/* KOM/2011/0111 lõplik */ KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi rakendamise kohta Esimene aruanne – ajavahemiku 2007–2009 iga-aastased tegevuskavad





[pic] | EUROOPA KOMISJON | Brüssel 10.3.2011 KOM(2011) 111 lõplik KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi rakendamise kohtaEsimene aruanne – ajavahemiku 2007–2009 iga-aastased tegevuskavad SEK(2011) 284 lõplik KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi rakendamise kohtaEsimene aruanne – ajavahemiku 2007–2009 iga-aastased tegevuskavad EESSÕNA Käesolev aruanne esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning adresseeritakse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Euroopa Liidu Regioonide Komiteele vastavalt nõukogu 19. veebruari 2007. aasta määruse (EURATOM) nr 300/2007 (millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend)[1] artikliga 18 ette nähtud aruandluskohustusele. SISUKORD Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi (edaspidi „INSC”) programmiga jätkati endise Nõukogude Liiduga TACIS programmi raames alustatud tuumaohutusalast koostööd, kuid laiendati selle geograafilist ulatust ülemaailmsele tasandile. INCS programmi alusel ajavahemikul 2007–2009 tehtud tuumaohutusalase koostöö ja selle raames antud abi peamised suundumused on järgmised. Ukrainas anti sihtotstarbelist abi reguleerivale asutusele ja käitajale. Suurim saavutus oli Ukraina tuumajaamade tuumaohutuse hindamine koostöös Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga. Hindamise tulemusel saadi väärtuslikku teavet tuumajaamade seisundi, samuti tuumajäätmete käitlemise ja tuumavaldkonda reguleeriva asutuse kohta Ukrainas. Lisaks osutasid hindamise tulemused, et tuumaohutus on viimastel aastatel märkimisväärselt paranenud. Venemaal jätkati INSC programmiga TACIS programmi raames alustatud projekte, kuid uusi projekte ei algatatud, kuna kokku ei suudetud leppida sobivat koostööraamistikku. Käivad läbirääkimised koostöö jätkamiseks väiksemas ulatuses. Armeenias on käivitatud olulised projektid seoses Medzamori tuumajaamaga, et lahendada kiireloomulisi ohutusküsimusi jaama tööd katkestamata. Samas on komisjon jätkuvalt seisukohal, et tuumajaama ei ole võimalik viia vastavusse tänapäevaste tuumaohutusstandarditega, mistõttu tuleks see sulgeda nii kiiresti kui see on praktilistel kaalutlustel võimalik. Projektide raames koolitati töötajaid, abistati tuumaohutuse eest vastutavaid reguleerivaid asutusi ja töötati tulevase dekomisjoneerimise tarbeks välja jäätmekäitlusstrateegia. Valgevenes ja Gruusias jätkati koostööd suhteliselt väikeste projektide raames. Valgevenega peeti lisaks läbirääkimisi koostöö tõhustamiseks reguleeriva asutusega, et parandada asutuse suutlikkust enne tuumajaama ehitust riigis. Programmi laiendati uutesse riikidesse kolmes piirkonnas. Euroopa naabruspoliitika partnerriigid: käivitati projektid Egiptuses, Jordaanias ja Marokos , et peamiselt toetada reguleerivaid asutusi. Kagu-Aasia : käivitati projektid Filipiinidel ja Vietnamis . Ladina-Ameerika : käivitati projektid Brasiilias reguleeriva asutuse ja käitaja toetuseks. Loodi kontaktid Mehhiko ja Argentinaga . Teine oluline programmi osa oli laiendatud koostöö Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga , et toetada valdkondlikke tehnilisi meetmeid riigi või piirkondlikul tasandil. Kõnealused meetmed hõlmavad muu hulgas ohutuskultuuri edendamist, reguleerivate asutuste suutlikkuse tõstmist, jäätmekäitlust, uurimisreaktorite ohutust ja seismilist ohutust. See programmi osa jääb järgmistel aastatel väga olulisele kohale. Märkimisväärset rahalist abi anti Tšernobõli fondile ja tuumaohutuse fondile , mida haldab rahastajariikide nimel EBRD. Loodi G8 tuumaohutuse ja -julgeoleku töörühma ning EBRD kontaktrühm, et tähelepanelikult kontrollida Tšernobõli projektide elluviimist. Rühma eesistuja on komisjon. SISSEJUHATUS Komisjon käivitas 1991. aastal TACIS programmi[2] tuumaohutusalase osa, et lahendada Tšernobõli katastroofi tulemusel ilmnenud ohutusprobleeme. Ajavahemikul 1991–2006 eraldati tuumaohutusalastele projektidele üle 1,3 miljardi euro. TACISi tuumaohutusprogrammide üksikasjalikud tulemused esitati 2009. aastal eriaruandes[3]. Alates 2007. aastast jätkatakse ELi tuumaohutusalast koostööd ja abi andmist tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi (INSC) raames[4]. Võrreldes TACIS tuumaohutusprogrammiga on INSC programmi raames tehtud mitmed muudatusi. Geograafiline ulatus ei piirdu enam ainult endise Nõukogude Liidu riikidega. Rahastamisvahendit kohaldatakse kolmandate riikide [5] suhtes üle kogu maailma. See võimaldab komisjoni koostööst endise Nõukogu Liidu riikidega saadud kogemusi kasutada mujal, et abistada tärkava turumajandusega riike ning tuumaenergiaprogrammi rakendavaid riike (eelkõige neid, kes kiiresti laiendavad oma programmi) tuumaohutuse tõhustamisel. Komisjon esitas 2008. aastal ELi nõukogule ja parlamendile teatise laiapõhjalise strateegia kohta[6]. Pidades silmas võimalikku vajadust ülemaailmse tuumaohutusalase koostöö järele, esitas ELi nõukogu kriteeriumid, mida tuleb järgida projektide puhul uutes riikides[7]. Komisjon võttis kõnealuseid kriteeriume arvesse INSC 2010.–2013. aasta läbivaadatud strateegias,[8] mis hõlmas ka geograafilisi prioriteete. Kui TACIS programmi puhul keskenduti tuumaohutusalasele abile , sealhulgas paljudel juhtudel seadmete tarnimisele (nn tehniline abi), on INSC programmi eesmärk teha laiemat koostööd , et parandada tuumaohutust ilma seadmete tarnimiseta (nn mittetehniline abi), kuigi seadmete tarnimist võib erijuhtudel kaaluda. Partnereid julgustatakse võtma suuremat rolli kõnealuste projektide määratlemisel, juhtimisel ja rakendamisel. Komisjon kavatseb jätkuvalt edendada kaasrahastamise korda, mille raames partnerorganisatsioonid annavad mitterahalise panuse (töötajad) või toetavad tarnete või teatavate töödega (täiendavad uuringud, ehitustööd) vastavalt eelnevalt kokkulepitud rahastamiskavale. Kuna INSC programmi geograafiline ulatus võrreldes TACIS programmiga on oluliselt suurem, tuleb teha tihedamat rahvusvahelist koostööd ning koordineerida meetmeid teiste rahastajate ja sidusrühmadega nagu Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur. Käesolevas aruandes esitatakse teave INSC programmi esimese kolme aasta (2007, 2008 ja 2009) tegevuskava rakendamise kohta. Samuti käsitletakse aruandes 2009. aasta lõpu seisuga heakskiidetud projekte ja nende rakendamise olukorda 2010. aasta keskel. Üleminekul TACIS programmilt INSC-le kogetud algsed raskused, mis tulenesid peamiselt asjaolust, et partnerriigid viivitasid uut tüüpi rahastamiskokkulepete allkirjastamisega, on suures osas ületatud (välja arvatud Venemaa puhul). IGA-AASTASTE TEGEVUSKAVADE RAKENDAMINE INSC määrus võeti vastu 19. veebruaril 2007. Komisjon võttis ajavahemiku 2007–2013 strateegia ja aastaid 2007–2009 hõlmava esimese sihtprogrammi[9] vastu 8. augustil 2007. Aastaid 2010–2011 hõlmav esimene sihtprogramm[10] ja ajavahemiku 2010–2013 läbivaadatud strateegia[11] võeti vastu 2009. aasta detsembris. Tulenevalt tegevuskavade vastuvõtmise korrast (iga aasta kohta eraldi) ja asjaolust, et partnerriikidele on ette nähtud pikk ajavahemik nende heakskiitmiseks, hakati enamikku INSC programmi projektidest rakendama alles 2009. aastal. 2007. aasta tegevuskava Eraldatud vahendid 2007. aasta tegevuskava esitati kahes osas: - I osa – 18 miljonit eurot – komisjoni 28. septembri 2007. aasta otsus K/2007/441; - II osa – 58,772 miljonit eurot – komisjoni 19. detsembri 2007. aasta otsus K/2007/6422. Rakendamise olukord 2010. aasta keskel Komisjon tasus Tšernobõli fondi ees võetud kolmanda kohustuse teise osamaksu (10 miljonit eurot) Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanka, kes haldab kõnealust fondi. Sõlmiti lepingud tuumaohutuse parandamiseks Armeenias , kusjuures kõnealuste lepingute maht on 90 % kavandatud tasemest (6,9 miljonit eurot 7,2 miljonist eurost). Allkirjastati lepingud neljale Venemaa ja Ukraina tuumajaamale kohapeal antava abi pikendamiseks (6 miljonit eurot – 2007. aasta tegevuskava I osa). Kõnealuse abi raames kavatsetakse lõpule viia suuremahulised tuumaohutusalased projektid, mis käivitati TACIS programmi raames. 2007. aasta lõpus käivitati EÜ, Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri ja Ukraina ühisprojekt Ukraina tuumajaamade tuumaohutuse hindamiseks . Kõnealust 3,5 miljoni euro suurust projekti kaasrahastasid Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur (0,6 miljonit eurot) ja EL (2,9 miljonit eurot). Lõpparuanne avaldati 2010. aasta esimesel poolel. 2009. aasta augustis sõlmiti esimene leping (5,7 miljonit eurot) selle projekti raames, mille eesmärk on viia lõpule NNEGC Energoatomi personali hooldus- ja juhtimiskoolituskeskuse loomine . 2010. aastal käivitati Ukraina tuumajaamade pikaajalise ohutusjuhtimise projekt (2,5 miljonit eurot). Tšernobõli katastroofi tagajärgede leevendamiseks Ukrainas ja Valgevenes eraldati 1,5 miljonit eurot. Kuna Venemaa Föderatsioon ei allkirjastanud 2007. aasta tegevuskava II osa kohaste projektide rahastamise kokkulepet tähtajaks (2008. aasta lõpp), vabastati vastavad kulukohustused (28,272 miljonit eurot). Kõnealuseid vahendeid ei olnud võimalik kasutada INSC raamistiku muude tuumaohutusalaste projektide rahastamiseks. 2008. aasta tegevuskava Eraldatud vahendid Ka 2008. aasta tegevuskava esitati kahes osas: - I osa – 23 miljonit eurot – komisjoni 7. juuli 2008. aasta otsus K/2008/3348; - II osa – 48,255 miljonit eurot – komisjoni 28. novembri 2008. aasta otsus K/2008/7366. Rakendamise olukord 2010. aasta keskel 2008. aasta tegevuskava II osaga seotud rahastamiskokkulepped, mille partnerriigid allkirjastasid 2009. juulist 2009. detsembrini, võimaldasid hakata projekte rakendama 2010. aastal. Kuna Venemaa Föderatsioon ei olnud 2007. aastal valmis allkirjastama rahastamiskokkulepet, otsustas komisjon jaotada Venemaa projektidele ettenähtud vahendid (17,2 miljonit eurot) muudele projektidele. Vahendid jaotati ümber enne 2009. aasta lõppu, mil selleks ettenähtud tähtaeg lõppes. Kõnealuseid vahendeid kasutati Ukraina ja Armeenia projektide rahastamiseks ja täiendavaks osamaksuks Tšernobõli fondi (10,7 miljonit eurot) järgmise kohustuse katteks. Komisjon tasus Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanka Tšernobõli fondi ees võetud kolmanda kohustuse osamaksu (15 miljonit eurot). Sõlmiti lepingud, et jätkata abi andmist ametiasutustele ja kohalikele sidusrühmadele , kes tegelevad tuumaohutuse rakendamisega Ukrainas (ühine toetusasutus Kiievis, 3,0 miljonit eurot) ja Venemaal (ühine juhtimisüksus Moskvas, 1,5 miljonit eurot). 2009. aasta tegevuskava Eraldatud vahendid Ka 2009. aasta tegevuskava esitati kahes osas: - I osa – 30,2 miljonit eurot – komisjoni 16. septembri 2009. aasta otsus PE/2009/6607; - II osa – 43,5 miljonit eurot – komisjoni 16. detsembri 2009. aasta otsus PE/2009/9119. Rakendamise olukord 2010. aasta keskel Komisjon kandis Tšernobõli fondile üle 9,7 miljonit eurot, mis oli Tšernobõli fondi ees võetud kolmanda kohustuse viimane osamaks. Vastavalt komisjoni 2008. aastal võetud kohustusele tehti tuumaohutuse fondile järjekordne osamaks (15 miljonit eurot). Kõnealused maksed Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanka Tšernobõli fondi jaoks olid ette nähtud 2009. aasta tegevuskava I osaga. Allkirjastati kahe projekti (kumbki mahus 1 miljon eurot) lepingud, et jätkata abi andmist Vene tuumajaama käitajale Smolenskis ja Beloyarski tuumajaamale [12]. Ülderaldistega ettenähtud rahaliste vahendite kasutamine algas auditi- ja uurimistegevusega Vietnamis. 2009. aasta tegevuskava II osaga seotud rahastamiskokkulepped edastati partnerriikidele 2010. aasta alguses. Need tuleb allkirjastada enne 2010. aasta lõppu, nii et projekte saaks hakata rakendama 2011. aastal. 2010. aasta tegevuskava Ka 2010. aasta tegevuskava esitati kahes osas: - I osa – 7,7 miljonit eurot – komisjoni 29. juuni 2010. aasta otsus PE/2010/3664; - II osa – 61,627 miljonit eurot – komisjoni 29. novembri 2010. aasta otsus PE/2010/8016. 2010. aasta tegevuskava rakendamist ei käsitleta käesolevas aruandes. INSC programmi vahendite kasutamine aastatel 2007–2009 INSC programmi 2007., 2008. ja 2009. aasta tegevuskava alusel eraldatud vahendite kasutamine on esitatud järgnevas tabelis. INSC programmi vahendite kasutamine (miljonit eurot – olukord 2010. aasta keskel) TEGEVUSKAVA AASTA | Kulukohustustega seotud summad | Lepingutega kaetud summad | Väljamakstud summad | 2007 | 76,772* | 34,224 | 21,786 | 2008 | 71,255 | 36,461 | 31,265 | 2009 | 73,700 | 30,200 | 26,900 | Märkus *: Sealhulgas 28,272 miljonit eurot Venemaale eraldatud kulukohustusi, mis hiljem vabastati. KOKKUVÕTE Euroopa naaber- ja partnerriikide suhtes kohaldatava ELi tulemuslikkuse seire programmi[13] raames esitati INSC tuumaohutusalaste projektide kohta järgmised peamised järeldused. 1. Projekte koostatakse jätkuvalt kooskõlas tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi strateegiliste dokumentidega. Projektid on väga asjakohased ja kooskõlas Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri 2007. aasta ohutusalaste põhimõtetega. 2. Tuumaohutuskultuuri edendamisel INSC programmi kaudu võetakse nõuetekohaselt arvesse TACIS tuumaohutusprogrammi rakendamisel saadud kogemusi ning käsitletakse suuremaid vajadusi selliste volituste raames, mis ei piirdu enam ainult endise Nõukogude Liidu riikidega. 3. Üleminek INSC programmile ei põhjustanud katkestusi koostöös Armeenia ja Ukrainaga, samas kui INSC projektide rakendamiseks Venemaa Föderatsioonis on alles äsja kehtestatud erikord. 4. Uus algatus regulatiivse järelevalve edendamiseks INSC projektide kaudu on asjakohane. 5. Sihtriikide partnerid hindavad kõrgelt INSC projekte, mille raames vahetatakse oskusteavet ja tavasid. Projektid teistes INSC programmiga hõlmatud piirkondades (Ladina-Ameerika ja Kagu-Aasia) ei ole piisavalt edenenud, et saaks teha asjakohaseid järeldusi nende rakendamise kohta. [1] Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendit käsitleva määruse artiklis 18 on sätestatud: „Komisjon tutvub käesoleva määruse kohaselt võetud meetmete rakendamise edusammudega ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande abi rakendamise kohta. Nimetatud aruanne esitatakse ka Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. Aruanne sisaldab teavet eelneval aastal rahastatud meetmete, järelevalve- ja hindamistulemuste ning eelarveliste kulukohustuste täitmise ja maksete kohta, mis on esitatud riikide, piirkondade ja koostöövaldkondade kaupa. [2] TACIS ( Technical Assistance to the Commonwealth of Independent States http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/trans/104601.pdf [3] Ühenduse koostööprogrammide läbivaadatud strateegia tuumaohutuse valdkonnas ajavahemikuks 2010–2013 (K(2009)9822). [4] Komisjoni otsus 2007/3758, 1.8.2007. [5] Ühenduse koostööprogrammide sihtprogramm tuumaohutuse valdkonnas ajavahemikuks 2010-2011 (K(2009)9820). [6] Ühenduse koostööprogrammide läbivaadatud strateegia tuumaohutuse valdkonnas ajavahemikuks 2010–2013 (K(2009)9822). [7] Kõnealused lepingud sõlmiti n+1 reegli alusel (leping sõlmitakse ühe aasta jooksul pärast tegevuskava heakskiitmist) ilma rahastamiskokkuleppeta. [8] ELi rahastatavate väliskoostööprojektide ja -programmide rakendamise seiresüsteem – tulemuslikkuse seire Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendiga hõlmatud riikides. Ülevaade INSC projektidest, mille üle teostati järelevalvet 2010. aasta keskpaigani, INTEGRATIONi juhitava konsortsiumi aruanne (INTEGRATION - ICCS-NTUA (EPU) –ECORYS), november 2010.