SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Viimase aasta jooksul on Venemaalt pärit gaasitarnetes esinenud mitmeid häireid, mida saab seletada üksnes sellega, et tahtlikult püütakse kasutada energiat poliitilise relvana. Venemaa on palju aastaid olnud ELi peamine gaasitarnija. Eelmisel aastal tuli rohkem kui 40 % ELi gaasitarnetest Venemaalt. Gaasitarned on sõja algusest saadik pidevalt vähenenud. Venemaalt torujuhtme kaudu tuleva gaasi vood on alla 30 % eelmiste aastate keskmisest. Kaksteist liikmesriiki on aktiveerinud ELi ühisele klassifikatsioonile vastava esimese või teise kriisitaseme. Praegusel tarnešokil on juba märkimisväärne mõju gaasi hinnale, elektri hinnale, inflatsioonile, ELi üldisele finants- ja makromajanduslikule stabiilsusele ning kõigile kodanikele.

Ei ole põhjust arvata, et praegune gaasivarustuse halvenemine lakkab. EL seisab silmitsi reaalse väljavaatega, et gaasitarned Venemaalt võivad täielikult katkeda mis tahes hetkel ja pikaks ajaks. EL peab selleks valmis olema ja võtma ennetavaid meetmeid võimalike suurte tarnehäirete mõju leevendamiseks.

EL on viimase kümne aasta jooksul teinud pidevaid jõupingutusi liidu üldise varustuskindluse olukorra parandamiseks, keskendudes eelkõige varustamise mitmekesistamisele taristu arendamise kaudu ning gaasivarustuskindluse raamistiku tugevdamisele. Kuigi praegune varustuskindluse raamistik on välja töötatud lühiajaliste häirete ja äärmuslike ilmastikunähtustega hakkama saamiseks ning on olnud selles edukas, ei ole see piisav, et tulla toime äärmiselt ebakindlate tarneväljavaadetega ja suurte pikaajaliste tarnekärbetega.

Eelseisva talvega seotud suuremat riski silmas pidades on EL viimastel kuudel märkimisväärselt tugevdanud oma vahetut valmisolekut selliseks suureks tarnehäireteks. EL on täielikult ära kasutanud kehtivas õigusraamistikus olevaid võimalusi, võtnud kasutusele meetmed hoidlate taastäitmise stimuleerimiseks, loonud ELi energiaplatvormi, et toetada gaasitarnete mitmekesistamist, ning teatanud 18. mail 2022. aastal vastuvõetud kava „REPowerEU“ raames eesmärgist lõpetada võimalikult kiiresti sõltuvus Venemaa fossiilkütustest. Euroopa Parlament nõudis oma 7. aprilli 2022. aasta resolutsioonis, et esitataks kava, mille alusel jätkata liidu energiavarustuskindluse tagamist lühiajalises perspektiivis. Seejärel palusid ELi juhid Euroopa Ülemkogu 31. mai ja 23. juuni 2022. aasta kohtumisel kiiremas korras parandada valmisolekut võimalikeks suurteks tarnehäireteks, et tagada energiavarustus taskukohase hinnaga.

Pidades silmas Venemaa võimalikke edasisi tarnekärpeid ja tuginedes vajadusele, et EL tegeleks ühiselt nende uute väljakutsetega, on oluline gaasinõudlust veelgi vähendada, et hoida ära kaugeleulatuvaid negatiivseid tagajärgi kodanikele ja ELi majandusele. Kavandatava määrusega luuakse riiklike gaasinõudluse vähendamise meetmete parem koordineerimisraamistik. Samuti antakse sellega komisjonile võimalus kuulutada välja uus liidu kriisitase, nimelt liidu häireolukord, mis käivitab kohustusliku kogu liitu hõlmava nõudluse vähendamise kohustuse ja mille eesmärk on tagada gaasivarustuskindlus. Edasistest tarnehäiretest tuleneva märkimisväärse majandusliku kahju ärahoidmiseks peaksid kõik liikmesriigid võtma kohustuse vähendada gaasinõudlust enda valitud meetmete abil, kui tarneolukord peaks edasi halvenema olukorrani, mis toob kaasa liidu häireolukorra. Ühine ja hästi koordineeritud nõudluse vähendamine võib märkimisväärselt kahandada riski, et suurte tarnehäirete korral on vaja piirata selliste tööstusharude gaasitarbimist, mis on üliolulised ELi tarneahelate ja ELi konkurentsivõime jaoks. Nagu on märgitud 20. juuli 2022. aasta teatises „Säästame gaasi turvalise talve nimel“, on kodanike ja tööstuse jaoks palju odavam tegeleda nõudluse vähendamisega kohe, et mitte olla silmitsi koordineerimata piirangutega hiljem.

Selleks et määrata kindlaks vajalikud nõudluse vähendamise kogused, mille juures väheneb tarnehäire mõju, kuid mis siiski ei hoia ära kõiki negatiivseid tagajärgi, tuleks arvesse võtta seda gaasinõudluse mahtu, mis võib olla ohus Venemaa gaasitarnete täieliku katkemise korral. Need kogused võib jaotada kõigi liikmesriikide vahel, võttes võrdlusaluseks nende viimase viie aasta keskmise tarbimise.

Selleks et vältida siseturu olulisi moonutusi, mis võivad tekkida, kui liikmesriigid reageerivad koordineerimata viisil võimalikule edasisele Venemaa tarnehäirele, on äärmiselt oluline, et kõik liikmesriigid tegutseksid ühiselt ja solidaarsuse vaimus võimalikult kiiresti. Kuigi mõnele liikmesriigile võivad Venemaalt tulevate tarnete häired rohkem mõju avaldada, mõjutavad need negatiivselt kõiki liikmesriike ja nad kõik saavad aidata piirata sellistest häiretest tulenevat majanduslikku kahju. Seetõttu kajastab käesolev ettepanek energiasolidaarsuse põhimõtet, mida Euroopa Kohus on hiljuti kinnitanud kui ELi õiguse aluspõhimõtet. Liikmesriikidel, kes teevad kõik endast oleneva, et tulla toime gaasipuudusega oma territooriumil, peaks olema õigus saada täiel määral kasu oma naabrite energiasolidaarsusest.

Kuna aga osa liikmesriike ei saa oma geograafilise või füüsilise olukorra tõttu vabastada märkimisväärses koguses torujuhtmegaasi liidu huvides, näiteks kuna neil puudub torujuhtmeühendus teiste liikmesriikidega või see on vähene, sisaldab ettepanek võimalust, et need liikmesriigid võivad taotleda nõudluse kohustusliku vähendamise kohustuse piiramist.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Kavandatavas õigusaktis kehtestatakse ajutised, proportsionaalsed ja erakorralised meetmed. See akt täiendab olemasolevaid asjakohaseid ELi algatusi ja õigusakte, millega kindlustatakse, et kodanikud saavad kasu tagatud gaasitarnetest ja et tarbijad on kaitstud suurte tarnehäirete eest.

Käesolev akt tuleneb loogiliselt olemasolevatest algatustest, nagu kava „REPowerEU“, ettepanek vesiniku- ja gaasituru CO2-heite vähendamise paketi kohta ning teatis „Säästame gaasi turvalise talve nimel“. Kavandatud algatus täiendab täielikult gaasivarustuskindlust käsitlevaid ELi õigusakte, millega on juba kehtestatud laialdane eeskirjade kogum kodanike ja ettevõtjate paremaks kaitseks tarnehäirete eest. Määrusega (EL) 2017/1938 on muu hulgas kehtestatud hädaolukorra lahendamise kavad, mille kohaselt peavad liikmesriigid valmistuma erinevateks kriisitasemeteks ja kavandama meetmeid, mida saab riikliku häireolukorra korral võtta. Samuti on kehtestatud solidaarsusmehhanismid, millega tagatakse energiavarustuse häirete korral liikmesriikide piiriülene koostöö nende piirkonna tarbijate energiaga varustamiseks, kes seda kõige rohkem vajavad. Komisjoni ettepanek vesiniku- ja gaasituru CO2-heite vähendamise paketi kohta sisaldab täiendavaid meetmeid valmisoleku suurendamiseks tarnehäirete korral.

Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse on EL koostanud kava „REPowerEU“, mille eesmärk on võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2027. aastaks lõpetada ELi sõltuvus Venemaa fossiilkütustest. Selle saavutamiseks nähakse kavas „REPowerEU“ ette energiasäästu ja energiatõhususega seotud meetmed ning tehakse ettepanek kiirendada puhta energia kasutuselevõttu, et asendada fossiilkütused kodudes, tööstuses ja elektritootmises. Seda arvesse võttes tugineb kavandatud algatus vahenditele, mis on juba ELi käsutuses, ja on täielikult kooskõlas kavas „REPowerEU“ sätestatud eesmärkidega.

Komisjoni ettepanek vesiniku- ja gaasituru CO2-heite vähendamise paketi kohta sisaldab edasisi meetmeid tarnehäireteks valmisoleku parandamiseks, mida saab teha eelkõige määruse (EL) 2017/1938 läbivaatamisega. Lisaks kehtestati hiljuti vastu võetud gaasi hoiustamise määrusega (EL) 2022/1032 hoiustamiskohustused reaktsioonina Venemaa sissetungile Ukrainasse, kuna tarnepuudujäägid ja hinna tipptasemed võivad tuleneda mitte ainult taristu rikkest või äärmuslikest ilmastikutingimustest, vaid ka geopoliitilistest muutustest, mille tagajärjel võivad tekkida pikemaajalised või ootamatud tarnehäired. Määruses (EL) 2022/1032 sätestatud hoiustamiskohustused aitavad tagada gaasivarustuskindluse 2022.–2023. aasta talveks.

Kehtivad gaasivarustuskindluse eeskirjad ei ole siiski täielikult kohandatud sellist laadi ja sellise ulatusega varustuskindluse probleemidega, millega me praegu silmitsi oleme ja mille puhul on hädavajalik kohene valmisolek, et hoida ära suurtest tarnehäiretest tulenevaid raskeid majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi. Seetõttu palus Euroopa Ülemkogu oma 31. mai ja 23. juuni 2022. aasta järeldustes teha kiiremas korras ettevalmistusi edasiste gaasitarnehäirete puhuks ning eelkõige selleks, et võimaldada tihedamat koordineerimist liikmesriikidega ja nende vahel.

20. juulil 2022 vastu võetud teatises „Säästame gaasi turvalise talve nimel“ on esitatud Euroopal juba olemas olevad vahendid nõudluse koordineeritud vähendamiseks ning sedastatakse, mida on vaja veel teha, et Euroopa oleks valmis täielikuks või osaliseks gaasivarustuse katkestuseks. Kavandatud algatusega reageeritakse suurenenud riskidele, mis tulenevad Venemaa sõjast Ukraina vastu, ning see täiendab täielikult olemasolevaid varustuskindluse eeskirju. Selles sätestatakse uued nõudluse koordineeritud vähendamise eeskirjad ja võetakse kasutusele uus liidu häireolukord. Kuigi komisjonil on juba võimalus kuulutada välja hädaolukord liidu tasandil, ei ole praegu kehtivate õigusaktide alusel võimalik liidu tasandil välja kuulutada häireolukorda. Praegune olukord näitab siiski, et selline häireolukorra väljakuulutamine võib olla kasulik tagamaks, et kõik liikmesriigid võtavad vajalikke ennetusmeetmeid energiaga seotud hädaolukorra vältimiseks.