ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 6.9.2005 
KOM(2005) 411 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS 
NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE 
EUROOPA LIIDU TULEVIKU RAADIOSPEKTRIPOLIITIKA: TEINE 
AASTAARUANNE 
 
ET 2   ET KOMISJONI TEATIS 
NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE 
EUROOPA LIIDU TULEVIKU RAADIOSPEKTRIPOLIITIKA: TEINE 
AASTAARUANNE 
 
(EMPs kohaldatav tekst) 
 
SISUKORD 
1. Kokkuvõte................................................................................................................... .3  
2. Raadiospektripoliitika olukord ELi tasandil ................................................................ 3 3. Spektripoliitika panus Lissaboni  eesmärkide saavutamiseks....................................... 4 
4. Ühtse ELi spektripoliitika suunas ................................................................................ 5 5. Tee edasi: eesseisvate oluliste algatuste iseloomustus................................................. 7 6. Poliitilise konsensuse saavutamine edasiste sammude osas ...................................... 10 
lisa 1: Arengud pärast esimest aruannet................................................................................... 11 lisa 2: ELi spektripoliitikaal aste tegevuste ajakava.................................................................. 13 
 
ET 3   ET 1. KOKKUVÕTE  
Raadiospekter on oluline vahend paljude ühiskonna põhiteenuste jaoks: mobiil-, traadita ja 
satelliit side, TV ja raadio ringhääling , transport , raadiolokatsioon (GPS/Galileo) ja paljud 
muud rakendused (alarmiseadmed, kaugjuhtim isseadmed, kuuldeaparaadid, mikrofonid, 
meditsiiniseadmed jne). Raadiotehnoloogia toetab ka avalikke teenuseid, nagu kaitse-, turva-
/ohutus-  ja teadustegevus  (nt meteoroloogia, Maa jälgim ine, raadioastronoomia ja 
kosmoseuuringud). 
Spektri tõhus ja ühtne kasutamine  neil aladel saab kaasa aidata Euroopa Liidu Lissaboni 
eesmärkide saavutamisele , soodustades majanduskasvu, k onkurentsivõimet ja tööhõivet. 
Praegu esinev ebatõhusus spektri jaotamises ja kasutamises kasvatab kulusid, tekitab 
ettevõtluse jaoks kasutamata võimalusi ja vähendab uuenduslike teen uste kasutuselevõttu 
tarbija kahjuks. 
Spektri haldamisel on oluline piiriülene m õõde, arvestades raadiopõhistest teenustest 
sõltuvaid Euroopa ja ülemaailmseid turge ning  vajadust vältida riikid evahelisi kahjulikke 
häireid. ELi kooskõlastatud spektripoliitika  eesmärgiks on raadioteenuste ja -seadmete 
tõelise ühtse turu tõhustamine. Selles osas kava tseb komisjon astuda konkreetseid samme, et:  
• vähendada takistusi spektrile juurdepääsuks, paranda des efektiivsust, soodustades 
uuendusi, suuremat paindlikkust kasutaja te jaoks ning andes tarbijale enam 
valikuvõimalusi;  
• muuta lähenemine reaalsuseks, eemaldades kunstlikud  tõkked, eriti ringhäälingu ja 
mobiilside vahel. 
Käesolev aruanne esitab lühidalt komisjoni st rateegia ühtse ELi raadiospektripoliitika jaoks 
osana algatusest i2010, mis püüab julgustada di gitaalse majanduse arengut. Eriti oluline on 
vajadus järkjärgulise, kuid süstemaatilise raadiospektri liberaliseerimise  järele. Võttes 
pidevalt arvesse siseriiklikke huvi sid antud valdkonnas, on ELi tasandi ühismeetmetel  
otsustav panus käesoleva ülesande  ühtsesse ja lõplikku edusse. 
2. RAADIOSPEKTRIPOLIITIKA OLUKORD ELI TASANDIL  
Käesolev on teine aruanne tegevuse kohta, mi s on võetud vastavalt Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsusele nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse 
raadiospektripoliitika reguleer iva raamistiku kohta (raadiospektr it käsitlev otsus). Aruandes 
esitatakse koondseisukoht käimasoleva tegevus e ja ELi-põhise spektripoliitika tuleviku 
väljakutsete kohta ning asetatakse need küsimused laiemasse poliitikakonteksti. 
Euroopa juhtpositsioon raadiotehnoloogia arendami ses ja kasutuselevõtmises sõltub spektri 
efektiivsest kasutamisest ja otsustest, mida  poliitikakujundajad sellega seoses teevad. Oma 
esimeses aruandes ELi raadiospektripoliitika kohta1 määras komisjon kindlaks selle 
väärtusliku ressursi haldamise reformi vajaduse . 
                                                 
1 KOM(2004) 507. 
 
ET 4   ET ELi liikmesriigid, kes suures osas vastutavad oma siseriiklike spektriressursside eest, on juba 
teadvustanud ühise ELi poliitika tä htsuse selles valdkonnas siseturu  loomiseks ja toimimiseks. 
Samuti leppisid nad kokku pikaajalise, poli itikal põhineva lähenemise vajaduses, mille 
eesmärgiks on spektri haldamise paindlikkuse ja operatiivsuse parandamine, pidades silmas konkurentsivõime suurendamist ja uuenduste s oodustamist, arvestades samal ajal üldiste 
huvidega.
2 
Möödunud aastal on liigutud poliitika algsest loomis faasist esimeste konkreet sete tulemusteni. 
On käivitatud kõrgel tasemel arutelud olulis te spektripoliitika küsimuste üle, nagu 
spektriturgude3 kasutuselevõtmine ja üleminek digitaaltelevisioonile.4 Samuti on 
rakendatud esimesi ühtlustamismeetmeid, et toetada kodanike juurdepääsu uuenduslikele 
tehnoloogiatele ning arendada ELi siseturgu, mis toetavad traadita Interneti ühilduvust5 ja 
autode kokkupõrkevastaseid süsteeme.6 Komisjon andis samuti juhtnöörid ELi huvide 
toetamiseks rahvusvahelistel läbirääkimistel ja kaalus võimalusi spektrialase teabe kättesaadavuse parandamiseks. Nende tegevuste üksikasjad on toodud 1. lisas. 
3. S
PEKTRIPOLIITIKA PANUS LISSABONI EESMÄRKIDE SAAVUTAMISEKS  
Euroopa tippkohtumisel märtsis 2005 uuendasi d ELi juhid partnerlust majanduskasvu ja 
töökohtade loomise eesmärgil, kaasa arvatud ee smärgiga luua kõikehõlmav infoühiskond,, 
mis põhineb info- ja sidetehnoloogia (ICT) laia ulatuslikul kasutamisel avalikes teenustes, 
väikestes ja keskmise suurusega et tevõtetes ning kodumajapidamistes.7 Algatusega  i2010 
toetab komisjon täielikult seda  analüüsi ja rõhuta b, et info- ja sidetehnoloogia on oluline 
konkurentsivõime ja kasvu soodustaja.8 Avatud ja konkurentsile ra jatud ühtse turu loomine 
infoühiskonna- ja meediateenuste jaoks ELis on kr iitilise tähtsusega in fo- ja sidetehnoloogia 
kasutuselevõtuks. 
Ollakse veendumusel, et teadmistepõhine ja  mobiilne infoühiskond vajab olulist spektri 
haldamise parandamist.9 Juurdepääsupiirangute kaot amine spektrile tekkivate 
raadiotehnoloogiate kaudu saab aidata kaasa nende õig eaegsele kasutuselevõtmisele, 
pikaajalise ja tasakaalustatud majandusliku arengu ja tööhõive paremate tingimuste loomisele 
ning kodanike elukvaliteedi parandamisele. 
Spektripoliitika otsuste tähtsust näitab selle mõju mobiilsidesektori arengule. 
Kaheksakümnendatel aastatel oli see väike turg , mis oli siseriiklikul tasemel killustatud. ELi 
õigeaegne ühtlustatud sageduste pakkumine vallandas uue üleeur oopalise digitaalse 
kärgsüsteemi ( GSM ) arengu. EL julgustas sa muti järkjärgulist konkuren tsi tekkimist selles 
sektoris uute litsentside ab il ning rahastas tööstusliku teadus- ja arendustegevuse 
kooskõlastamist. Ühtne lähenemine aitas ka asa majandusharu esilekerkimisele, mis 2004. 
aastal moodustas 105,6 miljardi euro suuruse osa sisemajanduse kogutoodangust ainuüksi 15-liikmelises ELis. Hinnanguliselt lõi mobiilteenus te tööstus 15-liikmelises ELis 2,8 miljonit 
                                                
 
2 Nõukogu 3. detsembri 2004. aasta järeldused 15530/04 ja 15533/04. 
3 KOM(2005) 400. 
4 KOM(2005) 204. 
5 Otsus 2005/513/EÜ. 
6 Otsused 2004/545/EÜ ja 2005/50/EÜ. 
7 Euroopa Nõukogu 23. märtsi 2005. aasta järeldused 7619/1/05 Rev. 1. 
8 KOM(2005) 229. 
9 Vt nt PWC uuring ELi eesistujariigi jaoks, “ Rethinking the European ICT Agenda ”, august 2004.  
 
ET 5   ET töökohta. Vastavalt käesoleva aja suundu mustele ületab see varsti käibelt 
põllumajandussektori või elektri- , gaasi- ja veetööstuse kokku.10 
Viimasel ajal on spektripoliitika otsused oluliselt mõjutanud uue põlvkonna mobiilsidet ( 3G). 
Kuigi ELis määrati 3G jaoks kindlaks ühtlustatud spekter,11 esinesid operaatorite 
litsentseerimisel ulatuslikud siseriiklikud erinevused koos erineva ajastuse ja 
eraldamismehhanismidega  (erinevat tüüpi oksjoni d, võrdluspakkumised või segatüüpi 
lähenemised ), mis peegeldas tegelikkuses esinevai d erinevaid siseriiklikke eesmärke. 
Litsentseerimistulud (umbes 109 m iljardit eurot) jaotusid ELis väga ebaühtlaselt. Arvestades 
mobiilsidesektori kasvavaid üleeuroopalisi stra teegiaid, oleks ELi suurem kooskõlastamine 
uuenduslike spektri eraldamismehhanismide ka sutuselevõtmisel pehmendanud mõningaid 
negatiivseid mõjusid sektorile.12 
Spektri haldamise otsused on samuti otsustavad  mitmete muude käimasolevate sotsiaalsete 
arengusuundade jaoks, nagu üleminek digitaaltele visioonile, traadita kontorite, kodude ja 
koolide areng, ohutum õhu-,13 mere-, raudtee- ja maanteetransport, efektiivsemad avaliku 
turbe- ja tervishoiuteenused. 
4. ÜHTSE ELI SPEKTRIPOLIITIKA SUUNAS  
Liikmesriikidel on üks ja sama raadiospektri haldamise üldeesmärk , st optimeerida  selle 
loomuliku ressursi kasutamist ühiskonnale suurema kasu toomiseks. Siiski on õige 
lähenemise leidmine selle eesmärgi saavutam iseks muudetud raskeks suure hulga erinevate 
huvide tõttu, mida on mõjutanud muudatused, varase matest otsustest tulenev märkimisväärne 
„pärand” ning siseriiklike meetmete mõju teistele riikidele ja ELi siseturule. 
4.1. Kooskõlastatud vastuste otsimi ne ühistele probleemidele  
Arenenud maailmas otsitakse aktiivselt spektri haldamise täiustamise võimalusi ja 
rakendatakse need ellu.14 Komisjon on veendunud, et efektiivne spektrireform viib 
märkimisväärse kasuni kogu Euroopas . Siiski peab ambitsioonikate siseriiklike 
spektripoliitika reformidega kaasnema adekvaat ne ELi perspektiivi hi ndamine. Siseriiklike 
poliitikasuundade liigsest killustatusest tingitud oht Euroopa jaoks on see, et olemasolevat, 
ebatäiuslikku lähenemist spektri kasutu sele kahjustatakse ühepoolse tegevusega, 
võimaldamata reformidel lõigata oodatud maja nduslikku ja sotsiaalset kasu, arvestades 
siseriiklike turgude suhtelist väiksust. 
Traadita side sektoris on oluline turu suurus . Praegust suurt kiirust uu endustel IT tööstusega 
seotud raadiorakenduste osas võ ib seostada nimetatud tööstuse keskendumisega hindade 
alandamisele tarbija jaoks, kusjuures pakutakse  odavaid, standardiseeritud (st avalikke), 
koostalitlevaid lahendusi – heaks näiteks on WiFi ja Bluetooth. Lisaks toetumisele kiirele ja 
tasuta juurdepääsule raadiospektrile on sell ine lähenemine eelista tud uutele rakendustele 
avatud suurtel turgudel, mis viivad suuremat ele investeerimisstiimulitele ja olulisele 
mastaabisäästule. 
                                                 
10 Ovumi uuring mobiilteenuste kohta GSMA jaoks, 24/12/04. 
11 Otsus 128/1999/EÜ. 
12 Vt EÜ jaoks tehtav McKinsey uuring 3G määramise kohta, juuni 2002. 
13 Nt ELi raadionavigatsiooniplaani (ERNP) arendamise kaudu. 
14 Vt nt USA presidendi 5. juuni 2003. aasta märgukiri spektripoliitika kohta, ja edasine tegevus. 
 
ET 6   ET Sellised ühtlustatud tingimused ulatuslikuks tehnoloogia kasutuselevõtuks on USAs ja 
Jaapanis (tulevikus Hiinas ja Indias), kuid need puuduvad sageli ELi turul, millel on oht olla 
liigselt siseriiklikult killustatud, et meelitada  ligi olulist erakapitali, mis on vajalik uute 
raadiotehnoloogiate arendamiseks ja ef ektiivse konkurentsivõime säilitamiseks. 
Seetõttu, kui on selge, et raadiospektri kasu tamine mõjutab siseriik likke õigusi, on samuti 
selge, et tõelist ühtset ELi raadiopõhiste s eadmete ja teenuste turgu peavad toetama ühtne 
poliitika ja regulatiivne lähenemisviis  spektrile juurdepääsule, et saavutada reformi jaoks 
vajalik „kriitiline mass”, selleks et kaitsta av alikke teenuseid ning veenda tööstust ja 
kasutajaid, et reguleerimise puudumise tõttu  võib ELi turule pääseda iga uuenduslik 
tehnoloogia. 
4.2. Liikumine spektri haldamis e uue lähenemisviisi poole  
Paindlikkuse puudumine spektri haldamises tehnoloogiliste arengute ja tarbija nõudmiste 
järgimisel on uute raadio tehnoloogiate jaoks viinud spektri pudelikaela-efekti  tekkimisele. 
Euroopas saab ühtse raadiopõhiste seadmete ja teenuste turu ebatäi uslikkuse abil võtta kokku 
kogu probleemi. Praktikas seisab tööstus sageli ikka veel vastamisi er inevate siseriiklike 
õigusaktide ja vastandlike poliitikalähenemistega. 
Spektrit on ajalooliselt jaotatud üksikasjali ke administratiivsete eelotsustega. Selline 
lähenemine on langenud suureneva surve alla suure tehnoloogilise käibe ja suure nõudluse tõttu traadita rakenduste järele. Eelneva regula tiivse heakskiitmise nõue võib oluliselt edasi 
lükata või isegi vältida uute  toodete kasutuselevõtmist. 
Spektri jaotamise paindlikumaks muutmiseks  on välja töötatud uued haldusmudelid. Kaks 
peamist neist on: 
• Spektriturud, mis saavad parandada spektri kasutamise efektiivsust, kuna tööstus sobib 
seadusandjatest paremini kõige kõrgema väär tusega rakenduste kindlaksmääramiseks. 
Niisuguse kauba kunstlikku puudust tuleb vähenda da, luues teatud sageduste kasutamise 
kaubeldavate õiguste vaba turu  vastavalt turunõudlusele. 
• Litsentsivaba kasutamine („commons“ mudel) , mille puhul seadmeid (tavaliselt madala 
võimsusega tarbijatele mõeldud kaupu), mi s vastavad konkreetsetele tehnilistele 
tingimustele, kasutatakse ilma litsentsita. Se e regulatiivsete piira ngute vähendamine on 
juba võimaldanud edukate uute ra adiosektorite loomist, kus ka sutatakse suhte liselt väikesi 
spektriulatusi, ja s eetõttu tuleb kasuks edasine paindlikkus. 
Tuleb otsida kogu ühendust hõlmavat tasakaal ustatud lähenemist kõigi spektrimudelite 
vahel.
15 Nende optimaalne „segu” sõltub erinevates t kriteeriumidest, näiteks turulejõudmise 
kiirus, kaitsmine kahjulike häirete eest, teen uste kvaliteet ja siseturu ning uuenduste 
soodustamine. 
                                                 
15 Samuti kaalutakse uut haldusalast lähenemist, nagu “overlay” (kognitiivne raadio) ja “underlay” (UWB) 
spektrile juurdepääsu süsteem. 
 
ET 7   ET 5. TEE EDASI : EESSEISVATE OLULISTE ALGATUSTE ISELOOMUSTUS  
Komisjon kavatseb parandada raadiospektri kasutamise efektiivsust ELis, kasutades 
liikmesriikidega kooskõlastamisel konkreetsete tegevuste ühtset komplekti . Nende tegevuste 
ajakava on toodud 2. lisas. 
5.1. Ühiste, selgete ja paindlike eeskirjade defineerimine 
Prognoositavuse tagamiseks investoritele ja s eadmete piirideta toimivuse tagamiseks 
kasutajatele on vajalik ühtne spektrihalduseeskirjade kogum . Samas, kui piisav EÜ 
õiguslik alus spektri ühtlustamise ja raadioseadmete töö jaoks on juba olemas16, püüab 
tulevane elektronside õigusliku raamistiku ül evaade integreerida uusi spektripoliitika 
lähenemisviise ja selgitada spektriga se otud mõisteid, nagu efektiivsus ja häired17. Kaalutakse 
spektrikaubanduse üldreegleid, samuti tuge vamat ELi dimensiooni litsentseerimises.   
Ülevaade annab ka võimaluse selgit ada spektri puhul rakendatavaid tehnoloogia ja teenuste 
neutraalsuse  põhimõtteid. Nende rakendamise poole tuleb üldjuhul pürgi da, kuigi neid 
võivad piirata tehnilised kaalutlused, nagu häirete vältimine. Edasised kõrvalekalded neist põhimõtetest peavad igal üksikjuhul olema põhj endatud, kui need jätavad tähelepanuta ELi 
huvid. 
5.2. Spektri kasutamise paindlikkuse rakendamine 
Spektri kasutamise paindlikkus saab parandada efektiivsust, võimaldades konkreetsete 
lainesageduste kasutamise laiemat valikut . Sellise paindlikkuse ühtsed tingimused on 
kasulikumad ühtse ELi turu jaoks:  
• Komisjon teeb ettepaneku võtta ELis 2010. aastaks kasutusele spektriturud
18. 
Kooskõlastatud kasutuselevõtt ELis väldiks integreeritud Eur oopa elektronsideturu kasude 
kahjustamist ja võiks aastas tuua kuni 9 miljardit eurot puhaskasu.19 
• Üleminek maapealselt analoogringhäälingult di gitaalsele vabastaks oma suurema tehnilise 
efektiivsuse tõttu lisaspektrivõimsused („digita alne dividend”). Komisjon toetab Lissaboni 
agendat, kooskõlastades üleeuroopaliste uuend uslike rakenduste kasutuselevõttu seoses 
vabaneva spektriosaga. Analoogringhäälingu sulgemise tähtaeg ELis (2012) aitab kaasa 
selle eesmärgi saavutamisele.20 
• Käimas on arutelu21 üldise lähenemise kohta spektr ile kõigi elektronsideteenuseid 
pakkuvate traadita platvormide  jaoks. Spektrit käsitlevad õi gusaktid peavad tunnistama 
käimasolevaid lähenemis trende (ringhääling-mobiiltelef onid; hääl-andmed; fikseeritud, 
mobiilsed ja asukohast sõltumatud kasutusala d), ja mitte nende vahel kunstlikult vahet 
tegema. Nende rakenduste sagedusalad tuleb järkjärgult kokku liita ja soovi korral kasutajatele kättesaadavaks teha. 
                                                
 
16 Vastavalt RSDle ja direktiivile 1999/5/EÜ. 
17 Näiteks direktiivi 2002/21/EÜ artiklis 9 ja direktiivi 2002/20/EÜ artiklis 5. 
18 Vt märkus 4 
19 EÜ jaoks 2004. aasta mais Analycyse tehtud uuring spektriturgude kohta. 
20 Vt märkus 5 
21 RSPG arvamus WAPECS kohta, oodatav 2005. aasta lõpuks. 
 
ET 8   ET • Samuti on ELi tasandil vaja kaaluda, kuidas laiendada  litsentsivaba („ commons ”) 
lähenemist, kuna selle mudeli jaoks määratud lisasagedused on kasulikumad, kui need on 
kättesaadavad kogu ELis. EÜ reguleerivas raam istikus peavad individuaalsed load (st 
litsentsid) olema erandiks, mitte reegliks. See, et enamik spektrist on üldse litsentseeritud, 
on põhjendatud kahjulike häirete  tekke võimalusega, mida võib põhjustada vaba 
kasutamine. Tuleb välja selgitada olemasoleva hä irete vältimise protsessi riskid ja eelised, 
et saavutada parem tasakaal olemasolevate t eenuste kaitsmise ja uuenduste soodustamise 
vahel. Komisjon alustab uuringuid litsentsivab a lähenemise ja häirete alal 2005. aastal. 
• Tulemusliku spektrikasutusega tehnoloogiate arengul näiteks „taibu-” või kognitiivse 
raadio  kaudu oleks oluline mõju paindlikkusel e. Komisjon kasutab kõnealuse uurimistöö 
finantseerimiseks olemasolevaid finantse, mi s on kättesaadavad ELi TTA raamprogrammi 
alusel22. 
5.3. ELi ühtse tehnoloogilise baasi arendamise abistamine  
Tööstusel peab olema soovi korral võimalus tarnida uuenduslikke tooteid  tervikuna ELi 
turule. Komisjon kavatseb toetada tõesti kogu ühendust hõlmavate tur gude arendamist ning 
raadiokaupade ja -teenuste takistamatut ringlust, määrates süstemaatiliselt kindlaks ühtlustamisele kuuluvaid sa gedusi ja pakkudes kindlust de facto  ühtlustamise osas. 
Järgmise aruandlusperioodi jaoks nähakse ette järgmised meetmed: 
• Lairibaühenduse  kasutuselevõtu soodustamine: 
– 3G mobiilside abil (IMT 2000 et al.);  
– traadita lairibaühenduse ( BWA ) tehnoloogiate abil;  
– hübriidsete satelliit-3G/andmeedastuse  rakenduste abil. 
• Ultralairiba (UWB)  võimalusega tooted: potentsiaalselt laialt leviva madala võimsusega / 
suure ribalaiusega tehnoloogia koord ineeritud EL kasutuselevõtt ITs, 
telekommunikatsioonides ja tarbekaupades. 
• Väikese ulatusega seadmed: võimaldada kogu ELis odavate raadioseadmete massilist 
turustamist, et arendada ja soodustada uuenduslikkust paljude igapäevaste rakenduste  
alal, nagu traadita „targad märgised” (RFID – raadiosageduste tuvastamise seadmed).  
Lisaks kaalutakse integreeritud tegevusi kahes valdkonnas, mille komisjon on i2010s 
määratletud nn  infotehnoloogia algatuse lipulaevadena , nende spektrivajaduste 
rahuldamiseks: 
• Iseseisva elu ja tervise tehnoloogiad:  paljud tugi- ja meditsiinialased rakendused on 
traadita, näiteks eakate inimeste sotsiaalalar mid ja raadiotelemeetria patsientide ja 
seireseadmete vahel.  
• Intelligentne auto avaldab keskkonnale mõju raad iovahendite abil, näiteks 
sõidukitevahelise side (IVC) kaudu. 
                                                
 
22 Vt näiteks E2R projekt aadressil http://e2r.motlabs.com/  
 
ET 9   ET Selliste rakenduste jaoks vajalike sageduste kind laksmääramine ja ühtlustamine aitaks kaasa 
nende kasutuselevõtule, luues ühised turud Euroopas ja langetades hindu. 
5.4. ELi tegevuse mõju optimeerimine 
Samuti arendatakse järgmisel aruand eperioodil edasi teatud üldküsimusi: 
• Regulatiivse mõju hindamine:  vaja on sobivaid meetodeid, et hinnata konkreetsete 
otsuste majanduslikke ja sotsiaal seid tagajärgi. Tuleb teha jõ upingutusi, et k aasata tööstuse 
ja sidusrühmade teadmisi seis ukohavõttude, avalike arutelude ja/või sõltumatute uuringute 
kaudu. 
• Ühtlustamismeetmete kehtivuse ülevaatamine:  ELi meetmete jätkuvat vastavust 
hinnatakse perioodiliselt. Üldi ste punktide asemel, mis võiv ad põhjendatud ülevaatamise 
tulemusi eelnevalt jämedalt mõjutada, peab ig as aastaaruandes kaaluma olemasolevaid ELi 
spektrit käsitlevaid õigusa kte ja vajadusel välja pakkuma suunatud tegevused. 
• Siseriiklik rakendamine:  komisjon jälgib ja julgustab õigeaegset ELi spektri ühtlustamise 
meetmete rakendamist siseriiklikul tasand il, et kõrvaldada takistused ühtselt ELi 
raadiotehnoloogiaturult. 
5.5. ELi huvide toetamine rahvusvahelistel läbirääkimistel  
ELi poliitika aktiivne läbiviim ine rahvusvahelistel spektrialastel läbirääkimistel on väga 
oluline. Käimas on ettevalmistused kaheks Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu (ITU) 
konverentsiks: 
• Regionaalne raadiosidealane konverents (RRC-06) , kuhu kuulub umbes 120 riiki, 
töötab välja tehnilise plaani digitaalse ma ismaaringhäälingu jaoks. Komisjon palub ITUs 
osalevatel liikmesriikidel tagada, et see planeerimine ei seaks asjatuid takistusi poliitikavalikutele kasutada tule vikus digitaalsele ringhäälingule ülemine kul vabaks jäävat 
spektrit, kaasa arvatud üleeu roopaliste teenuste jaoks.
23 
• Maailma raadioside konverents (WRC-07) : komisjon määrab ki ndlaks üldised ELi 
prioriteedid ja eesmärgid ülemaailmseteks raadioalasteks läbirääkimisteks. 2007. aastal 
arutlusele tulevad põhiküsimused on ülemaailmne lisaspektri kindlaksmääramine kõrgtehnoloogiliseks mobiilsideks, av iatsioonisüsteemideks ja lühilaine 
raadioringhäälinguks. 
Nende kahe konverentsi järel hindab komisjon tule musi ja ulatust, millega käesolev protsess 
toetab EL poliitikavaldkondi, põhimõtteid ja se adusi rahvusvahelistel läbirääkimistel. 
                                                
 
23 KOM(2005) … 
 
ET 10   ET 5.6. Spektripoliitika institutsioonilise st ruktuuri arendamine ELi tasandil  
Raadiospektrikomitee (RSC) ja raadiospektripo liitika rühm (RSPG) töötavad hästi. Siiski 
toetuvad spektripoliitika arengud ELis ka EÜ mehhanismide ja CEPT24 vahelisele lähedasele 
koostööle. ELi laienemisega on otsuseid te gevates organites osalejad muutunud väga 
sarnaseks. 
Kuigi senised kogemused on positiivsed, peab nende tulevikutegevus olema teineteist enam 
täiendav ja ilma asjatute kattumisteta ning se lge arusaamisega sellest, kus on asjakohaseid 
otsuseid kõige parem vastu võtta. Süstemaatilise lt rakendatav järjestikune lähenemine, mis on 
sätestatud RSOs, suudaks kõige paremini kasutada kummagi mehhanismi lisaväärtust. 
Tegevuse põhjendatust  hinnataks ja sellega  nõustutaks, kasutades ühenduse mehhanisme 
(komisjon koos RSC ja RSPGga), samas kui  vajaliku ja sageli kompleksse tehnilise sobivus- 
ja arendustöö  teeks CEPT mandaadi alusel . Selle töö alusel võt aks komisjon RSC abiga 
seejärel vastu tehnilised rakendusmeetmed.25 
6. POLIITILISE KONSENSUSE SAAVUTAMINE EDASISTE SAMMUDE OSAS  
Euroopa Parlamenti ja nõukogu kutsutakse heaks k iitma ELi tegevust spektripoliitika alal ja: 
• tunnistama spektri tähtsust ühtse Euroopa in foühiskonna loomiseks, et toetada uuendatud 
Lissaboni partnerlust majanduska svu ja tööhõive tagamiseks; 
• toetama ühist strateegiat efektiivseks spektri haldamiseks ELis ja vajadust soodustada 
uuendusi paindlikkuse ja koordineeritud spektr i kasutamise efektiivse kombinatsiooni 
kaudu. 
• tegema lähedast koostööd selle strateegia täieliku edu nimel. 
                                                 
24 46 liikmega Euroopa valitsustevaheline organisatsioon, enne ELi kaasamist telekommunikatsiooni ja 
spektri alal. ITU peab seda regionaalseks üksuseks. 
25 Samuti on oluline ühtsus teiste asjakohaste rühmadega, nimelt TCAM ja ETSIga. 
 
ET 11   ET lisa 1: Arengud pärast esimest aruannet  
RSO toob välja neli erinevat ühtset ELi tegevus te valdkonda spektripoliitikas. Peamised 
küsimused, millega vaatluse all oleval  perioodil neis valdkondades kokku puututi on 
alljärgenvad: 
Üldpoliitika küsimused Dokumendid  
Üleminek digitaalsele 
ringhäälingule  
 RSPG arvamus,  november 2004, dokument  RSPG04-55. 
RSPG leidis, et algatused ELi tasandil saavad soodustada ja hõlbustada, ning 
peavad soodustama ja hõlbustama kooskõlastatud lähenemisviisi digitaalsele 
ringhäälingule üleminekul spektrimõjudele.  
Teatis  digitaalsele ringhäälingule ülemineku kiirendamise kohta.  
Teisene kauplemine 
 RSPG arvamus, november 2004, dokument  RSPG04-55. 
RSPG leidis, et kauplemine võib olla kasulik teatud spektriosades, mis on 
piisavalt kaitstud tagamiseks, et kahjustavad mõjud ei neutraliseeri võimalikku kasu, ja see aitab kaasa Lissaboni strateegilise eesmärgi saavutamisele.  
Teatis
 raadiospektriturgude ra kendamise kohta ELis. 
Üldine paindlik lähenemine 
elektronsidele  RSPG arvamus  ettevalmistamisel oleva WAPECS kohta pärast komisjoni 
taotlust ( dokument  RSPG04-45 Rev) – käivitatud avalik konsulteerimin e  
Litsentsivaba spekter Sõltumatud uuringud käivitatud ühtse mudeli ja häirete haldamise alal  
 
Vastuvõtmise kuupäev Tehnilised rakendusmeetmed  
8. juuli 2004 Liiklusohutus:  Otsus  79 GHz sagedusala ühtlustamise kohta seoses lähiala 
liiklusradarite kasutusega ühenduses 
17. jaanuar 2005 Liiklusohutus:  Otsus  24 GHz sagedusala ühtlustamise kohta seoses lähiala 
liiklusradarite tähtajalise kasutusega ühenduse.  
11. juuli 2005 Elektronside:  Otsus  5 GHz sagedusala ühtlustamise kohta seoses traadita 
ühendussüsteemide (WAS/RLAN) kasutusega ühenduses.  
15. juuli 2005 RSC kokkulepe ERMES peilerisagedusala taaskasutamise kohta; EÜ otsuse 
vastuvõtmine (raskesti kuuldavate seadmete toetamine varastatud autode 
jälitamiseks jne), sõltuvalt nõukogu direktiivi 90/544/EMÜ kehtetuks 
tunnistamisest (vt Direktiivi ettepanek  ). 
 
Spektriinformatsioon  Komisjon arutab RSCga EL is spektri jaotamise ja kasutamise alase teabe 
kooskõlastamise uuringu mõningate tulemuste  rakendamist.  
 
ET 12   ET  
 Rahvusvahelised spektriläbirääkimised  
WRC-07  
 RSPG arvamus ELi prioriteetide ja eesmärkide kohta ITU WRC-07 konverentsi 
jaoks on ettevalmistamisel, panuse annavad avaliku konsulteerimise  ja töötoa  
kaudu kõik sidusrühmad.  
ELi poliitika panus (teatis) – dokument  RSPG05-71. 
Uuring mobiilside tulevikuvajaduste kohta (WRC-07 küsimus) – vaata 
tulemused . 
RRC-06  RSPG arutelu ITU RRC-06 konverentsi poliitikaaspektide üle.  
Teatis ELi prioriteetide kohta ITU RRC-06 konverentsi jaoks.  
 
ET 13   ET lisa 2: ELi spektripoliitik aalaste tegevuste ajakava  
Märkus: käesolev nimekiri on ai nult soovituslik ja konkreetse id tegevusi saab lisada, välja 
jätta ja muuta. 
Ettepanekud ühtse paindlikkuse  kohta spektri sagedusal adel, mida kasutatakse 
elektronsideteenuste jaoks (WAPECS). 
Ettepanek kasutajaõiguste  ühtse formaadi kohta spektrikaubanduse kontekstis. 2006 
Ühtlustamismeetmed:   
Nn “ IMT-2000 laiendatud sagedusala” ühtlus tamist käsitleva EÜ otsuse 
vastuvõtmine .  
Ultralairiba (UWB)  rakendusi ühtlustava EÜ otsuse või otsuste vastuvõtmine.. 
Suure hulga väikese ulatusega seadmete  (SRD) spektrile juurdepääsu 
ühtlustamiseks raamistiku andva EÜ otsuse vastuvõtmine. 
ERMES direktiivi  kehtetuks tunnistamine ja varasema piiparisagedusala 
kasutamist ühtlustava EÜ otsuse vastuvõtmine. 
Ettepanekud spektriga seotud küsimuste ga, kaasa arvatud litsentseerimine, 2002. 
aasta elektronside reguleeriva raamistiku ülevaates . 
Ettepanekud osa ringhäälingu digitaal se jaotatud sagedusala  kooskõlastatud 
kasutamiseks pärast ITU RRC-06 konverentsi.  
Ühenduse strateegia sisseseadmine litsentsivaba spektri  kasutuselevõtmisel. 
Häirete haldamise  protsessi paranduste rakendamine. 
ELi prioriteetide  esitamine ITU WRC-07 konverentsi jaoks. 2007 
Ühtlustamismeetmed: 
Traadita lairibaühenduse ja mobiilsatelliitrakendused. 
Tugi- ja meditsiinialased traadita rakendused. 
Traadita rakendused intelligentse auto  jaoks.  
2008 ITU WRC-07  konverentsi asjakohaste tulemu ste koordineeritud rakendamine 
ELis. 
2009 Uute elektronside eeskirjade  siseriiklik rakendamine. 
2010 Toimiva ELi turu  täielik loomine spektri põhiosade jaoks. 
2012 Väljapakutud kuupäev analoogringhäälingu täielikuks väljalülitamiseks  ELis.