ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Kuigi naiste osalemine tööturul on viimasel kümnendil suurenenud, valitseb endiselt selge sooline segregatsioon (1). Ebavõrdsus naiste juurdepääsul haridusele ja majanduslikele võimalustele püsib, kuigi maailma teiste piirkondadega võrreldes on ebavõrdsuse määr Euroopas üks madalaimaid – erinevusi esineb küll Lääne- ja Ida-Euroopa vahel (2). Komitee on samuti kutsunud üles võtma kiireid meetmeid soolise palga- ja pensionilõhe kaotamiseks kõigis valdkondades ja sektorites, esmajoones siduvate tasustamise läbipaistvuse meetmete (3) abil , ning rõhutab, et palgalõhe süvendab pensionilõhet, mille suhtes naised on eriti haavatavad. Lisaks mõjutavad kultuuriline kontekst ja traditsioonilised stereotüübid naiste erialavalikuid. Näiteks haridus-, hooldus-, tervishoiu- ja sotsiaalsektoris töötab palju rohkem naisi kui mehi, samal ajal domineerivad mehed sellistes sektorites nagu ehitus ja rasketööstus.

Kuigi naiste osalemine tööturul on viimasel kümnendil suurenenud, valitseb endiselt selge sooline segregatsioon (1). Ebavõrdsus naiste juurdepääsul haridusele ja majanduslikele võimalustele püsib, kuigi maailma teiste piirkondadega võrreldes on ebavõrdsuse määr Euroopas üks madalaimaid – erinevusi esineb küll Lääne- ja Ida-Euroopa vahel (2). Komitee on samuti kutsunud üles võtma kiireid meetmeid soolise palga- ja pensionilõhe kaotamiseks kõigis valdkondades ja sektorites, esmajoones edendades tasustamise läbipaistvuse meetmeid (3), ning rõhutab, et palgalõhe süvendab pensionilõhet, mille suhtes naised on eriti haavatavad. Lisaks mõjutavad kultuuriline kontekst ja traditsioonilised stereotüübid naiste erialavalikuid. Näiteks haridus-, hooldus-, tervishoiu- ja sotsiaalsektoris töötab palju rohkem naisi kui mehi, samal ajal domineerivad mehed sellistes sektorites nagu ehitus ja rasketööstus.
1.6.

Selles olukorras tuleks liikmesriikides võtta üksnes sihipäraseid ajutisi meetmeid, millel on ELi turule kõige vähem moonutav mõju, või ELi tasandi meetmeid, mis ei ohusta CO 2 heite vähendamiseks tehtavaid jõupingutusi ega energiavarustust. Kokkuvõttes kaasneb turusekkumisega risk töötada pikemaajaliste eesmärkide saavutamise vastu, põhjustades investeeringute ebakindlust ja pärssides CO 2 heite vähendamist energiatööstuses. Komitee nõustub Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti (ACER) järeldustega, et elektriturg on tõestanud oma head toimimist elektripiirangute ja isegi -katkestuste vältimisel teatavates piirkondades.
4.5.5.

Tööstusheidete direktiivi eesmärk on tagada suurte tööstuskäitiste keskkonnakaitse üldine kõrge tase. Komisjoni ettepanek tähendab, et tööstusheidete direktiivi sätted hõlmavad põllumajandusettevõtteid, mille karja suurus on 150 loomühikut või enam (künnisena), sõltumata sellest, millist kasvatustehnoloogiat kasutatakse. Praktikas tähendab see, et paljud põllumajanduslikud pereettevõtted kuuluvad direktiivi kohaldamisalasse ja seega tuleks nende suhtes kohaldada samu eeskirju nagu teiste suurte tööstusettevõtete suhtes (nt tsemendi- või terasetootmine). Tagamaks, et direktiivi rakendatakse proportsionaalselt ja kulutõhusalt, soovitab komitee tungivalt tõsta loomakasvatusettevõtete künnist, tuginedes uuele asjakohasele karjakasvatustehnoloogia mõju hinnangule.
6.1.

Komitee on seisukohal, et Euroopa tekstiilisektori konkurentsivõime tugevdamine ja CO 2 jalajälje vähendamine sõltub integreeritud ja omavahel seotud tootepoliitikast, millega kaasnevad tugevam reguleerimine, turuinstrumendid ja -stiimulid, uued standardid ja asjakohane teave tarbijatele, tootjatele ja teistele sidusrühmadele. Piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism võib vähendada kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu ja tagada, et impordihinnas võetakse keskkonnajalajälge täielikult arvesse.
3.30.

kultuuritavade kogumist. Seetõttu kiidab komitee naiste suguelundite moonutamise kui konkreetse kuriteo lisamist direktiivi, kuid hoiatab, et tuleb olla äärmiselt ettevaatlik tagamaks, et teadlikkuse suurendamise ja/või ennetuskampaaniates välditaks nendesse kogukondadesse kuuluvate naiste häbimärgistamist ja et artikli 37 lõikes 2 sätestatud kultuuritundlikkust tagajärgede tuvastamisel kasutataks ka ennetuskampaaniates. Komitee on sellega seoses seisukohal, et vajalik on koostöö nende kogukondadega ja nende sees, et ennetada ja leevendada selle tava kultuurilisi tähendusi (artikkel 36 lõige 6) ELi eri liikmesriikides asuvaid sisserändajate kogukondi silmas pidades esineb vajadus võtta arvesse naiste- ja tütarlastevastase vägivalla vorme, mis on osa päritolukogukondadekogumist. Seetõttu kiidab komitee naiste suguelundite moonutamise kui konkreetse kuriteo lisamist direktiivi, kuid hoiatab, et tuleb olla äärmiselt ettevaatlik tagamaks, et teadlikkuse suurendamise ja/või ennetuskampaaniates välditaks nendesse kogukondadesse kuuluvate naiste häbimärgistamist ja et artikli 37 lõikes 2 sätestatud kultuuritundlikkust tagajärgede tuvastamisel kasutataks ka ennetuskampaaniates. Komitee on sellega seoses seisukohal, et vajalik on koostöö nende kogukondadega ja nende sees, et ennetada ja leevendada selle tava kultuurilisi tähendusi (artikkel 36 lõige 6) ( 14 )
1.3.

Vaktsineerimine on üks ennetamise alustaladest. Epidemioloogilises ahelas (nakkusallikas, levikutee, vastuvõttev organism) võimaldab see samaaegselt blokeerida kaks olulist lüli (nakkusallikas ja vastuvõttev organism). Seega on hädavajalik strateegiat jätkuvalt analüüsida ning selle rakendamise käigus uusi elemente lisada. Pärast esialgsete raskuste ületamist on ELil ja enamikul liikmesriikidel nüüd olemas vaktsineerimisstrateegia. ELi vaktsineerimisstrateegia on taganud kõigile juurdepääsu piisavas koguses ohututele ja tõhusatele vaktsiinidele. Siiski on mitmes liikmesriigis vaktsineerituse määrad jäänud muutumatuks ja/või allapoole optimaalse vaktsineerituse künnist on üks ennetamise alustaladest. Epidemioloogilises ahelas (nakkusallikas, levikutee, vastuvõttev organism) võimaldab see samaaegselt blokeerida kaks olulist lüli (nakkusallikas ja vastuvõttev organism). Seega on hädavajalik strateegiat jätkuvalt analüüsida ning selle rakendamise käigus uusi elemente lisada. Pärast esialgsete raskuste ületamist on ELil ja enamikul liikmesriikidel nüüd olemas vaktsineerimisstrateegia. ELi vaktsineerimisstrateegia on taganud kõigile juurdepääsu piisavas koguses ohututele ja tõhusatele vaktsiinidele. Siiski on mitmes liikmesriigis vaktsineerituse määrad jäänud muutumatuks ja/või allapoole optimaalse vaktsineerituse künnist ( 1 ) . Risk on ühtlasi suurem seoses vaktsiini tõhususe vähenemisega inimeste puhul, kes pole veel saanud tõhustusdoosi (sealhulgas ligikaudu 9 miljonit inimest vanuses 60 ja vanemad) ( 2 )
4.7.

Komitee on seisukohal, et digiõigused tulenevad olemasolevatest põhiõigustest ja on määratletud nendest lähtuvalt. Need on osa ELi väärtustest ja põhimõtetest, mis moodustavad mitmetasandilise ja mitmemõõtmelise terviku, kus eksisteerivad koos erinevad õigused ja vabadused ning kus väärtused seavad piirid ja kindlustavad asjakohase tasakaalu. Nii on see näiteks väljendusvabaduse ja mittediskrimineerimise põhimõtete puhul vaenukõne kontekstis, mis on internetis üha kasvav nähtus.
3.17.

Need lisakriteeriumid aga ei ole kooskõlas meetme põhieesmärgiga, milleks on eelkõige Ukraina sõjast mõjutatud ettevõtjate ja põllumajandustootjate abistamine. Komitee liikmed on lisaks ka seisukohal, et need kriteeriumid muudavad toetuse taotlemise ettevõtjatele veelgi keerulisemaks.
3.8.

Kavandatava määruse artikli 2 lõikes 2 on üksikasjalikult sätestatud selged kriteeriumid mis tahes meetmete valimiseks. Komitee nõustub, et kavandatav määrus vastab proportsionaalsuse nõuetele ega lähe kaugemale sellest, mis on rangelt vajalik, et saavutada eesmärk tagada nende õiguste kiire ja tõhus kasutamine lepingute võimaliku rikkumise või täitmata jätmise korral.
1.7.

Selleks, et tagada tööstuspoliitika toetusmeetmete rakendamiseks vajalike oskustööliste olemasolu, teeb komisjon ettepaneku võtta mitmeid koolitusmeetmeid. Siiski on märgata, et rõhuasetus on eelkõige kõrgelt kvalifitseeritud töötajatel. See on ülioluline, et õnnestuks tehnoloogiline hüpe pooljuhisegmendile < 10 nm. See ei tohiks aga jätta tähelepanuta asjaolu, et tööstuse ökosüsteemi paremaks kinnistumiseks Euroopas tuleb eelkõige hõlbustada ka nende töötajate juurdepääsuvõimalusi, keda ei peeta kõrgelt kvalifitseeritud töötajateks.
2.2.

Pooljuhid on oluliste geopoliitiliste huvide keskmes, kuna need võimaldavad riikidel tegutseda sõjalises, majanduslikus ja tööstusvaldkonnas ning edendada digi- ja rohepööret. Venemaa sõjaline sissetung Ukrainasse avaldab keskpikas ja pikas perspektiivis tõenäoliselt palju kõrvalmõjusid pooljuhtide tööstusele, mis on ELi digitaalse suveräänsuse peamine prioriteet. See olukord mõjutab neooni, pallaadiumi ja C 4 F 6 tootmist – need kolm materjali on üliolulised ja asendamatud mikrokiipide valmistamisel.
3.5.1.

Samal ajal on komitee seisukohal, et kooskõlas ELi väärtustega on oluline teabe vaba loomine ning vaba juurdepääs üldsuse jaoks olulistele faktidele ja andmetele. Seetõttu tuleb erandolukorra meetmete rakendamisel alati kindlustada, et liikmesriigid ja ELi asutused tagavad sõltumatute meediaväljaannete suurima võimaliku tegutsemis- ja teavitamisvabaduse piirkondades, kus rändajaid ära kasutatakse. Samal ajal peavad nad ka tagama selged ja läbipaistvad eeskirjad rändajaid vastuvõtvatele asutustele juurdepääsu ja nendega suhtlemise kohta.
2.31.

On selge, et kvooditasu 3 eurot CO 2 -ekvivalenttonni kohta on liiga madal, et luua piisavat tulu ja takistada HFCde kasutamist, eesmärgiga minna kiiremini üle looduslike külmaainete kasutamisele.
3.6.

Komitee peab kiiduväärseks VKEsid käsitlevaid sätteid. VKEd on nüüd kaitstud ebaõiglaste lepingutingimuste eest tänu ühepoolselt kehtestatud loetelule lepingutingimuste kohta, mida peetakse ebaõiglaseks või eeldatakse, et need on ebaõiglased. Tingimused, mis seda ebaõigluse kontrolli ei läbi, ei ole VKEdele siduvad. Sellega seoses töötab komisjon välja ja soovitab mittesiduvaid näidislepingutingimusi, mis aitavad VKEdel pidada läbirääkimisi õiglasemate ja tasakaalustatud andmete jagamise lepingute üle ettevõtjatega, kellel on oluliselt tugevam läbirääkimispositsioon. EL ja liikmesriigid peaksid pöörama rohkem tähelepanu Euroopa ettevõtjate, eelkõige VKEde ja idufirmade suuremale suutlikkusele osaleda andmemajanduses ja anda sellesse oma panus Euroopas ja kogu maailmas. See nõuab rohkem investeeringuid haridusse ja koolitusse, teadus- ja arendustegevusse ning ühistesse andmeruumidesse, mis on andmepõhise väärtuse loomise alus. Väga oluline on tagada, et VKEdel oleksid vahendid ebaõigluse kontrolli kasutamiseks ja enda kaitsmiseks ebaõiglaste lepingutavade eest. Komisjoni esitatud näidislepingutingimused on siinkohal vajalik vahend, kuid seda tuleb täiendada riiklike pädevate asutuste muude toetusvormidega.
1.6.

Komitee rõhutab, et kodanikele on tarvis selgitada esmaste ja teiseste andmete kasutamist. Inimestel peab olema usaldus ja kindlustunne süsteemi suhtes, et teha koostööd ja mõista selle eeliseid nii üksikisikutele kui tervele kogukonnale. Komitee leiab, et peamised hirmud on seotud andmete teisese kasutamisega. Tarvis on selgitada, kuidas andmeid kasutatakse, millised on piirid, milline asutus kontrollib ja valideerib andmed ning millised sanktsioonid on ette nähtud rikkumiste korral. Komitee on kindlalt veendunud, et kodanikuühiskonna organisatsioonid ja sotsiaalpartnerid saavad aidata neid sõnumeid selgitada ja edastada, kui neid nõuetekohaselt kaasatakse. Kohapealsed kodanikuühiskonna organisatsioonid võivad liikmesriikidele tõeliselt kasu tuua, toetades kogukonda nendes küsimustes, tagamaks, et keegi ei jää sellest edust kõrvale. Samamoodi on patsientide ja terviseandmete kasutajate vahelise usaldusahela põhilülid perearstid ja patsientide valitud raviarstid. Komitee soovitab kaasata need spetsialistid eelkõige teabevahetusstrateegiasse.
3.12.

Komitee tunneb muret, et liikmesriikide vahel ja eelkõige kolmandate riikidega võivad tekkida konfliktid seoses teatava piirkonna nime valimise või kasutamisega ning sertifitseerimisjärgsete kontrollidega. Piiriüleste geograafiliste tähiste puhul on oht, et kasutatava terminoloogia osas ei suudeta saavutada konsensust ja et teatavatel tootjatel puudub juurdepääs sellisele kaitsele, mistõttu tuleks komisjonile anda poliitilised volitused selliste olukordade tekkimisel pidada läbirääkimisi kokkulepete saavutamiseks. Selliste volituste saamine on eriti oluline sertifitseerimisjärgsete kontrollide puhul, et oleks võimalik määrata kindlaks vastavushindamise kriteeriumid, mis on võrdselt kohaldatavad mõlemal pool piiri.
Komitee väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon on nõustunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu taotlusega esitada ettepanek äriühingute kestlikkusalast hoolsuskohustust käsitleva direktiivi kohta (INT/973). Komitee märgib, et komisjoni ettepanek piirab direktiivi ettepanekus sisalduvate ettevõtete arvu, kitsendades sellega Euroopa Parlamendi taotluse kohaldamisala. Komitee kutsub üles pidama kolme ELi institutsiooni vahel dialoogi, et jõuda kokkuleppele sidusas ELi õigusraamistikus, sealhulgas tulevase direktiivi kohaldamisala asjakohases laiendamises , mis parandaks tõhusust, ning ausat konkurentsi kõigi ettevõtjate vahel, ning kõrvaldaks mõned kavandatavas tekstis esitatud regulatiivsed puudused, et tagada niiviisi ettevõtetele suurem õiguskindlus.

Komitee väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon on nõustunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu taotlusega esitada ettepanek äriühingute kestlikkusalast hoolsuskohustust käsitleva direktiivi kohta (INT/973). Komitee märgib, et komisjoni ettepanek piirab direktiivi ettepanekus sisalduvate ettevõtete arvu, kitsendades sellega Euroopa Parlamendi taotluse kohaldamisala. Komitee kutsub üles pidama kolme ELi institutsiooni vahel dialoogi, et jõuda kokkuleppele sidusas ELi õigusraamistikus, sealhulgas selles, et poliitikakujundajad peavad silmas mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate keerulist positsiooni ning tagavad, et toetusvahendid on pärast hoolsuskohustust käsitlevate õigusaktide jõustumist Euroopa ja riiklikul tasandil valmis (1), mis parandaks tõhusust, ning ausat konkurentsi kõigi ettevõtjate vahel, ning kõrvaldaks mõned kavandatavas tekstis esitatud regulatiivsed puudused, et tagada niiviisi ettevõtetele suurem õiguskindlus.
1.3.

ELi linnade tegevuskava ja ühtekuuluvuspoliitika vahelist seost saab tugevdada. Vaatamata sellele, et tegemist on kahe erineva poliitika ja algatusega, mille eesmärgid on erinevad ja mis on integreeritud erinevatesse raamistikesse, peaks nende vahel olema koostoime. Linnadele ühtekuuluvuspoliitika raames sidusama toetuse andmiseks on vaja omavahel ühendatud vahendeid ja meetodeid, samuti sektorite- ja institutsioonidevahelist koostööd ning integratsiooni strateegilisel ja tegevustasandil. Temaatilistele partnerlustele tuleks tulevikus anda suurem legitiimsus.
3.11.

Komitee on teadlik, et mõnes liikmesriigis on tegemist kultuurimuutusega ja et selle saavutamine võib võtta aega. Komitee on siiski veendunud, et investeeritud aeg ja jõupingutused tasuvad end kindlasti ära.
3.4.

Komitee soovitab, et koalitsioon töötaks komisjoni algatusel välja ELi energiaostuvõimetusvastase strateegia. Strateegia peaks põhinema sellel, et tunnustatakse elanike õigust energiale. Strateegias tuleks seada kaugeleulatuvad, kuid realistlikud sihid Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks ning pikas perspektiivis peaks eesmärgiks olema energiaostuvõimetuse kaotamine. See peaks hõlmama energeetikaalaseid ja muid meetmeid, et tegeleda energiaostuvõimetuse algpõhjustega ning leevendada energiaostuvõimetute ja vähekaitstud tarbijate tingimusi. Selline strateegia on vajalik ka selleks, et tagada kliimapöörde ja energiasüsteemi ümberkujundamise kavandamine ja rakendamine nii, et see oleks õiglane ja kaasav, jätmata kedagi kõrvale. See võiks hõlmata iga-aastast kohtumist (et jälgida edusamme ja suurendada teadlikkust ühismeetmetest), nõudeid korrapäraseks struktureeritud dialoogiks liikmesriikide ja kõigi asjaomaste sidusrühmadega ja nende teadlikkuse suurendamiseks, samuti võiks selle abil luua lisastiimuleid energiasüsteemi ümberkujundamisse investeerimiseks. Energiaostuvõimetuse nõustamiskeskusel võiks olla suurem roll selle rakendamisel ja järelevalves.
1.9.

Komitee kiidab heaks põhimõtte, et ELi rahalisel toel saab hankega soetada vaid selliseid kaitseotstarbelisi tooteid, mis on toodetud ELis või assotsieerunud riikides, ning et kolmandate riikide kontrolli all olevatele ELi ettevõtjatele on seatud eritingimused. Selline piiramine on Euroopa maksumaksjate huvides, see on vajalik Euroopa kaitsetööstuse võimekuse tugevdamiseks ning on kooskõlas strateegilise autonoomia eesmärgiga.
3.7.

Komitee mõistab vajadust säilitada ühtekuuluvuspoliitika algsed eesmärgid ja asjaolu, et see ei saa muutuda universaalseks imerohuks kõikvõimalike hädaolukordade puhul. Seda silmas pidades on arusaadav, et pagulaste integreerimise prioriteetide raames liikmesriigi programmiga hõlmatud kogusumma piirdub 5 %-ga asjaomase liikmesriigi puhul ERFist ja ESF+ist saadavatest esialgsetest riiklikest eraldistest kokku. Need künnised tuleks siiski varem läbi vaadata, et jätta vajaduse korral piisavalt tegutsemisruumi, eelkõige piiriäärsete riikide jaoks. On selge, et enamikku Ukrainast põgenevatest pagulastest vastuvõtvate riikide probleemid on tõsisemad kui teiste ELi liikmesriikide omad. Seega tuleks protsendimäärade puhul võtta arvesse tegelikku olukorda kohapeal ja eri liikmesriikide ees seisvate probleemide eripära.
3.4.7.

Vananeva elanikkonna, oodatava eluea pikenemise ja tööjõu vähenemise kombinatsioon tähendab, et üha suurem arv eakaid on majanduslikult sõltuvad. Selle ärahoidmiseks peame suutma suurendada tööjõudu kaasavamate tööturgude kaudu, sealhulgas aktiveerides praegu tööturult tõrjutud või tööturul alaesindatud rühmi. On vaja võtta meetmeid liikmesriikide sotsiaalkindlustus- ja tervishoiusüsteemide ees seisvate probleemide lahendamiseks. Pensionisüsteemide piisavus ja rahaline jätkusuutlikkus kõigi jaoks on oluline poliitika kõigis liikmesriikides. Komitee kiidab heaks komisjoni välja pakutud tervikliku lähenemisviisi meeste ja naiste võrdsetele võimalustele pensioniõiguste omandamisel ning vajaduse aktiivsena vananemise strateegiate järele, et hõlbustada eakate osalemist tööturul ja vähendada soolist pensionilõhet. Komitee rõhutab, et oluline on vältida katkendlikke tööperioode inimeste aktiivse tööelu jooksul, et toetada sotsiaalkindlustussüsteeme sotsiaalmaksete kaudu ja tagada, et inimestel oleks pensionile jäämisel õigus piisavale pensionisissetulekule.
1.3.

Komitee märgib, et digi- ja füüsilises ostukeskkonnas saadud kogemused peavad olema tasakaalus. Komitee toetab tehnoloogilisest innovatsioonist tulenevaid edusamme, kuid rõhutab ka seda, et inimkontakt on selgitamise ja andmekaitse vallas endiselt olulised. Pidades silmas, et digiteerimine ja moderniseerimine on kodanike heaolu parandamisel tähtsal kohal, märgib komitee samuti, et liikmesriikide ja isegi piirkondade vahel on endiselt palju erinevusi, kusjuures mõned soovivad, et kohaliku kogukonna toetamiseks säilitataks mitmesugust füüsilist taristut. Komitee leiab, et kohalike omavalitsuste kaasamine finantsettevõtete otsustusprotsessi, eelkõige seoses füüsilise taristu olemasoluga maapiirkondades, võib aidata toetada kohalikke kogukondi. Komitee nõuab, et tagataks õigus nõuda finantsteenuste kaugturustamisel inimsekkumist.
1.6.

Määruse ettepanekus on sätestatud, et ettevõtjad peaksid tuvastama laste seksuaalse väärkohtlemisega seotud keelelised mustrid, kasutades tehisintellekti, et analüüsida suhtluseid, kus täiskasvanud otsivad lastega kontakti seksuaalsuhte eesmärgil. Kuid meie digitaalses elus on lihtne tõdeda, et algoritmiline analüüs ei ole veatu. Seetõttu on väga oluline neid kasutada mõistlikult ja kindlaks määratud piirides.
4.4.

Idapartnerluse puhul on eriti vaja teha tihedat koostööd riikidega, kes sõltuvad suurel määral fossiilkütustest nagu ka EL ja keda seetõttu ohustab tugev hindade kõikumine, seda eelkõige seoses praeguse agressiooniga Ukraina vastu. Ukraina, Moldova ja Gruusia puhul tuleks teha jõupingutusi, et aidata neil riikidel saada sõltumatuks Venemaalt pärinevate fossiilkütuste tarnetest ja võimaldada nende elektrivõrkude integreerimine Euroopa võrku. Eespool nimetatud meetmeid on nimetatud hiljutises deklaratsioonis kiire integreerimise kohta ELi elektrivõrku ja selleks on vaja nii otsuseid tegevate organite kui ka põhivõrguettevõtjate ühiseid jõupingutusi.
Nende tegurite põhjal leiab komitee, et lennundusturu taastumine võib olla vaevalisem, kui komisjon eeldab. Turusegmendid taastuvad endiselt erinevas tempos: kaubalennud 6 %, odavlennuettevõtjad –9 % ja lennuettevõtjad 21 %, võrreldes 2019. aasta tasemega. See on seda olulisem, et künnised käivad kogu teenindusaegade sarja kohta, mis tähendab, et teenindusaegade sari (näiteks tipptundide lennud) peab ületama 80 % künnist. Pandeemiaeelsetel perioodidel oli teenindusaegade kasutamise määr 95 % ja väikseim määr 80 %. Kui Eurocontrol prognoosib teenindusaegade kasutamise keskmiseks määraks 90 %, siis tuleb eeldada, et teenindusaegade sari ei ulatu (keskmiselt) 80 %-ni. Sel põhjusel on liiga ennatlik pöörduda tagasi 80:20-künnise juurde. Kuni puuduvad kindlamad andmed turu kestliku taastumise põhjendamiseks, tundub asjakohasem rakendada suhet 70:30. Samuti tuleb märkida, et Euroopa lennujaamade ees seisvad probleemid näitavad selgelt, et COVID-19 pandeemia mõju ei ole veel kadunud. Suured ELi sõlmlennujaamad, nagu Frankfurt, ja ELi-välised sõlmlennujaamad, nagu Londoni Heathrow, on piiranud saabuvaid ja väljuvaid lende, mis on toonud kaasa lendude massilise tühistamise, et püüda leevendada survet lennuettevõtjate tegevusele nendes lennujaamades. Pingete põhjuseks on mitmed erinevad muutujad, näiteks töötajate nappus. See näitab, et teenindusaegade kasutamise määra pandeemiaeelseid künniseid ei ole veel võimalik saavutada ( 6 )
3.22.

See näitab, kui oluline on säästvate energiaallikate jaotuse kaalumisel võtta arvesse riiklikke käitumismustreid ja lähenemisviise. Komitee märgib, et komisjon mainib oma REPowerEU kavas lühidalt tuumaenergia rolli, pidades silmas, et see valik on liikmesriikide ainuvastutus. Komitee toetab ELis kättesaadavate vahendite ulatuslikumat kasutamist, sealhulgas komisjoni kavandatud prioriteedina taastuvenergia kasutamise kiiret ja mastaapset laiendamist. Mitmekülgsed energiatootmise võimalused aitavad suurendada energiavarustuskindlust. Seepärast tuleks lisaks tuule- ja päikeseenergiale kasutada vähese CO 2 heitega energiaallikaid, mis sobivad uutesse energiasüsteemidesse, mis põhinevad peamiselt Euroopa energiaallikate kõikumisel.
4.8.

Komitee on seisukohal, et pärast 1. ja 2. samba rakendamist tuleks Euroopa tarbijate kasutatavate platvormide kaudu osutatavad teenused täielikult integreerida käibemaksusüsteemi, mis on väga oluline digimajandusega seotud maksuküsimuste lahendamisel. Tuleb siiski märkida, et digitaalsed sideteenused ja sotsiaalvõrgustike kliendid kasutavad neid teenuseid tasuta, mis tekitab küsimusi selle kohta, kuidas saab käibemaksu mõistlikult kohaldada. Käibemaksutulu käsitletakse liidu eelarves omavahendina ja komitee leiab, et on oluline lisada maksubaasi ka digiteenused.
4.12.

Rahvusvaheliste arengute taustal teeb komitee ettepaneku, et väärtpaberite keskdepositooriumide määrus nõuaks keskdepositooriumidelt, nende emitentidelt ja osalistelt elujõulise ja alalise mehhanismi loomist, et vahetada ja jagada andmeid, mis on seotud Euroopa ühiste sanktsioonide kohaldamisega. Ei tohiks tekkida olukorda, kus meede jäetakse välja üksnes seetõttu, et eri osalejad ei suuda jõuda järeldusele, mis peaks muidu olema lihtne või vähemalt saavutatav (st kui seda käsitletakse ühiselt). Kas väärtpaberite keskdepositooriumide määrust tuleks pidada selle jaoks sobivaks õiguslikuks vahendiks, on asjakohane küsimus. Siiski pooldab komitee rangemat järelevalvealast reguleerimist sanktsioonide rakendamisel.