ET  
ECB-PUBLIC 
 
 
EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS, 
18. detsember 2013, 
riigirahanduse kohta 
(CON/2013/91) 
 Sissejuhatus ja õiguslik alus 
25. oktoobril 2013 sai Euroopa Keskpank (EKP) Eesti rahandusministeeriumilt taotluse avaldada 
arvamust seoses riigieelarve seaduse1 eelnõuga (edaspidi „seaduseelnõu”).  Seaduseelnõu hõlmab Eesti 
Panga seaduse muudatust. 
EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 
282 lõikel 5 ning nõukogu 29. juuni 1998. aasta otsu se 98/415/EÜ (riikide ametiasutuste konsulteerimise 
kohta Euroopa Keskpangaga seoses õigusaktide eelnõudega)2 artikli 2 lõike 1 kolmandal taandel, kuna 
seaduseelnõu käsitleb Eesti Panka. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas 
Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega. 
 1. Seaduseelnõu eesmärk 1.1 Seaduseelnõu peamine eesmärk on sätesta da riigi rahanduse jätkusuutlikkuse  põhimõtted seaduses. 
Seaduseelnõu võtab üle nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiivi 2011/85/EL liikmesriikide 
eelarveraamistiku nõuete kohta
3 ning järgib seadusandlusega seotud kohustusi, mis tulenevad 
majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koor dineerimise ja juhtimise lepingust4 (edaspidi „TSCG”) ning 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrusest (EL) nr 473/2013 euroala 
liikmesriikide eelarvekavade seire ja hinda mise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi 
korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta5. Seaduseelnõu eesmärk on ka tagada kooskõla 
nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning 
majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,6 nõukogu 7. juuli 1997. aasta 
määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelar vepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja 
                                                            
1  1999. aasta riigieelarve seadus (RT I 1999, 55, 584); võetakse uuesti vastu. 
2  EÜT L 189, 3.7.1998, lk 42. 
3  ELT L 306, 23.11.2011, lk 41. 
4  25 liikmesriiki allkirjastasid TSCG 2. märtsil 2012. See jõustus 1. jaanuaril 2013, kuna 12 euroala liikmesriiki olid 
selleks kuupäevaks esitanud oma ratifits eerimisdokumendid. Eesti ratifitseerimisseadus j õustus 18. novembril 2012. 
5  ELT L 140, 27.5.2013, lk 11. 
6  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. 
ECB-PUBLIC  
2 selgitamise kohta7 ning Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse 
arvepidamise süsteemiga. Seaduseelnõu jõustu mine on ette nähtud 1. jaanuaril 2014. 
Direktiivi 2011/85/EL artikli 4 lõike 5 koh aselt peavad liikmesriigid määrama kindlaks 
makromajandus- ja eelarveprognooside koostamise eest  vastutava institutsiooni ning artikli 4 lõike 
6 kohaselt tuleb makromajandus- ja eelarvepr ognoose hinnata regulaarselt, erapooletult ja 
ulatuslikult. Seaduseelnõu pane b prognooside koostamise kohustuse rahandusministeeriumile ning 
makromajandus- ja rahanduspr ognooside hindamise kohustuse Eesti Pangale, kes peab vormistama 
oma hinnangu mittesiduva arvamusena. Eesti Pank p eab vastu võtma arvamuse ka eelarvestrateegia 
eesmärkide ja nende tegeliku saavutamise kohta.  Tasakaalus eelarve on olnud fundamentaalse 
põhimõttena kehtestatud Eesti riigieelarve strat eegias. Kooskõlas TSCGga kehtestatakse see nüüd 
põhiseaduslikus seaduses8. Seaduseelnõus sätestatakse ka TSCG artikli 3 lõike 1 punktis e nõutud 
automaatne korrigeerimismehhanism. Dire ktiivi 2011/85/EL osas sätestab seaduseelnõu 
eelarveraamistiku miinimumnõuded. Eelarve sei sukohast hõlmab seaduseelnõu eelarve koostamise 
ja strateegilise juhtimise põhimõtteid; samuti sätestab see järgmise ne lja aasta kululaed ja 
reguleerib krediidiriski võtmist riigi poolt.  
1.2 Seaduseelnõu täpsustab ka Rahvusvahelise Valuutaf ondi (IMF) poolt Eesti Vabariigile määratud 
laenueriõiguste (SDR) kuuluvust Eesti Pangale9. 
 
2. Üldised märkused  2.1 Kooskõlas nõukogu otsuse 98/415/EÜ artikli 2 lõik ega 1 konsulteerivad riikide asjaomased 
ametiasutused vastavalt asutamislepingule EK Pga iga selle pädevusse kuuluva õigusakti eelnõu 
puhul, välja arvatud juhul, kui selliste eelnõude ainsaks eesmärgiks on ühenduse direktiivide 
ülevõtmine liikmesriikide õigusesse. TSCG ja di rektiivi 2011/85/EL ülevõtmisel antakse Eesti 
Pangale ülesanne seoses makromaj andus- ja rahandusprognoosidega. EKP kasutab võimalust anda 
oma arvamus seaduseelnõu kohta, mille eesmärgiks on viia riigi rahand usraamistik paremini 
kooskõlla liidu tugevdatud juhtimisraamisti kuga ja riigirahanduse jätkusuutlikkusega. 
2.2 Kuigi Eesti suhtes ei kohaldata ülemäära se eelarvepuudujäägi menetlust, on seaduseelnõu 
jõustamine oluline Eesti õigusraamistiku aj akohastamisel seoses eelarvemenetlusega. 
 3. Tasakaalus eelarve reegli ja korrigeerimismehhanismi kehtestamise vorm 
3.1 TSCG artikli 3 lõike 2 kohaselt peab eelarve tasak aalu reegel riigi seaduses kehtima „siseriiklikus 
õiguses siduvate ja püsivate, eelistatavalt põhiseadus like sätetena, või tagatakse muul viisil nendest 
täies ulatuses kinnipidamine kogu siseriikliku eel arvemenetluse käigus”. Kooskõlas komisjoni 
                                                            
7 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. 
8 Eesti Vabariigi põhiseaduse § 104 kohaselt s aab mitmeid seaduseid, sh riigieelarve seadus ja Eesti Panga seadus, vastu 
võtta ja muuta üksnes Riigikogu koosseisu häälteeenamusega.  Sellistele seadustele osut atakse kui põhiseaduslikele 
seadustele. 
9 Vt ka arvamus CON/2011/97. Kõik EKP arvamuse d on avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu. 
ECB-PUBLIC  
3 teatisega „Riikide eelarve korrig eerimise mehhanismide ühispõhimõtted”10 (edaspidi 
“ühispõhimõtted”), mis on vastu võetud kooskõlas TSCG artikli 3 lõikega 2, „peaks korrigeerimismehhanismide õiguslik seisund olema selline, et nende sätteid ei saa muuta üksnes tavalise eelarveõigusega.”
11. 
3.2 EKP märgib, et seaduseelnõu kujutab endast põhiseaduslikku õigusakti, mis on kooskõlas TSCG 
poolt nõutava asukohaga Eesti seaduste hierarhias. 
 4. Korrigeerimismehhanismi olemus 
4.1 TSCG artikli 3 lõike 1 punkti e kohaselt peab olulin e kõrvalekalle keskpikast eelarve-eesmärgist 
käivitama automaatse korrigeerimismehha nismi või parandusmeetmete rakendamise. 
Korrigeerimismehhanismis peab sisalduma kohustu s võtta meetmeid kõrvalekalde parandamiseks 
kindlaksmääratud aja jooksul. Ühispõhimõtte 4 kohaselt peab korrigeerimise ulatuse ja ajavahemiku eelnevalt kindlaks määrama eeskirja dega, millega piiratakse, kuid ei välistata 
täielikult kaalutlusõigust olulise eelarvest kõr valekaldumise vastaste meetmete kavandamisel. 
Lisaks eeldatakse, et liikmesriik taastab keskpika  eesmärgi järgimise mõistliku kiirusega, mis 
reeglina tähendab kõrvalekald ele järgnevat aastat või sellele järgnevat aastat. 
4.2 EKP toetab seaduseelnõu sätestust, mille kohaselt automaatne korrigeerimismehhanism käivitub 
eelarvepositsiooni tasakaalu nõudest kõrvalekaldumi sel. Rahandusminister peab esitama aruande 
valitsusele koos ettepanekuga eelarvepositsiooni pa randamise kohta. Väikese kõrvalekalde korral 
käivitatakse korrigeerimismehhanism valitsuse kaalutlusotsusel. Korrigeerimismehhanism on 
kohustuslik, kui kõrvalekalle ületab 0,5% SKPst. 
4.3 Seaduseelnõus sätestatakse ka vabastusklausel, mille puhul ei pruugi korrigeerimismehhanismi 
rakendada, kui esinevad stabiilsuse ja  kasvu paktis nimetatud erakorralised asjaolud. Ühispõhimõte 
6 määratleb „erandlikud asjaolud” kooskõlas stabiils use ja kasvu paktiga. Samas on selge, et 
korrigeerimismehhanismi peatamine vabastusklau sli alusel saab olla ainult ajutine; kui 
vabastusklausel ei ole enam kohane, peab korrig eerimismehhanism sätestama vähima struktuurse 
korrigeerimise, järgides stabiilsuse ja kasvu pak ti alammäära. Lisaks peab liikmesriik sel juhul 
vastu võtma eelarvete korrigeerimise kava, mis on korrigeerimisperioodi jooksul siduv. 
Seaduseelnõu menetlemisel tuleks pöörata ühispõhimõttele 6 rohkem tähelepanu. 
 5. Eesti Panga täiendavad ülesanded 
5.1 Seaduseelnõuga antakse Eesti Pangale ül esanne koostada arvamus makromajandus- ja 
rahandusprognoosi kohta. Vastav paragrahv lisatakse ka Eesti Panga seadusesse, milles 
täpsustatakse Eesti Pa nga kohustust vastu võtta arvamus makromajandus- ja  rahandusprognoosi 
kohta kahe nädala jooksul alates selle avalda misest. Eesti Pank peab esitama arvamuse ka 
                                                            
10 COM (2012) 342 final. 
11 Vt TSCG artikli 3 lõike 1 punkt e. 
ECB-PUBLIC  
4 eelarvestrateegias ja stabiilsusprogrammis kaj astatud valitsussektori struktuurse eelarvepositsiooni 
eesmärkide kohta, lähtudes seaduseelnõus sätestatud  tasakaalu reeglist. Samuti peab Eesti Pank 
esitama oma arvamuse struktuurse eelarvepositsiooni eesmärgi saavutamise kohta pärast riigi majandusaasta koondaruande valmimis t. Eesti Panga avaldatud arvamus ei ole siduv, kuid selle 
arvestamata jätmist peab valitsus põhjendama. 
5.2 Ilma et see mõjutaks EKP nõukogu pädevus t Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa 
Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikirja”) artikli 14.4 alusel, võivad riikide keskpangad (RKPd) täita EKPSi põhikirjas sätestamata f unktsioone, kui see ei sega EKPSi eesmärke ja 
ülesandeid ning ei takista EKPSi ül esannete sõltumatut täitmist RKP poolt
12.  
5.3 Seaduseelnõus sätestatud Eesti Panga roll tule nevalt TSCG artikli 3 lõikest 2 tähendaks, et 
kooskõlas ühispõhimõttega 7 peaks Eesti Pank ko rrigeerimismehhanismi usaldusväärsuse ja 
läbipaistvuse toetamiseks jälgima riigieelarve  menetluses sisse viidud arvudes väljendatud eelarve-
eeskirjade järgimist ja eelarve mitmeaastases pl aneerimises sisalduva keskpika eelarveeesmärgi 
täitmist ning avaldama hinnanguid järgmise koht a: a) asjaolude esinemine, millest tuleneb 
korrigeerimismehhanismi käivitamine; b) korrigeerim ise vastavus riigi eeskirjadele ja kavadele; 
c) asjaolude esinemine, millest tuleneb vabastus klausli kasutamine, pikendamine või lõpetamine. 
Samuti tähendaks seaduseelnõus sätestatud Eesti Pa nga roll tulenevalt määruse (EL) nr 473/2013 
artikli 5 lõikest 2, et Eesti Pank peaks lisaks k äesolevas punktis osutatud eelarvereeglite järgimise 
kontrollimisele hindama muu hulgas eelarveasjaolusid laiemalt ühispõhimõtte 7 kohaselt13. Lisaks 
paneb seaduseelnõu Eesti Pangale üldise vastutuse hinnata valitsussektori eelarve planeerimiseks 
koostatud makromajandus- ja rahandusprognoose. 
5.4 Teatavasti jälgivad RKPd eri liiki teavet, et kohaselt hinnata rahapoliitika seisukohalt asjakohast 
toimuvat ja tulevast arengut. Eelarvearengu jälgim ise ülesannet täidab RKP regulaarselt selleks, et 
hinnata kohaselt rahapoliitika kursi võtmist. Li saks võib RKP oma jälgimistegevuse ja oma 
soovituste sõltumatuse alusel esitada seisukohti asj akohase fiskaalarengu kohta, et anda oma panus 
Euroopa rahaliidu kohasesse toimimisse. Seetõttu on täielik juurdepääs asjaomastele riigirahanduse 
andmetele fiskaalarengu jälgimise aluseks eurosüsteemi keskpankade poolt rahapoliitika 
eesmärkidel. Eesti Pank peaks säilitama oma senise rolli valitsuse finantsstatistika koostamisel ja 
kvaliteedi hindamisel kooskõlas nõukogu 25. mai 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 479/2009 
(Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ül emäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva 
protokolli kohaldamise kohta)14, suunisega EKP/2013/23 valitsuse fi nantsstatistika kohta ja 24. 
                                                            
12 Vt arvamuse CON/2013/56 punkt 2. 
13 Artikli 5 lõike 2 kohaselt hõlmaksid need hinnangud: „a) se lliste asjaolude esinemist, mis viib eelarvepuudujäägi 
korrigeerimise mehhanismi kasutuselevõtmi seni märkimisväärse kõrvalekalde korra l keskpika perioodi eesmärgist või 
selle saavutamiseks vastuvõet ud kohandamiskavast kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 6 lõikega 2; b) seda, kas 
eelarve korrigeerimine edeneb vastavalt r iigisisestele eeskirjadele ja  kavadele; c) määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 
1 kümnendas lõigus osutatud selliste asjaolude ilmnemist ja lõppemist, mis lubavad ajutist kõrvalekaldumist keskpika 
perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vastuvõetud kohandamis kavast, eeldusel et selline kõr valekaldumine ei ohusta 
riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikal perioodil.” 
14 ELT L 145, 10.6.2009, lk 1.  
ECB-PUBLIC  
5 aprilli 2013. aasta vastastikuse mõistm ise memorandumiga koostöö kohta Euroopa 
statistikasüsteemi (ESS) ja EKPSi liikmete vahel15. 
5.5  Samas, nagu on osutatud EKP hiljutises arvamuses, ei tohiks EKP roll minna kaugemale 
jälgimistegevusest, mis tuleneb tema rahapoliitika pädevuse teostamisest või on sellega (otseselt 
või kaudselt) seotud16. EKP on seisukohal, et kui RKP hakkab osalema määruse (EL) nr 473/2013 
artiklis 5 ja direktiivi 2011/85/EL artiklis 4 sät estatud jälgimistegevuses, tuleneb sellest risk 
rahapoliitika pädevusele ja RKP sõltumatusele. Se llega võivad kaasneda riskid tema rahapoliitika 
teostamise pädevusele muu hulgas järgmist el põhjustel. Esiteks, seoses osalemisega 
makromajanduslikes prognoosides kooskõlas direktiiv iga 2011/85/EL võib RKP sattuda riigi või 
Euroopa institutsioonide juhiste või kontrolli obj ektiks direktiivi 2011/85/EL artikli 4 lõike 5 
alusel17. Selle tulemusena võib RKP-lt nõuda majandusliku ettevaate seisukoha avaldamist 
teistsuguste põhimõtete ja/või ajakava alusel, kui seda on majandusprojektsioonide ajakava, mida 
peetakse kohaseks rahapoliitika eesmärkidel . See kahjustaks RKP sõltumatust. 
 Teiseks võib eelarvepoliitika hindamise säte18, millega antakse pädevus avaldada avalikke 
arvamusi valitsuse poliitika kohta, asetada RKP olukorda, mis võib regulaarselt vastanduda eelarvepoliitika kujundamisega. Rahandus- ja makr omajandusliku arengu ma janduslik hindamine 
ei ole kunagi täielikult mehhaaniline ja osaliselt on alati tegemist kaalutlusotsusega. Seetõttu võib 
see kergelt sattuda poliitilisse vastuollu. See võib oma korda mõjutada nii RKP ja valitsuse suhteid 
kui ka avalikku arvamust RKP kohta ning rikkuda  sõltumatust. Üldiselt on RKP pädevus hinnata 
prognoose ja eelarve arengut mõistetav kui RK P funktsioon eelarvepoliitika menetluses. Kuna 
RKP-le antakse kaasvastutus eelarvepoliitika eest, ähmastub institutsionaalne vahe eelarve- ja 
rahapoliitika vahel. 
5.6. EKP märgib, et kuna prognooside koosta mise kohustus on seaduseelnõu kohaselt pandud 
rahandusministeeriumile, on ebatõenäoline, et Ees ti Pank satuks riigi või Euroopa institutsioonide 
juhiste või kontrolli objektiks direktiivi 2011/85/EL artikli 4 lõike 5 alusel. Muude määruse (EL) nr 
473/2013 artiklis 5 ja direktiivi 2011/85/EL artiklis 4 osutatud tegevuste osas leiab EKP, et need 
ülesanded raskendavad Eesti Panga esmase pä devuse teostamist eelmises punktis osutatud 
põhjustel. 
5.7 Seetõttu soovitab EKP konsulteerival asutusel  veel kord kaaluda seaduseelnõuga uute ülesannete 
panemist Eesti Pangale. Selle taustal rõhutab EKP, et rake ndusnõuetes soovitatakse koostada 
ulatuslik tegevusjuhend, mis hõlmab kõiki asjaoma seid õigussätteid ja menetlusi, mis moodustavad 
                                                            
15   Avaldatud veebilehel www.ecb.europa.eu . Vastastikuse mõis tmise memorandum lihtsustab tihedat koostööd ESSi ja 
EKPSi liikmete vahel jagatud vastutus- või  ühishuvi valdkondades, millega suureneb  potentsiaalne sünergia ka valitsuse 
finantsstatistika koostamisel.  
16 Vt arvamuse CON/2012/105 punkt 4.3. 
17 Vt ka „Specifications on the implementation of the ,,tw o-pack” ning ,,Guidelines on the format, content of draft 
budgetary plans, economic partnershi p programmes and debt issuance reports”, 1. juuli 2013 (edaspidi 
“Rakendusnõuded”). Avaldatud Euroopa Komi sjoni veebilehel www.ec.europa.eu. 
18 Eelkõige sätted, mis on seotud muu hul gas korrigeerimismehhanismi käivitamise asjaoludega, eelarve korrigeerimise ja 
keskpikkade eesmärkide või korrigeerimisest kõrvalekalletega.  See hõlmab ka vabastusklausli kaalutlusi, mille kohaselt 
eelarvepositsiooni tasakaalust kõrvalekalle võib seatud piirmäära ületada erakorraliste asjaolude korral. 
ECB-PUBLIC  
6 sõltumatute makromajanduslike prognooside ko ostamise ja/või heakskiitmise raamistiku19 ning 
aitavad muu hulgas kaasa prognooside õigeaegsele aval damisele, et toetada riigieelarve menetluse 
asjakohaseid etappe. Seaduseelnõus tuleb eristada vastutusvaldkonnad, mis kuuluvad valitsusele, 
kellel on ainupädevus TSCG ja määrus e (EL) nr 473/2013 järgimise osas , ja RKP-le, kes ei tohiks 
fiskaalpoliitika jälgimises ületada raha poliitika eesmärkide jaoks vajalikku piiri.   
 
6. Eesti Panga finantssõltumatus ja keskpangarahastamise keeld 
6.1 Ilma et see mõjutaks tähelepanekuid Eesti Pangale seaduseelnõuga antud uute ülesannete kohta, 
kordab EKP Eesti Panga seniste rahapoliitikaga seot ud kohustuste täitmise osas, et tegevuslikust ja 
finantsaspektist ei tohi mis tahes uus RKP-le  pandud ülesanne mõjutada  RKP suutlikkust täita 
EKPSiga seotud ülesandeid. Finantssõltumatus, mis on asutamislepingu artiklis 130 osutatud keskpangasõltumatuse põhimõtte osa, eeldab, et RKP-l peab olema piisavalt vahendeid, et täita nii 
EKPSiga või eurosüsteemiga seotud ülesandeid  kui ka riigisiseseid ülesandeid, näiteks 
finantseerida oma haldust ja tegevust. Finantssõ ltumatuse hindamisel tuleks lähtuda sellest, kas 
kolmandad isikud saavad lisaks keskpanga ülesa nnetele mõjutada otseselt või kaudselt ka 
keskpanga suutlikkust teostada oma volitusi nii to imimise (personal) kui ka rahalisest seisukohast 
(piisavad vahendid)
20. 
6.2 Samuti on oluline tagada keskpangarahastam ise keelu järgimine kooskõlas asutamislepingu 
artikliga 123. See keeld on kujundatud sisuliselt se lleks, et keskpangad ei  annaks avalikule 
sektorile arvelduskrediiti ega mingit muud liiki krediidivõimalust. Riigi seadustega ei tohiks nõuda, et RKP finantseeriks valitsuse ülesannete täitmist, ilma sätestamata, et valitsus RKP-le nende ülesannete täitmise hüvitab. EKP märgib, et seadu seelnõu ei sätesta sellist hüvitamist ja seda tuleks 
käsitleda juhul, kui riigi seadusandja otsust ab selles küsimuses seaduseelnõu samaks jätta. 
 7. SDRide omandiõigus SDRid on rahvusvaheline reservvara, mille IMF on loonud olemasolevate  reservide täienduseks ja mis 
kujutab endast õigus vabalt osta valuutat SDRide vastu. IMFi tehinguid käsitlevad riigi seadused ja 
korraldused peavad vastama ELi õi gusele, eelkõige rahastamiskeelule
21. Määruse (EÜ) nr 3603/93 
artikli 7 kohaselt ei loeta IMFist tulenevate avali ku sektori kohustuste rahastamist riikide keskpankade 
                                                            
19 Vt rakendusnõuete lk 41: „Riigisisesed menetlused on ol uliseks osaks iga prognoosides  osaleva poole demokraatliku 
vastutuse, läbipaistvuse ja ülesannete määratlemise ja igaaastase eelarvemenetluse etappide järgimise edendamises. 
Nendes tuleks määratleda konkreetsed etapid, mille põhjal prognoos koostata kse ja/või heaks kiidetakse, ja 
koostööpõhimõtted asjaomaste instituts ionaalsete osapoolte vahel.” 
20 Vt EKP lähenemisaruanne 2012, lk 26. 
21 Keskpankade laenukeeld on sätestatud aluslepingu artikli 123 lõikes 1 ja seda on korratud EKPSi põhikirja artiklis 21.1, 
mille kohaselt on keelatud EKP või RKPde arveldus laenud või mingit muud tüüpi laenuvõimalused liidu 
institutsioonidele, organitele või as utustele, liikmesriikide ke skvalitsustele, regi onaalsetele, kohalikele või muudele 
avaliku võimu organitele, teiste le avalik- õiguslikele isikutel e või riigi osalusega äriühingut ele; samuti on keelatud EKP-l 
või liikmesriikide keskpankadel osta nendelt avaliku sektori üks ustelt otse võlainstrumente. Rahastamiskeelu täpne ulatus 
on sätestatud ja täpsustatud nõukogu 13. detsembri 1993. aasta määruses (E Ü) nr 3603/93 asutamislepingu artiklis 104 ja 
artikli 104b lõikes 1 osutatud keeldude kohaldamiseks vajalike määr atluste täpsustamise koht a (EÜT L 332, 31.12.1993, 
lk 1). 
ECB-PUBLIC  
7 poolt laenuvõimaluseks asutamislepingu artikli 123 tähenduses. Kui liikme kvoodimakse tehakse 
keskpanga vahenditest määruse (EÜ) nr 3603/93 artikli 7 alusel, saavad asjaomased SDRid keskpanga 
poolt hoitavate ja hallatavate välisvaluutareservide  osaks ning on seetõttu ka keskpanga bilansis. 
Tavaliselt kirjendab keskpank SD Rid pikaajalise kohustusena.  
 8. Viited Euroopa Liidus kasutatavale Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise 
süsteemile 
Seaduseelnõu viited nõukogu määrusele (EÜ) nr 2223/96
22 tuleks asendada viidet ega Euroopa Parlamendi 
ja nõukogu määrusele (EL) nr 549/201323. 
 Käesolev arvamus avaldatakse EKP veebilehel.   Frankfurt Maini ääres, 18. detsember 2013 
 
[alla kirjutanud] 
 
EKP president 
Mario DRAGHI 
                                                            
22  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2223/96 ühenduses kasutatava Euroop a riikliku ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta; 
EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1). 
23 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus  (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa 
rahvamajanduse ja regionaalse ar vepidamise süsteemi  kohta (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).