EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 7.12.2011 
SEK(2011) 1473 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
NÕUKOGU MÄÄRUS, 
millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend 
{KOM(2011) 841 lõplik} 
{SEK(2011) 1472 lõplik}  
 
ET 2   ET Tšornobõli 1986. aasta katastroof ja Fukushi ma Daiichi 2011. aasta avarii rõhutasid 
tuumaohutuse olulisust kogu maailmas. Eurato mi asutamislepingu eesmärkide täitmiseks 
elanikkonna elu ja tervist ähva rdava ohu kõrvaldamiseks vajalike ohutustingimuste loomisel 
peaks Euroopa Aatomienergiaühendusel (eda spidi „ühendus”) olema võimalik toetada 
tuumaohutust kolmandates riikides. 
Ühendusel on eelkõige vaja jätk ata jõupingutusi tuumamaterja li tõhusate kaitsemeetmete 
rakendamise toetamiseks kolmandates riikides , toetudes ühenduse enda kaitsemeetmetele 
Euroopa Liidus. 
Eelmainitud eesmärke on varem toetatud tu umaohutusprogrammide TACIS ja PHARE 
raames ning alates 2007. aastast tuumaohutus alase koostöö rahastamisvahendi raames 
kolmandates riikides ja ühinemiseelse abi ra hastamisvahendi raames ELiga ühinevates 
riikides.  
1. PROBLEEMI MÄÄRATLEMINE  
Tuumaohutuse ja kiirguskaitse kõr gete standardite edendamine ning jõustamine ELi piirides 
ei pruugi olla piisav, et kaitsta sobivalt ülds ust ja keskkonda. Lähiajal ugu on näidanud selgelt, 
et tuumakatastroofi mõju rahvatervisele,  ühiskonnale, keskkonnale ja majandusele võib 
ulatuda riigipiiridest kaugele väljapoole ning mõjutada isegi kogu maailma. Seetõttu tuleb 
meetmeid kolmandate, eriti ELi naabruspoliitik a riikidega kavandada eesmärgiga edendada 
kõrgetasemelist tuumaohutust ja kiirguskaitset kogu maailmas. Samal aj al tuleb samuti võtta 
meetmeid, et aidata tagada tõhusaid t uumaenergiaalaseid kaitsemeetmeid kolmandates 
riikides. 
Saadud õppetundide läbivaatamine ja rahvusvahelise olukorra areng  
Suurimate tuumaõnnetuste aluspõhjused on olnud peamiselt tuumaohutuskultuuri, 
ehitusohutuse (tuumajaama ehituse ohutusaspe ktide) ja kasutamisohutuse puudumine. ELi 
tuumaohutusalase koostöö programmides nähakse e tte abi/koostöö tuumaraj atiste käitajatega, 
et parandada olukorda kohapeal, ning tuumaohutust reguleerivate asutustega selle tagamiseks, 
et neil oleksid nõutavad tehnilised oskused ja sõltumatus nõuda asjakohaste tuumaohutusstandardite järgimist. Koostöö tuum aohutust reguleerivate asutustega peab jääma 
tuumaohutusalase koostöö keskmesse. Eriolukorras tuleb säilitada tuumar ajatiste käitajatega 
koostöö võimalus ELis pärast Fuku shima Daiichi katastroofi vä ljatöötatud laiaulatuslike ja 
läbipaistvate ohutus- ja riskiana lüüside (stressitestid) tegemise ks ja tulemuste saamiseks.  
Koostöö kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitle mise ja ladustamise vallas 
ning endiste tuumarajatiste taastamisel kes kkonnale ohutu seisundini, milleks tuleb teha 
rahvusvahelist koostööd, on olnud programmi oluline osa ning peaks tulevikus kuuluma 
rahastamisvahendi prioriteetide alla. 
Rahvusvahelise koostöö edendamine, eelkõige  Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri 
(IAEA) kaudu, jääb jätkuva lt oluliseks, et tagada eri osal ejate tegevuse koordineeritus ja 
ressursside parim kasutamine. 
 
ET 3   ET 2. SUBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
27 liikmesriigi kujul, kes tegutsevad ühiste polii tika ja strateegiate alusel, on ELil ainsana 
kriitilist kaalu, et reageerida ülemaailmsetele probleemidele, samal ajal kui liikmesriikide 
tegevus võib olla piiratud või ki llustunud, kuna projektid on sageli  liiga väikesed, et selles 
vallas jätkusuutlikku muutust esile kutsuda. Samuti seab see kriitiline mass ELi paremasse olukorda, et pidada poliitilist di aloogi partnerriikide valitsus tega. See kajastub näiteks ELi 
tugevas positsioonis aruteludel ja läbirääkimistel G8 raames  ning Euroopa Rekonstruktsiooni- 
ja Arengupangaga, kes haldab ra hvusvaheliste rahastajate ni mel suuri tuumaohutuse fonde. 
Peale selle on EL loomulik koordinaator ning võ ib mõjutada peaaegu kõiki rahvusvaheliste 
suhete valdkondi, mida liikmesriigid reeglina üksinda teha ei suuda.   
3. EL
I ALGATUSE EESMÄRGID  
Praeguse tuumaohutusalase koos töö rahastamisvahendiga nä hakse ette kõrgetasemelise 
tuumaohutuse ja kiirguskaitse edendamine , samuti tõhusate tuumaenergiaalaste 
kaitsemeetmete rakendamine  kolmandates riikides.  
Ettepaneku kohaselt peaks uue rahastamisva hendi üldeesmärk ja reguleerimisala olema 
identne praeguse tuumaohutusalas e koostöö rahastamisvahendiga: ühendus rahastab 
meetmeid, millega edendatakse tuumaohutuse kõrget taset, kiirguskaitset ning 
tuumamaterjalide tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete ra kendamist kolmandates riikides . 
Seda püütakse saavutada järg miste erieesmärkide abil: 
• toetada tuumaohutuse ja kiirguskaitse kõrgete  standardite edendamist ning rakendamist 
kolmandate riikide tuumarajatis tes ja kiiritustegevuse puhul; 
• toetada kasutatud tuumkütuse ladustamist, jäät mekäitlust, rajatiste dekomisjoneerimist ja 
endiste tuumarajatiste taastamist käsitlevate vastutustundlike strateeg iate arendamist ja 
rakendamist;  
• toetada tõhusate raamistike ja meetodite rakendamist tuumaohutuse suurendamiseks kogu 
maailmas. 
Siiski määratakse ELi meetmete prioriteed id ja kriteeriumid täpsemalt kindlaks uue 
rahastamisvahendi raames. 
4. POLIITIKAVALIKUD  
Mõjuhinnangus käsitleti nelja võimalust: i) ELi tasandil ei võeta lisameetmeid 
(tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendit ei  ole); ii) muudatusi ei tehta (koostöö 
kolmandate riikidega jätkub kehtiva tuumaohut usalase koostöö rahastamisvahendi määruse 
raames); iii) muudetakse tuumaohutusalase ko ostöö rahastamisvahendi määrust ja iv) uus 
rahastamisvahend, mis hõlmaks nii praeguse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi 
reguleerimisala kui ka olemasoleva stabiliseerimisvahendi reguleerimisala. 
Määruse muutmise valikut hinnati üksikasjaliku malt. Selles võidakse ette näha, et tuleb 
arvestada tuumaohutuse rahvusvahelise olukorra arenguga ja kaasata saadud õppetunnid ning 
samuti võimaldaks see selgitada koostöökri teeriume ja -prior iteete. Geograafiline 
 
ET 4   ET reguleerimisala võidakse läbi vaadata, et hõlmata kõiki kolmandaid riike (ei ole ELi 
liikmesriigid), mis vastavad koostöökriteeriumi dele, sealhulgas riike, mis on hõlmatud nii 
ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga kui ka tööstus- ning suure sissetulekuga riike.  
Praeguse tuumaohutusalase koostöö rahastamisva hendi määruse õiguslik alus on Euroopa 
Aatomienergiaühenduse asutamisleping. Kui kaaluda tuumaohutuse õigusraamistikku ELi 
tasandil, siis peaks see tulevases määruses sa maks jääma, välja arva tud juhul, kui laiendatud 
reguleerimisala tõttu oleks vaja mitu õiguslikku alust. 
5. MÕJU HINDAMINE  
Tuumakatastroofid võivad avaldada märkimisväärset mõju tervisele, ühiskonnale, 
keskkonnale ja majandusele, nagu näitasi d Tšornobõli (1986) ja Fukushima (2011) 
katastroofid. Mõlema katastroofi tulemuse l saastusid ulatuslikud maa-alad, kaasnesid 
inimohvrid ja asjaomase piirkonna elani kkonna ümberasustamine ning katastroofide 
tulemusel oli vaja dekomisjoneerida/lammutada väga kallid tuumaelektrijaamad ja leida alternatiiv kaotsiläinud elektrienergia tootmi svõimsusele. Sellised katastroofid mõjutavad 
mõnes riigis ka energialiikide valikut (m oratoorium või tuumaen ergia järkjärguline 
lõpetamine), mis võib omakorda avalda da mõju keskkonnale, kuna elektrijaamade 
asendamisel hakatakse kasutama näiteks fossiilkütust või hüdroenergiat.  
ELi kavandatud meetmed on ette nähtud selleks,  et aidata ennetada tuumakatastroofide 
toimumist, minimeerida nende tagajärgi (hädao lukorraks valmisoleku meetmete kaudu) ning 
leevendada katastroofide taga järgi, kui need on toimunud. Kõik  kaalutud võimalused püüavad 
järgida neid eesmärke. Siiski valik, kus ELi  tasandil täiendavaid meetmeid ei võeta 
(tuumaohutusalase koostöö rahastam isvahendit ei ole), seiskaks  enamiku käimasolevast ELi 
välistegevusest tuumaohutuse valdkonnas. 
6. P
OLIITIKAVALIKUTE VÕRDLUS  
Määruse muutmise valik võimaldaks kõrvaldad a praeguse ebakindluse ja ebajärjekindluse 
ning annaks võimaluse keskenduda selgelt ELi koostööle tuumaohutuse ja tuumaenergiaalaste 
kaitsemeetmete valdkonnas. Geograafiliste ja tem aatiliste eesmärkide ja prioriteetide selgem 
määratlemine määruses parandaks rahastamisva hendi rakendamise tulemuslikkust. Seetõttu 
võiks oodata projektitsük li tulemuslikumat ja õigeaegsemat haldamist. 
Valikutega „muudatusi ei tehta” ja „uus ra hastamisvahend” võrreldes võimaldaks see 
järjepidevust ja hästitoimiva süsteemi kogemust e kasutamist, lahendades samal ajal mitu 
tuvastatud probleemi. Nii see kui ka ühe õigusliku aluse kasutamine (võrreldes valikuga „uus 
rahastamisvahend”) lihtsustaks lä henemisviisi ja arutelusid. Näi b, et selle valikuga suudetakse 
teha enamat, kui pelgalt kompenseerida võimali kku suuremat sidusust, mis saavutatakse uue 
rahastamisvahendiga, hõlmates tuumaohutus e, tuumavaldkonna ohtude tõrjumise ning 
tuumaenergiaalased kaitsemeetmed.  
Geograafilise reguleerimisala ning koostöökriteeri umide ja -prioriteetide uuesti määratlemine 
tuumaohutusalase koostöö rahastam isvahendi muutmise raames võimaldaks paremini mõista 
sekkumise piire. 
 
ET 5   ET 7. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi määrus on määrus, millega võimaldatakse 
kehtestada olulised sä tted ja alus ELi sekkumiseks. Ig a-aastastes tegevus kavades tuuakse 
üksikasjalikult välja ELi kavandatavad tege vused, kaasa arvatud eesmärgid, mille poole 
vastavate tegevustega püüeldakse, ning oodatava d tulemused. Enne rakendamist määratakse 
kindlaks konkreetsed näitajad, pidades silmas iga tegevuse iseärasusi.  
Meetmete rakendamine on kooskõlas tulemuspõhise  haldamisega, mis püüab järgida järgmisi 
eesmärke: 
– kasutada piiratud vahendid maksimaalselt ära; 
– parandada otsustusprotsessi ja otsuseid; 
– saavutada läbipaistvus ja vastutus. 
Euroopa Komisjoni järelevalv e- ja hindamissüsteemides keskendutakse aina rohkem 
tulemustele (tulemuspõhine järelevalve). Kaasatud  on nii oma töötajad kui ka väliseksperdid. 
Delegatsioonide ja peakorterite projektide ees t vastutavad isikud teos tavad projektide ning 
programmide rakendamise üle pidevalt järelval vet mitmel moel, sealhulgas võimaluse korral 
kohtade külastamise teel. Sõlmitakse lepingud sõltu matute välisekspertidega, et hinnata ELi 
välistegevuse tulemuslikkust kolme süsteemi ka udu. Hinnangud aitavad s uurendada vastutust 
ning täiustada käimasolevaid sekkumismeet meid; samuti saadakse samalaadsetest 
kogemustest õppetunde tulevaste meetmete ja poliitika jaoks. Kõik vahendid on kooskõlas 
rahvusvaheliselt tunnustatud OECD  arenguabi komitee hindamis kriteeriumidega, sealhulgas 
(potentsiaalne) mõju. 
Samuti hindab komisjon strateegiliselt enda poliitikameetmeid alates kavandamisest ja 
strateegiast kuni sekkumiseni konkreetses va ldkonnas. Hindamine a itab oluliselt kaasa 
poliitika ning vahendite ja proj ektide väljatöötamisele. Kõik hindamistulemused avaldatakse 
komisjoni veebilehel ning leidude kokkuvõte on esitatud ka aast aaruandes nõukogule ja 
Euroopa Parlamendile.