SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõukogu määruses (EL) 2020/672 (edaspidi „TERA määrus“) on sätestatud õigusraamistik liidu finantsabi andmiseks liikmesriikidele, kus on COVID-19 puhangu tõttu tõsised majandushäired või suur oht nende tekkeks. Määruse alusel antav toetus on mõeldud selleks, et rahastada eelkõige lühendatud tööaja kavasid või muid samalaadseid meetmeid, mille eesmärk on kaitsta töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid ning seega vähendada töötust ja sissetulekute kaotust, samuti selleks, et rahastada mõnda eelkõige töökohal kohaldatavat tervisemeedet.

4. veebruaril 2021 taotles Eesti TERA määruse alusel liidu finantsabi. Vastavalt TERA määruse artikli 6 lõikele 2 konsulteeris komisjon Eesti ametiasutustega, et veenduda, kas COVID-19 pandeemia tõttu on järsult ja oluliselt suurenenud tegelikud ja kavandatud kulutused, mis on otseselt seotud lühiajaliste tööturu kavade ja samalaadsete meetmete ning tervisemeetmetega. Täpsemalt puudutavad need meetmed järgmist:

a) lühiajaline tööturu kava töökohtade säilitamiseks. Kava eesmärk oli toetada erasektori töötajaid, kelle palka/töötasu või tööaega eriolukorrast tuleneva olulise mõju tõttu ajutiselt vähendati, makstes töötajatele kuni 70 % töötaja keskmisest kuupalgast või töötasust, ülempiiriga 1000 eurot töötaja kohta kuus. Tegemist oli eriolukorra ajaks 2020. aasta märtsist maini kehtestatud ajutise meetmega. Võttes arvesse eriolukorra jätkuvat mõju tööhõivele, pikendati 2020. aasta juunis sundpuhkuse kava kohaldamist ja selle tingimusi kohandati selliselt, et töötajale makstavat valitsuse toetust vähendati kuni 50 %-ni töötaja keskmisest kuupalgast/töötasust ja kehtestati ülempiir 800 eurot töötaja kohta. Töötajatele makstava valitsuse toetuse saamiseks pidid ettevõtjad maksma töötaja kohta kuus vähemalt 150 eurot (brutosummas), nii et iga töötaja sai kuus töötasu vähemalt 584 eurot, mis on võrdne miinimumpalgaga;

b) sissetuleku säilitamise toetus vanematele, kes pidid eriolukorra ajal töö peatama, et hoolitseda oma hariduslike erivajadustega laste eest. Tegemist oli ajutise meetmega, mis kehtestati eriolukorra ajaks 12. märtsist 17. maini 2020. Toetus arvutati vastava vanema palgalt 2019. aastal makstud sotsiaalmaksu alusel. Toetus kattis 70 % ühe vanema keskmisest päevapalgast või tasust;

c) vabakutseliste kunstnike, sporditreenerite ning koori- ja tantsurühmade juhtide lühiajaline tööhõivekava. Tegemist oli ajutise kavaga, mis kehtestati eriolukorra ajaks 1. märtsist 31. maini 2020. Vabakutselistele kunstnikele maksti toetust kahe kuu jooksul miinimumpalgaga võrdses summas. Koori- ja tantsurühmade juhtidele ning sporditreeneritele maksti valitsuse toetust, mis moodustas 70 % keskmisest palgast või töötasust ajavahemikul 2019. aasta oktoobrist 2020. aasta veebruarini, ning sellele kehtestati ülempiir 1000 eurot töötaja kohta kuus. Sporditreenereid toetati 50 % ulatuses nende korrapärasest palgast/töötasust, ülejäänud 50 % maksis spordiorganisatsioon.

d) tervisega seotud meede, mis hõlmab isikukaitsevahenditele ning täiendavale üldisele lisavarustusele ja tarvikutele tehtavaid avaliku sektori kulutusi;

e) lühiajaline toetuskava haiglatele, et hüvitada COVID-19 osakondadesse ja intensiivraviosakondadesse ajutiste töötajate värbamisega kaasnevad kulud ning maksta arstide, õdede ja muude töötajate pikema tööaja eest. Toetuskavast kaeti kulud, mis olid seotud haiglate COVID-19 osakondade ja intensiivraviosakondade täiendava personalivajadusega. Lisatööjõud palgati kõrgema palgaga (koefitsient 2,0), et töötajaid hädaolukorras motiveerida;

f) eriolukorra ajal 13. märtsist kuni 17. maini 2020 töötajatele esimese kolme haiguspäeva eest makstav hüvitis. Haigus- ja hoolduspuhkuste suurenenud kasutamine COVID-19 tõttu kompenseeriti Eesti Haigekassas kindlustatud isikutele esimese kolme haiguspäeva eest (mida tavaliselt maksab töötaja).

Eesti esitas komisjonile asjakohase teabe.

Kättesaadavaid tõendeid arvesse võttes teeb komisjon nõukogule ettepaneku võtta vastu rakendusotsus, millega antakse Eestile TERA määruse alusel finantsabi eespool nimetatud meetmete rakendamise toetamiseks.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Käesolev ettepanek on täielikult kooskõlas nõukogu määrusega (EL) 2020/672, mille alusel see on tehtud.

Ettepanek täiendab teist liidu õigusakti, mille alusel toetatakse liikmesriike hädaolukordades, nimelt nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (edaspidi „määrus (EÜ) nr 2012/2002“). 30. märtsil 2020 võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/461, millega muudetakse nimetatud õigusakti, laiendades selle kohaldamisala ka ulatuslikele rahvatervise hädaolukordadele ja määrates kindlaks konkreetsed rahastamiskõlblikud meetmed.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Ettepanek on üks paljudest meetmetest, mis on välja töötatud praegusele COVID-19 pandeemiale reageerimiseks (näiteks koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus), ning see täiendab muid tööhõivet toetavaid vahendeid, nagu Euroopa Sotsiaalfond ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) / InvestEU fond. Praeguse COVID-19 puhangu ajal liikmesriikide toetamiseks laenude võtmist ja andmist käsitlev ettepanek toimib eelkõige teise kaitseliinina, mille kaudu rahastatakse lühendatud tööaja kavasid ja samalaadseid meetmeid, aidates säilitada töökohti ning kaitstes seega töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid töötuks jäämise eest.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS