Euroopa Komisjon asutas EURESe 1994. aastal tööturuasutuste ja nendega seotud organisatsioonide võrgustikuna. Praegu on EURES kogu ELis ja EFTA liikmesriikides tegutsev 219 liikmest ja partnerist koosnev võrgustik, mis on mõeldud tööjõu õiglase liikuvuse hõlbustamiseks. Võrgustiku liikmete hulka kuuluvad kõik avalikud tööturuasutused.

-EURESe portaali ajakohastati uute otsingufunktsioonide ja kujundusega. Töö EURESe portaalis automaatse sobitamise kallal on veel pooleli, kuna see sõltub riiklike klassifikatsioonisüsteemide vastavusse viimisest oskuste, kompetentside, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikaatoriga (ESCO), mille tähtpäevaks on 7. august 2021.

-Vabade töökohtade ja CVde läbipaistev vahetamine riiklike andmebaaside ja EURESe portaali vahel on veel lõpule viimata: kõik EURESe riigid on loonud vabade töökohtade edastamise süsteemi, kuid seitse liikmesriiki ei edasta veel CVsid ühtse koordineeritud kanali kaudu .

-Võrgustik laieneb aeglaselt. Kuigi kõik EURESe riigid on sisse seadnud vastuvõtmise süsteemi või alustanud selle ettevalmistamisega, teatasid 2020. aasta lõpuks neist ainult pooled, et on vastu võtnud uusi liikmeid ja partnereid.

EURESe määruse rakendamine edeneb. Korralduslikud, teabevahetus- ja järelevalvealased aspektid on kogu võrgustikus täielikult rakendatud, kuid täiendavaid edusamme on vaja teha alljärgnevates valdkondades.

Alates 2016. aastast on võrgustiku õigusraamistikuks EURESe määrus (määrus (EL) 2016/589). Määrusega kehtestatud peamised muudatused on järgmised: võrgustiku ja osutatavate teenuste suurem läbipaistvus; tööjõu nõudluse ja pakkumise parem sobitamine tänu EURESe portaalis avaldatud vabade töökohtade ja CVde arvu kasvule; võrgustiku laiendamine EURESe uute liikmete ja partnerite vastuvõtmise kaudu, eelkõige avanemine erasektori töövahendusettevõtetele, ning tugiteenuste osutamise miinimumstandardite väljatöötamine.

2.1Asjakohasus

EURESe vahendeid ja teenuseid peetakse üldiselt ELi-sisese tööjõu liikuvuse vajaduste rahuldamisel asjakohasteks, kuigi erineval määral. Tööotsijatele ja tööandjatele pakutav tugi sobib üldiselt selliste ELi-sisese tööjõu liikuvuse takistuste nagu läbipaistva teabe puudumise ja haldustõkete kõrvaldamiseks. Keelebarjääri ületamine, kvalifikatsioonide tunnustamise hõlbustamine või värbamisjärgne abi on teenused, mis ei ole kogu võrgustikus laialt levinud, mistõttu peetakse EURESe pakutavat tuge nendes valdkondades vähem asjakohaseks. Teabelünkadega tegelemisel ning suurele hulgale vabadele töökohtadele ja CVdele juurdepääsu pakkumisel näib EURESe portaal olevat asjakohane, otsides sellega lahendust raskustele, millega tööandjad puutuvad kokku asjakohaste oskustega tööotsijate profiilide leidmisel.

Määrusega tehakse EURES ilma eranditeta kättesaadavaks kõigile töötajatele ja tööandjatele kogu liidus, hoides ära nn koore riisumist ja parkimisefekti (st valikulisust), samal ajal kui erasektori värbamisplatvormid ja sotsiaalmeediapõhine sobitamine on suunatud peamiselt kvalifitseeritud klientidele, kes maksavad oma teenuste eest, oskavad hästi inglise keelt ning suudavad kolimise ja haldusmenetlustega tegeleda iseseisvalt ilma isikliku nõustamiseta.

EURESe tegelik kasutamine sõltub sellest, millised isikud soovivad vaba liikumise õigust kasutada. Hindamise käigus leiti, et EURESe tegevus on suurel määral suunatud nendele tööandjatele ja tööotsijatele, kes on kokku puutunud tööjõu liikuvuse takistustega ELis, eelkõige piiriülestes piirkondades, ning noorematele tööotsijatele või kõrgema kvalifikatsiooniga tööotsijatele. Viimasel ajal on tagasipöörduvad ja hooajatöötajad muutunud üha asjakohasemaks rühmaks, kelle vajadusi EURES peaks täiendavalt uurima. EURESe mitmekülgne vahendite ja teenuste portfell on osutunud piisavalt paindlikuks, et rahuldada Euroopa tööturu erinevaid ja kiiresti muutuvaid vajadusi. Samuti vastab see aktiivse tööturupoliitika rakendamise ja avalikes huvides tööturuteenuste osutamise eest vastutavate avalike tööturuasutuste tegevuseesmärkidele.

Üldiselt on reformitud EURESe võrgustik suutnud kohaneda rakendamise kontekstis toimunud muutustega (nt tööjõu liikuvuse suundumused, tehnoloogia areng, COVID-19st tulenev katkestus), sõltudes siiski riiklikest strateegiatest ja prioriteetidest. EURESe riikidel aitavad rakendamise kontekstis toimunud muutusi tuvastada kolm peamist mehhanismi: teabevahetus; osalemine ja arutelud EURESe koordineerimisrühma koosolekutel ning ühtlustatud programmitöö. Need mehhanismid ei ole aga seni taganud, et võrgustik tegeleks tuvastatud muutustega kooskõlastatult. Näiteks kohandavad tööturutingimuste põhjalikule hindamisele tuginedes teenuseid ja tegevusi ainult pooled riigid. Kuigi selliste värbamisüritustega nagu Euroopa veebipõhised tööhõivepäevad jätkati COVID-19st tulenevast katkestusest hoolimata, tuli mõnes riigis pärast riiklike prioriteetide muutumisest tingitud vahendite ümberjaotamist EURESe tugiteenuste osutamine katkestada, mis mõjutas võrgustiku kui terviku kättesaadavust.

2.2Tulemuslikkus

Määrusega kindlaks määratud EURESe teenused, mida pakutakse portaali, nõustajate ja liikuvuskavade vahendusel, aitavad kaasa ELi-siseste töö- ja praktikakohtade leidmisele ning edendavad õiglasi töötingimusi ja suuremat teadlikkust ELi-sisestest tööjõu liikuvuse võimalustest. Näiteks suurenes EURESe tegevuse tulemusel tõestatult vahendatud töö- ja praktikakohtade arv 28 934-lt 2016. aastal 76 210-le 2019. aastal, kuigi tegelik arv on tõenäoliselt suurem, olles 2019. aastal konservatiivse hinnangu kohaselt 83 360 töö- ja praktikakohta. EURESe kaudu leitakse ligikaudu 10 % piiriülestest töö- ja praktikakohtadest, mis on kooskõlas avalike tööturuasutuste osakaaluga riigi kontekstis. Asjaolu, et võrgustiku laienemine, CVde täielik vahetamine ja automaatne sobitamine ei ole veel täies mahus rakendunud, vähendab EURESe üldist tulemuslikkust.

Võrgustik näib kollektiivselt tõhusam kui riikide panused kokku, sest riikide tööturgude vastastikune sõltuvus muudab EURESe riikliku edukuse sõltuvaks EURESe toest teistes riikides. Puuduvad tõendid selle kohta, et EURES oleks teatavates riikides aja jooksul tulemuslikum. Hindamisel ei tehtud kindlaks kõige tõhusamat teenuste alarühma, kuid selle käigus leiti, et tasub säilitada praegune lähenemisviis, mille kohaselt tuleb tööturu muutuvate vajaduste rahuldamiseks luua mitmekesine teenuste portfell.

EURESe nõustajate osutatavaid tugiteenuseid hinnatakse üldiselt väärtuslikeks, kvaliteetseteks ja jätkusuutlikke tulemusi pakkuvateks, kuna need on kohandatud üksikisikute vajadustele. Rahulolumäär tööotsijate (70 %) ja tööandjate (84 %) puhul on võrreldav avalike tööturuasutuste omaga. Siiski esineb võrgustikus erinevusi teenuste osutamise kvaliteedis, mida võib seletada riigi tasandil kättesaadavate vahendite erinevustega. Kuna riikide õigusaktid on erinevad, jäetakse ka mõnes riigis praktika ja töökohapõhine õpe avalike tööturuasutuste pädevusest välja, ning see piirab EURESe suutlikkust nooremaid töötajaid töövõimalustega toetada.

EURESe liikuvuskavad ja piiriülesed partnerlused on täienduseks EURESe tugiteenustele ja toetavad valitud sihtrühmi.

Kuigi EURESe portaal suurendab juurdepääsu vabadele töökohtadele ja CVdele, muutub see pärast täielikult automaatse sobitamise rakendamist eeldatavasti veelgi tulemuslikumaks. Lisaks ei ole kõik riikide vabad töökohad portaalis veel kättesaadavad.

Määruses esitatud EURESe organisatsiooniline struktuur, millega laiendatakse võrgustikku ja süvalaiendatakse EURESe teenuseid avalikes tööturuasutustes, on ELi-sisese töötajate liikuvuse tõhusaks toetamiseks suures osas sobiv. Uute liikmete ja partnerite vastuvõtmine parandab teadmiste vahetamist ning teenuste osutamist suuremale arvule klientidele. Siiski sõltub eri liikmete ja partnerite osutatavate teenuste tase nende isiklikest huvidest, mis võib negatiivselt mõjutada teenuste kvaliteeti kogu võrgustikus. EURESe teenuste integreerimine avalike tööturuasutuste osutatavatesse teenustesse parandab EURESe teenuste kvaliteeti, kuid vähendab EURESe nähtavust.

EURES ei ole tööturul osalejate seas piisavalt nähtav, mis vähendab selle tulemuslikkust. Sellega seoses näivad tööandjad olevat EURESest vähem teadlikud kui tööotsijad. Hiljutised teavitus- ja reklaamitegevused on suurendanud teadlikkust EURESest, kuid nende mõju pärssisid rahastuse vähesus, sidusrühmade piiratud koostöö ja ühise lähenemisviisi puudumine võrgustiku edendamise suhtes.

2.3Tõhusus

Kättesaadava teabe põhjal võib järeldada, et EURESe kulutasuvus on EURESe määruse kehtestamisest alates suurenenud, nagu nähtub alljärgnevast tabelist.

EURESe tuleminäitaja 2016 2019 Netosääst Kulu vahendatud töö- ja praktikakoha kohta 473,53 288,10 185,42 Kulu individuaalsete kontaktide kohta 13,60 11,88 1,71 Kulu portaali edastatud vaba töökoha kohta 2,74 1,24 1,50

EURESe võrdlemine avalike tööturuasutuste tegevusega on näidanud, et EURESega seotud kulusid võib tõlgendada väikese täiendusena avalike tööturuasutuste kuludele, millega laiendatakse kulutasuval viisil tegevuse ulatust riigisiseste töö- ja praktikakohtade vahendamiselt piiriülestele. EURESe tõhusus näib sõltuvat rohkem võrgustiku mõjust kui riiklikest aspektidest.

Kuigi riiklikud koordinaatorid peavad investeeringuid ühtsesse koordineeritud kanalisse ja EURESe portaali proportsionaalseks, ei ole sellest saadav kasu veel täielikult nähtav. Seda rõhutab asjaolu, et praegu ei kasuta riigid kanalit kõigi vabade töökohtade edastamiseks. Eelduste kohaselt suureneb tõhusus tänu vabade töökohtade ja tööotsijate profiilide automaatse sobitamise täielikule rakendamisele, mis viiakse lõpule siis, kui liikmesriigid võtavad kasutusele oskuste, kompetentside, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa (ESCO) klassifikaatori.