EUROOPA KOMISJON Brüssel,22.7.2021 COM(2021) 408 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Euroopa Liidu kolmanda rakenduskava läbivaatamise ja ajakohastamise kohta kooskõlas püsivaid orgaanilisi saasteaineid käsitleva määruse (EL) 2019/1021 artikli 9 lõikega 4

{SWD(2021) 201 final}



1.Sissejuhatus Püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioon (edaspidi „Stockholmi konventsioon“) võeti vastu 2001. aasta mais ja jõustus 2004. aastal. Euroopa Liit (edaspidi „liit“) ja selle liikmesriigid osalevad selles konventsioonis, mida on esimest korda rakendatud liidu õiguses määrusega (EÜ) nr 850/2004 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta. Kõnealune määrus asendati uuesti sõnastatud määrusega (EL) 2019/1021 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (edaspidi „püsivate orgaaniliste saasteainete määrus“). Kooskõlas Stockholmi konventsiooni artikliga 7 peab konventsiooni iga osaline: a) töötama välja ja seadma eesmärgiks viia ellu kõnealuse konventsiooni kohaste kohustuste rakendamise kava; b) saatma oma rakenduskava konventsiooniosaliste konverentsile kahe aasta jooksul alates kuupäevast, mil Stockholmi konventsioon asjaomase osalise suhtes jõustub, ning c) perioodiliselt vaatama läbi ja vajaduse korral ajakohastama oma rakenduskavasid viisil, mis nähakse ette konventsiooniosaliste konverentsi otsusega. Esimene Euroopa rakenduskava pealkirjaga „Ühenduse rakenduskava“ töötati välja 2007. aastal (SEK (2007) 341) . Esimest korda ajakohastati seda rakenduskava liidu rakenduskavaga, mis koostati 2014. aastal (COM(2014) 306 final) ja mida ajakohastati 2019. aasta alguses (COM(2018) 848 final). Liidu kolmanda rakenduskava läbivaatamine ja ajakohastamine on muutunud vajalikuks, et täiendavalt käsitleda järgmisi teemasid: 1) püsivate orgaaniliste saasteainete määruse uuesti sõnastamine; selle määrusega asendati 2019. aasta juulis algne määrus (EÜ) nr 850/2004; 2) mitme uue püsiva orgaanilise saasteaine lisamine Stockholmi konventsiooni, sealhulgas pestitsiid dikofool ja tööstuskemikaal perfluorooktaanhape (PFOA), selle soolad ja PFOAga seotud ühendid; ning 3) tehnika ja õigusloome areng selles valdkonnas. Selle rakenduskava koostamisel on nõu peetud liikmesriikide pädevate asutuste, tööstusharu, keskkonnaorganisatsioonide ja üldsusega. Liidu rakenduskava esitatakse Stockholmi konventsiooni sekretariaadile kooskõlas liidu kui konventsiooniosalise kohustustega. 2.Püsivad orgaanilised saasteained Püsivad orgaanilised saasteained on keemilised ained, mis säilivad keskkonnas, bioakumuleeruvad ning kujutavad märkimisväärset riski inimeste tervisele ja keskkonnale. Need saasteained liiguvad üle rahvusvaheliste piiride nende allikatest kaugele ja kuhjuvad isegi piirkondades, kus neid pole kunagi kasutatud ega toodetud. Püsivad orgaanilised saasteained kujutavad ohtu keskkonnale ja inimeste tervisele kogu maailmas, kuid näiteks ELis on püsivate orgaaniliste saasteainete neelajateks Arktika, Balti ja Alpide piirkonnad. Nende ainete tootmise, kasutamise ning heite vähendamiseks ja kõrvaldamiseks on vajalik rahvusvaheline tegevus. Rahvusvahelistes püsivate orgaaniliste saasteainete õigusaktides käsitletud ainete loetelu on esitatud tabelis 1. 3.Püsivaid orgaanilisi saasteaineid käsitlevad rahvusvahelised lepingud 3.1.ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) püsivate orgaaniliste saasteainete protokoll UNECE piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni protokoll püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (edaspidi „püsivate orgaaniliste saasteainete protokoll“) võeti vastu 24. juunil 1998. aastal Taanis Aarhusis. Püsivate orgaaniliste saasteainete protokolli on heaks kiitnud Euroopa Liit ja 23 liikmesriiki . Püsivate orgaaniliste saasteainete protokollis käsitletakse praegu 16 ainet, mille hulka kuuluvad üksteist pestitsiidi, kaks tööstuskemikaali ja kolm tahtmatut kõrvalsaadust. Aastal 2009 võtsid konventsiooniosalised vastu otsused seitsme uue aine loetellu kandmise kohta. Need otsused aga veel ei jõustunud. Püsivate orgaaniliste saasteainete protokolliga keelatakse nimekirjas loetletud kemikaalide tootmine ja kasutamine – kas kohe või hilisemas etapis – ja protokoll sisaldab sätteid, kuidas käidelda nendest kemikaalidest koosnevaid või neid sisaldavaid jäätmeid. See kohustab osalejaid vähendama oma dioksiinide, furaanide, polütsükliliste aromaatsete süsivesinike (PAHid) ja heksaklorobenseeni (HCB) heidet ning kehtestab konkreetsed heite piirnormid olme-, ohtlike ja meditsiinijäätmete põletamisele. Protokolli lõppeesmärk on lõpetada püsivate orgaaniliste saasteainete mis tahes eraldumine, heide ja kadu. 3.2.Stockholmi konventsioon Stockholmi konventsioon võeti vastu 2001. aastal ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) raames ja see jõustus 2004. aastal. Sellega edendatakse kaheteistkümnest püsivast orgaanilisest saasteainest koosneva algse ainete rühma osas ülemaailmset tegevust, mille üldeesmärk on kaitsta inimeste tervist ja keskkonda püsivate orgaaniliste saasteainete eest. Selles nõutakse, et konventsiooniosalised võtaksid meetmeid püsivate orgaaniliste saasteainete keskkonda sattumise vältimiseks või vähendamiseks. Eraldi on viidatud 1992. aasta Rio de Janeiro keskkonna- ja arengudeklaratsiooni põhimõttes 15 sätestatud ettevaatusprintsiibile. Kõnealust põhimõtet rakendatakse Stockholmi konventsiooni artikliga 8, milles on sätestatud eeskirjad täiendavate kemikaalide lisamiseks.

Stockholmi konventsiooni A lisas on praegu loetletud 28 kemikaali, mille tootmine ja kasutamine on keelatud, välja arvatud üldiste või konkreetsete erandite puhul. Lisaks on Stockholmi konventsiooni B lisa kohaselt rangelt piiratud DDT (pestitsiid, mida kasutatakse endiselt paljudes arengumaades) tootmine ja kasutamine. B lisas on loetletud ka perfluorooktaansulfonaat (PFOS), selle soolad ja PFOS-F, mille kohta kehtivad samuti erandid ja lubatud kasutusviisid. Üldiste eranditena on lubatud laboratoorsed uuringud, kasutamine etalonainena ning kemikaalides, segudes ja toodetes esinev tahtmatu jälgsaaste. Erandite alla kuuluvad ka püsivaid orgaanilisi saasteaineid sisaldavad tooted, mis toodeti või mida juba kasutati enne vastava kohustuse jõustumise kuupäeva, tingimusel et konventsiooniosalised esitavad Stockholmi konventsiooni sekretariaadile teabe selliste toodete kasutusviiside kohta ja jäätmete käitlemise riikliku tegevuskava. C lisas loetletud tahtmatult toodetud kõrvalsaaduste (dioksiinid, furaanid, PCBd, PeCB, HCB, alates 2016. aasta detsembrist PCNid ja alates 2018. aasta detsembrist heksaklorobutadieen) keskkonda eraldumist tuleb pidevalt minimeerida ja lõppeesmärgiks peaks võimaluse korral olema selle täielik kõrvaldamine. Vastavalt C lisale on konventsiooniosalised kohustatud edendama ja kooskõlas oma tegevuskavadega nõudma uute saasteallikate puhul parima võimaliku tehnika kasutamist oma suurte saasteallikate kategooriates, mis on kindlaks määratud Stockholmi konventsiooni C lisa II ja III osas. Samuti nähakse Stockholmi konventsiooniga ette püsivaid orgaanilisi saasteaineid sisaldavate või nendest koosnevate varude identifitseerimine ja ohutu käitlemine. Jäätmed, mis sisaldavad püsivaid orgaanilisi saasteaineid, koosnevad neist või on nendega saastunud, tuleb kõrvaldada sellisel viisil, et neis sisalduvad püsivad orgaanilised saasteained hävivad või muunduvad pöördumatult, nii et neil ei ole enam püsivate orgaaniliste saasteainete omadusi. Kui see ei ole keskkonnamõju seisukohast parim valik või kui püsivate orgaaniliste saasteainete sisaldus on väike, võib jäätmed kõrvaldada mõnel muul keskkonnahoidlikul viisil. Kõrvaldamistoimingud, mis võivad viia püsivate orgaaniliste saasteainete taaskasutamise või korduskasutamiseni, on sõnaselgelt keelatud. Jäätmesaadetiste puhul tuleb arvesse võtta asjakohaseid rahvusvahelisi eeskirju, norme ja suuniseid, nagu 1989. aasta ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli käsitlev Baseli konventsioon. Tabel 1. Ülevaade rahvusvahelisel tasandil reguleeritud püsivatest orgaanilistest saasteainetest (Stockholmi konventsiooni alla kuuluvad uued püsivad orgaanilised saasteained (alates 2009. aastast) on tähistatud halliga) Aine CASi nr Loetletud Stockholmi konventsioonis Loetletud UNECE püsivate orgaaniliste saasteainete protokollis Loetletud ELi püsivate orgaaniliste saasteainete määruses Tahtlikult toodetud püsivad orgaanilised saasteained Aldriin 309-00-2 A lisa Jah Jah Klordaan 57-74-9 A lisa Jah Jah Kloordekoon 143-50-0 A lisa Jah Jah Dieldriin 60-57-1 A lisa Jah Jah Endosulfaan 959-98-8 33213-65-9 115-29-7 A lisa Ei Jah Endriin 72-20-8 A lisa Jah Jah Heptakloor 76-44-8 A lisa Jah Jah Heksabromobifenüül (HBB) 36355-01-8 A lisa Jah Jah Heksabromotsüklododekaan (HBCDD) (sh selle isomeerid) 25637-99-4 3194-55-6 134237-50-6 134237-51-7 134237-52-8 A lisa Ei Jah Heksabromodifenüüleeter ja heptabromodifenüüleeter 36483-60-0

68928-80-3

ja muud A lisa Jah Jah Jah Heksaklorobenseen (HCB) 118-74-1 A lisa Jah Jah α-heksaklorotsükloheksaan* 319-84-6 608-73-1 A lisa Jah: Heksaklorotsükloheksaanid (HCH; CASi nr 608-73-1 ), sealhulgas lindaan (CASi nr 58-89-9) Jah (kõik isomeerid, sealhulgas lindaanis leiduv γ-HCH) β-heksaklorotsükloheksaan* 319-85-7 A lisa Lindaan* 58-89-9 A lisa Mireks 2385-85-5 A lisa Jah Jah Pentaklorobenseen 608-93-5 A lisa Jah Jah Pentaklorofenool (PCP) 87-86-5 ja muud A lisa Ei Jah – lisatud 2019. aasta uuesti sõnastamisega Polüklooritud bifenüülid (PCB) 1336-36-3 ja muud A lisa Jah Jah Tetrabromodifenüüleeter ja pentabromodifenüüleeter 40088-47-9 32534-81-9

ja muud A lisa Jah Jah Jah Toksafeen 8001-35-2 A lisa Jah Jah DDT 50-29-3 B lisa Jah Jah Perfluorooktaansulfoonhape, selle soolad ja perfluorooktaansulfonüülfluoriid (PFOS) 1763-23-1 307-35-7

ja muud B lisa Jah Jah Perfluorooktaanhape (PFOA), selle soolad ja PFOAga seotud ühendid 335-67-1 A lisa Ei Jah – lisatud 2020. aasta aprillis SCCPd – lühiahelalised klooritud parafiinid 85535-84-8 ja muud A lisa Jah Jah HCBD – heksaklorobutadieen 87-68-3 A lisa Jah Jah PCN – polüklooritud naftaleenid 70776-03-3 ja muud A lisa Jah Jah Bis(pentabromofenüül)eeter, tuntud ka kui dekabromodifenüüleeter (c-deka-BDE) 1163-19-5 A lisa Ei Jah – lisatud 2019. aasta uuesti sõnastamisega Dikofool 115-32-2 A lisa Ei Jah – lisatud 2020. aasta juunis Tahtmatult toodetud püsivad orgaanilised saasteained Polüklooritud dibenso-p-dioksiinid (PCDD) 1746-01-6 C lisa Jah Jah Polüklooritud dibensofuraanid (PCDF) 1746-01-6 C lisa Jah Heksaklorobenseen (HCB) 118-74-1 C lisa Jah Jah Pentaklorobenseen 608-93-5 C lisa Jah Jah – lisatud 2019. aasta uuesti sõnastamisega Polüklooritud bifenüülid (PCBd) 1336-36-3 ja muud C lisa Jah Jah PCN – Polüklooritud naftaleenid 70776-03-3 ja muud C lisa Jah Jah – lisatud 2019. aasta uuesti sõnastamisega Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud (PAHid) 207-08-9 ja muud Ei Jah Jah HCBD – heksaklorobutadieen 87-68-3 C lisa Jah Jah – lisatud 2019. aasta uuesti sõnastamisega * Lindaan, α- ja β-heksaklorotsükloheksaan, samuti kloordekoon ja heksabromobifenüül on vastavalt Stockholmi konventsioonile uued püsivad orgaanilised saasteained, kuid need on juba reguleeritud püsivate orgaaniliste saasteainete protokolli ja püsivate orgaaniliste saasteainete määrusega. 4.ELi püsivate orgaaniliste saasteainete rakenduskava eesmärk Stockholmi konventsioon näeb kõigile konventsiooniosalistele ette kohustuse töötada välja ja viia ellu nende Stockholmi konventsiooni kohaste kohustuste rakendamise kava. Liidu jaoks rakendatakse seda kohustust ka püsivate orgaaniliste saasteainete määruse artikliga 9. Seetõttu on komisjon 2007. aastal välja töötanud püsivate orgaaniliste saasteainete teemalise rakenduskava, mis hõlmab ka neid aineid, mis kuuluvad püsivate orgaaniliste saasteainete protokolli . Seda kava on hiljem mitu korda ajakohastatud, sest Stockholmi konventsioon, püsivate orgaaniliste saasteainete protokoll ja ELi õigus on edasi arenenud. Rakenduskava üldeesmärk ei ole täita ainult juriidilisi kohustusi, vaid hinnata ka senist tegevust ning sätestada strateegia ja tegevuskava liidu edasiste meetmete tarvis, mis on seotud Stockholmi konventsiooni ja/või UNECE püsivate orgaaniliste saasteainete protokolli kantud püsivate orgaaniliste saasteainetega. Seega on rakenduskava eesmärgiks: ·läbi vaadata olemasolevad püsivate orgaaniliste saasteainetega seotud liidu meetmed; ·hinnata nende tõhusust ja piisavust Stockholmi konventsiooni kohustuste täitmisel; ·määrata kindlaks vajadus täiendavate liidu meetmete järele; ·kehtestada kava täiendavate meetmete rakendamiseks; ·teha kindlaks ja tugevdada seoseid ja võimalikku koostoimet püsivate orgaaniliste saasteainete haldamise ning muu keskkonnapoliitika ja teiste poliitikavaldkondade vahel ning ·suurendada teadlikkust püsivatest orgaanilistest saasteainetest ja nende kontrollimeetmetest. 5.Liidu rakenduskava kokkuvõte

Liidu neljas rakenduskava on esitatud käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis. Kolmanda rakenduskava läbivaatamisel ja ajakohastamisel käsitleti uuestisõnastamisel lisatud muutusi, püsivate orgaaniliste saasteainete määruse muutusi, uute püsivate orgaaniliste saasteainete lisamist Stockholmi konventsiooni ning tehnika ja õigusloome arengut selles valdkonnas. Sissejuhatuses antakse ülevaade püsivate orgaaniliste saasteainete määruse kohaldamisest rahvusvahelises õigusraamistikus, sealhulgas esitatakse UNECE püsivate orgaaniliste saasteainete protokolli ja Stockholmi konventsiooni kokkuvõte. Teises peatükis vaadeldakse praegust olukorda seoses kohustustega, mida EL peab ülalnimetatud rahvusvaheliste raamistike osalisena täitma. Selles kirjeldatakse ELi kehtestatud asjakohaseid õigusakte ja nende rakendamist toetavaid finantsinstrumente. Eelkõige sisaldab see rakenduskava uusi osi, milles esitatakse püsivate orgaaniliste saasteainete määruse üksikasjalik kirjeldus. Püsivate orgaaniliste saasteainete määruse osana saab Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) mitu ülesannet Euroopa Komisjoni toetamiseks, muu hulgas uute võimalike püsivate orgaaniliste saasteainete kindlaksmääramisel. Määruse muutmisega viiakse püsivate orgaaniliste saasteainete määruse kohased protsessid paremini vastavusse asjakohaste kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist käsitlevate õigusaktidega (REACH), st määrusega (EÜ) nr 1907/2006. Lisaks on ECHA-l kohustus esitada ECHA veebisaidil lisateavet, sealhulgas teade uue aine loetellu kandmise ettepaneku ettevalmistamise kohta ja kaheksanädalane konsultatsiooniperiood kõigi huvitatud isikute jaoks, mis võimaldab tööstusharule, valitsusvälistele organisatsioonidele ja teadusasutustele suuremat läbipaistvust ja sisendi pakkumise võimalust püsivate orgaaniliste saasteainete kandidaate käsitlevate andmete esitamisel. Püsivate orgaaniliste saasteainete määrusega muudetakse ka liikmesriikide aruandluskohustust. Iga-aastane ja kolmeaastane aruandlus komisjonile määruse (EÜ) nr 850/2004 eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude kohta vastavalt selle määruse artiklile 12 asendatakse püsivate orgaaniliste saasteainete määruse artikliga 13, mille kohaselt peavad liikmesriigid koostama aruande, milles kirjeldatakse üksikasjalikult püsivate orgaaniliste saasteainete määruse eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme, ja tegema selle üldsusele kättesaadavaks. Liikmesriigid peavad aruandes sisalduva teabe komisjonile ja ECHA-le kättesaadavaks tegema. Lisaks sisaldab teine peatükk täiendavat teavet mulda ja saastunud pinnast käsitlevate liidu õigusaktide kohta, mis liidu rakenduskava varasemates versioonides ja ühenduse rakenduskavas puudus. See hõlmab üksikasju keskkonnavastutuse direktiivi (2004/35/EÜ), väetisetoodete määruse (EL) 2019/1009 ja mullakaitse teemastrateegia kohta. Kolmandas peatükis antakse üldhinnang püsivate orgaaniliste saasteainete kohta Euroopa Liidus seoses nende tootmise, kasutamise ja turuleviimisega ning olemasolevate varude ja jäätmevoogude saastamisega. See peatükk põhineb peamiselt liikmesriikide koostatud aruannetel ja rakenduskavadel. See sisaldab üksikasjalikke uusi jagusid, mis hõlmavad eelkõige järgmisi aineid. ·Broomitud leegiaeglusti dekabromodifenüüleeter (deka-BDE), mida liidus laialdaselt kasutati plastides ja pehme mööbli tekstiilides, enne kui 2019. aasta märtsis jõustus REACH-määruse kohane deka-BDE kasutamise piirang. 2017. aasta mais otsustati Stockholmi konventsiooni osaliste konverentsil kanda deka-BDE A lisasse. Liidu rakenduskava andmetel kasutati liidus kõige rohkem (75 000 tonni) deka-BDEd aastal 2000, selle kasutust vähendati järkjärguliselt ja see lõpetati 2019. aastaks täielikult. Arvestades töödeldud toodete kasutusiga, võib eeldada, et deka-BDE mõjutab jäätmevooge veel mitu aastat. ·Perfluoritud pindaktiivne aine perfluorooktaanhape (PFOA), selle soolad ja PFOAga seotud ühendid. PFOA on pärast perfluorooktaansulfoonhapet (PFOS) teine Stockholmi konventsiooni lisas loetletud perfluoritud ja polüfluoritud alküülühend (PFAS). PFOA on olnud liidus laialdaselt kasutusel väga mitmesugustes rakendustes vee-, õli- ja plekihülgavuse jaoks ning vaheainena fluoropolümeeride tootmisel. PFOA lisati Stockholmi konventsiooni 2019. aastal mitme erandiga. PFOA ja PFOAga saastunud jäätmete käitlemine on liidu jaoks järgmisel aastakümnel ja pärast seda märkimisväärne väljakutse. ·Pestitsiid pentaklorofenool (PCP), mida on varem kasutatud puidukonservandina peamiselt tööstuslikes keskkondades, nagu elektriülekandeliinid ja raudteeliiprid. PCP, selle soolad ja estrid lisati Stockholmi konventsiooni A lisasse 2015. aasta mais. PCP kasutamist liidus on alates 1991. aastast piiratud ning 2008. aastal piirati seda täiendavalt kemikaalimäärusega REACH. Kuigi liidus ei ole puidu töötlemiseks PCPd palju aastaid kasutatud, võib töödeldud puidu eluiga olla kuni 50 aastat, mis võib tekitada probleeme puidujäätmete lõplikul käitlemisel. ·Pestitsiid dikofool, mida kasutati DDT asendamiseks lestade ja muude kahjurite tõrjeks mitmesugustel põllukultuuridel nagu puuviljad, köögiviljad, ilutaimed, puuvill ja tee. Dikofool lisati Stockholmi konventsiooni 2019. aasta mais. Liidus vähenes dikofooli kasutamine 317 tonnilt aastas 2000. aastal 32 tonnile aastas 2009. aastal. Dikofooli kasutamine ei olnud liidus pärast 2010. aastat enam lubatud. Dikofool lisati 2013. aastal ka keskkonnakvaliteedi standardeid käsitlevasse direktiivi (2013/39/EL). Eeldatakse mõningaid pärandprobleeme väljaspool endisi kasutusalasid, kuigi imporditud põllukultuuride saastumist võib olla vaja täiendavalt kontrollida. Kolmas peatükk sisaldab ka ajakohastatud teavet töö kohta, mida tehakse dielektrilistes seadmetes soojuskandjatena kasutatavate polüklooritud bifenüülide (PCBd) lõplikuks järkjärguliseks kasutuselt kõrvaldamiseks ja hävitamiseks (või pöördumatuks muundamiseks). 2017. aastal läbi viidud uuring näitas, et enamik liikmesriike on teinud märkimisväärseid edusamme PCBsid sisaldavate seadmete kasutamise lõpetamise suunas. Püsivate orgaaniliste saasteainete määrus sisaldab Stockholmi konventsioonis sätestatud eesmärki järk-järgult lõpetada PCBde kasutamine 2025. aastaks. Kolmandas peatükis kirjeldatakse üksikasjalikult tööd väga liikuvate ainete püsivate orgaaniliste saasteainetena määratlemise kriteeriumide ümberhindamiseks, võimalusega töötada välja uued bioakumuleeruvuse kriteeriumi lisakriteeriumid. Neljandas ja viiendas peatükis esitatakse põhjalik analüüs iga üksiku Stockholmi konventsioonist tuleneva kohustuse kohta, mis mõjutab püsivate orgaaniliste saasteainete reguleerimist ELis. Selle analüüsi alusel on liidu rakenduskavaga kindlaks määratud 31 meedet, et tõhustada Stockholmi konventsioonist tulenevate liidu kohustuste täitmist. Kolmandas ja neljandas peatükis näidatakse, et Stockholmi konventsioonis või püsivate orgaaniliste saasteainete protokollis loetletud ja enne 2008. aastat püsivate orgaaniliste saasteainete määrusega reguleeritud ainete (vanad püsivad orgaanilised saasteained) kasutamine on järk-järgult lõpetatud. Vanu püsivaid orgaanilisi saasteaineid võib leida veel vaid toodetes, mis valmistati ja viidi turule enne püsivate orgaaniliste saasteainete määruse jõustumist, ning samuti on lubatud nende ainete kasutamine standarditena teadusuuringutes. Mõlemad kasutusviisid kuuluvad Stockholmi konventsiooni ja püsivate orgaaniliste saasteainete määruse üldiste erandite alla. Ajavahemikul 2009–2017 Stockholmi konventsiooni või püsivate orgaaniliste saasteainete protokolli kantud uued ained lisati hiljem püsivate orgaaniliste saasteainete määrusesse. Stockholmi konventsiooni 2019. aasta mais lisatud püsivad orgaanilised saasteained olid juba pikka aega liidus kasutuselt kõrvaldatud (dikofool) või neid kontrolliti kemikaalimääruse REACH alusel (PFOA, selle soolad ja nendega seotud ühendid) ning need lisati püsivate orgaaniliste saasteainete määrusesse 2020. aastal. Mõne püsiva orgaanilise saasteaine, eelkõige broomitud leegiaeglustite (PBDEd ja HBCDD) ja perfluoritud kemikaalide (PFOA, selle soolad ja nendega seotud ühendid) kasutamine on jätkunud kuni viimase ajani, mis tähendab, et neid aineid sisaldavad jäätmed võivad olla liidule ja liikmesriikidele väljakutseks veel mõne aasta jooksul. Lisaks, mõnda liikmesriiki imporditi hävitamise ja kõrvaldamise eesmärgil püsivaid orgaanilisi saasteaineid sisaldavaid jäätmeid (nt aegunud pestitsiidid või saastunud seadmed). Selline import on toimunud kooskõlas Stockholmi konventsiooni sätetega ja aitab kaasa püsivate orgaaniliste saasteainete üldisele vähendamisele ja kohasele käitlemisele kogu maailmas. Mõnes liikmesriigis on veel vananenud pestitsiidide varusid, mis sisaldavad püsivaid orgaanilisi saasteaineid ning mille tootmine, kasutamine ja turuleviimine on praegu püsivate orgaaniliste saasteainete määrusega rangelt keelatud. Need varud ja muud jäätmed, mis koosnevad püsivatest orgaanilistest saasteainetest või on nendega saastunud, vajavad asjakohast käitlemist, et tagada nende keskkonnaohutu kõrvaldamine, sealhulgas asjakohaste piirnormide ning jäätmekäitlustoimingute kindlaksmääramine ja läbivaatamine. Selleks valmistab komisjon praegu ette ettepanekut püsivate orgaaniliste saasteainete määruse IV ja V lisa muutmiseks. 2017. aastal läbi viidud liikmesriikide uuring, mis käsitles dielektriliste seadmete soojuskandjates sisalduvate PCBde allesjäänud kasutuses olevaid varusid, näitas, et alles jäänud oli vähem kui 10 % 1990. aasta eeldatavast varust. Väikese arvu liikmesriikide puhul olid allesjäänud varud siiski palju suuremad, ligikaudu 50 % 1990. aasta lähtetasemest. Stockholmi konventsiooniga nähakse ette PCBde kasutamise järkjärguline lõpetamine seadmetes 2025. aastaks ning nõutakse konventsiooniosalistelt, et nad tagaksid PCBsid sisaldavate vedelike keskkonnahoidliku jäätmekäitluse 2028. aastaks.