KOMISJONI ETTEPANEK MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus Põhjendus 1

(1) Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta) on mitu korda oluliselt muudetud. Kuna sellesse tuleb teha uusi muudatusi, sealhulgas selleks, et võtta arvesse Lissaboni lepingust tulenevaid muudatusi, tuleks määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 selguse huvides asendada käesoleva määrusega. (1) Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta) on mitu korda oluliselt muudetud. Kuna sellesse tuleb teha uusi muudatusi, sealhulgas selleks, et võtta arvesse Lissaboni lepingust tulenevaid muudatusi, tuleks määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 Lissaboni lepingu kohaselt selguse huvides asendada käesoleva määrusega , mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt seadusandliku tavamenetluse kohaselt ühiselt vastu võetud .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus Põhjendus 2

(2) Määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 sätestati eelarvepõhimõtted ja finantseeskirjad, mida tuleb järgida kõigis seadusandlikes aktides ja kõigi institutsioonide poolt. Kõnealuse määruse aluspõhimõtted, kontseptsioon ja struktuur, samuti eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aluspõhimõtted tuleks säilitada. Neist aluspõhimõtetest tehtavad erandid tuleks läbi vaadata ja neid kus vähegi võimalik lihtsustada, võttes arvesse seda, kas need on endiselt asjakohased ja annavad Euroopa Liidu aastaeelarve (edaspidi „eelarve”) jaoks lisaväärtust, samuti seda, millist koormust need sidusrühmade jaoks põhjustavad. Finantsreformi põhielemendid, milleks on finantsjuhtimises osalejate roll, kontrollide integreerimine tegevtalituste tasandil, siseaudiitorid, tegevuspõhine eelarvestamine, raamatupidamispõhimõtete ja -eeskirjade moderniseerimine ning toetuste aluspõhimõtted, tuleb säilitada ja neid tugevdada. (2) Määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 sätestati eelarvepõhimõtted ja finantseeskirjad, millega reguleeritakse üldeelarve koostamist ja täitmist, tagatakse usaldusväärne ja tõhus haldamine, kontroll ja liidu finantshuvide kaitse, samuti suurendatakse läbipaistvust, mida tuleb järgida kõigis seadusandlikes aktides ja kõigi institutsioonide poolt. Kõnealuse määruse aluspõhimõtted, kontseptsioon ja struktuur, samuti eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aluspõhimõtted tuleks säilitada. Neist aluspõhimõtetest tehtavad erandid tuleks läbi vaadata ja neid kus vähegi võimalik lihtsustada, võttes arvesse seda, kas need on endiselt asjakohased ja annavad Euroopa Liidu aastaeelarve (edaspidi „eelarve”) jaoks lisaväärtust, samuti seda, millist koormust need sidusrühmade jaoks põhjustavad. Finantsreformi põhielemendid, milleks on finantsjuhtimises osalejate roll, kontrollide integreerimine tegevtalituste tasandil, siseaudiitorid, tegevuspõhine eelarvestamine, raamatupidamispõhimõtete ja -eeskirjade moderniseerimine ning toetuste aluspõhimõtted, tuleb säilitada ja neid tugevdada.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus Põhjendus 4a (uus)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT MUUDATUSETTEPANEK

(4a) liidu teadusuuringute raamprogrammide eeskirju ja menetlusi tuleks veelgi lihtsustada ja ühtlustada, nagu märgitakse Euroopa Parlamendi 11. novembri 2010. aasta resolutsioonis teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamise kohta (2) ning seitsmenda raamprogrammi vahehinnangu ekspertrühma lõpparuandes, mis avaldati 12. novembril 2010 otsuse nr 1982/2006/EÜ artikli 7 lõike 2 kohaselt.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus Põhjendus 5

(5) Määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 piirduti aluslepingutega hõlmatud kogu eelarvevaldkonda käsitlevate üldpõhimõtete ja põhieeskirjade sätestamisega, samal ajal kui rakendussätted sätestati komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad),11 et õigusnormide tähtsuse järjekord oleks selgem ja et määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 oleks hõlpsamini loetav. Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel võib komisjonile delegeerida õiguse võtta vastu üldkohaldatavaid akte, mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi. Seda arvestades peaks mõned määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 kehtestatud sätted inkorporeerima käesolevasse määrusesse. Komisjoni vastuvõetavad käesoleva määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad peaksid piirduma tehniliste ja rakendamise üksikasjadega (5) Määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 piirduti aluslepingutega hõlmatud kogu eelarvevaldkonda käsitlevate üldpõhimõtete ja põhieeskirjade sätestamisega, samal ajal kui rakendussätted sätestati komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad),11 et õigusnormide tähtsuse järjekord oleks selgem ja et määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 oleks hõlpsamini loetav. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 alusel võib seadusandliku aktiga komisjonile delegeerida õiguse võtta vastu muid kui seadusandlikke akte üksnes selleks , et täiendada või muuta seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi. Seda arvestades peaks mõned määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 kehtestatud sätted inkorporeerima käesolevasse määrusesse.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus Põhjendus 8

(8) Eelmaksetelt kogunenud intresse käsitlevaid eeskirju tuleks lihtsustada, sest need tekitavad ülemäärast halduskoormust nii Euroopa Liidu vahendite saajatele kui ka komisjoni talitustele ja põhjustavad komisjoni talituste ning ettevõtjate ja partnerite vahel arusaamatusi. Selleks et eeskirju eelkõige toetusesaajate jaoks lihtsustada ja viia need kooskõlla usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, tuleks kaotada kohustus eelmaksetelt intresse arvestada ja need sisse nõuda. Siiski peaks olema võimalik lisada see kohustus delegeerimislepingusse, et eelmaksetelt kogunenud intresse saaks uuesti kasutusse võtta programmide jaoks, mille haldamine on delegeeritud, või et need intressid saaks sisse nõuda. (8) Eelmaksetelt kogunenud intresse käsitlevaid eeskirju tuleks lihtsustada, sest need tekitavad ülemäärast halduskoormust nii Euroopa Liidu vahendite saajatele kui ka komisjoni talitustele ja põhjustavad komisjoni talituste ning ettevõtjate ja partnerite vahel arusaamatusi. Selleks et eeskirju eelkõige toetusesaajate jaoks lihtsustada ja viia need kooskõlla usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, tuleks viivitamatult kaotada kohustus eelmaksetelt intresse arvestada ja need sisse nõuda. Siiski peaks olema võimalik lisada see kohustus delegeerimislepingusse, et eelmaksetelt kogunenud intresse saaks uuesti kasutusse võtta programmide jaoks, mille haldamine on delegeeritud, või et need intressid saaks sisse nõuda.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus Põhjendus 11

(11) Aluslepinguga on ette nähtud, et mitmeaastane finantsraamistik tuleb kehtestada määruse vormis . Seepärast tuleb käesolevasse määrusesse inkorporeerida teatavad sätted 2007.–2013 . aasta mitmeaastasest finantsraamistikust. Eelarvedistsipliini tagamiseks tuleb eelkõige luua seos mitmeaastase finantsraamistiku ja iga-aastase eelarvemenetluse vahel. Lisada tuleb ka sätted selle kohta, et Euroopa Parlament ja nõukogu kohustuvad kinni pidama kulukohustuste assigneeringute jaotusest, mis on ette nähtud struktuurimeetmeid, maaelu arengut ja Euroopa Kalandusfondi käsitlevates alusaktides. (11) Kuna aluslepingu kohaselt kehtestatakse mitmeaastane finantsraamistik tulevikus määruse vormis ning institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta tuleb vastavalt muuta, on loogiline käesolevasse määrusesse inkorporeerida teatavad sätted institutsioonidevahelisest kokkuleppest . Eelarvedistsipliini tagamiseks tuleb eelkõige luua seos mitmeaastase finantsraamistiku ja iga-aastase eelarvemenetluse vahel. Lisada tuleb ka sätted selle kohta, et Euroopa Parlament ja nõukogu kohustuvad kinni pidama kulukohustuste assigneeringute jaotusest, mis on ette nähtud struktuurimeetmeid, maaelu arengut ja Euroopa Kalandusfondi käsitlevates alusaktides.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus Põhjendus 13a (uus)

(13a) Mitteriiklike kolmandate isikute liidu õiguspäraste eesmärkide kohasest tegevusest, näiteks sigarettide salakaubaveo ja võltsimise vastasest võitlusest (nt kokkulepe Philip Morrisega) saadud tulu tuleks käsitleda sihtotstarbelise tuluna, eriti juhul, kui see tuleneb alternatiivse vaidluste lahendamise protsessi raames sõlmitud lepingutest.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus Põhjendus 16

(16) Proportsionaalsuse põhimõttega seoses tuleks sätestada aktsepteeritava vigade esinemise riski mõiste , mida eelarvevahendite käsutaja kasutab riskianalüüsi tegemisel. Institutsioonidel peaks olema võimalik kalduda kõrvale üldisest 2 % olulisuse künnisest, mida kontrollikoda kasutab järelduste tegemiseks raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Lähtumine aktsepteeritava vigade esinemise riski ettenähtud tasemest võimaldab eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutaval institutsioonil komisjoni riskijuhtimise kvaliteeti asjakohasemalt hinnata. Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid seega määrama iga poliitikavaldkonna puhul kindlaks aktsepteeritava vigade esinemise riski taseme, võttes arvesse kontrollikulusid ja -tulusid . (16) Vigade esinemise riski hindamiseks , võttes arvesse usaldusväärse finantsjuhtimise ja nõuetekohase kontrolli põhimõtet, ja asjakohaseks reageerimiseks tuleks kasutada juhtimisvahendit, mis näitab vigade esinemist .

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus Põhjendus 16a (uus)

(16a) Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 15 sätestatud läbipaistvuse põhimõte, mille kohaselt peavad institutsioonid tegema oma tööd võimalikult avalikult, näeb liidu eelarve täitmise valdkonnas ette, et kodanikel peab olema võimalik teada saada, kus ja mis eesmärgil liidu rahalisi vahendeid kasutatakse. Selline teave soodustab demokraatlikku arutelu, aitab kodanikel osaleda liidu otsustusprotsessis ning tugevdab institutsioonilist kontrolli ja järelevalvet liidu kulude üle. See eesmärk tuleks saavutada, avaldades soovitatavalt moodsaid kommunikatsioonivahendeid kasutades asjakohase teabe lõplike töövõtjate ja liidu vahenditest abisaajate kohta, võttes arvesse nende õiguspäraseid huve konfidentsiaalsuse ja turvalisusega seoses ning füüsiliste isikute puhul nende õigusi eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele. Institutsioonid peaksid seetõttu kohaldama valikulist lähenemisviisi proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt. Avaldamisega seotud otsused peaksid põhinema asjakohastel kriteeriumidel, et anda sisulist teavet.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus Põhjendus 23a (uus)

(23a) Väga madala ja madala maksumusega toetuste suhtes võib kohaldada raamatupidamise ja lubade andmisega seotud lihtsustatud menetlusi, et luua toetusesaajast lähtuv lähenemisviis.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus Põhjendus 23b (uus)

(23b) Loa võib anda ka toetuste andmiseks alusuuringute valdkonnas, mille puhul ei ole pärast teadustegevuse toimumist võimalik tulemusi ette näidata.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus Põhjendus 24

(24) Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 kohaselt Euroopa Liidu asutustena institutsionaliseeritud avaliku ja erasektori partnerlustega saadud kogemused näitavad, et vahendite valiku suurendamiseks tuleks lisada täiendavaid alternatiive, kaasates asutused, mille eeskirjad on Euroopa Liidu institutsioonide suhtes kohaldatavatest paindlikumad ja erasektori partnerite jaoks hõlpsamini täidetavad. Sellised alternatiivid peaksid toimima kaudse eelarve täitmise raames. Üheks alternatiiviks peaks olema asutus, mis on asutatud alusaktiga ja millel on oma finantseeskirjad, milles tuleks arvesse võtta põhimõtteid, mis on vajalikud Euroopa Liidu vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks. Need põhimõtted tuleks vastu võtta delegeeritud määrusega ja peaksid tuginema põhimõtetele, mida peavad järgima kolmandest isikutest üksused, kellele on delegeeritud eelarve täitmise ülesanded. Teiseks alternatiiviks peaks olema avaliku ja erasektori partnerluste rakendamine liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutuste poolt. (24) Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 kohaselt Euroopa Liidu asutustena institutsionaliseeritud avaliku ja erasektori partnerlustega saadud kogemused näitavad, et vahendite valiku suurendamiseks tuleks lisada täiendavaid alternatiive, kaasates asutused, mille eeskirjad on Euroopa Liidu institutsioonide suhtes kohaldatavatest paindlikumad ja erasektori partnerite jaoks hõlpsamini täidetavad. Sellised alternatiivid peaksid toimima kaudse eelarve täitmise raames. Üheks alternatiiviks peaks olema asutus, mis on asutatud alusaktiga ja millel on oma finantseeskirjad, milles tuleks arvesse võtta põhimõtteid, mis on vajalikud Euroopa Liidu vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks. Need põhimõtted tuleks vastu võtta delegeeritud määrusega , mille suhtes tuleks konsulteerida kontrollikojaga, ja need peaksid tuginema põhimõtetele, mida peavad järgima kolmandest isikutest üksused, kellele on delegeeritud eelarve täitmise ülesanded.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus Põhjendus 25

(25) Põhilised kontrolli- ja auditeerimiskohustused, mida liikmesriigid peavad täitma, kui eelarvet täidetakse kaudselt koostöös liikmesriikidega, ning mis on praegu ette nähtud üksnes valdkondlikes määrustes, tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 317 kohaldamiseks kaasata käesolevasse määrusesse. Seetõttu on vaja lisada sätted, millega kehtestatakse sidus raamistik kõigile asjaomastele poliitikavaldkondadele , liikmesriigi tasandil ühtne haldusstruktuur, nende struktuuride ühised juhtimis- ja kontrollikohustused, iga-aastane Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnitus koos selle suhtes antava sõltumatu auditiarvamusega ning liikmesriikide iga-aastane kinnitus, millega nad võtavad vastutuse neile delegeeritud Euroopa Liidu vahendite haldamise eest, ning komisjoni rakendatavad finantskontrolli ja heakskiitmise, maksete peatamise ja parandusmeetmete mehhanismid. Üksikasjalikud sätted peaksid jääma valdkondlikesse määrustesse. (25) Põhilised kontrolli- ja auditeerimiskohustused, mida liikmesriigid peavad täitma, kui eelarvet täidetakse kaudselt koostöös liikmesriikidega, ning mis on praegu ette nähtud üksnes valdkondlikes määrustes, tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 317 ja 290 kohaldamiseks kaasata käesolevasse määrusesse. Seetõttu on vaja lisada sätted, millega kehtestatakse sidus raamistik kõigile asjaomastele poliitikavaldkondadele ja liikmesriigi tasandil ühtne haldusstruktuur, millega ei looda täiendavaid kontrollistruktuure, vaid võimaldatakse liikmesriikidel akrediteerida asutusi, kellele on usaldatud liidu rahaliste vahendite rakendamine. Liikmesriikide pädevusse peaks kuuluma akrediteeriva asutuse ülesandeid täitva üksuse või organisatsiooni määramine, mis võib olla akrediteeritud asutusega samal haldustasandil või juba praegu vastutada muude asutuste järelevalve eest; see ei tohiks takistada liikmesriike valimast mis tahes muud struktuuri, kui see on kooskõlas käesoleva määruse sätetega. Lisaks peaksid käesolevas määruses sisalduma nende struktuuride ühised juhtimis- ja kontrollikohustused, iga-aastane Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnitus koos selle suhtes antava sõltumatu auditiarvamusega ning liikmesriikide iga-aastane kinnitus, millega nad võtavad vastutuse neile delegeeritud Euroopa Liidu vahendite haldamise eest, ning komisjoni rakendatavad finantskontrolli ja heakskiitmise, maksete peatamise ja parandusmeetmete mehhanismid , et luua ühtne õigusraamistik, millega parandatakse ka üldist õiguskindlust ning kontrolli- ja parandusmeetmete tõhusust, samuti liidu finantshuvide kaitset . Üksikasjalikud sätted peaksid jääma valdkondlikesse määrustesse.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus Põhjendus 33a (uus)

(33a) Kõik seadusandjale esitatud ettepanekute projektid peaksid võimaldama kasutajasõbralike infotehnoloogiate („e-halduse”) rakendamist ja eelarve haldamisel tuleks tagada töödeldavate andmete koostoimimisvõime, mis peaks suurendama tõhusust. Elektrooniliste andmete jaoks tuleks ette näha ühtsed andmeedastusstandardid. Nende eesmärkide saavutamiseks tuleks võimaldada kahe aasta pikkust üleminekuperioodi alates käesoleva määruse jõustumisest.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus Põhjendus 38a (uus)

(38a) Ühekordseid makseid ja kindlamääralisi makseid tuleks kasutada vabatahtlikult ja üksnes vajaduse korral. Ühekordsete maksete ja kindlamääraliste maksete kohta kasutatavat terminoloogiat tuleks täpsustada.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus Põhjendus 38b (uus)

(38b) Abikõlblike kulude mõistet tuleks täpsustada või mõistlikult defineerida, kuna see aitaks järgida kogumaksumuse põhimõtet, mis hõlmab otseseid ja kaudseid kulusid ning eel- ja järeluuringuid.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus Põhjendus 43a (uus)

(43a) Selleks et anda auditeeritavatele piisavalt aega käsitleda kontrollikoja leide, millel võiks olla mõju lõplikule raamatupidamise aastaaruandele või aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkusele ja/või korrektsusele, tagab kontrollikoda selle, et kõik sellised leiud edastatakse aegsasti asjaomasele institutsioonile või asutusele.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus Põhjendus 44

(44) Esialgset ja lõplikku raamatupidamise aastaaruannet käsitlevaid sätteid peaks ajakohastama eelkõige selleks, et näha ette, milline aruandlusteave tuleb esitada koos komisjoni peaarvepidajale konsolideerimiseks saadetava raamatupidamise aastaaruandega. Osutama peaks ka esitiskirjale, mille eelarvest rahastatavad institutsioonid ja asutused lisavad oma kontrollikojale edastatavale lõplikule raamatupidamise aastaaruandele, ja samuti esitiskirjale, mis lisatakse edastatavale lõplikule Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandele. Lisaks tuleks sätestada kontrollikojale lühem tähtaeg tähelepanekute tegemiseks teiste institutsioonide kui komisjoni ja eelarvest rahastatavate asutuste esialgse raamatupidamise aastaaruande kohta, et nad saaksid oma lõpliku raamatupidamise aastaaruande koostamisel kontrollikoja märkusi arvesse võtta. (44) Esialgset ja lõplikku raamatupidamise aastaaruannet käsitlevaid sätteid peaks ajakohastama eelkõige selleks, et näha ette, milline aruandlusteave tuleb esitada koos komisjoni peaarvepidajale konsolideerimiseks saadetava raamatupidamise aastaaruandega. Osutama peaks ka esitiskirjale, mille eelarvest rahastatavad institutsioonid ja asutused lisavad oma kontrollikojale edastatavale lõplikule raamatupidamise aastaaruandele, ja samuti esitiskirjale, mis lisatakse edastatavale lõplikule Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandele. Lisaks tuleks sätestada kontrollikojale lühem tähtaeg tähelepanekute tegemiseks teiste institutsioonide kui komisjoni ja eelarvest rahastatavate asutuste esialgse raamatupidamise aastaaruande kohta, et nad saaksid oma lõpliku raamatupidamise aastaaruande koostamisel kontrollikoja märkusi arvesse võtta. Selleks et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse võiks kontrollitavale aastale järgneval aastal lõpule viia, luuakse töörühm, mille ülesanne on teha ettepanekuid asjaomase menetluse kestuse lühendamiseks.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus Põhjendus 45

(45) Seoses teabega, mille komisjon peab esitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames, peaks komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 318 esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu rahanduse hindamisaruande, mis põhineb saavutatud tulemustel. Seepärast tuleks kooskõlas olemasolevate aruandlust käsitlevate sätetega lisada käesolevasse määrusesse kõnealust aruannet käsitlevad sätted. (45) Seoses teabega, mille komisjon peab esitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames, peaks komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 318 esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu rahanduse hindamisaruande, mis põhineb saavutatud tulemustel. Seepärast tuleks kooskõlas olemasolevate aruandlust käsitlevate sätetega lisada käesolevasse määrusesse kõnealust aruannet käsitlevad sätted. Aruanne peaks sisaldama eelkõige teavet saavutuste kohta personalipoliitika soolise aspekti seisukohast.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus Põhjendus 48

(48) Välistegevuse rakendamist käsitlevaid erisätteid on vaja kohandada eelarve täitmise viiside puhul kavandatavate muudatustega. (48) Välistegevuse rakendamist käsitlevaid erisätteid on vaja kohandada eelarve täitmise viiside puhul kavandatavate muudatustega ja teha eraldi ettepanek seoses olukordadega, kus Euroopa Liidul tuleb meetmeid võtta seoses humanitaarhädaolukordade, rahvusvahelistele kriiside või kolmandate riikidega, kus on toimumas üleminek demokratiseerimisele .

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus Põhjendus 54a (uus)

(54a) On eriti oluline, et komisjon viiks delegeeritud õigusaktidega seotud ettevalmistustöö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel tagama asjaomaste dokumentide üheaegse, õigeaegse ja nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus Põhjendus 55

(55) Käesolev määrus tuleks läbi vaadata ainult vajaduse korral. Käesoleva määruse liiga sage läbivaatamine toob kaasa ebaproportsionaalselt suuri kulusid seoses haldusstruktuuride ja -menetluste kohandamisega uutele eeskirjadele. Lisaks sellele võib vahepealne aeg olla liiga lühike, et teha põhjendatud järeldusi kehtivate eeskirjade kohaldamise kohta. välja jäetud

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus Põhjendus 56a (uus)

(56a) Käesoleva määruse loetavust tuleks parandada, lisades selle registri, mis sisaldab ka iga artikli pealkirja, samuti finantsterminite seletused;

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 1

Käesoleva määrusega kehtestatakse Euroopa Liidu aastaeelarve (edaspidi „eelarve”) koostamise ja täitmise ning raamatupidamise aastaaruande esitamise ja auditeerimise eeskirjad. 1. Käesoleva määrusega kehtestatakse Euroopa Liidu üldeelarve (edaspidi „eelarve”) koostamise ja täitmise ning raamatupidamise aastaaruande esitamise ja auditeerimise eeskirjad.

2. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: — „institutsioon” – Euroopa Parlament, Euroopa Ülemkogu ja nõukogu, Euroopa Komisjon, Euroopa Liidu Kohus, Euroopa Kontrollikoda, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee, Euroopa Ombudsman, Euroopa andmekaitseinspektor ja Euroopa välisteenistus; — Euroopa Keskpanka ei käsitata liidu institutsioonina. Mõistet „liit” kasutatakse tähenduses „Euroopa Liit ja Euroopa Aatomienergiaühendus”.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 2

Kõik mõnes muus seadusandlikus aktis sisalduvad sätted, mis käsitlevad eelarve täitmist tulude ja kuludena, peavad olema kooskõlas II jaotises sätestatud eelarvepõhimõtetega . Kõik mõnes muus seadusandlikus aktis sisalduvad sätted, mis käsitlevad eelarve täitmist tulude ja kuludena, peavad olema kooskõlas käesoleva määruse ja käesoleva määruse üksikasjalike rakenduseeskirjadega vastavalt artiklis 199 osutatud delegeeritud määrusele .

Käesolevat määrust kohaldatakse Euroopa Parlamendi, Euroopa Ülemkogu ja nõukogu, Euroopa Komisjoni, Euroopa Liidu Kohtu, Euroopa Kontrollikoja, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee, Euroopa Ombudsmani, Euroopa andmekaitseinspektori ja Euroopa välisteenistuse (edaspidi „institutsioonid”) suhtes . Igas seadusandjale esitatud ettepanekus või ettepaneku muudatuses näidatakse selgelt kõik sätted, mis sisaldavad erandeid käesolevast määrusest või käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud määrustest, nimetades iga sellise ettepaneku seletuskirjas konkreetsed põhjused, mis õigustavad kõnealuseid erandeid .

Käesolevat määrust ei kohaldata Euroopa Keskpanga suhtes.

Käesolevat määrust kohaldatakse eelarves Euratomi Tarneagentuuri jaoks ettenähtud assigneeringutega seotud halduskulude kandmise suhtes.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 2a (uus)

Artikkel 2a Isikuandmete kaitse Käesolev määrus ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) ega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) sätestatud nõuete kohaldamist.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 4 – lõige 1

1. Eelarve on dokument, milles prognoositakse ja kiidetakse igaks eelarveaastaks heaks kõik Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vajalikuks peetavad tulud ja kulud. 1. Eelarvesse ja selle lisadesse tuleb kanda kõik tulud ja kulud, sealhulgas iga eelarveaastat käsitlevad prognoosid ning kõik Euroopa Liidu vajalikuks peetavad tulud ja kulud , mis on heaks kiidetud .

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 4 – lõige 2

2. Euroopa Liidu tulude ja kulude hulka kuuluvad: 2. Euroopa Liidu tulude ja kulude hulka kuuluvad:

a) Euroopa Liidu tulud ja kulud , sealhulgas halduskulud, mis tulenevad institutsioonidele Euroopa Liidu lepingu ühist välis- ja julgeolekupoliitikat käsitlevatest sätetest, ja nende sätete rakendamisest tulenevad tegevuskulud, kui need kulud kantakse eelarvest ; a) liidu tulud ja kulud;

b) Euroopa Aatomienergiaühenduse kulud ja tulud . b) tulud ja kulud, mis tulenevad vastava Euroopa Arengufondi rakendamisest .

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 4 – lõige 2a (uus)

2a. Euroopa Liidu lõikes 2 osutatud kulud hõlmavad järgmist: a) halduskulud, sealhulgas kulud, mis tulenevad institutsioonidele Euroopa Liidu lepingu ühist välis- ja julgeolekupoliitikat käsitlevatest sätetest, ja nende sätete rakendamisest tulenevad tegevuskulud, kui need kulud kantakse eelarvest; ning b) nende sätete rakendamisest tulenevad tegevuskulud, kui need kulud kantakse eelarvest, sealhulgas asjaomased toetuskulud.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 4 – lõige 2b (uus)

2b. Eelarvesse kirjendatakse liidu poolt Euroopa finantsstabiilsusvahendi ja Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi haldamisel sõlmitud laenutehingutega seotud garantiid ning välistegevuse tagatisfondi tehtavad maksed.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 5 – lõige 4

4. Euroopa Liidule kuuluvatelt vahenditelt kogunenud intresse ei tasuta Euroopa Liidule, kui lepingust, mis on sõlmitud artikli 55 lõike 1 punkti b alapunktides ii–viii loetletud volitatud üksustega, või toetuse andmise otsusest või toetusesaajaga sõlmitud toetuslepingust ei tulene teisiti. Viimasena nimetatud juhtudel antakse intressid uuesti asjaomase programmi kasutusse või nõutakse sisse. 4. Euroopa Liidule kuuluvatelt vahenditelt kogunenud intresse ei tasuta Euroopa Liidule, kui lepingust, mis on sõlmitud artikli 55 lõike 1 punkti b alapunktides ii–viii loetletud volitatud üksustega, ei tulene teisiti. Viimasena nimetatud juhtudel antakse intressid uuesti asjaomase programmi kasutusse ja tasaarveldatakse asjaomase saaja nõuetega või – juhul, kui see ei ole võimalik, praktiline või tõhus – nõutakse sisse.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 5a (uus)

Artikkel 5a Tähtaja möödumine 1. Päevades väljendatav tähtaeg lõpeb asjaomase perioodi viimase päeva lõppemisel. 2. Nädalates, kuudes või üle ühe kuu kestva perioodina – aasta, pool aastat, kvartal – väljendatav tähtaeg lõpeb viimase nädala või viimase kuu viimase päeva lõppemisel, mis vastab nimetusega või arvuliselt päevale, mil sündmus või ajahetk aset leiab. 3. Kui kuudes väljendatava tähtaja puhul ei ole tähtaja viimases kuus seda päeva, millal tähtaeg peaks lõppema, lõpeb tähtaeg kõnealuse kuu viimase päevaga.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 5b (uus)

Artikkel 5b Perioodi pikendamine Kui tähtaega pikendatakse, arvutatakse uus tähtaeg eelmise tähtaja möödumisest alates.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 5c (uus)

Artikkel 5c Pühapäevad ja puhkepäevad; laupäevad Kui tegevus tuleb teostada konkreetsel päeval või kindlaksmääratud tähtaja jooksul ja kui see konkreetne päev või tähtaja viimane päev on pühapäev, üldine ja ametlik riigipüha või laupäev, asendatakse see järgmise tööpäevaga.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 9 – lõige 2 – punkt aa (uus)

aa) või nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel summad, mis on eraldatud artikli 195 lõikes 3 osutatud kinnisvaraprojektidele, mida ei ole veel lõpule viidud, kui kulukohustustega sidumise menetluse ettevalmistusjärgud ei ole 31. detsembriks läbitud ja asjaomaseid summasid on vaja selleks, et töid kiirendada või võlga varem tagasi maksta. Seejärel tohib need summad kulukohustustega siduda järgneva eelarveaasta 31. detsembrini; ning

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 9 – lõige 2 – punkt ba (uus)

ba) omavahendite süsteemile vastavad summad.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 9 – lõige 4

4. Liigendamata assigneeringud, mis vastavad eelarveaasta lõpu seisuga nõuetekohaselt lepingute alusel võetud kohustustele, kantakse automaatselt üle üksnes järgnevasse eelarveaastasse. 4. Liigendamata assigneeringud, mis vastavad eelarveaasta lõpu seisuga nõuetekohaselt lepingute alusel võetud kohustustele, kantakse automaatselt üle üksnes järgnevasse eelarveaastasse. Sama reeglit kohaldatakse ka vabastatud ja kasutamata assigneeringutele (kulukohustused ja maksed), mida lõiked 2 ja 3 ei hõlma, samuti mitmeaastase finantsraamistiku üldise ülemmäära all olevale kasutamata varule, mis moodustab mitmeaastase finantsraamistiku üldise varu ja mis määratakse järgmisel eelarveaastal eri rubriikidesse nende vajaduste kohaselt.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 9 – lõige 6

6. Ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist, ei või reservi arvatud assigneeringuid ja personalikuludeks mõeldud assigneeringuid järgmisse eelarveaastasse üle kanda. 6. Ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist, ei või reservi arvatud assigneeringuid ja personalikuludeks mõeldud assigneeringuid järgmisse eelarveaastasse üle kanda. Käesoleva artikli tähenduses hõlmavad personalikulud nende institutsioonide liikmete ja töötajate töötasusid ja lisatasusid, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirju.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 9a (uus)

Artikkel 9a Aastal N kasutamata kulukohustuste ja maksete assigneeringud ning vabastatud assigneeringud võib eelarvepädevate institutsioonide otsusega kanda iga-aastase eelarvemenetluse raames üle aasta N+1 eelarvesse või mõnda tulevasse eelarvesse. Komisjon esitab enne 1. oktoobrit aastal N eelarvepädevatele institutsioonidele prognoosi kasutamata ja vabastatud assigneeringute kohta aastal N, nii kulukohustuste kui ka maksete osas. Kumbki eelarvepädev institutsioon määrab kokkuvõttes kindlaks selle, kuidas kasutamata assigneeringuid tuleb aasta N+1 või järgnevate aastate eelarves eraldada. Eelarvepädevad institutsioonid langetavad otsuse ühiselt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 314 sätestatud menetluse kohaselt. Kasutamata ja vabastatud assigneeringud kantakse ühte eelarvetest ja ületatakse mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäära. Kasutamata ja vabastatud assigneeringud võib eraldada kas konkreetsele programmile või kanda määratlemata otstarbega assigneeringute peatükki. Sellisel juhul nõutakse liikmesriikidelt rahalisi vahendeid alles pärast eelarvepädevate institutsioonide otsust konkreetse sihtrubriigi kohta. Kui pärast aastaeelarve vastuvõtmist jääb finantsraamistiku rubriikide ülemmäärade alla varu, võivad eelarvepädevad institutsioonid otsustada enne eelarveaasta lõppu kanda kasutamata varu üle mitmeaastase finantsraamistiku mistahes järgneva aasta ülemmäära alla. Mitmeaastase finantsraamistiku kogusummat ei muudeta.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 13 – lõige 3

3. Kui Euroopa Liidu tegevuse järjepidevus ja haldusvajadused seda nõuavad, võib nõukogu komisjoni ettepanekule tuginedes anda kvalifitseeritud häälteenamusega loa kasutada nii kulukohustuste kui ka maksete puhul kahte või enamat ajutist kaheteistkümnendikku lisaks nendele, mis muutuvad automaatselt kättesaadavaks lõigete 1 ja 2 alusel. Nõukogu edastab loa andmise otsuse viivitamata Euroopa Parlamendile. 3. Kui Euroopa Liidu tegevuse järjepidevus ja haldusvajadused seda nõuavad, võib nõukogu komisjoni ettepanekule tuginedes anda kvalifitseeritud häälteenamusega loa kasutada nii kulukohustuste kui ka maksete puhul ühte ajutist kaheteistkümnendikku ületavaid kuid kokku mitte rohkem kui kahe ajutise kaheteistkümnendiku suuruseid kulusid lisaks nendele, mis muutuvad automaatselt kättesaadavaks lõigete 1 ja 2 alusel. Nõukogu edastab loa andmise otsuse viivitamata Euroopa Parlamendile.

Otsus jõustub kolmkümmend päeva pärast selle vastuvõtmist, kui Euroopa Parlament ei ole selle aja jooksul oma liikmete häälteenamusega otsustanud asjaomast kulu vähendada. Otsus jõustub kolmkümmend päeva pärast selle vastuvõtmist, kui Euroopa Parlament ei ole selle aja jooksul oma liikmete häälteenamusega otsustanud asjaomast kulu vähendada.

Kui aga Euroopa Parlament otsustab seda kulu vähendada, vaatab nõukogu loa andmise otsuse läbi, arvestades Euroopa Parlamendis heakskiidetud summa suurust . Kui aga Euroopa Parlament otsustab seda kulu vähendada, kohaldatakse vähendatud summat .

Täiendavad kaheteistkümnendikud kiidetakse heaks tervikuna ja need ei ole jagatavad . Kui teatava peatüki puhul ei piisa kahest esimese lõigu kohaselt kinnitatud ajutisest kaheteistkümnendikust asjaomase peatükiga hõlmatud valdkonnas liidu tegevuse järjepidevuse katkemise vältimiseks vajalike kulude katmiseks, võib erandkorras anda loa ületada eelnenud eelarveaastal vastavasse eelarvepeatükki kantud assigneeringute summat . Eelarvepädevad institutsioonid toimivad käesolevas lõikes sätestatud korras. Siiski ei või ühelgi juhul ületada eelnenud eelarveaastal kasutada olnud assigneeringute kogusummat.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 15

Eelarveaasta saldo Eelarveaasta saldo ülekandmine

1. Iga eelarveaasta saldo kantakse järgneva eelarveaasta eelarvesse tuluna või maksete assigneeringutena olenevalt sellest, kas tegu on eelarve ülejäägi või puudujäägiga. 1. Iga eelarveaasta saldo kantakse pärast artiklite 9 ja 10 kohaseid ülekandmisi järgneva eelarveaasta eelarvesse täiendava tuluna , kui tegu on eelarve ülejäägiga, või maksete assigneeringutena , kui tegu on puudujäägiga , järgides rangelt omavahendite süsteemi käsitleva nõukogu otsuse artiklit 7, võtmata arvesse liidu eelarvesse tehtavate liikmesriikide osamaksete poolautomaatset kohandamist .

2. Selliste tulude ja maksete assigneeringute eelarvestused kantakse eelarvemenetluse käigus ja artikli 35 kohaselt esitatava kirjaliku muutmisettepaneku abil. Need koostatakse kooskõlas nõukogu määrusega, millega rakendatakse Euroopa Liidu omavahendite süsteemi käsitlevat otsust. 2. Selliste tulude ja maksete assigneeringute eelarvestused kantakse eelarvemenetluse käigus ja artikli 35 kohaselt esitatava kirjaliku muutmisettepaneku abil.

3. Pärast raamatupidamise aastaaruande esitamist kantakse kõik eelarvestustega võrreldes tekkinud lahknevused järgmise eelarveaasta eelarvesse paranduseelarve abil, mis käsitleb üksnes neid lahknevusi. Sel juhul peab komisjon esitama paranduseelarve projekti 15 päeva jooksul esialgse raamatupidamise aastaaruande esitamisest arvates. 3. Pärast raamatupidamise aastaaruande esitamist kantakse kõik eelarvestustega võrreldes tekkinud lahknevused järgmise eelarveaasta eelarvesse paranduseelarve abil, mis käsitleb neid lahknevusi ning ülejäägi korral vastavaid lisaassigneeringuid . Komisjon peab esitama paranduseelarve projekti 45 päeva jooksul esialgse raamatupidamise aastaaruande esitamisest arvates.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 15a (uus)

Artikkel 15a Maksete ja kulukohustuste reserv Kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku alla kuuluvate eelnevate eelarveaastate ülejääk ja kasutamata kulukohustused ning vabastatud assigneeringud kantakse maksete ja kulukohustuste reservi. Asjaomast reservi kasutatakse eeskätt igasuguste täiendavate ja/või ettenägematute vajaduste täitmiseks ning võimalike negatiivsete reservide kompenseerimiseks artiklis 44 sätestatud menetluse kohaselt. Komisjoni ettepaneku põhjal langetavad eelarvepädevad institutsioonid ühiselt kõnealuse reservi kasutuselevõttu käsitleva otsuse.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 16

Mitmeaastane finantsraamistik ja eelarve koostatakse ja neid täidetakse ning raamatupidamise aastaaruanne esitatakse eurodes. Mitmeaastane finantsraamistik ja eelarve koostatakse ja neid täidetakse ning raamatupidamise aastaaruanne esitatakse eurodes.

Artiklis 65 osutatud rahavoogude juhtimiseks lubatakse peaarvepidajal ja avansikontode puhul nende haldajatel ning komisjoni ja Euroopa välisteenistuse haldusjuhtimise vajaduste täitmiseks vastutaval eelarvevahendite käsutajal teha tehinguid omavääringus, nagu on sätestatud artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses. Artiklis 65 osutatud rahavoogude juhtimiseks lubatakse peaarvepidajal ja avansikontode puhul nende haldajatel ning komisjoni ja Euroopa välisteenistuse haldusjuhtimise vajaduste täitmiseks vastutaval eelarvevahendite käsutajal teha tehinguid omavääringus, nagu on sätestatud artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses.

Selliste valuutatehingute tulemused esitatakse iga institutsiooni raamatupidamise aastaaruande eraldi rubriigis; seda sätet kohaldatakse mutatis mutandis artiklis 196b osutatud asutuste suhtes.

Komisjon tagab asjakohaste vahenditega selle, et liidu töötajate töötasu ja hüvitistega seotud vahetuskursi erinevusi tasandatakse vähemalt kord kuus, et tagada eurodes tehtavate tehingute ja nende palkade, mis tuleb tingimata maksta muudes vääringutes, kohtlemine võrdsetel alustel. Komisjoni arvutuste aluseks on InforEURuro vahetuskurss.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 18 – lõige 2 – punkt ea (uus)

ea) konkurentsi valdkonnas määratud trahvid, muud saadaolevad trahvid ja summad, mis tulenevad kohtuvälistest lahenditest, kokkulepetest või muudest samalaadsetest lepingutest, mis on sõlmitud mis tahes mitteriiklike kolmandate isikutega, või nende isikute poolt tehtud maksetest;

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 18 – lõige 2 – lõik 2 (uus)

Punktis b sätestatud juhul võib kulukohustuste assigneeringud teha siiski kättesaadavaks pärast seda, kui liikmesriik on kirjutanud alla eurodes väljendatud rahalist osalust käsitlevale lepingule. Seda ei kohaldata artikli 173 lõikes 2 ja artikli 175 lõikes 2 sätestatud juhtudel.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 18 – lõige 3

3. Sihtotstarbeliste sisetulude hulka kuuluvad: 3. Sihtotstarbeliste sisetulude hulka kuuluvad:

a) tulu kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel tarnitud kaupade, osutatud teenuste või tehtud ehitustööde eest; a) tulu kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel tarnitud kaupade, osutatud teenuste või tehtud ehitustööde eest;

b) tulu väljavahetatavate või mahakantavate sõidukite, seadmete, sisseseade, materjalide ning teadusliku ja tehnilise aparatuuri müügist, kui bilansiline väärtus on täielikult amortiseerunud; b) tulu väljavahetatavate või mahakantavate sõidukite, seadmete, sisseseade, materjalide ning teadusliku ja tehnilise aparatuuri müügist, kui bilansiline väärtus on täielikult amortiseerunud;

c) tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest; c) tulu artikli 77 kohasest ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest;

ca) tulu artikli 5 kohastest eelmaksete intressidest;

d) tulu teistele talitustele, institutsioonidele või asutustele tarnitud kaupade, osutatud teenuste ja tehtud ehitustööde eest, sealhulgas nende institutsioonide või asutuste tagasimaksed päevaraha eest, mis on makstud nende nimel; d) tulu teistele talitustele, institutsioonidele või asutustele tarnitud kaupade, osutatud teenuste ja tehtud ehitustööde eest, sealhulgas nende institutsioonide või asutuste tagasimaksed päevaraha eest, mis on makstud nende nimel;

e) laekunud kindlustusmaksed; e) laekunud kindlustusmaksed;

f) müügi-, rendi- ja muude kinnisvaraga seotud õigusi käsitlevate lepingute alusel saadud tulu; f) müügi-, rendi- , hüvitamis- ja muude kinnisvaraga seotud õigusi käsitlevate lepingute alusel saadud tulu;

g) väljaannete ja filmide, sealhulgas elektroonilisel andmekandjal olevate väljaannete ja filmide müügist saadud tulu. g) väljaannete ja filmide, sealhulgas elektroonilisel andmekandjal olevate väljaannete ja filmide müügist saadud tulu.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 19 – lõige 2a (uus)

2a. Kõik komisjonile tehtavad üksikannetused, mis on suuremad kui 999 eurot, või ühe annetaja tehtud annetused, mille kogusumma ühe aasta jooksul ületab nimetatud summat, on jälgitavad selleks otstarbeks loodud veebisaidi kaudu.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 20 – lõige 1

1. Artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses võidakse täpsustada juhtumid, mil teatavad tulud võib maha arvata maksetaotlustest, mis seejärel kinnitatakse maksmiseks netosumma alusel. 1. Maksetaotlustest, mis seejärel kinnitatakse maksmiseks netosummas, võib maha arvata:

a) hankelepingu pooltele või toetusesaajatele määratud rahalised karistused;

b) konkreetsetes arvetes ja kuluaruannetes sisalduvad allahindlused, tagasimaksed ja hinnavähendid;

c) eelmaksetelt saadud intressid;

d) alusetult makstud summade korrigeerimine.

Lõike 1 punktis d nimetatud korrigeerimisi võib teha otsese mahaarvamisena samale maksesaajale tehtavatest sama liiki uuest maksest, mis tehakse sellel eelarveaastal ning sellest peatükist ja artiklist, mille arvelt ülemäärane makse tehti ja mille alusel tuleb teha vahe- või lõppmakse.

Lõike 1 punktides c ja d osutatu suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirju.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 21 – lõige 1

1. Assigneeringud kantakse eelarvesse sihtotstarbelistena jaotiste ja peatükkide kaupa; peatükid jaotatakse omakorda artikliteks ja punktideks. 1. Assigneeringud kantakse eelarvesse sihtotstarbelistena jaotiste ja peatükkide kaupa; peatükid jaotatakse omakorda artikliteks ja punktideks. Tegevusassigneeringud ja investeeringud esitatakse eraldi.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 21 – lõige 2

2. Komisjon võib artiklis 23 ettenähtud viisil oma eelarvejao piires iseseisvalt assigneeringuid ümber paigutada või taotleda artiklis 24 ettenähtud juhtudel assigneeringute ümberpaigutamiseks eelarvepädevate institutsioonide heakskiitu. 2. Komisjon võib artiklis 23 ettenähtud viisil oma eelarvejao piires assigneeringuid ümber paigutada ; teise võimalusena taotleb komisjon või taotlevad teised institutsioonid artiklis 24 ettenähtud juhtudel assigneeringute ümberpaigutamiseks eelarvepädevate institutsioonide heakskiitu.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 21 – lõige 3

3. Assigneeringuid võib ümber paigutada ainult sellistele eelarveridadele, mis sisaldavad heakskiidetud assigneeringuid või on varustatud märkega „pro memoria”. välja jäetud

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 21 – lõige 4

4. Sihtotstarbelisele tulule vastavaid assigneeringuid võib ümber paigutada üksnes juhul, kui sellist tulu kasutatakse sellele tulule määratud otstarbel. välja jäetud

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 22 – lõige 3

3. Iga institutsioon, välja arvatud komisjon, võib eelarvepädevatele institutsioonidele teha ettepaneku ümberpaigutusteks oma eelarvejao piires ühest jaotisest teise, kui need ületavad ülemmäära, milleks on 10 % eelarveaasta assigneeringutest eelarvereal, millelt ümberpaigutus tehakse. Nende ümberpaigutuste suhtes kohaldatakse artiklis 24 sätestatud korda. 3. Iga institutsioon, välja arvatud komisjon, võib eelarvepädevatele institutsioonidele teha ettepaneku ümberpaigutusteks oma eelarvejao piires ühest jaotisest teise, kui need ületavad ülemmäära, milleks on 15 % eelarveaasta assigneeringutest eelarvereal, millelt ümberpaigutus tehakse. Nende ümberpaigutuste suhtes kohaldatakse artiklis 24 sätestatud korda.

Muudatusettepanekud 54, 262, 267 ja 268

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 23

1. Komisjon võib oma eelarvejao piires iseseisvalt : 1. Komisjon võib oma eelarvejao piires:

a) kulukohustuste assigneeringuid ümber paigutada iga peatüki piires; a) kulukohustuste assigneeringuid ümber paigutada iga peatüki piires;

b) maksete assigneeringuid ümber paigutada iga jaotise piires; b) maksete assigneeringuid ümber paigutada iga jaotise piires , teavitades sellest eelnevalt Euroopa Parlamenti ja nõukogu ning eeldusel, et kumbki neist ei esita ümberpaigutamise suhtes kolme nädala jooksul vastuväiteid ;

c) mitme jaotise vahel jagunevate personali- ja halduskulude puhul paigutada assigneeringud ümber ühest jaotisest teise; c) personali- ja halduskulude puhul paigutada assigneeringud ümber ühest jaotisest teise kuni 15 % ulatuses selle aasta assigneerinutest, mis on näidatud eelarvereal, millelt ümberpaigutus tehakse, ning kuni 30 % ulatuses selle aasta assigneeringutest, mis on näidatud eelarvereal, millele ümberpaigutus tehakse ;

d) tegevuskulude puhul paigutada sama jaotise piires assigneeringuid ümber ühest peatükist teise kokku kuni 10 % ulatuses eelarveaasta assigneeringutest, mis on kantud ridadele, kust ümberpaigutus tehakse . d) tegevuskulude puhul paigutada sama jaotise piires assigneeringuid ümber ühest peatükist teise kokku kuni 15 % ulatuses eelarveaasta assigneeringutest, mis on kantud ridadele, kust ümberpaigutus tehakse ;

Kolm nädalat enne esimese lõigu punktis b osutatud ümberpaigutuste tegemist teatab komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele oma kavatsusest niimoodi toimida. Kui ükskõik kumb eelarvepädev institutsioon esitab kõnealuse kolmenädalase perioodi jooksul nõuetekohaselt põhjendatud argumente, kohaldatakse artiklis 24 sätestatud korda.

2. Tingimusel et ta teavitab sellest viivitamata eelarvepädevaid institutsioone, võib komisjon otsustada teha oma eelarvejao piires ühest jaotisest teise järgmisi ümberpaigutusi: 2. Komisjon võib oma eelarvejao piires otsustada paigutada ümber ühest jaotisest teise

a) paigutada ümber assigneeringuid artiklis 43 nimetatud „kindlaksmääramata otstarbega assigneeringute” jaotisest, kui assigneeringute reservist vabastamise ainsaks tingimuseks on alusakti vastuvõtmine Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 294 sätestatud seadusandliku tavamenetluse korras; assigneeringuid artiklis 43 nimetatud „kindlaksmääramata otstarbega assigneeringute” jaotisest, kui assigneeringute reservist vabastamise ainsaks tingimuseks on alusakti vastuvõtmine Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 294 sätestatud seadusandliku tavamenetluse korras; tingimusel et ta teavitab viivitamata oma kavatsusest niimoodi toimida eelarvepädevaid institutsioone.

b) rahvusvaheliste humanitaarkatastroofide ja -kriisidega kaasnevate nõuetekohaselt põhjendatud erijuhtude korral, mis tekivad eelarveaastal pärast 1. detsembrit, võib komisjon paigutada mitmeaastase finantsraamistiku 4. rubriigile vastavates eelarvejaotistes veel kättesaadavad jooksva eelarveaasta kasutamata eelarveassigneeringud ümber eelarvejaotistesse, mis käsitlevad kriisi- ja humanitaarabi meetmeid. 2a. Rahvusvaheliste humanitaarkatastroofide ja -kriisidega kaasnevate nõuetekohaselt põhjendatud erijuhtude korral, mis tekivad eelarveaastal pärast 1. detsembrit, võib komisjon paigutada mitmeaastase finantsraamistiku 4. rubriigile vastavates eelarvejaotistes veel kättesaadavad jooksva eelarveaasta kasutamata eelarveassigneeringud ümber eelarvejaotistesse, mis käsitlevad kriisi- ja humanitaarabi meetmeid.

Komisjon teavitab viivitamata mõlemat eelarvepädevat institutsiooni pärast assigneeringute sellist ümberpaigutamist või nende kasutamist järgneval aastal.

2b. Komisjon võib esitada ümberpaigutamist põhjendava teabe komisjoni talituste töödokumendina.

2c. Komisjon võib oma eelarvejao piires teha eelarvepädevatele institutsioonidele ettepanekuid muude kui lõikes 1 osutatud ümberpaigutuste tegemiseks.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 24 – pealkiri

Komisjoni ümberpaigutusettepanekud eelarvepädevatele institutsioonidele Institutsioonide ümberpaigutusettepanekud eelarvepädevatele institutsioonidele

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 24 – lõige 1

1. Komisjon esitab ümberpaigutusi käsitleva ettepaneku korraga Euroopa Parlamendile ja nõukogule . 1. Institutsioonid esitavad oma ettepanekud korraga mõlemale eelarvepädevale institutsioonile .

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 24 – lõige 2

2. Eelarvepädevad institutsioonid teevad otsuse assigneeringute ümberpaigutamise kohta lõigetes 3–6 sätestatu kohaselt, kui teise osa I jaotises ei ole sätestatud teisiti. 2. Eelarvepädevad institutsioonid teevad otsuse assigneeringute ümberpaigutamise kohta lõigetes 3, 4 ja 6 sätestatu kohaselt, kui teise osa I jaotises ei ole sätestatud teisiti.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 24 – lõige 3

3. Otsuse komisjoni ettepaneku kohta teevad Euroopa Parlament ja kvalifitseeritud häälteenamusega nõukogu kuue nädala jooksul alates iga neile esitatud ümberpaigutusettepaneku kättesaamisest, välja arvatud kiireloomulistel juhtudel. 3. Otsuse institutsiooni ettepaneku kohta teevad Euroopa Parlament ja kvalifitseeritud häälteenamusega nõukogu kuue nädala jooksul alates iga neile esitatud ümberpaigutusettepaneku kättesaamisest, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel juhtudel.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 24 – lõige 4

4. Ümberpaigutusettepanek kiidetakse heaks, kui kuue nädala jooksul leiab aset ükskõik milline järgnevatest sündmustest: 4. Ümberpaigutusettepanek kiidetakse heaks, kui kuue nädala jooksul

a) Euroopa Parlament ja nõukogu kiidavad selle heaks; — kiidavad selle heaks mõlemad eelarvepädevad institutsioonid ;

b) kas Euroopa Parlament või nõukogu kiidab selle heaks ja teine institutsioon ei tee selle kohta otsust; — kiidab üks eelarvepädev institutsioon selle heaks ja teine institutsioon ei tee selle kohta otsust;

c) Euroopa Parlament ega nõukogu ei tee selle kohta otsust või ei tee komisjoni sellekohasele ettepanekule vastupidist otsust. — ei tee kumbki eelarvepädev institutsioon selle kohta otsust või ei tee ümberpaigutusettepanekule vastupidist otsust.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 24 – lõige 5

5. Kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei nõua teisiti, lühendatakse lõikes 4 nimetatud kuuenädalane tähtaeg kolme nädalani ükskõik millisel järgmistest juhtudest: a) ümber paigutatakse vähem kui 10 % selle eelarverea assigneeringutest, millelt ümberpaigutus tehakse, ning ümberpaigutuse summa ei ületa 5 miljonit eurot; b) ümber paigutatakse üksnes maksete assigneeringuid ja ümberpaigutuse kogusumma ei ületa 100 miljonit eurot. välja jäetud

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 24 – lõige 6

6. Kui kas Euroopa Parlament või nõukogu muudab ümberpaigutusettepanekut, kuid teine institutsioon kiidab selle heaks või ei tee selle kohta otsust, või kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu muudavad ettepanekut, käsitatakse heaks kiidetuna väiksemat nendest summadest, mille Euroopa Parlament või nõukogu on heaks kiitnud, välja arvatud juhul, kui komisjon võtab ettepaneku tagasi. 6. Kui üks kahest eelarvepädevast institutsioonist muudab ümberpaigutusettepanekut, kuid teine institutsioon kiidab selle heaks või ei tee selle kohta otsust, või kui mõlemad eelarvepädevad institutsioonid muudavad ettepanekut, käsitatakse heaks kiidetuna väiksemat nendest summadest, mille Euroopa Parlament või nõukogu on heaks kiitnud, välja arvatud juhul, kui institutsioon võtab ettepaneku tagasi.

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 24a (uus)

Artikkel 24a Erisätted ümberpaigutamiste kohta 1. Assigneeringuid võib ümber paigutada ainult sellistele eelarveridadele, mis sisaldavad heakskiidetud assigneeringuid või on varustatud märkega „pro memoria”. 2. Sihtotstarbelisele tulule vastavaid assigneeringuid võib ümber paigutada üksnes juhul, kui sellist tulu kasutatakse sellele tulule määratud otstarbel.

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 25 – lõige 2

2. Ümberpaigutuste üle, mille eesmärk on võimaldada hädaabireservi kasutamist, otsustavad komisjoni ettepaneku põhjal eelarvepädevad institutsioonid ; kui ümberpaigutus ei ületa 10 % eelarveaasta assigneeringutest, mis on kantud ridadele, kust ümberpaigutus tehakse, otsustab selle üle komisjon . 2. Ümberpaigutuste üle, mille eesmärk on võimaldada hädaabireservi kasutamist, otsustavad komisjoni ettepaneku põhjal eelarvepädevad institutsioonid. Iga toimingu kohta tuleb esitada eraldi ettepanek.

Kohaldatakse artikli 24 lõigetes 3 ja 4 sätestatud korda. Kui ei Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole komisjoni ettepanekuga nõus ja selle reservi kasutamise suhtes ei jõuta ühisele seisukohale, ei tee Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni esitatud ümberpaigutamist käsitleva ettepaneku kohta otsust. Kohaldatakse artikli 24 lõigetes 3 ja 4 sätestatud korda. Kui mõlemad eelarvepädevad institutsioonid ei ole komisjoni ettepanekuga nõus ja selle reservi kasutamise suhtes ei jõuta ühisele seisukohale, ei tee kumbki eelarvepädev institutsioon komisjoni esitatud ümberpaigutamist käsitleva ettepaneku kohta otsust.

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 26 – lõige 3

3. Kõikidele eelarvega hõlmatud tegevusvaldkondadele seatakse täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud eesmärgid. Nende eesmärkide saavutamist jälgitakse iga tegevuse jaoks ettenähtud tulemusnäitajate abil ja kulude eest vastutavad asutused esitavad eelarvepädevatele institutsioonidele vastava teabe. Selline teave esitatakse kord aastas ja hiljemalt eelarveprojektile lisatavates dokumentides. 3. Kõikidele eelarvega hõlmatud tegevusvaldkondadele seatakse täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud eesmärgid. Nende eesmärkide saavutamist jälgitakse iga tegevuse jaoks ettenähtud tulemusnäitajate abil ja kulude eest vastutavad asutused esitavad eelarvepädevatele institutsioonidele vastava teabe. Selline artikli 34 lõike 2a punktis d osutatud teave esitatakse kord aastas ja hiljemalt eelarveprojektile lisatavates dokumentides.

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 27 – lõige 1a (uus)

1a. Eelarvemenetluse käigus esitab komisjon vajaliku teabe rahavajaduse muutumise võrdlemiseks finantsselgitustes sisalduvate esialgsete hinnangutega. See teave käsitleb muu hulgas tehtud edusamme ja seda, kui kaugele on seadusandja jõudnud esitatud ettepanekute menetlemisel. Vajaduse korral muudetakse rahavajadust sõltuvalt alusakti käsitleva arutelu edenemisest.

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 27 – lõige 2

2. Pettuse ja rikkumiste ohu vähendamiseks esitatakse lõikes 1 osutatud finantsselgituses teave loodud sisekontrollisüsteemi, asjaomase riskianalüüsi ning olemasolevate ja kavandatavate pettuse ärahoidmise ja kaitsemeetmete kohta. 2. Pettuse ja rikkumiste ohu vähendamiseks esitatakse lõikes 1 osutatud finantsselgituses teave loodud sisekontrollisüsteemi, asjaomase süsteemiga kaasneva kontrolli kulude ja sellest saadava kasu hinnangu, asjaomase riskianalüüsi ning olemasolevate ja kavandatavate pettuse ärahoidmise ja kaitsemeetmete kohta.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 28 – lõige 2 – punkt aa (uus)

aa) täpsed, ühtsed ja läbipaistvad kontrollieeskirjad seoses asjaosaliste õigustega;

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 28 – lõige 2 – punkt d

d) pettuse ja rikkumiste ennetamine, tuvastamine ja kõrvaldamine ; d) pettuste ja rikkumiste ennetamine, tuvastamine ning järelevalve nende kõrvaldamise üle, olenemata 3. peatükis määratletud finantsjuhtimises osalejate vastutusest ;

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 28 – lõige 2a (uus)

2a. Tulemuslik sisekontroll põhineb parimatel rahvusvahelistel tavadel ja hõlmab eelkõige järgmist: a) ülesannete lahusus; b) asjakohane riskijuhtimise ja kontrolli strateegia, sealhulgas kontroll abisaaja tasandil; c) huvide konfliktide vältimine; d) piisavad kontrolljäljed ja andmete terviklikkus andmesüsteemides; e) tuvastatud sisekontrolli nõrkade külgede järelkontrolli ja tulemuste jälgimise menetlused ja erandid; f) sisekontrollisüsteemi korraliku toimimise regulaarne hindamine.

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 28 – lõige 2b (uus)

2b. Tõhus sisekontroll põhineb järgneval: a) kõigi kontrolliahelasse kuuluvate asjaomaste isikute vahel koordineeritud asjakohase riskijuhtimise ja kontrolli strateegia rakendamine; b) kontrolli tulemuste kättesaadavus kõigi kontrolliahelasse kuuluvate asjaomaste isikute jaoks; c) kui see on asjakohane, siis toetumine eelarvet täitvate partnerite halduslikele kinnitavatele avaldustele ja sõltumatutele auditiarvamustele, tingimusel et nende aluseks oleva töö kvaliteet on piisav ja vastuvõetav ning töö on tehtud kooskõlas kokkulepitud standarditega; d) parandusmeetmete, sealhulgas vajaduse korral hoiatavate rahaliste karistuste õigeaegne rakendamine; e) poliitika aluseks olevad selged ja üheselt mõistetavad õigusaktid; f) mitmekordse kontrolli kaotamine; g) kontrolli kulude ja tulude suhte parandamise põhimõte, võttes arvesse finantsmääruse artiklis 29 nimetatud vigade esinemise riski.

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 29

Aktsepteeritav vigade esinemise risk Vigade esinemise risk

Seadusandja otsustab asjaomase eelarvevaldkonna puhul aktsepteeritava vigade esinemise riski üle vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 322 sätestatud menetlusele. Kõnealust otsust võetakse arvesse artikli 157 lõikega 2 ettenähtud iga-aastase eelarvele heakskiidu andmise menetluse käigus. Muudetud või uute kulutusi käsitlevate ettepanekute esitamisel hindab komisjon haldus- ja kontrollisüsteemide kulusid ning kavandatavate õigusaktidega seotud vigade esinemise riski rahaliste vahendite ja liikmesriikide kaupa.

Aktsepteeritava vigade esinemise riski tase põhineb kontrollikulude ja -tulude analüüsil. Komisjoni taotluse korral annavad artikli 55 lõike 1 punktis b osutatud liikmesriigid, üksused ja isikud talle aru oma kontrollikulude ning eelarvest rahastatavate meetmete arvu ja mahu kohta. Kui vigade esinemise määr on programmi rakendamise jooksul püsivalt kõrge, tuvastab komisjon kontrollisüsteemide nõrkused, analüüsib võimalike parandusmeetmete kulu ja tulu ning võtab sobivad meetmed, nt lihtsustab kohaldatavaid sätteid, korraldab programmi ümber, tugevdab kontrolli või soovitab vajaduse korral tegevuse lõpetada.

Aktsepteeritava vigade esinemise riski taset jälgitakse tähelepanelikult ja kontrollitingimustes toimuvate suurte muutuste korral vaadatakse see läbi . Riiklike haldus- ja kontrollisüsteemide täieliku tulemuslikkuse huvides tuleb liikmesriikide poolt akrediteeritud asutustel esitada nende süsteemide kohta haldusdeklaratsioonid .

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 29a (uus)

Artikkel 29a Ülesannete lahusus Peaarvepidaja ja maksete tegija ülesanded hoitakse lahus.

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 30 – lõige 2 – lõik 3

Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ja iga institutsiooni koostatud eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ja iga institutsiooni koostatud eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne avaldatakse viivitamata pärast nende vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

Muudatusettepanek 280

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 31 – lõige 2

2. Komisjon teeb asjakohasel viisil kättesaadavaks tema valduses oleva teabe eelarvest tulenevate vahendite saajate kohta , kui eelarvet täidetakse tsentraliseeritult ja otseselt tema talituste või Euroopa Liidu delegatsioonide poolt kooskõlas artikli 53 teise lõiguga , ning teabe vahendite saajate kohta, mille on esitanud üksused, kellele on teiste eelarve täitmise viiside kohaselt delegeeritud eelarve täitmisega seotud ülesanded. 2. Komisjon teeb asjakohasel viisil kättesaadavaks teabe oma tööettevõtjate ja vahenditest abisaajate kohta, samuti eelarvest rahastatava meetme täpse olemuse ja eesmärgi , kui eelarvet täidetakse tsentraliseeritult, ning teabe vahenditega seotud tööettevõtjate ja neist vahenditest abisaajate kohta, mille on esitanud üksused, kellele on teiste eelarve täitmise viiside kohaselt delegeeritud eelarve täitmisega seotud ülesanded.

Seda kohustust kohaldatakse ka muudele institutsioonidele seoses nende tööettevõtjate ja vajaduse korral abisaajatega.

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 31 – lõige 3

3. Nimetatud teave tehakse kättesaadavaks, järgides nõuetekohaselt konfidentsiaalsuse nõudeid , eelkõige isikuandmete kaitset , nagu see on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 95/46/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) 45/2001 , ning turvalisuse nõudeid, võttes arvesse iga artiklis 53 osutatud eelarve täitmise viisi eripärasid ning järgides vajaduse korral asjakohaseid valdkondlikke eeskirju . 3. Nimetatud teave tehakse kättesaadavaks, järgides nõuetekohaselt konfidentsiaalsuse ja turvalisusega seotud nõudeid ning füüsiliste isikute puhul nende õigusi eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele , nagu see on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 95/46/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) 45/2001.

Füüsiliste isikute puhul piirdub avalikustamine töövõtja või abisaaja nime, asukoha, antud summa ja selle eesmärgiga ning selliste andmete avalikustamine põhineb asjakohastel kriteeriumidel, nagu antud vahendite perioodilisus, liik või summa. Avaldatud üksikasjade arvu ja avaldamise kriteeriumide puhul võetakse arvesse asjaomase sektori ja iga artiklis 55 osutatud eelarve täitmise viisi eripärasid; üksikasjade arv ja kriteeriumid määratakse kindlaks artiklis 199 osutatud delegeeritud määrusega ja vajaduse korral asjakohaste valdkondlike eeskirjadega.

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 32 – lõige 1

Euroopa Parlament, Euroopa Ülemkogu ja nõukogu, Euroopa Liidu Kohus, kontrollikoda, Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee, ombudsman, Euroopa andmekaitseinspektor ja Euroopa välisteenistus teevad oma tulude ja kulude eelarvestuse, mille nad saadavad komisjonile igal aastal enne 1. juulit. Euroopa Parlament, Euroopa Ülemkogu ja nõukogu, Euroopa Liidu Kohus, kontrollikoda, Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee, ombudsman, Euroopa andmekaitseinspektor ja Euroopa välisteenistus teevad oma tulude ja kulude eelarvestuse, mille nad saadavad komisjonile ja samal ajal ka infoks eelarvepädevatele institutsioonidele igal aastal enne 1. juulit.

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 32 – lõige 3

Igal aastal saadavad kõnealused institutsioonid hiljemalt 1. juulil oma eelarvestused teadmiseks ka eelarvepädevatele institutsioonidele. Komisjon teeb oma eelarvestused, mille ta saadab samuti eelarvepädevatele institutsioonidele samaks kuupäevaks . Komisjon teeb oma eelarvestused, mille ta saadab samuti eelarvepädevatele institutsioonidele kohe pärast nende vastuvõtmist .

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 33

Iga artiklis 200 osutatud asutus saadab oma asutamisakti kohaselt komisjonile ja eelarvepädevatele institutsioonidele igal aastal 31. märtsiks oma tulude ja kulude eelarvestuse, sealhulgas ametikohtade loetelu, ja oma tööprogrammi kavandi. Iga artiklis 200 osutatud asutus saadab oma asutamisakti kohaselt komisjonile ja samaaegselt ka eelarvepädevatele institutsioonidele igal aastal hiljemalt 31. märtsiks oma tulude ja kulude eelarvestuse, sealhulgas ametikohtade loetelu, ja oma tööprogrammi kavandi.

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 34 – lõige 1 – lõik 2

Eelarveprojektis esitatakse Euroopa Liidu kulude ja tulude koondarvestus ja selles konsolideeritakse artiklis 32 osutatud eelarvestused. Eelarveprojektis esitatakse Euroopa Liidu kulude ja tulude koondarvestus , sealhulgas maksete ja kulukohustuste reservi koondarvestus, ja selles konsolideeritakse artiklis 32 osutatud eelarvestused.

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 34 – lõige 2 – lõik 1

2. Kui see on asjakohane, lisab komisjon eelarveprojektile järgnevate aastate finantsplaneeringu. 2. Komisjon lisab eelarveprojektile järgnevate aastate finantsplaneeringu.

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 34 – lõige 2a (uus)

2a. Komisjon lisab eelarveprojektile ka: a) eelnenud aasta finantsjuhtimise analüüsi ja ülevaate täitmata kulukohustuste kohta; b) vajaduse korral arvamuse teiste institutsioonide eelarvestuste kohta, mis võib sisaldada teistsuguseid, nõuetekohaselt põhjendatud eelarvestusi; c) vajalikuks peetavad töödokumendid, mis on seotud institutsioonide ametikohtade loetelude ja toetustega, mida komisjon annab artiklis 196b osutatud asutustele ja Euroopa koolidele. Sellistes töödokumentides, kus on ära toodud viimane kinnitatud ametikohtade loetelu, esitatakse järgmine teave: i) kõik liidu, sealhulgas tema õiguslikult eraldiseisvate üksuste teenistuses olevad töötajad lepingutüüpide kaupa; ii) selgitus ametikohtade ja koosseisuväliste töötajate ning soolise tasakaalu suhtes kohaldatava personalipoliitika kohta; iii) nende ametikohtade arv, mis on tegelikult täidetud selle aasta alguses, mil eelarveprojekt esitatakse, märkides nende jaotuse palgaastmete ja haldusüksuste kaupa; iv) ametikohtade loetelu poliitikavaldkondade kaupa; v) iga koosseisuväliste töötajate kategooria kohta asjaomaste töötajate algne hinnanguline arv täistööaja ekvivalendina, võttes aluseks heakskiidetud assigneeringud, ja nende isikute arv, kes tegelikult täidavad asjaomaseid ametikohti selle eelarveaasta alguses, mil eelarveprojekt esitatakse, märkides nende jaotuse tegevusüksuste ja vajaduse korral palgaastmete kaupa; ning d) tegevusaruanded, mis sisaldavad: i) teavet kõikide mitmesugustele meetmetele varem seatud konkreetsete, mõõdetavate, saavutatavate, asjakohaste ja ajaliselt piiritletud eesmärkide saavutamise ja näitajate abil mõõdetavate uute eesmärkide kohta; ii) assigneeringute tasandil kavandatavate muudatuste igakülgset põhjendust ning kuludel ja tuludel põhinevat lähenemisviisi; iii) selget põhjendust sekkumiseks liidu tasandil, muu hulgas vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele; iv) teavet eelarve täitmise määrade kohta eelmise aasta meetmete osas ning jooksva aasta täitmise määrade kohta. Hindamistulemustega tutvutakse ja neid kasutatakse väljapakutud eelarvemuudatuse tõenäolise kasuteguri tõendamiseks.

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 34 – lõige 2b (uus)

2b. Kui komisjon usaldab eelarve täitmise avaliku ja erasektori partnerluse hooleks, lisab ta eelarveprojektile töödokumendi, milles esitatakse: a) aastaaruanne olemasolevate avaliku ja erasektori partnerluste tulemuste kohta eelnenud aastal; b) eesmärgid aastaks, mida eelarveprojekt puudutab, näidates ära kõik konkreetsed eelarvega seotud vajadused nende eesmärkide saavutamiseks; c) halduskulud ja täidetud eelarve täies ulatuses ning artiklis 196a osutatud partnerluste liikide ja konkreetsete avaliku ja erasektori partnerluste kaupa eelnenud aastal; d) liidu eelarvest makstud rahalise toetuse summa ja teiste partnerite poolt igale avaliku ja erasektori partnerlusele makstud mitterahaliste osamaksete väärtus; e) selliste avaliku ja erasektori partnerluste ametikohtade loetelud, mille personalikulud kaetakse täielikult või osaliselt liidu vahenditest, kohaldades mutatis mutandis lõike 2a punkti c. Neid ametikohtade loetelusid võetakse arvesse lõike 2a punktis c osutatud töödokumendi koostamisel. Kui avaliku ja erasektori partnerlused kasutavad rahastamisvahendeid, esitatakse töödokumendis andmed nende kohaldamise kohta avaliku ja erasektori partnerluste ning rahastamisvahendite kaupa, olenemata artiklist 2c.

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 34 – lõige 2c (uus)

2c. Kui komisjon kasutab rahastamisvahendeid, lisab ta eelarveprojektile töödokumendi, milles esitatakse järgmine teave: a) rahastamisvahendite kujul emiteeritud ja liidu eelarvest rahastatud kapital ning iga rahastamisvahendi kohta investeeritud kogukapital, sealhulgas kolmandate isikute poolt, kokku ja finantsvõimenduse määrana iga rahastamisvahendi kohta, osalus omakapitalis ning kvaasiomakapitali investeeringud; b) eelnenud aastal saadud tulud ja tagasimaksed ning prognoos aastaks, mida eelarveprojekt puudutab; c) eelnenud aastal rahastamisvahendite rakendamisest tulenevate liidu tingimuslike ja olemasolevate kohustuste kogusumma esitatuna eelkõige järgmiste elementide kaupa: i) kõik tagatistest tulenevad võimalikud kohustused kolmandate isikute ees; ii) kõik võimalikud kohustused, mis tulenevad kolmandatele isikutele antud krediidiliinide maksimaalsest kasutamisest; iii) allutatud kohustuste, omakapitali- või kvaasiomakapitali investeeringute kogu võimalik kahju; või iv) mis tahes muud võimalikud või tingimuslikud kohustused, samuti igasugune riskide hindamise seisukohast oluline või potentsiaalselt oluline teave; d) prognoositavate riskide ja ettenägematute riskide jaoks eelarvesse kantud assigneeringud kokku ja rahastamisvahendite kaupa; e) selliste juhtumite protsent ja absoluutarv, kus kasutati tagatisi või kus allutatud kohustusi või omakapitali- või kvaasiomakapitali investeeringuid kaotati varade väärtuse languse või pankroti tõttu, kokku ja rahastamisvahendite kaupa eelnenud aasta ja iga rahastamisvahendi kogu kehtivusaja kohta; f) keskmine ajavahemik rahastamisvahendi allutatud kohustuste kapitali (vahefinantseerimise) kujul toetuse saajatele maksmise ja sellise kapitali tagasivõtmise vahel. Kui see ületab kolme aastat, esitab komisjon eelarve täitmisele heakskiidu andmise iga-aastase menetluse raames tegevuskava asjaomase ajavahemiku lühendamiseks; g) rahastamisvahendite kasutamise (absorbeerimise) geograafiline jaotus liikmesriikide ja rahastamisvahendite kaupa; h) halduskulud, mis tulenevad haldustasudest, hüvitistest või muust rahastamisvahendite haldamiseks makstud rahast, kui nende haldamine on usaldatud kolmandatele isikutele, kokku ning haldavate poolte ja rahastamisvahendite kaupa; i) selliste ametikohtade loetelud, mille personalikulud kaetakse täielikult või osaliselt liidu vahenditest, kohaldades mutatis mutandis lõike 2a punkti c. Neid ametikohtade loetelusid võetakse arvesse lõike 2a punktis c osutatud töödokumendi koostamisel.

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 34 – lõige 3

3. Komisjon lisab eelarveprojektile ka kõik töödokumendid, mida ta peab vajalikuks oma eelarvetaotluste toetamiseks. 3. Komisjon lisab eelarveprojektile ka kõik täiendavad töödokumendid, mida ta peab vajalikuks oma eelarvetaotluste toetamiseks.

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 34 – lõige 4 – lõik 2 – punkt d

d) üksikasjalik ülevaade Euroopa Liidu delegatsioonide kogu isikkooseisust eelarveprojekti esitamise ajal, kaasa arvatud jaotus geograafiliste piirkondade, riikide ja missioonide lõikes, näidates ära töökohad ametikohtade loetelus, lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja lähetatud riiklikud eksperdid ning eelarveprojektis kõnealust muud liiki töötajate jaoks taotletud assigneeringud koos asjakohase täistööaja ekvivalendi prognoosiga töötajate puhul, keda oleks taotletud assigneeringute piires võimalik palgata. d) üksikasjalik ülevaade Euroopa Liidu delegatsioonide kogu isikkooseisust eelarveprojekti esitamise ajal, kaasa arvatud jaotus geograafiliste piirkondade, soo, riikide ja missioonide lõikes, näidates ära töökohad ametikohtade loetelus, lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja lähetatud riiklikud eksperdid ning eelarveprojektis kõnealust muud liiki töötajate jaoks taotletud assigneeringud koos asjakohase täistööaja ekvivalendi prognoosiga töötajate puhul, keda oleks taotletud assigneeringute piires võimalik palgata.

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 34 – lõige 4a (uus)

4a. Komisjon lisab eelarveprojektile ettepaneku maksete ja kulukohustuste reservi kasutuselevõtuks kõigi selliste vajaduste jaoks, mida ei olnud esialgu iga-aastases eelarves või mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevas määruses ette nähtud.

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 34 – lõige 4b (uus)

4b. Lisaks sellele edastab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos eelarveprojektiga iga institutsiooni ja asutuse koostatud artikli 196b kohase ehituspoliitikat käsitleva töödokumendi, mis sisaldab järgmisi andmeid: a) iga hoone kohta asjaomaste eelarveridade assigneeringutes sisalduvad kulud ja valdkonnad; b) valdkondi ja asukohti hõlmava üldise kava eeldatav areng järgnevatel aastatel ja kirjeldus artikli 195 lõikes 3 osutatud kavandamisjärgus olevate kinnisvaraprojektide kohta, mis on juba kindlaks määratud; c) lõplikud tingimused ja kulud ning asjakohane teave selliste uute kinnisvaraprojektide elluviimise kohta, mis on varem esitatud eelarvepädevatele institutsioonidele artikli 195 lõikes 3 sätestatud menetluse kohaselt ja mis ei sisaldu eelneva aasta töödokumentides; d) lõplikud tingimused ja kulud selliste lepingute pikendamisega seoses, millele ei kohaldata artikli 195 lõikes 3 sätestatud menetlust, kuid mille iga-aastased kulud on suuremad kui 500 000 eurot.

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 35

Kuni Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 314 nimetatud lepituskomitee kokkukutsumiseni võib komisjon omal algatusel või kui mõni teine institutsioon seda oma eelarvejao puhul taotleb, esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule korraga eelarveprojekti kirjaliku muutmisettepaneku, mis põhineb uuel teabel, mis ei olnud projekti koostamise ajal kättesaadav, sealhulgas sellise kirjaliku muutmisettepaneku, millega ajakohastatakse põllumajanduskulude eelarvestust. Aegsasti enne Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 314 nimetatud lepituskomitee kokkukutsumist võib komisjon omal algatusel või kui mõni teine institutsioon seda oma eelarvejao puhul taotleb, esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule korraga eelarveprojekti kirjaliku muutmisettepaneku, mis põhineb uuel teabel, mis ei olnud eelarveprojekti koostamise ajal kättesaadav . See võib sisaldada kirjalikku muutmisettepanekut , millega ajakohastatakse põllumajanduskulude eelarvestust.

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 36

Lepituskomitees saavutatud kokkuleppe heakskiitmine välja jäetud

Kui ühine tekst on lepituskomitees kokku lepitud, teevad Euroopa Parlament ja nõukogu jõupingutusi selle nimel, et see niipea kui võimalik Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõike 6 kohaselt vastavalt oma kodukorrale heaks kiita.

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 38

1. Komisjon esitab paranduseelarve projektid Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmiseks ning paranduseelarve projekti igal järgnevalt loetletud põhjusel:

a) ülejääk;

b) traditsiooniliste omavahendite, käibemaksu ja kogurahvatulu baasi prognoosi läbivaatamine;

c) tulude prognoosi kasv ja assigneeringute vähenemine.

1. Kui ilmnevad vältimatud, erandlikud või ettenägematud asjaolud, võib komisjon esitada paranduseelarve projekte . Kui ilmnevad vältimatud, erandlikud või ettenägematud asjaolud, võib komisjon esitada kaks täiendavat paranduseelarve projekti aasta kohta .

Paranduseelarve koostamise taotlused, mille teevad eelnevas lõigus osutatud asjaoludel teised institutsioonid peale komisjoni, saadetakse komisjonile. Paranduseelarve koostamise taotlused, mille teevad eelnevas lõigus osutatud asjaoludel teised institutsioonid peale komisjoni, saadetakse komisjonile.

Enne paranduseelarve projekti esitamist vaatavad komisjon ja teised institutsioonid läbi asjaomaste assigneeringute ümberjaotamise ulatuse, võttes arvesse assigneeringute võimalikku oodatavat alakasutamist. Enne paranduseelarve projekti esitamist vaatavad komisjon ja teised institutsioonid läbi asjaomaste assigneeringute ümberjaotamise ulatuse, võttes arvesse assigneeringute võimalikku oodatavat alakasutamist.

2. Komisjon esitab kõik paranduseelarve projektid korraga Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal hiljemalt 1. septembril , välja arvatud erandlikel asjaoludel. Ta võib lisada arvamuse paranduseelarve koostamise taotlustele, mille on esitanud teised institutsioonid. 2. Komisjon esitab paranduseelarve projektid aprillis ja/või augustis korraga Euroopa Parlamendile ja nõukogule, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erandlikel asjaoludel või juhul, kui tegemist on Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmisega, mille korral võib paranduseelarve projekti esitada kogu aasta vältel igal ajal . Ta võib lisada arvamuse paranduseelarve koostamise taotlustele, mille on esitanud teised institutsioonid.

3. Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad paranduseelarve projektide arutamisel asjakohaselt arvesse nende kiireloomulisust. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad paranduseelarve projektide arutamisel asjakohaselt arvesse nende kiireloomulisust.

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 40 – lõige 1 – punkt a

a) tulude ja kulude koondarvestus; a) tulude ja kulude koondarvestus , milles eristatakse jooksvat tegevust ja investeeringuid ;

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 41 – lõige 2a (uus)

2a. Haldusassigneeringud liigendatakse järgmiselt: a) ametikohtade loetelus kinnitatud personalikulud: nimetatakse nendele kuludele vastav assigneeringute summa ja ametikohtade loetelus ettenähtud töökohtade arv; b) koosseisuväliste töötajatega seotud ja muud finantsmääruse artikli 23 lõike 1 punktis c nimetatud kulud, mida rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist „Haldus”; c) hoonetega seotud kulud ja muud sellega seonduvad kulud, nagu koristus-, hooldus-, rendi-, üüri-, telekommunikatsiooni-, vee-, gaasi- ja elektrikulud; d) otseselt programmide rakendamisega seotud koosseisuvälised töötajad ja tehniline abi. Mitmele jaotisele ühised komisjoni halduskulud esitatakse eraldi koondarvestuses kululiigi järgi liigendatuna.

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 41 – lõige 2b (uus)

2b. Kui võimalik, peaksid artiklid ja punktid vastama ühe konkreetse tegevuse raames võetavatele konkreetsetele meetmetele. Artiklis 199 osutatud delegeeritud määrusega sätestatakse artiklite ja punktide klassifitseerimist käsitlevad suunised, mille eesmärk on muuta eelarve võimalikult läbipaistvaks ja ülevaatlikuks.

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 44 – lõige 2

Reserv tuleb kasutusele võtta enne eelarveaasta lõppu artiklites 21 ja 23 sätestatud korras tehtavate ümberpaigutuste teel. Reserv tuleb kasutusele võtta võimalikult kiiresti ja igal juhul enne eelarveaasta lõppu , esmajärjekorras maksete ja kulukohustuste reservi näol vastavalt artikli 15 lõikes 3a sätestatule või artiklites 21 ja 23 sätestatud korras tehtavate ümberpaigutuste teel.

Muudatusettepanekud 95 ja 287

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 46 – lõige 1

1. Eelarves esitatakse: 1. Eelarves esitatakse:

a) tulude ja kulude koondarvestuses: a) tulude ja kulude koondarvestuses:

i) Euroopa Liidu tulude eelarvestus asjaomasel eelarveaastal; i) Euroopa Liidu tulude eelarvestus asjaomasel eelarveaastal;

ii) eelmise eelarveaasta tulude eelarvestus ja eelarveaasta n - 2 tulud; ii) eelmise eelarveaasta tulude eelarvestus ja eelarveaasta n - 2 tulud;

iii) asjaomase eelarveaasta kulukohustuste ja maksete assigneeringud; iii) asjaomase eelarveaasta kulukohustuste ja maksete assigneeringud;

iv) eelmise eelarveaasta kulukohustuste ja maksete assigneeringud; iv) eelmise eelarveaasta kulukohustuste ja maksete assigneeringud;

v) eelarveaastal n - 2 võetud kulukohustused ja makstud kulud; v) eelarveaastal n - 2 võetud kulukohustused ja makstud kulud , kusjuures viimast väljendatakse ka protsendina eelarvest ;

vi) asjakohased selgitused iga alajaotise kohta vastavalt artikli 41 lõikes 1 sätestatule; vi) asjakohased selgitused iga alajaotise kohta vastavalt artikli 41 lõikes 1 sätestatule;

b) igas eelarvejaos tulud ja kulud punktis a näidatud struktuuri kohaselt; b) igas eelarvejaos tulud ja kulud punktis a näidatud struktuuri kohaselt;

c) töötajate kohta: c) töötajate kohta:

i) iga eelarvejao puhul ametikohtade loetelu, milles on palgaastmete kaupa iga kategooria ja talituse kohta esitatud ametikohtade arv ning alaliste ja ajutiste ametikohtade arv, mis on lubatud eelarveassigneeringute piires; i) iga eelarvejao puhul ametikohtade loetelu, milles antakse põhjalik ülevaade kõikidest inimressurssidest ja milles on palgaastmete kaupa iga kategooria ja talituse kohta esitatud ametikohtade arv ning alaliste ja ajutiste ametikohtade arv, mis on lubatud eelarveassigneeringute piires , ning millele on lisatud dokument, milles esitatakse lepinguliste töötajate ja kohalike töötajate arv täistööajale taandatuna ;

ii) ametikohtade loetelu töötajate kohta, kellele makstakse palka otsesteks meetmeteks ettenähtud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest, ja ametikohtade loetelu töötajate kohta, kellele makstakse palka kaudseteks meetmeteks ettenähtud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest; ametikohtade loetelu liigendatakse kategooriate ja palgaastmete järgi ning selles eristatakse alalisi ja ajutisi ametikohti, mis on lubatud eelarveassigneeringute piires; ii) ametikohtade loetelu töötajate kohta, kellele makstakse palka otsesteks meetmeteks ettenähtud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest, ja ametikohtade loetelu töötajate kohta, kellele makstakse palka kaudseteks meetmeteks ettenähtud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest; ametikohtade loetelu liigendatakse kategooriate ja palgaastmete järgi ning selles eristatakse alalisi ja ajutisi ametikohti, mis on lubatud eelarveassigneeringute piires;

iii) teadus- ja tehniliste töötajate puhul võib liigendus põhineda nende palgaastmestikul igas eelarves sätestatud tingimuste kohaselt. Ametikohtade loetelus tuleb täpsustada nende kõrgkvalifitseeritud teadus- ja tehniliste töötajate arv, kellele võimaldatakse erisoodustusi personalieeskirjade erisätete alusel; iii) teadus- ja tehniliste töötajate puhul võib liigendus põhineda nende palgaastmestikul igas eelarves sätestatud tingimuste kohaselt. Ametikohtade loetelus tuleb täpsustada nende kõrgkvalifitseeritud teadus- ja tehniliste töötajate arv, kellele võimaldatakse erisoodustusi personalieeskirjade erisätete alusel;

iv) ametikohtade loetelu, milles esitatakse iga artiklis 200 osutatud, eelarvest toetust saava asutuse kohta ametikohtade arv palgaastmete ja kategooriate lõikes. Ametikohtade loeteludes esitatakse eelarveaastaks lubatud ametikohtade arvu kõrval ka eelnevaks eelarveaastaks lubatud ametikohtade arv; iv) ametikohtade loetelu, milles esitatakse iga artiklis 196b osutatud, eelarvest toetust saava asutuse kohta ametikohtade arv palgaastmete ja kategooriate lõikes. Ametikohtade loeteludes esitatakse eelarveaastaks lubatud ametikohtade arvu kõrval ka eelnevaks eelarveaastaks lubatud ametikohtade arv;

ca) rahvusvaheliste organisatsioonide rahastamise kohta komisjoni eelarvejaole lisatud dokumendis:

i) kokkuvõte kõigist osamaksudest, mis on eraldi välja toodud liidu programmide/fondide ja rahvusvaheliste organisatsioonide kaupa;

ii) selgitus selle kohta, miks liidul on otsese tegutsemise asemel kasulikum neid rahvusvahelisi organisatsioone rahastada;

d) laenutehingute kohta: d) laenutehingute kohta:

i) tulude koondarvestuses asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread, milles peaksid kajastuma kõik tagasimaksed, mis on saadud algselt makseviivituses olnud ja täitmistagatise realiseerimise põhjustanud abisaajatelt. Nimetatud eelarveread varustatakse märkega „pro memoria” ja asjakohaste selgitustega; i) tulude koondarvestuses asjaomastele tehingutele , eelkõige rahastamisvahendite rakendamisele (artiklid 130 ja 131), vastavad eelarveread, milles peaksid kajastuma kõik tagasimaksed, mis on saadud algselt makseviivituses olnud ja täitmistagatise realiseerimise põhjustanud abisaajatelt , samuti kõik rahastamisvahendite rakendamisest tulenevad tulud . Nimetatud eelarveread varustatakse märkega „pro memoria” ja asjakohaste selgitustega;

ii) komisjoni eelarvejaos: ii) komisjoni eelarvejaos:

— eelarveread, mis sisaldavad Euroopa Liidu asjaomaste tehingute täitmistagatisi. Nimetatud eelarveread kannavad märget „pro memoria” seni, kuni ei ole tekkinud tegelikku kulu, mis tuleks katta lõplikest eelarvevahenditest; — eelarveread, mis sisaldavad Euroopa Liidu asjaomaste tehingute täitmistagatisi ja rahastamisvahendeid . Nimetatud eelarveread kannavad märget „pro memoria” seni, kuni ei ole tekkinud tegelikku kulu, mis tuleks katta lõplikest eelarvevahenditest;

— selgitused, milles viidatakse alusaktile, kavandatud tehingute mahule ja kestusele ning nendele tehingutele Euroopa Liidu poolt antud finantstagatisele ; — selgitused, milles viidatakse alusaktile, kavandatud tehingute mahule ja kestusele ning nendele tehingutele antud finantstagatisele või muule Euroopa Liidu poolt nende tehingutega seoses rakendatud rahastamisvahendile ;

— põhjalik kalkulatsioon selle kohta, kui suur osa liidu eelarvest on eraldatud rahastamisvahenditele;

iii) komisjoni eelarvejaole lisatud dokumendis teadmiseks: iii) komisjoni eelarvejaole lisatud dokumendis teadmiseks:

— kõik osalused omakapitalis rahastamisvahendite või avaliku ja erasektori partnerluse kaudu, millele lisatakse üksikasjalikud märkused nendega seotud tulemuste kohta;

— pooleliolevad kapitalitehingud ja võlahaldusega seotud toimingud; — pooleliolevad kapitalitehingud ja võlahaldusega seotud toimingud;

— kapitalitehingud ja võlahaldus asjaomasel eelarveaastal; — kapitalitehingud ja võlahaldus asjaomasel eelarveaastal;

e) ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) kulude kogusumma, mis kantakse spetsiaalsetest eelarveartiklitest koosnevasse ÜVJP eelarvepeatükki. Nimetatud artiklid hõlmavad ÜVJP kulusid ja sisaldavad eraldi eelarveridasid vähemalt suuremate missioonide jaoks. e) ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) kulude kogusumma, mis kantakse spetsiaalsetest eelarveartiklitest koosnevasse ÜVJP eelarvepeatükki. Nimetatud artiklid hõlmavad ÜVJP kulusid ja sisaldavad eraldi eelarverida iga missiooni jaoks;

ea) kõik vastava Euroopa Arengufondi kulud ja tulud, mis kantakse komisjoni eelarvejaos eraldi eelarverubriiki.

Muudatusettepanek 281

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 47 – lõige 1 – lõik 2 – punkt b

b) ametikohtade loeteluga lubatud ametikohtade koguarvu ei ületata . b) asjaomane institutsioon või asutus on osalenud komisjoni personalivajaduste läbivaatamisega käivitatud võrdlusanalüüsis Euroopa Liidu muude asutuste ja muude institutsioonidega .

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 49

Artikkel 49 Kui Euroopa Liidu õigusakti rakendamisega kaasneb eelarves kättesaadavate või mitmeaastase finantsraamistikuga kavandatavate assigneeringute ületamine, ei või seda õigusakti rahaliselt rakendada enne eelarve muutmist ja vajaduse korral ka finantsraamistiku asjakohast läbivaatamist. Artikkel 49 Kui Euroopa Liidu õigusakti rakendamisega kaasneb eelarves kättesaadavate või mitmeaastase finantsraamistikuga kavandatavate assigneeringute ületamine, ei või seda õigusakti rahaliselt rakendada enne eelarve muutmist ja vajaduse korral ka finantsraamistiku asjakohast läbivaatamist. Käesoleva artikli tähenduses ja olenemata artikli 4 lõikest 2 loetakse liidu õigusakt olemasolevaks, kui laenutehingud mõjutavad mitmeaastase finantsraamistiku koguvaru (artikli 9 lõige 4) jooksval või mis tahes järgmisel aastal, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast finantsraamistikku.

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 50 – lõige 2

2. Liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd, et tagada assigneeringute kasutamine usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt. 2. Liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd, et tagada assigneeringute kasutamine usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt , ja täidavad oma kontrolli- ja auditeerimiskohustusi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 317 kohaselt .

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 51 – lõige 1 – lõik 2

Alusakt on õigusakt, mis loob õigusliku aluse meetmele ja sellele vastavate eelarvesse kantud kulude kandmisele. Alusakt on õigusakt, mis loob õigusliku aluse meetmele ja sellele vastavate eelarvesse kantud kulude kandmisele. Kohaldatakse artiklit 2.

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 51 – lõige 3

3. Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaldamisel võib alusakt olla ühes vormidest , mis on täpsustatud Euroopa Liidu lepingu artikli 26 lõikes 2, artikli 28 lõikes 1, artiklis 29, artikli 31 lõikes 2 ning artiklites 33 ja 37. 3. Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaldamisel võib alusakt olla ühes järgmistest vormidest :

— nõukogu otsus, mis on vajalik ühise välis- ja julgeolekupoliitika määratlemiseks ja rakendamiseks (Euroopa Liidu lepingu artikli 26 lõige 2);

— nõukogu otsus operatiivse tegutsemise kohta, kui rahvusvaheline olukord seda nõuab (Euroopa Liidu lepingu artikli 28 lõige 1);

— nõukogu otsus, milles määratletakse liidu lähenemisviis konkreetsele geograafilist või temaatilist laadi küsimusele (Euroopa Liidu lepingu artikkel 29);

— nõukogu otsused, millega määratletakse liidu meede või seisukoht või rakendatakse sellist meedet või seisukohta (Euroopa Liidu lepingu artikli 31 lõike 2 esimene kuni kolmas taane) või nimetatakse eriesindaja (Euroopa Liidu lepingu artikli 31 lõike 2 neljas taane ja artikkel 33);

— lepingute sõlmimine ühe või mitme riigiga või rahvusvahelise organisatsiooniga (Euroopa Liidu lepingu artikkel 37).

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 51 – lõige 5 – punkt b - lõigud 2a ja 2b (uued)

Punktis a nimetatud pilootprojektideks ette nähtud assigneeringute kogusumma ei või ületada 40 miljonit eurot eelarveaastas. Käesoleva punkti esimeses lõigus nimetatud uuteks ettevalmistavateks meetmeteks ette nähtud assigneeringute kogusumma ei või ületada 50 miljonit eurot eelarveaastas ja ettevalmistavateks meetmeteks ettenähtud tegelikult kulukohustustega seotud assigneeringute kogusumma ei või ületada 100 miljonit eurot.

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 51 – lõige 5 – punkt c

c) assigneeringud ettevalmistavateks meetmeteks Euroopa Liidu lepingu V jaotise valdkonnas. Kõnealused meetmed on üksnes lühiajalised ja nende eesmärk on määrata kindlaks tingimused, mille alusel Euroopa Liidu meetmeid kasutatakse ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide täitmiseks ja võetakse vastu vajalikud õigusaktid. c) assigneeringud ettevalmistavateks meetmeteks Euroopa Liidu lepingu V jaotise (üldsätted liidu välistegevuse kohta ning erisätted ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta) valdkonnas. Kõnealused meetmed on üksnes lühiajalised ja nende eesmärk on määrata kindlaks tingimused, mille alusel Euroopa Liidu meetmeid kasutatakse ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide täitmiseks ja võetakse vastu vajalikud õigusaktid.

Euroopa Liidu kriisiohjeoperatsioonide puhul töötatakse ettevalmistavad meetmed muu hulgas välja selleks, et hinnata operatiivvajadusi, võimaldada vahendite rakendamise kiiret alustamist või luua kohapeal tingimused operatsiooni alustamiseks. Euroopa Liidu kriisiohjeoperatsioonide puhul töötatakse ettevalmistavad meetmed muu hulgas välja selleks, et hinnata operatiivvajadusi, võimaldada vahendite rakendamise kiiret alustamist või luua kohapeal tingimused operatsiooni alustamiseks.

Ettevalmistavad meetmed kiidab heaks nõukogu Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepaneku alusel . Ettevalmistavad meetmed kiidab heaks nõukogu täielikus koostöös komisjoniga ning Euroopa Parlamendiga konsulteeritakse piisavalt vara ja talle antakse ettevalmistavate meetmete, eelkõige ÜVJP ja ÜJKP meetmete kohta üksikasjalik teave .

Ettevalmistavate meetmete kiireks rakendamiseks teavitab Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja komisjoni võimalikult varakult nõukogu kavatsusest käivitada ettevalmistav meede ja eelkõige selleks vajalike vahendite hinnangulisest summast. Kooskõlas käesoleva määrusega võtab komisjon kõik vajalikud meetmed, et tagada vahendite kiire väljamaksmine; Ettevalmistavate meetmete kiireks rakendamiseks teavitab Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Euroopa Parlamenti ja komisjoni võimalikult varakult nõukogu kavatsusest käivitada ettevalmistav meede ja eelkõige selleks vajalike vahendite hinnangulisest summast. Kooskõlas käesoleva määrusega võtab komisjon kõik vajalikud meetmed, et tagada vahendite kiire väljamaksmine;

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 54 – lõige 1

1. Kõigil finantsjuhtimises osalejatel ja teistel isikutel, kes on seotud eelarve täitmise , haldamise , auditeerimise või kontrolliga, on keelatud võtta mis tahes meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu Euroopa Liidu huvidega. Sellise vastuolu tekkimisel peab asjaomane isik hoiduma sellistest meetmetest ja suunama asja pädevale ametivõimule . 1. Kõigil finantsjuhtimises osalejatel ja teistel isikutel, kes on seotud eelarve , sh selle ettevalmistavate aktide täitmise ja haldamise ning auditeerimise või kontrolliga, on keelatud võtta mis tahes meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu Euroopa Liidu huvidega. Sellise vastuolu tekkimisel peab asjaomane isik hoiduma sellistest meetmetest ja suunama asja oma otsesele ülemusele, kes kinnitab kirjalikult, kas huvide konflikt esineb . Kui on tuvastatud huvide konflikt, lõpetab isik, kellel huvide konflikt esineb, kõnealuses asjas kogu oma tegevuse. Otsene ülemus võtab isiklikult asjakohased lisameetmed.

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 54 – lõige 2

2. Huvide konflikt esineb siis, kui lõikes 1 osutatud finantsjuhtimises osaleja või muu isiku ülesannete erapooletut ja objektiivset täitmist ohustavad perekonna-, emotsionaalsete, poliitiliste või rahvuslike sidemete või majanduslike huvidega seotud põhjused või mis tahes muud põhjused, mis tulenevad kõnealuse isiku ja abisaaja ühistest huvidest. 2. Huvide konflikt esineb siis, kui lõikes 1 osutatud finantsjuhtimises osaleja või muu isiku ülesannete erapooletut ja objektiivset täitmist ohustavad – või kui üldsusele võib jääda mulje, et ohustavad – perekonna-, emotsionaalsete, poliitiliste või rahvuslike sidemete või majanduslike huvidega seotud põhjused või mis tahes muud põhjused, mis tulenevad kõnealuse isiku ja abisaaja ühistest huvidest.

Huvide konfliktist tõenäoliselt mõjutatud tegevused võivad olla muu hulgas järgmised:

a) endale või suguluse või hõimluse kaudu või muul viisil seotud kolmandatele isikutele põhjendamatute otseste või kaudsete soodustuste andmine;

b) potentsiaalsele abisaajale, vahendite saajale, kandidaadile või pakkujale ette nähtud õiguste või soodustuste andmisest keeldumine või nende ülemäärane andmine;

c) põhjendamatu või õigusvastane tegu või kohustusliku toimingu tegemata jätmine.

Huvide konflikt esineb siis, kui potentsiaalne abisaaja, taotleja, kandidaat või pakkuja on personalieeskirjadega hõlmatud koosseisuline töötaja, lepinguline töötaja, kohalik töötaja või lähetatud riiklik ekspert.

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 55 – lõige 1 – punkt a

a) oma talituste või Euroopa Liidu delegatsioonide kaudu kooskõlas artikli 53 teise lõiguga või artiklis 59 nimetatud rakendusametite kaudu; a) oma talituste kaudu või töötajate kaudu Euroopa Liidu delegatsioonides vastavate delegatsioonide juhtide järelevalve all kooskõlas artikli 53 teise lõiguga või artiklis 59 nimetatud rakendusametite kaudu;

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 55 – lõige 1 – punkt b

b) kaudselt, kas koostöös liikmesriikidega või delegeerides eelarve täitmise ülesanded: b) kaudselt, kas koostöös liikmesriikidega või , kui alusaktis on erisäte, milles on nimetatud ka punktides i ja iv osutatud juhtudest erinevad eelarvet täitvad partnerid ja toimingute liigid, delegeerides teatavad konkreetsed eelarve täitmise ülesanded:

i) kolmandatele riikidele või nende poolt määratud asutustele; i) kolmandatele riikidele või nende poolt määratud asutustele;

ii) rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele; ii) rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele;

iii) finantseerimisasutustele, kellele on delegeeritud VIII jaotise kohaste rahastamisvahendite rakendamine;

iv) Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile või mis tahes muule nimetatud panga tütarettevõtjale ; iv) Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

v) artiklites 200 ja 201 osutatud asutustele; v) artiklites 196b ja 196c nimetatud asutustele;

vi) avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kes esitavad piisavad finantstagatised, või avalik-õiguslikele asutustele; vi) avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kes esitavad piisavad finantstagatised, või avalik-õiguslikele asutustele;

vii) liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

viii) isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste meetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis käesoleva määruse artikli 51 tähenduses. viii) isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ühise välis- ja julgeolekupoliitika meetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis käesoleva määruse artikli 51 tähenduses.

Komisjon vastutab eelarve täitmise eest (ELi toimimise lepingu artikkel 317) ning teavitab Euroopa Parlamenti alapunktides i– viii nimetatud üksuste sooritatud toimingutest. Finantsselgituses (artikkel 27) põhjendatakse täielikult konkreetse üksuse valikut alapunktides i–viii toodud üksuste hulgast.

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 55 – lõige 1a (uus)

1a. Iga-aastasele tegevusaruandele (artikli 63 lõige 9) lisatavas rahastamisotsuses tuuakse ära rahastamiskava taotletav eesmärk, oodatavad tulemused, täitmismeetod ja kogusumma. See sisaldab ka rahastatavate tegevuste kirjeldust ja igale tegevusele eraldatud summa suurust ning soovituslikku täitmise ajakava. Kaudse eelarve täitmise korral täpsustatakse selles ka valituks osutunud eelarvet täitev partner, kasutatud kriteeriumid ja talle delegeeritud ülesanded.

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus Artikkel 55 – lõige 1b (uus)

1b. Lõike 1 punkti b alapunktides i–viii loetletud üksused ja isikud teevad Euroopa Liidu finantshuvide kaitsmisel täielikku koostööd. Euroopa Kontrolli