ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
62.

tunneb heameelt asjaolu üle, et mitmed ametid on teinud märkimisväärseid pingutusi selleks, et anda teavet oma huvide konflikte käsitleva poliitika ja tava kohta, ning tunnistab, et praegu on juba kasutusel mitmed head tavad, ja tunneb eriti heameelt selle üle, et Euroopa Lennundusohutusamet on rakendanud aastapikkust nn mahajahtumisaega, mille puhul organisatsiooni jaoks uutele isikutele ei anta tööd seoses toimikutega, millega nad on viimase viie aasta jooksul otseselt töötanud – see on näide heast tavast, mida ka teised ametid võiksid kaaluda;
17.

märgib murega, et kontrollikoda osutas 2012. aasta kohta koostatud auditiaruandes sellele, et agentuur ei järgi talitluspidevuse küsimustes oma sisekontrollistandardeid ning et IT valdkonnas puudub avariitaaste- ja talitluspidevuse kava; võtab teadmiseks, et agentuur on otsustanud võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada oma tegevusega seotud IT-teenuste ja -süsteemide talitluspidevus; kutsub agentuuri üles andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile võetud meetmete kohta teavet;
2.

võtab teadmiseks keskuse esitatud teabe selle kohta, et — kasutamata ametiruumide müümise või rentimise probleemile ei ole lahendust leitud, kuigi keskus otsib aktiivselt sobivat lahendust; võtab lisaks teadmiseks, et keskus on täiendavalt ratsionaliseerinud ja vähendanud oma halduskulusid, vaadates üle turvanõuded ja vähendades energiatarbimist; — komisjon viis keskuse kolmanda hindamise lõpule 2012. aastal ning et keskus on valmistanud ette hindamisest tulenevate soovituste suhtes järelmeetmete võtmise tegevuskava, mille keskuse haldusnõukogu on kinnitanud, määrates kindlaks üksikasjalikud meetmed, mis tuleb võtta aastateks 2013–2015 loodud tööprogrammi jooksul; — keskuse sisemised protsessid vaadati läbi, et vähendada järgmisse eelarveaastasse ülekandmiste mahtu, ning selle tulemusel vähenesid 2012. aastast 2013. aastasse ülekantud assigneeringud eelneva aastaga võrreldes 16 %; — finantsriskide vähendamiseks ja hajutamiseks on kehtestatud rahahalduspoliitika, mille eesmärk on võimalikku riski regulaarselt jälgida; — kehtestatud on keskuse eranditealase poliitika läbivaatamine, et hõlmata selgelt kõiki erandeid, milles esineb kõrvalekalle mõnest keskuses ametlikult vastu võetud ja kehtivast eeskirjast; — töölevõtmismenetlusi kohandati nii, et kirjalike katsete ja vestluste sisu kindlaksmääramine toimuks enne, kui valikukomisjon hakkab saadud taotlusi läbi vaatama;
8.

tuletab meelde, et ühisettevõte loodi 2007. aasta veebruaris; väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjoni siseauditi talitus ja ühisettevõtte siseauditi funktsioon alustasid 2012. aastal ühisettevõttes siseauditi talituse kooskõlastatud strateegilise auditikava rakendamist ajavahemikuks 2012–2014; märgib, et siseauditi talitus teostas ühe programmi/projekti auditi ja ühe IT valdkonna riskihindamise, samas kui ühisettevõtte SESAR siseauditi üksus kontrollis kolme projektikonkurssi ning auditeeris nelja sisekontrollistandardi rakendamist; eeldab, et siseauditi talitus jälgib eelarvelisi kulutusi tähelepanelikult, eelkõige mis puudutab hinnangut ühisettevõtte 15 liikmele tehtavate mitterahaliste toetuste ja maksete kohta programmitegevuste puhul, millesse on kaasatud enam kui 100 era- ja avaliku sektori üksust ja allhankijat;
4.

märgib ühisettevõtte lõpliku raamatupidamise aastaaruande põhjal, et kui kulukohustuste assigneeringute üldine kasutusmäär oli 84 %, siis maksete assigneeringute vastav näitaja oli 75 %; märgib ühtlasi, et selle raames oli tegevuskulude puhul kulukohustuste assigneeringute täitmismäär 97 % ja maksete assigneeringute täitmismäär 84 %; tunneb 2011. aastaga võrreldes toimunud paranemisele vaatamata muret, et need määrad kajastavad esialgse kavaga võrreldes olulisi viivitusi meetmete rakendamisel; nõuab, et ühisettevõte parandaks jätkuvalt oma töövoogusid ja protsesse, et lühendada konkursikutsete avaldamise ja toetuslepingute sõlmimise vahelist aega;
11.

võtab teadmiseks, et bürool ei ole kavas oma kehtivat huvide konfliktide poliitikat läbi vaadata ning et büroo on seisukohal, et kõik asjaomased huvide konfliktide poliitikad on vastavuses komisjoni 2013. aasta detsembri suunistega huvide konflikti ennetamise ja haldamise kohta ELi detsentraliseeritud asutustes; tunnustab asjaolu, et büroo on võtnud eesmärgiks parandada teadlikkust oma huvide konfliktide poliitikast ja oma nõukogust ning võtta järelmeetmeid kõigi selle valdkonna asjakohaste muudatuste suhtes;
4.

märgib murega, et amet rakendab teenustasude ja nendega kaasnevate kulude kajastamisel eri kriteeriume ning et taotlustelt makstud teenustasusid kajastatakse lineaarselt teatud kindlaksmääratud perioodi vältel; märgib siiski, et taotluste liikmesriikide pädevates asutustes hindamise kulusid kajastatakse viitkuluna kuni hetkeni, mil teenuse osutamisel on jõutud konkreetse vahe-eesmärgini; on veendunud, et selline olukord on vastuolus tulude ja kulude vastavuse põhimõttega;
3.

tunneb muret selle pärast, et ühisettevõtte poolt või nimel tehtud järelaudititega välja selgitatud veamäär oli 5,82 %; tunnistab, et enamik neist vigadest olid kohandatavate summade osas suhteliselt väikesed (vähem kui 5 000 eurot ühisettevõtte kasuks); märgib, et on võetud meetmeid nõuda need summad sisse või teha tasaarvestus järgmistest väljamaksetaotlustest, kusjuures see määr kasvab mitme aasta jooksul, kui auditeerimisele tuleb rohkem projekte, toetusesaajaid ja nõudeid; juhib tähelepanu sellele, et ühisettevõtte meetmed nende vigade ärahoidmiseks ja parandamiseks mõjutavad allesjäänud veamäära;
74.

juhib tähelepanu sellele, et teatavatest liikmesriikidest, nagu Saksamaa, Ühendkuningriik, Austria ja Madalmaad, on ametnikke ja muid teenistujaid keeruline leida ja et nende riikide töötajate osakaal parlamendi sekretariaadi töötajatest on oluliselt väiksem kui vastava riigi rahvastiku osakaal kogu liidu rahvastikust, ning märgib, et suhteliselt suur osa töötajatest on parlamendi töökohtade asukohast tulenevalt Belgia (13,6 %) või Luksemburgi (2,3 %) kodakondsusega; palub juhatusel läbi vaadata töölevõtmismenetlused ja nõuded, et teha kindlaks, millist rolli need võivad mängida raskustes kõnealustest liikmesriikidest töötajate leidmisel;
võtab teadmiseks ameti esitatud teabe selle kohta, et 2012. aastal korraldas komisjoni siseauditi talitus lihtsustatud riskianalüüsi, millega amet nõustus; märgib, et siseauditi talitus auditeeris ka suhteid sidusrühmadega ja väliskommunikatsiooni, et amet aktsepteeris kõiki lõpliku auditiaruande soovitusi ning koostas nende rakendamiseks tegevuskava ning et siseauditi talitus pidas seda piisavaks; märgib, et siseauditi talitus vaatas läbi ka oma varasemad soovitused, otsustas, millised neist on rakendatud, ja luges need täidetuks; märgib, et tegevuskavade järelauditite käigus selgus, et viis soovitust on rakendatud vaid osaliselt ja neist kahte tuleb pidada väga oluliseks;
1.

kahetseb, et kontrollikoda leidis, et kontrollitõendite kvaliteet on paljudel juhtudel ebapiisav; märgib, et lisakindluse saamiseks toetustega seotud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta hakkas instituut 2012. aasta lõpus tegema täiendavat järelkontrolli 2011. aasta tegevustega seotud toetuste suhtes, kusjuures järelkontrolli tegid sõltumatud audiitorühingud, kelle kontrolli hinnatakse usaldusväärseks; peab kahetsusväärseks, et järelkontrolli tulemused kinnitasid, et eelkontroll ei olnud täiel määral mõjus;
10.

võtab teadmiseks Eurojusti esitatud teabe selle kohta, et 2012. aastal viis komisjoni siseauditi talitus Eurojusti strateegilise auditikava kohaselt läbi järelkontrolli; täheldab, et riskianalüüsi käigus tuvastas siseauditi talitus teatavad protsessid, mis on oma olemuselt kõrge riskiga, kuid mida ei olnud auditikava raames võimalik auditeerida, et Eurojusti juhatus esitas tegevuskava, mille eesmärk on nimetatud puudustega tegeleda, ning et Eurojusti võetavate meetmete suhtes peab siseauditi talitus võtma järelmeetmeid järgmise põhjaliku riskihindamise ajal (2013); märgib, et eelnevatest aastatest on üleval neli väga olulist soovitust, millega Eurojust alles tegeleb;
1.

tunnistab keskuse ülisuurt osatähtsust kutsehariduse ja -koolituse edendamisel liidus ning seda ajal, mil on vaja uusi koolitusmeetodeid; rõhutab, et keskuse panus on asjakohane sellise poliitika toetamisel, mille eesmärk on uurida kutsehariduse ja -koolituse potentsiaali majanduse arenguks ning õppimiselt tööellu ülemineku hõlbustamiseks, eelkõige majanduslanguse kontekstis; märgib, et mitmesuguste sidusrühmade esindatus on märk suurenenud nõudlusest keskuse eksperditeadmiste ja analüüsisuutlikkuse järele;
14.

võtab teadmiseks fondi esitatud teabe selle kohta, et 23. mai 2013. aasta seisuga on komisjoni siseauditi talitus kinnitanud ametlikult täidetuks siseauditi talituse 2011. aasta kommunikatsioonialase auditi 14 soovitusest 12 ning et fondil ei ole täitmata ühtki väga oluliseks liigitatud soovitust; märgib siiski, et endiselt on täitmata kaks siseauditi talituse auditisoovitust, mis esitati siseauditi talituse 2011. aasta auditis välis- ja sisekommunikatsiooni kohta ning mis on mõlemad liigitatud oluliseks ning millest üht peetakse fondi poolt täidetuks ja ootab praegu siseauditi talituse poolset kontrolli ja kinnitust täitmise kohta, samal ajal kui teine on täitmisel ja peaks kooskõlas kavandatud meetmetega saama eeldatavasti täielikult täidetud 2013. aastal;
5.

peab kahetsusväärseks, et ligikaudu 101 000 eurot (45 % 2011. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringutest) tühistati; väljendab muret selle pärast, et assigneeringud summas 545 000 eurot (17 % 2012. aasta assigneeringute kogusummast) jäid kasutamata ja need tuli tühistada; peab kahetsusväärseks, et kulukohustustega seotud assigneeringute 2013. aastasse ülekandmiste tase oli kõrge – 611 000 eurot (19 % kõigist ülekantud kulukohustustega seotud assigneeringutest); on arvamusel, et nimetatud asjaolu näitab, et ametil on raskusi oma tegevuse kavandamise ja/või rakendamisega, kuna 2012. aastasse tehtud ülekandmised olid peamiselt seotud ajakavast maha jäänud töölevõtmismenetlustega ning sellise tõhusa korra puudumisega, mis tagaks ekspertide lähetuskulude õigeaegse esitamise ja hüvitamise; palub ametil selle küsimusega tegeleda ja esitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 1. septembriks 2014 aruande võetud meetmete kohta;
5.

märgib, et instituut vähendas kulukohustustega seotud assigneeringute järgmisse eelarveaastasse ülekandmise osakaalu 2011. aasta 50 %-lt 2012. aastal 32 %-ni; juhib tähelepanu asjaolule, et eelarveassigneeringute ülekandmised 2013. aastasse ulatuvad 2 500 000 euroni ning peamiselt puudutab see II jaotist (halduskulud) summas 300 000 eurot ning III jaotist (tegevuskulud) summas 2 100 000 eurot, moodustades vastavalt 23 % ja 59 % nimetatud valdkondadele eraldatud kulukohustustega seotud assigneeringutest; tõdeb, et II jaotise ülekandmised on peamiselt seotud 2012. aasta lõpus võetud kulukohustustega, mis puudutasid 2013. aasta jaanuaris toimunud uutesse ruumidesse kolimist, samal ajal kui III jaotise ülekandmised on peamiselt seotud 2012. aasta lõpus lõpule viidud hankemenetlustega; märgib lisaks, et 2011. aastast 2012. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringutest jäi kasutamata ja tuli tühistada 7 %;
4.

märgib, et III jaotise (tegevuskulud) eelarve täitmise määr oli kõigest 49 % kulukohustustega seotud assigneeringutest; võtab teadmiseks, et see ei tulenenud siiski ameti iga-aastase töökava rakendamise viivitustest ning täitmise madal tase peegeldab tegevuse mitmeaastast iseloomu; märgib, et amet on vastu võtnud eelarve planeerimise mooduli, mis on otseselt seotud ameti mitmeaastase töökavaga, ning et maksed planeeriti ja teostati lähtuvalt praktilistest vajadustest ning kontrollikoda peab seda olukorda vastuvõetavaks;
9.

võtab teadmiseks agentuuri esitatud teabe selle kohta, et 2012. aastal viis komisjoni siseauditi talitus agentuuri strateegilise auditikava kohaselt läbi riskihindamise ja järelkontrolli; märgib, et siseauditi talituse varasematest auditiaruannetest ei olnud täitmata ühtegi kriitilise tähtsusega ega väga olulist soovitust; märgib siiski, et riskianalüüsi käigus tuvastas siseauditi talitus teatavad protsessid, mis on oma olemuselt kõrge riskiga, kuid mida ei olnud auditikava raames võimalik auditeerida, kuna tõdeti, et nende üle kontroll kas puudus või oli ebapiisav; märgib, et agentuuri juhatus esitas tegevuskava, mille eesmärk on need puudused nõuetekohaselt kõrvaldada;
263.

juhib tähelepanu sellele, et maaelu arengu programmid on olulised vahendid töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks, põllumajanduse konkurentsivõimelisemaks muutmiseks ja keskkonna parandamiseks; et kulutused maaelu arengusse hõlmavad meetmeid, mis toetavad põllumajandusettevõtteid, põllumajanduslikke majapidamisi ja väikeettevõtjaid ning kogukondi maapiirkondades; leiab, et on vaja, et need meetmed käsitleksid selle erinevate vastuvõtjate vajadusi ja seega saavutaksid erinevaid eesmärke; juhib tähelepanu sellele, et järelevalve ja hindamine on selle saavutamise võti, ja leiab, et on oluline, et Euroopa Parlament ja avalikkus teaksid, kas liidu raha kulutatakse hästi;
3.

võtab teadmiseks ameti esitatud teabe selle kohta, et — III jaotise ülekandmiste määr ilma tasude ja lõivudeta vähenes 2012. aastal märkimisväärselt 6 200 000 euroni (46 %); — nii põhivara haldamise kui ka inventari haldamise osas on vastu võetud tööjuhendid ning 2012. aastal viidi läbi täielik inventuur, mille tulemusel kanti maha terve rida täielikult amortiseerunud varasid; — selleks, et mitte hoida raha vaid ühes pangas, käivitati 2013. aastal läbirääkimistega hankemenetlus pangakontode avamiseks, lähtudes rangetest kriteeriumidest seoses potentsiaalsete pankade krediidireitinguga; võtab teadmiseks, et valituks osutunud pangal on suurepärane krediidireiting ja kui leping on allkirjastatud, kantakse ameti raha üle sellesse panka sõltuvalt krediidiriski ja intressimäära vahekorrast; — on viidud sisse meetmed ja kontrollid, et võimaldada vajalike tööstusharu ekspertide töölevõtmist, vältides samal ajal võimalikke huvide konflikti olukordi; täheldab lisaks, et huvide konfliktide alane koolitus on lõplikult välja töötatud ning et uutele töötajatele on sisse viidud korrapärane koolitus;
2.

märgib murelikult, et kõrgemate koolitasude katmiseks maksab asutus töötajatele, kelle lapsed käivad põhi- või keskkoolis, lisaks Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjades (edaspidi „personalieeskirjad”) ettenähtud õppetoetusele lisatoetust, mida 2012. aastal maksti ligikaudu 76 000 eurot; märgib, et personalieeskirjades ei ole selliseid toetusi ette nähtud ja seetõttu ei ole need kontrollikoja arvates eeskirjadega kooskõlas; tunnistab siiski, et kõnealune olukord tuleneb Euroopa koolide puudumisest linnas, kus asutus asub, ning et kõnealuste lisatoetuste eesmärk on tagada asutuse töötajate võrdne kohtlemine personalieeskirjade alusel;
3.

juhib tähelepanu asjaolule, et ühise kalanduspoliitika reformi poliitilised eesmärgid tähendavad, et tulevikus on kontrolli osatähtsus äärmiselt suur ning et seetõttu on eelolevatel aastatel tähtis suurendada ameti käsutuses olevaid finants- ja inimressursse ning tagada, et tulevastesse eelarvetesse kirjendatavad summad oleksid vastavuses püügitegevuse kontrolli ja järelevalve alaste suurenevate nõudmistega, mida reformitud ühise kalanduspoliitikaga toetatakse;
10.

tunneb heameelt selle üle, et ühe kuu jooksul pärast taotluse esitamist vastuvõetavuse kohta tehtud otsuste osakaal on suurenenud ja oli 2012. aastal 85 %, ja nõuab tulevasteks aastateks veelgi kõrgemat eesmärki; on seisukohal, et Euroopa Ombudsmani büroo ümberkorraldamine ning ühtsem registreerimiskord aitas parandada kaebuste osakonna 2012. aasta töötulemusi ja aitab seda teha ka järgmistel aastatel;
1.

märgib, et kontrollikoja raamatupidamise aastaaruandeid auditeerib sõltumatu välisaudiitor – PricewaterhouseCoopers SARL –, et kohaldada kontrollikoja suhtes samu läbipaistvuse ja aruandluse kohustusi, mida ta kohaldab asutuste suhtes, mida tema auditeerib; võtab teadmiseks audiitori arvamuse, et „finantsaruanded annavad õige ja õiglase ülevaate Euroopa Kontrollikoja finantsolukorrast […] ja lõppenud eelarveaasta rahavoogudest”; nõuab õigust tutvuda kinnitava aruandega kontrollikoja ressursside kasutamise korrektsuse ning 2012. aastal kasutatud kontrollimenetluste kehtivuse kohta; nõuab, et kontrollitaks kontrollikoja raamatupidamisaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust;
30.

juhib tähelepanu asjaolule, et seitsmele Euroopa teadusuuringute ühisettevõttele, mis on seni asutatud komisjoni poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 alusel (märkimisväärseks erandiks on ühisettevõte Galileo), nende tegevusajal vajalikuks peetavad soovituslikud vahendid kokku on 21 793 000 000 eurot;
1.

märgib, et Itaalia ametiasutused esitasid taotluse fondi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a sekkumiskriteeriumi alusel, mille kohaselt on fondist toetuse saamise tingimuseks see, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on mõne liikmesriigi ettevõttes koondatud või tegevuse lõpetanud vähemalt 500 töötajat või füüsilisest isikust ettevõtjat, sh töötajad, kes on koondatud, ja füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on tegevuse lõpetanud nimetatud ettevõtte tarnijate või tootmisahela järgmise etapi tootjate juures; nõustub komisjoniga, et määruses sätestatud tingimused on täidetud ning seetõttu on Itaalial õigus saada kõnealuse määruse alusel rahalist toetust;
H.

arvestades samuti, et ettenägemata kulude varu kasutuselevõtmine 2014. aastal ei too kaasa mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 maksete assigneeringute üldise ülemmäära (908 miljardit eurot 2011. aasta hindades) suurenemist, nagu on selgelt sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 13 lõikes 4, sest see kompenseeritakse tulevaste eelarveaastate varuga, nagu on ette nähtud mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 13 lõikes 3;
1.

märgib, et Prantsusmaa ametiasutused esitasid taotluse fondi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a sekkumiskriteeriumi alusel, mille kohaselt on fondist toetuse saamise tingimuseks see, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on mõne liikmesriigi ettevõttes koondatud või on tegevuse lõpetanud vähemalt 500 töötajat või füüsilisest isikust ettevõtjat, kusjuures see hõlmab ka nimetatud ettevõtte tarnijate või tootmisahela järgmise etapi tootjate juures koondatud töötajaid või tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid;
1.

märgib, et Soome ametiasutused esitasid taotluse fondi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a sekkumiskriteeriumi alusel, mille kohaselt on fondist toetuse saamise tingimuseks see, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on mõne liikmesriigi ettevõttes koondatud või on tegevuse lõpetanud vähemalt 500 töötajat või füüsilisest isikust ettevõtjat, kusjuures see hõlmab ka nimetatud ettevõtte tarnijate või tootmisahela järgmise etapi tootjate juures koondatud töötajaid või tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid;
1.

märgib, et Kreeka ametiasutused esitasid taotluse fondi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a sekkumiskriteeriumide (nimetatakse ka majanduskriisi kriteeriumideks) alusel, mille kohaselt on fondist toetuse saamise tingimuseks see, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on mõne liikmesriigi ettevõttes koondatud või tegevuse lõpetanud vähemalt 500 töötajat või füüsilisest isikust ettevõtjat, kaasa arvatud töötajad, kes on koondatud ja füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on tegevuse lõpetanud nimetatud ettevõtte tarnijate või tootmisahela järgmise etapi tootjate juures;
A.

arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;
15.

märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; rõhutab, et Belgia ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine;
D.

arvestades, et kulude poolel 2013. aastal (107 miljonit eurot) ja 2012. aastal (54 miljonit eurot) esinenud assigneeringute alakasutus on eriti madal, see on seotud teataval määral ettenägematute teguritega ja selle põhjuseks ei saa pidada vähenenud kasutussuutlikkust;
8.

märgib kahetsusega, et meetmetes osaleb eeldatavasti vähem kui 50 % toetuskõlblikest töötajatest; on seisukohal, et see hinnang põhineb piirkonna varasemate EGFi sekkumistega tegelenud ametiasutuste kogemustel; on siiski seisukohal, et piirkondades, kus töötuse määr on kõrge, peab koolitustel ja ümberõppes osalejate arv olema suurem;
märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; rõhutab, et Prantsusmaa ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine;
1.

märgib, et taotlus vastab osaliselt fondi määruse artikli 2 punktis a sätestatud tingimustele vaatlusperioodil toimunud koondamiste minimaalse arvu kohta, kuna koondamiste arv on väiksem kui 500; on seisukohal, et taotluse fondist toetuse saamiseks võib lugeda vastuvõetavaks, kui koondamised toovad kaasa tõsiseid tagajärgi tööhõivele ja kohalikule majandusele; võtab arvesse veel kaht 2014. aastal oodatavat koondamislainet (ligikaudu 4 340 koondamist Ford Genkis ja 2 820 koondamist selle tarnijaettevõtetes, mis asuvad samas geograafilises piirkonnas); on seisukohal, et sellel on tõsine mõju kogu Flandriale, sest see toob kaasa hinnanguliselt üle 11 000 töökoha kadumise; tuletab meelde, et konkreetsete meetmete võimalikult kiire kasutusele võtmine kõnealuse esimese koondatute rühma heaks suurendab nende võimalusi leida uus töö ning annab kõigile koondatud töötajatele samad võimalused; nõustub seetõttu komisjoniga, et Belgial on õigus määruse alusel rahalist toetust saada;
91.

märgib, et KADi projekti kavandatud kulu on jooksevhindades hinnanguliselt 441,27 miljonit eurot (406,22 miljonit eurot püsivhindades) ning et 2015. aastal on KADi jaoks vaja 128,91 miljonit eurot (29 % kogukulust); rõhutab, et võttes arvesse juba kättesaadavaks tehtud, kuid seni kasutamata eelarvevahendeid, on rahavajadus 2015. aastal hinnanguliselt veel 84,8 miljonit eurot; on seisukohal, et seda summat saab märkimisväärselt vähendada 2014. aasta lõpus toimuva ümberpaigutamisega ning et ülejäänud osa tuleks rahastada laenude abil; tuletab meelde, et KADi hoone ehitamise tõttu on kogumaksed aasta kohta edaspidi palju väiksemad kui võrreldava kinnisvara üürikulud;
D.

arvestades, et 66,34 % töötajatest, kellele meetmed on suunatud, on mehed, ja 33,66 % naised; arvestades, et valdav enamus (86,42 %) töötajatest on vanuses 30–54 aastat; arvestades, et 8,07 % töötajatest on vanuses 55–64 aastat;
16.

väljendab heameelt selle üle, et laiendati fondi kohaldamisala abikõlblike toetusesaajate osas, st füüsilisest isikust ettevõtjatele, ning et fondi kaasrahastatavaid individuaalseid teenuseid pakutakse paljudele alla 25-aastastele mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele (või alla 30-aastastele noortele, kui liikmesriigid nii otsustavad); on sellele vaatamata veendunud, et fondi tegevus muutuks tõhusamaks ja selle mõju oleks palju suurem, kui üldiseks künniseks seataks 500 töötaja asemel 200 töötajat;