ISSN 1831-0818
EUROOPA
KONTROLLIKODA
2013
ET
Eriaruanne nr 14
EUROOPA LIIDU RAHALINE OTSETOETUS 
PALESTIINA OMAVALITSUSELE 

EUROOPA LIIDU RAHALINE 
OTSETOETUS PALESTIINA 
OMAVALITSUSELEEriaruanne nr 14  2013
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule)
EUROOPA KONTROLLIKODA
EUROOPA KONTROLLIKODA
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
Faks +352 4398-46410
E-post: eca-info@eca.europa.eu
Internet: http://eca.europa.eu
Eriaruanne  nr 14  2013
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Kataloogimisandmed on väljaande lõpus.
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2013
ISBN 978-92-9241-453-5
doi:10.2865/56439
© Euroopa Liit, 2013
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
SISUKORD
Punktid
 LÜHENDID
I–VIII  KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE
1–19  SISSEJUHATUS
2–10 TAUST
11–19 EL i FINANTSABI
20–25  AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS
26–73  TÄHELEPANEKUD
26–42  ÜLESEHITUS JA RAKENDUSKORD: MITU ASPEKTI TULEB ÜLE VAADATA
27–32  PROGRAMMITÖÖ RAAMISTIK VAJAB TÕHUSTAMIST
33–39  TÖÖKINDEL TOETUSKÕLBLIKKUSE KONTROLLIMISE KORD, KUID RAHA VÕIKS KASUTADA SÄÄSTLIKUMALT
40–42  VÕIMALIKKU FINANTSVÕIMENDUST VÄHENDAB TINGIMUSLIKKUSE PUUDUMINE
43–73   TULEMUSED JA JÄTKUSUUTLIKKUS: PEGASE ON SAAVUTANUD MÕNINGAID TULEMUSI, KUID NENDE 
JÄTKUSUUTLIKKUS ON JÄRJEST SUURENEVAS OHUS
44–52  PEGASE TOETUS JÕUAB TOETUSKÕLBLIKE TOETUSESAAJATENI, KUID VAHENDITE ÜLEKANDMINE HILINEB
53–60   PEGASE ON TOETANUD PEAMISTE AVALIKE TEENUSTE TAGAMIST, KUID TEINUD MAKSEID KA AVALIKELE 
TEENISTUJATELE, KES GAZAS VALITSEVA POLIITILISE OLUKORRA TÕTTU EI TÖÖTA
61–73   PALESTIINA OMAVALITSUSE RAHANDUSLIK JÄTKUSUUTLIKKUS ON OHUS HOOLIMATA PEGASEST ERALDATUD 
ULATUSLIKEST VAHENDITEST3
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
74–85  JÄRELDUSED JA SOOVITUSED
74–79  JÄRELDUSED
80–85  SOOVITUSED
 I LISA.  PEGASE MEHHANISM
 II LISA.   PEGASE OTSETOETUSEGA SEOTUD RAHASTAMISKOKKULEPETE JA LEPINGUTE 
ÜLEVAADE
 III LISA.   PEGASE KAUDU ERALDATUD VAHENDITE KOKKUVÕTE
 IV LISA.   PALESTIINA OMAVALITSUSE CSP TOETUSKÕLBLIKELE TOETUSESAAJATELE TEHTUD 
PALGAMAKSED JA KÕIK PEGASE CSP MAKSED 2008–2012 EURODES NING VASTAVAL T 
TOETUSKÕLBLIKE TOETUSESAAJATE ARVULE IGAS KUUS
 V LISA.   VPF KOMPONENDI TOETUSESAAJATELE ERALDATUD PEGASE TOETUSE KOGUSUMMA 
VÕRRELDES PALESTIINA OMAVALITSUSE SOTSIAAL TOETUSMAKSETEGA 
TOETUSKÕLBLIKELE VPF KOMPONENDI TOETUSESAAJATELE 2008–2012
KOMISJONI JA EUROOPA VÄLISTEENISTUSE VASTUSED4
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
AIDCO : koostöötalitus EuropeAid
CSP : toetus avalikele teenistujatele ja pensionäridele
ENP : Euroopa naabruspoliitika 
ENPI : Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument
EUREP : ELi esindaja büroo (Jeruusalemm), ka ECTAO
PEFA : riiklikud kulutused ja finantsaruandlus
PEGASE : Palestiina-Euroopa sotsiaal-majandusliku abi haldamise mehhanism ( Mécanisme Palestino-Européen 
de Gestion et d’Aide Socio-Économique )
PRDP : Palestiina reformi- ja arengukava
PSRG : Gaza erasektori ülesehitamine
PVO : Palestiina Vabastusorganisatsioon
SEPS : peamiste avalike teenuste toetus
UNDP : ÜRO Arenguprogramm
UNRWA : ÜRO Palestiina Abi- ja Tööorganisatsioon
VPF : haavatavate Palestiina perekondade toetus
ÜJKP : ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitikaLÜHENDID5
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
I.
Euroopa Liit on alates 1994. aastast andnud Palestiina 
rahvale toetust summas üle 5,6 miljardi euro, et aidata 
saavutada kahe riigi kooseksisteerimisel põhinev 
lahendus, mis lõpetaks Iisraeli ja Palestiina konflikti. 
Alates 2008. aastast on ELi suurim programm oku -
peeritud Palestiina alal olnud PEGASE rahaline otse -
toetus, millega eraldati aastail 2008–2012 ligikaudu 
1 miljard eurot. PEGASE toel püütakse aidata Palestiina 
omavalitsusel täita oma kohustusi riigiteenistujate, 
pensionäride ja haavatavate perede ees, tagada pea -
mised avalikud teenused ja parandada riigi rahandust.
II.
Auditiga kontrolliti, kas komisjon ja Euroopa välistee -
nistus haldasid PEGASE mehhanismi hästi. Audit toi -
mus 2012. aasta juulist detsembrini ning selle käigus 
tehti 2012. aasta oktoobris kahenädalane visiit Jordani 
Läänekaldale, Ida-Jeruusalemma ja Gaza sektorisse. 
III.
Auditi põhjal järeldati, et komisjonil ja Euroopa välis -
teenistusel õnnestus anda Palestiina omavalitsusele 
keerulistes tingimustes rahalist otsetoetust, kuid jär -
jest teravneb vajadus praeguse lähenemisviisi mit -
med aspektid üle vaadata. Saavutati mõningaid olu -
lisi tulemusi, kuid nende jätkusuutlikkus on küsitav, 
kui praegust lähenemisviisi otsustavalt ei muudeta. 
Muudatuste raames tuleb Palestiina omavalitsust jul -
gustada rohkem reforme läbi viima, eriti seoses ava -
liku teenistusega. Samal ajal tuleb leida moodus, kui -
das veenda Iisraeli võtma vajalikke samme, aitamaks 
tagada PEGASE mehhanismi mõjusus.KOMMENTEERITUD 
KOKKUVÕTE
IV.
Auditiga leiti, et PEGASE rahastamise programmitöö 
mitut aspekti tuleb tõhustada. Ehkki komisjoni loo -
dud kontrollimenetlused on üldjoontes töökindlad, 
on võimalik saavutada kokkuhoidu, soodustades han -
kemenetlustes konkurentsi ja lihtsustades keerukat 
haldussüsteemi. Komisjon ja Euroopa välisteenistus 
ei ole piisavalt kasutanud PEGASE mehhanismi ula -
tuslikke rahalisi vahendeid, et võimendada Palestiina 
omavalitsuse reformide mõju, eriti avaliku teenistuse 
valdkonnas. 
V.
PEGASE otsetoetus on jõudnud toetuskõlblike toetu -
sesaajateni ning andnud seeläbi Palestiina omavalit -
susele suurt abi palkade maksmisel. Toetusesaajate 
arv aga järjest suureneb ja teiste rahastajate osalus 
PEGASE otsetoetuses väheneb, mistõttu tegi Pales -
tiina omavalitsus 2012. aastal palgamakseid suure vii -
vitusega, põhjustades sellega Palestiina elanikkonnas 
rahutusi.
VI.
PEGASE otsetoetus on kaasa aidanud peamiste ava -
like teenuste tagamisele, kuid auditiga leiti, et Gazas 
maksti palka märkimisväärsele arvule avalikele teenis -
tujatele, kes Gazas valitseva poliitilise olukorra tõttu 
tööl ei käinud ja avalikku teenust ei pakkunud. Komis -
jon ja Euroopa välisteenistus ei ole selle probleemiga 
piisavalt tegelenud. 
VII.
Hoolimata märkimisväärsetest PEGASE otsetoetuse 
summadest oli Palestiina omavalitsuse eelarves 
2012. aastal suur puudujääk, mis ohustab ka riigi 
rahanduse juhtimise reforme. Lõppkokkuvõttes ohus -
tavad Palestiina omavalitsuse rahanduslikku jätkusuut -
likkust aga kõige rohkem mitmesugused piirangud, 
mis Iisraeli valitsus on okupeeritud Palestiina ala 
majandusarengule seadnud. Need piirangud vähen -
davad ka PEGASE otsetoetuse mõjusust. 
VIII.
Käesolevas aruandes esitatakse hulk soovitusi, mida 
komisjon ja Euroopa välisteenistus peaksid PEGASE 
otsetoetuse vajalikul läbivaatamisel arvesse võtma.6
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
SISSEJUHATUS
1. Käesolevas auditiaruandes hinnatakse seda, kuidas haldavad Euroopa 
välisteenistus ja Euroopa Komisjon PEGASE mehhanismi kaudu Palestiina 
omavalitsusele antavat rahalist otsetoetust.
TAUST
2. Euroopa Liit toetab sarnaselt suuremale osale rahvusvahelisest üldsusest 
kahe riigi kooseksisteerimisel põhinevat lahendust Iisraeli ja Palestiina 
konfliktile. See näeb ette elujõulise, piiritletud ja demokraatliku Palestiina 
riigi loomise, mis eksisteerib rahus ja turvaliselt Iisraeli riigi kõrval.
3. Iisraeli-Palestiina rahuprotsess sai alguse 1993. ja 1995. aasta Oslo kok -
kulepetega. Iisrael andis palestiinlastele mõningase autonoomia ning 
vastutasuks tunnistasid Palestiina võimud Palestiina Vabastusorganisat -
siooni (PVO) juhtimisel Iisraeli õigust eksisteerida. Mõlemad pooled and -
sid lubaduse alustada läbirääkimisi lõpliku staatuse üle 1996. aasta mais 
ja lõpetada need 1999. aasta maiks. 
4. Samal ajal jagati Jordani Läänekallas kolmeks piirkonnaks: piirkonnaks A, 
mis koosneb peamiselt Palestiina omavalitsuse haldusalas olevatest asu -
latest; piirkonnaks B, kus Palestiina omavalitsus vastutab tsiviilküsimuste 
eest, kuid Iisrael jäi ajutiselt vastutavaks julgeoleku eest; ning piirkon -
naks C, mis moodustab Jordani Läänekalda territooriumist 61% ja kus nii 
julgeoleku- kui tsiviilküsimused on Iisraeli kontrolli all, kuni sõlmitakse 
lõplikku staatust käsitlev kokkulepe (vt kaart ). Iisrael pidi oma väed Gaza 
sektorist selle aja jooksul välja viima. Ida-Jeruusalemma kokkulepped ei 
hõlmanud. 7
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
KAART
JORDANI LÄÄNEKALLAS JA GAZA
EGY PTJORD ANGOLAN
HEIGHT SSYRIA
West Bank
Gaza
StripLEBANON 
ISRAELDead
Sea34°E 35°E
32°NMedit erranean
SeaJordan River
NablusQaba tiya
Tulkarm
Qalqily ah
Ramallah
Hebr onBethlehemJerichoJenin
RafahKhan YunisGazaJerusalem
ISRAEL
EGY PTJORD AN 0
020 miles
20 k mNPalestiina kontrolli all (piirkond A)
Jagatud kontrolli all (piirkond B)
Iisraeli kontrolli all (piirkond C)
Märkus:  Iisrael andis 2005. aastal kontrolli Gaza sektori üle Palestiina omavalitsusele. Iisraeli väed on Jordani Läänekaldal asuvaid Palestiina 
kontrolli all olevaid linnu korduvalt taasokupeerinud. 
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.8
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
5. Oslo protsessi edusammude puudumisel moodustasid USA, Venemaa, 
EL ja ÜRO 2002. aastal „Lähis-Ida neliku” . Nelik koostas rahuplaani, mille 
eesmärk oli kahe riigi kooseksisteerimisel põhinev lahendus, moodusta -
des kolme aasta jooksul sõltumatu Palestiina riigi Iisraeli kõrvale. Kõige 
käegakatsutavam edusamm oli esimese Palestiina peaministri ametisse 
nimetamine 2003. aastal, kuid rahuplaani peamisi vahe-eesmärke ei täit -
nud kumbki pool.
6. Rahuprotsess sai veelgi suurema tagasilöögi 2006. aasta jaanuaris, kui 
Palestiina parlamendivalimistel edestas Fatahi parteid1 Hamas, mis eri -
nevalt PVO-st ei tunnista Iisraeli õigust eksisteerida ja mida EL käsitleb 
terroriorganisatsioonina. 2007. aastal puhkes Fatahi ja Hamasi vahel konf -
likt, mis viis Palestiina alade de facto  jagamiseni  2007. aasta juunis. Gaza 
sektor läks Hamasi kontrolli alla, Fatahi juhitav PVO jätkas aga valitsemist 
enda kontrolli all olevatel Jordani Läänekalda aladel. EL on kogu selle 
perioodi jooksul hoidunud kontaktidest Hamasiga, püüdes samas jätkata 
abi andmist kohalikule elanikkonnale. 
7. Pärast Hamasi võimuletulekut kehtestas Iisrael Gaza sektorile 2007. aastal 
veel rangemad piirangud, mis viis sealse humanitaarolukorra järsu halve -
nemiseni. 2008. aasta lõpus korraldas Iisrael Gazas Hamasi vastu suuna -
tud sõjalise operatsiooni (operatsioon Sulatina), mis kestis kuu aega ning 
põhjustas tõsiseid inimkaotusi ja vara hävimist. Pärast suhteliselt rahu -
likku perioodi muutus olukord taas pingelisemaks ning 2012. aasta no -
vembris korraldas Iisrael Gazas uue sõjalise operatsiooni (vt punkt 73). 
8. 2011. aasta mais sõlmisid Hamas ja Fatah formaalse lepituskokkuleppe, 
ehkki uusi üldvalimisi pole toimunud ja pooled peavad kokku leppima 
ühtse valitsuse moodustamise tingimustes. ÜRO Peaassamblee reso -
lutsiooni 67/19 vastuvõtmisega 29. novembril 2012 sai Palestiina, keda 
esindas Palestiina omavalitsuse juht Mahmoud Abbas, „ÜRO mitteliikmest 
vaatlejariigi” staatuse.1 Fatah, mille asutas Yasser 
Arafat ja mida ta juhtis kuni 
oma surmani 2004. aastal, 
on PVO suurim poliitiline 
rühmitus. 9
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
9. 2012. aastal halvenes aga oluliselt Palestiina omavalitsuse juba niigi kehv 
eelarveolukord. Selle üldised eelarveprobleemid tulenevad suurel määral 
Iisraeli jätkuvatest piirangutest. Üldlevinud arvamuse kohaselt õõnesta -
vad need piirangud iseseisva Palestiina riigi elujõulisust.
10.  EL on sõlminud Iisraeliga assotsiatsioonilepingu, mis sisaldab sätteid po -
liitilise dialoogi, majanduskoostöö ja kaubanduse liberaliseerimise kohta. 
Iisrael on ka Euroopa naabruspoliitika (ENP) raames toetust saav riik. 
Tegemist on ainsa mitte-Euroopa riigiga, millel on ELi teadusuuringute 
ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammides assotsieerunud riigi staatus, 
ning EL on suurim Iisraeli avaliku sektori teadusuuringute rahastaja.2
ELi FINANTSABI
11.  Pärast Oslo I kokkuleppe sõlmimist suurendas EL oluliselt koostööd oku -
peeritud Palestiina alaga. Euroopa Ühendus ja Palestiina omavalitsuse 
nimel toimiv PVO sõlmisid  1997. aastal kaubandust ja koostööd käsitleva 
ajutise assotsiatsioonilepingu. Väga suuremahulise finantsabi esmane 
eesmärk oli ja on jätkuvalt toetada liikumist kahe riigi kooseksisteerimi -
sel põhineva lahenduse suunas. Ajavahemikul 1994–2006 eraldati ELi 
üldeelarvest Palestiinale enam kui 2,7 miljardit eurot.
12.  2004. aastal käivitatud ELi uue ENP raames võtsid EL ja Palestiina oma -
valitsus 2005. aastal vastu tegevuskava, toetamaks järgneva kolme 
kuni viie aasta jooksul elluviidavat poliitilist ja majanduslikku reformi -
kava. Uus tegevuskava eelmise asendamiseks oli auditi tegemise ajal 
valmimas. Pärast Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi (ENPI) 
kasutusele võtmist 2007. aastal suurendati rahalist toetust veelgi:  
aastail  2007–2012 eraldati ELi üldeelarvest ca 2,9 miljardit eurot  
(vt tabel 1 ). Ligikaudu 20% kõigi ENPI raames toetust saavate riikide jaoks 
eraldatud vahenditest läheb okupeeritud Palestiina alale3. 2 2012. aasta detsembris 
rahastati ELi teadusuuringute 
ja tehnoloogiaarenduse 
seitsmendast 
raamprogrammist  
(2007–2013) enam kui 
1200 projekti, millesse on 
kaasatud ligi 1500 osalejat 
Iisraelist. 
3 ENPI hõlmab 16 toetust 
saavat riiki: Alžeeria, 
Armeenia, Aserbaidžaan, 
Egiptus, Gruusia, Iisrael, 
Jordaania, Liibanon, Liibüa, 
Maroko, Moldova, Palestiina, 
Süüria, Tuneesia, Ukraina ja 
Valgevene.10
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
13.  Nagu tabelist  1 näha, on põhiosa ELi abist antud ENPI rahastata -
va otsese finantstoetuse vormis, mis moodustas 47,4% kogu perioo -
dil 2007–2012 antud abist. Suur osa abist on eraldatud ka UNRWA-le4, 
humanitaar- ja toiduabile ning õigusriigi toetamiseks (sealhulgas kaks 
ELi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missiooni). 4 ÜRO Palestiina Põgenike 
Abi- ja Tööorganisatsioon 
Lähis-Idas, mis pakub põhilisi 
avalikke teenuseid, nagu 
algharidus ja tervishoid, 
ligikaudu 5 miljonile 
Palestiina 1948. ja 1967. aasta 
sõja põgenikule ja nende 
järglastele. UNRWA pakub 
teenuseid 59 laagris, 
mis asuvad Liibanonis, 
Süürias, Jordaanias, Jordani 
Läänekaldal ja Gazas. 
TABEL  1
1  Kõik maksed Palestiinale ENPI eelarverealt 19.08.01.02. Alates 1.1.2007 kuni 29.2.2008 tehti makseid ajutisest rahvusvahelisest  
mehhanismist. Alates 2010. aastast sisaldab kogusumma Gaza erasektori ülesehitamise (PSRG) raames antud toetust. 
2 Peamiselt ENPI eelarverealt 19.08.01.02.
3  Eelarveridadelt 19.08.01.01, 19.08.01.02, 19.08.01.04, 19.03.01/19.03.07/ 19.04.01/19.04.03 (õigusriik, inimõigused ja ÜJKP missioonid), 
21.02.01/21.02.02/21.02.04 (toiduabi), 21.05.01 (investeerimine inimestesse), 23.02.01/23.02.02 (humanitaarabi (ECHO) ja erakorraline 
toiduabi).
Allikad:  Euroopa Komisjon ja Euroopa Kontrollikoda.ELi ÜLDEELARVEST PALESTIINALE AASTAIL  2007–2012  ERALDATUD TOETUSE 
KOGUSUMMA (MILJONITES EURODES)
Esmatähtsad valdkonnad 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Kokku
ELi üldeelarvest kokku 563,3 501,5 525,2 446,8 452,7 451,7 2 941,1
– millest ENPI 456,1 392,0 35 7, 5 380,2 323,3 356,1 2 265,2
Rahaline otsetoetus1370,0 258,0 219,1 2 37,7 145,0 166,0 1 395,8
Abi UNRWA-le2100,6 120,0 175,9 104,6 142,9 146,0 789,9
– millest ENPI 73,4 76,0 81,5 88,0 96,7 117, 8 533,3
Muu abi (humanitaar- ja toiduabi, 
taristu, õigusriik)3 92,7 123,5 130,2 104,6 164,8 139,6 755,4
– millest ENPI 12,7 58,0 5 7, 0 54,5 81,7 72,3 336,111
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
14.  Rahaline otsetoetus oli ELi reaktsioon poliitilisele, eelarve- ja humanitaar -
kriisile, mis järgnes sellele, kui pärast Hamasi valimisvõitu 2006. aasta jaa -
nuaris peatati ajutiselt suurem osa Palestiina omavalitsusele antavast 
abist (vt punkt 6). Nelik nõustus ELi 2006. aasta mais esitatud ettepane -
kuga luua ajutine rahvusvaheline mehhanism, mille otstarve oli tagada 
abi andmine vahetult Palestiina elanikkonnale, vältides kontakti Hamasi 
juhitud valitsusega. Algselt kolmeks kuuks loodud ajutine rahvusvahe -
line mehhanism töötas 2006. aasta juunist kuni 2008. aasta veebruarini. 
Siis asendati see praeguse PEGASE mehhanismiga, mis põhines suuresti 
ajutisel rahvusvahelisel mehhanismil (vt üksikasju l lisast ). 
15.  Rahastamismehhanismi PEGASE laiem eesmärk on aidata Palestiina oma -
valitsusel toimida, kuni saavutatakse poliitiline üldeesmärk ehk kahe riigi 
kooseksisteerimisel põhinev lahendus. Selle kitsamad eesmärgid:
a) aidata Palestiina omavalitsusel täita oma kohustusi avaliku sektori 
teenistujate, pensionäride ja haavatavate Palestiina perekondade 
ees; 
b) tagada avalik haldus ja peamiste avalike teenuste võimaldamine 
elanikkonnale;
c) viia ellu riigi rahanduse juhtimise reformid ja vähendada eelarve 
puudujääki (sealhulgas netolaene ja võlga erasektori ees). 
16.  Veebruarist 2008 kuni detsembrini 2012 anti PEGASE abi viie eri kompo -
nendi kaudu, mida kirjeldatakse 1. selgituses .
17.  Tabelis 2  antakse ülevaade PEGASE komponentide raames kuni det -
sembrini 2012 eraldatud summadest. Sellest nähtub, et kõige olulisem 
komponent oli toetus Palestiina omavalitsuse avalikele teenistujatele ja 
pensionäridele (72,5% rahalise abi kogusummast). III lisas  on toodud 
kõigi PEGASE lõplikele toetusesaajatele veebruarist 2008 kuni detsemb -
rini 2012 tehtud maksete jaotus kuude kaupa.55 Jaotus hõlmab kõiki 
PEGASE vahendeid, 
mida hoitakse Palestiina 
omavalitsuse ühtse riigikassa 
konto allkontol, mitte ainult 
ELi üldeelarve vahendeid.12
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
ELi ÜLDEELARVEST PALESTIINA OMAVALITSUSELE MAKSTUD PEGASE MAKSED 
KOMPONENTIDE KAUPA (2008–2012) (MILJONITES EURODES)
Rahastaja CSP VPF SEPS Võlg PSRG Kokku
ELi üldeelarvest 726,9 137, 5 106,6 10,0 22,0 1 003,011
Osa ELi üldeelarvest  
rahastatud kogusummast 72,5% 13,7% 10,6% 1,0% 2,2% 100%
1  Välja arvatud sihtotstarbelised tulud summas 22,8 miljonit eurot (Austrialt: 1 miljon eurot 2008. aastal;  
0,5 miljonit eurot 2009. aastal; 1,5 miljonit eurot 2010. aastal ja 1 miljon eurot 2011. aastal. Jaapanilt:  
4,78 miljonit eurot 2011. aastal. Belgialt: 9 miljonit eurot 2012. aastal ja 5 miljonit eurot Maailmapanga  
programmile ESSP vastavalt rahastamiskokkuleppele ENPI/2008/019-776 (EC)).
Allikad:  Euroopa Komisjon ja Euroopa Kontrollikoda.
1. SELGITUS
PEGASE KOMPONENDID
a) Palestiina omavalitsuse avalikud teenistujad ja pensionärid (CSP)  (kestab edasi). Palestiina omava -
litsuse palgal olevatele avalikele teenistujatele ja pensionäridele, keda loetakse toetuskõlblikuks, tehakse 
ülekanne otse Palestiina omavalitsuse ühtse riigikassa konto allkontolt, kus hoitakse kõiki rahastajate poolt 
PEGASEle tehtud makseid.
b) Haavatavad Palestiina perekonnad (VPF)  (kestab edasi). PEGASE rahalist otsetoetust antakse Palestiina 
omavalitsuse toetamiseks rahalise abi andmisel äärmises vaesuses elavatele inimestele Jordani Läänekaldal 
ja Gaza sektoris.
c) Peamiste avalike teenuste toetus (SEPS) – kütuse tarnimine Gaza elektrijaamale  (peatati 2010. aasta 
lõpus). Toetuse eesmärk oli tarnida kütust, tagamaks Gaza elanike katkematu elektrienergiaga varustamine. 
Toetus peatati 2010. aasta lõpus ja asendati elektrienergiasektori arendusprojektiga.
d) Võlgnevused erasektori ees  (kestab edasi). Selle kava alusel maksab komisjon Palestiina omavalitsuse 
eraettevõtete ees tekkinud võlgu.
e) Gaza erasektori ülesehitamine (PSRG)  (alates detsembrist 2009). Selle raames antakse finantstoetust 
ettevõtetele, mis hävisid või said kahjustada Iisraeli 2008. aasta sõjalises rünnakus „Operatsioon Sulatina” . 
Toetus hõlmab üldjuhul masinaid, kontorimööblit ja -seadmeid ning hooneid. TABEL  213
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
18.  PEGASE rahastamismehhanism on üles ehitatud nii, et see võimaldaks 
vahendite ülekandmist Palestiina omavalitsuse ühtse riigikassa konto 
allkontolt otse toetusesaajatele. Enne maksete heakskiitmist kontrolli -
vad komisjoniga lepingu sõlminud audiitorühingud kõiki toetusesaa -
jaid eri komponentide suhtes kokkulepitud menetluste alusel (üksikasju 
vt I lisast ). Selline kord töötati välja, et maandada toetuskõlbmatute 
toetusesaajate ja terroristliku tegevuse rahastamise riski. Programmi 
käivitamisel sõlmiti leping rahvusvahelise organisatsiooniga, kes aitab 
komisjonil programmi hallata.
19.  Alates 2011. aastast on PEGASE otsetoetuse iga-aastase programmitöö 
eest ühiselt vastutanud Euroopa välisteenistus ning Euroopa Komisjoni 
arengu ja koostöö peadirektoraat EuropeAid. ELi esindaja büroo6 (EUREP) 
Ida-Jeruusalemmas vastutab EuropeAidi järelevalve all abi rakendamise 
haldamise eest otsese tsentraliseeritud halduse korras.6 ELi esindaja nimetab 
Euroopa välisteenistus ning ta 
toimib ELi Ida-Jeruusalemma 
delegatsiooni juhina. Lisaks 
talle on nõukogu Lähis-Ida 
rahuprotsessi jaoks nimetatud 
Euroopa Liidu eriesindaja, kes 
tegutseb ELi esindajana Lähis-
Ida nelikus (vt punkt 5). 14
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
20.  Kontrollikoja auditiga otsiti vastust järgmisele küsimusele:
21.  „Kas Euroopa välisteenistus ja komisjon haldasid Palestiina omavalitsusele 
eraldatud rahalist otsetoetust hästi?” Sellele vastamiseks keskendus audit 
järgnevale: 
a) PEGASE ülesehitus ja rakenduskord; 
b) PEGASE tulemused ja nende jätkusuutlikkus.
22.  Auditis uuriti PEGASE otsetoetust aastail 2008–2012. Samuti vaadati läbi 
sel ajavahemikul sõlmitud tehnilise abi lepingud, eelkõige riigi rahanduse 
juhtimise valdkonnas. Auditiga hõlmatud PEGASE rahastamiskokkulepete 
kogumaht oli 1 025,8 miljonit eurot, auditeeritud tehnilise abi lepingute 
kogumaht aga 36,9 miljonit eurot. Kõigi auditeeritud rahastamiskokku -
lepete ja lepingute nimekiri on toodud II lisas . 
23.  Audit toimus 2012. aasta 1. juulist kuni 31. detsembrini ja selle käi -
gus koguti tõendusmaterjali dokumentide kontrolli ning intervjuude 
abil. 30. septembrist kuni 12. oktoobrini 2012 külastati Jordani Lääne -
kallast, Ida-Jeruusalemma ja Gazat (vt kaart , punkt 4).
24.  Auditeerimisel toetuti nii palju kui võimalik komisjoni töövõtjatest au -
diitorite tööle seoses PEGASE rahastamismehhanismiga ajavahemikul 
veebruar 2008 – detsember 2011 (vt üksikasju I lisast ). Teiste audiitorite 
tehtud töö usaldusväärsuse kontrollimiseks tehti maksete valimi suhtes 
kokkulepitud menetluste läbikäimise teste, samuti kohapealseid kontrolle 
ja intervjuusid  20 toetusesaajaga, kes töötasid Jordani Läänekalda ja Gaza 
kahes koolis ja haiglas7. Auditi käigus tehti ka kohapealseid külaskäike ja 
intervjuusid kümne Jordani Läänekalda ja Gaza toetusesaajaga, kes said 
toetust VPFi raames, ja kahe toetusesaajaga, kes said toetust erasektori 
võla ja PSRG komponendist. 
25.  Riigi rahanduse juhtimise ekspert, kellel on märkimisväärne sealses piir -
konnas töötamise kogemus, aitas hinnata Palestiina omavalitsuse riigi 
rahanduse seisu ja riigi rahanduse juhtimise reformi edusamme.7 Rafidia haigla (Nablus) ja 
Aziz Shahini kool (Rām Allāh) 
Jordani Läänekaldal ning Al 
Shifa haigla ja Al Zahra kool 
Gaza linnas.AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS15
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
ÜLESEHITUS JA RAKENDUSKORD: MITU ASPEKTI 
TULEB ÜLE VAADATA
26.  PEGASE otsetoetuse ülesehituse ja rakenduskorra hindamisel kontrolliti, 
kas: 
a) strateegiline raamistik ja strateegia suhtes asjakohased eesmärgid 
olid selgelt määratletud ning kas neid vaadati regulaarselt üle;
b) rahastamismehhanismile tehtud eraldised vastasid vajadustele;
c) määrati kindlaks tulemusnäitajad;
d) PEGASE otsetoetust koordineeriti asjakohaselt teiste rahastajatega;
e) usaldusväärse finantsjuhtimise riske oli terviklikult hinnatud ja ris -
kimaandamismeetmed kasutusele võetud;
f ) loodud kontrollimehhanismid olid säästlikud;
g) rakendati tingimuslikkust ja poliitilist dialoogi.
PROGRAMMITÖÖ RAAMISTIK VAJAB TÕHUSTAMIST
27.  Kogu ELi ja Palestiina omavalitsuse koostöö aluseks oli 2005. aasta ELi 
ja Palestiina omavalitsuse ENP tegevuskava. Puudus aga otsene seos 
tegevuskavas kindlaksmääratud prioriteetide ja PEGASE toetuse vahel, 
ehkki viimane kujutas endast ELi kõige olulisemat rahastamisvahendit. 
28.  PEGASE programmi väljatöötamisel püüdis komisjon lähtuda Palestiina 
omavalitsuse kolmeaastastes riiklikes arenguprogrammides seatud prio -
riteetidest: esiteks 2008.–2010. aasta Palestiina reformi- ja arengukavast 
ja teiseks 2011.–2013. aasta Palestiina riiklikust arengukavast. PEGASE 
toetust anti aga ühe aasta kaupa, mitte riiklike arengukavade kolmeaas -
tasest tsüklist lähtudes, ehkki see oleks abi planeerimist hõlbustanud.TÄHELEPANEKUD16
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
29.  PEGASE eelarve võetakse vastu igal aastal suure ajalise surve all. Komisjon 
ei rakenda iga-aastase PEGASE programmi suhtes oma tavapäraseid kvali -
teedikontrolli sisemenetlusi ja konsulteerib ENPI komiteega ainult kirjali -
ku menetluse teel. See on komisjoni jaoks mehhanismi põhjalikku ülevaa -
tamist raskendanud. Alates PEGASE käivitamisest 2008. aasta veebruaris 
on selle peamisse, avalike teenistujate ja pensionäride komponenti teh -
tud vähe muudatusi (vt 1. selgitus ). Seda hoolimata muutustest tegevus -
keskkonnas (sealhulgas toetusesaajate suurenevast arvust), nende avalike 
teenistujate arvu suurenemisest, kes pärast Gazas 2008. aasta augustis  
ja septembris toimunud avaliku sektori streike enam tööl ei käi, ja järjest 
suurenevast vajadusest avaliku teenistuse reformi järele (vt punkt 46).
30.  PEGASE mehhanism oli mõeldud rahastajatevahelise kooskõlastamise 
lihtsustamiseks, et seeläbi abi andmist tõhustada, võimaldades ka nii ELi 
liikmesriikidel kui teistel rahastajatel anda toetust ühise vahendi kaudu. 
Seda tehakse aga järjest harvemini, nagu nähtub tabelist 3 : muude allika -
te kui ELi üldeelarve osakaal toetuse peamise komponendi rahastamises 
on vähenenud 32,6%-lt 2008. aastal 14,8%-le 2012. aastal. Osaliselt pee -
geldab see rahastamise üldist vähenemist. Lisaks kasutavad mõningad 
ELi liikmesriigid ka muid mehhanisme, nagu Maailmapanga PRDP mitme 
rahastajaga sihtfond ja kahepoolne rahastamine. ELi mittekuuluvate rii -
kide panus rahastamismehhanismi on olnud väike.
31.  PEGASE rahastamiskokkulepetes ei määratud kindlaks tulemusnäitajaid, 
mis muudab Euroopa välisteenistusel, komisjonil ja liikmesriikidel toetuse 
konkreetsete tulemuste hindamise keeruliseks (vt ka punkt 53). Tulemus -
näitajate puudumine raskendab ka tulemuste demonstreerimist, millega 
äratada huvi võimalikes rahastajates. Lisaks ei vasta see ENPI määruse 
sõnaselgele nõudele, mille kohaselt tuleb mis tahes vormis antava ENPI 
abi puhul kehtestada järelevalve eesmärgil tulemusnäitajad8.
32.  Komisjon ja Euroopa välisteenistus ei ole välja töötanud selget stratee -
giat, mille abil järk-järgult vähendada Palestiina omavalitsuse sõltuvust 
PEGASE toetusest. Ehkki ebakindla poliitilise olukorra tõttu on lõpliku 
abi andmise lõpetamise strateegia väljatöötamine ebarealistlik, oleks 
siiski soovitav välja arendada selge lähenemisviis koos teiste rahastajate, 
Palestiina omavalitsuse ja Iisraeliga, et järk-järgult vähendada vajadust 
rahastajate abi järele.TÄHELEPANEKUD
8 Euroopa Parlamendi  
ja nõukogu  
24. oktoobri 2006. aasta 
määruse (EÜ) nr 1638/2006, 
millega kehtestatakse 
üldsätted Euroopa naabrus- 
ja partnerlusinstrumendi 
loomise kohta (ELT L 310, 
9.11.2006, lk 1), artikkel 13. 17
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
RAHASTAJATE OSALUS PEGASE CSP TOETUSES  2008–20121 
(MILJONITES EURODES)TABEL  3
Rahastaja 2008 2009 2010 2011 2012 Kokku
Taani 6,03 6,03
Iirimaa 1,50 1,50 0,50 1 1 5,50
Hispaania 20 25 30 20 4 99
Luksemburg 0,50 0,50 0,50 0,50 2
Ungari 0,20 0,20
Malta 0,15 0,15
Madalmaad 19,8528,9235,0736,50 40,34
Sloveenia 0,15 0,15
Soome 3 2 1 6
Rootsi 10,62 4,60 5,20 6,60 5,13 32,15
Ühendkuningriik 20,80 20,80
Liikmesriigid, vahesumma 76,77 42,52 41,27 29,10 22,66 212,32
% kogusummast 32,6% 22,0% 19,4% 20,1% 14,8% 22,6%
ELi üldeelarve 159 150,50 171,40 116 130 726,90
% kogusummast 67, 4% 78,0% 80,6% 79,9% 85,2% 77, 4%
Kokku 235,77 193,02 212,67 145,10 152,664939,22
1  Tabel hõlmab ajutise rahvusvahelise mehhanismi kaudu 2008. aasta jaanuaris ja veebruaris Palestiina omavalitsusele tehtud 
palga- ja pensionimakseid.
2 Summa sisaldab 17.2.2009 tehtud 6 miljoni euro suurust makset Palestiina omavalitsuse tsiviilkaitsele ja -politseile. 
3 Ette nähtud Palestiina omavalitsuse tsiviilkaitse ja -politsei palgamakseteks.
4  Summa sisaldab 5.1.2012 tehtud 26,2 miljoni euro suurust makset Palestiina omavalitsuse 2011. aasta detsembri palkade/
pensionide maksmiseks. 
Allikas:  Euroopa Komisjon.18
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
TÖÖKINDEL TOETUSKÕLBLIKKUSE KONTROLLIMISE KORD, KUID RAHA 
VÕIKS KASUTADA SÄÄSTLIKUMAL T
33.  Komisjon kehtestas seoses PEGASE rahastamismehhanismiga spetsiaalse 
kontrollikorra, mis on hästi üles ehitatud, tagamaks, et toetust makstakse 
üksnes neile toetusesaajatele, kes vastavad kindlatele toetuskõlblikkus -
kriteeriumidele (vt I lisa , selgitused 1–3). See erineb tavapärastest eel -
arvetoetuse programmidest, kus vahendeid ei ole võimalik jälgida kuni 
lõpliku toetusesaajani, kui komisjon on need toetusesaaja riigi riigikassa 
kontole kandnud. 
34.  Komisjon ei ole aga teinud riskihinnangut teiste PEGASE mehhanismiga 
seotud riskide kohta, nagu spetsiifiline korruptsioonirisk Gazas, toetuse 
kasutamata jätmine avalike teenuste pakkumise toetamiseks ja ELi ra -
hastatud taristu hävitamine Iisraeli sõjaväe poolt. 
35.  Põhjaliku riskihinnangu puudumine on tähendanud ka seda, et üksikas -
jalike erikontrollide kulusid ja kasu ei ole hinnatud. Hinnang oleks kasulik 
selliste kontrollimehhanismide väljaselgitamiseks, mis ei ole kulutõhusad. 
36.  Kõik lepingud audiitorühingute ja rahvusvahelise organisatsiooniga9, 
mis puudutavad kokkulepitud menetlusi, sõlmiti läbirääkimistega otse -
menetluste alusel. Komisjon põhjendas paindliku menetluse kasutamist, 
viidates kriisiolukorrale okupeeritud Palestiina alal10. Siiski võib komis -
jon ka kriisis olevate riikide ja territooriumide puhul kasutada võistlevat 
pakkumismenetlust, kui see on teostatav. Kontrollikoja hinnangul oleks 
võistupakkumist saanud kasutada juhtimisteenuste ja auditi lepingute 
puhul.
37.  Sama rahvusvahelise organisatsiooni jätkuv kasutamine alltöövõtjana PE -
GASE haldamise tugiteenuste osutamisel on järjest suurendanud EUREPi 
sõltuvust rahvusvahelisest organisatsioonist. Selline sõltuvus on prob -
leemiks rahvusvahelise organisatsiooni ülesannete olulisuse ja tundliku 
iseloomu tõttu, eriti seoses individuaalsetele toetusesaajatele tehtud 
makseid hõlmava PEGASE teabesüsteemi andmebaasi haldamisega orga -
nisatsiooni poolt. Komisjoni hankemenetlus kõnealuste juhtimisteenuste 
saamiseks käivitatakse tavaliselt aasta lõpupoole ning seda asjaolu kasu -
tatakse läbirääkimistega otsemenetluse rakendamise põhjendamiseks, et 
hanget kiirendada.9 Organisatsioon 
on spetsialiseerunud 
konfliktijärgsele 
ülesehitustööle, sealhulgas 
kahju hindamisele. 
10 AIDCO peadirektori 
Koos Richelle’i märkused, 
1.12.2006, 3.7.2007, 20.6.2008, 
15.7.2010 – kriisiolukorra 
laiem tunnistamine; 
Fokion Fotiadise märkus, 
26.6.2011, arengu ja koostöö 
peadirektoraat EuropeAid. 
Eelneva heakskiidu paindliku 
menetluse kasutamiseks 
andis ametlikult EUREPi juht 
kooskõlas finantsmääruse 
rakenduseeskirjade artikli 190 
lõikega 2.19
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
38.  Ehkki toetuskõlblikkuse kontrolli kord on töökindel, võiks protseduuri 
etappe vähendada11. Ka PEGASE andmebaasi haldamise kord on keerukas: 
andmebaasis olevate andmete kontrollimine nõuab välise alltöövõtja, 
audiitorühingu ja komisjoni osalust nii enne kui pärast vahendite eral -
damist (vt I lisa, punktid  8–13). Tunnistades vajadust PEGASE süsteemi 
lihtsustada, on komisjon käivitanud kolmeetapilise uuringu, millest kaks 
oli 2012. aasta maiks lõpule viidud12. 
39.  Komisjoni poolt ühe lepingulise audiitorühingu rühmajuhile maks -
tav 1642  euro suurune ühe päeva töötasu on tunduvalt suurem kui teis -
tele samas piirkonnas töötavatele „suure neliku”13 ettevõtetele makstav 
töötasu. Ühele teisele audiitorfirmale, kes täidab lepingu alusel suuremat 
osa kokkulepitud menetlustest, makstakse 1000 euro suurust töötasu, 
mis vastab paremini teistele „suure neliku” audiitorfirmadele makstavate 
töötasude suurusjärgule. Kui komisjon oleks aga kasutanud pädevaid ko -
halikke audiitorühinguid, oleks ta võinud selle lepingu puhul saavutada 
täiendavat kokkuhoidu töötasude pealt 25% ulatuses14. Kuna kokkulepi -
tud menetlused ei nõudnud rahvusvaheliselt tunnustatud aruandlus- ja 
auditistandardite rakendamise pädevust, ei olnud „suure neliku” audii -
torfirmade pakutav võimalik lisapädevus vajalik. 
VÕIMALIKKU FINANTSVÕIMENDUST VÄHENDAB TINGIMUSLIKKUSE 
PUUDUMINE
40.  PEGASE toetust antakse Palestiina omavalitsusele ilma tingimusteta. Ai -
nus tingimus vahendite eraldamiseks on, et toetusesaaja peab vastama 
ELi kehtestatud toetuskõlblikkuskriteeriumidele (vt I lisa ). Euroopa vä -
listeenistus ja komisjon on järginud seda lähenemisviisi, tagamaks, et 
rahavoog Palestiina omavalitsusele oleks prognoositav, ilma ohuta, et 
komisjon blokeerib vahendite eraldamise tingimuste täitmata jätmise 
tõttu. Selline lähenemisviis vähendab aga võimalikku finantsvõimendust, 
mida selline märkimisväärne toetus võiks anda, et stimuleerida Palestii -
na omavalitsust rohkem reforme läbi viima. Euroopa välisteenistuse ja 
komisjoni 2011. aasta Euroopa Naabruspoliitika ülevaates pakuti välja 
põhimõte, mille kohaselt antakse rohkem toetust neile riikidele, kes on 
reformide läbiviimisel edukamad olnud, kuid okupeeritud Palestiina ala 
suhtes ei ole sellist lähenemisviisi veel kasutusele võetud15. 11 CSP ja VPF komponentide 
puhul koosneb EUREPi, 
audiitorühingute, Palestiina 
omavalitsuse ja pankade 
tehtava kontrolli töövoog 
rohkem kui 50 sammust. 
Kui välja arvata Palestiina 
omavalitsuse töötajad, nõuab 
PEGASE kontrolli tegemine 
16 täistööajaga töötaja 
osalemist.
12 Teise etapi aruandes 
välja pakutud kolmest 
lihtsustamisvõimalusest 
kaks näevad ette, et EUREP 
ja Palestiina omavalitsus 
võtaksid üle osa praegu 
audiitorühingute poolt 
tehtavast tööst, nagu 
IT-põhised kontrollid. 
Samuti nähakse neis ette, 
et praegu rahvusvahelise 
organisatsiooni täidetavad 
ülesanded läheksid osaliselt 
või täies mahus üle EUREPile. 
Aruande kohaselt annaks 
kõige säästlikuma variandi 
valimine kokkuhoidu 
472 200 eurot aastas või üle 
1 miljoni euro kolme aasta 
möödudes.
13 Deloitte, KPMG, 
Ernst & Young ja 
PriceWaterhouseCoopers.
14 Kontrollikoda võrdles 
makstud tasusid „suure 
neliku” tasudega ja 
teiste rahvusvaheliste 
audiitorühingute tasudega, 
kellega komisjon Jordani 
Läänekaldal, Liibanonis, 
Jordaanias, Süürias ja 
Egiptuses teiste auditite 
tegemiseks lepingu on 
sõlminud. Nende puhul oli 
rühmajuhtidele makstav ühe 
päeva töötasu vahemikus 
1100–1250 eurot. Ühe 
auditirühma külastatud 
kompetentse Jordani 
Läänekaldal tegutseva 
audiitorühingu, kelle 
teenuseid on kasutanud 
teised rahastajad, sealhulgas 
USAID, rühmajuhi ühe päeva 
töötasu oli 750 eurot.
15 „Uus lähenemisviis 
muutuvale naabrusele” , 
KOM(2011) 303 (lõplik),  
25.5.2011. 20
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
41.  Isegi ilma tingimuslikkuseta annab PEGASE rahastamismehhanismi ula -
tuslikkus Euroopa välisteenistusele ja komisjonile võimaluse pidada 
(koostöös laiema rahastajate kogukonnaga) Palestiina omavalitsusega 
struktureeritud dialoogi peamiste reformiküsimuste üle valdkondades, 
mis toetusest kõige rohkem kasu saavad, nagu avaliku teenistuse hal -
dusreform (vt punkt 46) ning raha parem ärakasutamine haridus- ja ter -
vishoiusektoris. Palestiina omavalitsusega peetava dialoogi abil on neis 
valdkondades aga vaid piiratud edusamme tehtud:
a) CSP komponendi rakendamise raamistikus peetud dialoog on pea -
miselt keskendunud individuaalsete korduvate töötasudega seotud 
praktilistele küsimustele;
b) vähe edusamme on tehtud rahastajate ning Palestiina omavalitsuse 
avaliku halduse ja avaliku teenistuse sektoripõhise töörühma dialoo -
gis. Töörühmal ei olnud 2011. aasta veebruarist kuni 2012. aasta ok-
toobrini ühtegi kohtumist. Ka tervishoiusektori töörühma tegevus 
ei ole olnud piisav; 
c) komisjon tõstatas avaliku teenistuse reformi teema tegevuskavas 
sisalduvate valitsemissüsteemi reformidega tegeleva ENP alam -
komitee 2008. aasta kohtumisel. Ometi lülitas alamkomitee ava -
liku teenistuse seaduse alles 2012. aastal Palestiina omavalitsuselt  
oodatavate tulemuste hulka.
42.  PEGASE rahastamiskokkulepped sisaldavad eritingimust, mille kohaselt 
ei tohi Iisrael kehtestada okupeeritud Palestiina alale täiendavaid piiran -
guid. Ehkki selle tingimuse täitmine võiks avaldada olulist mõju rahasta -
mismehhanismi mõjususe parandamisele, ei ole Euroopa välisteenistusel 
ja komisjonil alates 2012. aastast tehtud täiendavatest jõupingutustest 
hoolimata õnnestunud saavutada Iisraeli nõusolekut tingimust täita. 
Seda vaatamata asjaolule, et ka Iisrael saab lõppkokkuvõttes PEGASE 
toetusest kasu, vähemalt sel määral, et toetus aitab kaasa suhtelise sta -
biilsuse saavutamisele Iisraeli kõrval asuval okupeeritud Palestiina alal16.16 Kui vaadelda olukorda, 
lähtudes Genfi IV 
konventsioonist tsiviilisikute 
sõjaaegse kaitse kohta, siis 
saab Iisrael kasu tõsiasjast, et 
PEGASE toetus aitab tagada 
põhilisi avalikke teenuseid 
okupeeritud Palestiina alal, 
mille kulud peaks muul juhul 
kandma okupeeriv riik.21
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
TULEMUSED JA JÄTKUSUUTLIKKUS: PEGASE ON 
SAAVUTANUD MÕNINGAID TULEMUSI, KUID NENDE 
JÄTKUSUUTLIKKUS ON JÄRJEST SUURENEVAS OHUS
43.  Auditiga kontrolliti kõigi kolme peamise eesmärgi (vt punkt 15) puhul, 
kas:
a) PEGASE toetust kasutati ettenähtud eesmärgil;
b) toetusesaajatele makstud summad olid põhjendatud;
c) eesmärgid, planeeritud väljundid ja tulemused saavutati; 
d) jätkusuutlikkuse tagamiseks võeti asjakohaseid meetmeid.
PEGASE TOETUS JÕUAB TOETUSKÕLBLIKE TOETUSESAAJATENI, KUID 
VAHENDITE ÜLEKANDMINE HILINEB 
CSP KOMPONENT
44.  Audit kinnitas, et PEGASE vahendid maksti toetuskõlblikele toetusesaaja -
tele, kelleni need ka jõudsid. Nende avalike teenistujate ja pensionäride 
keskmine arv, kelle palgamakseid on regulaarselt rahastatud osaliselt CSP 
komponendist, tõusis 75 502-lt 2008. aastal 84 320-ni 2012. aastal. See 
moodustab ligikaudu poole Palestiina omavalitsuse 170 000 avalikust 
teenistujast ja pensionärist. 
45.  Sel ajavahemikul suurenes Palestiina omavalitsuse nende toetusesaajate 
kuu keskmine palgafond, kes vastavad PEGASE toetuse kriteeriumide -
le, 45,1 miljonilt eurolt 62,9 miljonile eurole, mis tähendab 39% tõusu. 
Samal ajal vähenes aga PEGASE CSP komponendi rahastamine 21,3 mil -
jonilt eurolt 2008. aastal (47% kõigist toetuskõlblikele toetusesaajatele 
tehtud maksetest) 10,4 miljonile eurole 2012. aastal (16%), mis peamiselt 
tulenes teiste rahastajate osa vähenemisest PEGASE rahastamismehha -
nismis. See avaldab järjest suuremat survet PEGASE võimele mainitud 
komponenti efektiivselt rahastada. Nagu jooniselt 1  nähtub, rahastati 
PEGASE CSP komponendist Palestiina omavalitsuse palgafondi igakuiselt 
kuni märtsini 2011. Pärast seda on osalus muutunud vähem regulaarseks 
ja toetus on järjest rohkem kontsentreerunud aasta esimesse kvartalisse, 
kuna Palestiina omavalitsuse tulud on sel ajal eriti suure surve all17. 17 PEGASE osaluse kõrgpunkt 
2011. aasta detsembris näitab, 
et Hispaania aastamakse 
kasutati täies mahus 
palgafondi rahastamiseks  
(vt ka tabel 3  ja andmed 
IV lisas ).22
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
46.  Pärast aastail 2000–2007 toimunud avaliku sektori töötajate arvu kiiret 
kasvu on Palestiina omavalitsus püüdnud alates 2008. aastast töötajate 
arvu suurenemist piirata 3000 töötajale aastas. Selline kasv paneb aga 
juba niigi suure pinge all olevale eelarvele märkimisväärse lisakoormuse. 
Samas on Palestiina omavalitsus teinud vähe edusamme avaliku tee -
nistuse ja pensioni reformide elluviimisel, et vähendada teenistujate ja 
pensionäride järjest suureneva arvu mõju eelarvele, näiteks vähendades 
Palestiina omavalitsuse töötajate arvu või muutes töötasu reguleerivaid 
eeskirju18. Euroopa välisteenistusel ja komisjonil ei ole koos laiema ra -
hastajate kogukonnaga õnnestunud välja töötada reformikava nende 
probleemide lahendamiseks.18 Otsus külmutada avalike 
teenistujate töölevõtmine 
ja edutamine võib olla 
asjakohane lühemas 
perspektiivis, kuid 
terviklikum pikaajaline 
kava peaks keskenduma 
avaliku teenistuse süsteemi 
struktuurireformidele. 
Selle raames võiks üle 
vaadata avaliku teenistuse 
palgaastmed ja -vahemikud, 
sealhulgas hüvitiste 
kategooriad, mis kehtivad 
vastavalt avaliku teenistuse 
seadusele (Maailmapanga 
majanduse seirearuanded 
ad hoc  kontaktkomiteele, 
18.9.2011 ja 23.9.2012).
JOONIS  1
CSP KOMPONENDI TOETUSKÕLBLIKKE TOETUSESAAJAID HÕLMAV PALESTIINA 
OMAVALITSUSE PALGAFOND VÕRDLUSES TOETUSESAAJATELE MAKSTUD PEGASE 
TOETUSMAKSETEGA (2008–2012)
80 000 000
70 000 00060 000 00050 000 000
40 000 000
30 000 000
20 000 000
10 000 000
 0
Palgaarvestuse kuu
Jaan 2008 Märts 2008Mai 2008 Juuli 2008 Sept 2008 Nov 2008 Jaan 2009 Märts 2009Mai 2009 Juuli 2009 Sept 2009 Nov 2009 Jaan 2010 Märts 2010Mai 2010 Juuli 2010 Sept 2010 Nov 2010 Jaan 2011 Märts 2011Mai 2011 Juuli 2011 Sept 2011 Nov 2011 Jaan 2012 Märts 2012Mai 2012 Juuli 2012 Sept 2012 Nov 2012
Euro
Toetuskõlblike toetusesaajate palgamaksed kokku (eurodes) PEGASE osalus kokku (eurodes)
Allikas:  Euroopa Komisjon.23
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
47.  Euroopa välisteenistus ja komisjon on keskendunud selle tagamisele, 
et PEGASE toetus jõuaks toetuskõlblike toetusesaajateni, kuid ei ole 
pööranud piisavat tähelepanu eraldatud toetuse asendatavusele. Tänu 
PEGASE toetusele CSP komponendile on Palestiina omavalitsuse eelar -
vest vabanenud vahendeid sellise personali palkade maksmiseks, kes 
ei vasta PEGASE toetuse kriteeriumidele, nagu Palestiina omavalitsuse 
julgeolekuaparaat. 
48.  Selge märk praeguse süsteemi problemaatilisest jätkusuutlikkusest (ar -
vestades seda, et avaliku teenistuse ja pensioni reformi ei ole toimu -
nud) on asjaolu, et Palestiina omavalitsusel on üha keerulisem palku ja 
pensione õigeaegselt välja maksta. 2008. aasta veebruarist kuni 2012. 
aasta juunini tegi Palestiina omavalitsus 52 kuust 47-s palgamaksed kuu 
seitsme viimase päeva jooksul. 2012. aasta juunist kuni detsembrini tegi 
Palestiina omavalitsus aga palga- ja pensionimaksed rohkem kui kümne -
päevase hilinemisega ja kuni kolmes eraldi osas, kuna vahendeid nappis. 
Viivituste tõttu on avalikud teenistujad korraldanud alates 2012. aasta 
septembrist meeleavaldusi ja streike19. Rahastamise ettearvamatus ja 
sellest tulenevad sotsiaalsed rahutused võivad ohtu seada PEGASE ra -
hastamismehhanismi varasemad saavutused. 
VPF KOMPONENT
49.  Audit kinnitas, et VPFi komponendist tehti makseid sotsiaalministeeriu -
mi andmebaasis olevatele toetuskõlblikele toetusesaajatele. VPFi kom -
ponendi kvartalimaksete keskmine summa on 9,7 miljonit eurot. Kuni 
2011. aastani rahastati VPFi komponenti 100% ulatuses PEGASEst; pärast 
seda on PEGASEst rahastatud ligikaudu  74% ja Palestiina omavalitsus 
on eraldanud 26% PEGASE toetuse saamise kriteeriumidele vastavatele 
toetusesaajatele. Lisaks on Palestiina omavalitsus alates 2011. aastast 
toetanud veel 30 000–40 000 toetusesaajat, kes ei vasta PEGASE toetuse 
saamise kriteeriumidele. Kokku on EL rahastanud sotsiaaltoetusmakse -
te kogukuludest 47%, ülejäänud 53% on katnud Palestiina omavalitsus 
(50%) ja Maailmapank (3%). (Vt V lisa. ) 
50.  Erinevalt CSP komponendist tegid Palestiina omavalitsus ja rahastajad, 
sealhulgas EL, tihedat koostööd sotsiaalabi reformimiseks, mille tule -
musel süsteemi 2010. aastal põhjalikult muudeti. Reformiga pandi alus 
ratsionaalsemale süsteemile VPFi abi suunamiseks, kasutades teste kõige 
enam abi vajavate perekondade väljaselgitamiseks. Reformiprotsessile 
aitas kaasa komisjoni antud tehniline abi. 19 Streigid toimusid 
2012. aasta septembris 
(Palestinian Economic Bulletin , 
72. number, The Portland 
Trust, september 2012, lk 1) ja 
viimati 2013. aasta veebruaris 
(Palestinian Economic Bulletin , 
77. number, The Portland 
Trust, veebruar 2013, lk 2). 24
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
51.  Reformidele vaatamata on sotsiaalkaitsesüsteem järjest suureneva toe -
tusesaajate arvu tõttu ülekoormatud. Nende toetusesaajate keskmine 
arv, kellele tehti VPFist kvartalimakseid, suurenes 44 035-lt 2008. aastal 
59 915-le 2012. aastal20. Süsteemile avalduva surve tagajärjel on toetu -
sesaajatele antava toetuse tase praegu madal: hinnanguliselt katab see 
üksnes 19% keskmise leibkonna tarbimisest (paljud toetusest sõltuvad 
leibkonnad on suured).
52.  Palestiina omavalitsuse raskused süsteemi rahastamisel kajastuvad hil -
jutistes makseviivitustes. VPFi kvartalimakseid tehti kuni 2011. aasta  
kolmanda kvartalini õigeaegselt, kuid pärast seda on kolm makset  
(oktoober 2011, aprill ja oktoober 2012) tehtud ühe- kuni kolmekuulise 
hilinemisega (vt andmeid V lisast ). Nagu ka CSP komponendi puhul, näi -
tab VPFi maksete hilinemine 2012. aastal Palestiina omavalitsuse järjest 
suurenevat eelarvekriisi. 
PEGASE ON TOETANUD PEAMISTE AVALIKE TEENUSTE TAGAMIST, 
KUID TEINUD MAKSEID KA AVALIKELE TEENISTUJATELE, KES GAZAS 
VALITSEVA POLIITILISE OLUKORRA TÕTTU EI TÖÖTA
TOETUS AVALIKE TEENUSTE TAGAMISEKS 
53.  Ligikaudu 53% PEGASE toetusest CSPst tehtavateks palgamakseteks aas -
tail 2008–2012 läks haridussektorile ja 17% tervishoiusektorile. Seega on 
PEGASE andnud olulise panuse peamiste avalike teenuste tagamiseks. 
PEGASE toetusega seotud tulemusnäitajate puudumisel (vt punkt  31) 
on keerulisem hinnata, mil määral on PEGASE toetust saanud sektorites 
saavutatud kulutustele vastavat tulu. 20 Seda hoolimata Gazas 
asuvate toetusesaajate 
juhtumite külmutamisest 
2009. aasta oktoobris.25
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
54.  Auditiga leiti aga viiteid sellele, et Gazas sai suurel arvul avalikke teenis -
tujaid palka (mida osaliselt rahastati PEGASEst), sest nad olid Palestiina 
omavalitsuse palgal ja seega toetuskõlblikud, kuid tööl nad Gazas va -
litseva poliitilise olukorra tõttu ei käinud (vt punkt 6)21. Kümnest auditi 
käigus intervjueerimiseks välja valitud Gaza toetusesaajast kolm teatas, 
et ei käi tööl, ning üks viibis mujal. Samuti leiti auditiga, et riiklik auditi 
ja halduskontrolli büroo pidi Palestiina omavalitsuse eeskirjadest tulene -
valt palka maksma oma 90-le Gazas paiknevale töötajale, kes ei saanud 
tööl käia. Kirjeldatud leiud on kooskõlas hinnangutega, mis põhinevad 
komisjoni tellitud PEGASE 2010. aasta ülevaates esitatud intervjuude and -
metel. Hinnangute kohaselt ei töötanud vaadeldaval perioodil 22% Gazas 
paiknevatest Palestiina omavalitsuse tervishoiuministeeriumi töötajatest 
ja 24% haridusministeeriumi töötajatest22.
55.  Komisjon ja Euroopa välisteenistus, kes on probleemist teadlikud, ei 
ole võtnud asjakohaseid samme olukorra lahendamiseks ning ei olnud 
võimelised esitama täpset teavet probleemi ulatuse kohta. Arvestades 
ELi poolt PEGASE kaudu eraldatavate rahaliste vahendite mahtu, oleks 
võinud eeldada, et komisjon ja Euroopa välisteenistus saavad Palestiina 
omavalitsuselt sellist teavet hankida. Komisjoni tellitud auditite eesmärki -
de hulka ei kuulunud kontrollimine, kas PEGASEst toetust saavad töötajad 
reaalselt tööl käivad; kontrolliti vaid seda, kas nad on toetuskõlblikud. 
56.  Probleemi tähtsusest hoolimata puudusid komisjoni aastaprogrammide 
rahastamisdokumentides selged viited selle kohta, et PEGASE toetust 
makstakse tööl mittekäivatele töötajatele. 
57.  Samuti leiti auditiga, et PEGASE CSP komponendist toetust saavad 
Gazas asuvad toetusesaajad peavad töökohtadel kasutama Palestiina 
omavalitsuse kontaktisikute abi, kui nad soovivad teatada muutustest, 
mis mõjutavad nende palka ja hüvitisi. Kontaktisikud ei saa aga mõnes 
olukorras Hamasi juhitava administratsiooniga avatult suhelda. Gaza ava -
like teenistujate ja Rām Allāhis asuva Palestiina omavalitsuse vaheliste 
suhtluskanalite mitteametliku iseloomu tõttu on palgamaksete süsteem 
korruptsioonialdis kõigis oma etappides. Euroopa välisteenistus ja ko -
misjon ei ole neid riske käsitlenud. 21 Osa avalikke teenistujaid 
vallandati pärast võimu 
ülevõtmist Hamasi poolt, 
sest nad toetasid Palestiina 
omavalitsust, osa aga viidi 
madalamale töökohale või 
tõkestati nende juurdepääs 
töökohale pärast Palestiina 
omavalitsuse ametiühingute 
korraldatud streike 
2008. aasta augustis ja 
septembris.
22 Intervjuud toimusid 
2010. aasta jaanuaris (PEGASE 
vahearuanne 2010, lk 23–24). 26
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
58.  PEGASE eesmärk on toetada avalike teenuste pakkumist Palestiina elanik -
konnale, kuid palga maksmine tööl mittekäivatele avalikele teenistujatele 
ei vasta sellele eesmärgile.
KÜTUSE TARNIMINE GAZA ELEKTRIJAAMALE
59.  PEGASEst toetati kütuse tarnimist Gaza elektrijaamale aastail 2008–2010 
summas 183,8 miljonit eurot, millest 106,6 miljonit eurot tuli ELi üldeel -
arvest23. Tööstusliku kütuse kasutamine gaasi asemel, mille jaoks jaam 
on mõeldud, ei ole säästlik ega jätkusuutlik lahendus. Ehkki toetus aitas 
elektritootmisele kaasa, ei teinud see lõppu elektrikatkestustele24. Olukor -
da on halvendanud abi andmise lõpetamine rahastajate poolt 2010. aasta 
lõpus ja Gaza jätkuv blokeerimine Iisraeli poolt.
60.  Ligikaudu pool ( ca 90 miljonit eurot) PEGASE toetusest kütuse tarnimi -
seks kulus käibemaksule ja aktsiisimaksudele. Komisjonil ei olnud võima -
lik kindlaks teha, kui suure osa sellest hüvitas Iisraeli valitsus Palestiina 
omavalitsusele kokkulepitud tasaarvelduskorra alusel (vt ka punkt 70). 
Samuti polnud võimalik välja selgitada, kas Palestiina omavalitsus oli 
hüvitatud summasid reaalselt kasutanud ettenähtud eesmärgiks ehk 
peamiste avalike teenuste tagamiseks. See näitab puudujääki PEGASE 
rahastamismehhanismi komisjonipoolses haldamises25, eriti kui Palestiina 
omavalitsusel on raskusi isegi oma põhikohustuste täitmisega.
PALESTIINA OMAVALITSUSE RAHANDUSLIK JÄTKUSUUTLIKKUS 
ON OHUS HOOLIMATA PEGASEST ERALDATUD ULATUSLIKEST 
VAHENDITEST 
RIIGI RAHANDUSE JUHTIMISE REFORMID
61.  Maailmapanga 2007. aasta riiklike kulutuste ülevaates toodud riiklike ku -
lutuste ja finantsaruandluse hindamine annab hea baasi riigi rahanduse 
juhtimises tehtud edusammude mõõtmiseks. Järelhindamist ei ole aga 
veel toimunud, ehkki riigi rahanduse juhtimise parandamine on PEGASE 
rahastamismehhanismi peamisi eesmärke ning üldise tava kohaselt te -
hakse riiklike kulutuste ja finantsaruandluse järelhindamist iga kolme 
kuni viie aasta tagant. Alles 2012. aastal26 soovitas komisjon Palestiina 
omavalitsusel sellise hindamise läbi viia.23 Ligikaudu 
65,3 miljonit eurot  
eraldas Saksamaa.
24 Plaanilised 
elektrikatkestused Gazas 
alates 2006. aasta juulist: 
laupäeviti kl 8–16, 
pühapäeviti kl 16–23, 
teisipäeviti kl 8–16, 
kolmapäeviti kl 16–23, reedeti 
(üle nädala) 8–16 või 16–23. 
25 Kontrollikoda juhtis 
komisjoni tähelepanu sellele 
probleemile kontrollikoja 
2008. aasta kinnitavat 
avaldust puudutava töö 
käigus. EuropeAidi siseauditi 
talitus käsitles seda PEGASE 
2009. aasta auditi raames.
26 Soovitus esitati 
dokumendis „Implementation 
of the European 
Neighbourhood Policy in 
the occupied Palestinian 
territory – Progress in 2011 
and recommendations 
for action” (Euroopa 
naabruspoliitika elluviimine 
okupeeritud Palestiina 
alal – areng 2011. aastal 
ja soovitused edasiseks 
tegevuseks), SWD(2012) 
120 (lõplik), 15.5.2012, lk 3.27
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
62.  Palestiina omavalitsuse rahanduse juhtimise viimased hindamised27 näita -
vad, et hoolimata teatavast edasiminekust on riigi rahanduse juhtimises 
endiselt suuri puudujääke. Üheks tuvastatud puuduseks on eelarve ja 
välisauditi aruannete ebapiisav õiguslik kontroll. Puudusi leiti ka hangete 
ja kohustuste Palestiina omavalitsuse poolses kontrollis ning teenuse -
pakkujatele eraldatud ressursse puudutava teabe kättesaadavuses. 
63.  PEGASE toetus ja sellega kaasnev tehniline abi on kaasa aidanud mõnin -
gatele edusammudele Palestiina omavalitsuse rahanduse juhtimises:
a) tehnilist abi anti siseauditi funktsiooni arendamiseks. Peamise lõ -
puleviidud projekti väljundid on suuremas osas saavutatud, ehk -
ki sisekontrolli komponendis esines vajakajäämisi. Ühe teise, veel 
käimasoleva siseauditi projekti rakendamine kulges üldjoontes 
plaanipäraselt.
b) Tehnilist abi antakse ka riiklikule kontrolliasutusele, ehkki see toi -
mub mõningase viivitusega. Olulisem on see, et kontrolliasutuse 
sõltumatust ja tulemuslikkust ohustab aktiivse ja mõjusa parlamen -
di puudumine, kellele oma tööst aru anda. 
c) Projekti „Palestiina omavalitsuse finantsinstitutsioonid” raames kor -
raldati koolitust ja tarniti seadmeid rahandusministeeriumile. Suu -
rem osa kavandatud tulemustest saavutati plaanipäraselt.
64.  Järjest süvenev majanduskriis, millega Palestiina omavalitsus silmitsi 
seisab, tähendab aga seda, et institutsioonide ülesehitamisel (eriti riigi 
rahanduse juhtimisel) saavutatud tulemused ei pruugi olla püsivad28.
EELARVE PUUDUJÄÄGI VÄHENDAMISE EESMÄRK 
65.  Palestiina omavalitsusele anti aastail 2008–2012 PEGASE toetust roh -
kem kui  1 miljard eurot ehk keskeltläbi  200  miljonit eurot aastas. See 
vastab enam kui 10%-le Palestiina omavalitsuse aastatuludest ja on see -
tõttu Palestiina omavalitsuse eelarve puudujäägi piiramisel keskset rolli 
mänginud. 27 Sealhulgas IMFi 
perioodilised aruanded 
ad hoc  kontaktkomiteele 
2012. aasta septembris ja 
2013. aasta märtsis ning  
riigi rahanduse juhtimise 
arengu ülevaade  
2012. aasta jaanuaris.
28 Seda rõhutatakse 
Maailmapanga majanduse 
seirearuandes ja IMFi 
personaliaruandes ad hoc  
kontaktkomiteele (mõlemad 
kuupäevaga 19.3.2013). 28
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
66.  PEGASE sisaldas komponenti erasektorile võlgnevate summade vähen -
damiseks, mida rahastati ELi eelarvest 10 miljoni euroga29. See hõlmas 
kaupu ja teenuseid ning käibemaksu tagastamist 416-le väga erinevates 
valdkondades30 tegutsevale ettevõttele Jordani Läänekaldal ja Gazas, 
ehkki komisjon ei olnud kehtestanud selgeid valikukriteeriume, mille 
alusel toetust ettevõtete ja valdkondade vahel jagada (vt ka 2. selgitus ). 
Komponendist saadud toetus võimaldas Palestiina omavalitsusel tasu -
da 2008. aastal suure osa oma võlast erasektori ees31. Kiired edusammud 
võlaprobleemi lahendamisel jäid aga lühiajaliseks.
67.  Kütuse tarnimine Gaza elektrijaamale pidi samuti vähendama Palestiina 
omavalitsuse netolaene, vähendades Gaza elektriarveid, kuid ka see mee -
de tõi kaasa vaid lühiajalise olukorra paranemise.  2011. aastal käivitatud 
uuel ELi tehnilise abi projektil, mille eelarve on 2 miljonit eurot ja ees -
märk Jordani Läänekalda ja Gaza elektrienergiasektori ümberkorraldami -
ne, on paremad väljavaated saavutada keskpikas perioodis jätkusuutlikke 
tulemusi.29 Komponendist eraldati 
kokku 27,8 miljonit eurot, mis 
sisaldas ajutise rahvusvahelise 
mehhanismi programmi ja 
teiste rahastajate osalust 
(vt III lisa ). 
30 Hotellid, meditsiinitarbed, 
trükkimine, mootorsõidukite 
kaubandus, autorent, arvutid, 
elektroonika, tekstiil, turism, 
põllumajandustooted, 
masinaehitus ja kindlustus.
31 2008. aastal tasus  
Palestiina omavalitsus oma 
86 miljoni euro suurusest 
võlast (Palestiina reformi-  
ja arengukava hinnang 
2008–2010) ligikaudu 
48 miljonit eurot  
(70 miljonit USA dollarit).
2. SELGITUS
KÄIBEMAKSU TAGASTAMINE ÜHELE GAZAS ASUVALE LUKSUSHOTELLILE
Erasektorile võlgnetavate summade vähendamise komponendi suurima toetusesaaja väljavalimisel kasutatud 
kriteeriumid on küsitavad. Ühele Gazas asuvale luksushotellile tehti 2 586 266 euro suurune käibemaksutagastus, 
mis moodustab 9% PEGASEst võlamaksete vähendamiseks antud toetuse kogusummast ja 23% Gaza tarnijatele 
tasutud võla kogusummast. Võrdluseks: keskmine ettevõtetele tehtud makse oli 59 864 eurot ja 88% ettevõtetele 
tehtud makse jäi alla  100  000  euro. Lisaks tuleb märkida, et kui üldjuhul said PEGASE toetust ettevõtted, mis 
aitasid kaasa avalike teenuste pakkumisele, siis 2012. aasta oktoobris tehtud auditikülastuse ajal hotell vaevu 
tegutses.29
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
68.  Üldjoontes halvenes Palestiina omavalitsuse juba niigi keeruline raha -
line olukord 2012. aastal märkimisväärselt. Eelarve üldist puudujääki 
hinnatakse  1,7 miljardile USA dollarile (1,3  miljardit eurot), mis moodus -
tab 17,1% SKP-st. Palestiina omavalitsuse suurimaid probleeme on likviid -
suskriis, mis tuleneb võlgnevuste netosumma kumuleerumisest (vt ta-
bel 4 ). Palestiina omavalitsuse poolt Palestiina pangandussektorilt võetud 
laen on samuti alates 2008. aastast suurenenud ja 2012. aastal oli selle 
summa 1,4 miljardit USA dollarit (1,1 miljardit eurot, mis vastab 112%-le 
pankade omakapitalist). See võib ohustada pangandussektori stabiilsust. 
Samal ajal vähenes oluliselt rahastajate antav abi, millest Palestiina oma -
valitsus suurel määral sõltub: kui 2010. aastal oli abisumma 1 146 miljonit 
USA dollarit (858 miljonit eurot), siis 2012. aastal 774 miljonit USA dollarit 
(587  miljonit eurot) (vt ka punkt  45). 2012.  aastal oli rahastajate poolt 
jooksva eelarve puudujäägi vähendamiseks eraldatud summa 214 mil -
jonit USA dollari (166,6 miljoni euro) võrra väiksem kui eeldatud32. 
69.  Palestiina omavalitsus ise saab kriisi lahendamiseks mõningaid meetmeid 
võtta. Need hõlmavad võtmetähtsusega struktuurireforme, eelkõige ava -
liku teenistuse ja pensioni reformi (vt punkt 46). Halvenev eelarveolukord 
suurendab vajadust selle järele, et Euroopa välisteenistus ja komisjon 
koos teiste rahastajatega Palestiina omavalitsusega aktiivset koostööd 
teeksid, et kirjeldatud probleemid lahendada. 
70.  Nii Palestiina omavalitsuse rahanduslikku jätkusuutlikkust kui okupeeritud 
Palestiina ala majandusarengut, mis on rahandusliku jätkusuutlikkuse 
seisukohast keskse tähtsusega, halvendavad aga jätkuvalt olulisel määral 
Iisraeli valitsuse kehtestatud arvukad piirangud (vt allpool). Piirangud 
vähendavad ka PEGASE toetuse ja muu rahastajatepoolse abi mõjusust. 
Märkimisväärsetest jõupingutustest hoolimata ei ole praegune Euroopa 
välisteenistuse ja komisjoni kohaldatav ning ELi liikmesriikidega kooskõ -
lastatud lähenemisviis olnud tulemuslik, et mõjutada Iisraeli suuremal 
määral koostööd tegema.32 Fiscal Challenges and 
Long term Economic Costs  
(Eelarveprobleemid ja 
pikaajalised majanduskulud), 
majandusseire aruanne 
ad hoc  kontaktkomiteele, 
19.3.2013, Maailmapank, lk 6.
TABEL  4
VÕLGNEVUSTE NETOSUMMA KUMULEERUMINE AASTAIL  2009–2012  
(MILJONITES EURODES)
2009 2010 2011 2012
Kokku 190,7 83,3 392,1 451,9
Allikas:  ad hoc  kontaktkomitee kohtumise jaoks koostatud IMFi personaliaruanne, 19.3.2013, lk 14. 30
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
a) Ehkki ligi 70% Palestiina omavalitsuse tuludest tuleb nn tollitulu -
dest, mis kujutavad endast Iisraeli poolt Palestiina omavalitsuse 
nimel imporditud kaupadelt kogutavaid kaudseid makse, mõjutab 
süsteemi ülekannete hootine peatamine Iisraeli poolt, samuti asja -
olu, et Iisraeli poolt Palestiina omavalitsuselt kaupade ja teenuste 
eest maha arvatavad tasud ei ole läbipaistvad. Mõlemad tegurid 
vähendavad Palestiina omavalitsuse tulude prognoositavust.
b) Iisrael kontrollib jätkuvalt kogu Jordani Läänekalda piirkonda C, mis 
on okupeeritud Palestiina ala suurim osa ja omab kõige suuremat 
potentsiaali majandusarenguks. Piirkonnas C praegu kehtivad Iisrae  
li planeeringualased eeskirjad ja palestiinlaste suhtes kehtestatud 
liikumispiirangud, samuti kõige viljakamate alade jätkuv hõivamine 
uute Iisraeli asunduste tarbeks on suurel määral takistanud palestiin -
lastel piirkonda C arendada. Piirkonna C probleemi lahendamine on 
Palestiina omavalitsuse pikaajalise jätkusuutlikkuse seisukohast kesk -
se tähtsusega. Teemat käsitleti ELi missioonijuhtide 2011. aasta juuli  
kriitilises sisearuandes.
c) Piirangud kaupade sisse- ja väljaveole okupeeritud Palestiina alal 
ning liikumisele Jordani Läänekalda ja Gaza vahel, samuti ligipää -
sule Iisraeli. Eriti karmid on Gazale kehtestatud piirangud.
71.  PEGASE toetusest rahastati PSRG komponenti, mille eesmärk on erasek -
tori ülesehitamine Gazas pärast paljude kohalike ettevõtete hävitamist 
Iisraeli 2008. aasta operatsiooni „Sulatina” käigus. Erasektori kahjusid 
hinnati 108,7 miljonile eurole33. PSRG komponendist on antud toetust 
915 ettevõttele summas 22 miljonit eurot.
72.  PSRG rakendamise üle järelevalvet tegevate inseneride hinnangul taas -
tati PSRG programmist eraldatud vahenditega ainult ligikaudu 20% et -
tevõtete varasemast võimsusest. Mis veelgi olulisem, ettevõtete seisu -
korda halvendavad jätkuvalt Iisraeli kehtestatud piirangud, nagu võis 
näha 2012. aasta oktoobris ühe toetusesaaja juurde tehtud auditikülas -
tuse käigus (vt 3. selgitus ). 
73.  PSRG tulemuste jätkusuutlikkus sõltub rohkem poliitilisest kontekstist kui 
rahastajate edasisest abist. See ilmnes selgelt, kui 2012. aasta novemb -
ris korraldatud Iisraeli uus sõjaline operatsioon Gazas tekitas uut kahju, 
sealhulgas 22-le PSRG toetust saanud ettevõttele34.33 Andmed põhinevad 
komisjoni tellitud uuringul.
34 PRSG rahastatud varade 
koguväärtust hinnati  
150 000 USA dollarile.31
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
PSRG TOETUS ÜHELE ELEKTRIKOMPONENTIDE TOOTMISE ETTEVÕTTELE GAZAS
Ettevõte rajati 1986. aastal ühe tööstusliku vabatsooni lähedale. Ettevõte toodab elektripistikuid, lüliteid ja elekt -
ripirne. Enne operatsiooni „Sulatina” töötas ettevõttes 90 töötajat ja see asus 900 m2 suuruses kolmekorruselises 
hoones, mis pommitamise käigus täielikult hävis. Ettevõte on saanud PSRG toetust summas 641 180 eurot.
Auditi toimumise ajal töötas ettevõttes 25 töötajat ja see tegutses 30% ulatuses oma varasemast võimsusest. 
Ka tootevalik oli vähenenud. Ettevõttel oli mitu probleemi:
a) ettevõte oli PSRG komponendi raames ostnud 71 300 USA dollari eest neli seadet, mida alates 8. septembrist 2011  
Ashdodi sadamas kinni hoiti, tuginedes Iisraeli kaitseministri 2010. aasta juuni ja juuli käskkirjadele. Auditi 
toimumise ajal hoiti Iisraeli võimude poolt kinni hinnanguliselt vähemalt  400  000  euro väärtuses eri ettevõ -
tete poolt PSRG komponendi raames ostetud seadmeid;
b) Gaza blokeerimine Iisraeli poolt, mis lõikas ära füüsilise juurdepääsu Jordani Läänekaldale ja teistele turgudele;
c) kapitali ja laenudele juurdepääsu puudumine. Asjaolu, et PSRG komponendist ei olnud ettevõttele ostetud 
seadmete maksumust hüvitatud, kuna neid hoiti Iisraeli võimude poolt kinni, suurendas probleemi kahtle -
mata veelgi.3. SELGITUS32
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
JÄRELDUSED
74.  Auditi põhjal järeldati, et komisjonil ja Euroopa välisteenistusel õnnestus 
anda Palestiina omavalitsusele keerulistes tingimustes rahalist otsetoe -
tust, kuid järjest teravneb vajadus praeguse lähenemisviisi mitu aspekti 
üle vaadata. Saavutati olulisi tulemusi, kuid nende jätkusuutlikkus on 
küsitav, kui praegust lähenemisviisi otsustavalt ei muudeta. Muudatus -
te raames tuleb Palestiina omavalitsust julgustada rohkem reforme läbi 
viima, eriti seoses avaliku teenistusega. Samal ajal tuleb leida moodus, 
kuidas veenda Iisraeli võtma vajalikke samme, aitamaks tagada PEGASE 
mehhanismi mõjusus.
75.  PEGASE mehhanismi on üldjuhul rahastatud aastapõhiselt, kasutades 
kiirendatud heakskiidumenetlusi ja tehes hoolimata tegevuskeskkonna 
muutustest vähe muudatusi selle põhikomponenti, milleks on maksed 
avalikele teenistujatele ja pensionäridele. Hoolimata ENPI määruse nõue -
test puuduvad tulemusnäitajad, mis muudab Euroopa välisteenistuse 
ja komisjoni jaoks tulemuste hindamise ja näitamise keeruliseks. Ehkki 
PEGASE mehhanism on kavandatud vahendiks, mille kaudu ka teised 
rahastajad abi anda saavad, on nende osalus vähenemas. 
76.  Komisjon on kehtestanud töökindla kontrollisüsteemi tagamaks, et va -
hendid jõuavad toetuskõlblike toetusesaajateni. Süsteemi on aga tarvis 
lihtsustada. Samas on komisjon sõlminud pakkujatega lepinguid ilma 
võistlevate hankemenetlusteta, viidates kriisiolukorrale okupeeritud Pa -
lestiina alal, ehkki hankemenetluse korraldamine ja teenuste hankimine 
säästlikumal viisil oleks olnud teostatav.
77.  PEGASE vahendid jõudsid ettenähtud toetusesaajateni ja rahaline abi on 
mänginud olulist osa haavatavate perekondade toetamisel (ja soodus -
tanud vajalikke reforme selles valdkonnas) ning kaasa aidanud tervis -
hoiu- ja haridusteenuste tagamisele. Komisjon ja Euroopa välisteenistus 
ei ole aga piisavalt kasutanud PEGASE väga suuremahulist toetust avali -
ke teenistujate palkade rahastamisel kui võimendit, mille abil ergutada 
Palestiina omavalitsust vajalikke avaliku teenistuse reforme läbi viima. 
Toetusesaajate suurenev arv ja rahastajatepoolse abi vähenemine pa -
neb praeguse lähenemisviisi järjest suurema surve alla. 2012. aasta teisel 
poolel tegi Palestiina omavalitsus palgamakseid suure viivitusega, mis 
põhjustas laialdasi rahutusi. Ka sotsiaalabi toetus on surve all. Toetuse -
saajate suurenev arv, viimase aja viivitused toetusesaajatele kvartalimak -
sete tegemises ja toetuste madal määr tekitavad süsteemi jätkusuutlik -
kuse suhtes kahtlusi. Nende probleemide lahendamiseks on vaja kiiresti 
tegutseda.JÄRELDUSED JA SOOVITUSED33
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
78.  Gazas ilmnes auditi käigus, et palka maksti suurele arvule toetusesaaja -
tele, kes poliitilise olukorra tõttu tööl ei käinud. Gazas valitseva olukorra 
tõttu oli komisjonil keeruline teha kohapealset kontrolli ja veenduda, et 
toetusesaajate suhtes ei toimu väljapressimist. Euroopa välisteenistusel ja 
komisjonil ei olnud probleemi ulatuse kohta selget teavet; samuti ei viita 
nad sellele PEGASE rahastamist käsitlevates dokumentides. Palga maks -
mine tööl mittekäivatele avalikele teenistujatele ei vasta PEGASE ühele 
peamisele eesmärgile: toetada avalike teenuste pakkumist Palestiina ela -
nikkonnale. Samuti polnud komisjonil võimalik välja selgitada, kuidas olid 
Iisrael ja Palestiina omavalitsus kasutanud ca 90 miljonit eurot, mis oli 
PEGASE rahastamismehhanismist makstud käibemaksu ja kütuseaktsiisi 
hüvitamiseks, et võimaldada elektritootmist Gaza elektrijaamas. 
79.  Mõningast edu on saavutatud riigi rahanduse juhtimise reformide lä -
biviimisel, mida komisjon on tehnilise abiga toetanud. Edusamme on 
aga raske mõõta, kuna komisjon ja Euroopa välisteenistus ei ole veel 
Palestiina omavalitsusega kokku leppinud 2007. aasta riiklike kulutuste 
ja finantsaruandluse hinnangule järelhindamise tegemises. Palestiina 
omavalitsuse rahanduse juhtimisel saavutatud tulemuste püsimajää -
mist ohustab suurenev eelarve puudujääk ja likviidsuskriis. Ehkki alates 
2008. aastast on PEGASE rahastamismehhanismist makstud suures mahus 
toetust, halvenes Palestiina omavalitsuse eelarveolukord 2012. aastal 
märkimisväärselt. Lõppkokkuvõttes ohustavad PEGASE toetuse mõjusust 
rahanduslikult elujõulise Palestiina omavalitsuse ülesehitamise seisuko -
hast Iisraeli poolt kehtestatud arvukad piirangud. Euroopa välisteenistus 
ja komisjon ei ole tehtud jõupingutustest hoolimata suutnud tagada, et 
Iisrael PEGASE toetuse mõjususe saavutamisele kaasa aitaks. 
SOOVITUSED
80.  Tuginedes eeltoodud järeldustele ning arvestades programmitöö pe -
rioodiga 2014–2020 ja ELi-Palestiina omavalitsuse uue tegevuskavaga 
kaasnevaid võimalusi, soovitab kontrollikoda Euroopa välisteenistusel ja 
komisjonil PEGASE rahastamismehhanism põhjalikult üle vaadata. Üle -
vaatamisel tuleks arvesse võtta järgnevaid soovitusi.34
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
81.  Euroopa välisteenistus ja komisjon peaksid tulevase PEGASE rahastamis -
mehhanismi kavandamist tõhustama, eelkõige:
a) siduma selle tihedamini ELi-Palestiina omavalitsuse uue  
tegevuskavaga;
b) planeerima eraldisi mitme aasta põhiselt; 
c) välja töötama tulemusnäitajad, eriti tervishoiu, hariduse ja riigi 
rahanduse juhtimise valdkondades, et toetuse tulemusi paremini 
hinnata ja näidata.
82.  Komisjon peaks PEGASE rahastamismehhanismi haldamise kulusid 
vähendama:
a) kasutades võimalusel võistlevat hankemenetlust lepingute puhul, 
mis on seotud PEGASE juhtimise ja kontrolliga;
b) lihtsustades PEGASE juhtimissüsteemi, tehes ELi esindajale Pales -
tiinas ülesandeks hallata PEGASE andmebaasi ja teha ise osa kont -
rollidest, mida praegu teostavad töövõtjad.
83.  Euroopa välisteenistus ja komisjon peaksid tulevase PEGASE toetuse pu -
hul rakendama tingimuslikkust, sidudes selle eelkõige Palestiina omava -
litsuse konkreetsete edusammudega avaliku teenistuse reformi ja riigi 
rahanduse juhtimise reformi läbiviimisel.
84.  Euroopa välisteenistus ja komisjon peaksid saavutama Palestiina oma -
valitsusega kokkuleppe lõpetada Gazas asuvate avalike teenistujate pal -
ga- ja pensionimaksete rahastamine PEGASEst ja suunata toetus ümber 
Jordani Läänekaldale. 
85.  Euroopa välisteenistus ja komisjon peaksid koos laiema rahastajate ko -
gukonnaga üldisema ELi-Iisraeli koostöö raames Iisraeliga kontakte ti -
hendama, otsustamaks, milliseid samme peab Iisrael astuma, et tagada 
PEGASE toetuse suurem mõjusus.35
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
 III auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Karel PINXTEN, võttis käes -
oleva aruande vastu 22. oktoobri 2013. aasta koosolekul Luxembourgis.
Kontrollikoja nimel
president
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
36
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
1. PEGASE rahastamismehhanismi eesmärk on tagada, et toetus jõuaks vahetult kavandatud toetusesaa -
jani ning et vahendite eraldamine oleks läbipaistev ja vastutustundlik. Joonisel 1  on antud ülevaade 
komisjoni kehtestatud makse- ja kontrollisüsteemist.I LISA
JOONIS 1. PEGASE MAKSE- JA KONTROLLISÜSTEEMI ÜLEVAADE
Palestiina omavalitsuse 
rahandusministeeriumi  
toetusesaajate nimekirjad 
(avalikud teenistujad, 
pensionärid, sotsiaaltoetuste 
saajad) ELi audiitori eelkontroll 
ja kinnitus
ELi toetuskõlblikkuse 
kriteeriumide kohaldamineWorld Check 
(rahvus-
vahelised 
sanktsioonide 
nimekirjad)Lõplik makse-
saajate nimekiri 
(toetuskõlblikud 
PEGASE toetusesaajad)Makse tegemine 
PEGASE toetuskõlblikele 
toetusesaajatele
Rahastajate osalus 
(vastastikuse mõistmise 
memorandum) Palestiina omavalitsuse 
ühtse riigikassa konto 
allkontol kättesaadavaks 
tehtud ELi ja teiste 
rahastajate vahendidAndmete ristkontroll 
teiste PEGASE 
programmidegaKiri Palestiina omavalitsuse 
rahandusministrile ELi  / teiste 
rahastajate osaluse 
kasutamiseks toetuskõlblike 
PEGASE toetusesaajate 
nimekirja aluselJärelauditid 
ja kohapealne 
kontroll
Allikas:  Euroopa Komisjon.
2. Toetusesaajate usaldusväärse kontrolli tagamiseks ning vahendite väärkasutamise riski vähendami -
seks kontrollitakse kõiki PEGASE toetuse saajaid rahvusvaheliste sanktsioonide nimekirjade ja muude 
juhtumipõhiste nimekirjade alusel, kasutades tarkvara „World Check” . Toetusesaajate andmete hoiu, 
haldamise ja peamiste IT-kontrollide tegemise teenust pakub üks rahvusvaheline organisatsioon 
osaluslepingu alusel (vt üksikasju punktis 8).PEGASE RAHASTAMISMEHHANISM37
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
3. Kõiki PEGASE rahastamismehhanismi komponente hallatakse lepinguliste „suure neliku” audiitorfir -
made abiga. Lepingulised audiitorid selgitavad välja PEGASE toetuse saamise kriteeriumidele vastava 
elanikkonna ja pakuvad välja toetusmaksete suuruse, tuginedes komisjoni määratletud kriteeriumi -
dele ja kokkulepitud menetlustele. 1. selgituses  on toodud toetuskõlblikkuse kriteeriumid kolme 
komponendi suhtes, mida kokkulepitud menetluste alusel kontrollitakse. 
1. SELGITUS. PEGASE TOETUSKÕLBLIKKUSE KRITEERIUMID CSP, VPF JA VÕLAKOMPONENDI SUHTES
Avalikud teenistujad  
ja pensionärid (CSP)Haavatavad Palestiina  
perekonnad (VPF)Palestiina omavalitsuse  
võlg erasektori ees
Palestiina omavalitsuse palgal 
olevad teenistujad, kes kuuluvad 
alljärgnevalt loetletud kategoo -
riatesse, ei vasta  PEGASE toetu -
se saamise kriteeriumidele CSP 
programmi alusel:
i) ministrid ja aseministrid; 
ii) päevapalka saavad töötajad;
iii) julgeolekujõudude ja tsiviilpolitsei 
nii aktiivses teenistuses kui pensioni -
le läinud töötajad;
iv) töötajad, kes on tegevad Palestiina 
omavalitsuse toetatavates valitsus -
välistes organisatsioonides, ameti -
ühingutes või poliitilistes parteides;
v) rahvusvahelistes ja juhtumipõhistes 
sanktsioonide nimekirjades olevad 
isikud (st „World Check”).Palestiina omavalitsuse sotsiaalminis -
teeriumi rahaülekannete programmis 
registreeritud leibkondadel on õigus 
saada VPFi programmi raames PEGASE 
toetust summas 250–600 seeklit kuus, 
juhul kui:
i)  neil on õigus saada rahalist abi rahaüle -
kannete programmi andmebaasis regist -
reerimise tähtpäeva seisuga, st kõnealust 
toetust ei saa need, kes on registreeritud 
üksnes  mõnd järgnevat liiki toetuse saa -
miseks: meditsiiniabi, toiduabi, hoole -
kandeasutusse paigutamine, hooldus, 
noorte varjupaigad või muu;
ii) nad on vajaduste väljaselgitamiseks kasu -
tatavate kaudsete testide alusel liigitatud 
„äärmises vaesuses” elavateks; 
iii) nad omavad kehtivat, täielikku ja kor -
rektset pangakontot, millele saab toetuse 
kanda. Jordani Läänekalda toetusesaajad 
ei tohi saada otsetoetusi mõne muu PEGA -
SE toetuskava (st PCSP) alusel.Toetuse saamiseks peab võlg erasektori 
ees vastama järgmistele kriteeriumidele:
i)  arve kuupäevast on möödunud vähemalt 
45 päeva, summa on kinnitanud Palestiina oma -
valitsuse rahandusministeerium vastavalt oma 
sise-eeskirjadele ning on endiselt tasumata;
ii) makse saaja õiguslik staatus (kui see on kohal -
datav) on kooskõlas kõigi Palestiina omavalit -
suse määruste õiguslike nõuetega, mis käsitle -
vad erasektorit;
iii) taotlusele on lisatud kõik vajalikud tõendavad 
dokumendid;
iv) võlga ei ole juba tasutud ELi maksega mõne 
muu programmi raames;
v) makse saaja ja/või tema õiguslik esindaja ei 
ole üheski nimekirjas, kuhu on kantud ebasea -
duslikus või terroristlikus tegevuses osalenud 
ettevõtted ja/või üksikisikud; 
vi) arve ei ole esitatud kaupade või teenuste eest, 
mis on otseselt või kaudselt tarnitud Palestii -
na omavalitsuse julgeoleku- või sõjajõudude 
huvides.
Allikas:  Euroopa Komisjon.I LISA38
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
4. Lisaks toetuskõlblikkuse eelkontrollile tehakse ka järelkontrolli, veendumaks, et toetus on (üldjuhul 
pangaülekannetena) korrektselt välja makstud.
5. CSP komponendi puhul kontrollitakse iga kuue kuu järel põhjalikult (kuid mitte kohapeal) 5% kõigist 
uutest toetusesaajatest.
6. SEPS komponendi toetusesaaja oli Gaza elektrijaam. Iga kütusetarnet kontrolliti 2. selgituses  kirjel -
datud korras.
2. SELGITUS. SEPS KONTROLL
Lepinguline audiitor kontrollib, kas kütusetarnija poolt rahandusministeeriumile esitatud arved on korrektsed, kehtivad ja 
rahastamiskõlblikud ning on esitatud reaalselt tarnitud kaupade ja teenuste eest. 
Auditirühm kontrollib kütusetarneid igapäevaselt ning koostab eelkontrolli aruande rahandusministeeriumile esitatud 
maksetaotluste rahastamiskõlblikkuse kohta. 
Rahvusvaheline organisatsioon koostab kogu kütusetarneid ja seonduvaid teenuseid käsitlevat teavet koondava andme -
baasi ja haldab seda.
7. PSRG toetuskõlblikkuse kriteeriumid on toodud 3. selgituses .I LISA39
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
3. SELGITUS. PSRG TOETUSKÕLBLIKKUSE KRITEERIUMID
Palestiina omavalitsus kehtestas ettevõtetele toetuskõlblikkuse põhikriteeriumid:
a) toetuskõlblikud on registreeritud kaubandus- ja tööstusettevõtted; ettevõtted, mille põhitootmisseadmed või taristu 
on hävinenud; ettevõtted, mis suudavad kahju kandmist tõendada. 
b) Taotleja peab olema kahjustatud vara omanik või tema seaduslik esindaja. 
c) Programmide raames sai toetust taotleda järgmiste põhitegevusega seotud varade osas: tootmisseadmed, kontori -
mööbel, kontoriseadmed, füüsiliselt kahjustatud hooned, rajatised ja muud tööruumid.
EL kehtestas täiendavad kriteeriumid:
i) taotletava summa suurus peab olema vähemalt 1000 USA dollarit; 
ii) juriidiline isik on registreeritud ning saanud tegevusloa vastavalt Palestiina omavalitsuse nõuetele. Vajadusel 
puudutab see ka käibemaksuregistrit. Samuti peavad olema registreeritud juriidilise isiku omanik ja esindajad; 
iii) toetuse saamiseks tuli taotlejatel end Palestiina omavalitsuse registris registreerida hiljemalt 26. detsembril 2008.
Arvestades nende ettevõtete suurt arvu, kes on registreeritud mitte ministeeriumi, vaid mõne teise asutuse poolt, nagu 
kommertskoda, mõni muu ministeerium või ühing (nt arstide ja apteekrite litsentsid), otsustas EUREP kriteeriume alan -
dada. Palestiina omavalitsusega sõlmitud rahastamiskokkuleppes asendati sõna „registered” (registreeritud) väljendiga 
„allowed to do business in Gaza” (on saanud loa Gazas ettevõtlusega tegeleda).
8. PEGASE rahastamismehhanism sõltub sellest, kui turvaliselt käsitletakse mahukaid elektrooniliselt 
salvestatud andmeid tuhandete toetusesaajate kohta. Rahvusvaheline organisatsioon tagab makse -
protsessi IT- ja tehnilise toe ning hooldab süsteemi, sealhulgas riistvara ja süsteemi tarkvara, võrguta -
ristut ja arendatud tarkvara (kasutajaliidesed, andmebaasid, aruandlus- ja teavitusteenused). Samuti 
annab organisatsioon tehnilist tuge muu tarkvara (nt World Check) integreerimisel. 
9. PEGASE infosüsteemi andmed saadakse välisallikatest (edastatakse rahvusvahelisele organisatsioonile 
EUREPi poolt), viiakse õigesse formaati, kinnitatakse nende täielikkus, laetakse andmebaasi üles ja 
töödeldakse vastavalt eeskirjadele. Makseprotsessi teatud etappides eksporditakse andmed süstee -
mist ja edastatakse need asjassepuutuvatele osapooltele.I LISA40
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
10.  Süsteem salvestab makse- ja toetusesaajate info, sealhulgas toetusesaajate heakskiitmise, makse -
kinnitused, väljaarvamised, eelkontrolli tulemused ja pankade tagasilükkamisotsused. EUREP saab 
praegu andmeid üle vaadata ja ajakohastada; andmed laeb süsteemi üles EUREP või rahvusvahelise 
organisatsiooni IT-personal.
11.  Juurdepääs süsteemile on piiratud lähtuvalt volitusastmest, mis sõltub töötaja vastutusalast, läbi -
viidavatest ülesannetest ja vastutuse tasemest. Süsteem võimaldab hallata kõigile viiele PEGASE 
komponendile tehtud makseid.
12.  PEGASE infosüsteem toetab nelja järgmist kontrollietappi:
 οettevalmistusetapp;
 οtöötlemisetapp;
 οmakseetapp;
 οmaksejärgne etapp.
13.  Joonisel 2  on näidatud kõigi nelja etapi andmevood ja kontrollid ning nende omavaheline seotus.
14.  Täiendava sõltumatu kindluse saamiseks tehakse perioodiliselt finantsauditeid PEGASE rahastamis -
mehhanismi kohta tervikuna. Praeguseks on toimunud auditid perioodide veebruar 2008 – juuni 2009 
ja juuli 2009 – detsember 2010 kohta. 2011. aasta finantsaudit oli 31. märtsi 2013. aasta seisuga veel 
pooleli.I LISA41
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
PEGASE INFOSÜSTEEMI KONTROLLIDJOONIS  2
Ettevalmistus-
etappMaksejärgne etapp Töötlemisetapp
Eelauditi 
kontrollPalestiina 
omavalitsuse 
lõplikud makse-
nimekirjadEelauditi etapp
 (ainult CSP ja CPD)
Lõplik 
ristkontroll 
teiste makse-
kavadegaECTAO maksete 
kontroll ja 
kinnitamine 
(tagasilükkamise 
põhimõtted, 
maksete  
kinnitamise 
protsess)Lõplike 
nimekirjade, CDde 
ja aruannete 
edastamine 
teistele sidus-
rühmadeleCSP või CPD 
jooksva kuu 
maksenimekirjad
Auditikontroll
PEGASE andmebaasLuba
antudMakse 
tegemineJärel-
auditi kontrollMakseetapp
Kohalike pankade 
tagasisideTäiendavad 
IT-teenused
Ristkontroll 
teiste kavadega
Ristkontroll teiste 
pooleliolevate programmidega
World CheckPalestiina 
omavalitsuse 
esialgsed toetuse-
saajate nimekirjad
Allikas:  Euroopa Komisjon (Assessment of the Simplification of Procedures/Enhancement, Cost-Effectiveness and Efficiency of the PEGASE 
DFS Mechanism: Inception and Phase 1 Report – november 2011).42
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
Rahastamis ­
kokkuleppe/ 
lepingu 
numberPealkiriRahasta ­
miskok ­
kuleppe/ 
lepingu 
kuupäevKulukohus ­
tusi võetud 
(eurodes)Lepinguga 
hõlmatud 
(eurodes)Makstud 
(eurodes)
Rahaline otsetoetus – püsikulud1
ENPI/2008/019-
776 (EC) PEGASE toetus Palestiina omavalitsuse püsikulude katteks 19.3.2008 176 000 000 176 000 000 176 000 000
ENPI/2008/154-
854 (CL)Peamiste avalike teenuste pakkumise toetus 8.4.2008 56 000  000 56 000  000
ENPI/2008/155-
591 (EC)Individuaalne kulukohustus PEGASE avansikonto maksete 
korrapärastamiseks, VPF, pangatasud14.4.2008 500 000 500 000
ENPI/2008/155-
637 (EC)Individuaalne kulukohustus PEGASE avansikonto maksete 
korrapärastamiseks, VPF14.4.2008 9 500 000 9 500 000
ENPI/2008/155-
640 (EC)Individuaalne kulukohustus toetuste maksmiseks  
CSP komponenti 1, püsikulude projekt14.4.2008 95 000 000 95 000 000
ENPI/2008/159-
007 (EC)Individuaalne kulukohustus võla tasumiseks DEC 19776 alusel 22.5.2008 10 000 000 10 000 000
ENPI/2008/166-
130 (EC)Täiendav toetus hädaabiteenuste toetusprogrammi III etapis 
TF 070598 – mitme rahastajaga usaldusfond  
„Maailmapanga rühm” 14.12.2008 5 000 000 5 000 000
ENPI/2008/020-
254 (EC) PEGASE toetus Palestiina omavalitsuse püsikulude katteks 
(II osa)8.8.2008 40 000 000 40 000 000 40 000 000
ENPI/2008/163-
882 (EC)CSP toetuste maksmine – PEGASE toetus püsikulude katteks, 
II osa20.8.2008 34 000 000 34 000 000
ENPI/2008/164-
449 (EC)VPF toetuste maksmine – PEGASE toetus jooksvate kulude 
katteks, II osa (avansikonto)20.8.2008 5 946 765,17 5 946 765,17
ENPI/2008/164-
456 (EC)Pangatasude maksmine – VPF toetused – PEGASE toetus 
püsikulude katteks, II osa (avansikonto)20.8.2008 53 234,83 53 234,83
ENPI/2008/020-
425 (EC) PEGASE toetus Palestiina omavalitsuse püsikulude katteks 
(III osa)5.11.2008 42 000 000 42 000 000 42 000 000
ENPI/2008/169-
663 (EC)Individuaalne kulukohustus toetuste maksmiseks  
CSP komponenti 1, püsikulude III projekt 17.11. 20 0 8 30 000 000 30 000 000
ENPI/2008/169-
666 (EC)Individuaalne kulukohustus PEGASE avansikonto maksete 
korrapärastamiseks, VPF17.11. 20 0 8 1 000 000 1 000 000
ENPI/2008/169-
667 (CL)PEAMISTE AVALIKE TEENUSTE PAKKUMISE TOETUS 1.12.2008 11 000 000 11 000 000
2008 vahesumma 258 000 000 258 000 000 258 000 000
1  Kulukohustustega kaetud summad hõlmavad sihtotstarbelisi tulusid Austrialt:  1 miljon eurot 2008. aastal; 0,5 miljonit eurot 2009. aastal; 1,5 miljonit eurot 
2010. aastal ja 1 miljon eurot 2011. aastal; Jaapanilt: 4,78 miljonit eurot 2011. aastal ja Belgialt: 9 miljonit eurot 2012. aastal. Sihtotstarbeliste tulude  
kogusumma oli 17,88 miljonit eurot. II LISA
PEGASE OTSETOETUSEGA SEOTUD RAHASTAMISKOKKULEPETE JA LEPINGUTE ÜLEVAADE43
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
II LISA
Rahastamis ­
kokkuleppe/ 
lepingu 
numberPealkiriRahasta ­
miskok ­
kuleppe/ 
lepingu 
kuupäevKulukohus ­
tusi võetud 
(eurodes)Lepinguga 
hõlmatud 
(eurodes)Makstud 
(eurodes)
ENPI/2008/020-
577 (EC) 2009 PEGASE: toetus Palestiina omavalitsuse püsikulude 
katteks17.12. 20 0 8 168 000 000 168 000 000 168 000 000
ENPI/2008/172-
720 (EC)Individuaalne kulukohustus toetuste maksmiseks  
CSP komponenti 1, püsikulude 2009. aasta projekt:  
Palestiina haldussüsteemi ja teenuste toetamine31.12.2008 108 000 000 108 000 000
ENPI/2008/172-
721 (EC)Individuaalne kulukohustus PEGASE avansikonto maksete 
korrapärastamiseks, VPF31.12.2008 20 795 000 20 795 000
ENPI/2008/172-
722 (EC)Peamiste avalike teenuste pakkumise toetus 31.12.2008 38 930 000 38 930 000
ENPI/2009/214-
989 (EC)Individuaalne kulukohustus PEGASE avansikonto VPF maksete 
pangatasude korrapärastamiseks31.12.2008 275 000 275 000
ENPI/2009/021-
634 (EC) 2009 PEGASE (II): täiendav toetus Palestiina omavalitsuse 
püsikulude katteks 13.7. 20 0 9 39 000 000 39 000 000 39 000 000
ENPI/2009/215-
912 (EC)Individuaalne kulukohustus toetuste maksmiseks  
CSP komponenti 1, püsikulude 2009. aasta projekt (II osa): 
Palestiina haldussüsteemi ja teenuste toetamine22.7. 20 0 9 39 000 000 39 000 000
ENPI/2009/021-
840 (EC) PEGASE: 2009 – toetus Palestiina omavalitsuse püsikulude 
katteks (III osa)30.11.2009 12 100 000 12 100 000 12 100 000
ENPI/2009/226-
722 (EC)Individuaalne kulukohustus toetuste maksmiseks  
CSP komponenti 1, püsikulude 2009. aasta projekt (III osa): 
Palestiina haldussüsteemi ja teenuste toetamine2.12.2009 3 500 000 3 500 000
ENPI/2009/226-
733 (EC)PEGASE 2009 – III osa – püsikulude 2. komponent:  
individuaalne kulukohustus PEGASE avansikonto VPF maksete 
korrapärastamiseks2.12.2009 7 744 000 7 744 000
ENPI/2009/226-
734 (EC)PEGASE 2009 – III osa – püsikulude 3. komponent:  
peamiste avalike teenuste pakkumise toetus2.12.2009 700 000 700 000
ENPI/2009/227-
317 (EC)Individuaalne kulukohustus PEGASE avansikonto VPF maksete 
pangatasude korrapärastamiseks2.12.2009 156 000 156 000
2009 vahesumma 219 100 000 219 100 000 219 100 00044
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
II LISA
Rahastamis ­
kokkuleppe/ 
lepingu 
numberPealkiriRahasta ­
miskok ­
kuleppe/ 
lepingu 
kuupäevKulukohus ­
tusi võetud 
(eurodes)Lepinguga 
hõlmatud 
(eurodes)Makstud 
(eurodes)
ENPI/2010/021-
955 (EC) PEGASE 2010: toetus Palestiina omavalitsuse püsikulude 
katteks16.12.2009 169 500 000 169 500 000 169 455 197,80
ENPI/2010/230-
426 (EC)Individuaalne kulukohustus toetuste maksmiseks CSP 
komponenti 1, püsikulude 2010. aasta projekt: Palestiina 
haldussüsteemi ja teenuste toetamine31.12.2009 127 000 000 127 000 000
ENPI/2010/230-
836 (EC)Individuaalne kulukohustus PEGASE avansikonto VPF maksete 
pangatasude korrapärastamiseks31.12.2009 557 060,22 542 160,22
ENPI/2010/230-
838 (CL)Individuaalne kulukohustus PEGASE avansikonto VPF maksete 
korrapärastamiseks31.12.2009 30 872 388,14 30 872 388,14
ENPI/2010/256-
540 (EC)Tehniline lisand olemasolevale individuaalsele  
kulukohustusele PEGASE avansikonto VPF maksete  
korrapärastamiseks, ENPI.2010/ 230-8381.12.2010 8 070 551,64 8 038 649,45
ENPI/2010/256-
579 (EC)Tehniline lisand individuaalsele kulukohustusele toetuste 
maksmiseks CSP komponenti 1, püsikulude 2010. aasta 
projekt: Palestiina haldussüsteemi ja teenuste toetamine, 
ENPI/2010/ 230-4261.12.2010 3 000 000 3 000 000
ENPI/2010/022-
594 (EC) PEGASE 2010: täiendav toetus Palestiina omavalitsuse  
püsikulude katteks (III osa) 5.10.2010 41 400 000 41 400 000 41 400 000
ENPI/2010/253-
282 (EC)Individuaalne kulukohustus toetuste maksmiseks  
CSP komponenti 1, püsikulude 2010. aasta projekt:  
Palestiina haldussüsteemi ja teenuste toetamine22.10.2011 41 400 000 41 400 000
ENPI/2009/021-
839 (EC)Gaza erasektori ülesehitamine (PSRG) 23.12.2009 26 781 281,79226 752 630,25 23 346 684,70
ENPI/2010/241-
786 (EC)Individuaalne kulukohustus Gaza erasektori ülesehitamise 
programmi toetusesaajate rahaliseks abistamiseks23.5.2010  25 781 281,79 21 010 876,69
ENPI/2010/235-337ECTAO-le antav tehniline abi PEGASE programmide  
rakendamiseks okupeeritud Palestiina alal31.3.2010 686 943,46 686 943,46
ENPI/2010/236-718 ECTAO-le antav tehniline abi PEGASE programmide  
„Toetus Palestiina omavalitsuse poolt erasektorile  
võlgnetavate summade maksmiseks” ja „Gaza erasektori 
ülesehitamine” (PSRG) rakendamiseks19.4.2010 284 405 90 000
2010 vahesumma 237 681 281,80 237 652 630,30 232 643 018
2 Rahastamiskokkulepe ENPI/2009/021-839 väärtuses 22 miljonit eurot pluss Jaapani osalus summas 4,78 miljonit eurot. 45
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
II LISA
Rahastamis ­
kokkuleppe/ 
lepingu 
numberPealkiriRahasta ­
miskok ­
kuleppe/ 
lepingu 
kuupäevKulukohus ­
tusi võetud 
(eurodes)Lepinguga 
hõlmatud 
(eurodes)Makstud 
(eurodes)
ENPI/2010/022-
829 (EC) PEGASE 2011: toetus Palestiina omavalitsuse püsikulude 
katteks – I osaMITME 
KUUPÄEVAGA77 000 000 77 000 000 77 000 000
ENPI/2011/261-
044 (EC)Individuaalne kulukohustus toetuste maksmiseks  
CSP komponenti 1, püsikulude 2011. aasta projekt – II osa: 
Palestiina haldussüsteemi ja teenuste toetamine18.1.2011 77 000 000377 000 000
ENPI/2011/023-
095 (EC) PEGASE 2011: täiendav toetus Palestiina omavalitsuse  
püsikulude katteks MITME 
KUUPÄEVAGA94 200 000 94 200 000 94 200 000
ENPI/2011/266-
987 (EC)Individuaalne kulukohustus Palestiina omavalitsuse ühtse 
riigikassa kontolt tehtud VPF maksete korrapärastamiseks 30.5.2011 29 000 000 29 000 000
ENPI/2011/266-
991 (EC)Individuaalne kulukohustus toetuste maksmiseks  
CSP komponenti 1, püsikulude 2011. aasta projekt:  
Palestiina haldussüsteemi ja teenuste toetamine – II osa30.5.2011 65 200 000465 200 000
ENPI/2011/023-
376 (EC) PEGASE: toetus Palestiina omavalitsuse püsikulude  
katteks 2011–20125 19.12.2011 46 000 000 46 000 000 46 000 000
ENPI/2012/284-
110 (EC)Individuaalne kulukohustus toetuste maksmiseks  
CSP komponenti 1, püsikulude projekt 2011–2012:  
Palestiina haldussüsteemi ja teenuste toetamine –  
maksete sooritamine 2012. aasta alguses25.1.2012 45 000 000645 000 000
ENPI/2012/284-
113 (EC)Individuaalne kulukohustus Palestiina omavalitsuse ühtse 
riigikassa kontolt tehtud VPF maksete korrapärastamiseks25.1.2012 1 000 00071 000 000
2011 vahesumma 217 200 0008217 200 000 217 200 000
3 Sellest 17 miljonit eurot oli ette nähtud 2011. aasta detsembri palkade ja pensionide maksmiseks; maksed tehti 2012. aasta jaanuaris.
4 Sellest 9,2 miljonit eurot oli ette nähtud 2011. aasta detsembri palkade ja pensionide maksmiseks; maksed tehti 2012. aasta jaanuaris. 
5 Kodeeritud koos lepinguga ENPI/ 2011/023-610, kuna mõlemad kuuluvad sama rahastamiskokkuleppe raamesse.
6  Summa eraldati Palestiina omavalitsuse palkade ja pensionide maksmiseks 2012. aasta esimeses kvartalis. Individuaalse kulukohustuse ENPI/2012/284-110 
kogusumma, 90 miljonit eurot, on kodeeritud koos lepingutega ENPI/2011/023-376 ja ENPI/2011/023-610, kuna need kuuluvad sama rahastamiskokku -
leppe raamesse.
7 Summa eraldati Palestiina omavalitsuse palkade ja pensionide maksmiseks 2012. aasta esimeses kvartalis.
8  2011. aasta lõpus on lisatud 26,2 miljonit eurot detsembrikuu palkade maksmiseks ja 46 miljoni euro eest võetud kulukohustusi 2011. aasta assigneeringu -
test on ette nähtud väljamaksmiseks 2012. aasta esimeses kvartalis, sealhulgas Austria eraldatud sihtotstarbelised assigneeringud summas 1 miljon eurot. 
72,2 miljoni euro suurust kogusummat tuleb seetõttu käsitleda osana 2012. aasta eelarvest. Sellest tulenevalt on 2011. aastaks eraldatud eelarve suurus 
145 miljonit eurot.46
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
II LISA
Rahastamis ­
kokkuleppe/ 
lepingu 
numberPealkiriRahasta ­
miskok ­
kuleppe/ 
lepingu 
kuupäevKulukohus ­
tusi võetud 
(eurodes)Lepinguga 
hõlmatud 
(eurodes)Makstud 
(eurodes)
ENPI/2011/023-
610 (EC) PEGASE: toetus Palestiina omavalitsuse püsikulude katteks, 
2012 – II osa 19.12.2011 69 000 000 69 000 000 69 000 000
ENPI/2012/284-
110 (EC)Individuaalne kulukohustus toetuste maksmiseks  
CSP komponenti 1, püsikulude projekt 2011–2012:  
Palestiina haldussüsteemi ja teenuste toetamine –  
maksete sooritamine 2012. aasta alguses25.1.2012 45 000 000 45 000 000
ENPI/2012/284-
113 (EC)Individuaalne kulukohustus Palestiina omavalitsuse ühtse 
riigikassa kontolt tehtud VPF maksete korrapärastamiseks24.1.2012 24 000 000 24 000 000
ENPI/2012/023-843PEGASE 2012: toetus Palestiina omavalitsuse püsikulude 
katteks – II osa18.10.2012 24 800 000 24 800 000 24 800 000
ENPI/2012/305-379 Individuaalne kulukohustus toetuste maksmiseks  
CSP komponenti 1, püsikulude 2012. aasta projekt, II osa: 
Palestiina haldussüsteemi ja teenuste toetamine25.10.2012 13 800 000 13 800 000
ENPI/2012/305-390 Individuaalne kulukohustus toetuste maksmiseks  
CSP komponenti 2, püsikulude 2012. aasta projekt, II osa: 
Palestiina sotsiaalkaitsesüsteemi toetamine25.10.2012 11 000 000 11 000 000
2012 vahesumma 93 800 000993 800 000 93 800 000
PEGASE 
OTSETOETUS 
KOKKU 1 025 781 282 1 025 752 630 1 020 743 018
9  2011. aasta assigneeringutest oli juba võetud kulukohustusi maksete tegemiseks 2012. aasta esimeses kvartalis summas 72,2 miljonit eurot, mis teeb  
2012. aasta eelarveliste assigneeringute kogusummaks 166 miljonit eurot.47
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
II LISA
Rahastamis ­
kokkuleppe/ 
lepingu 
numberPealkiriRahasta ­
miskok ­
kuleppe/ 
lepingu 
kuupäevKulukohus ­
tusi võetud 
(eurodes)Lepinguga 
hõlmatud 
(eurodes)Makstud 
(eurodes)
Peamised PEGASE otsetoetuse rakendamisega seotud tehnilise toe lepingud10
MED/2007/145-324 Tehniline tugi seoses rahastuga II – võlamaksed 29.10.2007 659 136,50 659 136,50
ENPI/2007/145-484Tehnilise toe meetmed Jordani Läänekaldal ja Gazas ajutise 
rahvusvahelise rahastamismehhanismi toetuseks1.11.2007 545 000 545 000
ENPI/2007/146-120Euroopa Komisjoni täiendav hädaabi Jordani Läänekaldal 
ja Gazas elavatele palestiinlastele (ajutise rahvusvahelise 
rahastamismehhanismi 2. ja 3. osa)26.11.2007 1 210 496,84 1 210 496,84
MED/2008/ 
153-790 Toetus PEGASE mehhanismi otsetoetuse üksusele 20.3.2008 2 550 722,85 2 550 722,85
ENPI/2009/200-
563PEGASE toetuse vajaduste hindamine Gazas ja rahastajate -
poolse abi esmatähtsate valdkondade väljaselgitamine16.2.2009 694 465,20 694 465,20
ENPI/2009/201-712 Euroopa Komisjoni hädaabi Jordani Läänekaldal ja Gazas 
elavatele palestiinlastele (PEGASE – toetus Palestiina  
omavalitsuse püsikulude katteks)27 .2.2009 1 190 399,72 1 190 399,72
ENPI/2009/207-600 Tehniline tugi arendusprojektide väljaselgitamiseks,  
elluviimiseks ja järelevalveks Jordani Läänekaldal,  
Gaza sektoris ja Ida-Jeruusalemmas ning PEGASE  
otsetoetuse rakendamiseks 29.4.2009 3 896 917 3 896 917
ENPI/2010/246-160 Tehniline tugi arendusprojektide väljaselgitamiseks,  
elluviimiseks ja järelevalveks Jordani Läänekaldal,  
Gaza sektoris ja Ida-Jeruusalemmas ning PEGASE  
otsetoetuse rakendamiseks25.8.2010 1 983 662,05 1 983 662,05
ENPI/2011/264-701Tehniline tugi arendusprojektide väljaselgitamiseks,  
elluviimiseks ja järelevalveks Jordani Läänekaldal,  
Gaza sektoris ja Ida-Jeruusalemmas ning PEGASE  
otsetoetuse rakendamiseks, 201129.4.2011 2 500 000 2 434 252,84
ENPI/2011/262-520 Tehniline abi EUREP-ile PEGASE programmide rakendamiseks 
Jordani Läänekaldal ja Gaza sektoris.30.3.2011 1 235 600 975 785,75
ENPI/2012/284-
005Tehniline tugi arendusprojektide väljaselgitamiseks,  
elluviimiseks ja järelevalveks Jordani Läänekaldal,  
Gaza sektoris ja Ida-Jeruusalemmas ning PEGASE  
otsetoetuse rakendamiseks, 2012 29.2.2012 2 500 000 2 370 000
Vahesumma 18 966 400,16 18 510 838,75
10 Lepingud valiti välja olulisuse alusel (väärtusega üle 275 000 euro).48
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
II LISA
Rahastamis ­
kokkuleppe/ 
lepingu 
numberPealkiriRahasta ­
miskok ­
kuleppe/ 
lepingu 
kuupäevKulukohus ­
tusi võetud 
(eurodes)Lepinguga 
hõlmatud 
(eurodes)Makstud 
(eurodes)
Peamised institutsioonide ülesehitamise ja suutlikkuse suurendamisega seotud tehnilise toe lepingud
ENPI/2009/209-
464Toetus Palestiina omavalitsuse finantsinstitutsioonidele 11.06.2009 310 366,80 279 330
ENPI/2010/231-390Tehniline abi sotsiaalministeeriumile okupeeritud  
Palestiina alal9.03.2010 2 198 379 1 946 509,42
ENPI/2010/231-065Tehniline abi (III etapp) Palestiina omavalitsuse siseauditi  
ja sisekontrolli talituste tugevdamiseks22.03.2010 800 000 794 115,88
ENPI/2010/243-559Vaimuhaigust põdevate isikute tervise ja heaolu  
edendamine Gazas: kohaliku teenuste ja toe pakkumise 
suutlikkuse suurendamine15.07. 2010 2 329 848 1 612 911
ENPI/2010/248-920Riikliku auditi ja halduskontrolli büroo institutsiooniline 
tõhustamine8.10.2010 3 722 300 1 940 379,71
ENPI/2011/248-905Tehniline abi EUREP-ile institutsioonide ülesehitamise ja 
elektrienergiasektori reformi projekti rakendamisel PEGASE 
otsetoetuse programmide raames Jordani Läänekaldal 
ja Gazas27.01.2011 1 995 105 1 984 242,85
ENPI/2011/261-041Tehniline abi Palestiina omavalitsuse suutlikkuse  
suurendamiseks abi mõjususe ja hea valitsemistava alal 
(valitsemisalase strateegiarühma koordinaator)24.02.2011 432 027 341 289,30
ENPI/2011/270-253ELi toetus tehnilise ja kutsehariduse ning väljaõppe  
edendamiseks okupeeritud Palestiina alal17.0 8. 2011 4 000 000 1 500 000
ENPI/2011/279-345Tehniline abi riigi rahanduse juhtimise ja siseauditi 
tõhustamiseks1.12.2011 2 184 400 826 506,45
Vahesumma 17 972 425,8 11 225 284,61
Kokku 1 062 720 108 1 050 479 14149
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
III LISA
PEGASE KAUDU ERALDATUD VAHENDITE KOKKUVÕTE
 Avalikud 
teenistujad ja 
pensionärid 
(CSP)Tsiviilpolitsei 
ja kodaniku ­
kaitse  
(CPD)Haavatavad 
Palestiina 
perekonnadPeamiste  
avalike  
teenuste 
toetusVõlg  
erasektori ees Gaza 
erasektori 
ülesehitamineKokku
AastaVahendite  
eraldamise kuuSumma (eurodes)
2008veebruar 22 061 275 8 283 749 30 345 024
märts 34 284 281 7 512 910 4 748 826 5 872 358 52 418  376
aprill 22 190 184 12 170 064 5 443 951 39 804 199
mai 35 530 287 6 424 669 41 954  957
juuni 21 326 546 7 475 092 9 896 548 3 722 310 42 420  495
juuli 14 763  600 11 233 844 4 685 347 30 682 790
august 14 654 950 12 644 495 27 299 445
september 35 403 365 8 873 487 9 059 387 4 559 654 57 895 892
oktoober 12 784 641 12 784 641
november 14 956 569 5 320 646 20 277 216
detsember 14 849 556 9 363 890 3 266 549 27 479 995
Kokku 2008 230 020 614 33 225 378 95 833 417 24 283 619 383 363 028
2009jaanuar 25 019 151 914  999 25 934 150
veebruar 23 535 916 5 957 387 365  837 29 859 141
märts 26 042 684 9 166 509 7 935  189 43 144 382
aprill 22 934 571 6 582 430 29 517 001
mai 12 928  927 10 461 756 2 999 875 26 390 558
juuni 12 973 571 13 483 031 7 204 661 33 661 264
juuli 12 983 581 7 562 712 20 546 293
august 12 746 538 8 450 202 21 196 740
september 25 726 437 9 288 785 8 480 912 43 496  134
oktoober 4 080 359 200  000 4 280 359
november 29 789 693 10 619 722 40 409 415
detsember 9 219 962 6 670  249 15 890 211
Kokku 2009 204 681 069 5 957 387 41 158 287 79 329 028 3 199 875 334  325  647
2010jaanuar 6 290 363 7 171 680 13 462 043
veebruar 20 676 363 1 964 134 1 353 402 23 993 900
märts 22 852 534 10 137  710 149  875 33 140  118
aprill 20 773  605 20 773  605
mai 20 950 191 4 363 234 25 313 425
juuni 8 959 311 10 223 374 1 991 637 21 174 322
juuli 8 893 244 3 067 502 4 782 616 16 743 362
august 14 036  739 9 701  649 1 625 455 25 363 843
september 8 930 184 1 989 776 3 582 649 14 502 608
oktoober 37 056 283 4 011 936 41 068 219
november 20 389 247 2 123 295 22 512 542
detsember 20 590 940 6 856 359 1 133 941 28 581 240
Kokku 2010 210  399  003 9 135 815 36 919 092 21 660 178 149  875 8 365  265 286 629 22850
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
III LISA
 Avalikud 
teenistujad ja 
pensionärid 
(CSP)Tsiviilpolitsei 
ja kodaniku ­
kaitse  
(CPD)Haavatavad 
Palestiina 
perekonnadPeamiste  
avalike  
teenuste 
toetusVõlg  
erasektori ees Gaza 
erasektori 
ülesehitamineKokku
AastaVahendite  
eraldamise kuuSumma (eurodes)
2011jaanuar 3 981 591 1 231 765 5 213 356
veebruar 19 471  331 4 915 131 24 386 462
märts 19 796 636 9 406  668 146  134 29 349  438
aprill 20 226 656 20 226 656
mai 2 566 615 2 566 615
juuni 9 765 125 3 866 9 768 990
juuli 22 153 357 22 153 357
august 22 383 281 2 830 515 25 213 796
september 16 246 382 16 246 382
oktoober 10 042 543 10 042 543
detsember 12 051 842 3 456 350 15 508 192
Kokku 2011 124  259  235 4 915 131 41 266 178 150  000 10 085 245 180 675 788
2012jaanuar 47 668 179 1 050 485 48 718 664
veebruar 24 510 502 24 510 502
märts 22 405 955 22 405 955
aprill 22 420 524 9 990 238 32 410 762
mai 22 315 959 22 315 959
juuni 9 875 815 9 875 815
oktoober 9 759 786 1 620 414 11 380 200
november 18 677 130 18 677 130
detsember 6 715 634 10 882 801 17 598 435
Kokku 2012 164 713 884 40 508  640 2 670 899 207 893 423
Kõik kokku 934 073 804 20 008 333 193 077 575 196 822 624 27 783 369 21 121  409 1 392 887 114
CSP ja CDP kokku 954 082 137
Allikas:  Euroopa Komisjon.51
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
IV LISA
PALESTIINA OMAVALITSUSE CSP TOETUSKÕLBLIKELE TOETUSESAAJATELE TEHTUD 
PALGAMAKSED JA KÕIK PEGASE CSP MAKSED 2008–2012 EURODES NING VASTAVAL T 
TOETUSKÕLBLIKE TOETUSESAAJATE ARVULE IGAS KUUS
Palga­
arvestuskuuMakstud palk/pension 
(kursiivis ja rasvases 
kirjas  = hilinemisega)1 PEGASE toetus2  
toetusesaajatele 
(eurodes)Palestiina omavalitsuse 
kogumaksed toetuskõlb ­
likele toetusesaajatele 
(eurodes)Toetuskõlblike  
toetusesaajate koguarv3
jaan-08 5.2.2008 22 061 275 40 648 607 73 826
veebr-08 6.3.2008 34 284 281 45 693 175 74 014
märts-08 6.4.2008 22 190 184 40 719 893 74 063
apr-08 6.5.2008 35 530 287 44 557 242 74 160
mai-08 10.6.2008 21 326 546 43 033 758 73 761
juuni-08 7.7. 20 0 8 14 763 600 43 881 800 73 818
juuli-08 7. 8. 20 0 8 14 654 950 43 158 255 73 947
aug-08 4.9.2008 15 617 485 46 932 662 78 493
sept-08 25.9.2008 19 785 879 45 824 002 78 340
okt-08 5.11.2008 14 956 569 52 360 648 78 153
nov-08 3.12.2008 14 849 556 49 363 160 77 951
dets-08 6.1.2009 25 019 151 45 037 410 78 162
2008 keskmine 21 253 314 45 100 884 75 724
jaan-09 17 .2.2009 23 535 916 48 610 399 78 038
veebr-09 5.3.2009 26 042 684 46 754 502 78 049
märts-09 6.4.2009 22 934 571 46 285 785 77 994
apr-09 7. 5. 20 0 9 12 928 927 47 323 840 78 063
mai-09 7.6.2009 12 973 571 47 607 723 78 298
juuni-09 6.7. 20 0 9 12 983 581 47 433 886 80 580
juuli-09 4.8.2009 12 746 538 47 882 970 80 620
aug-09 3.9.2009 12 831 501 48 555 553 78 696
sept-09 16.9.2009 12 894 936 46 839 660 78 996
okt-09 4.11.2009 14 835 798 49 017 979 79 916
nov-09 24.11.2009 14 953 895 47 421 969 80 163
dets-09 6.1.2010 6 290 363 48 820 026 80 021
2009 keskmine 15 496 023 47 712 858 79 120
jaan-10 4.2.2010 20 676 363 50 577 131 80 551
veebr-10 3.3.2010 22 852 534 51 708 439 80 608
märts 6.4.2010 20 773 605 53 766 495 80 585
apr-10 5.5.2010 20 950 191 54 692 448 80 576
mai-10 7.6.2010 8 959 311 56 814 476 81 032
juuni-10 5.7. 2010 8 893 244 59 043 295 80 988
juuli-10 5.8.2010 14 036 739 56 735 240 81 133
aug-10 6.9.2010 8 930 184 58 631 942 84 628
sept-10 6.10.2010 37 056 283 55 454 559 84 981
okt-10 4.11.2010 20 389 247 54 457 318 85 026
nov-10 6.12.2010 20 590 940 56 492 298 84 948
dets-10 5.1.2011 3 981 591 59 150 450 84 808
2010 kokku 17 340 853 55 627 007 82 03552
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
IV LISA
Palga­
arvestuskuuMakstud palk/pension 
(kursiivis ja rasvases 
kirjas  = hilinemisega)1 PEGASE toetus2  
toetusesaajatele 
(eurodes)Palestiina omavalitsuse 
kogumaksed toetuskõlb ­
likele toetusesaajatele 
(eurodes)Toetuskõlblike  
toetusesaajate koguarv3
jaan-11 6.2.2011 19 471 331 58 409 452 84 465
veebr-11 6.3.2011 19 796 636 58 218 925 84 544
mär ts-11 5.4.2011 20 226 656 58 590 035 84 444
apr-11 5.5.2011 0 57 359 539 -
mai-11 5.6.2011 0 59 599 729 -
juuni-11 6.7. 2011 22 153 357 59 859 246 84 274
juuli-11 2.8.2011 22 383 281 58 999 587 82 864
aug-11 14.9. 2011 16 246 382 57 855 264 83 070
sept-11 3.10.2011 0 57 009 951 -
okt-11 5.11.2011 0 60 178 790 -
nov-11 6.12.2012 0 58 874 557 -
dets-11 5.1.2012 47 668 179 61 866 492 84 581
2011 kokku 13 995 485 58 901 797 84 035
jaan-12 7 .2.2012 24 510 502 62 406 634 84 569
veebr-12 7.3. 2012 22 405 955 60 706 774 84 278
mär ts-12 11.4.2012 22 420 524 66 930 548 83 937
apr-12 9.5.2012 22 315 959 64 595 271 83 987
mai-12 7.6.2012 0 64 354 004 -
juuni-12 11. ja 18.7.2012 0 62 891 548 -
juuli-12 12. ja 29.8.2012 0 63 029 985 -
aug-12 11. ja 16.9.2012 0 60 889 140 -
sept-12 18. ja 21.10.2012 0 61 593 991 -
okt-12 11., 21 ja 23.11.2012 18 677 130 61 055 815 84 168
nov-12 23.12.2012 ja 14.1.2013 7 277 887 62 298 382 84 064
dets-12 20.1.2013 7 192 124 63 683 828 83 820
2012 kokku 10 400 007 62 869 660 84 174
KOKKU 941 828 181 3 242 546 483
1 Toetusesaajad, kellele tehti makse rohkem kui seitse päeva pärast palgaarvestuskuu viimast päeva.
2 2008. aasta jaanuari ja veebruari maksed tehti ajutisest rahvusvahelisest rahastamismehhanismist.
3 Keskmised summad hõlmavad ainult neid kuid, mil maksti PEGASE toetust.53
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
V LISA
VPF KOMPONENDI TOETUSESAAJATELE ERALDATUD PEGASE TOETUSE KOGUSUMMA 
VÕRRELDES PALESTIINA OMAVALITSUSE SOTSIAAL TOETUSMAKSETEGA 
TOETUSKÕLBLIKELE VPF KOMPONENDI TOETUSESAAJATELE 2008–2012
Palga­
arvestuskuuPEGASE 
kogumaksed 
toetuskõlbli ­
kele toetuse­
saajatele 
(eurodes) PEGASE  
toetusesaa ­
jate arvKeskmine  
PEGASE  
makse 
(eurodes) Palestiina 
oma  valitsuse 
osalus 
(eurodes) Palestiina 
omavalitsuse 
kogumak ­
sed PEGASE 
toetuse­
saajatele 
(eurodes) Palestiina 
omavalitsuse 
kogumaksed 
täiendavate ­
le toetuse ­
saajatele 
(eurodes) Palestiina 
omavalitsuse 
täiendavate 
toetuse­
saajate arvPalestiina 
omavalit ­
suse poolt 
täiendavatele 
toetuse­
saajatele teh ­
tud maksete 
keskmine 
summa 
(eurodes)
märts-08 7 512 910 41 321 182 0 0 0 0 0
juuni-08 7 475 092 41 113 182 0 0 0 0 0
sept-08 8 873 487 46 025 193 0 0 0 0 0
dets-08 9 363 892 47 680 196 0 0 0 0 0
2008 keskmine 8 306 345 44 035 188 0 0 0 0 0
märts-09 9 166 509 48 798 188 0 0 0 0 0
juuni-09 13 483 031 49 645 272 0 0 0 0 0
sept-09 9 288 785 50 531 184 0 0 0 0 0
dets-09 9 219 962 52 114 177 0 0 0 0 0
2009 keskmine 10 289 573 50 272 205 0 0 0 0 0
mär ts-10 10 137 710 51 826 196 0 0 0 0 0
juuni-10 10 223 374 49 672 206 0 0 0 0 0
aug-10 9 701 649 49 754 194 0 0 0 0 0
dets-10 6 856 359 33 134 207 0 0 0 0 0
2010 keskmine 9 229 773 46 097 201 0 0 0 0 0
mär ts-11 9 406 668 57 912 162 0 0 0 0 0
juuni-11 9 765 125 49 578 197 0 0 0 0 0
okt-11110 042 543 50 556 199 0 0 0 0 0
dets-11 12 051 842 66 626 181 45 4 834 134 2 986 118 27 339 109
2011 keskmine 10 316 545 56 168 185 45 4 834 134 2 986 118 27 339 109
apr-1219 990 238 64 743 154 79 5 663 659 5 116 698 30 704 167
juuni-12 9 875 815 64 417 153 86 6 043 567 5 569 566 31 952 174
okt-1219 759 786 55 599 176 58 7 975 634 3 242 195 40 219 81
dets-12 10 882 801 54 900 198 40 8 501 210 2 169 995 42 372 51
2012 keskmine 10 312 201 59 915 170 66 6 603 641 4 024 613 34 517 118
1 Maksed hilinesid, kuna Gaza pankadel puudus sularaha/likviidsus ja Palestiina omavalitsuse püsiva finantskriisi tõttu nappis eelarvelisi vahendeid.
Allikad:  Palestiina omavalitsuse rahandusministeeriumi andmed, mis on liigitatud vastavalt ELi/rahastajate ja Palestiina omavalitsuse osalusele,  
ning PEGASE andmebaasi andmed.54
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
KOMISJONI JA EUROOPA 
VÄLISTEENISTUSE VASTUSED
VI.
Probleemid, mis mõjutavad avalikke teenistujaid, kes ei 
saa Gaza sektoris töötada (näiteks Palestiina omavalitsuse 
toetusstreik, selle pikkus, ulatus ja mõju, Hamasi reagee -
ringud), on keerulised Gaza sektori tingimuste tõttu, kus 
objektiivne kontroll on raske. Rahaline otsetoetus on Pales -
tiina omavalitsuse vajadustest lähtuv programm. Komisjon 
ja Euroopa välisteenistus jäävad oma otsuse juurde toetada 
poliitiliselt Palestiina omavalitsust (tulevase Palestiina riigi 
tuumik), kes otsustas jätkata maksmist kõikidele toetus -
kõlblikele töötajatele nii Läänekaldal kui ka Gaza sektoris, 
olenemata nende tööalasest seisundist, mida on tegelikku -
ses väga raske välja selgitada. Mõned avalikud teenistujad 
ei tööta Gazas lihtsalt seetõttu, et de facto  võimud tõkes -
tavad nende juurdepääsu töökohale. Teised, kes tegelikult 
töötavad, kinnitavad ametlikult, et nad ei tööta poliitilistel 
põhjustel.
Mis tahes otsus lõpetada palgatoetuse andmine Gaza sek -
toris on eeldatavasti poliitiliselt väga tundlik. 
Komisjon ja Euroopa välisteenistus on seisukohal, et nad 
on selle probleemi lahendamiseks piisavalt teinud. Seda 
teemat on käsitletud koos Palestiina omavalitsusega mit -
mel korral kõrgeimal poliitilisel tasandil ja sellele osuta -
takse tähelepanu ka edaspidistes aruteludes. 
VII.
Iisraeli valitsuse kaasamise kohta vt kommenteeritud kok -
kuvõtte punkt III.KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE
III.
2011.  aasta lõpus algatas komisjon projekti avaliku teenis -
tuse reformi vajaduste hindamiseks ja teostatavate projek -
tide väljaselgitamiseks Palestiina alal (kõnealune määratlus 
ei piira seisukohti, mille kohaselt Palestiinat tunnustatakse 
riigina). Sellest lähtudes hakkab EL alates 2013. aasta tei -
sest poolaastast andma Palestiina omavalitsusele avaliku 
teenistuse reformi läbiviimiseks ulatuslikku toetust. ELi 
esindaja büroo (EUREP) tagab tugeva seose selle meetme 
ja CSP programmi vahel, soodustades sellega ka poliitilise 
dialoogi võimendamist. 
Olgu märgitud, et komisjon ja Euroopa välisteenistus on 
aktiivselt püüdnud ergutada Iisraeli koostööle. Peetud on 
arvukalt kohtumisi Iisraeli kaitseministeeriumiga (COGAT) 
ja mitme Iisraeli valitsusametnikuga mitmesugustes kon -
tekstides ja foorumitel. Vajaduse korral on kaasatud ka ELi 
esindus Tel Avivis. Kõnealuste diplomaatiliste surveaval -
duste tõhusust aitaks suurendada liikmesriikide järjekind -
lam ja jõulisem lähenemisviis sellele valdkonnale.
IV.
2011. aastal võeti arvesse vajadust tugevama konkurentsi 
järele ning seda püüti saavutada rahvusvahelise hanke -
menetluse käivitamise kaudu, et sõlmida leping kõikide 
Palestiina-Euroopa sotsiaal-majandusliku abi haldamise 
mehhanismi (PEGASE) programmide raames antava raha -
lise otsetoetuse rakendamisega seotud eel- ja järel -
kontrolli audititeenuste osutamiseks. Eelteade avaldati 
augustis 2012 ja uued lepingud kavatsetakse allkirjastada 
2013. aasta lõpuks.
Avaliku teenistuse reformi kohta vt kommenteeritud kok -
kuvõtte punkt III. 
Alahinnata ei tohiks poliitilise dialoogi võimendamist Pales -
tiina omavalitsuse tasandil olulise rahalise otsetoetuse 
kaudu.
V.
Olgu märgitud, et Iisrael ei kandnud 2012. aastal mitme 
kuu jooksul Palestiina omavalitsusele üle tollitulusid. See 
oli Palestiina omavalitsuse palgamaksetega viivitamise pea -
mine põhjus. Samas on alates 2013. aastast WAFA, PBS ja 
usuasjade ministeeriumi töötajad välja arvatud rahastamis -
kõlblike toetusesaajate nimestikest, millega seoses vähe -
nes nende arv umbes 75 000 inimeseni (võrreldes esialgse 
84 000 inimesega).55
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
KOMISJONI JA EUROOPA 
VÄLISTEENISTUSE VASTUSEDTÄHELEPANEKUD
27.
ELi tegevuskavades sätestatakse prioriteetsed eesmär -
gid, milles EL ja Palestiina omavalitsus on ühiselt kokku 
leppinud, ja need ei sisalda suunavat finantsraamistikku. 
Nõukogu kiitis uue ELi-Palestiina tegevuskava heaks 
2013. aasta märtsis. Kõnealune uus tegevuskava on suu -
remas kooskõlas arenguabi vajadustega (ja vastupidi) kui 
selle eelkäija, mis koostati enne PEGASE loomist.
28.
Alates 2014. aastast võtab EL rahalise toetuse osutamiseks 
arenguabi alal kasutusele kaheaastase programmitsükli. 
Palestiina kuulub rahalise välisabi üldeelarve kõige tund -
likumate punktide hulka ja eelarvepädevad institutsioonid 
on viimastel aastatel sageli suurendanud komisjoni esialg -
set ettepanekut. Palestiinale aastas eraldatavate summade 
suurus määratakse kindlaks eelarvemenetluse viimastel 
etappidel. Ka ebastabiilne poliitiline situatsioon nõuab 
komisjonilt ja Euroopa välisteenistuselt kõrgendatud val -
misolekut ning suutlikkust olukorda vajaduse korral alati 
ümber hinnata.
Täpselt samadel põhjustel on vaid üksikud liikmesrii -
gid loonud Palestiinale abi osutamiseks mitmeaastased 
programmid. 
ELi kohaliku arengu strateegia vaadati hiljuti üle koostöös 
liikmesriikide ja kohalike esindajatega.29.
Komisjon ja Euroopa välisteenistus on seisukohal, et meet -
mete esitamine liikmesriikidele kirjaliku menetluse teel ei 
raskenda mehhanismi üksikasjalikku läbivaatamist. Pales -
tiina programmide (eriti PEGASE) tutvustamine on mit -
mel korral olnud ENPI komiteega kohtumisel päevakorras 
informeeriva punktina. Liikmesriigid on üldjuhul väljenda -
nud rahulolu rakendatud menetluste üle ja alati kõhkle -
mata täiendavaid selgitusi küsinud, kui on seda vajalikuks 
pidanud.
Komisjon ja Euroopa välisteenistus on seisukohal, et Gaza 
erasektori ülesehitamise programmi (PSRG) loomine, mis 
rakendati pärast operatsiooni „Sulatina” , samuti peamiste 
avalike teenuste toetuse (SEPS) ja võlgnevuste vähenda -
mise komponendi kasutamine tõestavad programmi suut -
likkust kohaneda tegevuskeskkonna muutustega.
Komisjon ja Euroopa välisteenistus teadvustavad siiski, et 
selline olukord ei ole pikema aja jooksul jätkusuutlik ja et 
praegu, kus Gaza sektori olukorrale ei ole seitsme aasta 
jooksul lahendust leitud, on aeg teha muudatusi. Tegeli -
kult on seda teemat mitmel korral tõstatatud varasemates 
aruteludes Palestiina omavalitsusega. 
Palestiina omavalitsusega juba algatatud arutelude ees -
märgiks on leida lahendus, mis võtaks arvesse kontrollikoja 
poolt esile toodud probleeme, ja samal ajal võimaldaks 
Palestiina omavalitsusel jätkata oma töötajate toetamist 
Gazas.
Komisjon ja Euroopa välisteenistus jäävad oma poliiti -
lise seisukoha juurde, et Palestiina omavalitsus peab jät -
kama oma töötajate toetamist Gaza sektoris kui peamist 
elementi, mis võimaldab säilitada tulevase Palestiina riigi 
ühtsuse ja kindlustada Palestiina omavalitsuse positsiooni 
Gaza sektoris. Kindlasti tuleks arvesse võtta asjaolu, et 
komisjon ja Euroopa välisteenistus võtsid selle otsuse vastu 
ja rakendasid seda poliitilistest kaalutlustest lähtudes, ning 
lähtuvalt sellest, et suuremat osa töötajatest, kes ei tööta 
Gaza sektoris, tegelikult takistatakse töötamast.56
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
KOMISJONI JA EUROOPA 
VÄLISTEENISTUSE VASTUSED30.
Olgu märgitud, et kui välja arvata Ühendkuningriik, kes 
panustas PEGASE mehhanismi üksnes 2008. aastal, ei ole 
ükski teine PEGASE rahalise otsetoetuse rahastaja viinud 
oma panust PEGASEst üle Maailmapanga sihtfondi. Lisaks 
on PEGASE saanud rahalisi vahendeid Jaapanilt ja Šveitsilt, 
mis ei ole liikmesriigid.
Rahastamise vähenemise põhjuseks on eelkõige liikmesrii -
kide rahandusliku olukorra halvenemine, teatud määral ka 
rahastajate väsimus. Mõned liikmesriigid ja muud rahasta -
jad eelistavad toetada arenguprojekte (rahalise otsetoetuse 
andmise asemel), sest sel viisil on nad ise nähtavamad.
31.
Komisjon võtab omaks, et PEGASE puhul ei kasutata praegu 
tulemusnäitajaid.
Euroopa välisteenistus ja komisjon juhinduvad selles osas 
näitajatest, mis on esitatud Palestiina reformi- ja arenguka -
vas ning Palestiina riiklikus arengukavas, mille prioriteedid 
võeti ja jäävad PEGASE aluseks. See on ka tingimuste täit -
misega seotud meede.
Komisjon on valmis kasutusele võtma tulemusnäitajaid 
PEGASE jaoks, mis arvestaksid Palestiina omavalitsuse eri -
lise olukorra ja PEGASE programmi eripäraga.
Rahalise otsetoetuse andmise eesmärgiks PEGASE kaudu 
on võimaldada Palestiina omavalitsusel täita oma kohustusi 
elanikkonna suhtes, niivõrd kui see on võimalik. Praeguses 
finantssituatsioonis on ebareaalne oodata märkimisväärset 
kvalitatiivset edasiminekut. 
Tegurid, millest eesmärkide saavutamine sõltub, on pea -
miselt välised ja ei allu Palestiina omavalitsuse kontrol -
lile. PEGASE rahaline otsetoetus on poliitiline instrument, 
mille lõplik eesmärk on säilitada kahe riigi kooseksisteeri -
misel põhineva lahenduse elujõulisus, tagades Palestiina 
elanikele elementaarsed elutingimused. Palestiina ei ole 
iseseisev riik, mille valitsusel oleks võimalik kasutusele 
võtta mitmesuguseid erinevaid ressursse valitud eesmärgi 
toetamiseks.Rahaline otsetoetus ei ole klassikaline projekt, mida saaks 
hinnata projektitsükli juhtimise mõistes. See on välja töö -
tatud Palestiina omavalitsuse abistamiseks pikaajaliste 
probleemide lahendamisel eeldusega, et EL aitab valit -
susasutuste toimimist tagades kaasa kahe riigi kooseksis -
teerimisel põhineva lahenduse saavutamisele Lähis-Ida 
rahuprotsessis. 
32.
Kooskõlas Palestiina omavalitsuse 2009. aasta riigi ülesehi -
tamise kahe aasta plaaniga, millega nähti ette sõltuvuse 
vähendamine välisabist, kavatsesid Euroopa välisteenis -
tus (ja enne seda välissuhete nõunike töörühm) iga prog -
rammiperioodi vältel vähendada rahalise otsetoetuse osa, 
kuid seda märkimisväärselt vähendada pole lihtsalt olnud 
võimalik ohu tõttu Palestiina omavalitsuse säilimisele. 
Neid küsimusi on tõstatatud ka ajutise kontaktkomitee 
kohtumistel. 
Praegustes tingimustes ja kujunenud poliitilises olukorras 
ei ole rahastamise vähendamise võimalus kooskõlas ELi 
kehtiva poliitikaga. 
34.
Toetusesaajad on teada ning nende suhtes rakendatakse 
nii eel- kui ka järelkontrolli. Toetust makstakse Palestiina 
omavalitsuse taotluse alusel ja toetuse saamiseks ette näh -
tud dokumentide esitamise korral. 
Vahendid kantakse üle põhimõtteliselt ainult keskriigikassa 
allkonto kaudu, mille puhul maksete vabastamine toimub 
„kahe võtme” põhimõttel, mis tähendab, et väljamakse 
peavad autoriseerima nii EL kui ka Palestiina omavalitsus. 
Sellega hoitakse korruptsiooni risk võimalikult madalal. Mis 
puutub ELi poolt Gaza erasektori programmi raames rahas -
tatud taristu hävitamise riski, siis on tegemist teadaoleva 
ohuga, ja ehkki komisjon püüab seda riski minimeerida 
järjepideva dialoogi kaudu Iisraeli kaitseministeeriumiga 
(COGAT), tuleb selle riskiga arvestada.57
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
KOMISJONI JA EUROOPA 
VÄLISTEENISTUSE VASTUSED35.
Komisjon ja Euroopa välisteenistus on valmis kriitiliselt 
uurima kontrollide kulutõhusust ja kaaluma neid kaasne -
vate riskide suhtes.
36.
2011. aastal võeti arvesse ja lahendati konkurentsi suuren -
damise vajadus rahvusvahelise hankemenetluse algatamise 
kaudu eel- ja järelkontrolli audititeenuste lepingu sõlmimi -
seks seoses kõikide PEGASE rahalise otsetoetuse program -
mide rakendamisega. Eelteade avaldati augustis 2012 ja 
uued lepingud kavatsetakse allkirjastada enne 2013. aasta 
lõppu.
Finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 168 lõike 2 koha -
selt taotleti ja kiideti heaks läbirääkimistega otsemenetlus 
ning põhjendati seda kõnealusel ajal kehtinud nõuete 
kohaselt. 
37.
Otsetoetuse andmine oli põhjendatud finantsmääruse 
rakenduseeskirjade kohaselt. 
EUREPi eritaotluse alusel kehtestati kõikidele rahvusvahe -
liste organisatsioonidega sõlmitud lepingutele täiendavad 
nõuded (erandid rahvusvaheliste organisatsioonide suh -
tes kohaldatavatest üldistest tingimustest) eelkõige seo -
ses täiendavate nõuetega aruandlusele, auditeerimisele ja 
seadmete üleandmisele.
EUREP viis lõpule ülemineku toetuslepingult ühe aasta pik -
kusele teenuslepingule rahvusvahelise organisatsiooniga. 
Kõik varasemate lepingute kohaselt ette nähtud seadmed 
on üle antud Palestiina omavalitsusele (välja arvatud raha -
lise otsetoetuse andmebaas). Nende teenuste osas viiakse 
2014. aastal läbi piiratud hange.
38.
Olgu märgitud, et Palestiina rahalise otsetoetuse program -
mide kontrolli- ja juhtimismenetlusi vaadatakse läbi.
Korraldatud on PEGASE andmebaasi loomine ja selle halda -
mine sisemiste jõududega.39.
Võttes arvesse projekti mahtu ja programmi rakendamisega 
seotud poliitilist tundlikkust, tegi EUREP sel ajal teadliku 
valiku mitte sõlmida lepingut kohaliku ettevõttega.
PEGASE kontrolli- ja haldamismenetluste läbivaatamisprot -
sessi kõrval algatati rahvusvaheline hange kõikide PEGASE 
rahalise otsetoetuse programmide rakendamise eel- ja 
järelkontrolli audititeenuste lepingute sõlmimiseks.
Kuigi unikaalsete tingimuste tõttu puudub  
formaalne tingimuslikkus, ei tähenda see  
võimenduse puudumist Palestiina omavalitsuse 
puhul (palume tutvuda punktiga 40).
40.
PEGASE rahalist otsetoetust osutatakse Palestiina omava -
litsusele ilma selgesõnalise tingimuslikkuseta: tegemist on 
komisjoni, Euroopa välisteenistuse ja liikmesriikide tead -
liku valikuga, mis tuleneb nende poliitilistest eesmärkidest 
Lähis-Ida rahuprotsessis.
Siiski juhinduvad Euroopa välisteenistus ja komisjon Pales -
tiina reformi- ja arengukavas ning Palestiina riiklikus aren -
gukavas, mille prioriteedid võeti ja jäävad PEGASE aluseks, 
sätestatud näitajatest. See on tingimuslik meede.
Võimendus on olemas tänu ELi usaldusväärsele ja järjepi -
devale toetusele. EUREP töötab praegu võimenduse täius -
tamise kallal poliitilise dialoogi kaudu, kooskõlastades seda 
huvitatud liikmesriikidega hiljuti loodud ELi PEGASE mitte -
ametliku töörühma raames.
41. a)
2011. aasta lõpus käivitas komisjon projekti Palestiina ava -
liku teenistuse reformi vajaduste hindamiseks ja teosta -
tavate projektide kindlaksmääramiseks. Nende tulemuste 
alusel annab EL alates 2013. aasta teisest poolest toetust 
Palestiina omavalitsusele avaliku teenistuse reformi läbi -
viimiseks. EUREP tagab tiheda seose selle meetme ja CSP 
programmi vahel, mis samuti soodustab poliitilise dialoogi 
tugevamat võimendamist. 58
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
KOMISJONI JA EUROOPA 
VÄLISTEENISTUSE VASTUSED42.
Olgu märgitud, et komisjon ja Euroopa välisteenistus on 
aktiivselt püüdnud Iisraeli koostöösse kaasata. Iisraeli kait -
seministeeriumiga on korraldatud arvukalt kohtumisi. Mit -
mesuguseid muid kohtumisi on peetud Iisraeliga ELi-Iisraeli 
kahepoolsete suhete raamistikus ja kõnealuseid teemasid 
on käsitletud assotsiatsioonikomitees, assotsiatsiooninõu -
kogus ja poliitilises dialoogis Iisraeliga. Vajaduse korral on 
kaasatud ka ELi esindus Tel Avivis. Selliste poliitiliste surve -
vahendite tõhusust suurendaks liikmesriikide järjekindlam 
ja jõulisem lähenemisviis valdkonnale. Sellele vaatamata on 
nõukogu liikunud laiema iseloomuga järeldustelt konkreet -
sematele (eriti mais 2012 ja detsembris 2012).
46.
Komisjon käivitas 2011. aasta lõpus projekti Palestiina 
avaliku teenistuse reformi vajaduste hindamiseks ja teos -
tatavate projektide kindlaksmääramiseks. Seetõttu annab 
EL alates 2013. aasta teisest poolest toetust Palestiina 
omavalitsusele avaliku teenistuse reformi läbiviimiseks. 
EUREP tagab tiheda seose selle meetme ja CSP programmi 
vahel, mis samuti soodustab poliitilise dialoogi tugevamat 
võimendamist. 
47.
PEGASE on spetsiifiline instrument, mis loodi, et tagada 
vahendite jälgitavus kuni lõppkasusaajani. Rahastamist või -
maldatakse ainult lõppkasusaajate kinnitatud lõpliku nime -
kirja alusel, mille on kokku leppinud nii EL kui Palestiina 
omavalitsus. Instrument on rakendatud selleks, et vältida 
ELi rahastamisvahendite võimalikku kõrvaletoimetamist. 
Seetõttu on komisjon ja Euroopa välisteenistus arvamusel, 
et PEGASE vahendid ei ole eelarve mõistes asendatavad.
Komisjon ja Euroopa välisteenistus vaidlustavad väite, et 
PEGASE on lubanud Palestiina omavalitsusel säilitada tea -
tud vahendid ja kasutada neid muul otstarbel, seda ei ole 
ka võimalik praktikas tõestada. Komisjon ja Euroopa välis -
teenistus on seisukohal, et puuduvad tõendid selle kohta, 
nagu oleks PEGASE tegevuse tagajärjel vahendid ümber 
suunatud julgeolekujõudude värbamiseks, mille jaoks eral -
datakse niigi toetust teistest allikatest.48.
Väljaspool reforme on jätkusuutlikkus tihedalt seotud polii -
tilise edenemisega lepitamise ja okupatsiooni lõpetamise 
valdkonnas.
Peamiseks põhjuseks, miks Palestiina omavalitsusel on 
olnud viimasel ajal üha raskem palku ja pensione õige -
aegselt välja maksta, on Iisraeli-poolne „tollitulude” kin -
nipidamine. Seda äkilist tulu langust ei näinud Palestiina 
omavalitsus ette. Liikmesriikide rahanduslik olukord, teatud 
määral ka rahastajate väsimus on kindlasti mingil määral 
mõjutanud rahastajate suutlikkust ning valmisolekut sellele 
kriisile reageerida. Samal ajal lootis Palestiina omavalitsus 
saavutada suuremat rahastamist Araabia doonoritelt.
51. 
Olgu märgitud, et rahalise abi kasusaajate arv on alates 
2010. aastast erinevate tegurite tõttu suurenenud, kaasa 
arvatud rahaülekannete programmi ( Cash Transfer Prog -
ramme , CTP) kasutusele võtmine 2010. aastal (seisneb 
programmide SSNRP ( Social Safety Net Reform Project , sot -
siaalse turvavõrgu reformimisprojekt) ja SHC ( special hard -
ship cases , enim puudust kannatavate isikute programm) 
ühendamises ja ootelehel olevate leibkondade sertifitsee -
rimises) ja sellele järgnev rakendamine Gazas 2011.  aas-
tal. Palestiina omavalitsuse sihtrühmaks on 120 000 prog -
rammiga hõlmatud leibkonda, mis vastab hinnangulisele 
äärmises vaesuses elavate leibkondade arvule Palestiinas. 
Abi tasandil: rahastamiskõlbliku leibkonna rahalise toetuse 
summa arvestuse aluseks on põhimõte „50% lõhe sulge -
miseks vajalikust” . Lõhe kujutab endast heaolu määra (tar -
bimine) ja leibkonna äärmise vaesuspiiri vahet. CTP sula -
raha komponent tagab rahalise abi, mis katab kõnealuse 
lõhe 50% ulatuses, ja see on rahalise hüvitise määra alu -
seks. Kasusaavatel leibkondadel on tavaliselt juurdepääs 
ka muudele tuluallikatele (rahaülekannetele), täiendavale 
abile (näiteks tervisekindlustus ja mitterahaline abi), mis 
lisanduvad sularaha komponendile.59
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
KOMISJONI JA EUROOPA 
VÄLISTEENISTUSE VASTUSED52.
Maksete hilinemine on erinevate tegurite, mis ei allu sot -
siaalministeeriumi ega rahandusministeeriumi kontrollile, 
toime tagajärg, sealhulgas: 1) sularaha / likviidsete vahen -
dite kättesaadavus Gaza sektori pankades; ja 2) eelarveva -
hendite kättesaadavus kui Palestiina omavalitsuse korduva 
finantskriisi tagajärg (sealhulgas tollitulude laekumised 
Iisraelilt). 
Olgu märgitud, et i) 2011. aasta septembri ja 2012. aasta sep -
tembri maksed teostati vastavalt 3. oktoobril 2011 ja  
6. oktoobril 2012, täpsemalt ainult ühe nädala pikkuse vii -
vitusega võrreldes esialgselt määratud tähtajaga (tavaliselt 
septembri viimane nädalavahetus);
ii) 2012. aasta esimese kvartali makse sooritati  
2012. aasta aprilli lõpus sularaha, peamiselt Iisraeli seeklite 
(ILS) ja USA dollarite nappuse tõttu Gaza sektori kohalikes 
pankades (põhjuseks olid Iisraeli piirangud sularaha kasu -
tamisele). Ehkki see ei puudutanud Läänekallast, otsustas 
Palestiina omavalitsus poliitilistel põhjustel jätta maksed 
Läänekaldal tegemata, sest puudus kindlus, et väljamakse 
toimub Gazas samal ajal või veidi hiljem.
53.
Palume tutvuda punktiga 31.
54.
Probleemid, mis mõjutavad avalikke teenistujaid, kes ei 
saa Gaza sektoris töötada (näiteks Palestiina omavalitsuse 
toetusstreik, selle pikkus, ulatus ja mõjud, Hamasi reakt -
sioonid), on Gaza sektori tingimuste tõttu, kus objektiivne 
kontroll on raske, keerulised. Rahaline otsetoetus on Pales -
tiina omavalitsuse vajadustest lähtuv programm. Komisjon 
toetas poliitiliselt Palestiina omavalitsust (tulevase Pales -
tiina riigi tuumik), kes otsustas jätkata maksmist kõikidele 
toetuskõlblikele töötajatele nii Läänekaldal kui ka Gaza 
sektoris, olenemata nende tööalasest seisundist, mida on 
igal juhul väga raske välja selgitada. Arvatavasti väärib veel 
kord märkimist, et Gazas mittetöötavate avalike teenis -
tujate seas on neid, kelle juurdepääsu töökohale võimud 
de facto  lihtsalt tõkestavad.
Mis tahes otsus lõpetada palgatoetuse andmine Gaza sek -
toris on eeldatavasti poliitiliselt väga tundlik.55.
Vt märkus punktis 54.
57.
Toetusesaajad on teada ning neile rakendatakse nii eel- kui 
ka järelkontrolli. Toetust makstakse Palestiina omavalitsuse 
taotluse alusel ja toetuse saamiseks ette nähtud dokumen -
tide esitamise korral. 
Vahendid kantakse üle põhimõtteliselt ainult keskriigikassa 
allkonto kaudu, mille puhul maksete vabastamine toimub 
„kahe võtme” põhimõttel, mis tähendab, et selle peavad 
autoriseerima nii EL kui Palestiina omavalitsus. 
58.
Palume tutvuda vastusega tähelepanekule 54.
59.
Seoses vedelkütuse kasutamisega gaasi asemel olgu mär -
gitud, et selle küsimuse otsustasid välised tegurid. Ei Iisrael 
ega Egiptus lubaks eksportida gaasi Gaza sektorisse, see -
tõttu oli diislikütuse kasutamine ainus võimalik valik.
60.
Lahkhelid Iisraeliga kütusetarnete käibemaksu ja muude 
maksude osas väljuvad PEGASE raamistikust ja moodus -
tavad osa lahendamist vajavatest teemadest ELi ja Iisraeli 
vahelistes suhetes. Komisjon tegi jõupingutusi kütusetar -
nete käibemaksust vabastamise saavutamiseks, kuid arute -
lud ei olnud edukad. Oli ilmne, et seda küsimust on või -
malik lahendada ainult kõige kõrgemal poliitilisel tasandil.
Komisjon on seisukohal, et teda ei saa kritiseerida selle 
eest, et ta pole suutnud kindlaks teha, kuidas Iisraeli või 
Palestiina ametiasutused kasutavad makstud käibemaksu ja 
aktsiisimaksu, mis toimub Oslo kokkulepete Pariisi proto -
kolli alusel, millega sätestatakse teatud maksutulu üleand -
mine Iisraelilt Palestiina omavalitsusele ja milles komisjon/
EL ei ole osaline. 
See oli üks mitmest tegurist, mis ajendasid komisjoni kütu -
setarnete rahastamist lõpetama.60
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
KOMISJONI JA EUROOPA 
VÄLISTEENISTUSE VASTUSED61.
Komisjon soovitas Palestiina omavalitsusel kaaluda riiklike 
kulutuste ja finantsaruandluse hindamise läbiviimist enne 
2012. aastat.
Palestiina omavalitsuse rahandusministeerium nõustus 
novembris 2011 tehnilisel tasandil põhimõtteliselt PEFA 
menetlust läbi viima. EL kavatses hindamist osaliselt rahas -
tada. Pärast seda otsustas Palestiina omavalitsus hindamise 
siiski edasi lükata.
PEFA hindamine käivitati märtsis 2013 ja PEFA aruanne saa -
deti ametlikult rahandusministeeriumile juunis 2013 ning 
ministeerium kinnitas selle samal kuul. See avaldati 2. sep -
tembril 2013. EL toetas seda Maailmapanga juhitud hinda -
mist ühe eksperdi rahastamisega.
PEFA hindamise kõrval on läbi viidud muid Palestiina oma -
valitsuse riigi rahanduse juhtimissüsteemide hindamisi. 
IMF koostas Palestiina omavalitsuse riigi rahanduse juhti -
mise arengu ülevaated aprillis 2008, aprillis 2009, detsemb -
ris 2009, oktoobris 2010, jaanuaris 2012 ja jaanuaris 2013. 
Lisaks sellele teavitavad IMFi töötajad ajutise kontaktko -
mitee kohtumistel (mis toimuvad kaks korda aastas) ka 
Palestiina omavalitsuse riigi rahanduse juhtimise reformide 
hindamistulemustest. 
62.
Komisjon jätkas tööd riigi rahanduse juhtimisega seotud 
küsimustega: Maailmapanga juhitud riiklike kulutuste 
ja finantsaruandluse hindamine algatati märtsis 2013 
ning aruanne esitati ametlikult rahandusministeeriumile 
juunis 2013. 
Mis tahes vormis õiguslik järelevalve on raskendatud, sest 
Palestiina Seadusandlik Nõukogu ei tööta asjakohaselt. 
Ministeerium kinnitas aruande samal kuul ja see avaldati  
2. septembril 2013.
63. b)
Septembris 2012 rõhutati tulemuspõhises seirearuandes, 
et: „projekti teostati rakendamisperioodi esimesel poolel 
mitmel põhjusel viivitustega (pikad hindamisvajaduste 
uuringud, tegevuse sisu muutmine, koolitatavate kesine 
inglise keele oskus ja tõlkide puudus). Suurem osa nendest 
probleemidest lahendati 2012. aasta esimeses pooles” . 
Samal ajal hindas seire teostaja projekti rakendamise üldist 
tõhusust ja tulemuslikkust „heaks” .66.
Tagastamised viidi läbi eeskirjade kohaselt. Peamiseks ees -
märgiks oli majanduse hoogustamine, tasudes omavalit -
suste pikaajalised võlad erasektorile. Tasumata võlad läbisid 
enne maksete tegemist kohustusliku auditikontrolli.
2. selgitus
Tagastamine viidi läbi eeskirjade kohaselt. Olgu märgi -
tud, et sellele ettevõttele tagastatud võlgu olev summa 
oli kogunenud rohkem kui seitsme aasta pikkuse ajava -
hemiku jooksul, detsembrist 2000 kuni jaanuarini 2008. 
Gaza olukord ja jätkuv blokaad olid põhjuseks, miks hotell 
2012. aasta oktoobris vaevu tegutses.
67.
Toetus Gaza elektrijaamale oli ette nähtud teatud häda -
olukordade puhuks, mitte jätkusuutlikkuse tagamiseks. Kui 
Palestiina omavalitsus tegi ettepaneku teistsuguse lähene -
misviisi kohaldamiseks, lõpetati PEGASE selle komponendi 
rahastamine.
68.
Peamiseks põhjuseks, miks Palestiina omavalitsusel on 
olnud viimasel ajal üha raskem palku ja pensione õigeaeg -
selt välja maksta, oli Iisraeli viivitamine tollitulude ülekand -
misega. Lisaks on liikmesriikide rahanduslik olukord, samuti 
teatud määral rahastajate väsimus mõjutanud rahastajate 
suutlikkust sellele kriisile reageerida. Samal ajal lootis 
Palestiina omavalitsus saavutada suuremat rahastamist 
Araabia rahastajatelt.
70.
Olgu märgitud, et komisjon ja Euroopa välisteenistus on 
aktiivselt püüdnud saavutada koostööd Iisraeliga. Peetud 
on arvukalt kohtumisi Iisraeli kaitseministeeriumiga. Vaja -
duse korral on kaasatud ka ELi esindus Tel Avivis. Selliste 
diplomaatiliste surveavalduste tõhusust aitaks suurendada 
liikmesriikide järjekindlam ja jõulisem lähenemisviis nen -
dele küsimustele.61
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
KOMISJONI JA EUROOPA 
VÄLISTEENISTUSE VASTUSED70. b)
2012. aastaks ette nähtud vahenditest on suuri summasid 
eraldatud piirkonna C jaoks (7 miljonit eurot) lisaks toi -
duga kindlustamise programmi kaudu eraldatud umbes  
3,5 miljonile eurole. PEGASE teeb vahendid piirkonnas C 
kättesaadavaks Gaza erasektori Läänekalda elavdamisprog -
rammi laienduse kaudu erilise rõhuasetusega talunikele 
ja kogukondadele, mida mõjutavad eraldusmüür, Iisraeli 
armee purustused ja asunike vägivald. 
Piirkonna C teema on poliitilises tegevuskavas suure tähtsu -
sega. Seda on mitmel korral arutatud PSC kohtumistel ja ELi 
esindus esitas Tel Avivis ELi demarši juba detsembris 2011. 
Piirkond C on ka uue tegevuskava prioriteetne eesmärk.
JÄRELDUSED JA SOOVITUSED
74.
Jätkusuutlikkust on võimalik tagada ainult lepitusprotsessi 
poliitilise edenemise ja okupatsiooni lõpetamise kaudu. 
Selle kõrval on tähtsad ka reformi kaks teemat ja Iisraeli 
meetmete küsimus ning komisjon ja Euroopa välisteenistus 
tegelevad nende valdkondadega järgmiselt.
Komisjon käivitas 2011. aasta lõpus projekti Palestiina oma -
valitsuse avaliku teenistuse reformi vajaduste hindamiseks 
ja teostatavate projektide väljaselgitamiseks selles valdkon -
nas. Selle alusel ja alates 2013. aasta teisest poolest annab 
EL ulatuslikku toetust Palestiina omavalitsusele avaliku tee -
nistuse reformi läbiviimiseks. EUREP tagab tihedad sidemed 
selle meetme ja CSP programmi vahel, soodustades tuge -
vamat võimendamist läbi poliitilise dialoogi.
Komisjon ja Euroopa välisteenistus on aktiivselt püüdnud 
ergutada Iisraeli koostööle. Iisraeli kaitseministeeriumiga 
on läbi viidud arvukaid kohtumisi. Iisraeliga on korralda -
tud palju kohtumisi (erinevatel tasanditel ja mitmesugus -
tel foorumitel) ELi-Iisraeli kahepoolsete suhete raamistikus 
ja esinduse kaudu Tel Avivis. Selliste diplomaatiliste sur -
veavalduste tõhusust suurendaks liikmesriikide järjekind -
lam ja jõulisem lähenemisviis valdkonnale.75.
Komisjon on nõus kehtestama tulemusnäitajad, mis võta -
vad arvesse, et paljud tulemusi mõjutavad tegurid on väli -
sed ja väljaspool Palestiina omavalitsuse kontrolli. Pales -
tiina ei ole iseseisev riik, mille valitsusel oleks tavapäraselt 
kontroll ulatuslike vahendite üle, mille abil saavutada konk -
reetseid eesmärke.
PEGASE rahaline otsetoetus on poliitiline instrument, mille 
eesmärgiks on säilitada kahe riigi kooseksisteerimisel põhi -
nev elujõuline lahendus, aidates ülal hoida Palestiina ela -
nike elementaarseid elutingimusi. PEGASE kaudu toetust 
võimaldavate rahastajate puudus tuleneb pigem rahas -
tajate väsimusest või majanduslikust olukorrast kui tead -
likust otsusest PEGASE mehhanismi mitte kasutada. Nagu 
eespool märgitud, eelistavad teatud rahastajad toetada 
arenguprojekte (rahalise otsetoetuse asemel) ka suurema 
nähtavuse saavutamiseks.
76.
Finantsmääruse rakendamiseeskirjade artikli 168 lõike 2 
kohaselt taotleti ja kiideti heaks läbirääkimistega otseme -
netlus ja seda põhjendati selle aja nõuete kohaselt.
Olgu märgitud, et Palestiina rahalise otsetoetuse program -
midele kohaldatavaid kontrolli- ja juhtimismenetlusi vaada -
takse läbi (vt punkt 38).
2011. aastal võeti arvesse vajadust suurendada konku -
rentsi ning selle saavutamiseks algatati rahvusvaheline 
hankemenetlus lepingu sõlmimiseks eel- ja järelkontrolli 
audititeenuste osutamiseks seoses kõikide PEGASE rahalise 
otsetoetuse programmide rakendamisega. Eelteade aval -
dati augustis 2012 ja uued lepingud kavatsetakse sõlmida 
2013. aasta lõpuks.
Hange programmi juhtimise ja rakendamise teenuslepingu 
sõlmimiseks algatatakse 2014. aastal (vt punkt 37).
77.
Komisjon käivitas 2011. aasta lõpus projekti Palestiina oma -
valitsuse avaliku teenistuse reformi vajaduste hindamiseks 
ja teostatavate projektide väljaselgitamiseks selles valdkon -
nas. Selle alusel ja alates 2013. aasta teisest poolest annab 
EL ulatuslikku toetust Palestiina omavalitsusele avaliku tee -
nistuse reformi läbiviimiseks. EUREP tagab tihedad sidemed 
selle meetme ja CSP programmi vahel, soodustades poliiti -
lise dialoogi tugevamat võimendamist. 62
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
KOMISJONI JA EUROOPA 
VÄLISTEENISTUSE VASTUSED78.
Probleemid, mis mõjutavad avalikke teenistujaid, kes ei 
saa Gaza sektoris töötada, on Gaza sektori tingimustes, 
kus objektiivne kontrollimine on raske, keerulised. Raha -
line otsetoetus on Palestiina vajadustest lähtuv programm. 
Komisjon toetas poliitiliselt Palestiina omavalitsust (tule -
vase Palestiina riigi tuumik), kes otsustas jätkata maksmist 
kõikidele toetuskõlblikele töötajatele nii Läänekaldal kui 
Gaza sektoris, olenemata nende tööalasest seisundist, mida 
on igal juhul väga raske välja selgitada. Väärib veel kord 
märkimist, et Gazas on mittetöötavate avalike teenistujate 
seas neid, kelle juurdepääsu töökohale de facto  võimud 
lihtsalt tõkestavad.
Mis tahes otsus lõpetada palgatoetuse osutamine Gaza 
sektoris on eeldatavasti poliitiliselt väga tundlik.
Lahkhelid Iisraeliga kütusetarnete käibemaksu ja muude 
maksudega seotud küsimustes väljuvad PEGASE raamisti -
kust ja moodustavad osa lahendamist vajavatest teemadest 
ELi ja Iisraeli vahelistes suhetes. Komisjon on teinud jõu -
pingutusi kütusetarnete käibemaksust vabastamise saavu -
tamiseks, kuid arutelud ei olnud edukad.
On ilmne, et seda küsimust on võimalik lahendada ainult 
kõige kõrgemal poliitilisel tasandil.
Komisjon on seisukohal, et teda ei ole põhjust kritisee -
rida selle eest, et ta ei ole suutnud kindlaks teha, kuidas 
Iisraeli või Palestiina ametiasutused kasutavad makstud 
käibemaksu ja aktsiisimaksu, mis toimub Oslo kokkulepete 
Pariisi protokolli alusel, millega sätestatakse teatud maksu -
tulu üleandmine Iisraelilt Palestiina omavalitsusele ja milles 
komisjon/EL ei ole osaline.
See oli üks teguritest, mis ajendas komisjoni lõpetama 
kütusetarnete rahastamist.
79.
Riiklike kulutuste ja finantsaruandluse hindamise üksikas -
jade osas palume tutvuda vastusega punktile 61.80.
Komisjon ja Euroopa välisteenistus on nõus PEGASE 
mehhanismi läbi vaatama ja võtma arvesse kontrollikoja 
soovitusi.
Euroopa välisteenistus ja komisjon vaatavad PEGASE meh -
hanismi regulaarselt läbi kooskõlas muutustega alustingi -
mustes (näiteks Gaza erasektori ülesehitamise komponent 
pärast operatsiooni „Sulatina” ja hiljuti Ida-Jeruusalemma 
haiglate komponent).
Siiski ei ole komisjon sugugi nõus väitega, et vaja on ette 
võtta PEGASE laiaulatuslik läbivaatamine.
81. a)
Komisjon ja Euroopa välisteenistus nõustuvad selle soo -
vitusega, mis on juba osaliselt rakendatud. Palestiina uus 
tegevuskava on pärast Euroopa naabruspoliitika läbivaata -
mist koostatud esimene uue põlvkonna läbiräägitud tege -
vuskava, mis sisaldab prioriteetseid eesmärke, milles EL 
ja Palestiina omavalitsus on ühiselt kokku leppinud. Tekst 
on suuremal määral kooskõlas arenguabi vajadustega (ja 
vastupidi) kui selle eelkäija, mis võeti vastu enne PEGASE 
kasutusele võtmist.
81. b)
Komisjon ja Euroopa välisteenistus nõustuvad selle soovi -
tusega osaliselt. 
Alates 2014. aastast võtab EL oma arengualase rahalise 
abi osutamiseks kasutusele kaheaastase programmitsükli. 
PEGASE programmi ei kavandatud esialgselt selle mitme -
aastase programmi osana, kuid komisjon ja Euroopa välis -
teenistus kaaluvad oma seisukohta veel korra.
Ehkki komisjon ja Euroopa välisteenistus jätavad oma reser -
vatsioonid selle punkti osas kehtima, on nad valmis astuma 
samme selle soovituse rakendamise suunas võimalikult 
suures ulatuses.
81. c)
Komisjon ja Euroopa välisteenistus nõustuvad selle soo -
vitusega, PEGASE tulemusnäitajad võetakse kasutusele 
kontrollikoja märgitud valdkondades (vt meie märkused 
punktis 31).63
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
KOMISJONI JA EUROOPA 
VÄLISTEENISTUSE VASTUSED82. a)
Komisjon nõustub selle soovitusega. Pakkumismenetlus 
on käimas. 2011.  aastal võeti arvesse vajadust suurendada 
konkurentsi ning selle saavutamiseks algatati rahvusvahe -
line hankemenetlus lepingu sõlmimiseks eel- ja järelkont -
rolli audititeenuste osutamiseks seoses kõikide PEGASE 
rahalise otsetoetuse programmide rakendamisega. Eel -
teade avaldati augustis 2012 ja uued lepingud kavatse -
takse sõlmida 2013. aasta lõpuks. Teenuslepingu sõlmimise 
hange käivitatakse 2014. aastal (vt punkt 37).
82. b)
Komisjon nõustub selle soovitusega ja läheb edasi PEGASE 
rahalise otsetoetuse haldamissüsteemi lihtsustamise prae -
guste plaanidega. EUREP vastutab nüüd PEGASE andme -
baasi haldamise eest, andmebaas viidi EUREPi hoonesse 
2013. aasta oktoobri alguses. 
83.
Komisjon ja Euroopa välisteenistus ei nõustu selle soovi -
tusega. Seoses tingimuslikkusega palume tutvuda meie 
vastusega punktis 40. Seoses avaliku teenistuse reformiga 
algatas komisjon 2011. aastal vajaduste hindamise. Selle 
alusel annab EL 2013. aastal Palestiina omavalitsusele 
ulatuslikku toetust. EUREP tagab tihedad sidemed selle 
meetme ja CSP programmi vahel, soodustades tugevamat 
võimendamist poliitilise dialoogi kaudu.
Euroopa välisteenistus ja komisjon võtavad arvesse ka 
Palestiina reformi- ja arengukava ning Palestiina riikliku 
arengukava rakendamist, mille prioriteedid võeti ja jäävad 
PEGASE aluseks kui tingimuslik meede.
Riiklike kulutuste ja finantsaruandluse hindamine algatati 
märtsis 2013 ning seda puudutav aruanne esitati ametlikult 
rahandusministeeriumile juunis 2013 ja ministeeriumi kin -
nitas selle samal kuul. See avaldati 2. septembril 2013. EL 
toetas seda Maailmapanga juhitud hindamist ühe eksperdi 
rahastamisega.84.
Komisjon ja Euroopa välisteenistus nõustuvad selle soovi -
tusega ainult osaliselt.
Komisjon ja Euroopa välisteenistus on nõus alustama aru -
telusid Palestiina omavalitsusega seoses palkade ja pen -
sionide rahastamisega Gaza sektoris eesmärgiga saavu -
tada kokkulepe, mis võtaks arvesse Kontrollikoja osutatud 
kitsaskohti.
85.
Komisjon nõustub selle soovitusega.64
Eriaruanne nr 14/2013 – Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
Euroopa Kontrollikoda
Eriaruanne nr 14/2013
Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus
2013 – 64 lk – 21 × 29,7 cm
ISBN 978-92-9241-453-5
doi:10.2865/56439

KUST SAAB EL i VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
•		üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
•		rohkem	eksemplare	 ning	plakatid	ja	kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
•	 EU	Bookshopi	 kaudu	(http://bookshop.europa.eu).
Tasulised tellimused:
•		Euroopa	Liidu	Väljaannete	 Talituse	edasimüüjate	 kaudu  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_et.htm).
QJ-AB-13-013-ET-C
EUROOPA KONTROLLIKODA
ARUANDES ANALÜÜSIB EUROOPA KONTROLLIKODA, KUI HÄSTI HALDASID EUROOPA KOMISJON 
JA EUROOPA VÄLISTEENISTUS PEGASE RAHALISE OTSETOETUSE PROGRAMMI. SEE ON ALATES 
2008.  AASTAST OLNUD OKUPEERITUD PALESTIINA ALAL EL i SUURIM PROGRAMM, MILLEGA ERALDATI  
AASTAIL 2008–2012 LIGIKAUDU 1 MILJARD EUROT. 
ARUANDEST JÄRELDUB, ET KOMISJONIL JA EUROOPA VÄLISTEENISTUSEL ÕNNESTUS KEERULISTEST 
TINGIMUSTEST HOOLIMATA RAKENDADA PEGASE RAHALISE OTSETOETUSE PROGRAMMI. JÄRJEST 
TERAVNEB AGA VAJADUS PRAEGUSE LÄHENEMISVIISI MITU ASPEKTI ÜLE VAADATA. ON SAAVUTATUD 
OLULISI TULEMUSI, KUID NENDE JÄTKUSUUTLIKKUS ON KÜSITAV, KUI EI TEHTA OTSUSTAVAID MUU -
DATUSI: NÄITEKS TULEKS PALESTIINA OMAVALITSUST JULGUSTADA ROHKEM REFORME LÄBI VIIMA, 
ERITI MIS PUUDUTAB AVALIKKU TEENISTUST. SAMAL AJAL TULEB LEIDA MOODUS, KUIDAS VEENDA 
IISRAELI VÕTMA VAJALIKKE SAMME, AITAMAKS TAGADA PEGASE RAHALISE OTSETOETUSE MÕJUSUS.