[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 8.11.2007

SEK(2007) 1470

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT Lisatud dokumendile

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA SOTSIAAL- JA MAJANDUSKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

E-kaasatust käsitlev Euroopa algatus i2010

„Infoühiskonnas osalemine”

MÕJU HINDAMISEkommenteeritud kokkuvõte[KOM(2007) 694 lõplik][SEK(2007) 1469]

Sissejuhatus

Käesolev mõju hindamine toetab ettepanekut e-kaasatust käsitleva Euroopa algatuse i2010 teatises: „Infoühiskonnas osalemine” (edaspidi „teatis”). Mõju hindamine järgneb pikaajalisele poliitika väljatöötamisele ja aruteluprotsessile, mis hõlmas sidusrühmi ja liikmesriikide esindajaid, ning e-kaasatuse ja asjaomaste poliitikavaldkondade olukorda käsitlevate uuringute tulemusi.

Käesolev mõju hindamine toetab poliitilisi meetmeid, mille eesmärk on jõuda kõikehõlmava infoühiskonnani, aidates sellega kaasa Riia ministrite konverentsi e-kaasatust käsitlevas deklaratsioonis (mille võtsid vastu 34 Euroopa riiki 11. juunil 2006)[1] sätestatud poliitiliste eesmärkide saavutamisele.

Teatises esitatud meetmeettepanekud on mitteregulatiivsed ja nendega ei kaasne haldus- ega finantskoormust. Mõju hindamises uuritakse poliitilisi väljakutseid, määratletakse võimalikke lahendusi, pakutakse eri võimaluste mõju kvalitatiivset hindamist ja nähakse ette kvalitatiivne hindamine teatavatel sellistel juhtudel, kus kõik e-kaasatuse eesmärgid on täielikult saavutatud. Käesolev mõju hindamine vastab täielikult mõju hindamise suunistes[2] sätestatud proportsionaalse analüüsi põhimõttele.

Käesolevas mõju hindamises vastatakse ka 2005. aasta teatises e-juurdepääsu kohta avaldatud survele hinnata kõnealuse valdkonna edusamme 2007. aastal. Info- ja sidetehnoloogia kättesaadavus puuetega inimestele (e-juurdepääs) ja üha rohkem ka Euroopa vanematele kasutajatele on nende jaoks infoühiskonnast kasusaamise peamine eeldus. Mõju hindamises sedastatakse, et on tehtud vähe edusamme ja et 2008. aastal tehakse ettepanekud edasiste meetmete kohta. Seega sätestatakse mõju hindamises kõnesolevate meetmete esialgne hindamine ja eeldatakse, et sidusrühmade edasine arutelu ning mõju hindamine toimuvad 2008. aastal.

Mis on e-kaasatus ja miks on see meile oluline?

E-kaasatust määratleti Riia ministrite konverentsi deklaratsioonis nii kõikehõlmava info- ja sidetehnoloogiana kui ka info- ja sidetehnoloogia kasutusena laiemate kaasatust käsitlevate eesmärkide saavutamiseks. Teisisõnu, e-kaasatus osutab sellele, millises ulatuses aitavad info- ja sidetehnoloogiad tasakaalustada ning soodustada osalust ühiskonna kõikidel tasanditel, tugevdades sotsiaalseid suhteid, hõlbustades töö ja ettevõtlusega seonduvaid ärivõimalusi, arendades ühiskonna kultuurilisi aspekte ning õhutades kodanike osalust.

Probleemi ulatus: kui paljud jäävad välja?

Info- ja sidetehnoloogia kiired arengud võimaldavad inimestel märkimisväärselt info- ja teadmisteühiskonna hüvesid nautida. Info- ja sidetehnoloogia on muutunud ühiskonna paljude aktiivsete ja mõjuvõimsate inimeste jaoks vältimatuks. Siiski tekitab info-ja sidetehnoloogia ka uusi takistusi, mis seonduvad info- ja sidetehnoloogilise lisandväärtusega teenustega, teenuste kättesaadavusega puuetega ja vanematele inimestele, haridustasemega seotud konkurentsivõime erinevustega, oskuste ja motivatsiooniga ning kasutamise taskukohasusega seotud sotsiaalse kihistumisega. Kui jätta need tähelepanuta, tugevdavad kõnealused takistused üksteist vastastikku ning võivad tekitada koos märkimisväärsete digitaalsete lõhedega sügavad ühiskondlikud ja majanduslikud erinevused Euroopa ühiskonnas. Hinnanguliselt ei saa 30–40% elanikkonnast kasutada infoühiskonna hüvesid geograafilise asukoha, puude ja vanuse, soo, etnilise päritolu, puudulike oskuste ja teabe või ebakindla majandusliku olukorra tõttu (hinnangu kohaselt ei kasuta 200 miljonit Euroopa kodanikku Internetti; seda näitajat võib käsitada muutujana seoses info- ja sidetehnoloogia kasutusega üldiselt)[3].

Elanikerühmad, kes on kõige rohkem mõjutatud ja uute poliitikasuundade võimalik sihtrühm (andmed EL 27 kohta 2006. aastal): puuetega inimesed üldiselt: hinnanguliselt 74 miljonit Euroopa kodanikku (sealhulgas tõsise ja vähem tõsise puudega);[4] vaesuse riskirühma kuuluvad Euroopa kodanikud: 98 miljonit (millest ligikaudu 9% on töötavad vaesed); Euroopast väljaspool sündinud elanikud: ligikaudu 15 miljonit. Lisaks: madala haridustasemega elanikkonnast ei kasuta Internetti: ligikaudu 74 miljonit; töötavast elanikkonnast ei kasuta Internetti: ligikaudu 89,5 miljonit; Noortest (15–24-aastased) ei kasuta Internetti: ligikaudu 18 miljonit. |

- Miks on Euroopal vaja tegutseda?

Mõju hindamises esitatakse põhjendused e-kaasatust käsitlevate poliitikasuundade tugevdamiseks ja nende paremaks kooskõlastamiseks ELi tasandil. Kuigi kõik probleemid on võrdsed, on tõendeid selle kohta, et uus info- ja sidetehnoloogia toob kaasa uued märkimisväärsed tõrjutusevormid, eelkõige digitaalse tõrjutuse. Seevastu kui info- ja sidetehnoloogiat täies ulatuses ei rakendata, jäävad paljud võimalused kasutamata, tuues kaasa olulised kaotused seoses tööhõive ja majanduskasvuga. Terviklike poliitiliste meetmete puudumisel jäävad infoühiskonna majanduslikud ja sotsiaalsed võimalused paljude Euroopa elanike jaoks kättesaamatuks.

Esimesed „Riia näidikud”[5] (mõju hindamise 2. lisa) ja muud uurimused osutavad, et jätkuvalt on erinevused infoühiskonna tööriistadele ning teenustele juurdepääsus, nende kättesaadavuses ja kasutuses. Erinevused kasutuses on märkimisväärsed. 2006. aastal oli EL 27 riikides regulaarsete Interneti kasutajate protsendimäär: 76% kõrge ametliku haridustasemega Euroopa kodanikest, 25% madala ametliku haridustasemega / ilma ametliku haridustasemeta kodanikest; 58% töölkäivatest elanikest ja 36% töötutest; 51% tihedalt asustatud piirkondades elavatest inimestest ja 35% hõredalt asustatud piirkondades elavatest inimestest; 15 miljonit üliõpilast ei kasuta ikka veel Internetti; see on peamine põhjus, miks haridusest maksimaalset kasu ei saada; 16–24-aastaste seast ei kasuta Internetti 18 miljonit inimest ja 24–55-aastaste seast ligikaudu 50%; ligikaudu 20 miljonit töötut ei kasuta Internetti; naised on lõhe Interneti kasutuses juba peaaegu ületanud, kuid soolise võrdõiguslikkuse küsimused on endiselt e-kaasatuse valdkonnas. Info- ja sidetehnoloogia mittekasutatavus (e-juurdepääsu puudumine) on takistus puuetega ja vanemate inimeste jaoks: üksnes 5% EL 27 veebisaitidest vastab minimaalsetele veebisisu kättesaadavuse standarditele ja suunistele; subtiitritega varustatud audiovisuaalsete saadete edastamine erineb suures ulatuses (2,5– 95%); viipekeelsete saadete edastamist esineb palju vähem kui subtiitritega saadete edastamist, vähem kui 0,5%-st kuni 5%-ni; suulise kirjeldusega ringhäälinguteenust esineb vähem kui 1%-st kuni rohkem kui 10%-ni; personaalarvutite ja tarkvara sisseehitatud juurdepääsuga seoses on tootevalikus märkimisväärne killustatus. Linna ja maapiirkondade erinevus ilmneb lairibaühenduse ja -juurdepääsu puhul. 89%-l EL 27 elanikkonnast oli 2006. aasta lõpu seisuga lairibaühendus (92% EL-15 riikides); maapiirkondades on lairibaühendus keskmiselt ainult 71%-l, kusjuures allalaadimiskiirus on väiksem; Digitaalse kirjaoskuse erinevused: ainult 57%-l Euroopa elanikest on teatavad Interneti ja arvuti kasutamise oskused; kõige väiksemad Interneti ja arvuti kasutamise oskused on vähemharitud, vanematel ja majanduslikult mitteaktiivsetel inimestel; e-valitsuse teenuste kasutamise erinevused: 2006. aastal EL 27 riikides vanuserühmas 15–74: 21% kasutas teenust teabe saamiseks; 13,3% laadis alla vorme; 8,8% teostas tehinguid: Vanusest sõltuvad erinevused info- ja sidetehnoloogia kasutamises: 71% 16–24-aastastest ja ainult 10% 65–74-aastastest inimestest kasutab Internetti; 43 miljonit inimest vanuses 55–64 aastat ja 37 miljonit inimest vanuses 65–74 aastat ei kasuta Internetti. |

- Kui palju võib Euroopa e-kaasatusest kasu saada?

E-kaasatusel on Euroopas oluline majanduslik väärtus. See on laiaulatusliku jätkusuutliku arengu võimaldamise peamine tegur ja sellest saab kasu ka ühiskond üldiselt. Esialgsetel hinnangutel võib ELis e-kaasatusest saadav kasu olla vahemikus 35–85 miljardit eurot viie aasta jooksul.

Milliseid eesmärke toetatakse?

E-kaasatuse strateegia üldine eesmärk on edendada kõikehõlmavat info- ja sidetehnoloogiat ning kõnesoleva tehnoloogia kasutamist, et saavutada laiaulatuslikumad kaasatusega seotud eesmärgid, luues samal ajal soodsa pinnase majanduskasvule ja uutele ärivõimalustele .

Kõiki osalejaid (liikmesriigid, tööstusharu sidusrühmad ja kodanikuühiskond) ning olemasolevaid poliitilisi vahendeid mobiliseerides kavatsetakse muuta e-kaasatus ühiskondlikust vajadusest Euroopa märkimisväärseks majanduslikuks võimaluseks. Kõnealust kavatsust käsitleva teadlikkuse suurendamine ja e-kaasatuse arendamisele pühendumine on üks käesolevas mõju hindamises soovitatud meetmetest.

Lisaks tehakse mõju hindamises ettepanek kolme konkreetsema eesmärgi kohta, mis käsitleksid e-kaasatuse probleeme kasutajate, tööstusharu ja ametiasutuste jaoks:

- Kasutajad: lõhe kaotamine seoses digitaalses kättesaadavuses, juurdepääsus, taskukohasuses ja oskustes

- Info- ja sidetehnoloogia tööstus ja teenuseosutajad: soodustada ja võimaldada kõikehõlmavat info- ja sidetehnoloogiat kui elujõulist ning edukat äri

- Ametiasutused: selliste meetmete ja algatuste rakendamine, mis on suunatud e-kaasatust käsitlevate ühtsete ja tõhusate poliitikasuundade arendamisele .

Milliseid poliitilisi valikuid hinnatakse?

Mõju hindamises hinnatakse järgmisi e-kaasatusega seotud poliitilisi valikuid ja analüüsitakse konkreetselt e-juurdepääsu olukorda, nagu nõuti 2005. aasta teatises e-juurdepääsu kohta[6].

1. Praeguse olukorra jätkumine. E-juurdepääsu valdkonnas käsitletakse kõnealust valikut, analüüsides kehtivate õigusnormide mõju

2. Piiratud lähenemisviis , mis hõlmab teatavate konkreetsete tegevuste läbiviimist ELi tasandil eri valdkondades, ilma täiendava kooskõlastamiseta ja jõupingutuste ühendamiseta, riskirühmadele on suunatud üksnes piiratud meetmed. E-juurdepääsu valdkonnas esindab kõnealune valik piiratud jõupingutust liikmesriikide ja sidusrühmade koostöö parandamiseks;

3. Terviklik ja ühtne strateegia koostoime ja mõju tugevdamiseks järgmistel põhjustel: a) paremini suunatud riskirühmade erivajadustele; b) paremini kooskõlastatud ja lõimitud eri poliitikavaldkondade vahel; c) keskendub nii riskirühmade abistamisele infoühiskonna hüvede nautimisel kui ka info- ja sidetehnoloogia kasutamisele, et teenused paremini nendeni jõuaksid; d) põhineb tugevamatel ja vastupidavamatel teadmistel ja kvantitatiivsetel tõenditel järelevalve- ja hindamismehhanismide jaoks; ning e) suurendab teadlikkust ja pühendumust. E-juurdepääsu valdkonnas hõlmab kõnealune valik valdkonna õigusaktide tugevdamisele suunatud tegevuste esialgsete mõjude uurimist.

Millised on kavandatavad meetmed?

Mõju hindamises esitatakse vajalikud tõendid ja argumendid selle kohta, et suur lisandväärtus seostub e-kaasatuse käsitlemisega Euroopa tasandil, hõlmates poliitikasuundade ühtsust kogu ELis, mobiliseerides olulisi osalejaid (liikmesriigid, tööstusharu ja kasutajad), laiendades e-kaasatuse kõikidesse poliitikavaldkondadesse ja uurides viise e-juurdepääsu käsitlevate õigusaktide täiustamiseks. See nõuab teadlikkuse suurendamist ja poliitilist/sidusrühmade pühendumist, tehes nähtavamaks sündmused ja algatused, mis loovad eeldused e-kaasatusele ning näitavad edusamme.

Lisaks tehakse kolmes valdkonnas meetmeettepanekud.

- Esiteks kõigile tingimuste loomine infoühiskonnas osalemiseks. Infoühiskonnas on jätkuvalt olulisi takistusi, sealhulgas e-juurdepääs. Tootlikkuse langus on e-juurdepääsu puudumise tõttu suur, samal ajal kui kohanduste tegemise kulud oleksid piiratud. Killustatus pärsib edusamme: tööstusharu leiab, et e-juurdepääsu käsitleva ühtse lähenemisviisi puudumine on takistus siseturu jaoks. Edusammud ei ole piisavad ka prioriteetide seadmise ning tarbijate ja tööstusharu vahelise koostöö puudumise tõttu: tööstusharu – nagu ka liikmesriigid – peaks tõhustama oma jõupingutusi e-juurdepääsu valdkonnas. Mõju hindamises osutatakse, et kõnealune küsimus on esmatähtis, ja tehakse muu hulgas ettepanek uurida horisontaalset (st mitte ainult üht konkreetset liiki tehnoloogiat või kasutust hõlmavat) lähenemist e-juurdepääsu käsitlevatele õigusaktidele, võttes arvesse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid.

- Lisaks e-juurdepääsule tuleks parandada ka digitaalset kirjaoskust, mille saavutamiseks peaksid liikmesriigid ja tööstusharu tihedamat koostööd tegema. Ühtlasi tuleks suurendada lairibaühenduse kättesaadavust, eelkõige maapiirkondades, ning selle saavutamiseks peaksid piirkondlikud ametiasutused ja tööstusharu oma jõupingutusi tõhustama.

- Teiseks, tõrjutuse ohus elanikerühmade tõhusa osalemise kiirendamine ja nende elukvaliteedi parandamine. Selleks et infoühiskonna hüved kiiremini tõrjutuse ohus elanikerühmadeni jõuaksid, tuleks võtta suunatud meetmed või jätkata juba võetud meetmete jõulisemat rakendamist ühtsete eesmärkide alusel. Kõnealused meetmed on suunatud vanemate inimeste ja tervisliku seisundi tõttu tõrjutuse ohus olevate inimeste tõrjutuse ohu kõrvaldamiseks, lähtudes tegevuskavas „Väärikas vananemine infoühiskonnas” määratletud ühistest ELi eesmärkidest ja telemeditsiini käsitlevast uuest algatusest. Eriti oluliseks peetakse ka sotsiaalselt tõrjutud inimesi hõlmavate avalikke teenuseid käsitlevate ühiste lähenemisviiside arendamist ja jagamist, mis põhineb e-valitsuse tegevuskaval. 2008. aasta lõpuks tuleks algatada protsess võimalike täiendavate suunatud meetmete määratlemiseks (nt probleemsete noorte ja tõrjutuse ohus sisserändajate jaoks).

- Kolmandaks, e-kaasatuse meetmete ühendamine võimalikult suure püsiva mõju tagamiseks . Kuigi e-kaasatus on tegurite ja osalejate poolest ulatuslik ning hajutatud valdkond, seisneb oluline lisandväärtus ühises järelevalves ning võrdlusuuringutes – see põhineb juba väljatöötatavatel „Riia näidikutel” ja kõnealuse ühise strateegia osas tehtaval tihedamal koostööl tarbijate ja nende esindajate, tööstusharu, ametiasutuste ning Euroopa Komisjoni vahel, mis võimaldab tarbijatel oma häält täiustatud e-kaasatuse alase pädevuse ja koostöö abil paremini kuuldavaks teha. E-kaasatuse mõju jätkusuutlikkust peetakse tihedalt seotuks e-kaasatuse laiendamisega, mis tähendab, et tõrjutust käsitlevaid kaalutlusi võetakse varakult arvesse üldotstarbelise tehnoloogia disainimisel ja arendamisel (kõikehõlmav disain) ning et infoühiskonnaga seonduv mõõde on osa üldistest poliitikavaldkondadest, mis käsitlevad sotsiaalset ja majanduslikku tõrjutust (infoühiskonnaga seotud kaasamispoliitika).

Võttes arvesse e-kaasatuse senist killustatust ning arvukaid mittekriitilisi ja kooskõlastamata tegevusi, annab ELi tasandil teadlikkuse suurendamisele ja heade tavade vahetamisele pööratav tähelepanu lisandväärtust. Kõnealune strateegia peaks põhinema sidusrühmade arvukatel algatustel, mida tugevdatakse ühise kaubamärgiga ja mis moodustavad teadlikkusega seotud meetmete kogumina 2008. aasta lõpus toimuval poliitilisel ja nähtavust käsitleval e-kaasatuse konverentsil olulise osa.

Milline on kõnealustest tegevustest tulenev Euroopa lisandväärtus?

E-kaasatust käsitleva Euroopa algatuse lisandväärtus seisneb selle panuses e-kaasatust käsitlevate ühiste ja süsteemsete lähenemisviiside rakendamisse , tõhustades poliitiliste algatuste koostoimet nii ELi, liikmesriikide kui ka kohalikul tasandil. See põhineb ka jõupingutustel ühendada ärisektori jõupingutusi, suurendada nende nähtavust ja tagada edukate pingutuste jätkumine. Kõnealuse algatuse eemärk on anda edasi nn mitmekordistavat mõju, mis on vajalik jätkuvate meetmete positiivse mõju suurendamiseks kõikidel tasanditel.

Digitaalse tõrjutuse põhjused on üksteist vastastikku tugevdavad, kuid seda on ka infoühiskonnas osalemise hüved, kui vajalikud stiimulid on käivitatud ja toimivad harmooniliselt. Kõnesolev protsess peaks kaasa tooma suurema sotsiaalse ja majandusliku mõju, tugevdades üksikisikute aktiivsemat kaasamist Euroopa majandusse ja ühiskonda ning edendades kõikehõlmavate tehnoloogiate ja teenustega seotud siseturu arengut ning soodustades kõnealuses valdkonnas teadusuuringuid ja innovatsiooni. On tehtud ettepanek mõõta edusamme nõudlust ja pakkumist iseloomustava teatava näitajate kogumiga („Riia näidikud”). Käesoleva mõju hindamise esialgsetel hinnangutel on kõnealused edusammud seotud muu hulgas ka majanduslike hüvedega. Tulevased uuringud ja kujundamine tugevdavad tõendeid ning arusaamist kõnealuste näitajate ja laiema majandusliku ning sotsiaalse arengu vahelisest seosest.

[1] Deklaratsioonis (11. juuni 2006) määratleti eesmärgid, et vähendada infotehnoloogilisi erinevusi järgmistes valdkondades: info- ja sidetehnoloogia ja vananemine, infotehnoloogilised oskused, kultuurilist mitmekesisust käsitlev info- ja sidetehnoloogia ning kõikehõlmav e-valitsus. http://ec.europa.eu/information_society/events/ict_riga_2006/doc/declaration_riga.pdf

[2] „Ulatuslik poliitikat kujundav dokument” vajab esialgset ja peamiselt kvalitatiivset mõju hindamist (mõju hindamise suunised, SEK(2005) 791, lk 8).

[3] Eurostat, info- ja sidetehnoloogia kasutust kodumajapidamistes ja üksikisikute (vanuses 16–74) poolt käsitlev ühenduse uuring 2006.

[4] Sidekomitee aruanne (COCOM), 2004, põhineb Eurostati andmetel ja hindab puuetega inimeste arvuks 15% ELi elanikkonna koguarvust. Teine kasutatud suurus on puuetega inimeste protsent töötavast elanikkonnast (põhineb Eurostati andmetel). 2002. aastal väitis 44,6 miljonit 16–64-aastast inimest EL 25 riikides (st üks inimene kuuest (15,7%)), et neil on pikaajaline või püsiv terviseprobleem või puue. Eurostat, „Statistics in focus”, 3. teema – 26/2003 (http://ec.europa.eu/employment_social/health_safety/docs/disabled_%202002_en.pdf ).

[5] Näitajate kogum Riia ministrite deklaratsioonis sätestatud eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude jälgimiseks.

[6] E-juurdepääsu käsitlev teatis KOM(2005) 425: „E-juurdepääsu olukorrale keskenduv järelhindamine tehakse kaks aastat pärast käesoleva teatise avaldamist. …komisjon võib seejärel kaaluda täiendavaid meetmeid, sealhulgas vajaduse korral uued õigusaktid. Kõnealune e-juurdepääsu alane tegevus aitab kaasa juba teatavaks tehtud 2008. aastal tehtavale e-kaasatust käsitlevale Euroopa algatusele.”