Euroopa Kestliku Arengu Fond (EFSD) on loodud määrusega (EL) 2017/1601 („EFSD määrus“). See annab õigusliku aluse kasutada uuenduslikke rahastamisvahendeid, eelkõige eelarvetagatisi, välisinvesteeringute kava raames.

Välisinvesteeringute kaval on kolm sammast. EFSD on välisinvesteeringute kava esimene sammas, mille peamine eesmärk on tagada ühtne rahastamispakett investeeringute rahastamiseks Aafrika ja Euroopa naabruspoliitika piirkondades. See hõlmab nii segarahastamistoiminguid kui ka tagatisi. Teise samba kaudu antakse tehnilist abi nii kohalikele omavalitsustele kui ka ettevõtetele, äriühingutele või ühistutele, et nad saaksid arendada paremaid ja elujõulisemaid projekte. Tehnilist abi antakse ka kolmanda samba tegevustele ehk tegevustele, mis toetavad struktureeritud poliitilist ja erasektori dialoogi partnerriikide ja teiste sidusrühmadega, et parandada investeerimiskliimat ning ettevõtluskeskkonda.

Koos partneritest finantseerimisasutustega on Euroopa Komisjon juba teinud suuri edusamme välisinvesteeringute kava rakendamisel, mille kõigi kolme samba raames paljud tegevused juba toimuvad.

Käesolev aruanne põhineb 2019. aasta juulist 2020. aasta jaanuarini tehtud sõltumatul välishindamisel. Kõnealuses hinnangus rõhutati, et EFSD on äärmiselt asjakohane, pidades silmas Sahara-taguse Aafrika ja ELi naabruspoliitika piirkondade investeerimisvajadusi ning samuti ELi prioriteete ja kohustusi.

Asjakohasusega seoses on EFSD lähenemisviisi kohta öeldud, et see on äärmiselt asjakohane uue kestliku arengu eesmärkidel põhineva ülemaailmse arengu rahastamismudeli seisukohast, arvestades EFSD katalüsaatori rolli, riskijagamisvõimekust ja võimet edendada partnerlussuhteid. Seega peetakse seda senini üheks parimaks näiteks uue mudeli toimimise kohta. EFSD loomisega määratleb EL mõiste „uue põlvkonna rahastaja“.

Tulemuslikkuse ja täiendavuse kohta öeldakse hinnangus, et varajases järgus peetav dialoog abisaava riigiga tagab EFSD ettevalmistatavate projektide kooskõla kestliku arengu eesmärkide prioriteetidega.

EFSD võimaldab ELil teha kahte asja, mida teiste ELi rahastamisvahendite abil oleks raske saavutada: palju laiemalt tegeleda erasektori arengu toetamise ja riigi haldusüksuste investeeringutega ning laiemalt toetada innovatsiooni.

Tõhususe seisukohast kinnitab välishinnang, et EFSD juhtimisstruktuur suurendab läbipaistvust ja hõlbustab koordineerimist kõikide asjassepuutuvate osapooltega.

Sidususe kohta märgib sõltumatu välishinnang, et EFSD soodustab parema koordineerimise ja kooskõla tekkimist ELi ja finantseerimisasutuste vahel. EFSD tagatise puhul on püütud kaasata rohkem finantseerimisasutusi, kasutades avatud juurdepääsu mudelit ja portfellipõhist lähenemisviisi, mis tagab suurema paindlikkuse.

Lõpetuseks rõhutatakse välishinnangus seda, et EFSD kui lähenemisviisi pikaajaline kestlikkus on praegu tagatud nõudluse kõrge tasemega. Seda kinnitab EFSD (eriti tagatiste osa) võime katsetada ja töötada välja uusi finantstooteid.

Need positiivsed järeldused nähtuvad EFSD rakendamise hetkeseisust. Segarahastamise poolel on segarahastamisprojektidele seni eraldatud 3,1 miljardit eurot, et rahastada 154 projekti Aafrika mandril ja ELi naabruspoliitika riikides. Selle 3,1 miljardi euro eesmärk on kaasata kokku ligikaudu 30 miljardi euro väärtuses investeeringuid eelkõige energeetika- ja transpordisektoritesse, arendades ühtlasi era- ja põllumajandussektorit.

Tagatiste poolel oli 2020. aasta aprilliks alla kirjutatud juba seitse tagatislepingut. Komisjon kirjutas esimesele NASIRA projekti tagatislepingule alla 2018. aasta lõpul, vaid pisut üle aasta pärast EFSD määruse vastuvõtmist. Nagu sõltumatus välishinnangus rõhutatud, võib nii suure ja uuendusliku programmi sellise aja jooksul algatamist pidada teiste sarnaste mehhanismidega võrreldes kiireks. Järgnevate tagatislepingute allakirjutamine tõi välja vajaduse täpsustada teatavaid püsivaid horisontaalseid küsimusi (vt allpool), et tagada kõigi järgnevate tagatislepingute sujuv sõlmimine veel enne kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku lõppu.

Muu hulgas kasutab EFSD tagatis selliseid struktuure nagu teisese järjekoha kahjumi tagatised, mille eesmärk on osutada täiendavatele riskidele, mis kaasnevad uutele keerukamatele turgudele minemisega. Rohkem keskendutakse erainvestorite täiendavate investeeringute toetamisele ja tagatiste eesmärk ei ole mitte ainult investeeringute toetamine, vaid ka turgude loomine, mis lõppkokkuvõttes võib välistada tagatise andmise vajaduse. EFSD tagatis on seega suur edasiminek komisjoni käsutuses olevate väliskoostöös kasutatavate rahastamisvahendite valikus.

Mis puutub investeerimiskliimasse, siis tegi komisjon ainuüksi 2019. aastal kättesaadavaks üle 600 miljoni euro, et toetada meie partnerriikide jõupingutusi saada investeeringuid ligimeelitavateks kohtadeks.

Seega võib öelda, et mõnest katsumusest hoolimata kulgeb EIP ja EFSD töö kavakohaselt. Esialgne eesmärk peaks saama ületatud, kui EFSD suudab 4,6 miljardi euro väärtuses segarahastamistoetuste ja EFSD tagatiste abil kaasata investeerimisperioodi lõpuks 47 miljardi euro väärtuses investeeringuid.





2.Rakendamisaruande eesmärk ja kohaldamisala

EFSD määruse artikli 17 lõikes 1 on ette nähtud, et komisjon hindab EFSD esialgset toimimist, juhtimist ja tegelikku panust määruse ülesande ja eesmärkide täitmisel.

Selleks et esitada võimalikult palju teavet ja arvestades EFSD rakendamise varast etappi, esitas komisjon käesoleva rakendamisaruande, milles antakse esialgne hinnang põhiliste hindamiskriteeriumite kohta, milleks on asjakohasus, tõhusus, tulemuslikkus, sidusus ja lisandväärtus. Käesolev aruanne põhineb 2019. aasta juulist kuni 2020. aasta jaanuarini tehtud välishindamise tulemustel.

Aruanne hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni 30. septembrini 2019 (ettenähtud tähtpäev).