SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Komisjon võttis 11. detsembril 2019 vastu teatise Euroopa rohelise kokkuleppe kohta, milles on esitatud Euroopa uus majanduskasvu poliitika tegevuskava. Kasvupoliitika põhineb ambitsioonikatel kliima- ja keskkonnaeesmärkidel ning osalusprotsessidel, mis ühendavad kodanikke, linnu ja piirkondi kliimamuutuste vastases võitluses ja keskkonnakaitses. Kooskõlas eesmärgiga saavutada 2050. aastaks ELi kliimaneutraalsus tõhusal ja õiglasel viisil, tehti Euroopa rohelises kokkuleppes ettepanek õiglase ülemineku mehhanismi kohta, et näha ette vahendid kliimaprobleemidega toimetulemiseks, seejuures kedagi kõrvale jätmata. Kliimamuutuste ja keskkonnaseisundi halvenemise negatiivsed mõjud ohustavad enim just kõige haavatavamaid piirkondi ja inimesi. Samal ajal nõuab ülemineku juhtimine olulisi struktuurimuutusi. See mõjutab kodanikke ja töötajaid erinevalt ning mitte kõik liikmesriigid, piirkonnad ja linnad ei alusta üleminekut samast punktist või neil ei ole sama reageerimissuutlikkust.

Nagu 14. jaanuaril 2020 vastu võetud Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava käsitlevas teatises on üksikasjalikumalt kirjeldatud, keskendub õiglase ülemineku mehhanism nendele piirkondadele ja sektoritele, mida üleminek kõige rohkem mõjutab, võttes arvesse nende sõltuvust fossiilkütustest, sealhulgas söest, turbast ja põlevkivist, või suure kasvuhoonegaaside heitemahukusega tööstusprotsessidest, ning mille suutlikkus üleminekuga seotud probleeme lahendada on väiksem. Õiglase ülemineku mehhanism koosneb kolmest sambast: õiglase ülemineku fond, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames, sihtotstarbeline õiglase ülemineku kava InvestEU raames ja avaliku sektori laenurahastu, et kaasata asjaomastesse piirkondadesse täiendavaid investeeringuid.

Komisjon võttis õiglase ülemineku fondi asutamise ettepaneku vastu 14. jaanuaril 2020. Selles on eelkõige sätestatud fondi rakendamise sisu, ulatus ja eeskirjad. Õiglase ülemineku territoriaalsed kavad on fondi kavandamisel ja rakendamisel väga olulised, kuna kavades tuleb sätestada üleminekuprotsessi põhietapid ja ajakava ning määrata kindlaks territooriumid, mida üleminek kliimaneutraalsele majandusele kõige rohkem mõjutab.

Õiglase ülemineku fondi asutamise ettepaneku I lisas on esitatud ka metoodika, mida kasutatakse fondist liikmesriikidele tehtavate eraldiste suuruse arvutamiseks.

Ettepaneku reguleerimisala ja eesmärk

Käesoleva ettepaneku kohane avaliku sektori laenurahastu on õiglase ülemineku mehhanismi kolmas sammas. Selle abil toetatakse avaliku sektori investeeringuid soodustingimustel laenuandmise kaudu. Neist investeeringutest saavad kasu territooriumid, mida kliimamuutus kõige enam mõjutab, lähtudes õiglase ülemineku territoriaalsetest kavadest õiglase ülemineku fondi raames.

Sellest laenurahastust antakse toetust ja laenu. ELi eelarvest sihtotstarbelistest tuludest ja eelarvevahenditest rahastatav toetus vähendab toetusesaajate finantskoormust, mis on seotud rahastamispartneri antud laenu tagasimaksmisega. Kuigi 1,525 miljardi euro suurust toetusvahendit kavatsetakse rakendada koos Euroopa Investeerimispangaga (EIP), kelle panus rahastamispartnerina on 10 miljardit eurot, on ka ette nähtud võimalus teha koostööd teiste rahastamispartneritega, et leida aja jooksul muid koostööviise, eelkõige liidu vahendite võimaliku suurenemise korral tulevikus või juhul, kui tekivad konkreetsed rakendamisega seotud probleemid. Avaliku sektori laenurahastu eesmärk on mobiliseerida 2021–2027. aastal 1,525 miljardi euro suuruse liidu toetuse ja 10 miljardi euro suuruse laenuga EIP omavahenditest avaliku sektori investeeringuid 25–30 miljardit euro ulatuses. Vähem arenenud piirkondade avaliku sektori asutuste investeerimissuutlikkus on siiski üldiselt väiksem. Seetõttu peaksid selliste üksuste edendatud projektide jaoks antava toetuse määrad olema suhteliselt suuremad, kuid ei tohiks ületada 20 % laenust (st maksimaalselt 5 protsendipunkti võrra suurem toetus). Vähem arenenud piirkonnad on piirkonnad, kus SKP elaniku kohta on alla 75 % ELi 27 liikmesriigi keskmisest SKPst, nagu see on määratletud ühtekuuluvuspoliitika eeskirjades.

Laenurahastu tööprogrammis täpsustatakse projektide valimise ja nende prioriteetsuse alusel pingeritta seadmise kriteeriumid, juhul kui nõudlus ületab riiklike eraldistena antavaid rahastamisvahendeid. Neid kriteeriume võib konkursikutses täpsustada. Kriteeriumides võetakse arvesse projekti panust õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades kindlaksmääratud eesmärkide saavutamisel, üldist eesmärki edendada piirkondlikku ja territoriaalset lähenemist ning toetuse olulisust projektide elujõulisuse tagamisel. Prioriteetseks tuleks pidada projekte, mis aitavad otseselt kaasa kliimamuutustega kohanemisele. Kriteeriumid võivad hõlmata ka energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, nagu see on määratletud energialiidu juhtimise määruses, ning kajastada põhimõtteid ja suuniseid, millele on osutatud Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava käsitleva teatise punktis 4.2.

Laenurahastust antakse toetust ainult liikmesriikidele, kellel on vähemalt üks õiglase ülemineku territoriaalne kava, mis on kehtestatud kooskõlas määruse [õiglase ülemineku fondi määrus] artikliga 7 ja mille komisjon on programmi või programmi muutmise osana heaks kiitnud. Laenurahastule juurdepääsu tagamiseks on liikmesriikidel võimalik toetuskõlblike projektide jaoks toetust saada riiklike sihtotstarbeliste eraldiste kaudu, millest tuleb kinni pidada esimeses etapis (väljendatuna osana laenurahastu kogueelarvest). Need riiklikud eraldised määratakse kindlaks määruse [õiglase ülemineku fondi määrus] I lisas esitatud jaotusmetoodika alusel.

Kuid selleks, et viia see eesmärk kooskõlla vajadusega optimeerida laenurahastu ja selle rakendamise majanduslikku mõju, tuleks sihtotstarbelised riiklikud eraldised ette näha üksnes kuni 31. detsembrini 2024. Pärast seda kuupäeva on laenurahastu toetuskomponendile eraldatud liidu toetuse ülejäänud vahendid kättesaadavad ilma eelnevalt kindlaksmääratud riikliku eraldiseta ja konkurentsipõhiselt liidu tasandil. Nii komisjon kui ka EIP tagavad, et vahendite eraldamisega liikmesriikide vahel ajavahemiku 2021–2027 viimase kolme aasta jooksul tagatakse investeeringute prognoositavus ning järgitakse vajadusepõhist ja piirkondlikku lähenemist.

Laenurahastust toetatakse avaliku sektori asutusi ja rahastatakse erinevaid investeeringuid tingimusel, et need investeeringud aitavad rahuldada kliimaneutraalsele majandusele üleminekuga kaasnevatest probleemidest tulenevaid arenguvajadusi, nagu on ette nähtud õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades. Nende investeeringute kavandamisel võetakse arvesse puuetega inimeste juurdepääsuvõimalusi vastavalt ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonile.

Toetades investeeringuid, mis ei tooda piisavat tulu ja mis muidu ilma toetuselemendita rahalist toetust ei saaks, on laenurahastu eesmärk võimaldada avaliku sektori asutustele täiendavaid vajalikke vahendeid kliimamuutustest tulenevate sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnaalaste probleemide lahendamiseks. Samuti võimaldab see neil avaliku sektori üksustel, kelle käsutuses on rohkem avaliku sektori vahendeid, olla tulevaste sümmeetriliste ja asümmeetriliste vapustuste, sealhulgas katastroofide korral vastupidavam.

Lisaks eraldatakse laenurahastust vahendeid nõustamistoetuseks, et edendada toetuskõlblike projektide ettevalmistamist, arendamist ja rakendamist.

Vastastikune täiendavus õiglase ülemineku mehhanismi esimese ja teise sambaga

Õiglase ülemineku fondist (õiglase ülemineku mehhanismi esimene sammas) antav toetus piirdub investeeringutega, mis tasakaalustavad kindlaksmääratud territooriumidel kliimamuutustest tulenevaid sotsiaalseid ja majanduslikke kulusid. Fond keskendub peamiselt toetuste abil nende territooriumide majanduse mitmekesistamisele ning asjaomaste töötajate ümberõppele, tööotsimisel abistamisele ja tööturule kaasamisele. Õiglase ülemineku mehhanismi teisest ja kolmandast sambast toetatakse nii piirkondlikult kui ka valdkondlikult suuremat hulka investeeringuid, et tõhustada õiglase ülemineku fondi meetmeid ja eesmärkide saavutamist. Seetõttu on võimalik arenguvajadusi katta laiemalt, kui toetust antakse õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades määratletud piirkondadele.

Avaliku sektori laenurahastust antav toetus täiendab ka InvestEU sihtotstarbelise õiglase ülemineku kava raames pakutavaid finantstooteid (õiglase ülemineku mehhanismi teine sammas). Kui selle kava eesmärk on kaasata erainvesteeringuid ja toetada neid avaliku sektori investeeringuid, mis toodavad piisavat tulu, et olla majanduslikult tasuvad, siis avaliku sektori laenurahastu keskendub ebapiisavat tulu tootvatele avaliku sektori investeeringutele, mida ei saaks laenu abil rahastada ilma toetuskomponendita.

Võttes arvesse erinevusi projektide, nende majanduslike näitajate ja sihtrühmaks olevate toetusesaajate vahel, peaksid kolme samba kohased toetusmeetmed olema üksteist vastastikku täiendavad.