Seetõttu tehakse määruses (EL, Euratom) 2018/1046 muudatus, mille kohaselt hakatakse laenu võtma hajutatud rahastamise strateegia alusel. Hajutatud rahastamise strateegia võimaldab ajutist rahapuudust, kui see tekib, lahendada sellekohase likviidsusreservi abil. Need kaks muudatust – hajutatud rahastamise strateegia kehtestamine ning Ukrainale 2023. ja 2024. aastal laenudena kättesaadavaks tehtavale finantsabile eelarvetagatise andmine samal viisil kui seda antakse liikmesriikidele antavatele laenudele mitmeaastase finantsraamistiku kohaselt. Need muudatused võimaldavad omakorda määrusega, millega luuakse rahastamisvahend Ukraina toetamiseks, kehtestada struktureeritud lahenduse Ukrainale antava ELi toetuse rahastamise jaoks.

Liidu senine makromajanduslik finantsabi Ukrainale on olnud helde ja mõjus, kuid seda on antud ühekordsete otsustega, mõneks kuuks korraga. Abi on nõudnud märkimisväärseid eraldisi liidu eelarvest ja riikidepoolseid tagatisi igas rahastamisvoorus. Ukrainale makromajandusliku finantsabi laenude andmisel on kogetud, et mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) ülemmäärad piiravad uute laenuprogrammide rahastamist. Eelarvevahenditele lisaks liikmesriikide tagatiste kasutamisel oli mitmeid praktilisi ja rahalisi puudusi. Ukrainale makromajandusliku finantsabi laenude andmise senine killustatus ei saa praeguses olukorras enam jätkuda. Selleks et Ukrainat saaks ka edaspidi rahaliselt toetada, vajab liidu eelarve struktuurset lahendust.

Pärast Venemaa provotseerimata ja põhjendamatut sissetungi Ukrainasse on liit andnud Ukrainale vastupanuvõime tugevdamiseks märkimisväärset toetust – humanitaar- ja sõjalist abi ning muud toetust. Ukraina vajab ka edaspidi abi selleks, et tagada riigi toimimine.

Kasutuselevõetav summa ei tohi ületada omavahendite ülemmäära. Seega on säte, millega eelarve varust tagatise pakkumist laiendatakse Ukrainale antavale finantsabile, kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 312 lõigetega 1 ja 3, mille kohaselt mitmeaastane finantsraamistik „tagab liidu kulude korrapärase kujunemise selle omavahendite piires“ ja sellega „kehtestatakse kõik muud sätted, mida on vaja iga-aastase eelarvemenetluse sujuvaks toimimiseks“.

3.MÕJU EELARVELE

Ettepaneku kohaselt laiendatakse praegu liikmesriikidele antavate laenude suhtes kehtivat, mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ületavat eelarvetagatist ka Ukrainale 2023. ja 2024. aastal kättesaadavaks tehtavale finantsabile. See võimaldab eelarvevahendeid mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade raames tõhusamalt kasutada. Võimalus kasutada tagatist ka nii, et ületatakse mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid, võimaldaks tagatise anda kogu Ukrainale 2023. ja 2024. aastal kättesaadavaks tehtavale finantsabile. See aga vastaks usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele. Ettepanek ei mõjuta 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kulusid.

2022/0369 (APP)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 312,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

(1)Liit on toetanud Ukrainat pärast Venemaa provotseerimata ja põhjendamatut agressiooni mitme finantsmeetmega. Toetus, mida on seni antud üksikotsustega ja piiratud ajaks, nõuab märkimisväärseid eraldisi liidu eelarvest ja ka riikide tagatisi.

(2)Ukraina vajab ka edaspidi abi selleks, et tagada riigi toimimine. Liit peaks koos oma rahvusvaheliste partneritega aitama kaasa nende kiireloomuliste vajaduste rahuldamisele. Sel otstarbel on liit Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) [XXX] loonud uue rahastamisvahendi. Suure osa sellest rahastamisvahendist antavast finantsabist moodustavad laenud.

(3)Kuna väline ebastabiilsus on suurenenud, tuleks Ukraina rahalise toetamise jätkamiseks ette näha struktureeritud rahastamislahendus aastateks 2023 ja 2024.

(4)Seepärast on asjakohane näha liidule ette jätkusuutlik ja usaldusväärne viis vajalike eelarvevahendite eraldamiseks. Selleks tuleks olemasolevat liidu eelarvetagatiste mehhanismi laiendada selliselt, et see kataks ka Ukrainale 2023. ja 2024. aastal kättesaadavaks tehtavat finantsabi. Vaja on mehhanismi, mis võimaldaks kasutusele võtta kuni 100 % finantskohustuste summadest, mida on laenutehingutest tulenevate liidu tagasimaksekohustuste täitmiseks vaja, kui abi saanud riigi tagasimakse ei laeku liidule õigel ajal.