ET Euroopa Liidu Teataja C 182/30

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kõigepealt mõtle väikestele”. Euroopa väikeettevõtlusalgatus„Small Business Act””

KOM(2008) 394 lõplik

(2009/C 182/06)

Raportöör: Henri MALOSSE

Kaasraportöör: Claudio CAPPELLINI

25. juunil 2008 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kõigepealt mõtle väikestele”. Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act””

KOM(2008) 394 (lõplik)

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni arvamus võeti vastu 6. jaanuaril 2009. aastal. Raportöör oli Henri MALOSSE ja kaasraportöör Claudio CAPPELLINI.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 450. istungjärgul 14.–15. jaanuaril 2009 (14. jaanuari istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 112, vastu hääletas 10, erapooletuks jäi 9.

1. Kokkuvõte ja järeldused

1.1 Oma arvamustes INT/390 ja INT/394 (1) avaldas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juba toetust ambitsioonikale algatusele Euroopa „Small Business Act” (edaspidi SBA), mis oleks vastavuses selle majanduskasvu- ja tööhõivepotentsiaaliga, mida kujutavad endast Euroopa Liidu jaoks 23 miljonit väikest ja keskmise suurusega ettevõtet ning ka kõik need ettevõtted, mida võidaks luua.

1.2 Hoolimata hea tahte avaldustest ja positiivsetest projektidest (nt Euroopa eraühingud ja hilinenud maksmine), leiab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, et Euroopa Komisjoni projekt ei ole nimetatud väljakutse jaoks piisavalt kõrgel tasemel, eriti praeguste majandus- ja finantsraskuste kontekstis.

1.3 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teeb seega ettepaneku kehtestada ambitsioonikas Euroopa SBA, mis sisaldaks eelkõige järgmist:

— siduvat õiguslikku vahendit põhimõtte „Kõigepealt mõtle väikestele” kohaldamiseks, et tagada maksimaalse siduvuse abil nende juhtimispõhimõtete tõhus ja konkreetne rakendamine nii ühenduse tasandil kui ka liikmesriikides ja regioonides;

— rakendusplaani koos täpse ajakava ja sobivate meetmetega Euroopa SBA konkreetsete ja ulatuslike sätete rakendamiseks;

— selgeid kohustusi halduskoormuse vähendamiseks, eriti põhimõtet, et kõiki haldusformaalsusi tuleb täita ainult ühel korral;

— Euroopa Komisjoni talituste ümberkorraldamist, et tagada VKEdele tõeline koostööpartner ja vahendid ettevõtete „euroopastumise” soodustamiseks;

— Euroopa vahendeid, mis oleksid stiimulid VKEde kapitaliseerimise, võrgustike loomise, investeeringute ja VKEdes elukestva õppe soodustamiseks;

— kõiki Euroopa poliitikavaldkondi hõlmavat ühtset poliitilist raamistikku, et VKEsid hakataks nägema reegli, mitte erandina;

— Euroopa SBA eesmärkide elluviimist riiklikul tasandil, sh seadusandlikul tasandil;

— naasmist vahendusorganisatsioonide ja sotsiaalpartneritega alalise konsulteerimise praktika juurde.

2. Sissejuhatus

2.1 Euroopa Liidu eesistujariik Prantsusmaa palus, et Euroopa Liit kaaluks Euroopa SBA ideed, ning esitas näitena praegu USAs kehtiva väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid kaitsva seaduse „Small Business Act”. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee mainis SBA ideed muide juba 2005. aastal (2) ning sellele on viidanud ka Euroopa Parlament.

2.2 Meeldetuletuseks tasub märkida, et USA SBAst tulenevad Ameerika VKEsid abistava ameti (Small Business Administration) asutamine ning meetmed eelkõige rahvusvähemuste, naiste ja noorte väikeettevõtete rajamiseks ja arendamiseks. USA SBA sisaldab ka meetmeid, millega tahetakse soodustada sealsete VKEde kaasamist Ameerika föderaalriigi ja selle eri valitsusasutuste korraldatavatesse riigihangetesse.

2.3 Hetkel, kus Euroopa Liit elab koos ülejäänud maailmaga läbi rasket finants- ja majanduskriisi, on ettevõtted ja just eriti VKEd need, kes on ühtaegu kõige haavatavamad ning samas tööhõive ning majanduse taaskäivitumisvõime seisukohalt kõige olulisemad. Seega võiks läbivaadatud, oluliselt ambitsioonikam Euroopa SBA olla võtmeteguriks ELi uues pikaajalises strateegias investeeringute, majanduskasvu ja tööhõive soodustamiseks.

2.4 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on hiljuti sellel teemal kaks korda sõna võtnud:

— eesistujariigi Sloveenia taotlusel koostatud ettevalmistav arvamus teemal „Erinevad poliitilised meetmed lisaks asjakohasele rahastamisele väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete majanduskasvu ja arengu edendamiseks”, kus esitati ettepanekuid tõhusa Euroopa SBA kohta, mis ei jääks pelgalt järjekordseks poliitiliseks avalduseks (3).

— eesistujariigi Prantsusmaa taotlusel koostatud ettevalmistav arvamus rahvusvaheliste riigihangete teemal, kus viidati sõnaselgelt käimasolevatele läbirääkimistele, mis toimuvad Maailma Kaubandusorganisatsiooni riigihankeid käsitleva kokkuleppe muutmise raames, ning tehti ettepanek töötada välja Euroopa SBA kehtestamise ambitsioonikas rakendusplaan (4).

2.5 Ent kuigi komitee rõõmustab SBAs sisalduvate positiivsete algatuste üle, ei kiida ta heaks komisjoni valitud vormi (tavaline teatis), mis ei too ei ajakava ega vahendite osas kaasa mingeid kohustusi ega ainsatki ettepanekut, mis tagaks põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele” tõhusa rakendamise.

2.6 Sellega seoses avaldab komitee kahetsust, et puuduvad konkreetsed õiguslikud meetmed põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele” süstemaatilise rakendamise tagamiseks õigusloomeprotsessis ja selle elluviimises. Komitee leiab, et meetme siduvus on eriti oluline, kuna tegemist on väikeettevõtteid toetavate juhtimispõhimõtete rakendamisega. Seega tuleks nimetatud põhimõtte konkreetset rakendamist ja selle tõlgendamist ELi ja liikmesriikide õigusaktide ja poliitika väljatöötamise eri etappides toetada sobiva õigusliku dokumendi või vahendiga.

2.7 Komitee väljendab sügavat kahetsust, et tema eespool nimetatud siduva rakendusplaani ettepanekut ei võetud töökava ja prioriteetide puhul arvesse – viimati nimetatud aga ei pea läbima õigusloomeprotsessi, kuna nad juba kuuluvad olemasolevate programmide alla või need võidaks vahehindamise raames programmidesse lisada. Samuti on suur hulk väljapakutud konkreetseid meetmeid juba koostamisel või ammu kavandatud. Silmapaistvad ja kasulikud ettepanekud, sh osaühingu põhikiri, hilinenud maksmise direktiiv, vähendatud käibemaksumäär või ka riigiabi käsitlev üldine grupierandi määrus, on sellele olukorrale küllaltki iseloomulikud.

2.8 SBAs tuleb selgelt eristada ühelt poolt väikesi kohaliku turuga pere- või käsitööettevõtteid, mis moodustavad väga suure enamuse VKEdest ja millest paljud ei soovi laieneda, sest tahavad oma ettevõtte üle kontrolli säilitada, ning teisalt suure potentsiaaliga keskmise suurusega või väikeseid ettevõtteid, mida võib nimetada teerajajateks. Erilist tähelepanu tuleks pöörata struktuuriliselt ebasoodsate oludega piirkondades, eriti saartel, mäestikualadel ja hõreda asutusega aladel asuvatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele.

2.9 Antud kontekstis paluti Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel esitada oma arvamus komisjoni teatise kohta. Komitee korraldas koostöös Prantsusmaa kaubandusorganiga Assemblée Permanente des Chambres de Métiers7. oktoobril 2008. aastal Pariisis arutelu, et oma vastust paremini ette valmistada.

3. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 1. soovitus: siduv õiguslik vahend põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele” kohaldamiseks

3.1 Euroopa SBA ei tohi jääda pelgalt järjekordseks poliitiliseks avalduseks; see peab saama väljenduse ka õigusakti kujul, mis muudaks selle kohaldamise kohustuslikuks.

Mis puutub põhimõttesse „kõigepealt mõtle väikestele”, jääb komitee kindlaks oma varasemale seisukohale (vt arvamus INT/390) ning nõuab, et loodaks siduv eeskiri, mille vorm (toimimisjuhend, institutsioonidevaheline kokkulepe, nõukogu otsus) tuleb veel kindlaks määrata, kuid mis hõlmaks nii Euroopa Parlamenti, komisjoni kui ka nõukogu. Institutsioonidevahelise kokkuleppe selline suund, mis põhineks samadel õiguslikel alustel nagu paremat õigusloomet käsitlev 2003. aasta kokkulepe, näib olevat huvitav võimalus, mida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võiks koos teiste suundadega kaaluda. Väga konkreetselt lähenedes peaks see siduv õigusakt tagama, et:

3.2.1 kõigi tasandite õigusaktide koostamisel võetaks arvesse konkreetseid olukordi ja eri kategooria VKEde erivajadusi; Euroopa kõigi uute ettevõtlusalaste õigusaktide teemal tuleb enne konsulteerida vahendusorganisatsioonide ja sotsiaalpartneritega, jättes neile vastamiseks vähemalt 12 nädalat (mitte kaheksa, nagu pakkus välja Euroopa Komisjon);

3.2.2 ühtegi ettevõtlusalast õigusakti ei muudetaks liiga sageli (kõige sagedamini kuue aasta tagant). Samuti tuleks teha ettepanek, et kui õigusaktidel võib olla piirav mõju, paigutataks nende jõustumise kuupäev alati 1. jaanuarile, samas kui kõik kohustusi kergendavad või lihtsustavad õigusaktid võiksid jõustuda kohe ja mis tahes ajal;

3.2.3 iga tasandi õigusaktid järgiksid nelja aluspõhimõtet:

— kõigi uute õigusaktide puhul tuleks VKEdele avaldatava mõju hinnang muuta kohustuslikuks, ühtegi õigusakti ei tohiks olla võimalik vastu võtta ilma, et oleks hinnatud selle mõju asjaomase valdkonna ettevõtete eri kategooriatele,

— proportsionaalsuse põhimõte, mida kohaldataks süstemaatiliselt eri tüüpi ettevõtetele,

— põhimõte, et kõiki ettevõttelt nõutavaid formaalsusi tuleks täita ainult ühel korral,

— kaitse- või ettevaatuspõhimõte, mis kaitseks kõigi täiendavate piiravate õigusaktide eest;

3.2.4 kehtestataks kvantifitseeritud kohustus lihtsustada siseturul ettevõtete halduskoormust, lähtudes eesmärgist vähendada Euroopa õigusaktides sätestatud halduskoormust 2012. aastaks 25 % võrra.

4. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2. soovitus: täpne rakendusplaan koos tähtaegade, vahendite ja rahastamisega

4.1 Komitee soovitab täpset rakendusplaani, milles on kirjeldatud prioriteete, konkreetseid meetmeid, rakendustähtaegu, elluviimise viise ja vajaduse korral rahastamist. Vaja on tagada, et kõik soovitatud meetmed oleksid rakendatud 2013. aastaks ning et meetmetega kaasneks järelevalve ja hindamine.

4.2 Mis puutub korralduslikesse aspektidesse ehk 92 meetme paketti, siis ehkki komitee toetab neid meetmeid ning loodab nende peatsele rakendamisele nii ühenduse tasandil kui ka liikmesriikides, meenutab komitee siiski, et käsitab meetmepaketti samuti kui nelja õiguslikku meedet juba algatatud või kavandatud meetmete elluviimise või laiendusena. Need meetmed ei arvesta piisavalt eri kategooria VKEde ootuste ja vajadustega ning komitee nõuab ambitsioonikamat plaani, mis vastaks väikeettevõtete tegelikule rollile ja ülemaailmsele majanduslikule olukorrale. Seega teeb komitee komisjonile, nõukogule ja Euroopa Parlamendile ettepaneku luua tõeline VKEsid ja mikroettevõtteid toetav Euroopa projekt, mis ei põhineks ainult kiire kasvuga ettevõtete, vaid ka lähikaupluste, sotsiaalse ettevõtluse ja traditsiooniliste tegevusalade toetamisel, paremal juhtimisel, mis võimaldab paremat dialoogi ametiasutuste, majandus- ja sotsiaalpartnerite ja eri kategooria VKEde esindusorganisatsioonidega, ning nende VKEde kategooriate erinevate olude tulemuslikul arvestamisel.

4.3 Ühenduse tasandi meetmetest pooldab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee iseäranis järgmisi:

— Euroopa eraühingute loomist käsitleva määruse eelnõu; (5) selle algatuse pakkus Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee välja 2001. aastal ühes omaalgatuslikus arvamuses, et luua „euroettevõtted”, mis suudaksid ühtse turu kasvu võimalustest kasu saada ning vähendada eri liikmesriikides tütarettevõtete asutamisega seotud formaalsusi ja kulusid. Komitee soovib, et see eelnõu võetaks kiiresti vastu ning leitaks lahendus, mis ei moonutaks konkurentsi ega nõrgendaks mingil viisil sotsiaalseid õigusi;

— hilinenud maksmist käsitleva direktiivi muudatuse eelnõu, (6) mis peaks muutma rangemaks ametiasutustele esitatavaid nõudeid ja määratavaid karistusi, kui nad maksavad hiljem kui 30 päeva jooksul.

4.4 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab lisada ambitsioonikaid ja konkreetseid meetmeid, eriti järgmisi:

— katsemeetmeid ehitussektori VKEde energiatõhususe parandamiseks, kuna nende osatähtsus selles sektoris on suur (80 % ettevõtetest) ning nende potentsiaalne panus CO2 heitkoguse vähendamise eesmärgi saavutamiseks on märkimisväärne (40 % heitest pärineb elamutest);

— eri tegevusharude ja -valdkondadega sobivaid meetmeid ja etapiviisilise keskkonnajuhtimise järk-järgulisi protsesse väikeettevõtete jaoks tagamaks, et keskkonna- ja energeetikaeesmärgid väikeettevõtjaid turult välja ei tõrjuks;

— konkreetseid ELi meetmeid ettevõtete euroopastumise toetuseks programmide kaudu, mis soodustaksid suhtlemist ja koostööd (vt kunagisi programme EUROPARTENARIAT ja INTERPRISE, mille Euroopa Komisjon 2000. aasta saabumisel kahjuks lõpetas);

— ettevõtete paremat kaasamist Euroopa koolitus- ja haridusmeetmetesse, eriti uue ettevõtete ja haridusasutuste lähendamise programmi kaudu. Lisaks kordab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee oma taotlust tõhustada praktikantide ja kutseõppes osalevate noorte liikuvuse suurendamise programme;

— hõlbustada ja toetada ettevõtete üleminekut; komitee kinnitab taas ettevõtete omandi ülemineku tähtsust, eriti kui tegemist on linnas või maal asuvate väikeste tootmis- ja teenindusettevõtetega, mille kadumisel oleks märgatav negatiivne mõju. Eriti soovitab ta toetada meetmeid müüjate ja ostjate kokkuviimiseks, maksude ja kapitaliseerimisega seotud soodustusi ning avaliku ja erasektori koostööd;

— arendada järjekindlamalt võrgustikku „Enterprise Europe network”, et teha sellest tõeline Euroopa teabe- ja koostöövõrgustik.

4.5 Ülemaailmse majanduslangusega silmitsi seistes toetab komitee iseäranis Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi kaudu toetatavaid tõhustatud finantsmehhanisme lühiajalisele rahastamisele juurdepääsu hõlbustamiseks ja raskustes ettevõtete õigeaegseks toetamiseks. Selles mõttes tuleks praegusi algatusi ja Euroopa SBAs pakutavaid meetmeid praeguse majandusliku olukorra tõttu märkimisväärselt laiendada. Eelkõige tuleks lõpetada marginaalsed pilootprojektid ning teha tõsiseid jõupingutusi kohalike rahastamisvõrgustike (riskikapital, „business angels”, vastastikune käendamine) loomiseks ja tugevdamiseks ning toetada fondide loomist üleeuroopaliste ja piiriüleste projektide edendamiseks.

4.6 Lisaks taotleb komitee, nagu ta märkis ka oma eelmises arvamuses 390/2008, et Euroopa SBA hõlmaks uusi algatusi, mis vastaksid nendele vajadustele, mida organisatsioonid on väljendanud arvukatel ELi konverentsidel ning mida on väljendanud ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Euroopa Parlament:

— integreerida VKEde mõõde kõigisse ühenduse poliitikavaldkondadesse: komitee on rõhutanud, et väljaspool poliitilist arutelu valitseb õigusaktide väljatöötamisel liigagi sageli suurettevõtte mudel;

— jätkata haldusmenetluse lihtsustamise poliitikat, kuid tagada eelkõige täielik kooskõlastamine asjaomaste valdkondade vahendusorganisatsioonidega; komisjon peab tagama tihedama koostöö nimetatud organisatsioonide ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vahel selleks, et lihtsustamise tulemus ei oleks eesmärgile vastupidine. Komitee on jätkuvalt skeptiline selle suhtes, kas väikeettevõtete süstemaatiline vabastamine teatud õiguslike meetmete rakendamisest on põhjendatud ja tulemuslik; komitee eelistab õigusaktide kohaldamisel proportsionaalsust;

— toetada vahendusorganisatsioonide toetavat ja nõustavat tegevust; komitee peab väga tähtsaks juhtimisküsimusi, eriti seoses konsulteerimise ja järelevalvega. Ta avaldab kahetsust, et Euroopa Komisjon ei väärtusta rohkem vahendusorganisatsioonide rolli, mis on otsustav tegur, kui tahetakse pidada dialoogi miljonite ettevõtete, nende juhtide ja töötajatega. Komitee kinnitab taas, et need organisatsioonid on ühenduse poliitika edu jaoks keskse tähtsusega ning et neil on asendamatu roll ettevõtetele (eriti kõige väiksematele) teabe ja abi edastamisel;

— luua ulatuslikum ja järjepidev innovatsioonipoliitika, et toetada mitte ainult juba tunnustatud innovaatilisi ettevõtteid, vaid ka sellist käimasolevat innovatsiooni, mis toimub turuleviimise alal, madala ja keskmise tasemega tehnoloogia valdkonnas ja mittetehnoloogilist innovatsiooni, eriti väikeettevõtete puhul;

— suurendada ühenduse programmide ligipääsetavust, vähendades VKEde õiguslikke, finants- ja haldustõkkeid ning toetades vahendusorganisatsioonide pakutavaid rühmaprojekte. Komitee kordab oma taotlust, et komisjon algataks Euroopa ettevõtluse esindusorganisatsioonidega koostöö, eesmärgiga lihtsustada programmidele juurdepääsemise eeskirju ning täpsustada programmide väljatöötamise ja neis osalemise uusi tingimusi eri territoriaalsetel tasanditel. Mis puutub VKEde võimalustesse kasutada Euroopa rahastamist, siis tuleb juurdepääsumenetlused muuta võimalikult lihtsaks. Selles osas võiks esimese sammuna ühenduse eri programmid omavahel siduda (struktuurifondid, CIP, 7. teadusuuringute raamprogramm jne), kui on teada, et iga programmi puhul tuleb järgida eri menetlusi. Samuti võimaldaks raamdokumentide keele selgemaks muutmine enamikel VKEdel nimetatud programmide eri arendusvahendeid hõlpsamini kasutada. Lisaks on vaja ELi institutsioonide ja liikmesriikide institutsioonide kooskõlastatud tegevust menetluste lihtsustamiseks: nende ettevõtete jaoks, kes ei ole just haldusküsimuste spetsialistid, on halduskoormus jätkuvalt liiga suur.

4.7 Mis puutub avalikesse hangetesse, siis peaks iga liikmesriik rajama nii riigihangetes kui ka ühenduse tasandi avalikes hangetes osaleda soovivatele VKEdele mõeldud iga üksikjuhtumit arvestava abistruktuuri. Tänu sellele abile saaksid VKEd teada, mida tuleb kandideerimiseks teha, nii muudetaks avalike hangete sõnakasutus arusaadavamaks (VKEde kõrvalejäämine tuleneb osalt ka sellest, et kasutatavast terminoloogiast ei saada aru).

5. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 3. soovitus: konkreetsed ettepanekud tegevuseks ELi tasandil

5.1 Et Euroopa SBA oleks tulemuslik, soovitab komitee ühenduse tasandil nähtavat ja ambitsioonikat poliitikat, mis praegu puudub. Eriti soovitab ta:

— anda ühele Euroopa Komisjoni volinikule täielik vastutus Euroopa SBA rakendamise eest;

— korraldada ümber talitused, nii et väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel oleks, just nagu VKEde töörühma ajal, nähtav ja ligipääsetav poliitiline eestkõneleja, kes on pühendunud üksnes VKEdele ja nende huvide kaitsmisele ELi institutsioonides, eriti otsustamisprotsessi raames;

— rajada Euroopa SBA-komitee – halduskomitee, kuhu kuuluksid lisaks liikmesriikide esindajatele ka asjaomaste Euroopa esindusorganisatsioonide, sh sotsiaalpartnerite esindajad. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovib, et kõnealusele komiteele antaks ulatuslik pädevus SBA rakendamise kontrollimiseks, tegevuskava järelevalveks ja liikmesriikide rakendatavate kavade kooskõlastamiseks. Samuti taotleb komitee, et SBA elluviimisel arvestataks järgmiste aspektidega:

— komisjoni igas peadirektoraadis nimetatakse üks VKEde kontaktisik, kelle ülesanne oleks jälgida, et pädeva peadirektoraadi õiguslikes meetmetes ja selle juhitavates programmides arvestataks VKEde ja mikroettevõtete prioriteete ja ootusi;

— ettevõtluskultuur algatuse „Kõigepealt mõtle väikestele” konkreetsel rakendamisel eeldab, et see toimub nii ühiskonna kui ka institutsioonide tasandil. Selleks, et kehtestatud eeskirjad vastaksid kasutajate enamusele, käesoleval juhul VKEde enamusele, on VKEde olukorra kohta vaja mõningaid teadmisi. Seepärast peaks Euroopa Komisjon julgustama liikmesriike järgima eeskuju, mida komisjon andis programmiga „Enterprise Experience Program”, mis võimaldab paljudel Euroopa ametnikel VKEde maailmaga tutvuda. Selline algatus peaks inspireerima eri liikmesriike või vähemalt neid, kes selliseid meetmeid veel ei rakenda.

6. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 4. soovitus: konkreetsed meetmed riiklikul tasandil

6.1 Liikmesriikide pädevusse kuuluvate valdkondade osas soovitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, et kõik liikmesriigid:

— võtaksid riiklikul tasandil vastu seaduse, millega muudetakse põhimõte „kõigepealt mõtle väikestele” siduvaks;

— koostaksid tihedas koostöös asjaomaste majanduslike ja ühiskondlike sidusrühmadega riikliku SBA kava. Igal aastal esitataks eraldi riiklike reformikavade aruanne, et tutvustada iga riikliku kava elluviimist. Iga-aastasel konverentsil saaks häid tavasid ja edulugusid esile tõsta. Asjaomaste Euroopa organisatsioonide ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee otsene kaasamine võimaldaks seda tegevust kinnistada;

— toetaksid ühismeetmeid, mis hõlbustaksid näiteks ettevõtete üleminekut (juriidilised ja maksuküsimused); pankrotiõigust, mis annaks ettevõtetele ja ettevõtjatele alati veel ühe võimaluse, ühtse teeninduspunkti süsteemi arendamist kogu ELis ja põhimõtet, et haldusformaalsusi tuleb täita ainult ühel korral;

— seaksid igas liikmesriigis eraldi ametisse VKEde saadiku, kelle ülesanne oleks esiteks juhtida Euroopa SBA rakendamist asjaomases liikmesriigis ja teiseks hoolitseda selle eest, et ühenduse õigusakti rakendamiseks kehtestatud riigisisesed õigusaktid oleksid kooskõlas aluspõhimõttega „kõigepealt mõtle väikestele”.

6.2 Riikide pädevusse kuuluvate tegevusvaldkondade osas soovitab komitee, et liikmesriigid tegutseksid rohkem koos ja kavandaksid ühismeetmeid, vajaduse korral tõhustatud koostöös, et töötada ühiselt välja meetmed, mis hõlbustaksid näiteks ettevõtete üleminekut (juriidilised ja maksuküsimused) ja pankrotiõigust, et anda ettevõtetele ja ettevõtjatele alati teine võimalus.

6.3 Riikliku ja piiriülese tasandi osas rõhutab komitee tungivalt kogu ELi ühtsete teeninduspunktide arendamise ja nende koostalitlusvõime vajadust. Liikmesriike tuleks innustada oma riigisisest teeninduspunktide koostalitlusvõimet edendama ja kõrvaldama nende kasutamise formaalseid, füüsilisi ja virtuaalseid takistusi. Selles osas on meetmeid võetud teenuste direktiivi või ka vastastikuse tunnustamise põhimõtte toimimise parandamist käsitleva määruse raames. Üldiselt oleks vaja, et selliste ühtsete teeninduspunktide loomisega kaasneks VKEdele suunatud teatis, mis teavitaks VKEsid nende loomisest alates ning kogu nende tegevusaja jooksul kõnealustest teenustest.

7. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 5. soovitus: ühtsus, kaasatus ja hindamine

7.1 Suuri rahvusvahelisi probleeme, praegust majanduslikku olukorda ning Lissaboni protsessi läbivaatamist silmas pidades leiab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, et SBA peab tagama

— struktureerivad algatused intellektuaalomandi õiguste tagamise valdkonnas, nimelt ühenduse patendi, kogu ELi patendikohtu, kuid ka Euroopa võltsimis- ja piraatlusalase seirekeskuse rajamise (mida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee taotles esimest korda 2001. aastal)

— et VKEsid toetavas poliitikas soodustataks terviklikku lähenemist, mis hõlmaks kõiki ühenduse, liikmesriikide ja piirkondliku tasandi poliitikavaldkondi;

— et oleks võimalik arendada juhtimist, partnerlust ja koostööd ametiasutuste, omavalitsuste, majandus- ja sotsiaalpartnerite ning eri kategooria VKEde esindusorganisatsioonide vahel ELi kõigil tasanditel;

— et toetataks kõigi ettevõtete arengut ja konkurentsivõimet, sealhulgas kohalikel turgudel tegutsevate ettevõtete oma; SBA positiivsetes meetmetes tuleb selgelt eristada kohaliku turuga ettevõtteid, mis moodustavad väga suure enamuse VKEdest, ning suure tehnoloogilise või laienemispotentsiaaliga ettevõtteid. Esimesed peavad leidma oma tegevust soodustava keskkonna, teised vahendeid oma kasvu kiirendamiseks ja üleeuroopalise või koguni rahvusvahelise taseme saavutamiseks, unustamata seejuures, et paljudel kohaliku tasandi ettevõtetel võib olla võimalus laienenud turul areneda või tegutseda koostöö ja klastrite raames, et saavutada üleeuroopalise või koguni rahvusvahelise edu jaoks vajalikku kriitilist massi.

7.2 Komitee leiab, et lisaks Euroopa, liikmesriikide ja kohaliku tasandi avaliku võimu poliitilisele tahtele toetada VKEsid, eriti kõige väiksemaid ettevõtteid, sõltub Euroopa SBA edu suurel määral vahendavate esindusorganisatsioonide tegevusest. Komitee soovib, et asjaomased asutused võtaksid kõik meetmed ning pakuksid täielikku tuge esindusorganisatsioonide tegevuse soodustamiseks ning et nad oleksid kaasatud arutelusse Lissaboni-järgsete ühenduse protsesside üle.

7.3 Komitee kordab oma taotlust, et SBA rakendamist hinnataks igal aastal nii tegevuskava kui ka põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele” rakendamise alusel, samuti hinnataks kogu ELi ja liikmesriikide tasandi VKEsid käsitlevat poliitikat, ning et igal aastal antaks aru tehtud edusammudest, sh vahendusorganisatsioonidega tehtavast koostööst. Selle aruande jaoks on Lissaboni strateegia rakendamise raames vaja eraldi meedet, aruande alusel peab komisjon esitama liikmesriikidele ja piirkondadele soovitusi, see peab võimaldama Euroopa SBA kohandamist või muutmist ning tuleb esitada Euroopa Parlamendile, Regioonide Komiteele ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.

Brüssel, 14. jaanuar 2009 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ettevalmistav arvamus teemal „Erinevad poliitilised meetmed lisaks asjakohasele rahastamisele väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete majanduskasvu ja arengu edendamiseks” (ELT C 27, 3.2.2009, lk 7) ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ettevalmistav arvamus teemal „Rahvusvahelised riigihanked” (ELT C 224, 30.8.2008, lk 32).

(2) Vt komitee arvamust CESE (raportöör Christine Faes – ELT C 256, 27.10.2007, lk 8).

(3) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ettevalmistav arvamus teemal „Erinevad poliitilised meetmed lisaks asjakohasele rahastamisele väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete majanduskasvu ja arengu edendamiseks” (ELT C 27, 3.2.2009, lk 7).

(4) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ettevalmistav arvamust teemal „Rahvusvahelised riigihanked” (ELT C 224, 30.8.2008, lk 32).

(5) KOM(2008) 394 lõplik.

(6) Direktiiv 2000/EÜ/35 (EÜT L 200, 8.8.2000, lk 35). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus: EÜT C 407, 28.12.1998, lk 50.