SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi importi käsitlevas menetluses. |

Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Praegu kehtiv meede on nõukogu määrusega (EÜ) nr 192/2007 muu hulgas Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi (PET) impordi suhtes kehtestatud tollimaks (määrust on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1286/2008). |

Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab põhjalikku loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

Kavandatud meetmete kokkuvõte 10. juunil 2010 algatas komisjon Indiast pärit polüetüleentereftalaadi suhtes kehtivate meetmete vahepealse läbivaatamise ühe India eksportiva tootja taotlusel. Taotlus põhines esmapilgul usutavatel tõenditel selle kohta, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud; st äriühingu tootmiskulud on oluliselt muutunud ja sellega on kaasnenud dumpingumarginaali märkimisväärne vähenemine võrreldes ajaga, mil kehtestati praegu kehtiv meede, ning seetõttu ei ole meetmete jätkuv kohaldamine praegusel tasemel enam dumpingu korvamiseks vajalik. Lisatud nõukogu määruse ettepanek põhineb järeldustel, mis tehti üksnes taotluse esitajaga seotud dumpingu uurimise tulemusena. Uurimise käigus selgus, et vastupidiselt taotluse esitaja väitele normaalväärtus mitte ei vähenenud, vaid kasvas. Liidule pakutud hinda mõjutas äriühingu ja komisjoni vahel sõlmitud hinnakohustus ning kuna hinnad muudel eksporditurgudel olid märkimisväärselt madalamad, ei oleks uuesti arvutatud dumpingumarginaal püsiv. Seega tehakse ettepanek, et nõukogu võtab vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, millega uurimine lõpetatakse. |

Õiguslik alus Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed. |

Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele järgmistel põhjustel. |

Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |

Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike pädevate asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult madal ja ettepaneku eesmärgiga proportsionaalne. |

Õigusakti valik |

Kavandatav õigusakt: määrus. |

Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel. Eespool nimetatud algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. |

MÕJU EELARVELE |

Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

2011/0219 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS

Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi (PET) impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise lõpetamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”),[1] eriti selle artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

2. Kehtivad meetmed

3. Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2604/2000[2] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Indiast (edaspidi „vaatlusalune riik”) pärit polüetüleentereftalaadi (edaspidi „PET”) impordi suhtes (edaspidi „esialgne uurimine”). Pärast aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 192/2007[3] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtivust veel viieks aastaks. Dumpinguvastaseid meetmeid muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 1286/2008[4] pärast osalist vahepealset läbivaatamist (edaspidi „viimatine läbivaatamisega seotud uurimine”) Meetmed kehtestati kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksudena. Individuaalselt nimetatud India tootjate puhul kohaldatava tollimaksu määraks kehtestati 87,5–200,9 eurot tonni kohta ning teiste tootjate impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 153,6 eurot tonni kohta (edaspidi „kehtivad tollimaksud”).

4. Määrusega (EÜ) nr 2603/2000[5] kehtestas nõukogu lõpliku tasakaalustava tollimaksu muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi (edaspidi „PET”) impordi suhtes. Pärast aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 193/2007[6] lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtivust veel viieks aastaks. Pärast viimatist läbivaatamisega seotud uurimist muudeti tasakaalustavaid meetmeid nõukogu määrusega (EÜ) nr 1286/2008. Tasakaalustavad meetmed seisnevad koguselises tollimaksus. Individuaalselt nimetatud India tootjate puhul kohaldatava tollimaksu määraks kehtestati 0–106,5 eurot tonni kohta ning teiste tootjate impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 69,4 eurot tonni kohta (edaspidi „kehtivad tasakaalustavad meetmed”).

5. Komisjoni 29. novembri 2000. aasta otsusega 2000/745/EÜ[7] nõustus komisjon mitme eksportiva tootja pakutud hinnakohustusega, millega kinnitati minimaalne impordihind (edaspidi „hinnakohustus”).

6. Läbivaatamistaotlus

7. India äriühing Reliance Industries Limited, PETi eksportiv tootja (edaspidi „taotluse esitaja” või „äriühing Reliance”) esitas taotluse algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaseks osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks (edaspidi „käimasolev läbivaatamine”). Taotluses piirduti taotluse esitajaga seotud dumpinguga. Taotluse esitaja taotles ühtlasi ka kehtivate tasakaalustavate meetmete läbivaatamist. Äriühingu Reliance toodetud toodete impordi suhtes kohaldatakse dumpinguvastast jääktollimaksu ja tasakaalustavat tollimaksu ning taotluse esitaja toodangu müügi puhul liitu kehtib hinnakohustus.

8. Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et kehtiva tollimaksu jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik. Eelkõige väitis taotluse esitaja, et äriühingu tootmiskulud on oluliselt muutunud ning sellega on kaasnenud dumpingumarginaali märkimisväärne vähenemine võrreldes ajaga, mil kehtestati praegu kehtivad tollimaksud. Taotluse esitaja koostatud võrdluses omamaiste hindade ja liitu suunatud ekspordi hindade kohta leiti, et dumpingumarginaal on märkimisväärselt madalam kehtivate tollimaksude praegusest tasemest.

9. Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

10. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist tegi komisjon kindlaks, et taotlus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, ja teatas 10. juunil 2010. aastal Euroopa Liidu Teatajas [8] avaldatud algatamisteates äriühinguga Reliance seotud dumpingu osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

11. Vaatlusalune toode ja samasugune toode

12. Vaatlusalune toode on Indiast pärit polüetüleentereftalaat (PET), mille viskoossus on ISO standardi 1628-5 järgi 78 ml/g või rohkem, ja mis kuulub praegu CN-koodi 3907 60 20 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

13. Uurimisel selgus, et Indias toodetud ja liitu müüdud vaatlusalusel tootel ning Indias toodetud ja omamaisel turul müüdud tootel on ühesugused füüsikalised ja keemilised omadused ning kasutusotstarve. Seetõttu jõuti järeldusele, et omamaisel turul ja eksporditurgudel müüdavad tooted on samasugune toode algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. Kuna käimasolevas läbivaatamises piirduti taotluse esitajaga seotud dumpingu väljaselgitamisega, ei tehtud järeldusi liidu tootmisharu toodetud ja liidu turul müüdava toote kohta.

14. Huvitatud isikud

15. Komisjon teavitas läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajat, eksportiva riigi esindajaid ning liidu tootjate ühendust. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

16. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

17. Uurimisel vajaliku teabe kogumiseks saatis komisjon taotluse esitajale küsimustiku ning sai vastuse selleks ette nähtud tähtaja jooksul.

18. Komisjon kogus ja kontrollis kogu olemasolevat teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu kindlakstegemiseks. Komisjon tegi ka kontrollkäigu taotluse esitaja valdustesse Mumbais (India).

19. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

20. Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).

21. UURIMISE TULEMUSED

22. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul väidetavalt muutunud asjaolude püsivus

23. Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrolliti, kas dumpinguga seotud asjaolud on märkimisväärselt muutunud ja kas selline muutus on püsiv.

24. Taotluse esitaja väitis, et normaalväärtuse ja ekspordihinna muutumine pärast esialgset uurimist, mille tulemusena kehtestati tema dumpingumarginaal, on tingitud tootmiskulude märkimisväärsest muutumisest. Tootmiskulude muutumine oli väitetavalt seotud Indias kehtestatud tollimaksu vähendamisega tootmisprotsessis kasutatava põhitooraine impordi suhtes. Lisaks väitis taotluse esitaja, et tollimaksu vähenemisega kaasnes ka ekspordisoodustuste vähenemine, mille tulemusena muutus normaalväärtuse kindlaksmääramisel kasutatud müügihind omamaisel turul.

25. Leiti, et vaatamata tollimaksu ja impordisoodustuse vähendamisele olid omamaised müügihinnad, millest äriühing lähtus normaalväärtuse arvutamisel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kõrgemad, kui esialgses uurimises kasutatud hinnad, millest lähtuvalt määrati kindlaks taotluse esitaja dumpingumarginaal. Kõrgem hind omamaisel turul oli muu hulgas seotud ka teatavate toorainete ja muude sisendite hinna tõusuga.

26. ELi suunatud ekspordi hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil määrati kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 8 ja 9. Selleks tuli eelkõige analüüsida, kas hinnakohustus, mille kohaselt peab taotluse esitaja müüma oma toodangut liidu turul igakuiselt kindlaksmääratud minimaalsest impordihinnast kõrgema hinnaga, on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil mõjutanud taotluse esitaja ekspordihindu. Allpool esitatud põhjustel jõuti järeldusele, et hinnakohustus mõjutas tõepoolest ELi suunatud ekspordi hinda. Võttes arvesse, et taotluse esitaja pidi järgima minimaalse impordihinna kohustust, otsustas ta läbivaatamisega seotud uurimisperioodi teatavatel kuudel, kui ekspordihind muudel eksporditurgudel oli minimaalsest impordihinnast madalam, ELi mitte eksportida.

27. Täheldati, et taotluse esitaja müüs läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oma tooteid liitu vaid kuue kuu jooksul. Samas müüs ta oma tooteid muudel eksporditurgudel, kus ta ei olnud kohustatud kinni pidama hinnakohustusest, kogu uurimisperioodi vältel. Tuleb märkida, et nende kuude jooksul, mil taotluse esitaja ei eksportinud ELi, oli ekspordihind kolmandatesse riikidesse märkimisväärselt madalam kui kehtestatud minimaalne impordihind. Lähtudes eespool esitatud asjaoludest võib seega põhjendatult väita, et ainus põhjus, miks taotluse esitaja ei müünud ülejäänud kuudel oma tooteid liidu turul, oli asjaolu, et ta pidi järgima hinnakohustust ega saanud müüa minimaalsest impordihinnast madalama hinnaga.

28. Taotluse esitaja vaidlustas järelduse, et liidu turul oli toodete müügi peatamise põhjuseks kehtiv hinnakohustus. Taotluse esitaja väitis, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli ka muude suurte eksporditurgude puhul kuid, mil müüki ei toimunud ja seega ei olnud ebakorrapärane müük liidu turu eripära. Lisaks väitis ta, et kui võrrelda kõikidest muudest ekspordiriikidest pärit vaatlusaluse toote ELi suunatud impordi hindu kuude lõikes ja/või Indiast pärit vaatlusaluse toote impordihindu kuude lõikes äriühingu minimaalse impordihinnaga, siis nähtub sellest, et äriühing Reliance oleks suutnud müüa oma tooteid ELi läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kõikide kuude vältel ilma hinnakohustust rikkumata.

29. Taotluse esitaja väiteid ei saa arvesse võtta, sest esiteks on äriühing keskendunud oma tegevuses valitud turgudele, millel on omad iseärasused ning mis ei võimalda selgitada äriühingu müügipausi ELi turul. Teiseks toetus taotluse esitaja oma võrdlustes üldistele statistilistele andmetele, samas kui käesoleva läbivaatamise järeldused põhinevad ettevõtjaspetsiifilistel andmetel, mis on järelduste tegemiseks asjakohasemad ja usaldusväärsemad. Ka esitatud väited ei olnud täielikult paikapidavad, nt teatavatel kuudel oli liitu suunatud impordi üldine hind tõepoolest kõrgem kui minimaalne impordihind, samas kui muul ajal oli üldine ekspordihind minimaalsest impordihinnast madalam. Seega ei saa neist andmetest lähtudes üldiseid järeldusi teha. Samas on selge, et taotluse esitaja müüs liitu ainult nendel kuudel, mil liitu suunatud impordi üldine hind oli minimaalsest impordihinnast kõrgem või sellega samal tasemel.

30. Taotluse esitaja väide, et soovi korral oleks ta suutnud müüa toodet liidu turul ka nende kuue kuu jooksul, kui ta müüs kaupa muudel eksporditurgudel minimaalsest impordihinnast madalama hinnaga, lükatakse tagasi kui spekulatiivne ja põhjendamata. Taotluse esitaja ei esitanud ühtegi muud selgitust põhjendamaks, miks ta ei müünud nende kuue kuu jooksul toodet ELi turul, samas kui ta müüs sama toodet muudel eksporditurgudel minimaalsest impordihinnast madalama hinnaga. Seepärast jõuti järeldusele, et taotluse esitaja ei müünud toodet liidu turul teatava perioodi jooksul seetõttu, et ta pidi järgima võetud hinnakohustust. Seega ei ole läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turul küsitud ekspordihind usaldusväärne.

31. Võrreldi ka taotluse esitaja müügihindu liidu turul ja muudel eksporditurgudel, kus puudus hinnakohustuse nõue. Selgus, et ekspordihinnad nendel turgudel, kus hinnakohustus ei kehtinud, olid kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul märkimisväärselt madalamad.

32. Taotluse esitaja vaidlustas liitu suunatud impordi ja muude eksporditurgude hinnavõrdlusest lähtuvad järeldused, väites, et analüüsides andmeid riikide lõikes, on mitu muud eksporditurgu, kus küsitud hind oli ELi hinnast kõrgem. Siinkohal on keskmiste hindade võrdlus asjakohasem kui individuaalseid iseärasusi kajastav võrdlus riikide lõikes, mis sõltub turu suurusest ja nendele turgudele iseloomulikest konkurentsitingimustest.

33. Seega peegeldab kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hind paremini äriühingu tavalist hinnakäitumist. Liitu ja muude riikide turule suunatud ekspordi hinnavahe osutab sellele, et äriühingul Reliance on tugev majanduslik surve müüa toodangut liitu madalama hinnaga, kui ta ei peaks järgima minimaalset impordihinda. Olukorda arvestades jõutakse järeldusele, et iga uuesti arvutatud dumpingumarginaal, mille aluseks on ELi suunatud ekspordi hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, toimuks hindade põhjal, mille muutus ei ole ei märkimisväärne ega püsiv. Sama järeldus kehtib ka põhjenduses 5 esitatud taotluse esitaja väite puhul, mille kohaselt näitavat omamaise hinna ja liitu suunatud ekspordi hinna võrdlus madalamat dumpingumarginaali, kui praeguste tollimaksude tase.

34. Seega ei ole täidetud algmääruse artikli 11 lõikes 3 sätestatud tingimus, mille kohaselt peavad dumpingu asjaolud olema oluliselt muutunud. Seetõttu on dumpingu korvamiseks vaja jätkata meetmete kohaldamist praegusel tasemel.

35. Pärast teatavakstegemist kinnitas taotluse esitaja, et tema poolt liidu turul küsitud hind on igati usaldusväärne. Kuna esialgse uurimisperioodi ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel tõusid kõnealused ekspordihinnad märkimisväärselt, tuleks järeldada, et ka äriühingu ekspordikäitumise muutus on märkimisväärne ja püsiv. Seega vähenes äriühingu dumpingumarginaal väidetavalt olulisel määral ning see vähenemine on püsiv.

36. Lisaks sellele väitis taotluse esitaja, et asjaolude muutumise püsiv iseloom ei ole pärast läbivaatamise algatamist koostatava hindamise puhul ilmtingimata määrav element, vaid tähtsam on hinnata, kas dumpingu korvamiseks on vaja jätkata meetmete kohaldamist. Taotluse esitaja viitas algmääruse artikli 11 lõikes 1 ja WTO dumpinguvastase lepingu artikli 11 lõikes 1 sätestatud põhimõttele, et dumpinguvastased meetmed peavad jääma jõusse üksnes nii kauaks ja üksnes selles ulatuses, mis on vajalik, et avaldada vastutoimet kahju põhjustavale dumpingule. Seoses sellega väitis taotluse esitaja, et meetmete vajalikkuse analüüsimisel peaks arvesse võtma vähemalt seda, kas dumpingu kordumine varem kindlaksmääratud tasemel on tulevikus tõenäoline.

37. Algmääruse artikli 11 lõikes 1 on sätestatud: „Dumpinguvastane meede peab jääma jõusse üksnes nii kaua ja üksnes selles ulatuses, mis on vajalik, et avaldada vastutoimet kahju tekitavale dumpingule.” Seda põhimõtet järgitakse vahepealsete läbivaatamiste puhul, nt käesoleval juhul, mille kohta algmääruse artikli 11 lõikes 3 on muu hulgas sätestatud, et „[…] Vahepealne läbivaatamine algatatakse, kui taotlus sisaldab piisavalt tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv rakendamine ei ole enam vajalik, et korvata dumpingut, ja/või selle kohta, et meetme kõrvaldamisel või muutmisel kahju tõenäoliselt ei jätku või ei kordu […].” Eespool nimetatud sättes seatakse tingimused, mis peavad olema täidetud, kui huvitatud isik otsustab, et meetmete tase on liiga madal või liiga kõrge ning taotleb seetõttu kõnealuste meetmete läbivaatamist. Juhuks kui selline läbivaatamine on algatatud, on algmääruse artikli 11 lõikes 3 selgesõnaliselt sätestatud, et käesoleva lõike alusel uurimist läbi viies võib komisjon muu hulgas kaaluda, kas dumpingu ja kahju asjaolud on oluliselt muutunud […]. Selles küsimuses võetakse lõpliku otsuse tegemisel arvesse kõiki asjakohaseid ja nõuetekohaselt dokumenteeritud tõendeid.” Seega on artikli 11 lõikes 3 sätestatud vahepealse läbivaatamise puhuks täiendav hindamiskriteerium (st asjaolude märkimisväärne muutumine), mida tuleb uurimise käigus lisaks algatamiskriteeriumile silmas pidada (st kas meetmete kohaldamine kehtival tasemel on veel vajalik), millele viitas taotluse esitaja.

38. Tuleb märkida, et vahepealse läbivaatamisega seotud uurimise puhul on tavaline, et hinnatakse uurimise käigus tuvastatud muutunud asjaolude püsivust. Selles küsimuses kinnitab Euroopa Liidu Üldkohtu kohtupraktika,[9] et „ institutsioonidel on lai kaalutlusõigus, mis hõlmab võimalust olemasolevate meetmete jätkuva rakendamise vajaduse üle otsustades arvestada võimalust hinnata asjaomaste eksportijate hinnapoliitika arengut tulevikus .” Olemasolevad tõendid näitavad, et äriühingu Reliance küsitud ekspordihind liidu turul ei kajasta taotluse esitaja tegelikku hinnapoliitikat ning seepärast, nagu põhjenduses 21 järeldatud, ei ole läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ELi turul küsitud ekspordihind usaldusväärne ja iga uus dumpingumarginaal tuleks arvutada hindade põhjal, mis ei ole märkimisväärselt muutunud ega ka püsivad, nagu on märgitud eespool põhjenduses 24.

39. Vaatamata järeldusele, et ELi suunatud ekspordi hind ei ole märkimisväärselt ega püsivalt muutunud, võeti arvesse taotluse esitaja väidet ja arutati, kas meetmete kohaldamine praegusel tasemel on dumpingu korvamiseks ikka veel vajalik. Taotluse esitaja väitis, et meetmete praegune tase on ilmselgelt liiga kõrge, sest dumpingumarginaal on märkimisväärselt madalam, kui esialgse uurimise käigus leitud, ja tema ekspordikäitumine muudel turgudel tunnistab, et dumpingumarginaali muutumine peegeldab suundumust, mida on mõistlik eeldada ka tulevikus. Siiski leiti, et neid väiteid ei toeta faktid. Esiteks leiti seoses taotluse esitaja ekspordikäitumisega muudel turgudel, et vastupidiselt taotluses esitatud väitele, olid hinnad neil turgudel keskmiselt 10 % madalamad kui ELi turul. Kolmandate riikide kõnealused eksporditurud hõlmasid mitut riiki, mille turu suurus oli erinev ning millest mõnes tõenäoliselt puudus omamaine PETi tootmine. Seega iseloomustavad neid turgusid spetsiifilised konkurentsitingimused, mille tõttu on sealsed hinnad ja suundumused ELi turu omadest erinevad. Teiseks selgub järeldustest, et isegi kui oleks leitud, et meetmete praegust taset tuleks muuta, sest see ei ole enam vajalik dumpingu korvamiseks, ei oleks võimalik asjakohast taset mõistliku täpsusega kindlaks määrata, sest puudub usaldusväärne ekspordihind, mis tuleneks liidu turu tavatingimustest ja peegeldaks neid.

40. Lõpus väljendas taotluse esitaja seisukohta, et kohandamisel võiks lähtuda algmääruse artikli 2 lõikest 10 ning eelkõige selle punktist k võttes arvesse „ [...] nimetamata tegurite erinevusi, kui on ilmnenud, et need mõjutavad käesoleva lõikega nõutavat hinna võrreldavust [...] .”

41. Võttes arvesse eespool tehtud järeldust, et ekspordihinna muutus ei olnud märkimisväärne ega püsiv, ei ole võimalik dumpingumarginaali kindlaks määrata. Sel põhjusel ei ole kohandamise taotlus asjakohane ning lükatakse tagasi.

42. UURIMISE LÕPETAMINE

43. Võttes arvesse järeldusi, et dumpinguga seotud asjaolud ei ole muutunud märkimisväärselt ja püsivalt, otsustati, et käesolev uurimine tuleb lõpetada, ilma et muudetaks taotluse esitaja suhtes kehtivat tollimaksu taset. Seega ei muudeta äriühingu Reliance toodetud PETi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 1286/2008 kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid.

44. TEATAVAKSTEGEMINE

45. Taotluse esitajat ja teisi asjaomaseid isikuid teavitati asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti teha ettepanek käesoleva läbivaatamise lõpetamiseks. Saadud märkused ei andnud põhjust eespool esitatud järeldusi muuta.

46. LÕPPSÄTE

47. Seega tuleks käesolev läbivaatamine lõpetada ilma määrust (EÜ) nr 192/2007 muutmata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Muu hulgas Indiast pärit ja praegu CN-koodi 3907 60 20 alla kuuluva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine lõpetatakse kehtivaid meetmeid muutmata.

Artikkel 2

Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

[2] EÜT L 301, 30.11.2000, lk 21.

[3] ELT L 59, 27.2.2007, lk 1.

[4] ELT L 340, 19.12.2008, lk 1.

[5] EÜT L 301, 30.11.2000, lk 1.

[6] ELT L 59, 27.2.2007, lk 34.

[7] EÜT L 301, 30.11.2000, lk 88.

[8] ELT C 151, 10.6.2010, lk 15.

[9] Otsuse punkt 48 kohtuasjas T-143/06.