[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 20.12.2010

KOM(2010) 777 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Programmi MEDIA 2007 vahehindamise aruanne

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Programmi MEDIA 2007 vahehindamise aruanne

SISSEJUHATUS

Käesoleva aruande eesmärk on esitada programmi MEDIA 2007 vahehindamise aruanne. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsuse nr 1718/2006/EÜ (toetusprogrammi rakendamise kohta Euroopa audiovisuaalsektoris („MEDIA 2007”))[1], artikli 14 lõikega 2, sisaldab see vahehindamist programmi tulemuste ning rakendamise kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta.

Lisaks on artiklis 19 sätestatud, et Euroopa Liidu osalemise üle vaatluskeskuses teostatakse järelevalvet ja seda hinnatakse kooskõlas artikliga 14 toimuva programmi MEDIA järelevalve ning hindamise raames.

Käesolevas aruandes esitatakse kolme esimese rakendusaasta tähtsamad tulemused ning vajaduse korral soovitused muudatuste tegemiseks. Aruanne hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2009 ning see põhineb konsortsiumi Euréval – Media Consulting Group (MCG) koostatud vahehindamise järeldustel[2].

PROGRAMM MEDIA

Pärast seda, kui Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 1991. aastal vastu programmi Media I, on järgitud ühtset ja järjekindlat rahastamispoliitikat, et võimaldada Euroopa audiovisuaaltööstusel kasutada täiel määral kogu Euroopat hõlmava turu võimalusi. Sama poliitikat on järgitud ka programmide MEDIA II, MEDIA Plus ja MEDIA Formation (2001–2006) puhul.

Kooskõlas subsidiaarsuse ja täiendavuse põhimõtetega on ühenduse meetmed seotud tootmisele eelnevate ja järgnevate etappidega, tootmise toetamine on riiklike ametiasutuste pädevuses. Programmi raames toetatakse seega spetsialistide väljaõpet ning teoste levitamist ja nende müügi edendamist.

Programmi MEDIA 2007 seitsme aasta (2007–2013) eelarve on 755 miljonit eurot ning programmil on kolm üldeesmärki:

- säilitada ja väärtustada Euroopa kultuurilist mitmekesisust ning kinematograafia- ja audiovisuaalset pärandit, tagada kodanike juurdepääs nendele ning soodustada kultuuridevahelist dialoogi;

- laiendada Euroopa audiovisuaalsete teoste levikut nii Euroopa Liidu piires kui ka väljaspool seda;

- tugevdada Euroopa audiovisuaalsektori konkurentsivõimet avatud ja konkurentsile rajatud turul.

Nimetatud sekkumisvaldkondades seati järgmised eesmärgid:

- suurendada audiovisuaalsektori loovust ja Euroopa kinematograafia- ja audiovisuaalse pärandi kultuurilist väärtust;

- tugevdada Euroopa audiovisuaalsektori struktuuri, eelkõige toetades väikese ja keskmise suurusega ettevõtjaid;

- vähendada lõhet suure audiovisuaalvaldkonna tootmisvõimsusega riikide ning vähese audiovisuaalvaldkonna tootmisvõimsustega või kitsa keelealaga riikide vahel;

- jälgida ja toetada turu arengut, mis on seotud digiteerimisega.

Programmiga MEDIA 2007 seotud uuendused

Programmi MEDIA 2007 raames lihtsustati haldusmenetlusi ning kehtestati finants- ja halduseeskirjade suhtes proportsionaalsusklausel. Eesmärk oli vähendada halduskoormust ja viia see vastavusse toetussummaga ja toetuse saajate olemusega. Koolitust, müügi edendamist ja saalivõrgustikku käsitlevatesse meetmetesse lisati pikaajaline partnerlus.

Suurema osa meetmete (v.a toetus teoste levitamiseks VHS ja DVD formaadis) kohaldamist jätkati. Tööstuse vajaduste muutumisega kohanemiseks loodi MEDIA 2007 raames uued meetmed, mis käsitlevad alusõppe korraldamist, tellitavat videoteenust (VoD) ja kinofilmide digitaalset levitamist, suhtlussaite ja avatud meediat.

MEDIA programme hinnatakse järjepidevalt. Pärast 1998. aastal toimunud eelhindamist ning kaht vahehindamist toimus programmide MEDIA Plus ja MEDIA Formation lõpphindamine, mis hõlmas ajavahemikku 2000–2006. Kõikide hindamiste tulemusena kinnitati programmi asjakohasust ja tõhusust ning soovitati jätkata nende meetmete kohaldamist. Lisaks koostati 2004. aastal programmi MEDIA 2007 ettevalmistamiseks mõjuuuring, mis sisaldas eelhindamise elemente.

PROGRAMMI MEDIA 2007 VAHEHINDAMINE

Esitusviis

Hindamise läbiviijaks valiti konsortsium EUREVAL – MCG, kes pidi hindamise korraldama vastavalt komisjoniga sõlmitud raamlepingule[3]. Hindamist alustati, kui programmi rakendamise algusest oli möödas vaid kaks aastat, seega olid vaid vähesed projektid lõpule viidud ning enamik projekte oli alles algusetapis.

Seepärast keskenduti hindamisel peamiselt tõhususele, mõjususele ja asjakohasusele. Seega hinnati programmi tulemuslikkust lähtuvalt kasutatud vahenditest ja tulemuste vastavusest programmi eesmärkidele. Lisaks uuriti esialgsete eesmärkide asjakohasust võrreldes sektori vajadustega ja tehti ettepanek edasisteks kohandusteks.

Hindamistulemustest lähtuvalt koostatakse teatis programmi pikendamise kohta, mis vastavalt MEDIA 2007 käsitleva otsuse artikli 14 lõike 2 punktile b tuleb esitada enne 2010. aasta lõppu, ning programmi pikendamise korral pärast 2013. aastat võetakse hindamistulemused aluseks mõjuhinnangu koostamisel.

Hindamise eesmärgid

Üldeesmärk oli saada sõltumatu välishinnang saavutatud tulemuste kohta ning programmi kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta ajavahemikul 2007–2009. Selleks määrati kindlaks järgmised konkreetsed eesmärgid:

- hinnata eesmärkide vastavust Euroopa audiovisuaaltööstuse vajadustele ning programmi Euroopa lisandväärtust;

- hinnata üldeesmärkidest lähtuvalt programmi rakendamise tõhusust ja tulemusi;

- esitada ettepanek kohandamiste kohta ja soovitused programmi edasise rakendamise kohta;

- analüüsida sektori vajaduste muutumist ja hinnata täpsemalt uusi meetmeid, mida rakendatakse alates 2007. aastast.

Metoodika

Hinnangu koostamine algas 2009. aasta septembris ja lõppes 2010. aasta mais. Lisaks statistiliste andmete ja dokumentide kogumisele vesteldi ka programmi eest vastutavate ametnikega komisjonis ning haridus-, audiovisuaal- ja kultuurivaldkonna täitevasutuses. Hinnangu koostaja korraldas laiaulatusliku uuringu, mis hõlmas programmi MEDIA raames toetust taotlenud organisatsioone ning programmi MEDIA kontaktpunkte kõikides liikmeriikides. Seega uuriti rohkem kui 550 inimese arvamust. Et leida vastused hindamisküsimustele, analüüsis hinnangu koostaja seejärel neid andmeid süviti nn triangulatsiooni meetodil, mille eesmärk on kõikide kogutud andmete ristviitamine. Iga aruandes esitatud järeldus toetub seega mitmele allikale, v.a juhtudel, kui on märgitud teisiti.

TEHNOLOOGILINE, MAJANDUSLIK JA JURIIDILINE TAUST

Filmi- ja audiovisuaaltööstuse poliitika valdkonnas on praegu olulisemad küsimused seotud tehnoloogia muutumisega ning selle mõjuga tarbimisharjumustele, ärimudelitele ja väärtusahelale.

Tehnoloogia muutumine

Osaliselt on selline muutumine seotud kiire interneti levikuga Euroopas. Televisioon, mis varem oli lineaarne meedia, on muutumas mittelineaarseks platvormiks, mis võimaldab vaatajal valida nii saateid kui ka nende vaatamise aega (tv-saadete järelvaatamine, IP-televisioon, veebitelevisioon). Interneti seotus tellitava videoteenusega muudab selle ühtaegu ka leviplatvormiks. Tehnoloogia muutumine hõlmab ka mobiiltelefone, millest on saanud audiovisuaalse sisu levitajad.

35 mm filmikoopiate järkjärguline asendumine digikoopiatega võimaldab kinodel, mis varem olid seotud konkreetse geograafilise asukohaga (kinosaaliga), kasutada uusi projitseerimisvõimalusi. Filmikava muutub ilmselt paindlikumaks ning digifilmid võivad aidata taastada kino atraktiivsust (kontsertülekanded, 3D-filmid). Euroopa turule jõudis hiljuti kõrglahutusega DVD ning on veel teadmata, kas turg võtab uue tehnoloogia omaks ja võtab selle kasutusele, tagades kõnealuse tehnoloogia jätkusuutlikkuse.

Tarbimisharjumuste muutumine

Tehnoloogilised uuendused on pisitasa muutnud vaatajate harjumusi. Audiovisuaalset sisu saab lihtsalt kohandada, salvestada ja transportida. Mitmesuguste meedialiikide vastastikuse sidumisega on loodud mitmeplatvormiline levikeskkond. Tänu audiovisuaalse sisu teisaldatavusele ei ole füüsiline keskkond enam mitte takistus, vaid avab uusi võimalusi. Teoste ringlus eri meedialiikides ja piirkondades on tänapäeval palju lihtsam.

Ärimudelid

Majanduslikust seisukohast on muutused järkjärgulised, nende mõju turule on erinev ning sõltub sektorist ja riigist. Ärimudeli muutumist võib täheldada televisiooni ja kino vahelistes seostes. 30 aasta jooksul oli avalik-õiguslik analoogtelevisioon tähtis partner Euroopa kino rahastamisel. Seoses reklaamitulu järsu vähenemisega on kinofilmide näitamise osatähtsus telekanalites soikunud, sest filmide näitamine nihkub digi- ja tasulistele kanalitele.

Õiguste haldamine

Euroopa audiovisuaaltööstus peab lahendama ka õiguste haldamise küsimuse, eelkõige on see esile kerkinud seoses uute tootjate ja levitajate ilmumisega turule. Õiguste haldamisega seoses on väärtusahelas tekkinud „kannibalistlikud” ilmingud. Mitmed vaatlejad on arvamusel, et aja jooksul väärtusahel lihtsustub, kuni see hõlmab vaid kaht suurt segmenti: eratarbimine ja kinod.

MÕNED PROGRAMMIGA SEOTUD ARVANDMED

Kolme esimese rakendusaasta jooksul on MEDIA 2007 raames toetatud rohkem kui 5 000 projekti. EL kaasrahastas projekte ligikaudu 296 miljoni euro ulatuses, see moodustas 39 % programmi kogu kestuse jaoks ette nähtud eelarvest.

Kolme esimese aasta jooksul taotles programmist MEDIA 2007 toetust rohkem kui 3 000 organisatsiooni (võrdluseks: programmi MEDIA Plus kogu kestuse vältel oli taotluse esitajaid alla 2000) ning rohkem kui 1 400 organisatsiooni taotlus rahuldati. MEDIA 2007 raames toetuse taotlejate hulgas on pisut suurenenud uutest liikmesriikidest pärit organisatsioonide arv. Programmi MEDIA 2007 raames said toetust tootjad (56 %), levitajad (31 %) ja projektide elluviijad (11 %). Enamasti on tegemist väga väikeste ettevõtetega – 66% toetuse saajate käive on väiksem kui 1,5 miljonit eurot ning 80 % toetuse saajate on käive väiksem kui 4 miljonit eurot. MEDIA 2007 raames toetust saanud organisatsioonid asuvad laiali üle kogu Euroopa (105st piirkonnast on esindatud 98).

Viis suurt riiki (Hispaania, Itaalia, Prantsusmaa, Saksamaa, Ühendkuningriik) said ligikaudu 2/3 MEDIA raames makstud summast, see on proportsionaalne nende turuosaga Euroopas. EL15 kuuluvad ülejäänud 10 riiki ning šveits, Island ja Norra said keskmiselt 25 % makstud summast, kuid nende osa väheneb. Uute liikmesriikide osatähtsus püsis 8 % juures.

HINDAMISE JÄRELDUSED

Järeldused programmi asjakohasuse kohta võttes arvesse sektori vajadusi

Programm MEDIA 2007 vastab piisavalt sektori vajadustele, selle tagab muu hulgas integreeritud lähenemisviis, seotus Euroopa meediamaastikuga ja soov toetada sektori arengut.

Enamikul juhtudel nimetati programmi MEDIA kui täiendavat võimalust olemasoleva riikliku toetuse kõrval, sest programmi kaudu toetatakse valdkondi, mida riikliku abi raames ei toetata või toetatakse vähesel määral. Programmil on suur lisandväärtus, sest antav toetus suurendab projektide Euroopa mõõdet ja võimaldab neil seada kõrgemaid eesmärke.

Lisaks näib, et programm innustab riikide poliitikat. Mitmes riigis on täheldatud asjakohaseid muutusi. Ungaris, Itaalias, Leedus, Norras ja Sloveenias on näiteks ettevalmistamisel või juba jõustunud uued õigusaktid. Mitmel pool on audiovisuaalsektori struktureerimiseks loodud riiklikud filmiinstituudid või -fondid (Horvaatia, Slovakkia, Malta) või on kõnealuste asutuste eelarvet suurendatud (Austria, Küpros, Tšehhi Vabariik).

Järeldused programmi sisemise kooskõla kohta

Leiti, et programm on üldiselt sidus, kuigi suuremat tähelepanu tuleks pöörata publiku nõudluse suurendamisele Euroopa teoste järele. Programmi mitmesuguste toetuste saamiseks esitatud taotluste arvu suurenemine annab tunnistust sellest, et programm vastab hästi sektori vajadustele. Paraku kaasneb sellega üha suurem selektiivsus, mis toob kaasa esmataotlejate ja mikroettevõtete kõrvalejäämise ja juhtimiskulude suurenemise ning heidutab võimalikke osalejaid.

Euroopa teoste kultuurilise mitmekesisuse hoidmisel ja edendamisel toetutakse suures osas meetmetele, mille eesmärk on vähendada audiovisuaalvaldkonnas lõhet suure ja vähese tootmisvõimsusega Euroopa riikide vahel. Seepärast nähakse programmiga ette positiivse diskrimineerimise meetmed vähese tootmisvõimsusega ja/või kitsa keelealaga riikide jaoks. Programmi MEDIA Plus lõpphindamisel selgus, et positiivne diskrimineerimine ärgitas suure tootmisvõimsusega riikide tootjaid tegema koostööd vähese tootmisvõimsusega riikides asuvate partneritega, aitas kaasa turuosaliste koondumisele võrgustikesse ja nende teoste koondumisele Euroopa turustamiskanalitesse. Samale järeldusele jõuti ka seekord, positiivse diskrimineerimise sätted aitavad kaasa mitmekesisusega seotud eesmärkide saavutamisele, eelkõige turulepääsu, arendamist ja festivale käsitlevate meetmete puhul.

Programmi MEDIA 2007 puhul on tehtud suuri jõupingutusi, et kohandada see vastavaks uutele, eelkõige digitaliseerimisega seotud vajadustele. Ka kahe eelmise hindamise puhul jõuti järeldusele, et programmi eesmärgid on üldiselt asjakohased, kuid juhiti tähelepanu, et uue tehnoloogia kasutamist ja üleminekut digiformaadile ei võetud piisavalt arvesse. Uute meetmete lisamisega said need puudused programmist MEDIA 2007 kõrvaldatud. Projektikonkursside edu osutab, et programm vastab sektori tegelikele vajadustele.

Et võtta paremini arvesse sektori muutuvaid vajadusi, tuleks veelgi uurida mitut valdkonda ja lähenemisviisi. Uued meetmed piirdusid kitsaste valdkondadega, kuid vaja oleks koostada väärtusahela ülevaade ning arutada professionaalide tõstatatud küsimusi, mis on seotud õiguste ja uue ärimudeliga.

Järeldused programmi tõhususe kohta kolmel esimesel rakendusaastal

Tavameetmete osas jõuti üldiselt samadele järeldustele nagu programmide MEDIA Plus ja MEDIA Formation lõpphindamisel.

„Programmi MEDIA tähtsamad meetmed aitasid tõhusalt täiustada erialaoskusi (Koolitus), suurendada teoste tootmiseelse etapi Euroopa dimensiooni (Arendamine), tõsta sektori konkurentsivõimet (Levitamine), vähendades toetuse saajate riske ja suurendades nende finantsvõimekust, ning toetada teoste riikidevahelist ringlust (Levitamine ja müügi edendamine).”

Toetuse taotlemine Programmi MEDIA raames võimaldab märkimisväärselt parandada esitatud projektide kontseptsiooni (konsolideerida rahastamiskavu, tugevdada partnerlust ja suurendada projekti rahvusvahelist ulatust). Märgatavat edu on toonud ka erialaste võrgustike ja MEDIA tunnustatud kvaliteedimärgise loomine.

Programmi MEDIA 2007 raames levitamiseks, müügi edendamiseks (Turulepääs ja Festivalid) ja sektori arendamiseks antud toetus oli üldiselt tõhus ning aitas märkimisväärselt parandada levitamistingimusi (automatiseeritud levitamine) ja Euroopa teoste nähtavust, avardada erialaseid võimalusi (Müügi edendamine), tugevdada erialaseid võrgustikke (valikuline levitamine ja müügi edendamine) ning luua paremini struktureeritud ja rahvusvaheliselt konkurentsivõimelisemaid projekte (Arendamine).

Hinnangu koostaja osutas teatavate meetmete puhul ka võimalustele tegevust parandada:

- toetus interaktiivsetele teostele oleks tõhusam, kui toetuste kohaldamisala oleks täpsemalt kindlaks määratud;

- MEDIA 2007 toetus teleringhäälingule on asjakohane, sest see vastab sektori olulisele vajadusele. Toetus võimaldab teatavates riikides tootjate õigusi paremini tagada. Toetuse tõhusus ei ole mitmel põhjusel siiski alati tagatud, sest tooteliigid, millele toetust antakse ei vasta Euroopa telekanalite vajadustele; nõue, et teost levitataks paljude ringhäälinguorganisatsioonide poolt on vastuolus levitaja minimaalse tagatise nõudega; MEDIA raames nõutavad investeeringud ei vasta turuhinna arengule; toetus ei jaotu geograafiliselt ühtlaselt.

Mitme meetme raames antava toetuse mõju on programmiväliste tegurite tõttu vähene ning sõltub turust, kus meetmeid kohaldatakse.

- Toetus „i2i”[4] võimaldab tõepoolest vähendada finantskulusid, kuid selle ulatus ei ole piisav, et juurdepääs rahastamisele märgatavalt paraneks.

- Tellitava videoteenuse (VoD) toetamine ei aita veel piisavalt kaasa Euroopa teoste ringlemisele, sest turg on alles nõrk.

- Seoses punktis 6.2 nimetatud positiivse diskrimineerimisega Euroopa teoste kultuurilise mitmekesisuse hoidmisel ja edendamisel tuleb märkida, et programmi piiratud ulatus ei võimalda saavutada märkimisväärset mõju, et vähendada lõhet audiovisuaalvaldkonnas suure ja vähese tootmisvõimsusega Euroopa riikide vahel. Isegi kui uutest liikmesriikidest pärit organisatsioonide arv suureneb, on nende osatähtsus eelarves püsivalt ligikaudu 8 %. Seega iga kõnealustest riikidest pärit organisatsiooni keskmine eelarve väheneb järk-järgult.

Järeldused programmi võimaluste kohta saavutada kavandatud mõju

Toetades spetsialistide väljaõpet, projektide struktureerimist ja osalejate võrgustike moodustamist, aitab MEDIA raames antav toetus parandada Euroopa audiovisuaalsektori konkurentsivõimet. Programmi MEDIA Plus jätkav MEDIA 2007 aitab hoogustada Euroopa teoste ringlust ja hoida kultuurilist mitmekesisust. Euroopa teoste riikidevahelise ringluse näitajad on julgustavad ja hindamise käigus selgus, et suur osa nendest teostest „reisib” tänu MEDIA toetusele.

Järeldused programmi rakendamise tõhususe kohta

Programmi eelarvet ja vahendeid on üldjoontes kasutatud tõhusalt. Programmi haldamise tõhusus on märkimisväärselt paranenud (lihtsustamine, ajakava kohandamine, pikaajaline partnerlus), kuid veel on võimalik astuda samme halduskoormuse vähendamiseks.

EUROOPA AUDIOVISUAALSEKTORI VAATLUSKESKUSE PANUS

Üksikasjaliku hindamise eesmärgid

Alates 1999. aastast on Euroopa Liidu (keda esindab komisjon) osalus reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustega[5]. Võttes arvesse komisjoni eesmärki, mis on seotud haldamise lihtsustamise poliitikaga, lisati programmi MEDIA 2007 väljatöötamisel selle juriidilisse alusesse, et kooskõlas programmi loomise otsusega osaleb Euroopa Liit Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuse tegevuses. Osalemist rahastatakse programmi MEDIA eelarvest (257 577 eurot 2010. aastal, st 11,5 % vaatluskeskuse 37 liikme osamaksudest)

Komisjon osaleb liikmesriikidega võrdsetel alustel täitevkomitees, kus kinnitatakse vaatluskeskuse eelarve, mis on vajalik projektide ja töökavade rakendamiseks.

Programmi MEDIA 2007 vahehindamise raames analüüsis hinnangu koostaja vaatluskeskuse panust programmi eesmärkide saavutamisel ja vajaduste rahuldamisel ning sektorit käsitleva juriidilise ja majandusliku teabe levitamisel erialaspetsialistide ja institutsioonide seas.

Vaatluskeskus ja programmi MEDIA 2007 eesmärgid

Vaatluskeskusel on kaks ülesannet: tagada Euroopa audiovisuaalsektori parem läbipaistvus ja varustada audiovisuaalalade spetsialiste vajaliku teabega. Nende ülesannete täitmiseks kogub vaatluskeskus teavet ja annab selle spetsialistide ja avalikkuse käsutusse (andmebaasid LUMIERE, KORDA, MAVISE, IRIS MERLIN ja PERSKY, juriidilised artiklid, Euroopa konventsioone ja muid rahvusvahelisi lepinguid käsitlev teave, statistika tasuline aastaraamat, mis sisaldab peamisi sektorit käsitlevaid andmeid).

Selgus, et vaatluskeskuse tegevus ei aita otseselt kaasa programmi MEDIA eesmärkide saavutamisele. Vaatluskeskusel ei ole programmiga MEDIA seotud kohustusi ning lisaks on kättesaadavad andmed kohati võrreldamatud ja osalised, neid on raske kõrvutada või teha nende põhjal järeldusi, et kontrollida programmi vajaduste ja eesmärkide täitmist. Näiteks muutub statistika aastaraamat aastati pisut ning selles avaldatud tabelites esitatud andmed, mõisted ja näitajad ei ole täies ulatuses võrreldavad. Lisaks erineb vaatluskeskuse tegevusulatus programmi MEDIA omast. Andmete puudulik võrreldavus ning programmi MEDIA kajastavate näitajate puudumine võivad takistada nende andmete kasutamist.

Samas on vaatluskeskus ainus organisatsioon, kes avaldab selliseid Euroopa tasandi laiapõhjalisi statistilisi andmeid, sest riiklikud organisatsioonid sellist teavet ei kogu ega avalda. Üks võimalus on sõlmida vaatluskeskusega otseleping nende konkreetsete valdkondade käsitlemiseks, mis ei kuulu aasta või kolme aasta tegevuskavadesse. Sel moel saaks suurendada vaatluskeskuse panust MEDIA eesmärkide saavutamisse.

PEAMISED SOOVITUSED

Hinnangu koostaja esitas viis olulist soovitust. Mõnda soovitust ei saa rakendada MEDIA 2007 kontekstis ning neid võetakse arvesse uue, pärast 2013. aastat käivitatava programmi ettevalmistamisel, kuid mõned soovitused käsitlesid käesoleva programmi kohandamist.

Teavitamise ja teabevahetuse parandamine

Täpsem ja tegelikkust paremini kajastav teave võimaldaks spetsialistidel lihtsamini mõista programmi eesmärke ja kohaldamisala (pigem „programm MEDIA” kui „MEDIA 2007”, pigem „interaktiivsed teosed” kui meede i2i). Lisaks tuleks paremini kasutada MEDIA Deskide ja kontaktpunktide võrgustiku võimalusi, näiteks võiks moodustada koostööplatvormi.

Programmi halduskorralduse parandamine

Programmi halduskorralduse lihtsustamiseks ja parandamiseks esitati järgmised ettepanekud:

- muuta komiteemenetlust (liidu vahenditega seotud toetustele lävendi kehtestamine, millest väiksemate summade korral komiteemenetlust ei kohaldata);

- karmistada abikõlblikkuse ja/või valikukriteeriume, et piirata arendamisega seotud meetmete raames esitatud taotluste arvu suurenemist ning tagada heakskiidetud projektide parem kvaliteet;

- kaasata rohkem eksperte, et parandada valikumenetlust.

Halduskoormuse vähendamine

- tõhustada elektrooniliste taotluste esitamise süsteemi, mis täiendab otse MEDIA andmekogu.

Programmi sekkumisvõimaluste laiendamine

Luua programmi raames uusi sekkumisvõimalusi või tugimeetmeid, kasutades mehhanisme, mis võimaldavad ärakuulamist (temaatilised võrgustikud, katseprojektid) ja konsensuse saavutamist (näiteks õigustega seotud ühise lähenemisviisi leidmine).

Toetada koostalitlusvõimet, võrgustike moodustamist ja piirkondade koostööd ning koostada ühine kutseoskuste standard alusõppe korraldamiseks.

Vaadata üle positiivse diskrimineerimise rakendusmeetodid: korrastada riikide liigitust ja sõnastada üksikasjalikumalt asjaomased eesmärgid.

Toetada ulatuslikumalt vaatajate, sidusrühmade ja teleringhäälingu vajaduste rahuldamist korraldades meediaalast koolitust.

Luua vahendid, mis võimaldavad õppida paremini tundma turgu ja analüüsida programmi mõju.

Optimeerida Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskusele antavat toetust, et koguda statistilisi andmeid ja asjakohaseid analüüse, mis tagaksid turu parema tundmise ja lihtsustaksid programmi mõju analüüsimist.

Koostada üksikasjalik audiovisuaalsektorit käsitlev uuring, et võtta arvesse tulevast arengut.

Korraldada teatavate sektorite ja/või meetmete erihindamine, et saada täpsemat teavet programmi tulemuste kohta.

Turumuutustega kohanemine

Teleringhääling

- Toetada teleringhäälinguid ja levitajaid, kes näitavad teistest Euroopa riikidest pärit teoseid.

- Toetada dubleerimist, et laieneda kolmandate riikide turule (Kagu-Aasia, Ladina-Ameerika).

- Tõsta esile projekte, millega toetatakse uusi meedialiike.

- Juurdepääs rahastamisele: ergutada pankasid andma tootjatele rohkem laenu, luues näiteks tagatismehhanismi.

- Digikino: toetada kinosid digiaparatuuri soetamisel ja digitaalsete originaalkoopiate tootmist.

KOKKUVÕTE: KOMISJONI SEISUKOHT

Kuigi programmi MEDIA 2007 vahehindamine toimus rakendamise algusetapis, kinnitas see meetmete positiivset mõju Euroopa audiovisuaalsektorile. Hindamine kinnitas eesmärkide asjakohasust ning meetmete tõhusust, eelkõige sektori konkurentsivõime tugevdamisel. Lisaks leidis kinnitust, et programm annab lisandväärtuse riiklikele projektidele.

Turgu kajastavad andmed osutavad, et Euroopa audiovisuaalsektori probleemid on endiselt seotud turu killustatusega ja teoste vähese ringlusega väljapool päritoluriiki.

Seega on vaja võtta meetmeid, et kohaneda nõudluse muutumisega turul. Vastavalt hinnangu koostaja soovitustele korrigeerib komisjon kehtiva õigusliku aluse piires programmi MEDIA 2007 selle edasise rakendamise ajal, et parandada programmi tõhusust ja mõjusust ning kohandada seda vastavalt turunõudlusele. Komisjon töötab välja ka muud kohandused, mida rakendatakse programmi rakendusperioodi teisel poolel. Neid kohandusi tutvustatakse järgmises teatises, milles käsitletakse programmi jätkamist.

Komisjon võtab hinnangu koostaja esitatud pikaajalisi strateegilisi soovitusi arvesse järgmise, 2013. aastal käivitatava programmi ettevalmistamisel Võimalikke meetmeid hinnatakse mõjuuuringu raames, mis koostatakse kõnealuse programmi ettevalmistamisel.

[1] ELT L 327, 24.11.2006.

[2] Hindamisaruande täielik tekst on avaldatud veebilehelhttp://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#cultureHeader.

[3] Raamleping INFSO/SMART 2007/0035 Lot 1.

[4] Audiovisuaalsektorile antava toetuse „i2i” eesmärk oli lihtsustada juurdepääsu pankade ja finantsasutuste poolsele rahastamisele.

[5] Otsus 1999/784/EÜ, 22. november 1999; EÜT L307, 2.12.1999. Otsus 2239/2004/EÜ, 17. november 2004; ELT L 390, 31.12.2004.