Komisjonipoolne importliha
veterinaar Kontrollisüsteemi
haldamine pärast 2004. aasta
hügieenialaste õigusa Ktide reforme 
issn  1831-0818 
euroopa  
Kontrolli Koda
et
2010eriaruanne  nr 14

Komisjonipoolne 
importliha veterinaar -
Kontrollisüsteemi 
haldamine pärast 
2004. aasta hügieenialaste 
õigusa Ktide reformeeriaruanne  nr 14  2010
(vastavalt euroopa liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule)
euroopa  Kontrolli Koda
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reformeeuroopa  Kontrolli Koda  
12, rue alcide de gasperi
1615 luxembourg
luXemBourg
tel +352 4398-1
faks +352 4398-46410
e-post: euraud@eca.europa.eu
internet: http://www.eca.europa.eu
eriaruanne nr 14  2010
lisateavet euroopa liidu kohta saate internetist euroopa serverist (http://europa.eu).
Kataloogimisandmed on väljaande lõpus.
luxembourg: euroopa liidu väljaannete talitus, 2011
isBn 978-92-9207-970-3
doi:10.2865/60055
© euroopa liit, 2011
allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
3
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme
sisu Kord
Punkt
 Mõisted ja lühendid
i–Vi KoKKuVõte
1–11 s issejuhatus
12–15  auditi ulatus ja lähene MisViis
16–86  tähele Pane Kud
16–32  ü henduse i MPortliha hügieenialaste Määruste läbi Vaata Mine
17  asjaKohaste õigusa Ktide Konsolideeritud versioon Kergenda Ks ees Kirjade Korre Ktset ja 
ühtset ra Kendamist
18–19   otsuste muutmise aja Kava mõjuta B importliha veterinaarsertifi Kaatide väljastamist
20–26  e uroopa liitu e Ksportimise lu Bade lä Bivaatamine
27–29  v eterinaarlepingute hindamise Ks on vaja ühtseid näitajaid
30–31   Kontrollimäära vähendamist pea Ks täpsemalt põhjendama
32 veterinaarlepingud ei välista lii Kmesrii Kide erinevat Kohtlemist
33–45  Veterinaar Kontrollide teabesüstee Mid
34–37   Kau Banduse Kontrolli- ja e Ksperdisüsteemi andme Baasi Kasutamise optimeerimine
38–40  t oidu- ja söödaalase Kiirhoiatussüsteemi Kasutamine parimal viisil
41–42   v ajadus KauBanduse Kontrolli- ja e Ksperdisüsteemi ning asja Kohaste rii KliKe andme Baaside 
vahelise liidese järele
43–45   u us arvutipõhine transiidisüsteem – veterinaar Kontrollidest Kõrvalehoidumise oht
4
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme
 eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme46–75   KoMisjoni Poolne järele ValVe lii KMesrii Kide Veterinaar Kontrollisüstee Mide 
halda Mise üle
47–56   vajadus eli järelevalve Kavade Koostamise ja hindamise strateegia järele
57–59  t asud ja trahvid ei ole ühtlustatud
60–61  t eatavates piiripun Ktides on töö Koormus väga väi Ke
62–64  s iseauditi piiratud osatähtsus lii Kmesrii Kide Kontrollisüsteemides
65 hügieenipa Keti eesmär Kide saavutamise jälgimise Ks on vaja tulemusnäitajaid
66–73  p iiripun Ktid ja KauBasaadetised on ris Kianalüüsi alusel vaja võtta parema Kontrolli alla
74–75  m itme Kontroll Käigu joo Ksul tehtud soovitused Korduvad
76–86  Veterinaar Kontrollisüstee Mide Koos Kõlasta Mine ja hinda Mine
77–83  l iiKmesrii Kide veterinaar Kontrollisüsteemide Koos Kõlastamine vaja B parandamist
84–86  r angemate eli standardite mõju eli tootjate KonKurentsivõimele
87–91 j äreldused ja soo Vitused
KoMisjoni Vastused
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme
5
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme
CoMeXt: eurostati väliskaubanduse võrdlusandmebaas 
el: euroopa liit 
eMP: euroopa majanduspiirkond
eur-lex: euroopa liidu õigusaktide andmebaas
eurostat : euroopa liidu statistikatalitusmõisted  ja lühendid
6
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme
 eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reformehügieenipakett : uus õigusaktide kogu, mis võeti vastu 2004. aastal ja jõustus peamiselt 
2006. aastal ning millega kehtestati uus toiduohutust käsitlev õigusalane raamistik
iso: rahvusvaheline standardiorganisatsioon
Potsdami töörühm : potsdami veterinaarekspertide töörühm
rasFF (Rapid Alert System for Feed and Food ): toidu- ja söödaalane kiirhoiatussüsteem, komisjoni 
hallatav liikmesriikide ametiasutuste võrgustik mõisted  ja lühendid
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme7
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reformetari C: euroopa ühenduste integreeritud tariif
traCes (TRAde Control and Expert System ): kaubanduse kontrolli- ja eksperdisüsteem 
Valge raamat : toiduohutust käsitlev valge raamat 
Wto: maailma Kaubandusorganisatsioonmõisted  ja lühendid
Iirimaal asuv Toidu- ja Veterinaaramet on ekspertorgan, mis koosneb 
peamiselt veterinaartöötajatest. 
© Euroopa Komisjon
8
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme
 eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reformeKoKKuvõte
i.
im p o r t l i h a  j a  i m p o r t l i h a t o o d e t e  v e t e r i -
naarkontrollid on euroopa liidu toiduohu -
tuspoliitika tähtis osa. on oht, et liha võib 
olla haiguste edasikandja mitte ainult tar -
bijatele, vaid ka elusloomadele, mõjutades 
seega kahjustavalt eli toodangut. 
ii.
K u i g i  i m p o r t  m o o d u s t a b  v ä h e m  k u i  4  % 
eli lihatarbimisest ja puuduvad tõendid, 
et viimase 15 aasta jooksul esinenud ter -
vishoiualased kriisiolukorrad olid tingitud 
impor tliha puudulikest veterinaarkontrol -
lidest, on üldsuse teadlikkus loomater vis -
hoiust ja toiduohutusest ning mure selle 
pärast oluliselt suurenenud. lisaks tuleb 
ar vestada, et kui eli eelar vest eraldatakse 
tavaliselt veterinaarhaiguste ennetamiseks 
ja likvideerimiseks 300 miljonit eurot ning 
sööda- ja toiduohutusega seotud meetme -
teks 100 miljonit eurot, siis 1990. aastate 
l õ p u s  p õ h j u s t a s  k r i i s  ( p e a m i s e l t  v e i s t e 
spongioosne entsefalopaatia) eli ning k a 
liikmesriikide eelar vetes oluliselt täienda -
vaid kulutusi. 
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme99
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reformeKoKKuvõte
iii.
auditiga kontrolliti komisjoni järelevalvet 
p i i r i p u n k t i d e s  te o s t at av a  e li  i m p o r t l i h a 
veterinaarkontrollisüsteemi üle vastavalt 
u u e l e  ra a m i s t i k u l e,  m i s  võ e t i  k a s u t u s e l e 
2 0 0 4 .  a a s t a  m ä ä r u s t e g a ,  m i s  m o o d u s t a -
v a d  ü h e  o s a  2 0 0 6 .  a a s t a l  j õ u s t u n u d  n n hügieenipaketist. Külastati nelja liik mes -
riigi ( prantsusmaa, madalmaad, hispaania, 
rumeenia) ametiasutusi ja piiripunkte ning 
kontrollikoja audiitorid osalesid komisjoni 
toidu- ja veterinaarameti kontrollkäikudes 
kolme liik mesr iik i ( leedu, ühendk uning -
riik ja Kreeka). Küsitleti mõningate oluliste 
sidusrühmade (tootjad, impor tijad, ette -
võtted ja tarbijad) assotsiatsioone. ar ves -
tades toidu- ja veterinaarameti eriti olulist 
osa komisjonipoolses eli veterinaarkont -
r o l l i d e  j ä r e l e v a l v e s  j a  k o n t r o l l i s ,  v õ e t i 
ameti k avandamis- ja aruandlusmenetlu -
sed põhjaliku kontrolli alla. 
iV.
K o n t r o l l i k o d a  j ä r e l d a s ,  e t  2 0 0 4 .  a a s t a 
hügieenipaketi rakendamine on veninud ja 
see tuleb olulistes regulatiivsetes aspek -
tides lõpule viia. mõnes kolmandate riik i -
dega kehtestatud samaväärsuslepingus kii -
deti lisaks heaks impordi kontrollitaseme 
oluline alandamine, mille kohta puuduvad 
piisavad ja põhjendavad tõendid. V.
im p o r t l i h a  ve t e r i n a a r k o n t ro l l i d  p õ h i n e -
vad teabesüsteemidel (k aubanduse kont -
r o l l i -  j a  e k s p e r d i s ü s t e e m  n i n g  t o i d u -  j a s ö ö d a a l a n e  k i i r h o i a t u s s ü s t e e m ) ,  m i l l e 
laialdane kasutusele võtmine kogu elis on 
tulnud kasuks. Kolme liikmesriigi teatavad 
p i i r i p u n k t i d  e i  s i s e s t a  s i i s k i  k õ i k i  o l u l i s i a n d m e i d.  er i t i  k a h j u s t ava l t  m õ j u t a b  s e e 
andmete ter vik lik kust ja usaldusväärsust 
ning teabesüsteeme ter vikuna. 
Vi.
Komisjon teeb pidevat järelevalvet impor t -
l i h a  ve te r i n a a r k o n t ro l l i d e  ü l e  p e a m i s e l t 
o m a  to i d u -  j a  ve t e r i n a a r a m e t i  k a u d u . 
Komisjonil tuleb avastatud puuduste lik -
videerimiseks teha siiski järgmisi täienda -
vaid algatusi: 
— viia lõpule hügieenipaketi õiguslik raa -
mistik ja  konsolideerida see kodifitsee -
ritud kasutajasõbralikul viisil; 
— a r e n d a d a  e d a s i  k a u b a n d u s e  k o n t r o l -
li- ja eksperdisüsteemi ja toidu- ja söö -
daalast kiirhoiatussüsteemi ning nende kasutatavust; 
— koostada täiendavad suunised ja tule -
musnäitajad, mis on vajalikud eli vete -
rinaarkontrolli strateegia rakendamiseks 
ja selle üle otsustamiseks, kas hügieeni -
paketi eesmärgid on saavutatud; 
— p a ra n d a d a  ve e l gi  r i s k i h i n d a m i s m u d e -
leid, mida toidu- ja veterinaaramet k a -
sutab oma audititöö kavandamisel; 
— kindlalt tagada
, et liikmesriigid likvidee -
r i v a d  m i s  t a h e s  i m p o r t l i h a  v e t e r i n a a r -
kontrollides avastatud puudused võima -
likult lühikese aja jooksul. KoKKuvõte
10
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme
 eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme1. Kaasaegses ühiskonnas on toiduohutus muutunud üheks pea -
miseks poliitiliseks probleemiks, kuna see on kõrgelt arenenud 
põllumajandus- ja toiduainetesektoriga riikides rahvatervisele hädavajalik. euroopa liidus on seega toiduohutuse kõrgeimate 
standardite tagamine selgelt poliitiline eeliseesmärk. 
2. tõsiste ter vishoiualaste kriisiolukordade (veiste spongioosne 
entsefalopaatia, dioksiin kanalihas) tekkimisel 1990. aastatel 
vaadati toiduohutust käsitlevad määrused põhjalikult läbi. Ko -
misjoni 2000. aastal välja antud valge raamatu1 põhjal asendati 
või laiendati varasemaid määrusi uue õigusalase raamistikuga ehk nn hügieenipaketiga. enamik uutest õigussätetest jõustus 
1. jaanuaril 2006. 
3. impor tlihatooted on oma olemuselt potentsiaalseks haiguste 
edasikandjaks mitte ainult tarbijatele, vaid ka elusloomadele, 
s.o eli toodangule. Kogu maailmas esineb palju episootiliste 
haiguste puhkemist ja mujal kehtivad tootmistingimused ei 
pruugi eli standarditele vastata. 
4. impor tliha veterinaarkontrolle elis ja vastavates ekspor tiva -
tes kolmandates riikides (vt joonis 1 ) teostavad liikmesriikide 
ametiasutused peamiselt ettevõtjate ja lõppkokkuvõttes tarbi -
ja kulul. ühenduse kulutused selles valdkonnas on peamiselt 
seotud tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi, eriti selle toi-
du- ja veterinaarameti halduskulude katmisega, ja liikmesrii -
kide inspektorite koolitusega. eli eelar vest on rahastatud ka 
teabesüsteemide, nagu kaubanduse kontrolli- ja eksperdisüs -
teemi (mille abil teostatakse järelevalvet imporditud loomsete 
saaduste üle) ning toidu- ja söödaalase k iirhoiatussüsteemi 
loomist ja töökorras hoidmist. 1 toiduohutuse valge raamat, 
Kom(1999) 719 (lõplik), 12.1.2000.sissejuhatus
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme11
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme5. ter vishoiualaste k riisiolukordadega – mida võivad põhimõt -
teliselt põhjustada puudulikud veterinaarkontrollid – seotud 
kulud eli eelar vele võivad olla eriti suured, hõlmates häda -
abimeetmeid, mida tuleb nende iseloomu tõttu ulatuslikult 
rakendada. mõnes k riisietapis võivad eli eelar ve kulutused 
tunduvalt ületada 500 miljonit eurot, kui haiguse likvideeri -
miseks vajalikele veterinaarmeetmete kuludele lisatakse põl -
lumajandustootjate kompenseerimisprogrammide kulud. te-
gelikkuses aga puuduvad siiski tõendid selle kohta, et viimase 
15 aasta raskemad tervishoiualased kriisiolukorrad elis oleksid 
olnud tingitud importliha puudulikest veterinaarkontrollidest. 
haiguste päritolu oli eli-sisene või seotud ebaseaduslike tar -
netega (pettused) või asjakohaste toidujäätmete kõrvaldamis -
meetmete kohandamata jätmisega rahvusvahelises veonduses. 
6. liha tarbimine ja impor t on suurenenud ning selline suund jät -
kub eeldatavasti vähemalt kuni aastani 2015 (vt joonised 2 ja 3).
12
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reformePõhiline liha ja lihatoodete i MPort aastal 2009 jo o n i s  1
Argentina
33 %
Uruguay
26 %Brasiilia
18 %Austraalia
5 %Uus-Meremaa
5 %Namiibia
4 %Botswana
4 %Ameerika
Ühendriigid
     3 %Tšiili
1 %Paraguay
1 %
Horvaatia
1 %Veiseliha
(225 838 tonni)
Brasiilia
85 %Argentina
7 %Tšiili
6 %Iisrael
1 %Linnuliha
(196 801 tonni)
Austraalia
8 %Argentina
3 %Tšiili
2 %Uruguay
1 %
Island
1 %Endine
Jugoslaavia
Makedoonia
Vabariik 
1 %Lamba- ja kitseliha
(220 986 tonni)
Uus-Meremaa
84 %
Allikas: e urostati väliskaubanduse võrdlusandmebaas. Kaubandusstatistika (import), eu-27.
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme13
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reformeliha tarbi Mise Prognoosid elis 2006–2015 
(rüMba Mass tuhandetes tonnides)jo o n i s  2 
40 00040 50041 00041 50042 00042 50043 00043 50044 00044 50045 000
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
jo o n i s  3 Allikas: andmed artiklist „p õllumajandusturgude ja sissetuleku väljavaated 2008–2015” , põllumajandus ja maaelu areng.
1 3501 4001 4501 5001 5501 6001 6501 7001 7501 8001 850
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015lihai MPordi Prognoosid elis 2006–2015 
(rüMba Mass tuhandetes tonnides)
Allikas: andmed artiklist „p õllumajandusturgude väljavaated ja sissetulek 2008–2015” , põllumajandus ja maaelu areng.
14
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme7. nelja peamise lihaliigi impor t moodustab ühenduse tarbimi -
sest kok ku 3,6 %. impordist moodustab suure osa lamba- ja 
k itseliha, olulise osa veise - ja linnuliha ja vähem tähtsa osa 
sealiha (vt tabel 1 ). nimetatud lihaliikide impordi koguväärtus 
2009. aastal oli 3 375 miljonit eurot. 
8. eli impor tliha veterinaarkontrollide põhimõte seisneb selles, 
et eli sisenevad tooted peavad vastama hügieeninõuetele, mis 
on vähemalt eli sisetoodangule kehtestatud nõuetega võrd -
sed. nimetatud põhimõtte järgimise eesmärgil hõlmab kontroll 
kahte tasandit. 
ta b e l  1 
iMP ordi ja tarbi Mise Prognoos elis 2010. aastal 
(1rüMba Mass tuhandetes tonnides)
Liigid Impordi prognoos % kogu impordist Tarbimise prognoos % kogu impordist / 
tarbimisest 
Veiseliha 391 26,4 8 126 4,8
Lamba- ja kitseliha 264 17,8 1 100 24,0
Sealiha 32 2,2 20 428 0,2
Linnuliha 795 53,6 11 601 6,9
LIha kokku   1 482  41 255 3,6
1 Kokkulepitud standardite põhjal arvutatud rümba mass tuhandetes tonnides.
Allikas: põllumajanduse peadirektoraat. l ühiajaline põllukultuuride, liha ja piimaturgude väljavaade. oktoober 2010.
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme15
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme2 vt Kom(1997) 183 (lõplik) 
(30.4.1997) ja K om(1998) 
32 (lõplik) (28.1.1998) toidu- ja 
veterinaarameti organisatsiooni 
kohta. 
3 http://ec.europa.eu/food/fvo/
ir_search_en.cfm9. esiteks, eli impordiloa saamiseks peavad loomsed saadused 
pärinema ettevõttest, mille komisjon on heaks kiitnud ja mis 
asub kolmandas riigis, mis on samuti saanud komisjonipool -
se loa loomsete saaduste eli impor timiseks ning millel peab 
olema ekspor tiva riigi veterinaarasutuse kinnitus selle kohta, 
et ühenduse nõuded on täidetud. K aubavahetust soodustab 
see, kui kolmanda riigiga on sõlmitud samaväärsusleping, st 
el aktsepteerib kolmanda riigi kontrollisüsteemi eli omaga 
samaväärsena. 
10.  teise tasandi veterinaarkontrollid tehakse liikmesriikides. iga 
k aubasaadetis tuleb esitada komisjoni heaksk iidetud piir i -
punktile, kus selle suhtes kohaldatakse kontrollimenetlusi ja 
liik mesriigi veterinaarasutus väljastab ser tifik aadi. Kui k au -
basaadetised on piiripunktis heaks kiidetud, võib neid vabalt saata ühest liikmesriigist teise. 
11.  toidu- ja veterinaarameti2 kui komisjoni tervise- ja tarbijakait -
se peadirektoraadi ühe direktoraadi ülesanne on kontrollida, k as liik mesriigid tagavad vastavuse eli toidu- ja veterinaa -
riatoodete ohutust k äsitlevatele nõuetele. direktoraadil on 
eksperdirühm, mis koosneb peamiselt veterinaarala asjatund -
jatest, ja selle kontrollid toimuvad vastavalt aasta töökavale, 
mis tuleb koostada riskianalüüsi põhjal (228 inspekteerimist 2008. aastal, millest 160 liikmesriikides, 60 kolmandates riiki -
des ja 8 kandidaatriikides). Keskne tõendusallikas komisjoni -
poolse eli toiduohutuse järelevalve kohta kogu eli territoo -
riumil on toidu- ja veterinaarameti aruanded, mis kuuluvad 
avaldamisele ja on kättesaadavad internetis
3.
16
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme12.  a uditi eesmärk oli hinnata, kuidas komisjon haldab eli import -
liha ja impor tlihatoodete veterinaarkontrollisüsteemi pärast 
2004. aastal vastu võetud ja 2006. aastal jõustunud hügiee -
nialaste õigusaktide reforme. 
13.  a uditiga otsiti vastuseid järgmistele küsimustele: 
 ο Kas komisjoni 2000. aasta valge raamatuga algatatud 
määruste läbivaatamine on lõpule viidud? 
 ο Kas komisjon tagab, et impor tliha veterinaarkontrolli -
dega seonduvad teabesüsteemid toimivad mõjusalt?
 ο Kas komisjon ( toidu- ja veterinaaramet) tagab, et liik -
mesriikide veterinaarkontrollide haldamise süsteemid 
toimivad nõuetekohaselt?
 ο Kas komisjon täidab liikmesriikidevahelise kooskõlasta -
mise ülesannet ja hindab impor tliha sanitaarkontrolli -
süsteemi üldist olukorda? 
14.  lisaks kogus kontrollikoda oma töö käigus teavet selle kohta, 
kuidas komisjon võtab ar vesse mitmete sidusrühmade (toot -
jad, töötlejad, importijad, tarbijad) huve, käsitledes ühenduse määruste sätteid. auditi  ulatus  ja lähenemisviis
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme17
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme15.  2009. aasta audititöö oli järgmine: 
 ο ter vise - ja tarbijakaitse peadirek toraadi, eelkõige toidu- 
ja veterinaarameti asjakohaste tegevuste kontrollimine; 
 ο kontrollkäigud vastutavatesse ametiasutustesse ja pii -
ripunk tidesse neljas liikmesriigis ( prantsusmaa, madal -
maad, hispaania ja rumeenia); 
 ο osalemine toidu- ja veterinaarameti auditikäikudes 
leetu, ühendkuningriiki ja Kreekasse; 
 ο inter vjuud asjassepuutuvaid sidusrühmi (tootjad, 
impor tijad, et tevõt ted ja tarbijad) esindavate assot -
siatsioonidega4.4 euroopa lihatööstuse 
liit, euroopa liidu 
põllumajandusorganisatsioonide 
Komitee, euroopa ühenduse 
põllumajandusühistute 
üldkomitee, euroopa liidu 
toiduaine- ja joogitööstuse 
Konföderatsioon, euroopa 
liidu lihatöötlemise tööstuse 
Kontaktkeskus, euroopa 
tarbijaühistute Büroo. 
© Euroopa Kontrollikoda 
Iga transiitkaubasaadetis tuleb esitada komisjoni heakskiidetud piiripunktile.
18
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reformeühenduse i MPortliha hügieenialaste 
Määruste läbi Vaata Mine 
16.  toiduohutuse valge raamatuga nähti ette toiduohutust käsitle -
vate määruste läbivaatamine. enamik määrustest asendati uue 
õigusalase raamistikuga, mida teatakse hügieenipaketi nime 
all. järgmistes punktides uuritakse, kas hügieenipaketiga keh -
testatud asjakohaseid uuendusi rakendati ja kas need kajastu -
sid ka kolmandate riikidega sõlmitud veterinaarlepingutes. 
asjaKohaste õigusa Ktide Konsolideeritud 
Versioon Kergenda Ks ees Kirjade Korre Ktset 
ja ühtset ra Kenda Mist 
17.  liha ja lihatoodete impor ti reguleerivad eeskirjad sisalduvad 
enam kui 50 õigusaktis, millele lisanduvad veterinaarlepin -
gud (vt t a b e l  2 ). valge raamatu punktis 67 rõhutatakse, et 
ettevõtjatele ette nähtud õigusaktid peavad olema selged, 
lihtsad ja arusaadavad. Konsolideeritud versiooni puudumisel 
– või isegi impor ti käsitlevate eeskirjade ümbersõnastamisel 
ter vikuna – tek itab eesk irjade paljusus ja keerulisus raskusi ja eri tõlgendusi, mis tak istavad nende rakendamist ühtsel 
ja korrektsel viisil. näiteks võib tuua tugevdatud kontrollide 
praktilised eesk irjad, mida on ter vise - ja tarbijak aitse pea -
direktoraat ning liik mesriigid alates aastast 1997 korduvalt arutanud (vt 1. selgitus ). tähelepane Kud
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme19
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reformeotsuste Muut Mise a ja KaVa Mõjutab 
iMPortliha Veterinaarserti FiKaatide 
Väl jasta Mist
18.  Kuna hügieeni k äsitlevate määruste eesmärk on tagada toi -
duohutuse kõrge tase, siis on tähtis, nagu nõutakse määru -
se ( eü) nr 852/2004 ar tik li 1 punktis g, et kolmandad riigid 
kinnitaksid, et nende eksporditavad toiduained vastavad elis 
toodetud toiduainetega samadele või samaväärsetele hügiee -
ninormidele. Kui importsertifikaatide väljastamise tingimusi ei 
ajakohastata õigel ajal, siis on võimalik, et asjaomased tooted ei vasta sama rangetele tootmis- ja kontrollinõuetele. 
19.  p ä r i t o l u r i i g i  v e t e r i n a a r i d e  k o h u s t u s  k i n n i t a d a  l i h a  v a s -
t a v u s t  h ü g i e e n i  k ä s i t l e v a t e l e  m ä ä r u s t e l e  ( m i s  j õ u s t u s i d 
1. jaanuaril 2006) jõustus linnuliha kohta augustis 2006, liha -
toodete kohta novembris 2006 ning värske ja töödeldud liha, välja ar vatud linnuliha kohta juulis 2008.
1 .  s e lg i t u s 
tuge Vdatud Kontrolle Käsitle Vad õigusa Ktid on ebaselged 
nõukogu direktiivi 97/78/ eü artiklis 24 sätestatakse eeskirjad tugevdatud kontrollide kohta, mida võib 
alustada pärast toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi sõnumit piiripunktis avastatud rikkumise kohta. 
selles nõutakse, et „liikmesriigid karmistavad kõikide sama päritoluga tootepartiide kontrolli. eelkõi -
ge tuleb 10 järgmist sama päritoluga partiid piiripunktis tõkestada füüsiliseks kontrolliks, sealhulgas iii lisas sätestatud proovide võtmiseks ja laborikatseteks, ja nõuda tagatise esitamist inspektsioonikulude 
katteks.”
siiski leiti, et liikmesriikide tugevdatud kontrollid on erinevad. mõned liikmesriigid kontrollivad sama 
tooteliigi 10 järgmist partiid samas piiripunktis, kus viga esines; teised liikmesriigid kontrollivad mis 
tahes oma territooriumil asuvas piiripunktis sama tooteliigi ja päritoluriigiga järgmist 10 partiid või isegi eksportööri maksimaalselt kuue kuu jooksul; kolmandad kontrollivad ainult järgmist kolm partiid, 
kuna nad ei pea seda liikmesriigi, vaid pigem euroopa probleemiks. Kuna õigusaktid ei ole piisavalt sel -
ged ja üheselt tõlgendatavad, puudub elis ühtlustatud lähenemisviis ja seega ei ole võimalik protsessi 
kontrollida ega tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi või toidu- ja veterinaarameti kontrolle hinnata. 
toidu- ja veterinaarametil ei pruugi olla võimalik kontrollida, kas eli sisenevate sama päritoluga kau -
pade puhul esineb probleem süstemaatiliselt, eelkõige kui kaubad sisenevad eli mitme liikmesriigi eri 
piiripunktide kaudu. 
20
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reformeeuroo Pa liitu e KsPorti Mise lubade 
läbi Vaata Mine 
20.  parlamendi ja nõukogu poolt 2004. aastal vastu võetud di -
rektiiviga5 k innitati heaksk iidetud ettevõtete ja loa saanud 
kolmandate riikide loetelud, mis kehtisid kuni hügieeni käsit -
levate määruste jõustumiseni 1. jaanuaril 2006, ja esitati järg -
mine reservatsioon: „ seni, kuni võetakse vastu vajalikud sätted 
määruste ( eü) nr 852/20046, nr 853/20047, nr 854/20048 või 
direktiivi 2002/99/ eü9 põhjal”.
21.  euroopa liitu eksportimise loa saanud ettevõtete loetelu laien -
damiseks kehtestatud menetlus seisnes selles, et kolmanda -
te riikide ametiasutused pidid kinnitama, et iga uus ettevõte 
järgib hügieenialaste määruste nõudeid. auditi ajal ei olnud 
komisjon siisk i veel läbi vaadanud lube, mis olid antud kol -
mandatele riikidele ja ettevõtetele enne 2006. aastat, st enne hügieenipaketi jõustumist. selle läbivaatamise eesmärk oli või -
maldada komisjonil kontrollida kolmandate riikide õigusaktide ja kontrollisüsteemide samaväärsust uute ühenduse nõuetega. samuti ei olnud komisjon lõpetanud nende suuniste ülevaa -
tamist, mis käsitlevad teavet, mida kolmandad riigid peavad 
esitama oma kontrollide üldise kor raldamise ja teostamise 
kohta. 
22.  h ügieenipakett võeti vastu 2004. aasta lõpus ja see jõustus 
1. jaanuaril 2006. auditi ajal (2009. aasta lõpp) õnnestus ko -
misjonil uusi läbirääkimisi pidada 11 lepingust kolme üle, mis selles sektoris olid eli peamiste kaubanduspartneritega
10 juba 
sõlmitud.
23.  a uditiga kontrolliti nendest nelja kõige tähtsamat lepingut 
(Kanada, uus-meremaa, ameerika ühendriikide ja Šveitsiga), 
mis on esitatud tabelis 2.  Kontrolliti lepingute teksti, inter v -
jueeriti läbirääkimistel osalenud osakondade juhatajaid ja saa -
di teavet külastatud liikmesriikide pädevatelt ametiasutustelt.5 euroopa parlamendi ja 
nõukogu 21. aprilli 2004. aasta 
direktiiv 2004/41/ eü, millega 
tunnistatakse kehtetuks teatavad 
direktiivid, mis käsitlevad teatavate 
inimtoiduks ettenähtud loomse päritoluga toodete tootmise ja 
turuleviimise toiduhügieeni ning 
tervishoiunõudeid, ja muudetakse 
nõukogu direktiive 89/662/ emü  ja 
92/118/ emü  ning nõukogu otsust 
95/408/ eü (elt l 157, 30.4.2004, 
lk 33), parandus ( elt l 195, 2.6.2004, 
lk 12).
6 euroopa parlamendi ja nõukogu 
29. aprilli 2004. aasta määrus ( eü) 
nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta ( elt l 139, 30.4.2004, lk 1), 
parandus ( elt l 226, 25.6.2004, lk 3). 
7 euroopa parlamendi ja nõukogu 
29. aprilli 2004. aasta määrus ( eü) 
nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad ( elt l 139, 30.4.2004, 
lk 55), parandus ( elt l 226, 
25.6.2004, lk 22).
8 euroopa parlamendi ja nõukogu 
29. aprilli 2004. aasta määrus ( eü) 
nr 854/2004, millega kehtestatakse 
erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud 
loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks ( elt l 139, 30.4.2004, 
lk 206), parandus ( elt l 226, 
25.6.2004, lk 83). 
9 nõukogu 16. detsembri 
2002. aasta direktiiv 2002/99/ eü, 
milles sätestatakse inimtoiduks 
ettenähtud loomsete saaduste 
tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad 
loomatervishoiu eeskirjad ( eüt l 18, 
23.1.2003, lk 11).
10 andorra, Kanada, tšiili, emp riigid, 
fääri saared, liechtenstein, mehhiko, 
uus-meremaa, san marino, Šveits ja 
ameerika ühendriigid. 
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme21
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reformeta b e l  2 
Kontrollitud Veterinaarle Pingud
kolmas riik Jõustumise kuupäev hügieenipaketi määrusi arvesse võtnud 
esimese muudatuse kuupäev Import (2009) tonnides 
(Eurostati väliskaubanduse 
võrdlusandmebaasi 
andmed )
1. kanada 17.12.1998 11 073
2. uus-Meremaa 26.2.1997 ο 1.9.2006 (leping). Komisjoni otsus 2006/854/EÜ, 
millega kiidetakse Euroopa Ühenduse nimel heaks Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelise, elusloomade ja loomsete saadustega kauplemise 
suhtes kohaldatavaid sanitaarmeetmeid käsitleva 
kokkuleppe V ja VIII lisa muudatused. 
 ο 25.12.2006 (sertifikaadid). Komisjoni 24. augusti 
2006. aasta otsus 2006/855/EÜ, millega muudetakse 
otsust 2003/56/EÜ veterinaarsertifikaatide kohta elusloomade ja loomsete saaduste impordiks Uus-Meremaalt.222 698
3. Šveits 1.6.2001 ο 1.12.2006 (jõustumine). Euroopa Ühenduse ja Šveitsi 
Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega 
kauplemise kokkuleppega moodustatud ühise veterinaarkomitee otsus nr 1/2006, millega muudeti kokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 5., 6. ja 10. liidet. 19 475
4. ameerika Ühendriigid 1.8.1999 14 780
Allikas:  http://ec.europa.eu/food/international/trade/agreements_en.htm 
http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm http://www.wto.org/english/tratop_e/sps_e/decisions06_e.htm 
22
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme11 määruse ( eü) nr 882/2004 
artikli 46 lõige 1: „Kõnealused 
ametlikud kontrollid käsitlevad 
eelkõige: /---/ g) loomade, taimede 
ja nende saaduste impordi 
ametlike kontrollide ulatust ja toimivust” .24.  lo o m u l i k u l t  s õ l t u b  l ä b i r ä ä k i m i s t e  e d u  k a  t e i s e s t  p o o l e s t . 
auditiga leiti siiski, et tulenevalt läbirääkimiste pikkusest – mille  
tõttu lükkus edasi sama hügieenipaketi kohaselt eli tootjatele 
kohustuslike eesk irjade kohaldamine impordi suhtes – jõus -
tus uus-meremaaga sõlmitud läbivaadatud leping alles 8 kuud 
pärast paketi jõustumist hoolimata asjaolust, et el nõustus 
suhteliselt piiratud arvu kontrollide läbiviimisega (mille kohta 
komisjoni aruannetes vastuvõetavat põhjust ei esitatud). 
25.  ter vise - ja tarbijak aitse peadirektoraadil puuduvad andmed 
eli sisseveetavate toodete ekspordieelsete füüsiliste kont -
rollide (laboratoorsed analüüsid) kohta, mida tehti K anadas 
ja uus-meremaal. lisaks ei sisalda toidu- ja veterinaarameti 
kättesaadavad aruanded tavaliselt kolmandate riikide loomse -
te toodete impordi ametlike kontrollide ulatuse ja toimimise hindamist
11.
26.  eu ro s t at i  2 0 0 8 .  a a s t a  a n d m e d  s i i s k i  n ä i t ava d,  e t  üh e n d k u -
ningr iik impor tis 111 930 tonni lambaliha, sh 82 898 tonni uus-meremaalt (ligikaudu 77 %), mis jaotati ümber erinevate 
liikmesriikide vahel. hoolimata euroopa liitu imporditud kau -
ba mahust teatasid ühendkuningriigi pädevad ametiasutused 
kontrollikoja audiitoritele, et rikkudes üldreeglit, mille koha -
selt tuleb identsuskontrollid teha kõikidel juhtudel, kontrolliti 
mõnes piiripunktis par tiidest ainult 2 % – mis on füüsiliste 
kontrollidega sama määr. sellist tava põhjendati asjaoluga, et 
uus-meremaaga sõlmitud lepingus puudub identsuskontrolli 
määratlus. 
Veterinaarle Pingute hinda MiseKs on Va ja 
ühtseid näita jaid  
27.  Kui hindamistega saadi positiivsed tulemused samaväärsustin -
gimuste säilitamise kohta, siis tehti seda eelnevalt kvalitatiiv -
seid või kvantitatiivseid näitajaid määratlemata. ei võrreldud 
objektiivselt uute hügieenialaste määrustega kehtestatud sa -
nitaarkaitse taset, enne hügieenipaketi vastuvõtmist kehtinud taset ja k aitse taset, mis saavutati lepinguosalise kolmanda 
riigi rakendatud kontrollisüsteemidega. 
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme23
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme28.  n äiteks tehniline töörühm, mis koosnes tervise- ja tarbijakait -
se peadirektoraadi esindajatest, uus-meremaa ekspertidest ja 
potsdami töörühmast12 (liikmed komisjonist, Kreekast, soomest 
ja ühendkuningriigist), vaatas läbi uus-meremaa õigusaktid, 
võrreldes neid hügieenialaste määrustega. hindamise tulemu -
sel järeldati, et uus-meremaa õigusaktide põhjal oli võimalik 
saavutada hügieenipaketi eesmärgid. vastavalt sellele muudeti 
lepingu lisasid ja seega säilitati samaväärsus. Kuid siiski puu -
dus üksik asjalik dokumentatsioon, mis näitaks, et töörühma 
ja potsdami töörühma järeldused põhinesid tõendusmaterjalil, 
mis lubaks säilitada „jah (1)” samaväärsust13. 
29.  ü htlasi leiti auditiga, et puudus kvantitatiivsetel ja kvalitatiiv -
setel näitajatel põhinev ühtne ülevaatamismenetlus, samuti puudusid andmed selle kohta, et toidu- ja veterinaarameti 
kontrollide käigus tehtud tähelepanekuid oleks läbirääkimistel 
ar vesse võetud. 12 töörühm loodi kolmandate 
riikide õigusaktide samaväärsuse 
taseme hindamiseks. see 
moodustatakse vastavalt nõukogu 
otsusele (märkus 10225/08 
agrileg  91) ja koosneb nõukogu 
ja komisjoni esindajatest ning 
piiratud arvu liikmesriikide 
ekspertidest, kes valitakse seoses 
asjaomase kolmanda riigiga. 
13 „jah (1)” tähendab, 
et samaväärsust tunnustatakse ja seega võib kasutada lihtsustatud 
sertifikaati; „jah (2)” tähendab, 
et samaväärsust tunnustatakse rea tootmis- ja/või kontrollitingimuste puhul; „jah (3)” tähendab, et põhimõtteliselt samaväärsust 
tunnustatakse ja see kehtib 
teatavatel eritingimustel sertifitseerimisel, mis on sarnane nõutava sertifitseerimisega teises 
kolmandas riigis, kellega lepingut 
ei ole sõlmitud. 
2 .  s e lg i t u s 
Pea Mised ras Kused sanitaar- ja Fütosanitaar MeetMeid 
Käsitle Vate le Pingute üle Vaata Misel 
ameerika ühendriigid : õigusalased küsimused hügieenipaketi kohaldamisel, auditeerimise sageduse 
ühtlustamisel ja samaväärsuse kontrollimetoodika kooskõlastamisel.
Šveits : enamik eli hügieeni käsitlevaid sätteid on Šveitsi õigusaktidesse üle võetud. Kuna Šveits ei ole 
veel toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi liige, peab Šveits siiski kasutama erinevat teabevahetus -
korda (tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi või komisjoni teabevahetus- ja andmeressursikeskuse 
haldussüsteemi C irCa kaudu). tulevased läbirääkimised peaksid nimetatud probleemi lahendama. 
uus-Meremaa : ajakohastatud leping jõustus alles 8 kuud pärast hügieenipaketi vastuvõtmist. lisaks 
sätestatakse lepingus väga väike kontrollide arv, mis aga ei põhine dokumenteeritud riskianalüüsil. 
Kanada : lepingu lisade hügieenipaketiga vastavusse viimine hilines, kuna samaväärsuse määratlemisel 
esines probleeme, Kanada õigusalastes dokumentides tuli teha muudatusi ja avaldamisel tekkis viivitusi.
24
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme14 Komisjoni 22. jaanuari 
2004. aasta määrus ( eü) 
nr 136/2004, millega sätestatakse 
kolmandatest riikidest imporditud 
kaupade veterinaarkontrolli kord 
ühenduse piiripunktides ( elt l 21, 
28.1.2004, lk 11).
15 nõukogu 18. detsembri 
1997. aasta direktiiv 97/78/ eü, 
milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate 
toodete veterinaarkontrolli 
põhimõtted ( eüt l 24, 30.1.1998, 
lk 9).Kontrolli Määra Vähenda Mist PeaKs 
täPseMalt Põhjenda Ma  
30.  ü h e n d u s e  p õ h i e e s k i r j a d ,  m i s  s i s a l d a v a d  m ä ä r u s e  ( e ü) 
nr 136/200414 ja direktiivi 97/78/ eü15 sätteid, nõuavad veteri -
naarametnikelt süstemaatiliste dokumendi- ja identsuskont -
rollide tegemist. Kontrolle täiendavad loomsete saaduste füü -
silised kontrollid nende sisenemisel eli territooriumile. liha 
impor timisel K anadast ja uus-meremaalt on füüsiliste kont -
rollide sagedust vähendatud vastavalt 10 ja 2 protsendile. Kui 
eriotsused või samaväärsuslepingud puuduvad, on määraks siisk i 20 % (värske sealiha, veise - ja vasik aliha, lambaliha ja 
hobuseliha) või 50 % (linnuliha). 
3 .  s e lg i t u s 
Füüsiliste Kontrollide Vähendatud Määra Kohalda Mine  
füüsiliste kontrollide vähendatud määra kohaldamisel on partiide valiku meetodid liikmesriikides eri -
nevad. üldiselt peaks kontrollide puhul võtma asjakohaselt arvesse statistilise valimi tulemusi ja olulisi 
riskitegureid16; kavandamine on sageli jäetud piiripunktide inspektorite otsustada. prantsusmaal on 
veterinaarasutus koostanud valikukoordinaatide võrgu, mis näitab, kuidas peaks kontrollimise eesmär -
gil seadma kaubasaadetised tähtsusjärjekorda. nimetatud menetluse eelis on, et see tagab pistelise ja 
ettenägematu valiku. prantsuse ametiasutuste andmetel ei järgitud sellist menetlust roissy piiripunktis, 
mis on kaubasaadetiste arvu poolest kõige koormatum. madalmaades vastupidiselt koostatakse valim 
pisteliselt ja elektrooniliselt kohe pärast eelteate saamist. Kontrollide mõjususe parandamiseks sisaldab 
madalmaade elektrooniline valikusüsteem mitmeid alampopulatsioone, nagu „tooteliik” ja „päritoluga 
kolmandast riigist”.
hispaanias ületas füüsiliste kontrollide sagedus määrusekohased vähendatud määrad 20–30 % võrra, 
kuid partiide protsent, mida peeti nõuetele mittevastavaks, ei olnud tingimata kõrgem17. sarnaselt his-
paaniaga kontrolliti 2008. aastal rumeenias füüsiliselt punase liha partiidest ligikaudu 36 % (võrreldes 
standardmääraga 20 % kolmandates riikides, 10 % Kanadas ja 2 % uus-meremaal). Künnise saavutamise 
tagamiseks puudus keskne kontrollimenetlus ja valikumenetlusega ei garanteeritud kontrollitavate 
partiide pistelist valikut. 
16 olulised riskitegurid hõlmavad riski inimeste tervisele, mida põhjustab toode või selle pakend, kehtestatud nõuete võimalikku täitmata jätmist, 
tarbijate sihtrühma, toote täiendava töötlemise ulatust ja iseloomu, eksportiva riigi inspekteerimis- ja sertifitseerimiskorda ning varasemaid andmeid 
kolmanda riigi tootjate ja importijate poolse nõuete täitmise kohta. 
17 näiteks 2008. aastal lükati 4 694 partiist kolm (liha ja piim) (0,06 %) pärast füüsilist kontrolli tagasi. üldine tagasilükatud partiide arv moodustas 
0,63 % (eli keskmine oli 2006. aastal 0,88 %). 
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme25
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme31.  a uditiga leiti, et füüsiliste kontrollide osana tehtud labora -
t o o r s e t e  a n a l ü ü s i d e  ( m i d a  a l g a t a s  l i i k m e s r i i g i  p i i r i p u n k t 
ja/või kolmas riik ise enne ekspor ti) tulemuste kohta puudus statistiline analüüs (nt avastatud saasteained, liha päritolu, 
sisenemise punkt). selline analüüs võiks olla objektiivsema 
risk ihindamise aluseks ja tuleks k ahtlemata k asuks läbirää -
k imistel kolmandate riik idega, et põhjendada piiripunktides tehtavate füüsiliste kontrollide sagedust või paremini toetada 
otsuse tegemist selle üle, millist liiki aineid impor ttoiduaine -
tes analüüsida. selliste statistiliste andmete tähtsuse kinnitu -
seks võib tuua näiteks ühe uus-meremaa aruande
18, mis näitas, 
et 103 lambaliha valimist 101 sisaldas hormoone, kuigi neid 
oli jääkide lubatud piirmäärast vähem. need andmed toetavad 
k indlalt ar vamust, et kõige asjassepuutuvamad piiripunktid 
peaksid kontrollitavate valimite koostamisel rakendama se -
lektiivsemat lähenemisviisi. 
Veterinaarle Pingud ei Välista lii KMesrii Kide 
erine Vat Kohtle Mist  
32.  K anadaga sõlmitud leping ei taganud liik mesriik idevahelise 
diskrimineerimise välistamist, kuna auditeerimise ajal ei olnud 
K anada ametiasutused veel väljastanud impordilube neljale liikmesriigile. Ka ametiasutused ameerika ühendriikides, kus 
ekspordikontrolli eest vastutavad riik likud haldusasutused, 
kohtlevad iga liik mesriik i eraldi, kuigi vastavalt kehtivatele 
lepingutingimustele on kõik liikmesriigid kohustatud liha im -
por ti ameerik a ühendriik idest aktsepteerima. ühes liik mes -
riigis oli ainult ühel tapamajal lubatud oma toodangut amee -
r i k a  üh e n d r i i k i d e s s e  e k s p o r t i d a .  li s a k s  e i  o l n u d  am e e r i k a 
ühendriikide ametiasutused veel heaks kiitnud 11 liikmesrii -
gi samaväärsuse taotlusi, millest kõige varajasem oli esitatud 2000. aastal.18 uus-meremaa 2008. aasta 
detsembri riiklik aruanne ( eü) 
keemiliste jääkide ja saasteainete 
kohta. 
26
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reformeVeterinaar Kontrollide teabesüstee Mid 
33.  el  rahastab selliste teabesüsteemide loomist ja korrashoid -
mist nagu k aubanduse kontrolli- ja eksperdisüsteem, mida 
kasutatakse loomsete saaduste impordi kontrollimiseks, ning toidu- ja söödaalane k iirhoiatussüsteem. järgmistes punkti -
des uuritakse, k as need süsteemid vastavad hügieenipaketi 
eesmärkidele ja kas kaubanduse kontrolli- ja eksperdisüsteem 
aitab kaasa otsuste tegemisele. 
K aubanduse Kontrolli- ja e KsPerdisüstee Mi 
and Mebaasi Kasuta Mise o PtiMeeri Mine 
34.  h oolimata k aubanduse kontrolli- ja eksperdisüsteemi osast 
kontrollimenetluste ühtlustamisel elis eelistavad mõned liik -
mesriigid siiski kasutada kaubanduse kontrolli- ja eksperdisüs -
teemi tarkvaraga mitteühilduvat tarkvara, mille nad on välja 
töötanud mõne sellise funktsiooni puudumise tõttu, mida nad kontrollimisel tähtsaks peavad. mõned piiripunktid saksamaal, 
madalmaades ja hispaanias ei sisesta veel kõiki asjakohaseid 
liha impordi andmeid k aubanduse kontrolli- ja eksperdisüs -
teemi, kuigi see on kohustuslik. see mõjutab kahjustavalt kau -
banduse kontrolli- ja eksperdisüsteemi ter vik lik kust ja muu hulgas selle statistiliste andmete usaldusväärsust. lisaks ei 
ole see enamikus liikmesriikides seotud tolli andmebaaside -
ga, mis võimaldaks mõlemas süsteemis registreeritud liha im -
pordi andmete kooskõlastamist. Komisjon haldab kaubandu -
se kontrolli- ja eksperdisüsteemi eli tasandil ja toetab selle 
rahastamist ja arendamist (2,25 miljonit eurot 2009. aastal). auditist nähtus, et seda tuleb veel täiendavalt edasi arendada, 
likvideerimaks tehnilised puudused, mis puudutavad näiteks 
kaubanduse kontrolli- ja eksperdisüsteemi kasutamisel nõuta -
va juurdepääsu turvalisust, ühise kinnitatud veterinaariaalase sisenemisdokumendi elektroonilist väljastamist ja risk iana -
lüüside tegemiseks vajaliku statistik a koostamist, mis aitab 
veterinaarkontrolle paremini suunata. 
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme27
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme35.  Kaubanduse kontrolli- ja eksperdisüsteemi edasiarendamisel 
oleks tulnud uurida viise ja vahendeid, kuidas tolli tarbeks 
töödeldud asjakohased andmed ning kaubanduse kontrolli- ja eksperdisüsteemis salvestatud andmed omavahel siduda ja/või 
tagada nende omavaheline vastavus
19. probleemide peamiste 
põhjustena nimetati tolli erinõudeid toodete identifitseerimis -
koodide kohta. sellest hoolimata selgus koostöös prantsusmaa 
tolliametnikega tehtud pilootprojekti tulemusena, et liidesega seotud probleemid saaks lahendada. 
36.  a uditikäigud liikmesriikidesse näitasid, et kaubanduse kontrol -
li- ja eksperdisüsteemi kasutusvõimalused on piiratud, eriti mis puudutab järgmiseid potentsiaalselt kasulikke funktsioone: 
a) kaubasaadetiste valimine pisteliseks või süstemaatiliseks 
füüsiliseks kontrolliks, millele võivad lisanduda laboratoor -
sed analüüsid; 
b) kohustus teha tugevdatud kontrolle ja järelevalvet nende 
üle;
c) automaatsed veterinaarser tifikaatide vastavus- ja autent -
s u s k o n t ro l l i d,  n ä i te k s  ve te r i n a a r s e r t i f i k a a te  v ä l j a s t av a 
kolmanda riigi poolt sisestatud andmete ristkontroll (ser -
tifik aadi number, identifitseerimine – ser tifik aati väljas -
tava ametniku meiliaadress ja allkirja näidis20, ser tifikaati 
väljastava osakonna pitsati näidis);
d) võimalus ebakorrektseid ser tifikaate skaneerida; 
e) võimalus sisestada 10-kohaline tari Cu (tollinomenklatuuri) 
kood; 
f ) tolliandmete automaatne ristkontroll; 
g)  tolliprotseduuri lihtsustamine üksikisiku poolt importtoo -
dete tollivaba piirangut ületavate toodete sissetoomisel21; 
h) võimalus näidata reimporditud kaubasaadetiste esialgset päritolukohta; 
i) võimalus sisestada üksik asjalik ult põhjused, miks piir i -
punkt keeldus impordiloast; 
j) tasude ja trahvide ühtne automaatne ar vutamine; 
k) ühendusesiseste impor ttoiduainete par tiide kohustuslik 
sisestamine, mis võimaldaks erakorralises olukorras nende 
kiiremat tagasivõtmist.19 selle seose tähtsust 
on rõhutatud komisjoni 
18. veebruari 2004. aasta määruse 
(eü) nr 282/2004, millega 
kehtestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate loomade deklareerimise 
ja veterinaarkontrolli dokument, 
artiklites 5 ja 6 ( elt l 49, 19.2.2004, 
lk 11) ja määruse ( eü) nr 136/2004 
artiklites 6 ja 7. 
20 sertifikaati väljastavad 
ametnikud on eksportiva riigi 
tolliasutuse poolt akrediteeritud või heakskiidetud isikud, kes võivad koostada ja väljastada ametlikke 
sertifikaate.
21 välja arvatud piiratud arvu 
kolmandate riikide ja väikeste 
isiklikuks tarbeks mõeldud koguste puhul, ei lubata ühenduse eeskirjade kohaselt liha või lihatoodete importi 
eraisikute poolt, kui nad ei ole 
eelnevalt esitanud deklaratsiooni ja veterinaarsertifikaati. 
28
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme37.  ü ldiselt on k asutajatel juurdepääs ainult neid puudutavate -
le k aubanduse kontrolli- ja eksperdisüsteemi osadele. ühes 
2007. aasta välisuur imuses22 märgiti siisk i ära, et süsteemi 
tur valisust on vaja korrapäraselt auditeerida. liha impor ti -
misel kasutatakse kaubanduse kontrolli- ja eksperdisüsteemi 
uus-K aledoonias, mehhikos ja uus-meremaal. euroopa toi-
duohutusametil puudus siiski otsene juurdepääs kaubanduse 
kontrolli- ja eksperdisüsteemile, kui ametil oli vaja koguda 
andmeid kõikide valdkondade kohta, millel oli toiduohutusele otsene või kaudne mõju. 
toidu- ja söödaalase Kiirhoiatussüstee Mi 
Kasuta Mine PariMal Viisil  
38.  toidu- ja söödaalane kiirhoiatussüsteem koondab kõiki nõue -
tele vastavaid hoiatusi, mis tulevad liikmesriikidelt ja/või kol -
mandatelt riikidelt. liikmesriikide hoiatuse andmise tingimusi 
ei või aga ametlikult kehtestada enne 2011. aastat23. 22 gartner france, „ Hosting 
Traces project ” , 2007, tervise- ja 
tarbijakaitse peadirektoraat. 
23 Komisjon ootas euroopa 
ühenduste esimese astme Kohtu 
29. oktoobri 2009. aasta otsust 
kohtuasjas komisjon vs. Bowland 
dairy products ltd.
© Euroopa Komisjon (tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat) 
Toidu- ja söödaalane kiirhoiatussüsteem koondab kõik hoiatused, 
mis tulevad liikmesriikidelt või kolmandatelt riikidelt. 
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme29
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme39.  a udiitorid leidsid, et euroopa liidus ollakse toidu- ja sööda -
alase kiirhoiatussüsteemi kasulikkuse ja toimimisega üldiselt 
rahul. see, k ui jõuliselt liik mesr iik teiste liik mesr iik ide an -
tud hoiatustele reageeris, sõltus aga sellest, milline oli riigi 
arusaam tugevdatud kontrollist, samuti hoiatuse „k valitee -
dist”. näiteks ei alusta prantsusmaa tugevdatud kontrolli, kui 
hoiatuse andnud riik ei kasuta samu analüüsikriteeriume mis prantsusmaa. 
40.  ü l d i s e l t  p u u d u va d  s e l g e l t  a r u s a a d ava d  e e s k i r j a d  to i d u -  j a 
söödaalase k iirhoiatussüsteemi kohta nii inimeste ter visega seonduva ohuhoiatuse andmiseks ühes liikmesriigis kui selle 
laiendamiseks kõigisse liikmesriikidesse. samuti puudub jär -
jepidevus rangemate kontrollide rakendamisel pärast hoia -
tuse saamist või järelpärimise alustamist komisjoni vastuta -
vate talituste järelevalve all. auditiga avastati, et ühel liha 
eli eksportimise juhul, millest päritoluriigiks olnud kolmanda 
riigi ametiasutused teada andsid, ei suutnud süsteem piisavalt kiiresti reageerida, et käivitada tugevdatud kontroll ja tagada, et kogu kõnealust lihapar tiid ei saadetaks turule, vaid tagasi 
päritoluriiki. liikmesriike teavitati alles nädala pärast, komis -
joni erilist vältimiskorda (nt Safeguard Cell ) ei aktiveeritud ja 
seetõttu tugevdatud kontrolli alustamine hilines. 
30
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reformeVa jadus Kaubanduse Kontrolli- ja 
eKsPerdisüstee Mi ning asja Kohaste rii KliKe 
and Mebaaside Vahelise liidese järele
41.  m itmetel rahvusvahelise kaubanduse eeskirjadest ja nõuetest 
tingitud põhjustel on endiselt raske teha kaubanduse kontrol -
li- ja eksperdisüsteemi ja tolliteabe ristkontrolli, kuna: 
 ο üldine juurdepääs et tevõtete andmebaasidele puudub; 
 ο rahvusvaheliste eeskirjadega ei nõuta (meritsi või muul 
viisil transporditavate) kaubasaadetiste ük sikasjalikku 
kirjeldamist; 
 ο puudub kohustus sisestada impor tkaupade koonddekla -
ratsiooni (manifesti) 10 -kohaline tari C-kood;
 ο liikmesriikide tolliandmeid ei edastata automaatselt 
reaalajas mak sukorralduse ja tolliliidu peadirek toraa -
dile. lisak s ei pruugi lõppsihtkoha tolliasutus, kes laseb 
impor tliha vabasse ringlusse, olla selle liikmesriigi tolli -
asutus, mille kaudu liha eli imporditi. 
42.  ü ldjuhul ei ole liikmesriigid kehtestanud siseriiklikke menet -
lusi kaubanduse kontrolli- ja eksperdisüsteemi (nt liha impordi 
maht) andmete ühtlustamiseks kohalike süsteemide või tollire -
gistrite, C ome Xti24 ja/või kolmanda riigi kontrolliasutuste and -
metega. näiteks ilmnes kontrollk äigul le havre’i piiripunkti, 
et kuigi 2008. aastal registreeriti liikmesriigi andmebaasides 14 560 inimtoiduks imporditud liha par tiid, oli kohalikus süs -
teemis vastav ar vnäitaja 14 750.
uus ar VutiPõhine transiidisüstee M – 
Veterinaar Kontrollidest 
KõrValehoidu Mise oht  
43.  u us arvutipõhine transiidisüsteem25 on elektrooniline süsteem, 
mis võeti 2003. aastal kasutusele selleks, et võimaldada ette -
võtetel sisestada andmed transiitk aupade26 liikumise kohta, 
mille lõplik tollivormistus võib pigem toimuda sihtkohariigi mis tahes tollipunktis kui eli sisenemise punktis. 24 Come Xt on eurostati 
väliskaubanduse 
võrdlusandmebaas. 
25 uus arvutipõhine 
transiidisüsteem – euroopa 
parlamendi ja nõukogu 
17. detsembri 19 99. aasta 
otsus n r 105/2000/ eü, millega 
muudetakse otsust nr 210/97/ eü, 
millega võetakse vastu ühenduse tolli tegevuskava ( Customs 2000 ) 
ja tunnis tatakse kehtetuks nõukogu 
otsus 91/341/ emü  (eüt l 13, 
19.1.2000, lk 1).
26 „transiitkaubad ” on 
veterinaareeskirjade määratluse kohaselt partiid, mis läbi eli 
territooriumi toimetatakse ühest kolmandast riigist teise kolmandasse riiki. 
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme31
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme44.  a sjakohaste ühenduse õigusaktidega ei nõuta uue arvutipõhi -
se transiidisüsteemi kasutamisel tari Cu koodi sisestamist. Kuna  
puuduvad filtrid, mis võimaldaksid tuvastada sanitaaralaste 
õigusaktidega hõlmatud k auba tollidek laratsioone, on tolli -
vormistus täiesti võimalik, olgugi et kaupade sisenemisel eli 
veterinaarkontrolle ei tehtud. igal tolliasutusel on valikuva -
badus kontrollida oma tollioperatsioone ja sisemist struktuuri ning otsustada, kas ülaltoodud filtrid luua või mitte. hiljutise 
juhtumi põhjal, kus lennukiga imporditud kaup saadeti enne inspekteerimist edasi autotranspordiga, muutis hispaania toll 
oma riigi uut arvutipõhist transiidisüsteemi nii, et sellised kau -
basaadetised saab riiki sisenemisel avastada ja veterinaarkont -
rolli suunata. 
45.  m i t m e te s  to i d u -  j a  ve te r i n a a ra m e t i  a r u a n n e te s2 7 j u h i t a k s e 
t ä h e l e p a n u  a s j a k o h a s te  f i l t r i te  p u u d u m i s e l e  r i i k i d e  u u te s a r v u t i p õ h i s t e s  t r a n s i i d i s ü s t e e m i d e s .  va a t a m a t a  s e l l e l e  e i 
ole eli õigusaktides tehtud muudatust nimetatud puuduse 
kõr valdamiseks. 
KoMisjoni Poolne 
järele ValVe lii KMesrii Kide 
Veterinaar Kontrollisüstee Mide 
halda Mise üle
46.  igalt liikmesriigilt nõutakse mitmeaastase riikliku kontrollikava 
koostamist selleks, et soodustada järjepidevat, laiahaardelist 
ja ühtset lähenemisviisi toidu- ja toiduahela, loomatervishoiu ja loomade heaolu ning impordi ametlikul kontrollimisel. 
Va jadus eli järele ValVeKaVade Koosta Mise 
ja hinda Mise strateegia järele 
47.  tänaseni ei ole komisjon veel näidanud üles initsiatiivi, et 
koostada suunised (näiteks seoses ühtlustatud valimi moo -
dustamise ja laboratoorsete testide tegemisega) määruses (eü) nr 136/2004 määratletud liikmesriikide järelevalvekavade 
k avandamiseks, mis on seega jäetud täielikult liik mesriik ide 
otsustada. Kuigi toidu- ja veterinaaramet kontrollib oma audi -
titega, kas sellised kavad on olemas ja kas neid ka praktikas ra -
kendatakse, ei kontrolli ta üksikasjalikult nende asjakohasust. 27 tervise- ja tarbijakaitse 
peadirektoraat/ 2009–8203 – mr 
– lõpli K (sloveenia); tervise- ja 
tarbijakaitse peadirektoraat/ 
2009–8085 – mr – lõpli K 
(rootsi); tervise- ja tarbijakaitse 
peadirektoraat/ 2009–8081 – mr – 
lõpli K (leedu).
32
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme48.  leiti, et liikmesriikide järelevalvekavad koostatakse riskiana -
lüüsi ja liik mesriik ide ak rediteeritud laboratooriumide ana -
lüüside tulemuste põhjal. siiski sõltub see liikmesriigist, kas 
r i s k i a n a l ü ü s i g a  võ e t a k s e  a r ve s s e  d i re k t i i v i  9 6 / 2 3 / e ü2 8 e l e -
mente (leiud liik mesr iik ide jääk ide järelevalvek avade põh -
j a l )  j a  m ä ä r u s te  ( e ü)  n r  2 0 7 3 / 2 0 0 52 9,  (e ü)  n r  4 6 6 / 2 0 0 13 0 j a 
(eü) nr 1881/200631 elemente ( eli või rahvusvahelise kiirhoia -
tussüsteemi olemasolu, euroopa toiduohutusameti teadusli -
kud arvamused, kolmandate riikide jääkide kavade iseloomuli -
kud jooned ja leiud ning kavadega tuvastatud riskid32). lisaks 
leiti, et kõnealused kavad kannatavad sageli eelarvepiirangute 
tõttu. 28 nõukogu 29. aprilli 1996. aasta 
direktiiv 96/23/ eü, millega nähakse 
ette teatavate ainete ja nende 
jääkide kontrollimise meetmed 
elusloomades ja loomsetes 
toodetes ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 85/358/ emü 
ja 86/469/ emü  ning otsused 
89/187/ emü  ja 91/664/ emü . 
eüt l 125, 23.5.1996, lk 10.
29 Komisjoni 15. novembri 2005. 
aasta määrus ( eü) nr 2073/2005 
toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta ( elt l 338, 
22.12.2005, lk 1).
ta b e l  3 
laboratoorse analüüsi tase Me erine Vus
Laboratoorselt analüüsitud partiide arv / 
laadungite arv × 100 (ligikaudne protsent )Märkused
Riik Punane liha Valge liha 2008
Leedu ≤10 % Proovid võeti igalt kümnendalt partiilt
Prantsusmaa 3 % Süstemaatiliselt tehti kaks analüüsi 
hispaania 0,4 % 1,8 % Kava kohaselt analüüsi määr 5 % 
kreeka 0,02 %–0,2 % 0,02 %–0,5 % Füüsiliste kontrollide määr 1 % 
Madalmaad ≤1,0 % jääk + ≤0,5 % mikrobioloogia%, mida arvutati analüüside, mitte partiidelt võetud 
proovide arvu põhjal 
Rumeenia Kavandatud 1–3 % sõltuvalt kauba kategooriast Testide andmed ei olnud kättesaadavad 
Ühendkuningriik 0,02 %–0,2 % 0,02 %–0,5 % Füüsiliste kontrollide määr 1 % 
(nt Uus-Meremaalt pärit liha puhul 0,02 %)
Allikas: andmed koguti liikmesriikidesse tehtud kohapealsete auditite käigus.  
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme33
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme49.  n äiteks leiti, et ühendkuningriigi ja hispaania kavades ei mää -
rata kindlaks analüüsitavate ainete liike, mida päritoluriigiks 
olev kolmas riik peab kontrollima. hispaanias, leedus ja ru-
meenias, kus testide valik on teatavaid analüüse tegevate la -
boratooriumide suutlikkuse ja/või akrediteerimise puudumise 
tõttu piiratud, ei näinud 2008. aasta järelevalvekavad ette tea -
tavat liiki hormonaalsete jääkide (anaboolse toimega ained) ja/või kesk konna saasteainete (dioksiinid, rasked metallid) 
avastamist lihas. samuti selgus, et Kreek a ei olnud veel riik -
likku järelevalveplaani koostanud ja seetõttu määrasid Kreeka 
piiripunktide veterinaarametnikud ise, milliseid analüüsitavaid aineid kontrollida. 
50.  prantsuse ametiasutuste hinnangul võib teatavate piiripunkti -
de töökoormuse suurenemine põhjustada nende eelar ve am -
mendumise enne aasta lõppu ja seetõttu ei suuda nad oma 
järelevalvekavasid täielikult täita. see tähendaks, et analüüsi 
valik sõltub pigem rahalistest kui teaduslikest k aalutlustest. ühe rumeenia piiripunkti puhul leiti, et 2008. aasta kavas ette 
nähtud 63 laboratoorsest analüüsist tehti ainult 20. eelar ve -
piirangute tõttu sisaldas 2009. aasta kava ainult 44 analüüsi.
51.  el i õigusaktides ei sätestata miinimumprotsente laboratoorse -
te testide üldarvu ega laboratoorsete testide liigi (nt vastavalt mahule, tooteliigile või päritoluriigile) kohta. õigusaktidega 
on siiski ette nähtud rakendusotsuste vastuvõtmine ühtlusta -
tud valimi moodustamise ja laboratoorsete testide tegemise 
kohta. selle tulemusel on kohustuslike laboratoorsete analüü -
side protsent liikmesriikide järelevalvekavades kindlaks mää -
ratud. Kohapealsete auditite käigus külastatud liikmesriikide 
2008. aastal kavandatud ja/või tehtud laboratoorsete testide taseme erinevus on esitatud tabelis 3 . 
52.  liikmesriikidel on erinev järelevalvestrateegia. mõned kasuta -
vad valimi moodustamise sagedust, mida arvutatakse impordi -
tud partiide arvu ja/või asjakohase toote liigi/päritolu põhjal, andes võib-olla ka piiripunkti veterinaaridele mõningase vali -
kuvabaduse. teised seovad valimi moodustamise sageduse eli 
õigusaktides kindlaksmääratud füüsiliste kontrollide määraga, 
millisel juhul võivad laboratoorsed testid olla eriti harvad sel -
listest kolmandatest riikidest imporditavate toiduainete puhul, 
millega el on sõlminud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete le -
pingu (nt uus-meremaalt pärit liha puhul 0,02 %). 30 Komisjoni 8. märtsi 2001. aasta 
määrus ( eü) nr 466/2001, millega 
sätestatakse teatavate saasteainete 
piirnormid toiduainetes ( eüt l 77, 
16.3.2001, lk 1).
31 Komisjoni 19. detsembri 
2006. aasta määrus ( eü) 
nr 1881/2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid 
toiduainetes ( elt l 364, 20.12.2006, 
lk 5).
32 http://ec.europa.eu/food/
food/chemicalsafety/residues/
third_countries_en.htm#3
34
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme53.  samuti näitas audit, et impordikontroll liikmesriikides ei hõl -
ma alati lastimise eest vastutavate asutuste (kellelt nõutakse 
teatavate tolliformaalsuste / piiripunkti formaalsuste täitmist), vedajate, impor tijate ja turustajate kaudu kogu jaotusahelat 
alates sisenemise punktist (piiripunktist) kuni lõpptarbijani. samuti leiti, et määruse ( eü) nr 882/2004 ar tiklis 42 määrat -
letud mitmeaastase riikliku kontrollikava eesmärkidele ei vii -
data, kui hinnatakse aastaaruannetes esitatud tulemusi, mida 
liikmesriigid sama määruse ar tikli 44 kohaselt esitavad. 
54.  Kuigi peamine vastutus k aubasaadetiste eli sisenemise eest 
la sub  imp or ti ja l, j agavad  sed a va stu tu st s age li k a ve daj ad 
j a / võ i  to l l i m a a k l e r i d,  k e l l e  ü l e s a n d e k s  o n  n ä i te k s  e e l te ate 
saatmine ja saadetiste piiripunktile esitamine. 
Tolliasutuse ülesandeks on ka näiteks saadetiste piiripunktile esitamine.
© Euroopa Kontrollikoda
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme35
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme55.  tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadil ei ole andmeid nime -
tatud „sidusrühmade” poolt kaubaveo käigus tehtavate kont -
rollide tulemuste kohta hoolimata asjaolust, et nad peavad 
esitama tõendeid kauba jälgitavuse kohta ja ladustama kauba 
sobivatel tingimustel.
56.  m itmeaastaste riiklike kontrollikavade eesmärkide seisukohalt 
ei hinnatud aastaaruannetes esitatud tulemusi piisavalt. esi-
mene määruse ( eü) nr 882/2004 artikli 44 lõikes 6 osutatud ko -
misjoni aruanne integreeritud mitmeaastaste riiklike kontrolli -
kavade rakendamise kohta avaldati 25. augustil 2010. aastal33. 
tasud ja trah Vid ei ole ühtlustatud
57.  Kooskõlas maailma Kaubandusorganisatsiooni ja üro  toidu- 
ja põllumajandusorganisatsiooni suunistega märkis komisjon 
oma valges raamatus34, et impordikontrolli suhtes kohalda -
tavad tasud ei tohiks ületada kontrollide maksumust ja neid 
tuleks kohaldada ühtsel viisil selleks, et vältida k aubanduse moonutamist. tegelikult nõutakse liikmesriikidelt siiski mää -
ruse ( eü) nr 882/2004 ar tikliga 27 imporditasude sissenõud -
mist vastavalt kehtestatud miinimummääradele või ametlike kontrollide käigus tekkinud kulude katmist. 
58.  a udit näitas, et komisjonil puudub täpne teave selle kohta, 
k as kontrollide maksumus on vastavuses kogutud tasudega, eriti kui liik mesriik kohaldab määrasid, mis on kehtestatud alammääradest madalamad. samuti leiti neljast k ülastatud 
liikmesriigist kahes, et liikmesriigi pädevad ametiasutused ei suutnud tõendavate finantsdokumentide alusel näidata, et eli 
õigusaktidega ettenähtud tasak aal kontrollikulude ja tulude 
vahel oli saavutatud. Komisjoni tellitud hiljutine uurimus
35 on 
samuti näidanud, et liikmesriikide ar vutamise meetodid vaja -
vad enam läbipaistvust. 
59.  sarnaselt tasudele on oluline vältida k aubanduse moonuta -
mist, ühtlustades trahvid, mida võidakse kohaldada, kui kont -
rollimisel avastatakse puudusi. auditiga leiti, et kohapealsete 
kontrollide käigus teeb toidu- ja veterinaaramet kindlaks, kas 
trahvid on kehtestatud, ja neid kohaldatakse aktiivselt ettevõ -
tete suhtes, kes on eeskirjade vastu eksinud. antud valdkonnas 
ei ole aga üldsuuniseid või häid tavasid veel määratletud ja 
komisjoni talitustel ei olnud võimalik anda hinnangut selle 
kohta, kas liikmesriikides rakendatavad erinevad skeemid on 
propor tsionaalsed ja hoiatava jõuga. 33 Kom(2010) 441 (lõplik), 
25.8.2010.
34 maailma 
Kaubandusorganisatsiooni 
sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete 
rakendamise lepingu lisa C 
artikli 1 punktis f sätestatakse: „et 
kõik importtooteid käsitlevatele 
protseduuridele kehtestatud tasud on ühesugused tasudega, 
mida võetakse samasuguste 
omamaiste või ükskõik millistelt 
teistelt liikmetelt pärinevate 
toodete puhul ja et need ei ole suuremad kui teenuse tegelik 
maksumus” . üro  toidu- ja 
põllumajandusorganisatsiooni 
standardi C aC/gl 20-1995 
punktis 18 sätestatakse, et „/---/ mis tahes importivatele riikidele 
kehtestatud tasusid peaks piirama mõistlikkuse ja vajalikkuse piires” . 
toiduohutuse valge raamatu 6. 
peatüki punktis 87 nenditakse: 
„selleks et tagada tasude kasutamine ainult kontrollide rahastamiseks, tuleks kehtestada 
garantiid” . 
35 toiduahela hindamise 
konsortsium, aprill–november 2008, 
Agra CEAS Consulting .
36
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reformeteata Vates PiiriPunKtides on töö Koor Mus 
Väga VäiKe 
60.  seoses piiripunktide rajamisega avastati hispaanias, Kreekas 
ja rumeenias juhtumeid, k us piir ipunkti tehingud olid nii -
võrd ebaolulised, et vajadus selliste piiripunktide järele, mis 
nõuavad kogenud ja ajakohaste teadmistega ekspertide alalist 
kohalolekut, on küsitav. õigupoolest on mõned piiripunktid 
loodud riigisisestel põhjustel, mis ei ole seotud halduse tõhu -
suse või kontrolli mõjususega ning nende jätkuvat toimimist 
põhjendav kulude ja tulude analüüs ei ole kättesaadav.
61.  lisaks näitas kohapealne audit, et sageli ei ole tolliteenistuse 
andmebaasid või selle olulised osad piiripunktidele kättesaa -
davad. see takistab neil ristkontrolli tegemist selle kohta, kas 
kõikidest kaubasaadetistest on piiripunktidele veterinaarkont -
rolli tegemiseks ette teatatud. 
siseauditi Piiratud osatähtsus lii KMesrii Kide 
Kontrollisüstee Mides 
62.  n eljast toidu- ja veterinaarameti inspektoriteta külastatud 
liikmesriigist kolmes ei olnud sisekontrolli funktsioon asjako -
haselt üles ehitatud ja ei toiminud kooskõlas kohaldatavate eli 
määrustega (nt määrus ( eü) nr 882/2004) ega rahvusvahelise 
standardiorganisatsiooni ( iso) asjakohaste standarditega36 (nt 
auditikava olemasolu, ülesannete kirjeldus, kvaliteedikontrolli 
kord, järelmeetmete võtmine, järelevalve auditikomitee). li-
saks on komisjon avaldanud riik like siseauditite suunised37 
kooskõlas ülalnimetatud standarditega, kuid need ei ole sidu -
vad ja neid ei kohaldata asjakohaselt. siseaudiitorite sõltuma -
tuse põhimõtet ei järgitud neljast ülalnimetatud liikmesriigist k ahes, kuna siseaudiitorid ei olnud pädeva riik liku asutuse 
hierarhia kõige kõrgema taseme otseses alluvuses. 
 436 iso 19011:2002 – „Kvaliteedi- 
ja/ või keskkonnajuhtimissüsteemide 
auditeerimise juhised” , 
rahvusvaheline 
standardiorganisatsioon. 
1. oktoober 2002; iso 9000: 2000 
−„Kvaliteedi juhtimissüsteemid 
– peamised põhimõtted ja 
terminoloogia” , rahvusvaheline 
standardiorganisatsioon, 
detsember 2000.
37 Komisjoni 29. septembri 
2006. aasta otsus 2006/677/ eü, 
millega sätestatakse suunised, 
millega kehtestatakse kriteeriumid auditite korraldamiseks euroopa 
parlamendi ja nõukogu määruse 
(eü) nr 882/2004 (ametlike 
kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade 
täitmise kontrollimise tagamiseks) 
alusel ( elt l 278, 10.10.2006, lk 15).
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme37
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme63.  liik mesriik ide siseauditite menetlustes avastati muu hulgas 
järgmisi puudusi: 
a) kavandamine mitteametliku riskianalüüsi põhjal ( hispaa -
nia, rumeenia), piiripunktide töökoormuse mittear vesta -
mine ( rumeenia) või viieaastase tsükli automaatne järgi -
mine ( leedu);
b) auditid ei lähtunud mitmeaastaste riiklike kontrollikavade 
eesmärkidest või neis keskenduti pigem rajatiste ja sead -
mete kui tegelike kontrollimenetluste vastavusele;
c) kontrolle teostas ainult üks inspektor, kellel ei pruukinud olla piisavat väljaõpet impor tliha veterinaarkontrollide 
tegemiseks; 
d) kontrolliaruanded ei vasta oma struktuuri ega sisu poolest 
üldiselt heakskiidetud tavale, eriti seoses puuduste kirjel -
damise ning vajalike parandusmeetmete k indlaksmäära -
mise ja tähtsuse järjekorda seadmisega. 
64.  Kui viia toidu- ja veterinaarametis praegu kasutatavad audi -
timeetodid ja -tehnikad kooskõlla liikmesriikide impordikont -
rolle teostavate ametiasutuste siseaudititega, saaks toidu- ja 
veterinaaramet kontrollimenetluse parandamise eesmärgil ar -
vestada nende auditite tulemusi ja kohandada oma visiitide 
sagedust ja/või keskenduda kontrolliahela nõrkadele lülidele. 
hügieeni PaKeti ees MärKide saa Vuta Mise 
jälgi MiseKs on Va ja tule Musnäita jaid 
65.  v astupidiselt valges raamatus k innitatule38 ei ole komisjon 
määratlenud liik mesriik ide kontrollisüsteemide tulemusnäi -
tajaid. Kolmandatest riikidest euroopa liitu eksportijate puhul 
ei ole ametlikult võetud vastu nende kontrollide tulemusnäita -
jaid, mida tehakse tootmisahela igas etapis enne eksportimist. 38 valge raamatu 6. peatüki 
punktis 91 viidatakse ühele 
eesmärgile järgmiselt: „ on 
selge, et on vaja liikmesriikide 
kontrollisüsteemide ühenduse 
raamistikku. /---/ ühenduse 
raamistikuga luuakse /---/ 
ühendusepoolse kontrolli 
suunised. nendes suunistes 
/---/ [kehtestatakse] ühenduse 
tulemusnäitajad.”
38
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reformePiiri PunKtid ja Kaubasaadetised on 
risKianalüüsi alusel Va ja Võt ta Pare Ma 
Kontrolli alla 
66.  Komisjoni otsuse 2001/881/ eü, muudetud komisjoni 3. jaanuari 
2005. aasta otsusega 2005/13/ eü, ar tikli 2 lõikes 339 sätesta -
takse, et „Komisjoni veterinaarekspertide kontrollid põhinevad 
kõikide lõikes neli toodud oluliste tegurite hindamisel ja või -
malikel ohtudel ning nende tegurite mõjul ühenduse loomade 
ja inimeste ter visele”, ja lõikes 4: „Komisjon kehtestab veteri -
naar- ja toiduameti jälgimistegevuse planeerimisel sihtkohad 
ja tegevuse sageduse, arvestades liikmesriikides eelnevalt kor -
raldatud kontrolle, kaubanduse kontrolli- ja ekspordisüsteemi raames kogutud andmeid, liikmesriikidelt kooskõlas komisjo -
ni määrusega ( eü) nr 745/2004 saadud teavet ning järgmisi 
parameetreid:
 ο
kõiki liikmesriike puudutavat kaubanduse k vantitatiivset 
ja k valitatiivset struk tuuri, sealhulgas asjaomaste loo -
made ja toodete tüüpi ning liiki, samuti nende 
päritoluriiki,
 ο võimalikku ebaseaduslikku impor ti puudutavat olulist 
teavet ning võimaliku haiguse leviku ohtu,
 ο kiirhoiatussüsteemi raames kät tesaadavat teavet,
 ο muud olulist teavet.”
67.  piiratud ressurssidest hoolimata tegutseb komisjoni toidu- ja 
veterinaarametis usaldusväärne eksperdirühm, kes etendab 
koos liikmesriikide vastutavate üksustega tähtsat osa, hoides 
oma kontrollidega vajalik ku pinget eli kõik ides piiripunkti -
des teostatud kontrollide kvaliteedi tagamiseks. üldiselt on 
toidu- ja veterinaarameti töö k avandamiseks, teostamiseks, 
aruandluseks ja järelkontrolliks vajalikud asjakohased standar -
did ja üksikasjalikud suunised ning menetlused vastu võetud. toidu- ja veterinaarameti kontrollkäike tehakse organiseeritult 
ja heakskiidetud eeskirjade kohaselt. siiski tuleb teha täien -
davat tööd, eriti seoses ametliku riskianalüüsiga, mis viiakse 
läbi selleks, et kehtestada auditi aasta töök ava ja paremini 
suunata eelnevate tähelepanekute põhjal võetud meetmete 
kontrollimisega seotud tööd. 39 Komisjoni otsus 2001/881/ eü 
(eüt l 326, 11.12.2001, 
lk 44) tühistati komisjoni 
otsusega 2009/821/ eü (elt l 296, 
12.11.2009, lk 1), kuid riskianalüüsi puhul on lõikes 3 esitatud põhimõtted endiselt asjakohased.
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme39
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme68.  õ igusalaste nõuete järgimiseks tuleb toidu- ja veterinaarameti 
inspekteerimistööd igal aastal kavandada läbipaistva riskimu -
deli abil. toidu- ja veterinaaramet on excelis välja töötanud 
mudeli, mille väljundina määratakse kindlaks iga liikmesriigi 
riskitase (roheline/oranž/punane). 
69.  K asutatud risk ik riteeriumide ning toidu- ja veterinaarameti 
kontrollkäikude aruandevormide vahel on teatav järjepidevus. seoses kriteeriumidele tähtsuse omistamisega rõhutas toidu- 
ja veterinaaramet, et iga põhikriteeriumi alakriteeriumide ar -
vust tulenevalt on mõnel kriteeriumil rohkem kaalu kui teisel. 
70.  siisk i ei ole selge, miks on valitud toidu- ja veterinaarameti 
poolt vastu võetud kriteeriumid40, kui kaubanduse kontrolli- ja 
eksperdisüsteemist või toidu- ja söödaalasest kiirhoiatussüs -
teemist saadud kaubamahtu ja asjakohast teavet ei ole ar ves -
se võetud, ehkki see on toidu- ja veterinaarameti standardse 
töökorraga ette nähtud. lisaks ei ole kriteeriumidele tähtsuse 
omistamise põhimõte selge ja puudub arusaadav reegel, mil -
le alusel omistada rohelise, oranži või punase risk itasemega liikmesriigile kaal, võttes ar vesse tabeli vastavat kriteeriumi. 
71.  toidu- ja veterinaarameti inspekteerimiskava esitletakse liik -
mesriikidele, kellelt palutakse ka selle kommenteerimist. siiani 
on saadud siiski väga vähe kommentaare. 
72.  seega ei hõlma riskianalüüsi mudel, mida toidu- ja veterinaar -
amet kasutab igal aastal liikmesriikidesse tehtavate kontrol -
lide tähtsuse järjekorda seadmiseks, olulist ja seadusega ette 
nähtud teavet, mis hõlbustaks tähtsusjärjekorra põhjendami -
seks vajalikku kvantitatiivset analüüsi. Kasutatud kriteeriumite ja alakriteeriumite suhteline olulisus ei ole piisavalt selge ega 
täielikult põhjendatud. seetõttu on vastuvõetud mudeli väär -
tus toidu- ja veterinaarameti analüüside tulemuste läbipaistva 
selgitamise ja edastamise seisukohast piiratud. 40 standardne töökord 
pl-sop01: tervise- ja tarbijakaitse 
kontrollprogrammi kavandamine. 
punkt 4.4. prioriteetide määramine. 
40
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme73.  samuti ilmnes auditiga, et liik mesriik idesse tehtavate kont -
rollk äikude k avandamisel tehtud valikud peaksid põhinema 
k indlamal alusel (nt valitud piiripunktid, külmhooned, k au -
basaadetiste liik, sisekontrolli nõrgad küljed) ning tuleks suu -
rendada risk ianalüüsi osatähtsust selles protsessis (sellised 
te g u r i d  n a g u  v i i m a s e  k o nt ro l l k ä i g u  l e i u d,  s a a d u d  p a r t i i d e 
liik ning k aubanduse kontrolli- ja eksperdisüsteemis avasta -
tud/registreeritud üldnormist kõr valek aldumised). toidu- ja 
veterinaarameti inspektorid võtavad need tegurid üldjuhul 
ar vesse isik like kogemuste põhjal. siisk i on vastuvõetud k a -
vandamisotsuste ametlikuks põhjendamiseks vaja strukturee -
ritumat kavandamisprotsessi, et tagada kontrollide kvaliteedi mõjus väliskontroll ja lahendada tööjõu voolavusest tulene -
vaid probleeme. 
Mit Me Kontroll Käigu joo Ksul tehtud 
soo Vitused Kordu Vad  
74.  a uditiga uuriti toidu- ja veterinaarameti järjestikuseid kont -
rolliaruandeid seitsmest külastatud liikmesriigist kolme kohta: Kreeka (2007–2009), hispaania (2002–2008) ja ühendkuning -
riik (2001–2009). aruannetes esitatud puudused on sagedased 
ja seotud peamiselt rajatiste, seadmete ja rakendatud menet -
lustega. toidu- ja veterinaarameti aruannetes kordusid samad 
tähelepanekud parandamata puuduste kohta sageli veel nelja 
kuni viie aasta jooksul. 
Toidu- ja Veterinaarameti kontrollkäike 
korraldatakse organiseeritult ja kooskõlas 
vastuvõetud eeskirjadega.
© Euroopa Komisjon
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme41
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme75.  Kuna toidu- ja veterinaaramet teeb tavaliselt leidude järel -
kontrolli, on tõendeid, et liikmesriigid sageli ei paranda avas -
tatud puudusi mõjusalt ja mõistliku aja jooksul. see näitab, et 
selles etapis ei õnnestu ter vise - ja tarbijak aitse peadirekto -
raadil tagada nõutud paranduste tegemist hoolimata peaaegu 
igal aastal toimuvatest kontrollkäikudest (nt järelevalvekava 
hilinenud esitamine, nõudmistele mittevastav infrastruktuur 
teatavates piiripunktides, tasumäärade edasilükkunud kohal -
damine, puudused kaubasaadetiste identifitseerimissüsteemi -
des, ebatäielikud andmed kaubanduse kontrolli- ja eksperdi -
süsteemis jne). 
Veterinaar Kontrollisüstee Mide 
Koos Kõlasta Mine ja hinda Mine 
76.  Komisjon on kohustatud kooskõlastama liikmesriikide võetud meetmeid, kui ta saab teada tegevustest, mis võiksid olla vas -
tuolus sööda- ja toidualaste õigusnormidega. 
liiKMesrii Kide 
Veterinaar Kontrollisüstee Mide 
Koos Kõlasta Mine Va jab Paranda Mist 
77.  Komisjon on teinud mitmeid määruse ( eü) nr 882/2004 iv jao -
tisele vastavaid algatusi eesmärgiga kiirendada piiripunktide 
kontrollide ühtlustamist. näiteks võib tuua koolitusprogram -
mi „ parem koolitus ohutuma toidu nimel” mitme liik mesriigi 
piiripunktide ametnikele, liikmesriikide eksper tide osalemise 
toidu- ja veterinaarameti kohapealsetest audiitoritest koosne -
vate meeskondade töös, suuniste väljaandmise hügieenialaste määruste teatavate sätete kohaldamise ja muude impordiga 
seotud teemade kohta. 
42
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme41 eüt  l 306, 23.11.2001, lk 28. 78.  a uditi toimumise ajal ei olnud toidu- ja veterinaaramet aga 
veel inspekteerinud ligikaudu 300 ühenduse piiripunktist um -
bes 49 piiripunkti pärast seda, kui otsus 2001/812/ eü, mil -
les sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate 
to o d e te  ve te r i n a a r k o nt ro l l i  e e s t  va s t u t avate  p i i r i p u n k t i d e h e a k s k i i t m i s e  n õ u d e d,  o l i  va s t u  võ e t u d
4 1.  om e t i  o n  to i d u - 
ja veterinaarameti kontrollid komisjoni eelistatuim vahend, 
mille abil kontrollida eli õigusaktide rakendamist, tagamaks, 
et häid tavasid järgitakse kõik ides eli piiripunktides ja liik -
mesriikide ametiasutused võtavad õigeaegselt kõik vajalikud parandusmeetmed. 
79.  samuti leiti auditiga, et mitmeid põhisuuniseid alles koosta -
takse või ajakohastatakse. nende hulgas on suunised eeskir -
jade kohta, mille alusel rakendatakse nõukogu 16. detsembri 
2002. aasta direktiivi 2002/99/ eü, milles sätestatakse inimtoi -
duks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, tu -
rustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad.
80.  a udit näitas, et tugevdatud kontrolle rakendatakse liikmesrii -
giti erinevalt (vt 1. selgitus ).
81.  samuti tõstis audit esile asjaolu, et kehtivate toidu- ja ve -
ter inaaralaste õigusaktide ajakohastamine tähendab suur t töökoormust kõik idel asjaomastel haldustasanditel. õigus -
akte ajakohastatakse, muudetakse ja täiendatakse sageli (nt 
sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingud, heakskiidetud et -
tevõtted ja k innitatud piiripunktide loetelu). ajakohase tea -
be ja kohaldatavate õigusaktide ter vikliku kogumi saamiseks viib toidu- ja veterinaaramet ellu ka ametisiseseid uuendusi. 
seetõttu on toidu- ja veterinaarameti piiripunktide inspektee -
rimismeeskonna ühe liik me ülesandeks kontrollida euroopa 
liidu teatajat ja teavitada kolleege tehtud muudatustest. toi-
du- ja veterinaarameti hinnangul on selline protseduur vaja -
lik, kuna puudub muu allik as õigusaktide konsolideeritud ja ter vikliku kogumiga tutvumiseks. praegu on seadusandlikud 
dokumendid kättesaadavad ter vise - ja tarbijakaitse peadirek -
toraadi veebilehel ning euroopa liidu õigusaktide andmebaa -
sis. need allikad ei anna siiski ammendavat ja täielikku teavet 
kasutajasõbralikul viisil, kuna puuduvad süstemaatiliselt kon -
solideeritud versioonid (nt sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingud).
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme43
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme82.  Kuigi toidu- ja veterinaarameti impordikontrolli eest vastutav 
meeskond on juba määranud ülaltoodud ülesande meeskonna 
kuuest liikmest ühele ja liikmesriigid on enamasti kehtestanud oma süsteemi või kasutavad tasulist teenust, oleks siiski kasu -
lik, kui seda teavet jagaks komisjon tsentraalselt, konsolidee -
ritult ja ter viklikult. Kui komisjon kasutaks sellist vahendit, ei peaks 27 liik mesriik i ja toidu- ja veterinaaramet ning teised 
komisjoni talitused välja arendama ja hooldama oma süstee -
me ning see leevendaks ajakohastamisel tekkivate lünkade ja viivituste riske. 
83.  Komisjon ei ole hõlbustanud liik mesr iik ide impordiga seo -
tud mitmeaastaste riiklike kontrollik avade koostamist ja/või 
ajakohastamist. auditeerimise ajal oli kõikidel liikmesriikidel 
mitmeaastane riiklik kontrollikava ja nad olid saatnud oma esi -
mese aastaaruande toidu- ja veterinaarametile, kelle ülesanne 
on saadud dokumente (k avad ja aastaaruanded) analüüsida. üldauditite kolmeaastases programmis nähakse ette auditee -
ritavate liikmesriikide teavitamist esialgsetest leidudest. mitte 
üksk i kontrollikoja poolt külastatud liik mesriik ei ole siisk i 
ar vamusi oma mitmeaastase riikliku kontrollikava ega esime -
se aastaaruande kohta saanud. samuti ei ole neile saadetud 
kirjalikke soovitusi tegevuskava koostamise kohta. 
range Mate eli standardite Mõju eli tootjate 
KonKurentsi VõiMele 
84.  a uditiga ilmnes, et impor tliha tootjatele ei saa kehtestada 
teatavaid eli lihatootmisega tegelevatele põllumajandustoot -
jatele ja ettevõtjatele kehtestatud standardeid (peamiselt loo -
made heaolu kohta), mis täiendavad maailma Kaubandusorga -
nisatsiooni poolt aktsepteeritud rahvusvahelisi sanitaarnorme. 
mis tahes sanitaaralastest põhjustest tingitud impordipiiran -
gut tuleb põhjendada teadusliku tõendusmaterjaliga.
44
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme
 eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme85.  K ättesaadav teave selliste standardite k ulude ja nende k a -
sulik kuse kohta ei ole täielik . mõningaid analüüse ja osalist 
te ave t  k u l u d e  k o ht a  ( nt  s e o s e s  j ä l gi t av u s e g a )  e s i t at i  ü h e s 
2005.–2006. aasta teadusuuringute peadirektoraadi nõuetele 
vastavust k äsitlevas uurimuses. teatud määral teavet – eel -
kõige põllumajanduse turustusnormide (märgistamise) koh -
ta – esitati ka 2008. aasta rohelises raamatus põllumajandus -
toodete k valiteedi kohta42. lisaks arutati sanitaarmeetmeid 
ka ter vise - ja tarbijakaitse peadirektoraadi toiduahela ja loo -
mater vishoiu alalises komitees, ning poolte esindajatel, kes 
kannavad pärast õigusaktide vastuvõtmist tekkinud põhilised 
täiendavad kulud (nt tootjad ja töötlejad), on võimalus oma 
probleeme tõstatada konsultatiivkomiteedes, sh nõuanderüh -
mas toiduahela ning looma- ja taimeter vise alal43. samuti on 
valdkonna sidusrühmadega konsulteerimine viimastel aasta -
tel paranenud; seda seisukohta jagavad ka peamist sööda- ja toiduahelat esindavad küsitletud organisatsioonid – tootjad, 
impor tijad, ettevõtted ja tarbijad –, isegi kui tagasisidet ko -
misjoni talitustelt peetakse ikka veel väheseks. 
86.  a uditiga leiti siisk i, et komisjonil ei ole praegu võimalik k a -
sutada piisavalt ter viklikku ja usaldusväärset uuringut, milles võrreldakse eli põllumajandustootjatele ja ettevõtjatele keh -
testatud kontrollide kulusid ja tulusid lihaimpordile kohalda -
tavate kontrollide omadega, eriti juhtudel, kui tuleb ar vesse 
võtta teisi eli põllumajandustootjatele antud toetusi. nõuko -
gu palus komisjonil
44 enne 2010. aasta lõppu esitada talle ja 
parlamendile aruande toiduainete sanitaar- ja fütosanitaara -
laste impordikontrollide mõjuvuse ja ühtsuse kohta. Ka parla -
ment on tellinud uurimuse teemal „ eli õigusaktide järgimisel 
tek k inud kulud kesk konna, loomater vishoiu ja toiduohutuse valdkonnas”, mille tulemused võivad aidata parandada komis -
joni talitustes kättesaadava teabe nõrku külgi. 42 Kom(2008) 641 (lõplik), 
15.10.2008.
43 Komitee koosneb mitme 
assotsiatsiooni esindajatest. 
loodud komisjoni 6. augusti 
2004. aasta otsusega 2004/613/ eü 
(elt l 275, 25.8.2004, lk 17).
44 nõukogu järeldused (jagu 4.2), 
16.12.2008, 17169/08 add  1.
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme
45
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme87.  Komisjonipoolne impor tliha veterinaarkontrollide õigusala -
s e  ra a m i s t i k u  l ä b i v a a t a m i n e  j a  k o h a n d a m i n e,  m i s  a l g a t a t i 
2000. aasta valge raamatuga ja mille kohta tehti lõplik otsus 2004. aastal vastu võetud hügieenipaketiga, on hilinenud ja 
see tuleb veel mitmes olulises aspektis lõpule viia. näitajad 
ekspordieelsete kontrollide kohta ja veterinaarlepingute hin -
damiseks puuduvad (punktid 17–29). impordile kehtestatud 
kontrollimäärade vähendamine kiideti heaks kolmandate rii -
k idega sõlmitud samaväärsuslepingutega, mida ei ole piisa -
valt dokumenteeritud, ja diskrimineerimist mõne liikmesriigi impordi suhtes ei välditud (punktid 30–32).
88.  la i a l d a s e l t  o n  k a s u t u s e l  k a k s  te a b e s ü s te e m i  ( k a u b a n d u s e 
kontrolli- ja eksperdisüsteem ning toidu- ja söödaalane kiir -
hoiatussüsteem), millele toetuvad eli impor tliha veterinaar -
kontrollid, kuid süsteeme on vaja veel täiustada. mõne liikmes -
riigi teatavad piiripunktid ei sisesta veel lihaimpordi andmeid kaubanduse kontrolli- ja ekspordisüsteemi. liideseid tolli- või 
muude riiklike andmebaasidega ei ole veel loodud. toidu- ja 
söödaalane kiirhoiatussüsteem ei taga asjakohaste hoiatuste 
tegemist ja ennetusmeetmete võtmist nii kiiresti kui vaja kogu elis (punktid 34–45).
89.  Komisjon inspekteerib jätkuvalt liik mesriike peamiselt oma 
toidu- ja veterinaarameti k audu. toidu- ja veterinaarameti – 
kelle aruannete ja liik mesr iik ide ametiasutuste vastustega 
saab tutvuda vastaval veebilehel – andmetel on aga avastatud 
puudused liik mesriik ides sageli veel rohkem kui k aks aastat 
hiljem parandamata (punktid 47–83). auditiga järeldati, et tu -
leb teha veel täiendavaid parandusi.järeldused 
ja soovitused
46
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme90.  seoses järelevalve - ja kooskõlastamisülesannetega on soovi -
tatav, et komisjon võtaks järgmised asjakohased meetmed: 
 ο püüab tagada, et kõigil liikmesriikidel on samad õigused 
ek spordik s kolmandatesse riikidesse, kellega el on sõl -
minud veterinaarlepingud; 
 ο arendab edasi hügieenipaketi rakendamisek s vajalikku 
õigusalast raamistikku ja esitleb seda konsolideeritud ja 
kasutajasõbralikul viisil; 
 ο arendab edasi kaubanduse kontrolli- ja ek sperdisüs -
teemi ning toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi tea -
besüsteeme nii, et kõik vajalikud andmed on kät tesaada -
vad õigel ajal ja hoiatusi edastatak se kiiresti ning nende 
suhtes võetak se meetmeid kõigis osalevates riikides 
samal viisil; 
 ο töötab välja eli ühise veterinaarkontrolli strateegia 
rakendamisega seotud riiklike järelevalve - ja kontrolli -
kavade suunised sellek s, et tasud ühtlustatak s ja piiri -
punk tid toimik sid mõjusalt ning neid kontrollitak s asja -
kohaste sisekontrollidega; 
 ο töötab välja ühised näitajad, et hinnata hügieenipaketi 
rakendamist ja vastavate eli eesmärkide saavutamist; 
 ο parandab täiendavalt toidu- ja veterinaarameti auditi -
töö kavandamisel kasutatavaid riskihindamismudeleid ja 
nende läbipaist vust; 
 ο teeb asjakohased algatused, vajadusel seadusandliku 
või kohtumenetluse abil, et lahendada käesolev olukord, 
kus korduvatest leidudest ja liikmesriikide ametiasutus -
tele antud soovitustest hoolimata ei võeta mitme aasta 
jook sul parandusmeetmeid; 
 ο ühtlustab liikmesriikide eeskirjad, mis on seotud sani -
taaralaste hoiatuste tegemise ja järgnevate tugevdatud 
kontrollide rakendamisega. 
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme47
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme91.  el i lihatootmise konkurentsivõimet võivad kahjustavalt mõ -
j u t a d a  e e s p o o l  n i m e t a t u d  l o o m a d e  h e a o l u g a  s e o n d u v a d 
standardid, mis on maailma Kaubandusorganisatsiooni poolt 
k i n n i t a t u d  r a hv u s v a h e l i s e l t  a k t s e p t e e r i t u d  s t a n d a r d i t e s t 
rangemad. Komisjon peaks andma hinnangu nende eriees -
k irjade eli tootjate konkurentsivõimele avalduvale mõjule. 
seoses sellega on nõukogu palunud komisjonil esitada aru -
ande impor tliha veterinaarkontrollide kohta 2010. aasta lõ -
puks. lisaks peaksid euroopa parlamendi tellitud uurimuse 
tulemused olema k ättesaadavad 2010. aasta lõpus ja nende põhjal võib saada selgust ülalnimetatud meetmete mõju kohta (punktid 84–86).
i auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige michel C retin , võttis 
käesoleva aruande vastu 17. novembri 2010. aasta koosolekul luxembourgis.
Kontrollikoja nimel
vítor manuel da silva  Caldeira
president
48
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme
 eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reformeKoMMenteeritud  KoKKuVõte
iV. 
ül d i s e d  t o i d u a l a s e d  õ i g u s n o r m i d  j a 
h ü g i e e n i p a k e t t ,  s e a l h u l g a s  m ä ä r u s  ( e ü) 
n r  8 8 2 / 2 0 0 4 ,  v a l m i s i d  v a s t av a l t  2 0 0 2 .  j a 
2004. aastal. selleks et viivitused hügieeni -
paketi meetmete rakendamisel ei alandaks 
hügieeninõuete taset, võeti asjakohaseid 
meetmeid.
füüsiliste kontrollide ar vu on kolmandate 
r i i k i d e  p u h u l  v a s t a v a l t  v e t e r i n a a r l e p i n -
g u t e l e  v ä h e n d a t u d ,  k u n a  k e s k a s u t u s e d 
on konk reetsete eli eksporditud k aupade 
kontrolle teinud usaldusväärselt.
V. 
toidu- ja söödaalane k iir hoiatussüsteem 
(rasff ) ning kaubanduse kontrolli- ja eks -
perdisüsteem ( tra Ces) on välja töötatud 
s e l l e k s,  e t  t a g a d a  te a b e  l e v i t a m i n e  j u h -
t u d e l,  k u i  to i d u -  j a  s ö ö d a a l a s te  k o nt ro l -
lide k äigus tuvastatakse eli turul nõuete 
rik kumisi. Kõnealuste süsteemide abil on 
võ i m a l i k  j ä l gi d a  k a  k a u p a d e  i m p o r t i  e li 
ning eli-sisest elusloomakaubandust. Kau -
banduse kontrolli- ja eksperdisüsteem on s u h t e l i s e l t  u u s  s ü s t e e m ,  m i d a  j ä t k u v a l t 
arendatakse.
Kaubanduse kontrolli- ja eksperdisüsteem 
on väga ambitsioonik as algatus, mistõttu 
o n  l i i k m e s r i i k i d e s  e s i n e n u d  v ä l t i m a t u i d 
v i i v i t u s i  s e l l e  n õ u e te  ü ht s e l  a r ve s s e võ t -
m i s e l .  K o m i s j o n  o n  j u b a  v õ t n u d  m e e t -
meid, et julgustada liik mesriike k asutama 
k aubanduse kontrolli ja eksperdisüsteemi 
nõuetekohaselt.Vi. 
Komisjon võtab neid soovitusi k äimasole -
vas töös ar vesse, et tagada impordikont -
rolli eesmärgipärasus.
teine taane
Komisjon nõustub kaubanduse kontrolli- ja 
eksperdisüsteemi ning toidu- ja söödaalast 
k i i r h o i a t u s s ü s t e e m i  n i n g  n e n d e  k a s u t a -
tavust edasi arendama. see töö tegelikult 
juba käib.Kolmas taane
Kehtivate õigusaktide alusel ei ole komis -
j o n i l  s e l l e k s  õ i g u s l i k k u  p ä d e v u s t .  se l l e 
ettepaneku teostatavust võiks uurida.neljas taane
toidu- ja veterinaarameti ning ter vise - ja 
tarbijaküsimuste peadirektoraadi töötajad 
p e ava d  k o k k u  l e p p i m a  k r i te e r i u m i d  võ i -
malike esmatähtsate ülesannete kindlaks -
määramiseks ning prioriteetide seadmise 
p ro t s e s s i  j a o k s,  e t  n ä i d a t a  j a  d o k u m e n -
t e e r i d a  k õ n e a l u s t e  k r i t e e r i u m i d e  j ä r j e -
k indlat kohaldamist. see toob omakorda 
k a a s a  l ä b i p a i s t v a m a d  v a l i k u d  j u h u l,  k u i 
p r o g r a m m i  t u l e b  t e h a  m u u d a t u s i .  ül e s-
a n n e  o n  s i i s k i  j ä t k u v a l t  p i g e m  k v a l i t a -
tiivne kui kvantitatiivne. varem välja töö -
tatud nn kvantitatiivne mudel leiti olevat 
väga tülikas ja see ei ole andnud paremaid 
t u l e m u s i  k u i  p r a e g u  k a s u t a t a v  k v a l i t a -
tiivne lähenemisviis (isegi kui on ar vesse 
võetud k vantitatiivseid andmeid, näiteks 
kaubandusandmeid).Komisjoni  
vastused
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme4949
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reformesissejuhatus
2. 
Kumbki viidatud kriisiolukord ei tulenenud 
impor tlihast või -lihatoodetest.
ül d i s e d  t o i d u a l a s e d  õ i g u s n o r m i d  j a 
h ü g i e e n i p a k e t t ,  s e a l h u l g a s  m ä ä r u s  ( e ü) 
n r  8 8 2 / 2 0 0 4 ,  v a l m i s i d  v a s t av a l t  2 0 0 2 .  j a 
2004. aastal. selleks et viivitused hügieeni -
paketi meetmete rakendamisel ei alandaks 
hügieeninõuete taset, võeti asjakohaseid 
meetmeid.
5. 
liha ja lihatoodete (või isegi loomse pärit -
oluga toidu) seaduslik impor t ei ole kõne -
aluste haiguste puhangute märkimisväärne 
allikas.
9. 
samaväärsuse k indlaksmääramine veteri -
naarlepingutes hõlmab õigusakte ja stan -
dardeid, kuid mitte kontrollisüsteemi tule -
muslikkust, kui ei ole sätestatud teisiti.
auditi  ulatus  ja lähene MisViis
12. 
im p o r t l i h a  v e t e r i n a a r k o n t r o l l i  õ i g u s -
l i k  a l u s  o n  e n d i s e l t  n õ u k o g u  d i r e k t i i v 
97/78/ eü, mis on jätkuvalt kehtiv (nagu 
ka selle rakendusotsused).tähele PaneKud
17. 
Komisjon on juba alustanud impor ti käsit -
levate õigusaktide lihtsustamist ning plaa -
nib k a nende läbivaatamist, mille tulemu -
sena võivad õiguslikud nõuded muutuda 
k asutajasõbralikumaks ja ühtsemaks. seni 
on kogu asjakohane teave (imporditagati -
sed, ser tifikaadid ning loa saanud kolman -
d a te  r i i k i d e  j a  h e a k s k i i d e t u d  e t te võ te te 
n i m e k i r i )  k ät te s a a d av  k a u b a n d u s e  k o nt -
ro l l i  j a  e k s p e rd i s ü s t e e m i s,  e t  l i i k m e s r i i -
kide kontrollijad piiripunktis teaksid, mil -
liseid kontrolle tuleb teha. süsteemile, st 
ser tifik aatidele, heaksk iidetud ettevõtete 
nimekirjale ja konkreetseid nõudeid käsit -
l e v a t e l e  õ i g u s a k t i d e l e  p ä ä s e v a d  l i g i  k a 
ettevõtjad. eli õigusaktide konsolideeri -
tud versioonid on kättesaadavad üldsusele 
juurdepääsetavas C eleXi andmebaasis.
Koostamisel on juhend tugevdatud kont -
ro l l i d e,  s e a l h u l g a s  k a u b a n d u s e  k o nt ro l l i j a  e k s p e r d i s ü s t e e m i  k a s u t a m i s e  k o h t a , 
e t  t a g a d a  k õ i g i s  l i i k m e s r i i k i d e s  t u g e v -
datud kontrollide üldine kohaldamine ja 
ühtlustamine.
1. selgitus – tugevdatud kontrolle 
käsitlevad õigusaktid on ebaselged
pa l u n  v a a d a k e  t ä h e l e p a n e k u  v a s t u s t 
eespool.Komisjoni  
vastused
50
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme18. 
K o m i s j o n  o n  a l a t i  h o o l i k a l t  j ä l g i n u d,  e t 
v i i v i t u s  i m p o r d i n õ u e t e s s e  m u u d a t u s t e 
t e g e m i s e l ,  m i l l e  e e s m ä r k  o n  k a j a s t a d a 
v a s t a v a i d  m u u d a t u s i  e li  n õ u e t e s ,  o l e k s 
v õ i m a l i k u l t  v ä i k e .  K u n i  n e i d  m u u d a t u s i ei ole veel tehtud, kehtivad endiselt ole -
masolevad nõuded, mis võivad olla range -
mad. sel eesmärgil võeti muu hulgas vastu 
euroopa parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 
2004. aasta direktiiv 2004/41/ eü.
19. 
K õ n e a l u s t e  v i i v i t u s t e g a  e i  k a a s n e -
nud ohtu ter visele seoses impor tliha ja 
impor tlihatoodetega.
20. 
se l l e s t  r e s e r v a t s i o o n i s t  l ä h t u v a l t  t a g a s 
komisjon, et hügieenipaketi ja selle tea -
tavate rakendussätete jõustumise vahel ei 
tekiks õiguslikku vaakumit.
21. 
toidu- ja veterinaaramet teeb oma kont -
r o l l i p r o g r a m m i  j a o k s  s e a t u d  p r i o r i -
t e e t i d e  p õ h j a l  k o r r a p ä r a s e i d  k o n t r o l l e 
nendes kolmandates riik ides, kes ekspor -
divad eli märk imisväärses koguses liha ja 
lihatooteid.
määrusega ( eü) nr 882/2004 nõutakse üks -
n e s  s e d a ,  e t  k o l m a n d a d  r i i g i d  e s i t a k s i d 
komisjonile teabe oma kontrollisüsteemi 
kohta, mida nad rakendavad iga tooteliigi puhul, mida k avatsetakse eli ekspor tida. 
seetõttu ei ole suunised kolmandate r ii -
k i d e  p ä d e v a t e  a s u t u s t e  t e h t a v a t e  k o n t -
r o l l i d e  ü l d i s e  k o r r a l d u s e  j a  l ä b i v i i m i s e 
kohta eli õigusaktide alusel vajalikud ega 
nõutavad.24. 
viivitused olid võimalikult väikesed, neist 
ei tulenenud ohtu ter visele seoses impor t -
liha ja -lihatoodetega ning hügieenipaketi 
ja selle teatavate rakendussätete jõustu -
mise vahel ei olnud õiguslikku vaakumit.
K a h e k s a  k u u  p ä ra s t  j õ u s t u n u d  m e e t m e d 
o l i d  l e p i n g u  j ä t k u v a  r a k e n d a m i s e  n i n g 
õigusaktiviidete ajakohastamise tulemus. 
K o n t r o l l e  v ä h e n d a t i  1 9 9 6 .  j a  1 9 9 7 .  a a s -
t a l  l e p i n g u  ü l e  p e e t u d  e s i a l g s e t e  l ä b i -
r ä ä k i m i s t e  t u l e m u s e l ,  m i t t e  a g a  s e o s e s 
hügieenipaketiga.
25. 
ekspordieelsed kontrollid ei ole vastavalt 
impor tliha ja -lihatooteid käsitlevatele eli 
õigusaktidele kohustuslikud, kuna kontroll 
on neljatasemeline. need tasemed on: riigi 
heaksk iitmine, riik ide loend jääk ide seire 
k ava jaoks, ettevõtete loend ja ühtlusta -
tud veterinaar tõend, milles on sätestatud 
l o o m a d e  j a  i n i m e s te  te r v i s h o i u  n õ u d e d. 
ne n d e  t a s e m e t e  p u h u l  t u g i n e t a k s e  k o l -
manda r iigi pädevate asutuste kontrolli -
süsteemile, mida rakendatakse eli ekspor -
ditavate kaupade suhtes.
toidu- ja veter inaaramet kontrollib alati 
kolmandate riikide kontrollisüsteemi suut -
likkust k asutada liha ja lihatoodete puhul 
üksnes eli heakskiidetud allikaid. see hõl -
mab nende impordinõudeid.Komisjoni  
vastused
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme5151
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme26. 
ül d i s e  a r v a m u s e  k o h a s e l t  o n  l o o m a t e r -
vishoid ja hügieeniolukord uus-meremaal 
üks maailma parimaid. järgmise uus-mere-
maaga sõlmitud veterinaarlepingu muuda -
tusega täpsustatakse siisk i ( viii lisas), et 
uus-meremaalt imporditud k auba suhtes 
on nõutav 100 % identsuskontroll. 
27. 
rahvusvahelistes organisatsioonides ( maa-
i l m a  K a u b a n d u s o r g a n i s a t s i o o n  j a  C o d e x 
Alimentarius ’e komisjon) rakendatav sama -
v ä ä r s u s e  k i n d l a k s m ä ä r a m i s e  p ro t s e s s  e i 
põhine näitajate kasutamisel.
sanitaarkaitse vajalik tase ei muutunud eli 
jaoks ei enne ega pärast hügieenipaketti. 
esiteks määratakse see k indlaks poliitili -
sel tasandil ja seejärel kehtestatakse sani -
taark aitse vajaliku taseme saavutamiseks va s t ava d  m e e t m e d,  m i t te  a g a  va s t u p i d i , 
m i s  t ä h e n d a k s,  e t  s a n i t a a r k a i t s e  v a j a l i k tase on meetmete rakendamise tulemus. 
sa m a v ä ä r s u s e  k i n d l a k s m ä ä r a m i n e  p õ h i -
n e b  m e e t m e t e  j a  s t a n d a r d i t e  h i n d a m i -
s e l ,  v õ t m a t a  a r v e s s e  k o n t r o l l i s ü s t e e m i 
tulemuslikkust.
28. 
se d a  t e h t i  ü k s n e s  m õ l e m a  p o o l e  t e a v i -
t a m i s e  e e s m ä r g i l.  jä re l d a t i ,  e t  u u e d  e li 
õ i g u s a k t i d  s a m a v ä ä r s u s t  e i  m õ j u t a n u d . 
järelikult tuli ainult muuta lisasid, lisades 
neisse viited uuele määrusele.
29. 
na g u  o n  ö e l d u d  v a s t u s e s  2 7 .  t ä h e l e p a -
nekule, ei olnud veterinaarlepingute ega 
s a a v u t a t u d  s a m a v ä ä r s u s e  e r i  t a s e m e t e 
l ä b i va at a m i n e  va j a l i k .  se e tõ t t u  e i  o l n u d 
„kvantitatiivsetel ja kvalitatiivsetel näita -
jatel põhinev ühtne ülevaatamismenetlus” 
vajalik.algselt kasutati veterinaarlepingute puhul 
s a m avä ä r s u s e  k i n d l a k s te g e m i s e k s  Co d e x 
Alimentarius ’e komisjoni soovitatud mee -
todit, mis põhines õigusaktide võrdlemisel.
toidu- ja veterinaaramet ei vastuta sama -
v ä ä r s u s e  h i n d a m i s e  e e s t ,  v a i d  l e p i n g u -
tes sätestatud standardite nõuetekohase 
kohaldamise kontrollimise eest.
2. selgitus – peamised raskused 
sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid 
käsitlevate lepingute läbivaatamisel
na g u  o n  s e l g i t a t u d  2 4 .  t ä h e l e p a n e k u 
v a s t u s e s ,  v ä h e n d a t i  k o n t r o l l e  1 9 9 6 .  j a 1997. aastal lepingu üle peetud esialg -
sete läbirääkimiste tulemusena, mitte aga 
seoses hügieenipaketiga. praeguseks on 
kogemused näidanud, et uus-meremaa on 
eli imporditingimuste kõige parem täitja.
3. selgitus – füüsiliste kontrollide määr on minimaalne. liikmesriigid võiksid 
teha rohkem
im p o rd i k o nt ro l l i d  o n  v a s t av u s k o n t ro l l i d 
ning need ei ole iseenesest piisavad kohal -
d a t a v a t e  i m p o rd i t i n g i m u s t e  k i n d l a k s t e -
g e m i s e k s .  pr a e g u  t e h a k s e  t ä i e n d a v a i d 
ettepanekuid teatavate menetluste ühtlus -
tamiseks ning kaubanduse kontrolli ja eks -
perdisüsteemi kasutamise suurendamiseks 
liikmesriikide poolt. lisaks on juba käimas 
i m p o rd i k o nt ro l l i  k ä s i t l e vate  õ i g u s a k t i d e l ä b i va at a m i n e  n i n g  n e n d e  m u u t m i n e  o n 
täiesti võimalik. 16. joonealuses märkuses 
viidatakse ohuteguritele, mida piiripunktis 
ei pruugita teada, nt tar bijate sihtrühm, t ä i e n d a v a  t ö ö t l e m i s e  u l a t u s  j a  i s e l o o m , 
e k s p o r t i va  r i i gi  i n s p e k te e r i m i s k o rd  n i n g 
kolmanda riigi tootjate vastavusandmed.Komisjoni  
vastused
52
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reformeva s t a v a l t  s u b s i d i a a r s u s e  p õ h i m õ t t e l e 
v a s t u t a b  s a a d e t i s te  v a l i k u  m e e to d i  e e s t 
peamiselt liik mesriik , kellel on seda üles -
annet kõige parem täita. Komisjon eden -
d a b  s i i s k i  o h t u d e  t u v a s t a m i s e  p a r i m a i d 
tavasid ja sellealast koostööd nii toidu- ja 
veterinaarameti kontrolliaruannete kaudu 
k u i  k a  t e g e v u s e  k o o s k õ l a s t a m i s e  t e e l 
liikmesriikidega.
31. 
laboratoorsete analüüside tulemused on 
üks paljudest teguritest, mida tuleb risk i -
hindamisel ar vesse võtta. ter vise - ja tarbi -
jaküsimuste peadirektoraat k aalub füüsi -
liste kontrollide sihipärasema risk ipõhise 
süsteemi k asutusele võtmist ning plaanib 
neid andmeid kasutada liikmesriikide tea -
vitamiseks füüsiliste kontrollide vajalikust 
sagedusest ning sellest, milliseid kolman -
daid riike/ettevõtteid tuleb põhjalikumalt 
kontrollida ning milliseid analüüte impor -
ditavate toiduainete puhul otsida.
hormoone tek ib loomade organismis loo -
m u l i k u l  t e e l  v ä g a  v ä h e s e l  m ä ä r a l  n i n g need tulemused ei anna alust kahtlustada hormoonide kuritar vitamist või väärk asu -
tamist kasvustimulaatoritena.
32. 
tä i e l i k u l t  s a m av ä ä r s e k s  t u n n i s t a t u d  l i i k -
mesriikide ar vu tuleb jätkuvalt suurendada.
u s a  p u h u l  e i  o l e  t ä i e l i k k u  s a m avä ä r s u s t 
o l e m a s  k u m m a s k i  s u u n a s  ( v ä l j a  a r v a t u d 
eli imporditavad k alandustooted). seega 
k o h a l d a t a k s e  k a u b av a h e t u s e  p u h u l  u s a 
fö d e r a a l s e i d  õ i g u s a k te  j a  e li  õ i g u s a k te. 
K õ i g i  l i i k m e s r i i k i d e  i m p o r t i  k ä s i t l e v a d õigusaktid on ühtlustatud, mistõttu peak -
sid nad aktsepteerima veterinaarlepingus 
sätestatut. tegelikult kehtivad liha ja liha -
toodete suhtes üldised imporditagatised 
ja asjakohased ser tifikaadid, nagu ka kõigi 
muude kolmandate riikide puhul.
vt eespool.34. 
liikmesriigid võtavad kaubanduse kontrolli 
ja eksperdisüsteemi üha rohkem ja pare -
m i n i  o m a k s.  õi g u s l i k  k o h u s t u s  k a s u t a d a 
k aubanduse kontrolli ja eksperdisüsteemi 
(otsus 2004/92/ eü) ei välista siser iik lik u 
tarkvara kasutamist.
Kolme nimetatud liikmesriigi puhul tekkis probleem nende veenmisega k aubanduse 
k o n t ro l l i  j a  e k s p e rd i s ü s te e m i  k a s u t a m a . 
praeguseks on kaubanduse kontrolli ja eks -
perdisüsteemi rakendamine kõigis liikmes -
riikides peaaegu täielikult lõpetatud.
K a u b a n d u s e  k o n t r o l l i  j a  e k s p e r d i s ü s -
te e m i  p a ra n d a m i n e  o n  tõ e p o o l e s t  p i d e v 
protsess.
Komisjon püüab lahendada kontrollikoja 
t õ s t a t a t u d  k ü s i m u s t ,  e t  k a a l u d a ,  k u i d a s 
k a s u t a d a  s e l l i s e i d  a n d m e i d ,  e t  t ö ö t a d a 
välja riskipõhine lähenemisviis veterinaar -
k o n t r o l l i d e l e  p i i r i p u n k t i d e  a s j a k o h a s t e 
näidisser tifikaatide puhul.
35. 
er i  e e s m ä r k i d e l  k a s u t a v a t e  s t a t i s t i l i s t e 
andmete võrdlemine ei ole asjakohane ega 
otstarbek as. seetõttu ei ole selliseid and -
meid võimalik veel vastavusse viia. seda 
arutavad praegu asjaomased talitused.
K aubanduse kontrolli ja eksperdisüsteem 
s i s a l d a b  a n d m e i d  k õ i g i  k o n t r o l l i t u d  j a 
v a b a s s e  r i n g l u s s e  l u b a t u d,  s e l l e s t  k e e l -
dutud või piiril transiidiks kolmandatesse 
riikidesse lubatud saadetiste kohta, samas 
k u i  to l l  k a s u t a b  k a hte  e r i  s ü s te e m i ,  m i l -
lest üht kasutatakse saadetiste puhul, mis o n  p i i r i l  e li s  va b a s s e  r i n g l u s s e  l u b at u d, 
n i n g  t e i s t  s a a d e t i s t e  p u h u l,  m i s  o n  e li s 
vabasse ringlusse lubatud nende sihtkohas 
liikmesriigis.Komisjoni  
vastused
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme5353
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme36. 
as j a o m a s e d  te r v i s e -  j a  t a r b i j a k ü s i m u s te 
peadirektoraadi töötajad on mitmest sel -
lest probleemist teadlikud ning tegelevad 
nendega. Kontrollikoja ar vamused oleksid 
selles töös kasulikud.
37. 
euroopa toiduohutusametile ( efsa ) esitati 
andmed, kui ta küsis teavet oma hindamise 
tar vis.
38. 
mä ä r u s e  ( e ü)  n r  1 7 8 / 2 0 0 2  a r t i k l i s  5 0  o n 
sätestatud toidu- ja söödaalase k iir hoia -
tussüsteemi k audu teabe edastamise üld -
tingimused. üksik asjalikumad kogemuste 
p õ h j a l  vä l j a  tö ö t at u d  ra k e n d u s m e e t m e d 
( v t  k ä e s o l e v a  a r u a n d e  2 3 .  j o o n e a l u n e 
m ä r k u s )  t u l e k s  v a s t u  v õ t t a  2 0 1 1 .  a a s t a l 
ar tikli 51 kohaselt.
39. 
K o m i s j o n  t e r v i t a b  l i i k m e s r i i k i d e  ü l d i s t 
rahulolu.
subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt kuulub 
otsustamine selle üle, k uidas tegutseda, 
l i i k m e s r i i k i d e  p ä d e v u s s e,  k u i d  k o m i s j o n 
edendab aktiivselt ühist lähenemisviisi.
40. 
vt punktis 38 esitatud vastust.
Kõ nea lus el  juh ul peet i a sja om ase  lih aga kok kupuutest tulenenud ohtu rahvater vi -
sele vähetähtsaks.
Komisjon oli seisukohal, et süsteem rea -
geeris propor tsionaalselt ja õigel ajal (vt 
eespool).41. 
Kuna nende andmete eesmärgid on erine -
vad, ei ole nende vastavusse viimine veel 
võimalik . Koostöö ter vise - ja tarbijaküsi -
muste peadirektoraadi ning maksunduse ja 
tolliliidu peadirektoraadi vahel jätkub ning 
moodustatud on spetsiaalne projektirühm, 
et määrata kindlaks tolli andmebaaside ja 
k aubanduse kontrolli ja eksperdisüsteemi 
vahelised seosed.
mi t u  k o rd a  t õ s t a t a t i  k ü s i m u s  k o h u s t u s e 
k o h t a  l i s a d a  ü l d d e k l a r a t s i o o n i l e  k ü m -
n e k o h a l i n e  eu r o o p a  ü h e n d u s t e  i n t e g -
r e e r i t u d  t a r i i f i s t i k u  ( ta r i C )  k o o d .  ma k-
s u n d u s e  j a  t o l l i l i i d u  p e a d i r e k t o r a a d i 
töörühmade sidusrühmad siisk i keeldusid 
koodi lisamisest.
42. 
K aubanduse kontrolli ja eksperdisüsteem 
s i s a l d a b  a n d m e i d  k õ i g i  k o n t r o l l i t u d  j a 
v a b a s s e  r i n g l u s s e  l u b a t u d,  s e l l e s t  k e e l -
dutud või piiril transiidiks kolmandatesse 
riikidesse lubatud saadetiste kohta, samas 
k u i  to l l  k a s u t a b  k a hte  e r i  s ü s te e m i ,  m i l -
lest üht kasutatakse saadetiste puhul, mis 
o n  p i i r i l  e li s  va b a s s e  r i n g l u s s e  l u b at u d, 
n i n g  t e i s t  s a a d e t i s t e  p u h u l,  m i s  o n  e li s 
vabasse ringlusse lubatud nende sihtkohas 
liikmesriigis.
44. 
ot s u s e  2 0 0 7 / 2 7 5 / e ü l i s a s  e s i t a t u d  t o o -
d e te  l o e n d i  l i s a m i s t  eu ro o p a  ü h e n d u s te 
integreeritud tariifistiku loendisse ja uude 
ar vutipõhisesse transiidisüsteemi on mitu 
k o r d a  a r u t a t u d .  se e  e e l d a b  s i i s k i  t o l l i 
nõusolekut, mida ei ole aga saadud. aru-
telud seoses impordikontrolli k äsitlevate 
õigusaktide läbivaatamisega jätkuvad.
45. 
se d a  p e a v a d  t e g e m a  l i i k m e s r i i g i d , 
k u i d  k o m i s j o n  e d e n d a b  a k t i i vs e l t  ü h i s t 
lähenemisviisi.Komisjoni  
vastused
54
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme47. 
määruses ( eü) nr 136/2004 ei ole sätesta -
tud komisjoni õiguslik ku kohustust koos -
tada sellised suunised.
lisaks määruses ( eü) nr 136/2004 nõutud 
s e i r e k a v a d e  o l e m a s o l u  j a  k o h a l d a m i s e 
k o n t r o l l i m i s e l e  h i n d a b  to i d u -  j a  ve t e r i -
naaramet kavade asjakohasust (vt 49. tähe -
lepaneku vastust).
48. 
need järeldused ei ole väga asjakohased, 
k ui pidada silmas tar bijate kok k upuudet 
ohtudega inimeste ter visele ning eelkõige 
keemiliste saasteainetega. lisaks on loom -
set päritolu toidu, sealhulgas vesiviljelus -
toodete puhul heaksk iidetud kolmandad 
riigid loetletud jääkide ja keskkonna saas -
teainete seire kava põhjal.
li i k m e s r i i k i d e  va l i t s u s te  p o o l t  p ä d e vate 
asutuste kontrollikavale eraldatud eelar ve 
ei kuulu komisjoni pädevusse.49. 
selliste seirekavadega seotud õigusaktid ei 
ole normatiivsed ning eeldatavasti lähtub 
iga liikmesriigi seirekava riiklikest vajadus -
test. Kui kava struktuuris esinevad puudu -
s e d,  to o b  to i d u -  j a  ve te r i n a a ra m e t  n e e d 
välja.
pa r a n d u s m e e t m e t e  p u h u l  t u l e b  a r v e s s e 
võtta subsidiaarsuse põhimõtet.51. 
seadusandja eesmärk oli tagada töö paind -
likkus ja subsidiaarsus. Kuna üksikasjalikku 
õigusnõuet ei ole, siis võivad sellised eri -
nevused tekkida ning seetõttu ei ole need 
eli õigusaktide rikkumised.52. 
jä r e l e v a l v e s t r a t e e g i a t e  e e s t  v a s t u t a v a d 
liikmesriigid.53. 
e li  õ i g u s a k t i d e s  o n  s ä t e s t a t u d,  e t  p i i r i -
punktides tuleb kontrollida kõik i impor -
d i t u d  l o o m s e t  p ä r i t o l u  t o i d u  s a a d e t i s i . 
neid saadetisi ja nende võimalik ke täien -
davaid kontrolle jälgitakse määruse ( eü) 
nr 882/2004 alusel.
55. 
par tii eest vastutav isik allk irjastab ühise 
v e t e r i n a a r i a a l a s e  s i s e n e m i s d o k u m e n d i , 
k o h u s t u d e s  i s e  m a k s m a  k õ i k  n õ u t a v a d 
tasud ning deklareerides kauba päritolu ja 
kättetoimetamise aadressi. see tagab täie -
liku jälgitavuse.
seoses ladustamistingimustega kehtivad 
kõnealuste saadetiste suhtes tavapärased 
eesk irjad ühendusesiseste k aupade ring -
l u s s e  l a s k m i s e  k o h t a  p ä r a s t  p i i r i p u n k t i 
kontrolli.
57. 
K o n t ro l l i t a s u d e  ü h t l u s t a m i n e  o n  k e e r u -
l i n e  j a  v a s t u o l u l i n e  t e e m a ,  m i l l e  p u h u l 
edu saavutamine on olnud raske komisjoni 
s u u r te s t  j õ u p i n g u t u s te s t  h o o l i m at a .  Ku i 
õigusakt on sõnastatud kooskõlas euroopa 
parlamendi ja nõukoguga, siis on see täie -
l i k u l t  k o h a l d a t a v  k õ i g i s  l i i k m e s r i i k i d e s . 
Komisjonil on aluslepingute täitmise järe -
levalvajana kohustus tagada selle nõuete -
kohane rakendamine.58. 
Komisjonil on üksnes kohustus uurida, kas 
tasud vastavad määruse ( eü) nr 882/2004 
ar tikli 27 nõuetele.Komisjoni  
vastused
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme5555
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reformeK o m i s j o n  o n  j u b a  t e a t a n u d  k a v a t s u s e s t 
p r a e g u n e  k o n t r o l l i t a s u d e  s ü s t e e m  ü l e 
vaadata. praegu tehakse asjaomast mõju -
h i n d a m i s t .  võ i m a l u s e  k o r r a l  e s i t a t a k s e 
2012. aastal (koos muude määrusega ( eü) 
nr 882/2004 seotud kavandatud läbivaata -
mistega) komisjoni ettepanek muuta amet -
like kontrollide rahastamise eeskirju.
59. 
üh t l u s t a m i s e  e e s m ä r k  e i  o l e  h õ l m a -
t u d  õ i g u s l i k u  a l u s e g a  ( m ä ä r u s e  ( e ü) 
nr 882/2004 ar tik kel 55). lisaks on sankt -
sioonide puhul eriti asjakohane subsidiaar -
suse põhimõte.
to i d u -  j a  ve te r i n a a ra m e t  k o nt ro l l i b  o m a 
a u d i t i t e  a j a l  a r t i k l i  5 5  n õ u e t e k o h a s t 
rakendamist.
Kuna k ar istuste ühtlustamine ei ole hõl -
m a t u d  õ i g u s l i k u  a l u s e g a  ( m ä ä r u s e  ( e ü) 
n r  8 8 2 / 2 0 0 4  a r t i k k e l  5 5 ) ,  e i  o l e  s u u n i s te 
või heade tavade sõnastamine probleem.60. 
se e  k ü s i m u s  k u u l u b  e li  õ i g u s e  k o h a s e l t 
l i i k m e s r i i k i d e  p ä d e v u s s e.  Ku i  l i i k m e s r i i k 
taotleb piiripunkti heakskiitu, saab komis -
j o n  ü k s n e s  k i n d l a k s  t e h a ,  k a s  r a j a t i s e d , 
seadmed ja töötajad vastavad eli õigusak -
tidele. tal ei ole pädevust otsustada, k as 
piiripunkt on vajalik või mitte.62. 
sa m a s u g u s e d  j ä re l d u s e d  o n  e s i t a n u d  k a 
toidu- ja veterinaaramet. määrusega ( eü) 
n r  8 8 2 / 2 0 0 4  o n  k e h t e s t a t u d  s i s e a u d i t i 
tegemise (või välisauditi tellimise) nõue. 
võ t te s  a r ve s s e  s e l l i s te  a u d i t i s ü s te e m i d e 
keerukust ning vajadust tegeleda olulise -
m a te  te e m a d e g a ,  o n  m õ i s t e t av,  e t  n e e d 
ei ole veel täielikult välja töötatud ja liik -
mesriigid on oma süsteemide väljatööta -
misel eri etappides. toidu- ja veterinaar -
a m e t  o n  s i i s k i  h i n n a n u d  l i i k m e s r i i k i d e a ud it is ü ste em e m it m ete ü ld i ste a ud i ti te 
käigus. auditite esimene voor lõpetatakse 
2010. aastal. toidu- ja veterinaaramet on 
auditisüsteemide kohta juba esitanud roh -
k e s t i  l e i d e,  j ä re l d u s i  j a  s o ov i t u s i .  so ov i -
tuste alusel võetavad struktureeritud järel -
meetmed on juba kehtestatud.
te g e m i s t  o n  õ i g u s n o r m i d e g a ,  m i l l e  o n 
vastu võtnud euroopa par lament ja nõu -
kogu, kes otsustasid, et sellised meetmed ei peaks olema siduvad. toidu- ja veteri -
naaramet võtab neid oma kontrollitegevu -
ses siiski ar vesse.
63. 
vt 62. tähelepaneku vastus. sisekontroll on 
kasutusele võetud mõnes liikmesriigis ning 
nende ar v peaks aja jooksul kasvama.c) 
K u n a  p i i r i p u n k t i d e  k a u d u  i m p o r d i t a k s e 
mitmesuguseid kaupu ja loomi / loomseid 
tooteid, ei saa inspektorid olla kõigi too -
dete asjatundjad. seetõttu on kaubanduse 
kontrolli ja eksperdisüsteem väga väär tus -
lik vahend, pakkudes piiripunktide inspek -
toritele ajakohastatud dokumentatsiooni.Komisjoni  
vastused
56
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme64. 
pi d a d e s  s i l m a s  6 2 .  t ä h e l e p a n e k u s  e s i t a -
tud kontrollikoja hinnangut liikmesriikide 
sisekontrolli kohta, on liiga vara soovitada 
k o m i s j o n i  k o n t r o l l i d e  ü h t l u s t a m i s t  l i i k -
mesriikide omadega. Kui aga määrust ( eü) 
nr 882/2004 rakendatakse liik mesriik ides 
täies ulatuses, plaanib komisjon k asutu -
sele võtta kooskõlastatud lähenemisviisi.
65. 
valge raamat on poliitikadokument ning ei 
ole iseenesest ühegi meetme jaoks piisav 
õiguslik alus.
vt eespool. peale selle kehtib määrus ( eü) 
nr 882/2004 kolmandate riikide suhtes üks -
nes osaliselt.67. 
toidu- ja veterinaaramet hindab pidevalt 
o m a  tö ö  tõ h u s u s t,  e t  t a g a d a  re s s u r s s i d e 
optimaalne kasutus.68. 
selle mudeli puhul võetakse ar vesse ena -
m i k k u  a s j a k o h a s e i d  p a r a m e e t r e i d ,  m i s 
on esitatud kehtetuks tunnistatud otsuse 
2001/881/ eü ar tikli 2 lõikes 3.
70. 
toidu- ja veterinaaramet jälgib kaubandus -
m a h t u  t ä h e l e p a n e l i k u l t .  se e  m o o d u s t a b 
o s a  k o nt ro l l i r ü h m a  ü h i s te s t  te a d m i s te s t 
ja neid võetakse ar vesse kontrollk äikude k ava n d a m i s e l.  to i d u -  j a  s ö ö d a a l a s e  k i i r -
hoiatussüsteemi teated on liik mesriik ide 
valimiseks piiratud väär tusega, kuid neid 
võib kasutada saadetiste valimiseks, mida 
tuleb hinnata konkreetses piiripunktis või 
mõne kolmanda riigi või seal asuva ette -
võtte valimiseks kontrollimise eesmärgil.igale kriteeriumile omistatud kaal kajastub 
s e o n d u vate  a l a k r i te e r i u m i d e  a r v u s.  hi n-
nangus k irjeldatakse ühe sõnaga olukorra 
hetkeseisu: hea, keskmine või halb.
71.
märkuste puudumine ei osuta probleemile. 
liik mesriigid võtavad kontrolliprogrammi 
väga tõsiselt, kuna see on oluline nii ter vi -
sekaitse seisukohast kui ka suure koormuse 
tõttu nende ressurssidele.72. 
va r e m  t ö ö t a t i  v ä l j a  n n  k v a n t i t a t i i v n e 
mudel. see osutus väga tülikaks ning see ei 
ole andnud paremaid tulemusi kui praegu 
kasutatav kvalitatiivne lähenemisviis (isegi 
kui võtta ar vesse kvantitatiivseid andmeid, 
näiteks k aubandusandmed). lisaks aruta -
takse esmatähtsate ülesannete k indlaks -
m ä ä r a m i s t  l i i k m e s r i i k i d e g a  j a  l e p i t a k s e 
nendega selles kok ku, kuna nende panus 
p r i o r i t e e t i d e  s e a d m i s e l  o n  h i n d a m a t u 
väär tusega.
vaata 73. tähelepaneku vastus.
jõupingutused andmete paremaks kasuta -
miseks prioriteetide seadmisel jätkuvad.73. 
K o m i s j o n  r a k e n d a b  t ä i e l i k u l t  s o o v i t u s i , 
mis on esmatähtsate ülesannete kindlaks -
määramise sõltumatus hinnangus sellega s e o s e s  e s i t at u d.  te r v i s e -  j a  t a r b i j a k a i t s e 
p e a d i r e k t o r a a t  k e h t e s t a b  k r i t e e r i u m i d programmi võimalike esmatähtsate üles -
annete kindlaksmääramiseks. prioriteetide 
seadmise protsessis peavad nad näitama ja 
dok umenteer ima, et neid k r iteer iume on 
j ä r j e k i n d l a l t  k o h a l d a t u d.  se e  to o b  o m a -
korda kaasa läbipaistvamad valikud juhul, 
kui programmi tuleb teha muudatusi.
töötajate voolavus ei ole viimastel aastatel 
olnud väga suur.Komisjoni  
vastused
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme5757
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme75. 
li i k m e s r i i g i d  p e a v a d  e s i t a m a  to i d u -  j a 
veterinaarametile tegevuskavad, kus tuleb 
selgitada, kuidas nad k avatsevad kõr val -
dada kontrollide k äigus tuvastatud puu -
dused. parandusmeetme kontrollimine on 
toidu- ja veterinaarameti tegevuse lahu -
tamatu osa ning ta külastab edusammude 
jälgimiseks liikmesriike korrapäraselt.
K o m i s j o n  j ä l g i b  s o o v i t u s t e  r a k e n d a m i s t 
pidevalt. selleks kasutatakse näitajaid, mis 
tõendavad toidu- ja veterinaarameti tege -
vuse tõhusust. üldiselt olid liik mesriigid 
võtnud 2009. aasta lõpuks meetmeid 86 % 
s o ov i t u s te  p u h u l,  m i d a  to i d u -  j a  ve te r i -
n a a r a m e t  o n  n e i l e  a l a t e s  2 0 0 4 .  a a s t a s t 
esitanud. ülejäänud 10 % soovituste ellu -
v i i m i n e  o l i  v e e l  p o o l e l i .  4  %  j u h t u d e s t 
pidid liik mesr iigid rakendama parandus -
m e e t m e i d .  te r v i s e -  j a  t a r b i j a k ü s i m u s t e 
peadirektoraat kontrollib neid juhtumeid 
pidevalt.
78. 
toidu- ja veter inaaramet teeb liik mesr ii -
k i d e  k o n t r o l l i - / a u d i t i s ü s t e e m i d e  k o h a -
pealseid kontrolle. eli õigusaktides ei ole 
sätestatud, millal tuleb piiripunkte uuesti 
k ü l a s t a d a .  K a u b a n d u s e  k o n t ro l l i  j a  e k s -
perdisüsteemi andmete põhjalikust kont -
rollist nähtub, et 49 piir ipunkti osutasid 
v ä i k e s e l e  l ä b i l a s k e võ i m e l e  j a  s e e g a  p i i -
ratud kontrollimeetmetele. see näitab, et 
esmatähtsaks peetakse kõige olulisemaid 
juhtumeid.toidu- ja veterinaarameti ülesanne ei ole 
anda aru parimatest tavadest, vaid kont -
rollida ametlike kontrollide ja eli õigusak -
tide nõuetekohast ja tõhusat rakendamist, 
hinnates liikmesriikide pädevate asutuste k o n t r o l l i s ü s t e e m i  t u l e m u s l i k k u s t .  li i k-
mesriigi poolt toidu- ja veterinaarametile 
esitatud tegevusk avu kontrollitakse sise -
menetluste alusel ja selle üle teostab järe -
levalvet ter vise - ja tarbijakaitse peadirek -
toraadi asjaomane korralduskomitee.
79. 
nagu juba märgitud 19. tähelepaneku vas -
tuses, ei põhjustanud kõnealused viivitu -
sed impor tlihast ja -lihatoodetest tingitud 
ohtu inimeste ter visele.81. 
impordikontrollide puhul on kõik kehtivad 
veterinaar tõendid kaubanduse kontrolli ja 
eksperdisüsteemi kaudu kättesaadavad pii -
ripunktide ametnikele ning toidu- ja vete-
r i n a a r a m e t i l e,  s a m u t i  e li  h e a k s k i i d e t u d 
k o l m a n d ate l e  r i i k i d e l e  n i n g  n e n d e  e t te -
võtetele. erinõuete puhul on esitatud k a 
viide eli õigusaktidele.
õigusnormidesse tehtavaid muudatusi jäl -
gitakse loomulik ult põhjalik ult, k uid see 
ü l e s a n n e  e i  n õ u a  r e s s u r s s e  j a  k i n d l a s t i 
mitte täiskohaga töötajat.
82. 
K a s u t u s e l  o n  u l at u s l i k u d  i n fo s ü s te e m i d, 
et tagada toidu- ja veterinaarameti tööta -
jate teavitamine asjakohastest õigusaktide 
muudatustest, sealhulgas konsulteeritakse 
nendega ametlikult õigusloome protsessi 
k äigus. ter vise - ja tarbijak aitse peadirek -
toraadi veebisaidil on eraldi osa impordi -
nõuete ja -kontrollide kohta.Komisjoni  
vastused
58
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme83. 
mi t m e a a s t a s t e  r i i k l i k e  k o n t r o l l i k a v a d e 
koostamise suunised ja kontrollikoja poolt 
punktis 77 k irjeldatud meetmed on piisa -
vad, et liik mesriigid saaksid impordikont -
rolle tõhusalt teostada.
määruses ( eü) nr 882/2004 ei ole sätesta -
tud komisjoni kohustust hinnata mitme -
a a s t a s e i d  r i i k l i k k e  k o n t r o l l i k a v a s i d .  ig a 
liikmesriik saab toidu- ja veterinaarametilt 
o m a  m i t m e a a s t a s e  r i i k l i k u  k o nt ro l l i k ava 
k o h t a  t a g a s i s i d e t  r i i gi  ü l d i s e  a u d i t i  k ä i -
gus. iga üldise auditi lõpetamisel saade -
takse liik mesriigile aruanne. see sisaldab 
soovitusi.
ni m e t a t u d  m ä ä r u s e s  e i  o l e  s ä t e s t a t u d 
k o m i s j o n i  k o h u s t u s t  h i n n a t a  l i i k m e s r i i -
kide iga-aastaseid aruandeid või anda nõu 
n e n d e  k o h t a .  mä ä r u s e  ( e ü)  n r  8 8 2 / 2 0 0 4 
a r t i k l i s  4 4  n õ u t u d  k o m i s j o n i  e s i m e n e 
a r u a n n e  v õ e t i  s i i s k i  v a s t u  2 0 1 0 .  a a s t a 
augustis.
84. 
liha eli impor timise eesk irjad sisaldavad 
nõuet, et loomade tapmine peab kooskõ -
las eli õigusaktidega toimuma inimlikult. 
Kolmandate riikidega konkureerimise või -
m e t  o n  k ä s i t l e t u d  k o m i s j o n i  a r u a n d e s 
n õ u k o g u l e  j a  p a r l a m e n d i l e  ( K o m( 2 0 0 2 ) 
626 (lõplik)): „ loomade heaolu k äsitlevad 
e e s k i r j a d  k o l m a n d a te s  r i i k i d e s  j a  n e n d e 
m õ j u  eu r o o p a  li i d u l e”.  K o m i s j o n  k ä s i t -
leb praegu seda küsimust uuesti eli loo -
m a d e  h e a o l u  a l a s e  p o l i i t i k a  h i n d a m i s e 
ra a m e s,  m i l l e  t u l e m u s e d  t u l e b  av a l d a d a 
2010. aasta detsembris.85. 
osutatud k ulud avaldavad selgelt olulist 
m õ j u  eu r o o p a  t o o t j a t e  k o n k u r e n t s i v õ i -
mele. igasugusel kontrollik ulude võrdle -
misel tuleks ar vesse võtta mitmeid majan -
d u s l i k k e  t e g u r e i d ,  s e a l h u l g a s  o t s e s e i d 
toetusi, kaudset toetust (nt soodsa intres -
simäära näol), maaga seotud kulusid, ehi -
tus-, sööda- ja tööjõuk ulusid ning palju -
sid muid tegureid. samuti tuleks märkida, 
e t  e li  t o o t j a d  s a a v a d  s e l l e s t  o l u k o r r a s t 
k asu täieliku juurdepääsu näol eli turule, 
sealhulgas elusloomade turule, samas kui k o l m a n d a t e  r i i k i d e  t o o t j a t e  j u u r d e p ä ä s 
kõnealusele turule võib olla  seotud üks -
nes teatavate toodetega ja olla seega palju 
piiratum. Komisjon on kindlalt otsustanud 
jätkata konsulteerimist sidusrühmadega. 
86. 
na g u  s o ov i t u d,  e s i t a t a k s e  a r u a n n e  n õ u -
kogule ja par lamendile enne 2010. aasta 
l õ p p u  n i n g  s e l l e s  k e s k e n d u t a k s e  t o i d u , sööda, loomade ja taimede impordi kont -
rollimiseks kehtestatud meetmete tõhusu -
sele ja järjepidevusele.
se o s e s  p a r l a m e n d i  u u r i n g u g a  a l g a t a s 
k o m i s j o n  k a t s e p ro j e k t i  p a k k u m i s m e n e t -
l u s e ,  e t  h i n n a t a  e li  õ i g u s a k t i d e  j ä r g i -
m i s e s t  t u l e n e v a i d  l õ p p k a s u t a j a  k u l u s i d 
2009. aastal, kuid peatas menetluse ainult 
ühe pakkumise saamise tõttu. praegu koos -
tatakse uuringut seda teemat hõlmavakir -
janduse kohta.
va j a d u s e  k o r r a l  k o n t r o l l i v a d  k o m i s j o n i 
talitused põhjalikult parlamendi uuringu 
tulemusi.Komisjoni  
vastused
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme5959
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reformejäreldused  ja soo Vitused
87. 
im p o r d i k o n t r o l l i  p u h u l  k e h t i v a d  v e t e r i -
n a a r e e s k i r j a d  o n  s ä t e s t a t u d  d i r e k t i i v i s 
97/78/ eü ning valge raamat ja hügieeni -
pakett neid palju ei mõjutanud. Kolman -
d a t e  r i i k i d e  j a  e t t e võ t e t e  h e a k s k i i t m i s e 
eeskirjad sõnastati hügieenipaketis uuesti, 
k u i d  n e e d  j ä i d  s a r n a s e k s  v a r a s e m a t e 
eeskirjadega.
näitajad ekspordieelse kontrolli kohta ei 
ole nõutavad ekspordieelset kontrolli (mis 
e i  o l e  i s e g i  k o h u s t u s l i k )  k ä s i t l e v a t e  e li 
õigusaktidega ega ka rahvusvaheliste soo -
vituste või standarditega, mis on seotud 
samaväärsuse kindlaksmääramisega.
ve t e r i n a a r l e p i n g u d  o n  s õ l m i t u d  k õ r g e 
arengutasemega riikidega, kelle pädevate 
a s u t u s te g a  o n  l o o d u d  u s a l d u s l i k u d  s u h -
ted. impordi füüsiliste kontrollide vähen -
damist lubati üksnes toidu- ja veterinaar -
ameti väga positiivsete aruannete kor ral 
pädevate asutuste kontrollisüsteemi kohta 
asjaomaste kaupade puhul.
88. 
im p o r t l i h a  ve t e r i n a a r k o n t ro l l i  t e g e m i s e 
kohustus on sätestatud eli õigusaktides. 
toidu- ja söödaalane k iirhoiatussüsteem, 
kaubanduse kontrolli- ja eksperdisüsteem, 
toidu- ja veterinaarameti kontrolliaruan -
ded ning muu kolmandatelt riik idelt saa -
dav teave on lihtsalt vahendid, mis aitavad 
k o m i s j o n i l  t u va s t a d a  k a a s n e va d  o h u d  j a 
seega kindlaks määrata kohaldatavate füü -
siliste kontrollide taseme.
Kaubanduse kontrolli- ja eksperdisüsteem 
on suhteliselt uus töövahend ja seetõttu 
püütakse igati tagada selle ühtne k asuta -
mine kõigis liikmesriikides.toidu- ja söödaalase k iirhoiatussüsteemi 
k a s u t a j a d  s õ l t u v a d  s ü s t e e m i s  s i s a l d u v a 
teabe ajakohasusest ja täpsusest, kusjuu -
res selle edastamise eest vastutavad nad 
s u u r e s  o s a s  i s e .  K o m i s j o n  p ü ü a b  p i d e -
v a l t  l e i d a  v i i s e  s e l l e  t a g a m i s e k s,  e t  s ü s -
t e e m  s i s a l d a b  a j a k o h a s t a t u d  j a  t ä p s e t t e ave t  h o i a t u s t e a d e t e  k o h t a ,  e t  l i h t s u s -
tada risk ijuhtimisalaste otsuste tegemist, 
mida on vaja selleks, et tagada ennetus- 
ja/või parandusmeetmete võtmine vasta -
valt vajadusele. süsteem toimib õigeaeg -
selt ja propor tsionaalselt.
89. 
vastuses 75. tähelepanekule on selgitatud, 
k u i d a s  l i i k m e s r i i g i d  k o h u s t u v a d  r a k e n -
dama parandusmeetmeid ja kuidas komis -
jon jälgib nende rakendamist. seal selgi -
tatakse k a rakendamise seisu 2009. aasta 
lõpus.90. 
esimene taane
ve te r i n a a r l e p i n g u te  a l u s e l  s a av u t a t a k s e 
täielik samaväärsus har va, mis tähendab, 
et liikmesriikidest lähtuva ekspordi suhtes 
kehtivad impor tiva kolmanda riigi siseriik -
likud õigusaktid. seetõttu võivad liikmes -
riik ide vahel esineda erinevused kolman -
date riik ide hügieeninõuete täitmises või nende nõuete ametliku kontrolli tasemes. 
lisaks on kolmandad riigid seoses loomade 
ter visliku seisundiga liik mesriik ide taga -
tiste aktsepteerimisel sageli ettevaatlikud. 
Kolmandad r iigid ei k äsita liik mesr iik ide 
ekspordi puhul eli alati ühtse ter vikuna.Komisjoni  
vastused
60
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reformeteine taane
ül d i s e d  t o i d u a l a s e d  õ i g u s n o r m i d  j a 
h ü g i e e n i p a k e t t ,  s e a l h u l g a s  m ä ä r u s  ( e ü) 
n r  8 8 2 / 2 0 0 4 ,  v a l m i s i d  v a s t av a l t  2 0 0 2 .  j a 
2004. aastal. Komisjon on oma õiguslik ku 
r a a m i s t i k k u  s e l l e  k o n s o l i d e e r i m i s e k s  j a 
k a s u t a j a s õ b ra l i k u m a k s  m u u t m i s e k s  j u b a 
lihtsustanud. Komisjon jätk ab seda prot -
s e s s i  p a re m a  õ i g u s l o o m e  e d e n d a m i s e k s tehtavate üldiste pingutuste raames. suu-
re m  o s a  e li  õ i g u s a k t i d e  k o n s o l i d e e r i t u d 
v e r s i o o n e  o n  k ä t t e s a a d a v a d  ü l d s u s e l e 
l i gi p ä ä s e t ava s  C e l eX i  a n d m e b a a s i s  n i n g 
kaubanduse kontrolli- ja eksperdisüsteemi 
andmebaasis, millele pääsevad ligi piir i -
punktid ja ettevõtjad.
Kolmas taane
uus toidu- ja söödaalane k iir hoiatussüs -
te e m  o n  ve e b i p õ h i n e  ra k e n d u s,  m i s  võ i -
maldab liikmesriikidel ja komisjonil sises -
t a d a  t e a v e t  h o i a t u s t e a d e t e  j a  t e a d e t e 
kohta otse rakendusse. Kaubanduse kont -
rolli- ja eksperdisüsteemi ei ole vaja edasi 
a r e n d a d a  m i s  t a h e s  a n d m e t e  e s i t a m i s e e e s m ä r g i l ,  k u i d  m u u t a  t u l e b  õ i g u s l i k k u 
alust (komisjoni otsus 2004/292/ eü), mil -
lega pannakse liikmesriikidele kaubanduse 
kontrolli- ja eksperdisüsteemi k asutamise k o h u s t u s  s e l l e  t a g a m i s e k s,  e t  l i i k m e s r i i -
gid sisestavad süsteemi asjakohase teabe e n n e  k a u p a d e  l i i k u m i s t .  se e  o n  o l u l i n e 
k õ i gi  a s j a k o h a s te  a n d m e te  s a a m i s e k s  j a s a n i t a a r k i i r h o i a t u s t e  k o r r a l  t ä p s e  t e a b e 
esitamiseks. Kaubanduse kontrolli- ja eks -
p e r d i s ü s t e e m i  t o i m i m i s t  t u g e v d a t a k s e e d a s p i d i  l o o m a t e r v i s h o i d u  k ä s i t l e v a t e 
õigusnormidega.neljas taane
Kehtivate õigusaktide alusel ei ole komis -
j o n i l  s e l l i s t e  s u u n i s t e  v ä l j a t ö ö t a m i s e k s õiguslikku pädevust. hoolimata sellest on 
komisjon seotud paljude eri tegevustega, 
mis tagavad ühtlustatud lähenemisviisi pii -
ripunktides teostatavatele veterinaarkont -
rollidele. Kõnealused tegevused hõlmavad 
liikmesriikide pädevate asutustega peeta -
vaid korrapäraseid eri töörühmade koos -
olek uid, nt veter inaar kontrolli töörühma 
koosolekud, mis toimuvad kolm kuni neli 
korda aastas, piiripunkti töötajatele paku -
tavat koolitust programmi „ parem koolitus 
o h u t u m a  to i d u  n i m e l ” ra a m e s  n i n g  m u i -
d u gi  e li  õ i g u s a k te,  m i s  o n  p i i r i p u n k t i d e 
konkreetsete ülesannete osas väga norma -
tiivsed ja selged.
Viies taane
Kehtivate õigusaktide alusel ei ole komis -
j o n i l  s e l l i s t e  n ä i t a j a t e  v ä l j a t ö ö t a m i s e k s 
õiguslik ku pädevust. toidu- ja veterinaar -
ameti kontrolliaruanded, järelmeetmed ja 
m i t m e s u g u s e d  m u u d  a r u a n d e d  o n  s i i s k i vahendid, mis võimaldavad eelkõige seo -
ses hügieenipaketiga hinnata eli õigusak -
tide rakendamist, sealhulgas kontrollimist 
ja jõustamist.Komisjoni  
vastused
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme6161
eriaruanne nr 14/2010  – Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reformeKuues taane
vä l i s h i n d a m i s e  t u l e m u s e l  a n t i  s o o v i t u s i 
toidu- ja veterinaarameti riskihindamismu -
delite kohta, mida ta on järginud. nn kvan -
titatiivsed mudelid on siiski väga piiratud 
impor ti mõjutavate ohutegurite keerukuse 
tõttu ning võivad tõepoolest prioriteetide 
suhtes kergesti eksiar vamusele viia. esma -
t ä ht s ate  ü l e s a n n e te  k i n d l a k s m ä ä ra m i s e l 
t u g i n e t a k s e  s e e g a  j ä t k u v a l t  a s j a o m a s t e 
sidusrühmade, eriti liikmesriikide kontrol -
liasutuste kogemustele, otsustele ja nõu -
annetele. lisaks on enne tegevuse k avan -
damist tehtud analüüsidesse integreeritud 
s e l l i s e d  k v a n t i t a t i i v s e d  n ä i t a j a d  n a g u 
a n d m e d  i m p o r d i k o g u s t e  j a  i m p o r d i t u d 
toodete liikide kohta. soovituste kohalda -
misala ulatub kontrollitud sektor ist k au -
gemale. Kontrollikoda on vaadanud ainult 
ühte r isk ihindamismudelit. algatatud on 
kontrollitavate piiripunktide ametliku vali -
mise protsess. 
seitsmes taane
peale konk reetsetes sektorites konk reet -
s e t e  j ä r e l k o n t r o l l i d e  t e g e m i s e  k e h t e s -
tas toidu- ja veterinaaramet 2005. aastal 
üldise järelkontrolli, et vaadata läbi sek -
torite k aupa esitatud soovituste rakenda -
mise edenemine. selles protsessis tuuakse 
esile probleeme, mille puhul liikmesriigid 
ei võtnud parandusmeetmeid. neid juhtu -
meid jälgitakse järjepidevalt ning sõltuvalt 
konk reetse juhtumi raskusest hinnatakse 
korrapäraselt jõustamismeetmete vajadust. 
sisene järelmeetmete rakendamise menet -
l u s  o n  j u b a  k a s u t u s e l e  v õ e t u d ,  e t  t e h a pärast toidu- ja veterinaarameti negatiiv -
seid järeldusi täiendavaid parandusi, ning 
seda k asutatakse seoses impordikontrolli 
küsimustega samal viisil ja sama raskusast -
mega kui liikmesriikide toodangu kontrolli 
puhul.Kaheksas taaneKokku lepitud ja teostamisel.
91. 
ma a i l m a  K a u b a n d u s o rg a n i s a t s i o o n i  l i i k -
m e s r i i g i d  võ i v a d  k o h a l d a d a  s a n i t a a r -  j a 
f ü to s a n i t a a r m e e t m e i d,  m i s  l ä h e va d  k a u -
g e m a l e  r a h v u s v a h e l i s e l t  h e a k s k i i d e t u d s t a n d a r d i t e s t ,  k u i  n e e d  o n  t e a d u s l i k u l t 
p õ h j e n d a t u d,  e i  o l e  d i s k r i m i n e e r i v a d  j a 
o n  p ro p o r t s i o n a a l s e d.  im p o rd i e e s k i r j a d 
peavad olema jätkuvalt keskendunud ohu -
tusele, järgides samal ajal rahvusvahelisi 
kohustusi. Komisjon on täielikult pühen -
d u n u d  n e n d e  e t te p a n e k u te  m õ j u  h i n d a -
misele, mis mõjutavad konkurentsivõimet, 
p i d a d e s  k i n n i  p a r e m a  õ i g u s l o o m e  j a  e l 
2020 algatuse poliitilistest eesmärkidest.
ar u a n n e  e s i t a t a k s e  n õ u k o g u l e  j a  p a r l a -
mendile soovi kohaselt enne 2010. aasta 
l õ p p u  n i n g  s e l l e s  k e s k e n d u t a k s e  t o i d u , 
sööda, loomade ja taimede impordi kont -
rollimiseks kehtestatud meetmete tõhusu -
sele ja järjepidevusele.
va j a d u s e  k o r r a l  k o n t r o l l i v a d  k o m i s j o n i 
talitused põhjalikult parlamendi uuringu 
tulemusi.Komisjoni  
vastused

63
euroopa Kontrollikoda
eriaruanne nr 14/2010
Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste 
õigusaktide reforme
luxembourg: euroopa liidu väljaannete talitus
2011 — 61 lk — 21 × 29,7 cm
isBn 978-92-9207-970-3
doi:10.2865/60055

Kust saab eli väljaandeid?
tasuta väljaanded:
• eu  Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
•  euroopa liidu esindustest või delegatsioonidest. nende kontaktandmed saab 
veebisaidilt http://ec.europa.eu või saates faksi numbrile +352 2929-42758.
tasulised väljaanded:
• eu  Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
tasulised tellimused (nt euroopa liidu teataja aastatellimused ja euroopa liidu 
Kohtu kohtulahendite kogumikud):
•  euroopa liidu väljaannete talituse edasimüüjate kaudu 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_et.htm).
Qj-aB-10-012- et-C
seoses tõsise tervishoiualase Kriisiolu Korra te KKimisega 
1990. aastatel ja toiduohutust Käsitleva valge raamatu 
põhjal otsustati 2004. aastal võt ta Kasutusele uus 
õigusli K raamisti K, mida nimetata Kse „hügieenipa KetiKs”. 
Ko n t r o l l i Ko j a  au d i t i g a  h i n n at i  e li i m p o r t l i h a  j a 
i m p o r t l i h at o o d e t e  v e t e r i n a a r Ko n t r o l l i s ü s t e e m i 
Ko m i s j o n i p o o l s e t  h a l d a m i s t. se l l e s  j ä r e l d at i , e t 
h ü g i e e n i pa Ke t i  r a Ke n da m i n e  o n  v e e l  p o o l e l i  n i n g 
piiripun Ktide tea Besüsteeme ja piiripun Ktides tehtavaid 
Kontrolle tule Ks parandada. 
euroopa  Kontrolli Koda