SELETUSKIRI

Ettepaneku taust

110 || Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Vastavalt Euroopa Kohtu 19. novembri 2013. aasta otsusele kohtuasjas C-63/12 peab komisjon esitama vastavalt personalieeskirjade XI lisa artiklile 10 uue ettepaneku. Nimetatud artikli kohaselt esitab komisjon asjakohased ettepanekud, mille üle Euroopa Parlament ja nõukogu otsustavad kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 336. Komisjon esitas nõukogule 31. augustil 2012 aruande erandiklausli kohta (personalieeskirjade XI lisa artikkel 10) (KOM (2012) 476) ja 5. detsembril 2012 komisjoni talituste töödokumendi erandiklausli kohta (SWD (2012) 428). Euroopa Kohus teatas, et kui komisjoni ja nõukogu hinnangutes jõutakse vastupidistele järeldustele, peab komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule nimetatud artikli alusel asjakohased ettepanekud, et kaasata Euroopa Parlament ja võimaldada seadusandjatel teha otsus asjakohaste meetmete kohta seoses liidu majandusliku ja sotsiaalse olukorraga (punkt 76). Vastavalt kohtu otsusele on komisjonil siiski nende ettepanekute tegemisel kaalutlusruum selle üle, millised meetmed tunduvad talle asjakohased, arvestades asjaomast majanduslikku ja sotsiaalset olukorda ning vajadusel muid arvessevõetavaid tegureid, nagu inimressursside haldamist ja eelkõige töölevõtmise vajadusi puudutavad tegurid (punkt 74). Eespool nimetatud komisjoni dokumentides osutatakse pidevalt seisakule ja jätkuvale kriisile, samuti töötuse, valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kõrgele tasemele Euroopa Liidus, kuid ei järeldata, et personalieeskirjade XI lisa artikli 10 kriteeriumid oleksid täidetud. Kuna Euroopa Kohus otsustas, et komisjonil ei ole kaalutlusruumi otsustamaks, kas kohaldada nende kriteeriumide suhtes erandklauslit, on personalieeskirjade XI lisa artiklis 10 sätestatud menetlus ainus võimalus võtta töötasu kohandamisel arvesse majanduskriisi ja jätta seega kohaldamata kõnealuse lisa artikli 3 lõikes 2 sätestatud kriteeriumid. Komisjon võtab kõnealust majanduslikku ja sotsiaalset olukorda arvesse, et teha ettepanek asjakohaste meetmete võtmiseks, mis kalduvad kõrvale meetodi rangest kohaldamisest. Samal ajal on alates 2011. aastast toimunud rida olulisi muutusi. Euroopa Parlament ja nõukogu on kiitnud heaks personalieeskirjade reformikava, mis hõlmab töötasude, toetuste ja pensionide kohandamise peatamist 2013. ja 2014. aastal, s.t külmutamist kaheks aastaks, ning mitmeid ELi institutsioonide personali töötingimuste muudatusi, näiteks meetmeid seoses iganädalase tööaja, karjääri, pensionide ja puhkusepäevadega, mis tagavad märkimisväärse säästu. Võttes arvesse meetodi tavapärase kohaldamise tulemusi 2012. aastal, sotsiaalset ja majanduslikku olukorda, personalieeskirjade reformi ning olukorda seoses töötajate palkamise ja inimressursside haldamisega viimastel aastatel, leiab komisjon, et käesolev ettepanek ja 2011. aasta kohandusettepanek kujutavad endast asjakohaseid meetmeid, mille seadusandjad peaksid personalieeskirjade XI lisa artikli 10 alusel võtma. Personalieeskirjade artikli 65 alusel kohandatakse töötasusid ja pensione enne iga aasta lõppu. Vajadus rakendada kiiresti Euroopa Kohtu 19. novembri 2013. aasta otsus kohtuasjas C-63/12 on mõjuv põhjus käesoleva määruse kiireks vastuvõtmiseks. Uue meetodi tegurid, mis määravad ettepaneku sisu Eurostat esitas aruande nõukogule 5. detsembril 2012 (SWD (2012) 427). Nimetatud aruande kohaselt oli erinäitajaga väljendatav liikmesriikide riigiteenistujate töötasude ostujõu keskmine muutus vaadeldaval perioodil -1,1 %. Elukalliduse muutus vaadeldaval perioodil Brüsselis oli 2,8 %. Kohandussumma saamiseks korrutatakse erinäitaja Eurostati arvutatud Brüsseli rahvusvahelise indeksiga. Ettepaneku kohaselt oli töötasude ja pensionide kohandus Belgias ja Luksemburgis seega 1,7%. Kohandussummat tuleb parandada, et võtta arvesse eespool nimetatud tegureid. Seepärast peab komisjon asjakohaseks vähendada Belgia ja Luksemburgi palkade ja pensionide kohandusettepanekut 0,9 %le meetodi range kohaldamise puhul saadava 1,7 % asemel.

120 || Töötasude ostujõu pariteedid määravad kindlaks töötasude ostujõu suhte võrdluslinna Brüsseli ja muude teenistuskohtade vahel. Eurostat on arvutanud need pariteedid kooskõlas liikmesriikide statistikaasutustega. Pensionide ostujõu pariteedid määravad kindlaks pensionide ostujõu suhte võrdlusriigi Belgia ja muude elukohariikide vahel. Eurostat on arvutanud need pariteedid kooskõlas liikmesriikide statistikaasutustega. Samal lähenemisviisil põhinev ettepanek 2011. aasta kohta annab tulemuseks 0,9 % kohanduse 1,7 % asemel. Seega vähendavad uued ettepanekud 2011. ja 2012. aasta kohta kehtiva meetodi tavapärase kohaldamise tulemust 2011. ja 2012. puhul 47 %.

130 || Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Muudetud personalieeskirjade artikkel 65, XI lisa artikkel 10 ja XIII lisa artikkel 19.

Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine

|| Konsulteerimine huvitatud isikutega

211 || Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Ettepaneku üle konsulteeriti personali esindajatega vastavalt kehtivale korrale.

212 || Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Ettepanekus on võetud arvesse konsultatsioonides osalenud isikute arvamusi.

Mõju eelarvele

401 || Töötasude ja pensionide kohandamise mõju halduskuludele ja tuludele selgitatakse üksikasjalikult lisas esitatud finantsselgituses.

2013/0439 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kohandatakse alates 1. juulist 2012 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju, eriti nende XI lisa artiklit 10, ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Kohtu otsuse järgimiseks kohtuasjas C-63/12 peab komisjon juhul, kui nõukogu teeb selles menetluse etapis kindlaks, et liidu majanduslik ja sotsiaalne olukord on tõsiselt ja äkitselt halvenenud, esitama ettepaneku vastavalt artiklile 336, et kaasata seadusandlikku protsessi Euroopa Parlament. Nii nõukogu kui ka Euroopa Parlament otsustavad komisjoni ettepaneku üle, võttes arvesse personalieeskirjade artiklis 65 sätestatud kriteeriume ja järgides XI lisas sätestatud eeskirju, v.a artikli 3 lõiget 2.

(2) Kohus kinnitas, et komisjonil on asjakohase ettepaneku sisu puhul kaalutlusruum, mis peaks põhinema personalieeskirjade artiklil 65. Palkade läbivaatamisel võidakse võtta vajaduse korral arvesse ka muid tegureid, nagu inimressursside haldamine ja eriti uute töötajate palkamise vajadus. Nimetatud kaalutlusruumi piires võib komisjon toetuda oma otsuses majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale, nagu 2012. aasta seisak ja jätkuv kriis ning töötuse, valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kõrge tase Euroopa Liidus. Komisjon on võtnud arvesse ka 2011. aasta järgseid sündmusi, nagu personalieeskirjade reform ja eriti ELi ametnike palkade külmutamine kaheks aastaks ning töönädala pikendamine 40 tunnile.

(3) Vastavalt andmetele, mille Eurostat on esitanud kokkuleppel liikmesriikide statistikaametitega, kaotasid riikide ametnikud 1,1 % oma ostujõust. Kui komisjon oleks meetodit kohaldanud tavapäraselt, oleks pidanud 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013 sama palju vähenema ka ELi ametnike ja muude teenistujate ostujõud. Komisjon peab aga asjakohaseks vähendada seoses majanduskriisi ja ELi ametnikega juba kokku lepitud jõupingutustega Belgia ja Luksemburgi palkade ja pensionide kohandusettepanekut 0,9 %le 1,7 % asemel.

(4) Sama lähenemisviisi alusel on 2011. aasta kohandus 1,7 % asemel 0,9 %. Kahe aasta kohandus on 2011. ja 2012. aasta peale kokku seega 47 % väiksem kui kehtiva meetodi tavapärase kohaldamise korral.

(5) Komisjon on teinud kirjeldatud meetmeid hõlmava ettepaneku, et kaasata seadusandlikku protsessi Euroopa Parlament ja lasta kaasseadusandjail otsustada asjakohaste meetmete üle vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 336.

(6) Personalieeskirjade artikli 65 alusel kohandatakse töötasusid ja pensione enne iga aasta lõppu. Vajadus rakendada kiiresti Euroopa Kohtu 19. novembri 2013. aasta otsus kohtuasjas C-63/12 on mõjuv põhjus käesoleva määruse kiireks vastuvõtmiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Alates 1. juulist 2012 asendatakse personalieeskirjade artikli 63 teises lõigus kuupäev „1. juuli 2011” kuupäevaga „1. juuli 2012”.

Artikkel 2

Alates 1. juulist 2012 asendatakse personalieeskirjade artiklis 66 esitatud igakuiste põhipalkade tabel, mille alusel arvestatakse töötasusid ja pensione, järgmise tabeliga:

Artikkel 3

Alates 1. juulist 2012 määratakse personalieeskirjade artiklis 64 osutatud ametnike ja muude teenistujate töötasude paranduskoefitsiendid vastavalt järgmise tabeli 2. veerule.

Alates 1. jaanuarist 2013 määratakse personalieeskirjade VII lisa artikli 17 lõikes 3 osutatud ametnike ja muude teenistujate ülekannete paranduskoefitsiendid vastavalt järgmise tabeli 3. veerule.

Alates 1. juulist 2012 määratakse personalieeskirjade XIII lisa artikli 20 lõikes 1 osutatud pensionide paranduskoefitsiendid vastavalt järgmise tabeli 4. veerule.

Alates 16. maist 2012 määratakse personalieeskirjade XIII lisa artikli 20 lõikes 1 osutatud pensionide paranduskoefitsiendid vastavalt järgmise tabeli 5. veerule. Nendes liikmesriikides jõustub iga-aastane kohandamine 16. mail 2012.

Artikkel 4

Alates 1. juulist 2012 on personalieeskirjade artikli 42a teises ja kolmandas lõigus osutatud lapsehoolduspuhkuse toetussumma 928,22 eurot ning üksikvanemale 1237,61 eurot.

Artikkel 5

Alates 1. juulist 2012 on personalieeskirjade VII lisa artikli 1 lõikes 1 osutatud majapidamistoetuse põhisumma 173,60 eurot.

Alates 1. juulist 2012 on personalieeskirjade VII lisa artikli 2 lõikes 1 osutatud ülalpeetava lapse toetussumma 379,34 eurot.

Alates 1. juulist 2012 on personalieeskirjade VII lisa artikli 3 lõikes 1 osutatud õppetoetuse summa 257,39 eurot.

Alates 1. juulist 2012 on personalieeskirjade VII lisa artikli 3 lõikes 2 osutatud õppetoetuse summa 92,67 eurot.

Alates 1. juulist 2012 on personalieeskirjade artiklis 69 ja nende VII lisa artikli 4 lõike 1 teises lõigus osutatud kodumaalt lahkumise toetuse summa 514,53 eurot.

Alates 1. juulist 2012 on muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 134 osutatud kodumaalt lahkumise toetuse summa 369,88 eurot.

Artikkel 6

Alates 1. jaanuarist 2013 kohaldatakse personalieeskirjade VII lisa artikli 8 lõikes 2 osutatud kilomeetrite eest makstavat toetust järgmiselt:

0 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul 0–200 km;

0,3858 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul 201–1 000 km;

0,6430 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul 1 001–2 000 km;

0,3858 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul 2 001–3 000 km;

0,1284 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul 3 001–4 000 km;

0,0620 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul 4 001–10 000 km;

0 eurot iga kilomeetri kohta üle 10 000 km vahemaa puhul.

Eespool nimetatud kilomeetrite põhjal makstavale toetusele lisandub kindlasummaline lisahüvitis:

– 192,91 eurot juhul, kui kaugus töökoha ja päritolukoha vahel on raudteed mööda 725–1 450 km,

– 385,78 eurot juhul, kui kaugus töökoha ja päritolukoha vahel on raudteed mööda üle 1 450 kilomeetri.

Artikkel 7

Alates 1. juulist 2012 on personalieeskirjade VII lisa artikli 10 lõikes 1 osutatud päevaraha määratud järgmiselt:

– 39,88 eurot ametniku puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele,

– 32,15 eurot ametniku puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele.

Artikkel 8

Alates 1. juulist 2012 on muude teenistujate teenistustingimuste artikli 24 lõikes 3 osutatud sisseseadmistoetuse alampiir:

– 1135,15 eurot teenistujate puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele,

– 674,96 eurot teenistuja puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele.

Artikkel 9

Alates 1. juulist 2012 on muude teenistujate teenistustingimuste artikli 28a lõike 3 teises lõigus osutatud töötustoetuse alammäär 1361,36 eurot, ülemmäär 2722,75 eurot ja standardmäär 1237,61 eurot.

Artikkel 10

Alates 1. juulist 2012 asendatakse muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 93 esitatud igakuiste põhipalkade tabel järgmisega:

Artikkel 11

Alates 1. juulist 2012 on muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 94 osutatud sisseseadmistoetuse alampiir:

– 853,83 eurot teenistujate puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele,

– 506,21 eurot teenistuja puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele.

Artikkel 12

Alates 1. juulist 2012 on muude teenistujate teenistustingimuste artikli 96 lõike 3 teises lõigus osutatud töötustoetuse alammäär 1021,04 eurot, ülemmäär 2042,04 eurot ja standardmäär 928,22 eurot.

Alates 1. juulist 2012 on muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 136 osutatud töötustoetuse alammäär 898,28 eurot ja ülemmäär 2113,60 eurot.

Artikkel 13

Alates 1. juulist 2012 on nõukogu määruse (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 300/76[1] artikli 1 lõike 1 esimeses lõigus ettenähtud hüvitised vahetustega töö eest 389,08, 587,27, 642,10 ja 875,39 eurot.

Artikkel 14

Alates 1. juulist 2012 kohaldatakse nõukogu määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68[2] artiklis 4 osutatud summade suhtes paranduskoefitsienti 5,616515.

Artikkel 15

Alates 1. juulist 2012 asendatakse personalieeskirjade XIII lisa artikli 8 lõikes 2 esitatud tabel järgmise tabeliga:

Artikkel 16

Alates 1. juulist 2012 on personalieeskirjade XIII lisa artikli 18 lõike 1 kohaldamise eesmärgil enne 1. maid 2004 jõus olnud personalieeskirjade VII lisa artiklis 4a osutatud kindlasummaline toetus määratud järgmiselt:

- 134,23 eurot kuus ametniku puhul, kes kuulub palgaastmesse C4 või C5,

- 205,80 eurot kuus ametniku puhul, kes kuulub palgaastmesse C1, C2 või C3.

Artikkel 17

Alates 1. juulist 2012 asendatakse muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 133 esitatud igakuiste põhipalkade tabel järgmisega:

Artikkel 18

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourgis,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

ETTEPANEKULE LISATAV FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus

Nõukogu määrus, millega kohandatakse alates 1. juulist 2012 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente

1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB[3]) struktuurile

Potentsiaalselt on asjaomased kõik valdkonnad ja tegevusalad.

1.3. Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.3.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

Tagada ELi ametnike töötasude ja pensionide areng paralleelselt muutustega liikmesriikide keskvalitsuste teenistuses olevate riigiteenistujate ostujõus.

1.4. Meetme kestus ja finantsmõju

ý Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

– Rakendamine käivitub alates 1. jaanuarist 2014,

– millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

1.5. Kavandatud eelarve täitmise viisid[4]

ý Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt: PMO (individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet)

2. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

2.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

· Ettepaneku finantsmõju avaldub kõigile eelarveridadele, mis on seotud kõigi institutsioonide ja ametite personalikuludega, s.o see hõlmab peakorterite töötajate ja delegatsioonide liikmete, lepinguliste töötajate, haldusasutuste töötajate, institutsioonide liikmete ja parlamendiliikmete abide, teadustöötajate, BA-ridadest tasustatavate töötajate ning teenistuse ennetähtaegset lõpetamist käsitlevate sätete alusel tasustatavate töötajate palgakulusid ja pensione.

Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus

Nr [Nimetus………………………...……….] || Liigendatud/ liigendamata ([5]) || EFTA[6] riigid || Kandidaatriigid[7] || Kolmandad riigid || finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses

|| XX 01 01 01 ja peatükk 1 1, peatükk 4 2 – Parlamendiliikmete assistentide kulud || Liigendamata || EI || EI || EI || EI

2.2. Hinnanguline mõju kuludele

2.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Nr || XX 01 01 01 ja peatükk 1 1, peatükk 4 2 – Parlamendiliikmete assistentide kulud

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

|| || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Järgnevad aastad || KOKKU

Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 132,9 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || Andmed puuduvad

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

|| || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Järgnevad aastad || KOKKU

Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 132,9 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || Andmed puuduvad

Maksed || 132,9 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || Andmed puuduvad

2.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

– ý Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

2.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

2.2.3.1. Ülevaade

– ý Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

2.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus

– ý Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist

2.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

– ý Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

2.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus

– Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist

2.3. Hinnanguline mõju tuludele

– ¨ Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele

– ý Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

– ¨ omavahenditele

– ý mitmesugustele tuludele

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju

Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Järgnevad aastad

Artikkel 4 1 0 – Sissemaksed pensioniskeemi || 437,7 || 10,7 || 4,3 || 4,3 || 4,3 || 4,3 || 4,3 || 4,3

Artikkel 4 0 0 – Maksud || 591,7 || 14,3 || 5,7 || 5,7 || 5,7 || 5,7 || 5,7 || 5,7

Artikkel 4 1 0 – Erimaks || 60,1 || 1,0 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6

Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutamise meetod.

Mõju tuludele arvutatakse juulis makstud töötasu ja pensioni alusel, kohaldades kohanduse mõju.

[1] Nõukogu määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 300/76, 9. veebruar 1976, millega määratakse kindlaks ametnike kategooriad, kellel on õigus saada hüvitist vahetustega töö eest, ning selle hüvitise määrad ja maksmise tingimused (EÜT L 38, 13.2.1976, lk 1). Määrust on täiendatud määrusega (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 1307/87 (EÜT L 124, 13.5.1987, lk 6).

[2] Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56 4.3.1968, lk 8).

[3] ABM: tegevuspõhine juhtimine − ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.

[4] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[5] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

[6] EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

[7] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.