[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 19.12.2006

KOM(2006) 832 lõplik

KOMISJONI TEATISEUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE NING MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE

Euroopa Koolitusfond

1. SISSEJUHATUS

Käesolev aruanne esitatakse vastavalt nõukogu määruse (millega luuakse Euroopa Koolitusfond (edaspidi „ETF”) ning mida on muudetud nõukogu 2003. aasta määrusega,[1] milles nõutakse, et Komisjon kehtestab Euroopa Koolitusfondi järelevalve- ja hindamismenetluse ning esitab aruanded selle tulemuste kohta) artiklile 17.

Käesoleva aruande eesmärk on anda ülevaade ETFi töökogemustest ajavahemikul 2002–2005. Arvestatud on alates 2000. aastast toimunud muutustega ETFi geograafilises katvuses, töökeskkonnas ja rollis, mis kajastuvad ETFi juhatuse poolt novembris 2000 vastu võetud keskpikas perspektiivis personali ja rahaliste ressursside kohta ning novembris 2003 ETFi juhatuse poolt vastu võetud keskpikas perspektiivis 2004–2006 .

Aruanne tugineb sõltumatu välishindaja (ITAD Ltd) aruandes esitatud tulemustele, järeldustele ja soovitustele (vt 3. osa). Arvesse on võetud ka ühisüritustest ja koostööst ETFiga saadud komisjoni kogemusi ning komisjoni 2003. aasta teatises antud soovitusi.

Samuti on aruandes arvestatud sellega, et ELi poliitika kolmandate riikide suhtes on arenev ning pärast 2006. aastat ELi poliitikavahendid eeldatavasti muutuvad. ETFi tegevuse haarde määravad praegused välisabiprogrammid Phare, Tacis, Meda ja Cards asendatakse 2007. aastal kolme uue välisabivahendiga, milleks on Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend (ENPI), ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA) ja arengukoostöö rahastamisvahend (DCI). Need muutused nõuavad ETFi asutamismääruse kohandamist. ETFi käsitleva nõukogu määruse kavandatava muutmise aluseks on välishindaja järeldused.

Aruande on ühiselt koostanud kõik ETFiga koostööd tegevad komisjoni talitused: hariduse ja kultuuri peadirektoraat (vastutav peadirektoraat), välissuhete peadirektoraat, laienemise peadirektoraat, koostöötalitus EuropeAid ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat.

2. EUROOPA KOOLITUSFONDI ARENG AASTATEL 2002–2005

2.1. Taustteave

ETF[2] asub Itaalia linnas Torinos ning seal töötab 105 inimest. See on ühenduse amet, mille asutamise õiguslik alus on nõukogu 7. mai 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 1360/90. Määruse artiklite 1 ja 2 kohaselt on ameti üldeesmärk aidata oma pädevuse piires kaasa kutseõppesüsteemide arendamisele neljas piirkonnas:

Põhja- ja Lõuna-Kaukaasia ning Kesk-Aasia,[3] ühinevad ja kandidaatriigid,[4] võimalikud kandidaatriigid[5] ning Vahemere lõuna- ja idakalda riigid.[6]

Abi saavaid riike nimetatakse partnerriikideks.

Praegu kasutab ETFi teenuseid kuus Euroopa Komisjoni peadirektoraati: hariduse ja kultuuri peadirektoraat (ETFi järelevalve peadirektoraat), välissuhete peadirektoraat, koostöötalitus EuropeAid, laienemise peadirektoraat, ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat (väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arengufondiga seoses) ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat.

Teenuse osutamisel on kandidaatriikides ja võimalikes kandidaatriikides EFTi peamised koostööpartnerid Euroopa Komisjoni delegatsioonid (Euroopa Ülesehitusamet[7] on Serbia, Montenegro ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi peamine koostööpartner). Muude piirkondade (Põhja- ja Lõuna-Kaukaasis, Kesk-Aasia ja nende naabrus) partner on EuropeAid, kes koos asjaomaste Euroopa Komisjoni delegatsioonidega vastutab EÜ koostöömeetmete rakendamise eest.

2.2. Praegused prioriteedid ja tegevus

ETFi praegused prioriteedid on seotud novembris 2003 ETFi juhatuse kinnitatud keskpikas perspektiivis 2004–2006 seatud eesmärkidega. Jooksvad prioriteedid põhinevad iga partnerpiirkonna suhtes kohaldataval ELi välispoliitikal.

Oma tegevuses kasutab ETF peamiselt järgmisi vahendeid:

- EÜ programmide toetamine ja teabe levitamine ELi poliitiliste põhimõtete kohta;

- partnerriikide suutlikkuse tõstmine, neile teabe jagamine ja analüüsitulemuste esitamine;

- innovatsioon, õpe ja arendus, sealhulgas pilootprojektid, milles analüüsitakse reformistrateegiate rakendamise käigus teiste partnerite saadud õppetunde .

2.3. Varasemad hindamised, uuringud ja läbivaatamised

2002. aastal tehti välishindamine,[8] millest tulenevalt avaldati 2003. aasta keskpaigas komisjoni teatis.[9] 1997. aasta teatises[10] kajastati esimese välishindamise tulemusi.

2.4. Rahastamine

ETFi rahastatakse ühenduse eelarve välissuhete peatüki alt ning alates 2000. aastast jaguneb see kahe eelarverea vahel, millest üks on välissuhete peadirektoraadi (15 03 03; endine B7-664) ja teine laienemise peadirektoraadi eelarve (15 03 02, endine B7-033).

Ajavahemikul 2002–2005 on iga-aastane rahastamine ette nähtud juhatuse lepingutega jooksva keskpika perspektiivi kohta (2002–2004 ja 2004–2006). Rahastamisprognoosid on osa iga-aastasest eelarvemenetlusest. Kõnealused rahalised vahendid on praktiliselt kogu ETFi sissetulek.

2. lisas on esitatud kogu eelarve koostamise skeem (sealhulgas eraldatud, ülekantud ja kasutamata summad), et näidata selgelt vahendite jaotumist.

3. VÄLISHINDAMISE ÜLEVAADE

2003. aasta nõukogu määrusega muudetud asutamismääruse artiklis 17 on sätestatud, et komisjon peab hindama ETFi tegevust iga kolme aasta tagant. Käimasolev välishindamine algas 2004. aasta lõpus ning selle aruanne esitatakse 2006. aastal.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat korraldas agentuuri sõltumatu välishindaja leidmiseks avatud pakkumismenetluse. Leping sõlmiti juba eelmise hindamise teinud firmaga ITAD Ltd. Moodustati korralduskomitee, mida juhib hariduse ja kultuuri peadirektoraat ning milles on esindatud välissuhete peadirektoraat, laienemise peadirektoraat, koostöötalitus EuropeAid, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat, kolm liikmesriiki (juhatuse liikmed) ja ETF.

Hindamise üldeesmärgid olid järgmised:

- teha kindlaks, mil määral ETFi 2002., 2003. ja 2004. aasta tööprogrammides ning 2003. aasta tegevuskavas võetud kohustused on täidetud;

- teha kindlaks, mil määral on komisjon täitnud oma 2003. aasta teatises võetud kohustused;

- kanda ETFile kasulikke näpunäiteid ja soovitusi 2006.–2008. aasta programmitööks.

Välishindaja kasutas mitmeid metoodilisi vahendeid. Koostati üksikasjalik tabel, kuhu kanti eespool kokku võetud peamised hindamisküsimused ning mille abil oli korralduskomiteel võimalik näha, kuidas igale küsimusele vastata. Välishindaja vaatas läbi hulgaliselt dokumente, mis olid seotud fondi tegevusega ja tema enda hinnangutega kolmeaastase ajavahemiku jooksul. Vesteldi komisjoni töötajatega, Euroopa Parlamendi liikmetega ja enamiku ETFi töötajatega. Seda kvalitatiivset teavet täiendati kahe uuringu abil, millest üks oli suunatud sidusrühmadele komisjonis, Euroopa Parlamendis, liikmesriikides, partnerriikides ja muudes asutustes ning teine ETFi töötajatele. Lisaks valiti neli juhtumiuuringut, mille puhul oli tegemist erinevate piirkondade, tegevusliikide, teemade ja rakendusperioodidega, ning külastati nende juhtumite põhjalikuks uurimiseks nelja partnerriiki.

Esialgsed tulemused esitati juhatusele selle koosolekul novembris 2005. Välishindamise käigus tehtud järeldusi ja soovitusi arutati ka 6. juuni 2006. aasta koosolekul.

4. VÄLISHINDAMISARUANDE OLULISEMAD SOOVITUSED NING KOMISJONI REAKTSIOON JA SOOVITUSED

Selles osas on komisjon kokku võtnud ja analüüsinud neid hindaja järeldusi, tulemusi ja soovitusi, mida ta on pidanud vajalikuks esile tuua. Mõned soovitused eeldavad komisjonipoolset tegevust, teised on mõeldud ETFile. Komisjon palub ETFil hindaja soovitusi analüüsida ning vastavalt tegutseda, määrates kindlaks meetmed, mida võtta kavatsetakse. Jätkumeetmed võetakse fondi (läbi juhatuse) ja komisjoni tasandil.

Komisjon arvestab välishindamisaruandes antud soovitustega eelkõige ETFi käsitleva nõukogu määruse muutmise ettevalmistamisel.

Välishindamisaruande[11] paralleelse jälgimise hõlbustamiseks on käesoleva osa ülesehitus sama, mis aruande soovituste osas.

4.1. Poliitika ja strateegia

Hindajad leidsid, et ETFi teenused on sihipärased ja neil on selged poliitilised eesmärgid. Need eesmärgid kajastuvad nii keskpikka perspektiivi käsitlevas dokumendis kui ka tööprogrammi kavandamise dokumentides ning on ELi välispoliitika prioriteetidest tulenevalt piirkonniti erinevad. Hindamine kinnitas ka, et ETFi programmid on kooskõlas ELi ja erinevate riiklike strateegiatega ning et fond on suutnud mõjutada uuenduste suunda.

Hindamistulemuste kohaselt on ETFi töö väärtuslik. Nii komisjoni talitused Brüsselis kui ka delegatsioonid suhtuvad positiivselt ETFi asjatundlikku panusesse kutseõppe ja -koolituse erinevates valdkondades. ETFi lisaväärtuse tagavad fondi jätkusuutlikkus, ümberkorraldustega seotud asjaolude mõistmine, asjatundjate võrgustik ning võime reageerida taotlustele paindlikult ja kiiresti.

Hinnangu põhjal jõuti järeldusele, et ETFi praegune vaid kutseõppe ja -koolitusega piirduv teemadering on liiga kitsas, kuigi nii komisjon kui ka fond ise on seda viimastel aastatel tõlgendanud teatava paindlikkusega. ETFi ülesannete eelseisval läbivaatamisel tuleks „arvesse võtta, et kutseõpe ja -koolitus on üks osa laiemast inimressursi arendamise programmist” , mistõttu hindajad soovitavad kavandatava läbivaatamisega „hõlmata inimressursside arendamise, kutseõppe ja -koolituse, elukestva õppe ning seosed tööturu ja tööhõivega” .

Aruande kohaselt tuleks ka ETFi geograafilisse haardesse paindlikumalt suhtuda. See võimaldaks ühendusel kasutada ETFi asjatundjate eriteadmisi riikides, mille arengutasemed on võrreldavad ning mille ees seisvad sotsiaal-majanduslikud ülesanded on sarnased. Hindajad rõhutavad, et ETFi volituste veelgi vabama tõlgendamisega peavad kaasnema mehhanismid fondi tegevuse prioriteetide rangeks määratlemiseks.

Komisjon enamasti toetab hindajate analüüsitulemusi ja soovitusi, eelkõige fondi teemaderingi osas. Üha kasvav tähtsus, mida ELi poliitikas ja õigusaktides omistatakse elukestva õppe põhimõttele hariduses ja koolituses, eeldab ETFi teemaderingi laiendamist. Komisjoni arvamuse kohaselt võiks selle küsimusega tegeleda ETFi asutamismääruse läbivaatamise käigus. Selleks tuleks laiendada fondi volitusi, et „fondil oleks võimalik aidata ELi välispoliitikast lähtuvalt kaasa inimressursside arendamise tõhustamisele, eelkõige hariduses ja koolituses elukestva õppe seisukohalt, ning samuti asjakohaste tööturuküsimuste lahendamisele”.

Komisjon peab õigeks, et oma piiratud ressursside tõttu säilitab ETF praeguse geograafilise katvuse. Seetõttu tehakse ettepanek lähtuda ETFi peamiste tegevusvaldkondade määratlemisel ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA) ja Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendist (ENPI). Et tagada ETFi oskuste ja teadmiste kasutamise võimalus selle esmasest geograafilisest areaalist välja jäävates piirkondades nagu Kesk-Aasia riigid, soovitatakse ETFi juhatusel võtta vastu asjakohane ad hoc otsus komisjoni ettepaneku alusel.

4.2. EFTi programmide tõhusus ja tulemuslikkus

Aruandes anti hinnang ETFi tegevuse tõhususele ja tulemuslikkusele, eriti partnerriikides tehtud töö seisukohalt. Peamise teabeallika ja analüüsi alusena kasutati riikide uuringuid, milles on põhjalikult käsitletud ETFi tegevuse tõhusust ja tulemuslikkust neljas partnerriigis. Hindajate arvamuse kohaselt oli ETFi töö konkreetsete tulemuste ja mõju hindamine sektori iseloomu, ETFi tegevuse ulatuse ja paljude erinevate sidusrühmade tõttu üsna raske ülesanne.

Aruandes tehtud üldjäreldus oli, et ETFi töö on olnud partnerriikide kutseõppe ja -koolitussüsteemi reformile kaasaaitamisel tõhus ja tulemuslik. „Nii komisjoni Brüsseli talituste kui ka delegatsioonide seisukohalt on ETFi panus väga positiivne – ETFi asjatundlikkus kutseõppe ja -koolituse ning inimressursside arendamise erinevates valdkondades on selle kasutajatele oluline.”

Samuti on reformiprotsessis olnud kasu ETFi toetusest kutseõppe ja -koolituse poliitilisel suunamisel ja ümberkujundamisel saadud kogemustest, mille levitamisega on kasvanud teadmised ELi poliitikast erinevate riikide sidusrühmade hulgas. Hindajad leidsid, et ETFi tegevus on olnud täienduseks komisjoni rahastatud programmidele ning aidanud neid tõhusamalt ellu rakendada. Kuid peamine rõhuasetus on aruandes ETFi katsemeetmete ja laiaulatuslikumate EÜ või muude rahastajate finantseeritud meetmete vahelise tiheda seose tagamisel.

Lõppjäreldusena tõdeti, et ETF peaks pakkuma erinevaid teenuseid nii komisjonile kui ka partnerriikidele.

Eespool nimetatud analüüsi põhjal ning arvestades uute välisabi rahastamisvahenditega teeb komisjon ettepaneku vaadata ETFi ülesanded läbi fondi eelseisva asutamismääruse muutmise käigus. Komisjoni arvamuse kohaselt peaks lähitulevikus ETFi ülesanded olema järgmised:

- pakkuda teavet, poliitika analüüsi ja nõustamist inimressursside arendamise küsimuste ning nende seoste kohta valdkondlike poliitiliste eesmärkidega partnerriikides;

- abistada partnerriikide sidusrühmi suutlikkuse tõstmisel inimressursside arendamise valdkonnas;

- hõlbustada teabe- ja kogemustevahetust partnerriikides inimressursside arendamise ümberkorraldamisega seotud rahastajate vahel;

- toetada ühenduse abi osutamist partnerriikidele inimressursside arendamise valdkonnas, selle järelevalvet ja analüüsi;

- jagada inimressursside arendamise küsimustes teavet, toetada koostöövõrgustike loomist ja heade tavade ja kogemuste vahetust nii Euroopa Liidu ja partnerriikide vahel kui ka partnerriikide endi vahel.

4.3. EFTi programmide järelevalve

Hindamisaruandes pöörati tähelepanu vajadusele tõsta ETFi järelevalvesuutlikkust projektide ja riikide tasandil. Aruandes tunnistati samas, et ETFi tegevuse järelevalve asjaomase riigi tasandil on keerukas valdkond, sest ETFi tööd ei ole alati võimalik projekti vormis, ehk siis konkreetsete eesmärkide saavutamiseks mõeldud toimingute kogumina teha. ETF pigem aitab kaasa teabevahetusele kui toodab tulemusi või tooteid (väljaanded, uued õppekavad, jne). Paljudel juhtudel on ETF olnud ka teenusepakkuja, aidates komisjoni talitustel projekte välja selgitada, ette valmistada ja nende kulgu jälgida.

Aruandes tõdetakse, et ETFi peamine ülesanne ei ole niivõrd jälgida teatava dokumendi koostamist, kuivõrd hinnata selle mõju riiklikele kavadele ja ümberkorraldusmeetmetele. Hinnangus tehti järeldus, et ETFi praegune järelevalvesüsteem, mis on kavandatud tegevuse tulemuslikkuse jälgimiseks meetmete ja projektide tasandil, ei ole võimaldanud asjakohaselt hinnata ETFi teenuste/toodete kvaliteeti ning ETFi mõju kutseõppe ja -koolitussüsteemi reformile riikide tasandil.

Komisjon nõustub hindajate positiivsete järeldustega ETFi tehnilise abi tõhususe ja tulemuslikkuse kohta Tempus programmi puhul. Eriti tunnustatakse fondi Tempuse osakonda, kes vaatamata hindamisperioodil valitsenud ebakindlusele Tempuse tuleviku suhtes tuli vastu soovidele teha muutusi oma töös ning toimis tõhusalt.

Komisjon nõustub välishindaja analüüsitulemustega, mille kohaselt ETFil tuleb tugevdada oma järelevalvesüsteemi riikide tasandil. Asjakohaste otsuste tegemiseks organisatsioonide tasandil tuleks teavet riikide programmide kohta koguda süstemaatiliselt. Komisjon palub ETFil arvestada välishindaja kriitika ja soovitustega ning töötada välja nimetatud puudusi välistav järelevalvesüsteem. Hindaja sõnade kohaselt tuleb välja töötada „selline toimimisviis, mille tulemusel saadakse kõnealusel tasandil olulist teavet ilma liigse tülikuse ja bürokraatiata”.

4.4. Juhtimisstruktuur

Hindajad pöörasid erilist tähelepanu juhatuse tegevusele: strateegilisele juhtimisele, liikmete kvalifikatsioonile, koosolekute korraldamisele, uute liikmete sulandumisele ning enne koosolekuid jagatavale teabele ja materjalidele.

Aruandes märgitakse, et juhatuse esmane ülesanne on muuhulgas kiita heaks iga-aastase tööprogrammi ja eelarve projekt, mille lõplikult kinnitab Euroopa Parlament. Hindajate järelduste kohaselt juhatus oma esmase ülesande täidab, kuid strateegiliste otsuste tegemisel tekitab tema tõhusus küsimusi. Aruandes tõdetakse, et strateegilise juhtimisega tegelevad enim juhatuse esimees ja komisjoni liikmed. Kui realistlik on aga oodata teistelt juhatuse liikmetelt olulist panust strateegilise nägemuse kujundamisse, arvestades et juhatuse liikmete taustal on valdavalt ELi sisene hariduspoliitika ning ETFi roll ja vastutus on ennekõike seotud välispoliitikaga.

Seoses nõuandva koguga on aruandes märgitud, et võrgustik pakub häid võimalusi dialoogi pidamiseks Euroopa Komisjoni, liikmesriikide, partnerriikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel. Oma eesmärki nõustada juhatust seoses tulevase tööprogrammiga nõuandev kogu hindamisaruande kohaselt siiski päriselt ei täida.

Komisjon nõustub osaliselt välishindaja analüüsitulemuste ja soovitustega. Kuid ETFi eesmärgid on määratletud selle õigusliku alusega ning prioriteedid on suures osas seotud ELi välispoliitika ja selle teostamise vahenditega. Seega ei ole selge, kui suur võiks olla ja/või peaks olema juhatuse strateegiline roll. Soovitus moodustada teatavate oluliste küsimustega tegelemiseks allkomiteed vajab täiendavat analüüsimist. Komisjon ei ole veendunud, et ettepanek leida vahendid juhatuse tööd toetava ametniku koha sisseseadmiseks ETFis on asjakohane.

Komisjon on esitanud Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa reguleerivate asutuste tegevusraamistikku käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu (KOM(2005)59; veebruar 2005) (IIAOFERA). Kokkuleppes tehakse ettepanek piirata reguleerivate asutuste haldusnõukogude suurust selliselt, et otsuste tegemine oleks tõhus ja tegevuskulud minimaalsed ning et nõukogu ja komisjoni nimetatud liikmete häälte arv oleks võrdne. Komisjoni ettepanekus ETFi asutamismääruse läbivaatamiseks järgitakse nimetatud põhimõtteid.

Komisjon on nõus hindajaga, et „nõuandev kogu ei lähtu enam oma põhikirjast tulenevatest ülesannetest”. Nõuandev kogu on küll oluline võrgustik, kuid oma põhikirjast tuleneva funktsiooni ETFi juhtimisorganina on ta suures osas minetanud. Otsused ETFi tegevuse kavandamisel tehakse üha enam dialoogi vormis komisjoniga, lähtudes ELi välisabi prioriteetidest, ning määrusega sätestatud nõuandva kogu arvamusavaldustel ei ole ETFi iga-aastase tegevuse sisu määratlemisel enam olulist osa. Seepärast tehakse ettepanek nõuandvat kogu ETFi asutamismääruse läbivaatamisel seadusjärgse asutusena mitte kaasata. Komisjon soovitab ETFil hindaja soovitusi analüüsida, kui asutakse läbi vaatama nõuandva kogu rolli.

4.5. Teabevahetus ja -levi

ETFil on hindamisaruande kohaselt olemas toimiv ja professionaalne teabevahetussüsteem, mis põhineb veebisaidil ja väljaannetel. Teabevahetus ja teabelevisüsteem on viimase hindamisega võrreldes märkimisväärselt paranenud. ETFi algatused teabevahetuse valdkonnas ning eriti selle veebisait, seminarid, vahetuskülaskäigud, uudisteleht ja trükised (80%) on olnud väga tõhusad.

Samas märgiti aruandes, et ETFi kui asutuse esiletoomist on ehk üle tähtsustatud. Seega soovitatakse aruandes, et ETF peaks tõhustama teabe jagamist oma saavutuste ja tulemuste kohta ning kutseõppe ja -koolitusega seotud ideede ja materjalide levitamist. Samuti võiks kaaluda suuremal hulgal materjalide jagamist partnerriikide keeltes, et sealsed sidusrühmad saaksid rohkem teada fondi tööst.

Komisjon on rahul alates viimasest hindamisest teabevahetuse ja -levi valdkonnas toimunud positiivse arenguga. Komisjon palub ETFil välishindaja soovitusi analüüsida ning teha ettepanekud heastavate meetmete osas.

5. KOKKUVÕTE

Komisjon jagab välishindaja üldist positiivset arvamust ETFi töö tõhususe ja tulemuslikkuse kohta ning leiab, et fond on oluliselt kaasa aidanud ühenduse tegevusele kutseõppe ja -koolituse valdkonnas ning tööturureformi läbiviimisele partnerriikides. Komisjon hindab ETFi asjatundlikku abi projektide väljaselgitamisel ja rakendamisel.

Nagu hindajad esile tõstsid, tuleks ETFil üle vaadata oma planeerimistsükkel. Eelkõige tuleks analüüsida, kuidas on võimalik tugevdada ja täpsustada seoseid keskpika perioodi prioriteetide, aastaste tööprogrammide, riikide tegevuskavade ja tegevuse aastaaruannete vahel. Kehtestada tuleks asjakohased mõõdetavad näitajad, et hõlbustada seatud eesmärkide täitmise jälgimist ning ETFi mõju hindamist tema sekkumisvaldkondades. Uusi võimalusi tuleks leida asjakohaste kutseõppe ja -koolituse alaste materjalide väljatöötamise ja levitamise parandamiseks ning tõhusamaks ETFi saavutuste ja tulemuste tutvustamiseks.

Uute välisabivahendite IPA ja ENPI kasutuselevõtmine on oluline samm selles suunas, et välisabi puhul rakendataks kogu sektori ulatuses programmikeskse lähenemisviisi asemel strateegilist lähenemisviisi. Mõlema välisabivahendi eesmärk on toetada partnerriike kohalike reformide edukal läbiviimisel asjaomastes sektorites. Eesmärgid määratletakse koostöös partnerriikide valitsustega ning partnerriike toetatakse nende kavandatud ja juhitud ümberkorralduste läbiviimisel.

Sellises uues kontekstis vajab komisjon poliitika kujundamisel ja programmitöö kavandamisel ETFilt veelgi rohkem teavet ja analüüsitulemusi. Tähelepanu vajavad ka meetmed, mille abil partnerriigid saavad arendada suutlikkust määratleda ja rakendada oma reformistrateegiad ning arendada edasi võrgustikutööd ja kogemuste ja heade tavade vahetust ELi ja partnerriikide ning partnerriikide endi vahel.

ETF peab oma organisatsioonilise ülesehituse ja töötavad kohandama uuele keskkonnale. Koostöös juhatuse ja komisjoniga tuleb fondil seada selged prioriteedid ning koondada olemasolevad ressursid oma põhitegevusele.

Nii komisjon kui ka ETF peavad selgemini teadvustama ja jälgima, mis liiki teenuseid pakutakse ja vajatakse, selleks et tagada fondi tegevuse kasulikkus ja asjakohasus ka edaspidi. See tähendab, et komisjon peab ETFi teavitama kõigist uutest või uuendatud prioriteetidest ja strateegiatest. Samuti tuleb ETFil komisjoni tegevuse ühtsuse ja läbipaistvuse tagamiseks hoida selle Brüsseli talitused ja delegatsioonid kursis fondi tegevuse, algatuste ja kontaktidega asjaomaste sidusrühmadega partnerriikides, muude rahvusvaheliste rahastajate ja asutustega. See nõuab mõlemalt poolelt uute kohustuste võtmist teabevahetuse ja -leviga seoses.

ETFi juhtkond peab tegema edasisi jõupingutusi, et kujundada fondi siseselt selge nägemus selle positsioonist ja rollist Euroopa eksperdikeskusena uuenenud institutsioonilises toimekeskkonnas.

Komisjon usub, et välishindamisaruanne sisaldab kasulikke õppetunde ja soovitusi ETFi kui eksperdikeskuse arenguks. Komisjon palub ETFil esitada juhatusele tegevuskava eelnõu, milles antakse ülevaade kõigi käesolevas aruandes esitatud välishindaja ja komisjoni soovituste analüüsist ja kavandatud meetmetest.

Komisjoni ettepanek ETFi asutamismääruse läbivaatamise kohta annab võimaluse aruteludeks ja mõttevahetuseks ETFi edaspidise rolli, selle eesmärkide ja prioriteetide ning juhtimisstruktuuri üle ka Euroopa Parlamendi ja nõukoguga.

[pic]

2. lisa

EELARVE MUUTUMINE 2002–2006

Aasta | Ühenduse toetus | Tööjõukulud | Haldus- ja infrastruktuurikulud | Tegevuskulud | Ametikohad | Eraldatud vahendid | Järgmisesse aastasse ülekantavad vahendid | Kasutamata vahendid | | 2002 | B7-664: 12.8

B7-033 4.0

Kokku: 16.8m |9 890 000

(63,0%)

|1 386 050

(8,0%)

|5 523 950

(29,0%) |105 |16 795 986 |3 365 833 |4 014 | | 2003 | 15 03 03 13.7

15 03 02 3.5

Kokku: 17.2m |10 529 000

(65,0%)

|1 421 000

(8,0%) |5 250 000

(27,0%) |104 |16 969 378 |1 725 970 |230 622 | | 2004 | 15 03 03: 15.1

15 03 02: 2.5

Kokku: 17.6m |10 993 973

(62,0%)

|1 390 027

(8,0%)

|5 276 000

(30,0%) |104 |17 321 617 |1 537 855 |278 383 | | 2005 | 15 03 03: 16.0

15 03 02: 2.5

Kokku: 18.5m |11 287 000

(61,0%)

|1 453 000

(8,0%)

|5 760 000

(31,0%) |104 |18 089 560 |2 729 149 |410 440 | | 2006 | 15 03 03: 16.95

15 03 02 : 2.5

Kokku: 19.45m |11 956 800

61,0%

|1 688 000

9,0%

|5 805 200

30,0% |105 | | | | |Tegevuspõhise eelarvestamise kasutuselevõtmisega 2003. aastal 15 03 02 asendab B7-033 ja 15 03 03 asendab B7-664.

[1] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1648/2003, 18. juuni 2003.

[2] ETFi kodulehekülg: http://www.etf.eu.int/

[3] Armeenia, AserbaidÛ[4]aan, Valgevene, Gruusia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova, Venemaa, TadÛ[5]ikistan, Türkmenistan, Ukraina ja Usbekistan.

[6] Bulgaaria, Horvaatia, Rumeenia, TürgiArmeenia, Aserbaid˛aan, Valgevene, Gruusia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova, Venemaa, Tad˛ikistan, Türkmenistan, Ukraina ja Usbekistan.

[7] Bulgaaria, Horvaatia, Rumeenia, Türgi ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

[8] Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, sealhulgas Kosovo (ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1244 alusel) ning Montenegro.

[9] Al˛eeria, Egiptus, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Maroko, Palestiina omavalitsus (Jordani Läänekallas ja Gaza sektor), Süüria, Tuneesia.

[10] Vt Euroopa Ülesehitusameti kodulehekülge: http://www.europa.eu.int

[11] Euroopa Koolitusfondi välishindamine, ITAD, november 2002. http://europa.eu.int/comm/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm.

[12] KOM (2003) 287, 22.5.2003.

[13] KOM(1997) 379, 18.7.1997.

[14] Euroopa Koolitusfondi välishindamine, ITAD, juuni 2006. http://europa.eu.int/comm/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm.

Direktor

Muriel Dunbar

Planeerimine, järelevalve ja hindamine

Peter Greenwood

Tempus

Marleen Voordeckers

Toimingud

Sandra Stefani

Välissuhtlus

Bent Sørensen

Haldus ja teenused

Olivier Ramsayer

ETFi struktuur 1. jaanuaril 2006