1.Sissejuhatus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrusega (EL) nr 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet, täiendati Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuuri ülesandeid. Selle muutuse kajastamiseks nimetati agentuur ümber Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametiks.

Euroopa integreeritud piirihalduse oluline osa on aktiivne koostöö kolmandate riikidega.

Määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikes 4 on sätestatud, et liit sõlmib asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe, kui vastavalt kavandatule lähetatakse rühmad kolmandasse riiki tegevuseks, mis kätkeb endas täidesaatva võimu teostamist või kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks.

Käesolevas teatises esitatakse staatust käsitlev näidiskokkulepe, mille komisjon on koostanud kooskõlas määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikega 5.

2.Koostöö kolmandate riikidega Euroopa piiri- ja rannikuvalve määruse raames

Koostöö kolmandate riikidega on oluline tõhusa piirihalduse tagamiseks ELi välispiiril. Määrusega (EL) 2016/1624 tugevdati Frontexi vastavaid volitusi. Amet hõlbustab ja julgustab liikmesriikide ja kolmandate riikide tehnilist ja operatiivkoostööd.

Amet võib samuti teha koostööd kolmandate riikidega töökordade raames. Amet võib sellist koostööd kolmandate riikidega teha teabevahetuse, riskianalüüsi, koolituse, teadus- ja arendustegevuse ning katseprojektide valdkonnas. Selline koostöö võib toimuda kolmandate riikide territooriumil.

Amet võib samuti koordineerida operatiivkoostööd liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel välispiiride halduse valdkonnas. Sellega seoses võib amet viia välispiiridel ellu tegevusi, milles osalevad üks või mitu liikmesriiki ja vähemalt üks asjaomase liikmesriigi naabruses paiknev kolmas riik, kes on selleks oma nõusoleku andnud, ning mida võidakse teostada kolmanda riigi territooriumil. Kui koostöös kolmanda riigiga merel toimuva patrull- ja vaatlustegevuse käigus tuleb tegeleda merehädaliste otsingu- ja päästetöödega, tuleb kõnealuse kolmanda riigiga sõlmitavasse staatust käsitlevasse kokkuleppesse ja operatsiooniplaani lisada erisätted.

Selline koostöö tugevdab ameti suutlikkust pakkuda abi kolmandatele riikidele piiride ja rändevoogude haldamisel. Liidul tuleb sõlmida naabruses asuva asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitlev kokkuleppe, kui vastavalt kavandatule lähetatakse rühmad kolmandasse riiki tegevuseks, mis kätkeb endas täidesaatva võimu teostamist või kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks.

Operatsioonid viiakse ellu operatsiooniplaani alusel. Operatsiooniplaani peavad heaks kiitma operatsioonipiirkonnaga piirnev liikmesriik või liikmesriigid.

Tagasisaatmiste kohta on määruses (EL) 2016/1624 sätestatud, et amet võib korraldada või koordineerida tagasisaatmisoperatsioone, et pakkuda liikmesriikidele abi liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel vastavalt tagasisaatmisdirektiivile 2008/115/EÜ. Amet teeb koostööd kolmandate riikide pädevate asutustega tagasisaatmisel, sealhulgas reisidokumentide hankimisel. Selles kontekstis võiks staatust käsitlev kokkulepe anda rühma liikmetele juhtumipõhise juurdepääsu kolmanda riigi andmebaasidele, kui see on vajalik tagasisaadetava ebaseadusliku rändaja tuvastamise lihtsustamiseks. Ametil aga puuduvad volitused, et korraldada või koordineerida tagasisaatmisoperatsioone kolmandatest riikidest. Läbirääkimistel selliste kokkulepete üle nõustab ja toetab komisjoni Euroopa välisteenistus (EEAS). Eeskätt annab välisteenistus nõu riikide kohta, kellega tuleks selliste kokkulepete sõlmimiseks läbirääkimisi pidada. Kui soovitakse alustada läbirääkimisi konkreetse kolmanda riigiga, teavitatakse sellest eelnevalt Euroopa välisteenistust, kes pakub operatsioonidealast nõu ja tuge, sealhulgas asjaomases kolmandas riigis asuvate ELi delegatsioonide kaudu.

Amet teavitab Euroopa Parlamenti kogu oma tegevusest ja esitab oma aastaaruandes hinnangu koostöö kohta kolmandate riikidega.

3.Staatust käsitlev näidiskokkulepe

Staatust käsitleva näidiskokkuleppega kehtestatakse raamistik ühelt poolt ameti ja selle rühmade ja teiselt poolt asjaomase kolmanda riigi ametiasutuste vaheliseks koostööks. Seepärast tuleks kokkulepet käsitleda raamlepinguna, mille alusel saab ellu viia mitmeid tegevusi.

Vastavalt määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikele 4 hõlmab staatust käsitlev näidiskokkulepe kõiki operatsiooniks vajalikke aspekte, tsiviil- ja kriminaalvastutust, rühmaliikmete ülesandeid ja õigusi ning põhiõiguste järgimist.

Sellest lähtuvalt sisaldab näidiskokkulepe järgmisi erisätteid:

Artiklis 1 määratakse kindlaks staatust käsitleva kokkuleppe kohaldamisala, hõlmates kõiki kolmanda riigi territooriumil toimuva tegevuse läbiviimiseks vajalikke aspekte;

Artiklis 2 esitatakse näidiskokkuleppes kasutatavate põhimõistete määratlused, sealhulgas täpsustatakse mõistet „tegevus“, mis tähendab ühisoperatsiooni, kiirreageerimisoperatsiooni või tagasisaatmisoperatsiooni;