[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 4.5.2010

KOM(2010) 226 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

ITERi projekti seis ja võimalikud edasised sammud

SEK(2010) 571

KOMISJONI TEATISEUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

ITERi projekti seis ja võimalikud edasised sammud

1. Sissejuhatus

Käesolev teatis on vastus nõukogu 16. novembri 2009. aasta taotlusele, et Euroopa Komisjon uuriks ITERi rahastamispuudujääki ja projekti juhtimisega seotud asjaolusid. Teatise eesmärk on sätestada juhtimis- ja finantstingimused, mille abil Euroopa Liit saab toetada oma partnereid ITERile usaldusväärse ja jätkusuutliku finantsaluse loomisel.

ITER[1] on katsereaktori ehitamise ja käitamise ülemaailmne projekt, mille eesmärk on tõestada, et tuumasünteesienergia rahuotstarbeline kasutamine on teaduslikult ja tehniliselt teostatav. Projekti edukas elluviimine näitaks, kas tuumasünteesist võib saada oluline säästva energia allikas, mis toetab ELi strateegiat seoses pikaajalise energiavarustuse kindlusega. Tuumasünteesiprotsess annab võimaluse toota piiramatult ohutut ja puhast energiat ilma CO2 heiteta. ITERi projektile peaks järgnema katsereaktori ehitamine tuumasünteesienergia kasutamiseks ärilistel eesmärkidel.

ITER on ainulaadne ülemaailmne koostööprojekt – teedrajav algatus, mille eesmärk on leida ülemaailmsetele probleemidele ühised tehnoloogilised lahendused. Projekti juhitakse rahvusvahelise lepingu[2] alusel, mis sõlmiti 2006. aasta novembris Pariisis Euroopa Aatomienergiaühenduse (EURATOM) ning kuue riigi – Hiina, India, Jaapani, Korea, Venemaa ja Ameerika Ühendriikide – vahel ning mis jõustus 2007. aasta oktoobris. Lepinguga loodi ITERi organisatsioon, mis on täieõiguslik rahvusvaheline juriidiline isik ja mis vastutab ITERi projekti ühise rakendamise eest. Lepingu esialgne kehtivusaeg on 35 aastat, et ITERi rajatised ehitada (10 aastat), käitada (20 aastat) ja deaktiveerida (5 aastat).

Nõukogu tugeval toetusel on komisjon pidanud ühenduse nimel edukaid läbirääkimisi rahvusvaheliste partneritega ja tal on õnnestunud leppida kokku ITERi ehitamise koht Prantsusmaal Cadarache’is. Lisaks kõnealuse lepinguga kaasnevatele võimalustele määratakse selles kindlaks, et Euroopal on finantskohustused seoses vajalike ehitiste ja seadmete tagamisega projekti alguses ehk ehitusetapis. See tähendab samas, et teised ITERi projekti osalised sõltuvad Euroopa õigeaegsest panusest.

EURATOMi osalemist ITERis juhitakse ITERi projektiga seotud Euroopa ühisettevõtte „Fusion For Energy” (F4E) kaudu, mis loodi nõukogu poolt 2007. aasta märtsis[3] Euroopa kohaliku asutusena[4] ja mille asukoht on Barcelonas. Selle juhatusse kuuluvad F4E liikmed, EURATOM, 27 liikmesriiki ja Šveits. ELi panus ITERi ehitamisse koosneb peamiselt F4E poolt ITERi jaoks hangitavatest ja ITERi organisatsioonile mitterahaliseks panuseks vajalikest olulistest süsteemidest ja komponentidest. Euroopa Parlament vastutab ITERi projektiga seotud Euroopa ühisettevõtte eelarve täitmise kinnitamise eest.

ITERi ehitamine on oma ulatuse ja keerukuse tõttu tehniliselt äärmiselt probleemne. Tegemist on väga suure ärilistel eesmärkidel tegutseva elektrijaama ehitamisele sarnase ettevõtmisega, millega kaasnevad ulatuslikud valdkondlikud panused tsiviil- ja masinaehitusse ning elektro- ja tuumatehnikasse enneolematutes tingimustes.

ITERi projekti käivitamine on oluline verstapost ülemaailmse teaduskoostöö arendamisel. Euroopa jaoks sümboliseerib see projekt ELi suutlikkust võtta ülemaailmne juhtroll teaduse ja tehnoloogia valdkonnas. ITERi organisatsioon on võimalik eeskuju tulevaste ulatuslike rahvusvaheliste infrastruktuuriprojektide jaoks. ITERi rakendamine on seega ELi ja muude riikide teaduskoostöö proovikivi tulevaste suuremahuliste projektide jaoks.

Projekti maksumus on märkimisväärselt suurem kui esialgsed prognoosid, millel ELi eelarvelised kulukohustused põhinesid. Selleks et EL saaks täita need kulukad kohustused, peab ta leidma täiendavad vahendid usaldusväärse ja jätkusuutliku finantslahenduse jaoks kogu projekti kehtivusajaks (mitte järgmiseks kaheks või kolmeks aastaks, vaid kuni projekti lõpuni). Seepärast peavad eelarvepädevad institutsioonid tagama kõnealuse olulise projekti jaoks täiendavad vahendid ja tegelema kõigi võimalike ülekuludega tulevikus.

2. PRAEGUNE OLUKORD

Komisjon esitas 29. mail 2009 nõukogule kokkuvõtte ITERi projekti seisust, ilmnenud probleemidest ja võetud meetmetest. Komisjon sätestas ka terve hulga piirtingimusi, pidades neid eelduseks projekti edukale elluviimisele mõistlike kulutuste ja riskidega. Piirtingimused hõlmavad usaldusväärseid põhimõtteid kulude hindamiseks ja ohjeldamiseks, realistlikku ajakava ja projekti asjatundlikku juhtimist kõikidel tasemetel.

Nõukogu kinnitas oma 16. novembri 2009. aasta[5] koosolekul üksmeelset toetust ITERi projektile, mõistes et ITERi ehitamise kulud võivad olla esialgselt planeeritust tunduvalt suuremad, ja „tingimusel, et komisjoni koostatud piirtingimused täidetakse projekti lõpuks”. Nõukogu leidis samuti, et ITERi nn võrdlustase[6] (ulatus, ajakava ja maksumus) peab põhinema nendel piirtingimustel. Nõukogu kutsus üles võtma meetmeid vajalike haldusalaste muudatuste jaoks ning kehtestama range poliitika kulude vähendamiseks ja ohjeldamiseks.

Lisaks kutsus nõukogu komisjoni üles uurima võimalusi (kaasa arvatud Euroopa Investeerimispanga (EIP) laenu eelised ja puudused ning praeguse ELi eelarve vahenditega seotud prioriteetide muutmine) täiendava rahastamise leidmiseks kehtiva finantsperspektiivi ajal ja esitama võimalikud lahendused nõukogule niipea kui võimalik.

Rahvusvahelisel tasandil on lähim ehitusetapi jaoks otsustav samm kokkulepe ITERi rahvusvaheliste partnerite vahel võrdlustasemete osas ITERi nõukogu kohtumisel, mis praeguse kava kohaselt toimub juuni keskel Hiinas. Komisjon nõuab piirtingimuste täitmist ja on siiani keeldunud võtmast vastu 2009. aasta novembris kavandatud ajakava. EL peab nüüd võtma seisukoha ITERi nõukogu kohtumiseks.

3. ITERi kulud

Ehitusetapi ajal katab EURATOM 5/11 (ligikaudu 45 %) kogukuludest, millest 80 % rahastab EURATOM ja 20 % Prantsusmaa ning ülejäänu jagatakse võrdselt teiste ITERi partnerite vahel (1/11 või ligikaudu 9 % iga osalise kohta)[7]. Järgnevates käitamis- ja deaktiveerimisetappides katab EURATOM 34 % kogukuludest.

2001. aastal prognoositi, et ITERi ehituskulud on 5,9 miljardit eurot (5896 miljonit eurot 2008. aasta väärtuses). EURATOMi panus oleks 2,7 miljardit eurot (ligikaudu 45 %, 2680 miljonit eurot 2008. aasta väärtuses), millest 1735 miljonit eurot mitterahalise panusena vajalike komponentide/süsteemide eest ning 945 miljonit eurot rahalise toetusena ITERi organisatsioonile. Iga osaline on võtnud kohustuse anda kokkulepitud mitterahaline panus sõltumata kõnealuste komponentide hankimise ja kohaletoimetamise lõplikest kuludest.

Ehitusetapiga seotud F4E praegused kuluprognoosid (üksnes Euroopa kulud), mida on ajakohastatud vastavalt kavandatud ajakavale (2007–2020) ja mis esitati F4E juhatusele 2010. aasta märtsis, on 7,2 miljardit eurot (7253 miljonit eurot 2008. aasta väärtuses): 6,6 miljardit eurot[8] (6603 miljonit 2008. aasta väärtuses) ITERi ehituskuludeks ja 650 miljonit eurot F4E jooksvateks kuludeks ja muuks tegevuseks. Nende prognooside kohaselt on EURATOMi panus 5,9 miljardit eurot (5892 miljonit eurot)[9] ja Prantsusmaa panus 1,3 miljardit eurot (1321 miljonit eurot) (kõik sulgudes olevad näitajad on 2008. aasta väärtuses)[10].

Aastatel 2012–2013 on vaja seitsmenda raamprogrammi EURATOMi eelarvest kulukohustuste assigneeringuid 2,1 miljardit eurot (hetkeväärtus), et teha varases ehitusetapis vajalikud hanked. Kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku kavandatud assigneeringutest (346 miljonit eurot aastaks 2012 ja 344 miljonit eurot aastaks 2013 hetkeväärtuses) ei piisa ja EURATOMi kulukohustuste assigneeringute hinnanguline puudujääk on 1,4 miljardit eurot (hetkeväärtus) aastatel 2012–2013 (550 miljonit eurot aastal 2012 ja 850 miljonit eurot aastal 2013).

Kuna kuluarvestusmetoodika kavandamise ja rakendamise valmidusaste on paranenud ning arvesse on võetud üksikasjalikumat projektiteavet, ei eeldata, et need prognoosid muutuksid lühikese aja jooksul oluliselt. Rahastamispuudujäägi ulatus nõuab eelarvepädevate institutsioonide reageerimist, millega seondub palju tingimusi.

4. ITERi usaldusväärse ja jätkusuutliku rahastamise eeltingimused

4.1. Asjatundlik juhtimine

Ülekulude põhjusi käsitlevas eksperdihinnangus on välja toodud terve rida küsimusi, millega liikmesriigid peavad kiiremas korras seoses F4E ja rahvusvahelise organisatsiooni juhtimisega tegelema. F4E juhtimine tuleb läbi vaadata.

Kõnealuste küsimuste lahendamiseks peavad liikmesriigid aktiivselt toetama piirtingimuste täitmiseks koostatavat selget programmi. See hõlmab kuluprognooside parandamist, läbipaistvat järelevalvet ja kulude muutumise aruandlust ning kulude ohjeldamise poliitika ennetavat juhtimist eelkõige väärtuse kujundamise, hankekohustuste jaotamise ratsionaliseerimise, standardite kehtestamise ja mastaabisäästu kasutamise kaudu. Pärast F4E direktori töölt lahkumist 2010. aasta jaanuaris tegeleb uus direktor ettevõtte restruktureerimisega ja võimalustega kulude ohjeldamiseks.

Lisaks eksperdihinnangutele võib vaja minna täiendavaid meetmeid. F4E juhtimise kontrollimise raames on vaja hinnata ka Euroopa tuumasünteesialaste teadusuuringute üksuste ja valdkonna suhtes kohaldatavat F4E hankepoliitikat, seades eesmärgiks strateegilise partnerluse ja innovatsiooni.

Rahvusvahelise organisatsiooni kulude suurenemine on seotud planeerimis- ja haldusvahenditega. ITERi nõukogu viib ellu haldamise hindamise aruandes esitatud põhiaspektid, kaasa arvatud juunikuusse kavandatud haldusalased muudatused.

4.2. Jätkusuutlik finantsraamistik

Komisjon rõhutab oma kohustust säilitada ja jätkata ITERiga seotud esialgseid eelarvelisi assigneeringuid. Võttes arvesse rahastamispuudujäägi suurust ja vajadust süsteemse lahenduse järele, mis järgiks ELi eelarvet kogu projekti jooksul, on siiski vaja täiendavaid rahalisi vahendeid. Komisjon on seepärast uurinud nõukogu palutud võimalusi.

Euroopa Investeerimispanga laen

Euroopa Investeerimispangalt (EIP) võidakse küsida F4E jaoks laenu, kuna vastav infrastruktuuride rajamisega seotud teadustöö jääb laenueesmärkide raamesse. F4E-le krediidi andmiseks peaks EIP täiendavalt uurima, kas EURATOMilt on vaja otsest tagatist või garantiid. Kui EIP vajab EURATOMilt otsest garantiid, peaks komisjon koostama F4E loomist käsitleva õigusakti muutmise ettepaneku, mis tuleks vastu võtta ühehäälselt. Pärast seda tuleks kehtestada erisätted EURATOMi (keda esindab komisjon), EIP ja F4E vahelises kokkuleppes. Lisaks oleks vaja teatavaid muudatusi ja/või selgitusi F4E finantsmäärusesse ja selle rakenduseeskirjadesse. Suurim probleem laenu kasutamisel rahastamispuudujäägi katmiseks on siiski sellise eeldatava tulu puudumine, mida saaks kasutada laenu tagasimaksmiseks; praktikas välistab see laenu kasutamise tuvastatud rahastamispuudujäägi katmiseks.

Vahendite ümberpaigutamine

ITERi jaoks vajalikku lisarahastamist võidakse osaliselt katta muude eelarverubriikide vahendite ümberpaigutamise abil. Võttes arvesse rahastamispuudujäägi suurust ja vajadust süsteemse lahenduse järele kogu ITERi projekti jooksul, võib olemasolevate ELi rahaliste vahendite ümberpaigutamine nii suures ulatuses mõjutada äärmiselt negatiivselt mitmeid poliitikavaldkondi ja programme, mis on Euroopa 2020. aasta tegevuskava keskmes. Poliitilisest seisukohast ei oleks soovitatav vähendada nende valdkondade rahastamist nii märkimisväärselt. Kõnealune küsimus toodi esile juba komisjoni hiljutises aruandes eelarvedistsipliini käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe toimimise kohta[11].

Lisaks ei paku kumbki nimetatud võimalustest (EIP laen või vahendite ümberpaigutamine) sellele küsimusele struktuurset lahendust.

Jätkusuutlikkuse eeltingimus on nõukogu kohustus – ka Euroopa Parlamendi suhtes – tagada ITERi projektile piisav rahaline toetus selle ehitus- ja käitamisetapis. Jättes kõrvale EIP laenu ja vahendite ümberpaigutamise, leiab komisjon, et ITERi projektiga seotud ELi kohustuse täitmiseks on ainult kaks võimalust, mis vastavad antud küsimuse ulatusele ja süsteemsele laadile.

VÕIMALUS 1: LIIKMESRIIKIDEPOOLNE TÄIENDAV RAHASTAMINE

Aastatel 2012–2013 peavad kõik ELi liikmesriigid ja Šveits andma täiendava panuse 1,4 miljardi euro ulatuses ning võtma kohustuse katta kogu projekti jooksul kõik kulud, mis ületavad ELi eelarves ja mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud kulusid. F4E liikmete täiendav panus nähakse ette F4E loomist käsitleva otsusega.

Tulevikus – alates 2014. aastast kuni projekti lõpuni – oleks vaja liikmesriikidepoolset täiendavat rahastamist, kui ITERi jaoks ettenähtud eelarveassigneeringud on täielikult ära kasutatud. Kaaluda võib ka võimalikke lisamehhanisme, millega saaks muuta mitmeaastase finantsraamistiku paindlikumaks ja mida saaks kasutada enne liikmesriikidepoolse täiendava rahastamise käivitamist.

VÕIMALUS 2: FINANTSPERSPEKTIIVI ÜLEMMÄÄRADE TÕSTMINE ASJAKOHASELE TASEMELE

Kui leitakse lahendus projekti kogukestust hõlmavale rahastamisküsimusele, võiks aastate 2007–2013 finantsraamistiku jaoks ette näha ülemmäärade tõstmise aastatel 2012–2013. Nõukogu on siiski seni seadnud tingimuse, et finantsraamistiku 7-aastaseid üldiseid ülemmäärasid ei tohiks kohustuste ja maksete osas muuta[12].

Tulevikus tuleks mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad kehtestada sellisel tasemel, mis võimaldaks ELil täita ITERi projektiga seotud kohustused.

Olenemata sellest, millise võimaluse eelarvepädevad institutsioonid ka valivad, on jätkusuutliku lahenduse jaoks vaja selget rahastamiskohustust kogu projekti ajaks ja liikmesriikide kohustust katta kõik raamistikuvälised ülekulud.

Kõikide võimaluste puhul tuleks kehtestada piiramismehhanism, et tagada projekti usaldusväärne finantsjuhtimine.

5. Ajakava

Aeg ITERi rahastamisega seotud lahenduse leidmiseks on väga piiratud. Võttes arvesse vajadust selgitada olukorda ELi rahvusvahelistele partneritele ja ELi eelarve dünaamilisust, teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu ja Euroopa Parlament käsitleksid seda küsimust kiirkorras.

6. Kokkuvõte

ITERi projekti käivitamine oli oluline verstapost ülemaailmse teaduskoostöö arendamisel. Euroopa jaoks sümboliseerib see projekt ELi suutlikkust võtta ülemaailmne juhtroll teaduse ja tehnoloogia valdkonnas.

Tõhusa, süsteemse ja püsiva lahenduse leidmine asjatundliku finantsjuhtimise ja jätkusuutliku rahastamise jaoks oleks hea näide tulevasest ülemaailmsest koostööst, mida on vaja meid ühiselt puudutavate tõsiste probleemide (nagu energiavarustus) lahendamiseks.

Vaatamata suurtele lisakuludele kinnitas nõukogu oma 16. novembri 2009. aasta koosolekul toetust ITERi projektile, tingimusel et komisjoni koostatud piirtingimused täidetakse, ning kutsus komisjoni üles uurima rahastamisvõimalusi kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku piires.

Võttes arvesse käesolevas teatises esitatud seisukohti, kutsub komisjon nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles tagama täiendavad vahendid kogu ITERi projekti ehitusetapiks ja tegema põhimõtteline otsus vajaliku rahastamise kohta. Komisjon leiab, et seda tuleb teha võimalikult kiiresti, et teavitada oma rahvusvahelisi partnereid, kes ootavad EURATOMi otsust ITERi võrdlustaseme kohta järgmisel ITERi nõukogu koosolekul juuni keskel.

Kui selline kohustus on võetud, esitab komisjon vajalikud ettepanekud ITERi projekti jaoks vajaliku lisarahastamise kohta aastatel 2012–2013 kooskõlas institutsioonidevahelist kokkulepet käsitleva hiljutise aruandega.

[1] Lühend algsest nimetusest International Thermonuclear Experimental Reactor (rahvusvaheline katsetermotuumareaktor).

[2] ELT L 358, 16.12.2006, lk 62–80.

[3] ELT L 90, 30.3.2007, lk 58.

[4] ITERi lepingu kohaselt on igal liikmesriigil oma riiklik agentuur, kes vastutab liikmesriigi panuse juhtimise eest ja eelkõige ITERi ehitamiseks ja ITERi organisatsioonile mitterahaliseks panuseks vajalike komponentide hankimise eest.

[5] Dokumendid 15815/09 RECH 401 ATO 136 + ADD 1 RESTREINT UE.

[6] Nn võrdlustase viitab omavahel seotud elementidele, mis on seotud ulatuse (ehitatava seadme spetsifikatsioon), ajakava (ehitamise ajakava) ja maksumusega.

[7] Kulude jagamine ITERi projekti kõikides etappides. ITERi ühise rakendamisega seotud läbirääkimiste lõpparuande liide 2(b), 1. aprill 2006.

[8] ITERi seadmete lõplikud ehituskulud ei ole teada, kuna iga osaline katab oma konkreetsed lisakulud, ja seetõttu on raske põhjendada hinnangut selle kohta, millisele osale ITERi ehitamise kogukuludest 6,6 miljardit eurot vastab.

[9] See summa jaguneb järgmiselt:aastatel 2007–2011 (5 aastat) on hinnangulised finantsvajadused ligikaudu 1,3 miljardit eurot;aastatel 2012–2013 (2 aastat) on hinnangulised finantsvajadused ligikaudu 2 miljardit eurot;aastatel 2014–2020 (7 aastat) on hinnangulised finantsvajadused ligikaudu 2,6 miljardit eurot.

[10] Sellele panusele tuleks lisada ligikaudu 40 miljonit eurot, mille annavad muud F4E liikmed (EURATOM, 27 liikmesriiki ja Šveits) kui EURATOM ja Prantsusmaa.

[11] KOM(2010) 185, 27.4.2010.

[12] Ülemmäärasid võib muuta kahel viisil: a) tasaarvestusena, kus suurenemisega ühes rubriigis kaasneb vähenemine teises, või b) üldise ülemmäära suurendamisena. Tasaarvestust on varem kasutatud mitu korda. 2013. aasta lõpuni eeldab komisjon siiski, et olemasolevaid varusid vähendatakse oluliselt. Vähendatud varusid tuleks osaliselt säilitada, et oleks võimalik vajaduse korral kohaneda konkureerivate nõudmistega tulevikus.