[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 1.10.2010

KOM(2010) 538 lõplik

KOMISJONI ARUANNE

27. AASTAARUANNE ELi ÕIGUSE KOHALDAMISE JÄRELEVALVE KOHTA (2009)

SEK(2010) 1143 SEK(2010) 1144

KOMISJONI ARUANNE

27. AASTAARUANNE ELi ÕIGUSE KOHALDAMISE JÄRELEVALVE KOHTA (2009)

SISSEJUHATUS

2007. aasta komisjoni teatises „Tulemuslik Euroopa”[1] on märgitud, et komisjon keskendub oma aastaaruandes strateegilistele küsimustele, õiguse hetkeseisu hindamisele, tulevase töö prioriteetidele ja kavandamisele.

Käesoleva aruande koostamisel on järgitud eelmise aasta aruande struktuuri ning seda on kohandatud 2009. aasta peamiste muudatuste kajastamiseks.

ÜLDINE TEAVE

Sissejuhatus

Euroopa Liidu leping ja Euroopa Liidu toimimise leping jõustusid 1. detsembril 2009. Kõnealuste lepingutega on muudetud ELi teatavaid pädevusi ja antud komisjonile täiendavaid järelevalve- ja täitefunktsioone, säilitades mõned üldeeskirjad. ELi lepingu artiklis 4 (endine Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 10) on säilitatud liikmesriikide esmane kohustus tagada ELi õiguse nõuetekohane kohaldamine. Euroopa Liidu lepingu artiklis 17 (endine EÜ asutamislepingu artikkel 211) on alles jäetud komisjoni kohustus tagada ELi õiguse kohaldamine. ELi toimimise lepingu artiklites 258 ja 260 (endised EÜ asutamislepingu artiklid 226 ja 228) käsitletakse komisjoni volitusi algatada rikkumismenetlus. ELi toimimise lepingu artikkel 260 sisaldab kaht uut elementi:

- komisjon võib ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaselt Euroopa Liidu Kohtu poole pöördudes taotleda Euroopa Liidu Kohtult finantssanktsioonide kohaldamist sellise liikmesriigi suhtes, kes võtab hilinemisega üle seadusandliku menetluse kohaselt vastuvõetud direktiivi, ning

- pärast ELi toimimise lepingu artikli 258 kohast eelotsust peab komisjon enne asja teistkordset kohtusse andmist vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 260 lõikele 2 andma liikmesriigile võimaluse esitada oma märkused.

Komisjonil on kavas võtta vastu teatis, milles esitatakse ajakohastatud lähenemisviis kõnealuste sätete kohaldamisele.

2009. aasta lõpuks[2] hõlmas ELi õigus lisaks aluslepingule ligikaudu 6 140 määrust ja peaaegu 1 820 direktiivi, mida kohaldatakse kõigis 27 liikmesriigis.

Kaebuste ja rikkumismenetluste üldine statistika

Rikkumismenetlusel on oluline roll õigusaktide nõuetekohase kohaldamise tagamisel. 2009. aasta lõpu seisuga lõpetati ligikaudu 77 % kaebuste menetlemine enne rikkumismenetluse esimese ametliku etapi algatamist; ligikaudu 12 % kaebuste menetlemine lõpetati enne põhjendatud arvamuse esitamist ja ligikaudu 7 % kaebuste menetlemine lõpetati enne otsuse tegemist Euroopa Liidu Kohtus.

2009. aasta lõpus oli komisjonil korraga menetluses ligikaudu 2 900 kaebust ja rikkumisjuhtumit. Juhtumite koguarv vähenes võrreldes 2008. aasta lõpu seisuga 16 % ning direktiivide ülevõtmismeetmetest teatamata jätmise juhtude arv vähenes 26 %. 54 % kõigist juhtumitest ehk 63 % sellistest juhtumitest, mis ei käsitlenud direktiivide hilinenud ülevõtmist, moodustasid kaebused, kusjuures võrreldes 2008. aastaga vähenes nende osakaal 15 %. Komisjoni algatusel uuritavate juhtumite arv oli 2009. aasta lõpus 11 % väiksem kui 2008. aastal.

2009. aastal hilineti kõigi nõutavate ülevõtmismeetmete puhul keskmiselt 51 %-l juhtudest. 2008. aastal oli see näitaja 55 % ning seejuures tuleb arvesse võtta 2008. aastal üle võetud direktiivide väiksemat arvu.

Kui võrrelda rikkumiste registreerimist ajavahemikel 1999–2003 ja 1999–2008, siis rikkumiste menetlemise keskmine aeg alates toimiku avamisest kuni ELi toimimise lepingu artikli 258 kohase avalduse saatmiseni Euroopa Liidu Kohtule lühenes 27 kuust 24 kuuni. Direktiivide ülevõtmiseks võetud liikmesriikide meetmetest teatamata jätmist käsitlevate juhtumite menetlemiseks kulunud keskmine aeg püsis ligikaudu 15 kuu juures. 2009. aastal anti asi endise EÜ asutamislepingu artikli 228 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 260) alusel teist korda kohtusse kahel korral (2008. aastal teist korda kohtu poole ei pöördutud).

Komisjon märgib, et registreeritud kaebuste ja rikkumismenetluste hulka mõjutavad praegu testimisetapis olevad muudatused tema töömeetodites[3]. Kuna kõnealuste muudatuste täielik mõju ilmneb alles mõne aja pärast, on praegu veel vara järeldusi teha.

Petitsioonid

Euroopa Parlamendile saadetavate petitsioonide (mis seavad kahtluse alla ELi õigusaktide nõuetekohase kohaldamise) arv sõltub sellest, kas kodanikud, ettevõtjad ja kodanikuühiskond otsustavad oma muret sel viisil väljendada. Ehkki kõik petitsioonid ei ole seotud rikkumistega, annavad nad parlamendile ja komisjonile kasulikku teavet kodanike murede kohta.

Enamik petitsioone esitatakse keskkonnakaitse ja siseturu küsimustes: vastavalt 173 ja 82 uut petitsiooni. Keskkonnakaitse valdkonnas käsitleti petitsioonides eelkõige järgmisi teemasid: mõju hindamine (52), loodus (50), heitvesi (26), vee kvaliteedi juhtimine ja ressursside kaitse (17), õhu kvaliteet ja müra (13) ning tööstusheide (6). Siseturu valdkonna petitsioonides käsitleti eelkõige järgmisi teemasid: kutsekvalifikatsiooni tunnustamine (28), teenused (19), äriühinguõigus (10), riigihanked (8) ja finantseerimisasutused (17). Lisaks käsitleti sageli veel järgmisi teemasid: põhiõigused (43), isikute vaba liikumine (36), kodakondsus ja valimisõigus (12) õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste valdkonnas ning liiklusohutus, sealhulgas juhilubade ning liikluseeskirjade tunnustamine (30), projektide kaasrahastamine regionaalpoliitika raames (18) ja infoühiskond (9).

Petitsioonides käsitletud muude teemade hulgast võib esile tuua jäätmetega seotud olukorra Campanias (Itaalia) ning mitmesugused jäätmekäitlusega seotud küsimused (eelkõige Kreekas ja Hispaanias). Siseturu valdkonnas käsitleti petitsioonides sageli kutsekvalifikatsiooni tunnustamise konkreetsete juhtumite keerulisi aspekte. Teenuste valdkonnas üldisemalt käsitleti ka piiranguid apteekide tegevusele, samuti piiranguid seoses hasartmängude ja spordikihlvedudega, ning finantsteenuste valdkonnas konkreetsemalt krediidiasutuste, väärtpaberite, kapitali vaba liikumise ja maksetega seotud küsimusi. Mitu petitsiooni oli suunatud praegu Euroopa Kohtus käsitletavale rikkumismenetlusele seoses arendusseadusega Valencias[4].

RAKENDAMISE, HALDAMISE JA TÄITMISE TAGAMISEGA SEOTUD HETKEPROBLEEMID

Hilinenud ülevõtmine ja aruandlus ning ennetusmeetmed

a) Hilinenud ülevõtmine

Hoolimata ülevõtmisega seotud olukorra paranemisest, on hilinenud ülevõtmise tõttu algatatud rikkumisjuhtumid endiselt peamine mureallikas. Hilinenud ülevõtmist täheldati eelkõige näiteks järgmistes valdkondades: meditsiiniseadmed (22 uut juhtumit), töötingimused koostalitusvõimelisel piiriülesel raudteel (17), hoiuste tagamise skeeme käsitlevad muudetud eeskirjad (17) ja põhjavee direktiiv (17). Ettevõtluse valdkonna direktiivide tehnilise ajakohastamise puhul torkas samuti silma laialdane hiline ülevõtmine. 24 liikmesriiki sai ametliku kirja prioriteetse valdkonna (kasvuhoonegaaside heide) aruannete hilise või nõuetele mittevastava edastamise tõttu.

Mõnel juhul pikendati tähtaega: seitsmel juhul tegi Euroopa Liidu Kohus otsuse seoses kutsekvalifikatsiooni tunnustamist käsitleva 2005. aasta direktiiviga, mille ülevõtmisega oldi hiljaks jäädud üle kahe aasta. Äriühinguõiguse, äriühingu üldjuhtimise ja rahapesuvastase võitluse valdkonnas menetleti ligikaudu 140 hilinenud ülevõtmisega seotud rikkumisjuhtumit ning neist 11 puhul jõuti Euroopa Liidu Kohtu otsuse tegemise etappi. Neli juhtumit, mille kohta Euroopa Liidu Kohus tegi otsuse, oli seotud direktiiviga 2004/83, mis käsitleb kolmandate riikide kodanike või kodakondsuseta isikute pagulase staatust. Tsiviilõiguse valdkonnas anti Kreeka teist korda kohtusse ja tema suhtes taotleti finantssanktsioonide rakendamist, kuna ta jäi üle kolme aasta hiljaks kuriteoohvritele hüvitise maksmist käsitleva direktiivi 2004/80 ülevõtmisega.

Kokkuvõte : Hilinenud ülevõtmine ja hilinenud aruandlus on laialt levinud süsteemne probleem, mis mõjutab ELi tööstusele oluliste meetmete tehnilist ajakohastamist, ELi prioriteetseid poliitikapõhimõtteid ja üksikkodanikele huvipakkuvaid meetmeid. Ehkki 2009. aastal täheldati võrreldes eelnenud aastaga olukorra teatavat paranemist, takistab laialdane ja pidev hilinemine endiselt ELi eesmärkide saavutamist.

b) Ennetusmeetmed

Jätkatud on direktiivide ülevõtmise kontaktvõrgustike ning küsimuste ja vastuste esitamise veebipõhiste võimaluste loomist. Hea näide on võrgupõhine töövahend, mis loodi makseteenuste direktiivi 2007/64 jaoks ja mida laiendati hiljem e-raha direktiivile 2009/110. See sisaldab teavet nii direktiivi enda kui ka ülevõtmisprotsessi ja selle eri võimaluste kasutamise kohta. Samamoodi on ebaausate kaubandustavade valdkonnas loodud avalik andmebaas, mis sisaldab siseriiklike õigusaktide tekste ning Euroopa ja liikmesriikide tasandi kohtupraktikat.

Oluline roll ELi õigusaktide ülevõtmisel ja rakendamisel on olnud eksperdirühmadel, kes on aidanud kaasa edusammudele näiteks järgmistes valdkondades: renditöö, Euroopa töönõukogud ja lennuohutus. Sidusrühmade käsutusse on antud tõlgendavad suunised ja abivahendid järgmistes valdkondades: vibratsioon ja müra tööl, riigihangetega seotud õiguskaitsevahendid ning kudede ja rakkude hankimise järelevalve. Suunised on tehtud kättesaadavaks ka taimekaitsevahendite (kokku 47) turustamise ja suplusvee kvaliteedi valdkonnas.

Makseteenuste direktiivi ülevõtmise töörühm on alates 2008. aasta jaanuarist kohtunud kümme korda ning kohtumistel on osalenud ka makseturul osalejad ja tarbijate esindajad. Kokku on kogutud ligikaudu 300 küsimust ning esitatud on kirjalikke märkusi direktiivi sätetest ühesuguse arusaamise edendamiseks. Oma kohtumisi jätkab kontaktrühm, kes analüüsib, kuidas täita ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmist käsitleva direktiivi nõudeid, ning korraldab seminare, millele kutsutakse osalema rahvusvahelisi ja valitsusväliseid organisatsioone.

Olulist ennetustööd jätkatakse direktiivi 98/34 raames. Komisjon ja liikmesriigid on üle 700 korral andnud nõu ja jaganud juhiseid selliste riiklike tehniliste eeskirjade eelnõude puhul, mis käsitlevad tooteid, mille suhtes ei kohaldata ELi tasandil ühtlustamise nõuet ega infoühiskonna teenuseid. Standardite ja tehniliste normide komitee on kohtunud kolm korda, et arutada direktiivi toimimist, ning võimaliku arengu jälgimiseks on moodustatud uus töörühm.

Teenuste direktiivi rakendamist ja kohaldamist on arutatud liikmesriikidega toimunud 20 kahepoolsel kohtumisel ja eksperdirühma üheksal koosolekul.

Määrusega 1211/2009 asutati Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet (BEREC) eesmärgiga tagada muu hulgas järjepideva reguleerimise edasine areng elektroonilise side valdkonnas. Määrusega 713/2009 asutati Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER), et tagada siseturu põhimõtte ühetaolise kohaldamise integreeritud raamistik elektri- ja gaasisektoris.

Pärast ELi lepingu jõustumist reguleeritakse kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö valdkonda teatava üleminekuperioodi möödudes samade menetluste ja eeskirjadega, millega reguleeritakse ELi muid valdkondi. Acquis’ rakendamise tõhustamiseks on kavandatud hulk meetmeid: piirkondlike seminaride korraldamine riiklike seadusandjate ja valdkondade asjatundjate osalusel; korrapärane kontakt ja kahepoolsed kohtumised riiklike ametiasutuste esindajatega; käsiraamatute avaldamine; sidusrühmade võrgustike toetamine ja komisjoni talituste kaasamine õigusvaldkonna töötajate riiklikkusse koolitamisse.

Komisjon on läbipaistvuse tagamiseks ja kasulike muudatuste tuvastamiseks läbi vaadanud ka kõik ennetusmeetmed, mida võetakse koos liikmesriikidega ELi õiguse rakendamise ja kohaldamise eksperdirühma töös.

Kokkuvõte : Komisjon kutsub liikmesriike üles osalema iga uue õigusliku meetme puhul aktiivselt ennetusmeetmete kindlaksmääramises ja rakendamises ning aitama sellega vähendada vajadust pikaajalise kohtuliku tõlgendamise või õigusliku läbivaatamise järele.

Vastavustabelid ning liikmesriikide õigusaktide ELi direktiivide nõuetele vastavuse hindamine

Vastavustabelid on ennetava tegevuse üks peamisi elemente. Neisse on kantud sellised liikmesriikide õigusnormid, millega võetakse riiklikkusse õigussüsteemi üle direktiivides sätestatud kohustused. Tabelid aitavad esialgu kaasa kavandatud ülevõtmismeetmete vastavuse tagamisele. Edaspidi aitavad nad kaasa ülevõtmisprotsessi täieliku ja nõuetekohase lõpuleviimise tagamisele ning ettevõtjad ja tarbijad saavad nende kaudu ülevaate sellest, kuidas ELi õigusakte on riiklikul tasandil üle võetud. Vastavustabelid hõlbustavad liikmesriikide ja komisjoni koostööd õigusaktide ülevõtmise läbivaatamisel, võimaldades varakult tuvastada probleeme ja algatada dialoogi. Nad aitavad samuti kaasa õigusliku läbipaistvuse ja õigusele juurdepääsu saavutamisele, osutades kodanike ja ettevõtjate huvidele vastavatele õigussätetele. Vastavustabelid võivad anda olulise panuse töösse, mida Euroopa Liidu Nõukogu teeb ELi ühendamiseks õigusaktide tekste sisaldavate riiklike andmebaasidega.

Komisjon toetab endiselt vastavustabelite kasutamist liikmesriikide ja muude institutsioonidega peetavates aruteludes.

Kokkuvõte : Vastavustabelid aitavad kaasa läbipaistvuse tagamisele ja õigusele juurdepääsu parandamisele. Nad on oluline element koostöös, mida liikmesriigid ja komisjon teevad direktiivide nõuetekohase rakendamise tagamiseks. Komisjon loodab ka edaspidi saada kõigilt ELi institutsioonidelt toetust vastavustabelite laialdasele koostamisele.

Aluslepingu artiklite ja ELi õigusaktide haldamine eksperdirühmades

Komisjon on süvendanud tava, mille kohaselt ELi õigusakte hallatakse koos liikmesriikidega eksperdirühmade kaudu.

Mootorsõidukite turustamise tehniliste nõuete ühetaolise kohaldamise tagamiseks kooskõlas 2012. aastal kohustuslikuks muutuva süsteemiga on moodustatud tüübikinnitusasutuste eksperdirühm (TAAEG). Kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi (2005/36) raames võttis koordinaatorite rühm vastu riiklikke haldustavasid käsitleva juhendi, milles selgitatakse direktiivi nõudeid ja kirjeldatakse direktiivi kohaldamise head tava. Toiduainete märgistamisel lubatud toitumis- ja tervisealaste väidete valdkonnas (määrus 1924/2006) on liikmesriikidega iga kuu toimunud kohtumised, millel on käsitletud ligikaudu 44 000 liikmesriikide väidet.

Enne ELi kodanike ja nende perekonnaliikmete vaba liikumise eeskirjade ülevõtmist käsitlevate kahepoolsete kohtumiste programmi käivitamist liikmesriikidega arutati Metocki kohtuasjas[5] tehtud otsuse teatavakstegemise järel direktiivi 2004/38 kohaldamise suuniseid eksperdirühmas.

2009. aasta jaanuaris reageeris EL tõhusalt ulatuslikule gaasikriisile, millega kaasnesid märkimisväärsed tarnekatkestused. Varustuskindlus tagati tõhusalt ühiste meetmetega, mis põhinesid nõukogu direktiiviga 2004/67/EÜ moodustatud gaasi koordineerimisrühma tööl, ning see näitab, et ELi lähenemisviisi raames on võimalik arvesse võtta kõikide liikmesriikide iseärasusi ja ühised meetmed on kõige tõhusamad.

Finantsteenuste valdkonnas jätkas kapitalinõuete direktiivi ülevõtmise rühm tõlgendamis- ja selgitamistööd eesmärgiga tagada kehtivate eeskirjade ühetaoline kohaldamine. Rühm abistas komisjoni kahe rakendusdirektiivi ettevalmistamisel ja aitas koostada ettepanekut, milles käsitletakse edasiväärtpaberistamise toimingute käsitlemist usaldatavusnormatiivide kohaselt. Need meetmed võeti vastuseks finantskriisile ja nende abil muudeti rangemaks likviidsust, suuri riske ja kapitali kvaliteeti käsitlevad eeskirjad, ent samas tagati vajalikud erakorralised meetmed, et säilitada usaldus hoiuste tagamise skeemide vastu.

Natura 2000 alade haldamiseks moodustati uus eksperdirühm, kellele anti ülesandeks koguda ja vahetada teavet hea tava kohta ning tegeleda looduskaitse ja majandusarengu ühitamise küsimustega.

Kokkuvõte : Toodud näited annavad tunnistust sellest, kui ulatuslik ja mitmekülgne on komisjoni ja liikmesriikide koostöö ELi õigusaktidest tulenevate eeliste suurendamiseks.

Kodanike, ettevõtjate ja kodanikuühiskonna huvidega seotud teabe jagamine ja probleemide lahendamine, samuti kaebuste registreerimine ja käsitlemine.

Kodanikele on oluline teada, kust leida neid huvitavat informatsiooni. Komisjon on kodanike teavitamiseks välja arendanud hulga teenuseid. Kodanikel peab olema võimalik leida oma vajadustele vastav teenus. Komisjon jätkab veebiportaali „Teie Euroopa”[6] edasiarendamise kaudu teabele juurdepääsu ja teabe kvaliteedi parandamist ning kodanike toetamist nende õiguste ja võimaluste kasutamisel.

Kaebemenetlus on komisjoni jaoks spetsiifiline teabeallikas ning kodanike ja ettevõtjate jaoks ELi õiguse nõuetekohase kohaldamisega seotud murede väljendamise võimalus. Kuni 2009. aasta oktoobrini kasutas komisjon süsteemi,[7] mille kohaselt tehti saadud kirjade esialgne hindamine, et otsustada, kas need sisaldavad piisavaid viiteid võimalikule rikkumisele ja kas nende registreerimine kaebusena on õigustatud. Kõnealuse süsteemi puuduseks oli see, et mõned kirjad jäid kaebustena registreerimata.

Kirjasaatjad, parlament ja Euroopa Ombudsman väljendasid oma muret seoses eespool kirjeldatud süsteemiga. Alates 2009. aasta oktoobrist katsetab komisjon uut meetodit, mille puhul kõik ELi õiguse kohaldamist käsitlevad kirjad registreeritakse konkreetse märkega ning kõik kirjad, mis sisaldavad selgeid viiteid sellele, et tegemist on kaebusega ELi õiguse kohaldamise kohta, registreeritakse kaebustena. Kodanikud saavad niimoodi vahetumat ja positiivsemat tagasisidet. Selle meetodi kasutamise tulemusel on registreeritud kaebuste hulk sisust olenemata ootuspäraselt tunduvalt suurenenud. Ühe aasta täitumine alates uue meetodi kasutuselevõtust peaks pakkuma komisjonile piisavat alust kaaluda mitmesuguste paranduste tegemist oma 2002. aasta teatise uuesti sõnastatud versiooni.

2009. aastal suurenes süsteemi SOLVIT kaudu töödeldavate toimikute hulk pärast eelneva aasta 22 %-list suurenemist veel 50 % ning lahendatud probleemide osakaal püsis 86 %-ga endiselt kõrge. Tõstatatud küsimused olid väga sageli seotud riigis elamise õiguse, sotsiaalkindlustuse, kutsekvalifikatsiooni ja teenuste osutamise vabadusega. SOLVITi väärtus ja tõhusus kodanikele ja ettevõtjatele abi ja lahenduste pakkumisel on suurenenud, ent süsteemil on ka oluline roll vaba liikumise struktuuriliste takistuste tuvastamisel.

2010. aasta märtsis võeti vastu katseprojekti „EU Pilot” hindamise esimene aruanne[8]. Komisjon tegi projekti edu arvesse võttes ettepaneku laiendada projekt kõikidele liikmesriikidele ja teha see üldkasutatavaks ELi õiguse võimalike rikkumiste varaseks käsitlemiseks.

ELi õiguse nõuetekohase kohaldamise parandamiseks liikmesriikides ja kaebuste hulga vähendamiseks on äärmiselt tähtis, et komisjon ja liikmesriigid teeksid omavahel tihedat koostööd kõikidel valitsustasanditel. Tähtis on parandada ELi õigusaktide alaste teadmiste levikut õigusvaldkonna töötajate seas, edendada ELiga seotud küsimuste alast koolitust ja võimaldada teabele juurdepääs (näiteks Euroopa e-õiguskeskkonna portaali kaudu) kõigile neile, kes on kaasatud ELi õiguse rakendamisse.

Kokkuvõte : Komisjon kavatseb praegu katsetatavate uute meetoditega seotud kogemuste põhjal läbi vaadata oma üldpõhimõtted kaebuste registreerimise ja kaebuste esitajatega suhtlemise valdkonnas. Kodanike ja ettevõtjate probleemide kiirel lahendamisel väärtuslikuks osutunud horisontaalseid vahendeid, näiteks süsteemi SOLVIT ja katseprojekti „EU Pilot” arendatakse edasi. „EU Pilot” täiendab tõhusalt hulka vahendeid, millega püütakse tagada ELi õiguse kohaldamine. Projekti kaudu on võimalik rikkumisi varakult käsitleda, et vältida ametlike menetluste algatamist, või siis valmistada vajaduse korral ette pinnast selliste menetluste algatamiseks. Komisjon tunnustab liikmesriikide suurt pühendumust selliste vahendite eduka kasutamise tagamisele. Komisjon omalt poolt kohustub sellise partnerluse arendamisele. Ta on kutsunud kõiki liikmesriike osalema projekti „EU Pilot” edasiarendamises.

Täitmise tagamisega seotud küsimused

REACH-määruse (1907/2006) täitmine tuleb eelkõige tagada liikmesriikide tasandi ametlike kontrollide ja muude meetmete süsteemi kaudu, mida tuleb veel arendada, samas kui peamisi REACHi kohustusi on juba järk-järgult täitma asutud. Teatavate kemikaalide turustamise piiramise kohustust täidetakse alates 2009. aasta teisest poolest. 2010. aastal peetakse liikmesriikidega arutelu riiklikke karistusi käsitleva uuringu tulemuste üle eesmärgiga tagada karistuste kooskõlastatus.

2009. aastal koostas komisjon aruande määruse 2006/2004 (tarbijakaitsealase koostöö määrus) kohaldamise kahe esimese aasta kohta ning võttis vastu teatise ühenduse tarbijaõigustiku jõustamise kohta[9] ja sätestas selles viis valdkonda, milles tuleb edaspidi tööd jätkata.

Komisjon vaatas läbi ja muutis rangemaks direktiivi 2001/95 suunised ELi ohtlike tarbekaupade valdkonna kiirhoiatussüsteemi (RAPEX) kohta. Et määrata kindlaks, kui tõhus on täitmise tagamine riiklikul tasandil, loodi konkreetne raamistik. Komisjon valmistab ette ka eeskirju, mis võetakse vastu tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju käsitleva määruse 216/2008 alusel ja mille eesmärk on kehtestada enne sertifikaadi äravõtmist vahekaristused.

Rikkumismenetlustega tagatakse ELi õiguse nõuetekohane tõlgendamine ja rikkumiste eest karistamine. Riiklike haldus- ja kohtumenetlustega võimaldatakse läbi vaadata liikmesriikide ametiasutuste meetmed. Mõnikord on peetud asjakohaseks lisada ELi õigusaktidesse sätted edasikaebamismenetluse kohta. Seda on eelkõige tehtud seoses juurdepääsuga keskkonnateabele, keskkonnamõju hindamisega, saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli loa andmise otsustega ning riigihangete või elektroonilist sidet käsitleva reguleeriva raamistikuga seotud õiguskaitsevahenditega.

Tõhusa kohaldamise tagamiseks tuleb uute õigusaktide koostamisel rohkem tähelepanu pöörata täitmise tagamise meetmetele, sealhulgas õigusele lasta otsus läbi vaadata või õigusele see edasi kaevata. Sõltuvalt eri valdkondades esilekerkivate küsimuste olemusest ja ulatusest võib kehtivaid täitmise tagamise meetodeid edasi arendada või võtta kasutusele uusi meetodeid.

Kui ELi õigusaktides viidatakse kõnealustele meetmetele, tuleb neid kasutada ja nende asjakohasust hinnata. Komisjon keskendub oma tegevuses menetluste nõuetekohasele rakendamisele, nende läbivaatamisele ning nende toimimist ja eesmärgipärast tõhusust käsitlevale aruandlusele, hoidudes seejuures menetlusi oma meetmetega asendamast, et mitte vähendada menetluste tähtsust.

2009. aastal arendas komisjon osaliselt koostöös ametitega edasi oma kontrollimiste korraldamise tava. Euroopa Lennundusohutusamet korraldas rekordarvu kontrollkäike, mille tulemusena esitati taotlused märkimisväärse hulga eeskirjade mittejärgimise juhtumite kiireks käsitlemiseks. Ligikaudu 200 kontrolli tehti riiklike meresõiduturvalisuse meetmete tõhususe kindlakstegemiseks. Kontrollimisel keskenduti peamiselt sadamatele ja laevadele ning hinnati ka turvaplaanide kohaldamise tõhusust.

Kokkuvõte : Komisjon kinnitab vajadust paremini keskenduda ELi õigusaktide täitmise tagamise tõhusatele vahenditele. Need võivad olla kas horisontaalsed või siis kavandatud konkreetsete sektorite jaoks. Kui ELi õigusaktides viidatakse riiklikele menetlustele, seab komisjon esikohale täitmise tagamise riiklike sätete rakendamise ja nende mõju läbivaatamise ning hoidub kohaldamast võistlevaid või alternatiivseid meetmeid. Inimeste tervise valdkonnas juba ammu tehtavaid kontrollimisi kasutatakse üha sagedamini ka teistes valdkondades, sealhulgas transpordiohutuse ja turvalisuse valdkonnas, kus neil on suur tähtsus õiguse tõlgendamise kinnitamisel ja selle nõuetekohase kohaldamise tagamisel. Kontrollimisel keskendutakse eelkõige tulemuste saavutamisele.

Rikkumismenetluste roll

2007. aasta teatises „Tulemuslik Euroopa” on sätestatud komisjoni põhimõtted ELi õiguse nõuetekohase kohaldamise tagamisel. Selles on selgitatud komisjoni aastaaruannete uusi sõlmpunkte: strateegilised küsimused, õigusloome hetkeolukorra hindamine eri sektorites, prioriteedid ja edasise töö kavandamine. Käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokument sisaldab üksikasjalikke andmeid eri sektorite kohta, sealhulgas rikkumiste menetlemise prioriteete.

Vastavalt 2007. aasta teatises sätestatud kriteeriumidele on nüüd kindlaks määratud komisjoni kõigi järelevalvemeetmete prioriteedid, ja seda ka üksikkaebuste ja rikkumismenetluste tasandil. Kaebuste ja rikkumiste käsitlemiseks tehtavad edusammud vaadatakse juhtumite iseloomu ja seatud eesmärke arvesse võttes korrapäraselt läbi. Erilist tähelepanu pööratakse juhtumitele, mis on juba kaua aega menetluses või mille menetlemisel ei ole seni saavutatud piisavat edu. Mõnel juhul võetakse arvesse hilinenud menetlemise põhjendusi. Seda tehakse eelkõige siis, kui enne on tarvis lõpetada mõne näidisjuhtumi menetlemine või kui riiklik kohus on taotlenud Euroopa Kohtult samas asjas eelotsust. Liikmesriigi kohtus toimuva avatud menetluse korral võiks komisjon kaaluda selliste toimikute sulgemist, mille puhul ei ole seoses rikkumismenetlustega veel võetud ametlikke meetmeid, ja käsilolevate rikkumismenetluste peatamist. See kehtib eelkõige juhul, kui riikliku menetluse ja rikkumismenetluse raames käsitletakse sama juhtumit. Niimoodi tagatakse pärast riikliku kohtumenetluse lõppu selge alus edasiste meetmete valikuks. Komisjon on siiski valmis käsitlema kodanike muresid konkreetse juhtumi puhul ka pärast riikliku menetluse lõppu.

Kokkuvõte : Käesolevale aruandele lisatud dokumendis, mis käsitleb eri sektorite olukorda, on sätestatud prioriteedid, mille eesmärk on tagada komisjoni keskendumine sellistele meetmetele, millega tagatakse õigusaktide õigeaegne ja tõhus kohaldamine võimalikult suure hulga kodanike ja ettevõtjate huvides ning välditakse algatatud menetluste dubleerimist. Komisjon kinnitab oma kavatsust neid prioriteete järgida.

Aruandlus ja rakendamisega seotud küsimuste läbivaatamine

Aina suuremat tähelepanu pööratakse tagantjärele toimuvale aruandlusele ELi eeskirjade mõju kohta. Parlament keskendub üha enam rakendamisega seotud küsimustele. ELi õigusaktidesse on sageli lisatud sätted meetme kohaldamise esimesi aastaid käsitlevate aruannete esitamise kohta. Käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokument sisaldab viiteid komisjonis 2009. koostatud või 2010. aastaks kavandatud mitmesugustele uuringutele ja aruannetele.

Kokkuvõte : ELi õigusaktide mõju järelhindamisele suunatud suurema tähelepanu tõttu on nüüd suurem tähtsus ka aruannetel, mille komisjon peab koostama ELi eri õigusmeetmete tulemuslikkuse kohta. Sellised aruanded sisaldavad sageli liikmesriikide põhjalikku kaastööd ning komisjon toob esile nende tähtsuse ühena oma peamistest jõupingutustest seoses ELi õigusmeetmete tulemuslikkuse ja mõju hindamisega.

KOKKUVÕTE

Käesolev aastaaruanne näitab ELi õiguse täieliku ja nõuetekohase kohaldamise suurt tähtsust ELi õigusest tulenevate õiguste ja kohustuste tagamisel. Käesoleva aasta aruandest nähtub, et prioriteete on edasi arendatud ja järgitud ning et ELi õiguse järelevalve parandamiseks ja hõlbustamiseks aja jooksul välja töötatud meetmed on muutunud tõhusamaks ja nende panus järelevalveprotsessi üldisesse tõhususse ja õigeaegsesse toimumisse on suurenenud.

Probleeme valmistavad endiselt mõned olulised ja põhilised aspektid, näiteks direktiivide nõuetekohane ja õigeaegne ülevõtmine. Praegu koostöös liikmesriikidega kujundatav ennetav lähenemisviis kujutab endast kõikide osapoolte märkimisväärset investeeringut tulevikku ning sellest saadav kasu peaks seisnema eelolevatel aastatel kiiremini saavutatavas suuremas kooskõlas ELi õigusega.

[1] KOM(2007) 502.

[2] Kõik viited osutavad 2009. aastale, välja arvatud juhul, kui on konkreetselt märgitud mõni teine aasta.

[3] Vt 3.4 jagu.

[4] Kohtuasi C-306/08, komisjon vs. Hispaania.

[5] 25. juuli 2008. aasta otsus kohtuasjas C-127/08: Blaise Baheten Metock ja teised vs. Minister for Justice, Equality and Law Reform.

[6] http://ec.europa.eu/youreurope/

[7] Süsteemi on kirjeldatud komisjoni 2002. aasta teatises „Suhted ühenduse õiguse rikkumise kohta kaebuste esitajatega” – KOM(2002) 141.

[8] KOM(2010) 70.

[9] KOM(2009) 330.