SELETUSKIRI

1.Kavandatav reguleerimisese

Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel võetav seisukoht rahvusvahelise oliivinõukogu liikmete nõukogus seoses Usbekistani Vabariigi valitsuse ühinemisega rahvusvahelise oliiviõli- ja lauaoliivilepinguga (edaspidi „leping“).

2.Ettepaneku taust

2.1.Rahvusvaheline oliiviõli- ja lauaoliivileping

Rahvusvahelise oliiviõli- ja lauaoliivilepingu (edaspidi „leping“) eesmärgid on: i) saavutada ühtsus oliiviõlide, oliivijääkõlide ja lauaoliivide füüsikalis-keemilisi ja organoleptilisi omadusi käsitlevates riiklikes ja rahvusvahelistes õigusaktides, et vältida kaubanduse takistamist, ii) tegutseda füüsikalis-keemiliste ja organoleptiliste uuringute valdkonnas, et suurendada teadmisi oliivitoodete koostise ja kvaliteediomaduste kohta, eesmärgiga konsolideerida rahvusvahelised standardid ning iii) tugevdada rahvusvahelise oliivinõukogu rolli oliivide ja oliiviõli valdkonna tippkeskusena rahvusvaheliste teadusringkondade jaoks.

Lepingu uuendatud versioon jõustus 1. jaanuaril 2017.

Euroopa Liit on lepingu osaline.

2.2.Liikmete nõukogu

Liikmete nõukogu on rahvusvahelise oliivinõukogu kõrgeim ja otsuseid tegev organ. Ta kasutab kõiki volitusi ning täidab kõiki ülesandeid, mida on vaja käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks. Lepingu osalisena on Euroopa Liit rahvusvahelise oliivinõukogu liige ja on esindatud liikmete nõukogus. Liikmete nõukogu otsused uue liikme ühinemise kohta võetakse vastu konsensuse alusel. Lepingu artikli 10 lõike 4 punktis b on sätestatud, et kui liikmete nõukogu eesistuja määratud tähtaja jooksul konsensust ei saavutata, siis liikmed hääletavad. Otsus loetakse vastuvõetuks, kui selle poolt on vähemalt liikmete enamus, kes esindavad vähemalt 86 % liikmete osaluskvoodist.

Rahvusvahelises oliivinõukogus on praegu 17 liiget ning kokku 1000 osaluskvoodist on Euroopa Liidul neid 691.

2.3.Liikmete nõukogu kavandatud õigusakt

Pärast seda, kui Usbekistani Vabariik esitas 25. mail 2020 ametliku taotluse lepinguga ühinemiseks, peaks liikmete nõukogu eelseisval liikmete nõukogu istungil või sellise menetluse raames, mida liikmete nõukogu kasutab otsuste kirjavahetuse teel vastuvõtmiseks, võtma vastu otsuse Usbekistani Vabariigi ühinemise kohta.

Kavandatava akti eesmärk on kehtestada tingimused Usbekistani Vabariigi ühinemiseks vastavalt lepingu artiklile 29.

Kavandatav akt muutub lepinguosaliste jaoks siduvaks, sest sellega muudetakse liikmete nõukogus otsustamise tasakaalu, kui otsuseid ei võeta vastu konsensuse alusel vastavalt lepingu artikli 10 lõikele 4.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Kuigi oliiviõli ja lauaoliivide tarbimine on Usbekistani Vabariigis endiselt tagasihoidlik, on see viimase kümne aasta jooksul oluliselt suurenenud.

Põllumajandus on Usbekistani majanduse üks olulisemaid sektoreid. 2019. aastal moodustas see 28 % SKPst ja andis tööd 3,6 miljonile inimesele. Põllumajanduse mitmekesistamine on Usbekistani 2020.–2030. aasta strateegia üks põhiteemasid. Näiteks viinamarjakasvatus hõlmab 137 hektarit. Oliivikasvatus aitab sellele mitmekesistamisele kaasa. Usbekistani Vabariik tootis 2019. aastal juba 45 500 kg oliive.

Arvestades, et Usbekistani Vabariik arendab oma oliivisektorit tarbimise osas ning kavatseb arendada ka tootmist, võiks Usbekistani Vabariigi ühinemine teatavatel tingimustel tugevdada rahvusvahelist oliivinõukogu, seda eelkõige oliivitoodete omadusi käsitlevate riiklike ja rahvusvaheliste õigusnormide ühtlustamisel, et vältida kaubandustõkkeid. Ühinemine on kooskõlas liidu poliitika eesmärkidega seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 II osa II jaotises sätestatud põllumajandustoodete turustamisstandarditega.