Eriaruanne Kas komisjoni süsteem 
tulemuslikkuse 
mõõtmiseks seoses 
põllumajandustootjate 
sissetulekuga on hästi 
kavandatud ja põhineb 
usaldusväärsetel andmetel?ET 2016  nr 01
EUROOPA
KONTROLLIKODA

EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016
Trükis ISBN 978-92-872-4006-4 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/80376 QJ-AB-16-001-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-4034-7 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/8679 QJ-AB-16-001-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-4018-7 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/86849 QJ-AB-16-001-ET-E
© Euroopa Liit, 2016
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
12. leheküljel toodud diagramm on reprodutseeritud OECD loal.
© OECD (2003), Farm Household Income: Issues and Policy Responses, OECD Publishing, Paris.  
DOI: http://dx.doi.org/ 10.1787 /9789264099678 -en
Kas komisjoni süsteem 
tulemuslikkuse 
mõõtmiseks seoses 
põllumajandustootjate 
sissetulekuga on hästi 
kavandatud ja põhineb 
usaldusväärsetel andmetel?
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2016  nr 01
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tule -
mus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende 
mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi arengu -
suundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Käesoleva tulemusauditi viis läbi loodusressursside säilitamise ja haldamise kuluvaldkondade eest vastutav I auditikoda,  
mille eesistuja on kontrollikoja liige Augustyn Kubik. Auditit juhtis kontrollikoja liige Rasa Budbergytė; teda toetasid 
kabinetiülem Tomas Mackevičius, kabineti atašee Maura McElhinney, valdkonnajuht Hèlder Faria Viegas, põhimeeskond 
koosseisus Sven Kölling ja Blanka Happach ning audiitorid Ramona Bortnowschi, Els Brems, Antonio Caruda Ruiz, Vincent 
Ly-Sunnaram, Ioannis Papadakis, Maciej Szymura ja Bertrand Tanguy.
Vasakult paremale:  B. Happach, T. Mackevičius, S. Kölling, R. Budbergytė, H. Faria Viegas.
03
 Sisukord
Punkt
 Lühendid
 Mõisted
I–X Kokkuvõte
1–17 Sissejuhatus
1-2 Ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) ja 2013. aasta reformi üldeesmärgid seoses 
põllumajandustootjate sissetulekuga
3–5 EAGFi rahastatud meetmete eesmärgid seoses põllumajandustootjate sissetulekuga
6 Põllumajandustootjate sissetulek, põllumajanduslike majapidamiste sissetulek ja elatustase
7–11 Komisjoni allikad põllumajandusliku sissetuleku andmete kohta
12–15 ÜPP meetmete tulemuslikkuse mõõtmine seoses põllumajandustuluga
16-17 Kontrollikoja varasemad auditid
18–24 Auditi ulatus ja lähenemisviis
25–87 Tähelepanekud
25–51 Komisjon ei ole veel kindlaks määranud, milliseid statistilisi andmeid on vaja, et hinnata ÜPP 
meetmete tulemuslikkust seoses põllumajandustootjate sissetulekuga
26–32 Komisjonil napib endiselt teavet põllumajandustootjate sissetuleku kohta ELi tasandil
33–39 Põllumajanduse arvepidamine (EAA) on tähtis vahend põllumajanduse majandusliku olukorra seireks, kuid 
ÜPP meetmete hindamiseks on see piiratud
40–51 Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk (FADN) on hästi toimiv põllumajandusettevõtete 
sissetuleku ja majandustegevuse teabe allikas, kuid on liiga piiratud
04 Sisukord
52–76 Komisjon ja liikmesriigid ei taganud alati põllumajandustootjate sissetulekuid käsitlevate 
andmete nõuetekohast kvaliteeti
54–58 EAA komisjonipoolses haldamises oli puudujääke …
59–76 … ja mõnes liikmesriigis oli puudujääke FADNi toimimises
77–87 Kättesaadavate andmete piiratus, teatavate ÜPP meetmete ebamäärased eesmärgid ja 
puudujäägid tulemusnäitajates vähendavad komisjoni suutlikkust saavutatud tulemusi tõendada
79–82 Otsetoetustel on mitu eesmärki, mille saavutamist on keeruline mõõta  …
83–87 … ja põllumajandustootjate sissetulekuga seotud ÜPP tulemusnäitajaid ei saa selgelt siduda meetmetega 
ega eesmärkide tegeliku saavutamisega
88–100 Järeldused ja soovitused
 I lisa.  Liikmesriikide valikud ELi otsetoetuste kasutamiseks
 II lisa.  Põllumajandustulu arvutamine EAA määratluse kohaselt
 III lisa.  Sissetuleku arvutamine FADNi raamistikus
 IV lisa.  Komisjoni tulemusnäitajad ÜPP hindamiseks
 V lisa.  Euroopa statistikale kehtivad kvaliteedikriteeriumid
 Komisjoni vastus
05
 Lühendid
CMEF : ühine seire- ja hindamisraamistik
EAA : põllumajanduse arvepidamine
EAFRD : Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond
EAGF : Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond
EU-SILC : Euroopa Liidu sissetulekute ja elamistingimuste statistikasüsteem
FADN : põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk
FSS : põllumajandusettevõtete struktuuriuuring
OECD : Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon
ÜPP : ühine põllumajanduspoliitika
06
 Mõisted
(Riiklik) sekkumine : riigiasutuse läbiviidud või rahastatud toiming, meede, programm või projekt.
2003. aasta reform : ÜPP reform, millega seoti otsetoetused lahti põllumajanduslikust tootmisest ja seati maksete 
saamise tingimuseks maa säilitamise, keskkonna, toiduohutuse, loomade ja taimede tervise ning loomade heaolu 
põhinõuete järgimine (nõuetele vastavus).
2013. aasta reform : ÜPP reform ajavahemikuks 2014–2020. Selle eesmärk on saavutada olemasolevate toetuste 
tasakaalustatum jaotus ja premeerida põllumajandustootjaid säästvate põllumajandustavade kasutamise 
eest spetsiifilise keskkonnasäästlikumaks muutmise toetusega. Samuti kavatsetakse sellega parandada ELi 
põllumajanduse turule orienteeritust, tagades samas turvaabinõu, et kaitsta põllumajandustootjaid välise 
ebastabiilsuse eest ja toetada täiendavalt maaelu arengut liikmesriikides.
Hindamine : tõendite korrapärane kogumine ja analüüsimine, et teha järeldusi sekkumiste mõjususe ja tõhususe 
kohta. Sekkumiste üle otsustatakse tulemuste ja mõju põhjal poliitika sihtrühma tasandil.
Kulum : vara väärtuse vähenemine selle vananemise või kasutamise tõttu.
Näitaja : mõõdetav muutuja, mis annab kasulikku teavet, mis aitab hinnata eesmärgi saavutamise ulatust.
Põllumajanduse arvepidamine (EAA): põhivahend riigi põllumajanduse majandusliku olukorra analüüsimiseks. 
See on rahvamajanduse arvepidamise satelliitarvepidamine.
Põllumajandusettevõte : ühe põllumajandustootja juhitav üksus, mille peamine või kõrvaltegevusala on 
põllumajandus ELi territooriumil. Põllumajandustootjal võib olla mitu põllumajandusettevõtet.
Põllumajandusettevõtte netolisandväärtus : FADNi näitaja, mis väljendab põllumajandusettevõtte toodangu 
koguväärtust, millele on lisatud otsetoetused ning millest on maha arvatud vahetarbimine ja kulum. See on 
olemasolev summa, mis makstakse põllumajandusettevõtte kõigi kindlaksmääratud tootmistegurite (maa, tööjõud 
ja kapital) eest.
Põllumajandusettevõtte netosissetulek : FADNi näitaja, mis väljendab põllumajandusettevõtte enda 
tootmistegurite tasustamiseks olemasolevat summat. Selle arvutamiseks arvatakse põllumajandusettevõtte 
netolisandväärtusest maha põllumajandustootja makstavad palgad, rent ja intress.
Põllumajanduslik ettevõtjatulu : põllumajanduslikust tegevusest saadud sissetulek, millest on maha arvatud 
tööjõukulud, kapitalilaenu intress ja maarent. Seda võib kasutada ettevõttele kuuluvate omatootmise tegurite (töö, 
omakapital ja ettevõtte omandis olev maa) tasustamiseks.
Põllumajanduslik faktortulu : põllumajandusliku tootmise teguritest (maa, tööjõud ja kapital) saadav sissetulek. 
Selle arvutamisel lahutatakse alushindadel põhinevast põllumajandustoodangu väärtusest vahetarbimise väärtus, 
põhivara kulum ja tootmisega seotud maksud ning liidetakse tootmisega seotud (muude) toetuste väärtus. 
Üldjuhul ei hõlma see muudest allikatest pärit sissetulekut (põllumajandusega mitteseotud tegevus, palgad, 
sotsiaaltoetused, kinnisvaraga seotud tulu).
Põllumajandusliku majapidamise netosissetulek : kõigist allikatest pärit sissetulek, millest on maha arvatud 
maksud ja kohustuslikud sotsiaalkindlustusmaksed.
Põllumajandusliku majapidamise sissetulek : põllumajandusliku majapidamise põllumajanduslikust eraldiseisvast 
tegevusest ja põllumajandusega mitteseotud tegevusest saadav sissetulek.  Põllumajanduslik tegevus ei pruugi olla 
peamine sissetulekuallikas.
07 Mõisted
Põllumajandusliku pereettevõtte sissetulek : FADNi näitaja, mis väljendab palgata pereliikmetest töötajatega – 
st põllumajandustootja ja tema pereliikmed – põllumajanduslike majapidamiste põllumajandusest saadavat 
sissetulekut.
Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk  (FADN): põllumajandusettevõtete sissetuleku ja 
majandustegevuse ning ühise põllumajanduspoliitika mõju hindamise vahend. See põhineb ELi liikmesriikide üle 
80 000 põllumajandusettevõttest koosneva valimi raamatupidamisandmetel.
Põllumajandustootja : isik, kelle põllumajandusettevõte asub ELi territooriumil ja kes tegeleb eraldiseisva 
põllumajandusliku tegevusega.
Rahvamajanduse arvepidamine : vahend, mis annab teavet iga liikmesriigi majanduse struktuuri ja majandusliku 
olukorra arengu kohta.
Satelliitarvepidamine : rahvamajanduse arvepidamise põhjal koostatud arvepidamine majandussektori (nt 
põllumajanduse) eripäradele kohandatud lisateabe ja kontseptsioonide esitamiseks.
Seire : sekkumiste ressursside, väljundite ja tulemuste regulaarne kontrollimine.
Standardtoodang : põllumajanduslike majapidamiste brutotoodangu rahaline väärtus põllumajandustootja 
hindade kohaselt. Standardväärtus määratakse kindlaks vastavalt piirkonna keskmisele olukorrale.
Tootmisest lahtisidumine : otsetoetuste lahutamine põllumajanduslikust tootmisest.
Vahetarbimine : tootmisprotsessis tarbitud kaupade ja teenuste väärtus (ei sisalda kulumit).
08
 Kokkuvõte
I
Põllumajandustootjate sissetulekule ja elatustasemele pööratakse erilist tähelepanu aluslepingus ja ühise põllu -
majanduspoliitika (ÜPP) 2013. aasta reformis. Peaaegu üks kolmandik ELi eelarvest on endiselt otse või kaudselt 
eraldatud põllumajandustootjate sissetulekutoetustele ja aitab seega tagada põllumajandustootjatele rahuldavat 
elatustaset.
II
ÜPP uue seire- ja hindamisraamistiku järgi peab komisjon hindama ÜPP meetmete koosmõju seoses nimetatud 
eesmärkidega. See nõuab selgelt määratletud eesmärke ja näitajaid, kuid ka piisavat ja kvaliteetset statistilist teavet 
põllumajanduse majandusliku olukorra ja põllumajandustootjate sissetuleku kohta.
III
Käesolevas aruandes hinnatakse, kas komisjoni tulemuslikkuse mõõtmine seoses põllumajandustootjate sissetule -
kuga on hästi kavandatud ja põhineb usaldusväärsetel andmetel. Kontrollikoda uuris, kas komisjon määras kindlalt 
selgeks vajalikud statistilised andmed, kas need andmed olid piisavalt kvaliteetsed ja kas komisjon määratles asja -
kohased näitajad.
IV
Kontrollikoda järeldab, et komisjoni ÜPP põllumajandustootjate sissetulekuga seotud tulemuslikkuse hindamise süs -
teem ei ole piisavalt hästi kavandatud ning põllumajandustootjate sissetuleku analüüsimiseks kasutatud statistiliste 
andmete kvantiteet ja kvaliteet on liiga piiratud.
V
Komisjon ei ole selgelt kindlaks määranud, milliseid statistilisi andmeid on vaja, et hinnata tõhusalt põllumajandus -
tootjate sissetulekut täiendavate ÜPP meetmete tulemuslikkust. Puuduvad representatiivsed andmed põllumajan -
duslike majapidamiste netosissetuleku kohta, mis aitaksid hinnata aluslepingus sätestatud eesmärgi – põllumajan -
dustootjatele rahuldava elatustaseme tagamine – saavutamist. Lisaks puudub usaldusväärne süsteem, et võrrelda 
põllumajanduse ja teiste majandussektorite sissetulekuid, mis võiks õigustada ELi põllumajandusettevõtjate 
sisse  tulekutoetusi.
VI
Praegu ELi tasandil kasutusel olevad peamised vahendid põllumajandustootjate sissetuleku mõõtmiseks on põllu -
majanduse arvepidamine (EAA) ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk (FADN). EAA on komisjoni pea -
mine statistikaallikas põllumajandustootjate sissetuleku üldiseks seireks makromajanduse tasandil. Selle täit po  tent -
siaali ei ole aga veel kasutatud ja see ei anna piisavalt teavet põllumajandustootjate sissetuleku ega kogu  
põllu majanduse majandusliku väärtuse seisukohast tähtsate tegurite kohta. FADN on tähtis vahend ÜPP hindami -
seks, kuid on piiratud, sest hõlmab ainult põllumajandusettevõtteid ja teave sissetulekute kohta ei ole täielik.
Kokkuvõte 09
VII
Komisjon ja liikmesriigid ei taganud alati põllumajandustootjate sissetuleku mõõtmiseks kasutatavate andmete 
nõuetekohast kvaliteeti. Nii EAA kui ka FADNi puhul leidis kontrollikoda komisjoni ja liikmesriikide poolses juhti -
mises puudujääke. Lisaks ei ole EAA kvaliteeditagamise kord veel piisavalt tõhus ja auditiga leiti FADNi kvaliteedi -
tagamise korras mõningaid puudusi.
VIII
Teatavate ÜPP meetmete eesmärkide ebamäärasuse ja algväärtuse puudumise tõttu on raske hinnata, kas iga põllu -
majandustootjate sissetuleku täiendamiseks mõeldud ÜPP meede on täitnud oma eesmärgi. Lisaks ei ole komisjon 
määratlenud asjakohaseid näitajaid tulemuslikkuse tõhusa mõõtmise tagamiseks. Komisjoni hindamise aluseks 
olevad näitajad ei ole piisavalt usaldusväärsed või ei ole piisavalt selgelt seotud ÜPP meetmetega ja seetõttu ei aita 
need näidata, kas meetmed on tõhusalt ja mõjusalt aidanud saavutada soovitud mõju ning vähendanud sissetule -
kute erinevusi.
IX
Seoses põllumajandustootjate sissetulekut käsitlevate statistiliste andmetega soovitab kontrollikoda komisjonil:
a) välja töötada põhjalikum raamistik netosissetulekualase teabe jagamiseks ning põllumajandustootjate sissetule -
kute võrdlemiseks muude majandussektorite sissetulekutega;
b) täiendada EAAd, et selle potentsiaali paremini kasutada;
c) tagada, et põllumajandustootjate sissetulekute analüüs põhineks põllumajanduse praegust olukorda arvesse 
võtvatel näitajatel ning piisavatel ja järjepidevatel andmetel kõigi ÜPP meetmete toetusesaajate kohta. Seda 
saaks teha, arendades olemasolevate haldusandmete omavahelist koostoimet või arendades FADNi või muid 
sobivaid statistilisi vahendeid;
d) tugevdada liikmesriikide koostatud EAA ja FADNi statistika praegust kvaliteeditagamise korda.
X
Seoses põllumajandustootjate sissetuleku täiendamiseks mõeldud ÜPP meetmete tulemuslikkuse mõõtmisega 
soovitab kontrollikoda komisjonil määratleda järgmiseks programmitöö perioodiks juba algfaasis asjassepuutuvad 
tegevuseesmärgid ja algväärtused, millega ÜPP meetmete tulemuslikkust võrrelda, täiendada hindamiste kontekstis 
praegust tulemusnäitajate raamistikku muude asjakohaste ja kvaliteetsete andmetega, et mõõta saavutatud tule -
musi ning hinnata põllumajandustootjate sissetuleku täiendamiseks mõeldud meetmete tõhusust ja tulemuslikkust.
10
 Sissejuhatus
Ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) ja 2013. aasta 
reformi üldeesmärgid seoses põllumajandustootjate 
sissetulekuga
01 
Aluslepingu1 kohaselt kuulub ÜPP eesmärkide hulka põllumajanduse tootlikkuse 
tõstmine, et kindlustada selle kaudu „põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa 
rahuldav elatustase, eelkõige põllumajandusega tegelevate inimeste isikutulu 
suurendamise teel”. Ka ÜPP 2013. aasta reformis2 keskenduti elujõulise toiduaine -
te tootmise eesmärgi raames põllumajandustulule, aidates nii tagada rahuldavat 
elatustaset põllumajandustootjatele3.
02 
ÜPP meetmeid rahastatakse ELi eelarvest Euroopa Põllumajanduse Tagatisfon -
di (EAGF ehk ÜPP 1. sammas) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi 
(EAFRD ehk ÜPP 2. sammas) kaudu. Praeguses mitmeaastases finantsraamistikus 
kulutatakse ajavahemikus 2014–2020 kuni 277  miljardit  eurot (29% ELi kogu 
eel arvest) EAGFi kaudu põllumajandustootjate otsetoetustele ja kindlate põllu -
majandussektorite turutoetustele4.
EAGFi rahastatud meetmete eesmärgid seoses 
põllumajandustootjate sissetulekuga
03 
ÜPP 2003. aasta reformis ei olnud rõhuasetus enam tootmise toetamisel (nn toot -
misest lahtisidumine), vaid kehtestati sissetulekutoetuste süsteem, mis põhines 
üldjoontes võrdlusperioodil üksiktootjate saadava toetuse määral. 2013. aasta 
reformiga lahutati toetused veelgi enam nende ajaloolisest kontekstist ja võeti 
kõigis ELi liikmesriikides järk-järgult kasutusele ühetaolisemad hektaripõhised 
toetused. Samuti struktureeriti reformiga ümber otsetoetused, mis on alates 
2015. aastast liigitatud kõigile põllumajandustootjatele hektari alusel maksta -
vaks põhitoetuseks, keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuseks, mida antakse 
põllu majandustootjatele kliimale ja keskkonnale kasulikuks peetavate konkreet -
sete põllumajandustavade kasutamise eest, ja noorte põllumajandustootjate toe -
tuseks. Teatavates piirides on liikmesriikidel märkimisväärne tegutsemisruum ja 
nad võivad toetusi veel sihipärasemaks muuta, et tegelda konkreetsete poliitiliste 
küsimustega5.1 Euroopa Liidu toimimise 
lepingu (ELT L 326, 26.10.2012, 
lk 47) artikli 39 lõike 1 punktid 
a ja b. Muud artiklis 39 
sätestatud ÜPP eesmärgid on: 
c) turgude stabiliseerimine, 
d) tarnete olemasolu 
tagamine ja e) selle tagamine, 
et tarned jõuaksid tarbijateni 
mõistlike hindadega.
2 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 17. detsembri 
2013. aasta määruse (EL) 
nr 1306/2013 (ühise 
põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire 
kohta ning millega 
tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrused 
(EMÜ) nr 352/78, 
(EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, 
(EÜ) nr 814/2000, 
(EÜ) nr 1290/2005 ja 
(EÜ) nr 485/2008) (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 549) artikli 110 
lõige 2.
3 Vt ka Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 17. detsembri 
2013. aasta määruse 
(EL) nr 1308/2013 (millega 
kehtestatakse 
põllumajandustoodete ühine 
turukorraldus ning millega 
tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrused 
(EMÜ) nr 922/72, 
(EMÜ) nr 234/79, 
(EÜ) nr 1037/2001 ja 
(EÜ) nr 1234/2007) (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 671) preambul.
4 Nõukogu 2. detsembri  
2013. aasta määrus (EL, 
Euratom) nr 1311/2013, millega 
määratakse kindlaks 
mitmeaastane 
finantsraamistik aastateks 
2014–2020 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 884).
5 Liikmesriikide valikute 
ülevaate jaoks vt I lisa .
11 Sissejuhatus
04 
Kuigi määruses6 ei ole neid eriti selgelt välja toodud, leiab komisjon, et teatud 
poliitikaelemendid on seotud just põllumajandustootjate sissetulekutoetuste, 
eelkõige otsetoetustega. Nende toetuste eesmärk on kogu ELi territooriumil 
põllumajandust alal hoida, täiendades ja stabiliseerides põllumajandustootjate 
sissetulekut ning tagades nii põllumajandusettevõtete pikaajalise majandusli -
ku elujõulisuse ja suurendades nende vastupidavust hinnakõikumistele. Lisaks 
peaks toetuse kogusumma väljamaksmise muutmine tingimuslikuks põhinõuete 
täitmisest (nõuetele vastavus) ja keskkonnasäästlikumaks muutmise erikompo -
nendi kohaldamine aitama tagada, et põllumajandus pakub ühiskonnale avalikke 
hüvesid.
05 
Otsetoetused on kõige tähtsam rahaline vahend, mis mõjutab põllumajandus -
tootjate sissetulekut, kuid mitte ainus. ELi tasandil kaasnevad nendega maaelu 
arengu meetmed7 ning turu- ja edendusmeetmed, mis on suunatud konkreet -
setele põllumajandussektoritele. Komisjon võib kriisiaegadel sekkuda ka 
konk  reetsetel turgudel, andes piiratud juurdepääsu avaliku või erasektori sek -
kumiskeskuste ladustamiskohtadele, mis mõjutab turuhindu ja seega ka põllu -
majandustootjate sissetulekut.
Põllumajandustootjate sissetulek, põllumajanduslike 
majapidamiste sissetulek ja elatustase
06 
Põllumajanduslik pereettevõtlus on ELis kõige levinum põllumajandusmudel ja 
enamik põllumajandusettevõtteid on endiselt üksikettevõtted8. Sellistes ette -
võtetes on tööjõuks tavaliselt pereliikmed. Seda liiki põllumajanduslike majapida -
miste sissetulekute olukord on esitatud joonisel . ELi õigusaktides ei ole kunagi 
määratletud aluslepingus mainitud mõisteid „põllumajandusega tegelev rahvas -
tikuosa”, „rahuldav elatustase” ja „tulu”, kuid põllumajandusliku majapidamise 
netosissetulek on peamine element, mille põhjal elatustaset hinnata9.6 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 17. detsembri  
2013. aasta määrus 
(EL) nr 1307/2013, millega 
kehtestatakse ühise 
põllumajanduspoliitika 
raames toetuskavade alusel 
põllumajandustootjatele 
makstavate otsetoetuste 
eeskirjad ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrused 
(EÜ) nr 637/2008 ja 
(EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 608).
7 Näiteks 
investeerimismeetmed või 
toetus 
põllumajandustootjatele 
looduslikust või muust 
eripärast tingitud piirangutega 
aladel.
8 Mõiste „põllumajanduslik 
pereettevõte” tähendab 
perekonna juhitavat 
põllumajandusettevõtet, kus 
pereliikmed moodustavad 
50% või enam 
põllumajanduslikust 
tavatööjõust. Eurostati 
andmetel juhtisid ELis 
2010. aastal 97% 
põllumajandusettevõtetest 
üksikettevõtjad.
9 Vt komisjonipoolset 
põllumajandusettevõtete 
sissetulekute mõõtmist 
(EÜ asutamislepingu artikli 33 
lõike 1 punkt b) käsitleva 
eriaruande nr 14/2003 
punktid 64 ja 65 (ELT C 45, 
20.2.2004, lk 1).
12 Sissejuhatus
Komisjoni allikad põllumajandusliku sissetuleku 
andmete kohta
07 
Komisjon peab määratlema põllumajandustootjate sissetuleku mõõtmiseks 
vajaliku statistilise raamistiku ning liikmesriigid peaksid andma komisjonile kogu 
teabe, mis on vajalik asjakohaste meetmete seireks ja hindamiseks. Vajalik teave 
peab nii palju kui võimalik põhinema usaldusväärsetel andmeallikatel10.
08 
Komisjoni peamine allikas põllumajandusega tegelevat rahvastikuosa käsitlevate 
üldandmete kohta on põllumajandusettevõtete struktuuriuuring  (FSS)11, kus 
kogutakse andmeid ELi põllumajanduse olukorra kohta Euroopa põllumajandus -
ettevõtete struktuuriga seotud suundumuste ja muutuste jälgimiseks. Selle 
eesmärk ei ole koguda andmeid põllumajandustootjate põllumajandustulu ega 
EAGFi rahastatud ELi toetuste kohta. JoonisPõllumajandusliku majapidamise sissetuleku komponendid
=  Brutotulu 
–
Rahalised kulud= Netotegevustulud
–
 Kulum=Põllumajandusettevõtte
sissetulek
=Põllumajandusettevõtte
sissetulek
=
–= Ettevõtte
põllumajandusega
mitteseotud sissetulek+
Allikas:  OECD (2003).Põllumajandusliku 
majapidamise 
netosissetulekMaksud ja kohustuslikud 
maksed Põllumajandusliku 
majapidamise 
kogusissetulek+ Brutopalgad      
+ Omanditulu+ Sotsiaalsed siirded+ Muu sissetulek+ Turult saadav tulu
+ Toetused+ Muu tulu
10 Määruse (EL) nr 1306/2013 
artikli 110 lõige 4.
11 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 19. novembri  
2008. aasta määrus 
(EÜ) nr 1166/2008, mis käsitleb 
põllumajandusettevõtete 
struktuuriuuringuid ja 
põllumajanduslike 
tootmismeetodite uuringut 
ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus 
(EMÜ) nr 571/88 (ELT L 321, 
1.12.2008, lk 14). Viimane ELi 
hõlmav FSS 
põllumajandusloenduse 
vormis toimus 2010. aastal. 
Järgmine valikuuring on 
kavandatud 2016. aastaks.
13 Sissejuhatus
09 
Komisjonil on põllumajandustegevuse ning põllumajandusest ja teatavast põllu -
majandusettevõttega seotud majandustegevusest saadava sissetuleku seireks 
peaasjalikult kaks statistilist vahendit:
 ο põllumajanduse arvepidamine (EAA) , põhivahend riigi põllumajandus -
sektori makromajandusliku olukorra ja põllumajandustulu muutuste 
analüüsimiseks;
 ο põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk (FADN) , mikromajan -
duslik vahend põllumajandusettevõtete sissetuleku ja majandustegevuse 
hindamiseks.
10 
EAA on Euroopa arvepidamise süsteemi (ESA 95) satelliitarvepidamine, mis 
annab lisateavet ja kus kasutatakse põllumajandussektorile sobivaid kontsept -
sioone12. Selles järgitakse spetsiifilist metoodikat ning selle koostamiseks kasu -
tatakse kindlaid eeskirju ja meetodeid13. Suuremates liikmesriikides on EAA 
jagatud piirkonniti koostatavaks arvepidamiseks. Riikliku tasandi andmekogumist 
ja -koondamist rahastavad täielikult liikmesriigid ning riiklikud statistikaametid 
või põllumajandusministeeriumid vastutavad riikliku EAA andmete kogumise 
ja arvutamise eest. ELi tasandil vastutab metoodika väljatöötamise ja andmete 
koondamise eest komisjon (Eurostat).
11 
FADNi eesmärk on hinnata põllumajandusettevõtete sissetulekut. Põllumajandus -
ettevõtet käsitletakse äriüksusena, mille toodangu väärtus – mida mõõdetakse 
standardtoodanguna – ületab teatava piirmäära, mida peetakse piisavaks, et 
katta suurim võimalik osa turule suunatud ettevõtete põllumajandustoodangust, 
põllumajandusmaa pindalast ja põllumajanduslikust tööjõust14. See on ainus 
põllumajandusettevõtete majanduslike andmete ühtlustatud allikas ELi tasandil15 
ning seda haldab komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat. Et 
see põhineb riiklikel raamatupidamise andmevõrkudel, rahastavad andmete  
kogumist liikmesriigid, kuid komisjon maksab iga põllumajandusettevõtte kohta 
liikmesriikidelt saadud andmete eest standardtasu16. Praegu koguvad riiklikud 
kontaktasutused (avaliku või erasektori asutused) andmeid enam kui 80 000 
põllumajandusettevõtte kohta kõigis liikmesriikides. Uuringus osalemine on 
vabatahtlik. Andmeid kasutavad komisjon ja paljud teised sidusrühmad, sh 
liikmesriigid.12 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 5. detsembri  
2003. aasta määrus 
(EÜ) nr 138/2004, 
põllumajanduse arvepidamise 
kohta ühenduses (ELT L 33, 
5.2.2004, lk 1).
13 Põllumajandustulu EAA 
arvutused on esitatud II lisas .
14 FADNi arvutused sissetuleku 
kohta on esitatud III lisas . 
Põllumajandusettevõte ei ole 
sama mis põllumajanduslik 
majapidamine ja on võimalik, 
et üks põllumajandustootja 
juhib mitut 
põllumajandusettevõtet.
15 Nõukogu 30. novembri  
2009. aasta määrus 
(EÜ) nr 1217/2009, millega 
luuakse Euroopa Ühenduse 
põllumajanduslike 
majapidamiste tulusid ja 
majandustegevust käsitlevate 
raamatupidamisandmete 
kogumise võrk (ELT L 328, 
15.12.2009, lk 27).
16 Aruandeaastate 2010–2014 
eest on komisjon seni 
maksnud standardtasudes 
51,4 miljonit eurot.
14 Sissejuhatus
ÜPP meetmete tulemuslikkuse mõõtmine seoses 
põllumajandustuluga
12 
Iga ÜPP meetme üle tuleb teha seiret ning seda tuleb hinnata, et tõsta meetme 
kvaliteeti ja tõendada selle edusamme17. ÜPP meetmete tulemuslikkuse mõõt -
mine seoses põllumajandustuluga põhineb suures osas EAA ja FADNi teabel, mis 
peab seetõttu olema piisav ja kvaliteetne.
13 
Komisjon peab 31. detsembriks 2018 esitama esialgse aruande perioodi 2014–
2020 ÜPP seire ja hindamise, sealhulgas tulemuslikkuse esialgsete näitajate kohta. 
Teine aruanne, mis sisaldab hinnangut ÜPP tulemuslikkuse kohta, esitatakse 
hiljemalt 31. detsembriks 2021.
14 
ÜPP 2013. aasta reformiga hakati juba EAFRD suhtes kohaldatavat ühist seire- ja 
hindamisraamistikku (CMEF) kohaldama ka EAGFist rahastatavate meetmete 
suhtes18. Et täita oma kohustust teha EAGFist rahastatavate meetmete üle seiret ja 
neid hinnata, peab komisjon kindlaks tegema vajaliku teabe ja koostama mitme -
aastase hindamiskava. Liikmesriigid peaksid tagama selliste andmete kvaliteedi ja 
õigeaegse kättesaadavuse.
15 
CMEF põhineb standardnäitajatel, et oleks võimalik põhjalikult ja korrapäraselt 
hinnata meetmete edukust, mõjusust ja tõhusust eesmärkide saavutamisel. 
Komisjon on kehtestanud näitajad19, et kirjeldada ÜPP vahendite rakendamist 
(toodangunäitajad ), mõõta, millised tulemused on saavutatud ( tulemusnäita -
jad), ja tõendada, millist mõju need avaldavad ÜPP üldeesmärkide saavutamisele  
(mõjunäitajad )20.17 Vt ka määruse 
(EL) nr 1306/2013 
põhjendus 68.
18 Määruse (EL) nr 1306/2013 
artikkel 110.
19 Komisjoni 22. juuli 2014. aasta 
rakendusmäärus 
(EL) nr 834/2014, milles 
sätestatakse ühise 
põllumajanduspoliitika ühise 
seire- ja hindamisraamistiku 
kohaldamise eeskirjad 
(ELT L 230, 1.8.2014, lk 1).
20 Lähemalt vt IV lisa .
15 Sissejuhatus
Kontrollikoja varasemad auditid
16 
Kontrollikoda auditeeris põllumajandustootjate sissetuleku mõõtmist komisjoni 
poolt 2002. aastal21. Auditis järeldati, et ELi statistilised vahendid ei andnud pii -
savalt põhjalikku teavet põllumajanduslike majapidamiste netosissetuleku kohta 
ega võimaldanud hinnata põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa elatustaset.
17 
Oma aastaaruandes 2007. eelarveaasta kohta täheldas kontrollikoda seoses põllu -
majandustootjate sissetuleku mõõtmisega, et komisjon viis EAA ja FADNi vald -
konnas ellu mitu algatust22. Kontrollikoda leidis aga, et terviklikum statistika ja 
näitajad on hädavajalikud, et teha rangemat järelevalvet ÜPP üle, kuna enam kui 
kaks kolmandikku selle eelarvevahenditest olid eraldatud sissetulekutoetusteks.21 Eriaruanne nr 14/2003.
22 2007. eelarveaasta 
aastaaruande punkt 5.66 
(ELT C 286, 10.11.2008, lk 1).
16
 Auditi ulatus 
ja lähenemisviis
18 
ÜPP seire ja hindamise jaoks on vaja kvaliteetset teavet põllumajanduse majan -
dusliku olukorra ja põllumajandustootjate sissetuleku kohta. Kõige suurem risk 
seisneb ELi tasandil usaldusväärse statistilise teabe ja asjakohaste näitajate puu -
dumises. Konkreetsemalt on olemas risk, et põllumajandustootjate sissetuleku 
mõõtmise näitajad ja kriteeriumid ei pruugi olla nõuetekohaselt määratletud või 
et asjakohased andmed ei ole kättesaadavad või piisavalt kvaliteetsed.
19 
Auditi eesmärk oli uurida komisjoni vahendeid põllumajandustootjate sissetule -
ku mõõtmiseks ja seda, kuidas komisjon kasutab sissetulekuga seotud andmeid 
elujõulise toiduainete tootmise tagamiseks ja põllumajandustootjate sissetuleku 
täiendamiseks mõeldud ÜPP meetmete tulemuslikkuse hindamiseks. Seoses sel -
lega vaatas kontrollikoda läbi ka ühised tulemusnäitajad, mille komisjon määrat -
les hiljuti otsetoetuste valdkonnas, ja muud EAGFist rahastatud meetmed seoses 
konkreetsete ÜPP eesmärkidega23. Auditi eesmärk ei olnud hinnata otseselt 
CMEFi ega avaldada üldist arvamust liikmesriikide statistikasüsteemide kohta.
20 
Üldine auditiküsimus oli järgmine:
„Kas komisjoni süsteem ÜPP tulemuslikkuse mõõtmiseks seoses põllumajan -
dustootjate sissetulekuga on hästi kavandatud ja põhineb usaldusväärsetel 
andmetel?”
Täpsemalt püüti auditiga vastata järgmistele küsimustele.
 ο Kas komisjon on selgelt kindlaks määranud, milliseid statistilisi andmeid on 
vaja, et hinnata tõhusalt põllumajandustootjate sissetulekut täiendavate ÜPP 
meetmete tulemuslikkust?
 ο Kas komisjon ja liikmesriigid tagasid põllumajandustootjate sissetuleku mõõt -
miseks kasutatavate andmete nõuetekohase kvaliteedi?
 ο Kas komisjon määratles asjakohased näitajad, mis võimaldavad tõhusalt 
hinnata põllumajandustootjate sissetulekut täiendavate ÜPP meetmete 
tulemuslikkust?23 EAFRD rahastatud meetmete 
tulemuslikkuse mõõtmise 
kohta vt eriaruanne nr 12/2013 
„Kas komisjon ja liikmesriigid 
suudavad tõendada, et ELi 
eelarvest maaelu arengu 
poliitikale eraldatud 
vahendeid kasutatakse 
otstarbekalt?”  
(http://eca.europa.eu ).
17 Auditi ulatus ja lähenemisviis
21 
Kontrollikoda määratles oma auditikriteeriumid aluslepingu24 ja kehtivate mää -
ruste25 põhjal.
22 
Auditi käigus külastati komisjoni ja kuut liikmesriiki26. Need liikmesriigid annavad 
kokku üle 50% Euroopa põllumajanduse kogulisandväärtusest ja nende liikmes -
riikide põllumajandustootjad saavad üle 50% ELi põllumajanduseelarvest, peami -
selt otsetoetustena.
23 
Komisjoni tasandil auditeeris kontrollikoda, kas kord tagas EAA koostamise ja 
FADNi haldamise kooskõla Euroopa statistika väljatöötamise, koostamise ja 
levitamise raamistiku kvaliteedinõuetega, mis on sätestatud Eurostati tegevus -
juhendis27. Külastatud liikmesriikides vaatas kontrollikoda läbi kehtestatud 
andmekogumise ja kvaliteeditagamise korra nii seoses EAA kui ka FADNiga. 
Liikmesriikide külastamise lisaeesmärk oli teha kindlaks põllumajandustootjate 
sissetuleku mõõtmise head tavad. Koguti auditi tõendusmaterjali ning seda uuriti 
auditikriteeriumide alusel küsitluste ja dokumentide ning andmete analüüsimise 
kaudu. Lisaks viis kontrollikoda kõigis 28 liikmesriigis läbi uuringu EAA ja FADNi 
rakendamise kohta.
24 
Lisaks vaatas kontrollikoda läbi komisjoni tulemusjuhtimise raamistiku dokumen -
did ja analüüsis neid seoses põllumajandustootjate sissetulekut puudutavate 
eesmärkide ja tulemusnäitajatega. Nimetatud analüüsis ja FADN süsteemi auditis 
abistas kontrollikoda kaks väliseksperti.24 ELi toimimise lepingu 
artikkel 39.
25 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 5. detsembri  
2003. aasta määrus 
(EÜ) nr 138/2004, 
põllumajanduse arvepidamise 
kohta ühenduses (ELT L 33, 
5.2.2004, lk 1); nõukogu  
30. novembri 2009. aasta 
määrus (EÜ) nr 1217/2009, 
millega luuakse Euroopa 
Ühenduse põllumajanduslike 
majapidamiste tulusid ja 
majandustegevust käsitlevate 
raamatupidamisandmete 
kogumise võrk (ELT L 328, 
15.12.2009, lk 27); Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu  
11. märtsi 2009. aasta määrus 
(EÜ) nr 223/2009, Euroopa 
statistika kohta ning Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EÜ, Euratom) 
nr 1101/2008 
(konfidentsiaalsete statistiliste 
andmete Euroopa Ühenduste 
Statistikaametile edastamise 
kohta), nõukogu määruse 
(EÜ) nr 322/97 (ühenduse 
statistika kohta) ja nõukogu 
otsuse 89/382/EMÜ, Euratom 
(millega luuakse Euroopa 
ühenduste 
statistikaprogrammi komitee) 
kehtetuks tunnistamise kohta 
(ELT L 87, 31.3.2009, lk 164) ja 
määrus (EL) nr 1306/2013.
26 Saksamaa, Hispaania, 
Prantsusmaa, Madalmaad, 
Poola ja Rumeenia.
27 Vt V lisa .
18
 Tähelepanekud
Komisjon ei ole veel kindlaks määranud, milliseid 
statistilisi andmeid on vaja, et hinnata ÜPP meetmete 
tulemuslikkust seoses põllumajandustootjate 
sissetulekuga
25 
Et hinnata, kas komisjon on selgelt kindlaks määranud vajalikud statistilised and -
med, uuris kontrollikoda, kas on olemas teave põllumajandustootjate sissetuleku 
kõigi asjakohaste aspektide kohta, kas EAA abil kogutakse põllumajandustootjate 
sissetuleku kohta piisavaid makromajanduslikke andmeid ja kas FADN sisaldab 
piisavaid andmeid iga põllumajandustootja sissetuleku kohta.
Komisjonil napib endiselt teavet põllumajandustootjate 
sissetuleku kohta ELi tasandil
Puuduvad representatiivsed andmed põllumajanduslike 
majapidamiste netosissetuleku kohta
26 
Põllumajandusliku majapidamise netosissetulek hõlmab põllumajandustoodete 
müügist saadud tulu, toetusi, muud tulu (põllumajandusettevõttega seotud muu 
tulu)28 ja muid sissetulekuid29. Põllumajandusliku majapidamise netosissetulek 
on peamine vahend, mille abil hinnata, kas põllumajandustootjate elatustase on 
rahuldav, mis on aluslepingu üks peamisi eesmärke.
27 
ELi tasandil ei ole välja töötatud statistilist raamistikku põllumajandustootjate ja 
nende põllumajanduslike majapidamiste netosissetulekualase teabe jagamiseks. 
Seda hoolimata olemasolevast teabest, mis viitab sellele, et põllumajandusliku 
tegevusega mitteseotud sissetuleku osakaal suureneb. Komisjon viis selliste 
andmete kogumise kohta läbi kaks teostatavusuuringut30, mille hindamine kuulus 
komisjoni 2008–2012. aasta statistikaprogrammi31. Komisjon ei ole aga seni hin -
damist läbi viinud ega võtnud muid meetmeid oma teadmiste suurendamiseks 
põllumajanduslike majapidamiste netosissetuleku valdkonnas.
28 
Andmed kõigi kodumajapidamiste, sh põllumajanduslike majapidamiste 
netosisse  tuleku ja elamistingimuste kohta on kättesaadavad Euroopa Liidu sisse -
tulekute ja elamistingimuste statistikasüsteemi (EU-SILC) kaudu32. Selles uuringus 
hõlmatud põllumajanduslike majapidamiste üldarv on aga liiga väike, et teha 
kindlaid järeldusi põllumajandustootjate sissetuleku ja elamistingimuste kohta.28 Sissetulek muust tulutoovast 
tegevusest, mille jaoks 
kasutatakse 
põllumajandusettevõtte 
ressursse.
29 Sissetulek välistest allikatest, 
nt põllumajandustootja või 
pereliikmete muust 
tegevusest saadav palk.
30 Statistics Sweden, „ Feasibility 
study on collection of off-farm 
income data and data on 
other income” , 2006; 
AgraCeas, „ Feasibility study on 
the implementation of income 
of agricultural households 
sector (IAHS) statistics” , 2007 .
31 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 11. detsembri  
2007. aasta otsus 
nr 1578/2007/EÜ, ühenduse 
statistikaprogrammi kohta 
ajavahemikuks 2008–2012 
(ELT L 344, 28.12.2007, lk 15).
32 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 16. juuni 2003. aasta 
määrus (EÜ) nr 1177/2003, tulu 
ja elutingimusi käsitleva 
ühenduse statistika (EU-SILC) 
kohta (ELT L 165, 3.7.2003, lk 1).
19 Tähelepanekud
29 
Pealegi kogutakse konkreetselt põllumajanduslike majapidamiste sissetuleku 
andmeid ainult kümnes liikmesriigis. Lisaks erinevad nende liikmesriikide seas 
oluliselt sellise teabe kogumise meetodid ja saadud andmete üksikasjalikkus (vt 
1. selgitus ). Meetodite erinevus seab piirangud põllumajandustootjate sissetule -
ku ja elatustaseme kohta järelduste tegemisele.
Puudub piisav süsteem põllumajandustootjate sissetuleku 
võrdlemiseks teiste majandussektorite sissetulekuga
30 
Põllumajandustootjate sissetulekut tuleb võrrelda teiste majandussektorite 
sissetulekuga või põllumajandustootjatega võrreldavate spetsiifiliste sotsiaal-  
majanduslike rühmade sissetulekuga, et teha kindlaks nende võimaliku ebasood -
sa olukorra ulatus ja see, miks ELi sissetulekutoetused on vajalikud või tähtsad 
põllumajandusettevõtete elujõulisuse jaoks.
31 
Komisjoni sõnul näitab olemasolev statistika, et põllumajandustootjate sissetulek 
on endiselt märkimisväärselt väiksem kui keskmine sissetulek kogumajanduses33. 
See järeldus põhineb aga sissetulekute võrdlemisel, mis on arvutatud erinevatel 
alustel ning mida on seetõttu keeruline omavahel võrrelda34. Selline võrdlemine 
nõuab tõlgendamisel suurt hoolikust, et vältida valejärelduste tegemist selle 
kohta, kas põllumajandustootjate sissetulek on väiksem kui teistes majandus -
sektorites, ja kui, siis mil määral. 1. selgitusLiikmesriikide koostatud statistika põllumajanduslike majapidamiste sissetuleku 
kohta
Põllumajanduslike majapidamiste sissetuleku andmeid kogutakse praegu Bulgaarias, Taanis, Hispaanias, Prant -
susmaal, Madalmaades, Austrias, Poolas, Soomes, Rootsis ja Ühendkuningriigis (Inglismaal). Siiski puudub 
põllumajandusliku majapidamise mõiste ühine määratlus ja kasutatav metoodika võib olla erinev. Madalmaa -
des on põllumajanduslike majapidamiste sissetulekualane teave kättesaadav FADNi valimist enam kui poolte 
põllumajandusettevõtete puhul (2013). Prantsusmaal kasutavad ametiasutused põllumajanduslike majapida -
miste sissetuleku arvutamiseks FADNi andmeid koos maksuregistritest pärit teabega. Poolas kasutatakse 
EU-SILC uuringut ja FADNi andmeesitajatel palutakse anda lisateavet oma põllumajanduslike majapidamiste 
sissetuleku kohta vabatahtlikult. Bulgaaria, Hispaania ja Soome kasutavad ainult EU-SILC uuringut, mis hõlmab 
võrdlemisi väikest arvu põllumajanduslikke majapidamisi.
33 SEK(2011) 1153 (lõplik)/2, 
20. oktoober 2011, „Komisjoni 
mõjuhinnang – ühine 
põllumajanduspoliitika aastani 
2020”, lk 18. Komisjoni sõnul 
on põllumajandussektoris 
sissetulekute tase alla 50% 
kogumajanduse keskmisest 
palgast.
34 Oma iga-aastases 
tegevusaruandes võrdleb 
komisjon põllumajanduslikku 
faktortulu põllumajandusliku 
töö ühiku kohta ELi 
sisemajanduse 
koguproduktiga elaniku 
kohta. Komisjon võrdleb ka 
põllumajanduslikku 
ettevõtjatulu palgata töötaja 
kohta ning ülejäänud 
majanduse brutopalku 
täistööaja ekvivalendi kohta.
20 Tähelepanekud
32 
Põllumajandusettevõtete suurus, põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa sisse -
tuleku tase ja põllumajandusettevõtete mitmekesisus on väga erinev. Komisjoni 
kasutatud keskmised näitajad sissetulekute võrdlemiseks põllumajandusettevõ -
tete suuruse, liigi ja FADNi piirkondade kaupa ei näita alati, mil määral on teata -
vad põllumajandustootjate rühmad teistega võrreldes ebasoodsamas olukorras. 
Järelikult ei saa nende keskmiste näitajate abil kindlaks teha, kas põllumajandus -
tootjate sissetulekut täiendavad ÜPP meetmed aitavad sissetulekute erinevusi 
vähendada.
Põllumajanduse arvepidamine (EAA) on tähtis vahend 
põllumajanduse majandusliku olukorra seireks, kuid ÜPP 
meetmete hindamiseks on see piiratud
Komisjon ei ole EAAd selle potentsiaali paremaks kasutamiseks 
edasi arendanud
33 
Komisjon ei ole seni kohandanud EAAd rahvamajanduse arvepidamise uute 
standarditega35 ega arendanud EAAd, et kasutada selle täit potentsiaali ja anda 
teavet impordi osakaalu, põllumajandustoodete (liidusisesed või -välised) nõud -
luse muutuste, toiduainetööstusele tarnimise, kodumajapidamiste lõpptarbimise, 
põllumajanduse erikohtlemise kohta maksusüsteemides ja põllumajandus -
toodete kasutamise kohta toiduga mitteseotud eesmärkidel, nt bioenergia 
tootmiseks. Kõik need elemendid on aga tähtsad tegurid, mis avaldavad mõju 
põllumajandus  tootjate sissetulekule.
34 
EAA eesmärk ei ole aidata analüüsida teatavate sektorite sõltuvust toetustest 
ega nende tähtsust põllumajanduse elujõulisusele piirkondades, konkreetsetele 
tootmisliikidele või kindlatele põllumajandustootjate sotsiaal-majanduslikele 
rühmadele. Toetuste osakaalu näidatakse ainult koondatuna, hõlmates nii põllu -
majandustootjatele antavaid ELi kui ka riiklikke toetusi. See piirab EAA kasulik -
kust, analüüsimaks ÜPP meetmete tõhusust ja mõjusust seoses põllumajandus -
tootjate sissetulekuga.35 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 21. mai 2013. aasta 
määrus (EL) nr 549/2013, 
Euroopa Liidus kasutatava 
Euroopa rahvamajanduse ja 
regionaalse arvepidamise 
süsteemi kohta („ESA 2010”) 
(ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).
21 Tähelepanekud
35 
Nii põllumajandustootjate sissetuleku arvutamiseks kui ka ÜPP meetmete mõju 
hindamiseks on tähtis teave maa- ja rendihindade kohta, sest maa on põllu -
majanduses peamine tootmistegur. Lisaks on otsetoetused enamasti seotud 
põllumajandusmaaga, mis võib avaldada mõju maa hinnale ning seega toetuste 
tõhususele ja mõjususele36. Seni ei ole ELi õigusaktides loodud õiguslikku alust, 
mis tagaks maa- ja rendihindu käsitlevate andmete korrapärase kogumise kõigis 
liikmesriikides ning võrreldava kvaliteediga. Hoolimata Eurostati teatavatest 
jõupingutustest koguda sobivaid andmeid, ei ole olemasolevad andmed täieli -
kud ja kasutatud ei ole ühist metoodikat. See mõjutas ka EAAs esitatud andmete 
täpsust37.
36 
EAA näitab sissetulekuga seotud tulemusi iga liikmesriigi kohta tervikuna, kuid 
mitte piirkondlikul tasandil. Liikmesriigid esitavad sissetuleku piirkondlikke lisa -
andmeid ainult vabatahtlikult, kuid need andmed ei ole kättesaadavad liikmesrii -
kide kõigi asjaomaste piirkondade kohta ja kui neid on võimalik esitada, toimub 
see alles märkimisväärse kaheaastase viivitusega. See vähendab põllumajanduse 
sissetulekute piirkondliku olukorra hindamistulemuste kasulikkust.
37 
Määratluse kohaselt mõõdetakse EAAga makromajanduse tasandil turupõhisest 
tegevusest tulenevaid majanduslikke näitajaid ja majanduskasvu ning nende 
arengut ajas. EAAs ei käsitleta põllumajandustootjate poolt ühiskonnale paku -
tavaid avalikke hüvesid. Selliste avalike hüvede pakkumine on tähtis erieesmärk 
selliste meetmete puhul nagu keskkonnasäästlikumaks muutmise toetus, mis 
moodustab 30% ELi otsetoetustest. See juhib tähelepanu põllumajanduse multi -
funktsionaalsele rollile ja täiendab samas põllumajandustootjate sissetulekut. 
Kuid see, mil määral pakub põllumajandus avalikke hüvesid, ning ühiskonna 
hinnang sellele võib piirkonniti ja liikmesriigiti märkimisväärselt erineda. Seni ei 
ole komisjon kaalunud EAA edasiarendamist ega loonud ühtki muud vahendit 
kogu põllumajandussektori pakutavate avalike hüvede majandusliku väärtuse 
mõõtmiseks.36 Vt eriaruande nr 5/2011 „Ühtse 
otsemaksete kava 
usaldusväärse finantsjuhtimise 
parandamise käigus 
käsitlemist vajavad 
küsimused” punkt 97 ja 
eriaruande nr 16/2012 „Ühtse 
pindalatoetuse kava kui 
üleminekusüsteemi mõjusus 
uute liikmesriikide 
põllumajandustootjate 
toetamisel” punkt 74  
(http://eca.europa.eu ).
37 Vt punkt 56.
22 Tähelepanekud
Teatavate EAA andmete kasutamist komisjoni poolt saaks 
parandada
38 
EAA eesmärk on jagada teavet kogu põllumajandussektori sissetulekutega 
seotud muutuste, mitte sissetulekute absoluuttaseme ega üksikettevõtete või 
põllumajanduslike majapidamiste sissetuleku kohta. Järelikult ei ole selle eesmärk 
teha mikromajanduse tasandil üksikasjalikke järeldusi, nt üksikettevõtete majan -
dusliku elujõulisuse või põllumajanduslike majapidamiste elatustaseme kohta. 
Siiski kasutab komisjon oma iga-aastastes tegevusaruannetes ning iga-aastastes 
statistilise ja majandusteabe aruannetes EAA teavet mikrotasandil, kasutades 
peamise tulemusnäitajana ühe töötaja kohta saadava põllumajandusliku faktor -
tulu38 võrdlusi absoluutväärtustes. EAA otsene eesmärk ei ole aga esitada and -
meid sissetulekute absoluuttaseme ega üksiktootjate sissetuleku taseme kohta.
39 
Komisjon kasutab näitajat „põllumajanduslik ettevõtjatulu”39 põllumajandusliku 
pereettevõtte sissetuleku40 esindamiseks ja peab seda parimaks põllumajandus -
tootjate elatustaseme näitajaks. See eeldus aga ei kajasta enam ELi põllumajan -
duse tegelikku olukorda, sest põllumajandusega tegelev rahvastikuosa erineb 
liikmesriigiti märkimisväärselt ega hõlma enam ainult üksikettevõtteid (pereette -
võtteid), mida juhivad füüsilisest isikust ettevõtjad, kes ei saa oma töö eest tasu, 
vaid ka märkimisväärselt palju juriidilisi isikuid ja põllumajandusettevõtete ühen -
dusi, mis kasutavad peaaegu alati palgalist tööjõudu41. Nagu teistes majandus -
sektorites, on viimati nimetatud sageli tavaettevõtjad (nt investorid, kes ostavad 
suuri maa-alasid intensiivseks põllumajanduseks). Järelikult ei saa väita, et EAA 
tulemused sissetulekute kohta puudutavad vaid põllumajanduslikke pereettevõt -
teid, ja neid ei saa kasutada üksiktootjate sissetuleku või elatustaseme näitajana. 
Et ka üksikettevõtete osakaal on liikmesriigiti väga erinev, ei saa EAA esitatud 
sissetulekualaseid tulemusi liikmesriikide vahel võrrelda42.38 Põllumajanduslik faktortulu 
tähendab põllumajandustulu, 
mida kasutatakse laenatud või 
renditud tootmistegurite 
(kapital, palgad ja maarent) 
ning oma tootmistegurite 
(oma tööjõud, kapital ja maa) 
eest tasumiseks.
39 See on põllumajandustootja 
tehtud töö eest saadav tasu, 
millele on liidetud tööjõu 
palkamisega seotud kulude 
mahaarvamisest järelejäänud 
sissetulek ja mis annab teavet 
iseseisvate 
põllumajandusettevõtete 
põllumajandustuluga seotud 
suundumuste kohta.
40 Vt III lisa .
41 2010. aasta FSSi kohaselt on 
27% ELi põllumajandusmaa 
kasutajatest juriidilised isikud. 
Osakaal suurenes 
märkimisväärselt ELi 2004. ja 
2007. aasta laienemisega.
42 Vt ka määruse 
(EÜ) nr 138/2004 I lisa 
punkt 5.12.
23 Tähelepanekud
Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk (FADN) 
on hästi toimiv põllumajandusettevõtete sissetuleku ja 
majandustegevuse teabe allikas, kuid on liiga piiratud
40 
FADNi eesmärk on koguda representatiivseid andmeid kaubanduslike põlluma -
jandusettevõtete43 raamatupidamise kohta. See võib anda tähtsat ja kasulikku 
teavet põllumajandusettevõtete majandustulemuste kohta põllumajandussektori 
ja suurusklassi järgi. Seega on see ÜPP meetmete tulemuslikkuse hindamisel 
peamine teabeallikas44.
41 
Pärast kontrollikoja eriaruande nr 14/2003 avaldamist töötas komisjon koostöös 
liikmesriikide kontaktasutustega välja FADNi metoodika, et võtta arvesse põllu -
majandussektori arengut. Samuti on ta võtnud meetmeid FADNi tulemuste lähen -
damiseks rahvusvahelistele raamatupidamis- ja finantsaruandlusstandarditele.
Sissetulekunäitajad ei võta täiel määral arvesse 
põllumajandussektori ettevõtete arengut
42 
FADNi peamine sissetulekunäitaja on põllumajandusettevõtte netolisand -
väärtus . See on kasulik põllumajandusettevõtete sissetulekute võrdlemiseks, 
olenemata nende organisatsioonilisest vormist. Et selles ei võeta arvesse väliste 
tootmistegurite kulusid (nt maarenti või pangaintressi), mida peavad kandma 
paljud, ei saa see anda piisavat teavet põllumajandustootjate tegeliku põllu -
majandustulu ega põllumajandusettevõtete kasumlikkuse kohta.
43 
Algselt oli FADNi eesmärk anda teavet põllumajanduslike pereettevõtete kohta 
ning ettevõtja ja tema pere tööjõudu ja kapitali kasutavate ettevõtete puhul oli 
tähtis näitaja põllumajandusettevõtte netosissetulek pere tööühiku kohta . 
See on arvutatud ainult nende põllumajandusettevõtete puhul, mille kohta on 
märgitud palgata pereliikmetest tööjõud. Välja on jäetud aga üksikettevõtjate 
ettevõtted või maksudega seotud eesmärkidel ettevõtjate rühmade loodud 
ettevõtted, mis sarnanevad igati põllumajanduslike pereettevõtetega peale oma 
õigusliku vormi, sest neil ei ole palgata tööjõudu. Selliseid struktuure esineb aga 
palju mitmes liikmesriigis, eelkõige Saksamaal, Hispaanias ja Prantsusmaal, ning 
nende väljajätmine moonutab tõenäoliselt tulemusi45.43 Ettevõtted, mis ületavad 
majandusliku suuruse künnise.
44 Komisjoni hindamine 
otsetoetuste mõju kohta 
sissetulekutele ja 
mõjuhinnang „Ühise 
põllumajanduspoliitika 
eesmärgid 2020. aastaks” 
kohta, mis mõlemad viidi läbi 
2011. aastal, põhinevad 
peamiselt FADNi andmetel.
45 Hispaanias on üle 30% 
põllumajandusmaa 
kasutajateks juriidilised isikud, 
millest paljud on loodud 
maksudega seotud 
eesmärkidel. Prantsusmaal 
kasutavad juriidilised isikud ja 
põllumajandusettevõtete 
ühendused 58% 
põllumajandusmaast ja 
Saksamaal üle kolmandiku.
24 Tähelepanekud
44 
Lisaks ei ole eraldi sissetulekunäitajat tavaettevõtetena tegutsevate põllu -
majandusettevõtete kohta, kuigi sellistel juriidilistel isikutel on tähtis osa paljude 
liikmesriikide põllumajandussektoris.
Teave põllumajandustootjate põllumajandusettevõttega seotud 
muu sissetuleku kohta on puudulik
45 
Finantsinvesteeringutest ja kapitalisiiretest saadav tulu ning maksustamise sood -
ne mõju põllumajanduse sissetulekutele võib märkimisväärselt mõjutada ette -
võtte sissetulekut ja rahalist seisu ning selle suutlikkust reageerida turujõudude -
le. FADNi praeguses metoodikas aga ei võeta sellist mõju arvesse.
46 
Peale selle kasutavad paljud põllumajandustootjad oma ettevõtte ressursse 
tulu  toova tegevuse jaoks, mis ei ole põllumajanduslik esmatootmine, või mitme -
kesistavad sissetuleku suurendamiseks oma majandustegevust muul viisil. Selline 
põllumajandusettevõttega seotud tegevus on näiteks toidu töötlemine põlluma -
jandusettevõttes, toodete otsemüük, teenuste osutamine, kasutades põllumajan -
dusseadmeid, taastuvenergia tootmine või põllumajandusturism. Selline tegevus 
annab lisasissetulekut ning vähendab sissetulekute volatiilsust ja põllumajandus -
tootjate sõltuvust toetustest. FotoTaastuvenergia võib anda põllumajandustootjatele  
täiendavaid sissetulekuallikaid
© Euroopa Liit. Allikas : Euroopa Komisjoni audiovisuaalmeedia  
teenistus: L. Chamussy.
25 Tähelepanekud
47 
Üksikasjalikumat teavet põllumajandusettevõttega seotud muu sissetuleku kohta 
on kogutud alles alates 2014. aastast46. See teave on aga esitatud ainult siis, kui 
põllumajandusettevõtja raamatupidamises ei ole olnud võimalik eristada tulusid 
ja kulusid põllumajanduslikust tegevusest. Teave on jätkuvalt puudulik, sest seda 
ei ole esitatud näiteks siis, kui sellist tegevust juhitakse põllumajandustootjale 
kuuluvates eraldiseisvates äriüksustes. Ka kogutud andmed ei ole representa -
tiivsed, sest sellised ettevõtted ei ole praegu FADNi valimis piisavalt esindatud 
ja raamatupidamisarvestuse erinevuste tõttu ei ole andmed liikmesriikide vahel 
võrreldavad (vt 2. selgitus ). Seetõttu puudub terviklik ülevaade põllumajandus -
tootjate põllumajandusettevõttega seotud tegelikust majandustegevusest ja  
sellest, milline tähtsus on täiendavatel tuluallikatel nende kogusissetuleku 
stabiliseerimisele. 2. selgitusPõllumajandustootja ettevõttega seotud muu sissetuleku ebajärjepidev 
käsitlemine
2010. aasta FSSi kohaselt teatas üle 30% Saksamaa põllumajandusettevõtetest, et nad tegelevad ka põllu -
majandusega mitteseotud majandustegevusega. FADNis liigitatakse sissetulekuid aga riikliku maksuõiguse 
alusel, mille kohaselt käsitletakse tegevustulu, mida ei saada põllumajanduslikust esmatootmisest, põllu -
majandustuluna selle kitsas tähenduses. Selle ületamisel ei märgita tulu FADNi. Paljud põllumajandusette -
võtted käitavad biogaasitehaseid ning toodavad ja müüvad elektrit põhivõrgule. Et see tulu liigitatakse 
põllumajandusega mitteseotud tuluks, ei käsitleta seda otseselt põllumajandusettevõttega seotud tuluna ja 
seda ei arvestata FADNi tulemustes.
Prantsusmaal arvestatakse põllumajandusettevõttega seotud muust tulutoovast tegevusest saadavat sisse -
tulekut, nt põllumajandustoodete töötlemine, põllumajandusteenused, maa või hoonete väljarentimine (sh 
renditulu tuuleenergiajaamade või päikesepaneelide paigaldamisest ja elektrimüügist), ainult juhul, kui seda 
teeb üks ja sama ettevõte ning kui sellise tegevuse tulu ei ületa teatavat summat47. Muul juhul ei märgita seda 
FADNis. Mõlemal juhul kajastab FADN mitmekesistamise tegelikku taset ebatäielikult.
Head tava täheldati Madalmaades, kus muu tulutoova tegevuse kohta andmete kogumine võimaldab paremi -
ni hinnata põllumajandustootjate sissetulekute olukorda. Madalmaade FADNi 2012. aasta tulemuste kohaselt 
said põllumajandusettevõtted, mis tegelevad peale põllumajandustootmise kui põhitegevuse ka muu tulu -
toova tegevusega, sellisest tegevusest keskmiselt 51 000 eurot.
47 Üldjuhul 30% põllumajandusettevõtte aastakäibest või 50 000 eurot, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem.46 Komisjoni 30. aprilli 2012. aasta 
rakendusmäärus 
(EL) nr 385/2012, 
põllumajandusettevõtte 
tulude kindlaksmääramiseks 
ja majandustegevuse 
analüüsimiseks koostatava 
põllumajandusaruande vormi 
kohta (ELT L 127, 15.5.2012, 
lk 1).
26 Tähelepanekud
FADNi eesmärk ei ole anda representatiivset teavet ÜPP  
toetusesaajate kohta
48 
FADNi aluseks olev uuring peab esindama võimalikult suurt osa nende ettevõt -
jate põllumajandustoodangust, põllumajanduseks kasutatavast maast ja põllu -
majanduslikust tööjõust. Sellel eesmärgil liigitatakse kõik ettevõtted standard -
toodangu väärtuse alusel, mis kajastab üldjoontes nende põllumajandustootmise 
väärtust. Standardtoodangu alampiir on aga liikmesriigiti erinev, samuti põllu -
majandusega tegeleva rahvastikuosa ja ELi toetuste saajate hõlmatus (vt tabel ).
49 
Kuigi kasutatav lähenemisviis on liikmesriikide seisukohast põhjendatud, sest 
põllumajandusettevõtete majanduslik suurus on ELis väga erinev, piirab see sisse -
tulekute kohta FADNi-põhiste võrdluste tegemist liikmesriikide vahel. Näiteks 
aastas 10 000  euro suuruse standardtoodanguga Hispaania põllumajandusette -
võtte kohta ei ole võrdlusandmeid Saksamaal, Prantsusmaal ega Madalmaades, 
sest selliseid ettevõtteid uuringus ei käsitleta. Sellest tulenevalt on ühtlustatud 
teave ELis kättesaadav ainult nende põllumajandusettevõtete kohta, mis ületavad 
25 000  euro suuruse aastase standardtoodangu piirmäära48. Seega võivad FADNis  
hõlmatud kõigi ettevõtete ühe töötaja kohta saadava keskmise sissetuleku 
võrdlused tekitada väärtõlgendusi põllumajandustootjate sissetulekute kohta eri 
liikmesriikides.
50 
FADN loodi selleks, et jälgida põllumajandusettevõtete sissetulekut ja majandus -
tegevust. Kuid ettevõtete valimi moodustamisel ei ole arvesse võetud seda, kas 
nad on ELi toetuste saajad. See võib tähendada, et konkreetsete ELi toetusmeet -
mete mõju ja teatavate rühmade, nt noorte põllumajandustootjate sissetuleku 
kohta ei ole saada piisavalt esinduslikku teavet49. Pealegi makstakse otsetoetusi 
lisaks ettevõtjatest põllumajandustootjatele ka suurele arvule osalise tööajaga 
või elatuspõllumajandusega tegelevatele põllumajandustootjatele, keda FADNis 
ei käsitleta. Komisjonil on vähe teavet selliste väiksemate põllumajandusette -
võtete sissetuleku ja tootmistegevuse kohta, kelle osakaal ELi otsetoetuste saaja -
test ulatub 12 protsendist Bulgaarias 79 protsendini Slovakkias50. See seab piirid 
järelduste tegemisele FADNi tulemuste kohta, mis käsitlevad toetusmeetmete 
üldmõju põllumajandusettevõtete eri kategooriatele51.48 Seda piirmäära kohaldatakse 
praegu Saksamaal, 
Prantsusmaal (mandriosas), 
Luksemburgis, Madalmaades, 
Slovakkias ja 
Ühendkuningriigis (Inglismaa, 
Šotimaa ja Wales).
49 See kehtib ka EAFRD 
rahastatavate meetmete 
kohta. Kontrollikoja uuringu 
tulemuste kohaselt võetakse 
Taanis, Saksamaal, Leedus ja 
Madalmaades spetsiifiliselt 
arvesse mahepõllumajandus -
ettevõtteid. Saksamaa, Ungari 
ja Leedu pööravad erilist 
tähelepanu ka juriidilistele 
isikutele, kes toodavad suure 
osa nende riikide põllumajan -
dustoodangust. Austrias 
valitakse spetsiifiliselt 
mägitalusid. FADNi valimit 
laiendatakse märkimisväärselt 
Itaalias, et saada täpsemaid 
andmeid maaelu arengu 
meetmete mõju kohta.
50 Vt tabel .
51 Tšehhi Vabariigis, Taanis, 
Saksamaal ja Kreekas oli 
otsetoetuste saajate arv isegi 
suurem kui FSSis vaadeldud 
põllumajandusettevõtete arv, 
sest FSSi kaasamise piirmäära 
tõttu jäävad enamasti kõrvale 
väiksemad ettevõtted, millel 
toodang puudub või on väga 
väike. Järelikult puuduvad 
suure arvu ELi eelarvest 
määratud toetuste saajate 
kohta nii sissetuleku- kui ka 
struktuuriandmed.
27 Tähelepanekud TabelPõllumajandusega tegeleva rahvastikuosa ja ÜPP toetusesaajate hõlmatus FADNis
LiikmesriikEttevõtted FSSis 
2010.  aastalRiiklik FADNi piirmäär 
(eurodes SO)FADNis esindatud FSSi 
ettevõtete  
protsentuaalne osakaalFADNis esindamata ÜPP  
toetusesaajate  
protsentuaalne osakaal
Belgia 42 850 25 000 72% 30%
Bulgaaria 370 500 2 000 31% 12%
Tšehhi Vabariik 22 870 8 000 65% 39%
Taani 42 120 15 000 68% 51%
Saksamaa 299 150 25 000 65% 47%
Iirimaa 139 900 8 000 74% 36%
Kreeka 723 010 4 000 44% teave puudub
Hispaania 989 810 4 000 53% 61%
Eesti 19 620 4 000 41% 55%
Prantsusmaa 516 110 25 0001 15 0002 57% 28%
Itaalia 1 620 900 8 000 49% 38%
Küpros 38 860 4 000 26% teave puudub
Läti 83 400 4 000 26% 67%
Leedu 199 930 4 000 27% 69%
Luksemburg 2 210 25 000 73% 20%
Ungari 576 840 4 000 18% 45%
Malta 12 540 4 000 24% 37%
Madalmaad 72 320 25 000 71% 25%
Austria 150 160 8 000 62% 26%
Poola 1 506 620 4 000 48% 50%
Portugal 305 260 4 000 36% 53%
Rumeenia 3 859 030 2 000 27% teave puudub
Sloveenia 74 640 4 000 54% 33%
Slovakkia 24 460 25 000 18% 79%
Soome 63 880 8 000 61% 38%
Rootsi 71 100 15 000 39% 57%
Ühendkuningriik 186 650 25 0003 15 000450% 50%
ELi 27 riiki 12 014 740
1 Prantsusmaa mandriosa 
2 Guadeloupe, Martinique ja Réunion 
3 Välja arvatud Põhja-Iirimaa 
4 Põhja-Iirimaa
Allikas : Euroopa Kontrollikoda komisjoni ja uuringute andmete põhjal.
28 Tähelepanekud
51 
Lisaks ei käsitleta FSSis teavet EAGFist rahastatud ELi toetuste kohta ja ainult 
mõnes liikmesriigis on kasutusel unikaalsed põllumajandusettevõtja tunnus -
koodid, mis võimaldaksid ühendada FSSi ja FADNi andmed selliste haldus -
andmetega nagu ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi andmed toetusmaksete 
ja põllumajandus  maana kasutatavate alade kohta. Andmete ühendamine või -
maldaks kombineerida ELi sissetulekutoetuste teabe põllumajandusstruktuure 
ja maakasutust käsitlevate andmetega. See aitaks ka paremini mõista põllu -
majandustootjate sissetulekut määravaid tegureid ja vähendada andmeesitajate 
halduskoormust.
Komisjon ja liikmesriigid ei taganud alati 
põllumajandustootjate sissetulekuid käsitlevate 
andmete nõuetekohast kvaliteeti
52 
Aluslepingus on kehtestatud põhiprintsiibid Euroopa statistikale, mis peaks 
olema erapooletu, usaldusväärne, objektiivne, teaduslikult sõltumatu, tasuv 
ja konfidentsiaalne52. Printsiipe on üksikasjalikumalt kirjeldatud Euroopa sta -
tistika tegevusjuhendis, mida järgivad nii liikmesriigid kui ka komisjon. Selle 
rakendamist hõlbustab kvaliteeditagamise raamistik. Kuid ei tegevusjuhend 
ega kvaliteedi  tagamise raamistik ole kohustuslikud.  Koostatud statistilise teabe 
kvaliteedile kehtivad erikriteeriumid on esitatud V lisas .
53 
Põllumajandustootjate sissetulekut käsitlevate andmete usaldusväärsuse hinda -
miseks auditeeris kontrollikoda kehtivat korda, et tagada muu hulgas EAAst ja 
FADNist pärit statistiliste andmete kvaliteet, nagu on ette nähtud Euroopa statis -
tika tegevusjuhendis.52 ELi toimimise lepingu 
artikli 338 lõige 2.
29 Tähelepanekud
EAA komisjonipoolses haldamises oli puudujääke …
Komisjonil ei olnud piisavat ajakohast teavet metoodika 
ja andmeallikate kohta, mida liikmesriigid kasutavad EAA 
koostamiseks
54 
Liikmesriikide poolt komisjonile esitatud teave EAA metoodika ja andmeallikate 
kohta (inventarinimestikud) erines märkimisväärselt üksikasjalikkuse ja kvaliteedi 
poolest ja seda ei ole ajakohastatud 2006. aastast saadik; kolmes liikmesriigis sel -
lised nimestikud aga puudusid. Kõigis kuues külastatud liikmesriigis olid oluliste 
objektide puhul menetlused ja andmeallikad märgatavalt erinevad ega vastanud 
enam nimestikes esitatud kirjeldusele. Sellest tulenevalt ei saa komisjon kindlaks 
teha, kas liikmesriikide esitatud statistiline teave on piisavalt ühtlustatud ja võr -
reldav, ning see vähendab komisjoni suutlikkust esitada soovitusi ja töötada välja 
suunised, et parandada statistilise teabe üldist kvaliteeti.
55 
Peamised EAA näitajad võrdlevad põllumajandustulu põllumajanduses töötavate 
isikute tööjõusisendi tasandil (väljendatuna põllumajandusliku töö ühikutes)53. 
Mis tahes muudatused ja ebatäpsused tööjõusisendi arvutustes mõjutavad iga 
palgalise töötaja kohta saadava sissetuleku näitajat ja võivad seega märkimis -
väärselt mõjutada sissetulekuid käsitlevaid tulemusi ning nende tõlgendamist. 
Eurostatil ei olnud piisavat ajakohast teavet liikmesriikide kasutatud metoodika 
kohta ning see vähendas tema suutlikkust hinnata saadud teabe täpsust ja võr -
reldavust. Pealegi oli liikmesriikide kehtestatud tööaeg erinev: 1600 töötunnist 
igal aastal Prantsusmaal kuni 2120 töötunnini Poolas; ka see mõjutas tulemuste 
võrreldavust.53 Näitaja arvutatakse, jagades 
kogutulu kas põllumajanduses 
palgaliste töötajatena või 
iseseisvate 
põllumajandustootjatena 
töötavate isikute koguarvuga.
30 Tähelepanekud
Põllumajandustulu teatamist Eurostatile mõjutasid 
puudujäägid …
56 
Kontrollikoda leidis mitu juhtu, kus EAAs avaldatud andmed ei olnud piisavalt 
täpsed või võrreldavad, ja see mõjutas oluliselt EAAs avaldatud sissetulekute 
arvutamist. Näiteks leiti ebakõlasid teatavate toodete, nt veini ja oliiviõli arve -
pidamises, põllumajandusmaa rentides, teatavast põllumajandusega mitteseotud 
tegevusest teavitamises, toetuste arvepidamises ja põllumajandusliku ettevõtja -
tulu arvutustes (vt 3. selgitus ).3. selgitusNäiteid puudustest põllumajandustulu arvutamisel
Poolas märkis statistikaamet EAAs ära ainult hinnangulise rendi, mida põllumajandustootjad maksavad riigile 
kuuluva maa eest ja mis ei hõlma erasektori maaomanikelt renditud maa väärtust, sest ametiasutustel puudub 
selle kohta teave. FADNi tulemuste põhjal hindab aga kontrollikoda, et selline maa moodustab Poolas ligi 61% 
renditud põllumajandusmaast. Sarnaselt võttis Rumeenia statistikaamet arvesse ainult põllumajandusette -
võtete, aga mitte üksiktootjate renditud maa väärtust käsitlevaid andmeid.
Paljud põllumajandusettevõtted tegelevad põllumajandustoodete töötlemisega, nt juustu valmistamine,  
metsasaaduste hankimine, raie või põllumajandusturism. Kui selline tegevus on lahutamatult seotud põllu -
majandustegevusega, tuleb selle väärtus märkida ka EAAsse. Paljude liikmesriikide puhul ei ole aga sellise 
tegevuse väärtust käsitlevad andmed kättesaadavad.
Rumeenias dokumenteeris statistikaamet piirkonnast olenevad toetused sellel aastal, millal need põllumajan -
dustootjatele välja maksti (kassapõhiselt). Kohaldatavate nõuete järgi oleks toetused tulnud dokumenteerida 
sellel aastal, kui põllumajandustootja toetusetaotluse esitas (tekkepõhiselt).
Prantsusmaal olid andmed rendisuhte alusel põllumajandusmaa teatava kasutamise eest omanikest aktsio -
näridele makstava tasu ( fermage ) kohta aegunud ja neid ei võetud põllumajandusliku ettevõtjatulu arvuta -
misel korrektselt arvesse. See põllumajandusvorm katab enam kui poole Prantsusmaal kasutatavast 
põllu majandusmaast.
31 Tähelepanekud
57 
Liikmesriigid peavad esitama sissetulekuid käsitlevad lõplikud andmed järgneva 
aasta septembri lõpuks54. Ometi muutsid liikmesriigid oma andmeid järgnenud 
aastatel sageli ja see mõjutas oluliselt EAAs avaldatud sissetulekute suurust55. Aja -
kohastusi põhjendati enamasti vajadusega parandada vead varem esitatud and -
metes, lähteandmete hilise kättesaadavusega või asjaoluga, et nüüd on olemas 
paremad andmeallikad, mis annavad täpsemat teavet. Kuigi statistiliste andmete 
ülevaatamine on statistika koostamisel standardtoiming, juhivad ajakohastused 
tähelepanu puudustele liikmesriikide EAA koostamise korras ja vähendavad ko -
misjoni peamiste sissetulekuid käsitlevate tulemusnäitajate usaldusväärsust.
Kvaliteedi tagamine ei ole täiesti tõhus
58 
Kuigi Eurostat tegi jõupingutusi EAA kvaliteedi parandamiseks, ei ole põhjalikult 
ja sõltumatult hinnatud, kas liikmesriigid on loonud tõhusa kvaliteeditagamise 
raamistiku EAA andmete kogumiseks ja statistika koostamiseks. 2010. aastal lõi 
Eurostat ühise rakkerühma, et määrata kindlaks EAA kvaliteedinäitajad ja mää -
ratleda kvaliteediaruannete standardid. 2012. aastal kooskõlastas Eurostat nende 
koostamise eest vastutavate riiklike ametiasutuste enesehindamist. Selleks paluti 
liikmesriikidel esitada EAA andmete kvaliteedi üldhinnangud ja tuua välja vaja -
likud täiendused. Kontrollikoda täheldas, et neli liikmesriiki56 ei olnud aruannet 
esitanud, mistõttu Eurostatil ei olnud ajakohastatud ja terviklikku teavet esitatud 
EAA andmete kvaliteedi kohta.
… ja mõnes liikmesriigis oli puudujääke FADNi toimimises
FADNi uuringu tehniline rakendamine võib mõjutada tulemuste 
kvaliteeti
59 
Üldiselt saab eristada kolme FADNi uuringute süsteemi. Ühes liikmesriikide 
rühmas hangivad FADNi riiklikud kontaktasutused andmeid erasektori raamatu -
pidamisettevõtetelt, kes korraldavad üksikettevõtete raamatupidamist ja kasu -
tavad andmeid ka põllumajandustootjate tuludeklaratsioonide jaoks57. Teises 
rühmas tegeleb kontaktasutus otseselt raamatupidamisarvestusega FADNi 
jaoks ja on otseses kokkupuutes põllumajandustootjatega58. Kolmandas rühmas 
palkavad kontaktasutused erasektori andmekogujaid, kes koguvad andmeid otse 
põllumajandusettevõtetelt59.54 Määruse (EÜ) nr 138/2004 
II lisa.
55 Põllumajandusliku 
ettevõtjatulu 2012. aasta 
tulemuse parandamine 
2014. aastal suurendas 
tulemust 129% Rumeenias, 
104% Taanis, 48% 
Luksemburgis, 27% Itaalias ja 
23% Belgias. See-eest 
Saksamaa sissetulek vähenes 
23% ja Prantsusmaal 12%. 
Faktortulu muutus 
märkimisväärselt Belgias 
(+12%), Saksamaal (–13%), 
Itaalias (+10%), Luksemburgis 
(+28%), Lätis (+43%) ja 
Madalmaades (+13%).
56 Belgia, Saksamaa, Küpros ja 
Ühendkuningriik.
57 Näiteks Saksamaal ja 
Prantsusmaal.
58 Näiteks Madalmaades.
59 Näiteks Hispaanias, Poolas ja 
Rumeenias.
32 Tähelepanekud
60 
Otse juhitav süsteem tõstab andmete kvaliteeti. Näiteks täheldati head tava 
Madal  maades, kus andmekogumine on usaldatud uurimisinstituudile, mis kor -
raldab põllumajandusettevõtete raamatupidamist ja millel on otsene juurdepääs 
kogu vajalikule teabele ettevõtete majandustegevuse kohta. Samuti on FADNi 
andmed täpsemad, kui need tuletatakse maksuandmetest, sest ebakorrektse 
raamatupidamise eest võidakse karistada riikliku maksuõiguse alusel.
61 
Hispaanias ja Rumeenias said töövõtjad iga kontaktasutusele esitatud põllu -
majandusaruande eest kindlaksmääratud summa. Sellega kaasneb oht, et valitak -
se lihtsa struktuuriga põllumajandusettevõtteid, vähendamaks töökoormust et -
tevõtte kohta, ja seega on olemas suurem oht, et saadud teave ei ole kvaliteetne.
Valimi esinduslikkus erineb liikmesriikides märkimisväärselt …
62 
Komisjon kiidab heaks liikmesriikide väljapakutud valimi suuruse, kuid tal puu -
dub  
piisav teave selle arvutamise, tehtud oletuste ja selle kohta, kas arvutused on 
kooskõlas statistikaalaste põhimõtetega. Kriitiliselt tähtsat teavet, nt kasutatud 
parameetrite ja usaldusvahemike täpsuse kohta, ei avaldata ning seda ei vaata 
läbi sõltumatud eksperdid valikukavade kvaliteedi hindamiseks.
63 
Valimi suurus, samuti põllumajandusettevõtete arv, mida üks ettevõte valimis 
esindab, on liikmesriigiti ja piirkonniti väga erinev60. Tähtsad põllumajandus -
valdkonnad võivad aga olla FADNis alaesindatud, näiteks veinitootjad ning 
viinamarja-, puuvilja-, tsitrusviljade, oliivide ja muude püsikultuuride kasvatajad 
Hispaanias, kes moodustasid vastavates valdkondades kokku ainult 0,8% põllu -
majandusettevõtetest. Samas moodustasid need sektorid ligikaudu 24% Hispaa -
nia põllumajanduse toodangu koguväärtusest.60 FADNi valimis ühe ettevõttega 
esindatud 
põllumajandusettevõtete arv 
on liikmesriigiti erinev: 
kolmest Luksemburgis kuni 
185ni Rumeenias. Erinevused 
sektorite ja suurusklasside 
vahel võivad olla palju 
suuremad.
33 Tähelepanekud
64 
Komisjon soovitab valida uusi põllumajandusettevõtteid juhuslikult, et saavu -
tada rahvastikku puudutavate andmete puhul parim statistiline esindatus. Uusi 
põllumajandusettevõtteid valisid juhuslikult ainult üksteist liikmesriiki61. Teistes 
liikmesriikides ei olnud valik alati läbipaistev ja seda piiras see, kuidas andme -
kogumine oli korraldatud. Seega sõltus Saksamaal, Hispaanias, Poolas ja Rumee -
nias valikuprotsess märkimisväärselt raamatupidamisbüroode või andmekoguja -
te initsiatiivist, sest nemad pidid kindlaks tegema valikukriteeriumidele vastavad 
sobivad ettevõtted. Sellega seoses võivad subjektiivsed tegurid mõjutada ette -
võtete valikut ja seega saadud sissetulekualase teabe esinduslikkust. Hispaanias 
põhjustas see märkimisväärseid lünki FADNi valimi allpiirkondade katvuses, nii et 
suur osa riigist ja territoriaalstruktuurist oli halvasti esindatud. See mõjutab ka tu -
levasi otsetoetuste valdkonna hindamisi, sest Hispaania on kehtestanud süsteemi 
51 allpiirkonnaga, mida FADN praegu piisavalt ei kata.
65 
FADNi uuringus osalemine on vabatahtlik. Külastatud liikmesriikidel oli raskusi 
põllumajandusettevõtete sobiva arvu leidmisega peaaegu kõigis asjakohastes 
suurusklassides. Mõned liikmesriigid võtsid ettevõtete kaasamiseks ja neile lisa -
koormuse hüvitamiseks kasutusele stiimulid, kuid kontrollikoda leidis, et need 
meetmed ei olnud alati tõhusad, et hõlmata kõiki asjakohaseid ettevõtete liike ja 
suurusklasse62.
66 
Hoolimata loodud stiimulitest on Saksamaa valimis märkimisväärselt alaesinda -
tud väikesed ja väga suured põllumajandusettevõtted. Probleeme täheldati ka 
Madalmaades, kus 78% valitud uutest põllumajandusettevõtetest keeldus osale -
misest. Rumeenias õnnestus eristiimulite puudumise tõttu kõigis suurusklassides 
kaasata loodetust vähem ettevõtteid ning eriti suuri raskusi oli väga väikeste ja 
väga suurte ettevõtetega. Väga tähtis on aga hankida kvaliteetseid andmeid kõigi 
asjakohaste suurusklasside kohta, sest olukord suuremates või väiksemates põllu -
majandusettevõtetes võib oluliselt erineda tavapäraste põllumajandusettevõtete 
omast.61 Eesti, Iirimaa, Itaalia, Läti, 
Madalmaad, Malta, Rootsi, 
Slovakkia, Soome, Taani ja 
Ühendkuningriik. Sloveenia 
kasutas juhuslikku valikut 
osaliselt.
62 Kontrollikoja uuringu kohaselt 
maksid 14 liikmesriiki 
osalevatele ettevõtetele tasu 
(Austria, Belgia (Flandria), Eesti, 
Kreeka, Leedu, Läti, Malta, 
Poola, Rootsi, Saksamaa, 
Slovakkia, Sloveenia, Soome ja 
Ungari). Belgias (Flandria), 
Horvaatias, Itaalias, Leedus, 
Lätis, Madalmaades, Soomes, 
Ungaris ja Ühendkuningriigis 
annavad ametiasutused 
eelisjuurdepääsu 
majandustulemustealasele 
teabele või 
nõustamisteenustele, mis 
võimaldab ettevõtetel 
võrrelda oma tulemusi teiste 
ettevõtete tulemustega.
34 Tähelepanekud
… ja FADNi andmete kogumisel oli teisigi puudujääke
67 
FADNi andmed on pärit raamatupidamisaruannetest, kus terve majandusaasta 
vältel tehakse sissekandeid süstemaatiliselt ja korrapäraselt. Uuringus osalevad 
ettevõtted peavad olema motiveeritud ja suutelised põllumajandusettevõtte 
raamatupidamisarvestust pidama63.
68 
Rumeenias, kus üksikettevõtted moodustavad ligikaudu 70% FADNi valimist, põ -
hinesid tulemused aga enamjaolt küsitlustel, sest eelkõige väiksemad ettevõtted 
ei täitnud raamatupidamisarvestust nõuetekohaselt. Samamoodi koguti Hispaa -
nias paljude ettevõtete andmeid enamjaolt põllumajandustootjatega läbiviidud 
küsitluste, mitte süstemaatiliste raamatupidamiskannete põhjal. See vähendab 
märkimisväärselt esitatud teabe kvaliteeti ega võimalda seostada esitatud teavet 
selle aluseks olevate andmetega.
69 
Ebajärjepidevusi leiti ka pereliikmete palgata tehtud töö arvutamisel, mille puhul 
komisjon tunnistas, et pereliikmetest töötajate töötundide arv on tavaliselt üle -
hinnatud. See võib põhjustada töötaja kohta saadava sissetuleku alahindamist ja 
mõjutada näitajate usaldusväärsust.
70 
Üldjuhul esitasid liikmesriigid FADNi andmed ettenähtud tähtaja raames, milleks 
on 12 kuud pärast aruandeaasta lõppu64. Andmete kvaliteet aga ei vastanud alati 
komisjoni ootustele ja mõni liikmesriik pidi tegema ulatuslikku lisatööd. Nii sai 
komisjon avaldada 2012. aruandeaasta tulemused alles 2014. aasta novembris, st 
ligi kaks aastat pärast võrdlusperioodi lõppu. Komisjon püüdis protsessi kiiren -
dada, suurendades liikmesriikidele makstavat tasu65, kuid andmete kvaliteedi 
parandamiseta on ebatõenäoline, et see lühendab protsessi märkimisväärselt. 
Kui selline olukord jätkub, on tõenäoline, et ÜPP 2013. aasta reformi käigus vastu 
võetud meetmete seireks ja hindamiseks vajalikud andmed ei ole 2018. aasta 
vahearuande jaoks õigel ajal kättesaadavad.63 Määruse (EÜ) nr 1217/2009 
artikli 2 punkt e.
64 Komisjoni 13. juuli 1983. aasta 
määrus (EMÜ) nr 1915/83, 
teatavate raamatupidamist 
käsitlevate üksikasjalike 
rakenduseeskirjade kohta 
põllumajandustootjate tulude 
kindlaksmääramiseks 
(EÜT L 190, 14.7.1983, lk 25).
65 Vastavalt komisjoni  
29. märtsi 2012. aasta 
rakendusmäärusele (EL) 
nr 283/2012 (millega 
kehtestatakse 
kindlasummaline tasu 
põllumajandusliku 
raamatupidamise 
andmevõrguga seotud 
põllumajandusaruande kohta 
alates 2012. aruandeaastast 
(ELT L 92 30.3.2012, lk 15)) oli 
tasu õigesti koostatud 
põllumajandusaruande eest 
160 eurot. Alates 2015. aastast 
saavad liikmesriigid iga 
põllumajandusaruande kohta 
lisaks 5 eurot, kui nad esitavad 
raamatupidamisandmed juba 
11 kuu jooksul pärast 
aruandeaasta lõppu.
35 Tähelepanekud
Liikmesriikidepoolne ebapiisav rahastamine võib mõjutada 
tulemuste kvaliteeti
71 
Komisjoni poolt liikmesriikidele makstav tasu ei ole seotud andmekogumise 
süsteemiga ega liikmesriikide reaalsete kuludega. FADN toimib tavaliselt pare -
mini, kui ka liikmesriigil on suur huvi saada põllumajandusettevõtete sissetule -
ku ja majandustulemuste kohta kvaliteetseid andmeid ning ta tagab seetõttu 
piisava rahastamise. Madalmaades on seepärast FADNi aluseks suur andmekogu 
põllumajandusettevõtete majandustegevuse ning keskkonna- ja sotsiaalsete 
aspektide kohta, mis ületab tublisti praegu ELi tasandil nõutava. Ka Saksamaal, 
Prantsusmaal ja Poolas on riigiasutused väga huvitatud FADNi süsteemi toimimi -
sest, sest nad kasutavad selle tulemusi laialdaselt oma poliitika ja tulemuslikkuse 
analüüsimisel.
72 
Kõige enam puudujääke oli külastatud liikmesriikidest Hispaanias ja Rumeenias. 
Mõlemal on praegu raskusi vajaliku riikliku rahastamise tagamisega. Nendes 
liikmesriikides sõltub FADNi toimimine enamjaolt ELi rahastamisest. Mõlemas 
liikmesriigis kasutati andmeid riiklikel eesmärkidel väga piiratud viisil. Rumeenias 
kogutakse andmeid ainult selleks, et need komisjonile esitada, ja ametiasutus -
tel ei ole vajalikke tehnilisi vahendeid ega piisava kvalifikatsiooniga töötajaid 
andmete edasiseks analüüsimiseks. Ent arvestades, kui palju mänguruumi on 
liikmesriikidel ELi toetuste jagamisel, on hädavajalik, et FADN kui ÜPP meetmete 
tulemuslikkuse hindamise kõige tähtsam vahend annaks iga liikmesriigi kohta 
nõuetekohase kvaliteediga tulemusi.
FADNi ametlik kvaliteeditagamise raamistik on puudulik
73 
FADNi haldab komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat, mis 
vastutab koos riiklike kontaktasutustega ka andmete kvaliteedi tagamise eest. 
Eurostat vastutab komisjoni statistikaalase tegevuse kooskõlastamise eest66. 
FADNi kontekstis on Eurostati kooskõlastamistegevuse ulatus kindlaks määratud 
vastastikuses kokkuleppes67. Kokkulepe ei näe aga Eurostatile ette järelevalverolli.66 Komisjoni 17. septembri  
2012. aasta otsus 2012/504/EL 
Eurostati kohta (ELT L 251, 
18.9.2012, lk 49).
67 Eurostati ning põllumajanduse 
ja maaelu arengu 
peadirektoraadi vaheline 
vastastikuse mõistmise 
memorandum statistika 
valdkonnas, 7.5.2015.
36 Tähelepanekud
74 
Külastatud liikmesriikidest oli kehtiv ametlik kvaliteeditagamise kord olemas vaid 
Madalmaades ja üksnes seal kinnitasid ametiasutused valimi seoses selle aluseks 
oleva rahvastikuosaga ning kontrollisid oletusi korrapäraselt. Teistes liikmesriiki -
des kontrollisid saadud andmete usutavust kontaktasutused. Kontrolli ei täien -
datud aga kohapealse kontrolliga, et hinnata andmekogujate töö kvaliteeti ja 
seostada esitatud teavet selle aluseks olevate andmetega, välja arvatud Poolas.
75 
Komisjon on teadlik FADNi tulemuslikkusega seotud probleemidest liikmesriiki -
des68. Senini ei ole aga kehtestatud ajakava olukorra parandamiseks ja endiselt 
on vaja tegelda märkimisväärsete puudustega, nagu sektorite ja suurusklasside 
ebapiisav katvus kõigis liikmesriikides, stiimulite puudumine põllumajandusette -
võtete kaasamiseks paljudes liikmesriikides ja rahastamise puudumine.
76 
Komisjon otsib võimalusi FADNi puudustega tegelemiseks ja uurib koostöös liik -
mesriikidega andmekogumise süsteemi kulutõhususe suurendamise viise. Lisaks 
kavatseb ta kasutada FADNi ajakohase teabe jagamiseks jätkusuutlikkuse näita -
jate kohta põllumajandusettevõtete tasandil. Siiski on tõenäoline, et konkreet -
seid parandusi ei tehta enne 2017. aastat ja andmed ei ole kättesaadavad enne 
2019. aasta lõppu. See võib mõjutada ÜPP 2013. aasta reformi hindamist.
Kättesaadavate andmete piiratus, teatavate ÜPP 
meetmete ebamäärased eesmärgid ja puudujäägid 
tulemusnäitajates mõjutavad komisjoni suutlikkust 
saavutatud tulemusi tõendada
77 
EAAst ja FADNist pärit andmed on aluseks komisjoni hinnangule põllumajandus -
tootjate sissetulekuga seotud ÜPP meetmete tulemuslikkuse kohta. Tõhus 
tulemus  likkuse hindamine aga nõuab nii põllumajandustootjate sissetulekualaste 
andmete kättesaadavust ja head kvaliteeti kui ka algusest peale selgelt määrat -
letud meetmete eesmärke ja eesmärgipõhiseid näitajaid. Pealegi ei ole sissetulek 
ÜPP ainus eesmärk ega enamiku ÜPP meetmete erieesmärk.68 Komisjon leidis 
märkimisväärseid puudujääke 
ka Kreekas.
37 Tähelepanekud
78 
Kontrollikoda analüüsis, kas seoses põllumajandustootjate sissetulekuga on ÜPP 
meetmetele algusest peale selged eesmärgid kehtestatud. Selle alusel hindas 
kontrollikoda, kas komisjon määras kindlaks asjakohased näitajad, mis võimal -
daksid tõhusalt hinnata põllumajandustootjate sissetulekut täiendavate ÜPP 
meetmete tulemuslikkust. Lisaks hinnati, kas praeguse programmitöö perioodi 
tulemusnäitajad võimaldavad mõõta nende eesmärkide saavutamise ulatust. 
Kontrollikoja analüüsi õigsust kinnitasid ka eksperdid.
Otsetoetustel on mitu eesmärki, mille saavutamist on 
keeruline mõõta …
79 
Põllumajandustootjate sissetulekuga seotud ÜPP eesmärkide analüüsimiseks 
kasutas kontrollikoda finantsmääruses69 sätestatud SMART-kriteeriume: eesmär -
gid peavad olema täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt 
piiritletud.
80 
Üldjuhul saavad põllumajandusettevõtted oma sissetuleku peamiselt enda 
toodangu müügist. Põllumajandustootjatele makstavad otsetoetused on oma 
olemuselt lisatulu. Lisaks võib eeldada, et nende toime põllumajandustootjate 
sissetulekule on veelgi suurem, mõjutades nende äriotsuseid70.
81 
ÜPP üldeesmärki tagada elujõuline toiduainetööstus ega selle mõju põllu -
majandustulule ei ole seni muudetud mõõdetavateks eesmärkideks. Samuti ei 
ole täpsustatud, kuidas peaksid otsetoetuste kavade üksikmeetmed aitama seda 
üldeesmärki saavutada, sest ei määruses71 ega selle preambulis ei ole piisavalt 
selgelt määratletud konkreetseid eesmärke ja puudub algväärtus või eesmärk, 
millega nende tulemuslikkust võrrelda. Lisaks on seosed teiste ÜPP eesmärkidega 
(nt loodusvarade säästev majandamine) keerulised ja võivad samuti põllumajan -
dustootjate sissetulekut mõjutada.69 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 25. oktoobri 
2012. aasta määruse 
(EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju 
ning millega muudetakse 
nõukogu määrust (EÜ, 
Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) 
artikli 30 lõige 3.
70 Komisjoni sõnul moodustas 
otsetoetuste osakaal ELis 
2012. aastal 11,2% 
põllumajandusettevõtete 
kogutulust. See osa on aga 
ettevõtete ja liikmesriikide 
kaupa väga erinev (ELi 
põllumajandusökonoomika 
ülevaade, mis põhineb FADNi 
2012. aasta andmetel, lk 1).
71 Määrus (EL) nr 1307/2013. 
Olemasolev eelarve on 
üldjoontes sama suur kui ELis 
varasemalt 
põllumajandustootjatele 
maaharimise või 
loomakasvatuse eest makstud 
toetuste summa 
(tootmiskohustusega seotud 
toetused).
38 Tähelepanekud
82 
Komisjon on seisukohal, et otsetoetused – ka koos teiste meetmetega – peaksid 
samal ajal aitama saavutada mitut eesmärki, nt põllumajandusettevõtete ma -
jandusliku elujõulisuse toetamine, põllumajanduse tootlikkuse ja konkurentsi -
võime suurendamine, loodusvarade säästev majandamine ja kliimameetmed. Et 
aga üldjoontes on ebaselge, mida peaksid ÜPP üld- ja erieesmärgid eeldatavalt 
saavutama, on tulemusnäitajate põhjal keeruline hinnata, kas kindel meede on 
saavutanud oma eesmärgi. Liikmesriikidele otsetoetuste rakendamiseks kätte -
saadavate võimaluste paljusus muudab asja keerulisemaks, sest mõju põlluma -
jandusturgudele ja põllumajandustootjate sissetulekuerinevused võivad liikmes -
riigiti tunduvalt erineda.
… ja põllumajandustootjate sissetulekuga seotud ÜPP 
tulemusnäitajaid ei saa selgelt siduda meetmetega ega 
eesmärkide tegeliku saavutamisega
83 
Näitajad peaksid võimaldama hinnata poliitiliste meetmete edusamme, mõjusust 
ja tõhusust eesmärkidest lähtuvalt72. Nad peaksid olema asjakohased, heakskii -
detud, usaldusväärsed, mõõdetavad ja töökindlad ning põhinema usaldusväärsel 
statistilisel teabel73.
84 
Mõjunäitajate  eesmärk on näidata ÜPP meetmete koosmõju. Elujõulise toidu -
ainetööstuse üldeesmärgi raames on põllumajandustootjate sissetuleku vald -
konnas kõige asjakohasemad mõjunäitajad põllumajanduslik ettevõtjatulu ja 
põllumajanduslik faktortulu. Need piirduvad aga suundumuste, mitte sissetuleku 
absoluutväärtuste näitamisega ning algväärtusi ei ole kehtestatud. Pealegi on 
nende näitajatega seotud muutused põhjustatud peamiselt hinnamuutustest, 
mitte ÜPP meetmete mõjust. Need ei saa ka näidata, mil määral on ÜPP saavuta -
nud aluslepingu eesmärgi tagada põllumajandusega tegelevale rahvastikuosale 
rahuldav elatustase, sest ELi tasandil ei ole selleks piisavaid andmeid.72 Komisjoni 22. juuli 2014. aasta 
rakendusmääruse 
(EL) nr 834/2014 (milles 
sätestatakse ühise 
põllumajanduspoliitika ühise 
seire- ja hindamisraamistiku 
kohaldamise eeskirjad) 
(ELT L 230, 1.8.2014, lk 1) 
artikkel 1.
73 Nii palju kui võimalik peaksid 
näitajad vastama RACER-
kriteeriumidele: olema 
asjakohased, heakskiidetud, 
usaldusväärsed, lihtsad ja 
töökindlad: „III osa: 
Mõjuhindamissuuniste lisad” 
(Euroopa Komisjon, 
15. jaanuar 2009.  
http://ec.europa.eu/
smart-regulation/impact/
commission_guidelines/docs/
iag_2009_annex_en.pdf ).
39 Tähelepanekud
85 
Ühtlasi leidis kontrollikoda, et komisjoni tulemusnäitajad , kui need on otse -
selt seotud sissetulekuga, on elujõulise toiduainetööstuse üldeesmärgi ja seega 
ka põllumajandustootjate põllumajandustulu suhtes asjakohased. Siiski ei ole 
näitajatest tulenev teave jällegi küllalt täpne, et siduda see piisavalt selgelt ELi 
meetmetega, näitamaks, et need aitasid saavutada soovitud mõju (vt 4. selgitus ). 
Et eesmärke ega algväärtusi ei ole seatud, ei saa näitajad anda teavet võimaliku 
lõhe kohta eesmärkide soovitud ja tegeliku saavutamise vahel ega selle kohta, 
kas meetmed on aidanud seda lõhet vähendada. 4. selgitusPuudujäägid komisjoni tulemusnäitajates, mis käsitlevad põllumajandustootjate 
sissetulekut
Näitaja iga-aastaste otsetoetuste osakaal põllumajandustulus , mis arvutatakse EAA põhjal, juhib tähele -
panu otsetoetuste tähtsusele põllumajandussektori jaoks. Kuid selle näitaja aluseks olevad andmed ei ole 
piisavalt usaldusväärsed74. Peale selle moonutab näitajat asjaolu, et on põllumajandusettevõtteid, mis saavad 
otsetoetusi, kuid millel puudub toodang ja seega ka põllumajandustulu. Mõnes liikmesriigis seevastu kuulub 
suur osa põllumajandustulust põllumajandustootjatele, kes ei saa otsetoetusi või saavad neist väga marginaal -
se osa75. Ühtlasi ei võta näitaja arvesse põllumajandustootjate sissetuleku vähenemist rendisumma suurene -
mise tõttu, mis tuleneb otsetoetuste kapitaliseerimisest maahinnana. Samuti ei ole selge, kas muutus näitajas 
tuleneb ainult või peamiselt konkreetsetest ÜPP meetmetest, turumuudatustest või muudest teguritest.
Näitaja põllumajandusettevõtte tulu varieerumine  sõltub peamiselt maailmaturu hindade volatiilsusest. 
See näitaja, mis arvutatakse FADNi andmete põhjal, võib anda asjakohast teavet otsetoetuste üldise tõhususe 
kohta turu ebastabiilsuse mõju vähendamisel. Näitaja ei ole aga piisavalt usaldusväärne, sest selles ei võeta 
arvesse toetusi, makse ega põllumajandusega mitteseotud tulu, mis võib olla põllumajandustootjatele väga 
tähtis hindade volatiilsusega toime tulemiseks.
Näitaja toiduahela esmatootjate saadav lisandväärtus  käsitleb põllumajandusliku esmatootmise lisand -
väärtust võrreldes toiduahela teiste etappidega, nagu toiduainetööstus, kauplejad või kaubanduskeskused. 
Näitaja ei ole piisavalt töökindel, sest võib tekkida olukordi, kus näitaja väheneb, kuid põllumajandustulu 
suureneb. Seda juhtub näiteks siis, kui nõudlus uute toiduainete järele on suur, mis põhjustab toodete hinna -
tõusu. Sellisel juhul väheneb tõenäoliselt põllumajandustootjate osakaal toiduahelas, kuigi tootjate sissetulek 
võib olla suurem.
74 Vt punkt 38.
75 Madalmaades tootsid 39% põllumajandustoodangust ettevõtted, mis ei saanud otsetoetusi.
40 Tähelepanekud
86 
Komisjoni näitajates ei võeta arvesse teisi tulemusi, mis on tähtsad sissetulekuga 
seotud otsetoetuste tulemuslikkuse jaoks. Näiteks ei ole loodud tulemusnäita -
jat, mis annaks teavet selle kohta, kui palju kasutab põllumajandusega tegelev 
rahvas  tikuosa otsetoetuste vahendit, mil määral toetused tegelikult põlluma -
jandustootjateni jõuavad ning kas uued otsetoetuste kavad toetavad väikese 
sissetulekuga põllumajandustootjaid paremini kui enne reformi.
87 
Samuti ei anna näitajad teavet selle kohta, kas ELi toetused aitasid tõhusalt saa -
vutada sissetulekualast eesmärki, sest näitajad ei saa tõestada, kas ÜPP toetus -
vormide teised tasandid mõjutaksid põllumajandustulu samal määral ja samade 
eelarvekuludega või kas konkreetne meede oli piisavalt sihipärane, et tegelda 
turutõrgetega kõige tõhusamal viisil.
41
 Järeldused  
ja soovitused
88 
Toiduainete tootmisele ning põllumajandustootjate sissetulekule ja elatustase -
mele pööratakse aluslepingus erilist tähelepanu. Pärast ÜPP 2013. aasta reformi 
on kolmandik ELi eelarvest endiselt otse või kaudselt eraldatud turgude stabi -
liseerimisele, põllumajandustootjate sissetulekutoetustele ning seega elujõu -
lise toiduainete tootmise ja põllumajandustootjatele rahuldava elatustaseme 
tagamisele.
89 
Varem on kontrollikoda täheldanud, et usaldusväärsem ja põhjalikum statistika 
ja näitajad on hädavajalikud, et oleks võimalik teha rangemat järelevalvet ÜPP 
tulemuslikkuse üle, kuna enam kui kaks kolmandikku selle eelarvevahenditest oli 
eraldatud sissetulekutoetusteks.
90 
ÜPP uue seire- ja hindamisraamistiku järgi peab komisjon hindama ÜPP meetme -
te koosmõju seoses nimetatud eesmärkidega. See hõlmab piisavat ja kvaliteetset 
teavet.
91 
Kontrollikoda järeldab, et komisjoni süsteem, millega mõõdetakse ÜPP tulemus -
likkust põllumajandustootjate sissetuleku seisukohast, ei ole piisavalt hästi 
kavandatud ning põllumajandustootjate sissetuleku analüüsimiseks kasutatud 
statistiliste andmete kvantiteet ja kvaliteet on liiga piiratud.
Komisjon ei ole selgelt kindlaks määranud, milliseid 
statistilisi andmeid on vaja, et hinnata tõhusalt 
põllumajandustootjate sissetulekut täiendavate ÜPP 
meetmete tulemuslikkust
92 
Puuduvad representatiivsed andmed põllumajanduslike majapidamiste 
netosisse  tuleku kohta, mis aitaksid hinnata aluslepingus sätestatud eesmärgi – 
põllumajandustootjatele rahuldava elatustaseme tagamine – saavutamist. Lisaks 
puudub usaldusväärne süsteem, et võrrelda põllumajanduse ja teiste majandus -
sektorite sissetulekut, mis võiks õigustada ELi põllumajandusettevõtjate sisse -
tulekutoetusi (punktid 26–32).
42 Järeldused ja soovitused 
1. soovitus. Raamistike väljatöötamine 
põllumajandustootjate sissetulekut käsitleva asjakohase 
teabe kogumiseks ja võrdlemiseks
Komisjon peaks välja töötama põhjalikuma statistilise raamistiku, et anda teavet 
põllumajanduslike majapidamiste netosissetuleku kohta ja paremini kajastada 
põllumajandustootjate elatustaset. Sellel eesmärgil peaks komisjon – koostöös 
liikmesriikidega ning võttes aluseks ühise metoodika – kaaluma, kuidas oleks 
parim viis arendada ja kombineerida olemasolevaid ELi statistilisi vahendeid.
Lisaks peaks komisjon parandama raamistikku põllumajandustootjate sissetuleku 
võrdlemiseks muude majandussektorite sissetulekutega.
93 
Praegu ELi tasandil põllumajandustootjate sissetuleku mõõtmiseks kasutusel ole -
vad peamised vahendid on EAA ja FADN. Mõlemad annavad vajalikke andmeid 
elujõulise toiduainete tootmise edendamiseks ja põllumajandustootjate sisse -
tuleku täiendamiseks mõeldud ÜPP meetmete tulemuslikkuse mõõtmiseks. Need 
vahendid on aga liiga piiratud ja põllumajandustootjate sissetuleku täiendami -
seks mõeldud ÜPP meetmete tõhusaks hindamiseks vajalikud andmed ei pruugi 
olla kättesaadavad.
94 
EAA täit potentsiaali ei ole veel kasutatud ja see ei anna piisavalt teavet põllu -
majandustootjate sissetuleku seisukohast tähtsate tegurite kohta. Pealegi ei 
kasuta komisjon EAA teavet alati õigesti (punktid 33–39).
2. soovitus. EAA arendamine
Komisjon peaks EAAd edasi arendama, et paremini kasutada selle potentsiaali 
järgmisteks eesmärkideks:
 ο põllumajandustulu mõjutavate tegurite kohta üksikasjalikuma teabe 
andmine;
 ο piirkondliku tasandi andmete ülekandmise tagamine liikmesriikidega kokku -
lepitud ametliku korra kohaselt.
Lisaks peaks komisjon:
 ο uurima, kas EAAd saab edasi arendada, et teha mõistlikke hinnanguid põllu -
majandustootjate loodavate avalike hüvede majandusliku väärtuse kohta;
 ο tagama, et EAA teavet kasutatakse sissetulekunäitajate puhul 
nõuetekohaselt.
43 Järeldused ja soovitused 
95 
FADN on tähtis vahend ÜPP hindamiseks, kuid on piiratud. Sissetulekunäitajad 
ei võta täiel määral arvesse põllumajandussektori ettevõtete arengut ja teave 
põllumajandustootjate põllumajandusettevõttega seotud muu sissetuleku kohta 
on puudulik. Pealegi ei ole ELi tasandil kättesaadavad sissetulekut käsitlevad 
andmed suure arvu ELi toetuste saajate kohta (punktid 40–51).
3. soovitus. FADNi ja muude statistiliste vahendite koostoime 
arendamine
Komisjonipoolne põllumajandustootjate sissetuleku analüüs peaks põhinema 
põllumajanduse praegust olukorda arvesse võtvatel näitajatel ning piisavatel ja 
järjepidevatel andmetel kõigi ÜPP meetmete toetusesaajate kohta. Seda saaks 
teha, arendades olemasolevate haldusandmete omavahelist koostoimet, või 
arendades FADNi või muid sobivaid statistilisi vahendeid.
Komisjon ja liikmesriigid ei taganud alati 
põllumajandustootjate sissetuleku mõõtmiseks 
kasutatavate andmete nõuetekohast kvaliteeti
96 
Komisjonil ei olnud piisavat teavet liikmesriikide kasutatava EAA metoodika 
ja andmeallikate kohta; andmete esitamist Eurostatile mõjutasid puudujäägid 
ning kvaliteeditagamise kord ei olnud täiesti tõhus. See võib mõjutada esitatud 
andmete täpsust ja vähendada nende võrreldavust. Samuti seab see kahtluse 
alla komisjoni ÜPP tulemuslikkuse seire peamiste näitajate usaldusväärsuse 
(punktid 53–58).
4. soovitus. EAA kvaliteedi tõstmine
Arvestades EAA tähtsust ÜPP seires, peaks komisjon kehtestama korrapärase 
EAA kvaliteediaruandluse ja saama piisava tõestuse, et liikmesriigid võtavad 
kasutusele kvaliteeditagamise raamistiku, tagamaks liikmesriikide esitatud 
andmete võrreldavus ja kooskõla Euroopa statistika suhtes kohaldatavate 
kvaliteedikriteeriumidega.
44 Järeldused ja soovitused 
97 
FADNi uuringu tehniline rakendamine mõjutas mõnes liikmesriigis tulemuste 
kvaliteeti ja valimi esinduslikkus oli liikmesriigiti erinev. Sellest tulenevalt ei 
olnud FADNis hästi esindatud kõik sektorid, suurusklassid ja piirkonnad ning see 
vähendab uuringu kasulikkust analüüsimise jaoks. Lisaks võib FADNi andmete 
kogumise liikmesriikidepoolne ebapiisav rahastamine mõjutada saadud tulemus -
te kvaliteeti (punktid 59–72).
98 
Auditi käigus leiti puudusi FADNi kvaliteedi tagamise korras (punktid 73–76).
5. soovitus. FADNi kvaliteedi parandamine
Komisjon peaks ka tegelema FADNi rakendamisel avastatud puudustega, lep -
pides asjaomaste liikmesriikidega kokku selge ajakava ja ergutades süsteemi 
potentsiaali paremini kasutama.
Komisjon peaks liikmesriikide FADNi statistika koostamise kvaliteedi tagamise 
praegust korda edasi arendama, et kõigis liikmesriikides oleksid ÜPP kohaldamis -
alasse kuuluvad sektorid ja ettevõtete suurusklassid piisavalt esindatud, kajasta -
des ka liikmesriikide ÜPP võimaluste hulgast tehtud valikuid.
Komisjon ei ole määratlenud asjakohaseid näitajaid, 
mis võimaldaksid tõhusalt hinnata 
põllumajandustootjate sissetulekut täiendavate ÜPP 
meetmete tulemuslikkust
99 
Eesmärkide ebamäärasuse ja algväärtuse puudumise tõttu on raske tulemusnäi -
tajate põhjal hinnata, kas iga põllumajandustootjate sissetuleku täiendamiseks 
mõeldud ÜPP meede on oma eesmärgid täitnud. Liikmesriikide valikud otse -
toetuste rakendamisel on lisaprobleem komisjoni analüüsi jaoks selle kohta, kas 
need on aidanud tõhusamalt ja tulemuslikumalt saavutada ÜPP eesmärke ning 
seega ELi lisandväärtust (punktid 79–82).
45 Järeldused ja soovitused 
100  
Komisjoni näitajad seoses elujõulise toiduainete tootmise ja põllumajandustoot -
jate sissetulekuga ei ole piisavalt usaldusväärsed või piisavalt selgelt seotud ÜPP 
meetmetega, et näidata, kas need on tõhusalt ja mõjusalt aidanud soovitud mõju 
saavutada. Näitajate asjakohasust vähendavad veelgi andmete kättesaadavuse 
piirangud. Samuti ei anna need teavet selle kohta, kas eesmärgid on tõhusalt saa -
vutatud, sest see nõuab põllumajandustootjate sissetulekut mõjutavate tegurite 
süvaanalüüsi (punktid 83–87).
6. soovitus. Põllumajandustootjate sissetulekut täiendavate 
ÜPP meetmete tulemuslikkuse mõõtmise edendamine
Arvestades kontrollikoja tuvastatud puudusi, peaks komisjon suurendama põllu -
majandustootjate sissetulekut täiendavate ÜPP meetmete tulemuslikkust käsitle -
va teabe usaldusväärsust ja terviklikkust järgmiste meetmetega:
 ο asjakohaste tegevuseesmärkide ja algväärtuste määratlemine juba algfaasis, 
millest lähtuvalt saab järgmise programmitöö perioodi jaoks võrrelda ÜPP 
meetmete tulemuslikkust;
 ο oma hindamiste kontekstis tulemusnäitajate praeguse raamistiku täienda -
mine muude asjakohaste ja kvaliteetsete andmetega, et mõõta saavutatud 
tulemusi;
 ο samuti oma hindamiste raames põllumajandustootjate sissetuleku täiendami -
seks mõeldud meetmete tõhususe ja mõjususe hindamine.
I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Augustyn KUBIK, võttis käesoleva 
aruande vastu 13. jaanuari 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

46
 Lisad
Liikmesriikide valikud ELi otsetoetuste kasutamiseks
LiikmesriikPõhi­
toetusÜhtne pind ­
alatoetusÜmberjaotav 
toetusNoorte 
põlluma ­
jandus ­
tootjate 
toetusLooduslikust 
eripärast 
tingitud 
piirangutega 
alade toetusKliimat ja keskkonda 
säästvate põllu ­
majandustavade 
toetus1Vabatahtlik 
tootmis­
kohustusega 
seotud 
toetusVäikepõllu ­
majandus ­
tootjate kava
Belgia X – X X – X X –
Bulgaaria – X X X – X X X
Tšehhi Vabariik – X – X – X X –
Taani X – – X X X X X
Saksamaa X – X X – X – X
Eesti – X – X – X X –
Iirimaa X – – X – X X –
Kreeka X – – X – X X X
Hispaania X – – X – X X X
Prantsusmaa X – X X – X X –
Horvaatia X – X X – X X X
Itaalia X – – X – X X X
Küpros – X – X – X X –
Läti – X – X – X X –
Leedu – X X X – X X X
Luksemburg X – – X – X X –
Ungari – X – X – X X X
Malta X – – X – X X X
Madalmaad X – – X – X X –
Austria X – – X – X X X
Poola – X X X – X X X
Portugal X – – X – X X X
Rumeenia – X X X – X X X
Sloveenia X – – X – X X X
Slovakkia – X – X – X X –
Soome X – – X – X X –
Rootsi X – – X – X X –
Ühendkuningriik X – – X – X X –
1 Nn keskkonnasäästlikumaks muutmise toetus.I lisa
47 Lisad
Põllumajandustulu arvutamine EAA määratluse kohaseltII lisa
Põllumajandustööstuse lõpptoodang
= Kogulisandväärtus alushindades
= Netolisandväärtus alushindades
= Põllumajanduslik faktortulu Näitaja A
Näitaja B
Näitaja CJagatud palgata 
tööjõu sisendiga Jagatud
kogutööjõusisendiga
– 
Makstud 
intress– 
Makstud 
renditasu– Töötajate 
palgad+ 
Saadud 
intress+ Muud 
tootmistoe-
tused– Muud 
tootmismak-
sud– Põhivara 
kulum –
Vahetarbimine
= Ettevõtja netotulu 
48 Lisad
Sissetuleku arvutamine FADNi raamistikusIII lisaPõllumajandustoodete lõppvaru
+ Müügitulu
+ Kariloomade inventuuri väärtuste parandused
+ Põllumajandusettevõtte omatarbimine
+ Ettevõttesisene tarbimine
= Toodang (põllukultuuride toodang + kariloomade toodang)– Põllumajandustoodete algvaru
– Kariloomade ost
– Vahetarbimine 
+ Ettevõtte toetused – Käibemaksu ja ettevõtte maksude bilanss
= Ettevõtte kogulisandväärtus (ettevõtte brutosissetulek)
– Kulum
= Ettevõtte netolisandväärtus
– Palgad, rent ja makstud intress + Investeeringutoetused
= Põllumajandusliku pereettevõtte sissetulek
49 Lisad
Komisjoni tulemusnäitajad ÜPP hindamiseks
Toodangunäitajad (keda ja mida toetatakse)
Otsetoetused
Järgmiste toetuste ja kavade alla kuuluvad alad ja põllumajandustootjate arv
 ο Põhitoetuskava
 ο Ühtse pindalatoetuse kava
 ο Riiklik üleminekutoetus
 ο Ümberjaotav toetus
 ο Keskkonnasäästlikumaks muutmise toetus (põllumajanduskultuuride mitmekesistamine, püsirohumaa, ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alad, 
mahepõllumajandustootjad jms)
 ο Noorte põllumajandustootjate toetus
 ο Väikepõllumajandustootjate kava
 ο Vabatahtlik tootmiskohustusega seotud toetus
 ο Looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetus
 ο Puuvillasektori riiklikud kavad
Turumeetmed
 ο Riiklik sekkumine (maht ja kestus)
 ο Eraladustamine (maht ja kestus)
 ο Eksporditoetus (eksporditoetustega eksporditud toodete maht)
 ο Erandlikud meetmed (vastavalt vajadusele)
 ο Tootjaorganisatsioonid (tootjaorganisatsioonide ja tootjaorganisatsioonide ühenduste turustatud toodangu protsentuaalne osakaal)
 ο Koolikavad (koolidele piima ja puuvilja jagamise kavaga hõlmatud lõplike toetusesaajate arv)
 ο Viinapuude uusistutuste hektarite arv
 ο Ümberkujundatud viinamarjaistanduste hektarite arv
 ο Veinisektorit hõlmavate müügiedendusprojektide, investeerimisprojektide ja uuendusmeetmete arv
Horisontaalküsimused
 ο Nõuetele vastavuse kohustusega hõlmatud hektarite arv ja ÜPP toetuste osakaal
 ο Kvaliteedipoliitika geograafilised tähised (veinisektor), uute kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste ja sektori poolt garanteeritud 
traditsiooniliste eritunnuste arv
 ο Mahepõllumajanduses kasutatavate hektarite arv (kokku ja üleminekuetapis olev maa) ning sertifitseeritud ja registreeritud mahepõllumajandus -
tootjate arv
 ο Müügiedenduspoliitika programmide (ELis ja väljaspool ELi) ja uute ettepanekuid tegevate organisatsioonide arv
 ο Põllumajanduslike majapidamiste nõustamise süsteemi nõustatavate põllumajandustootjate arvIV lisa
50 Lisad
Mõjunäitajad (valdkonnad, mida ÜPP eeldatavasti mõjutab)
Üldeesmärk: elujõuline toiduainete tootmine
Põllumajanduslik ettevõtjatulu  – põllumajanduslik faktortulu  – põllumajanduse kogutootlikkus  – toorainehindade varieerumine ELis  – toiduainete 
tarbijahindade arengusuundumus  – põllumajanduskaubanduse bilanss
Üldeesmärk: loodusvarade säästev majandamine ja kliimameetmed
Põllumajandusest pärit heide – põllumajandusmaa linnustiku indeks – suure loodusväärtusega põllumajandustootmine – veevõtt põllumajanduses – vee 
kvaliteet – mulla orgaaniline aine põllumaal – mulla vee-erosioon
Üldeesmärk: tasakaalustatud territoriaalne areng
Maapiirkondade tööhõive määr – maapiirkondade vaesuse määr – maapiirkondade loodav SKP ühe inimese kohta
Tulemusnäitajad (mida ÜPP meetmetega on saavutatud)
Erieesmärgid: põllumajandusettevõtete sissetuleku täiendamine, selle muutumise piiramine, ELi põllumajanduse konkurentsi­
võime ja osakaalu suurendamine toiduahelas ning turu stabiilsuse säilitamine
Otsetoetuse osakaal põllumajandustulus – põllumajandusettevõtte tulu varieerumine (põllumajandusettevõtte liigi järgi; majandusliku suuruse järgi) – 
toiduahela esmatootjate saadav lisandväärtus – ELi põllumajanduslik eksport – ELi põllumajandusliku ekspordi osakaal ülemaailmses ekspordis – lõpp -
toodete osakaal ELi põllumajanduslikus ekspordis – sekkumislattu või eraladustamisele võetud toodete protsentuaalne maht kogu ELi toodangus – eks -
porditoetuste abil eksporditud toodete protsentuaalne maht kogu ELi toodangus – ELi toorainehinnad võrreldes maailmahindadega – ELi kvaliteedikavade 
alusel korraldatava tootmise väärtus võrreldes põllumajandusliku ja toiduainete tootmise koguväärtusega – mahepõllumajanduse tähtsus – mahepõllu -
majandusliku maa osa kogu kasutatavast põllumajandusmaast – mahepõllumajanduslike kariloomade osa kõigist kariloomadest
Erieesmärgid: avalike hüvede ja keskkonnahoiu tagamine, kliimamuutuse mõju leevendamine ja kliimamuutusega kohanemine 
ning ressursitõhususe edendamine innovatsiooni kaudu
Põllukultuuride mitmekesisus (põllumajandusettevõtte tasandil ja piirkonnas) – rohumaa osakaal kogu kasutatavas põllumajandusmaas – ökoloogilise 
kasutuseesmärgiga maa-ala osakaal põllumajandusmaas – keskkonnasäästlikumaks muutmise tavadega hõlmatud maa osakaal – põllumajandusmulda -
dest pärit kasvuhoonegaaside netoheide
Erieesmärk: mitmekesise põllumajanduse säilitamine ELis
Struktuurne mitmekesisus (absoluutväärtuses ja suhtelises väärtuses) – rakendusmääruses (EL) nr 808/2014 kindlaks määratud täiendavad tulemusnäita -
jad maaelu arengu kohtaIV lisa
51 Lisad
Euroopa statistikale kehtivad kvaliteedikriteeriumid1
Eurostati tegevusjuhendi printsiibid
Asjakohasus mil määral statistika vastab tarbijate olemasolevatele ja võimalikele vajadustele;
täpsus hinnangute lähedus tegelikele teadmata väärtustele;
ajakohasus ajavahemik teabe kättesaadavaks tegemise ja teabes kirjeldatud sündmuse või nähtuse vahel;
õigeaegsus ajavahemik andmete avaldamise kuupäeva ja sihtkuupäeva vahel (kuupäev, mil andmed oleks tulnud avaldada);
kättesaadavus ja selgus tingimused ja kord, mille alusel tarbijad saavad andmetega tutvuda, neid kasutada ja tõlgendada;
võrreldavuserinevate statistiliste mõistete, mõõtmisvahendite ja menetluste mõju mõõdetavus, kui võrreldakse erinevate geograafiliste 
piirkondade, valdkondade või ajavahemike statistikat;
sidusus andmeid saab erineval viisil ja eri otstarbel kasutamiseks usaldusväärselt kombineerida.
1 Määruse (EÜ) nr 223/2009 artikkel 12.V lisa
52 Komisjoni  
vastus
Kokkuvõte
I
Euroopa Liidu toimimise lepingus (edaspidi „ELi toimimise leping”) on sätestatud viis ühise põllumajanduspoliitika 
(ÜPP) eesmärki, millest ainult üks on seotud põllumajandustootjate sissetulekuga (ilma et sõna „sissetulek” tegelikult 
nimetataks).
ÜPP 2013. aasta reformi käigus seati kolm poliitikaeesmärki (elujõuline toiduainetööstus; loodusvarade säästev 
majandamine ja kliimameetmed; tasakaalustatud territoriaalne areng), millest esimeses nimetatakse konkreetselt 
põllumajandustulu.
Sissetulek ei ole aga ainus ÜPP eesmärk ega otsetoetused ainus ÜPP vahend, mis mõjutab sissetulekut; samuti ei piirdu 
otsetoetuste mõju sissetulekuga, sest nendega toetatakse avaliku ja erasektori kaupade ühist tarnimist. Pindalapõhiste 
toetustena ei aita need mitte ainult kaasa põllumajandustootjate sissetuleku täiendamisele, vaid koos teiste ÜPP vahen -
ditega ka muudele maakasutusega seotud eesmärkidele, nagu mullakaitse, elurikkuse suurendamine ja kliimamuutuse 
leevendamine. Seega on väga keeruline jaotada teatavaid toetusi selgelt üksikmõju alusel.
II
Seadusandja on töötanud välja ÜPP selge uue seire- ja hindamisraamistiku. Selle otstarve on hõlmata eri meetmete 
koosmõju seoses kõnealuste erinevate eesmärkidega. Neist eesmärkidest igaühe seiramiseks ja hindamiseks kasutatakse 
terviklikku kogumit ühiseid näitajaid, millest mõni on meetmepõhine ja mõni üldisem näitaja kajastab koosmõju.
Kuigi üksiknäitajad on alustuseks kasulikud, ei saa nende abil poliitika või meetme mõju otse mõõta; seda tuleb teha 
hindamise käigus, kus võetakse arvesse teisi elemente, mis mõjutavad poliitikat ja selle tagajärgi. Seega sõltuvad üksik -
näitajate eelised ja puudused sellest, kuidas neid hindamisel kasutatakse.
IV
Üksiknäitajatel ja -vahenditel on tugevamaid ja nõrgemaid külgi. Siiski pakub üldine süsteem parimat võimalikku tasa -
kaalu teabevajaduste ning seotud kulude ja halduskoormuse vahel.
See, mida on peetud statistiliste andmete piiratuseks, on tegelikult andmeallikate põhijoonte esitamine.
V
Komisjonil on olemas representatiivsed andmed põllumajanduslikust tegevusest saadud sissetuleku kohta. Neid andmeid 
saab kasutada põllumajandustootjate sissetulekut täiendavate ÜPP meetmete tulemuslikkuse hindamiseks.
Aluslepingus on olemas seos põllumajanduse tootlikkuse suurendamise ja põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa 
rahuldava elatustaseme tagamise vahel, eelkõige põllumajandusega tegelevate inimeste isikutulu suurendamise teel. 
Seega on asjakohane keskenduda põllumajanduslikust tegevusest saadavale sissetulekule, sest see on ÜPP jaoks peamise 
tähtsusega.
Komisjoni vastus 53
VI a) Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk ei ole mõeldud 
põllumajandustootjate sissetulekuandmete kogumiseks
Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk (FADN) on ÜPP seire- ja hindamisraamistiku peamine andmeallikas. 
Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu eesmärgid on selgelt sätestatud nõukogu 30. novembri 2009. aasta 
määruses (EÜ) nr 1217/2009: koguda raamatupidamisandmeid, mida on vaja vaatlusalasse kuuluvate põllumajanduslike 
majapidamiste tulude iga-aastaseks kindlaksmääramiseks ja põllumajanduslike majapidamiste majandustegevuse ana -
lüüsimiseks; põllumajandustootjate või põllumajanduslike majapidamiste elatustaseme hindamine jääb põllumajandus -
liku raamatupidamise andmevõrgu kohaldamisalast välja.
VI b) Põllumajandusliku majapidamise sissetuleku andmete kogumise kulud võivad 
olla suuremad kui sellest saadav kasu
Komisjon on teadlik eri sektorite majapidamiste sissetulekut hõlmava statistika üldisest analüütilisest väärtusest ja 
viimastel aastatel on tehtud mitu katset sellise andmekogumise kasutuselevõtmiseks. Selleteemalises arutelus ei ole aga 
jõutud positiivsete järeldusteni, osalt ka seetõttu, et liikmesriigid ei soovi lisada statistilistesse andmetesse maksualast 
teavet. Kuna ÜPP keskmes on põllumajanduslikust tegevusest ja maaelu arendamisest saadava sissetuleku täiendamine, 
ei olnud põllumajanduslike majapidamiste sissetuleku üldine seire esmatähtis, samuti ei olnud võimalik lisada kõnealust 
uut andme  kogumit statistika tööprogrammi. Selle asemel töötati ELi majapidamiste elatustasemealase teabe kogumiseks 
välja ELi eriuuring sissetulekuid ja elamistingimusi käsitleva statistika kohta (EU-SILC).
VI c) Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk on andnud põllumajandustulu 
kohta täieliku teabe
On tõsi, et põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu valim hõlmab ainult neid põllumajandusettevõtteid, millel 
on raamatupidamine, sest mittetulunduslike põllumajandusettevõtete kaasamine tähendaks vähem usaldusväärseid 
andmeid, mis põhinevad pigem hinnangul kui kindlatel tõenditel. Kuna aga ELi eri liikmesriikides kasutatakse erisuguseid 
piirmäärasid, hõlmab põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu valim erineva majandusliku suurusega põllu -
majandusettevõtteid ja seega võetakse selles arvesse kogu Euroopas eri põllumajandussektoritesse kuuluvate põllu -
majandusettevõtete ettevõtluslaadi erinevusi.
VII
Komisjon on kehtestanud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu jaoks põhjaliku andmekontrolli- ja validee -
rimissüsteemi, mis tagab, et kogutud andmete kvaliteedi kõrge tase on kontrollitud ja tagatud. Lisaks võimaldavad koha -
pealsed kontrollkäigud teha tuvastatud probleemide korral järelkontrolli. Kontrollikoda ei tuvastanud komisjoni talituste 
kehtestatud andmete valideerimise menetlustes ühtegi konkreetset nõrka kohta.
Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu andmete laialdane kasutamine komisjoni talitustes ja teadlaskonna 
hulgas tagab, et peamised kasutajad saavad andmete kvaliteeti tõhusalt kontrollida.
VIII
Määruses (EL) nr 1306/2013 on selgelt sätestatud eesmärgid, mille alusel peab seire- ja hindamisraamistik mõõtma ÜPP 
tulemuslikkust. Kuigi igal üksiknäitajal on plussid ja miinused, annab selles kontekstis kehtestatud näitajate kogum 
parima võimaliku tasakaalu teabevajaduste ning seotud kulude ja halduskoormuse vahel.
Komisjoni vastus 54
IX a)
Komisjon nõustub osaliselt selle soovitusega ja kaalub, kuidas seda saaks rakendada.
Komisjon leiab, et olemasolevat raamistikku, mille kaudu jagatakse teavet põllumajanduslikust tegevusest saadud tulu 
kohta, saaks tugevdada, kuid põllumajanduslike majapidamiste netotulualase teabe jagamise raamistiku väljatöötamise 
halduskoormus võib olla suurem kui selle võimalik kasu. Selliseks andmekogumiseks nõutava õigusliku aluse kehtesta -
mine oleks keerukas.
Põllumajanduslike majapidamiste netotulu on palju laiem mõiste kui põllumajandusettevõtte sissetulek. ÜPP täiendab 
põllumajandustootjate sissetulekut, soodustades nende põllumajanduslikku tegevust. Seega on oluline analüüsida põllu -
majanduslikust tegevusest saadud sissetuleku muutumist, et hinnata, kas eesmärk on täidetud.
IX b)
Komisjon nõustub selle soovitusega.
Komisjon kavatseb
– täiendada põllumajanduse arvepidamist, et anda üksikasjalikumat teavet põllumajandustulu mõjutavate tegurite 
kohta;
– korraldada uuringu, et vastata küsimusele, kas põllumajanduse arvepidamist saab veelgi täiendada, et anda põhjen -
datud hinnang põllumajandustootjate toodetavate avaliku sektori kaupade majanduslikule väärtusele;
– arutada liikmesriikidega võimalust muuta tegevuskorda nii, et hõlmatud oleks ka piirkondlik põllumajanduse 
arvepidamine;
– vaadata üle, kas põllumajanduse arvepidamise teavet kasutatakse sissetulekunäitajates sobival viisil.
IX c)
Komisjon nõustub selle soovitusega.
Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu andmed hõlmavad juba peaaegu kõiki ELi toetusi.
IX d)
Komisjon nõustub soovitusega põllumajanduse arvepidamise kohta. Komisjon kavatseb võtta kasutusele korrapärase 
kvaliteediaruandluse põllumajanduse arvepidamise kohta ja vastavushindamise, millega saab piisava kinnituse, et 
liikmes  riigid kehtestavad kvaliteedi tagamise raamistiku.
Seoses põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga kavatseb komisjon tegelda selle rakendamisel tuvastatud 
puudustega, leppides asjaomaste liikmesriikidega  kokku selge ajakava  ja innustades süsteemi potentsiaali paremini 
kasutama. Komisjon on teadlik põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu tulemuslikkusega seotud probleemi -
dest eri liikmesriikides ja olemasolevate puuduste kõrvaldamiseks võetakse juba meetmeid. Kohapealsete kontrollkäi -
kude aastaplaan on täidetud koos tegevuskavade ja jätkukoosolekutega, kus hinnatakse kokkulepitud punktides tehtud 
edusamme. Viimastel aastatel on selline toimimisviis toonud mitmes liikmesriigis kaasa suuri edusamme.
Komisjoni vastus 55
X
Komisjon nõustub selle soovitusega.
Määratletud näitajad on vaid hindamise lähtekohaks. Selles kontekstis on hindajatel heaks tavaks kasutada saavutatud 
tulemuste üle otsustamisel lisateavet. Hindamisel analüüsitakse muu hulgas ÜPP meetmete tõhusust ja mõjusust nende 
eesmärkide suhtes.
Sissejuhatus
03
Otsetoetuste puhul algatati ÜPP 2003. aasta reformiga üleminek tootmise liigiga seotud otsetoetustelt tootmisest lahti 
seotud  toetustele. Seda tehti põllumajanduse turule orienteerituse tugevdamiseks (piiramata enam põllumajandustoot -
jate tootmisvalikuid) ja kooskõlas meie WTOs võetud kohustustega. Mõlemat liiki – nii 2003. aasta eelsed kui ka järgsed 
toetused olid vormilt põllumajandusettevõtete sissetulekutoetused.
Põllumajandustootjate sissetuleku täiendamisel on omal kohal ka teised ÜPP vahendid, näiteks investeeringuabi või -toe -
tus looduslikust eripärast tingitud piirangutega aladel (maaelu areng) ja turumeetmed (ühine turukorraldus).
Lisaks on üks viimase kümne aasta peamisi suundumusi üha suurem keskendumine keskkonna- ja kliimaprobleemidele, 
sealjuures mitte ainult 2013. aastal kasutusele võetud kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetuse kaudu, 
vaid ka nõuetele vastavuse ja paljude teiste keskkonnameetmete toel. ÜPP toetused peaksid täiendama põllumajandus -
ettevõtte sissetulekut, kuid soodustama samal ajal  ka keskkonnaalaseid (ja kliimaalaseid) edusamme.
04
ÜPP eesmärke ning otsetoetuste ja muude vahendite konkreetseid aluspõhimõtteid on sidusrühmade ja teiste institut -
sioonidega reformi ettevalmistamise käigus laialdaselt käsitletud. Toimunud on avalik arutelu, teabevahetus ja näiteks 
komisjoni seadusandlikud ettepanekud sisaldasid otsetoetuste kohta kommenteeritud kokkuvõtet, milles esitatakse 
reformi aluspõhimõtted (KOM(2011) 625 (lõplik)/2).
Lisaks on ÜPP kolm peamist üldeesmärki kirjas määruses (EL) nr 1306/2013 (artikkel 110) ja erieesmärgid on sätestatud 
rakendusmääruses (EL) nr 834/2014 (põhjendus 2).
06
ÜPP täiendab põllumajandustootjate sissetulekut, toetades põllumajanduslikku tegevust (pindalapõhised toetused, 
mõned sektoripõhised toetused, investeeringud, turumeetmed, põllumajanduspiirkondadega seotud keskkonnatege -
vus). Seetõttu on asjakohane teha seiret nimetatud põllumajanduslikust tegevusest tuleneva sissetuleku üle. Põllumajan -
dusliku majapidamise kogusissetuleku seire ELi tasandil pakub huvi, kuid see ei peaks olema aluseks põllumajanduslikuks 
tegevuseks mõeldud toetuse vajaduse üle otsustamisel.
Komisjon leiab, et põllumajandusliku majapidamise kogu netosissetuleku mõiste (kogusissetulek miinus maksud ja 
sotsiaalkindlustusmaksed) ei ole ÜPP seisukohast kõige olulisem. Põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa rahuldav 
elatustase tuleb kindlustada eelkõige põllumajandusega tegelevate inimeste isikutulu suurendamise teel.
Komisjoni vastus 56
12
Määruse (EL) nr 1306/2013 põhjenduses 68 on sätestatud ka eesmärgid, mille jaoks seda tuleb teha. Selleks kasutatakse 
rakendusmäärustes (EL) nr 808/2014 ja nr 834/2014 määratletud näitajaid.
15
Need näitajad annavad aluse, mille põhjal hinnata ÜPP tulemuslikkust selle eesmärkide, s.t mõjususe, tõhususe, asja -
kohasuse, sidususe ja Euroopa lisaväärtuse saavutamisel. Siiski ei võimalda näitajad iseenesest, eriti eraldi võetuna, hin -
nata poliitika, meetme või tegevuse tulemuslikkust, sest näitaja väärtuse muutumist ajas tuleb hinnata ja mõista konteks -
tis, milles see ilmneb.
16
Pärast kontrollikoja auditit vaatas komisjon läbi FADNi õigusraamistiku, sealhulgas andmed muust tulutoovast tegevusest 
saadud sissetuleku kohta.
Tähelepanekud
25 – ÜPP ühine seire- ja hindamisraamistik
Õigusaktides on selgelt määratletud, mis on ühine seire- ja hindamisraamistik, sealhulgas selle seos põllumajandustoot -
jate sissetulekuga. Neis on sätestatud ÜPP mõju, tulemuste, väljundite ja tausta eri tasanditega seotud näitajate hierar -
hia. Neist näitajatest igaühe jaoks on kindlaks määratud asjaomased andmeallikad, sealjuures on rõhk väljakujunenud 
andme  kogumisvahenditel. Kuigi alati on võimalik parandusi teha, on andmekogum selgelt olemas.
26
ELi toimimise lepingu artikli 39 lõike 1 punktis b seotakse põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa rahuldava elatus -
taseme kindlustamise eesmärk põllumajanduse tootlikkusega. See seos sisaldub juba sättes endas, milles osutatakse 
konkreetselt põllumajandusega tegelevatele inimestele. See väljend ei hõlma inimesi, kes ei tegele põllumajandusega 
(näiteks majapidamise liikmed, kes töötavad muul kutsealal, samuti mitte põllumajandustootja tegevus, mis ei ole ilmsel -
gelt üldse põllumajandusega seotud). Järelikult on ELi toimimise lepingu artikli 39 lõike 1 punkt b kahtlemata seotud ka 
sama lepingu artikli 39 lõike 1 punktiga a („tõsta põllumajanduse tootlikkust”), nagu rõhutatakse ELi toimimise lepingu 
artikli 39 lõike 1 punkti b alustava väljendiga „selle kaudu”. Seetõttu leiab komisjon, et on asjakohane keskenduda põllu -
majanduslikust tegevusest saadud sissetulekule (sealhulgas abitegevusalad), sest just see on ÜPP jaoks esmatähtis (mitte 
majapidamise kogusissetulek väljaspool põllumajandust ja maaelu arengut).
27
Põllumajanduslikust tegevusest saadud sissetuleku alase teabe jagamise statistilist raamistikku esindavad põllumajandus -
liku raamatupidamise andmevõrk ja põllumajanduse arvepidamine. Teavet põllumajanduslike majapidamiste sissetuleku 
kohta kogutakse sissetulekuid ja elamistingimusi käsitleva ELi statistika raames ning valimi suurus hõlmab kogu rahvas -
tikku. Üldiselt ei võimalda see enamikus liikmesriikides põllumajandussektori andmeid liigendada.
Kuna olemasolev teave näitab, et järjest tähtsamal kohal on sissetulekud, mis ei ole seotud sensu stricto  põllumajandusliku 
tegevusega, vaid põllumajandustegevuse mitmekesistumisega, on FADNi uuring läbinud põhjaliku läbivaatuse. Läbi -
vaadatud tekst sisaldab põllumajandusettevõtte tulu arvutamisel täiesti uut andmekogu ettevõttega seotud sissetuleku 
kohta, mis pärineb muust tulutoovast tegevusest.
Komisjon on uurinud aga ka põllumajandusliku majapidamise sissetulekuid puudutavate mikrotasandi andmete kogu -
mise teostatavust. Siiski ei ole alalise põllumajandusstatistika komitee (CPSA) raames tehtava põllumajanduslike maja -
pidamiste sektori sissetuleku (IAHS) projektiga enam edasi mindud.
Komisjoni vastus 57
28
Sissetulekuid ja elamistingimusi käsitleva ELi statistika valim hõlmab kogu elanikkonda ega võimalda üldiselt enamikus 
liikmesriikides põllumajandussektori tulemusi vastuvõetava täpsusega liigendada.
30 – Majandussektoritevaheline sissetulekute võrdlus
Komisjon leiab, et põllumajanduslikust tegevusest saadud sissetulekut  tuleb võrrelda keskmise palgaga teistes 
majandussektorites ja et selleks on olemas võrdlussüsteem1.
ÜPP täiendab põllumajandustootjate sissetulekut, toetades põllumajanduslikku tegevust (pindalapõhised toetused, 
mõned sektoripõhised toetused, investeeringud, turumeetmed, põllumajanduspiirkondadega seotud keskkonnatege -
vus). Seetõttu on asjakohane teha seiret sellisest põllumajanduslikust tegevusest saadud sissetuleku üle ja võrrelda seda 
alternatiivkuludega, nimelt palkadega, mida võib saada teistes sektorites. Põllumajandusliku majapidamise kogusisse -
tuleku seire ELi tasandil pakub huvi, kuid see ei peaks olema aluseks põllumajanduslikuks tegevuseks mõeldud toetuse 
vajaduse üle otsustamisel.
32
Põllumajandusettevõtete eri rühmade sissetuleku tasemeid võrreldakse korrapäraselt põllumajandusliku raamatupida -
mise andmevõrgu andmete alusel. Riikide rahvamajanduse arvepidamises, põllumajanduses ega teistes majandussektori -
tes ei ole selline liigendamine võimalik. Saadud väärtused kajastavad põllumajanduse võrdlemist teiste majandussektori -
tega, mis on samuti väga mitmekesised.
33
Põllumajanduse arvepidamine on koostatud kooskõlas ESA 952 põhimõistete ja eeskirjadega. Määrust (EÜ) nr 549/2013 
põllumajanduse arvepidamise suhtes siiski ei kohaldata ja ESA 2010 (ESA 95 läbivaadatud versioon) saab kohaldada ainult 
põllumajanduse arvepidamise õigusakti muutmise teel, mis on praegu teoksil.
Peamised muudatused ESA 2010s võrreldes ESA 95ga ei olnud seotud konkreetselt põllumajandusega. Teatavad liikmes -
riigid uurisid selle muudatuse tulemusi: ühed leidsid, et mõju on väike, teised, et see puudus üldse.
34
Tegelikult ei ole EAA välja töötatud selleks, et aidata analüüsida konkreetsete sektorite sõltuvust toetustest ja nende täht -
sust elujõulise põllumajanduse jaoks piirkondades, teatavate tootmisliikide jaoks või põllumajandustootjate konkreetsete 
sotsiaal-majanduslike rühmade jaoks.
Seetõttu kasutab komisjon toetuste mõju hindamiseks põllumajandusettevõtte tasandil põllumajandusliku raamatupida -
mise andmevõrku.
1 Neid arve tuleks tõlgendada ettevaatusega, sest põllumajandustootjate põllumajanduslikust tegevusest saadud sissetuleku ja majandussektorite 
keskmiste palkade mõõtmisel esineb põhimõttelisi erinevusi ning mõnes liikmesriigis puuduvad usaldusväärsed statistilised andmed täistööajale 
taandatud töötajate arvu kohta kogumajanduses.
2 ESA on Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteem, mida kasutavad Euroopa Liidu liikmesriigid ja muud riigid.
Komisjoni vastus 58
35
Komisjon on nõus, et teave maa- ja rendihindade kohta on ÜPP mõju hindamiseks tähtis. 2014. aasta novembris ja 
2015. aasta juulis esitas komisjon vastavalt CPSA-le ja DGAS-le komisjoni määruse eelnõu maa- ja rendihindade kohta, mis 
on üks vaheetapp parlamendi ja nõukogu lõpliku määruse vastuvõtmisel. CPSA ja DGAS ei jõudnud komisjoni määruse 
toetamisel üksmeelele. Tehti järeldus, et maahinna statistika on tundlik ja et tehingute väike arv võib põhjustada ebausal -
dusväärset statistikat. Põllumajandusstatistika strateegia 2020. aastaks ja järgnevateks aastateks näeb ette põllumajan -
duslike hindade statistika võimaliku lisamise põllumajanduslike sisendite / väljundite statistika raamdirektiivi.
36
Euroopa statistikaprogrammi rakendamise vahendina tunnustatakse kirjalikke kokkuleppeid määruse (EÜ) nr 223/2009 
artikli 14 lõike 1 punkti c alusel ning sellised kokkulepped sõlmitakse riiklike statistikaametite ja komisjoni vahel.
Siinsel juhul pärineb kõnealune korraldus varasemast ajast kui määrus (EÜ) nr 223/2009 ja see põhineb suulisel 
kokkuleppel.
Komisjon astub samme töökorralduse vormikohaseks muutmiseks seoses põllumajanduse arvepidamise piirkondlike 
andmete jagamisega.
38
Põllumajanduse arvepidamine esitab nii absoluutväärtused kui ka indeksid. Kui indeksid on selgelt mõeldud selleks, et 
jälgida ajalisi muutusi, siis absoluutväärtusi võib sobivas kontekstis kasutada keskmiste sissetulekutasemete võrdlemiseks 
riigiti. Aasta tööühiku esitamise eesmärk ei ole näidata üksikisikute või majapidamiste sissetuleku taset (ja veelgi vähem 
põllumajanduslike majapidamiste elatustaset). Pigem soovitakse sellega kajastada struktuuriliste muutuste mõju (s.t töö -
kohtade arvu vähenemine põllumajanduses) keskmisele põllumajanduslikule sissetulekule aja jooksul. Lisaks on komisjon 
täiesti teadlik piirangutest, mis näitajate kasutamisega paratamatult seostuvad. Seega on eraldiseisva üksiknäitaja kasuta -
mine tulemuslikkuse hindamiseks või isegi selle eeliste või puuduste üle otsustamiseks vaid piiratud väärtusega.
39
Eurostati 2010. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu (FSS) kohaselt juhtisid 97% ELi põllumajandusettevõte -
test üksikettevõtjad (vt kontrollikoja eriaruande punkt 6), kuigi 27% ELi põllumajandusmaa kasutajatest on juriidilised 
isikud.
ÜPP seire- ja hindamissüsteemi näitaja „põllumajanduslik ettevõtjatulu” kirjeldamisel tegi komisjon täiesti selgeks, et 
see ei ole kogusissetuleku näitaja või põllumajanduslike majapidamiste netosissetulek, sest viimased võivad peale oma 
puhtalt põllumajandusliku sissetuleku saada tulu ka muudest allikatest (mittepõllumajanduslik tegevus, töötasu, sotsiaal -
toetused ja kinnisvarast saadav sissetulek). Teisisõnu ei tohi põllumajanduslikku ettevõtjatulu käsitada põllumajandus -
tootjate sissetulekuna3.
Olemasolevat statistikat tuleb analüüsida kõikehõlmaval viisil. Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgust päri -
nev teave võib täiendada põllumajanduse arvepidamisest pärinevat teavet.
3 Vt http://ec.europa.eu/agriculture/cap-indicators/context/2015/2015-10-01-context-indicators_en.pdf .
Komisjoni vastus 59
41
Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu suurte muudatuste taga on olnud ka ÜPP järjestikused reformid. Et olla 
vastavuses 2013. aasta järgse ÜPPga, lisati põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu küsimustikule mõned põllu -
majanduslikud keskkonnamuutujad ja toetusega seotud muutujate uus kogum, mis sisaldab ka keskkonnasäästlikumaks 
muutmist (määrused (EL) nr 385/2012 ja nr 2015/220). Samamoodi tõi ÜPP 2008. aasta reform kaasa põllumajandusliku 
raamatupidamise andmevõrgu muutmise määruses (EÜ) nr 868/2008, ÜPP 2003. aasta reform põllumajandusliku raama -
tupidamise andmevõrgu muutmise määruses (EÜ) nr 2253/2004 jne.
42
Väliseid tootmistegureid võetakse arvesse teistes näitajates, nagu põllumajandusettevõtte netosissetulek ja põllumajan -
dusettevõtte netosissetulek aasta tööühiku kohta. Suurt hulka põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu tule -
mustest pärinevaid näitajaid võib kasutada ja kohandada konkreetsete analüüsivajaduste tarbeks.
43
Seda sissetulekunäitajat – põllumajandusettevõtte netolisandväärtust aasta tööühiku kohta – saab kohaldada ka nende 
põllumajandusettevõtete suhtes. Tähtis on rõhutada, et põllumajanduslik raamatupidamise andmevõrk kogub teavet 
üksikute raamatupidamismuutujate tervikliku kogumi abil, mis võimaldab nende ümberkoondamist konkreetsete ana -
lüüsivajaduste alusel.
44
Tavaettevõtetena tegutsevate põllumajandusettevõtete sissetulekunäitajad võib välja töötada, kui neid on analüüsi jaoks vaja.
45
Mitterahalist sissetulekut põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu andmekogumisel eraldi ei dokumenteerita, 
kuid seda võetakse andmevõrgu andmetel põhinevates analüüsides arvesse (näiteks pereliikmetest tööjõu tasustamise 
ja põllumajandusettevõtte kasumi näitajates). Sissetuleku maksustamise mõju analüüsimine liikmesriigi tasandil ei kuulu 
põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu kohaldamisalasse.
46
Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu põllumajandusaruande viimane versioon sisaldab ettevõttega otseselt 
seotud muud tulutoovat tegevust.
47
Kui tegevust juhitakse muudes äriüksustes kui põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu valimisse kuuluv põllu -
majandusettevõte, ei mõjuta see põllumajandusettevõtte sissetulekut.
Kuigi põllumajandustegevuse ja põllumajandusega mitteseotud tegevuse vahel võib olla halle alasid, leiab komisjon, et 
põllumajandusega ilmselgelt mitteseotud lisatuluallikad on ÜPP seisukohast vähese tähtsusega.
2. selgitus
Kuna andmeid ettevõttega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse kohta kogutakse põllumajandusliku raamatupida -
mise andmevõrgus alles alates 2014. aruandeaastast ja need tuleb esitada komisjonile 31. detsembriks 2015 (Ühend -
kuningriigi ja Saksamaa andmed mõni kuu hiljem), on käsitlemine hinnatud ebajärjepidevaks uue põllumajandusaruande 
kasutuselevõtule eelnevate dokumenteerimistavade põhjal.
Kõik ELi liikmesriigid peaksid esitama oma andmed ühtlustatud eeskirjade kohaselt, mille loomises nad on osalenud ja mille 
poolt nad on põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu komitees hääletanud. Põllumajandusettevõttega otseselt 
seotud muu tulutoova tegevuse käsitlemist saab hinnata alles siis, kui kõik 2014. aasta valideeritud andmed on kättesaadavad.
Komisjoni vastus 60
48
Nagu on selgitatud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga seotud õigusaktides ja metoodikas, on erinev 
piirmäär ja hõlmatus liikmesriigiti üks põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu valimi koostamise ja sisukate 
tulemuste saamise eeltingimustest, arvestades selle uuringu ulatust ja eesmärke. Tegelikult kajastatakse ja seega arves -
tatakse erinevate piirmäärade abil konkreetsete liikmesriikide põllumajandusettevõtete erinevat struktuuri. Kui vaadelda 
ELi toetuste hõlmatust, siis näitavad ELi toetusesaajatele antud otsetoetuste kogusumma ja põllumajandusliku raamatu -
pidamise andmevõrgu andmekogumisest saadud koondtulemuste iga-aastane võrdlus kogu ELis head hõlmatust, mis on 
näiteks sidumata otsetoetuste puhul üle 90%. Seda kinnitab põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu andmete 
laialdane kasutamine mõjuhinnangutes ja majandusanalüüsides, kus uuritakse ÜPP toetuste mõju põllumajandusette -
võtete sissetulekule.
49
Kuna põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrku kuuluvad põllumajandusettevõtted esindavad põllumajandus -
toodangu, põllumajanduseks kasutatava maa ja turule orienteeritud ettevõtete põllumajandusliku tööjõu suurimat 
võimalikku osa, keskendub põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk võrdlemisel just seda tüüpi põllumajandus -
ettevõtte sissetulekule. Põllumajandusettevõtte sissetuleku liikmesriikide vaheline võrdlemine põllumajandusliku raa -
matupidamise andmevõrgu abil on otstarbekas just seetõttu, et valimis kajastatakse põllumajandusettevõtete erinevat 
struktuuri riigi tasandil. Kui 10 000  euro suuruse aastase standardtoodanguga põllumajandusettevõte ei esinda teatavas 
liikmesriigis põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgus hinnatavaid põllumajandusettevõtteid, ei ole mingit põh -
just teda võrdlusse kaasata. Seega võivad põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgus hõlmatud kõigi ettevõtete 
ühe töötaja kohta saadava keskmise sissetuleku võrdlused tekitada väärtõlgendusi eri liikmesriikide põllumajandustoot -
jate sissetulekute kohta ainult siis, kui andmetele ei ole lisatud üksikasjalikke selgitusi, millist põllumajandusega tegelevat 
rahvastikuosa andmed esindavad.
50
Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk loodi selleks, et koguda raamatupidamisandmeid, mida on vaja eelkõige
a) vaatlusalasse kuuluvate põllumajanduslike majapidamiste tulude iga-aastaseks kindlaksmääramiseks ja
b) põllumajanduslike majapidamiste majandustegevuse analüüsimiseks.
Selle eesmärk ei ole esindada ELi toetuse saajaid ega olla maaelu arengu meetmete järelevalvevahend. See nõuaks valimi 
kohandamist iga poliitilise reformiga, mis seab ohtu andmete järjepidevuse ja usaldusväärsuse.
Sellegipoolest hõlmab põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk enam kui 90% otsetoetustest. Hõlmamata toetusesaa -
jad on enamasti osalise tööajaga või elatuspõllumajandusega tegelevad põllumajandustootjad, kes jäävad allapoole vajalikke 
uuringukünniseid ja kes saavad ainult väikese osa kogueelarvest. Need toetusesaajad ei pea tõenäoliselt põllumajandusette -
võtte raamatupidamisarvestust, mida saaks põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgus kasutada.
Struktuurilised kohandused ELi põllumajanduslikes majapidamistes on põllumajandusettevõtete arvu vähendanud ning 
selle tulemusena on kahanenud ka otsetoetuste saajate arv (ELi 15s vanemas liikmesriigis on see näitaja –12%, ELi 10 uues 
liikmesriigis alates 2005. aastast –7, Bulgaarias ja Rumeenias alates 2008. aastast –4%). Väiksem osa toetusesaajaid saab 
väikesesummalisi otsetoetusi ja seega antakse toetusesaaja kohta keskmiselt suurem summa, eriti liikmesriikides, kes 
ühinesid ELiga 2004. ja 2007. aastal.
51
Komisjon ja liikmesriigid teevad jkoostööd, et ELi sissetulekutoetustealase teabe saaks siduda andmetega põllumajandus -
struktuuride ja maakasutuse kohta. 2012. aastal loodi rakkerühm, kes tegeleb haldusandmete allikate, statistika ja põllu -
majandusliku raamatupidamise andmevõrgu vaheliste seostega. Selles osalenud liikmesriigid jagasid kogemusi oma 
and me allikate eritasandilise ühendamise kohta. Seda jätkatakse Eurostati töös. mis käsitleb põllumajandusstatistika stra -
teegiat 2020. aastaks ja järgnevateks aastateks, milles asetatakse suur rõhk eri andmeallikate ühendamisele. Kuigi lahen -
dada tuleb erinevaid tehnilisi ja õiguslikke probleeme, nähakse selgelt ette haldusandmete parem kasutamine statistikas.
Komisjoni vastus 61
52
Euroopa statistikaalased põhimõtted on kirjas määruses (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta. Need moodustavad 
kvaliteedi hindamise raamistiku selgroo ja on õiguslikult siduvad. Euroopa statistika tegevusjuhis on eneseregulatsiooni 
vahend, mille võttis vastu Euroopa statistikasüsteemi komitee. Selle rakendamist Euroopa statistikasüsteemis kontrolli -
takse vastastikuste eksperdihinnangute ja parandusmeetmete alusel. Kooskõlas muudetud määrusega (EÜ) nr 223/2009 
võtavad liikmesriigid ja komisjon kõik vajalikud meetmed, et säilitada kindlustunne Euroopa statistika suhtes statistika 
usaldusväärsuse tagamise kohustuste kaudu.
54
Komisjon on hakanud taas nõudma põllumajanduse arvepidamise inventarinimestikke.
Uue inventarinimestiku koostamine algas 2014. aastal. Nimestike esitamine määrati 30. septembrile 2016.
55
Punktis 54 nimetatud uue inventarinimestiku koostamine annab ajakohast teavet metoodika kohta, mida saab seejärel 
kasutada selles tähelepanekus nimetatud küsimuste hindamiseks.
56
Komisjon on teinud tööd, mis käsitleb veini ja oliiviõliga seotud vastuolusid, mis tuvastati põllumajandusaruandluse ja 
hindade töörühma raames 2014. aasta detsembris, ning see töö on veel pooleli.
3. selgitus. Teine lõik
Ulatus, mil määral üks ja sama mittepõllumajanduslik kõrvaltegevusala on lahutatav või mitte, sõltub halduseeskirjadest, 
mis on liikmesriigiti erinevad. Tegelikult öeldakse määruses (EÜ) nr 138/2004 selgesõnaliselt, et iga riik peab koostama 
oma loendi lahutamatutest mittepõllumajanduslikest kõrvaltegevustest, olenevalt oma põllumajanduse iseloomust (I lisa 
punkt 1.30).
3. selgitus. Kolmas lõik
Rumeenia ametiasutuste sõnul on toetuste käsitlemine kooskõlas määrusega (EÜ) nr 138/2004. Kõnealused toetused 
tulenevad ühtsest pindalatoetuse kavast, mis on ühtse otsemaksete kava lihtsustatud variant. Seda kohaldatakse liikmes -
riikides, kes ühinesid Euroopa Liiduga 2004. aastal või hiljem4.
Rumeenia väidab, et ühtse pindalatoetuse kava alusel tehtud maksed on subsiidiumid, mis ei ole otseselt seotud tootmise 
või tootmisteguritega punkti 3.065 tähenduses ja on otsesed sissetulekutoetused punkti 3.066 tähenduses. Komisjon 
käsitleb seda küsimust edasi.
3. selgitus. Neljas lõik
Prantsusmaaga seotud küsimust käsitleb komisjon edasi.
4 Vastavalt määruse (EÜ) nr 138/2004 I lisa 2. jaole „Muud tootmissubsiidiumid”:
 punkt 3.065.   Tekkepõhisuse põhimõtte kohaldamine võib muude tootmissubsiidiumide kirjendamisel osutuda keerukaks. [...] Subsiidiumide 
puhul, mis ei ole tootmise või tootmisteguritega otseselt seotud, on raske määratleda nende aluseks oleva tehingu toimumise aega 
ning eristada seda subsiidiumide maksmise ajast. Sellisel juhul kirjendatakse subsiidiumid nende laekumisel.
 punkt 3.066.  Soovitatakse järgmisi erilisi kirjendamismeetodeid:
  […]
   muud subsiidiumid, mis ei seondu otseselt toodete või tootmisteguritega (otsene sissetulekutoetus, ebasoodsamate alade 
toetus jms): soovitatav on jätkata makseaja kriteeriumi kasutamist, kuna raske on kindlaks teha, millal abitaotlus esitati ning kas 
asjaomased summad on täpsed.
Komisjoni vastus 62
57
Statistiliste andmete ülevaatamine on statistika koostamisel standardtoiming ja üleilmselt kohaldatav meetod kõigis 
statistikavaldkondades. Andmed vaadatakse üle, kui kättesaadavaks muutub uus teave, mida saab parema kvaliteedi saa -
miseks tulemustele lisada. Ülevaatamine parandab tulemuste kvaliteeti. Kui ajakohastamised ületavad teatud piirmäära, 
selgub valideerimismenetluses, et komisjonil tuleb pöörduda reageerimiseks saatja poole.
58
Komisjon on neljale liikmesriigile enesehindamise esitamist meelde tuletanud.
Komisjoni ühine vastus punktidele 60 ja 61
Viis, kuidas valitud süsteemi rakendatakse, parandab või halvendab andmete kvaliteeti.
62
Nagu ELi õigusaktides (nõukogu määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikkel 7) on selgelt sätestatud, kinnitab valikukava enne 
komisjonile esitamist kõigepealt riiklik komitee. Riiklikud statistikaasutused on esindatud riiklikes komiteedes, kus nad 
annavad eksperdinõu parameetrite ja usaldusvahemike täpsuse kohta.
Varem ei olnud komisjonil kogu teavet, mida kontrollikoda nimetab. Viimastel aastatel on olukord siiski paranenud.
63
Valimi suurus ei tohi sõltuda ainult põllumajandusettevõtete koguarvust, vaid see peab kindlustama põllumajandusliku 
tegevuse hõlmatuse vastavalt põllumajandussektori mitmekesisusele iga piirkonna põllumajandusettevõtete liikide ja 
suuruse kaupa. Seetõttu võib teatud osa põllumajandusettevõtetest pidada representatiivseks või mitte, sõltuvalt sellest, 
kui sarnased on omavahel sama klastri põllumajandusettevõtted.
Hispaania valimi puhul põhineb kontrollikoja analüüs eelmise lepingu alusel kogutud andmetel, mis ei taganud alati soo -
vitud representatiivsust. Leping on läbi vaadatud ja parandusi kajastatakse järgmisi aastaid puudutavates andmetes.
64
Komisjon on teadlik meetoditest, mida kasutati põllumajandusettevõtete kaasamisel valimisse, sest see teave on lisatud 
valikukava teabelehte, mille liikmesriigid peavad igal aastal saatma (komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/220 artikkel 3). 
Selline meetodite tundmine võimaldab edaspidi analüüsida igasugust mõju, mida subjektiivsed tegurid võivad avaldada 
sissetulekut puudutavale saadud teabe representatiivsusele.
Hispaania valimi puhul ei ole allpiirkonnad üks hõlmatuse mõõtmetest. Tegelikult peavad põllumajandusliku raamatu -
pidamise andmevõrgu andmed esindama andmevõrgu üksust (piirkonda) ja valimi suurus määratakse selleks, et kindlus -
tada kõnealune hõlmatuse tase. See aga ei tähenda, et otsetoetuste hindamine osutub võimatuks ainult seetõttu, et polii -
tilised piirkonnad ei vasta täielikult statistilistele piirkondadele. Lõpuks tagatakse territoriaalsete struktuuride esindatus 
geograafilise koondamisega kõrgemale tasandile (nagu tehakse sageli valimiuuringute puhul).
Komisjoni vastus 63
Komisjoni ühine vastus punktidele 65 ja 66
Komisjon on nendest raskustest teadlik ja kui analüüsima hakatakse nende klastrite andmeid, kus on vähem valimisse 
kaasatud põllumajandusettevõtteid, võetakse asjakohased meetmed. Rõhutamist väärib, et põllumajandusliku raamatu -
pidamise andmevõrgu analüüse teevad peamiselt majandusanalüütikud, kes töötavad komisjonis tihedas koostöös and -
mete kontrollijate ja kontaktasutustega. Samuti pakuvad andmeanalüütikud iga teadlastelt saabuva välise andmepäringu 
korral kogu vajalikku abi ja teavet, et tagada andmete õige tõlgendamine.
68
Komisjon teab, et väiksemates põllumajandusettevõtetes on raamatupidamistavad vähem levinud. See on ka põhjus, 
miks sellistes riikides nagu Rumeenia ja Hispaania on hoolikamalt analüüsitud võimalikke lahendusi, millega kõrvaldada 
halvakvaliteediliste andmete kogumise oht.
Pärast põllumajandussektori struktuurilise arengu analüüsimist tegi Hispaania kontaktasutus ettepaneku tõsta alates 
2015. aastast aruandeaasta andmetes piirmäära, kuid jätta valimisse kaasatud põllumajandusettevõtete arv samaks, mis 
asendab raamatupidamisarvestuseta väikepõllumajandustootjad raamatupidamisarvestusega representatiivsemate 
põllumajandusettevõtetega.
Mis puudutab Rumeeniat, kus asub umbes üks kolmandik kõigist ELi väiksematest põllumajandusettevõtetest, siis on  
põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu valimit ja andmete kvaliteeti alates esimestest ELiga ühinemise järgse -
test aastatest rangelt jälgitud, arvestades selle riigi põllumajanduse keerukat struktuuri.
69
Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu tulemused esitatakse aasta tööühikuna (nt põllumajandusettevõtte 
netolisandväärtus aastase tööühiku kohta), mis muudab need võrreldavaks, sõltumata konkreetsete ettevõtete töö -
tundide arvust.
70
Tuleb leida tasakaal kiire avaldamise ja rahuldava andmete kvaliteedi vahel. Kuna teave põllumajandusettevõtte sisse -
tuleku kohta on ÜPP seisukohalt väga tähtis ja seda ei saa ilma valideerimata kasutada, on esimesel kohal andmete kvali -
teet, kuigi jätkatakse pingutusi selle nimel, et teha andmed kiiremini kättesaadavaks (igal aastal esitatakse 28 liikmesriigis 
umbes 85 000 põllumajandusettevõttele 2000 muutujaga küsimustik).
Lisaks ei ole põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu valideeritud andmete kättesaamine aeganõudvam kui mis 
tahes muu sellise andmeallika kättesaamine, mille puhul on vaja põhjalikke andmekontrolle ja üksikute põllumajandus -
ettevõtete andmete valideerimist.
Komisjoni avaldatud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu põhised analüüsid sisaldavad hinnanguid, mis 
võimaldavad analüüsida andmeid pikemas plaanis kui olemasolevad iga-aastased andmekogumid.
Lisaks on komisjoni ja liikmesriikide ühised jõupingutused juba selgelt parandanud nende andmete kvaliteeti, mis hakka -
vad olema kättesaadavad ÜPP 2013. aasta reformi hindamiseks.
Komisjoni vastus 64
72
Võimalik ELi-poolne rahastamine Rumeenias võrdub 160  eurot korda 6000 valimisse kaasatud põllumajandusettevõtet, 
nimelt 960 000 eurot aastas. Komisjon on teadlik raskustest, millega see liikmesriik puutub olemasolevate rahastamisva -
hendite kasutamisel kokku (kuigi viimased andmed näitavad, et praegu kasutatakse raha andmete kogumise IT-süsteemi 
täiustamiseks), kuid komisjoni hinnangul ei piisa neist põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu süsteemi paran -
damiseks Rumeenias.
Pärast põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu viimaste aastate parendustööd Hispaanias on põllumajandusmi -
nisteerium taas alustanud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgupõhiste andmete avaldamist oma veebisaidil 
ja põllumajandusstatistika aastaraamatus „Anuario de Estadísticas Agrarias”. See on väga teretulnud esimene samm selle 
poole, et andmeid kasutatakse riiklikel eesmärkidel.
Vt ka komisjoni vastus punktile 68.
73
Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu kvaliteediraamistik on olemas ja see koosneb õiguslikust, korraldus -
likust ja menetluslikust osast:
– põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu andmete -
ga seotud nõuded on sätestatud selle alusmääruses;
– liikmesriikidelt saadud andmete kvaliteedi kontrollimist ja selle parandamiseks kavandatud meetmeid kirjeldatakse 
põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu vastutava üksuse ametlikus menetluskorras.
Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu juhtimise eeskirjad kätkevad selgelt nõuetekohaselt täidetud põllumajan -
dusaruannete mõistet ja komisjonipoolset kontrollimist (komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 2015/220 artiklid 11 ja 13).
74
Komisjonile edastatud andmete täpsuse hindamiseks järgitakse kõikide liikmesriikide puhul sama menetlust (s.t and -
mete kvaliteedi iga-aastane kontrollimine, nagu on kirjeldatud veebilehel http://ec.europa.eu/agriculture/rica/collect_
en.cfm#tnfqc  ja iga-aastane kohapealne kontrollkäik kolmveerandis riikidest).
75
Komisjon on teadlik põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu tulemuslikkusega seotud probleemidest liikmesrii -
kides ja võtab meetmeid tuvastatud puudustega tegelemiseks. On kehtestatud kohapealsete kontrollkäikude aastaplaan 
koos tegevuskavade ja jätkukoosolekutega, kus hinnatakse kokkulepitud punktides tehtud edusamme. Selline toimimis -
viis on toonud mitmes liikmesriigis kaasa suuri edusamme, näiteks:
– pärast 2014. aasta kontrollkäiku Hispaaniasse ja selle järelmeetmeid on Hispaania ametiasutused täiendanud põllu -
majandusliku raamatupidamise andmevõrgu personali, muutnud andmekogujatega sõlmitud lepingu tingimusi ja 
uurinud andmete nõrku kohti, nii et põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu andmete kasutamine ja aval -
damine on uuesti alanud;
– pärast kontrollkäike Taani 2013. aastal ja Soome 2015. aastal ning nende järelmeetmeid on analüüsitud mõningaid 
probleeme vastavate valimite rakendamisel, välja on pakutud lahendused ning neid viiakse praegu ellu.
Kreeka põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk on osa tegevuskavast ja koostööprotokollist mitme põllumajan -
dusstatistikaga tegeleva riikliku ametiasutuse vahel ning selle eesmärk on liita põllumajandusstatistika ja haldusandmed 
primaarsektori haldus- ja statistiliste andmete ühendsüsteemiga. Tegevuskava on lisatud Kreeka vastastikuse mõistmise 
memorandumi 2014. aasta läbivaadatud versiooni, mis sisaldab nimekirja meetmetest ja võrdlusnäitajatest, mille komis -
joni talitused on kokku leppinud, et tegelda valdkondadega, mille puhul Kreeka ametiasutused on võtnud kohustuse 
saavutada seatud sihid.
Komisjoni vastus 65
76
Vt komisjoni vastus punktile 70.
81
Otsetoetuste süsteemi eesmärgid on tervikuna sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 põhjenduses 24. Keskkon -
nasäästlikumaks muutmist, looduslikust eripärast tingitud piirangutega alasid, noori põllumajandustootjaid, vabatahtliku 
tootmiskohustusega seotud toetust ja väikepõllumajandustootjaid puudutavad osamaksete eesmärgid on kirjas vastavalt 
määruse (EL) nr 1307/2013 põhjendustes 37, 46, 47, 49 ja 54.
Vt ka komisjoni vastus punktile 82.
82
Komisjon leiab, et ÜPP sissetulekuga seotud eesmärkide saavutatuse hindamisega kaasneb alati suurel teabehulgal põhi -
nev oskuslik hindamistöö. Osaliselt on see tingitud ELi põllumajandussektori mitmekesisusest. Teisalt on selle põhjuseks 
ka võimalikud taustamuutused kas põllumajandussektoris või väljaspool seda, mis on põllumajandusliku sissetuleku 
pikaajaliste väljavaadete seisukohalt positiivsed (või negatiivsed), kuid mida mõni lihtne näitaja selgelt ei kajasta. Kogu 
aluslepingus sätestatud eesmärkide tõlgendamine ja kõik nende saavutamiste hindamise meetodid peavad olema piisa -
valt ulatuslikud, et võtta seda keerukust õiglaselt arvesse.
Asjaolu, et otsetoetused aitavad saavutada mitut eesmärki korraga, ja liikmesriikidele otsetoetuste rakendamisel pakuta -
vate võimaluste paljusus ei pruugi hindamise keerukust vähendada. Siiski kaaluvad selle olukorra eelised üles selle puu -
dused. Püüdlemine nii majanduslike kui ka keskkonnaalaste eesmärkide saavutamise poole otsetoetuste kaudu on mõnes 
mõttes tõhus poliitiline põhimõte, mis tõstab esile asjaolu, et jätkusuutlikkusel on rohkem kui üks mõõde.
83
Näitajad peaksid vastama kontrollikoja nimetatud asjakohasuse, heakskiidetuse, usaldusväärsuse, lihtsuse ja töökindluse 
(RACER) kriteeriumidele ainult nii palju kui võimalik . Vajaduse korral võib otsese näitaja puudumise tõttu kasutada kaud -
seid näitajaid, et kajastada ilmingut5.
84
Põllumajandustulu andmed (faktortulu ja ettevõtjatulu) on kättesaadavad ja komisjon avaldab need internetis. Näitaja 
väärtuste muutused vajavad tõlgendamist ja konteksti asetamist, et saaks luua põhjusliku seose poliitikameetmetega. 
See on poliitika hindaja ülesanne, sest ükski näitaja ei anna teavet selle kohta, mis põhjustas selle väärtuse muutumise.
85
Isegi kui kindel sihttase puudub, võimaldavad näitajad jälgida, kas sissetulek suureneb või mitte. Alles hindamisetapis, kus 
võetakse arvesse konteksti, mõjutegureid jne, on võimalik hinnata meetmete puhasmõju ja seda, kas need on aidanud 
arengule kaasa. Seda ei saa kunagi näitajast otse välja lugeda.
5 Vt http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/docs/br_toolbox_en.pdf , lk 250–251.
Komisjoni vastus 66
4. selgitus. Esimene lõik
Komisjon on koos liikmesriikidega välja töötanud näitajate kogumi, mis ühendatuna peaksid pakkuma hindajatele vaja -
likku teavet.
Näitaja eesmärk on anda teavet põllumajandustootjate sõltuvuse kohta otsetoetustest, mitte nende sissetuleku kui sellise 
kohta.
Vt ka komisjoni vastus punktile 38.
4. selgitus. Teine lõik
Põllumajandusettevõtte tulu varieerumise näitaja, mis põhineb põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu and -
metel, ei saa anda teavet otsetoetuste tõhususe kohta, sest selle arvutamisel ei võeta otsetoetusi arvesse. Näitaja mõõdab 
põllumajandusettevõtte sissetuleku ebastabiilsust otsetoetuste puudumise korral (või igasugust muud seost avaliku 
sektoriga, nt maksud).
4. selgitus. Kolmas lõik
Toidutootmisahela esmatootjate saadava lisandväärtuse näitaja eesmärk ei ole anda teavet sissetuleku kohta, vaid põllu -
majandustootjate konkurentsipositsiooni kohta toidutootmise ahelas.
86
Asjaomased andmed on kättesaadavad (nt väljundinäitajatena).
87
Eraldiseisvalt ei anna näitajad teavet tõhususe või alternatiivsete stsenaariumide kohta. See on vastavalt hindamise ja 
mõjuhindamise ülesanne.
Järeldused ja soovitused
88
Auditis seotakse olemasolevad sissetulekunäitajad otsetoetuste tõhususe analüüsiga. Sissetulek ei ole siiski ainus ÜPP 
eesmärk ja otsetoetused ainus ÜPP vahend, mis mõjutab sissetulekut; samuti ei piirdu otsetoetuste mõju sissetulekuga, 
sest nendega toetatakse avaliku ja erasektori kaupade ühist tarnimist. Määruse (EL) 1306/2013 artikli 110 lõikes 3 nõutakse 
selgelt kõigi ÜPP vahendite koondmõju hindamist lähtuvalt ÜPP ühistest eesmärkidest. Täpsemalt öeldes ei aita pind -
alatoetuste vormis otsetoetused kaasa mitte ainult põllumajandustootjate sissetuleku täiendamisele, vaid ka muudele 
maakasutusega seotud eesmärkidele, nagu mullakaitse, elurikkuse suurendamine ja kliimamuutuse leevendamine. Koos 
teiste ÜPP vahenditega, nagu põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmed maaelu arengus, aitavad otsetoetused neile 
eesmärkidele kaasa.
89
Kuigi otsetoetused moodustavad tõesti rohkem kui 2/3 ÜPP eelarvest, on 30% sellest summast seotud Euroopa põllu -
majandustootjate vastavusega säästva põllumajanduse tavadele, mis on kasulik mulla kvaliteedile, elurikkusele ja kesk -
konnale üldiselt.
Komisjoni vastus 67
90
Samuti kasutab komisjon kehtestatud teabeallikaid ja püüab vältida tarbetut halduskoormust. Teabe lisandväärtust tuleb 
hinnata selle teabe koostamise koormuse ja ressursside põhjal.
91
Üksiknäitajatel ja -vahenditel on tugevamaid ja nõrgemaid külgi. Siiski pakub üldine süsteem parimat võimalikku tasa -
kaalu teabevajaduste ning seotud kulude ja halduskoormuse vahel.
See, mida on peetud statistiliste andmete piiratuseks, on pealegi tegelikult andmeallikate põhijoonte esitamine.
92 – ÜPP ühine seire- ja hindamisraamistik
Ühises seire- ja hindamisraamistikus. on esitatud terviklik kogum näitajaid, et hinnata ÜPP mõju, tulemusi ja väljundeid 
tervikuna. Iga näitaja jaoks on selgelt kindlaks määratud vastavad andmeallikad.
Aluslepingus on esitatud seos põllumajanduse tootlikkuse suurendamise ja põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa 
rahuldava elatustaseme tagamise vahel, eelkõige põllumajandusega tegelevate inimeste isikutulu suurendamise teel. 
Seega on asjakohane keskenduda põllumajanduslikust tegevusest saadavale sissetulekule, sest see on ÜPP jaoks peamise 
tähtsusega. Järelikult on esmatähtis hankida põllumajanduslikust tegevusest saadud sissetuleku kohta representatiivseid 
andmeid (erinevalt põllumajanduslike majapidamiste netosissetulekust). Neid andmeid saab võrrelda keskmiste palka -
dega teistes majandussektorites, et põhjendada ELi põllumajandusettevõtete sissetulekutoetusi.
1. soovitus. Raamistike väljatöötamine põllumajandustootjate sissetulekut käsitleva 
asjakohase teabe kogumiseks ja võrdlemiseks
Komisjon nõustub osaliselt soovituse selle osaga ja kaalub, kuidas seda saaks rakendada.
Komisjon leiab, et olemasolevat raamistikku, mille kaudu jagatakse teavet põllumajanduslikust tegevusest saadud sissetu -
leku kohta, saaks tugevdada, kuid põllumajanduslike majapidamiste netosissetulekualase teabe jagamise raamistiku 
väljatöötamise halduskoormus võib olla suurem kui selle võimalik kasu. Selliseks andmekogumiseks nõutava õigusliku 
aluse kehtestamine oleks keerukas.
Põllumajanduslike majapidamiste netosissetulek on palju laiem mõiste kui põllumajandusettevõtte sissetulek. ÜPP täien -
dab põllumajandustootjate sissetulekut, soodustades nende põllumajanduslikku tegevust. Seega on oluline analüüsida 
põllumajanduslikust tegevusest saadud sissetuleku muutumist, et hinnata, kas eesmärk on täidetud.
Komisjon nõustub soovituse selle osaga.
93
See, mida on peetud statistiliste andmete piiratuseks, on tegelikult andmeallikate põhijoonte esitamine.
94
Komisjon võtab selle tähelepaneku ja põllumajanduse arvepidamises tehtavate võimalike edasiste muudatuste ulatuse 
teadmiseks.
Komisjoni vastus 68
2. soovitus. Põllumajanduse arvepidamise arendamine
Komisjon nõustub selle soovitusega.
Komisjon kavatseb
– täiendada põllumajanduse arvepidamist, et anda üksikasjalikumat teavet põllumajanduslikku sissetulekut mõjutavate 
tegurite kohta;
– korraldada uuringu, et vastata küsimusele, kas põllumajanduse arvepidamist saab veelgi täiendada, et anda põhjen -
datud hinnang põllumajandustootjate toodetavate avaliku sektori kaupade majanduslikule väärtusele;
– arutada liikmesriikidega võimalust muuta tegevuskorda nii, et hõlmatud oleks ka piirkondlik põllumajanduse 
arvepidamine;
– vaadata üle, kas põllumajanduse arvepidamise teavet kasutatakse sissetulekunäitajates sobival viisil.
95
Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk loodi selleks, et koguda raamatupidamisandmeid, mida on vaja eelkõige
a) vaatlusalasse kuuluvate põllumajanduslike majapidamiste tulude iga-aastaseks kindlaksmääramiseks ja
b) põllumajanduslike majapidamiste majandustegevuse analüüsimiseks.
See hõlmab enam kui 90% otsetoetustest. Hõlmamata toetusesaajad on enamasti osalise tööajaga või elatuspõllumajan -
dusega tegelevad põllumajandustootjad, kes jäävad allapoole vajalikke uuringukünniseid ja kes saavad ainult väikese osa 
kogueelarvest. Need toetusesaajad ei pea tõenäoliselt põllumajandusettevõtte raamatupidamisarvestust, mida saaks 
põllu majandusliku raamatupidamise andmevõrgus kasutada.
Komisjon on seisukohal, et põllumajanduslikust tegevusest saadud sissetuleku olemasolevad näitajad peegeldavad nii 
palju kui võimalik põllumajanduse praegust olukorda ning annavad piisavaid ja järjepidevaid andmeid nende kohta, kes 
moodustavad suurima võimaliku osa ÜPP meetmete toetusesaajatest.
Alates 2010. aastast on põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrku osaliselt lisatud teavet muude põllumajandus -
ettevõttega seotud sissetulekute kohta (muu otseselt ettevõttega seotud tulutoov tegevus). See teguviis on alates 
2014. aruandeaastast kogutavat uut andmete kogumit veelgi tugevdanud.
3. soovitus. Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu ja muude statistiliste 
vahendite vahelise koostoime arendamine
Komisjon nõustub selle soovitusega.  Komisjon on seisukohal, et põllumajanduslikust tegevusest saadud sissetuleku 
olemasolevad näitajad peegeldavad nii palju kui võimalik põllumajanduse praegust olukorda ning annavad piisavaid ja 
järjepidevaid andmeid nende kohta, kes moodustavad suurima võimaliku osa ÜPP meetmete toetusesaajatest.
Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu andmed hõlmavad juba peaaegu kõiki ELi toetusi. Väikepõllumajan -
dustootjate/toetusesaajate hõlmatust käsitledes tuleb öelda, et nendel põllumajandusettevõtetel ei ole piisava kvalitee -
diga andmeid, tagamaks et nende osalemine põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgus põhineks aruandlus- ja 
raamatupidamistavadel. Seepärast loodab komisjon teabe haldusallikate paremale kasutamisele.
96
Komisjon on taas alustanud põllumajanduse arvepidamise inventarinimestike nõudmist, et saada ajakohast teavet põllu -
majanduse arvepidamise metoodika ja andmeallikate kohta, mida liikmesriigid kasutavad.
Komisjoni vastus 69
4. soovitus. Põllumajanduse arvepidamise kvaliteedi parandamine
Komisjon nõustub selle soovitusega.
Komisjon kavatseb võtta kasutusele korrapärase kvaliteediaruandluse põllumajanduse arvepidamise kohta ja vastavus -
hindamise, millega saab piisava kinnituse, et liikmesriigid kehtestavad kvaliteedi tagamise raamistiku.
97
Valimi suurus ei tohi sõltuda ainult põllumajandusettevõtete koguarvust, vaid see peab kindlustama põllumajandusliku 
tegevuse hõlmatuse vastavalt põllumajandussektori mitmekesisusele iga piirkonna põllumajandusettevõtete liikide ja 
suuruse kaupa. Seetõttu võib teatud osa põllumajandusettevõtetest pidada representatiivseks või mitte, sõltuvalt sellest, 
kui sarnased on omavahel sama klastri põllumajandusettevõtted.
Mis puudutab ebapiisavat rahastamist, siis mõnes riigis, nagu Rumeenia, kus kontrollikoda käis, on hinnatud ELi-poolse 
rahastamise potentsiaali piisavaks, et parandada põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu süsteemi.
98
Komisjon on teadlik põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu tulemuslikkusega seotud probleemidest liikmes -
riikides ja võtab meetmeid, et tuvastatud puudustega tegelda. Kehtestatud on kohapealsete kontrollkäikude aastaplaan 
koos tegevuskavade ja jätkukoosolekutega, kus hinnatakse kokkulepitud punktides tehtud edusamme. Selline toimimis -
viis on toonud mitmes liikmesriigis kaasa suuri edusamme.
5. soovitus. Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu kvaliteedi parandamine
Komisjon on selle soovitusega nõus ja juba rakendab selle osi.
Komisjon on teadlik põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu tulemuslikkusega seotud probleemidest eri 
liikmes  riikides ja olemasolevate puuduste kõrvaldamiseks võetakse juba meetmeid. Kohapealsete kontrollkäikude aasta -
plaan on täidetud koos tegevuskavade ja jätkukoosolekutega, kus hinnatakse kokkulepitud punktides tehtud edusamme. 
Viimastel aastatel on selline toimimisviis toonud mitmes liikmesriigis kaasa suuri edusamme. Lisaks on mõne eelmises 
kontrollikoja auditis tuvastatud puudustega juba tegeldud ja need on kõrvaldatud.
99
Otsetoetuste süsteemi eesmärgid on tervikuna sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 põhjenduses 24. Kesk -
konnasäästlikumaks muutmist, looduslikust eripärast tingitud piirangutega alasid, noori põllumajandustootjaid, vaba -
tahtliku tootmiskohustusega seotud toetust ja väikepõllumajandustootjaid puudutavad osamaksete eesmärgid on kirjas 
vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 põhjendustes 37, 46, 47, 49 ja 54. Komisjon leiab, et ÜPP sissetulekuga seotud eesmär -
kide saavutamiste hindamisega kaasneb alati suurel teabehulgal põhinev oskuslik hindamistöö. Kogu aluslepingus sätes -
tatud eesmärkide tõlgendamine ja kõik nende saavutamiste hindamise meetodid peavad olema piisavalt ulatuslikud, et 
võtta seda keerukust õiglaselt arvesse.
Liikmesriikidele otsetoetuste rakendamisel kättesaadavate võimaluste paljusus ei pruugi hindamise keerukust vähen -
dada. Selle olukorra eelised on aga suuremad kui puudused, sest otsetoetuse rakendamisel kättesaadavad erinevad 
võimalused aitavad liikmesriikidel tegelda tõhusamalt oma vastavate põllumajandussektorite eriolukordadega.
Komisjoni vastus 70
100
Komisjon leiab, et praegu olemasoleva seire- ja hindamisraamistiku kontekstis kindlaks määratud näitajad loovad parima 
tasakaalu ÜPP tulemuslikkuse hindamiseks vajaliku teabe ning seotud kulude ja halduskoormuse vahel.
Igal näitajal on paratamatult mõningad piirangud. Seepärast kasutabki komisjon näitajate ja andmete kogumit. Näitajad 
iseenesest ei saa anda teavet, kui eesmärgid on ebapiisavalt täidetud, vaid vajalik on süvaanalüüs. Alles hindamisetapis, 
kus võetakse arvesse konteksti, mõjutegureid jne, on võimalik hinnata meetmete puhasmõju ja seda, kas need on aida -
nud arengule kaasa. Seda ei saa kunagi näitajast otse välja lugeda.
6. soovitus. Põllumajandustootjate sissetulekut täiendavate ÜPP meetmete 
tulemuslikkuse mõõtmise edendamine
Komisjon nõustub selle soovitusega.
Komisjon soosib endiselt hindajate head tava kasutada lisateavet, täiendades – iga üksikjuhtumit eraldi vaadeldes – seire- 
ja hindamisraamistiku kaudu kogutud teavet, et hinnata tulemuste saavutamist, kuid raamistiku laiendamine lisaandme -
tega tekitab põhjendamatut halduskoormust.
KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
EUROOPA
KONTROLLIKODA
Põllumajandustootjate sissetulekule ja elatustasemele 
pööratakse ELi ühises põllumajanduspoliitikas erilist 
tähelepanu. Ligi kolmandik ELi eelarvest on endiselt otse 
või kaudselt eraldatud põllumajandustootjate 
sissetulekutoetusteks.
Kontrollikoda vaatas üle süsteemi, mille komisjon on 
kasutusele võtnud põllumajandustootjate sissetulekute ja 
nende täiendamiseks mõeldud ELi meetmete 
tulemuslikkuse mõõtmiseks.
Kontrollikoda leidis, et süsteem ei ole piisavalt hästi 
kavandatud ning et põllumajandustootjate sissetuleku 
analüüsimiseks kasutatud statistiliste andmete kvantiteet 
ja kvaliteet on liiga piiratud.
Kontrollikoda soovitab komisjonil välja töötada 
põhjalikum raamistik põllumajandustootjate 
sissetulekualase teabe jagamiseks ja tugevdada 
sissetulekut puudutavate andmete kvaliteedi tagamise 
korda. Samuti peaks komisjon juba algfaasis kindlaks 
määrama asjakohased tegevuseesmärgid ja algväärtused, 
millest lähtuvalt saab põllumajandustootjate sissetuleku 
toetamiseks mõeldud ELi meetmete tulemuslikkust 
võrrelda.