Uue riigiabi raamistikuga tagatakse riikliku rahastamise abiga erainvesteeringute kaasamine, et panustada ühise huvi seisukohast oluliste eesmärkide täitmisse ilma konkurentsi moonutamata. Seepärast on lisaks 2014. aastal vastu võetud laiendatud üldise grupierandi määruse eeskirjadele kogu ELi innovatsiooni ja investeerimise elavdamise seisukohast eriti tähtsad kolm valdkonda. Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni raamistik hõlbustab abimeetmete toetamist teadus-, arendus- ja uuendustegevuseks, et täiendada erasektoripoolset rahastamist. Riigiabi hõlmava riskifinantseerimise suuniste kohaselt on võimalik jaotada riskifinantseerimisabi kiiremini ja heldemini innovaatilistele ja kasvule orienteeritud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele. Lairibasuunistega toetatakse liikmesriike rahastamise puudujääkide ja turutõrgete kõrvaldamisel, kui tegemist on nõuetekohase lairibaühenduse kättesaadavuse tagamisega, eriti maapiirkondades.

Riigiabi ajakohastamise algatuse raames vaadati riigiabi eeskirjad põhjalikult läbi. See algatus aitab liikmesriikidel kasutada abimeetmeid hõlpsamalt majanduskasvuks, töökohtade loomiseks ja sotsiaalse sidususe jaoks. Riigiabi ajakohastamise osana tugevdab komisjon uuendatud eeskirjade rakendamisel partnerlust liikmesriikidega, sest nende vastutus abi andmise eest ilma komisjoni eelnevalt teavitamata on nüüd suurem.

EIP kaudu rahastatavate EFSI toetusega projektide suhtes riigiabi eeskirju ei kohaldata. Küll aga võivad projektid saada rahalist toetust (edaspidi „kaasrahastus) ka liikmesriikidelt (sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidelt) ja sel juhul kehtivad riigiabi eeskirjad. Niisugune toetus peab saama komisjoni heakskiidu, välja arvatud juhul, kui rahastamine toimub turutingimustel. EFSI toetamiseks hindab komisjon liikmesriigilt saadud kaasrahastust esmajärjekorras. Riigiabi eeskirjad kattuvad investeerimiskava eesmärgiga kõrvaldada turutõrked ja kaasata erainvesteeringuid. Riigiabi kontrolliga tagatakse, et riigi investeerimisprojektidega täidetakse tegelikud vajadused, hoitakse kulud kontrolli all ja kindlustatakse, et maksumaksja raha on projektide alustamiseks tõepoolest vajalik.

Konkurentsisurve paneb ettevõtjaid investeerima, tegevust tõhustama, uut tehnoloogiat välja töötama ja paremaid tooteid looma. Tulemuslikum konkurents aitab elavdada investeerimist, hoides turud avatuna ja tagades meetmete võtmise, kui turuliider kuritarvitab oma positsiooni konkurentide kasvu ja innovatsiooni takistamiseks. Ökonomeetrilise mudeli simulatsioonid näitavad, et komisjoni ühinemis- ja kartelliotsuste tulemusel on investeeringud viie aasta pärast suurenenud 0,7 %. Lisaks kasutatakse riigi rahalisi vahendeid ELi riigiabi eeskirjade toel uute investeeringute kaasamiseks, tagades, et riiklikest vahenditest rahastamine elavdab erainvesteeringuid, mis jääksid muidu tegemata.

Konkurentsieeskirjade jõustamise juhtpõhimõtted on erapooletuse tagamine, õigusriigi põhimõtete järgimine ja Euroopa ühise huvi teenimine. Samuti on ELi konkurentsipoliitika väärtuste keskmes õiglus, poliitiline sõltumatus, läbipaistvus ja nõuetekohane menetlus.

Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker ütles ametisse astudes, et komisjon hakkab keskenduma kõige olulisematele ülesannetele, millega Euroopa ühiskond ja majandus silmitsi seisavad. Konkurentsipoliitikal on nende ülesannete täitmisel tähtis osa. 2015. aastal konkurentsi valdkonnas tehtud töö tõi suurt kasu komisjoni mitmes poliitilises eelisvaldkonnas, nimelt töökohtade loomisel, majanduskasvu ja investeerimise hoogustamisel ning ühendatud digitaalse ühtse turu, vastupidava energialiidu ning tugevama ja õiglasema ühtse turu rajamisel.

Konkurentsipoliitika hoiab turud tõhusa ja avatuna. Euroopa tarbijate jaoks tähendab see paremaid turutulemusi, näiteks madalamaid hindu, parema kvaliteediga tooteid ja teenuseid ning suuremaid valikuvõimalusi. Lisaks annab elujõuline konkurents äriühingutele õiglased võimalused ettevõtluseks ja oma ärieesmärkide saavutamiseks, mis omakorda soodustab majanduskasvu, töökohtade loomist ja heaolu. Kui äriühingud suudavad konkureerida omal jõul, saavad ettevõtjad ja kodumajapidamised kasu suurest valikust hea kvaliteediga uuenduslikest konkurentsivõimeliste hindadega toodetest ja teenustest. Suurem konkurents innustab ettevõtjaid ka investeerima ja tegevust tõhustama. Sellest tõhususest saadav kasu kandub seejärel üle majandusse laiemalt. Konkurentsipoliitika lõppeesmärk on panna turud paremini toimima – kodumajapidamiste ja ettevõtjate heaks.

Tugev ja tõhus ELi konkurentsipoliitika on alati olnud Euroopa projekti nurgakivi. Ajal, mil majanduskasvu taastamine ja hoogustamine on ELi tegevuskavas peamisel kohal, on konkurentsipoliitika tähtsam kui kunagi varem.

Komisjonis tekitas muret võimalus, et De Vijver keeldub pärast tehingu toimumist oma kanalite litsentside andmisest telekanalite levitajatele, kes konkureerivad kaabelleviettevõtjaga Telenet, mida kontrollib Liberty Global. Selle mure lahendamiseks kohustatakse De Vijverit andma oma kanalite – Vier, Vijf ja kõik võimalikud muud sarnased tulevikus avatavad kanalid – litsentse Belgias tegutsevatele telekanalite levitajatele õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel. Ilma neid kohustusi kehtestamata oleks tehing võinud vähendada konkurentsi telekanaliste levitamise turul ja lõpptulemusena oleks see toonud tarbijate jaoks kaasa hinnatõusu ja uuendustegevuse raugemise.

Konkurentsieeskirjade tugev ja kiire jõustamine on peamine vahend, millega lahendada tõhusalt digitaalmajanduse uutes ja kiiresti arenevates sektorites ilmnevad probleemid. Teisalt on Euroopa kodanike jaoks sama tähtis ka elujõulise konkurentsi tagamine traditsioonilisematel turgudel, näiteks teleringhäälingus. Komisjon soovib tarbijatele tagada võimaluse valida telekanalite levitajate vahel, kes konkureerivad õiglasel ja võrdsel alusel.

Komisjonil on kartus, et sellised tingimused võivad kahjustada võrdseid võimalusi ja potentsiaalselt vähendada konkurentsi turul tarbijate kahjuks, raskendades e-raamatute muude turustajate konkureerimist Amazoniga uute ja innovaatiliste toodete ja teenuste väljatöötamisel. Kui selline käitumine leiab kinnitust, rikutakse ELi konkurentsieeskirju, millega on keelatud valitseva seisundi kuritarvitamine ja piiravad äritavad. Komisjon on seadnud eesmärgiks tagada eluterve platvormidevaheline konkurents ja kindlustada, et turuosalised ei kuritarvita oma seisundit selliste lepingutingimuste saamiseks, mis võivad takistada turul uuendustegevust.

Teine digitaalset sektorit puudutav uurimine on seotud internetikaubamajaga Amazon. Juunis algatas komisjon ametliku konkurentsieeskirjade rikkumist käsitleva uurimise seoses Amazoni teatavate äritavadega e-raamatute turustamisel. Eeskätt keskendutakse uurimisel tingimustele, mis näivad kaitsvat Amazoni teiste e-raamatute turustajate konkurentsi eest, näiteks tingimused, mis annavad ettevõtjale õiguse saada teavet oma konkurentide pakutud soodsamatest või teistsugustest tingimustest, ja/või õiguse saada tähtajad ja tingimused, mis on vähemalt sama head kui tema konkurentidele pakutud tingimused.

Komisjon on varem kirjeldanud Google’i käitumisega seotud nelja probleemi ja eespool kirjeldatud vastuväidetes käsitletakse neist kõige esimest (hinnavõrdlus). Komisjon uurib aktiivselt Google’i käitumist ka seoses kolme ülejäänud probleemiga, milleks on konkurentide veebisisu kopeerimine, reklaami ainuõigus ja reklaamiettevõtjatele kehtestatud põhjendamatud piirangud. Hinnavõrdlust käsitlevad vastuväited ei mõjuta mingil viisil komisjoni järeldusi kolme ülejäänud uurimise kohta.

Aprillis saatis komisjon Google’ile vastuväited selle kohta, et ettevõtja on väidetavalt kuritarvitanud oma valitsevat seisundit internetiotsingu teenuste turul Euroopa Majanduspiirkonnas, eelistades üldotsingu tulemuste pakkumisel pidevalt oma hinnavõrdlusteenust. Komisjonile teeb muret, et kasutajad ei pruugi saada oma päringule kõige sobivamaid otsingutulemusi. Komisjoni esialgse seisukoha järgi rikub Google’i tegevus ELi konkurentsieeskirju, sest see pärsib konkurentsi ja kahjustab sel viisil tarbijaid.

Konkurentsieeskirjade jõustamise esmaste eesmärkide hulka kuulub kõikide sektoris osalejate uuendustegevuse hoogustamine, olgu tegemist idufirmade või turgu valitsevate ettevõtjatega. Selle eesmärk on tagada, et Euroopa tarbijatel oleks võimalikult suur innovaatiliste toodete valik. Näiteks uurib komisjon internetiotsingu turul konkurentsieeskirjade rikkumist seoses Google’i tegevusega.

2015. aasta mais alustas komisjon konkurentsieeskirjade rikkumist käsitlevat sektoriuuringut ELi e-kaubandussektoris. 2014. aastal ostles umbes pool kõikidest ELi tarbijatest internetis, kuid nendest ainult umbes 15 % tegi internetioste teises ELi liikmesriigis asuvalt müüjalt. See lubab oletada, et ELi e-kaubanduses esinevad praeguseni suured piiriülesed tõkked. Sektoriuuringus keskendutakse esmajoones äriühingute loodud võimalikele takistustele kaupade ja teenuste piiriüleses internetikaubanduses valdkondades, kus e-kaubandus on kõige laiemalt levinud, näiteks elektroonikakaupade, rõivaste ja jalatsite ning digitaalse sisu puhul.

Digitaalse ühtse turu rajamine on olnud komisjoni eelisvaldkond selle ametiaja algusest saadik. Digitaalse majanduse laiendamine on meie maailma ja eluviisi ümberkujundamise kõrval majanduskasvu üks peamisi tõukejõude. Elujõuline digitaalne ühtne turg elavdaks innovatsiooni, looks uusi töökohti ja pakuks Euroopa idufirmadele ning VKEdele uusi võimalusi üle 500 miljonit inimest hõlmavale turule jõudmiseks. Komisjoni hinnangul võiks ELi digitaalse ühtse turu loomine tuua õiguslike tõkete kõrvaldamisel ja 28 riigi turu liitmisel üheks ühtseks turuks meie majandusse juurde 415 miljardit eurot aastas ja luua sadu tuhandeid uusi töökohti.

Näiteks aprillis hindas komisjon 50 miljoni GBP (umbes 71 miljonit eurot) suurust abi, mille Ühendkuningriigi ametiasutused kavatsesid eraldada kanderaketi SABRE mootori projekteerimiseks, ja leidis, et see oli kooskõlas ELi riigiabi eeskirjadega. SABRE on Ühendkuningriigi äriühingu Reaction Engines Limited teadus- ja arendusprojekt, mille eesmärk on töötada välja mootor, mis vähendaks märgatavalt satelliitide maalähedasele orbiidile saatmise kulu. Komisjon hindas projekti oma teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi raamistikus ja jõudis järeldusele, et projekti lõpuleviimiseks erakapitali allikatest ei piisa. Teadusuuringud selles valdkonnas võivad viia suurte tehnoloogiliste edusammudeni, millest saavad kasu tarbijad, kes kasutavad maalähedasel orbiidil paiknevate satelliitidega seotud tooteid ja teenuseid, näiteks mobiilsidet.

Komisjon algatas telekommunikatsioonisektoris ka kaks põhjalikku ühinemiste uurimist. Esiteks uurib komisjon äriühingu Hutchison kavandatavat Telefónica UK ülevõtmist, et hinnata, kas see tehing võib konkurentsi kahjustada. Komisjonis tekitab kartust see, et mobiilsideteenuseid kasutavate Ühendkuningriigi klientide jaoks võib tehing tõsta hindu, vähendada valikuvõimalusi ja pidurdada innovatsiooni. Komisjon uuris põhjalikult ka seda, kuidas võtab Liberty Global üle äriühingu BASE Belgium, sest ta tahtis olla kindel, et Belgia tarbijad ei kannata kavandatud tehingu tagajärjel kõrgemate hindade ja vähenenud valikuvõimaluste tõttu.

Komisjonile valmistas muret, et esialgu teatatud kujul ülevõtmine oleks võinud tõsta interneti püsiühenduse teenuste hindu Hispaania tarbijate jaoks. Orange võttis selle mure lahendamiseks kohustuse tagada, et uued osalejad võivad tulla interneti püsiühenduse juurdepääsuteenuste jaeturule ja konkureerida sama jõuliselt kui Orange ja Jazztel. Nende kohustuste võtmine hajutas komisjoni esialgse mure.

Mais kiitis komisjon ELi ühinemismääruse kohaselt heaks telekommunikatsiooniettevõtja Jazztel (mis on registreeritud Ühendkuningriigis, kuid tegutseb peamiselt Hispaanias) kavandatud ülevõtmise konkureeriva Prantsuse äriühingu Orange SA poolt. Heakskiit antakse tingimusel, et Orange täidab täielikult hulga kohustusi, mis tagavad pärast ülevõtmist tõhusa konkurentsi interneti püsiühenduse teenuste turgudel.

Telekommunikatsioonisektoris tekitab kõige suuremat investeerimisindu tõhus konkurents, mis tagab tarbijate ja ettevõtjate jaoks paremad turutulemused. Konkurents on liikumapanev jõud, mis meelitab ligi investeeringuid, et rajada Euroopale vajalikke suure kiirusega lairibaühendusvõrke. Tarbijad ei võida mitte investeeringutest endast, vaid nende mõjust sellistele konkurentsinäitajatele nagu valikuvõimalused, kvaliteet ja hind.

Komisjon hindab, kas Google on konkurentsivastaste lepingute sõlmimise ja/või võimaliku valitseva seisundi kuritarvitamise kaudu takistanud ebaseaduslikult Euroopa Majanduspiirkonna konkurentide mobiiltelefonide operatsioonisüsteemide, mobiilsiderakenduste ja -teenuste arendamist ning turulepääsu. See komisjoni uurimine on erinev ja eraldiseisev Google’i internetiotsingutega seotud tegevuse uurimisest.

Komisjon algatas aprillis Google’i suhtes ametliku menetluse, et uurida, kas äriühingu tegevus seoses Androidiga võib olla vastuolus ELi konkurentsieeskirjadega. Android on avatud lähtekoodiga mobiiltelefoni operatsioonisüsteem, mille töötas välja valdavalt Google. Põhimõtteliselt võib igaüks Androidi vabalt kasutada ja edasi arendada. Kuid enamik nutitelefonide ja tahvelarvutite tootjatest kasutab Androidi operatsioonisüsteemi koos Google’i omandisse kuuluvate erinevate rakenduste ja teenustega ning peab seetõttu sõlmima Google’iga teatavad kokkulepped.

Riistvaratarnete turg on siiski ainult asja üks külg – konkurentsi moonutamata tuleb pakkuda ka nutitelefonides ja tahvelarvutites kasutatavat tarkvara. Nutitelefonide, tahvelarvutite ja muude mobiilseadmete mobiilsiderakendused ja -teenused põhinevad seadme operatsioonisüsteemil. Google Android on muutunud Euroopa Majanduspiirkonna mobiilsete nutiseadmete peamiseks operatsioonisüsteemiks, kuna seda kasutatakse praegu enamikus Euroopa mobiilsetes nutiseadmetes.

Komisjoni esialgse seisukoha järgi on äriühing kuritarvitanud oma valitsevat seisundit 3G (UMTS) ja 4G (LTE) põhiriba kiibistiku üleilmsel turul, rikkudes ELi konkurentsieeskirju. Esimese uurimisega selgitatakse, kas Qualcomm on kuritarvitanud oma valitsevat seisundit turul, pakkudes suurimatele nutitelefonide ja tahvelarvutite tootjatele rahalisi soodustusi tingimusel, et nad kasutavad oma nutitelefonides ja tahvelarvutites üksnes äriühingu Qualcomm põhiriba kiibistikku. Selline käitumine vähendanuks tootja soovi tellida kiibistikku äriühingu Qualcomm konkurentidelt, kahjustades konkurentsi ja innovatsiooni UMTS ja LTE põhiriba kiibistiku turgudel. Teine uurimine algatati selleks, et välja selgitada, kas Qualcomm tegeleb turuvallutusliku hinnakujundusega, kehtestades omahinnast madalamaid hindu eesmärgiga oma konkurendid turult välja tõrjuda.

Nutitelefonid, tahvelarvutid ja muud mobiilseadmed kuuluvad praegu enamiku Euroopa kodanike igapäevaellu. 2015. aasta oli Euroopa mobiilside kasutajate jaoks murranguline – Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid vastu määruse (EL) 2015/2120, millega lõpetatakse ELis rändlustasude võtmine alates 15. juunist 2017. Konkurentsieeskirjade jõustamise ja sellesisuliste õigusaktide eesmärk on kaitsta konkurentsi mobiilseadmete valdkonnas, et tagada jätkuv uuendustegevus Euroopa tarbijate hüvanguks.

Selline olukord avaldab ebasoodsat mõju Euroopa tarbijatele, kes tahavad vaadata enda valitud tasulisi televisioonikanaleid, olenemata sellest, kus nad ELis elavad või reisivad. Komisjoni esialgne seisukoht on see, et veenva põhjenduse puudumise korral rikuvad sellised tingimused ELi eeskirju, millega keelatakse konkurentsivastased kokkulepped.

Veel üks konkurentsieeskirjade rikkumist käsitlev uurimine hõlmas piiriüleste tasulise televisiooni teenuste pakkumist Ühendkuningriigis ja Iirimaal. Juulis saatis komisjon vastuväited äriühingule Sky UK ja USA kuuele suuremale filmistuudiole: Disney, NBC Universal, Paramount Pictures, Sony, Twentieth Century Fox ja Warner Bros. Komisjon tuvastas 2014. aasta jaanuaris algatatud uurimise käigus kuue filmistuudio ja Sky UK vahelistes litsentsilepingutes tingimused, mille kohaselt nõutakse Sky UK-lt, et ta blokeeriks oma veebipõhiste tasuliste televisiooniteenuste või oma tasuliste satelliittelevisiooniteenuste abil väljaspool litsentsiga määratud territooriumi (Ühendkuningriik ja Iirimaa) asuvate tarbijate juurdepääsu filmidele. Teatavad lepingud sisaldavad ka tingimusi, mille kohaselt peavad filmistuudiod tagama, et muude ringhäälinguorganisatsioonidega kui Sky UK sõlmitud litsentsilepingute tingimustega keelatakse nendel ringhäälinguorganisatsioonidel Ühendkuningriigis ja Iirimaal oma tasuliste televisiooniteenuste pakkumine.

PT Portugal on telekommunikatsiooni- ja multimeediaoperaator, kelle tegevus ulatub Portugali kõikidesse telekommunikatsioonisegmentidesse. Komisjonile valmistas muret asjaolu, et esialgu teatatud kujul ühinemine võib vähendada konkurentsi mitmel Portugali telekommunikatsiooniturul. See ühinemine oleks kõrvaldanud nendelt turgudelt tugevad konkurendid, mis oleks Portugali tarbijate jaoks kaasa toonud kõrgemad hinnad ja konkurentsi vähenemise. Altice esitas nende murede lahendamiseks ettepaneku loobuda Altice’i ja PT Portugali kattuvast tegevusest Portugali ettevõtete Cabovisão ja ONI müügi kaudu. Komisjon tegi kavandatud tehingut hinnates tihedat koostööd Portugali konkurentsiametiga.

Energialiidu loomine on suur samm tervikliku, ühendatud ja vastupidava energiaturu poole, mis toob kasu tarbijatele, ettevõtjatele ja keskkonnale. Energialiidu tuumikuks olevad ettevõtjad ja kodumajapidamised peaksid saama võimaluse maksta taskukohaseid ja konkurentsivõimelisi hindu. Samal ajal toetub ELi energiapoliitika kolmele sambale: jätkusuutlikkusele, konkurentsivõimelisusele ja varustuskindlusele. Tugeva, kaugeleulatuva kliimapoliitikaga energialiidu loomine nõuab Euroopa energiasüsteemi väga põhjalikku ümberkorraldamist. 2015. aastal alustas komisjon selle olulise prioriteedi elluviimist.

Veebruaris avaldas komisjon oma vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika raamstrateegia. Raamstrateegias kirjeldatakse energialiidu eesmärke viies vastastikku seotud poliitikamõõtmes (energiajulgeolek, solidaarsus ja usaldus, täielikult integreeritud Euroopa energiaturg, energiatõhusus, mis aitab nõudlust vähendada, majanduse CO2-heite vähendamine ning teadusuuringud, innovatsioon ja konkurentsivõime), – ja komisjoni tegevust nende täitmiseks.

EL peab loobuma fossiilkütustel põhinevast majandusest, mis sõltub vanast tehnoloogiast ja aegunud ärimudelitest. Praegune killustatud süsteem, mida iseloomustavad kooskõlastamata riiklikud poliitikameetmed, turutõkked ja eraldatud energiasaared, tuleb välja vahetada. Samuti on ülimalt oluline suurendada tarbijate õigusi, pakkudes neile teavet ja valikuvõimalusi.

Energialiidu peaeesmärk on energiaturgude lõimimine. Kui gaas ja elekter liiguksid kogu ELis vabalt, oleks see majanduslikult jätkusuutlikum, keskkonnahoidlikum ja sotsiaalselt kaasavam.

Konkurentsiõiguse täitmise tagamine muudab energiavarustuse turvalisemaks, taskukohasemaks ja jätkusuutlikumaks.

Energialiidu tervikliku turu rajamiseks on kõige tähtsam konkurentsiõiguse täitmise tagamine, sest see aitab kõrvaldada turumoonutused, mis tulenevad valitsevate turuosaliste käitumisest. Iseloomulik näide on konkurentsieeskirjade rikkumist käsitlev uurimine seoses Gazpromi tegevusega Kesk- ja Ida-Euroopas.

Valitsevate gaasitarnijate eeskirjadekohase käitumise tagamine. Gazpromi uurimine Aprillis saatis komisjon Gazpromile vastuväited, milles ta väidab, et osa Gazpromi äritegevusest Kesk- ja Ida-Euroopa gaasiturgudel võib endast kujutada tema turgu valitseva seisundi kuritarvitamist, mis on vastuolus ELi konkurentsieeskirjadega. Gaas on suurema osa ELi kodanike igapäevaelus oluline tarbekaup ja komisjoni esialgse seisukoha järgi võib Gazprom takistada konkurentsi kaheksa Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriigi gaasivarustuste turgudel (Bulgaaria, Tšehhi, Eesti, Ungari, Läti, Leedi, Poola ja Slovakkia). Gazprom on nendes riikides peamine maagaasi tarnija, kelle turuosa on enamikus riikides kaugelt üle 50 % ja mõnes riigis kuni 100 %. Toetudes oma uurimisele, on komisjoni esialgne seisukoht, et Gazprom võib rikkuda ELi konkurentsieeskirju, arendades üldist strateegiat Kesk- ja Ida-Euroopa gaasiturgude eraldamiseks, näiteks kärpides oma klientide võimalusi gaasi piiriüleseks edasimüügiks. See on võimaldanud Gazpromil küsida teatavates liikmesriikides ebaõiglast hinda. Gazprom võib samuti olla kuritarvitanud turgu valitsevat seisundit sellega, et on seadnud hulgimüüjatele gaasitarnete saamise tingimuseks põhjendamatud kohustused, mis on seotud gaasitranspordi taristuga.

Konkurentsiõiguse täitmise tagamise abil saab toetada ühtse energiaturu loomist, tühistades ka konkurentsivastased turu jagamise kokkulepped ja säilitades juurdepääsu taristule. Juurdepääs taristule on tähtis, et takistada turult väljatõrjumist ja säilitada soov investeerida. Selle valdkonna oluliste meetmete seas on märtsis ettevõtjale Bulgarian Energy Holding (edaspidi BEH), tema gaasi tarnivale tütarettevõtjale Bulgargaz ja gaasitaristut haldavale tütarettevõtjale Bulgartransgaz saadetud vastuväited.

BEH on Bulgaaria riigile kuuluv valitsev energiaettevõte. Ettevõte on vertikaalse ülesehitusega, mis tähendab, et BEH tarnib gaasi ja tema tütarettevõtete omandis või kontrolli all on Bulgaaria riigi gaasi ülekandevõrk, Bulgaaria ainus gaasihoidla ja Bulgaariasse gaasi importiva gaasitoru võimsus. Komisjon oli mures, et BEH ja tema tütarettevõtted võivad kuritarvitada oma valitsevat seisundit Bulgaaria gaasiturul, takistades konkurentide juurdepääsu taristule, mida nood vajavad edukaks konkureerimiseks riigi gaasitarneturul. Selline käitumine oleks vastuolus ELi monopolivastaste eeskirjadega, põhjustaks konkurentsi vähenemise turul ja halvemate turutulemuste ebasoodsa mõju tarbijatele.

Komisjon on lõpetanud ka konkurentsieeskirjade rikkumist käsitleva eraldi uurimise BEH tegevuse suhtes Bulgaaria reguleerimata hulgimüügi elektriturul. Komisjon väljendas kartust, et BEH on loonud riiklike turgude vahele kunstlikud tõkked. Esmajoones on BEH müünud kauplejatele elektrit lepingute alusel, millega neil keelatakse elektri edasimüük väljapoole Bulgaariat. BEH tegi ettepaneku leevendada komisjoni kartust sõltumatu elektribörsi loomisega Bulgaarias, kus elektriga võiks kaubelda anonüümselt, ilma võimaluseta kontrollida, kus seda edasi müüakse. 10. detsembril 2015 muutis komisjon BEHi kohustusi käsitleva ettepaneku õiguslikult siduvaks.

Riigiabi kontroll, mis aitab tagada kliimasõbraliku ja vastupidava energiaturu ilma põhjendamatute konkurentsimoonutusteta

Keskkonnahoidlikule majandusele üleminekul kaasneb konkurentsipoliitikaga veel oluline ülesanne tagada, et turud toimivad nõuetekohaselt ja et valitsuse toetus – kaasa arvatud taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu hõlbustamise toetus – ei põhjustaks tasakaalu kadumist.

Komisjon edendab oma keskkonna- ja energiaalase riigiabi suuniste abil taastuvate energiaallikate integreerimist turule, et vältida konkurentsimoonutusi. Alates 2016. aastast peavad taastuvaid energiaallikaid kasutavad energiatootjad müüma oma elektrit otse turule. Riigi toetust antakse ainult turuhinnale lisanduva preemiana. Lisaks peavad liikmesriigid 2017. aastast andma tegevusabi konkureeriva pakkumismenetluse kaudu.

Peale selle aitavad need välja töötatud suunised tuua turule uuenduslikku vähese süsinikdioksiidiheitega energiatehnoloogiat, mille puhul on lubatud anda riigiabi turutõrgete esinemise korral. Samuti innustatakse suunistega ELi liikmesriike tegema üksteisega koostööd ja võtma arvesse teistest liikmesriikidest tulevaid elektritarneid.

Lisaks aitab riigiabi kontroll luua Euroopas ühendatud, tervikliku ja turvalise energiaturu, sest selle käigus hinnatakse riiklikke meetmeid eesmärgiga tagada elektrienergiaga varustatus (seda nimetatakse „võimsuse tagamise mehhanismideks“).