ET Euroopa Liidu Teataja C 293/16

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 293/08

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse kohta vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

„HÖRI BÜLLE”

EÜ nr: DE-PGI-0005-01040-28.09.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus

„Höri Bülle”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Saksamaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul.

3.2. Toote kirjeldus, mida 1. punktis esitatud nimetus tähistab

Nimetusega „Höri Bülle” (= sibul, lad k cibolla) tähistatakse kaubanduses ja üldises keelekasutuses punase kesta ning iseloomuliku kuju ja värvusega söögisibulat, mida juba sajandeid kasvatatakse Höri poolsaarel.

„Höri Bülle” sibul (botaanilise nimetusega Allium cepa) kuulub liilialiste sugukonna laugu perekonda.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Sibula täielik tootmisprotsess (külvist kuni koristatud sibulamugulate puhastamise ja kuivatamiseni) toimub määratletud geograafilises piirkonnas. Külvatakse üksnes määratletud piirkonnast saadud paljundusmaterjali.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Nimetusega „Höri Bülle” tähistatakse toodet kõikides turustusetappides. Jälgitavuse tagamiseks on etiketil on ka tootja nimi ja aadress ja/või tema registrinumber kaitseühingus.

Etiketil peab olema kaitseühingu sõna/piltkujutis nimetusega „Höri Bülle” ja sibula stiliseeritud kujutis. See kehtib ka muude kui kaitseühingu liikmetest tootjate kohta.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Bodensee järve läänetipus on linnade Stein am Rhein ja Radolfzell vahel Höri poolsaar, mida rahvasuus kutsutakse ka nimega „Zwibelhöri” (Sibula-Höri). Ajalooliselt ja majanduslikult tuleb seda vaadelda ühtse tervikuna, mille piirideks on kirdes Zeller See ja kagus Untersee järv. Geograafiline piirkond on hõlmatud Baden-Württembergi liidumaa Konstanzi maakonna Gaienhofeni, Moosi ja Öhningeni valla piirjoontega ning määratletud piirkonnaga külgneva Bohlingeni linnaosaga Singeni linnas (Hohentwiel).

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Köögiviljakasvatusele mõjub soodsalt soojusmahutina toimiva Bodensee lähedusest tingitud võrdlemisi mõõdukad õhu- ja mullatemperatuurid taime peamisel kasvuajal. Määratletud geograafilises piirkonna maastikupildi jaoks olulised mustmullaga sarnased lössi- ja rabamullad on köögiviljakasvatuseks soodne eeltingimus. Geograafilises piirkonnas on just nimelt sibulakasvatus rohkem kui tuhandeaastase traditsiooniga; esimene kirjalik teade selle kohta on pärit 8. sajandist (Zimmermann, J. (1967): „Vom Zwiebelbau am Bodensee seit 1 200 Jahren — Das Zwiebel — oder Bölleland ‚Höri‘, Zwiebelmärkte in Konstanz, Rorschach und Schaffhausen” (1 200 aastat kestnud sibulakasvatus Bodensee ääres. Sibula- ehk Böllemaa Höri, Konstanzi, Rorschachi ja Schaffhauseni sibulalaadad). Ajakirjas „Hegau. Zeitschrift für Geschichte, Volksmund und Naturgeschichte des Gebietes zwischen Rhein, Donau und Bodensee” (Hegau. Ajalooajakiri. Reini, Doonau ja Bodensee vahelise ala rahvasuu ja looduslugu). Väljaanne 1/2 (23/24): 283). Kõnealuses piirkonnas elavate inimeste oskusteave külviseemne säilitamise, hoidmise ning istutamise kohta on põlvest põlve edasi antud ning see on olnud olulise tähtsusega ka toote eripäraste omaduste kujunemisel.

Toode „Höri Bülle” on sealsel maastikul kasvanud iseloomulik põllumajandussaadus, millele viidatakse ka turistidele mõeldud reklaamis. Juba ammustest aegadest saadik on poolsaare nimi rahvasuus „Zwiebelhöri” (Sibula-Höri): „Schienerbergi ja Untersee järve vaheline väike maariba, napilt pooleteise tunni jagu pikk ja mitte kuskil laiem kui kolmveerand tundi, on olnud iidsetest aegadest erilise nimega – Höry, Bischofshöri, Zwiebelhöri (…)” (vt Bader, J. (väljaandja) (1840): „Badenia oder das badische Land und Volk” (Badenia ehk Badeni liidumaa ja selle rahvas). Kunst-Verlag, Karlsruhe. Lk 248).

Arvukad viited näiteks 20. sajandi alguse traditsioonilistele sibulalaatadele ümbruskonna linnades: Konstanzis, Singenis, Radolfzellis ning Šveitsi linnades Rorschachis ja Schaffhausenis annavad tunnistust väljakujunenud traditsioonilisest sibulakaubandusest. Lisaks sellele on Bodensee järve läänetipus Stein am Rheini ja Radolfzelli linnade vahel asuv 708 m kõrguse metsarikka Schienerbergi mäega viljakas poolsaar seotud ka tuntud Saksa kunstnike ja luuletajate nimedega.

5.2. Toote eripära

Vanade maasibulasortide hulka kuuluv „Höri Bülle” ei ole hõlmatud riikliku ega ühenduse sordikaitsega. „Höri Bülle” sibulaid paljundatakse eranditult määratletud piirkonna põllumajandusettevõtetes. Kaubandusvõrgus seemnesibulaid saada ei ole. „Höri Bülle” sibulad erinevad muudest punase kestaga sibulaliikidest eelkõige oma iseloomuliku kuju ja värvuse poolest. Õhuke ja pehme väliskest on pigem heleda punakaspruuni värvusega. Erinevalt tumepunase kestaga sibulasortidest ei muuda „Höri Bülle” sibulate viljaliha lõikamisel värvi. Sibula ristlõikes on üksikute kattesoomusekihtide vahel näha helepunased eraldavad kihid. „Höri Bülle” sibula iseloomuliku lameda, kuid kõhuka kuju tõttu sobivad need sibulamugulad eriti hästi traditsiooniliste sibulapatside punumiseks. Nende sibulate veidi pehmema konsistentsi tõttu on mugulad mahlakad, aga ka muljumisõrnad ning seega tuleb tavapärasel käsitsi koristamisel olla eriliselt hoolikas. Seetõttu ei tule kõne alla sibulate koristamine tavaliste koristusmasinatega. Selle asemel kasutatakse mehaanilist rookurit, et sibulaid ettevaatlikult mullast vabastada.

„Höri Bülle” sibula maitsele on iseloomulik peen aroom ning mõõdukas ja tagasihoidlik teravus. Sibula teravus avaldub selle keetmisel-küpsetamisel, ilma et seejuures kaoks mugula iseloomulik punane värvus. Toode „Höri Bülle” on oma päritolu tõttu nii määratletud geograafilises piirkonnas kui ka väljaspool seda väga tuntud ja kõrgelt hinnatud. Erakordselt heade maitseomaduste ja taimekasvatuse jätkusuutlike viljelusmeetodite (tootjate enda paljundatud seemnesibulad, traditsiooniline käsitsikoristus, Höri kultuurmaastiku säilitamine) tõttu lisas aeglase toidu ühing Slow Food Deutschland e.V. toote „Höri Bülle” liigirikkuse säilitamise projekti „Arche des Geschmacks”.

Piirkondlik kirjandus on rikas „Höri Bülle” sibulaga seotud luuletuste poolest. Nii näiteks ülistavad sibulat murdeluuletaja Anna Schreiber Bähr ning kunstnik ja luuletaja Bruno Epple oma luuletuses „Uf em Markt”. Höri poolsaare kunstnike teoste ja nimede kaudu on „Höri Bülle” sibul saanud tuntuks kaugel väljaspool määratletud geograafilist piirkonda.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Sibulakasvatajate sajanditepikkune oskusteave ja traditsioon tagavad toote „Höri Bülle” iseloomulikud omadused ja hea maine. Kohaliku elu mitmes valdkonnas ilmneb seotus sajandeid kestnud traditsioonilise sibulakasvatusega ja sügav lugupidamine selle vastu. Nii näiteks on toode „Höri Bülle” väga oluline piirkondliku kokakunsti jaoks (Moosi vald (väljaandja) (1996): „Kleines Bülle Brevier” (Väike Bülle-teatmik). Tekst: Erwin Keller. 2. väljaanne. Moosi vald. Lk 26–52).

Toodet „Höri Bülle” nimetatakse paljude pidude ja tavade puhul; nii on alates 1976. aastast igal aastal oktoobri esimesel pühapäeval Moosi vallas „Bülle-pidu”, mille keskmes on „Höri Bülle” sibulast valmistatud piirkondlikud eriroad. Sel puhul segatakse „Höri Bülle” sibulast patsid osaliselt kollaste sibulatega („Stuttgarter Riesen”) – „Höri Bülle” sibulate lame kuju on punumiseks väga sobilik. Külalistele pakutakse peamiselt sibularoogi: sibulasuppi, -kooki, sibula-pekikooki Dinnele ja muid sibulatoite.

Määratletud geograafilise piirkonna Moosi vallas on 1953. aastast saadik levinud vastlaaegne hõige „Rätich, Bülla und Salot — gnua, gnua, gnua!” ning asutatud on ka sibula nimetust kajastav vastlanarride tsunft „Büllebläri”.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/32550

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Vt joonealust märkust 2.