Hindamine hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni 30. juunini 2017 ning selles käsitletakse kõiki fondidest rahastatud riiklikke programme, liidu meetmeid ja erakorralist abi. Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt on fondides osalevad liikmesriigid ja muud riigid fonditi erinevad. Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondis osalevad kõik ELi liikmesriigid, välja arvatud Taani. Välispiiride ja viisade rahastamisvahendis osalevad kõik ELi liikmesriigid, välja arvatud Iirimaa ja Ühendkuningriik, ning Šveits, Island, Liechtenstein ja Norra, kes on fondiga assotsieerunud, sest nad rakendavad täielikult Schengeni acquis’d. Politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendis osalevad kõik ELi liikmesriigid peale Taani ja Ühendkuningriigi.

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi rakendusperioodi 2014–2020 vahendite kogusumma oli esialgse hinnangu kohaselt 3,137 miljardit eurot. Vastuseks 2015. ja 2016. aasta rändekriisist tingitud ettenägematutele vajadustele suurendati seda eelarvet märkimisväärselt, kavandades kulukohustusteks 6,888 miljardit eurot, et toetada ümberpaigutamist ja ümberasustamist, integratsiooni ja tagasipöördumist ning valmistada ette Dublini määruse läbivaatamist. Need summad eraldati riiklike programmide, liidu meetmete ja erakorralise abi kaudu.

Selle tulemusena on Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi praegused vahendid ligikaudu järgmised:

-5,391 miljardit eurot ehk 78 % on kavandatud riiklikele programmidele;

-462 miljonit eurot ehk 7 % on kavandatud liidu meetmeteks (v.a erakorraline abi);

-1 029 eurot ehk 15 % on kavandatud erakorralise abi andmiseks.

Liikmesriigid on eelarve jagatud täitmise raames eraldanud 17 % (738 miljonit eurot) varjupaigaeesmärgi täitmiseks, 21 % (884 miljonit eurot) integratsiooni ja seadusliku rände eesmärgi täitmiseks, 22 % (943 miljonit eurot) tagasipöördumismeetmetele, 0,1 % (2,3 miljonit eurot) solidaarsuseesmärgi täitmiseks, 36 % (1,523 miljardit eurot) ümberasustamise ja ümberpaigutamise jaoks ning 4 % (151 miljonit eurot) tehnilise abi andmiseks. Nendes eraldistes (4,241 miljardit eurot) ei võeta praegu arvesse Dublini määruse läbivaatamisega seotud vahendeid, mis tuleb alles kulukohustustega siduda.

Võttes arvesse 2017. aasta raamatupidamisaruandeid, mille liikmesriigid esitasid 2018. aasta veebruari keskel, on maksete üldine tase 25 % (1,068 miljardit eurot) ülderaldistest, samal ajal kui rakendamise määr on 48 % (2,022 miljardit eurot).

2017. aasta lõpuks oli eelarve otsese ja kaudse täitmise kaudu eraldatud kogu programmitöö perioodi 2014–2020 hõlmavatele liidu meetmetele ja Euroopa rändevõrgustiku tegevusele 462 miljonit eurot. 24 % sellest summast eraldati varjupaiga ja solidaarsuse erieesmärke käsitlevatele projektidele, samal ajal kui ülejäänud 76 % määrati projektidele, mis käsitlevad seadusliku rände, integratsiooni ja tagasipöördumise erieesmärke.

2.2 Välispiiride ja viisade rahastamisvahend

Välispiiride ja viisade rahastamisvahendi eesmärk on tagada ELis julgeoleku kõrge tase, hõlbustades ühtlasi seaduslikku reisimist, ja saavutada need kaks eesmärki i) välispiiride ühtse ja kõrgetasemelise kontrolli ning ii) Schengeni viisade tõhusa menetlemise abil.

Alates 2009. aastast on ELi viisade taotluste arv kasvanud 50 % võrra ja koos sellega on suurenenud viisataotluste menetlemise kulud. ELi ühist viisapoliitikat on mõjutanud ka rändekriis, mis suurendas kogu maailmas konsulaartöötajate koormust, ning kasvav vajadus koostöö järele ebaseadusliku rände ja tagasipöördumise valdkonnas. Ühtsete viisanõuete kohaldamine on muutunud hädavajalikuks, sest Schengeni ala viisat või elamisluba omavad inimesed võivad vabalt liikuda ühest liikmesriigist teise. Viisapoliitika tõhusa ja turvalise kohaldamise tagamine on seega kõigi liikmesriikide ühine huvi. Seepärast toetab välispiiride ja viisade rahastamisvahend selle erieesmärgi kaudu liikmesriikide suutlikkuse suurendamist, et ühist viisapoliitikat piisaval määral rakendada.

Tõhus piirikontroll on oluline, et tagada ELi kodanike ja kolmandate riikide kodanike, näiteks ettevõtjate, turistide või teiste ELi territooriumil seaduslikult viibivate isikute vaba liikumine ning kindlustada sisejulgeolek. Kuna äärepoolsed liikmesriigid kontrollivad märkimisväärse pikkusega ELi välispiiri, on nende piirikontrolliga seotud kohustused muutunud väga suureks. Seoses sellega toetab välispiiride ja viisade rahastamisvahend selle erieesmärgi täitmise kaudu piirihalduse edasist ühtlustamist ning teabe jagamist nii liikmesriikide vahel kui ka liikmesriikide ja Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti vahel. Lisaks sellele toetas välispiiride ja viisade rahastamisvahend suuremat solidaarsust ja vastutuse jagamist liikmesriikide vahel, eriti Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti operatsioonides kättesaadavaks tehtava varustuse kaasrahastamise kaudu, aga ka piirikontrolli automaatväravate kasutuselevõtu ja EUROSURi jätkuva arendamise kaudu.

Rakendamise seis

Välispiiride ja viisade rahastamisvahendi rakendusperioodi 2014–2020 vahendite kogusumma oli esialgse hinnangu kohaselt 2,760 miljardit eurot. Hiljem kavandati see ümber 2,61 miljardile eurole, et võtta arvesse suuremaid eraldisi EMASi ja Frontexi varustuse jaoks (vt allpool) ning välispiiridel rändevoogude haldamist toetavatele IT-süsteemidele (nt riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, ELi reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS)) eraldatud vahenditest osa üleviimist eu-LISA alla. Umbes 65 % kogusummast (1,6 miljardit eurot) eraldatakse riiklikele programmidele. Leedule transiidi eriskeemi jaoks ette nähtud summat siiski ei muudeta. Rändekriisi põhjustatud ettenägematutele vajadustele reageerimiseks suurendati märkimisväärselt erakorralise abi jaoks eraldatud summat esialgselt 1,3 %-lt 14,8 %-le fondi koguvahenditest. Teisalt on liidu meetmeid vähendatud veerandi võrra, et suurendada erakorralise abi vahendeid. Liikmesriigid on saanud Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti ühisoperatsioonides kasutatava varustuse ostmiseks täiendavalt 192 miljonit eurot.

Liikmesriigid on eraldanud 9 % (151 miljonit eurot) ühise viisapoliitika eesmärgi täitmiseks, 57 % (928 miljonit eurot) piirihalduse eesmärgi täitmiseks, 21 % (333 miljonit eurot) tegevustoetusele, 9 % (148 miljonit eurot) transiidi eriskeemile ja 4 % (64 miljonit eurot) tehnilise abi andmiseks (joonis 2).

Võttes arvesse 2017. aasta raamatupidamisaruandeid, mille liikmesriigid esitasid 2018. aasta veebruari keskel, on maksete üldine tase 24 % (391 miljonit eurot) ülderaldistest, samal ajal kui rakendamise määr on 49 % (797 miljonit eurot).