EUROOPA KOMISJON Brüssel,28.9.2020 COM(2020) 626 final 2020/0282(NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, mis käsitleb seisukohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Põhja-Atlandi lõhekaitsekonventsiooni raames seoses Ühendkuningriigi taotlusega ühineda selle konventsiooniga, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus (EL) 2019/937





SELETUSKIRI 1.Kavandatav reguleerimisese Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, milles sätestatakse Põhja-Atlandi lõhekaitsekonventsiooniga (edaspidi „NASCO konventsioon“) loodud organis Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi (edaspidi „Ühendkuningriik“) kõnealuse konventsiooniga iseseisvalt ühinemise kohta üleminekuperioodi ajal. 2.Ettepaneku taust 29. märtsil 2017 teatas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu artikli 50 alusel Euroopa Ülemkogule oma kavatsusest Euroopa Liidust välja astuda. Euroopa Liit ja Ühendkuningriik leppisid läbirääkimiste tulemusel vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 50 kokku väljaastumislepingu. Väljaastumisleping ja selle juurde kuuluv poliitiline deklaratsioon, millega kehtestati Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete raamistik, jõustusid 1. veebruaril 2020, pärast kokkuleppe saavutamist 17. oktoobril 2019. Väljaastumislepingu artikli 127 lõikes 1 on sätestatud ajavahemik, mille jooksul kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis jätkuvalt liidu õigust (edaspidi „üleminekuperiood“). Üleminekuperiood lõpeb 31. detsembril 2020. Väljaastumislepingu artikli 129 lõike 1 kohaselt on Ühendkuningriigil üleminekuperioodil siduvad kohustused, mis tulenevad rahvusvahelistest lepingutest, mille on sõlminud liit, liidu nimel liikmesriigid või liit ja liikmesriigid ühiselt. Väljaastumislepingu artikli 129 lõikes 3 on sätestatud, et kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega peab Ühendkuningriik üleminekuperioodil hoiduma igasugusest tegevusest või algatusest, mis võiks kahjustada liidu huve, eelkõige mis tahes rahvusvahelise organisatsiooni, agentuuri, konverentsi või foorumi raames, kuhu Ühendkuningriik kuulub iseseisvalt. Liit on teavitanud oma rahvusvahelisi partnereid väljaastumislepinguga ette nähtud erikorrast. Lepingus on sätestatud, et üleminekuperioodil käsitatakse Ühendkuningriiki liidu sõlmitud rahvusvaheliste lepingute kohaldamisel liikmesriigina. Ühendkuningriigi suhtes kohaldatakse praegu NASCO konventsiooni, kuna liit on kõnealuse konventsiooni osaline. See lõpeb kuupäeval, mil NASCO konventsiooni ei kohaldata enam Ühendkuningriigi kui liidu liikmesriigi suhtes. NASCO konventsiooni põhieesmärk on „edendada konsulteerimise ja koostöö kaudu lõhevarude kaitset ja taastamist ning neid suurendada ja ratsionaalselt majandada, tuginedes selleks parimatele kättesaadavatele teaduslikele tõenditele“. NASCO konventsioon jõustus 1. oktoobril 1983. Euroopa Liidu Nõukogu on NASCO konventsiooni hoiulevõtja. Ühendkuningriik esitas 28. veebruari 2019. aasta kirjas NASCO nõukogu presidendile taotluse saada heakskiit NASCO konventsiooniga ühinemiseks. 11. märtsil 2019 teavitas NASCO sekretariaat sellest kõiki konventsiooniosalisi, sealhulgas Euroopa Komisjoni. Vastavalt NASCO konventsiooni artiklile 17 on Ühendkuningriigi ühinemiseks vajalik NASCO nõukogu eelnev nõusolek. Ühendkuningriik on selgitanud, et tema taotlus esitati erandolukorra plaanimiseks juhuks, kui väljaastumislepingut ei sõlmita. Ühendkuningriik täpsustas oma taotluses, et „[k]ui väljaastumisleping allkirjastatakse, ratifitseeritakse ja heaks kiidetakse […], hoidub Ühendkuningriik ühinemiskirja hoiuleandmisest, et ta saaks iseseisvalt NASCOga ühineda siis, kui ta on Euroopa Liidust välja astunud.“ Nõukogu võttis 27. mail 2019 vastu otsuse (EL) 2019/937 Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta NASCO konventsiooni raames seoses Ühendkuningriigi taotlusega selle konventsiooniga ühinemiseks. Otsusega pooldati Ühendkuningriigi ühinemist NASCO konventsiooniga, kuid märgiti, et heakskiit antakse alates hetkest, mil liidu õigusakte Ühendkuningriigi suhtes enam ei kohaldata. Väljaastumislepingu artikli 129 lõike 4 kohaselt võib Ühendkuningriik üleminekuperioodil läbi rääkida, alla kirjutada ja ratifitseerida liidu pädevusse kuuluvates valdkondades tema enda poolt sõlmitavaid rahvusvahelisi lepinguid, tingimusel et need lepingud ei jõustu ega kohaldu üleminekuperioodil, välja arvatud juhul, kui liit on andnud selleks loa. Nõukogu otsuses (EL) 2020/135 on sätestatud sellise loa andmise tingimused ja menetluskord. Ühendkuningriik teatas 3. aprilli 2020. aasta kirjas Euroopa Komisjonile oma kavatsusest väljendada oma nõusolekut siduda end enda nimel üleminekuperioodil NASCO konventsiooniga. Sekretariaat sai 9. juulil 2020 Euroopa Liidu Nõukogult (NASCO konventsiooni hoiulevõtja) e-kirja, millele oli lisatud Ühendkuningriigi taotlus ühineda NASCO konventsiooniga ning kiri NASCO presidendile. See e-kiri saadeti laiali 24. juulil 2020. Presidendile saadetud kirjas on märgitud, et „Ühendkuningriik kavatseb konventsiooniga ühineda viisil, mis on kooskõlas väljaastumislepingust tulenevate kohustustega [...]“. Nõukogu rakendusotsusega XXX on antud Ühendkuningriigile luba väljendada oma nõusolekut siduda end enda nimel NASCO konventsiooniga, kui otsuse (EL) 2020/135 artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud. 2.1.Põhja-Atlandi lõhekaitseorganisatsioon

Põhja-Atlandi lõhekaitseorganisatsioon on NASCO konventsiooniga loodud rahvusvaheline organisatsioon. Selle loomisel võeti otseselt arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni (edaspidi „UNCLOS“) artikli 66 kohaselt anadroomsete liikide varude suhtes kohaldatavaid erisätteid. Konventsiooni kohaldatakse selliste loodusliku lõhe varude suhtes, mis oma rändealal siirduvad Atlandi ookeani rannikuriikide kalandusjurisdiktsiooni kuuluvatelt aladelt (36° põhjalaiusest põhja pool) kaugemale. Seega vastutab NASCO loodusliku lõhe püügi reguleerimise eest kogu Atlandi ookeani põhjaosas. Ta käsitleb ka loodusliku lõhe varude kaitsmisega seotud küsimusi. Laiemas kontekstis kaalub NASCO ka lisameetmeid, mida kohaldada konventsiooniosaliste jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes, et tagada Atlandi ookeani loodusliku lõhe säilimine. NASCO on juriidiline isik ning suhetes teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega ja konventsiooniosaliste territooriumidel on tal on õigus- ja teovõime, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks ja eesmärkide saavutamiseks. 2.2.NASCO NASCO koosneb nõukogust, kolmest piirkondlikust komisjonist (Põhja-Ameerika komisjon, Kirde-Atlandi komisjon, Gröönimaa lääneosa komisjon) ja sekretariaadist. Nõukogus on esindatud kõik konventsiooni osalised: Kanada, Taani (Fääri saared ja Gröönimaa), Euroopa Liit, Norra, Venemaa Föderatsioon ja Ameerika Ühendriigid. Prantsusmaa (Saint-Pierre ja Miquelon) osaleb NASCO koosolekutel vaatlejana. Euroopa Liit on NASCO konventsiooni osaline, sest selle konventsiooni reguleerimisese kuulub ühise kalanduspoliitika kohaldamisalasse ja liidul on kalanduspoliitika suhtes ainupädevus. Liidu õiguse alusel hõlmab NASCO konventsioon liikmesriike. Euroopa Liit on nii Kirde-Atlandi komisjoni kui ka Gröönimaa lääneosa komisjon täisliige. Põhja-Ameerika komisjonis on liidul õigus esitada liidu territooriumidelt pärit loodusliku lõhe varusid reguleerivate meetmete kohta ettepanekuid ja nende üle hääletada. Sel eesmärgil loetakse liitu selle komisjoni liikmeks niivõrd, kui see puudutab kõnealuste ettepanekute arutamist. 2.3.NASCO kavandatav akt NASCO konventsiooniga võib NASCO nõukogu heakskiidul ühineda mis tahes riik, kes omab kalandusjurisdiktsiooni Põhja-Atlandil või on lõhevarude päritoluriik. Ühendkuningriik esitas 28. veebruari 2019. aasta kirjas NASCO nõukogu presidendile taotluse saada heakskiit NASCO konventsiooniga ühinemiseks. 11. märtsil 2019 teavitas NASCO sekretariaat taotlusest kõiki konventsiooniosalisi, sealhulgas Euroopa Komisjoni. NASCO konventsiooni artikli 17 kohaselt on Ühendkuningriigi ühinemiseks vajalik NASCO nõukogu eelnev nõusolek. NASCO nõukogu otsused võetakse vastu selliste liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega, kes on kohal ja hääletavad poolt või vastu. Hääletuse saab läbi viia ainult juhul, kui kohal on kaks kolmandikku nõukogu liikmetest. Heakskiitmis- või ühinemiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale. NASCO konventsioon jõustub kõigi konventsiooniga ühinevate osaliste jaoks ühinemiskirja hoiuleandmise kuupäeval pärast vajalike ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirjade hoiuleandmist. 3.Liidu nimel võetav seisukoht Käesoleva nõukogu otsuse eesmärk on võimaldada komisjonil kiita liidu nimel heaks Ühendkuningriigi ühinemine NASCO konventsiooniga. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 kohaselt on ühise kalanduspoliitika põhieesmärk tagada, et püügitegevus on keskkonnaalaselt, majanduslikult ja sotsiaalselt jätkusuutlik ning et seda majandatakse viisil, mis on kooskõlas eesmärgiga saada majanduslikku, sotsiaalset ja tööhõivealast kasu ning taastada kalavarud ja säilitada neid tasemel, mis võimaldab maksimaalset jätkusuutlikku saagikust, ning et see tegevus toetab toiduvarude kättesaadavust. Liidu huvides on, et Ühendkuningriik teeb koostööd lõhevarude majandamisel täies vastavuses UNCLOSe sätetega, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete 4. augusti 1995. aasta rakenduskokkuleppega (UNFSA) ning muude rahvusvaheliste lepete või rahvusvahelise õiguse kohaste normidega. UNCLOSe artikli 66 kohaselt on riikidel, kelle jõgedest on pärit anadroomsete liikide varud, peamine huvi selliste kalavarude vastu ja vastutus nende eest. Anadroomsete liikide varude päritoluriik peab tagama nende kaitse, võttes asjakohased meetmed kalapüügi reguleerimiseks kõikides oma majandusvööndi välispiiridest maismaa poole jäävates vetes. Juhul kui anadroomsete liikide varud siirduvad muu kui päritoluriigi majandusvööndi välispiiridest maismaa poole jäävatesse vetesse või läbivad neid, peab selline riik kõnealuste varude kaitse ja majandamise nimel tegema koostööd päritoluriigiga. Anadroomsete liikide varude päritoluriik ja muud kõnealuseid kalu püüdvad riigid peavad kehtestama UNCLOSe artikli 66 rakendamise korra. Sellise koostöö võib kehtestada piirkondlike kalandusorganisatsioonide raames. Ühendkuningriigil kui päritoluriigil ja riigil, kes omab kalandusjurisdiktsiooni Põhja-Atlandil, on õigustatud huvi NASCO konventsiooni alal niivõrd, kuivõrd Ühendkuningriigi majandusvööndis asuvad veed ja külgnevad avamere veed kuuluvad NASCO konventsiooni alasse.

Ühendkuningriigi ühinemine NASCO konventsiooniga võimaldab Ühendkuningriigil teha lõhevarude kaitse ja majandamise meetmete küsimuses koostööd, võttes kõigiti arvesse teiste riikide ja Euroopa Liidu õigusi, huve ja kohustusi, ning tagada, et püügitegevuse tulemusel ei kasutataks asjaomaseid varusid jätkusuutmatult. Võttes arvesse Ühendkuningriigi õigustatud kalastushuve NASCO konventsiooni alal, Ühendkuningriigi kohustust teha koostööd kalavarude majandamise küsimuses ja vajadust tagada NASCO otsuste siduvus pärast Ühendkuningriigi ühinemist, soovitab komisjon Ühendkuningriigi taotluse heaks kiita. Tehakse ettepanek anda komisjonile luba teavitada NASCO nõukogu presidenti liidu seisukohast kiita heaks Ühendkuningriigi ühinemine alates hetkest, mil lõpetatakse liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes, ning hääletada vastavalt sellele NASCO nõukogus, kui toimub hääletamine Ühendkuningriigi liikmelisuse kohta. On asjakohane tunnistada otsus (EL) 2019/937 kehtetuks, et liit saaks kiita ühinemise heaks enne üleminekuperioodi lõppu. 4.Õiguslik alus 4.1.Menetlusõiguslik alus 4.1.1.Põhimõtted Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, „millega [...] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“. Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed rahvusvahelise õiguse normide alusel. Selle mõiste alla kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“. 4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul NASCO konventsiooniga võib NASCO nõukogu heakskiidul ühineda mis tahes riik, kes omab kalandusjurisdiktsiooni Põhja-Atlandil või on lõhevarude päritoluriik. NASCO nõukogu otsused võetakse vastu selliste liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega, kes on kohal ja hääletavad poolt või vastu. Hääletus on võimalik ainult juhul, kui kohal on kaks kolmandikku NASCO nõukogu liikmetest. Ühinemine teostub ühinemiskirja hoiuleandmisega hoiulevõtjale ja jõustub selle laekumise kuupäeval. Hoiulevõtja teeb kõigile allakirjutanutele ja ühinevatele osalistele teatavaks kõik hoiuleantud heakskiitmis- või ühinemiskirjad ning teavitab neid sellest, millisel kuupäeval ja milliste osaliste suhtes konventsioon jõustub. Ühendkuningriigi ühinemine, kui see on jõustunud, on kooskõlas NASCO konventsiooni artikli 17 lõikega 3 rahvusvahelise õiguse alusel siduv ja võib otsustavalt mõjutada ELi õigusaktide sisu. Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta NASCO konventsiooni institutsioonilist raamistikku. Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9. 4.2.Materiaalõiguslik alus 4.2.1.Põhimõtted ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle akti eesmärgist ja sisust, mille kohta võetakse liidu nimel seisukoht. Kui aktiga taotletakse mitut eesmärki või reguleeritakse mitut valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teised on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus. 4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kalanduspoliitikaga. Seega on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 43. 4.3.Kokkuvõte Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 43 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9. 2020/0282 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, mis käsitleb seisukohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Põhja-Atlandi lõhekaitsekonventsiooni raames seoses Ühendkuningriigi taotlusega ühineda selle konventsiooniga, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus (EL) 2019/937

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 9, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1)Põhja-Atlandi lõhekaitsekonventsioon (edaspidi „NASCO konventsioon“) kiideti heaks nõukogu otsusega 82/886/EMÜ ja see jõustus 1. oktoobril 1983. (2)NASCO konventsiooni kohaldatakse praegu Ühendkuningriigi suhtes seetõttu, et liit on selle konventsiooni osaline. (3)NASCO konventsiooni artikli 17 lõike 3 kohaselt võib NASCO konventsiooniga loodud Põhja-Atlandi lõhekaitseorganisatsiooni nõukogu heakskiidul ühineda kõnealuse konventsiooniga iga riik, kes omab kalandusjurisdiktsiooni Põhja-Atlandil või on lõhevarude päritoluriik. (4)Nõukogu võttis 27. mail 2019 vastu otsuse (EL) 2019/937 Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta NASCO konventsiooni raames seoses Ühendkuningriigi taotlusega selle konventsiooniga ühinemiseks. Otsusega pooldati Ühendkuningriigi ühinemist NASCO konventsiooniga, kuid märgiti, et heakskiit antakse alates hetkest, mil liidu õigusakte Ühendkuningriigi suhtes enam ei kohaldata. (5)Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artikli 129 lõikele 4 võib Ühendkuningriik üleminekuperioodil läbi rääkida, alla kirjutada ja ratifitseerida liidu ainupädevusse kuuluvates valdkondades tema enda poolt sõlmitavaid rahvusvahelisi lepinguid, tingimusel et need lepingud ei jõustu ega kohaldu üleminekuperioodil, välja arvatud juhul, kui liit on andnud selleks loa. Nõukogu otsuses (EL) 2020/135 on sätestatud sellise loa andmise tingimused ja menetluskord. (6)Ühendkuningriik teatas 3. aprilli 2020. aasta kirjas Euroopa Komisjonile oma kavatsusest väljendada oma nõusolekut siduda end enda nimel üleminekuperioodil NASCO konventsiooniga. (7)Nõukogu rakendusotsusega (EL) 2020/XXX on antud Ühendkuningriigile luba väljendada oma nõusolekut siduda end enda nimel NASCO konventsiooniga, sest otsuse (EL) 2020/135 artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud. (8)Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) artikli 66 kohaselt on riikidel, kelle jõgedest on pärit anadroomsete liikide varud, peamine huvi selliste kalavarude vastu ja vastutus nende eest. Anadroomsete liikide varude päritoluriik peab tagama nende kaitse, võttes asjakohased meetmed kalapüügi reguleerimiseks kõikides oma majandusvööndi välispiiridest maismaa poole jäävates vetes. Juhul kui anadroomsete liikide varud siirduvad muu kui päritoluriigi majandusvööndi välispiiridest maismaa poole jäävatesse vetesse või läbivad neid, peab selline riik kõnealuste varude kaitse ja majandamise nimel tegema koostööd päritoluriigiga.