ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 22.12.2005 
KOM(2005) 680 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAM ENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
ELi tegevus valdkonnas „Hari dus spordi kaudu”: tuginemine EYES 2004 saavutustele  
  
{SEC(2005)1741} 
 
ET 2   ET KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAM ENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
ELi tegevus valdkonnas „Hari dus spordi kaudu”: tuginemine EYES 2004 saavutustele  
„Orandum est ut sit mens sana in corpore sano1” 
(Decimus Iunius Iuvenalis, 1. saj. pKr)  
„Treeni keha, virguta vaimu” 
(EYES 2004 moto)  
1. S ISSEJUHATUS  
Käesolev teatis on vastuseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu ta otlusele, et komisjon esitaks 
aruande Euroopa aasta “Haridus spordi kaudu 2004” ( European Year of Education through 
Sport 2004  (EYES 2004)) meetmetest vastaval t aasta väljakuulutamise otsuse2 artiklile 12. 
Teatises tutvustatakse aasta peamisi s aavutusi ning esitatakse ettepanekud tegevuse 
jätkamiseks spordi kaudu hariduse edendamise  valdkonnas. Teatisel e lisatud komisjoni 
töödokumendis antakse ülevaade EYES 2004 käigus  rakendatud meetmetest ja tegevustest. 
Komisjoni aruanded ja ettepa nekud põhinevad sõltumatul hinnangul3. 
EYES 2004 algatati selleks, et suurendada teadlikkust spordi võima lustest hariduse ja 
sotsiaalse hõlvatuse vahendina. Selle kaudu on levitatud sõnumit: meie mitmekultuurilistes 
ühiskondades võib sport saada ja peabki saama vahendiks, mida kasutatakse ametlikus ja 
mitteametlikus hariduses. 
Haridusasutused, spordiorganisa tsioonid ja riigiasutused te gid aasta jooksul koostööd, et 
sportimise kaudu edastada meie kodanikele, erit i noortele, selliseid väärtusi, nagu õiglus, 
sallivus, meeskonnatöö ning reegli te ja vastase austamine. 
Selle algatusega Euroopa kodanikuühiskonnas te kitatud ootused, aasta jooksul saavutatud 
käegakatsutavad tulemused ning positiivne mõju (2. osa) väärivad asjakohast poliitilist jätku 
(osa 3). 
2. EYES  2004  RAKENDAMINE JA SELLE PEAMISED TULEMUSED  
2.1. Eesmärgid ja tulemused 
Aasta laialdasem eesmärk oli edendada haridust spordi kaudu ametliku ja 
mitteametliku hariduse raames, kasutades sporti sotsiaalse hõlvamise vahendina, 
selleks et parandada teadmisi ja oskusi,  soodustades koostööd haridusasutuste ja 
spordiorganisatsioonide vahel. 
                                                 
1 "Tuleb paluda, et terves kehas oleks terve vaim" 
2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 291/2003/EÜ (ELT L 43, 18.2.2003, lk 1) 
3 Eureval-C3E hindamisaruanne:  
http://www.europa.eu.int/comm/sport/actio n_sports/aees/aees_en.html#Evaluation  
 
ET 3   ET Konkreetsemalt oli aasta eesmärk vabata htlikku tegevuse soodustamine, õpilaste 
liikuvuse ja suhtlemise toetamine spordite gevuse kaudu, tõrjutud rühmade sotsiaalne 
hõlvamine ning koolielus parema tasakaal u saavutamine vaimse ja kehalise 
aktiivsuse vahel. 
Eesmärkide saavutamiseks viidi läbi teabevahetusi ja suhtlusringe, mitmeid projekte 
ja algatusi. Saavutatud tulemustest kõig e olulisemateks võib pidada järgmisi: 
– Osalesid 25 liikmesriiki ja 3 EFTA/EMP riiki: Island, Liechtenstein ja Norra; 
– 1643 taotluse hulgast kaasfinantseeriti 167 projekti; 
– 66 ametliku haridussüsteemi raames teostatud projektid: 22 neist spordi 
integreerimiseks kooliellu, 21 liikuvuse ja vahetuste haridusliku väärtuse 
suurendamiseks, 17 tervisliku eluviisi propageerimiseks spordi kaudu ja 6 
võistlusspordis osalevate noorte sportlaste harimiseks; 
– mitteametliku hariduse raames teostatud pr ojektid: 60 projekti sportlike väärtuste 
järgimiseks noortele (47 pr ojekti) ja täiskasvanutel e suunatud (13 projekti) 
tegevustes, 25 projekti spordi kasutami seks sotsiaalselt tõrjutud rühmade 
integreerimiseks, 12 projekti puuetega inimestele ja 4 mitteametlikuks õppeks 
vabatahtliku tegevuse kaudu; 
– 30 tseremooniat (seoses EYESi avamise ja lõpetamisega); 
– esinduse saatmine 12 rahvusvahelise le sündmusele, nagu Euro 2004, 
olümpiamängud ja paraolümpiamängud;  
– 2 Eurobaromeetri läbiviimine. 
Meetmed olid suunatud poliit ilistele otsustajatele, õp etajatele, õpilastele ja 
üliõpilastele, spordiorganisatsioonide j uhtidele, noortele ja puudustkannatavatele 
sotsiaalsetele rühmadele. 
2.2. Teostamine 
2.2.1. Koostöö huvirühmadega 
Algatuse edu sõltus sujuvast ja pideva st koostööst liikmesriikide ja Euroopa 
kodanikuühiskonnaga. Aasta väljakuulutamis otsuse vastuvõtmisel saavutatud 
laiaulatuslikku konsensust ki nnitas kõigi huvirühmade aktiivne osalus selle 
teostamisel. 
Koostööd osavõtvate riikidega suunas nõuandev komitee, milles riike esindasid 
hariduse ja spordi eest vast utavate ministeeriumide dele gaadid. Komiteest on saanud 
esimene püsiv hariduse ja spordiga tegele vate riigiasutuste võrgustik Euroopas, mis 
annab võimaluse tulusaks koostööks mitte üks nes Euroopa, vaid ka riiklikul tasandil. 
Koostööd täiendab riiklike koostööorganite võrgustik, mille liikmesriigid moodustasid algatuse tehniliseks koordineerimiseks ja teostamiseks riiklikul tasandil. 
Aasta eesmärkide saavutam isel oli otsustav Eur oopa kodanikuühiskonna, eriti 
spordiliikumise aktiivne osavõtt. 
 
ET 4   ET ELi institutsioonid võtsid aasta  sündmustest aktiivselt osa.  Euroopa Parlament osales 
mitmetes EYES 2004 üritustes ja tegevustes, näiteks EYESi päeval 
paraolümpiamängudel Ateenas. Euroopa Majandus- ja Sotsia alkomitee ning 
Regioonide Komitee seadsid spordi oma 2004. aasta plaanid es olulisele kohale ning 
korraldasid mitmeid üritusi, mis aita sid ettevõtmist nähtavamaks muuta. 
Aasta jooksul tegi komisjon koostööd Eu roopa Nõukoguga, finantseerides näiteks 
ühiselt haridusprojekti, mille teemak s oli demokraatlik kodanikkond Euroopas. 
Osana ettevalmistustest rahvusvahelise sp ordi ja kehalise kasvatuse aastaks 2005 
saavutati UNESCOga tulus dialoog, mille eesmärk on tegevuse jätkamine 2005. aastal. 
2.2.2. Ühtsus ja vastastikune täiendavus 
EYES 2004 ning riiklike ja kohalike poliitikate ühendami sest tekkivat koostoimet 
spordi kaudu hariduse edendamise osas t unnistasid üksmeelselt kõ ik osavõtjad. Aasta 
andis võimaluse osalejate koostöövõrkude loomiseks, mis ilma ühenduse tegevuseta ei oleks olnud võimalik. See võimaldas ka  heade tavade vahetust ning avaldas 
kasulikku võimendavat mõju mitmel viisil: 
– Osalevad riigid kasutasid EYES 2004 projektide jaoks saadaolevaid ELi 
eelarvevahendeid, et finant seerida projekte, mis rahapuudusel olid kõrvale jäänud. 
– Osalevad riigid algatasid piloottegevusi parema tasakaalu saavutamiseks vaimse 
ja kehalise tegevuse vahel koolielus (nt võistlu s „kõige spordisõbralikuma kooli” 
selgitamiseks 8 liikmesriigis). 
– Erinevad valitsemistasandid (riiklik, piir kondlik ja kohalik) haarati kaasa spordi 
kaudu hariduse edendamise meetmete ja  programmide väljatöötamisse. Isegi 
riikides, mis ei osalenud, näiteks Rum eenias, koostati riiklik algatusprogramm 
EYES 2004 eesmärkide saavutamiseks. 
– Paljud avaliku ja erasektori organisatsi oonide algatused said ELilt moraalset tuge, 
sealhulgas õiguse kasutada EYESi logo. 
– EYES saavutas koostoime programmi dega SOCRATES ja NOORED ning 
tubaka- ja diskrimineerimisvastaste ka mpaaniatega (näiteks  finantseeriti 2004. 
aastal 603 spordiprojekti ühiselt programmiga NOORED). 
– Algatati neli uurimust spordi kaudu ha riduse edendamise eri aspektide kohta
4.. 
Aastat võib seega pidada ühtseks ettevõtmiseks nii sisemiselt (EYES 2004 raames 
rakendatud erinevate meetmete ja tegevuste  ühtsus) kui välise lt (koostoime teiste 
riiklike ja Euroopa poliitikatega). Erilist äramärkimist väärib sidusus riiklike ja 
kohalike poliitikatega spordi kaudu hariduse edendamisel. 
                                                 
4 http://europa.eu.int/comm/sport/whatsup/index_en.html  
 
ET 5   ET 2.3. Mõju hindamine 
Projektikonkursile saabunud taotluste suur  hulk kinnitas Euroopa ühiskonna suuri 
ootusi ja nõudlust konkreetsete  algatuste järele spordi kaudu hariduse edendamise 
valdkonnas. 
Projektide toetamise kaudu mobiliseerit i aasta jooksul tuhandeid Euroopa 
organisatsioone. Selle abil loodi ja ar endati välja püsivaid koostöövõrgustikke ja 
sageli ka uusi haridust ja sporti siduva id partnerlussuhteid. EYES 2004 tõi kaasa 
mitmeid näiteid headest tavadest, mis ületavad koostöövõrgustike saavutusi. 
Aasta peamised mõjud on järgmised: 
– oluline kaasaaitamine spordi hari duslike väärtuste levitamisele, 
– spordi kaudu hariduse edendamise suurem tunnustamine, 
– kaasaaitamine Euroopa avalikkuse seis ukohtade muutumisele selles valdkonnas. 
Komisjoni sõnum on levi nud spordi kaudu hariduse edendamise valdkonna 
asjatundjate hulgas ning EYES 2004 le vitatud ideid on omaks võtnud poliitikud, 
spordi- ja haridusjuhid ning akadeem ilised ringkonnad. Teostatud projektide 
detailseid andmeid levitati Euroopas laiemalt CD-ROMil. Siiski tasub mitmeid uusi 
tegevusi laiemalt ette võtta, mitte ai nult huvirühmade hulgas (Interneti kaudu, 
koosolekutel jne), vaid ka täie ndavate poliitiliste sammude kaudu. 
Aasta ettevõtmistes osalenud haridusasut used ja spordiorganisatsioonid on 
kinnitanud, et aasta vastas nende ootustele. S eega võib öelda, et algatusega saavutati 
seatud eesmärgid. 
Muudes valdkondades on aasta mõjud siiski ilmselt piiratumad, näiteks sport tõrjutud 
rühmade sotsiaalse hõlvamise vahendina, parema tasakaalu saavutamine vaimse ja kehalise aktiivsuse vahel koolielus ning vabatahtliku töö ja õpilaste liikuvuse 
positiivse mõju esiletoomine. Nendes valdkond ades viidi küll läbi projekte ja mõned 
olid tõeliselt uuenduslikud, kuid ei saa veel väita, et neil olnuks piisav mõju. 
Muutunud on hoiakud, mis on seotud spordi parema integreerimise vajadusega 
ametlikku ja mitteametlikku haridusse, ning seega ka hoiakud koostöövõrgustike ning haridusasutuste ja spordi organisatsioonide parema koos töö suhtes. Siiski ei saa 
kindel olla, et need seisukohad praktika sse rakendatakse. Vaja on täiendavat 
poliitilist toetust. 
3. S
PORDI KAUDU HARIDUSE EDENDAMISE VALDKONNAS ON TARVIS TEGEVUST 
JÄTKATA  
Spordi hariduslikke väärtusi tunnistas Nice’i Euroopa Ülemkogu5, paludes ühenduse 
institutsioonidel võtta oma tegevustes arvesse  spordi hariduslikke  väärtusi vastavalt 
lepingu mitmetele sätetele, kuna nagu Amsterdami lepingule lisatud 29. 
                                                 
5 Eesistuja otsustele lisatud IV deklaratsioon. Euroopa Ülemkogu, 7-9.12.2000 
 
ET 6   ET deklaratsioonis tunnistatud, kujundab spor t inimeste identiteeti. Nice’i 
deklaratsioonis rõhutas Eu roopa Ülemkogu, et „ühendus, kuigi tal ei  ole selles 
valdkonnas otseseid volitusi, peab oma tegevuses vastavalt mitmetele lepingu sätetele võtma arvesse spordi sotsiaalsei d, hariduslikke ja kul tuurilisi funktsioone.” 
Oma 17. detsembri 1999. aasta resolutsioonis
6 sporditegevuse mitteametliku hariduse 
dimensiooni kohta Euroopa Ühenduse programmis NOORED, kutsus nõukogu komisjoni koostöös liikmesr iikidega välja töötama ühtset lähenemisviisi, et ära 
kasutada spordi hariduslikku potentsiaali, arvestades, et  sporditegevusel võib olla 
pedagoogiline väärtus, mis aitab tugevdada kodanikuühiskonda. Seda mitteametliku hariduse dimensiooni on toetanud Eur oopa Parlament, mis rõhutas spordi 
hariduslikku ja sotsi aalset väärtust, samuti spordi ro lli rassismi ja ksenofoobia vastu 
võitlemisel
7. 
EYES 2004 kätkes endas vastus t nii sellele deklar atsioonile kui ka resolutsioonile. 
Euroopa kodanike ja institutsioonide positiivne vastus EYES 2004 algatusele on osutanud vajadusele tugevdada seoseid ja koostööd spordi ning ametliku ja 
mitteametliku hariduse vahel. See aitab ELi kodanikel üha paremini valmistuda aina 
liikuvamate ja mitmekesisemate ühiskondade  uuteks väljakutse teks (aastal 2004 
pooldas 82% kodanikest spordi  osa rõhutamist hariduses  ning 63 % toetas koostöö 
tugevdamist ELi, spordiorganisatsiooni de ja riikide valitsuste vahel
8). 
3.1. Ootused ametlikus haridussüsteemis 
Uurimused on näidanud, et korrapärane kehaline tegevus parandab vaimset ja 
füüsilist tervist ning tänapäeval tunnustatakse spordi positiivset mõju õppimisprotsessile. Ametlik kooliharidus s aaks spordiga edasiantavaid väärtusi 
paremini ära kasutada, et arendada tead misi, motivatsiooni, oskusi, valmisolekut 
isiklikuks pingutuseks ning ka sotsiaalse id võimeid, nagu meeskonnatöö, solidaarsus, 
sallivus, õiglus ja oskus kaotada, ning se da mitmekultuurses raamistikus. Seetõttu on 
sport ametlikus haridussüsteemis oluline,  sest aitab omandada ja arendada 
põhipädevusi
9, mida igaüks vajab eneseteost use, sotsiaalse hõlvatuse ja 
töölerakendatuse jaoks. 
Teiselt poolt on ametlikul haridusel määrav  roll korrapärase kehalise aktiivsuse 
soodustamisel ja ebatervislik e eluviisiide ennetamisel. See on oluline, sest meie 
kodanike tervis näib halvenevat füüsilise  tegevuse vähesuse tõttu. Lisaks aitab 
ametlik haridussüsteem parandada spordiga  seotud elukutsete kvalifikatsiooni ning 
aitab kaasa parema ja turvalisema spor timiskeskkonna loomisele. See on tihedalt 
seotud spordisektori kvalifikatsiooni ja os kuste jätkuva arenguga Euroopa tasandil 
(suur osa on mitteametlikul haridusel),  mida toetab tulevikus Euroopa 
kvalifikatsiooniraamistiku10 esitatud ühiste sihttasemete süsteem. 
                                                 
6 EÜT C 8, 12.1.2000, lk 5. 
7 EÜT C 135, 7.5.2001, lk 274. 
8 Vastused erakorralisele EUROBAROMEETRILE 213 “Euroopa Liidu kodanikud ja sport”. Detsember 
2004. 
9 Ettepanek Euroopa Parlamendi ja Nõukogu soovitus põhipädevuste kohta elukestvas õppes (dokument 
KOM/2005/0548 lõplik 
10 Komisjoni töödokument: Euroopa elukestva õppe kvalifikatsiooniraamistiku loomise suunas (Towards 
a European Qualifications Framework for Lifelong Learning) (dokument SEC(2005)957) 
 
ET 7   ET Seega seisavad haridus ja sport vastamis i sarnaste väljakutsetega ning mõlemal 
valdkonnal on võimalus pakkuda Euroopa kodan ikele sobivaid vastuseid, kui neid 
vastastikku viljastavalt ära kasutada. 
EYES 2004 on aidanud suurendada Euroopa kodanike ootusi meetmete suhtes, mis 
püüavad paremini kasutada spordi hariduslikke ja sotsiaalseid väärtusi ametlikus haridussüsteemis. Aastale pandud ootused on viinud järgmiste peamiste soovide ja 
ideedeni: 
– kasutada riikide kogemust, et kujundada  ELi tasandil parem arusaamine ja 
teadmine spordi ja kehalise aktiivsuse osast koolielus ning aidata kaasa nende 
institutsioonide ja organisatsioonide tunnustamisele, kes aitavad sportlikku 
tegevust kooliellu paremini integreer ida (nt soodustades liikmesriikides 
spordisõbralike koolide tunnustamist vastavalt ELi tasa ndil määratletud 
kriteeriumidele), 
– suurendada teadlikkust haridusasutuste ja spordiorganisatsioonide tihedama 
koostöö vastastikuse kasulikkuse kohta, et ka sutada paremini spordi potentsiaali 
selliste põhipädevuste omandamisel ja arendamisel, mis aitavad noori ja täiskasvanuid täiskasvanuna toime tulla, näiteks inimsuhete alased, kultuuridevahelised, sotsi aalsed ja kodanikupädevused, 
– tõsta spordiga seotud elukutsete õpetaja te kvalifikatsiooni tunnustamist (nt 
treenerid ja spordijuhid), selleks et kasutada täielikult suurt potentsiaali töökohtade loomiseks, mis võib kaas a aidata sotsiaalse ühtekuuluvuse 
suurendamisele Euroopas, 
– kasutada spordi ja kehalise aktiivsuse potentsiaali ametlikus koolihariduses, et 
muuta praegust suundumust istuva ja passiivse elustiili suunas, 
– kasutada täielikult ära EYES 2004 tule mused, saades kasu aasta jooksul 
väljaarendatud headest tavadest ja kasu tades paremini võimalusi sporditegevuse 
projektide ja ettevõtmiste finantseerimiseks. 
3.2. Ootused mitteametlikus hariduses 
Sport jõuab kõigi kodanikeni hool imata soost, rassist, vanu sest ja sotsiaalsest või 
majanduslikust taustast ning EYES 2004 ki nnitas kasvavat huvi kasutada sporti 
mitteametliku hariduse vahendina. Aasta on kujundanud Euroopa kodanikuühiskonnas vajaduse kasutada sporti mitteametlikus hariduses vahendina 
sotsiaalse integratsiooni edendamiseks, kultuuridevahelise di aloogi arendamiseks 
ning diskrimineerimise vastu võitlemiseks, er iti rassismi ja ksenofoobia tõrjumiseks. 
Nii spordi- kui noorsoo-organisatsi oonid on saanud üha teadlikumaks oma 
valdkondade vahelisest koostoimest ja pr ogrammi NOORED võimalustest. EYES 
2004 on andnud panuse ka koostoime kujunemiseks aktiivses kodanikkonnas. Sporditegemine ei ole üksnes hariv, vaid annab ka võimaluse aktiivselt osaleda 
spordiklubides ja -organisatsioonides,  mis aitab tugevdada kodanikuühiskonda, 
õpetades praktilisi demokraatlikke väärtusi. 
Ühtlasi on EYES 2004 tõestanud, et koost öö organisatsioonidega, mis tegelevad 
aktiivselt sotsiaalse integratsiooni, noorte ja aktiivsete kodanikega, võib olla 
 
ET 8   ET spordiorganisatsioonidele väga kasulik, sest aitab tunnusta da ja tugevdada 
spordiorganisatsioonide sotsiaalset funktsiooni. 
Euroopa kodanike nimetatud aasta suhtes  tekkinud ootused on viinud järgmiste 
soovide ja ideedeni: 
– kasutada riikide kogemust, et mõista ja pa remini ära kasutada spordi potentsiaali 
mitteametliku hariduse vahendina, 
– suurendada spordivaldkonnas (klubid, spor diliidud jne) töötav ate inimeste ning 
organisatsioonide, mis ei ole spordior ganisatsioonid, kuid tegelevad noorsoo, 
aktiivsete kodanike ja sotsiaalse  integratsiooniga ning võitlevad 
diskrimineerimise, rassismi jne vastu, teadlikkust spordi potentsiaali kohta 
mitteametliku hariduse vahendina, 
– toetada ELi tasandil spordis tehtava vabatahtliku töö tunnustamist mitteametliku 
hariduse vahendina ning julgus tada noori aktiivselt osalema 
spordiorganisatsioonides, et kasutada spordi potentsiaali uute oskuste ja 
kodanikuühiskonna väärtuste omandamisel, 
– kasutada paremini spordi pedagoogi list väärtust, näiteks vahetuste 
võimaldamiseks ja kasutades spordiette võtmiste koostoimet ELi programmides, 
mis on seotud mitteametliku haridus e ja aktiivse kodanikkonnaga. 
3.3. Euroopa Komisjoni jätkukava  
EYES 2004 tõi esile vajaduse integr eerida sport paremini ametlikku ja 
mitteametlikku haridusse ning järeli kult vajaduse haridusasutuste ja 
spordiorganisatsioonide koos töövõrgustike loomise ja parema koostöö järele. Kuigi 
EYES on kaasa aidanud hoiakute muutmisele, on siiski vaja edasist tegutsemist ELi 
tasandil. 
Arvestades aasta jooksul kodanike väljend atud soovi meetmete jätkumiseks tagab 
komisjon oma pädevuse piires ning subsidi aarsuse põhimõtet ja haridusasutuste ning 
spordiorganisatsioonide autonoomiat au stades, EYES 2004 jätkumise eelkõige 
järgmiste tegevuste kaudu: 
– viia läbi uusi uuringuid, korraldada uusi ekspertide kohtumisi ja uusi 
Eurobaromeetri küsitlusi, et kujundada ELi  tasandil välja parem arusaamine ja 
teadmised spordi ja kehalise aktiivsuse osast ametlikus ja mitteametlikus hariduses, 
– jätkata kohtumiste korraldamist ha riduse ja spordi eest vastutavate 
ametiasutustega ning kaasata mõlema valdkonna huvigrupid, et suurendada teadlikkust hariduse ja spordi tihedama  koostöö vastastikusest kasulikkusest, 
– intensiivistada dialoogi ja  koostööd spordiliikumisega spordi hariduslike ja 
sotsiaalsete funktsioonide osas (nt vabatah tlik töö, naiste osalus spordis, rassismi 
ja ksenofoobia vastane võitlus, haridus ja noorte sportlaste kaitsmine jne), 
 
ET 9   ET – kasutada spordiprojektide ja  -ürituste finantseerimise võimalusi ELi meetmete, 
näiteks järgmiste temaatiliste Euroopa aastate11 ning uue ELi programmi 
„Integreeritud elukestev õpe” raames, ning võtta arvesse spordi pedagoogilist väärtust kodanike liikuvusel, kasutade s spordi, noorte ja  kodanikualgatuste 
koostoimet ELi programmides „Aktiivsed noored“ (“ Youth in Action ”) ja 
„Kodanikud Euroopale“ (“ Citizens for Europe ”) , 
– parandada kvalifikatsiooni tunnustamise  süsteemi spordiga seotud ametites
12 (nt 
kaasates spordi ühisesse kvaliteeditagami se raamistikku (ühine tugiraamistik 
kutsehariduse kvaliteedi parandamiseks) ning soodustada liikuvust (nt lülitades 
spordi Euroopa kutsehariduse ja -koolituse  ainepunktide ülekandesüsteemi hulka), 
kuna see on suure töökohtade loomise poten tsiaaliga valdkond, mi s seetõttu saab 
edendada sotsiaalset ühtekuuluvust Euroopas, 
– suurendada teadlikkust füüsilise aktiivsu se olulisuse kohta rasvumistrendide 
muutmiseks, tagades koostöö spordi va ldkonnas ELi tasandil ning aidates kaasa 
Euroopa hariduse ja spordi huvigruppide kaasamisele ELi toitumise, kehalise 
aktiivsuse ja tervise tegevusprogrammidesse.  
4. K OKKUVÕTE  
Euroopa aastat algatava otsuse  põhieesmärgid on saavutatud. Euroopa Parlamendi, Euroopa 
Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide  Komitee kaasabil on paranenud teadlikkus 
spordi võimalustest hariduses. On loodud püsiv a koostöö raamistik Euroopa tasandil, samas 
on tugevdatud ka riiklikku koostööd. Saavutat ud on ulatuslik ha ridusasutuste ja 
spordiorganisatsioonide, ametiasu tuste ja valitsuste kaasamine. 
Kinnitust on leidnud kodanikuühiskonna nõudlus ELi sekkumise järele spordi kaudu hariduse 
edendamise valdkonnas, eriti vajadus Euroopa Liidu tegevuseks spordi ja hariduse koostöö 
tugevdamiseks ning koostööks riikide valitsustega. 
Seetõttu komisjon: 
(1) tunnustab EYES 2004 tulemusi ja vajadust neid edasi kasutada ning hinnata ja levitada 
head tava, 
(2) arendab oma tegevust käesolevas teatises esitatud suundade alusel, et suurendada 
teadmisi spordi kaudu hariduse edenda mise valdkonnas, tõhustada koostööd 
liikmesriikide vahel ning hariduse ja spordi vahel, intensiivistada spordi kasutamist ELi vahendite egiidi all, parandada kvalifikat siooni ja oskuste tunnustamist spordis ja 
propageerida kehalist aktiivsust, 
(3) kutsub üles nõukogu, Euroopa Parlamenti, Eu roopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed 
ning Regioonide Komiteed tunnustama EYES 2004 mõju ja positiivseid tulemusi ning 
arvestama oma töös selle aasta  jooksul kujundatud ootustega. 
                                                
 
11 Näiteks „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu  otsus, mis käsitleb kultuuridevahelise dialoogi 
Euroopa aastat (2008) (dokument KOM(2005) 467, 5.10.2005) 
12 Direktiiv kutsekvalifikatsioonide kohta on ELi õiguslikult siduv dokument kutsekvalifikatsioonide tunnustamiseks määratletud ame tialadel (ELT L 255, 30.9.2005)