Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2022/C 229/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Αρνάκι Λήμνου / Arnaki Limnou“

ELi nr: PGI-GR-02791 – 27.7.2021

KPN ( ) KGT (X)

1. KGT nimetus(ed)

„Αρνάκι Λήμνου / Arnaki Limnou“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Kreeka

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.1. Värske liha (ja rups)

3.2. Punktis 1 esitatud nimele vastava toote kirjeldus

Toode „Arnaki Limnou“ on 60–120 päeva vanuselt tapetud üle 10 kg kaaluvate tallede liha. Nimetusega „Arnaki Limnou“ on tähistatud Límnose ja Ágios Efstrátiose saarel (Límnose piirkonnaüksus) sündinud talledelt pärit liha. Tegemist on selliste traditsiooniliselt kasvatatud ja nende saartega kohanenud lammaste talledega, keda söödetakse täpselt määratletud (saare) geograafilise piirkonna taimedega.

Liha „Arnaki Limnou“ on õrn, mahlakas ja pehme ning sellel on eriomane, iseloomulik ja meeldiv lõhn ja maitse. Liha värvus on helepunane ja ühtlane ning selle rasvane osa on puhasvalge. Sellel on nahaalune rasvkude ja hästiarenenud lihasmass, eriti jaotustükkides, mille järele on suur nõudlus ja millel on suur kaubanduslik väärtus, nagu seljatükk, tagajalad ja ribid (karbonaad).

Liha „Arnaki Limnou“ söödavates kudedes on palju rasva, mis on peamiselt lihasesisene (marmorja mustriga). See annab tootele iseloomulikud organoleptilised omadused, suurendab selle õrnust ning parandab lõhna- ja maitseomadusi.

Liha „Arnaki Limnou“ rümpade söödavate kudede rasvasisaldus on 10–15 %, samal ajal kui Kreeka muudest osadest pärit sarnaste rümpade rasvasisaldus söödavates kudedes on keskmiselt 1,5–3 %.

Liha „Arnaki Limnou“ söödavate kudede keemiline koostis on esitatud järgmises tabelis:

Toode Valgud Rasv „Arnaki Limnou“ 17,6 – 23,4 % 10 – 15 %

Liha „Arnaki Limnou“ turustatakse värskelt

— terve rümbana,

— poolrümbana,

— kaalu järgi jaotustükkidena.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Talled on sündinud novembri lõpust veebruari lõpuni ja neid söödetakse peamiselt emapiimaga, imetamisperiood on 45–60 päeva. Selle perioodi lõpus harjuvad talled tarbima koresööta, kasutades kohanemiseks jämedateralisematest toiduainetest, näiteks kohapeal kasvatatud teraviljast ja kaunviljadest koosnevat sööta. Pärast võõrutamist karjatatakse tallesid tavaliselt kevadel 1–2 kuud koos täiskasvanud lammastega kohalikul karjamaal.

Límnose ja Ágios Efstrátiose saartel kasvatatud lambaid (edaspidi „Límnose lambad“) on vähesel määral mõjutanud Mytilíni (Lesbos) ja Chíose tõud.

Täiskasvanud lammaste toit põhineb suures osas vabal karjatamisel konkreetse geograafilise piirkonna karjamaadel. Lammastele antakse lisaks ka täiendsööta, mis sisaldab tavaliselt teravilja, kaunvilju, põhku (peamiselt kõva nisu), ristikut ja õliseemnesaadusi, mida toodetakse peamiselt määratletud geograafilises piirkonnas, samuti vitamiine ja mikroelemente.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Nimetust „Arnaki Limnou“ võib kasutada üksnes määratletud piirkonnas sündinud, kasvatatud ja tapetud tallede puhul. See hõlmab veretustamist ja nülgimist. Lambad, kellelt talled pärinevad, on samuti sündinud ja kasvatatud määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

–

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lisaks riigisisestes ja ELi õigusaktides sätestatud märgistamisnõuetele ja olenemata sellest, kuidas toodet turustatakse (rümbad, poolrümbad või jaotustükid), lisatakse lihale „Arnaki Limnou“ järgmine erilogo:

Logole peab olema lisatud koodnumber, et oleks võimalik tuvastada loom ja põllumajandusettevõte, kust rümp pärit on, samuti tapakuupäev. Koodnumber koosneb järgmisest:

— numberkood, mis vastab põllumajandusettevõttele, kus loomad on kasvatatud;

— rümbale vastava eluslooma identifitseerimiskood ja

— tapakuupäev.

Näiteks antakse rümbale, mis on pärit põllumajandusettevõttest koodiga EL8330**** ja 01.12.2020 tapetud elusloomalt numbriga 002, kordumatu kood 8330****002-01/12/2020.

Kui liha „Arnaki Limnou“ tükeldatakse ja pakendatakse, kantakse eespool nimetatud märgis kas liha jaotustükkidele või välimisele ümbrisele, kui toode on juba pakendatud, nii et asjakohane teave edastatakse lõpptarbijale.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Arnaki Limnou“ geograafiline piirkond on määratletud Límnose ja Ágios Efstrátiose saarte geograafiliste piiridega.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Toote seos määratletud piirkonnaga põhineb liha konkreetsetel kvaliteediomadustel. Liha „Arnaki Limnou“ on tuntud toode. Sellel on meeldivad organoleptilised omadused, mis tulenevad tallede ja lammaste traditsioonilistest kasvatusmeetoditest ning nende söödast, mis põhineb peamiselt määratletud geograafilise piirkonna karjamaade rikkalikul taimestikul.

Geograafilise piirkonna eripära

Límnose ja Ágios Efstrátiose saared kuuluvad Egeuse mere kirdeosa saarerühma. Límnos koosneb peamiselt tasastest puudeta aladest ja tasandikest. Maastikku iseloomustavad nisu- ja teraviljapõllud, viinamarjaistandused, võsastunud alad ja suured karjamaad, mis moodustavad enam kui poole saare pindalast. Ágios Efstrátiose (kõnekeeles Ai Stratis) saar sarnaneb Límnosele.

Need kaks saart on omavahel lahutamatult seotud nii sotsiaalselt ja kultuuriliselt kui ka majanduslikult ja kaubavahetuse kaudu. Aastate jooksul on kahe saare vahel veetud paljusid tooteid ja nendega kaubeldud. Põllumajandusloomade katkematu liikumine hõlmas ka lambaid, mis aitas kaasa nende ühtlasele arengule kahel saarel. Ágios Efstrátiose saarel on korrapärane rannikuäärne laevaühendus ainult Límnose saarega.

Looduslikud tegurid

Nagu ka ülejäänud Kreekas, on piirkonna kliima tüüpiliselt vahemereline. Talved on pehmed ja niisked. Suved on suhteliselt kuumad ja kuivad ning suure osa aastast valitsevad enamasti pikad päikesepaistelised perioodid. Piirkonna kliima on siiski kuivem, aeg-ajalt esineb tugevaid tuuli, sademed on harvad.

Egeuse mere saartena oli Límnosel ja Ágios Efstrátiosel oluline roll kohalike taimeliikide järkjärgulisel levimisel idast Kreekasse tänu Anatooliast pärit taimede lähedusele.

Kahe saare lambad toituvad suures osas rikkalikust rohttaimestikust, sealhulgas aromaatsetest ja võserikest pärit taimedest. Uuringud on näidanud, et Límnose looduslik taimestik koosneb 756 taimeliigist, peamiselt terofüütidest (55 %). Nende hulgas on kaheksa Kreeka endeemilist liiki, üks Egeuse mere kirdeosa endeemiline liik ja üks Limnose endeemiline liik. Ágios Efstrátiose saarel on selle väiksusest hoolimata 438 erinevat taimeliiki.

Üldiselt on Límnose ja Ágios Efstrátiose saartel laialt levinud früügana (hõre võsa). 25 % piirkonna karjamaadest moodustavad võsastunud alad. Früügana tüüpilised liigid on järgmised: värvitamm, okaskroon, aed-liivatee, pune, astelluud, raudürt, salvei, Hermanni koldrohi, piimalill, naistepuna, mürri-kiviroosik, kiviroosik, salveilehine kiviroosik ja iisop. Piirkonnas esineb ka järgmisi taimi: Vahemere piimalill, Dittrichia viscosa ja tahi-karunõges.

Makja, st kahe nimetatud saare puittaimestik, hõlmab ka järgmisi liike: harilik juudapuu, astelluud, esparto, mastiksipistaatsia, oliivipuu, metsoliivipuu, rosmariin, harilik aspar, torkav ruskus jms.

Piirkonnas on ka luiteid, mille taimestiku moodustavad jäiklehised võserikud.

Lisaks hõlmab kahe saare taimestik sageli looduslikke kõrrelisi ja liblikõielisi taimi, mis on lammaste karjatamisel ideaalsed liigid.

Kariloomad

Tänu pikaajalisele ja pidevale kohanemisele ümbruskonnaga on lambad pika valiku- ja aretusprotsessi tulemusel hästi kohanenud kohalike mulla- ja kliimatingimustega ning neil on välja kujunenud väga spetsiifilised omadused, nagu iseseisvus, vastupidavus rasketele keskkonnatingimustele ja endeemilistele haigustele ning väga hea tootlikkus.

Loomad on keskmise suurusega ja heas proportsioonis. Nad on kohanenud piirkonna raskete geofüüsikaliste ja kliimatingimustega ning Límnose ja Ágios Efstrátiose saarte mikrokliima ja keskkonnaga.

Üldiselt aitab lammaste ja tallede sööt toota iseloomuliku rasvhapete profiiliga liha. Liha rasvasisaldus on seotud taimedes leiduvate polüküllastumata rasvhapete piisava osakaaluga, mida peetakse väga soovitavaks, kuna seda seostatakse toodetud liha iseloomuliku maitse ja lõhnaga. Loomade vaba karjatamine suurendab ka muude soovitavate mikrotoitainete, näiteks vitamiinide ja looduslike antioksüdantide sisaldust lihas.

Inimtegurid

Traditsioonilise loomakasvatusmeetodina kasutatakse tüüpilisi kopleid (mantres), kus loomi karjamaa lähedal peetakse. Selliste traditsiooniliste loomapidamisviiside kasutamine võimaldab otsest juurdepääsu ümbritsevatele karjamaadele.

Karjakasvatajate traditsioonilised tavad mõjutavad toote „Arnaki Limnou“ omadusi. Eelkõige aitab tallede hiline võõrutamine (umbes 60päevaselt) tagada, et talled on terved ja nende kehas on palju rasva. Lisaks tagab traditsioonilise koplitel põhineva karjakasvatussüsteemi kasutamine selle, et lambad ei pea toidu leidmiseks läbima suuri vahemaid, kuna karjamaad asuvad lähedal ja vahemaad saartel on väikesed. Seetõttu on loomade koormus väike, mis võimaldab neil teiste samalaadsete loomadega võrreldes säilitada palju rohkem lihasesisest rasva ja suurendada lihasmassi.

Võimaluse korral on võõrutatud talledel ja täiskasvanud loomadel kuni tapmiseni pidev juurdepääs karjamaadele. Täiskasvanud loomi ja tallesid karjatatakse kogu aasta vältel ning neil on tänu poolekstensiivsele kasvatusmeetodile otsene juurdepääs karjamaadele, kus on rikkalik valik aromaatseid söödavaid taimi, sh maitsetaimi. Tänu sellele tekivad rasvkoes aromaatsed komponendid ja suurenevad toote meeldivad organoleptilised omadused. Sellised omadused on muu hulgas liha maitse ja õrnus, mis tuleneb lihasesisese rasva kogusest.

Poolekstensiivne kasvatusmeetod, mille aluseks on piirkonna loodusliku ökosüsteemi maksimaalne ärakasutamine karjatamise kaudu, on aja jooksul välja kujunenud tulenevalt ümbruse eritingimustest ja nendega kohanemiseks. See aitab säilitada piirkonna ökosüsteemi ja elurikkust ning on samal ajal kohaliku kultuuripärandi lahutamatu osa.

Lambakasvatuse meisterlikkus on kandunud põlvest põlve, sealjuures on loomakasvatustavasid ja kogemusi antud edasi noorematele põllumajandustootjatele, kes on jätkanud tuntud ja kvaliteetse toote „Arnaki Limnou“ tootmist kuni praeguseni. Karju on juba sajandeid majandanud kogenud karjakasvatajad ehk kehagiades’ed, nagu neid kohapeal nimetatakse, kasutades traditsioonilist karjamaade tarastamisel põhinevat karjakasvatussüsteemi. Sellega on loodud elujõuline ja kestlik poolekstensiivse lambakasvatuse mudel.

Toote eripära

Liha „Arnaki Limnou“ on organoleptiliste omaduste poolest õrn, mahlakas ja pehme. Üldine rasvasisaldus on suur ja rasv on enamasti lihasesisene (marmorja mustriga), mis aitab parandada toote maitse- ja lõhnaomadusi ning muuta selle õrnemaks.

Tapavanuse tõttu on rümba kaal suhteliselt suur. Sellel on ka hästiarenenud lihasmass, eriti jaotustükkides, mille järele on suur nõudlus ja millel on suur kaubanduslik väärtus, nagu seljatükk, tagajalad ja ribid (karbonaad).

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote eripära vahel

Tootel „Arnaki Limnou“ on meeldivad organoleptilised omadused ja see on väga levinud toode, mida on kahel saarel pidevalt toodetud juba palju aastaid. Tänu Límnose ja Ágios Efstrátiose saarte määratletud geograafilises piirkonnas esinevatele eriomastele keskkonnateguritele ja inimeste pikaajalistele tavadele on välja töötatud heade omadustega toode „Arnaki Limnou“, mis eristub muudest sarnastest toodetest.

Lambakasvatus on loomakasvatuse alus ja lambaid kasvatatakse mõlemal saarel. Taimestik on kahe saare karjamaadel väga sarnane. Límnosel on suured karjamaad, mis katavad kolmandiku saare kogupindalast. Võsastunud alad moodustavad umbes 25 % saare karjamaadest. Nende alade taimestik on madal, hõre ja hajutatud. Ülekaalus on okaskroon, aed-liivatee ja suur hulk aromaatseid taimi.

Límnose ja Ágios Efstrátiose karjamaadel on võimalik tegeleda karjatamisega märkimisväärses ulatuses ja seal leidub mitmesuguseid aromaatseid taimi. Selle tulemuseks on lihatooted, mille rasv on omandanud organoleptilised omadused, mille kujunemises on täitnud olulist osa karjamaade aromaatsete ja muude taimede mitmekesisus. Toote kvaliteet ja organoleptilised omadused sõltuvad seetõttu loomade ulatuslikust juurdepääsust karjamaadele.

Määratletud piirkonna soodne maastik, sh selle madalad tasandikud, võimaldavad lihtsat juurdepääsu karjamaadele, mis asuvad traditsiooniliste loomapidamishoonete läheduses. Seetõttu on loomade koormus väike, mis võimaldab neil teiste samalaadsete loomadega võrreldes säilitada palju rohkem lihasesisest rasva ja suurendada lihasmassi.

Límnose ja Ágios Efstrátiose saartel karjatatavad lambad tarbivad palju mitmesuguseid aromaatseid söödavaid taimi, sh maitsetaimi. Nad ei pea toidu leidmiseks kaugele minema, sest saared on väikesed.

Kliimatingimusi arvestades võivad loomad aasta läbi elada väljas karjamaal, mitte loomakasvatushoonetes. Seepärast on talledel pärast üksnes piimaga söötmise aega juurdepääs karjamaadele kuni nende tapmiseni. Söödavate kudede suur rasvasisaldus tuleneb karjatamisest. Loomade sööt põhineb suures osas vabal karjatamisel.

Täiskasvanud lammastel on peaaegu aasta läbi juurdepääs karjamaadele, samuti talledel võõrutamise ja tapmise vahelisel perioodil. Poolekstensiivse meetodi kohaselt kasvatatavate loomade otsene karjatamine kahel rikkaliku taimestikuga saarel ja pikk imetamisperiood annavad sellele kvaliteetsele lihale iseloomulikud omadused ning tulemuseks on piisava lihasmassi ja lihasesisese rasvaga rümbad.

Lihasesisese rasva kogus lihas „Arnaki Limnou“ avaldab otsest mõju liha niiskussisaldusele, tekstuurile, maitsele, lõhnale ja küpsetamise käigus eralduvatele aroomidele.

Toodet „Arnaki Limnou“ eristavad omadused põhinevad poolekstensiivsel kasvatusmeetodil, vabal karjatamisel ja karjakasvatajate traditsioonilistel tavadel. Nõudlus kirjeldatud meeldivate omadustega toote „Arnaki Limnou“ järele on stiimul selliste loomakasvatustavade säilitamiseks nende omaduste tagamise eesmärgil.

Kõik see aitab kaasa liha „Arnaki Limnou“ heale kvaliteedile ja meeldivatele organoleptilistele omadustele, tänu millele on see omandanud oma maine. Toode on seotud saarte kulinaarse traditsiooniga, kus kohalikud toidud, nagu kaspakino lammas, kuuluvad nii kohalike elanike kui ka turistide lemmikute hulka.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/2021/prodiagrafes_arnaki_limnou150222.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.