A.Vajadus meetmete järele

Miks? Mis on lahendamist vajav probleem?

Töökeskkonnast põhjustatud vähk on tööga seotud surmade peamine põhjus ELis. See tuleneb eelkõige kokkupuutest selliste kantserogeensete ainetega nagu asbest. Asbest on äärmiselt ohtlik kantserogeenne aine ja kuigi seda ELis enam üldiselt ei kasutata , esineb seda endiselt paljudes vanemates hoonetes. Kokkupuude asbestiga võib tekitada näiteks mesotelioomi ja kopsuvähki, kusjuures esimesed haigustunnused võivad ilmneda alles 30 aastat pärast kokkupuudet. 78 % liikmesriikides töökeskkonnast tulenevaks tunnistatud vähijuhtudest on seotud asbestiga .

Kokkupuute oht on peamiselt seotud asbesti käitlemisega ja asbestikiudude levimisega õhus selliste ehitustööde ajal nagu renoveerimis- ja lammutustööd. Asbesti kõrvaldamise kiirus võib riigiti erineda sõltuvalt hoonete vanusest ja asbestiga tegelemise strateegiatest, kuid kasvav vajadus suurendada energiatõhusust tähendab, et see mõjutab üha enam kõigi liikmesriikide töötajaid. See vajadus kajastab Euroopa rohelises kokkuleppes seatud ELi eesmärki saada 2050. aastaks esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks. Seega eeldatakse, et renoveerimislaine strateegia rakendamise edenedes suureneb töötajate kokkupuude asbestiga kõigis ELi liikmesriikides. Hinnanguliselt puutub asbestiga kokku 4,1–7,3 miljonit töötajat, kellest 97 % töötab ehitussektoris.

ELis reguleeritakse töötajate kaitset asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest direktiiviga 2009/148/EÜ (edaspidi „asbestidirektiiv“). Kõnealuse direktiivi viimasel põhjalikul hindamisel leiti, et see on jätkuvalt väga asjakohane ja mõjus.‑ Hindamist toetavas uuringus jõuti järeldusele, et on tõendeid, mis toetavad tööalase kokkupuute piirnormi vähendamist, et suurendada asbestidirektiivi asjakohasust ja mõjusust. Tööalase kokkupuute piirnormi läbivaatamist toetab ka ELi tööohutuse ja töötervishoiu direktiivide rakendamise viimane hindamine, mis hõlmab ajavahemikku 2013–2017. Lisaks leppis kolmepoolne tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee 2021. aasta novembris ühehäälselt kokku, et kehtivat tööalase kokkupuute piirnormi on vaja vähendada.

Kui ELi tasandil meetmeid ei võeta ja kui võtta arvesse üksnes neid ameteid, kus asbestiga praegu kokku puututakse, siis järgmise 40 aasta jooksul esineb ELis hinnanguliselt 884 vähijuhtu, mis on tingitud asbestiga kokkupuutest töökeskkonnas. Samuti prognoositakse, et samal ajavahemikul sureb asbestiga kokkupuutest töökeskkonnas tingitud vähktõve tõttu 707 töötajat. Need hinnangulised vähijuhud tekitavad tervishoiukulusid 228–438 miljoni euro ulatuses.

Asbestiga kokku puutunud töötajate arv Tervisemõjud Vähijuhtude eeldatav arv (2021–2061) Surmade eeldatav arv (2021–2061) Hinnangulised tervishoiukulud (nüüdispuhasväärtus) 4 100 000 – 7 300 000 Kopsuvähk

Mesotelioom

Kõrivähk

Munasarjavähk 884 707 228–438 miljonit eurot

Mida selle algatusega loodetakse saavutada?

Algatuse peamine üldeesmärk on veelgi tugevdada töötajate õigust töötervishoiu ja tööohutuse kõrgetasemelisele kaitsele ning ennetada tööga seotud vähktõvest põhjustatud haigusi ja surmajuhtumeid.

Selle üldeesmärgi toetamiseks soovitakse algatusega saavutada konkreetseid eesmärke:

·muuta tööalase kokkupuute piirnorm asbestidirektiivi alusel tõhusamaks, ajakohastades seda teaduslike eksperditeadmiste põhjal, ning

·saavutada kogu ELis töötajate ühtlasem ja parem kaitse asbesti eest.

Milline on ELi tasandi meetmete lisaväärtus?

Asbestidirektiivi ajakohastamine, et võtta arvesse uusimaid kättesaadavaid teaduslikke tõendeid, on tõhus viis tagada, et ennetusmeetmeid ajakohastatakse vastavalt kõigis liikmesriikides.

Tööalase kokkupuute piirnormi läbivaatamine asbestidirektiivi alusel ei kõrvalda täielikult liikmesriikidevahelisi erinevusi, kuid viib piirnormide suurema ühtlustamiseni kogu ELis. Seepärast aitab läbivaadatud ELi tööalase kokkupuute piirnorm saavutada töötajate ühtlustatuma ja parema kaitse ning võrdsed võimalused ettevõtjatele kogu ELis. Kohaldatavatest ühtlustatud piirnormidest võivad saada kasu ettevõtjad, kes soovivad tegutseda mitmes liikmesriigis. See võib kaasa tuua kokkuhoiu, kuna eri rajatistes saab kasutusele võtta ühised lahendused, selle asemel, et olla kohustatud leidma konkreetse koha jaoks sobilikud lahendused, täitmaks tööalase kokkupuute piirnormiga seotud erinevaid nõudeid mitmes liikmesriigis.

ELi tasandi meetmed toovad tõenäoliselt kaasa õiglasemad tingimused töötajatele ja väiksemad tervishoiukulud, mis jagunevad liikmesriikide vahel õiglasemalt.

ELi tööalase kokkupuute piirnormi läbivaatamise korral ei ole liikmesriikidel vaja teha oma teaduslikku analüüsi, mis tähendaks tõenäoliselt märkimisväärset halduskulude kokkuhoidu. Asbestidirektiivi saab muuta üksnes ELi tasandil võetavate meetmetega.