[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 21.9.2009

KOM(2009) 484 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonis vastuvõetava ühenduse seisukoha kehtestamise kohta

SELETUSKIRI

EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 2 teise lõigu kohaselt peab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega vastu võtma seisukohad, mis tuleb ühenduse nimel vastu võtta piirkondlikes kalandusorganisatsioonides, kui neil tuleb teha õiguslike tagajärgedega otsuseid, välja arvatud otsused, millega täiendatakse või muudetakse nende institutsioonilist raamistikku.

Kõnealust kohustust silmas pidades ning järgides sarnaseid nõukogu otsuseid ja Euroopa Komisjoni ettepanekuid, milles käsitletakse muid piirkondlikke kalandusorganisatsioone, teeb Euroopa Komisjon ettepaneku võtta vastu käesolev otsus, et kehtestada Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonis vastuvõetav ühenduse seisukoht. Järjepidevuse tagamiseks järgitakse käesolevas ettepanekus sama lähenemisviisi kui muude piirkondlike kalandusorganisatsioonide puhul.

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonis vastuvõetava ühenduse seisukoha kehtestamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõike 2 teise lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) EÜ asutamislepingu artiklis 33 koostoimes artikliga 32 on sätestatud, et ühise kalanduspoliitika üks eesmärke on tagada varude kättesaadavus. Määruses (EÜ) nr 2371/2002[1] on sätestatud, et ühendus kohaldab vee-elusressursside kaitseks ja säilitamiseks kavandatud meetmete võtmisel ettevaatusprintsiipi, et sätestada nende säästev kasutamine ning vähendada võimalikult palju kalanduse mõju mere ökosüsteemidele. Samuti on määruses sätestatud, et ühenduse eesmärgiks seatakse ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi järkjärguline rakendamine kalapüügi korralduses ning tõhusa kalapüügi toetamine majanduslikult elujõulises ja konkurentsivõimelises kalandus- ja vesiviljelussektoris, pakkudes rahuldavat elatustaset nendele, kes sõltuvad kalandusest, ning võttes arvesse tarbijate huve.

(2) Otsusega 81/608/EMÜ[2] kiitis Euroopa Ühendus heaks 1982. aasta Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooni, mida on muudetud 2005. aastal. Konventsiooniga loodi Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon (NEAFC), kelle ülesanne on anda vajaduse korral soovitusi seoses püügitegevusega lepinguosaliste jurisdiktsiooni piiridest väljapoole jäävatel aladel ning kes võib anda soovitusi seoses püügitegevusega lepinguosaliste jurisdiktsiooni piiridesse jäävatel aladel ning kes peab tagama kalavarude pikaajalise kaitse ja optimaalse kasutamise konventsioonialadel, tuues kestvat majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset kasu. Kõnealused soovitused võivad saada ühendusele siduvaks.

(3) Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 2 teisele lõigule tuleb nõukogul selleks, et kehtestada ühenduse seisukoht piirkondlike kalanduskokkulepetega loodud asutustes, kes peavad vastu võtma õiguslike tagajärgedega otsuseid (välja arvatud otsused, millega muudetakse asjaomase lepingu institutsioonilist raamistikku), võtta komisjoni ettepaneku põhjal vastu kvalifitseeritud häälteenamusega otsus,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse nimel Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonis vastuvõetav seisukoht, kui kõnealune komisjon peab vastu võtma õiguslike tagajärgedega otsuseid, on sätestatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Nõukogu annab käesoleva otsuse lisas sätestatud ühenduse seisukohale hinnangu ja vajaduse korral vaatab selle komisjoni ettepaneku põhjal läbi hiljemalt Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni 2014. aasta aastakoosolekuks.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

Ühenduse seisukoht Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonis

1. PÕHIMÕTTED

Euroopa Ühenduse tegevus NEAFCi raames on järgmine:

a) tegutseda kooskõlas ühenduse poolt ühise kalanduspoliitika raames seatud eesmärkidega, kohaldades eelkõige ettevaatusprintsiipi, et tagada NEAFCi reguleeritavate liikide säästev kasutamine, edendada ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi järkjärgulist rakendamist kalamajanduses ja vähendada kalanduse mõju mere ökosüsteemidele, ning edendades tõhusa kalapüügi toetamist majanduslikult elujõulises ja konkurentsivõimelises ühenduse kalandussektoris, pakkudes rahuldavat elatustaset nendele, kes sõltuvad kalandusest, ning võttes arvesse tarbijate huve;

b) tagada NEAFCi meetmete kooskõla NEAFCi konventsiooni eesmärkidega;

c) tagada NEAFCi meetmete kooskõla rahvusvahelise õigusega, eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooniga, ÜRO piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist käsitleva kokkuleppega ning kokkuleppega, millega ergutatakse avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju;

d) suurendada kooskõla piirkondlike kalandusorganisatsioonide seisukohtades;

e) taotleda koostoimet ühenduse poliitikaga, mis moodustab osa kahepoolsetest kalandusalastest suhetest kolmandate riikidega, ja tagada kooskõla ühenduse välispoliitikaga;

f) tagada ühenduse rahvusvaheliste kohustuste järgimine.

2. Tegevussuunad

Euroopa Ühendus püüab vajaduse korral toetada järgmiste meetmete võtmist NEAFCi poolt:

a) NEAFCi reguleeritavas piirkonnas ja vajaduse korral NEAFCi konventsioonialal võetavad kalavarude kaitse- ja majandamismeetmed, mis põhinevad parimatel olemasolevatel teaduslikel seisukohtadel, sealhulgas NEAFCi reguleeritavate liikide lubatud kogupüük ja kvoodid. Vajaduse korral kaalutakse ülepüügi all kannatavate kalavarude kaitseks erimeetmete võtmist, et vältida kalandustegevuse suurenemist;

b) NEAFCi reguleeritavas piirkonnas ohualdiste mereökosüsteemide kaitseks võetavad meetmed, mis on kooskõlas ÜRO Peaassamblee resolutsioonidega;

c) NEAFCi reguleeritavas piirkonnas kohaldatavate seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmete tugevdamine, et suurendada kooskõla NEAFCi meetmetega;

d) tõhustatud meetmed ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalandustegevusega võitlemiseks;

e) ühiste seisukohtade kujundamine muude piirkondlike kalandusorganisatsioonidega, sealhulgas Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni, Põhja-Atlandi lõhe kaitseorganisatsiooni ja Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoniga;

f) täiendavad tehnilised meetmed, mis põhinevad Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu arvamustel;

g) NEAFCi jätkuv uuendamine pärast tulemuskontrolli.

[1] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

[2] EÜT L 227, 12.8.1981, lk 21.