KOMISJONI TEATIS

Hinnang ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise meetmetele, mida Rumeenia on võtnud vastuseks nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitusele

0.Sissejuhatus

Nõukogu võttis 18. juunil 2021 vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 126 lõike 7 kohase soovituse Rumeenia valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks hiljemalt 2024. aastaks.

Rumeenial soovitati vähendada valitsemissektori eelarvepuudujääki 2021. aastal 8,0 %-le SKPst, 2022. aastal 6,2 %-le SKPst, 2023. aastal 4,4 %-le SKPst ja 2024. aastal 2,9 %-le SKPst. Nõukogu soovituse aluseks oleva komisjoni 2021. aasta kevadprognoosi põhjal leiti, et see on kooskõlas iga-aastase struktuurse kohandusega 0,7 % SKPst 2021. aastal, 1,8 % SKPst 2022. aastal, 1,7 % SKPst 2023. aastal ja 1,5 % SKPst 2024. aastal ning valitsemissektori esmaste netokulude nominaalse kasvumääraga 3,4 % 2021. aastal, 1,3 % 2022. aastal, 0,9 % SKPst 2023. aastal ja 0,0 % SKPst 2024. aastal. Nõukogu soovitas Rumeenial täielikult rakendada 2021. aastaks juba vastu võetud meetmed ning määrata kindlaks ja rakendada täiendavad meetmed, mis on vajalikud ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2024. aastaks. Samuti soovitas nõukogu, et Rumeenia kasutaks mis tahes juhuslikku kasumit valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks ning et eelarve konsolideerimise meetmed tagaksid jätkusuutliku korrigeerimise majanduskasvu soodustaval viisil. Lisaks soovitas nõukogu Rumeenial tagada riikliku eelarveraamistiku täielik ja tõhus kohaldamine ning toetada eelarve konsolideerimist põhjalike reformidega.

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikele 4a määras nõukogu Rumeeniale nõukogu soovituse peale võetud meetmete kohta üksikasjaliku aruande esitamise tähtajaks 15. oktoobri 2021. Rumeenia esitas oma aruande 14. oktoobril 2021.

Selleks et hinnata, kas Rumeenia on järginud nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitust, kontrollis komisjon Rumeenia eelarvestrateegiat teabe põhjal, mis esitati võetud meetmeid käsitlevas aruandes.

Tekstikast 1. Meetmete tõhususe hindamise metoodika

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 ja tegevusjuhendiga tuleb liikmesriigi võetud meetmeid pidada tõhusaks, kui riik on toiminud kas vastavalt nõukogu soovitusele, mis on antud ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel, või vastavalt nõukogu teatamisotsusele, mis on tehtud nimetatud lepingu artikli 126 lõike 9 alusel. Majandus- ja rahanduskomitee võttis 29. novembril 2016 vastu arvamuse, mis käsitleb ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kontekstis tõhusate meetmete võtmise hindamise parandamist („Improving the assessment of effective action in the context of the excessive deficit procedure – a specification of the methodology”), mille majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu kinnitas 6. detsembril 2016. Selles arvamuses on esitatatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse otsustamisskeem, mille alusel hinnatakse, kas võetud meetmed on tõhusad.

Kui asjaomane liikmesriik täidab valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärki ja sellest tulenevalt struktuurne eelarvepositsioon paraneb, menetlus peatatakse. Kui liikmesriik ei suuda valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärki täita või on selline oht või kui ta ei suuda parandada struktuurset eelarvepositsiooni, või mõlemat, analüüsitakse puuduste põhjuseid hoolikalt. Hoolikas analüüs on seega tõhusate meetmete hindamisel kesksel kohal.

Hoolikas analüüsis kasutatakse eelarve konsolideerimise hindamiseks kõigepealt kulude kasvu eesmärki. Kokkuvõttes on hoolika analüüsi eesmärk anda piisav hinnang poliitikameetmete ulatuse kohta, et hinnata, kas asjaomane liikmesriik on täitnud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovituses sätestatud poliitilised kohustused. Kui kulude kasvu eesmärk on saavutatud, ehk see vastab soovitatule või ületab seda, eeldatakse, et asjaomane liikmesriik on oma poliitilised kohustused täitnud. Kui kulude kasvu eesmärki ei ole täidetud, eeldatakse, et liikmesriik ei ole oma poliitilisi kohustusi täitnud.

Komisjon kasutab vajaduse korral lõpliku hinnangu andmisel, eelkõige kulude kasvu eesmärgi tulemuste hindamisel kvalitatiivset majanduslikku hinnangut, mis on osa hoolikast analüüsist, mida komisjon kasutab, et teha kindlaks, kas asjaomane liikmesriik on oma poliitilised kohustused täitnud või mitte. Teisisõnu hinnatakse hoolikas analüüs, kas asjaomane liikmesriik on võtnud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovituse järgimiseks piisavalt meetmeid. Kokkuvõttes tuleb mis tahes järelduses arvesse võtta kulude kasvu eesmärgi kvantitatiivset teavet koos muude – peamiselt kvalitatiivset laadi – kaalutlustega, mis ei tulene võrdlusalusest endast. Need kaalutlused on tavaliselt seotud põhjustega, mis on põhjustanud kulude kasvu eesmärgi mittetäitmise, ning on otseselt seotud eelarvesuundumustega.

Kui hoolikas analüüs näitab, et asjaomane liikmesriik on enda poliitilised kohustused täitnud, järeldatakse hinnangus, et on võetud tõhusad meetmed, andes võimaluse tähtaega pikendada, isegi kui valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärk on täitmata. Kui hoolikas analüüsis jõutakse järeldusele, et poliitilisi kohustusi ei ole täidetud ja valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärki ei ole saavutatud, järeldatakse hinnangus, et meetmed ei ole tõhusad, ning menetlust tuleks kiirendada, kehtestades vajaduse korral uue korrigeerimiskava (ja vajaduse korral tähtaja).

Tuleb rõhutada, et kui valitsemissektori eelarve puudujäägi vahe-eesmärk on saavutatud, ei kiirendata menetlust isegi juhul, kui poliitilisi kohustusi ei ole täidetud. Kui menetluse kiirendamine ei toimu aastasiseste andmete põhjal, võib ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust siiski kiirendada, kui tagantjärele esitatud andmed näitavad, et valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi vahe-eesmärki ei ole saavutatud.