ET    ET ET 
 
ET 1   ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 26.10.2009 
SEK(2009) 1405 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Mõju hindamise kommenteeritud kokkuvõte  
 
Lisatud dokumendile: 
 
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, 
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING 
REGIOONIDE KOMITEELE 
 
HIVi/AIDSi vastane võitlus Euroopa L iidus ja naaberriikides aastatel 2009-2013 
  
{KOM (2009) 569 lõplik} 
{SEK(2009) 1403} {SEK(2009) 1404} 
 
ET 2   ET 1. P ROBLEEMI MÄÄRATLUS  
Võttes arvesse värskeimaid HIVi/AIDSi kä sitlevaid andmeid, 2006–2009. aasta tegevuskava 
eelhindamist ja sidusrühmade konsultatsioone, ke skendutakse edasises tegevuses järgmisele. 
1.1. Poliitilised kohustused ei ole täidetud 
Mõningatest edusammudest hoolimata ei ol e kokkulepitud poliitilised kohustused veel 
täidetud. Rahvusvaheline üldsus  toetab endiselt kokkulepitud ning teostatavaid eesmärke 
(ennetuse, ravi, hoolduse ja toetuse üldine  kättesaadavus), kuid kõigis liikmes- ja 
naaberriikides ei ole kodanikuühiskond järj ekindlalt kaasatud poliitika kujundamisse, 
rakendamisse ja järelevalvesse. 
1.2. ELi keskse järelevalve ning aruandluse süsteemi andmelüngad 
Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) on olnud edukas HIVi/AIDSi 
järelevalve vallas. Ent epideemiast täieliku ettekujutuse saamiseks on selle järelevalveks tarvis veelgi põhjalikumaid, võrreldavamaid ja ühilduvamaid andmeid.  
1.3. Ebapiisav ennetus ja ravi ning t ervishoiueelarve või malik vähenemine 
Ennetusstrateegiad ei ole ikka veel piisav alt tõhusad. Euroopas el ab endiselt palju HIV-
nakatunud ja AIDSi põdevaid in imesi, kellel ei ol e nakkust või sündroomi veel diagnoositud. 
Nõustamine ja vabatahtlikud uuringud on HIVi enne tamise olulised aspektid, kuid need ei ole 
veel kogu Euroopas kättesaadavad. Sama või b öelda ravi, hoolduse ja toetuse kohta. 
Poliitikakujundamisel tuleb ke skenduda eriti mõjutatud in imrühmadele (nt süstivad 
uimastitarvitajad, meestega seksuaalsuhetes olevad mehed, suure esinemissagedusega piirkondadest sisserändajad). 
Haigus on muutunud eluohtlikust kr ooniliseks seisundiks ning Euro opas ja naaberriikides 
pakutav toetus on endiselt piirkonniti erinev ning  kaugel sellest, et olla üldiselt kättesaadav
1. 
Püsivad teabelüngad  
Teabelüngad on endiselt järgmistes valdkondades. 
i) Sotsiaalteadus ja eelkõige HI Vi levikuga seotud käitumisaspektid,  
ii) sotsiaal-majanduslik analüüs  ennetamise kulutasuvuse kohta, 
iii) uute ennetamistehnoloogiat e areng ja kasutamine, 
iv) piiriülene mõõde ELi s ja naaberriikides, 
v) intensiivsemad biomeditsiinilised tea dusuuringud ravi ja vaktsiinide kohta. 
1.4. Murettekitavad suunad mitmes Ida-Euroopa riigis 
Ida-Euroopa (Balti riigid, Uk raina, Moldova Vaba riik ja Venemaa Föderatsioon) on üks 
maailma piirkondi, kus HIVi levik on murettekitav, esinedes tihti koos selliste lisanakkustega 
nagu (mitmetele ravimitele resisten tne) tuberkuloos või hepatiit.  
2. E UROOPA MEETMETE EESMÄRK  
Püüdlus lahendada HIVi/AIDSi probleemi ELi tasandil on üldise tervishoiu- ja 
sotsiaalpoliitika osa, mille raames keskendut akse ennetustööle ja HIV-nakatunud ja AIDSi 
põdevatele inimestele ning riskirühmadele suun atud uutele strateegiatele, et piirata nakkuste 
levikut ELi aladele.  
                                                 
1 HIVi retroviirusvastase ja AIDSiga seotud sümptomite ravi maksumus võib olla väga suur ning 
antiretroviiruse kulud on progresseeruva haigusseisundiga inimeste jaoks üksnes ravi ja järelravi 
kogukulude osa. 
 
ET 3   ET 2.1. Subsidiaarsus 
ELi liikmesriikidel ja naaberriikidel lasub oma kodanike tervise kaitsmise ja parandamise 
põhivastutus. Asutamislepingu artikliga 152 nähakse ette, et kogu ühenduse poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tuleb ta gada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.  
2.2. Vajalikkuse kontroll 
HIV/AIDS on nakkushaigus, mille vastu tule b võidelda riikide valitsuste püüdlusi 
kooskõlastades. Piiriülene liikumine suurendab HIVi levikut, ent isikute vaba liikumine on 
ELi oluline poliitiline sammas.  
Hinnanguliselt elab ELis praegu 64 miljonit si sserändajat ELi mittekuuluvatest riikidest. 
Ehkki nad pärinevad paljudest eri riikides t, tuleb ELi sisserännanutele omistada 
märkimisväärne osa uutest heteroseksuaalsel teel HIViga nakatumise  juhtudest. Nimetatud 
rühma puhul varitseb ka sotsiaalse tõrjutuse oh t, seega võib neil olla piiratud juurdepääs 
uuringutele, ennetusele, ravile , hooldusele ja toetusele.  
EL vajab ühtlustatud järelevalvesüsteemi, et pi dada silmas epidemioloogilist arengut ja 
abistada liikmesriike adekvaatsete meetmete võtmisel rahvatervise kaitseks. On vaja ühist uuringukava mastaabisäästu kasutamiseks. ELi huvi des on kaasata naaber riike, arvestades 
suurt HIVi/AIDSi esinemissagedust mõnes neist riikidest. 
2.3. ELi tasandi meetmete lisaväärtus  
Komisjon peaks jätkuvalt täitma olulist rolli, kooskõlastades kogu Euroopas püüdlusi 
HIVi/AIDSi probleemi lahendamisel. HIVi naka tumine on ennetatav. Komisjoni käsutuses on 
usaldusväärsed teadmised ning ta on liikmesrii kide jaoks arutelufoorum , kus saab vahetada 
ideid ja lähenemisviise. Vaevalt suudavad üksikud liikmesriigid sellist piiriülest koostööd toimivana hoida. 
EL võib HIVi teema integreerida rahvatervis e probleemina kõigisse asjaomastesse ELi 
poliitikavaldkondadesse, eriti seoses inimeste va ba liikumise, inimõiguste, teadusuuringute ja 
diskrimineerimisest hoidumisega. Riikide huvid es on võtta oma poliitik as arvesse Euroopa 
head tava. 
3. P
OLIITILISED EESMÄRGID  
Üldine eesmärk on aidata ka asa HIV-nakatumistega kaasnevate inimeste haiguste 
ennetamisele ja vähendamisele, inimeste terv ist ohustavate tegurite kõr valdamisele, nagu on 
sätestatud asutamislepingu arti klis 152, ja parandada HIV-na katunud ja AIDSi põdevate ning 
kõige suuremas nakkusohus olevate inimeste elukvaliteeti.  
3.1. Konkreetsed eesmärgid:  
a) Säilitada poliitiline juhtroll ning sidusrühmade pühendumus ja kaasatus 
b) Parandada järelevalve abil epidemio loogilisi andmeid HIVi/AIDSi kohta  
c) Toetada ELi liikmesriike ja naaberriike, arendades rahvatervise meetmeid, et 
– keskendada riiklikud stra teegiad riskirühmadele, 
– parandada suures HIV-nakatumise ohus olevate haavatavate inimeste 
elutingimusi ning tagada ennetuse , ravi, hoolduse ja toetuse üldine 
kättesaadavus  
– kohandada riiklikke strateegiaid, et  tegelda lahendamata probleemidega 
(aladiagnoosimine, uued ennetusmeetmed, uued ravivõimalused jne) 
 
ET 4   ET – praegusest majanduskriisist hoolimata tagada, et HIVi/AIDSi teema 
tarvis eraldataks piis avalt rahalisi vahendeid 
d) Täita ravi, vaktsiini ja mikrobitsiid ide arendamise, rahvatervise uurimise, 
käitumisteaduse ja sotsiaal-majandus liku analüüsiga seotud andmelüngad.  
4. P OLIITIKAVALIKUD  
Et saavutada eespool nimetatud eesmä rgid, võrreldi kolme eri võimalust.  
4.1. 1. valik. Alusstsenaarium – praeguse tegevuskava jätkuv rakendamine ning 
hindamistegevus 
Alusstsenaariumiga laiendataks praeguse tege vuskava kehtivust ja jätkataks alustatud 
tegevuste elluviimist. Nii säilitataks ELi poliitiline toetus, võimaldades komisjonil ja 
sidusrühmadel jätkata juba alustatud tegevus tega ja jätkata eduka id tegevusi. Praeguse 
tegevuskava põhjaliku hindamise eesmärgil võik s tulemuste jälgimisek s võtta kasutusele 
näitajad. Jätkuks praegustel prioriteetidel ja vahenditel põhinev  järelevalve- ja 
uurimistegevus. 
4.2. 2. valik. Ei HIVi/AIDSi käsitlev at ELi poliitikat ega tegevuskava  
Komisjon ei kavandaks uut poliitilist algatu st HIVi/AIDSi kohta. Komisjon keskenduks 
praegustele rahastamistegevustele/programmide le, nagu teadusprogrammi d, terviseprogramm, 
Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa naabruspolii tika vahendid, HIViga  seonduv välispoliitika, 
ning tehnilisele toetusele konkreetsete ametite kaudu (ECDC või Euroopa Narkootikumide ja 
Narkomaania Seirekeskus – EMCDDA). Ilma uue HIVi/AIDSi käsitleva tegevuskavata 
võidaks aga HIViga seotud kul ud ümber paigutada. ECDC poolne järelevalve jätkuks ilma 
uusi, kokkulepitud poliitilisi vajadusi arvesse võtmata.  
4.3. 3. valik. Uus komisjoni po liitika ja tegevuskava  
Komisjon näitaks üles uuenenud poliitilist tahet käsitleda HIVi/AIDSi teemat poliitilistes 
kavades ning paneks paika Euroopas HIVi/A IDSi vastu võitlemise peamised poliitilised 
prioriteedid. Uus komisjoni poliitikaga saaks vä lja pakkuda laialdasi tegu tsemissuuniseid ning 
komisjoni talitused ja sidusrühmad võiksid eksperdirühmas ja kodanikuühiskonna foorumil 
kohtudes täpsemalt paika panna tegevuskava koos  saavutuste mõõtmiseks kasutatavate 
näitajatega. See valik võtaks arvesse uusi suundumusi ja tuvastatud probleeme (ennetus, 
prioriteetsuspiirkonnad, pr ioriteetsed rühmad). ELi ja sidusrü hmade tegevus rajaneks esimesel 
ELi tegevuskaval (2006–2009) ja rõhuasetust nihutataks asjakohaste valdkondade suunas, 
nagu ennetus, ravi ja teadusuuringud.  
4.4. 4. valik. Välistatud võimalused 
Õigusaktid:  HIV/AIDS on olulise poliitilise mõõtmega tervise- ja sotsiaalne probleem, kuid 
HIVi käsitleva direktiivi või määrusel puudub alus  asutamislepingus. Liikmes- ja naaberriigid 
töötavad välja oma riigi kavad ja programmid, kuid parimate tavade, kogemuste ja tõenditel 
põhinevate lahenduste vahetamine on vägagi r iiklike lähenemisviiside kujundamise huvides. 
Kampaania:  Euroopa HIV-teemaline kampaania ei  saaks arvestada kõiki olukordi ja 
kultuuriliselt tundlikke aspekte kogu Euroopa ul atuses. See ei töötak s kõigi riskirühmade 
puhul ja ei oleks seetõttu ei tulus ega tõhus.  
 
ET 5   ET 5. M ÕJUANALÜÜS  
5.1. 1. valik. Alusstsenaarium – praeguse  tegevuskava jätkuv rakendamine  
Mõju majandusele 
Otsesed kulud ELi jaoks  oleksid ilmselt sarnased eelmise perioodiga (2006–2009). Selle 
valiku alla kuuluva hindamise  käigus hinnataks, milline on ELi ja riikliku tasandi püüdluste 
mõju epideemia vastu võitlemisel. 
Valik näitaks järjepidevus t ja julgustaks jätkuvalt  suuri investeeringuid paljudelt 
sidusrühmadelt . 
Riiklike eelarvete raames rahastatud tegevuste kulud  püsiksid ilmselt 2006–2009. aastaga 
võrreldes stabiilseina. Ükski tegevuskava tegevus ei oleks osaliste jaoks siduv.  
Kokkulepitud tegevuskava, mida toetavad kindlad poliitilised kohustused, tõhus parimate 
tavade vahetus ja usaldusväärsed teadmise d, vähendaks ebaefekt iivsust ja püüdluste 
kordamist ning võiks toetada kavandamistegevust riiklikul tasandil.  
Siiski on oodata, et majanduslanguse  tingimustes kärbitakse riiklikke tervishoiukulusid, eriti 
lühemas ja keskpikas perspektiivis. Võib juhtud a, et HIVi/AIDSiga se otud kulutused järgivad 
seda suundumust. Aruandlus ei too eeldatavalt k aasa lisakulusid liikmesriikide jaoks, sest 
ECDC poolset järelevalvet ra hastatakse ELi eelarvest. 
Sotsiaalne mõju  
Valiku abil peaks paranema juurdepääs ennetuse le, ravile ja hooldusele, mistõttu sel peaks 
olema positiivne sotsiaalne mõju. Tõhusate e nnetusprogrammide abil on tõepoolest võimalik 
vähendada HI-viiruse edasikandumist . Ennetus, varasem diagnoosimine ja ravi võib 
peatada või  pidurdada haiguse kulgu  ja võimaldada nakatunutel töötada , mis võib 
parandada HIV-nakatunud ja AIDSi põde vate inimeste elukvaliteeti . 
ECDC järelevalvetegevuses ei saaks ilma uue ELi poliitikata arvesse võtta uusi probleeme ja 
andmevajadusi.  
5.2. 2. valik. Ei HIVi/AIDSi käsitlev at ELi poliitikat ega tegevuskava  
Mõju majandusele 
Otsesed kulutused ELi jaoks  ilmselt väheneksid, ent mitte palju. Poliitiline ja finantsabi 
võib osutuda vähem tõhusaks, sest puuduva d poliitilised suunised prioriteetide 
paikapanemisel. HIVi/AIDSi alase ELi koos töö poliitilise motivat siooni puudumine võib 
mõjutada programmide iga-aastaseid prioriteete,  eelistades teisi, mitte HIVi/AIDSiga seotud 
prioriteete, mida toetab ELI poliitika. Sellele  on raske leida õigustust , kui maailmas on igal 
aastal 2,7 miljonit uut HIV-nakatumist ja vajadus vaktsineerimise või ravi järele. 
HIVi/AIDSi prioriteetsuse vähendami sel oleks tõsised tagajärjed ka paljude sidusrühmade  
jaoks teadusuuringute, teenuste osutamise, koolit use ja toetusmeetmete vallas. Majanduskriisi 
tingimustes ei pruugi  ELi tasandi poliitiliste kohustuste puudumist kompenseerida  ELi 
osaluseta kahe- või mitmepoolne koostöö.  
Peamine tagasilöök seisneb se llest väljaloetavas poliitilis es sõnumis. HIVi/AIDSi 
ennetus programmid on eriti tundlikud tervishoiueel arve kärbete suhtes. Ennetustegevuse 
vähendamine võib suurendada tervishoiukulusid , tuues kaasa rohkem nakatumisjuhte ja 
suuremad ravikulud ning sel oleks sotsiaalne , majanduslik ja tööturuga seotud mõju. 
Eeldatavalt ei kaasne liikmesriikide jaoks aruandluse ja järelevalvega  seonduvaid 
lisakulusid.  
 
ET 6   ET Sotsiaalne mõju  
Selle valikuga kaasneb oht, et ilma komisjoni poliitilise toetuseta võib HIVi/AIDSi teema 
kaduda teatavate rahastamismehhanismide vaateväljalt. 
On raske öelda, milliseid lisameetmeid liikme sriigid ja sidusrühmad ilma ELi poliitiliste 
suunisteta võtaksid. Võib eeldada, et rahvusvaheliselt kokkulepitud eesmärke  kõigis 
Euroopa riikides ei saavutataks. Sellega võib  kaasneda negatiivne sotsiaalne mõju ja 
HIVi/AIDSi esinemisjuhtude arvu suurenemine.  
Oleks vähem võimalusi  parandada nende valitsusväliste organisatsioonide 
tegutsemisvõimalusi, kes kaitsevad haavatavaid rühm i ELis ja naaberriikides.  
Valik ei pruugi olla piisavalt efektiivne, et  jätkata koostööd kogu Euro opas, eriti juhtimaks 
tegevust uute probleemide või sotsiaalsete küsimuste  lahendamise suunas. Sarnaselt 1. 
valikuga ei hõlmaks ECDC järelevalve uusi probleeme ja andmevajadusi. 
5.3. 3. valik. Uus ELi poliit ika ja tegevuskava  
Mõju majandusele 
Selle valiku raames jagataks uue tegevus kava rakendamisega seotud ülesanded kõigi 
asjaomaste sidusrühmade vahel.  
Otsesed kulutused ELi jaoks  oleksid ilmselt sarnased eelmise perioodiga (2006–2009). 
Poliitilise toetuse ja selle tõttu, et ke skendutakse rohkem uutele probleemidele ja 
suundumustele, võivad paraneda tulemused ja vahendid võidakse tõhusama tegevuse tarvis 
ümber jaotada. Kavandatava hindamise käigus  hinnataks ELi ja r iikliku tasandi püüdluste 
mõju epideemia vastu võitlemisel. Tänu sellele valikule jääb HIVi/AIDSi teema ELi tasandi 
prioriteediks, rõhutades järjepidevust ja pakkudes stiimulit paljudele sidusrühmadele  
teadusuuringute, teenuste, koolituse jne vallas.  
Käesoleva valiku raames püsiksid riikliku eelarve raames rahastatud tegevuste kulud  
2006–2009. aastaga võrreldes ilmselt stabiilseina. Ük ski tegevus ei oleks osaliste jaoks siduv. 
Siiski võib uutele prioriteetidel e keskendumine kaasa tuua riiklike vahendite ümberjaotamise 
uute ennetusmeetodite tarvis, pidades rohkem silm as riskirühmi ja intensiivsemat idasuunalist 
piiriülest koostööd, mille tulemuseks oleks tulusam tegevus. 
Majanduslangus võib mõjutada  HIVi/AIDSiga seotud abi ja ohustada ennetus programme 
võimalike tervishoiueelarve kärbetega. 3. valikuga  antaks stiimul ELi liikmesriikidele ja 
naaberriikidele säilitada  riskirühmadele suunatud riiklikud ku lud ja eraldada vahendeid kõige 
tulusamatele rahvatervise alastele sekkumismeetmete jaoks.  
Parem aruandlus ja järelevalve  võib kaasa tuua lisakulusid neile vähestele riikidele, kes 
praegu veel ei varusta ECDCd p iisava teabega. Teiste  riikide jaoks lisa koormust ei kaasne. 
Nad saavad kasu parematel andmetel põhinevast  paremast kavandamistegevusest ja see on 
tavaliselt tulus. 
Sotsiaalne mõju  
Komisjoni teatises ja tegevus kavas pöörataks suurt tähelepanu järjepidevusele  ja poliitilisele 
tahtele  täita praegused rahvusvahelised kohustused . Selles esitataks tä psed eesmärgid ja 
selle tulemuseks võib olla vahendite parem jaotamine ja  tõhusamad infrastruktuurid  riigi 
tasandil. 
3. valikul peaks olema positiivne mõju kodanikuühiskonnale, HIV-nakatunud ja AIDSi 
põdevatele inimestele ja tööstusele . Tänu kindlamale poliitilisele juhtimisele ja 
 
ET 7   ET kodanikuühiskonna kaasamisele peaksid paranema kõigi haiguse tõttu kannatavate inimeste 
elutingimused. 
Selle valikuga – toetatakse püüdlusi lahendada HI Vi/AIDSi teemat ümbritsevaid sotsiaalseid probleeme , 
nagu häbimärgistamine, diskrimineerimine ja inimõiguste rikkumine  
– antakse kodanikuühiskonnale suuremad te gutsemisvõimalused, mis on HIVi/AIDSiga 
võitlemise seisukohalt hädavajalik  
– jälgitakse riiklikul ja  piiriülesel tasandil epideemia  ulatust ja lisanakkuseid, nagu 
tuberkuloos, hepatiit ja sugu lisel teel levivad nakkused  
– parandatakse haigusele reageerimist  
– tuuakse kokku eksperte, et kavandada tulevikus esilekerkivatele ülesannetele reageerimist.  
Parem Euroopa tasandi järelevalve, mille tagavad peamiselt ECDC ning teised 
spetsialiseerunud ja norme kehtestavad organid, tugevdaks tõhusate ja jätkusuutlike rahvatervise kaitseks võetavate meetmete alust . 
 
ET 8   ET Järgmine tabel võtab kokku kolme valiku mõju konkreetsetele eesmärkidele.  
Konkreetsed eesmärgid  1. valik  2. valik  3. valik  
Poliitiline juhtimine ja suunamine kokkulepitud eesmärkide
saavutamiseks  + - ++ 
Tugevdatud järelevalve ja ep idemioloogia poliitika toetamiseks + + ++ 
Liikmes- ja naaberriikide keskendatuse suurendamine
riskirühmadele  + - ++ 
Liikmes- ja naaberriikide julgustamine, et nad parandaksi d
suures HIV-nakatumise ohus olevate inimeste elutingimusi j a
tagaksid üldise juurdepääsu kõrgkvaliteetsele ravile j a
hooldusele  + - ++ 
Liikmes- ja naaberriikide julgustamine, et nad kohandaksi d
HIVi/AIDSi strateegiaid lahendamata ja/või uutele
probleemidele  + - ++ 
Liikmes- ja naaberriikide julgustamine, et nad kaitseksi d
HIVi/AIDSi vastase võitluse jaoks eraldatud riiklikke j a
erasektori vahendeid majanduskriisist hoolimata  + - ++ 
Teabelünkade täitmine, integreer ides vahendid ja tegevused  + + ++ 
Konkreetsete eesmärkide kulud  Kõik on ligikaudsed arvestused  
Mõju ELi eelarvele: 
Terviseprogramm 
   
20 milj eurot 
Kuni 20 milj. 
eurot, HIVi jaoks
eraldatud 
rahaliste 
vahendite 
ümberjaotamine 
teiste 
terviseprogramm
i 
poliitikavaldkon
dade tarvis   
20 milj eurot  
ümberjaotamine uue 
tegevuskava 
prioriteetide tarvis 
Teadusuuringute raamprogramm   100 milj 
eurot   Kuni 100 milj 
eurot 
HIVi jaoks 
eraldatud 
rahaliste 
vahendite 
ümberjaotamine  100 milj eurot  
ümberjaotamine 
uute prioriteetide 
tarvis  
ECDC (järelevalve)  4,4 milj eurot
 4,4 milj eurot  
 4,4 milj eurot  
ümberjaotamine 
uute prioriteetide 
tarvis  
Mõju liikmesriikide eelarvele:  
Tervishoiu ja teadusuuringute eelarve kulud  
puudub  
ei muutu  
puudub 
majanduskriisi  
puudub 
ei muutu 
 
ET 9   ET  
 
Aruandluskulud (järelevalve)   
 
 
ei too kaasa 
täiendavat 
halduskoorm u
st ELi 
liikmesriikide 
jaoks  tõttu 
eelarvekärbete 
oht  
 
ei too kaasa 
täiendavat 
halduskoormust 
ELi 
liikmesriikide 
jaoks ümberjaotamine 
uute prioriteetide 
tarvis  
 
halduskulud uute 
andmeedastusnõuete 
tõttu  
 
Võttes aluseks mõju hindamise, oleks 3. vali kul – uus komisjoni poliitika ja tegevuskava – 
suurim mõju, mistõttu on see eelistatud valik. 
6. J ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Komisjon võib saavutusi jälgida ja avaldada järelevalvearuande 2012. aastal. Korrapärane 
järelevalve julgustab kõiki sidusrühmi oma tulemusi ja saavutusi kiiresti jagama. Parimad tavad ja koostöövõimalused oleks kõig ile osalistele ligipääsetavamad.