See määratlus on piisavalt lai, et hõlmata eri liikmesriikides kasutusel olevaid õpipoisiõppe süsteeme ning selle on välja töötatud ja seda kasutab Euroopa Õpipoisiõppe Liit.

See toetab õpipoisiõppe reforme liikmesriikides, et parandada õpipoisiõppe kvaliteeti ja tõhusust.

Õpipoisiõppe positiivne mõju tööturutingimustele ja noorte tööalasele konkurentsivõimele sõltub selle kvaliteedist. Õpipoisiõppe süsteemid on ELis levinud, kuid väga erinevalt korraldatud. OECD on rõhutanud, et vaja on kvaliteetseid standardeid, et õpipoisiõpe ei oleks suunatud väheseid oskusi nõudvatele töökohtadele. Isegi halva kvaliteediga pakkumiste väike osakaal võib selle üldist mainet kahjustada.

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuselt (Cedefop) ja Euroopa poolaasta protsessi käigus saadud tõendid näitavad, et enamikus liikmesriikides viiakse ellu märkimisväärseid õpipoisiõppe reforme, ja õpipoisiõppe pakkumise suurendamiseks on tugev surve.

Kuna on tõendatud, et õpipoisiõpe lihtsustab tõhusalt inimeste juurdepääsu tööturule ja parandab nende karjäärivõimalusi, on see ELi poliitiline prioriteet, samal ajal kui noorte töötuse määr ELis (2017. aasta juulis 16,9 %) on endiselt enam kui kaks korda kõrgem üldisest töötuse määrast (2017. aasta juulis 7,7 %).

Õpipoisiõpe on kutsehariduse ja -õppe eriti tõhus töölõppimise vorm, mis lihtsustab haridus- ja koolitussüsteemist tööturule üleminekut. See annab oskused, mida tööandjad vajavad, ning suurendab äriühingute ja töökohtade konkurentsivõimet ja tootlikkust. Kuigi enamik õpipoisse on noored õppijad, pakutakse õpipoisiõpet üha enam ka eakamatele töötajatele, et nad omandaksid kvalifikatsiooni, mis suurendab nende tööalast konkurentsivõimet ja karjäärivõimalusi.

Ettepanek luua kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistik toetab ELi prioriteetseid valdkondi, nagu töökohad, majanduskasv ja investeeringud. See on jätk 2016. aasta Euroopa uuele oskuste tegevuskavale ja selle eesmärgile parandada oskuste arendamise kvaliteeti ja suurendada selle tähtsust ning 2016. aasta teatisele „Investeerimine Euroopa noortesse“, milles kutsutakse üles rohkem pingutama noorte toetamiseks selliste teadmiste, oskuste ja kogemuste omandamisel, mis valmistavad nad ette nende esimeseks töökohaks, ning eduka tööalase karjääri tegemisel ja aktiivseks kodanikuks saamisel.

25. märtsi 2017. aasta Rooma deklaratsioonis andsid ELi juhid lubaduse luua „liit, kus noored saavad parima hariduse ja koolituse ning võivad õppida ja leida tööd kogu kontinendil“. Kvaliteetne ja tõhus õpipoisiõpe on selle lubaduse oluline osa, sest see annab noortele oskused, mis tagavad juurdepääsu tööturule.

Euroopa sotsiaalõiguste sambasse, mida esitleti 26. aprillil 2017, on koondatud 20 põhimõtet ja õigust, millega toetatakse hästi toimivaid ja õiglaseid tööturge ning sotsiaalhoolekande süsteeme. Need on jaotatud kolme kategooriasse, mis kõik on kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe pakkumisel asjakohased: 1) võrdsed võimalused ja juurdepääs tööturule, 2) õiglased töötingimused, 3) sotsiaalkaitse ja sotsiaalne kaasatus. Esimene põhimõte on, et igaühel on õigus kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele, et säilitada ja omandada oskused, mis võimaldavad ühiskonnaelus täiel määral osaleda ja aitavad edukalt liikuda tööturustaatuste vahel.

•Õpipoisiõpe poliitilises päevakorras

2016. aasta juunis esitletud Euroopa uues oskuste tegevuskavas rõhutati, et ettevõtjad ja sotsiaalpartnerid peaksid osalema töökohapõhise kutsehariduse ja -õppe ning õpipoisiõppe kujundamises ja pakkumises. Komisjon teatas, et kavatseb toetada töölõppe võimaluste laiendamist, töötada välja tugiteenused õpipoisiõppega seotud teadmiste jagamiseks, võrgustike loomiseks ja koostööks ning toetada sotsiaalpartnereid nende ühistöös võimaliku õpipoisiõppe kvaliteediraamistiku väljatöötamisel. Seda kohustust kinnitati 2016. aasta detsembri teatises „Investeerimine Euroopa noortesse“, kus nimetati kavatsust esitada algatus õpipoisiõppe kvaliteedi, pakkumise, atraktiivsuse ja kaasavuse parandamiseks.

Uute oskuste tegevuskava tugines varasematele algatustele, nagu Euroopa Õpipoisiõppe Liit, mis loodi 2013. aastal, et parandada õpipoisiõppe kvaliteeti, pakkumist ja mainet, ning (hiljem) õpipoiste liikuvust. Euroopa Õpipoisiõppe Liiduga on ühinenud 27 liikmesriiki, kes on võtnud riiklikke kohustusi, ja üle 200 lubaduse on andnud äriühingud, sotsiaalpartnerid, kutsehariduse ja -õppe pakkujad ja muud sidusrühmad. Neid lubadusi täites on kättesaadavaks tehtud üle 700 000 õpipoisiõppe, praktikakoha ja esimese töökoha pakkumise.

Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovituses noortegarantii loomise kohta on soovitatud liikmesriikidel tagada, et kõik alla 25aastased noored saaksid nelja kuu jooksul pärast töötuks jäämist või formaalharidussüsteemist lahkumist kvaliteetse töö-, haridustee jätkamise, õpipoisiõppe või praktikapakkumise. 2016. aasta lõpuks oli noortegarantii raames pakutud ligikaudu 390 000 õpipoisikohta.

Euroopa Kontrollikoda on kutsunud üles kehtestama liidu eelarvest toetatava õpipoisiõppe kvaliteedinäitajaid ja Euroopa Parlament on kutsunud üles võtma meetmeid, et tagada õpipoisiõppe kvaliteedistandardite kasutuselevõtmine. Parlamendi hiljutine uuring käsitleb vajadust täpsustada töölepingu ja tasustamise küsimusi õpipoisiõppe puhul.

2015. aastal leppisid Euroopa riikide valitsused ja sotsiaalpartnerid kokku Riia järeldustes kutsehariduse ja -õppe keskmise tähtajaga (2015–2020) eesmärkide kohta. Üks prioriteet on „edendada töölõppimist kõigis selle vormides, pöörates erilist tähelepanu õpipoisiõppele, kaasates sotsiaalpartnereid, ettevõtteid, kaubandus-tööstuskodasid ning kutsehariduse ja -õppe pakkujaid ning soodustades uuendusmeelsust ja ettevõtlikkust“.

Alates 2018. aasta maist hakkavad liikmesriigid avaldama töölepingul põhineva õpipoisiõppe vabade kohtade teateid EURESes. Suurem läbipaistvus hõlbustab kandidaatide sobitamist teistes riikides kättesaadavate pakkumistega. See soodustab ka Erasmus+ raames ja väljaspool seda võimalikuks tehtud õpipoiste liikuvuse alast koostööd.

•Kvaliteedi ja tõhususe alal tehtud töö

Euroopa Õpipoisiõppe Liidu egiidi all on tehtud suuri jõupingutusi, et veelgi kindlamalt tõendada õpipoisiõppe kvaliteeti ja tõhusust. 15. oktoobril 2013 võtsid liikmesriigid vastu nõukogu avalduse Euroopa Õpipoisiõppe Liidu kohta. Selles esitati ühised õpipoisiõppe tõhususe ja atraktiivsuse juhtpõhimõtted, mida tuleb vastavalt vajadusele ja liikmesriigi oludele soodustada ja järgida.

Kutsehariduse ja -õppe töörühm (2014–2015), mis koosnes liikmesriikide, sotsiaalpartnerite ning kutsehariduse ja -õppe pakkujate esindajatest, töötas hariduse ja koolituse strateegilise raamistiku (HK 2020) raames välja 20 kvaliteetse õpipoisiõppe ja töölõppimise juhtpõhimõtet, keskendudes neljale teemale: 1) riiklik juhtimine ja sotsiaalpartnerite kaasamine; 2) õpipoisiõpet pakkuvate äriühingute, eelkõige VKEde toetamine; 3) õpipoisiõppe atraktiivsus ja parem kutsenõustamine; 4) töölõppimise kvaliteedi tagamine.

Euroopa eri valdkondade sotsiaalpartnerid tegelesid komisjoni rahalisel toel õpipoisiõppe kvaliteedi (ETUC) ja kulutõhususega (tööd juhtis Business Europe ELi eri valdkondade tööandjate organisatsioonide nimel). Nad leppisid 2016. aasta juunis kokku ühisavalduses ühise arusaama kujundamise kohta õpipoisiõppest „Towards a Shared Vision of Apprenticeships“.

Kolmepoolne kutseõppe nõuandekomitee, mis ühendab kõikide liikmesriikide valitsus- ja sotsiaalpartnerite esindajaid, võttis 2016. aasta detsembris ETUCi ja BusinessEurope’i algatusel vastu arvamuse „Ühine arusaam kvaliteetsest ja tõhusast õpipoisiõppest ja tööpõhisest õppest“, milles on loetletud 16 elementi, mida tuleb õpipoisiõppe süsteemide loomisel arvesse võtta.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Kui õpipoisiõpe põhineb töölepingul, on õpipoisid automaatselt nii kutseõppurid kui ka töötajad. Seepärast on kõnealuse algatuse õiguslikuks aluseks ELi toimimise lepingu artiklid 153, 166 ja 292.

ELi toimimise lepingu artiklis 166 on sätestatud, et liit rakendab kutseõppepoliitikat, mis toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid, samal ajal täiel määral respekteerides liikmesriikide vastutust kutseõppe sisu ja korralduse eest.

ELi toimimise lepingu artikli 153 kohaselt toetab ja täiendab liit liikmesriikide meetmeid muu hulgas töötingimuste, töötajate sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalkaitse (töölepinguga õpipoisse peetakse töötajaiks) ning ka tööturult väljatõrjutud isikute integreerimise ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise valdkonnas.

ELi toimimise lepingu artikli 292 kohaselt võib nõukogu võtta ELi pädevusse kuuluvates valdkondades vastu soovitusi komisjoni ettepaneku põhjal.