EUROOPA KOMISJON Strasbourg, 22.11.2022 COM(2022) 664 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Rumeenias koostöö- ja jälgimiskorra raames saavutatud edusammude kohta



1. SISSEJUHATUS Koostöö- ja jälgimiskord kehtestati üleminekumeetmena 2007. aastal, kui Rumeenia ühines ELiga, et hõlbustada Rumeenia jätkuvaid jõupingutusi kohtusüsteemi reformimisel ja korruptsioonivastase võitluse tõhustamisel. See kujutas endast Rumeenia ja ELi ühiselt võetud kohustust. Kooskõlas koostöö- ja jälgimiskorra loomise otsusega ning nagu nõukogu on rõhutanud ja Euroopa Liidu Kohus kinnitanud, lõpetatakse koostöö- ja jälgimiskorra kohaldamine siis, kui kõik Rumeeniale seatud eesmärgid on rahuldavalt täidetud. Koostöö- ja jälgimiskorra alusel on eesmärkidele tuginedes reformiprotsessi toetamiseks ja jälgimiseks tööd tehtud alates 2007. aastast. 2017. aasta jaanuaris hindas komisjon põhjalikult edusamme, mis on tehtud koostöö- ja jälgimiskorra loomisele järgnenud kümne aasta jooksul, ning see andis selge pildi märkimisväärsest edasiminekust. Komisjon esitas kaksteist konkreetset soovitust, mille tagasipöördumatust täitmisest piisab koostöö- ja jälgimiskorra protsessi lõpetamiseks, tingimusel et ei ole suundumusi, mis osutavad edusammude suhtes selgelt tagasiminekule. Sellest ajast alates on komisjon hinnanud soovituste rakendamisel tehtud edusamme neli korda. Aruandeid 2017. aasta lõpust kuni 2019. aastani iseloomustas reformide hoo raugemine. Rumeenia võetud meetmed avasid uuesti küsimused, mis olid 2017. aasta jaanuari aruandes loetud lõpetatuks, ja esitati täiendavaid soovitusi. Nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu nõustusid nende mureküsimustega. 2021. aasta juuni aruandes suudeti siiski tähistada olulisi edusamme, kusjuures paljud soovitused olid püsiva edasimineku korral täidetavad. Viimastel aastatel on EL märkimisväärselt arendanud oma vahendeid, et järgida õigusriigi põhimõtteid kogu ELis. Mõned kasutusele võetud vahendid on otseselt seotud ELi jõupingutustega toetada Rumeeniat reformiprotsessis. Selle tulemusena on nüüdseks käivitatud mitu järelevalvesuunda, et tegeleda koostöö- ja jälgimiskorra eesmärkidega hõlmatud küsimustega. Kohtusüsteem üldiselt, sealhulgas kohtureform ja korruptsioonivastased raamistikud, on kaks valdkonda, mida käsitletakse kõigi liikmesriikide puhul iga-aastastes aruannetes õigusriigi olukorra kohta. See pidev koordineerimis- ja järelevalveprotsess ulatub kaugemale koostöö- ja jälgimiskorra käivitanud konkreetsest ühinemisjärgsest kontekstist. Õigusriigi aruanded hõlmavad küsimusi, millel on oluline mõju reformivõimele ja kestlikkusele, nagu õigusaktide ja õigusloomeprotsessi kvaliteet, sõltumatute institutsioonide roll kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi tagamisel, kodanikuühiskonnale soodne keskkond ning meediavabadus ja meedia mitmekesisus. 2022. aasta aruanne õigusriigi olukorra kohta sisaldas esimest korda soovitusi kõigile liikmesriikidele, sealhulgas Rumeeniale, et toetada neid reformide elluviimisel neljas aruandlusvaldkonnas. Rumeenia ametiasutused on õigusriigi olukorda käsitleva aruande tsükli raames teinud komisjoniga aktiivset ja konstruktiivset koostööd. Mitmed õigusriigi põhimõtetega seotud küsimused – eelkõige kohtusüsteemide tulemuslikkus, korruptsioonivastane võitlus ning õigusloomeprotsessi kvaliteet ja kaasavus – on samuti osa Euroopa poolaastast, arvestades nende mõju ettevõtluskeskkonnale, investeeringutele, majanduskasvule ja tööhõivele. Lisaks sisaldab Rumeenia taaste- ja vastupidavuskava, mida komisjon on positiivselt hinnanud ning mille nõukogu võttis vastu 3. novembril 2021, konkreetseid vahe-eesmärke, mis puudutavad koostöö- ja jälgimiskorraga hõlmatud teemasid, mis on reformiprotsessi jaoks keskse tähtsusega, nagu kohtureform ja korruptsioonivastased raamistikud. Selles aruandes antakse ülevaade Rumeenia edusammudest, mida ta on teinud koostöö- ja jälgimiskorra soovituste rakendamisel ning koostöö- ja jälgimiskorra eesmärkide täitmisel alates 2021. aasta juunist. Nagu ka eelnevatel aastatel, on käesolev aruanne komisjoni põhjaliku analüüsi tulemus, mis on koostatud tihedas koostöös Rumeenia ametiasutuste, kodanikuühiskonna ja teiste sidusrühmadega. 2. SOOVITUSTE TÄITMISEL TEHTUD EDUSAMMUDE HINDAMINE Selles jaos hinnatakse edusamme varasemates koostöö- ja jälgimiskorra aruannetes antud komisjoni soovituste, eelkõige 2017. aasta jaanuaris antud 12 soovituse ja 2018. aasta novembris esitatud kaheksa täiendava soovituse täitmisel. Kõigi ülejäänud soovituste täitmine võimaldaks koostöö- ja jälgimiskorra kohaldamise lõpule viia. Need on olulised sammud, mis on vajalikud, et kinnistada reformiprotsess kestlikule tulevikukursile, mis tähendaks Rumeeniaga tehtavas koostöös keskendumist õigusriigi olukorda käsitleva aruande osana reformide jätkuvale rakendamisele. 2.1. Esimene eesmärk: kohtusüsteemi sõltumatus ja kohtureform Õigusemõistmist käsitlevad õigusaktid ja kohtusüsteemi sõltumatuse õiguslikud tagatised 2018. aasta soovitused •Peatada viivitamata õigusemõistmist käsitlevate õigusaktide ja nendega seotud erakorraliste määruste rakendamine. •Vaadata õigusemõistmist käsitlevad õigusaktid uuesti läbi, võttes arvesse koostöö- ja jälgimiskorra raames ning Veneetsia komisjoni ja GRECO esitatud soovitusi. Kolme õigusemõistmist käsitleva õigusaktiga määratletakse kohtunike staatus ning reguleeritakse kohtusüsteemi ja kõrgema justiitsnõukogu korraldust. Seega on need keskse tähtsusega, et tagada kohtunike sõltumatus ja kohtusüsteemi hea toimimine. 2018. ja 2019. aastal avaldasid nende õigusemõistmist käsitlevate õigusaktide muudatused olulist mõju kohtusüsteemi sõltumatusele, kvaliteedile ning tõhususele. Peamised tuvastatud mureküsimused hõlmasid kohtusüsteemis toimepandud kuritegude uurimise spetsiaalse osakonna (SIIJ) loomist, kohtunike ja prokuröride tsiviilvastutuse süsteemi, ennetähtaegselt pensionile jäämise kavasid, kutsealal tegutsema asumist ning kõrgema astme prokuröride staatust ja ametisse nimetamist. Muudetud seaduste rakendamisel tuli peagi välja, et kartused olid õigustatud, ja vahepealsetel aastatel lisandus veel probleeme, näidates selgelt vajadust seadused üldiselt läbi vaadata. Arutelu selle üle, kuidas kolme seadust muuta,algas 2020. aasta septembris ja sai hoogu 2022. aasta kevadel. Justiitsministeerium algatas 2022. aasta juunis uue konsultatsiooni. Konsulteerimise tulemusena esitati kõrgemale justiitsnõukogule (SCM) arvamuse saamiseks muudetud eelnõud. 2022. aasta augustis esitatud arvamuse tulemusel esitati parlamendis veel üks seaduste muudetud versioon ja parlamendimenetlus viidi lõpule 2022. aasta oktoobris. Vastu võetud seaduste mitu sätet vaidlustati Rumeenia konstitutsioonikohtus, kes lükkas kõik vaidlustused tagasi. Rumeenia president kuulutas seadused välja 15. novembril. Õigusemõistmist käsitlevate õigusaktide läbivaatamine on ka Rumeenia taaste- ja vastupidavuskava vahe-eesmärk . Valitsus leidis, et Veneetsia komisjoni varasemates arvamustes on selgelt väljendatud selle seisukohti ja neid on arvesse võetud muudetud seadustes, isegi kui lõplikke eelnõusid ei olnud enne nende parlamendile esitamist eraldi konsulteerimiseks saadetud. Sellest hoolimata pöördus Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee Veneetsia komisjoni poole. Pärast Rumeenia ametiasutuste taotlust käsitleda arvamust kiirmenetluses, koostas Veneetsia komisjon kolme õigusemõistmist käsitleva õigusakti kohta kiireloomulise arvamuse, mis avaldati 18. novembril. Arvamus esitatakse kinnitamiseks Veneetsia komisjonile täiskogu istungjärgul 2022. aasta detsembris. Õigusaktide vastuvõetud muudatused kujutavad endast õigusraamistiku olulist ümberkujundamist. Varasemates aruannetes juhiti tähelepanu struktuuri- ja menetlusküsimustele, nagu SIIJi likvideerimine, kohtunike ja prokuröride distsiplinaar-, tsiviil- ja kriminaalvastutuse kord, kohtuinspektsiooni juhtkonna vastutus ja ametisse nimetamine, vanemprokuröride ametisse nimetamine ja ametist vabastamine ning kõrgema kassatsioonikohtu ja kõrgema justiitsnõukogu roll. Oluline on ka reformide mõju kohtunike sõltumatusele ja karjäärikorraldusele.

Läbivaadatud õigusemõistmist käsitlevate õigusaktidega reformiti kohtunike ja prokuröride tsiviilvastutuse korda, käsitledes koostöö- ja jälgimiskorra aruannetes,õigusriigi olukorda käsitlevates aruannetes ning Euroopa Kohtu praktikas kindlaks tehtud pikaajalist probleemi. Uues kohtunike staatuse seaduses on sätestatud, et kui hageja esitab kahju hüvitamise nõude õigusemõistmise eksimuse eest, teavitab rahandusministeerium sellest viivitamata asjaomast kohtunikku, kes võib taotleda menetlusse astumist esimeses menetluses riigi vastu. Lisaks võib rahandusministeerium esitada kohtuniku vastu regressihagi üksnes juhul, kui kõrgema justiitsnõukogu asjaomane osakond tuvastab kohtuinspektsiooni koostatud aruande põhjal, et eksimus õigusemõistmises oli pahauskne või raskelt hooletu. Varem võis ministeerium esitada hagi hoolimata kohtuinspektsiooni aruande järeldustest. Kohtunike distsiplinaarvastutuse suhtes kehtestati ka rohkem kaitsemeetmeid. Sisuliselt kaotati distsiplinaarsüüteod, mis tekitasid muret kohtusüsteemi sõltumatuse ja liidu õiguse esimuse pärast. Samal ajal tuleb jälgida veel ühe distsiplinaarsüüteo laiendamist nii, et see hõlmaks poliitiliste vaadete väljendamist mitte ainult ametiülesannete täitmisel, vaid üldisemalt ka selliste vaadete avalikku väljendamist, tagamaks, et see ei piira põhjendamatult kohtunike sõnavabadust. Mis puudutab menetluslikke aspekte, siis tuleb kõrgema justiitsnõukogu osakondade distsiplinaarotsuseid nüüd põhjendada ja neist tuleb viivitamata teatada asjaomasele kohtunikule. Seadusega nähakse ette ka distsiplinaarkaristuste kustutamine kohtuniku registrist kolm aastat pärast nende täitmisele pööramise kuupäeva, kui kohtuniku suhtes ei kohaldata selle aja jooksul uut distsiplinaarkaristust. Mis puudutab distsiplinaarmenetlust ennast, siis kehtestatakse kõrgemale justiitsnõukogule ka rangemad tähtajad, mille jooksul see peab põhjendama oma distsiplinaarotsuseid. Üks lahendamata mureküsimus on kohtuinspektsiooni võimalus vaidlustada kõrgema justiitsnõukogu distsiplinaarosakonna otsus. Õigusemõistmist käsitlevate õigusaktidega tehakse mõni oluline muudatus kohtunike karjäärikorralduses. Riiklikus kohtunike instituudis (NIM) toimuva koolituse kestust on pikendatud kahelt aastalt kolmele. Kuigi see võib avaldada pikemaajalist mõju olemasolevate uute kohtunike reservi suurusele, jätab see ka rohkem aega nende praktiliseks koolituseks. Teised muudetud sätted käsitlevad kõrgema astme kohtutes ja prokuratuurides edutamiseks vajalikku staaži, mida on üldiselt suurendatud. Prokuratuuri eriüksustesse, riiklikku korruptsioonivastasesse osakonda (DNA) ning organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi uurimise direktoraati (DIICOT) ametisse nimetamisel nõutakse endiselt kümneaastast staaži, kuid on ette nähtud ajutine üleminekuperiood, et leevendada võimalikku mõju inimressurssidele. Uute staažinõuete konkreetne mõju inimressurssidele pärast ajutise meetme järkjärgulist lõpetamist on veel lahtine. Seadusega säilitatakse apellatsioonikohtutes, kohtutes ja nende juurde kuuluvates prokuratuurides kaks senist edutamisliiki, kuid peatatakse kuni 2025. aasta detsembrini konkursil põhineva kohapealse edutamisega seotud sätted, lubades sel ajavahemikul ainult tulemuspõhiseid edutamisi. Kehtestatud on uued eeskirjad kohtunike edutamiseks kõrgemasse kassatsioonikohtusse (HCCJ), kus kirjalikul konkursil põhinevad edutamised on asendatud valikuga, mis põhineb kandidaatide poolt kogu nende tegevuse jooksul apellatsioonikohtus tehtud kohtuotsuste hindamisel ja kõrgema justiitsnõukogu kohtunike osakonnaga peetaval vestlusel. Pärast kõrgemasse kassatsioonikohtusse edutamist jäetakse kohtunikud edasistest kutsealastest hindamistest välja. Muud olulised muudatused on seotud ringkonnakohtute, kohtute, erikohtute, apellatsioonikohtute ja nendega seotud prokuratuuride teise astme juhtide ametisse nimetamisega, mida enam ei tehta konkursi teel, vaid lihtsalt kohtu esimehe või prokuratuuri juhi ettepanekul. Veneetsia komisjoni kiireloomulises arvamuses keskendutakse piiratud arvule teemadele, mis on seotud kohtunike tsiviil- ja distsiplinaarvastutusega ning kohtunike konkursiga, samuti spetsialiseerunud ja kõrgema astme prokuröride ametisse nimetamise ja ametist vabastamisega. Arvamuses jõutakse järeldusele, et üldiselt näivad seadused liikuvat õiges suunas, kuigi Veneetsia komisjon väljendas kahetsust, et Rumeenia valitsus ei saatnud seadusi konsulteerimiseks, nagu oli välja kuulutatud. Kõrgema astme prokuröride ametisse nimetamisel ja ametist vabastamisel on täheldatud positiivseid elemente (vt ka allpool). Lisaks märgitakse arvamuses, et olemas on kaitsemeetmed DNA töösse poliitilise sekkumise vastu, samuti on selgelt piiratud peaprokuröri volitused DNA ja DIICOTi suhtes ning justiitsministri kontroll (piiratud juhtimisküsimustega). Sellest hoolimata esitas Veneetsia komisjon mitu soovitust, mis võivad tähendada täiendavaid sihipäraseid seadusemuudatusi, näiteks kõrgema astme prokuröride ametiaja pikendamine praeguselt kolmelt aastalt ja volituste pikendamise võimaluse kaotamine ning kaitsemeetmete tugevdamine juhul, kui peaprokurör tühistab tavaprokuröride otsused. Muud kavandatud muudatused hõlmavad kohtute ja prokuratuuride juhatajate asetäitjate konkursi korras toimuvat valikut ning selle selget sätestamist, et prokuratuuridesse lähetatud kohtupolitseinikud ei saa alluda siseministrile. Mis puudutab SIIJi, siis esitati parlamendile 2021. aasta veebruaris esialgne seaduseelnõu selle organi likvideerimiseks. Hoolimata selle vastuvõtmisest saadikutekojas ja Veneetsia komisjoni pooldavast arvamusest ei võetud eelnõu senatis vastu. Uus valitsus alustas protsessi uuesti 2022. aasta jaanuaris ning pärast lühendatud kümnepäevast avalikku konsultatsiooni uue eelnõu üle ja kõrgema justiitsnõukogu positiivset arvamust võttis parlament seaduse vastu 28. veebruaril 2022, samas kui ees ootas Veneetsia komisjon. SIIJlikvideeriti 2022. aasta märtsis. SIIJ oli näidanud, et ta ei suuda tulemuslikult tegutseda: kolme tegevusaasta jooksul saatis ta kohtusse ainult seitse kohtuasja ja tal kuhjus palju lahendamata kohtuasju . SIIJi likvideerimisega on kohtunike toime pandud kuritegude uurimise pädevus üle antud kõrgema kassatsioonikohtuja apellatsioonikohtu juures tegutsevate prokuratuuride määratud prokuröridele. Õigusriigi olukorda käsitlevas 2022. aasta aruandes märgiti, et kuigi uus süsteem on uuele struktuurile määratud prokuröride arvu ja selle territoriaalse jaotuse poolest parem, väljendati muret selle pärast, kuidas see mõjutab kohtusüsteemi sõltumatust. Näiteks ei kasutatud võimalust lahendada seadusega mureküsimust, mis on seotud alusetute süüdistustega (nn pahatahtlikud kaebused), mida kasutatakse kohtunikele surve avaldamiseks. Eelmise süsteemi raames kehtinud isikuline pädevus on säilitatud, ilma et oleks selge, kuidas see süsteem vastaks Euroopa Kohtu sätestatud objektiivsetele ja kontrollitavatele nõuetele, mis on seotud hea õigusemõistmise põhimõttega. Lisaks tekitas Euroopa Liidu Kohtu otsust arvestades muret see, et kehtestatud struktuuris puuduvad uued konkreetsed kaitsemeetmed. Veneetsia komisjon leidis oma 2022. aasta märtsi arvamuses, et SIIJi likvideerimine peaks tagama tõhusama kohtunike ja prokuröride korruptsioonisüüdistuste uurimise. Muud mureküsimused keskendusid määratud prokuröride ametisse nimetamise protsessile. Detsentraliseeritud lähenemisviisiga muutub eriti oluliseks vajadus jälgida uue süsteemi tulemuslikkust. Seni ei ole tõstatatud ühtegi menetlusküsimust, kusjuures töö keskendub üleantud kohtuasjade menetlemisele ja esmajärjekorras lõpetatakse need juhtumid, mis tuginevad alusetutele süüdistustele. Näib, et üle 95 % seni töödeldud toimikutest põhineb pahatahtlikel kaebustel. Peaprokurör on välja töötanud ka juhtumite prioriseerimise metoodika. Õigusriigi olukorda käsitlev 2022. aasta aruanne sisaldas uue korra kohta kahte konkreetset soovitust, mille rakendamise kohta esitab komisjon aruande õigusriigi olukorda käsitlevas 2023. aasta aruandes. Õigusloomeprotsessid, mille käigus vaadatakse läbi kolm õigusemõistmist käsitlevat õigusakti ja kohtusüsteemis toime pandud kuritegude uurimist käsitlevad sätted, on nüüdseks lõpule viidud. Rumeenia valitsus on võtnud kohustuse võtta täiel määral arvesse õigusemõistmist käsitlevate õigusaktide kohta Veneetsia komisjoni peagi esitatavat arvamust, mis võib tähendada õigusaktide edasist sihipärast muutmist. Selle kohustuse järelmeetmed ja uue õigusraamistiku praktiline rakendamine kuuluvad õigusriigi olukorda käsitleva aruande alusel komisjoni järelevalve alla. Uusi õigusemõistmist käsitlevaid õigusakte hinnatakse ka Rumeenia taaste- ja vastupidavuskava erimenetluse raames. Ametisse nimetamine prokuratuuri juhtivate ametikohtade puhul •2017. aasta soovitus: kehtestada Veneetsia komisjoni toetusele tuginedes kõrgemate prokuröride ametisse nimetamiseks kindel ja sõltumatu süsteem, mis põhineb selgetel ja läbipaistvatel kriteeriumidel. •2018. aasta soovitus: tuleb austada kõrgema justiitsnõukogu negatiivset arvamust juhttöötajate ametisse nimetamise või ametist vabastamise kohta nii kaua, kui kooskõlas 2017. aasta jaanuari soovitusega 1 kinnitatakse uus õigusraamistik. •2018. aasta soovitus: taasalustada menetlus, et nimetada ametisse korruptsioonivastase direktoraadi juhtprokurör, kellel oleks tõendatud kogemused korruptsioonikuritegude uurimisel, ning anda korruptsioonivastasele direktoraadile selged volitused jätkata korruptsiooni professionaalset, sõltumatut ja erapooletut uurimist. Koostöö- ja jälgimiskorra pikaajaline soovitus on olnud kõige kõrgema astme prokuröride läbipaistva ja saavutuspõhise ametisse nimetamise süsteem, mis suudab pakkuda piisavaid kaitsemeetmeid politiseerimise vastu. Järjestikustes koostöö- ja jälgimiskorra aruannetes rõhutati vajadust piisava kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi järele kõrgemate prokuröride ametisse nimetamise menetluses ning analüüsi järele selle kohta, mis ulatuses samasugust ametisse nimetamise ja ametist vabastamise menetlust kohaldataks prokuratuuri madalama juhtkonna tasandil. Samuti on komisjon järjekindlalt rõhutanud, et Veneetsia komisjoniga konsulteerimine kavandatava menetluse asjus on oluline viis tagamaks, et valitud lahendus oleks selles valdkonnas kestlik ja et selles protsessis valitseks ajaproovile vastupidav tasakaal asjaomaste institutsioonide, Rumeenia presidendi, justiitsministri ja kõrgema justiitsnõukogu rolli vahel. Veneetsia komisjon on kinnitanud, et peaprokuröri (või muude samaväärsete kõrgemate prokuröride) ametisse nimetamiseks on eri mudeleid. Ta on siiski rõhutanud, et üldsuse usaldus nõuab piisavat tasakaalu selliste ametisse nimetamiste demokraatliku legitiimsuse nõude ja depolitiseerimise nõude vahel. Kõrgemate prokuröride ametisse nimetamise menetlus on osa kohtunike staatust käsitlevast muudetud seadusest, mille parlament võttis vastu 2022. aasta oktoobris. Menetlusega nähakse ette, et peaprokurörid (peaprokurör, DNA peaprokurör ja DIICOTi peaprokurör) ning nende asetäitjad nimetab ametisse Rumeenia president justiitsministri esitatud põhjendatud ametisse nimetamise alusel pärast justiitsministeeriumi algatatud ja korraldatud valikumenetlust ning kõrgema justiitsnõukogu arvamust. Minevikus on põhiküsimusteks olnud valikuprotsessi järjepidevus ja läbipaistvus, mis on seadusesse lisatud uute eeskirjadega, milles täpsustatakse valiku- ja ametisse nimetamise protsessi korraldust, kandidaatide nõuetele vastavust, hindamiskriteeriume ning valimiskomisjoni koosseisu. Eriti oluline on olnud kõrgema justiitsnõukogu (eelkõige prokuratuuri osakonna) ja presidendi vastav roll ja kaal menetluses vastukaaluna justiitsministri mõjule ja kaitsemeetmena politiseerimise vastu. Menetlus näeb nüüd ette, et kõrgema justiitsnõukogu prokuröride osakond osaleb nii valikumenetluses, kus kaks osakonna esindajat osalevad nüüd vestlustel, kui ka ametisse nimetamise protsessis, kus justiitsminister peab küsima selle osakonna arvamust. Kuigi kõrgema justiitsnõukogu arvamus ei ole ministrile siduv, nähakse menetlusega ette, et negatiivse arvamuse korral tuleb pakutud kandidaadiga korraldada uus vestlus, milles tuleks arvesse võtta kõrgema justiitsnõukogu arvamuses esitatud argumente. Pärast uut vestlust võib minister saata ametisse nimetamise ettepaneku presidendile või võtta kandidatuuri tagasi ja korraldada uue valikumenetluse. President võib ministri ametisse nimetamise ettepaneku heaks kiita ja ametisse nimetamist jätkata või selle ettepaneku tagasi lükata, põhjendades seda. Seetõttu on muudetud seadusega kehtestatud läbipaistvam ja kindlam valiku- ja ametisse nimetamise protsess justiitsministeeriumi tasandil, millega tagatakse ka suurem stabiilsus pigem õigusaktide kui ministri korralduste kasutamise kaudu. Veneetsia komisjon on hinnanud seda oma kiireloomulises arvamuses positiivselt. Kõrgema justiitsnõukogu prokuröride osakonna kaasamise nõue aitab samuti tagada kohtunike toetuse esitatud kandidaatidele. Kuigi valitud lahendus ei takista ministril jätkamast ametisse nimetamist, kui kõrgem justiitsnõukogu on esitanud negatiivse arvamuse, ega ka pärast presidendi keeldumist, aitavad kasutusele võetud täiendavad kaitsemeetmed tagada, et kõrgema justiitsnõukogu arvamuses esitatud argumente uuritakse piisavalt ja võetakse ametisse nimetamise protsessis arvesse. Veneetsia komisjon leidis oma kiireloomulises arvamuses, et kuigi ametisse nimetamise menetluses jääb justiitsministrile endiselt otsustav roll, jagatakse poliitilist vastutust ametisse nimetamise eest Rumeenia presidendiga ja kõrgema justiitsnõukogu rolli tugevdatakse. Veneetsia komisjoni sõnul tagab mitme institutsiooni kaasamine menetlusse hea läbipaistvuse ning muudatus aitab paremini ära hoida erakondliku ametisse nimetamise ohtu. Vanemprokuröride ametist vabastamise menetlus sarnaneb ametisse nimetamise protsessiga. Muudetud seaduse kohaselt algatatakse menetlus kõrgema justiitsnõukogu prokuröride osakonnale justiitsministri esitatava taotlusega arvamuse saamiseks. Arvamus ei ole siduv ja pärast selle esitamist võib minister teha ametist vabastamise ettepaneku Rumeenia presidendile, kes võib selle ettepaneku tagasi lükata üksnes õiguspärasuse põhjustel. Üks muudatus tuleneb Euroopa Inimõiguste Kohtu otsusest, milles juhiti tähelepanu sellele, et on üha olulisem kaasata prokuröride ametisse nimetamist ja ametist vabastamist puudutavate otsuste tegemisse täidesaatvast ja seadusandlikust võimust sõltumatu asutus, ning ohule, et ametist vabastamisel võib olla heidutav mõju kohtunike valmisolekule osaleda avalikus mõttevahetuses kohtusüsteemiga seotud küsimustes. Prokuröride juhtivatelt ametikohtadelt ametist vabastamise menetlusele on lisatud vaidlustusmenetlus halduskohtus, mis annab ametist vabastatud prokurörile 15 päeva aega ametist vabastamise vaidlustamiseks, nii et kohus saab kontrollida kavandatava ametist vabastamise õiguspärasust ja veatust (kuid ei ole kohustatud seda tegema). Mis puudutab 2018. aasta soovitust DNA peaprokuröri ametisse nimetamise kohta, siis jõuti koostöö- ja jälgimiskorra 2021. aasta aruandes järeldusele, et seda on järgitud. Läbivaadatud õigusemõistmist käsitlevate õigusaktidega kehtestatakse läbipaistvam ja kindlam menetlus prokuratuuri juhtivatele ametikohtadele nimetamiseks koos täiendavate kaitsemeetmetega, et suurendada justiitsministri vastutust kandidaatide esitamisel. Prokuratuuride juhtivate ametikohtade ametisse nimetamise ja ametist vabastamise menetlus on olnud arutlusel alates koostöö- ja jälgimiskorra algusest ning konsulteerimine Veneetsia komisjoniga on oluline viis, kuidas tagada valitud lahenduse kestlikkus. Rumeenia valitsus on võtnud kohustuse võtta täiel määral arvesse Veneetsia komisjoni peagi esitatavat arvamust õigusemõistmist käsitlevate õigusaktide kohta. Komisjon jälgib ka edaspidi õigusriigi olukorda käsitleva aruande raames selle kohustuse järelmeetmeid ja uute õigusaktide praktilist rakendamist. Eetikakoodeksid

2017. aasta soovitus: tagada, et praegu parlamendis koostatav parlamendisaadikute eetikakoodeks sisaldaks selgeid sätteid institutsioonidevahelise vastastikuse austuse kohta ning millega nähakse ette, et parlamendisaadikud ja -menetlused peavad austama kohtunike sõltumatust. Ka ministritele võiks kehtestada samalaadse eetikakoodeksi. Nagu 2021. aastal teatati, on parlamendiliikmete eetikakoodeks olemas alates 2017. aasta lõpust . Kuigi see ei sisalda sõnaselgeid sätteid kohtusüsteemi sõltumatuse austamise kohta, võis see aidata suurendada teadlikkust ja seega vähendada kohtusüsteemi sõltumatuse eiramise juhtumite arvu parlamendimenetlustes ning mõne parlamendiliikme kriitikat kohtusüsteemi ja üksikute kohtunike kohta, nagu on märgitud koostöö- ja jälgimiskorra 2021. aasta aruandes . 2020. aastal muudetud ministrite eetikakoodeks sisaldab kohustust austada kohtusüsteemi sõltumatust. Alates koostöö- ja jälgimiskorra 2021. aasta aruandest on vähenenud märkimisväärne parlamendiliikmete poolne avalik kriitika, mis võib kahjustada kohtusüsteemi sõltumatust, ning puudusid juhtumid, mille puhul oleks saanud kontrollida koodeksi mõjusust rikkumiste korral. Aastatel 2021–2022 võttis kõrgem justiitsnõukogu vastu kaheksa taotlust kohtunike ametialase maine, sõltumatuse ja erapooletuse kaitsmiseks ning 18 sellist taotlust prokuröride kohta. Kõrgem justiitsnõukogu on märkinud, et erinevalt varasemast, kui poliitikud algatasid riiklikes meediakanalites kohtunikke halvustavaid kampaaniaid, on enamik taotlusi nüüd seotud kohalikus meedias tehtud avaldustega. Selline paranenud olukord võib pakkuda võimalust kaitsta end tulevikus õhkkonna taas konfliktsemaks muutumise ja poliitikutepoolse kohtunike ründamise suurema ohu eest. Eetikakoodeksitega võiksid näiteks kaasneda suunised, näited ja teadlikkuse suurendamine selle kohta, kuidas konkreetsetes olukordades toimida. Võimalik edasine tegevus, mida Rumeenia ametiasutused võiksid kaaluda, oleks tagada, et kui kõrgem justiitsnõukogu mõistab hukka parlamendiliikme või valitsuse avaldused konkreetse kohtuniku või kohtusüsteemi kohta, hinnatakse kiiresti, kas koodeksit on rikutud. Selliseid arengusuundi saab jälgida õigusriigi olukorda käsitlevates aruannetes. Kehtestatud on parlamendiliikmete ja ministrite eetikakoodeksid, mis võivad aidata suurendada teadlikkust ning oluliselt vähendada kohtusüsteemi sõltumatuse eiramise ning kohtusüsteemi ja üksikute kohtunike kritiseerimise juhtumite arvu. Tsiviilkohtumenetluse seadustik 2017. aasta soovitus: justiitsminister, kõrgem justiitsnõukogu ja kõrgem kassatsioonikohus peaksid valmis tegema tegevuskava, millega tagatakse tsiviilmenetluse seadustiku ülejäänud sätete uuest rakendamistähtajast kinnipidamine. See soovitus käsitles tsiviilkohtumenetluse seadustiku reformi lõpuleviimist ja selle raames eelkõige nõuandekoja etapi loomist tsiviilmenetluses ning teatavatel juhtudel apellatsioonimenetluses. 2018. aastal sellest reformist loobuti . Koostöö- ja jälgimiskorra 2021. aasta aruandes säilitati 2019. aastal tehtud järeldus, et see peaks tagama kohtusüsteemi selle haru jaoks stabiilsuse, ning leiti, et soovitus on täidetud. Alates viimasest koostöö- ja jälgimiskorra aruandest ei ole muutusi täheldatud ning soovitus on endiselt täidetud. Kohtumenetluse tõhususe ja kvaliteedi hindamist analüüsitakse õigusriigi olukorda käsitleva aruande kontekstis. Kriminaalseadustik ja kriminaalmenetluse seadustik •2018. aasta soovitus: külmutada kriminaalseadustikku ja kriminaalmenetluse seadustikku tehtud muudatuste jõustumine. •2018. aasta soovitus: taasavada kriminaalseadustiku ja kriminaalmenetluse seadustiku läbivaatamine, võttes täielikult arvesse, et seadustikud peavad olema kooskõlas nii ELi õiguse ja rahvusvaheliste korruptsioonivastaste õigusaktide kui ka koostöö- ja jälgimiskorra raames antud soovituste ja Veneetsia komisjoni arvamusega. •2017. aasta soovitus: praegune etapp Rumeenia kriminaalseadustike muutmisel tuleks lõpule viia, parlament peaks liikuma edasi oma kavaga võtta vastu muudatused, mis valitsus esitas 2016. aastal pärast kohtuasutustega konsulteerimist. Koostöö- ja jälgimiskorra aruannetes on pidevalt viidatud vajadusele viia lõpule Rumeenia 2014. aasta kriminaalseadustiku reform. Reformi peamine liikumapanev jõud on olnud vajadus kohaneda konstitutsioonikohtu otsustega ja võtta üle ELi direktiivid. Alates 2014. aastast on konstitutsioonikohus vastu võtnud 80 otsust, millega tunnistati mitu seadustiku sätet põhiseadusega vastuolus olevaks. Kiire ja järjepidev reageerimine vajadusele kohandada õigusakte nii, et need kajastaksid neid otsuseid, osutus katsumuseks. Varasematel aastatel andis komisjon üksikasjaliku ülevaate seadustike läbivaatamisega seotud arengust, nimetades taas vajadust viia reformid esmajärjekorras lõpule. Mitme olulise mõjuga otsusega, mis konstitutsioonikohus on alates 2014. aastast teinud, on tühistatud kummagi seadustiku sätteid, mis mõjutas korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust märkimisväärselt. Poliitiliste ja seadusandlike lahenduste puudumine suurendas takistusi ja õiguskindlusetust suurkorruptsiooni juhtumite uurimisel ja menetlemisel ning nende suhtes sanktsioonide kohaldamisel, mille tagajärjel jäid kohtuasjad kohtus läbi vaatamata, millega kaasnes kohtuvaidluste läbikukkumine kohtus, õiguskindlusetus tõendite lubatavuse suhtes ning uurimiste või kohtuprotsesside taasalgatamine. Teatavatel juhtudel on seadusandlike meetmete puudumine viinud selleni, et konstitutsioonikohus on teinud järjestikuseid otsuseid samal teemal ning et kõrgem kassatsioonikohus peab neid tõlgendama, et kohtud saaksid neid järjekindlalt kohaldada. Hiljutisel näitel on tõenäoliselt eriti kahjulik mõju olulistele pooleliolevatele kriminaalasjadele. 2018. aastal tunnistas konstitutsioonikohus põhiseadusevastaseks sätte, mis oli seotud kriminaalvastutuse aegumistähtaja katkemisega kõigi süütegude puhul, mille suhtes kohaldatakse aegumistähtaega. Enamik kohtuid võttis seda otsust arvesse, tõlgendades kitsamalt olukordi, kus menetlustoiming võib kaasa tuua aegumise katkemise. Seda, et olukorda ei ole suudetud parandada seaduses uute sätete kehtestamisega, märgiti aga 2022. aasta mais sama artikli kohta tehtud teises konstitutsioonikohtu otsuses. Selles otsuses leiti, et alates esimesest otsusest ja seni, kuni seadusandja ei ole sätestanud aegumise katkemise tingimusi, puudub alus kriminaalvastutuse aegumistähtaja katkemiseks. Kuigi 2022. aastal anti välja valitsuse erakorraline määrus, et selgitada tingimusi, mille alusel kohaldatakse aegumistähtaja katkemist tulevikus, ei oleks sellel tagasiulatuvat mõju. Lisaks on konstitutsioonikohtus praegu pooleli määruse vaidlustamised. 25. oktoobril 2022 otsustas kõrgem kassatsioonikohus, et ajavahemikul 2014–2022 kehtinud kõige soodsama õiguse põhimõtte kohaselt ei saa kriminaalvastutuse aegumistähtaega katkestada ühegi prokuratuuri menetlustoiminguga. Sellel sündmuste jadal võivad olla rasked tagajärjed. Kõrgema justiitsnõukogu prokuröride osakond hoiatas, et see viiks kriminaalmenetluste lõpetamiseni ja kriminaalvastutuse kaotamiseni märkimisväärsel arvul juhtudel. Alates 2021. aasta aruandest on võetud konkreetseid meetmeid, et jätkata kahe seadustiku läbivaatamist. 2019. aastal loodud institutsioonidevaheline töörühm jätkas oma tööd ja 2021. aasta suvel avaldati läbivaadatud eelnõud konsulteerimiseks justiitsministeeriumi veebisaidil. Aasta hiljem, 2. juunil 2022 saatis justiitsministeerium seaduseelnõude muudetud versiooni valitsusele heakskiitmiseks. Läbivaatamine on ka osa Rumeenia riikliku taaste- ja vastupidavuskava reformi vahe-eesmärkidest. Seadusandlik protsess kriminaalseadustiku ja kriminaalmenetluse seadustiku läbivaatamiseks, et viia sätted vastavusse Rumeenia konstitutsioonikohtu asjaomaste otsustega, on veel pooleli. Vastavusse viimisel tuleb arvesse võtta ka vajadust tagada vastavus ELi õigusele ja rahvusvahelistele korruptsioonivastastele õigusaktidele, samuti koostöö- ja jälgimiskorra soovitustele ning Veneetsia komisjoni arvamusele. Hiljutine kohtupraktika seoses kriminaalvastutuse aegumisega ning selle oluline mõju käimasolevatele kohtueelsetele ja kohtumenetlustele näitab vajadust sellise ühtlustamise järele. Kahe seadustiku läbivaatamise lõpuleviimine on samuti osa kohustustest, mis Rumeenia on oma taaste- ja vastupidavuskavas võtnud, ning komisjon hindab läbivaadatud seadustikke tähelepanelikult vastavalt selles kontekstis ette nähtud erimenetlustele. Koostöö- ja jälgimiskorra valdkonna õigusloomeprotsess 2017. aasta koostöö- ja jälgimiskorra soovitus: selleks et veelgi suurendada õigusloome protsessi läbipaistvust ja prognoositavust ning tugevdada pöördumatuse huvides sisemisi kaitsemeetmeid, peaksid valitsus ja parlament tagama täieliku läbipaistvuse seadusandliku tegevusega seotud otsuste tegemisel sellistes valdkondades nagu kriminaalseadustik ja kriminaalmenetluse seadustik, korruptsiooni käsitlevad ja eetikaalased õigusaktid (ühitamatus, huvide konfliktid, alusetu rikastumine), õigusemõistmist käsitlevad õigusaktid (seotud kohtusüsteemi korraldusega) ning tsiviilseadustik ja tsiviilmenetluse seadustik, võttes eeskuju otsuste tegemise läbipaistvust käsitlevatest meetmetest, mille valitsus kehtestas 2016. aastal. See soovitus kinnitas, et avatud ja usaldusväärne seadusandlik protsess on parim viis tagada reformide kestlikkus ja tulemuslikkus . Koostöö- ja jälgimiskorra 2021. aasta aruandes jõuti järeldusele, et eri reformiettepanekute – SIIJi, õigusemõistmist käsitlevate õigusaktide ning hiljem kriminaalseadustiku ja kriminaalmenetluse seadustiku – seadusandlik protsess andis võimaluse näidata, et soovituse lähenemisviisi järgitakse. Alati ei ole leitud tasakaalu prioriteetsete kohustuste kiireloomulisuse suurendamise ning läbipaistva ja kaasava protsessi tagamise vajaduse vahel. SIIJ likvideerimiseks seaduse kiire vastuvõtmine tekitas muret selle pärast, et sidusrühmadel oli vähe võimalusi uue korra kohta märkusi esitada, ja seda muret väljendas ka Veneetsia komisjon ise. Õigusemõistmist käsitlevate õigusaktide suhtes on kohaldatud ka parlamendi kiirmenetlust ja kiirendatud avalikku konsultatsiooni parlamendile esitatud lõplike versioonide üle. Sidusrühmad on juhtinud tähelepanu ka sellele, et parlamentaarsed arutelud toimusid kiirustades, ilma et oleks olnud piisavalt aega muudatusettepanekuid sisuliselt arutada .

Õigusriigi olukorda käsitlevas 2022. aasta aruandes kommenteeriti üldisemalt Rumeenia õigusloomeprotsessi, märkides, et õigusaktide sagedased muudatused ja regulaarselt erakorraliste määruste kasutamine tekitavad endiselt muret seoses õigusaktide stabiilsuse ja prognoositavusega. Seetõttu esitas komisjon Rumeeniale soovituse tagada enne õigusakti eelnõu vastuvõtmist tulemuslik avalik konsultatsioon. 2023. aasta õigusriigi olukorda käsitlevas aruandes jälgitakse selle soovituse rakendamist. Rumeenia taaste- ja vastupidavuskavas käsitletakse ka õigusloome kvaliteediga seotud küsimusi, sealhulgas spetsiaalset struktuuri, mis jälgib õigusaktide kvaliteeti ja seaduste konsolideeritud versioonide süstemaatilist taasavaldamist, kui neid muudetakse, ning valitsuse erakorraliste määruste kasutamise metoodika väljatöötamist. Kuigi reformide ajakava ei ole alati võimaldanud põhjalikke konsultatsioone, on Rumeenia valitsus siiski astunud samme kooskõlas soovitusega ning püüdnud tagada läbipaistvust ja seda, et asjaomastel osalejatel on olnud võimalus väljendada oma seisukohti kavandatud reformide kohta. Õigusriigi olukorda käsitlevas aruandes jälgitakse ka edaspidi enne õigusakti eelnõu vastuvõtmist tulemusliku avaliku konsultatsiooni suhtes kohaldatavat üldisemat lähenemisviisi. Kohtuotsuste täitmine avalikus halduses 2017. aasta koostöö- ja jälgimiskorra soovitus: valitsus peaks võtma vastu tegevuskava, et lahendada kohtuotsuste täitmata jätmise ja avaliku halduse asutuste poolt kohtuotsuste kohaldamisega seotud küsimused, sealhulgas tuleb kehtestada kord, et pakkuda täpset statistikat edasise jälgimise võimaldamiseks. Samuti peaks valitsus töötama välja sisemise järelevalve süsteemi, kuhu kuuluvad kõrgem justiitsnõukogu ja riigikontroll, et tagada tegevuskava nõuetekohane rakendamine. Kohtuotsuste austamine ja täitmine on vältimatu, et tagada mis tahes kohtusüsteemi tulemuslikkus . Selle valdkonna probleemide lahendamiseks esitas Rumeenia Euroopa Nõukogu ministrite komiteele tegevuskava, mille abil lahendada Euroopa Inimõiguste Kohtu kindlakstehtud struktuursed probleemid, mis on seotud riigi vastu suunatud kohtuotsuste täitmata jätmise või täitmise edasilükkamisega. 2019. aastal kiideti heaks loetelu tegevuskava rakendamise meetmetest, sealhulgas õigusraamistiku muudatuste tegemine, et tagada õigeaegne täitmine, ning mehhanism, millega jälgida ja vältida selliste kohtuotsuste hilinenud täitmist, mille puhul on riik võlgnik . 2022. aasta märtsi hinnangus tegevuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta kordas Euroopa Nõukogu ministrite komitee oma üleskutset ametivõimudele suurendada jõupingutusi ja näidata üles pühendumust vajalike reformide lõpuleviimisele. Pärast seda loodi 2022. aasta oktoobris valitsuse peasekretariaadi raames uus struktuur, mille kaudu jälgida ja kontrollida pärast seda, kui Rumeenias oli jäetud täitmata avalik-õiguslike võlgnike suhtes tehtud kohtuotsused, Euroopa Inimõiguste Kohtu tehtud kohtuotsuste täitmist. Õigusriigi olukorda käsitlev aruanne sisaldab nüüd ülevaadet süstemaatilistest näitajatest Euroopa Inimõiguste Kohtu põhimõttelise tähtsusega otsuste täitmise kohta kõigis liikmesriikides . 2022. aasta jaanuaris oli Rumeenia viimase kümne aasta põhimõttelise tähtsusega otsuste täitmise määr 57 % võrreldes liikmesriikide üldise keskmise 40 %ga ja keskmine aeg, mil kohtuotsused olid olnud täitmata, oli üle nelja aasta ja kahe kuu. Seda küsimust jälgitakse endiselt õigusriigi olukorda käsitleva aruande raames, sealhulgas seoses Rumeenia võetud meetmetega täpse statistika mehhanismi ja sisekontrollisüsteemi väljatöötamiseks, mis hõlmab kõrgeimat justiitsnõukogu ja riigikontrolli, et tagada selle tegevuskava nõuetekohane rakendamine. Hiljuti on astutud uusi samme selle soovituse rakendamiseks, mis peaks aitama lahendada tuvastatud püsiprobleeme. Komisjon jätkab Euroopa Nõukogu tasandil loodud järelevalveprotsessi tähelepanelikku jälgimist ja annab vajaduse korral aru õigusriigi olukorda käsitlevate aruannete raames, nagu seda tehakse kõigi liikmesriikide puhul. Strateegiline kohtute juhtkond ja kohtute tegevuskava 2017. aasta koostöö- ja jälgimiskorra soovitus: strateegiline kohtute juhtkond (justiitsministeerium, kõrgem justiitsnõukogu, kõrgem kassatsioonikohus ja peaprokurör) peaks tagama vastuvõetud tegevuskava rakendamise ning kehtestama selle rakendamise kohta korrapärase ühiste avalike aruannete esitamise, sealhulgas pakkuma lahendusi sellistele küsimustele nagu kohtuametnike vähesus, liiga suur töökoormus ja viivitused otsuste põhjendamisel. Koostöö- ja jälgimiskorra aruannetes märgiti, et strateegiline kohtute juhtkond on oluline võimalus luua kohtusüsteemi jaoks konsensuslik ja kestlik tulevikuplaan. Õigusriigi olukorda käsitlevas 2022. aasta aruandes hinnati, et 30. märtsil 2022 vastu võetud uues kohtusüsteemi arengu strateegias (2022–2025) ja sellega seotud tegevuskavas on sätestatud selged eesmärgid ja järelevalvemehhanism. Uue strateegia vastuvõtmine ja jõustumine on Rumeenia taaste- ja vastupidavuskava vahe-eesmärk. Strateegias keskendutakse nii õigusemõistmise sõltumatusele, kvaliteedile ja tõhususele kui ka õiguskaitse kättesaadavusele. See hõlmab kohtunike palkade ja pensionide ebavõrdsuse kaotamist, kohtutöötajate ja nendega seotud õiguselukutse esindajate staatuse ajakohastamist ning õigusemõistmist käsitlevate õigusaktide reformimist. Strateegias nähakse ette mitu meedet, et lahendada töötajate nappuse probleem kohtusüsteemis, sealhulgas ajakohastada kohtupersonali ja abiteenistujate staatust, et võimaldada kohtunikel ja prokuröridel keskenduda õigusalasele tööle. Selles seatakse ka kvantitatiivne eesmärk tagada 2025. aastaks kohtunike ametikohtade täitmise määr 95 % ja prokuröride ametikohtade täitmise määr 80–85 %. Strateegia on oluline vahend, mis aitab kohtusüsteemis ikka veel esinevaid probleeme kestlikult lahendada. Hoolikas järelevalve ja avalik aruandlus aitavad samuti suurendada üldsuse usaldust selle vastu, et ülemäärase töökoormuse ja sellega seotud viivitustega seotud probleemidele kohtuasjade menetlemisel pööratakse piisavalt tähelepanu. Ennetav ja korrapärane suhtlus ja konsulteerimine kohtunike ja õiguselukutse esindajatega võib samuti olla kasulik kinnitamaks kohtunikele, et personalipuuduse ja sellest tuleneva ebaproportsionaalse töökoormusega seotud probleemidega tegeletakse. Läbipaistvus ja kõrgema justiitsnõukogu vastutus 2017. aasta koostöö- ja jälgimiskorra soovitus: uus kõrgem justiitsnõukogu peaks oma ametiajaks koostama ühise programmi, mis sisaldab läbipaistvuse suurendamise ja vastutuse edendamise meetmeid. See peaks sisaldama teavitusstrateegiat, millega nähakse ette korrapärased avalikud kohtumised kohtunike ja prokuröride kogudega kõikidel tasanditel, samuti kodanikuühiskonna ja kutseorganisatsioonidega, ning tuleks näha ette aastaaruanded, mida arutatakse kohtute ja prokuröride üldkogudel. Järjestikustes koostöö- ja jälgimiskorra aruannetes on järjepidevalt rõhutatud, et kõrgem justiitsnõukogu peab aitama reformi hoogustada, väljendades selgeid kollektiivseid seisukohti ning tagades usalduse läbipaistvuse ja vastutuse kaudu. 2021. aasta aruandes märgiti ära olulised mured seoses kõrgema justiitsnõukogu suutlikkusega kasvatada kohtusüsteemis üksmeelt ning võtta konstruktiivne roll kohtusüsteemi korralduse ja toimimise jaoks otsustava tähtsusega otsuste tegemisel, kuid lisaks juhiti tähelepanu juhtumitele, kus kõrgem justiitsnõukogu suutis ületada oma sisemised erimeelsused ja saavutada tulemusi. Hoolimata kompromisside saavutamiseks tehtud jõupingutustest ei ole kõrgem justiitsnõukogu ka 2021. aasta järgselt pääsenud erimeelsustest sellistes küsimustes nagu SIIJi asendava uue struktuuri ametisse nimetamine, uue kõrgema justiitsnõukogu valimiste korraldamine või kõrgema justiitsnõukogu liikmete avalikest erimeelsustest õigusemõistmist käsitlevate õigusaktide üle. Kõrgema justiitsnõukogu praegune ametiaeg lõpeb 2022. aasta lõpus ja uute liikmete valimine algas 2022. aasta veebruaris. Ka uue nõukogu valimised pälvisid kriitikat. Ametis oleva esimehe nimetamine nõukogu ajutiseks esimeheks 2022. aastaks põhjustas edasisi reaktsioone kõrgemas justiitsnõukogus. Kõrgema justiitsnõukogu toimimist käsitlevad läbivaadatud õigusnormid sisaldavad mitmeid kohustusi, mis võivad aidata kaasa nõukogu läbipaistvusele ja vastutusele. Seadusega säilitatakse võimalus taandada kõrgema justiitsnõukogu liikmed distsiplinaarasjade lahendamisest huvide konfliktidele ja erapooletusele tuginedes. Kehtestatakse selge tähtaeg kõrgema justiitsnõukogu liikmete asendamiseks, kui nende ametiaeg lõpeb. Ka säilitavad üldkogud võimaluse taandada kõrgema justiitsnõukogu liikmeid ülesannete täitmata jätmise tõttu. Erinevalt 2020. aastast, kui kõrgem justiitsnõukogu justiitsministeeriumi avaldatud õigusemõistmist käsitlevate õigusaktide eelnõudega konstruktiivselt ei tegelenud ega esitanud ametlikku arvamust, sai nõukogu 2022. aastal võtta vastu ametlikud seisukohad oluliste seadusandlike projektide kohta. Kuigi nõukogus esines lahkarvamusi ning mõni liige taunis kohtute ja prokuratuuridega konsulteerimise puudumist, esitas täiskogu 2022. aasta veebruaris positiivse arvamuse kuritegude uurimise eriosakonna likvideerimist käsitleva seaduseelnõu kohta. Nõukogu esitas 2022. aasta augustis ka positiivse arvamuse õigusemõistmist käsitlevate õigusaktide eelnõude kohta, esitades ühtlasi ettepanekuid mõne muudatuse kohta, ning osales järgnenud parlamentaarsetes aruteludes täiendavate muudatusettepanekutega. Viimasest aruandest möödunud ajal on kõrgema justiitsnõukogu tegevus kohtusüsteemi sõltumatuse kaitsmisel endiselt tuginenud pigem osakondadele kui täiskogule . Mõni kõrgema justiitsnõukogu liige on seadnud protsessid kahtluse alla, sest need olevat tarbetult pikad ja nende järeldused ebajärjekindlad. Mis puudutab läbipaistvust ja teabele juurdepääsu, siis on nõukogu jätkanud asjakohase teabe avaldamist oma veebisaidil ning tema täiskogu ja osakondade istungeid kantakse üle. Teave distsiplinaarotsuste kohta on kättesaadav ka internetis.

Äsja valitud kõrgem justiitsnõukogu, kes alustab oma ametiaega 2023. aastal, peaks tagama, et tema programmi peamised eesmärgid on endiselt läbipaistvus ja vastutus. Et need eesmärgid ellu viia, on väga oluline korraldada korrapäraseid avatud kohtumisi ja arutada aastaaruandeid kõikide tasandite kohtunike ja prokuröride kogudega ning kodanikuühiskonna ja kutseorganisatsioonidega. 2021. aasta detsembris loodud kodanikuühiskonna foorum õiguse valdkonnas võib anda sellesse suure panuse. Järjestikustes koostöö- ja jälgimiskorra aruannetes on järjepidevalt rõhutatud, et kõrgem justiitsnõukogu peab aitama reformi hoogustada, väljendades selgeid kollektiivseid seisukohti ning tagades usalduse läbipaistvuse ja vastutuse kaudu. Rumeenia valitsus on tunnistanud, et need eesmärgid on tähtsad. 2023. aastal ametiaega alustava uue nõukogu valimine annab võimaluse tagada läbipaistvus ja vastutus, mida uus nõukogu võiks näidata näiteks avaliku juhtimispõhimõtteid käsitleva avalduse vormis, samuti nõukogu peamiste seisukohtade pideva kollektiivse kinnitamise kaudu. Kohtuinspektsioon 2018. aasta koostöö- ja jälgimiskorra soovitus: kõrgem justiitsnõukogu peab viivitamata nimetama ametisse kohtuinspektsiooni ajutise juhtkonna ning kolme kuu jooksul nimetama konkursi alusel ametisse inspektsiooni uue juhtkonna. Koostöö- ja jälgimiskorra 2021. aasta aruandes jõuti järeldusele, et kohtuinspektsiooniga seotud struktuursed probleemid on endiselt lahendamata, sealhulgas Euroopa Kohtu 2021. aasta mai otsuse valguses . Õigusriigi olukorda käsitlevas 2022. aasta aruandes korrati muret kohtute peainspektori ulatuslike volituste pärast ja vastutuse puudumise pärast. Need probleemid hõlmasid võimu koondumist peainspektori ja tema asetäitja kätte, inspektsiooni algatatud ja lõpuks kohtus tagasilükatud juhtumite suurt osakaalu ning kõrgema justiitsnõukogu tehtava järelevalve piiranguid . Tõstatati küsimusi selle kohta, kas õigusemõistmist käsitlevate õigusaktide sätted kohtuinspektsiooni juhtkonna ametisse nimetamise ja vastutuse kohta pakuvad piisavaid tagatisi ning kas nendega on saavutatud kohtunike, prokuröride ja kõrgema justiitsnõukogu vahel piisav tasakaalustatus. Euroopa Liidu Kohtus on menetluses eelotsusetaotlus küsimuses, kas peainspektorile antud ulatuslikud volitused on kooskõlas kohtusüsteemi sõltumatuse nõuetega . 2022. aasta oktoobris vastu võetud kõrgema justiitsnõukogu seadusega muudeti oluliselt kohtuinspektsiooniga seotud õigusraamistikku. See sisaldab mitut sätet, mis parandavad kohtuinspektsiooni vastutuse puudumist ja võimu koondumist peainspektori kätte. Peainspektori volitusi tasakaalustab äsja loodud juhatus, kellel on hulk volitusi piisava vastukaalu tagamiseks. Selle ülesanne on teha otsuseid kohtuinspektsiooni korralduse ja toimimise kohta ning inspekteerimistegevuse ja ametisse nimetamise konkursside korraldamise kohta. Peainspektori asetäitja ametisse nimetamine läheb peainspektori käest kõrgema justiitsnõukogu üldkogu koosseisule ja põhineb objektiivsematel kriteeriumidel. Samuti nimetab kohtuinspektorid ametisse peainspektor konkursi alusel, mille korraldab kõrgema justiitsnõukogu asjaomane osakond riikliku kohtunike instituudi toetusel. Varem korraldas seda konkurssi kohtuinspektsioon ise. Täpsustati konkursside korraldamise eeskirju, sealhulgas valikukriteeriume ja valikukomisjonide koosseisu. Kehtestatud on uued eeskirjad, et reguleerida huvide konflikti olukordi, millega peainspektor võib kokku puutuda, ning nüüd peab peainspektor tegema juhatusele ettepaneku järelevalverühmade koosseisu kohta (selle asemel et peainspektor otsustab selle üle otse). Üks lahendamata mureküsimus on seotud peainspektori võimalusega tühistada juhtumi tagasilükkamise otsus või mis tahes otsus, mille inspektor on teinud pärast kohtueelset menetlust. Selle eeskirja rakendamist praktikas ja olemasolevate kaitsemeetmete tulemuslikkust tuleb jälgida. Minevikus oli peainspektori valimine ja ametisse nimetamine vaidlusi tekitanud, nagu on üksikasjalikult kirjeldatud koostöö- ja jälgimiskorra 2021. aasta aruandes. Kohtuinspektsiooni uue juhi ametisse nimetamine 2022. aasta juulis näib olevat olnud selgemalt korraldatud, kuigi kandideeris vaid üks kandidaat. Uus õigusakt hõlmab ka peainspektorite ja nende asetäitjate ametisse nimetamist, andes kõrgemale justiitsnõukogule suuremad järelevalvevolitused ning kaasates kohtuinspektsiooni ametisse asumise konkursside korraldamisse riikliku kohtunike instituudi. Samuti on muudetud peainspektori tagasikutsumise menetlust, mille jaoks ei nõuta enam kõrgema justiitsnõukogu täiskogu istungi otsust, vaid selle algatab viis kõrgema justiitsnõukogu liiget või kohtuinspektsiooni üldkogu. Sellest tulenevat tasakaalu sõltumatuse, vastutuse ja stabiilsuse kaalutluste vahel kohtuinspektsiooni juhtimisel tuleb praktikas jätkuvalt jälgida. 2021. ja 2022. aastal on kõrgemas justiitsnõukogus registreeritud distsiplinaarmeetmete arv jäänud üldjoontes stabiilseks. Siiski on veel juhtumeid, kus distsiplinaarjuurdlused ja sellest tulenevad sanktsioonid kohtunike suhtes näivad olevat seotud kriitiliste arvamuste avaldamisega õigusriigi küsimustes. Sellised juurdlused on algatanud kohtuinspektsioon kas ex officio või kõrgema justiitsnõukogu taotlusel.Euroopa Liidu Kohus on teinud selgeks, et kohtusüsteemi sõltumatust võib kahjustada see, kui distsiplinaarkord kaldub kõrvale selle õiguspärastest eesmärkidest ja seda kasutatakse eesmärgiga teostada kohtuotsuste üle poliitilist kontrolli või avaldada kohtunikele survet .Lisaks 2022. aasta õigusriigi olukorda käsitlevas aruandes nimetatud juhtumitele leidus veel kohtunike vastu algatatud distsiplinaarjuurdlus, mida tajuti surve ja määratud karistuste eest kättemaksu vormina, eelkõige suurkorruptsiooniga seotud juhtumite puhul . Kuigi kohtuinspektsiooni distsiplinaarasju käsitlev avalik teave oli viimase kolme aasta jooksul puudulik, on prognoositavust ja läbipaistvust suurendatud kõrgema justiitsnõukogu otsusega, et jõustunud distsiplinaarotsused ja eetikakoodeksi rikkumised avaldatakse anonüümitud kujul portaalis, kus nendega saavad tutvuda üksnes kohtunikud. See 2018. aasta soovitus on aegunud. Kohtuinspektsiooni uuel juhtkonnal on nüüd võimalus tagada, et kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu praktikaga ei kasutata distsiplinaarjuurdlusi enam kohtunike ja prokuröride tegevusele surve avaldamise vahendina. Komisjon jätkab praktilise tegevuse uurimist õigusriigi olukorda käsitlevate aruannete raames. Esimese eesmärgi analüüsi põhjal võib üldiselt pidada soovitusi rahuldavalt täidetuks ning järelevalvet saab jätkata iga-aastase õigusriigi olukorda käsitleva aruande tsükli raames. Komisjon väljendab heameelt Rumeenia valitsuse võetud kohustuse üle jätkata reforme ja võtta seejuures täielikult arvesse Veneetsia komisjoni soovitusi ja viia lõpule uute kriminaalseadustike vastuvõtmise protsessi. Rumeenia on täielikult pühendunud koostööle komisjoniga iga-aastase õigusriigi olukorda käsitleva aruande tsükli raames. Selle järelevalveraamistikuga on juba hakatud üksikasjalikult jälgima paljusid koostöö- ja jälgimiskorra raames uuritud küsimusi, näiteks kohtusüsteemis toime pandud kuritegude uurimise osakonna järgset korda ja kohtuinspektsiooni toimimist, samuti õigusemõistmist käsitlevate õigusaktide ja kriminaalseadustike laiemat õigusraamistikku ning kõrgema justiitsnõukogu tööd. Taaste- ja vastupidavusrahastu raames võetud kohustused ning täiendavad abivõimalused muude asjakohaste ELi programmide, eelkõige tehnilise toe instrumendi raames võivad aidata jätkata asjakohaste reformide rakendamist. 2.2 Teine eesmärk: eetikaraamistik ja riiklik eetikaagentuur Koostöö- ja jälgimiskorra 2021. aasta aruandes jõuti järeldusele, et 2019. aastal tuvastatud tagasilanguse risk, mis on seotud eetikanormide muutmisega, on maandatud ning et võib täheldada lootustandvaid märke sellest, et uus seadusandja võib võtta selge sihi tagada riikliku eetikaagentuuri (ANI) ja eetikaalase õigusraamistiku kestlikkus. Riiklik eetikaagentuur jätkab ühitamatuse, huvide konfliktide ja alusetu rikastumise uurimist ning saavutab selles püsivalt häid tulemusi . Nagu on märgitud 2022. aasta aruandes õigusriigi olukorra kohta, on riiklik eetikaagentuur täheldanud mitut positiivset muutust. Pärast enam kui poolteist aastat ilma presidendita nimetati 2021. aastal riikliku eetikanõukogu ettepanekul ametisse uus riikliku eetikaagentuuri president. Asjaolu, et alates 2022. aastast tuleb varade ja huvide deklaratsioonid täita elektrooniliselt ning need on internetis avalikult kättesaadavad, suurendas läbipaistvust ning lihtsustas riikliku eetikaagentuuri tööd. Lisaks koolitustele käivitas riiklik eetikaagentuur 2022. aasta mais juturoboti „e-DAI assistent“, mis aitab inimestel platvormi tulemuslikult kasutada. Riiklik eetikaagentuur on välja töötanud ka oma vahendid, et teha riskiindikaatorite alusel kindlaks kahtlased varade ja huvide deklaratsioonid, ning kavatseb teha tihedamat koostööd arestitud vara haldamise riikliku agentuuriga (ANABI). Koostöö- ja jälgimiskorra aruannetes on märgitud, et riikliku eetikaagentuuri tulemuslikkust on piiranud vajadus ajakohastada ja veelgi parandada eetikat käsitleva õigusraamistiku selgust, mis seaks selle stabiilsele ja kestlikule alusele. Oma riiklikus taaste- ja vastupidavuskavas võttis Rumeenia kohustuse võtta 2024. aastaks vastu konsolideeritud eetikaseadus. Riiklik eetikaagentuur teeb selle töö edenemiseks koostööd justiitsministeeriumi ja teiste partneritega ning loodab selle lõpule viia 2023. aasta keskpaigaks. Eetikat, ametikohtade ühitamatust ja huvide konflikte käsitlevate õigusaktide konsolideerimine võimaldaks võtta arvesse kohtupraktikat ja korruptsiooni ennetamise põhimõtteid ning luua tulevikuks stabiilse vundamendi. Riiklik eetikaagentuur töötab jätkuvalt tulemuslikult ning astub vajalikke samme, et parandada oma juhtimist, vahendeid ja meetodeid. Käimas on töö 2023. aastal vastu võetava tervikliku eetikaalase õigusraamistiku ettevalmistamiseks ja see annab võimaluse ANI tööd veelgi toetada ning tuua selgust ja stabiilsust, mida on vaja, et tulemuslikult avastada ja käsitleda ühitamatusi, huvide konflikte ja aluseta rikastumist. Uus õigusakt kuulub Rumeenia taaste- ja vastupidavuskava alla ning selle praktiline rakendamine kuulub komisjoni järelevalve alla õigusriigi olukorda käsitlevate aruannete alusel. Süsteem PREVENT

2017. aasta soovitus: tagada süsteemi PREVENT kasutuselevõtmine. Riiklik eetikaagentuur ja riiklik riigihangete amet peaksid koostama aruandeid riigihankemenetluste eelkontrollide ja nende järelmeetmete kohta, sealhulgas järelkontrollide kohta, samuti tuvastatud huvide konfliktide või korruptsiooni kohta, ning korraldama avalikke arutelusid, et kutsuda valitsust, kohalikke asutusi, kohtuid ja kodanikuühiskonna esindajaid esitama oma seisukohti. Alates 2017. aastast on süsteem PREVENT tegelenud huvide konfliktide vältimisega riigihankemenetlustes, luues eelkontrollimehhanismi. See aitab avaliku sektori hankijatel lahendada võimalikke probleeme enne lepingu sõlmimist. Koostöö- ja jälgimiskorra 2021. aasta aruanne kinnitas PREVENTi positiivseid tulemusi ning selle jätkuvat tulemuslikkust on kinnitanud riiklik eetikaagentuur. Ajavahemikus 1. juunist 2021 kuni 2022. aasta septembri lõpuni vaatas süsteem PREVENT läbi ligi 20 000 hankemenetlust, et teha kindlaks võimalikud huvide konfliktid, sealhulgas üle 3 700 ELi vahenditega seotud hankemenetluse. Need hõlmasid üle 2 600 avaliku sektori hankija ja peaaegu 16 000 ettevõtet. Eetikainspektorid andsid eetikanõuete kohta välja 24 hoiatust, milles käsitleti 97 miljoni euro väärtuses menetlusi. Kõigil süsteemi kaudu teatatud juhtudel kõrvaldasid avaliku sektori hankijad põhjused, mis tekitasid võimalikke huvide konflikte: oli kaks juhtumit, kus riiklikku riigihangete ametit teavitati võimalikust eeskirjade eiramisest. Need tulemused kinnitavad 2021. aasta koostöö- ja jälgimiskorra aruandes tehtud järeldust, et see soovitus on täidetud. Soovitus süsteemi PREVENT kohta täideti juba 2018. aastal ja selle jätkuvad positiivsed tulemused näitavad, et see süsteem on kestlik. Parlamendiliikmeid käsitlevate kohtuotsuste järelmeetmed 2017. aasta soovitus: parlamendi otsustusprotsess peaks olema läbipaistev, kui on tegemist parlamendiliikme kohta tehtud ametikohtade ühitamatust, huvide konflikte või alusetut rikastumist käsitleva edasikaebamisele mittekuuluva lõpliku otsuse järelmeetmetega. Eelmistes koostöö- ja jälgimiskorra aruannetes osutati viivitustele ning ilmsele ebajärjekindlusele, mida oli näha ANI aruandele järgneva lõpliku kohtuotsuse tegemisel seoses karistuste määramisega parlamendiliikmetele, kes leitakse olevat ühitamatutel ametikohtadel või huvide konflikti olukorras. Aruannetes osutati eeskirjade lahkneva tõlgendamise võimalusele, eelkõige juhul, kui eetikanõuete rikkumise juhtum toimus eelmisel ametiajal või -kohal, ning soovitati muuta need selgemaks. 2020. ja 2021. aastal selgitas kassatsioonikohus nende seaduste tõlgendamist. Kohus otsustas, et sanktsiooni kohaldatakse ka juhul, kui ühitamatus on seotud varasema ametiajaga, ja et kolmeaastane aegumistähtaeg peaks osutama ANI kohustusele viia uurimine lõpule kolme aasta jooksul alates sellest, kui ilmnevad asjaolud, mille alusel määratakse kindlaks huvide konflikt või ametikohtade ühitamatuse fakt (mitte sellele, et sanktsiooni kolme aasta möödudes ei kohaldata). Alates 2021. aastast on esinenud üks juhtum, kus riiklik eetikaagentuur leidis, et ühel senaatoril olid ühitamatud funktsioonid. Selle tagajärjel astus asjaomane isik avaliku ülesande täitmisest kiirelt tagasi, hoolimata sellest, et riikliku eetikaagentuuri otsus vaidlustati kohtus. Ei olnud ühtegi juhtumit, mis oleks pannud proovile parlamendi otsuste tegemise läbipaistvuse seoses lõplike kohtuotsustega. 2021. aasta koostöö- ja jälgimiskorra aruandes esitatud positiivne hinnang, mis põhineb parlamendi uue koosseisu ametiaja alguses täheldatud ennetaval koostööl, leiab kinnitust, ning seega võib selle soovituse lugeda täidetuks. Komisjon jälgib õigusriigi olukorda käsitlevate aruannete raames ka edaspidi parlamendi järelmeetmeid seoses selle liikmete vastu vastuvõetud tagasivõtmatute otsustega, mis käsitlevad ühitamatusi, huvide konflikte ja aluseta rikastumist. Teise eesmärgi analüüsi põhjal võib kõiki soovitusi pidada rahuldavalt täidetuks. Komisjon jätkab eetikaraamistiku ja selle rakendamisega seotud arengu jälgimist õigusriigi olukorda käsitlevates aruannetes. Eetikat käsitleva õigusraamistiku konsolideerimine on ka Rumeenia taaste- ja vastupidavuskava vahe-eesmärk. 2.3 Kolmas eesmärk: võitlemine suurkorruptsiooni vastu Riiklik korruptsioonivastane direktoraat ja suurkorruptsioonivastane võitlus Korruptsioon oli peamine murettekitav valdkond, kus Rumeenia oli seadnud kahtluse alla 2017. aasta jaanuaris kolmanda eesmärgi puhul saavutatud positiivse hinnangu. 2021. aasta aruanne näitas siiski olukorra paranemist, kuna riiklikus korruptsioonivastases direktoraadis (DNA) oli tekkinud uus hoog ja institutsiooniline stabiilsus. Positiivset suundumust korruptsiooni uurimise ja selle eest karistamise tulemuslikkuses kinnitati 2022. aasta õigusriigi olukorda käsitlevas aruandes. Alates koostöö- ja jälgimiskorra viimasest aruandest kuni 2022. aasta oktoobri lõpuni saatis DNA kohtusse 451 suurkorruptsiooni juhtumit, mis puudutas kokku 1 067 süüdistatavat. Nende hulka kuulusid praegused või endised ministrid, asetäitjad, senaatorid või isikud, kes töötavad kohalikus omavalitsuses kõrgel poliitilisel või avalikul ametikohal. Samal ajavahemikul tegid kohtud otsuse 564 süüdistatava lõpliku süüdimõistmise kohta riikliku korruptsioonivastase direktoraadi menetluses olevates kohtuasjades ja andsid korralduse konfiskeerida vara peaaegu 24 miljoni euro väärtuses. Riigiasutustel tekkis pärast lõplike kohtuotsuste tegemist õigus nõuda DNA juhtumite puhul tagasi üle 43 miljoni euro väärtuses kahju hüvitust. Need tulemused kinnitavad 2021. aastal täheldatud positiivset suundumust. Sellest hoolimata on suurkorruptsiooni vastases töös endiselt operatiivseid probleeme. Töölevõtmine on osutunud keeruliseks, kuigi on täheldatud DNA prokuröride ametikohtade täitmise määra mõningast paranemist ja see on nüüd komisjonile esitatud andmete kohaselt jõudnud 78 %ni. Pika staaži nõuet peeti peamiseks põhjuseks, miks olemasolevate vabade ametikohtade täitmiseks laekub vähe taotlusi . Ent kuna konstitutsioonikohus tunnistas põhiseadusevastaseks seaduse, millega lühendati staažinõuet seitsmele aastale, ei ole läbivaadatud õigusemõistmist käsitlevates õigusaktides staažinõuet DNAs ametisse nimetamiseks muudetud ning kehtib kümne aasta nõue, samuti kolmeaastane kohustuslik koolitus riiklikus kohtunike instituudis. Võttes arvesse prokuröride nappust DNAs, on delegeerimine, lähetamine ja üleviimine endiselt olulised vahendid. Seda eesmärki aitavad saavutada ka uutest õigusemõistmist käsitlevatest õigusaktidest tulenevad muudatused, mis puudutavad tavaprokuröride DNAsse töölevõtmise menetlust, mis on üle viidud kõrgemalt justiitsnõukogult DNA-le. DNA operatiivsete probleemide lahendamine, sealhulgas seoses prokuröride värbamisega, on 2022. aasta õigusriigi olukorda käsitlevas aruandes esitatud soovitus ning Rumeenia taaste- ja vastupidavuskava sisaldab kohustust suurendada DNA ametikohtade täitmise määra 2023. aasta 30. juuniks 85 %ni . SIIJi likvideerimine (vt ka esimene eesmärk) on eriti oluline suurkorruptsiooniga võitlemise seisukohalt. Euroopa Liidu Kohus märkis, et SIIJi puhul võivad keerukate korruptsioonijuhtumite uurimiseks vajaliku oskusteabe puudumine, ebapiisavad inimressursid ja suur töökoormus kõik põhjustada viivitusi ning vähendada juhtumite menetlemise tulemuslikkust . DNA ei ole tagasi saanud pädevust uurida korruptsiooni kohtusüsteemis, kuigi nii Veneetsia komisjon kui ka peaprokurör on väljendanud seisukohta, et on ebatõenäoline, et uus struktuur oleks kohtunike ja prokuröride korruptsioonisüüdistuste uurimiseks sobivam kui spetsiaalne prokuratuur, nagu DNA. Kuna SIIJi likvideerimisest on möödunud vaid paar kuud, on liiga vara hinnata, kas uus struktuur suudab kohtusüsteemi korruptsioonikuritegude eest tulemuslikult vastutusele võtta. Veel üks oluline mure seoses SIIJiga oli selguse puudumine juhtumite jaotamisel DNA ja SIIJi vahel ning eelkõige kogu korruptsioonitoimiku üleandmine DNA-lt, niipea kui see puudutas kohtunikku või prokuröri. Uue seaduse eesmärk on piirata liidetud kohtuasju ainult nende juhtumitega, kus „süüdistuse nõuetekohase elluviimise huvides ei saa kohtuasja lahutada“ . Nõuetekohase rakendamise korral võib see aidata vältida korruptsioonivastase juurdluse katkemist, mida on varem täheldatud. Seni ei ole teatatud ühestki vahejuhtumist ega ole registreeritud ühtegi juhtumit, mille puhul oleks olnud vaja DNA pädevust käsitlevat vahekohtumenetlust. Õigusriigi olukorda käsitlev 2022. aasta aruanne sisaldas soovitust, milles rõhutati uue süsteemi mõju kohtusüsteemi korruptsioonikuritegude uurimisele ja nende eest vastutusele võtmisele. Kriminaalseadustiku pikaleveniv läbivaatamine (vt esimene eesmärk) on mõjutanud korruptsioonivastast võitlust. Kahe konstitutsioonikohtu otsuse tagajärg oli kriminaalmenetluse lõpetamine riiklike poliitikute vastu algatatud korruptsioonijuhtumite puhul, kuna kohtuotsused, mis põhinesid kohtukoosseisude moodustamise küsimusel, tunnistati kehtetuks . Samal ajal jättis kõrgem kassatsioonikohus pärast Euroopa Liidu Kohtu otsust 2022. aasta aprillis jõusse 2018. aastal kõrgetasemelises kohtuasjas määratud vangistused, mis olid peatatud kohtu ebaseadusliku koosseisu tõttu . 2022. aasta mais tegi kõrgem kassatsioonikohus otsuse teises kõrgetasemelises kohtuasjas, rakendades eespool nimetatud Euroopa Liidu Kohtu otsust, millega eirata konstitutsioonikohtu kohtupraktikat kohtunike kolleegiumide koosseisude seaduslikkuse kohta, ning mõistis peamise süüdistatava altkäemaksu eest vangi . Nagu eespool märgitud, on käimasolevatele kohtuasjadele avaldanud suurt mõju seadusandliku vastuse puudumine konstitutsioonikohtu otsusele aegumise kohta. See kehtib eelkõige korruptsioonijuhtumite kohta.DNA avaldatud hinnangu kohaselt võib seega lõpetada kokku 557 kriminaalmenetluses olevat või kohtus pooleliolevat kriminaalasja.Kuigi täpset kahju tuleks hinnata iga juhtumi puhul eraldi, hindab DNA nendel juhtudel kahju suuruseks ligikaudu 1,2 miljardit eurot ning altkäemaksu ja mõjuvõimuga kauplemise kogusummaks ligikaudu 150 miljonit eurot. Kuigi tsiviilõiguslikud võimalused kahju sisse nõuda on endiselt olemas, võib kriminaalmenetluse lõpetamine nii suure arvu korruptsioonijuhtumite puhul avaldada märkimisväärset mõju jõupingutustele, mida suurkorruptsiooni vastu võitlemisel tehakse, ning komisjon jälgib tähelepanelikult selle tegelikke tagajärgi ja võimalikke leevendusmeetmeid, võttes arvesse ka Euroopa Liidu Kohtu otsust, mille kohaselt on siseriiklike õigusnormide või konstitutsioonikohtu kohtupraktikaga sarnase siseriikliku praktika kohaldamine ELi õigusega vastuolus, kui see võib tekitada süsteemse riski, et korruptsioonikuritegude või liidu finantshuve kahjustavate kelmuste eest jäädakse karistuseta .Oht, et tuhandeid süüdistatavaid ei saa kriminaalvastutusele võtta, on tekitanud Rumeenias suurt kriitikat.

Alates viimasest koostöö- ja jälgimiskorra 2021. aasta aruandest on teatatud korduvatest muudatustest kriminaalasjade kolleegiumide koosseisus. Sellest tulenevalt, kui apellatsioonikolleegium koosneb kahest kohtunikust ja üks kohtunik asendatakse, vabastatakse kogu kolleegium ning kogu tõendite haldamise protsessi tuleb uuesti alustada. See loob kriitilise olukorra juhtumite puhul, mis aeguvad 2023. aasta alguses. Peaprokurör on edendanud ideed kohtunike reserveerimiseks, et vältida kolleegiumi laialisaatmist. Positiivsed tulemused suurkorruptsiooni uurimise ja selle eest karistamise tulemuslikkuse valdkonnas on jätkunud ka aastatel 2021 ja 2022. Oluline on tagada selle tulemuslikkuse kestlik säilitamine (vt ka esimene eesmärk), sealhulgas asjakohase kriminaalõigusliku õigusraamistiku ja õigusemõistmist käsitlevate õigusaktide asjakohaste sätete stabiliseerimise kaudu. Üldist raamistikku ja seda, kuidas Rumeenia jätkab riikliku korruptsioonivastase direktoraadi ees seisvate operatiivsete probleemide lahendamist, et säilitada jätkuvate edusammude kestlikkus, jälgitakse tähelepanelikult komisjoni järelevalve raames õigusriigi olukorda käsitleva aruande alusel. Parlamendiliikmetelt saadikupuutumatuse võtmine 2017. aasta koostöö- ja jälgimiskorra soovitus: võtta vastu objektiivsed kriteeriumid, mis käsitlevad parlamendiliikmetelt saadikupuutumatuse võtmist ja põhjendavad seda, aitamaks tagada, et saadikupuutumatust ei kasutata selleks, et uurimisest ja korruptsioonikuritegude eest süüdistuse esitamisest kõrvale hoida. Valitsus võiks kaaluda seaduse muutmist, et ministrite immuniteet piirduks nende ametiajaga. Nende meetmete elluviimisel võivad olla abiks Veneetsia komisjon ja GRECO. Parlament peaks kehtestama süsteemi, et korrapäraselt aru anda oma kodade tehtud otsustest, mis käsitlevad saadikupuutumatuse võtmise taotlusi, ning võiksid korraldada avaliku arutelu, et kõrgem justiitsnõukogu ja kodanikuühiskond saaksid esitada oma seisukoha. See soovitus on seotud parlamendi vastutusega oma otsuste eest, mis käsitlevad prokuratuuri taotlusi ennetusmeetmete lubamiseks, näiteks läbiotsimiseks või vahistamiseks, ja taotlusi ministri ülesandeid täitvate või neid varem täitnud parlamendiliikmete uurimiseks. Minevikus on parlamendi tehtud otsuste puudulik põhjendamine ning nende juhtude arv, mil parlament uurimist ei lubanud, tekitanud muret nende otsuste objektiivsuse pärast. Koostöö- ja jälgimiskorra 2021. aasta aruandes jõuti järeldusele, et parlamendi lähenemisviis on arenenud ja areneb endiselt positiivses suunas. Alates koostöö- ja jälgimiskorra viimasest aruandest on DNA esitanud vaid kaks taotlust saadikupuutumatuse võtmiseks ja parlament on mõlemad kiiresti heaks kiitnud. Lisaks muutis senat 7. novembril 2022 oma kodukorda, et kehtestada kindlaksmääratud objektiivsed kriteeriumid, mille alusel otsustatakse parlamendiliikmelt saadikupuutumatuse äravõtmise taotluste üle, nagu see on juba kehtestatud saadikutekojas. Kehtivate eeskirjade järgimine on oluline, et praegune lähenemisviis säiliks. Koostöö- ja jälgimiskorra raames on oluline järelevalvevaldkond olnud ka parlamendi vastutus oma otsuste eest, mis käsitlevad prokuratuuri taotlusi ennetusmeetmete lubamiseks ja parlamendiliikmete uurimise lubamiseks. Koostöö- ja jälgimiskorra 2021. aasta aruandes jõuti järeldusele, et see lähenemisviis parlamendis on arenenud positiivses suunas, ning senati hiljutine otsus kehtestada kindlaksmääratud objektiivsed kriteeriumid, mille alusel otsustada parlamendiliikme saadikupuutumatuse äravõtmise taotluste üle, tähendab, et mõlemas kojas on alaliselt kehtestatud olulised läbipaistvuse kaitsemeetmed. Komisjon jätkab olukorra jälgimist iga-aastase õigusriigi olukorda käsitleva aruande raames toimuva järelevalve kaudu. Kolmanda eesmärgi puhul on olukord alates 2021. aastast säilitanud positiivse hoo. Analüüsi põhjal võib järeldada, et soovitused on täidetud rahuldavalt. Oluline on positiivsete tulemustega jätkata. Nagu teiste liikmesriikide puhulgi jälgitakse õigusriigi olukorda käsitlevas aruandes seda, kuidas Rumeenia jätkab suurkorruptsiooni vastases võitluses ikka veel esinevate ja uute probleemide lahendamist ning selles esitatud soovituste rakendamist. 2.4. Neljas eesmärk: korruptsiooniga võitlemine kõikidel tasanditel Koostöö- ja jälgimiskorra 2021. aasta juuni aruandest alates on peaprokuratuur jätkanud tulemuslikku süüdistuse esitamist korruptsiooni ja sellega seotud kuritegudes . Inimressursside nappus kohtusüsteemis ja uurimise erimeetodite jaoks ministeeriumi käsutuses olevad piiratud tehnilised vahendid mõjutavad siiski selle pädevusse kuuluvaid uurimisi. Siseministeeriumi korruptsioonivastase võitluse peadirektoraat jätkas oma tööd heas koostöös prokuratuuriga. Riiklik korruptsioonivastane strateegia 2017. aasta soovitus: jätkata riikliku korruptsioonivastase strateegia rakendamist, pidades kinni tähtaegadest, mille valitsus määras 2016. aasta augustis. Justiitsminister peaks kehtestama aruandlussüsteemi riikliku korruptsioonivastase strateegia tulemusliku rakendamise kohta (sisaldab statistikat eetikanõuete rikkumise juhtumite kohta avaliku halduse asutustes, distsiplinaarmenetluste üksikasju ja karistusi ning teavet haavatavates valdkondades kohaldatud struktuurimeetmete kohta). Koostöö- ja jälgimiskorra 2021. aasta aruandes jõuti järeldusele, et tuleb veel teha tööd riikliku korruptsioonivastase strateegia täiendamiseks, et tagada selle tulemuslik rakendamine ning tõhustada korruptsiooni ennetamist ja selle vastu võitlemist haavatavates valdkondades ja kohalikul tasandil. 2021. aasta detsembris kiitis valitsus heaks uue riikliku korruptsioonivastase strateegia aastateks 2021–2025. Selle ettevalmistamise aluseks oli sisehindamine ja OECD tehtud välisaudit. OECD hinnangus tunnustati märkimisväärseid samme, mida Rumeenia on astunud korruptsioonivastase ja eetikaalase poliitika tugevdamiseks, märkides samas, et poliitilise toetuse puudumine oluliste õigusreformide rakendamiseks on suur probleem. Strateegia 2021–2025 rakendamine kulgeb kavakohaselt. Töö keskendub kindlaksmääratud prioriteetvaldkondadele ja osalevate institutsioonide vastastikuse hindamise protsess algab detsembris. Strateegia rakendamise vahearuanne on ette nähtud 2023. aasta esimeses trimestris. Tehakse jõupingutusi, et tagada 2021.–2025. aasta korruptsioonivastase strateegia tulemuslik rakendamine. Loomisel on hindamis- ja aruandlusmehhanismid. Selle soovituse saab lugeda täidetuks. Komisjon jätkab strateegia rakendamise jälgimist õigusriigi olukorda käsitleva aruande raames. Arestitud vara haldamise riiklik agentuur 2017. aasta soovitus: tagada, et arestitud vara haldamise riiklik agentuur toimib täies ulatuses ja on tulemuslik, et ta saaks esitada esimese aastaaruande, mis sisaldab usaldusväärset statistikat kuritegeliku vara konfiskeerimise kohta. Agentuur peaks kehtestama süsteemi, et anda korrapäraselt aru haldussuutlikkuse arengust ning kuritegelikul teel saadud vara konfiskeerimise ja haldamise tulemustest. Arestitud vara haldamise riikliku agentuuri (ANABI) ülesanne on tagada, et kriminaalasjades tehtud konfiskeerimisotsused pööratakse tulemuslikult täitmisele, milleks ta kannab hoolt, et prokuröride ja kohtunike poolt agentuuri saadetud arestitud varasid hallataks tõhusalt.

2022. aastal alustas ANABI kuuendat tegevusaastat ja toimib tulemuslikult, rakendades riiklikku strateegiat vara tagasivõitmise süsteemi tugevdamiseks aastatel 2021–2025. Juulis pikendati ANABI volitusi ning agentuur töötab selle nimel, et suurendada suutlikkust jälgida varasid nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil, tõhustada koostöömehhanisme ning pakkuda uusi vahendeid politsei ja prokuröride finantsuurimiste läbiviimiseks. Käimas on uue õigusraamistiku rakendamine, sealhulgas seoses agentuurile eraldatud täiendavate rahaliste vahenditega. Uue seadusega nähakse ette ka kuritegevuse ennetamise ja ohvrite kaitse fond, millele kodanikuühiskond on korduvalt tähelepanu juhtinud. ANABI arestis 2022. aastal üle 60 miljoni euro (2021. aastal peaaegu 57 miljonit eurot). Ta haldab üle 140 mobiilse vara, mille koguväärtus on peaaegu 5,5 miljonit eurot. Koostöö- ja jälgimiskorra 2021. aasta aruandes jõuti järeldusele, et see soovitus on täidetud. Seda saab kinnitada. Neljanda eesmärgi analüüsi põhjal võib järeldada, et kõik soovitused on täidetud. Komisjon jätkab õigusriigi olukorda käsitlevates aruannetes korruptsioonivastase võitluse jälgimist kõigil tasanditel. 3. KOKKUVÕTE Otsus kehtestada 2006. aastal koostöö- ja jälgimiskord oli Rumeenia ühinemisprotsessi lahutamatu osa. See pakkus võimalust käsitleda lahendamata küsimusi, mille puhul on vaja teha täiendavaid edusamme, et tagada kohtusüsteemi ja õiguskaitseasutuste suutlikkus rakendada ja kohaldada meetmeid, mis on vastu võetud siseturu ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomiseks. Sellest ajast alates on koostöö- ja jälgimiskord pakkunud raamistiku koostööks ja järelevalveks, et toetada eesmärkide alusel kindlaks määratud reformiprotsessi. See jõudis lõppetappi, kui 2017. aasta jaanuaris tehtud positiivne inventuur viis kaheteistkümne peamise soovituse koostamiseni. Kuigi seda etappi pikendas vajadus tegeleda 2018. aasta novembris esitatud kaheksa täiendava soovitusega, on Rumeenia viimasel ajal järjekindlalt töötanud nende soovituste rakendamise nimel, nagu on tunnistatud 2021. aasta juuni aruandes. Käesoleva aruande järeldused annavad tunnistust sellest, et pikaajaliste koostöö- ja jälgimiskorra soovituste suhtes on õigus- ja institutsioonilises raamistikus tehtud suuri edusamme. Õigusriigiga seotud areng ELis on andnud uue konteksti komisjoni koostööle Rumeeniaga. Eelkõige annab iga-aastane õigusriigi olukorda käsitleva aruande tsükkel nüüd toimiva raamistiku, mille kaudu lisada Rumeenias ja teistes liikmesriikides kestlikule reformile pikaajalist perspektiivi. Iga-aastane õigusriigi olukorda käsitleva aruande tsükkel võimaldab jätkata paljude kokkulepitud reformide rakendamise etapi jälgimist praktikas. Sel viisil saab jätkuvalt tegeleda selliste küsimustega nagu uus kord pärast kohtusüsteemis toime pandud kuritegude uurimise osakonna likvideerimist, kohtuinspektsiooni toimimine, kohtusüsteemi inimressursid, kohtuotsuste rakendamine avaliku halduse poolt, kriminaalõiguse eelseisva läbivaatamise mõju korruptsioonivastase võitluse tulemuslikkusele ning eetikaraamistiku areng ja selle kohaldamine, sealhulgas parlamendi poolt. Sellest saab osa kohtusüsteemi ja korruptsioonivastase võitluse järelevalvest, mis on aruannete kaks põhisammast. See on kooskõlas Rumeenia valitsuse võetud kohustusega kindlustada pöördumatult kohtusüsteemi sõltumatuse ja tõhususe tagamisel seni tehtud edusammud ning korruptsioonivastases võitluses saavutatud tulemused. Rumeenia ametiasutused on samuti selgitanud, et lähikuudel võetakse mitme kiireloomulise probleemi lahendamiseks vajaduse korral järelmeetmeid. Rumeenia on kohustunud lisaks analüüsima ja võtma igati arvesse Veneetsia komisjoni arvamusi õigusemõistmist käsitlevate õigusaktide kohta ja üldisemalt, kui on vaja võtta täiendavaid meetmeid. Samuti on riik võtnud kohustuse viia lõpule kriminaalseadustiku ja kriminaalmenetluse seadustiku läbivaatamine, et tagada kooskõla alates 2016. aastast Rumeenia konstitutsioonikohtu tehtud otsustega. Kahe seadustiku läbivaatamise lõpuleviimine on samuti osa kohustustest, mille Rumeenia on võtnud oma taaste- ja vastupidavuskavas, mis tuleb vastu võtta 2022. aasta lõpuks, ning komisjon hindab läbivaadatud seadustikke tähelepanelikult vastavalt selles kontekstis ette nähtud erimenetlustele. Viimane kiireloomuline küsimus on tulevase kõrgema justiitsnõukogu võime aidata kaasa reformi hoole ning Rumeenia valitsus väljendas usku selle nõukogu võimesse anda läbipaistvusele ja vastutusele uut hoogu. Rumeenia on juba näidanud üles kindlat pühendumust iga-aastase õigusriigi olukorda käsitleva aruande tsükli raames tehtavale tööle ning jätkab selles raamistikus edasiviivat koostööd. Samal ajal on Rumeenia taaste- ja vastupidavuskava võimaldanud seada edusammude tegemiseks konkreetseid vahe-eesmärke. Komisjon on kindel, et nüüd, kui peamised viimased sammud on paigas, saab Rumeenia kohtusüsteemi ja korruptsioonivastase poliitika alast koostööd ja järelevalvet jätkata õigusriigi olukorda käsitleva aruande ja ELi õigusriigi meetmete paketi muude sisse seatud ja kõigi liikmesriikide suhtes kohaldatavate osade alusel. Selleks on juba kehtestatud õigusriigi olukorda käsitlevate aruannete kohased soovitused ning tehnilise toe instrumendi kohased programmid, mis toetavad reformiprotsessi. Komisjon leiab, et Rumeenia koostöö- ja jälgimiskorra raames tehtud edusammud on piisavad, et täita kohustusi, mis Rumeenia oli võtnud ELiga ühinemise ajal. On oluline, et Rumeenia jätkaks iga-aastase õigusriigi olukorda käsitleva aruande tsükli raames ja ELi õigusriigi meetmete paketi muude osade toetusel järjepidevat tööd, et käesolevas aruandes nimetatud ülejäänud kohustused konkreetsetes õigusaktides üle võtta ja neid jätkuvalt rakendada. Komisjon võtab kooskõlas koostöö- ja jälgimiskorra otsusega enne Rumeenia kohta lõpliku otsuse tegemist nõuetekohaselt arvesse nõukogu ja Euroopa Parlamendi tähelepanekuid.





Lisa. Koostöö- ja jälgimiskorra otsuse kohased eesmärgid Eesmärgid, mida Rumeenia peab täitma vastavalt komisjoni 13. detsembri 2006. aasta otsusele, millega nähakse ette kord, mille abil teha Rumeeniaga koostööd ja jälgida tema edusamme konkreetsete eesmärkide täitmisel kohtureformi alal ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses. Eesmärk 1: edendada kõrgema justiitsnõukogu suutlikkust ja usaldusväärsust, et tagada kohtumenetluste suurem läbipaistvus ja tõhusus; jälgida uue tsiviilkohtumenetluse seadustiku ja kriminaalmenetluse seadustiku mõju ning esitada asjakohane aruanne. Eesmärk 2: luua ettenähtud korras asutus, mis kontrollib majanduslike huvide deklaratsioonides esitatud andmete õigsust, ühitamatust ja võimalikke huvide konflikte ning teeb siduvaid otsuseid, mis on aluseks võimalikele hoiatavatele sanktsioonidele.