EUROOPA KOMISJON Brüssel,30.8.2016 COM(2016) 546 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa Liidu solidaarsusfondi aruanne 2015



SISUKORD 1.Sissejuhatus 2.Menetluses olevad 2014. aasta taotlused 3.2015. aastal saadud uued taotlused 4.Rahastamine 5.Järelevalve 6.Abi andmise lõpetamine 7.Kokkuvõte 1.Sissejuhatus Nõukogu 11. novembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 2012/2002 ELi solidaarsusfondi loomise kohta (edaspidi „määrus“) on sätestatud, et Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatakse aruanne fondi eelmise aasta tegevuse kohta. Käesolevas aruandes kirjeldatakse ELi solidaarsusfondi (edaspidi „solidaarsusfond“ või „fond“) tegevust 2015. aastal – uute taotluste käsitlemist ning rakendusaruannete hindamist, et valmistada need ette menetluse lõpetamiseks. Solidaarsusfondi määruse muutmise järel hinnati komisjonile pärast 2014. aasta juunit esitatud taotlusi uute kriteeriumide alusel, nagu on sätestatud määruses. Komisjon sai 2015. aastal suhteliselt vähe taotlusi ELi solidaarsusfondist toetuse saamiseks. Aasta jooksul esitati ainult kolm taotlust: kaks üleujutuste kohta Kreekas ja üks karmide talvetingimuste kohta Bulgaarias. Komisjon andis positiivse hinnangu kõigile kolmele taotlusele. Kuna solidaarsusfondi määruse läbivaatamisega 2014. aastal võeti kasutusele ettemaksete süsteem tõenäolistele abisaajariikidele, lõi komisjon vajalikud eelarvelised tingimused ELi 2015. aasta eelarves ning seega oli võimalik heaks kiita ettemaksed kõigi aasta jooksul saadud kolme taotluse puhul. Lisaks valmisid komisjonil hinnangud 2014. aastal saadud nelja taotluse kohta Rumeenialt (kaks taotlust), Bulgaarialt ja Itaalialt. Komisjon andis positiivse hinnangu kõigile neljale taotlusele. 2015. aasta jooksul kiitis komisjon heaks kokku 82 780 615 euro suuruse abisumma eraldamise solidaarsusfondist seitsmele taotlusele. Koos rahalise abiga 126 724 968 eurot, mille puhul kiideti toetus heaks juba eelmise aasta lõpus, kuid mille eelarveassigneeringud tuli üle kanda 2015. aastasse, maksis komisjon välja 209 505 583 eurot. Olulisi edusamme tehti ka solidaarsusfondi eelnevate aastate kaheksa sekkumise sulgemisega. I lisas esitatakse 2015. aastal kohaldatavad „suure looduskatastroofi“ künnised solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtuks ning II lisa kujutab endast ülevaadet aasta jooksul esitatud taotlustest koos asjakohase finantsteabega. 2.Menetluses olevad 2014. aasta taotlused 2015. aastal viidi lõpule nelja 2014. aastal laekunud taotluse hindamine. Kuna kõnealused taotlused esitati pärast solidaarsusfondi määruse 2014. aasta muudatuste jõustumist, hinnati neid läbivaadatud solidaarsusfondi määruse sätete alusel.

RUMEENIA – kevadine üleujutus 2014 2014. aasta aprillis ja mais kannatasid suured alad Rumeenias laiaulatuslike üleujutuste all, mis tekitasid kahjustusi riiklikule ja erataristule, kodudele ja põllumajandusele. Rumeenia esitas taotluse fondist toetuse saamiseks 9. juulil 2014, kaheteistnädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 19. aprillil 2014. Taotlus esitati seoses „naabruses paikneva riigi“ looduskatastroofiga ning Rumeenia väitis, et teda tabas sama looduskatastroof, mis Serbiat alates 14. maist 2014, ja mille komisjon oli eelnevalt nimetanud suureks looduskatastroofiks. Pärast ilmaolude hindamist jõudis komisjon siiski järeldusele, et Rumeenia ametiasutuste esitatud teave ei võimalda panna kogu väidetavat kahju (millest osa oli tekkinud juba 19. aprillil) sama looduskatastroofi süüks, mis tabas Serbiat. Seepärast palus komisjon Rumeenial vaadata oma taotlus läbi ning jätta välja kahju, mis tekkis enne 14. maid 2014. Rumeenia esitas 29. septembril 2014 läbivaadatud taotluse, mis piirdus pärast 14. maid tekkinud kahjuga, ning milles taotleti otseste kahjude hüvitamist 167,927 miljoni euro ulatuses. Kõnealune summa moodustab 0,13 % Rumeenia kogurahvatulust. Kuna otsene kogukahju jäi allapoole suure loodukatastroofi künnist ja kuna solidaarsusfondi määruse artikli 2 lõikes 3 sätestatud piirkondliku looduskatastroofi künnis jäi saavutamata, hinnati looduskatastroofi edukalt artikli 2 lõikes 4 esitatud „naabruses paikneva riigi sätte“ kohaselt. Komisjon otsustas 9. aprillil 2015 teha eelarvepädevatele institutsioonidele (Euroopa Parlament ja nõukogu) ettepaneku solidaarsusfondist 4 198 175 euro eraldamiseks. Rahaline toetus maksti Rumeeniale välja 21. augustil 2015. RUMEENIA – suvine üleujutus 2014 Rumeenia esitas taotluse solidaarsusfondist abi saamiseks, et hüvitada kahju, mille põhjustasid tugevad vihmasajud ning sellele järgnenud üleujutused ja maalihked Rumeenia edelaosas ajavahemikul 2014. aasta juuli lõpust kuni augusti keskpaigani. Katastroof tekitas kahju riiklikule ja erataristule, ettevõtjatele ja põllumajandusele, samuti kultuuripärandile ja kodudele. Taotlus saabus komisjonile 3. oktoobril 2014 kaheteistnädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 28. juulil 2014. Komisjon taotles täiendavat teavet, sealhulgas läbivaadatud kahjusummad, ning see teave esitati 13. jaanuaril 2015. Rumeenia ametiasutused hindasid looduskatastroofist tekkinud otseste kahjude kogusummaks 171,911 miljonit eurot, mis moodustab 0,13 % Rumeenia kogurahvatulust, jäädes seega alla suure looduskatastroofi künnise. Sellest tulenevalt vaadati taotlus läbi piirkondliku loodukatastroofi kriteeriumide alusel. Rumeenia taotlus on seotud ühe NUTS 2. tasandi piirkonnaga „Sud-Vest Oltenia“. Teatatud otsene kahju 171,911 miljonit eurot on 1,64 % selle piirkonna SKPst (10 480 miljonit eurot 2011. aasta andmetel) ja ületab seega piirkondliku katastroofi künnist, mistõttu vastab see fondist toetuse saamise kriteeriumidele. Komisjon otsustas 9. aprillil 2015 teha eelarvepädevatele institutsioonidele ettepaneku solidaarsusfondist 4 297 775 euro eraldamiseks. Rahaline toetus maksti Rumeeniale välja 21. augustil 2015. BULGAARIA – suvine üleujutus 2014 Sarnaselt Rumeeniale sai ka Bulgaaria kannatada 2014. aasta juuli lõpus ja augusti alguses esinenud tugevate vihmasadude tõttu, mis kahjustasid riiklikku ja erataristut, ettevõtjaid, kodusid ja vara ning põllumajandussektorit. Bulgaaria esitas komisjonile taotluse 23. oktoobril 2014 kaheteistnädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 31. juulil 2014. Hindamise lõpetamiseks vajalik ajakohastatud teave esitati 12. novembril 2014. Bulgaaria ametiasutused hindasid katastroofist tekkinud otseste kahjude kogusummaks 79,344 miljonit eurot, mis moodustab 0,20 % Bulgaaria kogurahvatulust. Sellest tulenevalt vaadati taotlus läbi piirkondliku loodukatastroofi kriteeriumide alusel. Bulgaaria taotlus on seotud ühe NUTS 2. tasandi piirkonnaga riigi loodeosas (Severozapaden), mis on üks ELi vaesemaid piirkondi. Teatatud otsene kahju 79,344 miljonit eurot moodustab 2,9 % selle piirkonna SKPst (2 732 miljonit eurot 2011. aasta andmetel) ja ületab seega piirkondliku katastroofi künnist 1,5 % SKPst. Seega vastas Bulgaaria taotlus fondist rahalise toetuse saamise kriteeriumidele. Komisjon otsustas 9. aprillil 2015 teha eelarvepädevatele institutsioonidele ettepaneku solidaarsusfondist 1 983 600 euro eraldamiseks. Rahaline toetus maksti Bulgaariale välja 21. augustil 2015. ITAALIA – suvine üleujutus 2014 Ajavahemikul 9. oktoober – 18. november 2014 kannatas suur osa Loode-Itaaliast korduvate raskete ilmaolude käes, millega kaasnesid tugevate vihmahood, mis põhjustasid üleujutusi ja maalihkeid ning tekitasid suurt kahju riiklikule ja erataristule, ettevõtjatele, kodudele ja varale ning põllumajandussektorile. Taotlus saabus komisjonile 23. detsembril 2014 kaheteistnädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 9. oktoobril 2014. Komisjon taotles täiendavat teavet, sealhulgas läbivaadatud kahjusummad, ning see teave esitati 3. veebruaril 2015. Itaalia ametiasutused hindasid looduskatastroofist tekkinud otseste kahjude kogusummaks 2 241,052 miljonit eurot, mis jääb allapoole Itaalia suhtes 2014. aastal kohaldatavast suure looduskatastroofi künnist solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmiseks (3 miljardit eurot 2011. aasta hindades). Sellest tulenevalt vaadati taotlus läbi piirkondliku loodukatastroofi kriteeriumide alusel. Otseselt sai kannatada viis Itaalia NUTS 2. tasandi piirkonda (Emilia-Romagna, Liguuria, Lombardia, Piemontes ja Toskaana). Itaalia ametiasutuste esitatud andmete alusel moodustas viies piirkonnas tekkinud kahju 1,84 % piirkonna SKP kaalutud keskmisest ja ületas seega piirkondliku katastroofi künnist 1,5 % SKPst. Seepärast oli Itaalia taotlus kõlblik solidaarsusfondilt toetuse saamiseks.

Komisjon otsustas 9. aprillil 2015 teha eelarvepädevatele institutsioonidele ettepaneku solidaarsusfondist 56 026 300 euro eraldamiseks. Fondi rahaline toetus maksti Itaaliale välja 2. oktoobril 2015. 3.2015. aastal saadud uued taotlused 2015. aastal sai komisjon kolm uut taotlust. Kõige olulisem teave nende uute taotluste kohta on kokkuvõtlikult esitatud allpool. BULGAARIA – karmid talvetingimused 2015 2015. aasta jaanuari lõpus ja veebruari alguses kannatas suurem osa Bulgaariast tugevate vihma- ja lumesadude, üleujutuste ja maalihete all, mis põhjustasid olulist kahju avaliku sektori taristule, äriühingutele, eraisikute varale ja kodudele ning kahjustasid põllumajandussektorit. Ainuüksi Burgasi linnas jäi tulvavee alla üle 300 hoone. Tammid purunesid, mitu jõge (nt Maritsa/Évrose jõgi) tõusid üle kallaste ning ujutasid üle põllumajandusmaid ja metsi. Tugevad tuuled hävitasid männimetsi, põhjustasid voolukatkestusi ja häirisid sidevõrkude tööd. Teed olid murdunud puude tõttu suletud. Bulgaaria esitas komisjonile taotluse 24. aprillil 2015 kaheteistnädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 30. jaanuaril 2015. Bulgaaria ametiasutused hindasid katastroofist tekkinud otseste kahjude kogusummaks 243,305 miljonit eurot, mis moodustab 0,622 % Bulgaaria kogurahvatulust. Kuna hinnanguline otsene kahju ületas künnise, võib kõnealust õnnetust määruse artikli 2 lõike 2 tähenduses lugeda suureks looduskatastroofiks. Taotlust esitades palus Bulgaaria fondist oodatava toetuse raames ettemaksu. Pärast taotluse esialgset hindamist jõudis komisjon järeldusele, et solidaarsusfondi määruse artiklis 4a sätestatud ettemakse tingimused on täidetud ning Bulgaariale tehti ettemaks summas 637 782 eurot, mis moodustab 10 % fondist oodatavast rahalisest toetusest. Kõnealune summa maksti välja 15. juulil 2015. Pärast hindamise lõppu otsustas komisjon 10. juulil 2015 teha eelarvepädevatele institutsioonidele ettepaneku solidaarsusfondist 6 377 815 euro eraldamiseks. Fondi rahalise toetuse lõppsumma maksti Bulgaariale välja 1. detsembril 2015. Kreeka – Kesk-Kreeka ja Évrose jõe üleujutused 2015 Kreekat mõjutasid alates 2015. aasta veebruari algusest laiaulatuslikud Évrose ja Ardase jõe üleujutused Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonnas. Samal ajal kannatas suur osa Kesk- ja Lääne-Kreekast, sealhulgas Ípeirose, Lääne- ja Kesk-Kreeka ning Tessaalia piirkonnad sarnaste sündmuste käes, mis põhjustasid isegi suuremat kahju kui Ida-Makedoonias. Sündmused põhjustasid kahju baastaristule, avalikele hoonetele, kodudele, ettevõtjatele ja põllumajandusele. Évrose valgala üleujutused mõjutasid eelkõige põllumajandussektorit. Üle ujutati ligikaudu 17 500 hektarit maad, mille käigus hävisid põllumajandustaristu, laohooned ja põllumajanduskultuurid. Kannatada sai või hävis 150 km teid. 17 asulas said kannatada veevarustus- ja kanalisatsioonitaristu. Üleujutused tekitasid kahju ka avalikele hoonetele (koolid, võimlad, raamatukogud). Kreeka lääne-, kesk- ja põhjaosas kannatasid Ípeiros, Aitoolia-Akarnaania, Evrytanía, Fthiótida, Tessaalia ja Peloponnesos tugevate vihmasadude ja tormide ning mägedes ka tugeva lumesaju all. Nii avamerel kui ka maismaal möllasid tormised lõunatuuled. Nimetatud sündmused põhjustasid voolukatkestusi, jõed tõusid üle kallaste ning ulatuslike maalihete tagajärjel lõigati mitu mägiasulat muust maailmast ära ja elanikud tuli evakueerida. Õnnetus kahjustas rohkem kui 60 % Ípeirose teedevõrgust. Põllumajandus kandis kahju põllumajanduskultuuride hävimise tõttu haritud maadel. Sündmused mõjutasid kauplusi, kodumajapidamisi, äriettevõtteid, loomakasvatus- ja põllumajandusettevõtteid. Ohus oli ka osa Kreeka kultuuripärandist. Kreeka esitas kaks eraldi taotlust rahalise toetuse saamiseks solidaarsusfondilt. Mõlemad taotlused saabusid komisjonile 23. aprillil 2015 kaheteistnädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 1. veebruaril (kesk- ja lääneosa) ja 4. Veebruaril 2015 (Évros). Taotlus esitati kui määruse artikli 2 lõike 3 kohane piirkondlik katastroof. Komisjoni hindamise käigus selgus siiski, et sündmused Kreekas (ja suur looduskatastroof Bulgaarias) on omavahel seotud ja neil on sama meteoroloogiline põhjus. Seetõttu otsustas komisjon käsitleda Kreeka juhtumeid üheainsa piirkondliku katastroofina. Kahe taotluse ühendamine ei mõjutanud fondist makstava rahalise toetuse summat, kuid see vähendab oluliselt Kreeka halduskoormust seoses rakendamise ja aruandlusega. Kokku mõjutas õnnetus viit NUTS 2. tasandi piirkonda: Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonda (Évrose jõe üleujutus) ning Ípeirose, Lääne-Kreeka, Kesk-Kreeka ja Tessaalia piirkonda. Kreeka ametiasutused hindavad üleujutusest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 395,878 miljonit eurot. Kõnealune summa moodustas 4,78 % asjaomase viie NUTS 2. tasandi piirkonna SKP kaalutud keskmisest ning seega ületas väärtust 1,5 % SKPst piirkondlike katastroofide puhul. Taotlusi esitades palus Kreeka fondilt oodatavate toetuste raames ettemaksu. Pärast taotluste esialgset hindamist ja enne otsuse langetamist nende ühendamise kohta jõudis komisjon järeldusele, et määruse artiklis 4a sätestatud tingimused on mõlemal juhul täidetud. Komisjoni määras Évrose üleujutuse puhul ettemaksu summaks 331 135 eurot ning riigi kesk- ja lääneosa puhul ettemaksu summaks 658 560 eurot, mis mõlemal juhul moodustab 10 % fondist eraldatavast oodatavast toetusest. Kõnealused summad maksti välja 15. juulil 2015. Pärast hindamise lõppu otsustas komisjon 10. juulil 2015 teha eelarvepädevatele institutsioonidele ettepaneku solidaarsusfondist 9 896 950 euro eraldamiseks. Fondi rahalise toetuse lõppsumma maksti Kreekale välja 27. novembril 2015. 4.Rahastamine 2015. aastal kiitis eelarvepädev institutsioon solidaarsusfondi rahalise toetuse määramise heaks neljal juhul, mille kohta saadi taotlused 2014. ja 2015. aastal. 2015. aasta paranduseelarve projekt nr 4 hõlmas nelja solidaarsusfondi taotlust – kaks Rumeeniast ning üks nii Bulgaariast kui ka Itaaliast – summas 66 505 850 eurot ning see võeti vastu 7. juulil 2015 . Maksed teostati 2015. aasta augustis ja oktoobris.

Kolme 2015. aastal saadud taotluse kohta (üks Bulgaariast ja kaks Kreekast) otsustas komisjon 23. juuli 2015 teha ettepaneku ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmiseks, ent ilma paranduseelarve projekti esitamiseta, sest kogu vajalik summa (16 274 765 eurot) nende juhtumite puhul oli võimalik katta 50 miljoni euroga, mis oli 2015. aasta eelarvest juba eraldatud võimalike ettemaksete jaoks. Eelarvepädevad institutsioonid kiitsid ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise heaks 6. oktoobril 2015 . Maksed teostati 2015. aasta novembris ja detsembris. Paralleelselt eespool kirjeldatud kasutuselevõtu menetlusega ning Kreeka ja Bulgaaria sellekohaste taotluste järel otsustas komisjon 24. juunil 2015 teha ettemakseid kokku 1 627 477 euro ulatuses. Need maksti 50 miljoni euro suurusest „reservist“, mis oli 2015. aasta eelarves ette nähtud ettemakseteks. Ettemaksed Kreekale ja Bulgaariale maksti välja 15. juulil 2015. Solidaarsusfondi rahalised toetused, mis kiideti paranduseelarvega heaks 2015. aastal Abisaajariik Katastroof Kategooria Summa (eurodes) Rumeenia Kevadine üleujutus (2014) naaberriik 4 198 175 Rumeenia Suvine üleujutus (2014) piirkondlik 4 297 775 Bulgaaria Suvine üleujutus (2014) piirkondlik 1 983 600 Itaalia Sügisene üleujutus (2014) piirkondlik 56 026 300 KOKKU 66 505 850 Solidaarsusfondi rahalised toetused – 2015. aastal ainult kasutuselevõtu otsus Abisaajariik Katastroof Kategooria Summa (eurodes) Bulgaaria 2015. aasta karmid talvetingimused suur 6 377 815 Kreeka (2 juhtumit) Kesk-Kreeka ja Évrose jõe üleujutused 2015 piirkondlik 9 896 950 KOKKU 16 274 765 KÕIK KOKKU 82 780 615 5.Järelevalve 2015. aastal tegi komisjon toetust saanud riikidesse neli kontrollkäiku, et arutada rakendamiseks loodud süsteemide üle ja vastata rakendusasutuste konkreetsetele küsimustele. –24. septembril 2015 külastati Varna linna (Bulgaaria) seoses 10,542 miljoni euro suuruse rahalise toetusega, mis eraldati pärast Varna linna 2014. aasta juunis tabanud üleujutust (suur looduskatastroof). –1. oktoobril 2015 külastati Belgrade linna (Serbia) seoses 60,225 miljoni euro suuruse rahalise toetusega, mis eraldati pärast 2014. aasta juuni üleujutusi (suur looduskatastroof). –6. novembril 2015 külastati Cagliari linna (Itaalia) seoses 16,311 miljoni euro suuruse rahalise toetusega, mis eraldati pärast 2013. aasta novembri üleujutusi (piirkondlik looduskatastroof). –1. detsembril 2015 külastati Zagrebi linna (Horvaatia) seoses 8,616 miljoni euro suuruse rahalise toetusega, mis eraldati pärast 2014. aasta jaanuari jääprobleeme ja üleujutusi, ning seoses 8,960 miljoni euro suuruse rahalise toetusega, mis eraldati 2014. aasta mai üleujutuste tarbeks (mõlemad suured looduskatastroofid). Komisjoni kontrollkäigud näitasid, et asjaomased asutused rakendavad ja kontrollivad toetusi läbipaistvalt ja nõuetekohaselt ning kooskõlas ELSFi määruses, toetuse andmise otsustes ja rakenduslepingutes sätestatud eeskirjadega. Pärast rakendamisaruannete saamist teeb komisjon lisaanalüüse ja rakendab vajaduse korral lisameetmeid. 6.Abi andmise lõpetamine 2015. aasta jooksul lõpetas komisjon kaheksa solidaarsusfondi sekkumist, mis kõik olid rakendatud määruse 2012/2002 alusel enne selle läbivaatamist. Kõnealuse määruse artikli 8 lõikes 2 oli sätestatud, et hiljemalt kuus kuud pärast ühe aasta möödumist toetuse väljamaksmise kuupäevast esitab abisaajariik rahalise toetuse kasutamise aruande (edaspidi „rakendamisaruanne“) koos selgitustega kulutuste õigustatuse kohta (edaspidi „õigustatuse avaldus“). Menetluse lõppedes lõpetab komisjon fondist abi andmise. (1)Küpros, 2008. aasta põud: fondi rahaline toetus oli 7,605 miljonit eurot. Komisjon sai rakendamisaruande ja õigustatuse avalduse märkimisväärse hilinemisega 24. juulil 2012. Hindamise lõpuleviimiseks oli vaja Küproselt küsida lisateavet. 2015. aasta jaanuaris sai komisjon sekkumise lõpetada. (2)Itaalia, Veneto üleujutus 2010. aastal: fondi rahaline toetus oli 16,909 miljonit eurot. Komisjon sai rakendamisaruande ja õigustatuse avalduse 19. detsembril 2013, aegsasti enne määruses sätestatud kuuekuulist tähtaega. Leiti, et aruanne oli täielik ja vastas määruse nõuetele, nii et komisjon sai sekkumise 2015. aasta jaanuaris lõpetada. (3)Tšehhi Vabariik, 2010. aasta kevadine üleujutus: fondi rahaline toetus oli 5,111 miljonit eurot. Hindamise lõpuleviimiseks tuli Tšehhi ametiasutustelt küsida lisateavet. Tšehhi ametiasutused teatasid, et rakendamisperioodi lõpus jäi 794,69 eurot kasutamata (kasutamata jäänud vahendid, millele lisanduvad intressid ja tulu, mis saadi pärast solidaarsusfondi konto sulgemist). Kõnealune summa maksti komisjonile tagasi ja komisjon lõpetas sekkumise 2015. aasta juunis. (4)Tšehhi Vabariik, 2010. aasta sügisene üleujutus: fondi rahaline toetus oli 10,912 miljonit eurot. Sarnaselt 2010. aasta kevadisele üleujutusele teatasid Tšehhi ametiasutused, et rakendamisperioodi lõpus jäi 932,64 eurot kasutamata (kasutamata jäänud vahendid, millele lisanduvad intressid ja tulu, mis saadi pärast solidaarsusfondi konto sulgemist). Kõnealune summa maksti komisjonile tagasi ja komisjon lõpetas sekkumise 2015. aasta novembris. (5)Iirimaa, 2009. aasta üleujutus: fondi rahaline toetus oli 13,023 miljonit eurot. Rakendamisaruanne tulnuks esitada 2012. aasta juunis, kuid Iirimaa taotles tähtaja pikendamist. Aruanne saadi 20. detsembril 2013. Leiti, et aruanne oli täielik ja vastas määruse nõuetele, nii et komisjon sai sekkumise 2015. aasta septembris lõpetada. (6)Horvaatia – 2010. aasta septembri üleujutus: fondi rahaline toetus oli 1,175 miljonit eurot. Komisjon sai rakendamisaruande 2013. aasta juunis. Hindamise lõpuleviimiseks tuli Horvaatialt küsida lisateavet. Sekkumine oli võimalik lõpetada 2015. aasta oktoobris. (7)Itaalia, Emilia-Romagna maavärinad 2012. aastal: fondi rahaline toetus oli 670,192 miljonit eurot. Rakendamisaruanne tulnuks esitada 2014. aasta juunis. Itaalia ametiasutused taotlesid tähtaja pikendamist ja esitasid seejärel aruande 2014. aasta detsembris. Leiti, et aruanne oli täielik ja vastas määruse nõuetele, nii et komisjon sai sekkumise 2015. aasta oktoobris lõpetada. (8)Austria, Lavamündi üleujutus 2012. aastal: fondi rahaline toetus oli 240 000 eurot. Austria esitas 2015. aasta märtsis rakendamisaruande, mis oli täielik ja vastas määruse nõuetele. Austria ametiasutused teavitasid komisjoni, et Lavamündi linnavalitsus on seisukohal, et elektrienergia ettevõtja Verbund Hydro Power AG tegutses ettevaatamatult ega näidanud üles nõuetekohast hoolsust seoses üleujutusega. Seetõttu esitas Lavamünd Hydro Power AG vastu kahjunõude Klagenfurti ringkonnakohtule. See kohtuasi on veel pooleli. Lisaks selgitasid Austria ametiasutused, et kahjunõudel ei ole vahetuid otseseid tagajärgi ning praegu ei ole võimalik ennustada tsiviilkohtuasja lõpptulemust või kestust. Komisjon lõpetas sekkumise 2015. aasta detsembris ning palus Austrial komisjoni viivitamata teavitada kohtuasja tulemustest. Kui kahjude korvamisega seotud kulud kannab hiljem kolmas isik, nõuab komisjon Austrialt vastava summa tagasimaksmist, nagu on sätestatud määruse 2012/2002 artikli 8 lõikes 4.