Kokku vastas 2030. aasta kliimaeesmärgi kava konsultatsiooni raames 14 liikmesriikide riikliku tasandi ametiasutust, viis neist valitsuse ja/või seadusandja tasandil (Madalmaad, Soome, Taani, Tšehhi, Prantsusmaa), seitse aga ministeeriumi tasandil (Küpros, Bulgaaria, Leedu, Eesti, Ungari, Hispaania ja Slovakkia). Lisaks saadi vastused kahelt ELi mittekuuluva riigi valitsusasutuselt (Norra, Brasiilia). Liikmesriikide muude ametiasutuste seas saatsid oma tagasiside mitu Saksamaa ja Austria liidumaad, samuti Flandria valitsus ja kaks riigi tasandi tehnilist asutust (Saksamaa keskkonnaagentuur Umweltbundesamt ja Prantsusmaa metsaomandikeskus CNPF).

ELi liikmesriikide riikliku tasandi ametiasutustest kuus soovivad tõsta 2030. aasta kliimaeesmärgi 55 %-ni (Madalmaade ja Soome valitsus, Taani valitsus ja parlament, Hispaania ökoloogilise ülemineku ja rahvastikumuutuste ministeerium, Prantsuse valitsus). Üks ELi liikmesriigi riikliku tasandi ametiasutus valis 2030. aasta kliimaeesmärgi tõstmise 50 %-ni (Slovakkia keskkonnaministeerium). Seevastu kuus ELi liikmesriikide riikliku tasandi ametiasutust eelistaks jätta eesmärgi muutmata, s.t jääda kasvuhoonegaaside heite 40 % vähendamise juurde (Tšehhi valitsus, Slovakkia majandusministeerium, Leedu ja Eesti keskkonnaministeerium, Bulgaaria transpordi-, infotehnoloogia- ja sideministeerium ning Küprose energia-, kaubandus- ja tööstusministeerium). Kaks liikmesriigi ametiasutust ei märkinud eelistatavat eesmärki, kuid täpsustasid järgmist. Bulgaaria energeetikaministeerium peab otstarbekaks vaadata 2030. aasta kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärk edaspidi läbi tingimusel, et selle mõju on üksikasjalikult hinnatud riigi, piirkondlikul ja ELi tasandil. Ungari innovatsiooni- ja tehnoloogiaministeerium leiab, et eesmärgi selliseks tõstmiseks ELi tasandil on vajalik CO2 heite ulatuslik vähendamine energia-, transpordi-, kütte- ja jahutussektoris ja tööstussektoris ning see peab jääma peamiseks prioriteediks.

2030. aasta kliimaeesmärgi tõstmisest saadava kasuna nimetasid riiklikud ametiasutused eelkõige järgmisi võimalusi: see võimaldaks meil anda panuse planeedi päästmisse ja täita seega oma kohustust tulevaste põlvkondade ees; see võimaldab liikuda sujuvamalt 2050. aastaks kliimaneutraalse ELi saavutamise poole; see aitab vähendada kliimamuutuste tõttu ühiskonnale tekkivaid kulusid; see tagab ELi majanduse kasvu, mille aluseks on uued tootmis- ja tarbimismudelid jms. Kõrgema eesmärgi puhul kerkivate probleemidena nimetati järgmist: see eeldab ELi tööstus-, teenuste-, transpordi- ja energiasektoris suurte investeeringute tegemist; tõenäoliselt toob see majanduses kaasa struktuurse nihke ja vajatavate kutseoskuste muutuse; see võib viia tööjõu märkimisväärse ümberjaotumiseni majandusharude, kutsealade ja piirkondade vahel; see jätab vähem aega meetmete kavandamiseks ja rakendamiseks ning majandustegevuses osalejatele jääb vähem kohanemisaega.

Nii avaliku konsultatsiooni käigus kui ka esialgse mõjuhinnangu raames sai esitada lisadokumente. 491 vastajat esitasid kokku 500 lisa. Joonisel 3 on esitatud lisadokumente saatnud vastajad kategooriate kaupa.

Nendest lisadest valiti analüüsimiseks 233. Nende hulka ei valitud esialgse mõjuhinnangu raames esitatud lisasid ega kampaaniatega seotud korduvaid vastuseid.

3.2.Andmetöötlusmeetod

Kuna veebiküsitluse küsimustele vastamine oli vabatahtlik, näitavad allpool esitatud protsendid osatähtsust kõigi konkreetsele küsimusele vastanute hulgas. Mõne küsimuse puhul oli vastajatel võimalik valikuvariante hinnata (skaalal 1–5 või 1–8). Aruandes on esitatud arvud „kõrgeima hinnangu“ saanud kategooria kohta, sest need osutavad suurimale toetusele.

Kirjalikke seisukohavõtte töödeldi kataloogimise teel. Igast seisukohavõtust sisestati andmed andmebaasi, et talletada seisukohavõtu ja autori põhiteemad ja teave.

Avatud vastustes ja küsimustikule lisatud dokumentides tehti kindlaks mõned kampaaniad. Suurim kampaania (8 %; 329 vastajat), millest võtsid osa põhiliselt üksikisikud, toetas peamiselt kõrgema kliimaeesmärgi seadmist ja CO2 heite ühtset maksustamist. Teine kampaania (< 1 %; 40 vastajat), millest võtsid osa samuti põhiliselt üksikisikud, toetas põllumajandussektori kasvuhoonegaaside heite arvutamise metoodika läbivaatamist. Kolmas kampaania (< 1 %; 35 vastajat), mida toetasid peamiselt vabaühendused, taotles sidusust Pariisi kliimakokkuleppega ja suuremat tähelepanu meetmete võtmata jätmise tagajärgedele. Neljanda kampaaniaga (< 1 %; 20 vastajat), mida toetasid üksikisikud, tehti ettepanek kehtestada CO2 heite maksustamise meetmena kodanike kliimadividend.

3.3.Küsimustik

Küsimustik koosnes kahest osast: esimesega sooviti koguda üldist tagasisidet ja teisega uurida asjatundjatest sidusrühmade seisukohti konkreetsete meetmete kohta.

3.3.1.I OSA – Üldine tagasiside