33.

väljendab heameelt seoses Malta valitsuse hiljutise teadaandega seadusandlike protsesside algatamise kohta mitmete Veneetsia komisjoni soovituste rakendamiseks; kutsub Malta valitsust ja parlamenti üles rakendama eranditult ja vajaduse korral ka tagasiulatuvalt kõiki Veneetsia komisjoni soovitusi, et tagada oma varasemate ja praeguste otsuste, seisukohtade ja struktuuride kooskõlla viimine nende soovitustega ning eelkõige — tugevdada Malta Esindajatekoja liikmete sõltumatust, järelevalvevolitusi ja suutlikkust, eelkõige karmistades ametitegevuse ühitamatust käsitlevaid norme ning nähes ette asjakohase palga ja erapooletu toetuse; — anda avalikult teada vabadest kohtunike ametikohtadest (punkt 44); — muuta kohtunike ametissenimetamise komitee (JAC) koosseisu, et vähemalt pooled selle liikmetest oleksid kohtunikud, kelle on valinud nende kolleegid, ning anda komiteele volitused kandidaatide järjestamiseks saavutuste alusel ja esitada need kandidaadid (ka ülemkohtuniku ametisse nimetamise puhul) otse presidendile ametisse nimetamiseks (punkt 44); — anda õigusemõistmise komisjonile kohtunike ja magistraadikohtunike ametist tagandamise õigus ja näha ette võimalus esitada kohtule kaebus kõnealuse komisjoni kehtestatud distsiplinaarmeetmete kohta (punkt 53); — moodustada sõltumatu riiklike süüdistuste direktori ametikoht, kes vastutaks kõikide riiklike süüdistuste eest, võttes üle peaprokuröri praegused süüdistuse esitamise ülesanded, samuti politsei süüdistuse esitamise ülesanded ja magistraadikohtu uurimised, nagu on soovitanud Veneetsia komisjon (punktid 61–73); palub Malta valitsusel kohaldada selle võimaliku vastloodud riiklike süüdistuste direktori ametikoha suhtes kohtulikku kontrolli, eelkõige süüdistuse esitamata jätmise otsuste puhul (punktid 68 ja 73); — viia läbi alalise korruptsioonivastase komisjoni (PCAC) reform, tagades, et ametisse nimetamise protsess sõltub vähem täitevvõimust ning eelkõige peaministrist ja et nimetatud komisjoni raportid tooksid kaasa tegeliku süüdistuse esitamise; kaaluda ka võimalust, et PCAC annab aru otse vastsele riiklike süüdistuste direktorile (punkt 72); — algatada põhiseadusreform, mille eesmärk on tagada, et konstitutsioonikohtu otsustega kaasneb põhiseadusevastaseks tunnistatud sätete tühistamine, ilma et parlament peaks sekkuma (punkt 79); — kaotada tava, et parlamendiliikmed töötavad osaajaga, suurendada parlamendiliikmete palka, piirata parlamendiliikmete nimetamist ametlikesse organitesse, anda parlamendiliikmete käsutusse piisavalt tugipersonali ning sõltumatuid teadmisi ja nõuandeid ning hoiduda delegeeritud õigusaktide ulatuslikust kasutamisest (punkt 94); — tagada, et ametiasutused täidaksid täielikult ombudsmani teabenõudeid, et ombudsmani raportite üle peetaks parlamendis arutelusid, et ombudsmani ametikoht oleks reguleeritud põhiseadusega ja et ajakohastataks teabevabaduse seadust (punktid 100–101); — muuta alaliste sekretäride ametissenimetamise protsessi, st et valiku teeks saavutuste alusel sõltumatu avaliku teenistuse komisjon, mitte peaminister (punktid 119–120); — piirata oluliselt nn usaldusametikohtade või -isikute tava ning võtta vastu selged õigusnormid ja põhiseaduse muudatus, mis moodustaksid selle tava reguleerimise aluse ja raamistiku (punkt 129); — muuta politsei peadirektori ametissenimetamise korda, st et see oleks saavutustepõhine, nähes ette avaliku konkursi korraldamise (punkt 134);