Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2020/C 15/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„CAŞCAVAL DE SĂVENI“

ELi nr: PGI-RO-02361 – 27.4.2017

KPN () KGT (X)

1. Nimetus(ed)

„Caşcaval de Săveni“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Rumeenia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Tooteliik

Klass 1.3. Juust

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Cașcaval de Săveni“ tähistatakse poolkõva valmitatud juustu (laagerdunud vähemalt 60 päeva), mille juustumassi on kuumutatud. Seda liiki juustu valmistatakse lehmatoorpiimast, mida kalgendatakse laabi abil ensümaatiliselt ja töödeldakse vastavalt piirkonnaomasele meetodile.

Füüsikalised ja keemilised omadused:

Tunnuslik omadus Mõõtühik Väärtus Niiskus % kuni 44 Rasvasisaldus % vähemalt 23 Rasvasisaldus kuivaines % vähemalt 38 Naatriumkloriid % 1,5–3

Organoleptilised omadused:

Välimus: terved juustuplokid on kuubi- või silindrikujulised, sileda ja puhta pealispinnaga. Juustu välisküljel on õhuke koorik, mille värvus on juustusisust tumedam kollane. Toodet „Caşcaval de Săveni“ müüakse kahel kujul: kas kaetud vahasegu või termokahaneva kihiga.

Läbilõike välimus: toode on ühtlane, ei pudene. Fermentatsiooni käigus tekkinud üksikud mullid on lubatud. Viilutamisel toode ei murene.

Konsistents: nätske, elastne ja kreemjas.

Värvus: kreemjas kuni kahvatukollane, kogu ploki ulatuses ühtlane.

Maitse ja lõhn: meeldiv, ühteaegu nii magus kui ka soolane, kergelt mõrkjas, meenutab Kreeka pähklit, mis on tingitud proteolüütilisest fermentatsioonist. Laagerdumise käigus muutub jõulisemaks aroom, mis meenutab niisket mulda. See tuleneb kohalike taimede lõhnast, mis kandub tooraine kaudu üle lõpptootele.

Kuju ja mõõtmed: juustu „Caşcaval de Săveni“ ketta- ja ristkülikukujulised plokid kaaluvad 0,450–9 kg.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toote „Cașcaval de Săveni“ valmistamiseks kasutatav tooraine on lehmatoorpiim, mida kogutakse määratletud geograafilisest piirkonnast kohalikelt loomadelt, kes on saadud kohalike veisetõugude (nt Sura de stepă ja Bucșan) ristamisel teist tõugu veistega, kes annavad palju piima.

Piimal peavad olema järgmised omadused, et see vastaks juustutootmise tehnoloogilisele protsessile:

— toorpiima tihedus – vähemalt 1,026 g/cm3,

— üldhappesus – 15–19 °Th (Thorner),

— rasvasisaldus – vähemalt 3,2 % rasva.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Järgmised tootmisetapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas: tooraine (piima) tootmine, piima kogumine ja transport, vastuvõtt töötlemisrajatistes, juustumassi tootmine, juustu tootmine ja laagerdamine.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Märgistus peab sisaldama järgmist:

— toote nimetus, „Cașcaval de Săveni“, selle järel sõnad „Indicație Geografică Protejată“ (kaitstud geograafiline tähis) või lühend „IGP“ (KGT) (tõlgitud selle riigi keelde/keeltesse, kus toodet turustatakse);

— tootjaettevõtja nimi;

— kontrolli- ja sertifitseerimisasutuse nimi.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Haldustasandil vastab geograafiline piirkond Botoșani maakonna põhjapoolsele osale, nimelt: Bucecea; Vârfu Câmpului; Cândeşti; Mihăileni; Dersca; Hilişeu-Horia; Lozna; Şendriceni; Văculeşti; Brăeşti; Leorda; Dimăcheni; Corlăteni; Broscăuţi; Dorohoi; Ibăneşti; Pomîrla; Cristineşti; George Enescu; Cordăreni; Vorniceni; Ungureni; Unţeni; Ştiubieni; Havîrna; Hudeşti; Conceşti; Darabani; Mileanca; Drăguşeni; Săveni; Vlăsineşti; Dîngeni; Truşeşti; Dobîrceni; Hăneşti; Avrămeni; Adăşeni; Coţuşca; Viişoara; Păltiniş; Rădăuţi-Prut; Mitoc; Manoleasa; Mihălăşeni; Ripiceni; Suharău.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Toote „Cașcaval de Săveni“ seos geograafilise piirkonnaga põhineb toote erilisel kvaliteedil ja selle pikaajalisel mainel tänu põlvest põlve edasi antud piimatöötlemise oskusteabele, millele pani aluse juustumeister Nicolae Caranica.

Piimatootmine selles geograafilises piirkonnas võimaldab lisaks kohalike taimsete ressursside optimaalsele ärakasutamisele väärtustada traditsiooniliste kasutustavade kohaselt ka piima, mis on kogutud paiksetelt lehmadelt, kes on saadud kohalike veisetõugude (nt Sura de stepă ja Bucșan) ristamisel teist tõugu veistega, kes annavad palju piima.

Suurt piimatoodangut seostatakse karjamaadel kasvava ja söödas leiduva konkreetsete taimedega. Selline piim sobib juustu „Cașcaval de Săveni“ valmistamiseks, kuna pärast laabi lisamist saadud kalgend on tihkem ja sobib ideaalselt sellise juustu valmistamiseks.

Toote „Cașcaval de Săveni“ iseloomulikud omadused on järgmised:

— tooraine (piima) kvaliteet, mille kontrollitud rasvasisaldus on vähemalt 3,2 %, mõjutab seega otseselt toote homogeensust;

— piima traditsioonilisel viisil töötlemine, mille etapid (näiteks kalgendi lõikamine lõikuriga, kalgenditera kuumutamine, sõtkumine ja vormi valamine) toimuvad käsitsi, mis võimaldab tootmisetappe paremini jälgida;

— toote pikaajaline laagerdumine (60 päeva) madalal temperatuuril (2–8 °C), kuni saadakse Kreeka pähklile sarnane kerge mõrkjas maitse, mida põhjustab proteolüütiline fermentatsioon.

Geograafilise piirkonna, pinnasubstraadi ja kohalike kliimatingimuste vaheline koosmõju on soodne rikkaliku taimestikuga looduslike karjamaade tekkeks, tänu millele on toote „Cașcaval de Săveni“ valmistamiseks kasutatav piim kvaliteetne.

Piima omadusi saab seostada künkliku maastikuga, mis loob soodsad tingimused rohumaadele ja mitmekesise taimestikuga karjamaadele, kus esineb: 50–60 % kõrrelisi, 35–40 % liblikõielisi liike ja 5–10 % muudesse sugukondadesse kuuluvaid söödavilju, mistõttu on tekkinud erakordselt külluslikud karjamaad. Taimede mitmekesisuse rohkus võimaldab saada palju sööta, sest taaskasv on hea ning loomasöödaks vajalike valkude ja vitamiinide sisaldus suur. Lisaks võimaldab looduslik karjatamine Săveni määratletud geograafilise piirkonna mägikarjamaadel saada piima, milles on säilinud osa kohaliku taimestiku aroomist. Need aroomid kanduvad osaliselt üle lõpptootesse.

Toote „Cașcaval de Săveni“ kvaliteeti mõjutab asjaolu, et lehmatoorpiima kuumutatakse temperatuurini 30–33 °C, et aktiveerida kümosiini, mis võimaldab kohaliku mikrofloora väljakujunemist. Tänu sellele erineb toode „Cașcaval de Săveni“ teistest sarnastest toodetest. See etapp on väga oluline, et saavutada „Cașcaval de Săveni“ juustu vastavad omadused.

Toode „Cașcaval de Săveni“ eristub teistest sama kategooria toodetest selle poolest, et seda laagerdatakse pikka aega (60 päeva) madalal temperatuuril (2–8 °C). Selline pikk laagerdumisaeg annab tootele ühtlase ja kreemja konsistentsi ning muudab selle kreemjast kahvatukollase värvuse tugevamaks. Maitses on tunda Kreeka pähklit ja proteolüütilisest fermentatsioonist tingitud kerget mõrkjust. Lisaks muutub laagerdumise käigus jõulisemaks aroom, mis meenutab niisket mulda.

Määratletud geograafilises piirkonnas on soodsad tingimused loomakasvatuseks, mida tõendab asjaolu, et elusloomadega on sealsel turul kaubeldud alates 16. sajandist. Loomakasvatuse traditsioon jätkub. Kariloomade arvu poolest on Botoșani Rumeenias tähtsuselt teine maakond. Seal on kõige rohkem kariloomi, keda on ristatud Bucșani tõugu veistega, kes annavad palju kvaliteetset piima.

Tänu piima kvaliteedile ja rohkusele rajati Săveni piirkonda 1959. aastal piimatöötlemisettevõte. Piima töötlemise mitmekesistamiseks ja selleks, et töötada välja toode, milles oleks ära kasutatud geograafilisest piirkonnast tulenev potentsiaal, pöörduti 1963. aastal tuntud juustumeistri Caranica poole.

Juustumeister Nicolae Caranica juhendas Săveni ja naaberpiirkondade, noorte töötajate uut põlvkonda, andes neile edasi piimatöötlemise traditsioone ning õpetades neile piima muutmist tooteks cașcaval ja juustutootmise võtete kombineerimist kohalike meetoditega: juustumassi sõtkumiseks kasutatakse puidust spaatlit (barulă), juustutera kuumutatakse umbes 80 °C juures pajuvitsakorvides (mis võimaldab kuuma soolvee äravoolu), kuumutatud juustumassi sõtkutakse ja vormitakse käsitsi, see surutakse vormi ja eemaldatakse õhk, et moodustuks kompaktne mass.

Tolleaegsetest noortest töötajatest said omakorda cașcavali tegemise meistrid, kes on siiani säilitanud ja edasi andnud teadmisi selle kohta, kuidas lehmatoorpiimast valmistada toodet cașcaval.

1986. aastal avaldas Botoșani piirkonna kohalik ajaleht Clopotul (Kelluke) artikli, milles öeldakse, et aastakümneid on Săveni vabrikus valmistatud käsitsi toodet caşcaval. Nii Rumeenias kui ka välismaal klientide nõudluse rahuldamiseks tuli vabrikut laiendada.

„Cașcaval de Săveni“ vabrik oli tuntud nii Rumeenias kui ka välismaal ning tolle aja ajakirjanduses on läbi aegade palju kordi viidatud „Cașcaval de Săveni“ mainele ja kvaliteedile. Samuti tasub mainida artiklit, mis ilmus 28. veebruaril 2001 väljaandes Jurnalul de dimineață (Hommikused uudised) pealkirjaga „Mees, kes andis Rumeeniale ja maailmale caşcavali juustu“, ja Filip Corneliu raamatut „Botoșani Sequences“ (Botoșani stseenid), mille avaldas kirjastus Sport – Turism 1983. aastal (lk 96 ja 97). Kohalikku juustuvalmistamise traditsiooni ja juustu „Cașcaval de Săveni“ mainet tutvustatakse üksikasjalikult prof Constantin Cojocaru kirjutatud raamatus „The town of Săveni – a monograph“ (Săveni linn – monograafia), mille avaldas kirjastus AXA Botoșanis 2001. aastal (lk 194 ja 195).

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://madr.ro/docs/ind-alimentara/2018/caiet-sarcini-cascaval-saveni-2017.pdf

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.