ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 30.09.2004 
KOM(2004)620 lõplik 
  
KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARL AMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE JA REGIOONIDE KOMITEELE 
nõukogu 24. septembri 1998. aasta soovituse 98/561/EÜ (edasise Euroopa koostöö kohta 
kõrghariduse kvaliteedi tagamisel) rakendamise kohta  
 
ET 2   ET 1. S ISSEJUHATUS  
24. septembril 1998. aastal võttis ministrite nõukogu vastu soovituse edasise Euroopa koostöö 
kohta kõrghariduse kvaliteedi tagamisel.1 Soovituses kutsutakse liikmesriike üles toetama või 
looma kvaliteeditagamissüsteeme ning soodustama kõrgkoolide ja pädevate asutuste koostööd 
ja kogemuste vahetamist. Ühtlasi palutakse komis jonil sellist koostööd toetada ning esitada 
aruanne soovituse eesmärkide elluviimise kohta Euroopa ja liik mesriikide tasandil. 
Nõukogu 1998. aasta soovitus on suures osas üheksa kümnendatel aastatel komisjoni algatatud 
Euroopa katseprojekti tulemus. Soovituses pa ndi alus kõrghariduse kvaliteedi tagamise 
Euroopa võrgule ENQA ( European Network for Quality Assurance in Higher Education ) ja 
selle liikmeskonna laienemisele. 
Kvaliteedikavale andsid uue hoo kaks poliitilist sündmust: Bologna protsess ja Lissaboni 
strateegia . Viimati rõhutati kvaliteedi tagamise tähtsust nõukogu ja komisjoni 2004. aasta 
märtsi ühises vahearuandes Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide eesmärkide saavutamise 
üksikasjaliku tööprogrammi rakendamise kohta.2 Range ja läbipaistev 
kvaliteeditagamissüsteem on ka oluline osa Euroopa kvalifikatsiooniraamistikust, mille 
ministrid on võtnud oma kohustuseks nii Bologna  protsessi kui ka Lissaboni strateegia 
raames. 
Käesolev aruanne koosneb kahest os ast. Esimeses osas käsitletakse 
kvaliteeditagamissüsteemide loom ist liikmesriikides ja teises osas on vaatluse all koostöö 
Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil. Aruande s käsitletakse ka B erliini mandaati, mille 
andsid ENQA-le Bologna deklaratsioonile a lla kirjutanud riikide ministrid. Lisas 
esitatakse asutuste ni mekiri riikide kaupa. 
2. Esimene osa: kvaliteeditagamissü steemide loomine liikmesriikides 
Kokkuvõte  
Peaaegu kõik liikmesriigid ja teised Eu roopa riigid on kvalit eeditagamissüsteemi 
juba sisse seadnud või alustanud selle loomis t. Kogemused erinev ad nii kestuselt kui 
ka intensiivsuselt, kuid kõik peavad kvaliteedi tagam ist oma kõrgharidussüsteemi 
oluliseks osaks. Loodud süsteemid toimivad kooskõ las nõukogu 1998. aasta 
soovitusega. 
2.1. Asutuste rajamine 
Soovituses kutsutakse liikmesriike üles toetama ja vajaduse korral looma 
läbipaistvaid kvaliteeditagamissüsteeme. Enamik liikmesriike on vastuseks üleskutsele rajanud ühe või  mitu kvaliteeditagamisasutust eesmärgiga parandada 
kvaliteeti välishindamise
 kaudu. Kõrgkoole ergutatakse looma oma sisemisi  
kvaliteeditagamise mehhanisme, mis paneks muu hulgas aluse ka välishindamisele.  
                                                 
1 Nõukogu 24. septembri 1998. aasta soovitus edasise Euroopa koostöö kohta kõrghariduse kvaliteedi 
tagamisel (98/561/EÜ) EÜT L 270, 07.10.1998, lk 56. Vt 1. lisa. 
2 „Haridus ja koolitus 2010”, Lissaboni stra teegia edu sõltub kiiretest reformidest. 
http://europa.eu.int/comm/education/policies/2010/doc/jir_council_final.pdf 
 
ET 3   ET Riikliku kõrgharidussüsteemi laad mõjutab asutuste omandilist kuuluvust, tegevuse 
ulatust ja seda, millele asutused ja nende tegevus on keskendunud. Seetõttu kasutatakse ka erinevaid mudeleid. Mõned riigid on valinud sel lise mudeli, kus ühe 
keskse akrediteerimisasutuse alla kuul ub mitu spetsialiseerunud hindamis- või 
akrediteerimisasutust. Teistes riikides vast utab kvaliteedi tagamise ja akrediteerimise 
eest ainult üks asutus. 
Nõukogu soovituses on märgitud, et va stavate struktuur iüksuste, st 
kvaliteeditagamise eest vastutavate asutuste autonoomsus ja/või sõltumatus
 
(menetluste ja meetodite valimisel) aita b muuta kvaliteeditagamise tõhusamaks ja 
selle tulemused vastuvõetavamaks. Teisal t on üldiselt omaks võe tud, et asutused 
peaksid tegema tihedat koostööd kõrgkoolidega ning võtma arvesse ühiskonna, riiklike ja erasponsorite, üliõpilaste, nende vanemate ja tööturu vajadusi.  
Riigi ja piirkondlike ametiasutuste kõrval on ka pa lju kutsealaseid 
akrediteerimisasutusi  (nt inseneride, arstide ja raamatupidajate akrediteerimise 
asutused). Need eksisteerisid juba a mmu enne nõukogu soovitust ja nende tegevust 
kõnealune soovitus ei mõjuta. Samas tasub uurida nende sarnasusi ja koostoimet. See kehtib ka selliste rahvusvaheliste akrediteerimisasutuste
 või -organite kohta, nagu 
Euroopas EQUIS (ärijuhtimine) ja Ameerika Ühendriikides AACSB (ärijuhtimine) ja 
ABET (inseneriteaduste õppekavade akredi teerimine USAs ja teiste riikide 
abistamine akrediteerimissüsteemide loomisel). 
2.2. Hindamise liigid 
Eristatakse kaheksat hindamise või ak rediteerimise liiki: õppeaine hindamine, 
õppeprogrammi hindamine, õppeasut use hindamine, õppeprogrammi 
akrediteerimine, õppeasutuse akrediteer imine, õppeasutuse (õppeasutusesiseste 
kvaliteeditagamise mehhanismide) audit eerimine, õppeainete võrdlusuuring ja 
õppeprogrammide võrdlusuuring. Kõige le vinum liik on õppeprogrammi hindamine, 
sellele järgneb õppeprogrammi akrediteerimine ning õppeasutuse auditeerimine on populaarsuselt kolmas hindamise liik. Viimasel ajal on tekkinud huvi õppeprogrammide ja õppeainete võrdlusuur ingute vastu, mille eesmärk on teha 
kindlaks kõnealuse valdkonna parimad tava d. Märgatavaks tendentsiks on see, et 
rakendatakse üha erinevamaid hindamisliike
 ja enamik asutusi kasutab regulaarselt 
rohkem kui üht hindamisliiki. 
2.3. Kriteeriumid ja metoodika 
Nõukogu soovituse kohaselt peak sid kvaliteeditagamissüsteemid põhinema soovituse 
lisas loetletud tunnustel. Ül diselt tegutsevad asutused nimetatud tunnuseid aluseks 
võttes, kuigi nende kohaldamine võib erineda sõltuvalt riigist ja õppeasutusest. Järgnevalt on esitatud nimetatud t unnuste rakendamise lühianalüüs.  
Kriteeriumid 
Soovituses seostatakse kvaliteedi tagamise kriteeriumid tihedalt igale õppeasutusele 
ühiskonna ja tööturu vajaduste kohase lt seatud eesmärkidega. ENQA uuring
3 näitab, 
et hindamises ja akrediteerimises on to imumas selge nihe õppeasutuse seatud 
                                                 
3 Vt 9. joonealune märkus. 
 
ET 4   ET eesmärkide saavutamise hindamiselt objektiivsemate väliste kriteeriumide ja 
standardite kasutamise suunas. Nendeks võivad olla kõige madalamad, keskmised 
või kõrged standardid, mille eesmärk  on tunnustada kõrget kvaliteeti. 
Õppeasutuste enesehindamine 
Enesehindamist nõutakse enamikus hindamis- ja akrediteerimiskavades. 
Enesehindamisrühma kuuluvad enamas ti õppeasutuse juhtkond ja õppejõud. 
Üliõpilased osalevad enesehindamises ha rva. Halduspersonali ja üliõpilaste 
hindamisest osavõtt on erinev. 
Eksperdirühmade külastused 
Külastused on hindamisprotsessi tavapärane osa. Külastuse käigus toimuvad 
kohtumised ja vestlused, sageli tehaks e ka ringkäik õppeasutuses, kohtutakse 
juhtkonnaga ja tutvutakse dokumentaalsete tõenditega.  
Eksperdirühma koosseis 
Kõik asutused kasutavad väliseksperte ja  sageli kaasatakse eksperdirühma koosseisu 
rahvusvahelisi eksperte, eriti kui naaberriik ides räägitakse sama keelt. Tööhõive 
valdkonna eksperte kasutatakse vähem kui poolte l juhtudel, kutseliitu sid, üliõpilasi ja 
vilistlasi aga veelgi harvem. Välismaalasi ka asatakse asutuste juhtorganite töösse 
harvemini, kuid see tendents tugevneb. 
Aruandlus ja kontroll 
Enamike, kuid mitte kõikide hindamiste  ja akrediteerimiste kohta avaldatakse 
aruanne. Tavaliselt konsulteeritakse e nne aruande avaldamist õppeasutustega. 
Kolmel neljandikul juhtudest vastutab s oovituste järgimise kont rolli eest õppeasutus; 
pooltel juhtudel on vastutus jagatud õppeasut use, hindamisasutuste ja valitsuse vahel. 
3. Teine osa: üleeuroopaline ja rahvusvaheline koostöö  
Kokkuvõte: Enamik riike teevad erineval määral kahe poolset, mitmepoolset,  üleeuroopalist või 
ülemaailmset kvaliteedi tagamise ja ak rediteerimise alast koostööd. Neil 
riikidevahelistel algatustel on sarnased eesmärgid: võrreldavate kriteeriumide ja 
metoodika kindlakstegemine ja kvaliteedia sutuste hea toimimis e toetamine, et 
saavutada suurem läbipaistvus ning lõpp eesmärk – kvaliteeditagamissüsteemide ja 
hindamiste vastastikune tunnustamine. 
3.1. Kahepoolne ja piirkondlik koostöö 
Belgia (Flandria) ja Holla ndi valitsus on otsusta nud ühendada oma kvaliteedi 
tagamise tegevuse ühiseks akrediteerimissüsteemiks. Kaheteistkümne riigi
4 
kvaliteeditagamisasutused ja kõrgkoolid on otsustanud ühineda Euroopa 
                                                 
4 Austria, Belgia (Flandria), Taani , Saksamaa, Iirimaa, Itaalia , Madalmaad, Norra, Hispaania , Rootsi, 
Šveits, Ühendkuningriik. 
 
ET 5   ET bakalaureuse- ja magistriprogrammide kvaliteedi tagamise ja akrediteerimisega 
tegeleva mitteametliku koostöövõrgustikuga. Kaheksa riigi5 13 asutust on otsustanud 
luua Euroopa Akrediteerimiskonsortsiumi (ECA), mis keskendub kvaliteeditagamise 
akrediteerimisega seotud tahkudele ja mille eesmärgiks on saavutada 2007. aastaks kvaliteeditagamissüsteemide ja -otsuste  vastastikune tunnustamine. 18 kõrghariduse 
kvaliteedi tagamise Kesk- ja Ida-Eu roopa asutuste võrgustikku (CEE-võrku) 
kuuluvat liikmesasutust
6 ja viie Põhjamaa riigi7 kvaliteeditagamisasutused otsustasid 
2003. aastal muuta oma koostöö ametlikuks, lu ues kõrghariduse kvaliteedi tagamise 
Põhjamaade võrgustiku. Kõik eelnimetat ud asutused on laiema kõrghariduse 
kvaliteedi tagamise Euroopa võrgu (ENQA) liikmed. 
3.2. Kõrghariduse kvaliteedi t agamise Euroopa võrk (ENQA) 
ENQA loodi nõukogu 1998. aasta soovituse tulemu sena ja seetõttu võib seda pidada 
nii soovituse kõige konkreetsemaks tagajärj eks Euroopa tasandil kui ka tulevaste 
sündmuste lähtekohaks ja peategurik s. 2004. aasta juunis toimunud ENQA 
peaassambleel otsustati võtta ENQA liikme teks kõigi 40 Bologna  deklaratsioonile 
alla kirjutanud riigi asutus ed ja viia läbi reformi d, mis on vajalikud, et ENQA 
suudaks osutada teenuseid oma liikmetele ning saavutada Euroopa kvaliteeditagamissüsteemide vastastikune tunnustamine. 
ENQA teeb tihedat koostööd volitatud hi ndajate võrgustikega (ENIC-võrgustiku ja 
NARIC-võrgustikuga), et selgitada välja, ku idas parem teave kvaliteedi kohta aitaks 
kiirendada diplomite ja õppeaegade tunnustami st, eriti seoses riigiülese haridusega. 
ENQA kavatseb oma liikmete kaudu toetada ri ikidevahelist hindamist, eriti ühis- ja 
topelt teaduskraadide riikidevahelist hindamist. 
3.3. Kõrgharidusvõrgustikud 
Nõukogu soovituses kutsutakse üles to etama kõrgkoole, kes soovivad teha 
riikidevahelist koostööd kvaliteedi tagamise valdkonnas. Tänu soovitusele ja 
Bologna protsessi osaliste vastastikusele  survele on tekkinud mitmeid uusi algatusi 
või on hoogustunud olemasolevad algatused. 
 
Euroopa Ülikoolide Liit ( European University Association , EUA) juhib 
riikidevahelist õppeasutuste hindamise pr ogrammi, mille eesmär giks on aidata oma 
liikmetel kindlustada seda, et õppeasutus te rvikuna võtab endale vastutuse kvaliteedi 
pideva tagamise ja parandamise eest.  EUA on seotud ka komisjoni toetatava 
kvaliteedikultuuri projektiga, mille raames aitavad ülikoolid üksteisel kasutusele võtta kvaliteeditagamise mehhanisme, tõsta kvaliteeti ja välishindamisteks paremini 
valmistuda. 
 
Ülemaailmsel tasandil koostab Kõrgharidus e Kvaliteedi Tagamise Asutuste 
Rahvusvaheline Võrk ( International Network for Quality Assurance Agencies in 
                                                
 
5 Austria, Belgia (Flandria), Saksamaa, Iiri maa, Madalmaad, Norra, Hispaania, Šveits. 
6 Austriast, Bulgaariast, Tšehhi Vabariigist, Horvaatia st, Eestist, Saksamaalt (Baierist), Ungarist, Lätist, 
Leedust, Makedooniast, Poolast, Rumeeniast, Venemaalt, Slovakkiast, Sloveeniast. 
7 Taani, Soome, Island, Norra ja Rootsi. 
 
ET 6   ET Higher Education , INQAAHE) heade tavade suuniseid asutustele ja Rahvusvaheline 
Kõrgkoolide Rektorite Liit ( International Association of University Presidents , 
IAUP) uurib ülemaailmse kvalit eediregistri usaldusväärsust 
kvaliteeditagamisasutuste jaoks. 
3.4. Euroopa Nõukogu 
Euroopa Nõukogu ja UNESCO kõrgharidustunnistu ste ja kõrgharidusele juurdepääsu 
võimaldavate tunnistuste Euroopa regioonis tunnustamise konventsiooni8 kohaselt 
peab iga riik tunnustama  kvalifikatsioone kui oma süsteemi asjaomaste 
kvalifikatsioonidega samaväärseid, vä lja arvatud juhul, kui tema enda 
kvalifikatsioonide ja tunnustamiseks esitat ud kvalifikatsioonide  vahel on olulised 
erinevused. Selliseks oluliseks erinevuseks võib olla õpetamise ja õppimise kvaliteet. Sellest tuleneb kvaliteedi tagamise eksper tide (ENQA-võrk) ja volitatud hindajate 
(ELi NARIC-võrk ning Euroopa Nõukogu ja  UNESCO-CEPESi ENIC-partnervõrk) 
vahelise hiljutise tih eda koostöö tähtsus. 
3.5. OECD ja UNESCO 
OECD ja UNESCO teevad koostööd piiriü lese kõrghariduse va ldkonnas vabatahtlike 
tarbijakaitsesuuniste
 koostamisel, pöörates suurt tä helepanu kvaliteedi tagamisele. 
UNESCO lõi kvaliteedi tagamise, akredit eerimise ja tunnustamise ülemaailmse 
foorumi , toetudes olemasolevatele piirkond likele võrgustikele ja diplomite 
tunnustamise konventsioonidele. Euroopas v iib UNESCO-CEPES läbi projekti, mille 
käigus kogutakse kõrghariduse iseloomustam iseks näitajaid, mida saaks kasutada 
kvaliteedi tagamisel ja hindamisel. 
4. Berliini mandaat 
19. septembril 2003. aastal kohtusid Berlii nis 40 Bologna deklaratsioonile alla 
kirjutanud riigi haridusministrid ja võts id vastu kommünikee, milles ENQAd kutsuti 
üles „oma liikmete osavõtul ja koostöös EUA, EURASHE ja ESIBiga välja 
arendama kokkulepitud kogumi kvaliteedi tagamise standardeid, menetlusi ja 
suuniseid, et uurida, kuidas tagada kvalit eeditagamis- ja/või akrediteerimisasutuste 
või -organite jaoks sobiv vastastikuste  eksperdihinnangute süsteem ja anda 
tulemustest 2005. aastal ministritele  kontrollrühma vahendusel aru.” 
Kaks ENQA moodustatud töörühma uurivad  mandaadi eri elemente. Üks töörühm 
tegeleb standardite, menetluste ja suuni ste väljatöötamisega ning teine sobiva 
vastastikuste eksperdihinnangute süstee mi loomisega. Eksperdid toetuvad 
olemasolevatele uuringutele ning ENQA ja  tema piirkondlikesse (Põhja- ja Ida-
Euroopa) või erivõrgustikesse (Euroopa  Akrediteerimiskonsortsium) kuuluvate 
liikmete kogemustele. Nad analüüsivad EUA tehtud õppeasutuste hindamisi, Tuning -
projekti9 pädevuspõhist lähenemisviisi ja eriala ste kutseliste akrediteerimisasutuste 
tööd. Samuti võetakse arvesse teiste  riikide, eriti USA, kogemusi. 
                                                 
8 http://conventions.coe.int/Treaty/Commun/QueVoulezVous.asp? 
 NT=165&CM=8&DF=10/02/04&CL=ENG 
9 Deusto Ülikool, Bilbao, Hispaania ( www.relint.deusto.es/TuningProject/index.htm ) või Groningeni 
Ülikool, Madalmaad (www.let.r ug.nl/TuningProject/index.htm ) 
 
ET 7   ET ENQA annab Bologna kontrollrühma vahendusel  aru ja esitab eelviimase aruande 
2005. aasta alguseks – enne ministrite kohtumist Bergenis 2005. aasta mais. 
5. Kokkuvõte 
Nõukogu 1998. aasta soovitust on rakendatud edukalt, sest enamikus riikides on 
tõepoolest sisse seatud kvaliteeditagamissü steem ja üleeuroopa line kvaliteedikoostöö 
on olnud intensiivne. Loomulikult andi s kvaliteeditagamistööle hoogu juurde 
Bologna protsess ja Lissaboni strateegia , kus keskenduti kvaliteediküsimustele ning 
kvaliteedi tagamist tunnusta ti kui loodava Euroopa kvali fikatsiooniraamistiku olulist 
osa. 
Kahepoolsel ja piirkondlikul tasandil on tehtud suuri jõupingutusi usaldusliku 
õhkkonna  loomiseks, mis lihtsustaks kvaliteeditagamissüsteemide ja hindamise 
vastastikust tunnustamist. ENQA-le Berl iinis antud mandaat võib avaldada 
positiivset mõju kogu Euroopas. 
Käes on aeg astuda otsustavaid samme kvaliteeditagamis- ja 
akrediteerimissüsteemide vastastikuse tunnustamise  saavutamiseks ja kasutada 
kvaliteeditagamist, et jõuda meie ühise eesmärgini – muuta Euroopa kõrgharidussüsteem maailmakvaliteedi mõõdupuuks. Selles tähtsas valdkonnas saab 
ja tuleb saavutada edu. 
 
Lisad 
1. Berliini kommünikee, kvaliteedi tagamist käsitlev väljavõte 2. Olemasolevad kvaliteeditagamisasutused riikide kaupa 
 
ET 8   ET 1. lisa  
„Euroopa kõrgharidusruumi loomine” 
19. septembril 2003. aastal Berliinis toimunud  
kõrghariduse eest vastutavate mini strite konverentsi kommünikee  
– kvaliteedi tagamist käsitlev väljavõte – 
„Kõrghariduse kvaliteet on Eu roopa kõrgharidusruumi loomisel osutunud keskseks 
küsimuseks. Ministrid võtavad endale ülesa ndeks toetada kvaliteedi tagamise edasist 
arendamist õppeasutuste, liikmesriikide ja  Euroopa tasandil. Nad rõhutavad, et 
kvaliteedi tagamiseks on vaja koostada kva liteedi tagamise ühised kriteeriumid ja 
metoodika. 
Samuti rõhutavad ministrid, et kooskõlas institutsionaalse sõltumatuse põhimõttega 
lasub vastutus kõrghariduse kvaliteedi taga mise eest eelkõige igal institutsioonil 
endal ning sellele toetubki akadeemilise süsteemi tegelik vastutus riiklikus 
kvaliteediraamistikus. 
Seetõttu lepivad nad kokku, et 2005. aastaks peaksid liikmesriikide 
kvaliteeditagamissüsteemid hõlmama järgmist: 
– asjaomaste organite ja asut uste ülesannete määratlust; 
– programmide või õppeasutuste hindamist, s ealhulgas sisehindamist, väliskontrolli, 
üliõpilaste osalemist ja tulemuste avaldamist; 
– akrediteerimis-, sertifitseerimis- või võrreldavate menetluste süsteemi; 
– rahvusvahelist osalemist, koostööd ja võrgutöö kasutamist. 
 
Euroopa tasandil kutsuvad ministrid ENQAd üles tegema oma liikmete osavõtul koostööd EUA, EURASHE ja ESIBig a, et koostada kokkulepitud kogum 
standardeid, menetlusi ja suuniseid uurimak s, kuidas luua kvaliteeditagamis- ja/või 
akrediteerimisasutuste või -organite jaoks  sobivat vastastikuste eksperdihinnangute 
süsteemi ja anda tulemustest kontrollrühm a vahendusel ministritele 2005. aastal aru.” 
 
ET 9   ET 2. lisa  
Olemasolevad kõrghariduse kvaliteedi  tagamise asutused riikide kaupa 
Country Agency Scope Main 
evaluation type
Albania Accreditation Agency 
of Higher Education, Accreditation Council National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional evaluation and accreditation 
Austria Fachhochschulrat – 
www.fhr.ac.at   National, 
non-university sector Institutional 
and programme evaluation, programme accreditation 
Austria Österreichischer 
Akkreditierungsrat – 
www.akkreditierungsrat.a
t  National, 
private universities Institutional 
accreditation, programme accreditation 
Belgium (Flanders) Flemish Inter-
university Council – 
www.vlir.be   Regional, 
university sector Programme 
evaluation 
Belgium (Flanders) Council of Flemish 
Institutes for Higher Education – 
www.vlhora.be   Regional, 
non-university sector Programme 
evaluation 
Belgium Conseil des Recteurs 
(CRef) University 
sector Programme 
evaluation 
Bulgaria National Evaluation 
and Accreditation Agency at the Council of Ministers – 
http://www.neaa.governm
ent.bg   National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional evaluation and accreditation 
Croatia National Council for 
Higher Education National, 
university and non-university sectors Programme 
evaluation in function of accreditation by ministry 
Cyprus Council of Educational 
Evaluation - 
sekap@cytanet.com.cy   National, 
non-university 
sector Programme 
evaluation, programme 
accreditation 
Czech 
Republic Accreditation 
Commission – 
www.msmt.cz/_DOMEK/
default.asp?CAI=2856   National, 
university and non-university sectors Programme 
accreditation 
 
ET 10   ET Country Agency Scope Main 
evaluation type
Denmark Danish Evaluation 
Institute – www.eva.dk   National, 
university and non-university sectors Programme 
evaluation and accreditation, institutional evaluation 
Estonia Estonian Higher 
Education 
Accreditation Centre – 
www.ekak.archimedes.ee   National, 
university 
and non-university sectors Programme 
accreditation 
Finland Finnish Higher 
Education Evaluation Council – 
www.finheec.fi  National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional evaluation 
France Comité National 
d’Évaluation – 
www.cne-evaluation.fr   National, 
university sector Institutional 
evaluation 
France Inspection générale de 
l’administration de l’éducation nationale et de la recherche (IGAENR) – 
www.education.gouv.fr  
 National, 
university and non-university Institutional 
evaluation 
Germany Akkreditierungsrat – 
www.akkreditierungsrat.d
e  National, 
university and non-university sectors Meta-
accreditation 
Germany Zentrale Evaluations- 
und Akkreditierungsagentur (ZevA) – 
www.zeva.uni-
hannover.de  Regional, 
university and non-university sectors Programme 
accreditation 
Germany Akkreditierungs-, 
Zertifizierungs- und Qualitätssicherungs-Institut (ACQUIN) - 
www.acquin.org  Regional, 
university and non-university sectors Programme 
accreditation 
Germany Agentur für 
Qualitätssicherung durch Akkreditierung von Studiengängen (AQAS) – 
www.aqas.de  Regional, 
university and non-university sectors Programme 
accreditation 
 
ET 11   ET Country Agency Scope Main 
evaluation type
Germany Akkreditierungsagentur 
für Studiengänge der Ingenieurwissenschaften, der Informatik, der Naturwissenschaften und der Mathematik (ASIIN) – 
www.asiin.de  Regional, 
university and non-university sectors, subject-specific Programme 
accreditation 
Germany Akkreditierungsagentur 
für Studiengänge im Bereich Heilpädagogik, Pflege, Gesundheit und Soziale Arbeit (AHPGS) – 
www.ahpgs.de  Regional, 
university and non-university sectors, subject-specific Programme 
accreditation 
Germany Stiftung 
Evaluationsagentur Baden-Württemberg (EVALAG) – 
www.evalag.de  Regional, 
university and non-university sectors Programme 
evaluation 
Germany Foundation for 
International Business Administration Accreditation – 
www.fibaa.de  Regional, 
university and non-university sectors, subject-specific Programme 
accreditation 
Hungary Hungarian 
Accreditation Committee (HAC) – 
www.mab.hu  National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional accreditation 
Iceland Division of Evaluation 
and Supervision – 
http://mrn.stjr.is  National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional evaluation 
Ireland Higher Education and 
Training Awards Council (HETAC) 
www.hetac.ie  National, 
non-university sector Programme 
and institutional evaluation and 
accreditation 
Ireland Higher Education 
Authority – www.hea.ie  National, 
university sector Institutional 
evaluation, meta-evaluation 
 
ET 12   ET Country Agency Scope Main 
evaluation type
Ireland National Qualification 
Authority of Ireland – 
www.nqai.ie  National, 
non-university sector Institutional 
evaluation 
Italy National Committee 
for the Evaluation of 
the University System 
– www.vsu.it  National, 
university 
sector Programme 
and 
institutional 
evaluation, institutional accreditation 
Latvia Higher Education 
Quality Evaluation Centre - 
www.aiknc.lv  National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional evaluation and accreditation 
Lithuania Lithuanian Centre for 
Quality Assessment in Higher Education – 
www.skvc.lt  National, 
university and non-university sectors Programme 
evaluation and accreditation 
Macedonia Ministry of Education 
and Science, Accreditation Board National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional evaluation and accreditation 
Netherlands Inspectorate of Higher 
Education – 
www.owinsp.nl  National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional evaluation, meta-evaluation 
Netherlands Netherlands Quality 
Agency – www.hbo-
raad.nl  National, 
non-university sector Programme 
evaluation 
Netherlands Netherlands 
Accreditation Organisation – 
www.nao-ho.nl  National, 
university and non-university sectors Programme 
accreditation 
Netherlands Quality Assurance 
Netherlands Universities (QANU)– www.qanu.nl
 National, 
university sector Programme 
evaluation 
 
ET 13   ET Country Agency Scope Main 
evaluation type
Norway Norwegian Agency for 
Quality Assurance in Education (NOKUT)
– www.nokut.no  National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional evaluation and accreditation 
Poland National General 
Accreditation 
Commission – 
www.men.waw.pl  National, 
university 
and non-university sectors Programme 
and 
institutional accreditation 
Poland University 
Accreditation Commission – 
http://main.amu.edu.pl/~e
cts/uka/uka.html  National, 
university sector Programme 
accreditation 
Poland Association of 
Management Education Forum – 
www.semforum.org.pl  National, 
private university and non-university sectors, subject-specific Programme 
evaluation and accreditation 
Portugal National Council for 
Evaluation of Higher Education (CNAVES) – 
www.cnaves.pt  National, 
university and non-university sectors Institutional 
evaluation 
Romania National Council for 
Academic Assessment and Accreditation – 
www.cneaa.ro  National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional accreditation 
Slovakia Accreditation 
Commission – 
www.akredkom.sk  National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional accreditation 
Slovenia Council for Higher 
Education National, 
university and non-university sectors Institutional 
accreditation 
Slovenia Higher Education 
Quality Assessment Commission (HEQAC)National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional evaluation 
 
ET 14   ET Country Agency Scope Main 
evaluation type
Spain National Agency for 
Quality Assessment and Accreditation (ANECA) – 
www.aneca.es  National, 
university sector Programme 
and institutional evaluation and accreditation 
Spain Agency for Quality 
Assurance in the 
Catalan University System – 
www.agenqua.org  Regional, 
university 
sector Programme 
and 
institutional evaluation 
Sweden National Agency for 
Higher Education – 
www.hsv.se  National, 
university sector Programme 
and institutional evaluation and accreditation 
Switzerland Centre for 
Accreditation and Quality Assurance of the Swiss Universities (OAQ) – 
www.oaq.ch  National, 
university sector Programme 
and institutional accreditation 
United Kingdom Quality Assurance 
Agency for Higher Education (QAA) – 
www.qaa.ac.uk  National, 
university and non university sectors Programme 
and institutional evaluation 
 European University 
Association (EUA) – 
www.eua.be/eua/  
 University 
sector Institutional 
evaluation