ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vaheline assotsieerimisleping allkirjastati Brüsselis 18. novembril 2002 ja see jõustus 1. veebruaril 2003.

Assotsieerimislepingu III lisas on sätestatud päritolustaatusega tooteid käsitlevad eeskirjad ning II ja III lisas on sätestatud tootepõhised reeglid toodete päritolustaatuse kindlaks määramiseks. Tootepõhised päritolureeglid põhinevad kaupade klassifitseerimise harmoneeritud süsteemi (HS) 2002. aasta versioonil, mis on praeguseks aegunud.

Tšiili ja Euroopa Liit on kokku leppinud ajakohastada tootepõhised päritolureeglid, et viia need vastavusse 2012. aasta harmoneeritud süsteemiga, mis on uusim klassifikatsioon. Eesmärk on tagada, et nende toodete jaoks, mis on 2012. aasta harmoneeritud süsteemis ümber klassifitseeritud, jääksid tootepõhised päritolureeglid samaks. Kui kaup on paigutatud muusse gruppi või rubriiki, kohaldatakse selle suhtes varem kehtinud tootepõhiseid päritolureegleid, kui uue grupi või rubriigi reeglid erinevad vana grupi või rubriigi reeglitest.

Tootepõhistes päritolureeglites on tehtud mõni väiksem täpsustus gruppi 72, mis hõlmab rauda ja terast, kuuluvate toodete kohta. Rubriigi tasandil kohaldatavad reeglid ei ole piisavalt täpsed, et toodete päritolustaatust kindlaks määrata, ja seega on tootepõhistesse päritolureeglitesse lisatud alamrubriik.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9.

•Subsidiaarsus (ei kuulu liidu ainupädevusse)

Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

•Proportsionaalsus

Ettepanek piirdub sellega, mis on oodatud eesmärkide saavutamiseks vajalik või asjakohane.

3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA JA MÕJUHINNANGUD

•Konsulteerimine sidusrühmadega

Ei ole asjakohane. Käesoleva ettepanekuga muudetakse olemasolevat teksti.

•Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

•Mõju hindamine
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Lisatud ettepanek on õigusakt, millega määratakse kindlaks liidu seisukoht, mis võetakse vastu tema nimel assotsieerimislepinguga ettenähtud organis liidu ja kolmanda riigi vahel. Eelkõige on see seotud ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping”) rakendamisega.

Assotsieerimisleping kirjutati alla 27. juunil 2014 ja seda kohaldatakse ajutiselt alates 1. septembrist 2014 kuni lepingu ratifitseerimiseni ELi liikmesriikides. Nõukogu 16. juuni 2014. aasta otsusega 2014/492/EL kiideti heaks Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide nimel lepingule allakirjutamine ja selle teatavate sätete ajutine kohaldamine.

Lepinguga on asutatud erikoosseisus kokkutulev assotsieerimiskomitee, mis jälgib lepingu V jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) rakendamist ja lahendab sellega seotud küsimusi. See komitee peab koostama vahekohtunike nimekirja, et tagada vaidluste lahendamise mehhanismi nõuetekohane toimimine, nagu on sätestatud lepingu artiklis 404.

Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

Käesoleva ettepanekuga rakendatakse Euroopa Liidu ühist kaubanduspoliitikat idapartnerluse riigi suhtes eespool nimetatud lepingu sätete alusel. Selle eesmärk on luua vajalikud institutsioonilised vahendid, mis võimaldavad liidul ja Moldova Vabariigil lepingu kohaldamist ja tõlgendamist käsitlevaid kahepoolseid vaidlusi tõhusalt lahendada. Ettepanek on kooskõlas liidu seisukohaga vaidluste lahendamise põhimõtete suhtes, mida arutatakse ja rakendatakse vabakaubanduslepingute raames teiste kaubanduspartneritega.

Kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega

Käesolev ettepanek on kooskõlas liidu muude välispoliitika eesmärkidega, eelkõige Moldova Vabariigiga seotud Euroopa naabruspoliitika ja arengukoostööpoliitikaga, ning täiendab neid eesmärke.

2.Õiguslik alus, subsidiaarsus ja proportsionaalsus

Õiguslik alus

Liidu jaoks on õiguslik alus, mille alusel määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise lepinguga moodustatud komiteedes võetav seisukoht, Euroopa Liidu toimimise leping, eelkõige selle artikli 207 lõige 4 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

Subsidiaarsus (ei kuulu liidu ainupädevusse)

Ühine kaubanduspoliitika kuulub Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 kohaselt liidu ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

Proportsionaalsus

Käesolev ettepanek on vajalik, et täita liidu rahvusvahelisi kohustusi, mis on sätestatud Moldova Vabariigiga sõlmitud lepingus.

Õigusakti valik

Käesolev ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9, milles on ette nähtud nõukogu otsuste vastuvõtmine. Käesolevas ettepanekus esitatud eesmärgi saavutamiseks ei ole võimalik kasutada muud õiguslikku vahendit.
Majanduspartnerluslepingu komitee sekretäriks on 12 kuu kaupa vaheldumisi Euroopa Komisjon ja Kameruni Vabariik. Need perioodid langevad kokku komitee vahelduvate eesistumisperioodidega.

3.Majanduspartnerluslepingu komitee eesistujaks on 12 kuu kaupa vaheldumisi Euroopa Komisjoni esindaja ja Kameruni Vabariigi esindaja. Esimene eesistumise periood algab komitee esimese koosoleku toimumise kuupäeval ja lõpeb järgneva aasta 31. detsembril. Esimeseks eesistujaks on Kameruni Vabariigi esindaja.

2.Sekretär tagab, et kõik majanduspartnerluslepingu komiteele adresseeritud kirjad saadetakse edasi komitee eesistujale ja vajaduse korral levitatakse neid käesoleva töökorra artiklis 10 osutatud dokumentidena mõlema lepinguosalise kontaktisikule, kellele on osutatud lepingu artiklis 92.

2.Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda võtmise kohta on sekretär saanud taotluse hiljemalt 21 päeva enne koosoleku algust, kuid punktid lisatakse esialgsesse päevakorda ainult siis, kui sekretär on asjaomased dokumendid kätte saanud hiljemalt esialgse päevakorra väljasaatmise kuupäevaks.

5.Mõlemad lepinguosalised kiidavad protokolli kirjalikult heaks kahe kuu jooksul pärast koosoleku toimumise kuupäeva. Kui protokoll on heaks kiidetud, allkirjastab sekretär protokolli kaks eksemplari ja kumbki lepinguosaline saab selle autentse dokumendi ühe eksemplari.

Artikkel 13

Avalikustamine

1.Kui lepinguosalised ei otsusta teisiti, ei ole majanduspartnerluslepingu komitee koosolekud avalikud.

2.Kumbki lepinguosaline võib otsustada, kas avaldada majanduspartnerluslepingu komitee otsuseid oma ametlikus väljaandes.

IV PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 14

Töökeeled

1.Majanduspartnerluslepingu komitee töökeelteks on mõlema lepinguosalise jaoks ühised ametlikud keeled.

2.Majanduspartnerluslepingu komitee viib arutelusid läbi ning võtab vastu otsuseid ja soovitusi lõikes 1 osutatud keeltes esitatud dokumentide ja ettepanekute alusel.

Artikkel 15

Kulud

1.Kumbki lepinguosaline kannab kõik majanduspartnerluslepingu komitee koosolekutel osalemisega seotud kulud ise, sealhulgas personali-, sõidu-, elamis-, posti- ja telekommunikatsioonikulud.

2.Koosolekute korraldamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab see lepinguosaline, kes on koosoleku võõrustaja.

3.Kulud, mis on seotud koosolekute suulise tõlke ning otsuste ja soovituste kirjaliku tõlkega komitee töökeeltesse, kannab see lepinguosaline, kes on koosoleku võõrustaja. Kulud, mis on seotud koosolekute suulise tõlke ning otsuste ja soovituste kirjaliku tõlkega Euroopa Liidu muudesse töökeeltesse, kannab Euroopa Liit.

Artikkel 16

Töökorra muutmine

Töökorda võib muuta majanduspartnerluslepingu komitee otsusega vastavalt artikli 6 lõikele 1.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Euroopa Liidu ja Armeenia vaheline viisade väljastamise lihtsustamise leping jõustus 1. jaanuaril 2014. Lepinguga on kehtestatud vastastikkuse põhimõtte alusel õiguslikult siduvad õigused ja kohustused eesmärgiga lihtsustada Armeenia kodanikele viisade andmise korda. Lepingu artikliga 12 on moodustatud ühiskomitee, kelle ülesanne on jälgida lepingu rakendamist. Artikli 12 lõike 4 kohaselt kehtestab komitee oma töökorra.

Töökorras täpsustatakse komitee kohtumiste ja töö korralduslikud üksikasjad.

2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Käesolevale nõukogu otsusele lisatud töökord lepiti kokku Armeenia poolega komitee esimesel kohtumisel. 10. novembril 2014 pidas komisjon viisatöörühmaga ametlikult nõu ELi-Armeenia viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee töökorra kavandi asjus. Viisatöörühm ei esitanud kavandi kohta märkusi. Töökorra tekst koostati kehtivate ELi viisade väljastamise lihtsustamise lepingute raames komisjoni poolt juba vastu võetud sarnaste dokumentide alusel (eriti lepingud Venemaa, Ukraina, Moldova ja Gruusiaga).

3. FINANTSMÕJU JA MÕJU EELARVELE

Käesolev ettepanek ei avalda mõju ELi eelarvele.

2015/0164 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu seisukoht Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu alusel moodustatud ühiskomitees seoses ühiskomitee töökorra vastuvõtmisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta otsust 2013/628/EÜ Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu sõlmimise kohta,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

(1)Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vaheline viisade väljastamise lihtsustamise leping (edaspidi „leping”) jõustus 1. jaanuaril 2014.
(5)Seepärast tuleks eurot kasutavale liikmesriigile täiendavat liidu finantsabi anda ainult tingimusel, et on kehtestatud kord täieliku hüvitise tagamiseks ühisrahas mitteosalevatele liikmesriikidele, kui Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi raames tegemata jäetud tagasimakse tõttu võetakse kasutusele ELi eelarve ja/või komisjon taotleb ka nendelt liikmesriikidelt täiendavaid vahendeid.

(4)Euroopa stabiilsusmehhanism on peamine euroala liikmesriikidele finantsabi andmise vahend. Siiski võib esineda olukordi, kus praktilistel, menetluslikel ja rahalistel põhjustel tuleb enne ESMist finantsabi andmist või sellega samal ajal kasutada Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi. Neid olukordi silmas pidades tuleks euroala liikmesriikide vahelist tugevdatud solidaarsuse põhimõtet, mis on vajalik rahaliidu sujuvaks toimimiseks, rakendada ka liidu õiguse kohaselt toimiva finantsabimehhanismi puhul.

(3)Euroopa finantsstabiilsusmehhanismiga saab anda liidu finantsabi kõigile liikmesriikidele, kui täidetud on ELi toimimise lepingu artikli 122 lõikes 2 ja määruses (EL) nr 407/2010 sätestatud tingimused. Olenevalt sellest, kas juurdepääsu turule kaotab euroala liikmesriik või euroalasse mittekuuluv liikmesriik, on riskid täiesti erinevad. Euroala puhul võib negatiivne ülekanduv mõju olla palju suurem, kuna euroala liikmesriigi sattumine finantsraskustesse seab tõenäoliselt ohtu kogu euroala finantsstabiilsuse.

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 407/2010 artiklisse 3 lisatakse järgmine lõige 2a.

„2a. Kui abisaava liikmesriigi rahaühik on euro, antakse liidu finantsabi ainult tingimusel, et on olemas õiguslikult siduvad sätted selle kohta, et ühisrahas mitteosalevatele liikmesriikidele hüvitatakse täielikult mis tahes kohustused, mis tekivad nende jaoks juhul, kui abisaaja liikmesriik ei maksa saadud finantsabi tagasi abi tingimuste kohaselt.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vaheline assotsieerimisleping allkirjastati Brüsselis 18. novembril 2002 ja see jõustus 1. veebruaril 2003.

Assotsieerimislepingu III lisas on sätestatud päritolustaatusega tooteid käsitlevad eeskirjad ja III lisa artiklis 12 on sätestatud eeskirjad nende toodete otseveoks lepinguosaliste vahel. Sooduskohtlemise kohaldamiseks peab toodete vedu toimuma otse kahe lepinguosalise vahel, kuid teatavatel tingimustel võib vedu toimuda kolmanda riigi kaudu.

Tšiili ja Euroopa Liit on kokku leppinud teatavate muudatuste tegemise assotsieerimislepingu III lisa artiklis 12, milles käsitletakse otseveo eeskirju. Eesmärk on täpsustada, et kui artiklis 12 sätestatud tingimustele vastav kaubasaadetis läbib kolmandat riiki, võidakse saadetis enne lepinguosalisele edasitoimetamist osadeks jagada, ilma et see mõjutaks nende toodete suhtes kohaldatavat sooduskohtlemist. Saadetiste osadeks jagamine ei tohiks iseenesest tekitada toodete päritoluga seotud kahtlusi, välja arvatud juhul, kui on tõendeid vastupidise kohta.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9.

•Subsidiaarsus (ei kuulu liidu ainupädevusse)

Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

•Proportsionaalsus

Ettepanek piirdub sellega, mis on oodatud eesmärkide saavutamiseks vajalik või asjakohane.

3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA JA MÕJUHINNANGUD

•Konsulteerimine sidusrühmadega

Ei ole asjakohane. Käesoleva ettepanekuga muudetakse olemasolevat teksti.

•Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

•Mõju hindamine

Ei ole asjakohane. Käesoleva ettepanekuga muudetakse olemasolevat kahepoolset kaubanduslepingut. Muid võimalusi kaaluma ei pea.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Vastavalt 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (edaspidi „käibemaksudirektiiv”) artikli 395 lõikele 1 võib nõukogu ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal anda igale liikmesriigile loa võtta erimeetmeid kõnealuse direktiivi sätetest erandite tegemiseks eesmärgiga lihtsustada käibemaksu kogumist või hoida ära teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist.

Komisjonis 27. mail 2015. aastal ja 17. juunil 2015. aastal registreeritud kirjadega taotles Sloveenia luba jätkata maksuvabastuse kohaldamist selliste maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa 50 000 eurot. Käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 kohaselt teatas komisjon 24. juuni 2015. aasta kirjaga Sloveenia taotlusest teistele liikmesriikidele. Komisjon teatas 25. juuni 2015. aasta kirjaga Sloveeniale, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

Üldine taust

Käibemaksudirektiivi XII jaotise 1. peatükiga on liikmesriikidel lubatud kohaldada väikeettevõtjatele erikorda, sealhulgas kohaldada käibemaksuvabastust selliste maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa teatavat summat. Kõnealune maksuvabastus tähendab seda, et maksukohustuslane ei pea oma tarnete eest käibemaksu maksma ning järelikult ei saa ta käibemaksu tootmissisendilt maha arvata.

Vastavalt käibemaksudirektiivi artikli 287 lõikele 15 võib Sloveenia kohaldada käibemaksuvabastust selliste maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive riigi valuutas ei ületa 25 000 eurot.

2012. aastal taotles Sloveenia erandit, et lihtsustada väikeettevõtjate käibemaksukohustusi ja maksude kogumist riigi maksuhalduri jaoks. Nõukogu andis 22. jaanuari 2013. aasta rakendusotsusega 2013/54/EL Sloveeniale loa vabastada 31. detsembrini 2015 käibemaksust maksukohustuslased, kelle aastakäive ei ületa 50 000 eurot. Käesolev meede on maksukohustuslaste jaoks vabatahtlik. Sellele kogemusele tuginedes taotleb Sloveenia nüüd kõnealuse meetme pikendamist, mis on maksukohustuslaste jaoks jätkuvalt vabatahtlik.

Sloveenia esitatud teabest ilmneb, et 2013. aasta lõpus oli 51,45 % käibemaksukohustuslaste maksustatav käive alla 50 000 euro ja nende teenitud käibemaksutulu moodustas ainult 1 % käibemaksust saadud kogutulust. Peale selle on nii 2013. kui ka 2014. aastal vähenenud selliste käibemaksukohustuslasena registreeritud maksukohustuslaste arv, kelle käibe ülempiir jääb 25 000 ja 50 000 euro vahele. See tähendab, et järjest rohkem väikeettevõtjaid kasutab lihtsustamismeedet.

Sloveenia edastatud teabe põhjal näib, et nimetatud meede avaldab lõplikus tarbimisetapis kogutavale käibemaksutulule tühist mõju.

Seepärast tehakse ettepanek pikendada erandi kestust järgmise perioodi võrra, s.o vähemalt kuni 31. detsembrini 2018 või sellise direktiivi jõustumiseni, milles käsitletakse aastakäibe ülempiiri, millest allapoole jääva maksukohustuslase suhtes võidakse kohaldada käibemaksuvabastust.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Euroopa Ühendus ja EFTA riigid sõlmisid 20. mail 1987 ühistransiidiprotseduuri konventsiooni (edaspidi „konventsioon”).

Serbia Vabariigi ühinemine konventsiooniga nõuab uute, asjaomast riiki käsitlevate keeleviidete lisamist konventsiooni. Lisaks on vastavalt vaja muuta tagatisdokumente, milles on nimetatud konventsiooniosalisi.

Ettepaneku eesmärk on vastu võtta ELi ühine seisukoht ühistransiidiprotseduuri konventsiooni muutmist käsitleva ELi-EFTA ühistransiidi ühiskomitee otsuse nr .../2015 eelnõu kohta.

Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

Ettepaneku valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad.

Kooskõla Euroopa Liidu muude poliitikavaldkondadega

Ei kohaldata.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

Õiguslik alus

20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni artikkel 15.

Kõnealuse konventsiooniga on kehtestatud meetmed, millega lihtsustatakse kaupade liikumist Euroopa Liidu, Islandi Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Türgi Vabariigi vahel.

Serbia Vabariik on väljendanud soovi konventsiooniga ühineda ning täitnud kõik juriidilised, struktuurilised ja infotehnoloogiaalased nõuded, mis on ühinemise eeltingimuseks.

Kuna Serbia Vabariik on kõik eeltingimused täitnud, kõnealust riiki on kutsutud ühinema ja ta on hoiule andnud oma ühinemiskirja, on vaja muuta konventsiooni, et lisada serbiakeelsed viited, ning kohandada vastavalt tagatisdokumente. Kõnealused muudatused tuleb sisse viia ning neid kohaldatakse alates esimesest päevast, mil Serbia Vabariik hakkab ühistransiidisüsteemi kasutama.

Tolliseadustiku komitee tollistaatuse ja transiidisektsioon ning ELi-EFTA ühistransiidi töörühm on käesoleva otsuse eelnõu juba heaks kiitnud.

Komisjoni kutsutakse üles kiitma kirjalikult heaks käesoleva otsuse eelnõu, et esitada see nõukogule ühisseisukoha saamiseks, mis on vajalik selleks, et ELi-EFTA ühistransiidi ühiskomitee saaks otsuse lõplikult vastu võtta.

Proportsionaalsus
„Heksabromotsüklododekaan „Heksabromotsüklododekaan” tähendab heksabromotsüklododekaani, 1,2,5,6,9,10-heksabromotsüklododekaan, ja selle peamisi diastereoisomeere: α-heksabromotsüklododekaani, β-heksabromotsüklododekaani ja γ-heksabromotsüklododekaani

25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8

247-148-4, 221-695-9
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

2002. aasta mais otsustas rahvusvahelise kakaoorganisatsiooni (ICCO) nõukogu viia oma peakorteri alates 1. jaanuarist 2003 üle Londonist Abidjani (Côte d’Ivoire). Cote d’Ivoire'i julgeolekuolukorra tõttu on peakorteri üleviimine Abidjani mitu korda edasi lükatud. Viimati tehti seda 2012. aasta märtsis, kui ICCO nõukogu leppis kokku, et langetab selles küsimuses lõpliku otsuse 2015. aasta septembris toimuval istungil.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMINE JA MÕJUHINNANGUD

•Konsulteerimine sidusrühmadega

Käesoleva otsuse sisu on nõukogu põhitarbeainete töörühmaga arutatud 2015. aastal mitmel koosolekul.

•Mõju hindamine

Alates 2002. aastast ei ole ükski teine riik peale Cote d’Ivoire'i pakkunud end ICCO peakorteri asukohariigiks. Arvestades, et Côte d’Ivoire on suurim kakaotootja, on ICCO peakorteri üleviimine Londonist Abidjani asjakohane, kui sealsed tingimused seda lubavad.
SELETUSKIRI

Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) kohaselt võib kasutada paindlikkusinstrumenti, et rahastada selgelt määratletud kulusid, mida ei saa rahastada mitmeaastase finantsraamistiku ühe või mitme rubriigi ülemmäärade piires.

Vastavalt nõukogu määruse nr 1311/2013 artiklile 11 ja 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktile 12 teeb komisjon pärast seda, kui ta on uurinud kõiki võimalusi jaotada assigneeringud ümber ja kasutanud ära kogu mittesihtotstarbelise varu rubriigi „Julgeolek ja kodakondsus” (rubriik 3) all, ettepaneku võtta kasutusele paindlikkusinstrument. Paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise tulemusena ületatakse 66,1 miljoni euro võrra mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 3 ülemmäära ning selle eesmärk on toetada rahaliselt pagulaskriisi haldamise meetmeid.

Paindlikkusinstrumendi kavandatavaks kasutuselevõtmiseks vajalikud maksete assigneeringud moodustavad 2016. aastal 52,9 miljoni ja 2017. aastal 13,2 miljonit eurot.

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta koheste eelarvemeetmete jaoks Euroopa rände tegevuskava raames

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, eriti selle punkti 12,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

(1)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) artikliga 11 on kehtestatud paindlikkusinstrumendi ülemmääraks 471 miljonit eurot aastas (2011. aasta hindades).

(2)Olles uurinud kõiki võimalusi jaotada assigneeringud ümber rubriigi „Julgeolek ja kodakondsus” (rubriik 3) kulude ülemmäära raames, teeb komisjon ettepaneku võtta paindlikkusinstrumendi kaudu kasutusele 66,1 miljonit eurot, et rahastada meetmeid rände valdkonnas.

(3)Paindlikkusinstrumendi kavandatavaks kasutuselevõtmiseks vajalikud maksete assigneeringud moodustavad 2016. aastal 52,9 miljoni ja 2017. aastal 13,2 miljonit eurot,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarves kasutatakse paindlikkusinstrumenti kulukohustuste assigneeringute suurendamiseks 66,1 miljoni euro ulatuses üle rubriigi „Julgeolek ja kodakondsus” (rubriik 3) kulude ülemmäära.

Seda summat kasutatakse pagulaskriisi haldamise meetmete rahastamiseks.

Paindlikkusinstrumendi kavandatavaks kasutuselevõtmiseks vajalikud maksete assigneeringud moodustavad 2016. aastal 52,9 miljoni ja 2017. aastal 13,2 miljonit eurot.