EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 30.11.2011 
SEK(2011) 1434 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE, 
mis vastab ka eelhindamise nõuetele 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituuti käsitle va Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määruse 
muutmise kohta 
{KOM(2011) 817 lõplik} 
{SEK(2011) 1433 lõplik}  
 
ET 2   ET 1. Taust  
EIT loodi selleks, et täita lünk Euroopas, ning seda tehti selge eesmärgiga: edendada 
uuendustegevust teadmiste kolmnurga (teadus, uue ndustegevus ja haridus) täieliku lõimimise 
kaudu. EIT on ELi tasandil uudne algatus, mis se ob kogu uuendustsüklit haridusest ja teadmiste 
loomisest uute turuvõimaluste ja ettevõtete loomiseni. EIT toetub kahele põhimõttele: sõltumatu 
EIT organisatsioon  (EIT juhatusse ei kuulu ei komisjoni  ega liikmesriikide esindajad), kes 
vastutab teadmis- ja innovaatikakogukondade (T IK) valimise eest, koordin eerib neid paindliku 
raamistiku kaudu ja levitab TIKide parima id juhtimis- ja rahastamismudeleid; autonoomsed 
TIKid , kes määravad oma struktuuri ja töökorra ise.  
EIT on agentuur ja vastupidiselt programmidele ei võta ta meetmeid vaid teostab oma tegevust 
TIKide kaudu, mis kujutavad endast integreerit ud pikaajalisi partnerlusi, mis kestavad 7–15 
aastat ja ulatuvad üle mitme finantsraamistiku. TI Kid on juriidilised isikud. Esimesed kolm TIKi 
valiti kliimamuutuste leevendamise ja nendega  kohanemise (ClimateKIC), tuleviku info- ja 
kommunikatsiooniühiskonna (ICT Labs) ja säästva energia (InnoE nergy) valdkonnas. 
Üksikasjalikum ülevaade TIKi de kohta on esitatud lisas.  
ELi eelarves on EIT toetamiseks ajavahemikul  2008–2013 ette nähtud 309 miljonit eurot. EIT on 
täielikult ära kasutanud 2009. ja 2010. aastal er aldatud summad (vastavalt 5,6 miljonit ja 26 
miljonit) ja kasutab tõenäoliselt ära ka 2011. aast al eraldatud 55 miljonit. Arvestades seda, et 
tavaliselt kannavad ELi ametid eelkõige just  oma esimesel tegevusaastal suure summa 
tegevusassigneeringutest üle või tühistavad need (Kontrollikoja aruande kohaselt), on see tähtis 
verstapost. 
EIT kajastub programmis EL2020 ja sellis tes juht- ja muudes algatustes nagu: 
• Teatis „Innovaatiline liit“  
• Teatis „Noorte liikuvus”  
• Kõrghariduse tegevuskava uuendamine  
• Komisjoni piirkondliku poliitika te atis aruka majanduskasvu kohta  
2. Probleemi kirjeldus 
Innovatsioon on ELi poliitilise päev akorra alguses heal põhjusel. Mitmed probleemid takistavad 
jätkuvalt Euroopa innovat sioonivõimet ja Euroopa suutlikkust lahendada keerulisi sotsiaalseid 
probleeme jätkusuutlikul moel. See avaldab mõju  ettevõtete, kõrgkoolide ja uurimisinstituutide 
konkurentsivõimele kogu ELis ning kokkuvõttes ha lvendab see ELi kodanike tööhõivet, 
sotsiaalset, keskkondlikku ja majanduslikku heao lu. EIT on loodud selleks,  et aidata nende 
probleemidega tegeleda. Programmi Horisont 2020 probleemipüstitusele tuginedes tehti EIT 
mõjuhindamise ja EIT innovaatil isel maastikul positsioneerimise käigus kindlaks järgmised 
punktid:  
• andekate inimeste kehv arendamine, ligimeelitamine ja hoidmine; 
• killustatud innovatsioonisüsteem; 
 
ET 3   ET • olemasoleva teadusuuringuressursi ebapiisa v kasutamine majandusliku ja sotsiaalse 
väärtuse realiseerimise aspektist vaadatuna; 
• vähene ettevõtlustegevus eelkõige võimalike k iiresti arenevate ettevõtete loomisel ja 
teadusuuringute ja inno vatsiooni väljundite väärtuse rakendamisel. 
Talentide probleemi  iseloomustab kõige paemini asjaol u, et Euroopal on suuri probleeme 
kvalifitseeritud tööjõu siia meelitamisel, selle säi litamisel ja hoidmisel. Seda raskendab asjaolu, 
et ülemaailmne konkurents õpingud lõpetanud tude ngite ja teadlaste värbamiseks on järjest 
tihedam, kuna kiiresti areneva majandusega riikide roll muutub üha suuremaks. 
Euroopa Komisjoni innovaatiline liit rõhutab vajadust parandada  tasuvust ning saada lahti 
killustatusest . Side EL ja riiklike teadus- ja innovats ioonisüsteemide vahel peab olema parem ja 
nende tegevus tulemuslikum.  
Euroopa teadusuuringute ja innova tsiooni struktuuris peitub suur  potentsiaal tänu mitmete uute 
tippkeskuste loomisele. Arenguruumi on aga nende tippkeskuste väljundite kasutamise 
parandamisel .  
Euroopal ei ole üldist ette võtlikku kultuuri , mis iseloomustab USAd ja teisi kiiresti areneva 
majandusega Aasia riike. Selle peamine põhjus võib olla erinev suhtumine riski, mida nähakse ettevõtluse määrava tegurina. Samuti on Eu roopas ettevõtliku mõtteviisi põhimõte rohkem 
ärikoolide ja majanduskursuste pärusmaa.  
EIT sõltumatus hindamises kiideti heaks EIT kont septsioon ja üldised eesmärgid, kuid viidati 
teatud küsimustele seoses EIT ra kendamisega pärast selle loomist. Kui hinnata, mil määral on 
EIT täitnud oma üldist eesmärki, milleks on liikmesriikide innovatsioonivõime suurendamine, 
leiti hindamises, et EIT mõju uuendustegevuse struktureerimisel Euroopas on piiratud selliste 
tegurite tõttu nagu kriitilise massi puudumine, ebat õhus haldamine ja piiratud mastaabisääst, mis 
omakorda on seotud piiratud tegevusvalikuga. Täh tis on rõhutada, et kõik need probleemid on 
seotud EIT rakendamisega, 
3. Sünergia, täiendav tegevus ja ELi lisaväärtus  
Oma ühises teadusuuringute ja in novatsiooni strateegilises r aamistikus (Horisont 2020), tõi 
komisjon välja kolm üksteisega seotud ja üksteis t täiendavat sammast: teadusbaasi tugevdamine; 
ühiskondlike probleemide lahendamine; töös tusliku juhtpositsiooni  saavutamine ja 
konkurentsivõimelised raamistikud. Innovatiivse hariduse ja ettevõtlusalase mõtteviisi soodustamine on eriti oluline ning EIT pe amine panus programmi Horisont 2020 kolme 
sambasse. Programmi Horisont 2020 osan a asub EIT tänu oma uuendustegevusele ning 
teadmiste kolmnurga lõimimisele sambas „Ühiskondlike probleemide lahendamine”. Võttes arvesse selle valdkonnaülest olemust, tuleks süne rgiaid luua ka teiste sammastega, eelkõige 
konkurentsivõime sambaga. Sidemed teiste algatust ega töötatakse välja TI Ki tasandil ning nende 
loomine võib TIKist ja probleemist sõ ltuvalt toimuda erineval viisil.  
Kuna programm Horisont 2020 ei hõlma haridustegevust väljaspool  EIT tegevusvaldkonda, saab 
EIT panustada programmi Horisont 2020 eesmärkid e saavutamisse innovati ivse ettevõtlusalase 
koolituse kaudu, mängides olulist rolli teadus uuringute ja innovatsiooni raamistiku ning 
hariduspoliitika- ja programmide ühendami sel. Siinkohal aitab EIT kaasa Euroopa 
kõrghariduspiirkonna edukusele. EIT on eelkõige oma uute trans- ja  interdistsiplinaarsete EIT 
 
ET 4   ET märgisega akadeemiliste kraadide kaudu, mille mõju kandub selgelt üle ka laiemale 
kõrgharidusasutuste moderniseerimise Euroopa  töökavale, innovatsioonialase hariduse 
eestvedaja. 
Lisaks sellele saaks EIT panustada ühtekuul uvuse raamistikku, tegelede s innovatsiooni kohalike 
ja üleilmsete tahkude seotusega. Ühispaiknemiskeskused võimaldavad piirülest koostööd nii TIKide võrgustiku sees kui ka väljaspool seda ja neil on hea või malus saada raha list toetust oma 
asjaomastel piirkondadelt. Ühispaiknemiskeskuste  kaudu on EIT-l ja TIKidel suur territoriaalne 
mõju ning nad pakuvad aruka spetsialiseerumise  ja klastrite arendamise kõrval olulist 
lisaväärtust Euroopa tasandil. 
EIT Euroopalikkus kujutab endast tähtsat elem enti ELi lisaväärtuse an dmisel. Praegu on EIT 
ainus ELi tasandi algatus, mi s seob kogu uuendustsüklit hariduses t ja teadmiste loomisest uute 
turuvõimaluste ja ettevõtete loomis eni. EIT kohta tehtud välishindamise
1 kohaselt on see 
esimene märk võimalikust tõhususe suurendami sest. Samuti ei ole muudel ELi algatustel 
samasugust institutsioonilist mõõdet.  
EIT eesmärk on anda ELi tasandil lisandväär tust eelkõige järgmistes punktides:  
• uute uuendustegevuse mudelite väljatööta mine pikaajaliste integreeritud 
maailmatasemel partnerlussuhete kaudu;  
• killustatuse lõpetamine ja tippteadmiste ühendamine kogu ELis;  
• ettevõtluse edendamine teadmiskol mnurga integreerimise kaudu;  
• andekate õpilaste toetamine piiriüleselt;  
• tegutsemine vastavalt tulemustele orienteeritud lähenemisviisile:  
• eksperimenteerimine;  
• erainvesteeringute suurendamine.  
4. Eesmärgid 
EIT välishindamise käigus hinnati EIT kont septsiooni ja selle eesmärke seoses ELi 
innovatsioonivõime parandamisega partnerorg anisatsioonide kaasamise kaudu integreeritud 
innovatsiooni-, teadus- ja haridustegevusse kõ rgeimal tasandil. EIT eesmärk saada Euroopa 
integreeritud innovatsiooni-, t eadus- ja haridusruumi sümboliks, mis toob innovatsiooni 
majanduse või ühiskonna seisukoh alt olulisimatesse valdkondadesse, on jätkuvalt asjakohane. 
Alates EIT loomisest on ELi toetuse täht sus sotsiaalsete pr obleemide lahendamisel 
märkimisväärselt suurenenud. Arvestades praegus i turutõrkeid ja asjaolu, et ettevõtjatel puudub 
motivatsioon tegeleda sotsiaal seid probleeme käsitleva innovats iooniga, on avalik sekkumine 
igati põhjendatud. 
EIT üldised eesmärgid on kooskõlas muude ELi  algatustega ning need on järgmised;  
                                                 
1 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#educationHeader 
 
ET 5   ET • aidata parandada liikmesriikide ja ELi innova tsioonivõimet, toetades integreeritud ja 
ühispaiknemiskeskustes toimuvaid partnerlusi, milles on ühitatud innovatsiooni-, 
teadus- ja haridustegevus ning mis toimivad  üleilmselt tunnustatud lipulaevadena uute 
innovatsioonimudelite valdkonnas;  
• töötada välja meetmed peamiste sotsiaalse te probleemide lahendamiseks kõrgeimatele 
rahvusvahelistele standarditele vastavat e uute toodete, menetluste ja teenuste 
väljaarendamise kaudu. 
Need üldised eesmärgid toetuvad järgmistele erieesmärkidele: 
• teadmiste kolmnurga (teadusuuringud, innovatsi oon ja haridus) integr eerimine, et luua 
majanduslikku ja sotsiaalset väärtust ning s uurendada saadavat tulu tihedama koostöö 
abil; 
• suurendada kraadiõppe atraktii vsust ja majanduslikku tähtsust; luua võimalused vajalike 
oskustega inimeste ligimeelitamiseks, arendamiseks ja hoidmiseks; 
• kasutada siiani alakasutatud ELi teadusuu ringute potentsiaali, et muuta töö- ja 
tooteturud viljakamaks;  
• luua tippkeskuste vahel tõhus koostöö, et  saavutada kriitiline mass tipptasemel 
innovatsiooni ja hariduse jaoks; 
• edendada innovatiivsete toodete ja prot sesside välja töötamist valdkondades, kus 
turutõrgete tõttu on varustamine häiritud;  
• suurendada ettevõtlusvõimet kogu ELis, et luua  uusi ettevõtteid ja kasutada praktikas 
paremini teadusuuringute ja haridus saavutuste võimalikku väärtust; 
• tugevdada olemasolevaid ja tulevasi tea duse, innovatsiooni ja hariduse tippkeskusi 
ELis, et luua üleilmselt konkurentsivõimelised keskused, mis oleksid kogu maailmas 
oma tippsaavutuste poolest tuntud; 
• muuta innovatsioonivõime tase kogu ELis ühtlasemaks  innovatsioonitavade ja 
innovatsiooni juhtimise mudelite kasutegurit e kohta teadmiste loomise ja jagamise 
kaudu; 
EIT erieesmärkide kõrval on tema tegevuseesmä rgid seotud vajadusega saavutada TIKide 
kriitiline mass konsolideerimise ja laienemise kaudu; Parandada haldustõhusust ja -suutlikkust 
TIKidele tugiteenuste, meetmete lihtsustamise,  eesmärgipäraste teenuste ja rahvusvahelist 
tegevust hõlmava teabestrateegia pakkumise ka udu; tõhustada ja laiendada EIT tegevust, 
sealhulgas levitamist, et saavutada mastaabisäästu. 
5. Poliitikavalikud 
Enne EIT käivitamist 2009. aastal kaaluti mitmei d võimalusi selle väljaarendamiseks, mille 
kohta koostati ka mõjuhinnang2. Ei ole toimunud olulisi muutusi tagasilükatud võimaluste uuesti 
                                                 
2 http://eit.europa.eu/ fileadmin/Content/Downloads/PDF /Official_documents/impact_en.pdf 
 
ET 6   ET kaasamiseks ning seega neid võimalusi3 praeguses mõjuhinnangus ei käsitleta. Esitletud 
võimalused tuginevad EIT kahel esimesel te gevusaastal saadud kogemustest. Võimalused 
lähtuvad eesmärkidest, mida on allpool kirjeldatud.  
Analüüsiti kolme võimalust: 
Võimalus nr 1. Lõpetamine  
Üks võimalus oleks lõpetada EIT tegevus. Selle l õpetamise võimaluse korral, tuleks peatada kõik 
EIT tegevused. TIKide tegevuse jätkamine sõltuks  sellest, kas nad suud avad leida vahendeid 
nende asemele, mis nad kaotavad EIT tegevuse lõpetamise kaudu. Leitakse, et on ebatõenäoline, et TIKid suudaksid oma tegevust jätkata, kuna EIT hindamise käigus selgus, et TIKid ei ole veel 
majanduslikult iseseisvad. Võimalik, et mõni te gevus võib siiski jätkuda. Seda oletust on 
mõjuhinnangus ka arvestatud. Ükski teine olemas olev ELi taseme algatus ei suudaks pikas 
perspektiivis lõimida tipptasemel teadusuuringui d, haridust ja innovatsiooni, et tegeleda 
sotsiaalsete probleemidega. Lisaks sellele jä äks täitmata roll, mida EIT peaks innovatsiooni 
parimate tavade levitajana mängima.  
Võimalus nr 2. Alusstsenaarium  
Jätkamine kolme TIKiga võimaldaks EIT-l oma te gevust konsolideerida ja keskenduda piiratud 
arvul prioriteetsetele valdkondadele. Kõnealuse al usstsenaariumi korral jätkuks EIT ja TIKide 
tegevus samal viisil ja samas ulatuses nagu praegu. Võimalus ei näe ette EIT rahastamise 
suurendamist, vaid tegevuse jätkamist praeguse ee larvega. TIKide tegevu se laiendamine sõltuks 
sellest, kas nad suudavad leida täiendavaid rahastamisallikaid.  
EIT tegevus jätkuks praegusel (k avandatud) tasemel. See hõlmab ettevõtluse soodustamisega 
seotud meetmeid ja õpikodasid, mis toovad kokku TIKides osalejad. Selle võimaluse raames 
saab uue TIKi luua vaid siis, kui olemasolev TIK enam EIT kaudu rahalis t toetust ei saa. See 
tähendaks stabiilset eelarvet ja säilitaks ELi finantseeritava kolme  TIKi tegevuse. EIT ja TIKid 
suudaksid Euroopa uuendustegevuse maastikul va id piiratult kaasa r ääkida, kuna neil puuduks 
kriitiline mass märkimisväärse mõju saavutamis eks (kuigi puudub üksmeel selle kohta, kui suur 
on kriitiline mass, on enamik vastajatest ar vamusel, et 6–10 TIKi oleks optimaalne arv 
tulevikus).  
Võimalus nr 3. Pidev kasv ja tegevuse laiendamine  
Selle võimaluse raames looks EIT mitu uut TIKi ja seega suudetaks katt a rohkem prioriteetseid 
valdkondi. Iga uue TIKi eelarve ol eks umbes sama suur, kui juba tegeva TIKi oma. Käesolevat 
mõjuhinnangut toetava uurimusena tehtud mast aabisäästu analüüsis ja EIT ettepanekutes 
                                                
 
3 Kaaluti viit võimalust: 1) tsentraalselt juhitav keskne EIT, mis on vahetult tegev teaduse, hariduse ja 
innovatsiooni valdkonnas ning on otseselt vastutav TIKide haldamise eest; 2) hajutatud EIT, kus EIT on 
rahastav organ ja TIKid on autonoomsed ning otse vahetult tegevad hariduse, teaduse ja innovatsiooni 
valdkonnas; 3) integreeritud EIT, mis on võimaluste 1 ja 2 kombinatsioon ja kus EIT juhatus määrab 
kindlaks üldise strateegia, valib ja hindab TIKe ning teostab nende üle järelevalvet, samas kui TIKid on 
oma tegevuse korraldamisel autonoomsed; 4) rahastusorganina toimiv EIT, kes annab välja EIT kvaliteedimärki; 5) praeguse olukorra säilitamine (EITd ei looda) Esimeses hindamisetapis jäeti välja kaks 
võimalust, nimelt: a) ainult üks organisatsioon kog u „maastikul” ja b) organisatsioonide võrgustik. 
Eelisvariandiks kujunes võimalus 3. Mõjuhinnangus on öeldud, et see võimalus püüab leida tasakaalu võimaluste 1 ja 2 vahel, säilitades mõlema eelised ja vältides nende tagasilööke (lk 32). 
 
ET 7   ET tuleviku kohta, leitakse, et aastaks 2020 peaks TIKide arv tõusma üheksani. See võimaldaks 
EIT-l avaldada oodatud mõju innovatsiooni, te aduse ja hariduse valdkonnale. Analüüs põhineb 
oletusel, et iga TIK koosneb 5-6 tippkeskusest (ühispaiknemiskes kused) ja et üks keskus võib 
osaleda rohkem kui ühes TIKis, mis toob kaasa üle kogu ELi asuva 50 keskusega kriitilise massi. 
Laienemine rohkem kui 9 TIKini võib ohustada  maailmataseme põhimõtet, mis on EIT mudeli 
nurgakiviks.  
EIT praegune ja tulevane tegevus jätkuks ja laieneks, et etableerida instituut kui õppiv 
organisatsioon. See hõlmaks levitu s- ja teavitusstrateegiate ni ng samuti EIT suhteid kolmandate 
riikidega käsitleva rahvusvahe lisuse kava arendamist. Lisa ks sellele võtaks EIT kõnealuse 
võimaluse raames lisameetmeid selleks, et lev itada TIKide kaudu saadud kasu ka neile 
rühmadele, kes ei ole TIKide tegevusse otsese lt kaasatud. Lisategevus teeniks eesmärki siduda 
ettevõtteid, uurimisinstituute, kõrgharidusasutusi ja haldusasutusi valdkondades, kus innovatsioonivõime on väiksem. EIT püüaks soodustada innovatsioonivõime arengut nendes 
valdkondades. See ei tähendaks TIKide valikupro tsessis kehtestatud tippt eadmiste kriteeriumi 
nõrgendamist, vaid süvendaks hoopis EIT rolli. 
6. Mõju hindamine 
EIT-lt oodatakse ELi ja liikmesriikide innova tsioonivõime suurendamist, et parandada ELi 
majanduse konkurentsivõimet ja arendada välja  innovatiivsed lahendused sotsiaalsete 
probleemide lahendamiseks. EIT-l on potentsiaali levi tada tulemusi ja saavutada institutsioonilist 
mõju, tehes TIKide abil kindlaks parimad juhtimistavad ja rahastamismudelid ja levitades neid ja 
hoolitsedes selle eest, et TIKidelt saadud teadmise d salvestatakse ja neid väärtustatakse ja 
kasutatakse nii ELis ku i ka väljaspool.  
6.1. Peamised majanduslikud, sots iaalsed ja keskkonnamõjud  
Majanduslik mõju. 
Kõige suuremat mõju võib täheldad a teadusuuringute ja innovatsiooni 
valdkonnas ning investeeringuvoogude mõjutamisel. EIT jaoks valitud detsentraliseeritud mudel 
ergutab piiriülest voogu ja aitab kaasa ühtse Euroopa hariduse, teaduse ja innovatsiooni 
piirkonna arengule.   
Ühiskondlik mõju.  Sotsiaalseid probleeme käsitleva innovatsioonitegevuse arendamine aitab 
parandada heaolu. Võimalused toetavad sa muti kõrghariduse moderniseerimist, mis annab 
täiendavat sotsiaalset kasu. 
Keskkonnamõju.  Halvimal juhul on see neutraalne , parimal juhul võivad teatavad 
tegevusvaldkonnad edendada uue ndustegevust, mil on positiivne mõju keskkonnale.  
6.2. Peamiste mõjude kvalitatiivne hindamine 
Innovatsioon ja teadustegevus.  Iga võimalus soodustab aktiivsemat teadus- ja uuendustegevust 
ning tõhustab innovatsiooni eelkõige selle rahastamise kaudu. Li saks sellele avaldab võimalus 3 
positiivset mõju ka kaudselt uuendustegevuse ede ndamise ja juhtimise parimate tavade välja 
töötamise ja levitamise kaudu. 
Haridussüsteem. Võimalused 2 ja 3 parandavad haridu se osutamise kvaliteeti, eelkõige 
ettevõtete kaasamise osas, ja ettevõtlusalase ha riduse osutamist. Võimalus 3 avaldab positiivset 
mõju parimatest tavadest teadlikkuse suurendami se kaudu nendes ELi osades , kes EITs otseselt 
ei osale. 
 
ET 8   ET Siseturg ja konkurents.  EIT võib avaldada TIKide kaudu positi ivset mõju töötajate liikuvusele, 
kapitalivoogudele ja parandada tarbijate vali kuvõimalusi. Võimaluse 3 korral on mõju tänu 
laiemale tegevusvaldkonnale suurem kui võima luse 2 puhul. Võimalusel 1 võib olla teatav 
positiivne järelmõju, kuid on ebatõenäoline, et see turutingimusi märkimisväärselt mõjutaks. 
Konkurentsivõime, kaubandus ja investeeringud.  EIT mõju TIKide kaudu peaks olema kõikide 
võimaluste korral positiivne. Mõju oleks kõige s uurem võimaluse 3 korral ja väikseim võimaluse 
1 korral. Võimalused 2 ja 3 parandaksid tõenäoli selt ka kaasatud ettevõtja te ja institutsioonide 
üleilmset konkurentsivõimet. EIT tegevus s oodustaks majandustegevuse ümberpaigutamise 
kaudu ka piiriüleseid investeeringuid.  
Tarbijad ja kodumajapidamised.  Võimaluse 2 ja 3 avaldaksid  tõenäoliselt tagasihoidlikku 
positiivset mõju tarbijatele ja kodumajapidamistele uute toodete ja teenuste pakkumise kaudu.  
Konkreetsed valdkonnad ja piirkonnad  TIKide multidistsiplinaarse ja valdkonnaülese 
kontseptsiooni kaudu võib eeldada, et EITga puutuvad kokku mitmed valdkonnad. EIT 
piirkondlik mõju tõotab aga olla oluliselt suurem. Piir konnad ja liikmesriigid, kus 
ühispaiknemiskeskused asuvad, saavad kasu aglome ratsioonisäästust ja positiivsetest välistest 
mõjudest. See kehtib vaid võimaluste 2 ja 3 puh ul. Kuna võimaluse 3 korral püütakse laiendada 
EIT tegevust, et luua juhtimisalase uuendustegevu se uusi mudeleid ELis, võib sel olla positiivne 
mõju kõikidele ELi piirkondadele.  
Kolmandad riigid / rahvusvahelised suhted.  Võimalustel 2 ja 3 on suur  potentsiaal mõjutada ELi 
ja kolmandate riikide vahelisi investeeringuvooge, luues neid i nvesteeringuid rohkem soodustava 
keskkonna. Mõlemad võimalused võivad ligi meelita da ka kolmandate riikide tudengeid ja 
teadlasi.  
Makromajanduslik keskkond.  Kõik võimalused avaldavad ma janduskasvule positiivsed mõju. 
See avaldub nii nõudmise kui ka pakkumise poolel. Mõju oleks kõige suurem võimaluse 3 korral 
ja väikseim võimaluse 1 korral.  
Tööhõive ja tööturud.  Kõik võimalused soodustavad töökohtade  loomist ja toetavad ettevõtlust. 
Mõju oleks kõige suurem võimaluse 3 korral ja vä ikseim võimaluse 1 korral. Võimalused 2 ja 3 
toetaksid ka ELi tööturge, soodus tades tööjõu ajutist liikumist teadmiste vahetamise alal.  
Keskkonnamõju.  Võimalustel 2 ja 3 on positiivne mõju kliimale, transpordi ja energia 
kasutamisele, õhukvaliteedile, taastuvatele või taas tumatutele loodusvaradele  ning ettevõtete ja 
tarbijate keskkonnamõjule.  
6.3. Eelarveprognoos ja kulutõhususe hindamine 
Selleks et hinnata erinevate võimaluste mõju, on tehtud oletused EIT ja TIKide võimalike kulude 
ja tulude kohta. Üldine mõju suurus sõltub olemasolevatest vahenditest ja kulutuse liigist. 
Eelarveprojekti puhul võeti aluseks TIKi elutsükkel4 ja põhimõte, et TIKile antakse toetust 
                                                 
4 TIKi elutsükkel koosneb järgmistest etappidest:  
a) kaheaastane loomisetapp: selle aja jooksul organiseer ib TIK oma tegevust, loob va jaliku finants- ja õigusliku 
struktuuri ja võtab tööle vajaliku personali. TIKi tegelik tegevus algab nimelt teisel aastal pärast selle loomist;  
 
ET 9   ET keskmiselt kuni 25 % selle kogukuludest kogu elutsük li jooksul (15 aastat). Need oletused on 
järgmised:   
Võimalus 1 : EL ei toeta EIT peakorterit või TIKe rahaliselt. TIKide enda sissetulek ja kulutused 
ajavahemikul 2014–2020 on hinnanguliselt üks kol mandik. TIKide 2013. aasta tegevusmahust. 
Kulud on seega suurimad algusaast atel ja ligi nullilähedased aasta ks 2020. EIT peakorteril ei ole 
sissetulekut ega kulutusi. 
Võimalus 2 : ELi sissetulek ja kulutused kolme  TIKi peale ajavahemikul 2014–2020 on kokku 1 
800 miljonit eurot See summa põhineb prognoosil ee larve kohta, mida on vaja olemasolevate 
TIKide konsolideerimiseks ja EIT teavitus- ja levitustegevuse, TIKide  valdkonnaülese toetamise 
ja EIT halduskulude eelarveks. Ajavahemikul  2014–2020 katab TIKidele antav EIT toetus nende 
arenguetapi viimaseid aastaid ja jätkusuutlikku se saavutamise etappi. TIKide omavahendid 
ulatuvad ligi 4000 miljoni euroni. Samal ajavahemi kul on EIT peakorteri sissetulek ja kulutused 
ligi 55 miljonit eurot.  
Võimalus 3 : ELi sissetulek ja kulutused üheks a TIKi peale ajavahemikul 2014–2020 on kokku 2 
800 miljonit eurot. See summa põhineb prognoosil eelarve kohta, mida on vaja olemasolevate 
TIKide konsolideerimiseks, uue TIKide järk-jär guliseks ülesehitamiseks (kolm uut TIKi 2015 ja 
2018. aastal) ja EIT teavitus- ja levitustegev use, TIKide valdkonnaülese toetamise ja EIT 
halduskulude eelarveks. Eelarve hõlmab üheksa TIKi erinev aid etappe. Kulutused on suurimad 
ajavahemiku viimastel aastatel, kuna TIKid on ka vas luua ajalise nihkega. TIKide omavahendid 
ulatuvad 6100 miljoni euroni.  Samal ajavahemikul on EIT peakorteri sissetulek ja kulutused ligi 100 
miljonit eurot.  
7. Valikuvõimaluste võrdlus 
Mõjuhinnangut (direktoraadi sisene ja välise nõu staja koostatud) aluseks võttes tehti järeldused 
iga võimaluse plusside ja miinuste ja selle koht a, mil määral suudetakse nende abil saavutada 
eespool kirjeldatud eesmärke. Erinevaid või malusi võrreldi ka nende tõhususest, 
tulemuslikkusest ja sidususest lähtudes. Lisaks  uuriti erinevate võimalu stega seotud võimalikke 
ohte. Tulemused on järgmised:  
Võimalus 1  ei suuda alusstsenaariumiga võrreldes EI T eesmärke saavutada. Selle peamine eelis 
on asjaolu, et see ei nõua ELi kulutusi, noppides  samal ajal siiski vilju, mis on saadud eelnevalt 
TIKidesse tehtud investeeringut e abil. Need kasud muutuvad aga tulevase mitmeaastase 
finantsraamistiku jooksul olematuks. Märkide pu hul tõsise EITga seotud juhtimisalase rikkumise 
kohta, nagu tühimõju, investeeri ngute väljatõrjumine või vale sti suunatud investeeringud, pakuks 
võimalus 1 lisaeeliseid. EIT välishindamise käigus  selliste rikkumiste koht a siiski tõendeid ei 
leitud.  Halduskulud väheneksid selle võimaluse puhul märkimisväärselt,  kuna ette oleks nähtud EIT 
tegevuse lõpetamine. Halduskulut used vajaliku personali, hal dusstruktuuri ja tegevuskulude 
peale kuni EIT tegevuse lõpetamiseni  ei ületaks 1 % EIT eelarvest. 
                                                                                                                                                            
 
b) kolmeaastane arenguetapp: eeldatakse, et TIK on etab leerunud ja hakanud täitma om a põhiülesandeid, laiendades 
siiski veel dünaamiliselt oma tegevust ja suurendades koostööpartnerite arvu, mis toob kaasa TIKi eelarve 
märkimisväärse suurenemise;  
c) kuueaastane täiskiiruse saavutamise etapp: TIKil on stabiilne struktuur ja selgelt defi neeritud tegevussuunad;  
d) neljaaastane jätkusuutlikkuse saavutamis e etapp: TIKi tegevus on sarnane eelmise etapiga, samas kui EIT toetus 
kahaneb järk-järgult, mis sunnib TIKe muid tuluallikaid leidma. 
 
ET 10   ET Võimalused 2 ja 3  täidaksid EIT eesmärke kõige paremi ni. Võimaluse 3 mõju on tänu selle 
suuremale ulatusele võimaluse 2 omast suurem.  Võimaluse 3 üks eeliseid on ka see, et 
olemasolevate võrgustike eelisse isundis hoidmine, mida või v aadelda nõrga kohana, avaldaks 
väiksemat mõju. See nõrk külg väljenduks oluliselt tugevamini  võimaluse 2 puhul. Võimalus 2  
oleks kulutõhusam kui võimalus 1, sest EIT tegevusulatus säi liks. Rakenduskulud väheneksid 
samuti, kuna need jaguneksid tegeliku arvu TIKide  vahel. Võimaluse halduskulud ei suureneks 
märkimisväärselt. Halduskulutused vajaliku persona li, haldusstruktuuri ja tegevuskulude peale ei 
ületaks 2 % EIT eelarvest. 
Võimaluse 3  eelis on EIT rahvusvahelise tähtsuse suure ndamises ja eelkõige EITs genereeritud 
teadmiste jagamises väliste osalejatega. Eelkõi ge võimaldab võimalus 3 leevendada võimalusest 
2 tingitud teatud territori aalset tasakaalustamatust. Võimalus  3 oleks kulutõhusam kui võimalus 
2, sest EIT tegevusulatus on suurem, mis või maldab tõhusamalt tegutseda,. Rakenduskulud 
väheneksid proportsionaalse lt, kuna need jaguneksid s uurema arvu TIKide vahel. 
Halduskulutused vajaliku personali, haldusstru ktuuri ja tegevuskulude peale ei ületaks 2,16% 
EIT eelarvest. 
Võimalusel 3  on kaks nõrka külge. Esiteks võib selle suur  ulatus tekitada turumoonutusi. Seda ei 
juhtuks võimaluse 1 korral ja see oleks vähem tõenäoline võimaluse 2 puhul. Teiseks tugevdab 
see olemasolevaid tippkeskusi, mis võib tingida  veelgi suurema suhtelise innovatsioonivõime 
lõhe ELi erinevate piirkondade va hel. Siiski ollaks e seisukohal, et EIT suudab neid mõjusid 
asjakohaste meetmete abil leevendada. 
Olemasolevate tõendite põhjal on eelisvalikuks võimalus 3 . 
8. Järelevalve ja hindamine 
EIT hindamise5 käigus tehti mitmeid tungivaid soov itusi EIT järeleva lve ja hindamise 
kohta, mida komisjon võtab arvesse oma hinda mise tegevuskavas. Soovitustes rõhutati 
TIKide üle selge järelevalvekorra loomise ol ulisust. Lisaks peaks EIT olema TIKidele 
nõudlik partner ning EIT peaks olema avatud suhtumisega. EIT peaks kogu instituudis püüdma arendada pideva hindamise kultuur i, et hinnata TIKides ja nende vahel 
rakendatavaid innovatsioonitavasid ning teha kindlaks, millist kasu on saadud tehtud investeeringutest. EIT peaks püüdma teha koostööd KITidega tulemuslikkuse pideva 
parandamise nimel ja püüdma jagada saadud kogemusi, et parandada tulemuslikkust ka mujal ELis.  
Komisjon on võtnud talle pandud kohustuse raam es kohustuse täielikult toetada EITd, 
kehtestades tõhusa tulemust ele orienteeritud järelevalv esüsteemi, austades samal ajal täiel määral 
EIT ja TIKide vahelisi lepingulisi kohustusi . EIT järelevalvesüsteemi kujundamise ja 
rakendamise puhul on tähtis silmas pida da vähemalt nelja määravat tegurit: 
• Euroopa poliitiline tasand: vajadus, et EIT ja seda hõlmava programmi Horisont 2020 
järelevalvesüsteem ning innovaatilise liidu järelevalve oleksid omavahel seotud.  
• EIT tasand: näitajad, millega mõõta EIT enda  protsesside ja tege vuse edusamme, nagu 
näiteks levitamis- ja teavitusmeetmed, inimressursside arendamine. Näitajad peaksid peegeldama tõhusa ja tulemusliku institutsiooni eesmärke.  
                                                
 
5 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#educationHeader 
 
ET 11   ET • KITide ülene tase: ühised SM ART-näitajad, mis kehtivad kõikide TIKide puhul, nt EIT 
juhitava ja kohaldatava EIT tulemustabel i edasise täiendamise kaudu. SMART-näitajad 
peaksid vastama EIT eesmärkidele. 
• TIKi tasand: igal TIKil on erinev ärimudel ja erinevad turud ja seega ka erinevad 
tööstusliku tulemuslikkuse põhinäitajad. Ig a-aastases äriplaanis seatud eesmärkide 
suunas liikumise edusammude  mõõtmisel peaks EIT arvesse võtma TIKi enda 
tulemuslikkuse põhinäitajaid. TIKi enda tu lemuslikkuse põhinäitajad peaksid vastama 
TIKi eesmärkidele.