ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
tuletab meelde, et valdadel ja linnadel on oluline roll linnaplaneerimises, tehes kättesaadavaks eluruumid, mis on riiklikus või ühistu omanduses, kestlikud ja taskukohased. Suurendada tuleb inimväärsete eluasemete pakkumist kõigile kodanikele. Need peaksid vastama eakate ja puuetega inimeste konkreetsetele vajadustele, et edendada iseseisvat elamist ja ennetada nende suunamist hoolekandeasutustesse, samuti tuleb arvestada suurte ja üksikvanemaga perede, soolise vägivalla ohvrite ning noorte vajadustega, kelle suhtes on alaealisena kohaldatud kaitsemeetmeid. Eluasemeprobleemide lahendamine peab sisalduma kohalikes arengukavades, mille eesmärk on luua elamisväärseid linnaosasid. Kaasavaid, kaitsvaid ja osalusel põhinevaid lähenemisviise tuleks rakendada mitte ainult ELi renoveerimislaine strateegias, vaid ka ELi ja liikmesriikide võetud kindla kohustuse kaudu ehitada uuselamuid, sealhulgas pikaajaliselt üürile andmiseks. Väga oluline on võimaldada kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel paremini kombineerida eri rahastamisallikaid ja ehitada kestlikke elamuid. Kodutusega tuleb tegeleda integreeritult ja kõikehõlmavalt, keskendudes kodutute tervishoiu- ja sotsiaaltoetusvõrgustike parandamisele. Näiteks on pikaajalise kodutuse vähendamisel osutunud edukaks tegutsemisviis „Esmalt eluase“. Seetõttu peaksid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kuuluma kodutuse vastu võitlemise Euroopa platvormi. Komitee peab sellega seoses kahetsusväärseks, et tegevuskavas ei seata kodutuse vastu võitlemisel kvantitatiivseid eesmärke;
46.

rõhutab, et alates 2013. aastast ja ühise kalanduspoliitika reformist oleme teravalt teadlikud sellest, kuidas kliimamuutused ja ookeanide hapestumine mõjutavad ookeane ja kui kiired on need muutused. Komitee on seisukohal, et me ei saa enam keskenduda üksnes kalavarude saagikuse maksimeerimisele kui ELi kalavarude majandamise põhieesmärgile. Komitee on kindlalt veendunud, et eesmärk peab olema kalapopulatsioonide taastumine tasemel, mis on kõrgem tasemest, mis võimaldab neil täita oma üliolulist rolli mereökosüsteemides – sellega lisatakse puhver selliste stressitegurite suurenevale mõjule nagu kliimamuutused ja elurikkuse vähenemine, et need ökosüsteemid saaksid edaspidigi osutada selliseid elutähtsaid teenuseid nagu hapniku tootmine, kliima reguleerimine, CO 2 säilitamine ja toiduga varustamine;
46.

rõhutab, et ELi pühendumine Arktika piirkonna digilõhe kõrvaldamisele on äärmiselt oluline. Viienda ja kuuenda põlvkonna suure kiirusega mobiilsete tehnoloogiate laialdane kasutuselevõtt Arktikas nõuab Euroopa Liidult investeeringuid tuumikühenduste ja satelliittehnoloogia tugevdamisse Soomes, Rootsis ja Norras. Näiteks turva- ja telemeditsiinilahenduste jaoks vajalik lühike latentsusaeg nõuab tõhusaid tuumikühendusi Arktikas. Euroopa arktiliste äärealade ohutuse ja rahvusvahelise konkurentsivõime tagamine ning digiteerimise tugevdamine käivad käsikäes. Võimalikuks võivad osutuda ka maapealsed lahendused, mis tähendab, et oluline on leida kombinatsioon sobivatest tehnoloogiatest, mis suudaksid tagada stabiilsed, usaldusväärsed ja odavad ühendused. Uute digivõimaluste ja -teenuste väljatöötamisel on väga oluline konsulteerida eri rühmadega, et tagada uute lahenduste vastavus kasutajate vajadustele. Lisaks on ühendustel oluline roll ka ohutuse ja kestliku arengu edendamisel;
69.

on seisukohal, et uus Euroopa Bauhaus peab muutuma tõeliseks liikumiseks, millesse on kaasatud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, ning see ei ole ainult üks ülalt alla suunatud projekt. Euroopa keskkonnateadliku eluviisi loomine on kõigi ELi linnade ja inimeste jaoks äärmiselt oluline. See peab olema kõigi, mitte ainult väheste projekt. Isevastutus peab algama üksikisikutega rohujuure tasandil ja ulatuma suurtest linnapiirkondadest kaugemale. Uue Euroopa Bauhausi algatuse oluline positiivne aspekt on selle kättesaadavus tavainimeste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide jaoks. Edu saavutamiseks peab algatus olema sotsiaalselt, kultuuriliselt ja territoriaalselt kaasav.
61.

on seisukohal, et ELi metsastrateegias ei seata Euroopa metsandussektori jaoks 2030. aastaks sidusat ja terviklikku eesmärki, kuid see hõlmab mitut meedet ja algatust, millest paljud on endiselt ebamäärased ja ainult mõnel on esialgne ajakava;
46.

Komitee on seisukohal, et Euroopa huvides on tegutseda uute terviseriskide tekkimise paikades, et piirata liidu kokkupuudet riskidega. Seepärast peavad HERA-l olema vahendid, et teha koostööd paljude partneritega (sh rahvusvahelisel tasandil ÜRO ja Euroopa Nõukoguga) ning osaleda koostöös asjaomaste riikidega sekkumistes väljaspool ELi kohe, kui riskid on kindlaks tehtud. Selleks on vaja koondada ulatuslikud vahendid. See koostöö peaks sisaldama ka ettevalmistusetappi ja eelkõige meetmeid kriiside ennetamiseks, vähese kaitstuse parandamiseks ja ühiskonna kriisideks ettevalmistamiseks. Selleks peab HERA looma partnerlusi kodanikuühiskonna osalejate, kohalike ja rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide ning riskiennetusprogrammides osalevate mitmepoolsete organisatsioonidega.
10.

märgib kahetsusega, et kuigi kõik liikmesriigid on seni vähemalt osaliselt integreerinud ELi strateegilise raamistiku sõnastuse ja mõtte oma riiklikesse süsteemidesse, neist ükski seda tegelikult täiel määral ei järgi. Selle põhjuseks on asjaolu, et mõned riigid ei ole oma riiklikke tööohutuse ja töötervishoiu strateegiaid läbi vaadanud ega ajakohastanud, et viia need täielikult kooskõlla ELi strateegilise raamistikuga aastateks 2014–2020. See on tingitud puudulikust ajaplaneerimisest või kehvadest tulemustest Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti esile toodud põhieesmärkide (nagu tööjõu vananemine, menetluste lihtsustamine ning õigusaktide tõhusam ja õigeaegsem kohaldamine) saavutamisel;
62.

on seisukohal, et kemikaalimäärus REACH on peamine vahend, millega kontrollida keskkonda sattuvaid ohtlike aineid. On oluline, et REACHi määruse loa andmise ja piiramismenetlusi kasutataks rohkem ning et määruse kandidaatainete loetellu lisataks rohkem väga ohtlikke aineid;
50.

on seisukohal, et selleks, et kedagi ei jäetaks kõrvale (president von der Leyeni sõnad), on vaja vahendeid, millega on tagatud, et kõigil territooriumitel on olemas nn innovatsiooni ökosüsteemid, mis pakuvad võimalusi kõigile maapiirkonna ettevõtjatele, mikroettevõtetele ja VKEdele, võimestades selliseid väikesi maapiirkondade ettevõtteid. Samuti on vaja piisavat väljaõpet ja koolitusi digipädevuste vallas ja muude nn pehmete oskuste vallas, mis on seotud avatud innovatsiooni, piirkondadevahelise koostöö ja kultuuridevahelise suhtlusega;
55.

juhib tähelepanu vajadusele vaadata põhjalikult läbi Euroopa Liidu riigiabi raamistik, et toetada energiamahukate ja väliskaubandusest sõltuvate esmaste majandussektorite ettevõtete järkjärgulist üleminekut väiksema CO 2 heitega või CO 2 -neutraalsetele protsessidele. Toetada tuleb lisaks investeeringutele ka tegevuskulusid. Seepärast peab Euroopa ja riiklikel toetusprogrammidel olema piisavalt vahendeid ja neid peab olema võimalik kombineerida. Olulise panuse tööstuse ümberkujundamisse saab anda ka projektipõhiste kliimalepingutega, mis hõlmavad pikaajalist riigipoolset CO 2 hinna garantiid;
57.

nõuab, et tulevane piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism hõlmaks ka kalandus- ja vesiviljelustooteid, et tagada siseturul müüdavatele eri toodetele võrdsed võimalused, ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 349 kohaseid äärepoolseimate piirkondadega seotud erandeid. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles esitama õigusakti ettepaneku, et vältida inimõiguste rikkumisega seotud toodete importi, ning kehtestama tõhusamad eeskirjad tagamaks, et ELi turule sisenev kala vastaks ELi normidega võrdsetele standarditele. Sellega tagatakse Euroopa tarbijate kaitse ning laiendatakse keskkonnakaitset ja ookeanide ja merede säästvat majandamist kolmandatele riikidele. ELi ja riiklikul tasandil tuleb esmajärjekorras toetada kohalikke tootjaid ja lühikesi tarneahelaid. See on ainus viis tagada vesiviljeluse, karp- ja koorikloomade püügi ning kalapüügi, eriti väikesemahulise rannapüügi tõhus areng tulevikus;
52.

rõhutab vajadust keskenduda sektoritele ja valdkondadele, kus on võimalik anda suurim panus kliimaeesmärkide saavutamisse. See puudutaks eelkõige energiamahukaid tööstusharusid ja suuri tööstusklastreid ning tootmisahelaid, kuhu need kuuluvad. Keskendumine tootmisahelatele toob kasu ka tööstuse VKEdele, kuna nad on sageli osa suuremate ettevõtete tootmisahelast. See maksimeerib kliimaeesmärkidele avalduvat mõju. Tööstus on äärmiselt oluline piirkondliku tööturu alus tööstuspiirkondades. See tähendab, et tööstuse üleminek kestlikule ärimudelile on ülioluline, seda ka seoses tööhõive ja kaasava üleminekuga kestlikule ja digitaalsele majandusele;
66.

märgib, et uut ELi mahepõllumajandusliku tootmise määrust hakatakse kohaldama alates 1. jaanuarist 2022 ja see toob kaasa olulisi muudatusi teatavates mahetootmise sektorites. Eduka rakendamise tagamiseks on äärmiselt oluline leida tasakaal ELi tasandil ühtlustamise ja piirkondlikul tasandil kohandamise vahel, kaldumata kõrvale mahepõllumajanduslikest põhimõtetest;
10.

on seisukohal, et kodutuse probleemi on võimalik lahendada, kui rakendatakse jätkusuutlikul ja süsteemsel viisil õiget poliitikameetmete kombinatsiooni, mis koosneb sihipärastest ennetus- ja kooskõlastatud meetmetest. Selline poliitikameetmete kombinatsioon peaks hõlmama tihedat koostööd sotsiaal- ja eluasemeteenuste vahel koostoimes kohtusüsteemi ning eluasemepõhiste lahendustega, nagu tegutsemisviis „Esmalt eluase“. Selliseid eluasemepõhiseid lahendusi, mille eesmärk on edendada võitlust eluaseme puuduse vastu ning sotsiaal-majanduslike raskustega inimeste ja perekondade sotsiaalset kaasamist, saaks optimeerida uuenduslike eluasemevormide abil, mida rahastatakse avaliku ja erasektori ning kolmanda sektori investeeringutest. On piisavalt tõendeid järeldamaks, et kodutusega tegelemine üksnes varjupaigasüsteemi kaudu on ebatõhus, kasutu ja kulukas;
24.

väljendab rahulolematust, et piirkondlikul tasandil on puudulikud andmed vähktõve esinemise ja suremuse kohta, mis on vajalikud vähiennetuses ja -ravis esinevate suundumuste kindlakstegemiseks ja/või ebavõrdsuse vähendamiseks. Komitee kutsub komisjoni üles käivitama võimalikult kiiresti kavandatud vähktõve ebavõrdsuse registri, et parandada selle haiguse ennetust ja ravi;
7.

on seisukohal, et on aeg ühendada jõud, et koostada paremaid õigusakte, kasutades alt üles lähenemisviisi, optimeerides ja üksteisele lähendades parema õiguslooma vahendeid, millest paljud on juba piirkondades kasutuses, nii et need oleksid ühilduvad, ning tutvustades üksteisele parimaid tavasid ja olemasolevaid andmeid;
16.

toonitab, et COVID-19 pandeemia, mis on eriti tugevalt mõjutanud neid majandusharusid, kus on suurem osakaal naistel, on suurendanud soolist ebavõrdsust. Naised töötavad sagedamini töökohtadel, mida peetakse traditsiooniliselt naiste pärusmaaks, nagu tervishoid, jaemüük ja lastehoid. Seega olid need naistöötajad pandeemia ajal eesliinil, mistõttu oli nende kokkupuude viirusega ja kriisi mõjuga ebaproportsionaalselt suur. COVID-19 suurem sooline mõju avaldub mitte ainult tööhõive määra languses, vaid ka naiste suuremates raskustes – võrreldes meestega – pärast piirangute lõppemist tööle naasta. Seepärast tuleb kasutusele võtta piisavad vahendid, et taasintegreerida tööellu naised, kes kaotasid piirangute tagajärjel töö – seejuures tuleb toetuda ka varasematest kriisidest saadud kogemustele;
11.

tunneb muret selle pärast, et olemasolevad digilõhed ELis ei vähene, vaid pigem suurenevad digiülemineku järgmiste põhikomponentide osas ( 7 ) — Andmed põhiliste digioskuste taseme kohta kohalikul ja piirkondlikul tasandil ei ole saadaval. Selle asemel on kasutatud lähendit, mis näitab inimeste võimalust iga päev internetti kasutada. Kuigi mõnes läänepoolses ELi liikmesriigis (DE, SE, NL, BE) on linnade ja maapiirkondade digilõhe digioskuste osas kahanemas, on see kõigis teistes liikmesriikides endiselt märkimisväärne. — Ühenduvuse ja digitaristu valdkonnas on maapiirkonnad järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgu (NGA) leviala ja suure võimsusega võrkudega majapidamiste koguleviku osas endiselt maha jäänud. — Ettevõtete digiüleminekut mõõdetakse ELis paiknevate ükssarvikute (üle 1 miljardi USA dollari suuruse koguturuväärtusega idufirma) arvu abil ning see näitab, et need on suures osas koondunud Euroopa mandriossa ja pealinnapiirkondadesse. — Aastatel 2019–2020 suurenes lõhe avalike teenuste digiteerimisel linnades elavate ja linnapiirkondades elavate inimeste vahel; — märgib, et tähelepanuta ei saa jätta äärepoolseimate piirkondade erijuhtumit, kuna nende ainulaadne ja keeruline tegelikkus, nagu on tunnustatud ELi toimimise lepingu artiklis 349, nõuab ELi poliitikameetmete kohandamist nende iseärasustega mitte ainult majandusliku ja sotsiaalse, vaid ka digitaalse ühtekuuluvuse huvides;
33.

tõdeb kaheksanda ühtekuuluvusaruande põhjal, et avaliku sektori investeeringute puudujääk Euroopa Liidus on varjatud võlg; kordab seetõttu oma varasemat, korduvalt esitatud üleskutset kehtestada kaasrahastamise kuldreegel, st mitte arvestada liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste avaliku sektori kulutusi struktuuri- ja investeerimisfondide kaasrahastamisel kooskõlas ELi vastavate kaasrahastamise piirmääradega riiklike või sarnaste struktuuriliste kulutuste hulka, mis on määratletud stabiilsuse ja kasvu paktis; rõhutab, et avaliku sektori investeeringud näiteks rohe-, digi- ja sotsiaalsesse üleminekusse ning Euroopa konkurentsivõime säilitamisse, on tulevaste põlvkondade jaoks olulised, mistõttu tuleks nendega asjakohaselt tegeleda muu hulgas ELi raamatupidamiseeskirja muutmise teel;
50.

leiab, et käimasolevat rahvusvahelist kohaliku ja piirkondliku tasandi kliimadiplomaatiat on vaja struktureeritumalt hinnata. Samuti on vaja rohkem andmeid koguda, et täielikult mõista selle ulatust, iseäranis maailma lõunapoolsetes riikides. Komitee nõuab, et koordineerimistööga antaks täielik ülevaade praegustest mitmepoolsetest kohaliku ja piirkondliku tasandi kliimameetmetest, eelkõige ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja nende partneralgatuste meetmetest;
2.

mõistab sügavalt hukka asjaolu, et Venemaa sissetung on toonud kaasa mitte üksnes selle, et hukkunud on enam kui 10 000 peaasjalikult tsiviilelanikku ja veelgi enam on vigastatuid, vaid ka selle, et miljonid inimesed on pidanud sõja eest ümber asuma Ukrainas ja põgenema teistesse riikidesse. Komitee mõistab hukka asjaolu, et Ukraina okupeeritud aladel röövivad ja vahistavad Venemaa agressorid kohalikke ja piirkondlikke esindajaid, ajakirjanikke ja inimõiguste kaitsjaid. Komitee ühineb Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi nõudmisega, et nad viivitamatult ja tingimusteta vabastataks. Komitee rõhutab, et Venemaa sissetung on kaasa toonud Ukraina taristu, hoonete, koolide, haiglate, elumajade ja kultuurpärandi massilise hävitamise. Kahju väärtus ulatub hinnanguliselt üle 750 miljardi euro, tuues eeldatavalt kaasa riigi SKP järsu vähenemise 35 % ulatuses (Rahvusvahelise Valuutafondi prognooside kohaselt). Komitee toonitab samuti, et Ukraina majandus on kaotanud 30–50 % oma tootmisvõimsusest, eelkõige majanduslikult olulistes piirkondades Ida- ja Lõuna-Ukrainas;
11.

märgib, et õiglase ülemineku fondi alus ja eesmärgid on usaldusväärsed ning et fondil on oluline roll piirkondade, aga ka üleminekuetapis tööstusharude jaoks. Seega on vaja muuta rahastamiskõlblike toimingute mehhanism võimalikult paindlikuks, et saavutada territooriumide majanduslik mitmekesisus. Komitee tuletab meelde, et erinevalt struktuurifondidest toetatakse vastuvõetud määrusega suurettevõtteid ja heitkogustega kauplemise süsteemi raames neid ettevõtteid, kes on kaasatud õiglase ülemineku fondi määrusesse võimalike toetusesaajatena. Komitee rõhutab, et tulevane õiglase ülemineku fond tuleks täielikult integreerida ühissätete määrusesse, järgides seejuures partnerluse põhimõtet, ning selle eelarve peaks täiendama praegusi ühtekuuluvusvahendeid;
6.

rõhutab vajadust toetava raamistiku järele, millest kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel oleks abi väliskulude sisestamisel ja põhimõtte „saastaja maksab“ rakendamisel, samuti on vaja suuremat paindlikkust eelarvemenetlustes. Sellega seoses on oluline võtta arvesse olukorda Ida-Euroopa riikides, eriti vähem arenenud piirkondades. Seal on tavaliselt saastavamate sõidukite osakaal suurem (autod, bussid). Saastavamate sõidukite müüki (heitenormid Euro 1 kuni Euro 4) tuleks reguleerida ELi tasandil, sest need sõidukid liiguvad Lääne-Euroopa turult Ida-Euroopa turule. Sellega seoses on samuti oluline, et vaesemate piirkondade ja riikide jaoks töötataks välja toetuskavad, et aidata neil Lääne-Euroopa tingimustele järele jõuda. Komitee nõuab geopoliitilisest kontekstist tuleneva bensiinihindade tõusu sellist käsitlemist, mis on kooskõlas liidu transpordisektori CO 2 heite vähendamise eesmärgiga. Komitee juhib sellega seoses tähelepanu riiklike toetuste potentsiaalile, et toetada linnapiirkondades keskkonnahoidlikke ühistransporditeenuseid ja soodustada üleminekut kestlikele transpordiliikidele ning samuti võidelda liikuvusalase tõrjutuse vastu linnalähipiirkondades ja äärepoolsetes maapiirkondades;
78.

kutsub Türgit üles täitma oma läbirääkimisraamistikust tulenevaid kohustusi, sealhulgas täielikult ja mittediskrimineerivalt rakendama assotsieerimislepingu lisaprotokolli kõikide liikmesriikide suhtes; kordab, et kõigi liikmesriikide tunnustamine on väga oluline; kordab taas ELi üleskutset Türgile viia oma tegevus järk-järgult vastavusse ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga ning pöörata esmajärjekorras ümber praegused negatiivsed suundumused; tuletab meelde oma seisukohta, mis puudutab liikmesriikide ühinemist rahvusvaheliste organisatsioonidega; märgib kahetsusega, et Türgi jätkab Euroopa Liidust kaugenemist ning tuletab meelde nõukogu eelmisi järeldusi, milles märgiti, et Türgi ühinemisläbirääkimised on seega tegelikkuses seiskunud ning kaaluda ei saa ühegi uue peatüki avamist ega sulgemist;
57.

rõhutab jõuliselt, et kõige olulisemad fondid (ELi ühtekuuluvusfond, taaste ja vastupidavusrahastu, õiglase ülemineku fond, moderniseerimisfond jne) ning otseselt kohalikule ja piirkondlikule tasandile mõeldud fondid (LIFE, Euroopa ühendamise rahastu jne), mille eesmärk on toetada rohepööret, on kavandatud riiklikul tasandil ning et kohalike ja piirkondlike projektide ulatus sõltub keskvalitsuse suunistest. Kasutusele tuleks võtta menetlused, millega tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võimalikult ulatuslik osalemine, mis vastab nende vajadustele ELi vahendite kavandamisel ja rakendamisel;
30.

väljendab muret antisemiitlike tegude kordumise pärast koolides ja kasvavate raskuste pärast, mida mõned õpetajad kogevad holokausti õpetamisel. Komitee nõustub, et õpetajad peaksid olema võimestatud tegelema antisemitismi, holokausti, juudi eluviisi ja ajalooga, sealhulgas mitmekultuurilistes klassiruumides. Seetõttu toonitab komitee, kui oluline on, et liikmesriigid pakuksid õpetajatele – eelkõige ajalooõpetajatele – ja koolijuhtidele suuremat pedagoogilist tuge teise maailmasõja perioodi õpetamisel ja üldisemalt antisemitismi küsimuse käsitlemisel. Komitee juhib tähelepanu sellele, et liikmesriikides ja piirkondades kasutatavate õppematerjalide läbivaatamiseks ja parandamiseks on eriti vajalik struktureeritud teabevahetus õpetajatega;
35.

on seisukohal, et ümberjaotamine on oluline selleks, et kedagi ei jäetaks kõrvale, sest kasvuhoonegaaside heite mahukate kaupade ja teenuste (küte ja jahutus, eluasemeüür, transport) kulud suurenevad kliimamuutuste leevendamise poliitika tõttu järsult. Riikides, kus neid kaupu ja teenuseid tarbib ebaproportsionaalsel hulgal väikese sissetulekuga leibkondi, suurendab leevendamispoliitika kulude poolel ebavõrdsust. Sotsiaalse tasakaalustamatuse vältimiseks tuleb tugevdada põhimõtet „saastaja maksab“. Seepärast tuleb ümberjaotamine kavandada viisil, mis premeerib kliimasõbralikul viisil käitujaid. Kliimameetmed on kogu ühiskonna ülesanne. Euroopa Liidu eelarve ja ELi eri fondide puhul tuleks arvesse võtta riikide ja piirkondade vahelisi sotsiaal-majanduslikke erinevusi ning kliimamuutuste ja nende vastu võitlemise poliitika mõju territoriaalsele ja sotsiaalsele ebavõrdsusele, et rohepööre oleks võimalikult õiglane ja kaasav.
Kuigi on vaja vähendada maksustamise vältimise viise, tuleks vältida negatiivset mõju väiksematele hargmaistele ettevõtetele siseturul. Sel eesmärgil tuleks käesolevat direktiivi kohaldada üksnes liidus asuvate üksuste suhtes, mis kuuluvad hargmaiste ettevõtete või suurtesse riigisisestesse kontsernidesse, mis vastavad vähemalt 750 000 000 euro suurusele konsolideeritud tulu aastakünnisele. See künnis oleks kooskõlas kehtivates rahvusvahelistes maksueeskirjades sätestatud künnisega, näiteks eeskirjadega aruandluse kohta riikide lõikes. Käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid majandusüksusi nimetatakse kontserni kuuluvateks üksusteks. Teatavad üksused tuleks nende konkreetse eesmärgi ja tsiviilõigusliku seisundi tõttu direktiivi kohaldamisalast välja jätta. Väljajäetud üksused oleksid need, kes ei ole kasumile orienteeritud ja tegutsevad üldistes huvides ning keda seetõttu tõenäoliselt ei maksustata liikmesriigis, kus nad asuvad. Nende erihuvide kaitsmiseks on vaja jätta käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja valitsusüksused, rahvusvahelised organisatsioonid, mittetulundusühendused ja pensionifondid. Investeerimisfondid ja kinnisvarainvesteeringute vahendid tuleks samuti kohaldamisalast välja jätta, kui need asuvad omanikeahela tipus, sest nende niinimetatud maksustamise mõttes läbipaistvate üksuste puhul maksustatakse teenitud tulu omanike tasandil.

On vaja vähendada maksustamise vältimise viise. Samal ajal tuleks vältida negatiivset mõju väiksematele hargmaistele ettevõtjatele siseturul. Sel eesmärgil tuleks käesolevat direktiivi kohaldada üksnes liidus asuvate üksuste suhtes, mis kuuluvad hargmaiste ettevõtete või suurtesse riigisisestesse kontsernidesse, mis vastavad vähemalt 750 000 000 euro suurusele konsolideeritud tulu aastakünnisele. See künnis oleks kooskõlas kehtivates rahvusvahelistes maksueeskirjades sätestatud künnisega, näiteks eeskirjadega aruandluse kohta riikide lõikes. Käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid majandusüksusi nimetatakse kontserni kuuluvateks üksusteks. Teatavad üksused tuleks nende konkreetse eesmärgi ja tsiviilõigusliku seisundi tõttu direktiivi kohaldamisalast välja jätta. Väljajäetud üksused oleksid need, kes ei ole kasumile orienteeritud ja tegutsevad üldistes huvides ning keda seetõttu tõenäoliselt ei maksustata liikmesriigis, kus nad asuvad. Nende erihuvide kaitsmiseks on vaja jätta käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja valitsusüksused (sealhulgas kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning nende liidud) , rahvusvahelised organisatsioonid ning mittetulundusühendused ja pensionifondid.
40.

rõhutab samuti, et Euroopa poolaasta raames kaalutavate struktuurireformide ulatust ei ole Euroopa juriidilistes tekstides kindlaks määratud, eriti seoses nende asjakohasuse ja lisaväärtusega Euroopa tasandil. Komitee on seisukohal, et määratluste puudumine piirab võimalikku vastastikmõju läbiviidavate reformide vahel riiklikul tasandil ja ELi poliitikas (õigusaktid ja finantsprogrammid) ja tekitab probleeme seoses subsidiaarsuse põhimõttega;
on seisukohal, et alates 2020. aasta algusest on jätkuvalt raske eristada kaubandus- ja koostöölepingu läbirääkimiste ja jõustumise mõju COVID-19 pandeemia mõjust ( 6 ) . Komitee tunneb heameelt oma hiljutise uuringu „ELi ja Ühendkuningriigi uued kaubandus- ja majandussuhted: piirkondadele ja linnadele avalduv mõju“ üle, milles järeldatakse, et Brexiti mõju sektorite ja ELi piirkondade arvestuses on asümmeetriline, see on suurem väiksematele ettevõtetele ning võib vähendada inimkapitali liikuvust ja koostööd ELi ja Ühendkuningriigi ettevõtete vahel ning mõjutada negatiivselt piirkondi ja kohaliku omavalitsuse üksusi, mis osalevad piirkondadevahelistes projektides Ühendkuningriigiga. Komiteel on hea meel, et uuringus leiab kinnitust vajadus suurendada Brexitiga kohanemise reservi eelarvet, et käsitleda neid asümmeetrilisi mõjusid Euroopas;