[pic] | THE EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 19.3.2010

KOM(2010)108 lõplik

2010. AASTA ÜLDEELARVE ESIALGNE PARANDUSEELARVE PROJEKT nr 2

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPAIII jagu – KomisjonVI jagu – Majandus- ja sotsiaalkomiteeVII jagu – Regioonide komitee(esitanud komisjon)

2010. AASTA ÜLDEELARVE ESIALGNE PARANDUSEELARVE PROJEKT nr 2

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPAIII jagu – KomisjonVI jagu – Majandus- ja sotsiaalkomiteeVII jagu – Regioonide komitee(esitanud komisjon)

Võttes arvesse:

- Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,

- nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust nr (EÜ, Euratom) 2007/436 Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta[1],

- nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust,[2] eriti selle artiklit 37,

- Euroopa Liidu 17. detsembril 2009 vastuvõetud 2010. aasta üldeelarvet,

- Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees 16. veebruaril 2010 vastuvõetud 2010. aasta paranduseelarve eelarvestuse projekti,

- Regioonide Komitees 22. veebruaril 2010 vastuvõetud 2010. aasta paranduseelarve eelarvestuse projekti,

esitab Euroopa Komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele seletuskirjas esitatud põhjustel 2010. aasta eelarve paranduseelarve projekti nr 2.

SISUKORD

1. Sissejuhatus 4

2. Lissaboni lepingu jõustumise mõju 4

2.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 4

2.1.1 Paranduseelarve vastuvõtmise tingib Lissaboni lepingu jõustumine 4

2.1.2 Ametikohtade muutmine 5

2.2 Regioonide Komitee 5

3. BERECi büroo ametikohtade loetelu muutmine 6

4. Koondtabel finantsraamistiku rubriikide kaupa 7

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUSE MUUDATUSED EELARVEJAGUDE KAUPA

Tulude ja kulude eelarvestuses eelarvejagude kaupa tehtavad muudatused on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-et.htm). Käesolevale projektile on teadmiseks lisatud nende muudatuste ingliskeelne versioon, mis moodustab eelarve lisa.

1. Sissejuhatus

2010. aasta esialgses paranduseelarve projektis (PEP) nr 2 käsitletakse järgmisi küsimusi:

- Lissaboni lepingu jõustumise mõju Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele vastavalt vastuvõetud eelarvestuse projektidele;

- Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ameti (BEREC) büroo ametikohtade loetelu muutmine, ilma et suurendataks sellele ette nähtud rahalisi vahendeid.

Paranduseelarve kogu finantsmõju moodustavad 10,5 miljonit eurot täiendavaid kulukohustuste assigneeringuid ja maksete assigneeringuid mitmeaastase finantsraamistiku rubriigis 5.

2. Lissaboni lepingu jõustumise mõju

2010. aasta eelarvemenetluse käigus lepiti kokku, et rubriigi 5 olemasoleva varu kasutamisel peetakse prioriteetseks Lissaboni lepingu (millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut) jõustumisest otseselt tulenevate lisakulude rahastamist. Seejuures peeti silmas, et pärast 2010. aasta eelarve vastuvõtmist võetakse asjaomaste lisakulude rahastamiseks vajadusel vastu ka paranduseelarve.

Rõhutati, et enne kui esitatakse taotlus täiendavate rahaliste vahendite saamiseks, uuritakse võimalikult põhjalikult võimalusi olemasolevate vahendite ümberpaigutamiseks.

2.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

2.1.1 Paranduseelarve vastuvõtmise tingib Lissaboni lepingu jõustumine

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (edaspidi „Majandus- ja Sotsiaalkomitee”) on üksikasjalikult analüüsinud Lissaboni lepingu täieliku rakendamise mõjusid ja tagajärgi. Komitee president ja juhatus on korduvalt pidanud kõrgetasemelist poliitilist arutelu selle üle, kuidas ja milliseid vahendeid kasutades lepingu sätteid täielikult rakendada. Nende analüüside ja arutelude käigus on komitee käsitlenud eelkõige järgmisi teemasid:

- lepingu uued (energia, Euroopa teadusruum, sport)[3] ja laiendatud poliitikavaldkonnad, mis toovad tingimata kaasa rohkem ametlikke konsulteerimisi komiteega, ning uued võimalused etendada suuremat rolli mõnes niisuguses valdkonnas, kus komiteega juba korrapäraselt konsulteeritakse kas kohustuslikul või fakultatiivsel alusel (tervishoid, sotsiaalpoliitika, üldist majandushuvi pakkuvad teenused, vabadus, turvalisus ja õigus);

- millist osa võib komitee koostöös ELi institutsioonidega mängida nende institutsioonide ja organiseeritud kodanikuühiskonna vahelise struktureeritud dialoogi pidamise ELi tasandi platvormina (ELi lepingu artikkel 11);

- millist osa võib komitee mängida kodanikualgatuste rakendamisel, täites nii oma nõuandvat rolli kui ka organiseeritud kodanikuühiskonna ja ELi institutsioonide institutsioonilise vahendaja rolli;

- kuidas teostab komitee järelevalvet selle üle, kuidas järgitakse uue lepingu horisontaalset sotsiaalklauslit ning kuidas ühenduse poliitikas arvestatakse sotsiaalsete nõuetega (kui ELi õigusakt on vastuolus sotsiaalsete eesmärkidega, võib Euroopa Kohus selle kehtetuks kuulutada);

- komitee struktuuride ja menetluste kohandamine, et komitee suudaks esitada oma arvamused Euroopa Parlamendile õigeaegselt, arvestades, et parlament on Lissaboni lepingus sätestatud juhtudel nüüd kohustatud konsulteerima komiteega.

Pärast kaalutlemist ja arvutamist taotleb komitee järgmisi täiendavaid vahendeid Lissaboni lepingu täielikuks rakendamiseks: 4,14 miljonit eurot kuue kuu jooksul, sealhulgas 22 ametikoha (14 AD5, 6 AD9 ja 2 AST3 ametikohta) loomiseks.

2.1.2 Ametikohtade muutmine

Majandus- ja Sotsiaalkomitee taotleb ka kolme AST-ametikoha muutmist AD-ametikohtadeks, et vältida paralleelset menetlust vastavalt personalieeskirjade artiklile 47. Et kohandada mitme ametikoha palgaastet vastavalt ülesannete iseloomule, taotleb komitee järgmisi muutmisi: 2 AST7 palgaastme ametikohta AD7 palgaastme ametikohtadeks ning 1 AST5 palgaastme ametikoht AD5 palgaastme ametikohaks.

Komitee ei taotle ametikohtade muutmiseks täiendavaid assigneeringuid.

Ametikohtade muudetud loetelu on esitatud eelarve lisas.

2.2 Regioonide Komitee

Kuna pärast Lissaboni lepingu jõustumist laienevad Regioonide Komitee ülesanded ja pädevus, suureneb märkimisväärselt ka tema töökoormus.

- Märkimisväärselt tugevneb ELi kohalik ja piirkondlik mõõde, kuna lepingus nimetatakse uue eesmärgina territoriaalset ühtekuuluvust, tunnustades kohalike ja piirkondlike omavalitsuste uut rolli õigusaktide ettevalmistamise etapis ja õigusloome mõju hindamises ning rõhutades nende esmatähtsat rolli üldhuviteenuste korraldamisel. Kuna komitee on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poliitiline esindusorgan, on ta nende ja ELi institutsioonide vaheliseks hoovaks eespool nimetatud valdkondades. Seega muutuvad need valdkonnad komitee põhitegevuse ja igapäevatöö oluliseks osaks.

- Lepingus on selgelt nimetatud subsidiaarsuse põhimõtte kohalikku ja piirkondlikku mõõdet, millega kinnitatakse Regioonide Komitee õigus esitada Euroopa Liidu Kohtusse hagisid. Selleks et hinnata ELi õigusaktide territoriaalset mõju neis poliitikavaldkondades, mis võivad avaldada mõju piirkondadele, samuti ELi algatuste mõju, tuleb tõhustada ELi õigusaktide õiguslikku analüüsi nende vastuvõtmise eri etappidel ning tagada komitee arvamuste alusel järelmeetmete võtmine.

- Kuni 2009. aasta novembrini kehtinud aluslepingu järgi tuli komiteega konsulteerida kümnes valdkonnas. Lissaboni lepinguga lisandub uus valdkond (energia) nendele valdkondadele, milles Regioonide Komiteega tuleb nõu pidada, ning laiendatakse ja süvendatakse temaga nõupidamist viies valdkonnas kümnest. See toob eeldatavasti kaasa komitee arvamuste hulga suurenemise ja vajaduse arendada pädevust kõnealustes valdkondades, samuti süstemaatilisemad arvamuste järelmeetmed kõigis valdkondades, kus konsulteerimine on kohustuslik. Arvestades seda, et parlament on nüüdsest kohustatud Regioonide Komiteega nõu pidama, peab komitee suutma teha põhjendatud ja õigeaegseid otsuseid.

Nimetatud uue pädevuse ja ülesannete nõuetekohase rakendamise tulemusel kasvab oluliselt komitee töökoormus. Kui selleks kasutada ainult olemasolevaid vahendeid, tuleb palju vahendeid ümber paigutada ja vähendada olemasolevate prioriteetide hulka. Kuid Regioonide Komitee on noor institutsioon, millel ei ole olnud piisavalt võimalusi kujundada oma ülesehitus nii töökindlaks, et olemasolevaid vahendeid saaks nii suurel määral ümber paigutada. Seega on tal uute ülesannete täitmiseks vaja täiendavaid rahalisi vahendeid ja tööjõudu.

Arvestuste kohaselt on vaja lisaks 6,4 miljonit eurot, mida on 8 % rohkem kui 2010. aasta eelarves on praegu ette nähtud, ning 37 ametikohta, sealhulgas kuut ajutist ametikohta fraktsioonide sekretariaatide ja presidendi kantselei jaoks.

3. BERECI BÜROO AMETIKOHTADE LOETELU MUUTMINE

Eelarvepädevad institutsioonid eraldasid BERECile haldusalaseid ja professionaalseid tugiteenuseid pakkuvale büroole 2010. aastaks täiendavalt 3,47 miljonit eurot (2,57 miljonit eurot halduskuludeks ja 0,9 miljonit eurot tegevuskuludeks). Kuna esialgsele eelarveprojektil esitamise ajal oli õiguslik alus ebakindel ja Euroopa reguleerivate asutustega ei olnud kokkulepet veel saavutatud, näidati 2010. aasta lõplikus eelarves tegevusüksuste ametikohtade arv summaarselt, ilma palgaastmeteta.

Selleks et komisjon saaks BERECi büroo rajada ja võtta tööle vajaliku arvu töötajaid, tuleb muuta 2010. aasta ametikohtade loetelu ja näha selles ette ka palgaastmed, ning täita kõik tingimused, et BERECi büroo saaks alustada iseseisvat toimimist ja täita oma ülesandeid vastavalt oma alusaktile[4].

Kavandatav muudatus ei nõua lisakulusid, sest vastavad haldusassigneeringud on juba 2010. aasta eelarves heaks kiidetud. Tegevusüksuste töötajate koguarv ei muutu.

Ametikohtade muudetud loetelu on esitatud eelarve lisas.

4. Koondtabel finantsraamistiku rubriikide kaupa

Finantsraamistik Rubriik/alamrubriik | 2010. aasta finantsraamistik | 2010. aasta eelarve (arvestades PEP nr 1) | 2010. aasta PEP nr 2 | 2010. aasta eelarve (arvestades PEP nr 1–2) |

|Kohustused |Maksed |Kohustused |Maksed |Kohustused |Maksed |Kohustused |Maksed | | 1. JÄTKUSUUTLIK KASV | | | | | | | | | | 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |14 167 000 000 | |14 861 853 2563 |11 342 270 803 | | |14 861 853 2563 |11 342 270 803 | |1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |49 388 000 000 | |49 387 592 092 |36 384 885 000 | | |49 387 592 092 |36 384 885 000 | | Kokku | 63 555 000 000 | |64 249 445 345 |47 727 155 803 | | |64 249 445 345 |47 727 155 803 | | Varu[5] | | |-194 445 345 | | | |-194 445 345 | | | 2. LOODUSVARADE KAITSE JA MAJANDAMINE | | | | | | | | | | sellest turuga seotud kulud ja otsesed maksed |47 146 000 000 | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | Kokku | 59 955 000 000 | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | Varu | | |456 166 698 | | | |456 166 698 | | | 3. KODAKONDSUS, VABADUS, TURVALISUS JA ÕIGUS | | | | | | | | | | 3a. Vabadus, turvalisus ja õigus |1 025 000 000 | |1 006 487 370 |738 570 370 | | |1 006 487 370 |738 570 370 | |3b. Kodakondsus |668 000 000 | |668 000 000 |659 387 500 | | |668 000 000 |659 387 500 | | Kokku | 1 693 000 000 | |1 674 487 370 |1 397 957 870 | | |1 674 487 370 |1 397 957 870 | | Varu[6] | | |18 512 630 | | | |18 512 630 | | | 4. EL KUI ÜLEMAAILMNE PARTNER[7] |7 893 000 000 | | 8 141 006 470 |7 787 695 183 | | | 8 141 006 470 |7 787 695 183 | | Varu | | | 875 530 | | | | 875 530 | | | 5. HALDUS[8] |7 882 000 000 | |7 898 452 499 |7 897 947 499 |10 530 924 |10 530 924 |7 908 983 423 |7 908 478 423 | | Varu | | | 63 547 501 | | | | 53 016 577 | | | KOKKU | 140 978 000 000 |134 289 000 000 |141 462 224 986 |122 946 397 164 |10 530 924 |10 530 924 |141 472 755 910 |122 956 928 088 | | Varu | | |539 657 014 |11 671 484 836 | | |529 126 090 |11 660 953 912 | |

[1] ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

[2] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[3] Artikli 194 punkt 2 (energiapoliitika), artikli 182 punkt 5 (Euroopa teadusruum) ja artikli 165 punkt 4 (sport).

[4] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1211/2009, 25. november 2009, millega luuakse elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet (BEREC) ja büroo (ELT L 337, 18.12. 2009, lk 1).

[5] Alamrubriigi 1a 500 miljoni euro suuruse varu arvutamisel ei ole arvestatud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi. Ettenähtud piirmäära ületavad 195 miljonit eurot saadakse paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise teel.

[6] Euroopa Liidu Solidaarsusfondi summa on kantud eelarvesse suuremana, kui vastavate rubriikide puhul on ette nähtud, nagu on sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes (ELT C 139, 14.6.2006).

[7] 4. rubriigi 2010. aasta varus ei ole arvestatud hädaabireserviga seotud assigneeringuid (248,9 miljonit eurot).

[8] 5. rubriigis ülemmäära suhtes jääva varu arvutamisel on võetud arvesse aastate 2007–2013 finantsraamistiku joonealuses märkuses 1 nimetatud 80 miljonit eurot töötajate sissemakseid pensionikavasse.