[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 11.3.2011

KOM(2011) 116 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Maanteevedudel kasutatava bensiini ja diislikütuse kvaliteet Euroopa Liidus:Seitsmes aastaaruanne(aruandeaasta 2008)

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Maanteevedudel kasutatava bensiini ja diislikütuse kvaliteet Euroopa Liidus:Seitsmes aastaaruanne (aruandeaasta 2008)

Kommenteeritud kokkuvõte

Direktiivis 98/70/EÜ[1] on tervise- ja keskkonnakaitselistel põhjustel sätestatud otto- või diiselmootoriga varustatud sõidukites kasutatavate kütuste miinimumnõuded. Kütuse kvaliteet on keskkonna seisukohast oluline, kuna see mõjutab mootorist eralduvate saasteainete heiteid ja seega õhukvaliteeti. Samuti mõjutab kütuse kvaliteet seda, kui hõlpsalt ja mis hinnaga on tootjatel võimalik saavutada saasteainete ja kasvuhoonegaaside heitkoguste soovitav piirmäär. Direktiiviga 2003/17/EÜ,[2] millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ, nõutakse bensiini ja diislikütuse väävlisisalduse jätkuvat vähendamist. 2008 on viimane aasta, mil üle 10 ppm väävlisisaldusega kütust käsitatakse direktiivile vastavana.

Kütusespetsifikatsiooni eiramine võib suurendada heitkoguseid (nt hapnikuga küllastunud ainete ülemäärased kogused võivad suurendada lämmastikoksiidide heitkoguseid) ning kahjustada mootorit ja heitgaaside järeltöötlussüsteeme (nt ülemäärased väävlikogused kahjustavad katalüsaatoreid), mille tulemuseks on suuremad õhusaasteainete heitkogused. Selleks et tagada kõnealuse direktiivi kohaste kohustuslike kütuse kvaliteedistandardite järgimine, peavad liikmesriigid võtma kasutusele kütusekvaliteedi järelevalvesüsteemi.

Direktiivi 98/70/EÜ artikli 8 kohaselt peab komisjon igal aastal avaldama aruande kütuse kvaliteedi kohta liikmesriikides. Käesolevas, komisjoni seitsmendas aruandes on tehtud kokkuvõte liikmesriikide esitatud aruannetest, mis käsitlevad 2008. aastal müüdud bensiini ja diislikütuse kvaliteeti ning koguseid. Riikliku aruande 2008. aasta kohta on esitanud kõik liikmesriigid, välja arvatud Luksemburg, kes ei teinud seda ka 2007. aastal.

Liikmesriikide järelevalvesüsteemide projekteerimise kvaliteet, piirväärtustele vastavuse tase ja aruannetes esitatud teave on üha paremad. Komisjon jälgib edaspidigi, et kütus vastaks kõnealuses direktiivis sätestatud nõuetele ning teeb vajaduse korral ettepaneku asjakohaste ja proportsionaalsete meetmete võtmiseks.

Nagu märgiti juba 2006. ja 2007. aastal, ei ole väävlivabad kütused[3] tanklates alati tähistatud, ehkki nende osa kvaliteedikategooriates ja müügis suurenes kõigis liikmesriikides. Aruannete õigeaegse esitamisega on ikka veel probleeme. 14 liikmesriiki esitas aruande pärast tähtaja möödumist, ehkki neist kümme hilines aruande esitamisega vähem kui kuu aega. Malta aruanne saadi seitse kuud hiljem, Saksamaa oma viis kuud hiljem, Ühendkuningriigi oma neli kuud hiljem ja Hispaania oma kolm kuud hiljem. Luksemburg ei esitanud 2008. aastal aruannet, nagu ta ei teinud seda ka 2007. aastal.

Kütusekvaliteedi järelevalve 2008. aastal näitas, et direktiivi 98/70/EÜ kohastest bensiini ja diislikütuse spetsifikatsioonidest on üldiselt kinni peetud ning piirmäärade ületamisi oli samuti vähe. Bensiini puhul ületati piirmäärasid peamiselt selliste näitajate osas nagu uurimismeetodil/mootorimeetodil määratav oktaaniarv (RON/MON),[4] suvine aururõhk[5] ja destillatsioon/aurumine 100/150 °C juures[6]. Väävlisisalduse piirväärtusi ületavate proovide arv oli samuti suurem. Diislikütuse puhul ületati piirmäärasid peamiselt selliste näitajate osas nagu väävlisisaldus, 95%-lise destillatsiooni punkt ja tsetaaniarv.

Kuna ületamisi on võrdlemisi vähe ja enamik liikmesriike võtavad meetmeid nõuetele mittevastava kütuse müügilt kõrvaldamiseks, ei ole komisjonil tõendeid selle kohta, et neil rikkumistel oleks olnud negatiivseid tagajärgi sõidukitest eralduvate saasteainete heitkogustele või mootori tööle. Siiski soovitab komisjon liikmesriikidel võtta jätkuvalt meetmeid täieliku vastavuse tagamiseks, et edaspidi selliseid probleeme ei tekiks. Liikmesriikides võetud meetmeid käsitletakse võimaluse korral üksikasjalikult 2008. aasta aruande riike käsitlevates peatükkides[7]. Komisjon jätkab direktiivi kohaste kütuse kvaliteedinõuete jälgimist.

Madal väävlisisaldus võimaldab vähendada õhusaastet ja võtta kasutusele uusi mootoritehnoloogiaid. 2008. aastal langes kütuse keskmine väävlisisaldus ning on nüüd tunduvalt väiksem kui 2004. aastal, nagu on näha tabelist 1. See on suurim langus alates 2005. aastast, mil madala väävlisisaldusega kütus[8] muudeti kohustuslikuks ja ELis võeti kasutusele väävlivabad kütused. 2008 on viimane aasta, mil madala väävlisisaldusega kütust käsitatakse direktiivile vastavana. Seepärast võib keskmise väävlisisalduse vähenemise põhjuseks olla asjaolu, et liikmesriigid valmistuvad 2009. aasta väävlisisalduse piirmääraks alla 10 ppm.

Tabel 1. Bensiini ja diislikütuse keskmise väävlisisalduse muutumine aastate lõikes

EL | Keskmine väävlisisaldus, ppm | EL 15 | EL 12 |

Mõned liikmesriigid hilinesid aruande esitamisega. Malta, Saksamaa, Ühendkuningriik ja Hispaania esitasid aruande rohkem kui kolm kuud pärast tähtaega. Neil palutakse esitada aruanne õigeaegselt, et mitte kahjustada teiste püüdlusi. Mitmed liikmesriigid ei võtnud piisavalt proove kõigist kütustest või ei võtnud proove piisavast arvust kütusetanklatest (kuna mõned proovid on võetud hoidlatest või rafineerimistehastest). Sellised proovid peaksid olema täiendavad lisaks kütusetanklatest nõutavale minimaalsele arvule proovidele. Kui liikmesriigid kasutavad oma riiklikku süsteemi, tuleb seda põhjalikult kirjeldada, et teha kindlaks, kas see vastab Euroopa standardile. Kirjeldus peab näitama asjaomase järelevalvesüsteemi statistilise usaldatavuse vastavust standardile EN 14274:2003. Paljudel juhtudel ei ole seda 2004.–2008. aasta järelevalvearuannete puhul veel tehtud, kuid edaspidi tuleks teha. Kui kasutatakse EN 14274 statistilist mudelit C, peaks liikmesriik esitama selge põhjenduse selle kasutamiseks. Mitmel liikmesriigil paistab olevat hea põhjus kasutada selle asemel mudelit A või B. Väävlivabad kütused peaksid olema selgelt märgistatud, et tagada tarbijatele võimalus neid valida. Mõnes liikmesriigis ei ole väävlisisaldus tanklates selgelt tähistatud. Alates aastast 2009 ei peaks see enam olema vajalik, sest siis peavad kõik kütused olema väävlivabad. Võttes arvesse, et 2008 on viimane aasta, mil ELis peaks olema saada kütuseid väävlisisaldusega üle 10 ppm, oleks liikmesriikidel pidanud olema võimalik saada eraldi müügi- ja proovivõtu andmeid väävlisisalduse põhjal. Mõned liikmesriigid ei ole siiski suutnud seda teha. Liikmesriikide aruandeid hinnatakse vastavalt hooajalistele perioodidele, et tagada kogu ELis aruannete võrreldavus. Kui liikmesriik on otsustanud kasutada määratud perioodist erinevat hooajalist perioodi, tuleks esitada asjakohane teave kütusekvaliteedi riikliku aruande lisas. |

4. 2008. aasta aruandlus

4.1 Kütuse kvaliteet ja kogused

Kogu ELis müüdav bensiin ja diislikütus on praegu madala väävlisisaldusega või väävlivaba. Kogu müüdud bensiinist oli 55 % madala väävlisisaldusega ning 45 % väävlivaba (<10 ppm). Müüdud diislikütuse vastavad näitajad olid 49 % ja 51 %.

Euroopa Liidus saadaolevate erineva oktaaniarvu ja väävlisisaldusega kütuste hulk vähenes 2005. aastal, mil kehtestati uus väävlisisalduse piirmäär <50 ppm. Peamiselt müüdi 2008. aastal bensiini oktaaniarvuga RON 95 (84 %, sellest 46 % madala väävlisisaldusega ja 38 % väävlivaba), vt joonis 1 ja lisas esitatud tabel, kus on kõik üksikasjad liikmesriikide kaupa.

Joonis 1. Kütuse müük ELis 2008. aastal kütuseliikide kaupa (%)

Bensiini müük | 2008 | Diislikütuse müük | 2008 |

[pic] | [pic] |

Kütuse liik | Kütuse liik | % |

1 | Pliivaba bensiin vähemalt RON=91 | 0,0% | 13 | Diislikütus | 0,0% |

4 | Pliivaba bensiin vähemalt RON=95 | 0,0% |

5 | Pliivaba bensiin vähemalt RON=95 (väävlisisaldus <50 ppm) | 49,0% |

6 | Pliivaba bensiin vähemalt RON=95 (väävlisisaldus <10 ppm) | 35,6% |

7 | Pliivaba bensiin 95=<RON<98 | 0,0% |

8 | Pliivaba bensiin 95=<RON<98 (väävlisisaldus <50 ppm) | 5,1% |

9 | Pliivaba bensiin 95=<RON<98 (väävlisisaldus <10 ppm) | 2,6% |

10 | Pliivaba bensiin RON>=98 | 0,0% |

11 | Pliivaba bensiin RON>=98 (väävlisisaldus <50 ppm) | 0,4% |

12 | Pliivaba bensiin RON>=98 (väävlisisaldus <10 ppm) | 4,7% |

Sarnaselt aastatega 2001–2007 müüdi 2008. aastal kõige rohkem kütust Prantsusmaal, Saksamaal, Itaalias, Hispaanias ja Ühendkuningriigis (joonis 3). Diislikütuse müük on ülekaalus peaaegu kõigis liikmesriikides. Kuid bensiini ja diislikütuse müügi suhe on väga erinev.

EL 12 liikmesriikides müüdud bensiin ja diislikütus moodustasid vastavalt 14,0 % ja 15,8 % ELis müüdud kütuse kogumahust (tunduv suurenemine 2007. aasta 12,4 % ja 12,6 % võrreldes).

2008. aastal teatas enamik liikmesriike (14), et nende territooriumil on saadaval kaks bensiini kvaliteedikategooriat, samas teatasid Bulgaaria, Iirimaa ja Malta, et neil on müügil üksnes ühe kategooria bensiin. Kvaliteedikategooriate erinevus põhines peamiselt erineval oktaaniarvul (RON). Umbes 16 liikmesriiki teatasid, et müüsid 2008. aastal üksnes ühe kvaliteedikategooria diislikütust. Vaata üksikasju joonisel 4.

Liikmesriigid ei pea väävlivabale kütusele täielikult üle minema enne 2009. aastat. Siiski teatasid 2008. aastal kaheksa liikmesriiki, et müüsid üksnes väävlivaba bensiini, ja kaheksa liikmesriiki, et müüsid üksnes väävlivaba diislikütust. Saksamaal on väävlivaba diislikütus olnud saadaval alates 2003. aastast ja Rootsis on peaaegu kogu kütus olnud väävlivaba juba alates 1999. aastast.

Tšehhi Vabariigis, Poolas ja Slovakkias on kütuse keskmine väävlisisaldus allpool 2009. aasta (<10 ppm) määra, kuid siiski mitte kõik ei teatanud, et väävlivaba kütus on 100 % saadaval, nagu nähtub jooniselt 7. Paistab, et neis riikides võib müüdav kütus olla väävlivaba, ehkki see ei ole alati niimoodi tähistatud. Lisaks ei ole mõned liikmesriigid esitanud piisavalt teavet, et saaks otsustada, kas väävlivaba kütus on saadaval direktiiviga ettenähtud „ asjakohaselt tasakaalustatud geograafilisel alusel ”.

Joonis 2. Kütusekvaliteedi järelevalve käigus võetud proovide arv ELis 2008. aastal (proovide keskmine arv kütuse kvaliteedikategooria kohta)

Proovide keskmine arv/ kütuse kvaliteedikategooria | [pic] |

Bensiin | Diislikütus |

Joonis 3. Kütuse müük ELis 2008. aastal liikmesriikide ja kütuseliikide kaupa (miljonites liitrites)

Kütuse müük miljonites liitrites | [pic] |

Bensiin kokku | Diislikütus kokku |

Joonis 4. ELi liikmesriikides saadaolevate kütuse kvaliteedikategooriate arv kütuseliikide kaupa 2008. aastal

Saadavalolevate kütuse kvaliteedikategooriate arv | [pic] |

Bensiini kvaliteedikategooriate arv | Diislikütuse kvaliteedikategooriate arv |

Joonis 5. Väikese väävlisisaldusega kvaliteedikategooriatesse kuuluva bensiini müük ELi liikmesriikides (%) 2008. aastal

Bensiini müük riigiti (protsentides) | [pic] |

Bensiin (tavaline) | Bensiin (väävlisisaldus <50 ppm) | Bensiin (väävlisisaldus <10 ppm) |

Joonis 6. Väikese väävlisisaldusega kvaliteedikategooriatesse kuuluva diislikütuse müük ELi liikmesriikides (%) 2008. aastal

Diislikütuse müük riigiti (protsentides) | [pic] |

Diislikütus (tavaline) | Diislikütus (väävlisisaldus <50 ppm) | Diislikütus (väävlisisaldus <10 ppm) |

Joonis 7. Eri kvaliteedikategooriatesse kuuluva bensiini ja diislikütuse keskmine väävlisisaldus ELi lõikes (%) 2008. aastal

Kütuse keskmine väävlisisaldus (ppm) | [pic] |

Bensiin | Diislikütus |

4.2 Direktiivi 98/70/EÜ nõuete järgimine 2008. aastal

Tabelis 2 on esitatud kokkuvõte direktiivi 98/70/EÜ nõuete järgimise kohta liikmesriikides 2008. aastal. Selles on võrreldud proovide analüüsi tulemusi piirmääradega, samuti on vaadeldud aruande vormingu ja sisu vastavust nõuetele. Aastatel 2001–2007 esitasid mõned liikmesriigid mittetäieliku teabe ja/või hilinesid teabe esitamisega, mis mõjutas vastavushindamise kvaliteeti. Seepärast töötab komisjon koos liikmesriikidega selle nimel, et nende aruandlust vajaduse korral parandada.

Artikli 9a kohaselt peavad liikmesriigid ise määrama karistused direktiivi nõuete rikkumise korral. Piirmäära nõuete rikkumise puhul liikmesriikides võetud meetmete üksikasju käsitletakse võimaluse korral üksikasjalikult 2008. aasta aruandes[11] eri riike käsitlevates peatükkides.

Nelja liikmesriigi kõik proovid vastavad täielikult bensiini ja diislikütuse asjakohastele piirväärtustele (seitse liikmesriiki 2007. aastal). 18 liikmesriiki esitasid ka täieliku aruande kõikide selliste näitajate kohta, mis olid direktiiviga järelevalve teostamiseks ette nähtud. Belgia võtab rohkem proove kui teised liikmesriigid. Kuna see kallutab tulemusi ja varjab suundumusi ELis kui tervikus, on Belgia piirmäärade ületamised ja võetud proovid jäetud välja allpool esitatud ületamiste analüüsist.

Bensiini osas teatasid viis liikmesriiki, et kõik proovid vastasid täielikult direktiivi 98/70/EÜ nõuetele (2007. aastal oli selliseid üheksa). Peamised muret tekitavad näitajad olid jällegi uurimismeetodil/mootorimeetodil määratav oktaaniarv (RON/MON, 33 – vähenemine võrreldes 68-ga aastal 2007), suvine aururõhk (DVPE, 101 – suurenemine võrreldes 43-ga aastal 2007) ja destillatsioon/aurumine 100/150 °C juures (13 proovi – sarnane aastaga 2007). 34 proovi puhul leiti, et väävlisisaldus ületas direktiiviga kehtestatud piire, 2007. aastal oli selliseid proove ainult viis.

Nõuetele mittevastavate proovide arv ja osakaal suurenesid 2008. aastal EL 15 puhul, kuid jäid ligikaudu samaks EL 12 puhul. EL 15 liikmesriikides suurenes piirmäärasid ületavate proovide osakaal 1,0 %-lt 2007. aastal 1,6 %-le 2008. aastal. Sellise suurenemise peamine põhjus on suvise aururõhu ja väävlisisalduse piirmäärasid ületavate proovide suurem arv. EL 12 liikmesriikides suurenes piirmäärasid ületavate proovide arv 2008. aastal veidi, kuid võeti ka rohkem proove. Selle tulemusel vähenes piirmäärasid ületavate proovide osakaal 3,5 %-lt 2007. aastal 3 %-le 2008. aastal. MON/RON piirmäärasid ületavate proovide arv vähenes tunduvalt, kuid vastavalt suurenes suvise aururõhu piirmäärasid ületavate proovide arv.

11 liikmesriiki teatasid, et kõik diislikütuse proovid vastasid täielikult direktiivi 98/70/EÜ nõuetele (2007. aastal oli selliseid 14). Murettekitavad näitajad olid väävlisisaldus (31 proovi), 95 %-lise destillatsiooni punkt (23 proovi) ja tsetaaniarv (4 proovi).

EL 15 liikmesriikides suurenes piirmäärasid ületavate proovide arv 2008. aastal jälle. Umbes 0,3 % proovidest ületas piirväärtusi, kõige rohkem sestsaadik, kui alustati järelevalvet, kuid siiski vähem kui EL 12 liikmesriikides või vähem kui bensiini puhul. EL 12 liikmesriikides jäi väävlisisalduse piirmäära ületavate proovide tase sarnaseks 2006. ja 2007. aasta tasemega. Destillatsiooni piirmäärasid ületavate proovide arv siiski suurenes. Piirmäärasid ületavate proovide osakaal jäi samaks, veidi üle 1 %, samas suurenes võetud proovide arv.

Tabel 2. Kokkuvõte direktiivi 98/70/EÜ nõuete täitmisest liikmesriikides 2008. aruandeaastal

Liikmesriik | Piirväärtuse ületamine(1) (usalduspiir 95 %) (Nõuetele mittevastavate proovide arv / proovide arv kokku) | Ebapiisav aruandlus (Mõõtmata näitajate arv / kokku) | Aruande hilinemine (tähtpäev 30.6.2009)(2) | Märkused |

Bensiin | Diislikütus | Bensiin | Diislikütus |

5. JÄRELDUSED

Kütuse kvaliteet on keskkonnale oluline, kuna see mõjutab mootorist eralduvate saasteainete heitkoguseid ja seega õhu kvaliteeti ning samuti seda, kui hõlpsalt ja mis hinnaga tootjatel on võimalik saavutada saasteainete ja kasvuhoonegaaside heitkoguste ettenähtud määr. Kütusekvaliteedi järelevalve 2008. aastal näitab, et direktiivi 98/70/EÜ kohastest bensiini ja diislikütuse spetsifikatsioonidest on üldiselt kinni peetud ning rikkumisi on väga vähe. Kuna piirmäärade ületamisi on võrdlemisi vähe ja enamik liikmesriike võtavad meetmeid nõuetele mittevastava kütuse müügilt kõrvaldamiseks, ei ole komisjonil tõendeid selle kohta, et neil rikkumistel oleks olnud negatiivseid tagajärgi sõidukitest eralduvate saasteainete heitkogustele või mootori tööle. Siiski soovitab komisjon liikmesriikidel võtta jätkuvalt meetmeid täieliku vastavuse tagamiseks, et edaspidi selliseid probleeme ei tekiks. Komisjon jälgib jätkuvalt, et kütus vastaks kõnealuses direktiivis sätestatud kütusekvaliteedi nõuetele ning teeb vajaduse korral ettepaneku asjakohaste ja proportsionaalsete meetmete võtmiseks.

2008. aastal vähenes kütuse keskmine väävlisisaldus ning see on tunduvalt väiksem kui 2004. aastal. See on suurim vähenemine alates 2005. aastast, mil madala väävlisisaldusega kütus muudeti kohustuslikuks ja ELis võeti kasutusele väävlivabad kütused. 2008 on viimane aasta, mil madala väävlisisaldusega kütust käsitatakse direktiivile vastavana. Seepärast võib keskmise väävlisisalduse vähenemise põhjuseks olla asjaolu, et liikmesriigid valmistuvad 2009. aasta väävlisisalduse piirmääraks alla 10 ppm.

Paljudes liikmesriikides ei ole väävlivabad kütused tanklates ikka veel alati nõuetekohaselt tähistatud. See võib-olla on aeglustanud väävlivaba kütust kasutavate sõidukite kasutuselevõttu enne sellise kütuse kohustuslikku kasutuselevõttu 2009. aastal. Vastava tähistuse puudumise tõttu ei ole tarbijal võimalik neid kütuseid valida ning seetõttu on vähem tõenäoline, et ta kasutab väävlivaba kütust nõudvat tehnoloogiat. See vähendab kõnealusele kriteeriumile vastava kütuse olemasolu väärtust. Selle tagajärjel ei ole tõenäoliselt ära kasutatud kogu potentsiaali maanteeveosektorist tuleneva süsihappegaasi vähendamiseks. Samuti on liikmesriigid esitanud vähe teavet väävlivaba kütuse geograafilise kättesaadavuse kohta; enamik liikmesriike lihtsalt väitis, et kõnealune kütus oli laialdaselt saadaval, ent nad ei esitanud lisateavet kütuse geograafilise kättesaadavuse mõõtmiseks. Aastal 2009 ei ole see küsimus siiski enam asjakohane, sest sellest ajast peavad kõik kütused olema väävlivabad.

Riiklikud kütusekvaliteedi järelevalvesüsteemid erinevad märgatavalt ning läbipaistvate ja võrreldavate tulemuste esitamiseks tuleks kõnealuseid süsteeme veelgi ühtlustada. Tänu direktiivi 2003/17/EÜ rakendamisele on paranenud aruannete kvaliteet, sest direktiiv kohustab liikmesriike esitama aruandeid järelevalve kohta kooskõlas Euroopa uue standardiga EN 14274 või sama usaldusväärsete süsteemidega. Kui liikmesriigid ei esita EN 14274 nõuetele vastavat aruannet, peavad nad seda põhjendama.

LISA. Kütuse müük ELis 2008. aastal kütuseliikide kaupa (miljonites liitrites)

ID |Miljonites liitrites |Austria |Belgia |Taani |Soome |Prantsusmaa |Saksamaa |Kreeka |Iirimaa |Itaalia |Luksemburg |Madalmaad |Portugal |Hispaania |Rootsi |Ühendkuningriik |EL15 |EL15 | | | Kütuse kvaliteedikategooria |AT |BE |DK |FI |FR |DE |EL |IE |IT |LU |NL |PT |ES |SE |UK |EL 15 |% | | 1 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=91 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |2 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=91 (väävlisisaldus <50 ppm) |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |3 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=91 (väävlisisaldus <10 ppm) |420 |- |488 |- |- |2 495 |- |- |- |0 |- |- |- |- |- |3 404 |3,0% | |4 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=95 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |5 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=95 (väävlisisaldus <50 ppm) |20 |44 |- |- |9 841 |- |4 767 |1 533 |12 168 |- |- |- |7 553 |- |21 255 |57 181 |49,6% | |6 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=95 (väävlisisaldus <10 ppm) |1 980 |1 461 |- |2 176 |- |24 560 |- |817 |1 850 |385 |5 426 |- |- |4 713 |- |43 367 |37,6% | |7 |Pliivaba bensiin 95=<RON<98 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |8 |Pliivaba bensiin 95=<RON<98 (väävlisisaldus <50 ppm) |- |- |- |- |- |- |345 |- |- |- |- |1 786 |- |- |- |2 131 |1,8% | |9 |Pliivaba bensiin 95=<RON<98 (väävlisisaldus <10 ppm) |- |- |1 846 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |1,460 |3 306 |2,9% | |10 |Pliivaba bensiin RON>=98 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |11 |Pliivaba bensiin RON>=98 (väävlisisaldus <50 ppm) |- |2 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |2 |0,0% | |12 |Pliivaba bensiin RON>=98 (väävlisisaldus <10 ppm) |65 |463 |7 |171 |2 484 |785 |379 |- |- |100 |142 |228 |960 |198 |- |5 982 |5,2% | | |Bensiin (tavaline) | 0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0,0% | | |Bensiin (väävlisisaldus <50 ppm) | 20 |46 |0 |0 |9 841 |0 |5 111 |1 533 |12 168 |0 |0 |1 786 |7 553 |0 |21 255 |59 314 |51,4% | | |Bensiin (väävlisisaldus <10 ppm) | 2 465 |1 923 |2 341 |2 347 |2 484 |27 840 |379 |817 |1 850 |485 |5 568 |228 |960 |4 911 |1 460 |56 059 |48,6% | | |Bensiin kokku | 2 485 |1 970 |2 341 |2 347 |12 325 |27 840 |5 490 |2 350 |14 018 |485 |5 568 |2 015 |8 513 |4 911 |22 715 |115 373 |100,0% | | 13 | Diislikütus | - |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |14 | Diislikütus (väävlisisaldus <50 ppm) | 729 |63 |- |- |38 134 |- |4 323 |2 141 |26 776 |- |- |5,675 |29 713 |- |- |107 552 |51,0% | |15 | Diislikütus (väävlisisaldus <10 ppm) | 6 564 |8 518 |3 148 |2 660 |1 218 |35 789 |863 |972 |4 026 |1 922 |8 056 |48 |0 |4 837 |24 634 |103 254 |49,0% | | |Diislikütus kokku | 7 293 |8 581 |3 148 |2 660 |39 351 |35 789 |5 186 |3 113 |30 802 |1 922 |8 056 |5,723 |29 713 |4 837 |24 634 |210 806 |100,0% | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |ID |Miljonites liitrites |Küpros |Tšehhi Vabariik |Eesti |Ungari |Läti |Leedu |Malta |Poola |Slovakkia |Sloveenia |Bulgaaria |Rumeenia |EL12 |EL12 | |EL |EL | | | Kütuse kvaliteedikategooria |CY |CZ |EE |HU |LV |LT |MT |PL |SK |SI |BG |RO |EL12 |% | |EL |% | | 1 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=91 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |0 |0,0% | |2 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=91 (väävlisisaldus <50 ppm) |- |69 |- |- |2 |0 |- |- |- |- |- |- |71 |0,4% | |71 |0,1% | |3 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=91 (väävlisisaldus <10 ppm) |- |0 |16 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |16 |0,1% | |3 420 |2,6% | |4 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=95 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |0 |0,0% | |5 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=95 (väävlisisaldus <50 ppm) |454 |- |- |- |316 |18 |82 |5 231 |137 |784 |825 |- |7 847 |45,1% | |65 028 |49,0% | |6 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=95 (väävlisisaldus <10 ppm) |- |- |328 |2 022 |128 |687 |- |- |669 |- |- |- |3 834 |22,0% | |47 201 |35,6% | |7 |Pliivaba bensiin 95=<RON<98 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |0 |0,0% | |8 |Pliivaba bensiin 95=<RON<98 (väävlisisaldus <50 ppm) |- |2 551 |- |- |- |- |15 |- |- |52 |- |2,035 |4 653 |26,8% | |6 784 |5,1% | |9 |Pliivaba bensiin 95=<RON<98 (väävlisisaldus <10 ppm) |- |0 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |153 |153 |0,9% | |3 459 |2,6% | |10 |Pliivaba bensiin RON>=98 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |0 |0,0% | |11 |Pliivaba bensiin RON>=98 (väävlisisaldus <50 ppm) |49 |- |- |- |2 |- |- |517 |3 |- |- |- |571 |3,3% | |573 |0,4% | |12 |Pliivaba bensiin RON>=98 (väävlisisaldus <10 ppm) |- |47 |46 |63 |43 |26 |- |- |19 |- |0 |- |244 |1,4% | |6 226 |4,7% | | |Bensiin (tavaline) | 0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0,0% | |0 |0,0% | | |Bensiin (väävlisisaldus <50 ppm) | 503 |2 619 |0 |0 |320 |18 |97 |5 748 |140 |836 |825 |2,035 |13 143 |75,6% | |72 457 |54,6% | | |Bensiin (väävlisisaldus <10 ppm) | 0 |47 |391 |2 085 |171 |713 |0 |0 |687 |0 |0 |153 |4 247 |24,4% | |60 306 |45,4% | | |Bensiin kokku | 503 |2 667 |391 |2 085 |491 |731 |97 |5 748 |827 |836 |825 |2 189 |17 390 |100,0% | |132 763 |100,0% | | 13 | Diislikütus | - |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |0 |0,0% | |14 | Diislikütus (väävlisisaldus <50 ppm) | 440 |1 121 |188 |- |894 |825 |108 |181 |267 |1,526 |2,086 |4 314 |11 951 |35,1% | |119 503 |48,8% | |15 | Diislikütus (väävlisisaldus <10 ppm) | - |3 710 |383 |3 472 |68 |495 |- |12 326 |797 |- |- |834 |22 085 |64,9% | |125 338 |51,2% | | |Diislikütus kokku | 440 |4,831 |571 |3 472 |962 |1 320 |110 |12 507 |1 064 |1,526 |2 085 |5 148 |34 035 |100,0% | |244 840 |100,0% | |

[1] Direktiiv 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi ning nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ muutmise kohta. EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58.

[2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/17/EÜ, 3. märts 2003, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta. ELT L 76, 22.3.2003, lk 10.

[3] Mõiste „väävlivaba” tähendab väävlisisaldust alla 10 ppm.

[4] Uurimismeetodil määratav oktaaniarv (RON) on kvantitatiivne mõõtühik, mis näitab maksimaalset surveühikut, mille juures bensiini saab mootoris kasutada, ilma et osa segust ise süttiks mootoris. Isesüttimise tulemuseks on ülemäärane kütusekulu ning suuremad lenduvate orgaaniliste ühendite ja süsinikmonooksiidi heitkogused.

[5] Aururõhk näitab kütuse kalduvust aurustuda. Seda reguleeritakse suvel, sest sel aastaajal võib temperatuurist tulenevalt olla lenduvate orgaaniliste ühendite (troposfääriosooni eellased) heitkogus suur. Piirmäärade ületamisega kaasnevad suurenenud lenduvate orgaaniliste ainete heitkogused.

[6] Destillatsioon näitab 100 °C ja 150 °C juures aurustuva kütuse osakaalu. Sellega piiratakse võimalikke bensiinile lisatavaid kergemaid ühendeid. Piirmäärade ületamine võib põhjustada aurukorke ja juhitavusprobleeme.

[7] https://circabc.europa.eu/w/browse/5e89b837-2bec-4284-b9fe-c156271268f7

[8] „Madal väävlisisaldus” tähendab väävlisisaldust alla 50 ppm.

[9] EN 14274:2003. Mootorikütused. Bensiini ja diislikütuse kvaliteedi hindamine. Kütusekvaliteedi järelevalvesüsteem.

[10] https://circabc.europa.eu/w/browse/5e89b837-2bec-4284-b9fe-c156271268f7

[11] https://circabc.europa.eu/w/browse/5e89b837-2bec-4284-b9fe-c156271268f7