ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
38.

toonitab Regioonide Komitee pühendumust Euroopa Komisjoni ja selle talituste nõustamisele ELi toetuse saamise kriteeriumide ja taotlemiskorra kujundamisel, et tagada ELi rahastamise kättesaadavus ja kasulikkus kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides; siiski ei tohi need kriteeriumid tähelepanuta jätta, et Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikide kohalikud omavalitsused peavad hakkama rohkem vastutama nii organiseerimise kui ka tulemuste eest;
56.

on paljudes arvamustes viidanud, millele tuleks elluviimisel rõhku panna. Järgmised näited, mis on võetud Regioonide Komitee kaks aastat tagasi vastuvõetud arvamusest programmi „Horisont 2020” kohta (7), on muuhulgas asjakohased ka tööstuspoliitika paketi rakendamisel. Regioonide Komitee: a. märgib, et rahvusvahelist edu saavutanud tooted on väärtusahelatel ja ökosüsteemidel põhinevate maailmatasemel eksperditeadmiste tulemus. Programm „Horisont 2020” peab suutma luua tingimused toimivateks innovatsiooniahelateks. Ainult siis on võimalik vastata olulistele ühiskonnaprobleemidele ja vajadusele tööstust muuta; b. rõhutab võtmetehnoloogiate rolli programmis „Horisont 2020”. Tehnoloogiaid ei peaks arendama eraldi teadus- ja tehnoloogiaprogrammides, vaid need tuleks hoopis siduda juba teadus- ja arengustegevuse etapis tööstuse väärtusahela ja ülemaailmse innovatsiooni väärtusvõrgustike ning tegevusega, millega arendatakse piirkondlikke ökosüsteeme ja innovatsiooniklastreid ning täiendatakse eksperditeadmisi;
14.

rõhutab, et strateegia lähtepunkt on Alpi mäemassiiv ja et Alpide piirkond hõlmab keskosas mäestikuala, nagu on määratletud Alpi konventsiooni reguleerimisalas, ja seda ümbritsevat ala koos mitme suurlinnaga. Neid alasid seovad omavahel suur vastastikune mõju ja tihedad funktsionaalsed suhted, mis mõjutavad vastavalt majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut;
Regioonide Komitee on arvamusel, et eduka valideerimismenetluse aluseks on piisavalt laiulatuslik, kõikehõlmav ja arusaadav teabepoliitika, mis on suunatud kodanikele ja ettevõtjatele, et teavitada neid oskuste valideerimise võimalustest ja eelistest; see poliitika peab olema ka sõnastatud nii, et see oleks mõistetav inimestele, kellele see on suunatud.
12.

rõhutab, et komisjoni esitatud kvaliteediraamistikus, mis moodustab soovituste ja heade tavade kogumi, mille komisjon soovitab vabatahtlikult vastu võtta, ei viidata ühelegi konkreetsele õiguslikule alusele aluslepingutes. Kvaliteediraamistik on sui generis õigusvahend, mida ei ole samuti aluslepingutes selgesõnaliselt ette nähtud. Seetõttu ei võimalda komisjoni lähenemisviis Euroopa Parlamendil asjakohaselt seisukohta väljendada. Kuid arvestades, et komisjoni ettepanek tehti ELi toimimise lepingu artiklis 151 ja 153 sätestatud sotsiaalpoliitika valdkonnas ELi ja liikmesriikide jagatud pädevuse raames ja et kogemuste vahetamine ja parimate tavade kohta näidete jagamine ELi tasandil pakub selget lisaväärtust, on komisjoni ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega;
1.

rõhutab, et hästi toimiv ja ajakohastatud, kõiki transpordiliike hõlmav üleeuroopaline teabesüsteem sõidukijuhtide ja reisijate jaoks on esmatähtis vahend selleks, et saada kasutada ühte ELi põhivabadustest, milleks on isikute vaba liikumine. Ent isikute vaba liikumine ei tähenda mitte ainult seda, et vabale liikumisele ei seata takistusi, vaid ka, et seda lihtsustatakse kõigile kodanikele maksimaalsel määral. Seetõttu tuleks sõidugraafikud ja muu reisiteave teha kohustuslikus korras avalikuks ning kõigile ELi kodanikele täiel määral ja võrdsel alusel kättesaadavaks sellises vormis, et iga ELi kodanik saaks neid kasutada nii hõlpsalt ja tõhusalt kui võimalik. ELil ja liikmesriikidel tuleks tagada, et ühtegi avalike transporditeenuste pakkujat ei eelistata kõnealuse süsteemi raames mõnele teisele pakkujale. Neil tuleks samuti tagada, et kõigil reisi- ja transpordiettevõtjatel on kõnealustele süsteemidele võrdne juurdepääs. Kõnealust tervikpilti arvestades tuleks ELi tasandil välja töötada õigusnormid, mis seejärel võetakse üle siseriiklikku õigusesse. Sellist lähenemisviisi ei tuleks järgida mitte ainult transpordialase „staatilise” teabe, st kehtivate sõidugraafikute puhul, vaid ka „dünaamilise” teabe osas, nagu reaalajas edastav teave ühistranspordisõidukite täpse asukoha kohta marsruudil. Samas soodustab nõudmine koguda andmeid ühissõidukite asukoha kohta reaalajas Galileo juba olemasoleva kosmosesegmendi kasutamist;
42.

on veendunud, et partnerluse toimimisjuhendil, millega tõhustatakse nii vormiliselt kui sisuliselt piirkondade osalust programmide koostamisel, on otsustav tähtsus ühtekuuluvuspoliitika mõju tugevdamisele ja tähenduse suurendamisele. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles kontrollima toimimisjuhendi rakendamist liikmesriikide õigussüsteemides, et tagada kohalike sidusrühmade ulatuslik ja läbipaistev osalus, arvestades, et nende mittetäielik osalus programmidokumentide koostamisel toob endaga kaasa väiksema tulemuslikkuse programmide rakendamisel, eelkõige vahendite puhul, mis eeldavad eri valitsustasandite osalust programmide koostamisel;
21.

juhib tähelepanu sellele, et väga vähe edusamme on tehtud mitmeliigilise transpordi ja piletimüügi alase üleeuroopalise teabe vallas ning et enamikus liikmesriikides puudub ikka veel oma üleriigiline sõidugraafikute süsteem, kuhu oleksid koondatud kõik asjaomases riigis kehtivad sõidugraafikud ja kus oleks võimalik otsida riigisiseseid ühistranspordiühendusi ja broneerida pileteid. Teave mitmeliigilise transpordi kohta on üks vahenditest, mis võib oluliselt suurendada reisijate huvi ühistranspordi kasutamise vastu. Komitee on samuti seisukohal, et selliste süsteemide loomisel ja kasutamisel ei peaks töötlema mitte ainult sõidugraafikutest saadavat staatilist teavet, vaid et tuleks kasutada ka tohutuid võimalusi, mida teabe kättesaamiseks pakuvad GNSSi süsteemid, eelkõige Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteem Galileo;
15.

juhib tähelepanu kuuenda ühtekuuluvusaruande analüüsile, milles märgitakse: „Piirkondlikud erisused on viimastel aastatel suurenenud, sest majanduskriis on piirkondi erinevalt mõjutanud.” (6) Õigupoolest on mitte ainult kriisil, vaid ka poliitilistel otsustel, eelkõige Euroopa poolaasta raames võetud kokkuhoiumeetmetel, olnud Euroopa piirkondadele väga erinev mõju. Näiteks oli tugeva rahandusega piirkondadel võimalik kriisi mõju leevendada ja täita Euroopa poolaasta nõudeid, samas kui nõrga rahandusega piirkonnad pidid kokkuhoiumeetmete tagajärjel avaliku sektori investeeringuid vähendama ja see põhjustas majanduslikke raskusi. Analüüsis järeldatakse, et territoriaalne mõju on olemas isegi selliste poliitikavaldkondade ja välistegurite puhul, mida ei ole varem territoriaalsest perspektiivist vaadeldud, nt pangandus- või eelarvepoliitika. Komitee tuletab meelde, et kriis suurendas eelkõige piirkondlikke erinevusi ning mõjutas eriti tugevalt kõige vähem arenenud riike. Seetõttu rõhutab komitee, et ühtlase mõju saavutamiseks tuleb poliitikameetmeid rakendada tasakaalustamise põhimõttest ja territoriaalsest lähenemisviisist lähtuvalt. See tähendab tasakaalustatud lähenemisviisi kohaldamist kokkuhoiumeetmetele;
46.

rõhutab, et edukat Euroopa rändepoliitikat on võimalik saavutada ainult juhul, kui on olemas selge arusaam tulemuslikust integratsioonipoliitikast ja selle rakendamiseks võetakse pikaajaline kohustus, ning toob esile, et integratsioon õnnestub või ebaõnnestub eelkõige kohalikul tasandil. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et paljudel kohalikel omavalitsustel on integratsiooni valdkonnas vähe kogemusi ja vähe vahendeid, ning kutsub seega Euroopa Komisjoni üles korraldama koostöös Euroopa Regioonide Komiteega iga-aastase integratsioonialase struktureeritud dialoogi, et koostada, vaadata läbi ja ajakohastada suunised, mis on mõeldud kogu Euroopa kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ladusa integratsiooni tagamiseks;
2.

Läbirääkimiste osaliste eesmärk on teenustekaubanduse liberaliseerimine, sest teenused on maailma majanduse oluline osa. ELis on umbes 68 % töötajatest hõivatud teenustesektoris, 10 miljonit töökohta ELis sõltub teenuste ekspordist. Teenustekaubanduse liberaliseerimise all mõistetakse eelkõige nende tegurite kõrvaldamist, mis takistavad teenuseosutajaid teistes riikides teenuseid pakkumast.
(12) Selleks et ressursse võimalikult tõhusalt kasutada, teabevahetust hõlbustada ja vältida vajadust, et iga liikmesriik peab välja töötama samalaadse andmesalvestussüsteemi, tuleks konkreetselt ette näha, et luuakse kõikidele liikmesriikidele ja komisjonile juurdepääsetav keskregister, kuhu e-kirjaga saatmise asemel laaditaks teave üles ja kus see salvestataks . Komisjon peaks võtma vastu sellise keskregistri loomiseks vajaliku praktilise korralduse kooskõlas direktiivi 2011/16/EL artikli 26 lõikes 2 osutatud menetlusega.

(12) Selleks et ressursse võimalikult tõhusalt kasutada, teabevahetust hõlbustada ja vältida vajadust, et iga liikmesriik peab välja töötama samalaadse andmesalvestussüsteemi, tuleks konkreetselt ette näha, et luuakse kõikidele liikmesriikidele ja komisjonile juurdepääsetav keskregister, kuhu liikmesriigid teabe üles laevad ja salvestavad . Komisjon peaks võtma vastu sellise keskregistri loomiseks vajaliku praktilise korralduse kooskõlas direktiivi 2011/16/EL artikli 26 lõikes 2 osutatud menetlusega , tagades liikmesriikidele võimaluse tuvastada otsusest kasusaaja(d) .
4.

tuletab meelde, et Euroopa kodanikualgatus on Euroopa kodanike õigus, mida tuleb kasutada, et anda vastus Euroopa demokraatia defitsiidile ja luua Euroopa kodanikele vahend, mille abil ületada lõhe kodanike ja Euroopa Liidu poliitika vahel. Komitee rõhutab, et ELi jätkuva majandus- ja usalduskriisi tingimustes on väga oluline kasutada kõiki võimalusi pidada kodanikega avatud dialoogi ja vältida nende süvenevat rahulolematust Euroopa projektiga. Samuti on see võimalus taastada ja veelgi tugevdada nende noorte eurooplaste usaldust, kes on kaotanud usu Euroopa integratsiooni kontseptsiooni. Tugevam osalusdemokraatia on ainus viis mitte kaotada silmist ELi tähendust ja vabaneda demokraatia defitsiidist. Komitee märgib, et Euroopa kodanikualgatuse eesmärk on kaasata kodanikke otsesemalt Euroopa Liidu poliitilisse tegevuskavasse ja seega anda neile seadusandliku algatuse õigus. Samuti püütakse Euroopa kodanikualgatuse kui riigiülese vahendiga innustada Euroopa-ülest arutelu Euroopa kodanikele muret valmistavates küsimustes;
22.

on seisukohal, et strateegilise tähtsusega teadustöö vähendamine võib avaldada pikemas perspektiivis märkimisväärset negatiivset mõju ning on seetõttu vastu ettepanekule vähendada programmile „Horisont 2020” eraldatavaid kohustuste assigneeringuid, kuid samal ajal on positiivne märkida, et programmi „Horisont 2020” maksete assigneeringud peaksid kasvama 10,45 %;
14.

komitee märgib, et riskifinantseerimisinvesteeringute edendamiseks antava riigiabi kohta koostatud suuniste (2) punktis 20 sedastatakse, et „riskifinantseerimisabi meetmed tuleb kasutusele võtta finantsvahendajate kaudu, välja arvatud abikõlblikesse ettevõtjatesse tehtavate otseinvesteeringutega seotud fiskaalstiimulite puhul. Sellepärast ei kuulu meetmed, millega liikmesriik või avaliku sektori asutus teeb otseinvesteeringu ettevõtjatesse finantsvahendajat kaasamata, üldise grupierandi määruse riskifinantseerimist käsitlevate riigiabieeskirjade ega käesolevate suuniste reguleerimisalasse”. Seega kui korraldusasutus teeb rahastamispaketi raames otsese abimakse VKE-le, ei saa kõnealust abi käsitada aluslepinguga kooskõlas oleva riigiabina, välja arvatud juhul, kui abisumma on väiksem kui vähese tähtsusega abi määruses sätestatud summa või kui abi on eraldatud teiste horisontaalsete riigiabi käsitlevate sätete alusel (nt VKEd, piirkondlik ühtekuuluvuspoliitika, teadus- ja arendustegevus jne). Seoses sellega kutsub komitee komisjoni üles tagama, et see säte ei innustaks rahastamisvahenditest toetatavaid projekte killustama ja et asjaomased suunised ei oleks vastuolus määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 38, mis puudutab struktuurifondide ühissätteid seoses finantsvahendite rakendamisega;
11.

juhib tähelepanu sellele, et komisjon on oma 2015. aasta tööprogrammis teatanud, et vaatab läbi geneetiliselt muundatud organismidele lubade andmise otsustusprotsessi, et tegeleda kodanike ja liikmesriikide mureküsimustega seoses komisjoni praeguse juriidilise kohustusega anda GMOdele luba ka siis, kui sellise loa andmine ei ole saanud liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamust;
30.

kutsub üles tagama õigusraamistiku puhul võimalikult suure lihtsuse selliselt, et iga uue regulatiivse teksti või juba kehtivas õigusaktis tehtava muudatusega lihtsustataks piiriüleste projektide elluviimise menetlusi, sõltumata sellest, kas projekte rahastatakse ELi eelarvest või mitte, ja on seisukohal, et selles kontekstis on eesistujariigi Luksemburgi ettepanek kasulik panus arutellu, mida hakatakse peatselt pidama järgmist programmitööperioodi puudutavate õigusaktide paketi üle;
90.

rõhutab, et säästva energia projektid kohalikul ja piirkondlikul tasandil on keskse tähtsusega, et vähendada ELi energiasõltuvust energiaallikatest ja kolmandatest riikidest, kes on sageli seotud välistarnijatega, ning seda potentsiaali tuleb põhjalikumalt uurida; teeb ettepaneku, et komitee tuleks otseselt kaasata tulevastesse algatustesse, mida arendatakse eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning mis on seotud energiaalase välispoliitikaga.
5.

Komitee väljendab heameelt ka Euroopa Komisjoni seisukoha üle, et kokkulepe ja sellega kaasnevad otsused peavad moodustama raamistiku läbipaistvust käsitlevatele tugevatele eeskirjadele ja ühise ühtlustatud süsteemi iga osapoole kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärkide täitmise korrapäraseks mõõtmiseks, neist aruandmiseks ja nende kontrollimiseks. Selline raamistik on oluline alus ülemaailmsele sisukale koostööle kliimavaldkonnas ning vajalik selleks, et suurendada usaldust kohustuste täitmise vastu. Samuti on see vajalik, et mõista kliimamuutuste leevendamisel saavutatud taset ja innustada ambitsioonikate eesmärkide seadmist ning on seega kõigi huvides.
3.

rõhutab vajadust edendada uudistemeedia mitmekesisust, kaitsta isikuvabadusi ja järgida rahvusvahelisi standardeid, mis on demokraatia tagatised. Komitee märgib, et välja on vaja töötada uued algatused, et tagada sõltumatu ja pluralistlik ajakirjandus kui kohaliku ja piirkondliku demokraatia alustala;
51.

jagab komisjoni hinnangut, et elektroonilised avaliku sektori teenused on keskne vahend avalikus sektoris, eelkõige just kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poolt ettevõtjatele ja kodanikele osutatavate teenuste kulutõhususe ja kvaliteedi jätkuvaks suurendamiseks;
märgib, et on vaja edasisi teadusuuringuid ja innovatsiooni, et teha edusamme kalajahu ja kalaõli asendamiseks kalakasvandustes kasutatava söödana. Sellega seoses tuletab komitee meelde, et 60 % vesiviljeluses kasutatavast söödast on taimset päritolu ja et 80 % pärineb keskkonda säästvatest allikatest, mis tugevdab keskkonnasäästlikkust sektoris, mis üha areneb, et täiendada järjest rohkem ja paremini loodusest püütud saaki. Jätkates teadusuuringuid kalajahu ja kalaõli alternatiivide leidmiseks, on oluline kõnealuseid tooteid nende optimeerimiseks ja tootlikkuse parandamiseks tehnoloogiliselt edasi arendada;
30.

väljendab seepärast heameelt selle üle, et raamprogrammi „Horisont 2020” 2016.–2017. aasta tegevuskavva lisati meremajanduse kasvu ja vähese CO2-heitega majanduse (LCE) valdkonnas kaks ookeanienergia sektorit puudutavat eraldi konkursikutset (LCE 15 „Scaling up in the ocean energy sector to arrays” („Ookeanienergia sektori laiendamine ja rajatised”) ja LCE 16 „2nd generation of design tools for ocean energy devices and arrays development and deployment” („Teise põlvkonna projekteerimisvahendid ookeanienergiaseadmete ja -rajatiste arendamiseks ja kasutuselevõtuks”));
62.

leiab, et see on maakogukondade jaoks möödalastud võimalus, ning on seisukohal, et selle põhjus on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vaheline lünklik koordineerimine, kuna iga fondi puhul rakendatakse ikka veel erinevaid aruandluse ja auditeerimiseeskirju ning iga fond on sageli eri juhtimisstruktuuriga ja allub eri ministeeriumile. Komitee on samuti mures, et kogukonna juhitud kohaliku arengu vahendi suhtes kohaldatavad uued auditeerimiseeskirjad toovad kaasa suurema koormuse vastutavate asutuste ja kohalike tegevusrühmade jaoks;
50.

loodab, et kapitaliturgude liit annab panuse sellesse, et arendatakse ja levitatakse alternatiive traditsioonilistele krediidi- ja investeeringute vahendamise vormidele. Neil alternatiividel on oluline potentsiaal pakkuda kohalikele majandusüksustele investeerimiskapitali;
9.

leiab, et ennetuslikul osal põhinev struktuurireformi klausel ja viis, kuidas võetakse parandusliku osa raames arvesse struktuurireformikavasid, võivad avaldada tugevat ergutavat mõju, tingimusel et täpsustatakse kõnealuses uues süsteemis abikõlblikud struktuurireformide liigid. Sellistes täpsustustes tuleks arvestada vajadusega, et struktuurireformidel peab olema positiivne sotsiaal-majanduslik mõju ja need peavad järgima ELi toimimise lepingu artiklis 9 määratletud horisontaalset sotsiaalklauslit ja aitama parandada haldussuutlikkust, ning võtta arvesse, et struktuurireformide jaoks on vaja rakendamise või üleminekuaega ja et need põhjustavad teatud lühiajalisi kulusid enne, kui hakkavad andma tulemusi ja avaldama soovitud positiivset, sealhulgas eelarvemõju;
58.

märgib, et Kanadas põhinevad tootmise kohandamine siseturul ja piimahinna indekseerimine tegelikul tootmiskulul, mitte maailmahindadel. Selle mehhanismi tulemusena on piimahind oluliselt stabiilsem ja kõrgem kui Euroopas. See pakkumise kontrollimehhanism põhineb sellel, et ühe provintsi tootjad on koondunud ühe turustusasutuse alla;
62.

toonitab, et jätkuvalt on kõige tähtsamad heanaaberlikud suhted, sh nimeküsimusele ÜRO egiidi all läbirääkimiste teel mõlemale poolele vastuvõetava lahenduse leidmine, ning et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsusel on selles täita konstruktiivne roll vastavalt 2015. juunis-juulis peamiste poliitiliste erakondade juhtide kokkuleppes võetud kohustusele; seetõttu tuleks hoiduda tegudest ja avaldustest, mis õõnestavad heanaaberlikke suhteid;
5.

kutsub komisjoni üles võtma meetmeid, et kehtestada kõnealuse valdkonna jaoks ühtne terminoloogia ja ühtsed määratlused Euroopa tasandil, ning julgustab osalema rahvusvahelises dialoogis ja seda mõjutama ning kaasama rahvusvahelised tähelepanekud ja soovitused ELi tegevusse. See lihtsustaks probleemide kindlakstegemist ja võrdlemist ning nende arvessevõtmist ELi õigusaktides ning koostöös kaubandus- ja arengupartneritega (3). EL on muu hulgas ühtne turg ja tal on ühine põllumajanduspoliitika. Seega on vaja ühiseid kontseptsioone, menetlusi ja võrreldavaid näitajaid. Sel viisil võiks luua võrdluskriteeriumid, mille alusel saaks võrrelda toidujäätmete vähendamist ja nende tekke vältimist piirkondlikul tasandil ja piirkondade vahel.
66.

rõhutab, et hiljutised uuringud osutavad radikaliseerunud ja terroristlike organisatsioonide poolt värvatud naiste arvu kasvule. Komitee on seisukohal, et EL ja liikmesriigid peaksid vägivaldset radikaliseerumist ennetavate strateegiate väljatöötamisel võtma vähemalt mingil määral arvesse soolist mõõdet. Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega üles järgima soolise võrdõiguslikkuse küsimuses jõulisemat poliitikat, lähtuvalt tõsiasjast, et see on üks meie Euroopa ühiskonnamudeli nurgakivi. Sellega seoses nõuab komitee ka resoluutsemaid ennetus- ja karistusmeetmeid seksuaalse ahistamise ja vägivalla vastu võitlemisel;
4.

juhib seoses sellega tähelepanu asjaolule, et mõnes riigis (nt Prantsusmaal ja Poolas) tegelevad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seisukohalt oluliste investeeringute toetamisega üleriigilise ulatusega pangad, mille kaasomanikeks on mõnel juhul (Skandinaaviamaades ja Madalmaades) kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, ent riiklike tugipankade kõrval on ka piirkondlikke tugipanku, mis on (täielikult või osaliselt) asjaomase liidumaa omandis ja täidavad liidumaapõhiselt edendavat rolli (nt Saksamaa mudeli puhul). Selliste tugipankade olemus on erinev sõltuvalt asjaomase riigi või piirkonna ajaloolistest kogemustest ja majanduslikest tingimustest;
9.

Euroopa Komisjon koos eesistujariigi Madalmaadega on alustanud Amsterdami pakti ettevalmistamist, kaasates sinna ka suure hulga sidusrühmi. Pakti eesmärgiks on kaheteistkümne temaatilise partnerluse raames kolme aasta jooksul välja arendada ja rakendada integreeritud poliitikameetmete tegevuskavad peamiste linnaprobleemide kohta. Need peaksid toimima linnade tegevuskava peamise rakendusvahendina. Need ühendavad järjest suuremat hulka valdkondlikke poliitikaid, mis mõjutavad ELi linnaalasid. Sellest sõltub ka, kui edukad on partnerlused ja ELi linnade tegevuskava juhatus, kes jälgivad edasiliikumise protsessi tihedas koostöös linnade, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, liikmesriikide, Euroopa institutsioonide (sh Euroopa Regioonide Komitee) ja asjaomaste kohalike sidusrühmadega. Komitee pooldab keskendumist piiratud arvule olulistele poliitikavaldkondadele, mis võimaldaksid saavutada nähtavaid tulemusi ja näidata ELi linnade tegevuskava lisandväärtust. Need kaksteist prioriteetset teemat ei moodusta lõplikku nimekirja. Partnerlused tuleks luua ka teiste integreeritud poliitikameetmeid vajavate teemade jaoks, nagu kultuurilise ja turismialase mõõtmega arvestamine linnaarengus, osalemise uued kaasavad vormid ja arukate linnade teema. Temaatiliste prioriteetide ulatuslik hindamine on võimalik alles pärast partnerluste välja arendamist, sest alles siis on selge, kas ja kuidas Euroopa Liidu jaoks olulised põhiteemad (nt noorte töötus) on integreeritud. Komitee tunneb heameelt selle üle, et neli katsepartnerlust (õhukvaliteet, eluasemed, vaesus linnades, ning ränne ja pagulaste integreerimine) on juba oma tööga alustanud. Partnerluste edasise arengu juures on äärmiselt oluline tagada algusest peale nende siduvus, nt aruande esitamine komisjonile, parlamendile, nõukogule ja komiteele iga poole aasta tagant. Komitee viitab ka võimalusele, et temaatilised partnerlused võivad aidata kaasa tulevaste ELi õigusaktide kujundamisele ja praeguste ELi õigusaktide läbivaatamisele. Pidades silmas osalemise rahastamist temaatiliste partnerluste puhul, kus arvestatakse ligikaudu 15 partneriga, ning võttes arvesse, et Madalmaad on juba eraldanud 50 000 eurot kõigi partnerluste toetamiseks, palub komitee komisjonil leida võimalusi tehnilise abi rahastamiseks, mis lihtsustaks huvitatud kohalikel ametiasutustel partneriteks saamist.
37.

kutsub uuesti üles rakendama tasakaalus eelarve nõuet, et eraldada pikaajalised investeeringud jooksvatest kuludest ning innustab kehtestama raamistikku, mis on kooskõlas Euroopa kriteeriumidega, et määratleda pikaajalise majanduskasvu saavutamiseks kõige olulisemad sotsiaal- ja taristuinvesteeringud;
50.

leiab, et komiteel on keskne roll püüdlustes tagada, et kaubanduslepingute hüved jõuavad kohaliku ja piirkondliku tasandini, ja nende lepingute ülevaatamisel, mille hüved ei ole kohaliku tasandini jõudnud;
34.

kutsub üles toetama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist vajaduste hindamisse juba varastel etappidel, nagu muu hulgas on sätestatud dokumendis „Regional Refugee and Resilience Plan 2015–2016 in Response to the Syrian Crisis” (3RP). Koordineeritud abi osutamine on vajalik ka kohalikul tasandil ja seetõttu tuleb kohalikke omavalitsusi aktiivselt kaasata abiprogrammide koostamise kõigisse etappidesse;