ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.

on seisukohal, et komisjon peaks läbirääkimistes Jaapaniga keskenduma ühe prioriteedina nimetatud tõkete ja takistuste kõrvaldamisele, sest need on Euroopa VKEde jaoks turule juurdepääsul suurimaks takistuseks;
74.

kordab oma seisukohta, et Pakistanil on piirkonnas väga oluline roll ja et stabiilne, ilmalik ja õiguslik Pakistan on ülitähtis stabiilsuse jaoks Afganistanis ja piirkonnas laiemalt; rõhutab lisaks sellele Pakistani võimalikku rolli Afganistani rahuprotsessis; rõhutab, et Pakistan ei tohi olla al-Qaida ja Talibani turvaline sadam; tunnistab, et 2010. aasta augusti hävitavad üleujutused on andnud tagasilöögi Pakistani uuele valitsusele, kes oli alustanud paljude probleemide lahendamist; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon koos laiema rahvusvahelise üldsusega näitaksid üles tugevat solidaarsust ja annaksid konkreetset abi Pakistanile, kellel on seda hädasti vaja üleujutusejärgseks ülesehitustööks ja rehabilitatsiooniks ning riigi kavadeks ehitada üles tugev ja jõukas ühiskond; tervitab ja toetab ELi jõupingutusi, et suurendada poliitilist toetust institutsioonide ja suutlikkuse arendamisele Pakistanis ning aidata Pakistani demokraatlikel institutsioonidel võidelda äärmusluse vastu, taotledes eriti jumalateotust käsitlevate seaduste kaotamist ja toetades Pakistani kodanikuühiskonda; kutsub Pakistani üles viivitamata järgima tuumarelva leviku tõkestamise lepingut ning tegema täielikku koostööd Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga (IAEA), avaldades teabe Pakistani tuumarelvade ja -seadmete kohta;
8.

kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles seda dialoogi ümber mõtlema, et muuta see mõjusaks ja tulemustele suunatuks, ning astuma kõiki vajalikke samme, et korraldada kiiresti järgmine inimõiguste dialoog, mille käigus tõstatatakse nimetatud juhtumid ja teised inimõiguste rikkumised, millele on viidatud Euroopa Parlamendi resolutsioonides;
15.

rõhutab, et vaja on kiireid rahvusvahelisi poliitilisi meetmeid, et lahendada humanitaarolukord Côte d’Ivoire’is ja ennetada uut rändekriisi piirkonnas; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kooskõlastama oma jõupingutusi teiste rahvusvahelise abi andjatega; kutsub rahvusvahelist üldsust üles pidama kinni humanitaarabi andmise lubadustest, et reageerida Côte d’Ivoire’i ja tema naaberriikide elanikkonna kiireloomulistele vajadustele;
J.

arvestades, et kriminaalmenetlus on algatatud endise majandusministri Bogdan Danilišini vastu, kes põgenes Ukrainast ja kellele on antud poliitiline varjupaik Tšehhi Vabariigis; arvestades, et endisele keskkonnaministrile Georgi Filiptšukile ja endisele kaitseministri esimesele asetäitjale Valeri Ivaštšenkole on samuti esitatud kriminaalsüüdistus;
L.

arvestades, et elanikkond peab tulema toime vähem kui ühe US dollariga päevas ning majapidamiste kasutada olevast sissetulekust ei piisa peamiste toiduainete, vee, hügieeniteenuste, tervishoiu ja hariduse jaoks; arvestades, et olukord on poliitilise kriisi algusest märkimisväärselt halvenenud põua ja riiki viimase kahe aastaga tabanud paljude loodusõnnetuste tagajärjel,
19.

on seisukohal, et ELile kuuluvaid Euroopa programme Galileo ja EGNOS tuleks rahastada peamiselt ELi eelarvest, võttes arvesse nende vastavust Euroopa üldsuse huvidele; usub, et lisaks ELi eelarvest tulevale summale tuleks uurida kõiki võimalikke rahastamisallikaid, sealhulgas innovaatilisi rahastamisvorme; rõhutab, et varem kasutatud ajutiste ja erakorraliste eelarvelahendustega võidakse seada ohtu selliste ELi suuremahuliste strateegiliste projektide edu ja lisandväärtus ning pidurdada sellekohase poliitilise tegevuse hoogu; on seetõttu arvamusel, et tuleks leida mõistlik, kõikehõlmav ja pikaajaline rahastamislahendus; teeb ettepaneku, et ELi eelarvest tuleks eraldada eelnevalt kindlaks määratud iga-aastane summa (Galileo allesjäänud infrastruktuuri ja tegevuskulude rahastamiseks); juhib tähelepanu sellele, et vahearuandes sisalduvad hinnangulised summad 2013. aastale järgnevaks perioodiks on orienteerivad ning palub komisjonil esitada 2011. aasta suveks hinnangulise rahastamisvajaduse üksikasjalik jaotus, et parandada projekti aruandlust ning suurendada ettearvestatavust ja läbipaistvust;
7.

rõhutab, et on vaja mõõta elukvaliteeti ühiskondades; on arvamusel, et elukvaliteedi saavutamine ja säilitamine hõlmab selliseid olulisi ja konsensuslikke tegureid nagu tervis, haridus, kultuur, tööhõive, eluase, keskkonnatingimused jne; on seisukohal, et neid tegureid mõõtvatele näitajatele tuleks anda suurem roll; teeb ettepaneku, et nii kvalitatiivsete kui ka kvantitatiivsete parameetrite edasisel arendamisel tuginetaks EQLSi näitajatele, mis hõlmavad kõiki elukvaliteedi põhivaldkondi;
16.

on seisukohal, et põllumajanduspeatükid on kõnealustel läbirääkimistel mõlema osapoole jaoks oluline teema; on mures võimalike oluliste möönduste pärast geneetiliselt muundatud organismide, piima ja päritolumärgistuse küsimustes; rõhutab seepärast vajadust põllumajanduse alaseid prioriteete ja huve täiel määral arvesse võtta, ning palub komisjonil jõuda läbirääkimistel lepinguni, mis on kasulik ELi ja Kanada tarbijatele ning ka mõlema poole põllumajandussektorile, ning tasakaalustatud üldtulemuse raames tagada tihedam ja sealjuures õiglane konkurents ELi ja Kanada põllumajandustoodete tarnijate vahel; tunnustab sellega seoses mõlema osapoole esialgset kindlat soovi mitte säilitada, kehtestada ega taaskehtestada müüdavatele kaupadele põllumajandustoodete eksporditoetusi, mis oleks ambitsioonikate ja õiglaste läbirääkimiste seisukohalt positiivne samm, samuti kokkulepet teha koostööd WTO põllumajandusläbirääkimistel;
22.

taunib asjaolu, et teadustöö rahastamine Euroopas on endiselt äärmiselt killustatud ja rahastamine toimub mitmetest liikmesriikide ja ühenduse allikatest, mis kohaldavad erinevaid prioriteete, hindamiskriteeriume, määratlusi ja menetlusi, põhjustades tarbetut kattumist, segadust, vigu ja kriitilise massi puudumist; palub komisjonil ja nõukogul asetada koostöö ja kooskõlastamise küsimused ELi ja riiklike eri programmide vahel oma eesmärkide hulgas esmatähtsale kohale; palub komisjonil läbi viia analüüs, et parandada seost Euroopa ja riiklike meetmete vahel, sealhulgas võimalikku kooskõlastamist projektikonkursside sõnastamise ja projektide hindamise etapis, ning teha kindlaks riikide eeskirjad või seadused, mis takistavad rahvusvahelise teaduskoostöö projektide finantsjuhtimist või muudavad seda keerulisemaks; palub, et projektikonkursid, sealhulgas 2011. aasta juuli projektikonkursid korraldataks liikmesriikidega konsulteerides, et need ei dubleeriks ega konkureeriks riikide algatustega, vaid täiendaks neid; on selles osas seisukohal, et ERA-NET-kava tuleks tugevdada vahendina, millega toetatakse tipptaset ja kriteeriumide väljatöötamist kvaliteedinäitajate jaoks, mis on programmide või ühisettevõtete vahelise kooskõlastamise aluseks; soovitab, et 7. raamprogramm peaks täiendama ühises kavandamises osalevate riiklikke programme haldavate osaliste jõupingutusi, et minna teadusuuringute ning tehnoloogia arendamise raamprogrammide puhul projekti haldamise mõtteviisilt üle programmi haldamise mõtteviisile, eiramata aga seejuures väikeste projektide haldamist; usub, et selleks, et ühine kavandamine oleks edukas, tuleks projektid valida pädevuse alusel, need peaksid olema kohandatud vastavalt iga sektori eripäradele, komisjoni koordineerivat rolli tuleks tugevdada ja osalevad liikmesriigid peaksid täitma omale võetud finantskohustusi; palub, et 7. raamprogrammi kolm viimast aastat pühendataks Euroopa teadusruumi struktureerimisele kaasa aitamisele;
43.

rõhutab, et mitmes GSP+ staatusega riigis on täheldatud tööõiguse põhireeglite rikkumisi, kuid see ei ole siiski põhjustanud soodustuste peatamist; on seisukohal, et tingimuste kohaldamata jätmine takistab ELi sotsiaalpoliitika ja tööõiguse põhireeglite ülemaailmse edendamise eesmärgi saavutamist ning on vastuolus poliitika sidususe põhimõttega;
4.

juhib tähelepanu puudustele Baseli õiguslikus raamistikus sisalduvas standardiseeritud lähenemises, mis võimaldab kehtestada finantsasutuste regulatiivsed kapitalinõuded väliste krediidireitingute põhjal; peab oluliseks kapitali adekvaatsuse raamistiku kehtestamist, mis tagab siseriskide usaldusväärse hindamise, parema kontrolli selliste riskide hindamise üle ning krediidiküsimuste jaoks vajaliku teabe parema kättesaadavuse; toetab selles osas sisereitingutel põhineva meetodi ulatuslikumat kasutamist, eeldusel et see on usaldusväärne ja turvaline ning et finantsasutuse suurus, suutlikkus ja kogemused võimaldavad asjakohase riskihinnangu andmist; on seisukohal, et võrdsete konkurentsitingimuste tagamiseks on tähtis järgida sisemudelites ELi määrusega ette nähtud parameetreid ja allutada need järelevalveasutuste rangele kontrollile; on ühtlasi seisukohal, et väiksemad, vähem kogenud ja väiksema suutlikkusega turuosalised peaksid saama kasutada välisreitinguid, kui sisemine krediidiriski hinnang ei ole rakendatav, eeldusel et nad täidavad asjakohaseid hoolsuskohustuse nõudeid;
A.

arvestades, et noorte tööpuuduse määr on nüüd 21 %, mis on võrreldes üldise tööpuuduse tasemega ELis kahekordne, ja et see on Euroopas üks tungivamatest väljakutsetest ning seega üks sihte, mida püütakse saavutada, et vähendada koolist väljalangejate arvu alla 10 %; arvestades, et veel üks siht on suurendada naiste osalust tööturus 70 % võrra aastaks 2020; ning arvestades, et haridus ja koolitus on tööturul edukaks osalemiseks ja õigete elutähtsate otsuste vastuvõtmiseks olulise tähtsusega, arvestades olukorda, kus enam kui 5,5 miljonit Euroopa noort on tööta, kus neid ähvardab sotsiaalne tõrjutus ning koolist lahkumise järel vaesus ja võimaluste puudumine, ja kus paljud noored peavad vastu võtma ebakindla, madalapalgalise ja vähese sotsiaalkindlustusega töökoha, mis avaldab negatiivset mõju nende tervisele ja tööohutusele;
47.

märgib, et parlamendi ja tema komisjonide käsutuses on juba praegu mehhanismid komisjoni mõjuhinnangute kontrollimiseks; leiab, et mõjuhinnangu esitamine komisjoni poolt asjaomastele parlamendikomisjonidele oleks väärtuslik täiendus parlamendi kontrollile; märgib, et selliseks kontrollimiseks võib kasutada ka muid võimalusi, nagu täiendavad mõjuhinnangud, põhjalikumad analüüsid, välisekspertide hinnangud komisjoni mõjuhinnangutele ja sõltumatute spetsialistidega korraldatud erikohtumised; rõhutab sellega seoses, et parlamendi ekspertüksuste tööd tuleb järjepidevalt edasi arendada;
33.

märgib murega, et tarbijad tunnevad harva, et neil on lepingutingimuste suhtes valikuvõimalus ja et nad pannakse olukorda „võta või jäta“; on veendunud, et vabatahtliku vahendi täiendamine töövahendi ja tüüptingimuste kombinatsiooniga, kui see on tõlgitud igasse keelde, julgustab uusi osalejaid turule sisenema kõikjal Euroopa Liidus, tugevdades nii konkurentsivõimet ja avardades tarbijatele kättesaadavat üldist valikut;
95.

rõhutab, et tõhusasse transpordiinfrastruktuuri investeerimisel on Euroopa jaoks keskne roll, et kaitsta oma konkurentsivõimet ja sillutada teed kriisijärgsele pikaajalisele majanduskasvule; usub, et üleeuroopalised transpordivõrgud (TEN-T) on väga olulised selleks, et tagada siseturu tõrgeteta toimimine ja anda olulist Euroopa lisandväärtust, sest nad aitavad kaasa ELi eri osadele ligipääsemise ja nende koostalitusvõime parandamisele, tagades piiriülesed ühendused, kaotades kitsaskohad, parandades liiklushalduse ja -infosüsteemide kasutamist ning tagades ühendveod piiriülese transpordiinfrastruktuuri puhul, millesse liikmesriigid üksi ei investeeriks; on seisukohal, et TEN-T peaks tagama tõelise Euroopa põhivõrgu, mitte liikmesriikide projektide ühtekoondamise, ning et põhiprojektide rahastamist tuleks hinnata ja läbi vaadata, võttes arvesse kohapeal saavutatud edu Euroopa lisandväärtuse valdkonnas; on seisukohal, et TEN-T peaks seega olema järgmise mitmeaastase finantsraamistiku keskne prioriteet;
35.

juhib tähelepanu asjaolule, et üks põhjus, miks aastatuhande arengueesmärke ei ole saavutatud, on see, et ei tunnistata keskkonna, loodusvarade ja ökosüsteemide osa inimühiskonna arengule ja vaesuse kaotamisele kaasa aitamisel; märgib murega, et kui Euroopa praeguse ametliku arenguabi raames eraldatakse keskkonnaküsimustele ainult 3 % kogukulutustest, on lisaprobleemiks see, et osa ELi ja liikmesriikide poolt arenguriikidele eraldatavatest vahenditest investeeritakse projektidesse, mis kliimamuutust pigem soodustavad kui leevendavad; rõhutab, et kliimamuutuse valdkonnas tuleb parandada arengupoliitika sidusust, eelkõige seoses kliimameetmete rahastamise ja kliimamuutusega seotud probleemide integreerimisega ELi arengukoostöösse;
2.

tunnistab, et horisontaallepinguid, mis ühtlustavad kehtivad kahepoolsed lepingud ühenduse õigusnormidega, on vaja selleks, et tagada õiguskindlus ning saada lisakasu lihtsustamise ja kindluse osas, et kõikidel liidu lennuettevõtjatel on ühesugused õigused;
E.

arvestades, et Euroopa EGNOSe süsteem on projekteeritud nii, et see vastaks Euroopa ja maailma tööstuse laiale ja mitmekesisele nõudlusele praegu ja tulevikus, näiteks transpordi ohutuse ja jälgitavuse valdkonnas, et vastata Euroopa uue, senisest ennetavama tööstuspoliitika eesmärkidele, ning arvestades, et see on ka ühildatav oluliselt täpsema Galileo süsteemi ja GPSiga ning täiendab viimast;
F.

arvestades, et telekanali Belsat ja ajalehe Gazeta Wyborcza ajakirjanik Andrzej Poczobut on vahistatud ja talle võidakse mõista kuni kaheaastane vanglakaristus süüdistuse alusel, mille kohaselt ta „solvas presidenti” oma hiljuti avaldatud artiklites; arvestades, et Amnesty International on tunnistanud Andrzej Poczobuti meelsusvangiks; arvestades, et Andrei Sannikavi naine Irina Halip on samuti vahistatud ja teda ootab meeleavaldustega seoses süüdimõistmine; arvestades, et Irina Halip viibib praegu koduarestis ja tal on keelatud oma abikaasaga suhelda;
166.

rõhutab, et Euroopa 2020 eesmärgi – aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamiseks on vaja rakendada ELi piirkondade kogu innovaatilist potentsiaali, ning märgib, et tulevane regionaalpoliitika peab selle probleemi seadma üheks oma põhiprioriteediks; on arvamusel, et sellist prioriteeti tuleks kohaldada kõigi regionaalpoliitika eesmärkide puhul, ning rõhutab vajadust kindlustada, et Euroopa konkurentsivõime oleks tagatud maailma standardite kohaselt; nõuab tööstuse kaasamist ökoinnovatsiooni, kuna ettevõtjatel on selle laiemal levitamisel piirkondlikul tasandil ülioluline roll; märgib sellega seoses, et ettevõtjate teavitamine neile uute ärivõimaluste näitamise kaudu on ülimalt tähtis selleks, et ressursisäästliku majanduse ja jätkusuutliku tööstuse arendamise strateegia kujuneks edukaks.
16.

rõhutab, et tähtis on, et ELi tegutseks kogu maailmas, edendades sõnavabadust, ajakirjandusvabadust ning vaba juurdepääsu audiovisuaalmeediale ja uutele infotehnoloogiatele selliselt, et see oleks kooskõlas autoriõiguse eeskirjadega;
D.

arvestades, et vaese ja ebasoodsa tausta ning madala haridustaseme vahel on selge seos, ning arvestades, et kõige rohkem kasu saavad väikelaste haridus- ja hooldusteenustest just sellise taustaga pered; arvestades, et need ebasoodsas olukorras olevad rühmitused otsivad väiksema tõenäosusega võimalusi saada väikelaste haridus- ja hooldusteenuseid, sest neil on probleeme teenuste kättesaadavuse ja taskukohasusega;
E.

arvestades, et eriti murettekitavad on aktivistide Jabbar Savalani ja Bakhtiyar Hajievi juhtumid; arvestades, et Savalan, Aserbaidžaani Rahvarinde noorteühenduse liige, ja Hajiev, aktivist ja parlamenti kandideerinu, sattusid võimude huviorbiiti ilmselt seepärast, et nad kutsusid Facebookis inimesi üles valitsusevastastele meelevaldustele; arvestades, et Savalanile mõisteti kaks ja pool aastat vanglakaristust väidetavalt narkootikumide omamise eest; arvestades, et Hajiev vahistati 4. märtsil pärast seda, kui ta oli Facebookis kustunud üles valitusevastastele meeleavaldustele, ning nüüd ootab teda ees kaheaastane vanglakaristus väidetava sõjaväeteenistusest kõrvalehoidmise eest; arvestades, et Savalani ja Hajievi kohtumõistmise õigluse suhtes on tõsiseid kahtlusi;
62.

on seisukohal, et kaubandus- ja investeerimistõkete kaotamine kogu maailmas jääb oluliseks küsimuseks ning tähtsaks elemendiks ELi ülemaailmses kaubandusstrateegias; märgib seda silmas pidades, et komisjoni hiljutine 2011. aasta aruanne kaubandus- ja investeerimistõkete kohta toob välja märkimisväärsed ja õigustamatud tõkked meie suhetes strateegiliste partneritega, mis piiravad turulepääsu tähtsamates kolmandates riikides; kordab seetõttu oma palvet, et komisjon oleks selle kava elluviimisel keskendunud ja visa ning jätkaks võitlust õigustamatute protektsionistlike meetmete vastu, tagades samal ajal selle, et kaubanduspoliitika jääks töökohtade loomise vahendiks nii Euroopas kui ka väljaspool seda; kutsub komisjoni üles tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et tuvastada ja järk-järgult kõrvaldada mittetariifsed tõkked Atlandi-üleses kaubanduses ja investeerimistegevuses, eelkõige vastastikuse tunnustamise ja standardimise valdkonnas, kasutades optimaalselt ära Atlandi-ülest majandusnõukogu kui vahendit Atlandi-ülese turu saavutamiseks 2015. aastaks;
35.

Näeb „eraelu kavandatud puutumatuse” ja „vaikimisi tagatud eraelu puutumatuse” mõistetes andmekaitse tugevdamist ning toetab nende konkreetset kohaldamist ja edasist arendamist, samuti vajadust edendada eraelu puutumatust soodustavaid tehnoloogiaid; rõhutab, et eraelu kavandatud puutumatuse rakendamine peab põhinema kindlatel ja selgetel kriteeriumidel ja määratlustel, et kaitsta eraisikute õigust eraelu puutumatusele ja andmekaitsele, ja tagada õiguskindlus, läbipaistvus, võrdsed tingimused ja vaba liikumine; on veendunud, et kontseptsioon „eraelu kavandatud puutumatus” peaks rajanema võimalikult väheste andmete kogumise põhimõttel, mis tähendab, et kõik tooted, teenused ja süsteemid tuleks luua selliselt, et nad koguvad, kasutavad ja edastavad üksnes neid isikuandmeid, mis on nende toimimiseks vältimatult vajalikud;
62.

nõuab, et liikmesriigid –juhul, kui teatavad kohustuslikud prioriteedid kehtestatakse kõikidele liikmesriikidele – lisaksid oma prioriteetide hulka innovatsiooni, infrastruktuuri, transpordi ja loodusvarade majandamise valdkonnad, jättes siiski teataval määral paindlikkust valikute tegemisel, arvestades programmide ulatust, iga piirkonna stardipositsiooni ja saavutatavaid eesmärke, et kohandada need prioriteedid iga piirkonna konkreetsetele vajadustele; rõhutab seoses sellega, et innovatsiooni tuleb mõista siin laiemalt, lähtudes juhtalgatusest „Innovaatiline liit”; märgib, et VKEd on ELis uute töökohtade peamiseks allikaks ja uute äriideede loojad; toonitab, et VKEde toetust tuleb jätkata ja tugevdada, arvestades olulist rolli, mida nad võivad etendada Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisel; rõhutab, et seoses innovaatilise liiduga tuleb kohaldada innovatsiooni mõiste laia käsitlust ja et VKEde juurdepääsu rahastamisele tuleb jätkuvalt lihtsustada; rõhutab, et teised prioriteedid pakutakse välja ja viiakse ellu vabatahtlikult ja kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega; nõuab, et kavandatavad prioriteedid hõlmaksid energiat, haridust ja koolitust ning vaesuse vastu võitlemise meetmeid;
55.

on kindlalt veendunud, et kolmandatele riikidele tulevikus antava ELi eelarvetoetuse põhjalikus analüüsis tuleks käsitleda ka Euroopa Arengufondi eelarvestamist; on teadlik praeguse olukorra ajaloolisest ja institutsioonilisest tagapõhjast, kuid usub, et nõukogul, liikmesriikidel ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidel oleks aeg tunnistada, et praegune olukord kahjustab ELi eelarvetoetuse tõhusust, läbipaistvust ja sellega seotud vastutust; rõhutab siiski, et selline eelarvestamine ei tohi kaasa tuua arengupoliitika valdkondadele ette nähtud rahaliste vahendite kogusumma vähenemist;
16.

rõhutades samal ajal, et üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid ei tohi defineerida nende majandusliku mõju kaudu, nimetab komisjoni teist iga kahe aasta järel esitatavat aruannet ja kinnitab, et üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused annavad olulise majandusliku panuse töökohtade, majandusliku tegevuse ja ostujõu valdkonnas ning et tervishoiu ja sotsiaalteenuste sektor moodustab 5 % majandustoodangust ning annab tööd 21,4 miljonile inimesele; märgib, et Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse aruandes „Avalike teenuste kaardistamine” kinnitatakse samuti, et tervishoiualane ja sotsiaaltöö moodustab ELi tööhõivest 9,6 % ning 9,4 % SKPst; märgib, et 2008. aasta tööjõu-uuringu kohaselt on 79 % tervishoiuteenuste, 81 % hoolekandeasutuste teenuste ja 83 % sotsiaalteenuste valdkonnas töötajatest naised; märgib samuti, et VKEde esindusorgan – Euroopa Käsitööettevõtjate ning Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Keskliit – on seisukohal, et VKEdel on edukaks toimimiseks vaja kvaliteetseid ja tõhusaid üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid; kutsub liikmesriike üles võtma arvesse ka soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid; märgib, et kõigile avatud tööturu edendamine, ennetustegevus ja rehabilitatsioon toovad pikemas perspektiivis kaasa kulude kokkuhoiu ja teenuste kvaliteedi paranemise;
C.

arvestades, et kuivõrd uue põhiseaduse koostamine ja vastuvõtmine kuulub liikmesriigi pädevusse, on nii praegustel kui ka tulevastel liikmesriikidel ning ELil kohustus tagada, et põhiseaduse sisu ja sellega seotud menetlused oleksid kooskõlas ELi väärtuste, Euroopa Liidu põhiõiguste harta ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ning et vastuvõetud põhiseaduse vorm ja sisu ei läheks vastuollu nende väärtuste ja õigusaktidega; arvestades, et seda tõendab selgelt asjaolu, et paljud ELi praegused liikmesriigid on pidanud ELiga ühinemiseks läbi vaatama ja muutma või kohandama oma põhiseadust vastavalt ELi aluslepingute hilisematele nõuetele, seda eriti komisjoni nõudmisel;
108.

on veendunud, et erasektori rahastamine võib aidata kaasa vajalike energiainfrastruktuuride õigeaegsele valmimisele, kuna infrastruktuuride ees seisev väljakutse on nii suur, et erasektori vahendeid tuleb rakendada korralikult ja suures ulatuses; on seisukohal, et kui erainvestorid võtavad infrastruktuuride väljakutse vastu, siis peaks komisjon kehtestama selged suunised turuosaliste ja erainvestorite osalusele nn kommertsliinides; on veendunud, et murest turu toimimisele avaldatava võimaliku mõju pärast võib üle saada, kui kommertsliinid on kohustatud kogu oma täisvõimsuse turule loovutama;
9.

rõhutab, et universaalteenus ei ole „lairiba kõigile”-eesmärgi saavutamiseks ainuke ega võtmemeede, sest selle investeeringukulud on suured ja ei ole kindel, et sellega pakutakse tarbijale oluliselt paremaid teenuseid; märgib siiski, et universaalteenuse direktiivi artiklis 15 on sätestatud, et universaalteenuse osutamise ulatus vaadatakse korrapäraselt läbi, ja on rõhutatud, et läbivaatamisel tuleb arvesse võtta direktiivi sätete rakendamise hindamist ja mõju pideva hindamise tulemusi, eelkõige seoses lairibavõrkude kasutuselevõtu ulatuse ja tegeliku kasutamisega kodumajapidamistes;
49.

juhib tähelepanu asjaolule, et selle sektori peamised ülesanded on töötingimuste parandamine, varimajanduse vastu võitlemine ning tööhõive- ja konkurentsitaseme säilitamine edasimüüjate nõudmiste ja nende töötajate oskuste omavahel paremini vastavusse viimise abil; toonitab sel eesmärgil, et tuleb investeerida koolitusse ja pädevuste suurendamisse, sest see aitab sektoril paremini kohaneda uute tehnoloogiatega;