1. Sissejuhatus

Euroopa Komisjoni „Vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika raamstrateegia“ on andnud uue hoo energiajulgeoleku, säästlikkuse ja konkurentsivõime saavutamisele.

Ülemaailmsel tasandil on Euroopa jätkuvalt esirinnas, andes suure panuse Pariisi kokkuleppe rakendamisse ning energeetika ümberkujundamisse praktikas, nagu seda on kirjeldatud kolmandas aruandes energialiidu olukorra kohta. Euroopa ühendatud elektrisüsteem aitab saavutada energialiidu tähtsaimat eesmärki: tagada taskukohane, turvaline ja säästev energia kõigile eurooplastele.

Selline energeetika ümberkujundamine tugineb elektrisüsteemile, milles 2030. aastaks toodetakse juba pool võimsusest taastuvenergiaallikatest ja mis aastal 2050 üldse ei tekita süsihappegaasiheiteid. See tähendab väga suuri ülesandeid seoses õigusaktide ja taristu kohandamisega ning vajalike investeeringute tegemisega.

Nagu on rõhutatud mitmel Euroopa Ülemkogu kohtumisel ning nagu seda on väljendanud riigipead ja valitsusjuhid, viimati president Macron ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 23. istungjärgul, peavad energeetika edukaks ümberkujundamiseks olema Euroopa võrkudel olema heade võrkudevaheliste ühendustega. Komisjon on seda käsitlenud oma teatises „Elektri 10 % ühendatuse eesmärgi saavutamine“.

Pakett „Puhas energia kõikidele eurooplastele“, mis võeti vastu eelmise aasta lõpus, on kõige eesrindlikum õigusraamistik, mis võimaldab üle minna puhtale energeetikale ning teha sellekohaseid töökohtade loomist ja majanduskasvu soodustavaid investeeringuid. Euroopa energiasüsteemi taristu peaks arenema ühes ja samas suunas ning ühesuguse kiirusega, et energeetika üleminekut igati toetada. See on üha tähtsam, kuna taastuvallikatest toodetud elektrienergia osakaalu suurenemise tõttu on vaja suuremat piiriülest võimsusvahetust, et tagada elektrisüsteemi stabiilsus. Sellega seoses aitab parem liikmesriikide piirkondlik koostöö optimeerida taastuvenergiaallikate ja võrgutaristu kasutamist.

Nii elektri- kui ka gaasivõrkude ühendatus on oluline energiavarustuskindluse tagamisel. Head võrkudevahelised ühendused on parim tagatis võimaliku rikke kompenseerimiseks mis tahes liikmesriigi suurimas taristus, kuid need ühendused annavad ka rohkem tarnevõimalusi ja muudavad hinnad riigisisestel turgudel konkurentsivõimelisemaks. Samal ajal on Euroopa jaoks tähtis seada tarbija energiasüsteemis kesksele kohale, tugevdades jaotusvõrke ja ehitades neid tarkvõrkudeks.

EL peab oma võrke ajakohastama, et oleks võimalik energiat muundada ning et toetada majanduse kiiret digitaliseerimist ja sellest kasu saada. Innovatsioon ning tarkvõrkude arendamine kõigil tasanditel on oluline nii tarbimise juhtimise kui ka tarkvõrguteenuste kasutuselevõtuks. Selliste tehniliste lahenduste kasutamine tugevdab tarbijate mõju ja aitab suurendada ELi tööstuse konkurentsivõimet.

Prognooside kohaselt tuleb kuni 2030. aastani teha investeeringuid ligikaudu 180 miljardi euro väärtuses, et Euroopa energiavõrke ajakohastada ja laiendada. Selliste investeeringutega saavutataks 40–70 miljardit eurot kokkuhoidu aastas tänu välditud tootmiskulule ja konkurentsivõimelisematele gaasihulgimüügi hindadele ning selle abil hoitakse energeetika ümberkujundamise kulud kontrolli all ja tugevdatakse liidu konkurentsivõimet.

Käesolevas teatises tehakse kokkuvõte edusammudest Euroopa energiavõrkude lõimimisel ja ajakohastamisel ülekandesüsteemi tasandil TEN-E meetmete abil ning kavandatakse edasised sammud selle tagamiseks, et taristu vastaks kõikidele vajadustele, et saavutada energia- ja kliimapoliitika eesmärgid, mis on seatud aastaks 2030 ja pärast seda. Samuti hinnatakse edusamme 10 % ühendatuse eesmärgini jõudmisel ning seoses 2030. aasta eesmärgiga, mille Euroopa Ülemkogu on heaks kiitnud.

2. Üleeuroopaliste energiavõrkude (TEN-E) poliitika kui energialiidu nurgakivi

Investeeringutega tuleb saavutada eesmärk ehitada täielikult välja Euroopa energiavõrk, millesse on ühendatud kõik liikmesriigid ning mis kaitseb ootamatute tarnekatkestuste eest, mille oht oli ja on endiselt suur. Euroopa Liit võttis 2013. aastal vastu määruse üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta, et tagada õigeaegne investeeringute tegemine ja vajalike taristute rajamine. Lisaks loodi ka Euroopa ühendamise rahastu , et rahaliselt toetada üleeuroopaliste transpordi-, energia- ja telekommunikatsioonivõrkude arendamist.

2.1 Üleeuroopaliste energiavõrkude poliitika (TEN-E poliitika), mis keskendub Euroopa esmatähtsatele eesmärkidele ja investeeringute kiirendamisele

TEN-E poliitiline raamistik on alates 2013. aastast võimaldanud järgida sihipärast lähenemisviisi, et selgitada välja projekte, mis on tähtsad liikmesriikidevaheliste võrguühenduste loomiseks ja energiaturu lõimimiseks, ning neid toetada. See põhineb objektiivsel ja kaasaval valimismenetlusel, mille käigus tuuakse esile kõige vajalikumad projektid.

Sellise lähenemisviisi edu hakkab nüüd ilmnema. Umbes 30 energiataristu alast ühishuviprojekti on juba lõpule viidud või võetakse täitmiseks 2018. aasta lõpuks. 47 tähtsat projekti 173st tuleb kavakohaselt viia lõpule 2020. aasta paiku. Palju ühishuviprojekte on aga mahajäämuses: seda nii elektri- kui ka gaasitaristu osas ning pool projektidest jääb venima juba lubade hankimise järgus või tehakse ajakava ringi, sest projekti kaubandusliku tasuvuse või tulevase nõudluse osas on kõhklusi.

Tabel 1. Ühishuviprojektide ülevaade sektorite kaupa

Ühishuviprojektid 1. ja 2. loetelust lõpptähtajaga* 2013–2018 Elekter Tarkvõrgud Gaas Õli Süsihappegaasi kogumine ja säilitamine Kokku 22 0 8 0 Ei kohaldata 30 Ühishuviprojektid 3. loetelust Elekter Tarkvõrgud Gaas Õli Süsihappegaasi kogumine ja säilitamine Kokku 106 4 53 6 4 173 Ühishuviprojektid 3. loetelust lõpptähtajaga* 2020. aasta Elekter Tarkvõrgud Gaas Õli Süsihappegaasi kogumine ja säilitamine Kokku 31 0 14 2 0 47

*Lõpuleviidavate projektide hulka kuuluvad ka need, mis on kas luba saamas või juba elluviimisel ja mis eeldatavasti viiakse lõpule kavandatud aja jooksul.