes 500 miljonit tonni kaupa, eriti Saksamaa, Madalmaade, Prantsusmaa ja Belgia tihedalt asustatud ja ülekoormatud piirkondades. Kõnealuseid alasid niisutavad Reini, Schelde, Maasi ja Seine´i jõgi ning neid ühendab Doonau jõgi. Siseveetranspordi sektor on suhteliselt väike, kuid annab 140 miljardi tonnkilomeetriga siiski märkimisväärse panuse ELi transpordisüsteemi. Sektoril on oluline osa kaupade vedamisel ELi kõige tihedama liiklusega sadamate ja sisemaa vahel. Ilma siseveelaevanduse panuseta ei oleks ELi kõige suurematest sadamatest kunagi kujunenud äärmiselt tõhusad tänapäevased logistikakeskused. Need sadamad sõltuvad sisemaa ülekoormatuse vähendamisel ja edasise arengu tagamisel siseveelaevandusest.

Siseveelaevandus on energiatõhus ja aitab saavutada vähese CO2-heitega majanduse eesmärke, mis on esitatud ELi transpordipoliitika valges raamatus[1]. Peale selle on siseveelaevandus tänu selle vähesele mürale sobiv kaubaveoks läbi tihedalt asustatud alade. Siiski võib siseveelaevandus kaotada oma suhtelise keskkonnaeelise, kui ei võeta meetmeid õhusaasteainete heitkoguste täiendavaks vähendamiseks, eriti arvestades edu, mida saavutatakse maanteetranspordi sektoris tänu rangetele heitepiirangutele.

Komisjoni 2006. aastal vastu võetud NAIADES tegevusprogrammi[2] eesmärk oli tugevdada siseveetranspordi eeliseid ja kõrvaldada mitmeid takistusi, mis võivad takistada selle täieliku potentsiaali saavutamist. NAIADES programmi meetmete rakendamist on rahastatud sellistest rahastamisvahenditest nagu TEN-T,[3] Marco Polo,[4] Leonardo Da Vinci,[5] IPA[6] ja teadusuuringute seitsmes raamprogramm[7]. Komisjonis arendatakse ikka veel selliseid täiendavaid meetmeid nagu laevade tehniliste nõuete ühtlustamine, samal ajal kui teiste meetmetega, eriti nendega, mis on seotud ühtlustamismeetmetega,[8] ei ole veel alustatud.

Praeguse NAIADES programmi hindamises[9] on märgitud, et NAIADES programmil on olnud oluline mobiliseeriv mõju liikmesriikides ja sidusrühmade jaoks. Samas on siseveelaevanduse majanduslikud ja keskkonnaalased väljavaated jätkuvalt halvenenud ning infrastruktuuri kitsaskohtade kõrvaldamisel on saavutatud piiratud edu. Lisaks ELi majanduse aeglustumisele alates 2008. aastast on sektoris praegu rasked ajad ning teatud segmendid on üle koormatud ja turuosalised on killustunud.

Ülevõimsus vedellastisektoris on seotud topeltpõhjanõude kehtestamisega[10]. Selle tulemusel võeti kasutusele täiendavad topeltpõhjaga laevad ilma vanade ühekordse põhjaga laevade turult kõrvaldamiseta. Ülevõimsuse probleem lahendatakse 2018. aastal, mil ühe põhjaga laevad kõrvaldatakse järk-järgult kasutuselt. Suurte kuivpuistlastilaevade segmendis põhjustab aga ülemäärane investeerimine ja sellest tulenev ülevõimsus tugevat konkurentsi, mis kandub üle teistesse turusegmentidesse, eriti väikese nimikoormusega laevade turul.

Ligikaudu 80% laevadest käitavad omanikest käitajad, kes töötavad ja elavad koos oma peredega kõnealustes laevades. Nende tarned on killustatud, mistõttu on neid raskem nõudlusega kokku viia, mis nõrgendab nende positsiooni teiste selliste turuosaliste suhtes nagu ekspediitorid või suuremad lastisaatjad. Selline nõrk positsioon koos ülevõimsusega on põhjustanud suurt hinnakonkurentsi, mistõttu tulusus on väike ning sektori reinvesteerimis- ja innovatsioonisuutlikkus kannatab. Kuigi sektori tegevus aktiviseerus uuesti 2011. aastal pärast olulist aeglustumist 2009. ja 2010. aastal, osutavad näitajad jälle tegevuse aeglustumisele turu teatavates osades 2012. aastal. Järjest suurem arv käitajaid on sõlminud oma pangaga kokkuleppe, et lükata edasi tasumisele kuuluvate intresside maksmine[11].

Pikas perspektiivis on selge, et sektoris on aset leidnud ühendvedude osakaalu pikaajaline, kuid stabiilne vähenemine võrreldes maanteetranspordiga. Praeguse raske majandusolukorra muutumine võtab aega. Samas on ka positiivseid arenguid. Näiteks on meresadamate läbilaskvus järk-järgult suurenenud alates 2009. aastast ning sellised uued tehnoloogilised lahendused nagu alternatiivkütuste kasutamine võimaldavad tegevuskulusid vähendada ja pakuvad uusi turuvõimalusi. Sektoril on head võimalused saada kasu kõnealustest arengutest.

Võttes arvesse sektori võimalusi ja väljakutseid, on komisjon otsustanud ajakohastada ja uuendada NAIADESe programmi kuni 2020. aastani ning viia see kooskõlla transpordipoliitika valge raamatuga. NAIADES II programm keskendub siseveetranspordi sektoris pikaajaliste struktuurimuutuste tegemisele, et sektor saaks anda täieliku panuse strateegiasse „Euroopa 2020”, mille eesmärk on arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv. Selleks tuleks parandada sektori tegutsemistingimusi (sh infrastruktuur, keskkonnatoime, turud ja innovatsioon, töökohad ja oskused ning logistikaahelasse integreerimine). Selles on oma osa ELil, liikmesriikidel, piirkondlikel ametiasutustel, jõekomisjonidel,[12] muudel rahvusvahelistel organisatsioonidel ja sektoril endal.

Sektor tegutseb liberaliseeritud turgudel, kus avaliku sektori võimalused sekkuda on piiratud. Avaliku sektori karmikäeline sekkumine võib negatiivselt mõjutada turuosaliste tulevasi äriotsuseid ja turujõudude restruktureerimise mõju. Komisjon on teadlik majanduskriisist tulenevatest probleemidest, millega osa siseveetranspordi tööstusest silmitsi seisab. Praeguse raske majandusolukorraga toimetulemiseks arutab komisjon sektorit esindavate organisatsioonidega ja asjaomaste liikmesriikidega sobivaid meetmeid olukorra lahendamiseks. Sellised meetmed peavad olema asjakohased, tõhusad ja kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega. Peale selle võtab komisjon lühiajalisi meetmeid, mis on kooskõlas liberaliseeritud turgude põhimõtetega. Näiteks vaatab ta uuesti läbi laevade tehnilised nõuded, et kontrollida, kas ohutusriski ja nõuete järgimise kulude vahel saavutati õige tasakaal üleminekusätete kehtestamisel. Lisaks soodustab ta veeldatud maagaasi varajast kasutuselevõttu alternatiivkütusena, mis võimaldab hoida märkimisväärselt kulusid kokku pikas perspektiivis, ning hõlbustab turuosaliste killustatust vähendavate meetmete võtmist sektoris.

Teatisega, millega kehtestati NAIADES II programm, on kaasas kaks meedet, mis kujutavad endast esimest sammu rakendamise suunas.

· Direktiivi ettepanek, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/87/EÜ.

· Seadusandlik algatus, millega muudetakse nõukogu määrust nr 718/1999, mis käsitleb ühenduse laevastiku mahutavuse poliitikat siseveetranspordi edendamiseks.

2. NAIADES II eesmärk

Programmi NAIADES II eesmärk on luua siseveetranspordi jaoks sellised tingimused, et sellest saaks kvaliteetne transpordiliik: hästi juhitud, tõhus, ohutu, integreeritud mitmeliigilisse transpordiahelasse, mida iseloomustavad head töökohad, kus töötavad kõrge kvalifikatsiooniga töötajad, ning rangetest keskkonnastandarditest kinnipidamine.

Kui sektor soovib keskenduda kvaliteedile, jäädes samas kulutõhusaks, peaks ta murdma välja väikese tulususe, liiga väheste investeeringute ja innovatsiooni ning kinniste turgude nõiaringist. Sektor peab keskenduma kvaliteedile, et saavutada ELi transpordipoliitika valges raamatus esitatud eesmärgid minna kaubavedudel üle raudtee- ja veetranspordile ning vähendada siseveetranspordi tekitatavaid heiteid.

3. NAIADES tegevusprogramm 2014–2020: kvaliteet peamiste sekkumisvalkondade kaudu

· Kvaliteetne infrastruktuur

ELi siseveeteede infrastruktuur ei ole teiste transpordiliikidega piisavalt ühendatud ega integreeritud. Siseveeteed ei ole paljudel juhtudel logistikakeskustega ühendatud. Sellised märkimisväärsed kitsaskohad nagu ebapiisavate mõõtmetega lüüsid, sillad või laevateed ning puuduvad ühendused nagu ühendus Seine’i ja Schelde jõesüsteemide vahel vähendavad sektori arengupotentsiaali. Seepärast keskendutakse TEN-T (üleeuroopaline transpordivõrk) suuniste ettepanekus[13] siseveeteede puhul prioriteedile luua puuduvad ühendused, kõrvaldada olulised kitsaskohad, võtta kasutusele innovaatiline tehnoloogia, parandada ühendvedusid ning arendada välja arukas infrastruktuur. Eelkõige pööratakse tähelepanu mere- ja siseveesadamatele: piisava dimensiooniga võrgustik, mis hõlmab põhivõrku kuuluvaid sadamaid, millel on siseveeteedele juurdepääs ja vastavad rajatised, on eeltingimus siseveelaevanduse osakaalu tõstmiseks transpordisektoris. Komisjon julgustab sadamasektorit koostööd tihendama ja koordineerima investeeringuid transpordikoridoride üleselt ning edendama parimaid tavasid ja vahetama kogemusi siseveeteedele juurdepääsu pakkuvate sadamate kavandamisel ja käitamisel.

Peale selle on siseveeteed oluliseks komponendiks TEN-T põhivõrgu üheksast transpordikoridorist kuue puhul[14]. Sektorispetsiifilisi aspekte käsitletakse sidusalt koridoriüleselt, et hõlbustada TEN-T koridoride kavandamist ja jälgimist siseveeteede vaatepunktist.

Pärast komisjoni talituste töödokumendi „NAIADES II eesmärkide suunas” avaldamist on sektori esindajad vabatahtlikkuse alusel koostanud osalise ülevaate 2014–2020 finantsraamistiku kavandatud infrastruktuuriprojektidest. See ülevaade tuleks lõpule viia ja seda tuleks täiendada projektide staatust, valmidusastet ja kavandamist käsitleva teabega ning seda tuleks ajakohastada, et toetada TEN-T liikluskoridoride rakenduskavade elluviimist.

Konkreetsed meetmed kuni 2016. aastani Siseveetranspordi integreerimine mitmeliigilistesse koridoridesse. – 2013: koridoride rakenduskavade elluviimise algatamine TEN-T koridore käsitleva teatisega, mis sõltub kaasseadusandja poolt TEN-T suuniste vastuvõtmisest, sh suunised, milles käsitletakse eri transpordiliikide (sh siseveeteed) integreerimist TEN-T mitmeliigilistesse koridoridesse (eestvedaja: komisjon) – 2014–2015: mitmeliigiliste koridoride kavade vastuvõtmine ja elluviimine (sellega tegelevad peamised sidusrühmad, sh mere-ja siseveesadamad, siseveetranspordi infrastruktuuri ettevõtjad, jõekomisjonid, laevade käitajate esindajad, töötajate esindajad ja transpordikasutajad Euroopa koordinaatorite[15] egiidi all, tehes tihedat koostööd liikmesriikidega ja konsulteerides loodavate koridoriplatvormidega). Orientiir 2017–2020 TEN-T koridoride rakenduskavade täielik elluviimine, siseveelaevanduse TEN-T põhivõrku integreerimist hõlmavate vahendite ja protsesside tugevdamine vajaduse korral, võttes arvesse andmete esitamist või analüütilist võimekust. Meetmete ja investeeringute koondamine, et kõrvaldada peamised infrastruktuuri kitsaskohad siseveetranspordi valdkonnas (liikmesriigid ELi toel).

· Kvaliteet läbi innovatsiooni

Sektori innovaatilisuse tase on madal võrreldes muude transpordiliikidega. Selle põhjuseks on vanad seadmed,[16] turu killustatus, innovatsioonikultuuri puudumine ja siseveetranspordiettevõtjate halvenev finantsolukord.

Innovatsiooni ei saa väljastpoolt peale suruda. NAIADES II raames kutsutakse sektorit üles võtma teadus- ja arengutegevuse ning innovatsiooni algatustega seoses rohkem vastutust. Sektoril tuleb kõigepealt töötada välja teadus- ja arengutegevuse ning innovatsiooni tegevuskava. See hõlmab prioriteetide kindlaksmääramist, nende rakendamise kooskõlastamist ja nende turuleviimise kavandamist. See protsess peaks hõlmama käitajaid, laevaehitajaid, seadmete tootjaid, siseveesadamate ja meresadamate valitsusi, terminalide käitajaid, ekspediitoreid ja integreeritud logistikateenuste osutajaid. Teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon peaksid olema olulisel kohal. Sertifitseeritud tehnoloogilised lahendused võivad samuti hõlbustada veelgi tehnoloogia kasutuselevõttu ja aidata seada prioriteediks turustiimulite andmise. Komisjon soodustab hea meelega seda protsessi, kuid sektoril peaks olema juhtroll vastutuse kujundamisel ja rakendamise tagamisel. Sektorit kutsutakse selleks üles Euroopa haruorganisatsioonide kaudu kooskõlastamist tugevdama. Sektori väljatöötatud tegevuskava aitab kindlaks teha Euroopa, liikmesriikide ja erasektori prioriteedid innovatsiooni valdkonnas. EL toetab eelkõige neid tegevuskava prioriteete, mis aitavad saavutada NAIADES II programmi eesmärke.

Konkreetsed meetmed kuni 2016. aastani 2014: töötada välja teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tegevuskava siseveetranspordi sektoris (sektor: sh laevade käitajad, laevaehitajad, seadmete tootjad ja teenuste osutajad, andmeteenuste osutajad, logistikateenuste osutajad, terminalide käitajad, veeteede eest vastutavad asutused, ekspediitorid, veeteede ametid, töötajate esindajad). 2014: korraldada turuseire teenuste osutamine, sh esitada andmeid liiklus- ja veomahtude, mitmeliigilise transpordi siseveelaevandusele ülemineku, nõudluse ja pakkumise ning tööturu kohta, innovatsiooniliste lahenduste kasutuselevõtu ja veetranspordi sektori integreerimise kohta mitmeliigilisse logistikaahelasse (komisjon). Orientiir 2017–2020 Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tegevuskava rakendamise korrapärane läbivaatamine, keskendudes innovaatiliste lahenduste leidmisele ja kasutamisele (sektor).

· Turu tõrgeteta toimimine

Siseveetranspordi turg on täielikult liberaliseeritud. Teatud eeskirjad (nt laevade mehitamine või laevapere tööaeg) kehtestatakse endiselt piirkondlikul või liikmesriikide tasandil. Vähene ühtlustamine kõnealustes valdkondades võib takistada siseturu toimimist.

Sellised probleemid nagu väliskulude arvesse võtmine, vähene seire või võrdsete tingimuste puudumine õigustavad või isegi eeldavad ametiasutuste sekkumist. Komisjoni meetmed hõlmavad laevade tehnilisi nõudeid käsitlevate üleminekumeetmete läbivaatamist, turuarengute pidevat analüüsi, et anda teavet poliitika kujundajatele. Samas tuleb turu killustatuse ja sellega seotud probleemid nõudluse ja pakkumise vastavusse viimisel lahendada eelkõige turuosalistel. Komisjon toetab sellegipoolest seda protsessi, toetades täiendavat ühtlustamist ja hõlbustades sektori algatusi, mille eesmärk on vähendada pakkumise killustatust siseveeteede sektoris ja soodustada turuosaliste vahelist sünergiat.

Transpordi väliskulude arvessevõtmist käsitlevate komisjoni meetmete loetelu[17] on teadmistebaas, millest lähtutakse infrastruktuuri tasusid käsitlevate tulevaste arutelude pidamisel, et võtta väliskulusid arvesse siseveetranspordi valdkonnas.

Siseveesadamad ei ole hõlmatud sadamaid käsitleva komisjoni teatisega[18] ega määruse ettepanekuga, milles käsitletakse sadamateenuste valdkonnas turulepääsu ja sadamate finantsläbipaistvust[19]. Meresadamad on lähimerevedude valdkonnas peamiseks kaupade sisenemise ja väljumise kohaks ning sõlmpunktiks, samal ajal kui siseveesadamad toimivad pigem mitmeliigiliste terminalidena ja seisavad silmitsi eri piirangutega. Komisjon konsulteerib sektoriga ja uurib, kas siseveesadamate aitamiseks on vaja eeskirju.

Konkreetsed meetmed kuni 2016. aastani

2014: algatada muude transpordiliikide edusamme arvesse võttes arutelu infrastruktuuri kasutustasude üle, et võtta väliskulusid arvesse siseveetranspordi valdkonnas (komisjon).

2014: vaadata läbi teatavad laevade tehnilised nõuded lähtuvalt kuludest/ohutusest (komisjon).

2016: hinnata siseveesadamate edasist arengut takistavaid asjaolusid ja vajadust vastava õigusraamistiku järele (komisjon).

Orientiirid 2017–2020

Vaadata läbi infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise võimalused, et soodustada väliskulude arvesse võtmist siseveetranspordi valdkonnas (komisjon).

· Parem keskkond tänu väiksematele heidetele

Maismaatranspordiliikidega võrreldes on siseveetransport energiatõhus, ohutu, peaaegu ilma ummikuteta ja vaikne. Selle muidu soodsa suundumuse puuduseks on vähene edu õhusaasteainete vähendamisel. Vähem ranged heite piirmäärad siseveelaevanduse puhul ja vanad mootorid on selle olulise puuduse peamised põhjused.

Laevamootorite heite piirväärtused on sätestatud ELi õigusaktides. Uute mootorite piirmäärad on kehtestatud direktiiviga 97/68/EÜ[20] ja olemasolevate mootorite omad direktiiviga 2006/87/EÜ[21]. Heite piirmäärade kehtestamise eesmärkide ulatuse võrdlemisel ilmneb kaasnevast talituste töödokumendist, et eri ulatusega eesmärkide kulutõhusus on sarnane. Kaugeleulatuvam innovaatiline lähenemisviis, mis hõlmab nii olemasolevaid kui ka uusi mootoreid, eeldab rohkem esialgseid investeeringuid väikese heitega tehnoloogilistesse lahendustesse, kuid võib anda märkimisväärseid sääste investeeringu kogu eluea jooksul ning võimaldab saavutada õhku heidetavate saasteainete piirväärtused, mis on võrdsed maanteetranspordile kehtestatud piirväärtustega. Konservatiivsem lähenemisviis hõlmab üksnes uusi mootoreid ja eeldab vähem esialgseid investeeringuid, kuid ei võimalda siseveelaevanduse sektoris saavutada samu saasteainete heitetasemeid nagu maateesektoris.

Heite piirmäärade suhtes võetav lähenemisviis peaks olema tehnoloogiliselt rangelt neutraalne mootoritehnoloogia ja kütusevaliku seisukohast. Seetõttu eeldatakse, et valitsev tehnoloogiline lahendus on kõige kulutõhusam. Näiteks arvestades tehnoloogia praegust taset, aitaksid veeldatud maagaasil töötavad laevad märkimisväärselt kaasa julgema lähenemisviisi kohaste saaste piirmäärade saavutamisele. Samas takistavad veeldatud maagaasi kasutuselevõttu sektoris praegu regulatiivsed, finants- ja tehnilised ning infrastruktuuriga seotud tegurid. Seepärast on nende takistuste ületamiseks vaja võtta kiireloomulisi meetmeid, et veeldatud maagaasi saaks kasutada hiljemalt 2016. aastal. Selles on oluline koht puhast energiat ja transporti käsitlevas komisjoni teatises[22] esitatud alternatiivkütuste Euroopa strateegia rakendamisel ja ka regulatiivsetel meetmetel, mis võimaldavad kasutada ja transportida veeldatud maagaasi. Lisaks sisaldab see pakett ka ettepanekut muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 718/1999, mis käsitleb ühenduse laevastiku mahutavuse poliitikat siseveetranspordi edendamiseks,[23] et kaasata rahalisi vahendeid muu hulgas keskkonnameetmete võtmiseks.

Siseveetranspordis kasutatavate mootorite jaoks uute saaste piirmäärade kehtestamisel võib olla vaja eristada väikeseid ja suuri laevu ning olemasolevaid ja uusi mootoreid tulenevalt tehnoloogilistest ja majanduslikest piirangutest, millega olemasolevad ja väikesed laevad silmitsi seisavad. Ka on komisjon teadlik, et sektorile tuleb anda piisavalt aega, et kohaneda karmimate saaste piirmääradega.

Lõplik otsus õigusmeetmeid käsitleva ettepaneku, meetmete ranguse ja saaste piirmäärasid käsitlevate selliste võimalike meetmete jõustumise kuupäeva kohta tehakse asjakohaste õigusaktide ettepanekute mõjuhindamise raames. Sellesse protsessi annab oma panuse komisjoni talituste töödokument, milles käsitletakse siseveelaevanduse saaste piirmäärasid.

Konkreetsed meetmed kuni 2016. aastani Õigusraamistik 2014: võtta vastu uute mootorite saaste piirmäärasid käsitlevad ettepanekud (komisjon) 2015/16: uurida olemasolevate mootorite täiendavaid heite piirmäärasid (komisjon) 2014: muuta eeskirju,[24] et võimaldada veeldatud maagasi transportimist (ÜRO Euroopa Majanduskomisjon, liikmesriigid ja komisjon) Infrastruktuuri ettevalmistamine veeldatud maagaasi kasutamiseks 2014: võtta kasutusele ELi alternatiivkütuste strateegia, sh võtta vastu siseveetranspordi sektoris veeldatud maagaasi punkerdust käsitlevad tehnilised standardid ja kasutada veeldatud maagaasi kütusena (liikmesriigid ja sektor, eelkõige sadamad, veeteede eest vastutavad asutused, punkerdusjaamade käitajad, punkrite tarnijad, laeva käitajad, klassifitseerimisühingud, jõekomisjonid). Finantssoodustused 2014: kindel rahaline toetus ELi programmidest,[25] liikmesriikide programmidest ja sektori reservfondidest, et toetada investeeringuid saaste vähendamisse (NAIADES II paketi osana) (komisjon, liikmesriigid ja sektor).

· Kvalifitseeritud töötajad ja paremad töökohad

Endiselt on liiga palju takistusi siseveetranspordi sektori töökohtadel töötamiseks ja töötajate kvalifikatsiooni tunnustamiseks. Kogemuste ja kvalifikatsiooni tõendamise protsess on koormav ja/või sellest on kerge mööda minna. Sektori oskusi ja kvalifikatsiooni hõlmav killustatud õigusraamistik tuleb läbi vaadata. Komisjon vaatab praegu läbi nõukogu direktiivi 96/50/EÜ siseveeteedel kauba- ja reisijateveo siseriiklike laevajuhitunnistuste saamise tingimuste ühtlustamise kohta ühenduses, et ajakohastada töötajate kutsekvalifikatsioone käsitlevat õigusraamistikku ja täiustada seda.

Katsel vaadata NAIADES I raames läbi üksnes laevajuhte käsitlev direktiiv, keskendudes laevajuhitunnistuste tunnustamisele, ei olnud märkimisväärset majanduslikku ja ühiskondlikku mõju. Käimasoleva läbivaatamise ulatus on laiem ja see hõlmab kõigi meeskonnaliikmete ametialase kvalifikatsiooni mitmeid aspekte. Eeldatakse, et kvalifikatsioone käsitleva järjepideva raamistiku loomine ajakohaste vahenditega peaks aitama kvaliteeti parandada ja halduskulusid vähendada. Direktiiviga 2005/36/EÜ[26] loodud laiema ametialaste kvalifikatsioonide tunnustamist käsitleva raamistiku peamine eesmärk on turu avamine, samal ajal kui transpordi ametikohtade puhul ei tule arvesse võtta mitte ainult juurdepääsu turule, vaid ka ohutusaspekte. Seepärast on probleemi lahendamiseks kõige sobivam direktiiviga 96/50/ECÜ sarnane sektoripõhine õigusakt. Sotsiaalne dialoog on vahend, mis võib aidata parandada töötingimusi ja luua paremaid töökohti. Pärast siseveetranspordi sektori tööaja korralduse teatavaid aspekte käsitleva Euroopa kokkuleppe sõlmimist 15. veebruaril 2012 palusid komisjoni sotsiaalpartnerid, et komisjon saavutaks selle, et kokkulepe rakendatakse nõukogu otsusega vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 155 lõikele 2. Komisjon hindab praegu seda kokkulepet.

NAIADES II raames esitatava uue raamistiku eesmärk on märkimisväärselt vähendada tööjõu juurdepääsuga ja mobiilsusega seotud takistusi, väärtustada kvalifikatsioone ja karjääri kõnealuses sektoris ning luua võrdsed tingimused. Selles kaalutakse ka elektrooniliste vahendite kasutuselevõttu, et registreerida ja jälgida laeva ja meeskonna sõiduaega, ning sellega laiendatakse ka uut juhtimisalast lähenemisviisi (esitatud allpool punktis 5) töökohtadele ja oskustele.

Võttes arvesse siseveelaevanduse töötajate kutseõppe korraldamisega seotud raskusi, julgustab komisjon liikmesriike kasutama Euroopa Sotsiaalfondi siseveelaevanduse töötajate koolitamiseks ja eriti selleks, et vahetada parimaid tavasid ja kvalifikatsioone siseveetranspordi ja logistika valdkonnas ning soodustada innovaatiliste tehniliste lahenduste kasutamist ja ettevõtlikkust.

Konkreetsed meetmed kuni 2016. aastani 2013/2014: vaadata läbi kutsekvalifikatsioonide ühtlustamist ja ajakohastamist käsitlev sektori raamistik, sh kaaluda laevapere liikmete kogemuste ja laeva sõiduaja registreerimise seadmetega seotud algatusi (komisjon). 2014: soodustada ettevõtlikkust ja oskust kasutada innovaatilist tehnoloogiat kõnealuses sektoris (liikmesriigid ja sektor, võimalusel ELi rahalisel toetusel). Orientiir 2017–20 Arendada tehniliste standardite koostamise abil lõplikult välja kutsekvalifikatsioonide raamistik.

· Siseveetranspordi integreerimine mitmeliigilisse logistikaahelasse

Kõnealuse transpordiliigi integreerimine mitmeliigilisse logistikaahelasse eeldab infrastruktuuri, teenuste ja infovoogude integreerimist.

– Infrastruktuuri integreerimisega tegeletakse infrastruktuuri käsitleva eespool kirjeldatud esimese meetme all.

– Teenuste integreerimine eeldab eelkõige sektoripoolset aktiivsemat lähenemisviisi. Parimate tavade kindlakstegemisest ja jagamisest võib abi olla. Võimaluse korral peaksid ametiasutused hoidma piisavalt jõeäärset maad või tegema selle maakasutuskavade abil kättesaadavaks, et toetada siseveetranspordil põhinevat logistikat. Linnad peaksid säästva linnalise liikumiskeskkonna kavades ja linna logistikastrateegiates täiel määral arvesse võtma kauba ja jäätmete vedu siseveeteid pidi.

Seoses infovoogude integreerimisega on komisjon algatanud ühtlustatud jõeteabeteenuseid (RIS) käsitleva direktiivi 2005/44/EÜ rakendamise hindamise. Praegu kasutatakse RIS-teenuseid peamiselt liikluse korraldamiseks ja infrastruktuuri haldamiseks või ohutuseesmärkidel. Praegu toimuvat teabevahetust saaks laiendada ja integreerida muude transpordiliikide infosüsteemidega, võttes arvesse kaubavedu[27]. Nagu direktiiviga on ette nähtud, esitab komisjon aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule, et anda ülevaade RISi arendamisel saavutatud edust, määrata kindlaks täiendavad arengusuunad ja uurida, kuidas hõlbustada tehniliste standardite kohandamist tehnika arenguga dünaamiliselt. Seda protsessi jälgitakse RISi ühise juhtimisplatvormi abil.

Konkreetsed meetmed kuni 2016. aastani 2014: RISi tulevikusuundade läbivaatamine ja kindlaksmääramine (komisjon). 2015: siseveetranspordi teenuste mitmeliigilisse logistikaahelasse integreerimise parimate tavade kindlakstegemine, jagamine ja kasutuselevõtmine (sektor, võimaluse korral ELi rahalisel toel). Orientiir 2017–20 Integreerida RIS, siseveetranspordi turu jälgimise andmed ja TEN-T koridori vahendid, et toetada mitmeliigilise transpordi juhtimist.

4. Erinev vastutus rakendusaladele

Kvaliteeti saab sektoris saavutada üksnes sektori ning ametiasutuste kooskõlastatud tegevuse kaudu liikmesriikide, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil. Erinevat vastutust saab kindlaks määrata järgmiste valdkondade jaoks.

· Kvaliteetne infrastruktuur, mis on usaldusväärne, hästi ühendatud ja tagab head navigeerimistingimused vastutus ELi ja liikmesriigi tasandil

Ametiasutused juba investeerivad märkimisväärse hulga vahendeid siseveetranspordi säilitamisse ja arendamisse. ELi tasandil keskenduvad meetmed TEN-T põhivõrgule ja neid tugevdatakse TEN-T mitmeliigilise koridori elluviimisega.

Komisjon kutsub liikmesriike üles toetama ELi tasandil suure lisaväärtusega projekte ja neisse investeerima ning jätkama heade navigeerimistingimuste arendamist ja säilitamist oma siseveevõrgus.

· Kvaliteetne õigusraamistik, millega luuakse võrdsed tingimused: vastutus ELi, rahvusvahelisel ja liikmesriigi tasandil

Üle 75 % ELi siseveelaevandusest moodustab piiriülene transport. Kogu ELis on vaja ühtlustatud eeskirju, et saada siseturust täielikku kasu. Siiski on pika aja jooksul erinevates rahvusvahelistes organites välja töötatud eeskirjad. Kuigi laevade ohutustase on endiselt kõrge, on keeruliste struktuuride tõttu olnud raske kohandada eeskirju tehnika arenguga, ja see takistab innovatsiooni. Hoolimata NAIADES I raames saavutatud edust, ei ole teatud valdkondi ikka veel ühtlustatud, mistõttu on eeskirju raskem järgida ja jõustada. See võimaldab teatud käitajatel oma kulubaasi vähendada, mis soodustab hinnakonkurentsi ja vähendab sektori üldist tulusust.

Komisjon kavatseb parandada rahvusvahelist koostööd, ajakohastada ja täiustada siseveetranspordi õigusraamistikku ning hõlbustada jõustamist.

· Kvaliteet läbi innovatsiooni: kõikehõlmav lähenemisviis, et teha kindlaks teadustöö- ja innovatsioonivajadused ning võtta kasutusele innovaatilised lahendused: vastutus sektori tasandil

NAIADES I programmi raames määrasid teadusasutused ja -instituudid kindlaks teadustöövajadused, kuid teadustööga ei kaasnenud piisavalt turuinnovatsiooni. NAIADES II programmiga kutsutakse tööstust ja turuosalisi üles osalema vahetult ja aktiivselt RDI prioriteetide seadmises, kavandamises ja turu arendamises.

· Kvaliteedi saavutamine tänu läbipaistvusele ja ausale konkurentsile: vastutus sektori tasandil

Avaliku sektori algatused võivad märkimisäärselt parandada siseveetranspordi turu tõhusat toimimist: on loodud elektroonilised turud, et viia pakkumine vastavusse nõudlusega, ning see võib suurendada turu läbipaistvust. Väikeste turuosaliste vahelist sünergiat saab luua näiteks ühise hankimise ja innovatsiooni või täiendava konsolideerimisega. Koostööd teiste transpordiliikidega saab parandada, et paremini integreerida siseveetransport mitmeliigilisse logistikaahelasse. Peale selle võiksid kõik logistikaahela osalised jagada ja vahetada teavet tunduvalt rohkem.

5. juhtimise kvaliteet

Programmiga NAIADES II kehtestatakse uus lähenemisviis juhtimisele, et lahendada õigusraamistike kattuvuse probleem ja käsitleda siseveetranspordi sektori pädevusi. See hõlmab institutsioonilisi ja õigusmeetmeid ning selles võetakse arvesse jõustunud Lissaboni lepingut, millega on ette nähtud uued eeskirjad, milles käsitletakse delegeeritud ja rakendusvolitusi ning liidu seisukoha kooskõlastamist uute õigusliku mõjuga õigusaktide vastuvõtmisel rahvusvahelistes organites.

Seda lähenemisviisi toetab komisjoni talituste ja Reini jõel navigeerimise keskkomisjoni (CCNR) sekretariaadi vaheline halduskokkulepe, mis allkirjastati 22. mail 2013 ning millega on ette nähtud sihipärasem koostöö võrreldes alates 2003. aastast kehtiva üldise halduskokkuleppega. Uue lähenemisviisi kohaselt asendavad ühetaolised standardid järk-järgult standardikogumid, mida praegu säilitatakse eri eeskirjade ja menetlustega õiguskordade raames. See protsess algab siseveelaevade tehniliste nõuete läbivaatamisega ning seda laiendatakse teises etapis teatud teistele valdkondadele, nt kutsekvalifikatsioonidele.

Kõigepealt tuleb praeguseid raamistikke kohandada, et võimaldada samade ühetaoliste standardite jõustamist õigusaktidena. Seda käsitletakse direktiivi ettepanekus, millega nähakse ette siseveelaevade tehnilised nõuded ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2006/87/EÜ.

Teise sammuna nähakse komisjoni talituste ja CNNRi sekretariaadi vahelise halduskokkuleppega ette tehniliste standardite koostamine siseveelaevanduse valdkonnas CNNRi egiidi all. Komisjoni abistab sihtotstarbeline komitee, kuhu on kaasatud ELi liikmesriigid ja Reini navigatsiooni keskkomisjon (CCNR) ning see on avatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjonile (UN/ECE), jõekomisjonidele ka peamistele sidusrühmadele, sh Euroopa sotsiaalpartneritele. Eesmärk on, et sellest komiteest saaks Euroopa tehniline nõuandekomitee siseveetranspordi valdkonna teatavate standardite välja töötamisel. See peaks asendama praeguseid eri rühmi, mis tegelevad hetkel selle valdkonnaga, vältides töö dubleerimist ja ebaühtlust.

ELi ja Reini õiguskordade standardite täielik ühtlustamine on saavutatav, kui CCNR kohandaks kooskõlas 22. mai 2013. aasta halduskokkuleppega Reini laevakontrolli määrust nii, et selles määruses oleks võimalik osutada ka kõnealuse komitee standarditele. Teisi jõekomisjone ja ka UN/ECEt kutsutakse üles selle lähenemisviisiga ühinema, et saavutada täielikult ühtne standardikogum siseveetranspordi teatud valdkondades.

Konkreetsed meetmed kuni 2016. aastani 2013: Uus direktiivi ettepanek, millega asendatakse direktiiv 2006/87/EÜ ja millega võimaldatakse ühetaoliste standardite jõustamist (NAIADES II paketi osa).

6. Rahastamine

NAIADES II paketi rakendamiseks on vaja rahalisi vahendeid poliitikameetmete (kooskõlastamine, juhtimine ja ettevalmistavad meetmed), teadustöö ja innovatsiooni ja infrastruktuuri jaoks ning laevade keskkonnasõbralikumaks muutmiseks.

ELi tasandil rahastatakse infrastruktuuriuuringuid Euroopa Ühendamise Rahastust, teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni programmist Horisont 2020, NAIADES II poliitikameetmeid ja innovatsiooni arendamist (sh laevade keskkonnasõbralikumaks muutmist) Euroopa Ühendamise Rahastust ja programmist Horisont 2020. Liikmesriigid peaksid lisama siseveeteed oma terviklikesse territoriaalsetesse investeerimisstrateegiatesse ja -projektidesse ning kavandama toetusi Euroopa Regionaalarengufondist, Euroopa Sotsiaalfondist ja Ühtekuuluvusfondist. Vajaduse korral soodustatakse innovaatiliste rahastamisvahendite kasutamist, eriti seoses üleminekuga veeldatud maagaasi kasutamisele.

Euroopa Ühendamise Rahastu ja programmi Horisont 2020 vastuvõtmise järel ja siis, kui nende vahendite osas on saavutatud rohkem edu, koostatakse NAIADES programmi rahastamist käsitlev talituste dokument.

7. Järeldus

Programmiga NAIADES II suurendatakse siseveetranspordi sektori ambitsioone, keskendudes valdkondadele, kus siseveelaevanduse soodustamine annab suurimat lisaväärtust ELi transpordipoliitika seisukohast. Vastutuse selge eristamine ELi ja rahvusvahelisel tasandil, liikmesriigi ja piirkondlikul tasandil ning sektori tasandil võimaldab parandada üldist juhtimist. Aastal 2017 esitab komisjon aruande saavutatud edu kohta ja näeb ette konkreetsed meetmed NAIADES II programmi rakendamiseks kuni 2020. aastani. NAIADES II programmi ettevalmistustöö juba käib ning hetkel töötatakse välja NAIADES II programmi toetavaid ELi rahastamisvahendeid. Tööd kvaliteetse siseveetranspordi edendamiseks Euroopas on alustatud.

[1] KOM/2011/0144 lõplik

[2] Komisjoni teatis siseveetranspordi edendamise kohta „NAIADES“ - Euroopa integreeritud siseveetranspordi tegevusprogramm KOM(2006) 6 lõplik.

[3] Otsus nr 1692/96/EÜ

[4] Määrus (EÜ) nr 1692/2006

[5] Otsus nr 1720/2006/EÜ

[6] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006

[7] Otsus nr 1982/2006/EÜ

[8] Mehitamisnõuete, ühendvedude dokumentatsiooni, vastutuse ja transpordiühikute ühtlustamine.

[9] Komisjoni talituste töödokument „NAIADES II eesmärkide suunas. Siseveetranspordi keskkonnasõbralikumaks muutmine ja integreerimine ELi ühtse transpordipiirkonnaga, SWD(2012) 168 final

[10] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta, milles osutatakse ohtlike kaupade rahvusvahelise siseveetranspordi Euroopa kokkuleppele

[11] http://ec.europa.eu/transport/modes/inland/studies/doc/2013-06-03-contribution-to-impact-assessment-of-measures-for-reducing-emissions-of-inland-navigation.pdf

[12] Reini navigatsiooni keskkomisjon, Doonau komisjon, Sava vesikonna rahvusvaheline komisjon ja Moseli komisjon

[13] KOM(2011) 650 lõplik

[14] Põhjamere–Läänemere, Vahemere, Ida-Euroopa–Vahemere, Reini-Alpide, Põhjamere–Vahemere ja Reini–Doonau koridor

[15] Need määrab komisjon kooskõlas TEN-T määrusega

[16] Näiteks Reini jõel sõitvate laevade keskmine vanus on 50 aastat kuivpuistlaevade ja 35 aastat vedellastilaevade puhul (allikas: http://ec.europa.eu/transport/modes/inland/studies/doc/2013-06-03-contribution-to-impact-assessment-of-measures-for-reducing-emissions-of-inland-navigation.pdf).

[17] http://ec.europa.eu/transport/themes/sustainable/studies/sustainable.en.htm

[18] COM(2013)295 final

[19] COM(2013)296 final

[20] EÜT L 59, 27.2.1998, lk 1-86

[21] ELT L 389, 30.12.2006, lk 1-260

[22] COM(2013) 17 final

[23] Nõukogu määrus (EL) nr 718/1999

[24] Mis on kehtestatud kaupade rahvusvahelise siseveetranspordi Euroopa kokkuleppega

[25] Euroopa Ühendamise Rahastu (COM/2011/0665 final) ja Horisont 2020 KOM(2011) 809 lõplik

[26] ELT L 255, 30.9.2005, lk 22–142

[27] ELi transpordipoliitika valge raamatu algatus 7.