EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON,  
17. aprill 2013,  
Euroopa Liidu ametite 2011. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta: tulemused, 
finantsjuhtimine ja kontroll  
EUROOPA PARLAMENT,  
— võttes arvesse komisjoni 14. novembri 2011. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2009. 
aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuse järelmeetmete kohta (COM(2011) 736) ning sellele 
lisatud komisjoni töödokumente (SEC(2011) 1350 ja SEC(2011) 1351),  
— võttes arvesse Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 19. juuli 2012. aasta 
ühisavaldust detsentraliseeritud ametite kohta,  
— võttes arvesse 19. juuli 2012. aasta ühisavaldusele lisatud ELi detsentraliseeritud ameteid käsitlevat ühist 
lähenemisviisi,  
— võttes arvesse ELi detsentraliseeritud ameteid käsitleva ühise lähenemisviisi järelmeetmete tegevuskava, 
mille komisjon võttis vastu 2012. aasta detsembris,  
— võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa ametid - edasised sammud” (COM(2008) 135),  
— võttes arvesse oma 10. mai 2012. aasta resolutsiooni 2010. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise 
kohta: Euroopa Liidu asutuste tulemused, finantsjuhtimine ja kontroll (  1 ), 
— võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb 
Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (  2 ) eriti selle artiklit 185,  
— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 
966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega 
tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, (  3 ) eriti selle artiklit 208,  
— võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinants ­
määruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finants ­
määrust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (  4 ) eriti selle artiklit 96,  
— võttes arvesse kontrollikoja eriaruannet nr 15/2012 „Huvide konfliktide haldamine valitud Euroopa Liidu 
ametites”,  
— võttes arvesse kontrollikoja iga-aastaseid eriaruandeid (  5 ) detsentraliseeritud ametite 2011. aasta raamatu ­
pidamise aastaaruannete kohta,  
— võttes arvesse oma 7. aprillil 2009. aastal avaldatud uurimust ELi ametite ühiste tugiteenuste loomise 
võimaluste ja teostatavuse kohta,ET L 308/374 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013  
( 1 ) ELT L 286, 17.10.2012, lk 388.  
( 2 ) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.  
( 3 ) ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.  
( 4 ) EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.  
( 5 ) ELT C 368, 16.12.2011.
— võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta deklaratsiooni ELi jõupingutuste kohta korruptsiooni vastu 
võitlemisel, (  1 ) oma 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi jõupingutuste kohta korruptsiooniga 
võitlemisel (  2 ) ning komisjoni teatist võitluse kohta korruptsiooniga Euroopa Liidus (COM(2011) 308),  
— võttes arvesse kodukorra artiklit 77 ja VI lisa,  
— võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahva ­
tervise ja toiduohutuse komisjoni ja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A7- 
0118/2013),  
A. arvestades, et käesolev resolutsioon sisaldab kõigi määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklile 185 
vastavate ametite eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuste juurde kuuluvaid horisontaalseid tähe ­
lepanekuid vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artiklile 96 ja Euroopa Parlamendi kodu ­
korra VI lisa artiklile 3;  
B. arvestades, et ametite arv on viimasel aastakümnel suurenenud kolmekordseks – kümnelt 2001. aastal 
30ni 2011. aastal;  
Üldised küsimused  
1. rõhutab ametite täidetavate ülesannete tähtsust ning otsest mõju kodanike igapäevaelule, eelkõige seoses 
ravimite kvaliteedi, toiduohutuse, lennuturvalisuse või nakkushaiguspuhangute kontrolliga; rõhutab 
sellega seoses ametite, eriti reguleerivate ametite ja sõltumatu teabe kogumise eest vastutavate ametite 
autonoomsuse ülimat tähtsust; tuletab meelde, et detsentraliseeritud ametite asutamise peamine põhjus 
oli teha sõltumatuid tehnilisi ja teaduslikke hindamisi;  
2. tuletab meelde, et pärast kolm aastat väldanud analüüsimist ja läbirääkimisi võtsid Euroopa Parlament, 
nõukogu ja komisjon 2012. aasta juulis vastu detsentraliseeritud ameteid käsitleva ühise lähenemisviisi – 
poliitilise kokkuleppe nende ametite tulevase haldamise ja reformimise kohta; väljendab heameelt selle 
kokkuleppe järelduste üle, kuid taunib asjaolu, et selles ei sätestatud ei selles soovitatud meetmete 
elluviimise otsustamismenetlust ega korda, mille kohaselt Euroopa Parlament teostaks nende menetluste 
järelevalvet;  
3. avaldab heameelt kontrollikoja aruande ja eelkõige püüdluste üle täita Euroopa Parlamendi nõudmine 
tagada auditite parem kvaliteet ja hõlbustada eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust;  
4. märgib rahuloluga, et kontrollikoja auditiaruanded sisaldavad nüüd rohkem üksikasjalikku teavet kui 
eelnevatel aastatel; innustab kontrollikoda jätkama seda positiivset suundumust ning arendama edasi 
tulemusauditi elemente nii oma mitmetes iga-aastastes auditiaruannetes kui ka eriaruannetes; kutsub 
kontrollikoda üles ergutama arutelusid, mille käigus kuulatakse ära mõlemad osapooled, alati kui ametid 
seda soovivad, ning parandama oma aruannete informatiivsust ja läbipaistvust, näiteks märkides nõue ­
tekohaselt ära need juhtumid, mil amet ise on probleemi tuvastanud ja sellest kontrollikojale teatanud, 
ja näidates veelgi selgemalt ära juhtumid, mille puhul on esitatud reservatsioon;  
5. tuletab kõikidele ametitele meelde kohustust saata eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale 
institutsioonile oma direktori koostatud aruanne, mis sisaldab kokkuvõtet siseaudiitori teostatud sise ­
auditite arvu ja liigi, antud soovituste ja nende alusel võetud meetmete kohta, nagu on ette nähtud 
määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikes 5;ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/375  
( 1 ) ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 62.  
( 2 ) ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 121.
6. tunnustab head koostööd vastutava komisjoni ja ELi ametite võrgustiku vahel (edaspidi „võrgustik”), mis 
kujutab endast ametitele mõeldud foorumit ühishuviküsimuste koordineerimiseks, teabevahetuseks ja 
ühistes seisukohtades kokku leppimiseks, ning julgustab võrgustikku tugevdama; märgib rahuloluga, et 
ametite direktorid, kellega eelarve täitmisele heakskiidu andmise iga-aastase menetluse raames ühendust 
võeti, olid kättesaadavad ja avatud; võtab üllatusega teatavaks võrgustiku 19. oktoobri 2012. aasta kirja, 
milles Euroopa Parlamendil paluti pöörduda tagasi varasemate aastate tavade juurde; vastupidi, ootab, et 
võrgustik toetaks eelnenud eelarve täitmisele heakskiidu andmise raportites Euroopa Parlamendi 
soovitatud muudatusi juhtimise ja läbipaistvuse parandamiseks ning huvide konflikti vastaste meetmete 
võtmist, millest oleks kasu tarbijatele ja mis hoiaks kokku maksumaksjate raha, ja ergutab võrgustikku 
seda tegema;  
7. rõhutab vajadust suunata tähelepanu eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tulemuslikkusele 
ja läbipaistvusele ning kutsub kõiki asjaosalisi – kontrollikoda, nõukogu, ameteid ja võrgustikku – 
suhtuma eelarve täitmisele heakskiidu andmisse just sellest seisukohast; rõhutab, et tähelepanu nihku ­
mine tulemustele ei tohiks mingil juhul kahjustada korrektsust ja usaldusväärset finantsjuhtimist;  
8. juhib siinkohal tähelepanu ameti tulemuste ja koormava haldusstruktuuri seostele; usub, et selleks, et 
ametid töötaksid võimalikult tõhusalt ja kasutaksid maksimaalselt ära nende käsutuses olevaid ressursse, 
peavad nad otsima sünergiat, vahetama parimaid tavasid ning jagama teenuseid geograafilise läheduse 
või asjakohasuse alusel; on seisukohal, et komisjoni pakutavat juurdepääsu teenustele tuleks samuti 
parandada, laiendada ja hõlbustada;  
9. teeb ettepaneku lihtsustada ametite suhtes kohaldatavaid finantseeskirju, mis võimaldaks vähendada 
kulutusi ametite halduspersonalile; palub komisjonil koostada selleks asjaomased ettepanekud ning 
julgustada ameteid kasutama töölevõtmise menetluste puhul lihtsustatud võimalusi, kui standardme ­
netlus on mõeldud suurematele organisatsioonidele ja kujutab endast ametite jaoks ülemäärast koor ­
must;  
10. märgib murega, et kontrollikoda on tuvastanud palju probleeme, mis mõjutavad mitut ametit, eelkõige 
seoses järgmisega:  
— ülekandmised järgmisse eelarveaastasse, mida ei toeta kulukohustused või mis on ebaloomulikult 
suured;  
— läbipaistvuse või põhjalikkuse puudumine töölevõtmisel;  
— hanke- ja lepinguhaldusega seotud probleemid;  
— võimalik huvide konflikt, sealjuures haldusnõukogu tasandil;  
11. märgib sellega seoses ära võrgustiku vastuse; väljendab rahulolu ametite koordineeritud tegevuse üle 
ning nende kavatsuse üle lahendada kontrollikoja tuvastatud probleemid ning nõuab kindlalt, et võrgus ­
tik, samuti üksikud ametid, esitaksid eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioo ­
nile aruande konkreetsete meetmete võtmise edusammude kohta eesmärgiga kõrvaldada kontrollikoja ja 
Euroopa Parlamendi poolt 2010. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus tuvas ­
tatud puudused; rõhutab, et vastutus on igal tegevdirektoril ja ametite haldusnõukogudel;  
12. nõuab tungivalt, et võrgustik ja üksikud ametid annaksid eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest 
vastutavale institutsioonile aru edusammudest nende ideede ja lähenemisviiside rakendamisel, et oleks 
võimalik hinnata, kas valitud lähenemisviis on osutunud tulemuslikuks kontrollikoja tuvastatud ja ühises 
lähenemisviisis välja toodud probleemsete küsimuste lahendamisel, ning esitaksid eelarve täitmisele 
heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aruande nii individuaalsete kui ka kollektiivsete 
meetmete kohta kontrollikoja auditileidude käsitlemisel ja selle tulemustest;  
13. toonitab, et ametid on juba mõnda aega nõudnud suuremat paindlikkust nende suhtes finantsmääruse 
kohaselt kohaldatavate eeskirjade osas; tunnistab, et enamus neist eeskirjadest on ebaproportsionaalsed 
ning halvasti sobivad mitte ainult enamiku ametite suuruse ja eesmärkide, vaid ka nende tegevuse 
iseloomuga; on seisukohal, et ametite suhtes kohaldatavate finantseeskirjade ja õigusnormide lihtsusta ­
mine parandaks ametite tõhusust, vähendaks nende kulusid ja lahendaks palju kontrollikoja välja 
toodud probleeme;ET L 308/376 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013
14. võtab teadmiseks asjaolu, et teatavate vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala ametite puhul on 
tegemist operatiivametitega ning nende eelarve täitmine sõltub ka välistest teguritest, mida tuleks 
eelarveprotsessis arvesse võtta;  
Eelarvehaldus ja finantsjuhtimine  
15. kinnitab, et aastasus on üks kolmest peamisest arvestuspõhimõttest (ühtsus, aastasus ja tasakaal), mis on 
asendamatud liidu eelarve tõhusa täitmise tagamiseks; on täheldanud, et detsentraliseeritud ametid ei 
järgi alati seda põhimõtet täielikult;  
16. tuletab ametitele meelde, et endiselt on lahendamata assigneeringute järgmisse eelarveaastasse ülekand ­
mise probleem; võtab teadmiseks ametite selgitused seoses raskustega tegevuskulude ülekandmise välti ­
misel; on siiski veendunud, et mitmel juhul on veel piisavalt paranemisruumi, eelkõige kulukohustuste 
assigneeringute parema haldamise abil tegelike vajaduste põhiselt, parema sisemise planeerimise ning 
üldise tulude prognoosimise abil, samuti rangema eelarvedistsipliini ja regulaarse kulude ülevaate abil; 
kutsub ameteid ühtlasi üles hindama oma sisemisi haldusmenetlusi, et vähendada halduskoormust, eriti 
seoses avalike hangete ja töölevõtmise menetlustega; arvab, et nii komisjon kui ka kontrollikoda peaksid 
ameteid selle ülesande täitmisel mõjusalt abistama;  
17. juhib tähelepanu asjaolule, et mõnel juhul vajab sisemine planeerimine täiustamist, mis eeldab seda, et 
ametid peaksid tõhustama menetlusi; tõdeb samas, et teatavatel asjaoludel ning asjakohase põhjendusega 
(nt maksete arveldamine ei olnud lepinguga kaetud aasta jooksul võimalik) peaks see olema läbipaistvalt 
ära märgitud kontrollikoja aruandes; on arvamusel, et ainult selliselt on võimalik tõeselt hinnata, kas 
assigneeringute järgmisse aastasse ülekandmisi on liiga palju või mitte;  
18. rõhutab siinkohal vajadust võtta arvesse õigusnormide hierarhiat ning on veendunud, et rõhuasetus 
peaks olema usaldusväärsel finantsjuhtimisel; juhib siiski tähelepanu sellele, et kehtivad finantseeskirjad 
ei lahenda nende ametite probleemi, kelle rahastamine tugineb tasudele, ning palub komisjonil ametite 
suhtes kohaldatavate finantseeskirjade järgmise läbivaatamise käigus esitada ettepanek selle probleemi 
lahendamiseks; juhib tähelepanu asjaolule, et finantsmäärus ei sobi ka ametitele, millel tekib eelarveü ­
lejääk, ja toonitab, et on väga oluline, et finantseeskirjade läbivaatamise käigus kaalutakse viise selle 
probleemi lahendamiseks, näiteks piiratud reservfondi loomise abil;  
19. ootab et kontrollikoda konsulteeriks välisaudiitorina Euroopa Parlamendi koostatud 2010. aasta eelarve 
täitmisele heakskiidu andmise raporti ja ametite võrdlusanalüüsi käsitleva raporti järelmeetmena võrgus ­
tikuga, et koostada ametite jaoks vabalt kättesaadav ja läbipaistev võrdlus- ja järjestamismenetlus, 
kasutades olulisi näitajaid sellistes valdkondades nagu usaldusväärne finants- ja eelarve juhtimine, 
madalad juhtimiskulud ning tegevuse tulemuslikkus, ning esitaks alusandmed kergesti kättesaadavas 
vormis (nt Exceli failid ja/või CSV-failid);  
20. märgib murega, et eelarvesisese paindlikkuse puudumist on heitnud ette mitu ametit, mis lubab järel ­
dada, et oleks võimalik saavutada säästu, kui eelarves oleks piisavalt paindlikkust erinevate jaotiste vahel; 
palub komisjonil olukorda põhjalikult analüüsida ning esitada ettepanekud selle küsimuse lahendami ­
seks;  
21. märgib, et aasta jooksul toimub ametites arvukalt erinevaid auditi- ja kontrollimenetlusi, mis on sageli 
väga ebaühtlaselt jaotunud ning võivad tekitada ametitele raskusi; on veendunud, et see probleem tuleks 
lahendada eeskätt nende eri auditite parema koordineerimisega; (  1 ) on veendunud, et ametitega tuleb 
konsulteerida, leidmaks selles küsimuses praktilisi lahendusi, mis ei takistaks neil oma põhiülesandeid 
täita; kutsub kontrollikoda, komisjoni, ameteid ja võrgustikku üles leidma küsimusele sellist lahendust, 
mis sobiks kõigile asjaosalistele;ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/377  
( 1 ) Vt ELi detsentraliseeritud ameteid käsitleva ühise lähenemisviisi järelmeetmete tegevuskava, meede 53.
22. nõuab, et kõik ametid ja ühisettevõtted esitaksid süstemaatiliselt standardvormis lisa oma lõpliku 
raamatupidamise aastaaruande avaldamise kohta, mis sisaldab eelarve täitmise aruandes ja eelarve- 
ning finantsjuhtimise aruannetes esitatavaid andmeid; soovitab, et kõik ametid ja ühisettevõtted esitaksid 
selle teabe põhjalikult, arusaadavalt, kergesti ligipääsetavalt ja läbipaistvalt (nt Exceli failid ja/või CSV- 
failid), et nende eelarve täitmist oleks lihtne võrrelda, mis võimaldaks Euroopa Parlamendil ja üldsusel 
nende kulusid põhjalikult võrrelda;  
23. palub võrgustikul võtta kasutusele üksikasjalik standarditud eelarveridade süsteem, mis võimaldaks 
koondada ja võrrelda ametite tulusid ja kulusid ning iga eelarverea assigneeringute rakendamist ja 
kasutamist jaotiste, peatükkide ning ridade kaupa; palub võrgustikul ühtlasi selle võrdluse teostada 
ning tagada see, et saadud järeldused ning selle aluseks olevad andmed oleksid vabalt kättesaadavad 
kergesti ligipääsetaval kujul (nt Exceli failid ja/või CSV-failid);  
Personali- ja töölevõtmise poliitika  
24. juhib tähelepanu sellele, et ametite personalipoliitika aluspõhimõtted on kehtestatud personalieeskirja ­
dega, ning sellele, et ametite suhtes kohaldatavaid õigusnorme on vaja teha paindlikumaks ning liht ­
sustada, et tagada nende mõjusam toimimine selles valdkonnas; juhib ühtlasi tähelepanu asjaolule, et 
kuigi personalieeskirjade artikkel 110 võimaldab teatud paindlikkust, teeb komisjon lõpliku otsuse ja 
seega on oluline, et ametid ja komisjon jõuavad eelnevalt kokkuleppele; on seisukohal, et lahkarvamuste 
korral peaks komisjon esitama põhjendatud otsuse Euroopa Parlamendi vastutavale komisjonile;  
25. tuletab ametitele meelde, et nad peaksid personalipoliitika sidususe ning vajadustele vastavuse tagami ­
seks võtma personalipoliitika kavandamisel kasutusele üldise programmilise lähenemisviisi inimressurs ­
sidele, mis vastab nende eelarvealasele ja haldussuutlikkusele; juhib ühtlasi tähelepanu asjaolule, et 
personali planeerimisel tuleks alati võtta arvesse teatud põhilisi kaalutlusi, nagu sooline ja geograafiline 
tasakaal; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni tegevuskavas ette nähtud algatuste ja asjaolu üle, et 
ametite eriomadusi tunnistatakse nüüd personalieeskirjade praegu toimuva läbivaatamise käigus;  
26. väljendab muret asjaolu pärast, et töötajate ametitesse töölevõtmise menetlused on olnud pidev prob ­
leem ametite asutamisest saadik, kusjuures kontrollikoda tuvastas eelarveaastat 2011 käsitlenud auditites 
selles valdkonnas probleeme või puudusi kõigis ametites peale kahe; on üllatunud, et ei ühises lähene ­
misviisis ega ka tegevuskavas ei ole selle valdkonna jaoks meetmeid ette nähtud;  
27. on seisukohal, et personalipoliitika kava koostamise kinnistunud tava on kasulik vahend pikaajaliseks 
kavandamiseks personalivaldkonnas; on üha rohkem mures, et komisjon tühistab kokku lepitud perso ­
nalipoliitika kavad iga-aastase eelarvemenetluse käigus ja kutsub seetõttu komisjoni üles selles suhtes 
piiri pidama;  
28. kutsub kõiki ameteid üles andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 
aasta tegevusaruande lisas teavet paindliku tööaja ja hüvitava puhkuse süsteemide raames iga palgaastme 
suhtes kohaldatava lubatud puhkusepäevade arvu kohta;  
Huvide konflikt ja läbipaistvus  
29. väljendab heameelt kontrollikoja eriaruande nr 15/2012 üle huvide konfliktide haldamise kohta valitud 
Euroopa Liidu ametites, mis tuleneb Euroopa Parlamendi palvest analüüsida põhjalikult meetodeid, mida 
ametid kasutavad võimaliku huvide konfliktiga seotud olukordade lahendamiseks;  
30. on arvamusel, et kontrollikoja eriaruande nr 15/2012 peamine lisaväärtus seisneb huvide konflikti 
haldamise ja ennetamise valdkonnas ametites saavutatud edusammude korrapärases järelevalves; kutsub 
kontrollikoda üles kohaldama järelmeetmeid ja laiendama selle auditi kohaldamisala muudele ametitele 
ning esitama auditileiud tulevases selleteemalises eriaruandes;ET L 308/378 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013
31. tuletab meelde, et kontrollikoda hindas eriaruandes nr 15/2012 huvide konflikti küsimuste lahendamise 
eeskirju ja menetlusi neljas valitud Euroopa Liidu ametis: Euroopa Lennundusohutusametis (EASA), 
Euroopa Kemikaaliametis (ECHA), Euroopa Toiduohutusametis (EFSA) ja Euroopa Ravimiametis (EMA);  
32. on seisukohal, et kontrollikoja eesmärk oli leida vastus kahele küsimusele: esiteks, kas asjakohased 
eeskirjad ja menetlused olid kehtestatud, ja teiseks, kas neid eeskirju ja menetlusi rakendati asjakohaselt; 
märgib ühtlasi, et kontrollikoja töö põhines huvide konflikti määratlusel vastavalt Majanduskoostöö ja 
Arengu Organisatsiooni (OECD) juhistele ning et kontrollikoja heaks kiidetud miinimumnõuete võrd ­
lusraamistik tulenes samuti OECD juhistest; toonitab siiski, et kuigi OECD juhised annavad selles 
küsimuses rahvusvahelise võrdlusaluse, seonduvad need põhimõtteliselt avaliku sektori töötajate huvide 
konfliktiga ega saa seetõttu olla asjakohane alus mõjusaks reageerimiseks võimalikule huvide konfliktile 
juhtivorganites ja ametite tööga seotud muudes organites, näiteks haldusnõukogudes ja eksperdirühma ­
des; tunnistab siiski OECD juhiste, eriti kingitusi, soodustusi ja muud sellist puudutava kontrollnimekirja 
väärtust, samuti karistustega seoses tehtud soovitusi, vajadust kontrollida huvide deklaratsioonide täie ­
likkust ja sisu ning nõuet rakendada asjatundlikkust ja selgitada välja võimalik huvide konflikt;  
33. märgib, et huvide konflikt võib esineda ka ameti haldusnõukogu liikmete ja ameti enda vahel, tulenevalt 
riiklikest või institutsiooni huvidest, mis võivad ohustada ameti nõuetekohast toimimist; kutsub seetõttu 
komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile kiiresti ettepanek selle küsimuse lahendamiseks; eeldab, et 
vahepeal avalikustatakse läbipaistvuse huvides ametite haldusnõukogude kõigi liikmete huvide deklarat ­
sioonid;  
34. väljendab kahetsust, et kontrollikoja eriaruandes nr 15/2012 esitatud auditileidude kohaselt ei olnud 
kohapeal toimunud audititöö lõpetamisel (oktoobris 2011) mitte üheski neljast valitud ametist huvide 
konflikti olukorrad piisaval tasemel hallatud; märgib, et kui EMA ja EFSA olid huvide konflikti halda ­
miseks välja töötanud läbimõeldumad eeskirjad, olid ECHAs eeskirjad puudulikud ja EASAs puudusid 
hoopis;  
35. märgib murega, et kontrollikoja aruandes osutati mitmele puudusele, eelkõige seoses töötajaid ja apel ­
latsiooninõukogu liikmeid puudutavate eeskirjade ja menetluste rakendamisega (ECHA), läbipaistvuse 
puudumisega iga-aastaste majanduslike huvide deklaratsioonide avaldamisel (EASA) ja huvide konflikti 
käsitlevate koolitustega (ECHA ja EASA); toonitab, et neljast kontrollikoja auditeeritud ametist olid 
üksnes EMAs olemas kingituste ja kutsete vastuvõtmise eeskirjad;  
36. väljendab heameelt kontrollikoja poolt neljale auditeeritud ametile esitatud soovituste üle; tunneb 
heameelt asjaolu üle, et pärast kontrollikoja auditeid on neli valitud ametit võtnud mitmeid meetmeid 
puuduste parandamiseks; nõuab, et ametid esitaksid eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastu ­
tavale institutsioonile aruande täiendavate meetmete kohta, mis on võetud eespool nimetatud eeskirjade 
ja menetluste rakendamiseks, et lahendada need puudused, sealhulgas seoses huvide konflikti haldami ­
sega;  
37. võtab teadmiseks, et kontrollikoda selgitas välja mitu olulist puudust seoses töösuhte lõppemise järgsete 
küsimustega, mis halvendab võimalust ennetada nn pöördukse laadi olukordi; toetab kontrollikoja 
soovitust, milles toonitatakse vajadus tegelda töösuhte lõppemise järgsete küsimustega, ning on seisu ­
kohal, et ameti direktorina töötanud või ametis suurt vastutust omanud iga isiku nn mahajahtumisaega 
tuleb selgitada;  
38. toetab kontrollikoja soovitust, milles kutsutakse kõiki liidu institutsioone ja detsentraliseeritud ameteid 
üles analüüsima, kas eriaruande nr 15/2012 soovitused oleksid ka nende puhul asjakohased ja kohal ­
datavad; on seisukohal, et kõik ametid peaksid töötama välja ulatusliku sõltumatust käsitleva poliitika ja 
menetlused, mille hulka kuuluvad usalduse kuritarvitamist käsitlev mehhanism ja selged sanktsioonid, 
ning need ellu viima või muutma saadud kogemuste ja eriaruande nr 15/2012 soovituste põhjal juba 
olemasolevaid menetlusi; kutsub kõiki ameteid üles andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest 
vastutavale institutsioonile selles küsimuses aru enne 2013. aasta lõppu;ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/379
39. väljendab heameelt Euroopa ombudsmani otsuse üle korraldada omaalgatuslik uurimine seoses mitme 
komisjonis hiljuti teada antud nn pöördukse laadi huvide konflikti juhtumiga; kordab ombudsmani 
hoiatust, et kuigi huvide konflikti mõjus haldamine on hea valitsemistava ning usaldusväärse eetilise 
käitumise oluline osa, ei viita kõik juhtimise ja eetikaga seotud probleemid tingimata huvide konfliktile; 
on seisukohal, et huvide konflikti tuleb vaadata rangelt piiritletuna, ning toonitab, et liidu institutsioone 
puudutava huvide konfliktiga seoses tuleb edendada koolitust ning ennetusstrateegiaid ja meetmeid;  
40. avaldab heameelt kontrollikoja soovituse üle, et liit kaaluks huvide konflikti olukordade haldamisele 
pühendatud õigusraamistiku edasist arendamist;  
41. väljendab heameelt detsentraliseeritud ameteid käsitleva 19. juuli 2012. aasta institutsioonidevahelise 
ühisavalduse ja eelkõige selle huvide konflikti haldamist ning ennetamist (punktid 11 ja 18) ning 
teaduslike ekspertide sõltumatust käsitlevate sätete (punkt 20) üle;  
42. kutsub kontrollikoda üles hindama seda, kuidas ametid on rakendanud tema eriaruandes nr 15/2012 
sisalduvatele soovitustele tuginevaid meetmeid; palub võrgustikul töötada välja ettepanekud, mis tugi ­
nevad heade tavade ja saadud kogemuste vahetusele, et tal oleks võimalik koostöös komisjoni ja 
kontrollikojaga selgitada välja need ametid või tegevusvaldkonnad, kus on kõige suurem huvide konf ­
likti oht; väljendab sellega seoses heameelt liidu institutsioonides lobitööd tegevate rühmade läbipaist ­
vusregistri läbivaatamise üle ja nõuab tungivalt, et komisjon ja ametid rakendaksid sellest läbivaatami ­
sest tulenevaid meetmeid seoses võimaliku huvide konfliktiga;  
43. tervitab komisjoni kavandatavaid meetmeid huvide konflikti valdkonnas, eelkõige komisjoni kavatsust 
koostada suunised haldusnõukogude liikmete ja direktorite, teaduskomiteede ekspertide ja apellatsioo ­
ninõukogude liikmete huvide konflikti ärahoidmise ja haldamise sidusa poliitika kohta; (  1 ) see on üles ­
anne, mille suhtes komisjon võttis ise kohustuse ja mille esitamise tähtajaks ta kehtestas 2013. aasta; 
märgib rahuldustundega, et selle ülesande puhul on tegu komisjoni prioriteetse meetme ja eesmärgiga; 
nõuab tungivalt, et komisjon peaks kinni selle meetme täitmisele seatud tähtajast ja esitaks eelarve 
täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aruande selle meetme tulemustest enne 
2013. aasta lõppu ning lisaks sellele asjakohased seadusandlikud ettepanekud;  
44. märgib sellega seoses, et komisjon on näinud ette kaks meedet, mille ametid peavad 2013. aastal ellu 
viima, nimelt võtma vastu ja rakendama selget huvide konflikti alast poliitikat ja eelkõige vahetama 
kogemusi ja võimaluse korral töötama välja koordineeritud lähenemisviisi ühistele probleemidele, mis 
puudutavad teaduskomiteesid ja apellatsiooninõukogusid, ning määratlema läbipaistvad ja objektiivselt 
kontrollitavad kriteeriumid apellatsiooninõukogude liikmete erapooletusele ja sõltumatusele ning 
vaatama läbi teaduskomiteede liikmete valikumenetlused; (  2 ) nõuab, et ametid esitaksid eelarve täitmisele 
heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aruande nende ülesannete hetkeolukorrast enne 
2013. aasta lõppu;  
45. palub komisjonil pidada silmas vajadust säilitada huvide konflikti haldamisel ühelt poolt asjakohane 
tasakaal riski ja saadava kasu vahel ja teiselt poolt eesmärki saada parimat teadusalast nõu; on seisu ­
kohal, et vaatamata käitumisjuhendite ja eetikasuuniste lisandumisele ei saa huvide konflikti välistada; 
on seisukohal, et käitumisjuhendite ja eetikasuuniste vastuvõtmine on vajalik, aga mitte piisav, ning 
huvide konflikti kaotamist on võimalik saavutada üksnes lihtsate ja asjakohaste eeskirjade rakendamise 
ning mõjusa jõustamisega aususe ning läbipaistvuse üldkultuuri osana;ET L 308/380 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013  
( 1 ) Vt ELi detsentraliseeritud ameteid käsitleva ühise lähenemisviisi järelmeetmete tegevuskava, meede 33.  
( 2 ) Vt ELi detsentraliseeritud ameteid käsitleva ühise lähenemisviisi järelmeetmete tegevuskava, meetmed 34 ja 35.
46. kordab, et ulatuslik läbipaistvus on huvide konflikti ohu leevendamisel kesksel kohal; kutsub seetõttu 
üles ameteid, kes ei ole seda veel teinud, avaldama oma veebilehtedel haldusnõukogu liikmete, juhtiv ­
töötajate, väliste ja asutusesiseste ekspertide nimekirjad koos nende huvide deklaratsioonide ja elulugu ­
dega;  
Tegevuskava  
47. väljendab heameelt ELi detsentraliseeritud ameteid käsitleva ühise lähenemisviisi järelmeetmete tegevus ­
kava üle (edaspidi „tegevuskava”), mille komisjon võttis vastu 2012. aasta detsembris, ning kutsub kõiki 
asjaosalisi selles väljendatud ideid arvesse võtma, eelkõige seoses uue mitmeaastase finantsraamistiku üle 
peetavate läbirääkimistega;  
48. toetab täielikult tegevuskavas esitatud komisjoni peamisi eesmärke, nimelt saavutada tasakaalustatum 
juhtimine, suurendada ametite tõhusust ja vastutust ning kehtestada suurem sidusus ametite toimimise 
vahel, avaldab heameelt selles soovitatud meetmete üle, eelkõige seoses haldusnõukogude lihtsustami ­
sega, püüdlustega saavutada ametite vahel sünergia ja mõne ameti võimaliku liitmisega;  
49. märgib siiski, et kuigi tegevuskava on heaks lähtepunktiks, puudub selles ikkagi põhjalik hinnang 
praeguste ametite tervikpildile, nagu ka selge nägemus ja strateegia vajaduse kohta ametite ajakohasta ­
miseks; on veendunud, et komisjon oleks võinud olla ambitsioonikam ja nõudlikum konkreetsete 
meetmete osas, mis on suunatud üksikutele ametitele või ametite rühmadele; avaldab kahetsust selle 
üle, et institutsioonidevahelise töörühma kauakestnud tööga on praeguseks saavutatud suhteliselt taga ­
sihoidlikke tulemusi, ning selle üle, et nõukogu ei ole näidanud üles avatust ambitsioonikama lähene ­
misviisi suhtes; on veendunud, et ennetavam ja kaugelevaatavam lähenemisviis oleks andnud märki ­
misväärselt suurema lisaväärtuse;  
50. väljendab heameelt asjaolu üle, et üks ühise lähenemisviisi prioriteete on ametite juhtimise parandamine, 
eelkõige haldusnõukogu ja tegevdirektori rollide selgema määratlemisega ja nõukogudes olevate komis ­
joni ning Euroopa Parlamendi esindajate volituste läbivaatamisega; on seisukohal, et see protsess aitab 
ka selgitada ametite suhteid liidu institutsioonide ning liikmesriikidega, luua ametitele tugevdatud 
vastutusmehhanismid ja määratleda komisjoni vastutuse määr ametite tegevuse suhtes, järgides seejuures 
ametite iseseisvuse põhimõtet;  
51. kutsub komisjoni üles kasutama Euroopa poolaasta raames paremini ära suutlikkuse suurendamist ja 
ametite soovitusi, eelkõige iga-aastase majanduskasvu analüüsi ja makromajanduslike näitajate koos ­
tamisel; rõhutab, et ametitel on otsustav roll strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel;  
Sõltumatus  
52. rõhutab ametite sõltumatuse ülimat tähtsust; tuletab meelde, et ametitel peaks olema võimalik täita oma 
volitusi sõltumatult, ja väljendab kahetsust, et see ei ole praegu alati nii; on veendunud, et komisjoni 
peadirektoraate tuleks käsitada ametite partneritena, ja märgib murega, et komisjoni sekkumised 
heidavad mõnikord varju ametite otsuste ja võetud meetmete objektiivsusele, eriti kui tegu on tarbijate 
turvalisust puudutavate suurte riskidega;  
Vastutus  
53. on seisukohal, et ametite demokraatlikku vastutust tuleks ühtlustada, eelkõige selles osas, kuidas ametid 
annavad aru eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile (praegu esineb 
eelkõige ebajärjekindlust finantsteabe esitusviisis ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelaruannete 
esitamises); on veendunud, et tugevam ja paremini struktureeritud aruandlus Euroopa Parlamendi ees 
parandaks Euroopa Parlamendi ja ametite suhteid; arvab, et praegune olukord on üsna killustatud ning 
liiga sageli toimuvad kontaktid ja aruandlus ainult juhtumipõhiselt;ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/381
54. on seisukohal, et on väga oluline, et ametite eest vastutavad parlamendikomisjonid kontrolliksid ametite 
aasta tööprogramme võimalikult tähelepanelikult ja tagaksid selle, et need kajastaksid käesolevat 
olukorda ning poliitilisi prioriteete; ootab sellega seoses, et ametid teeksid oma aasta tööprogrammide 
koostamisel nende parlamendikomisjonide ja komisjoniga tihedat koostööd vastavalt 19. juuli 2012. 
aasta ühisavaldusele detsentraliseeritud ametite kohta;  
55. palub ametitel avaldada läbipaistvuse ja demokraatliku kontrolli, sealhulgas Euroopa Parlamendi teos ­
tatava kontrolli huvides oma veebilehtedel haldusnõukogu koosolekute protokollid;  
56. teeb ettepaneku, et parlamendi eelarvekontrollikomisjoni liige peaks saama osaleda vaatlejana ametite 
haldusnõukogu koosolekutel;  
Võimalused teatavate ametite tihedamaks koostööks ja ühinemiseks  
57. on seisukohal, et Euroopa Politseikolledži (CEPOL) ja Euroopa Politseiameti (Europol) vahel tuleks otsida 
täiendavat sünergiat, võttes arvesse 2011. aastal CEPOLi välja antud uuringu (leping CEPOL/ 
CT/2010/002) tulemusi; märgib, et kolledž lahkub 2014. aasta märtsis oma praegustest ruumidest 
Bramshillis (Ühendkuningriik); soovitab, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule ette ­
paneku kolledži ümberkolimiseks Haagi (Madalmaad), kus praegu asub Europol, et ametid saaksid 
jagada ruume ja teenuseid nii, et kummagi ameti põhiülesandeid ja autonoomiat ei seataks ohtu; 
toonitab, et kiire otsus CEPOLi ümberpaigutamise kohta vähendaks oluliselt ebakindlust, mis võib 
mõjutada negatiivselt töötajaid ja töölevõtmise menetlusi;  
58. kutsub komisjoni üles analüüsima koostöös Euroopa Koolitusfondi, Euroopa Kutseõppe Arenduskes ­
kuse, Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi ja Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu 
Agentuuriga põhjalikult nende ametite vahelist sünergiat ja andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise 
eest vastutavale institutsioonile teada nende võimalikust suuremast integreerimisest; kutsub nimetatud 
ameteid ja komisjoni üles hindama tihedama koostöö võimalikku mastaabisäästu ja tegevuse optimee ­
rimist;  
59. on seisukohal, et teatavate ametite tegevust tuleks tihedamalt koordineerida, eriti otsuste osas, mis 
mõjutavad muu ameti vastutusvaldkonda; teeb ettepaneku, et asjaomased ametid jõuaksid omavahel 
asjaomaste sidusrühmade kaasamisel kokkuleppele, et hoida ära konkureerivate õigusaktide loomine; 
kutsub ameteid üles teavitama sellistel juhtudel pidevalt Euroopa Parlamendi vastutavaid komisjone;  
Parimate tavade jagamine  
60. rõhutab vajadust tagada see, et hiljuti moodustatud uued ametid (nt Energeetikasektorit Reguleerivate 
Asutuste Koostööamet, Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensio ­
nide Järelevalve (EIOPA) ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA), mis kõik asutati 2011. aastal) 
saaksid kasu vanemate ja kogenenumate ametite headest tavadest, et vältida töölevõtmise, hangete ja 
finantsmäärustega seotud probleeme;  
61. märgib rahuloluga, et hiljuti moodustatud ametid osalevad võrgustiku koosolekutel kolm korda aastas ja 
need koosolekud hõlmavad parimate tavade vahetamist; märgib ühtlasi, et hiljuti moodustatud uusi 
ameteid kutsutakse osalema allvõrgustikes, mis on moodustatud selleks, et arutada tehnilisi teadmisi 
nõudvaid küsimusi, eelkõige haldusjuhtide allvõrgustikus, mis korraldab koosolekuid sama sageli kui 
võrgustik ja tegeleb töölevõtmise, hangete ja finantsmääruste teemadega;  
62. võtab teadmiseks kaks ESMA korraldatud õppekülastust Euroopa Raudteeagentuuri (ERA) 2011. aastal 
ja Euroopa Meresõiduohutuse Ametisse (EMSA) 2012. aastal, mille käigus oli ESMA töötajatel võimalus 
õppida tundma nende väljakujunenud ametite parimaid tavasid; võtab teadmiseks ESMA, EIOPA ja EBA 
vahel arenenud tihedad kontaktid, kogemuste vahetamise, tavade ühtlustamise ja sünergiast kasusaamise;ET L 308/382 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013
63. kutsub võrgustikku üles tegema koostööd komisjoniga, et uurida võimalusi korraldada ametitele ühiseid 
koolitusi kontrollikoja poolt 2011. aastal tuvastatud finantsprobleemide lahendamiseks;  
Euroopa järelevalveasutused  
64. märgib murega, et finantsmääruse sätteid ei ole järelevalveasutuste rahastamiskorra osas täielikult 
kohandatud, kuna eelarvet rahastatakse 55–60 % osas liikmesriikide ja Euroopa Vabakaubanduse Assot ­
siatsioon (EFTA) riikide osalusest; on seisukohal, et tuleb leida asjakohased mehhanismid, et tagada 
segarahastamisest tulenevalt konkreetsetele riskidele avatud järelevalveasutuste turvalisus ja finantssta ­
biilsus; on seisukohal, et seda küsimust tuleks ametite osas käsitleda hiljemalt finantsmääruse järgmise 
läbivaatamise ajal, ning kutsub komisjoni üles olukorda hindama ja esitama selle küsimuse kohta 
aruande eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile;  
65. toonitab, et väga tähtis on viia asjakohaselt vastavusse ühelt poolt eraldatud eelarve ja olemasolevad 
ametikohad ning teiselt poolt järelevalveasutusele usaldatud ülesanded, kuna mittevastavus võib põhjus ­
tada personali tasakaalustamatuse ühelt poolt järelevalveasutuste personali töölevõtmise ja teiselt pool 
riikide ekspertide kaasamise vahel; väljendab muret asjaolu üle, et komisjon muutis järelevalveasutuste 
välja pakutud ametikohtade loetelusid seda asjaolu selgelt välja toomata; nõuab, et komisjoni tegevus 
oleks selles ja muudes küsimustes täiesti läbipaistev;  
66. märgib seoses sellega muret, mida väljendati 2012. aasta detsembris toimunud finantssektori hindamise 
IMFi esialgsetes järeldustes liidu kohta, milles soovitati suurendada Euroopa järelevalveasutuste vahen ­
deid ja volitusi, et võimaldada neil oma ülesandeid edukalt täita, suurendades samas ka nende tegevus ­
likku sõltumatust;  
Sooline võrdõiguslikkus  
67. rõhutab sellise poliitika loomise tähtsust, millega oleks tagatud naiste ja meeste nõuetekohane esindatus 
ametite juhtorganites; nõuab, et võrgustik kehtestaks ja edendaks parimate tavade üldsuuniseid selles 
küsimuses ka siis, kui ametite asutamismäärustes puuduvad sellekohased näidustused; palub, et ametite 
tegevdirektorid, kellel on personaliküsimuste eest lõplik vastutus, tagaksid soolise võrdõiguslikkuse nii 
ametite töötajate seas üldiselt kui ka vastutusrikastel ametikohtadel olevate töötajate hulgas;  
68. märgib murelikult, et ametite tegevdirektorite ametikohtadel on vähe naisi, arvestades seda, et enamiku 
ametite direktorid määrab ametisse haldusnõukogu komisjonis vastu võetud nimekirja alusel; kutsub 
ametite haldusnõukogusid ja komisjoni üles tagama soolise võrdõiguslikkuse põhimõtete järgimine ja 
võtma arvesse 2010. aastal alustatud komisjoni strateegiat eesmärgiga saavutada parem sooline tasakaal 
vastutusrikastel ametikohtadel; väljendab muret asjaolu üle, et ühises lähenemisviisis ja tegevuskavas ei 
loetleta eesmärkide hulgas soolise võrdõiguslikkuse poliitikat, ning kutsub komisjoni üles koostama 
konkreetseid ettepanekuid selle küsimuse käsitlemiseks;  
69. märgib, et esindajate valimine ametite juhtorganitesse on liikmesriikide kohustus; kutsub liikmesriike 
üles pidama oma esindajaid nendesse organitesse nimetades silmas soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid 
ning nõuab tungivalt, et tegevdirektorid tõstaksid juhatuse esimehe ja aseesimehe valimisel juhatuse 
liikmete teadlikkust selles küsimuses; märgib rahuloluga, et praeguse eesistujakolmiku ametitest kahes 
on juhatuse esimeheks naine;  
Keerukad IT-süsteemid  
70. rõhutab, et ametitel ja komisjonil on vaja kooskõlastada ning jagada parimaid tavasid ja kogemusi, et 
lahendada tehnilisi ja halduslikke probleeme, mida põhjustavad keerukad infotehnoloogiasüsteemid, mis 
peavad toimima kogu liidu ulatuses; peab kummaliseks, et komisjon võtab ametitelt komisjoni IT- 
süsteemide kasutamise eest tasu ning et neid tasusid ei kehtestata objektiivsete näitajate, näiteks 
ameti suuruse alusel; arvestades, et need tasud kujutavad väikestele ametitele märkimisväärset koormust, 
kutsub komisjoni üles, juhul kui tasude võtmisele puudub alternatiiv, kohandama tasusid selliselt, et 
võetakse arvesse ametite suurust ning finantssuutlikkust;ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/383
71. juhib komisjoni tähelepanu raskustele, millega puutuvad kokku ametid, kes kasutavad keerukaid IT- 
süsteeme, nagu tekkepõhine raamatupidamisarvestus (ABAC) ja Sysper2, tulenevalt asjaolust, et need 
süsteemid on kavandatud pigem komisjoni kui ametite vajaduste rahuldamiseks; väljendab heameelt 
meetmete üle, mida võtavad selle probleemi tagajärgedega tegelevad allvõrgustikud, eelkõige ELi ametite 
info- ja sidetehnoloogia võrgustik (IT-küsimused) ja haldusjuhtide allvõrgustik (ABAC ja Sysper2), ning 
kutsub komisjoni üles tegema ametitega selles küsimuses tihedamat koostööd;  
72. teeb ettepaneku, et ametitele antaks võimalus kasutada komisjoni personalitarkvara või muud tarkvara 
selle asemel, et kohustada neid ostma ise kallist tarkvara;  
73. teeb ettepaneku, et Euroopa Parlament kaaluks, selleks et hõlbustada eelarve täitmisele heakskiidu 
andmise eest vastutava institutsiooni tööd ametite osas ning arvestades ametite suurt arvu ja nende 
töö ning sealt tuleva teabe järjest suuremat keerukust, alates järgmisest eelarveaastast ametit käsitleva 
arvamuse uurimisel ja ettevalmistamisel ümberkorralduse tegemist, millega nähakse ette mitme arva ­
muse koostaja nimetamine, nagu on tänavu juba muude institutsioonide puhul tehtud;  
74. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ametitele, mille suhtes kohaldatakse eelarve 
täitmisele heakskiidu andmise menetlust, samuti nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale.ET L 308/384 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013