EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON,
24. aprill 2007,
märkustega, mis on lahutamatu osa otsusest Euroopa Liidu 2005. eelarveaasta üldeelarve täitmisele
heakskiidu andmise kohta, I jagu –Euroopa Parlament
EUROOPA PARLAMENT,
— võttes arvesse Euroopa Liidu 2005. eelarveaasta üldeelarvet (1);
— võttes arvesse Euroopa ühenduste 2005. eelarveaasta lõplikku raamatupidamise aastaaruannet –I köide
(SEK(2006)0915 –C6-0465/2006) (2);
— võttes arvesse 2005. aasta eelarve- ja finantsjuhtimise kohta koostatud aruande I jagu –Euroopa
Parlament (3);
— võttes arvesse siseaudiitori aastaaruannet;
— võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet 2005. eelarveaasta eelarve täitmise kohta koos institutsioonide
vastustega (4);
— võttes arvesse vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 tehtud kontrollikoja avaldust, mis kinnitab
raamatupidamiskontode usaldatavust ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust (5);
— võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10 ja artiklit 275 ning Euratomi asutamislepingu
artiklit 179a;
— võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb
Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (6), eriti selle artikleid 145, 146 ja
147;
— võttes arvesse Euroopa Parlamendi eelarve täitmise sise-eeskirja (7) artiklit 13;
— võttes arvesse finantsmääruse artikli 147 lõiget 1, mille kohaselt on kõik ühenduse institutsioonid
kohustatud võtma asjakohaseid meetmeid, et järgida eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevaleEuroopa Parlamendi otsusele lisatud märkusi;
— võttes arvesse kodukorra artiklit 71, artikli 74 lõiget 3 ja V lisa;
— võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0094/2007),
A. arvestades, et kontrollikoda ei tuvastanud mingeid olulisi vigu (punkt 10.4);
B. arvestades, et kontrollikoda juhtis tähelepanu järelevalve- ja kontrollisüsteemide püsivatele nõrkustele
(punktid 10.5–10.10);15.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 187/3
(1) ELT L 60, 8.3.2005.
(2) ELT C 264, 31.10.2006, lk 1.
(3) DV/614096EN.doc.
(4) ELT C 263, 31.10.2006, lk 1.
(5) ELT C 263, 31.10.2006, lk 10.
(6) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006,
lk 1).
(7) PE 349.540/Bur/ann/def.
C. arvestades, et Euroopa Parlament on oma vastustes välja toonud meetmed, mis on võetud selleks, et
kontrollikoja poolt täheldatud nõrkustest üle saada;
D. arvestades, et Euroopa Parlamendi kodukorda muudeti 23. oktoobril 2002 selliselt, et heakskiit antaksepresidendi, mitte peasekretäri tegevusele;
E. arvestades, et 26. septembril 2006. aastal vastu võetud 2004. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise
resolutsiooni (8) suhtes tuleks võtta järelmeetmeid ja anda hinnang edusammudele selles esitatud
soovituste rakendamisel;
F. arvestades, et 28. septembri 2005. aasta Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus, (9) mille nõukogu
19. juulil 2005. aastal heaks kiitis, jõustub 2009. aastal algava Euroopa Parlamendi ametiaja esimesel
päeval;
G. arvestades, et juhatus võttis 25. septembril 2006. aastal vastu parlamendiliikmete assistentide
koodeksi (10),
Euroopa Parlamendi aruandlus rõhuasetusega kinnisvarapoliitikal
1. märgib, et Euroopa Parlamendile laekus 2005. aastal tulu, mis ulatub 112 393 557 euroni (2004. aastal:
117 409 824 eurot);
2. võtab teadmiseks summad, millega suleti Euroopa Parlamendi 2005. eelarveaasta raamatupidamiskon-
tod:
(eurodes)
Assigneeringute kasutamine2005. eelarveaasta assigneeringud2004. aastast üle kantud
assigneeringud
2005. aasta assignee-
ringudAssigneeringud
sihtotstarbelistest tuludestFinantsmääruse artikli 9
lõiked 1 ja 4
Olemasolevad assigneeringud 1 264 024 722
(100 %)31 412 881 (100 %) 281 461 344 (100 %)
Võetud kulukohustused 1 249 096 468
(98,82 %)—
Tehtud maksed 941 932 832
(75,40 %)29 679 028 (94,48 %) 259 853 230 (92,32 %)
2006. eelarveaastasse üle kantud
assigneeringud
Finantsmääruse artikli 9 lõiked 1
ja 2307 163 636
Finantsmääruse artikli 9 lõiked 1, 2
ja 5200 000
Tühistatud assigneeringud 14 728 254 — 21 608 114 (7,68 %)
Bilanss 31. detsembri 2005. aasta seisuga: 1 520 822 777
3. märgib, et 2005. aastal seoti 98,82 % Euroopa Parlamendi eelarvesse kirjendatud assigneeringutest
(tühistamismäär 1,18 %) ja saavutati nagu eelnevatelgi aastatel väga kõrge eelarve täitmise tase;
4. meenutab siiski, et kõrge täitmise tase on osaliselt seletatav 1992. aastast levinud assigneeringujääkide
ümberpaigutamise tavaga, mis hõlmab aasta lõpus kasutada olevate assigneeringute ümberpaigutamisthoonetele ettenähtud eelarveridadele, eriti kapitali ettemakseteks, et vähendada tulevasi intressimakseid;L 187/4 ET Euroopa Liidu Teataja 15.7.2008
(8) ELT L 177, 6.7.2007, lk 3.
(9) ELT L 262, 7.10.2005, lk 1.
(10) PE 377.686/BUR.
nii tehti 2005. aasta lõpus assigneeringujääkide ümberpaigutamise abil kättesaadavaks
124 144 556 eurot (orienteeruvalt 10 % assigneeringutest); nimetatud summast
— 75,7 miljonit eurot kasutati Winston Churchilli (WIC) ja Salvador de Madariaga (SDM) hoonete
ostmiseks Strasbourgis,
— 46,2 miljonit eurot kanti üle ettemakseks vastavalt Brüsselis asuvate hoonete D4 ja D5 iga-aastasele
liisingumaksele
— ja 2,3 miljonit eurot pandi kõrvale Euroopa maja jaoks Vallettas;
lisaks sellele ostis Euroopa Parlament ühiselt komisjoniga tavaülekande teel Euroopa majad
Kopenhaagenis (10,6 miljonit eurot) ja Haagis (7,4 miljonit eurot);
5. tuletab oma pädevatele organitele meelde, et „tagasimaksed hoonete eest ... tuleks kindlaks määrata
eelarvestrateegia raames” (11); kritiseerib seetõttu oma pädevaid organeid Euroopa Parlamendi tulevasi
soetusi puudutava kinnisvarapoliitika ebapiisava selgusega eelarvestamise eest (eelarverida „kinnisvara
soetamine” näitab vaid kandeid 2005., 2006. ja 2007. aasta kohta);
6. kinnitab veel kord oma nõudmist muuta Euroopa Parlamendi eelarve täitmise sise-eeskirja artiklit 16, et
nõuda Euroopa Parlamendi eelarvele olulist finantsmõju avaldavate ehitusprojektide puhul eelarveko-misjoni heakskiitu;
7. kutsub taas kord eelarvepädevaid institutsioone üles koostama eelarveprognoose, mis tagavad, et
eelarveprojekti kirjendatud summad kajastavad Euroopa Parlamendi erinevate poliitikavaldkondadetegelikke vajadusi; palub volitatud eelarvevahendite käsutajatel esitada oma iga-aastastes tegevusaruan-netes selgelt iga-aastased laekunud assigneeringud, võetud kulukohustused, tehtud maksed ja kasutamatasummad; lisaks sellele kutsub volitatud eelarvevahendite käsutajaid üles esitama –nagu osaliselt juba
tehakse –põhjuseid, miks eelarveassigneeringud ei ole täielikult ära kasutatud;
8. on teadlik asjaolust, et kontrollikoda avaldab lähitulevikus eriaruande institutsioonide hooneid
puudutava poliitika kohta; nõuab, et vastutav komisjon koostaks selle eriaruande põhjal omaalgatuslikuraporti; on lisaks seisukohal, et nimetatud komisjonil peaks olema õigus komisjoni vastava otsuse korralkoostada omaalgatuslikke raporteid kontrollikoja eriaruannete kohta ilma eelneva loata ja väljaspoolselliste raportite kvooti;
9. avaldab kahetsust selle üle, et Euroopa Parlamendi infobüroode eelarverida ei ole eristatud ning soovib
saada kõigi infobüroode parimate tavade hinnangut, võttes arvesse kulude-tulude suhet;
Kontrollikoja märkused 2005. eelarveaasta kohta
10. tunneb heameelt selle üle, et kontrollikoda ei tuvastanud mingeid olulisi vigu (punkt 10.4);
11. võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepanekud seoses uue arvutirakendusega personali palkade
arvestamiseks ja ka Euroopa Parlamendi pädeva teenistuse vastuse, milles rõhutatakse, et süstemaatilisedjärelkontrollid on toimunud alates 2006. aasta märtsist;
12. tunnistab kontrollikoja kriitikat seoses kindlasummaliste maksetega personali reisimise eest kolme
tavapärase töökoha vahel; kinnitab siiski, et Euroopa Parlamendi administratsiooni kavatsus oli arvessevõtta ühelt poolt reguleeriva raamistiku nõudeid ja teiselt poolt institutsiooni konkreetse töökeskkonnanõudeid; palub kontrollikojal teostada järelevalvet kindlasummaliste maksete süsteemi toimimise üle jahoiatada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni, kui ta leiab märkeväärkasutusest;15.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 187/5
(11) Vt eelpoolnimetatud 26. septembri 2006. aasta resolutsiooni lõiget 7.
13. märgib, et kontrollikoda juhtis tähelepanu puudustele järelevalve- ja kontrollisüsteemides (punkt 10.9),
mis on seotud toetuste maksmistega Euroopa Parlamendi liikmetele; peab murettekitavaks seda, et 2006.aasta keskpaigaks oli vaid 54 % teenuseosutajatest ja vaid 29 % makseasutustest esitanud arvedajavahemiku kohta 2004. aasta juuni kuni 2005. aasta juuni; märgib, et parlamendiliikmete assistendihüvitise siseaudit viiakse 2006. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluseks õigeaegseltlõpule;
Siseaudiitori aastaaruanne
14. märgib, et 2005. aastal vormistas siseauditi teenistus lõplikult 7 aruannet: siseaudiitori aastaaruanne,
aruanded peadirektoraatide sisekontrolli raamistiku läbivaatamise järelmeetmete kohta, hankeprotsessikohta ja Euroopa Parlamendi kahe infobüroo kohta (vastu võeti ka kaks aruannet Euroopa ombudsmanikohta);
15. tervitab tõsiasja, et siseaudiitor oli lisaks Euroopa Parlamendi eelarve täitmisele heakskiidu andmist
käsitleva raportööri abistamisele valmis samuti esitama –esimest korda isiklikult –2005. aasta
aastaaruande tulemused ametlikult eelarvekontrollikomisjonile, tõestades seeläbi, et tema aruanne ei oleainult sisemine juhtimisvahend, vaid oluline juhis iga-aastasel eelarve täitmisele heakskiidu andmisel;
16. rõhutab, et auditid on kinnitanud, et institutsioon on ikka kahe põhimõtteliselt erineva sisekontrolli
kontseptsiooni vahelises üleminekuetapis ja et sisekontrolli raamistiku täielik rakendamine kõikidesosakondades võtab kauem aega;
17. tervitab tõsiasja, et siseaudiitor keskendus 2005. aastal oma töös hankemenetlusele ja kooskõlastatud
tegevuskavade järelmeetmetele, mis tulenesid sisekontrolli raamistiku läbivaatamisest 2003. ja 2004.aastal;
18. rõhutab hankevaldkonnas järgmist:
— tuleb saada mõistlik kinnitus selle kohta, et pakkumine vastab põhivajadustele, on seaduspärane,
kulutasuv ja läbipaistev,
— tuleb esitada selged ja arusaadavad pakkumisdokumendid,
— tuleb kehtestada piisavad väljaarvamis-, valiku- ja pakkujatega ühenduse võtmise kriteeriumid,
— kontaktides pakkujatega tuleb tagada õigeaegsus, võrdne kohtlemine ja läbipaistvus,
— tuleb tagada avamiskomisjoni läbipaistvad ja kooskõlastatud otsused,
— pakkumiste hindamised peavad põhinema väljakuulutatud kriteeriumidel,
— lepingute sõlmimisel tuleb säilitada täielik kontrolljälg,
— lepingu sätted peavad vastama pakkumistingimustele,
— kõnealuste eesmärkide saavutamine nõuab piisavaid kontrolle hankeprotsessi varajases kriitilise
tähtsusega etapis,L 187/6 ET Euroopa Liidu Teataja 15.7.2008
— parandada tuleb hangetega seotud eelarveliste kulukohustuste eelkontrolli tõhusust;
19. palub kontrollikojal hiljemalt 2008. eelarveaastal hinnata, mil määral on need hankevaldkonna
eesmärgid saavutatud;
20. kordab veel kord, et volitatud eelarvevahendite käsutajate poolt kehtestatud sisekontrolli raamistikel on
järgmised kontrollieesmärgid: vastavus kehtivate õigusaktide, eeskirjade ja tavadega, haldusteabe ja-dokumentide usaldusväärsus ning toimingute ökonoomsus, tulemuslikkus ja tõhusus;
21. tuletab lisaks meelde, et nimetatud kontrollieesmärkide saavutamiseks peavad eelarvevahendite
käsutajad järgima 22 miinimumnormi; nimetatud normid on võimalik rühmitada viide kontrollikate-gooriasse: kontrollikeskkond, saavutus ja riskijuhtimine, teave ja kommunikatsioon, kontrollitegevus
ning järelevalve (kontroll ja hindamine);
22. rõhutab sisekontrolli raamistiku valdkonnas järgmist (aastatel 2003/2004 kooskõlastas siseauditi
teenistus eelarvevahendeid käsutavate osakondadega 454 meedet ja on viinud läbi järelmenetlused, etmäärata kindlaks, kas neid rakendati nõuetekohaselt; praeguseks on kontrollitud 341 meetmerakendamist):
— eelarveülekannete juhtimiseks kasutatava arvutiseeritud süsteemi ülevaates esitatud 37 meetmest ei
olnud vaid kolme 2005. aasta lõpuks veel rakendatud ja lisaks olid 9 meedet osaliselt rakendatud;
— 304 meetmest, mille abil vaadatakse läbi vastavuse tase sisekontrolli ja kontrolli eesmärkide
miinimumnormidele, oli 150 täielikult rakendatud, 86 rakendatud osaliselt ning osakonnad eiolnud veel midagi teinud ülejäänud 68 meetme suhtes;
— kõikide teiste täielikult rakendamata meetmete osas leppis siseauditi teenistus eelarvevahendeid
käsutavate osakondadega kokku ülevaadatud ajakava, mille alusel ta 2007. aastal järelevalvetteostab;
23. avaldab kahetsust selle üle, et parlamendiliikmete assistentide hüvitiste audit ei olnud 2005. aasta
heakskiidu andmise menetluse ajaks valmis; palub vastutaval komisjonil selle auditi tulemused hiljemnõuetekohaselt üle vaadata;
Euroopa Parlamendi finantshaldus
24. märgib, et 2005. aasta kulude ja tulude aruandele lisatud finantshalduse analüüs annab kasuliku ülevaate
kontrollitava aasta kõige olulisematest finantssündmustest;
25. juhib tähelepanu sellele, et üks osa institutsiooni haldustegevusest 2005. aastal oli endiselt suunatud
finantsmääruse uute nõuetega kohanemisele, uute kontrollisüsteemide, toimimisviiside ja töömeetodite
kasutuselevõtmisele, koolitusprogrammide väljatöötamisele ja uute vastutusalade kindlaksmääramisele;
26. märgib, et esimesed kogemused uue finantsmääruse sätete kohaldamisel institutsioonis nagu Euroopa
Parlament, kes peab täitma halduseelarvet, osutavad sellele, et mõnel juhul on loodud liiga keerulisedsüsteemid ja finantsringlus;
27. märgib, et mõned peadirektoraadid on jätkuvalt seisukohal, et finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade
teatavad sätted toovad kaasa kogu sisekontrolli liigse bürokratiseerumise ja on juhtimisele liigsekskoormaks;15.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 187/7
28. märgib, et endises finantskontrolli direktoraadis oli kontrolliülesannetesse kaasatud 18 personaliliiget
(kogu 20-liikmelisest personali koosseisust), kuid uue finantsmäärusega kehtestatud uues struktuuris onkõnealused ülesanded määratud erinevate peadirektoraatide 44 töötajale; lisaks neile töötab siseaudititeenistuses 10 audiitorit (kogu 12-liikmelisest personali koosseisust);
29. kinnitab veel kord oma 26. septembri 2006. aasta, 12. aprilli 2005. aasta, (
12) 21. aprilli 2004. aasta (13)
ja 8. aprilli 2003. aasta (14) resolutsioonides väljendatud seisukohta, et „heakskiidu andmise menetluse
kehtivusala ei peaks hõlmama mitte ainult Euroopa Parlamendi peasekretäri ja administratsioonijuhtimistegevust, vaid ka otsuseid, mille on teinud Euroopa Parlamendi juhtorganid, st president,
juhatuse ja esimeeste konverents”;
30. rõhutab, et Euroopa Parlament ei anna heakskiitu eelarve täitmisel mitte peasekretäri, vaid presidendi
tegevusele, kuna poliitilist lõppvastutust eelarve ettevalmistamise ja täitmise eest kannavad valitudliikmed, mitte ametnikud; kutsub seetõttu presidenti ja eelarve eest vastutavat asepresidentinõuetekohaselt osalema eelarvekontrollikomisjoni tulevastel koosolekutel ning leppima eelarvekontrol-likomisjoniga kokku kohases vormis, mis tagaks heakskiidu andmise menetluse raames tulemuslikupoliitilise dialoogi;
31. tervitab asjaolu, et juhatus on alustanud arutelu oma suhete kohta eelarvepädevate institutsioonide ja
eelarve täitmist kinnitavate asutustega, et selgitada Euroopa Parlamendi juhtorganite liikmete poliitilisevastutuse täpset praktilist tähendust seoses volituste kasutamise ja märkimisväärsete finantstagajärgedegaotsuste tegemisega; palub vastvalitud juhatusel seda arutelu jätkata, kaasates ka asjassepuutuvadkomisjonid;
32. tervitab tõsiasja, et peasekretär on koostanud lühikese ja hõlpsasti loetava dokumendi, milles
kirjeldatakse 2004. ja 2005. aasta eelarvet ja mis on kättesaadav ka Euroopa Parlamendi veebilehel;
Peadirektoraatide tegevusaruanded
33. juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlamendi peasekretär edastas peadirektorite 2005. aasta
tegevusaruanded eelarvekontrollikomisjonile 10. aprillil 2006. aastal; sellega seoses teatas peasekretär
volitatud eelarvevahendite kasutajana, et tal on piisav tagatis selle kohta, et Euroopa Parlamendi eelarvetäideti usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt ning et kasutusele võetud kontrolliraamistikandis vajaliku tagatise aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta;
34. tervitab tõsiasja, et kõik peadirektorid tegid oma osakondade finantstehingute kohta märkusteta
kinnitava avalduse;
35. hindab edusamme, mis on tehtud iga-aastaste tegevusaruannete esitlemise ja ülesehituse ühtlustamisel;
jääb siiski seisukohale, et loetavust ja võrreldavust on võimalik jätkuvalt parandada; palub omateenistustel lisada ühe lehekülje pikkune kommenteeritud kokkuvõte, milles esitatakse saadudassigneeringud, võetud kulukohustused, tehtud maksed ja see, kuidas kasutati kulutamata summasid(st ülekandmised järgmisesse perioodi, ümberpaigutamised, assigneeringujääkide ümberpaigutaminejne) ning viimase eelarveaasta peamised sündmused;
36. märgib, et tegevusaruannete järeldustest tulenevad järgmised üldised väljakutsed:
— sisemise kontrolliraamistiku rakendamiseks kulub rohkem aega kui esialgu arvati;
— eelarve täitmine uue finantsmääruse alusel;L 187/8 ET Euroopa Liidu Teataja 15.7.2008
(12) ELT L 196, 27.7.2005, lk 28.
(13) ELT L 330, 4.11.2004, lk 160.
(14) ELT L 148, 16.6.2003, lk 62.
— poliitiliste nõuete rakendamine lühiajalise etteteatamisega;
— uute töötajate töölevõtmine ja integreerimine;
Hanked
37. tuletab meelde, et finantsmääruse rakenduseeskirjade (15) artiklite 54 ja 119 kohaselt edastavad
institutsioonid eelarvepädevale institutsioonile aruanded läbirääkimistega menetluste kohta ja aruandedlepingute kohta, mille suhtes ei kehti riigihankeid reguleerivad direktiivid; et nimekiri töövõtjatest, kellelepingute summa ületab 50 000 eurot, kuid jääb alla ülalmainitud direktiivide künnisest, avaldatakseEuroopa Liidu Teatajas, ning et lepingud summas 13 800 eurot kuni 50 000 eurot avaldatakseinstitutsioonide veebilehtedel; lisaks sellele kutsus Euroopa Parlament 2003. aastal oma peasekretäri ülesigal aastal sõlmitud lepingutest aru andma (
16);
38. märgib, et aastaaruanne sisaldab järgmist teavet 2005. aastal sõlmitud lepingute kohta, mille maksumus
on võrdne või ületab 13 800 eurot:
Lepingu liikArv
(2004 sulgudes)Protsent
(2004 sulgudes)Summa eurodes
(2004 sulgudes)Protsent
(2004 sulgudes)
Teenistused 199 (229) 64 % (58 %) 89 551 639
(180 927 304)44 % (75 %)
Tarned 53 (99) 17 % (25 %) 29 036 604
(26 500 867)14 % (11 %)
Tööd 48 (60) 15 % (15 %) 13 763 856
(18 876 271)7 % (8 %)
Hooned 12 (4) 4 % (2 %) 73 149 658
(15 593 025)35 % (6 %)
Kokku 312 (392) 100 % 205 501 756
(241 897 467)100 %
Menetluse liikArv
(2004 sulgudes)Protsent
(2004 sulgudes)Summa eurodes
(2004 sulgudes)Protsent
(2004 sulgudes)Keskmine summa
(2004 sulgudes)
Avatud menetlus 64 (95) 21 % (24 %) 94 187 176
(157 909 034)71 % (70 %) 1 471 675
(1 662 200)
Piiratud menetlus 112 (110) 37 % (28 %) 26 676 276
(39 897 441)20 % (18 %) 238 181
(362 704)
Läbirääkimistega
menetlus124 (183) 42 % (48 %) 11 488 646
(28 497 967)9 % (12 %) 92 650
(155 727)
Kokku 300 (388) 100 % 132 352 098
(226 304 442)100 % 441 174
(585 259)
39. juhib tähelepanu sellele, et sõlmitud 312 lepingust oli 147 maksumus vähemalt 50 000 eurot, kusjuures
165 maksumus oli 13 800 kuni 50 000 eurot; küsib oma administratsioonilt, kas see peab kehtestatudmenetlusi viimatinimetatud liiki lepingute sõlmimiseks muudetud finantsmääruse kohaselt piisavalttõhusaks;15.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 187/9
(15) Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad
nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (Euroopa Ühenduste üldeelarvele kohaldatava finantsmääruse kohta)
rakendamise kohta (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1).
(16) Parlamendi 2001. aasta eelarve täitmise kinnitamise resolutsiooni (ELT L 148, 16.6.2003, lk 62) lõige 90.
40. tuletab meelde, et siseaudiitor on lõpetanud kogu institutsiooni hõlmava hankemenetluste auditi; tema
soovitused on esitatud eespool;
41. tervitab (seoses maksumusega) seda, et 91 % lepingutest sõlmiti avatud (71 %) ja piiratud (20 %)
menetluse kohaselt;
42. võtab teadmiseks peasekretäri vastuse, (17) milles esitatakse meetmed, mis võeti lepingute andmebaasi
loomiseks vastavalt finantsmääruse artiklile 95; tunnistab samal ajal, et muudetud finantsmäärus näebpraegu ette üheainsa keskandmebaasi kõikide institutsioonide jaoks, mida haldab komisjon;
Fraktsioonid (raamatupidamisaruannete ja menetluste kontroll –eelarvepunkt 3701)
43. tuletab meelde, et eelarvepunkti 3701 assigneeringute kasutamist käsitleva eeskirja (
18) punkti 2.7.3
kohaselt peavad juhatus ja eelarvekontrollikomisjon käsitlema fraktsioonide auditeeritud iga-aastaseidraamatupidamisaruandeid vastavalt neile kodukorraga antud volitustele;
44. kordab, et fraktsioonid ise vastutavad neile Euroopa Parlamendi eelarves eraldatud vahendite haldamise
ja kasutamise eest ning institutsiooni siseauditi teenistuse ülesandeid ei laiene tingimustele, mille aluseleelarvepunkti 3701 kirjendatud assigneeringuid kasutatakse;
45. tervitab tõsiasja, et fraktsioonid on avaldanud oma sisemised finantseeskirjad ja 2005. aasta
raamatupidamisaruanded Euroopa Parlamendi veebilehel;
46. nendib, et 2005. aastal kasutati eelarvepunkti 3701 kirjendatud assigneeringuid järgmiselt:
(tuhandetes eurodes)
Eelarves eraldatud kogusumma 61 973
Fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed 1 329Fraktsioonidele eraldatud summa 60 644
FraktsioonEP eelarvest
eraldatud
assignee-
ringudFraktsiooni
omavahendid
ja ümber-
paigutatud
vahendidKulud 2005 KasutusmäärAssignee-
ringute
ümber-
paigutamise
ülemmäär (*)Assigneeringute
ümber-
paigutamine
aastasse 2006
PPE-DE 17 282 4 510 15 066 69 % 8 641 6 727
PSE 13 107 5 447 11 679 63 % 6 554 6 554ALDE 5 783 2 251 4 354 54 % 2 892 2 892
Verts/ALE 2 712 777 2 448 71 % 1 356 1 040
GUE/NGL 2 726 1 223 2 735 69 % 1 363 1 214UEN 1 672 284 1 525 78 % 836 430
IND/DEM 2 182 688 2 044 71 % 1 091 826
NI 1 110 219 986 74 % 555 260
Kokku 46 575 15 399 40 837 66 % 23 287 19 942
(*) Vastavalt eelarvepunkti 3701 rakendussätetele
47. võtab teadmiseks fraktsioonide välisaudiitorite kinnituse, et raamatupidamine vastas kehtivatele
eeskirjadele ja rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele;L 187/10 ET Euroopa Liidu Teataja 15.7.2008
(17) 11. jaanuari 2007. aasta kiri eelarvekontrollikomisjoni esimehele (300319).
(18) Juhatuse 30. juuni 2003. aasta otsus.
48. märgib, et juhatus kinnitas 3. juulil 2006. aastal fraktsioonide eelarve täitmise aruanded ja vastavad
audiitorite aruanded; sellest tulenevalt maksis PSE fraktsioon Euroopa Parlamendi eelarvesse tagasi322 107 eurot ja ALDE fraktsioon 788 845 eurot kasutamata raha, kuna kõnealuseid summasid eisaanud ümber paigutada;
49. märgib, et fraktsioonid kasutasid vaid keskmiselt 66 % nende jaoks kasutada olevatest assigneeringutest
(2004. aastal 74 %);
Euroopa tasandi erakonnad
50. märgib, et 2005. eelarveaasta raamatupidamiskontode sulgemist käsitlevad andmed on järgmised:
Kokkuleppe raames heaks kiidetud 2005. aasta eelarve täitmine
(EUR)
Erakond (*) OmavahendidKogutoetus Euroopa
ParlamendiltKogutuluToetus protsendina
abikõlblikest kuludest
(max 75 %)
PPE 1 053 583,60 2 398 941,14 3 452 524,74 70,08 %
PSE 848 943,72 2 489 175,00 3 338 118,72 74,76 %
ELDR 358 234,17 819 562,69 1 177 796,86 70,10 %
EFGP 205 699,82 568 261,00 773 960,82 73,64 %
AEN 38 184,98 114 330,48 152 515,46 74,96 %PDE 85 932,25 253 933,49 339 865,74 74,86 %
GE 121 956,00 365 868,00 487 824,00 69,49 %
EFA 84 530,51 217 906,00 302 436,51 72,05 %
Kokku 2 797 065,05 7 117 977,80 10 025 042,85 72,18 %
(*) PPE: Euroopa Rahvapartei; PSE: Euroopa Sotsiaaldemokraatlik Partei; ELDR: Euroopa Liberaaldemokraatlik Reformipartei; EFPG:
Euroopa Roheliste Parteide Föderatsioon; AEN: Liit Rahvusriikide Euroopa eest; PDE: Euroopa Demokraatide Partei; GE: EuroopaVasakpartei; EFA: Euroopa Vabaliit
51. rõhutab, et erakondade välisaudiitorid on kinnitanud, et raamatupidamine toimus vastavalt Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2004/2003 (Euroopa tasandi erakondi
reguleerivate määruste ja erakondade rahastamise eeskirjade kohta) (19) artiklite 6, 7, 8 ja 10
põhikirjasätetele ning et raamatupidamisaruanded esitasid tõepärase ja usaldusväärse pildi erakondaderahalisest olukorrast 2005. eelarveaasta lõpus;
52. täheldab siiski, et
— Euroopa Vasakpartei (GE) ületas oma esialgset eelarvet ja kandis kahju 42 000 eurot, mida
olemasolev kapital täielikult ei kata; erakond peab seepärast parandama oluliselt oma sisekontrollistruktuure ja erakonna viivitamata rekapitaliseerima, et täita 2005. aasta kohustusi ja tagadatulevikuks piisavad varud;
— Liit Rahvusriikide Euroopa Eest (AEN) ja Euroopa Demokraatide Partei (PDE) ei täitnud esialgset
eelarvet täielikult, mis tõi kaasa toetuse vähendamise ja üleliigselt makstu sissenõudmise(110 669,52 eurot AENilt ja 113 690,51 eurot PDElt);
53. rõhutab, et Euroopa tasandi erakonnad on saavutanud nende jaoks ette nähtud assigneeringute
kasutamise kõrge taseme;15.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 187/11
(19) ELT L 297, 15.11.2003, lk 1.
54. rõhutab veel kord oma ettepanekute tähtsust määruse (EÜ) nr 2004/2003 (nagu kavandatud Euroopa
Parlamendi 23. märtsi 2006. aasta resolutsioonis (20) täiustamiseks;
55. väljendab heameelt selle üle, et pärast juhatuse 1. veebruari 2006. aasta otsust oli seoses Euroopa tasandi
erakondade rahastamisega võimalik saavutada järgmisi parandusi:
— abikõlblikke kulusid jooksva aasta toetuse raames (n) on võimalik maksta aastal n + 1;
— juhatus võttis vastu mitmeaastase näidiseelarve ajavahemikuks 2007–2009;
56. jääb seisukohale, et Euroopa tasandi erakondadel tuleb võimaldada luua reserve kohustuste täitmiseks
oma töötajate ja töövõtjate ees, kui erakond laiali saadetakse; palub komisjonil mitte enam viivitada21. novembri 2006. aasta lepitusmenetluses nimetatud kohustuse täitmisega, mille kohaselt tulebesitada ettepanek määruse (EÜ) nr 2004/2003 muutmiseks, lisades asjakohaseid sätteid, et vabastadafinantsmääruse artiklis 109 sätestatud kasumi taotlemise keelust omavahendid, eelkõige Euroopa tasandierakonna iga-aastase tegevusega seoses kogunenud osamaksud ja liikmemaksud, mis ületavad 25 %toetuse saaja kantavatest abikõlblikest kuludest vastavalt määruse (EÜ) nr 2004/2003 artikli 10lõikele 2;
Euroopa Parlamendi kinnisvarapoliitika
57. tunnistab, et Euroopa Parlamendi kehtestatud poliitika on saada tema poolt kasutatavate ruumide
omanikuks; seetõttu on ta investeerinud 1992. kuni 2005. aastani kinnisvarasse kokku1,4 miljardit eurot, säästes seeläbi vastavalt omapoolsetele arvestustele hoonete rendi ja muude tasudearvelt kuni 2006. aasta lõpuni ligikaudu 700 miljonit eurot;
58. palub peasekretäril esitada asjaomasele parlamendi komisjonile üksikasjad parlamendi kolme töökoha
haldamise kogumaksumuse kohta ja töökoha kaupa eraldi, et parlament saaks parema ülevaate nendekulude struktuurist ja tuvastada kokkuhoidu võimaldavad valdkonnad, kuna viimati küsiti sellist teavet2000. aastal, mil liidus oli vaid 15 liikmesriiki;
Strasbourg
59. kordab, et eelarvekontrollikomisjon on Euroopa Parlamendi 2004. aasta eelarve täitmisele heakskiidu
andmise ettevalmistamisel vaadanud põhjalikult läbi Winston Churchilli (WIC), Salvador de Madariaga
(SDM) ja IPE III hoonete ostmisega seonduvad sündmused;
60. rõhutab, et pärast Euroopa Parlamendi juhatuse 23. oktoobri 2006. aasta ühehäälset otsust on Euroopa
Parlamendist saanud kolme hoone omanik; müügitehingu finants- ja õiguslikud sätted nägid ettejärgmist:
— allakirjutamisel sularahas maksmisele kuuluv müügihind on 143 125 000 eurot, kusjuures
kõnealusele kahele objektile on kummalegi määratud sümboolne hind 1 euro;
— Euroopa Parlament saab hooned oma valdusesse tehingu allakirjutamise päevast;
— hoonete renoveerimisprogrammi, mis oli algselt kooskõlastatud SCI-Erasmega, jätkatakse ja see
viiakse lõpule Strasbourgi linna vastutusel;
— Strasbourgi linn korraldab vajaliku töö rahastamise ja teostamise, et hoone IPE III liigitataks
üldsusele juurdepääsetavaks esimese kategooria hooneks hiljemalt 31. detsembriks 2007;L 187/12 ET Euroopa Liidu Teataja 15.7.2008
(20) ELT C 292 E, 1.12.2006, lk 127.
61. märgib, et juhatus lubas sel puhul kooskõlas õigusteenistuselt 26. juunil 2006. aastal saadud arvamusega
ka kolme hoone eest üüri maksmist, mis katab aasta 2006 kuni raamlepingu allakirjutamiseni(28. september 2006): 7 352 644,14 eurot WIC ja SDM hoonete eest ning 4 023 329,90 eurot hooneIPE III eest;
62. märgib lisaks sellele, et müügitehing nägi ette, et juhul, kui Euroopa Parlament määrab kogu
hoonetekompleksi kolmandale isikule, kes ei ole Euroopa Liidu institutsioon ega organ, läheks objekti(de) omandiõigus sümboolse hinna –1 euro –eest üle Strasbourgi linnale; hoonete hinnas lepiksid
Strasbourgi linn ja Euroopa Parlament ühiselt kokku või juhul, kui see ei õnnestu, määrataks seekindlaks eksperthinnanguga;
Luxembourg
63. võtab teadmiseks Konrad Adenaueri hoone juurdeehitust (KAD I ja II) käsitleva Luxembourgi
ametivõimude ja Euroopa Parlamendi vahelise raamlepingu üksikasjad; raamleping hõlmab maad,Euroopa Parlamendi õigust kõiki või osa hoonetest välja üürida ning hoonete mis tahes ostjalekasutusvaldusse andmise tingimusi;
64. märgib lisaks sellele, et edasiste uuringute läbiviimise projektijuhtimise kulud, KADi uuendustööde
projektijuhtimise ja töölepingute kulud hinnati 345 170 900 eurole (maksumus 2005. aasta maikuuseisuga);
65. rõhutab, et KADi juurdeehituse jaoks taotletakse keskkonnatõendit sünkroonselt keskkonnajuhtimis- ja
auditeerimissüsteemiga (EMAS) liitumisega;
Brüssel
66. tuletab meelde, et 10. oktoobril 2004. aastal sõlmiti arendajaga pikaajaline üürileping, mis annab õiguse
hoonete D4-D5 väljaehitamiseks koos ostuvõimalusega; üldeelarve on 325,2 miljonit eurot; tehtud on192,6 miljoni euro suurused ettemaksed;
67. märgib, et juhatus kiitis heaks kultuurihüvede ala ja Euroopa külastuskeskuse loomise hoonesse D4
2005. aasta juulis;
68. rõhutab, et Belgia valitsus tagas viimati peaminister Guy Verhofstadti 28. septembri 2004. aasta kirjas, et
Euroopa Parlamendile hüvitatakse maa- ja maa-arenduse kulud ning et see on standardmenetlus, midakohaldatakse ka teiste Euroopa institutsioonide suhtes;
69. avaldab siiski kahetsust, et Belgia ametiasutused ei ole siiani järginud maa maksumuse (hinnanguliselt
43 miljonit eurot) osas kokkulepitut ja et nad vaidlevad Euroopa Parlamendile hoonete D4-D5ehitusobjekti maa arenduse kulude eest hüvitatava kogusumma üle, mille Euroopa Parlamenditeenistused on hinnanud 30,8 miljonile eurole;
70. peab Belgia ametiasutuste poolt tehtud 15 miljoni euro suurust pakkumist vastuvõetamatuks; on
seisukohal, et üldkasutatavaks läbikäiguks oleva raudteejaama katuse sillutamise kulusid ei ole
põhimõtteliselt võimalik rahastada Euroopa Parlamendi eelarvest;
71. väljendab oma toetust presidendile ja juhatusele Belgia ametiasutuste ja Euroopa Parlamendi vahel
tekkinud vaidluste lahendamisel, kaitstes Euroopa Parlamendi finants- ja institutsioonilisi huve;
72. kutsub seega Belgia valitsust üles pidama kinni eelpool mainitud kokkuleppest;73. on seisukohal, et Euroopa Parlamendi uute hoonete ehitamine ja sellele järgnevad investeeringud
ehitustegevusse nende hoonete ümber on avaldanud mõju ümbritseva piirkonna elamumajandusele,liiklusele ning töö- ja elutingimustele, ning kutsub seetõttu peasekretäri üles järgima poliitikat, mille15.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 187/13
kohaselt konsulteeritakse korrapäraselt piirkonna elanike esindajatega, ja esitama õigeaegselt enne
järgmist heakskiidu andmist aruande selle kohta, milliseid tulemusi on saavutatud Euroopa Parlamendijuuresoleku võimaliku negatiivse mõju piiramise osas kooskõlas kohalike asutustega;
Vabatahtlik pensioniskeem
74. tuletab meelde, et kontrollikoda on oma aastaaruannetes, viimati 2005. aastal (tabel 10.2), juhtinud
korduvalt tähelepanu sellele, et Euroopa Parlamendi täiendava pensioniskeemi jaoks tuleb luua piisav
õiguslik alus; tuletab meelde, et lisaks sellele tuleb kontrollikoja hinnangul kehtestada selged eeskirjad,mis käsitleksid toimimist puudujäägi korral; märgib siiski, et Euroopa Parlamendi õigusteenistus onseisukohal, et piisav õiguslik alus täiendava pensioniskeemi jaoks on juba olemas vastavalt EuroopaParlamendi regulatiivsele autonoomiale, mis on sätestatud EÜ asutamislepingu artiklis 199 (endine EMÜasutamislepingu artikkel 142) ning mis annab Euroopa Parlamendile õiguse võtta oma sisekorraldusesmis tahes vajalikuks peetavaid meetmeid; lisaks sellele, kui jõustub Euroopa Parlamendi liikmetepõhimäärus, moodustab kõnealuse põhimääruse artikkel 27 pensionifondi õigusliku aluse;
75. märgib, et 2005. aasta novembris oli vabatahtlikul pensionifondil 475 liiget, kes tegid iga kuu 984 euro
suuruseid sissemakseid, mis arvati maha otse üldkulude hüvitisest (üks kolmandik kogu sissemaksest);Euroopa Parlament maksis liikme kohta 1 896 eurot kuus;
76. kutsub vabatahtliku pensionifondi liikmeid üles tõestama 2007. aasta novembriks, et nende üldkulude
hüvitisest maha arvatud sissemaksed on makstud tagasi isiklikust sissetulekust; vastasel juhul jäävadfondi liikmete osas püsima süüdistused varjatud lisasissetuleku tekitamise kohta;
77. kutsub oma administratsiooni üles lõpetama alates 2008. aasta jaanuarist maksete tegemise liikmetele,
kes ei ole tõestanud, et nende enda sissemaksed vabatahtlikku pensionifondi hüvitati isiklikest
sissetulekutest;
78. tuletab juhatusele ja administratsioonile meelde, et nad pidid esitama enne 30. märtsi 2007 ettepanekud
meetmete kohta, millega tagatakse, et fondi liikmete poolt pensioniskeemi tehtavad sissemaksed tehakseerasissetulekuallikast otsekorraldusmaksete kaudu (
21);
79. märgib, et vabatahtlikul pensionifondil õnnestus vähendada juba viis aastat eksisteerinud kindlustus-
matemaatilist puudujääki 43 756 745 eurolt 2004. aastal 28 875 471 euroni 2005. aastal, parandadesseeläbi fondi kindlustusmatemaatilist rahastamise positsiooni 76,8 %-lt 2004. aastal 86,1 %-ni 2005.aastal; rõhutab, et viimaste aastate jooksul on aktsiaturg osutunud väga volatiilseks ning seetõttu puudubkindlus selles osas, millises suunas fondi kindlustusmatemaatiline puudujääk areneb;
80. kutsub fondi investeerimisjuhti üles soodustama „madala riskiga ”investeeringuid ja järgima eetilisi
investeerimisstandardeid, nagu on väljendatud Euroopa Parlamendi resolutsioonides;
81. märgib, et alates 2006. aasta jaanuarist on liikmel võimalik saada alates 60. eluaastast ja alles pärast viis
aastat tehtud sissemakseid 1 304 euro suurust pensioni;
82. tervitab asjaolu, et juhatus on loonud töörühma, kes tutvub vabatahtliku pensionifondi rahalise
olukorraga sõltumatu kindlustusmatemaatilise uuringu alusel; palub, et eelarvekontrollikomisjoniteavitataks korrapäraselt töörühma uurimise tulemustest;
83. on seisukohal, et kui juhatuse töörühm on oma ülesande lõpule viinud, tuleb Euroopa Parlamendi ja
pensionifondi vaheline suhe seada lepingulisele alusele;
84. on seisukohal, et Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse jõustumisel peaks vabatahtlik pensionifond
kohustuma tegutsema kuni 2009. aasta juunini omandatud õiguste kohaselt, mis tähendab, et eiEuroopa Parlamendi liikmed ega fondi liikmed ei saa jätkata fondi maksete tegemist; kutsub juhatust ülesvõtma vajalikud meetmed;L 187/14 ET Euroopa Liidu Teataja 15.7.2008
(21) Vt eelpoolnimetatud 26. septembri 2006. aasta resolutsiooni lõiget 88.
Parlamendiliikme assistendid Euroopa Parlamendis
85. tervitab juhatuse 25. septembri 2006. aasta otsust, millega võeti vastu Euroopa Parlamendi liikmete
assistente käsitlev koodeks; on seisukohal, et igale liikmele tuleks väljastada koodeksi isiklik eksemplartema liikmesriigi keeles;
86. märgib peasekretäri poolt 24. jaanuaril 2007. aastal esitatud arvnäitajate põhjal, et akrediteeritud
assistentide koguarv on hetkel 1 416, kellest 433 on teenuste osutajad (füüsilised isikud), umbes 583-
l on parlamendiliikmega otsene tööleping ning ülejäänud 400 on tööle võetud teenuste osutaja kaudu;
nendest on orienteeruvalt 138-l Belgia õigusel põhinev tööleping (14 % töölepingu alusel töötavaidakrediteeritud assistente); 2005. aastal sõlmiti 4 060 parlamendiliikmete assistentide töölepingut(sealhulgas 1 673 töötajat ja 2 387 teenuste osutajat, kellest 1 687 olid füüsilised isikud ja 700juriidilised isikud) ning 492 praktikandile maksti parlamendiliikme assistendi hüvitist;
87. rõhutab sellega seoses parlamendiliikme assistendi hüvitise –mis on kättesaadav alles hiljem käesoleval
aastal –auditeerimise tähtsust; palub seetõttu eelarvekontrollikomisjonil teostada järelkontroll kõnealuse
auditiaruande üle koos oma varasemate tähelepanekutega parlamendiliikmete toetuste kohta (
22) 2006.
aasta eelarve täitmise kinnitamise menetluse ajal;
88. võtab teadmiseks, et assistentide põhimääruse väljatöötamine eeldab läbirääkimisi komisjoni ja
nõukoguga ning et juhatus soovib konsulteerida ka õiguskomisjoniga; kutsub seetõttu vastvalitudjuhatust üles jätkama tegelemist nimetatud teemaga, et reguleerida assistentide töölevõtmise ja töötamisetingimusi ning ka nende sotsiaalkindlustuse ja maksustamise korda;
89. on seisukohal, et käimasoleva arutelu põhjal kõnealuses küsimuses tuleks pikendada parlamendiliikmete
assistentidega seonduvate küsimustega tegeleva parlamentaarse töörühma volitusi;
Euroopa Parlamendi „Kyoto+” kava
90. meenutab tähtsamaid arvnäitajaid, mis kajastavad seda tohutut mõju, mida Euroopa Parlament
keskkonnale avaldab (arvnäitajad 2004. aasta kohta):
— kulutused elektrile 6,2 miljonit eurot
— küte ja gaas 235 364 GJ/aasta
— CO
2heitkogused 11 245 t/aasta
— paber/trükikoda 70 523 kasti 2 500 A4 formaadis lehte (846,3 t)
— vesi 167 830 m3= 258 836 eurot
— tavajäätmed 2 098 t = 347 347 eurot
— parklad 5 156 kohta
91. palub peasekretäril esitada asjaomasele parlamendi komisjonile parlamendi kolme töökoha (koos ja
töökoha kaupa) ja nendega seotud reisivajaduste keskkonnamõju analüüs;
92. tervitab juhatuse 19. aprilli 2004. aasta otsust, millega Euroopa Parlamendis kooskõlas keskkonna-
juhtimis- ja auditeerimissüsteemi määrusega (EMAS-määrus) luuakse keskkonnajuhtimise süsteem, mispakub suurepärase vahendi Euroopa Parlamendi tegevuse keskkonnamõju juhtimiseks;
93. tervitab teisi keskkonnamõju vähendamiseks tehtavaid algatusi, näiteks trükikoja ümberkorraldamine,
uute ja kergemate dokumentide transportimiseks mõeldud konteinerite kasutuselevõtmine, jalgratastekättesaadavus Brüsselis ja Luxembourgis, videokonverentside organiseerimine ja tindikassettideringlussevõtt;15.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 187/15
(22) Vt eelpoolnimetatud 26. septembri 2006. aasta resolutsiooni lõikeid 73 kuni 79.
94. tervitab EMASi registreerimist kui väga positiivset sammu; väljendab siiski kahetsust, et EMASi
tegevuskavas püstitatakse vaid väga tagasihoidlikke vähendamiseesmärke (st 5 % kütte ja kliimaseadmeteosas), pakutakse välja hilisemad tähtajad (st 2011. aasta valgustusega seotud energiatarbimisevähendamise osas) ning luuakse erinevaid töörühmi, mis töötavad üksikute paranduste kallal;
95. juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Liit etendab juhtivat rolli kliimamuutust käsitlevas arutelus
rahvusvahelisel tasandil; on seetõttu seisukohal, et Euroopa Parlament ei peaks mitte ainult aitamaaktiivselt kaasa Kyoto protokolli kohaste ELi kohustuste täitmisele, vaid ka oma kliimamuutustkäsitlevates resolutsioonides sisalduvate eesmärkide –eelkõige CO
2heitkoguste 30 % võrra vähendamise
2020. aastaks –saavutamisele;
96. kutsub oma teenistusi üles töötama välja Kyoto+ kava, milles visandatakse tegevuskava, mis on
ambitsioonikam ja laiahaardelisem kui EMASi raamistikus kavandatud meetmed, eesmärgiga tõestadaüldsusele, et Euroopa Parlament püüab saavutada eesmärke, mida ta teistel saavutada palub;
97. on seisukohal, et Kyoto+ kava osas võetavad meetmed peaksid hõlmama järgmist:
— tagada, et KAD hoone juurdeehitus Luxembourgis on parimate keskkonnaalaste kogemuste
kasutamise eeskujuks (st vihmavee taaskasutamise, ladustamise ja korduskasutamise süsteemipaigaldamine, energiatarbimise vähendamiseks ökotehnoloogia kasutamine, kaasaegse tehnoloo-gia, näiteks edasiarenenud soojusisolatsiooni kasutamine või kliimaseadmete kasutamine, mishõlbustavad järelkütet või vabajahutust, päikesepaneelide kasutamine vee soojendamiseks, soojuseja elektri kaastootmist võimaldavate seadmete kasutamine);
— luua integreeritud energiatõhususe kava mitte ainult energiatarbimise auditi, vaid ka energiakadude
peamisi põhjusi käsitleva uuringu alusel; energiakadu võiks visualiseerida soojusgraafiliste piltidekaudu hoonetel;
— kaaluda elektrivarustaja vahetamist või praeguse varustaja(te)ga sõlmitud lepingu üle uute
läbirääkimiste pidamist, et osta energiat keskkonnale kõige väiksemat negatiivset mõju avaldavatelt
ettevõtetelt;
— vähendada tulevikus paberi kasutamist (846 tonni 2004. aastal);
— püüelda vee tarbimise märkimisväärse vähendamise poole (mis ei tundu olevat üks EMASi
praeguse tegevuskava eesmärkidest);
— vähendada oma ametiautode heitkoguseid tasemeni 130 gr/km CO
22012. aastaks,
— kaaluda võimaluse korral hübriidsõidukite teenistusautodena kasutamist;
— organiseerida Euroopa Parlamendis teavituskampaania, mille ajal tutvustatakse –ametnike ja teiste
esindajate uuringutes juba kindlaks tehtud transpordivajaduste ja -eelistuste alusel –Euroopa
Parlamendi liikuvuse kava, mis rõhutaks säästvate transpordivahendite (st kõndimine, jalgrataste,ühissõidukite kasutamine, autode jagamine, autode kasutamine ühiselt jne) eeliseid ja julgustaksneid kasutama;
— luua kontaktid kohalike ja piirkondlike ühistransporditeenuste osutajatega, et pakkuda tõhusamat
ühistranspordivõrku, võites seeläbi Euroopa Parlamendi ja teiste institutsioonide töötajate hulgaskliente;
— paluda, et juhatus asutaks alalise ja nähtava infopunkti liikuvuse haldamise kohta, mis annab
klientidele teavet ja aitab neid säästliku liikuvuse küsimustes;
— julgustada reisimise vähendamiseks infotehnoloogiaseadmete kasutamist ja videokonverentside
pidamist;L 187/16 ET Euroopa Liidu Teataja 15.7.2008
— püüda vähendada Euroopa Parlamendi sööklates ja restoranides müüdava toidu pikka teekonda,
mis enne tarbijani jõudmist läbitakse;
Võrdsed võimalused Euroopa Parlamendis
98. on seisukohal, et võrdsete võimaluste pakkumine peab olema Euroopa Parlamendi personalipoliitika
lahutamatu osa; tervitab seepärast soolise võrdõiguslikkuse eest vastutava asepresidendi poolt esitatudulatuslikku raportit, mille juhatus 29. novembril 2006. aastal vastu võttis; eeldab, et lõppjäreldusedviiakse täielikult ellu;
99. juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlamendi võrdsete võimaluste poliitika peaks olema
pakkumismenetluste lahutamatu osa ja et seda tuleks Euroopa Parlamendile teenuseid osutavateettevõtetega lepingute sõlmimisel nõuetekohaselt arvestada;
100. nõustub juhatuse poolt püstitatud eesmärkidega naiste ametisse nimetamiseks juhtimistasandil; märgib
rahuldustundega, et kõrgemate juhtivate ametikohtadega seotud eesmärgid on juba peaaegu saavutatud;
101. juhib tähelepanu püsivale tasakaalustamatusele keskastme juhtide tasandil; väljendab heameelt personali
peadirektoraadi tehtud uuringu ja võetud meetmete üle; nõuab siiski, et hinnataks katsekoolituspro-grammi, mis on mõeldud naistele, keda võidakse osakonna juhatajateks määrata;
102. rõhutab, et parem töö- ja eraelu vaheline tasakaal võib edendada võrdseid võimalusi; nõuab seepärast
konkreetseid meetmeid, et kehtestada personali jaoks paindlikum töökorraldus, mis täiendaksolemasolevaid põhikirjalisi sätteid;
103. märgib personali peadirektoraadi jõupingutusi haldus- ja eelarvemenetluse parandamiseks rasedus- ja
sünnituspuhkusel ning isapuhkusel olevate ja osalise tööajaga töötajate asendamise osas; palub juhatusel
ja eelarvekomisjonil eraldada vajalikud eelarvevahendid, et tagada kõnealuste personaliliikmetesüstemaatiline asendamine;
104. tervitab jõupingutusi, mis on tehtud puuetega isikute Euroopa Parlamendile juurdepääsetavuse
parandamiseks, olgu need siis parlamendiliikmed, assistendid, töötajad või kodanikud; tervitab juhatusepoolt vastu võetud ja puuetega inimeste praktika jaoks ette nähtud katseprogrammi kui positiivsettegevusmeedet, pidades silmas seda, et pikaajaline eesmärk on puude aspekti täielik süvalaiendaminekõikidesse personaliga seotud protsessidesse;
105. kutsub peasekretäri üles võtma Euroopa Parlamendi personalipoliitika osas täielikult arvesse Euroopa
Parlamendi 13. märtsi 2003. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta; (
23)
soovitab 2008. aasta eelarve koostamisel arvestada soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet;
Euroopa Parlament ja Euroopa Pettusevastane Amet (OLAF)
106. tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Parlamendi ja OLAFi vahelist koostööd peetakse üldiselt
rahuldavaks; tunneb siiski muret mõnede uurimiste lõpule viimiseks vajamineva pikaajalise perioodipärast;
107. palub eelarvekontrollikomisjonil kutsuda OLAFi direktor ühist huvi pakkuvate küsimuste arutelule enne
2007. aasta juuli lõppu;
108. on teadlik sellest, et Euroopa Parlament ja nõukogu arutavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai
1999. aasta määruse (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) (
24)
muutmist lähitulevikus.15.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 187/17
(23) ELT C 61 E, 10.3.2004, lk 384.
(24) EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.
„Raising the Game” – Euroopa Parlamendi administratsiooni reformimine
109. juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Parlamendi sekretariaadi ümberkorraldamine eesmärgiga
pakkuda veel suuremat professionaalsust, kõrget kvaliteeti ja sünergiat, on peaaegu lõpule viidud;märgib, et sisse on viidud järgmised muudatused:
— endise komisjonide ja delegatsioonide peadirektoraadi kaheks jagamine, mille tulemusel loodi
sisepoliitika peadirektoraat ja välispoliitika peadirektoraat, võttes seeläbi arvesse üha suurenevatõigusloomega seotud koormat ja spetsialiseerumise taset;
— Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide vaheliste suhete parandamine,
— endise teadusuuringute peadirektoraadi laialisaatmine ja selle asemel parlamendikomisjonidega
tihedat koostööd tegevate poliitikaosakondade loomine;
— parlamendikomisjonide varustamine eksperdiabi eelarvega välisuuringuteks ja sõltumatute
ekspertide poolsete panuste jaoks;
— oma raamatukogu kasutamise arendamine;
— prioriteetsete küsimustega tegelevate horisontaalsete projektimeeskondade loomine ning
— Euroopa Parlamendi tekstide kvaliteedi parandamine;
110. tervitab reformi elluviimisel saavutatud edusamme;111. rõhutab samal ajal seoses välisuuringutega, et uuringute kirjeldused peaksid olema selged,
finantsraamistik piisav ja tähtajad uurimisinstituutide jaoks realistlikud, et anda kvaliteetset nõu;
2004. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva resolutsiooni järelmeetmed
112. võtab teadmiseks, et juhatus nimetas 30. novembril 2005. aastal ametisse kaks asepresidenti ja kaks
kvestorit eesmärgiga koostada uued eeskirjad, mis reguleerivad parlamendiliikmete kulude hüvitamist jatoetuste maksmist parlamendiliikmete põhimääruse alusel, mis jõustub 2009. aasta juulis; palub andaeelarvekontrollikomisjonile 13. detsembril 2006. aastal vastu võetud vahearuande koopia ja teisedkirjalikud dokumendid, mis töörühm võib koostada; rõhutab, et parlamendiliikmete hüvitiste audit ontöörühma jaoks väga oluline;
113. märgib, et juhatusel ei ole praegu kavatsust muuta parlamendiliikmete reisikulude hüvitamise eeskirju
eesmärgiga maksta parlamendiliikmetele, kes seda soovivad, hüvitist ainult tekkinud reisikulude eest;2005. aastal maksid 27 parlamendiliiget Euroopa Parlamendile tagasi osa oma reisikulude hüvitisest(148 963,57 eurot);
114. märgib, et volitatud eelarvevahendite käsutajad on vaadanud süstemaatiliselt läbi Euroopa Parlamendi
pikaajalised lepingud ja et kõnealune tegevus ei paljastanud ühtegi Euroopa Parlamendi finantshuvekahjustavat olukorda; väljendab heameelt selle üle, et kõnealune tegevus viiakse tulevikus läbi igal aastalja selle tulemused lisatakse iga-aastastesse tegevusaruannetesse;
115. märgib, et 2004. aasta laienemisega seoses on loodud ametnikele 984 ametikohta: 489 aastal 2003, 355
aastal 2004 ja 150 aastal 2005; 2006. aasta novembri lõpuks oli tööle võetud 518 ametnikku ja 336ajutist töötajat; lisaks sellele oli 2006. aasta novembrikuuks samuti tööle võetud 65 Bulgaaria ja 79Rumeenia lepingulist töötajat;
116. võtab teadmiseks elektroonilise allkirja süsteemi kasutuselevõtuga seotud õiguslikud ja organisatsioo-
nilised probleemid: õiguslikust vaatenurgast tuleks nõuda selgitamist, kuidas kooskõlastada projektikodukorra sätetega, mis reguleerivad muudatusettepanekute esitamist täiskogu istungil; organisatsioo-nilisest vaatenurgast tuleks uuesti määratleda muudatusettepanekute ja parlamentaarsete küsimusteesitamise kord;L 187/18 ET Euroopa Liidu Teataja 15.7.2008
117. küsib, kuidas peasekretär kavatseb rakendada paremat õigusloomet käsitlevat institutsioonidevahelist
kokkulepet;
118. tuletab meelde, et distsiplinaarnõukogu on lõpetanud oma töö 1982. aastal kassaseisu ja asjaomaste
maksedokumentide vahelise erinevuse (summas 4 136 125 Belgia franki) eest vastutuse väljaselgitami-sel; palub peasekretäril teavitada eelarvekontrolli komisjoni distsiplinaarmenetluste tulemustest ja kasellest, kas nimetatud summa koos intressidega on sisse nõutud.15.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 187/19