ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.2.4

Arengumaades on tohutud vajakajäämised suurte pandeemiatega toimetulekul, eriti HIV/AIDSiga Alam-Saharas, kuna inim-, sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed on juba katastroofilised. Tegemist on pakilise probleemiga, kuna mõnes riigis, kus AIDSi haigestunute osakaal on tohutu (45 —49 %) on tekkinud näljaprobleem. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab Euroopa Liidul sekkuda kahel tasandil: — maailmatasandil; — Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) arengut puudutavate Doha läbirääkimiste vooru raames on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetanud ja toetab Euroopa Komisjoni seisukohti, mis soodustavad suurtest pandeemiatest tabatud maade juurdepääsu ravimitele. Lisaks võimaldavad uued meetmed Euroopa Liidul osaleda üldises dialoogis UNAIDSi, ülemaailmse fondi, ÜRO Pagulaste Ülemkomissari Ameti ja Maailma Tervishoiuorganisatsiooniga. — riikide tasandil: — Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee lähtub põhimõttest, et riikides, kus puuduvad infrastruktuurid ja avalikul võimul pole küllalt vahendeid, et tagada minimaalne teenindus kogu piirkonnas, suudavad maapiirkondade elanikkonnani eriti hästi jõuda kodanikuühiskonna organisatsioonid. — Seetõttu ja andes edasi AKV riikide majandus- ja sotsiaalpartnerite nõudmise, taotleb Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Euroopa erirahastamise loomist, mis võimaldaks kodanikuühiskonna organisatsioonidel levitada elanikkonna hulgas teavet pandeemiate kohta. — Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvab, et integreeritud lähenemine kolmele pandeemiale (AIDS, malaaria, tuberkuloos) peab toetuma kodanikuühiskonnale, eriti vastava haigusega inimestele, keda esindavad patsientide organisatsioonid, mis tähendab abisaajariikide kodanikuühiskonna kaasamist. — Euroopa Liit peab aitama lahendada inimressursside kriisi, suurendades inim- ja tehnilisi ressursse. — Kui kõnealustel organisatsioonidel on vajalikud inimressurssid, tuleb neid julgustada looma liite ja partnerlussuhteid kõigi pandeemiavastases võitluses osalejatega. — Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõuab, et ennetusmeetmeid — eriti naiste võimalust osaleda pereplaneerimises — ning haigete ja nende saatjate abistamismeetmeid toetataks ka Euroopa rahastamisega.
4.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et: — selge ettekujutuse ja üksmeele puudumine Euroopa integratsiooni eesmärkide ja sihtide osas on suurendanud kahtlusi, vaatamata 50-aastase Euroopa ülesehitusprotsessi edule ja saavutustele; — kodanike kartused on seotud rohkem Euroopa Liidu töö ja praeguste poliitikatega kui põhiseaduse lepinguga, mille uuenduslikku laadi pole avalikkusele piisavalt selgitatud; — praegune, Nice'i lepingul rajanev institutsionaalne süsteem ei võimalda Euroopa Liidul edeneda integratsiooni teel. Praegused lepingud ei vasta kaasaegse Euroopa valitsemise nõuetele ning jätavad kõikidel tasanditel poliitika kujundamise ja ühenduse otsuste ettevalmistamise protsessis liiga vähe ruumi kodanikuühiskonna organisatsioonidele; — Just Euroopa Komisjoni ja Euroopa Ülemkogu ülesanne on teha oma volituste raames asjakohaseid ettepanekuid Euroopa tuleviku ettekujutuse aluste väljaselgitamiseks ning anda sisu Euroopa Liidu poliitikatele, et see vastaks Euroopa elanikkonna ootustele. Kõnealuses kontekstis tunneb EMSK heameelt, et 4. aprillil 2006 Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevaheline kokkulepe näeb 2007.–2013. aastate finantsperspektiivis ette eelarvevahendite suurendamist vastavalt Euroopa Ülemkogus saavutatud kokkuleppele. EMSK märgib siiski, et eelarvevahendeid suurendatakse vähesel määral ning kahetseb, et finantsperspektiiv ei võimalda mobiliseerida eelarvevahendeid, mis oleks täielikult Euroopa Liidu püüdluste kõrgusel. Komitee viitab siinkohal kõnealuses küsimuses 15. septembril 2004 esitatud arvamusele (3); — Euroopa teabevahetusstrateegia õnnestumiseks tuleb eelnevalt: — luua selge nägemus Euroopa tulevikust; — määratleda ja rakendada poliitikat, mis tagab kodanike jaoks tõelise lisaväärtuse; — tagada Euroopa Liidu ülesehituse ja poliitikate suurem arusaadavus ja nähtavus; — demokratiseerida rohkem Euroopa Liidu toimimist, mis tagaks kodanike parema kaasamise ning paremini struktureeritud dialoogi organiseeritud kodanikuühiskonnaga.
1.

Käesolev arvamus on koostatud küsimustikule ja uurimusele toetudes. Käesolev töö on pika analüüsiprotsessi tulemus, mida teostati teoreetilisel ja praktilisel tasandil, kasuks tulid ka EMSK kogemused suhetes osas, mis on loodud kandidaatriikide ja teatud kolmandate riikide konsultatiiv- ja teiste kodanikuühiskonna organisatsioonidega. Kogu see tegevus, mis kestis mitu aastat aitas jõuda arusaamiseni, et käesolevas valdkonnas on nüüd vaja jõuda uue etapini ja anda võetud kohustustele ja sellega kaasnevatele suhetele struktureeritum ja prognoositavam iseloom, andes neile ka paremad väljavaated
6.6.2

Demograafiline areng toob endaga kaasa vanemate kodanike arvu järjepideva suurenemise ja töötavate kodanike arvu järjepideva vähenemise. See on tingitud sellest, et noorte põlvkonnad on väikesed, sõjajärgsed põlvkonnad suured ja inimesed elavad kauem. Sotsiaalriigi võimalike reformide seisukohalt on kõne all ka tööturupoliitika, sh töötuabiraha. Taani pensionisüsteem on muutusteks osaliselt siiski valmis (lisa 6). Võib tekkida tööjõupuudus ja kuna naistest koosnev tööjõureserv on juba valdavalt tööturul, siis tuleb leida teisi viise tööhõive suurendamiseks. Selleks võib näiteks tõsta penisoniiga või suurendada vajalike oskustega tööjõu sisserännet.
4.9

EMSK rõhutab lõpuks veelkord, et tõelised edusammud vähem kütust tarbivate ja vähem saastavate autode poole pole seotud mitte üksnes alternatiivsete kütuste arenguga. Edu on võimalik saavutada ka paremate infrastruktuuride loomisega ummikute vältimiseks, edendades ühistranspordi kasutamist, ja veelgi olulisem on tarbijate käitumise muutmine. Praegu kasutusel olevate sportautode (SUV) populaarsus näitab, et tarbijad pole muutusteks valmis. Enamik kõnealustest sõidukitest tarbib palju kütust ja nende CO2 heitmete hulk on võrdne kütusetarbimisega. Kasvav nõudlus kõnealuste autode järele raskendab autotootjate pühendumist vähem saastavate autode tootmisele.
4.12

Tootmise ning eelkõige energiakasutuse tõhustamine on kahtlemata mitmes aspektis võtmeteguriks nii majandusliku edu saavutamisel kui kasvuhoonegaaside heitkoguste pideval vähendamisel. Komitee on seisukohal, et sobivaks ja tõhusaks instrumendiks energiatootmisel on elektrienergia suurem tootmine nende taastuvate energiaallikate põhjal, mis valitakse iga liikmesriigi eripära silmas pidades, samuti biokütuste kasutamine transpordivahendite jaoks, koostootmise potentsiaali ratsionaalne ärakasutamine ning elektri- ja soojustootmise tõhususe suurendamine. Siiski tuleb arvestada, et nimetatud meetmete ulatus on piiratud. Kasvuhoonegaaside heitkoguste suhteliselt tõhusa vähendamise meetmete hulka kuuluvad ka päikese soojusenergia (joogikõlbmatu vee soojendamiseks või tootmiseks) ja soojuspumpade kasutamine, kusjuures soojuspumbad tasuvad end ära isegi üksikult kasutamisel, näiteks eramutes.
Komisjoni esitatud negatiivsete argumentide kohta võib öelda järgmist. Kokkuleppe sõlmimine ja ratifitseerimine võtab kindlasti aega, ent tegelikkuses on see protsess juba alanud ning piisava poliitilise tahte olemasolu korral on võimalik see mõne aasta jooksul lõpule viia. Sellest annavad tunnistust 1991. ja 2001. aastal toimunud siseveeteede eest vastutavate ministrite konverentside edu ja käesoleval aastal Rumeenias toimuv samateemaline konverents. Vastuväide, et selline organisatsioon tegutseks väljaspool ühenduse raamistikku, ei ole põhjendatud, kui Euroopa Liidu osalemise kaudu tagatakse organisatsiooni seos ühendusega. Ka organisatsiooni otsuste tegelik elluviimine on võimalik tagada konventsioonidega, nii nagu see on juba praegu korraldatud Mannheimi konventsiooniga Reinil.
4.7.2

– kõrgendatud tähelepanu on vaja pühenduda avatud koordinatsioonimehhanismile ja headele tavadele. Kas ei oleks vaja neid mõisteid ja lähenemisviise muuta “rangemaks”, et neid oleks võimalik praegusest konkreetsemalt kasutada? Eesmärgiks on see, et kultuurialaseid oskusi ja muutusi, mis viivad senisest tõhusamate, säästlikumate ja teineteisele lähemal olevate uuendusteni, oleks võimalik selgelt eristada ja et neid võiks omaks võtta ning et neist võiks õppida.
3.6.1.1

EMSK tervitab, et komisjon on välja töötanud ühenduse biomassi tegevuskava. Kõnealuse tegevuskava alusel peaks välja töötatama riiklikud/piirkondlikud tegevuskavad. Eesmärkide saavutamise seisukohalt on sealjuures oluline seire. EMSK tervitab asjaolu, et tegevuskavas käsitletakse põhjalikult soojuse valdkonna suures osas kasutamata potentsiaali. Komitee avaldab aga kahetsust asjaolu üle, et biomassi tegevuskavas käsitletakse biomassi vaid energiatootmise seisukohast. EMSK nõuab seetõttu, et biomassi tegevuskavasse lisatakse toorainena kasutamise aspekt ning et selles toetataks uute kasutusvaldkondade uurimist ning tugevdataks teabe-, suhtekorraldus- ning nõuandetegevust. Majanduspoliitika seisukohast on hädavajalik käivitada taaskasvavate toorainete valdkonnas ettevõtete loomise algatus, tugevdamaks eelkõige väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid, kel on raskusi riskikapitali leidmisega. Komitee avaldab kahetsust selle üle, et tegevuskavas ei tehta ettepanekut turulepääsu tingimuste muutmiseks vastusena maailmakaubanduses esinevatele probleemidele.
2.1.5

Selge on ka see, et meeste poolt põhjustatud naistevastase vägivalla liik ja ulatus sõltuvad patriarhaalsete võimustruktuuride olemasolust ning soorollidest vastavas ühiskonnas, mis on suures osas paika pandud nimetatud struktuuride poolt. Meeste poolt põhjustatud naistevastane vägivald on nähtus, mille otsesed põhjused peituvad ühiskondlikes struktuurides, antud juhul meeste ja naiste vahelises ebavõrdsuses. Sugude vaheline ebavõrdsus on ka selle põhjuseks, et kõnealust vägivallaliiki piisavalt ei uurita, takistata ega karistata kriminaalmenetluse korras. Naistevastase vägivalla vähendamisel on väga oluline roll sotsiaalsetel protsessidel naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise ning naiste võrdsete õiguste ja vabaduste tunnustamise suunas. Naiste sotsiaalne staatus, haridus ja karjäärivõimalused, majanduslik sõltumatus partnerist ning sotsiaalse hõlvatuse tase on olulised tegurid, mis toetavad iseseisvat elu, kus vägivalla ohvriks langemise oht on väike.
5.3

Üldlepingu VI ja VII jaotis sisaldavad eespool nimetatud artikleid ning sätestavad Euroopa Liidu ja Mehhiko ühise nõuandekomitee loomise õigusliku aluse. Esiteks tunnistatakse artiklis 36 selgesõnaliselt vajadust kaasata kodanikuühiskond piirkondlikku integratsiooni. Teiseks määratletakse artiklis 39 valdkonnad, millele koostöö peaks keskenduma, kusjuures esimeseks valdkonnaks on kodanikuühiskonna tugevdamine. Vastavalt artiklile 49 on ühisnõukogul õigus moodustada teisi nõuandvaid komiteesid või organeid, mida ta peab lepingu rakendamisel vajalikuks. Tulevast arengut käsitleva sätte (artikkel 43) kohaselt on võimalik koostöövaldkondi laiendada. Seetõttu on võimalik luua Euroopa Liidu ja Mehhiko ühisorgan, mis annab võimaluse tegutseda lepingu erinevate aspektide raames. Lähtudes omandatud kogemustest (30) leiab EMSK, et kõnealuse organi võiks nimetada EL-Mehhiko ühiseks nõuandekomiteeks (EU-Mexico Joint Consultative Committee).
5.6

Nimetatud näidete põhjal on võimalik teha järgmisi kokkuvõtteid: oluline on see, et seisukohti ei rakendataks ühekülgselt, vaid et arvestataks sõlmpunkti (st liikluse) huvide esindajate ja asukoha (st linna) huvide esindajate ideedega juba kavandamise etapis. Nii peavad turgu ja rahastamisküsimusi puudutavad kaalutlused ühilduma linna ja raudteevõrgustiku huvide esindajate globaalsete seisukohtadega, takistamaks olukordi, kus lühiajalised majanduslikud huvid võtavad võimust, või vastupidi, kui teatud auahne projekti kavandamisel ei arvestata selle tasuvusega. Erialases kirjanduses viidatakse sellele, et kokkuleppeid on võimalik kergemini saavutada, kui raudteejaam ehitatakse uuele krundile (Lille), sest arvukatel muudel juhtudel on asjaomasel maa-alal juba olemasolevate huvirühmade konfliktid pärssinud oluliselt edasiminekuid.
6.1.12

Olgugi et subsidiaarsus on põhimõte, mis on kinnitunud ELi mõtlemisviisi ja tavadesse, tuleb alati meeles pidada, et ELi õiguse ja kohustuste haldamine ja rakendamine liikmesriikides mõjutab sageli Euroopa Liidu teisi riike ja ühiskondi. See tähendab, et avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud partnerid tunnevad huvi selle vastu, kuidas iga konkreetne riik suhtleb Euroopa Liiduga. Teisisõnu — riigiasutuste töökorraldus ja töömeetodid on osa kogu ELi juhtimisest.
2.1

Kuna banaanisektor on väga eripärane, on selle jaoks kehtestatud spetsiifiline ühine turukorraldus. Kõnealuse sektori eripära tuleneb peamiselt sellest, et suurem osa ühenduse banaanitootmisest toimub äärepoolseimates piirkondades, mida iseloomustab rida spetsiifilisi probleeme (nagu tunnistatakse EÜ asutamislepingu artikli 299 lõikes 2), ning samuti asjaolust, et kõnealune toodang katab üksnes 16 % ühenduse turust ja et ülemaailmne banaaniturg on praktiliselt Oligopol, sest turustamist kontrollivad viis suurettevõtet.
6.4

Kui nähakse, et ühelt poolt on olemas suhteliselt kõrge inflatsiooni ja tugeva majanduskasvuga riigid ning teiselt poolt madala inflatsiooni ja nõrga majanduskasvuga riigid, siis peaks see avastus viima selleni, et hakatakse uurima, kas inflatsiooni ja majanduskasvu vahel on rohkem kui statistiline seos. Selleks, et kindlaks teha, kas antud seoste puhul on tõepoolest tegemist põhjuslike seostega, tuleb kõigepealt teha korrektsioon, sest tegemist võib olla erinevate majandusolukordade ja eriti erinevate arengutasemetega (SKT). Lisaks sellele tuleb samuti uurida, kas on võetud spetsiaalseid majanduspoliitilisi meetmeid, mis võisid teistsuguste inflatsioonimäärade puhul viia tugeva või siis nõrga majanduskasvuni. Järelikult tuleb sageli vaatluse alla võtta teatud riigid ja võib-olla ei ole võimalik teha järeldusi inflatsiooni ja majanduskasvu üldiste seoste kohta.
7.4.1

Tuleb vältida seda, et sisserändajatele suunatud eriteenistuste loomine suurendaks nende eraldumist. Budapesti esindaja märkis näiteks, et Ungaris on kohalikel omavalitsustel olemas pereabi-, lastega tegelevad, tööhõive jm teenistused, kuhu sisserändajad peaksid vajadusel pöörduma samuti kui teised kodanikud. Üldiselt on kõik linnad ja piirkonnad, kus on integratsioonipoliitika välja arendatud, teinud seda siiski erikavade ning eriteenistuste ja -vahendite abil. Helsingi esindaja sõnul ei tohiks olla vajadust sisserändajatele mõeldud eriteenistuste järele, kuid see vajadus on siiski olemas. See tähendab, et sisserändajate teenindamine üksnes üldteenistuste kaudu ei suuda neile pakkuda lahendust nende puudujääkide, ebasoodsama olukorra ning spetsiifiliste raskuste ja vajaduste osas.
5.1.2

Vaatamata sellele on selge, et Euroopa turismil on mitmed puudused ja keskpika perspektiiviga ohud, näiteks: — turismitööstuse hooajalisus, mis on tõsine ja kasvav tendents nii Põhja-Euroopas kui Kesk-Euroopas, samuti Vahemere rannikul, kus piirkonnad on madalhooajal maha jäetud ning vajaka jääb piisavast aastaringsest infrastruktuurist; — tööjõu alakasutamine madalhooajal ja üleminekuhooajal; — töötava elanikkonna märkimisväärne kasv väljarände arvelt, mis tingib majandustegevuse suurendamise vajaduse, kui tahetakse sama elatustaset säilitada; — turismitööstusel on keeruline aasta jooksul piisavat hinna- ja tööhõive taset hoida, et kasumlikkus keskpikas perspektiivis säiliks; — puhkusekohtade vastuvõtuvõime objektiivsed piirid; — turismitööstuse jätkusuutlikuks arenemiseks peavad turismipiirkonnad pakkuma kõrgemat lisaväärtust kogu aasta kestel: tõstma kvaliteeti (ja selle tulemusel hinda) või pikendama keskmist tööhõivet hooaja pikendamise kaudu, mille kestel turismiasutused on avatud. — üle maailma arvukate turismisihtkohtade esilekerkimine, mis pakuvad konkurentsivõimelisi ja uuenduslikke tooteid ja teenuseid. See uus konkurents peaks eelkõige parandama kvaliteeti ja konkurentsivõimet.
3.6

Töö transpordikoridorides ja transpordipiirkondades (käsitletakse üksikasjalikumat II lisas) edeneb vahelduvalt. Barentsi-Euro-Arktika piirkonda arvestamata ei ole transpordipiirkonnad realiseerunud. Olukord ei ole oluliselt muutunud alates piirkondade loomisest Helsingi konverentsil 1997. aastal. Koostöö transpordikoridorides on üha enam arenenud koostööks piirkondlikes võrgustikes. EMSK arvates on tegu kõigiti mõistliku arenguga. Rahalise ja tehnilis-organisatoorse toetuse osas ei ole olukord paranenud ka viimasel kahel aastal. Komisjon ei ole vastanud sagedasti esitatud suurema toetuse nõuetele. Otsustav on aga see, et transpordikoridorimudel on mõlema kõrgetasemelise töörühma tegevuse ning komisjoni järelduste tõttu praktiliselt iganenud. Euroopa Liidu siseselt on prioriteedid seatud 30 TEN-projekti alusel. Euroopa Liidust väljaspool on transpordikoridorid “asendatud” 5 uue magistraaliga või on tegevust jätkatud uue nime all. Siiski on ilmselgelt piisavalt põhjust töö jätkamiseks. Juhtkomiteedest on saanud olulised kontakt- ja koostööfoorumid osalevatele transpordiministeeriumidele ning neil on välja kujunenud oma identiteet (kaubamärk). Nad jätkavad tööd olulistes ühendustes, kus puuduvad muud piiriülesed algatused, näiteks prioriteetsed TEN-projektid, millele ei ole määratud erikoordinaatoreid.
3.8

Tööstuse ees seisvad väljakutsed on teine aegsat kavandamist ja kohanemist vajav valdkond. See ei ole puuduta ainult madalate alade piirkondade tööstusi, kus üleujutused võivad olla või on tõsine probleem. Kaubaveo sujuvad ja tõhusad lahendused on tööstuse jaoks äärmiselt olulised. Kliimamuutused võivad piirata toormaterjalide tarnimist. Energiaga varustamine mõistliku hinnaga on äärmiselt oluline. Kliimamuutused pakuvad tööstusele ka uusi võimalusi. Ülemaailmne energiasäästlike tehnoloogiate turg on ülisuur. Ettevõtetel, mis suudavad piisavalt investeerida selliste tehnoloogiate arendamisse, on helge tulevik.
4.2.1

Ehituses — nt elamumajanduses — on tohutu potentsiaal säästvate tehnikate kasutamiseks. Juba on võimalik ehitada väikeste lisakuludega maju, mille energiavajadus on olematu, eelkõige võttes arvesse seda, et kõiki lisakulusid tasakaalustab energiakokkuhoid. Sel viisil ehitamine on keskmiselt 8 % kulukam kui traditsiooniliste ehitusmeetoditega. Mastaabisääst saaks viia selle vahe kümne aastaga 4 %-ni. Üks maailma kuulsamaid arhitekte Norman Foster on öelnud, et kui vaadata hoone kogukulusid 25-aastase perioodi jooksul, siis tegelikud ehituskulud moodustavad neist vaid 5,5 %. Ehitise asustamise kulud (energia, suuremad ja väiksemad hooldustööd, hüpoteegi/rendi intressimäärad) moodustavad samal ajavahemikul kogukuludest kuni 86 %. Nii et kuigi säästval viisil ehitamine võib küll lühemas perspektiivis kallimaks osutuda, siis on see keskpikas ja pikas perspektiivis oluliselt odavam.
20)

Communication from the Commission to the European Parliament and the Council — Integration of the EGNOS programme in the Galileo programme, COM(2003) 123 final of 19.3.2003
4.7

Investeeringutel inimressursside arendamisse on otsene mõju tootlikkuse kasvule ning see on samuti atraktiivne investeerimisvorm nii mikromajanduslikul kui ka sotsiaalsel tasandil. Uuringud (23) näitavad, et iga õppimisele kulutatud aasta suurendab otseselt majanduskasvu umbes 5 % võrra lühiajalises perspektiivis ja 2,5 % pikaajalises perspektiivis. Seda kinnitavad Euroopa Ülemkogu (24) ettepanekud, milles rõhutati, et investeeringud haridusse ja koolitusse toovad märkimisväärset kasu, mis kaalub üles sellega seoses tehtud kulutused.
5.14

Valgevene kodanikuühiskonna organisatsioonide jaoks on hinnaliseks oskusteabe ja kogemuste allikaks partnerid uutest liikmesriikidest. Eriti hinnalised on teadmised ja kogemused (ka negatiivsed), mis on seotud totaalse režiimi üleminekuga demokraatiaks seoses ülemineku alaste õigusaktide kohaldamisega, põhiliste demokraatlike institutsioonide loomisega ja õigusriigi toimimise põhimõtetega, vaba ja avatud kodanikuühiskonna toimimisega, sõltumatu meediaga, tasakaalustatud suhete loomisega avaliku ja erasektori ning kodanikuühiskonna vahel, sotsiaalmajanduslike reformide, riigiaparaadi reformide (ka armee, politsei ja õiguse valdkonnas) teostamisega. EL peaks tervikuna toetama ülemineku alase oskusteabe jagamist Valgevene organisatsioonidele.
4.3.1

Mäestikualade põllumajandustootmisel on ainulaadne mõju keskkonnale ja ka maale endale. Põllumajandustootjad annavad kohalikule majandusele, keskkonnale ja ühiskonnale tervikuna arvestatavaid eeliseid. Need on selle positiivsed välismõjud või selle mitmeotstarbeline olemus. Põllumajandustootmine on tõhus maakasutuse planeerimise ja maavarade haldamise vorm ja on edukal maastikukujundamisel keskse tähtsusega. Need aspektid on eriti otsustava tähtsusega mäestikualadel tänu nende märkimisväärsetele veevarudele, mäestikualadele omasele bioloogilisele mitmekesisusele ja asjaolule, et peaaegu kõik mägipiirkonnad pakuvad turismialast huvi. Samuti aitab mäestikualade põllumajandustootmine kaasa teatud looma- ja taimeliikide säilimisele, neid kas otseselt kasutades (traditsioonilist maaelu iseloomustavate veise- ja lambatõugude eksportimine kõikjale maailmas, erilised taimesordid nagu lõhnataimed või teatud teraviljasordid, mida tarbijad nüüd taasavastavad) või põllumajandustootmise tulemusena (söötis karjamaade hooldamine jne). Põllumajandus nendes piirkondades aitab kindlustada laiaulatusliku põllumajandus- ja toidutoodangu Euroopa turu jaoks, muuhulgas ka seetõttu, et pakub tihti tüüpilisi ja väga laialdaselt tuntud piirkondlikke tooteid, millel on vähem konkurentsi ja see aitab ka säilitada traditsioonilist oskusteavet. Lõpetuseks olgu öeldud, et see põllumajandustootmise vorm annab panuse maapiirkondade tööhõivele ja on tihedalt seotud maapiirkondade mittepõllumajanduslike tegevustega, kuna paljudes piirkondades on suur osa inimestest hõivatud erinevatel tegevusaladel.
1.7

Komitee on veendunud, et võimalike meetodite, tegevuste ja meetmete uurimine keskmises ja pikas perspektiivis koos osaluspõhise tulevikuanalüüsiga võib anda tõelise alt-üles panuse ühiskonna kultuurilisele arengule ning aidata rikastada poliitikute ja haldustöötajate valikuid. Eriti oluline on, et sel moel on võimalik luua ja tugevdada vastastikust mõju tehnoloogia-, majandus-, sotsiaal-, poliitika- ja kultuurivaldkondade vahel, mis on vajalikud jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise arengu tagamiseks.
6.1

Euroopa kodanikud, kes ootavad, et Euroopa annaks lisaväärtuse nende rahvuslikule, piirkondlikule ja kohalikule identiteedile, on liiga sageli märganud, et lisaväärtus on tagasihoidlik, et mitte öelda näiline. Siiski tuleb tunnistada, et Euroopa liidrid on järk-järgult otsustanud astuda suuri ja järjest tähtsamaid samme: Euroopa hümn ja lipp, Euroopa pass, saatkondade ja konsulaatide vastastikune abistamine ja muidugi ühisraha euro, mida juba kasutatakse kaheteistkümnes liikmesriigis.
4.2.2

Konkurentsipoliitika suhe tarbijate valikuvabadusse oli ühenduse eeskirjade keskpunkt ning nii EÜ asutamislepingu varasema artikli 85 lõike 3 kui ka kehtiva artikli 81 teema. Selles on sätestatud, et konkurentsi piiravaid kokkuleppeid võib kinnitada ainult siis, kui need tulevad kasuks ka tarbijatele. Tüüpiline näide selliste lubatud kokkulepete kohta on territooriumi jagamine konkurentide vahel, et vaatamata puuduvale rentaablusele oleks mõnes piirkonnas võimalik teenindada kogu turgu.
3.1

Patsientide õiguste tagamine on seotud inimõigustega ning selle eesmärk on edendada nende sõltumatust. Need õigused on seega sageli teineteisega seotud. Patsientide õiguste Euroopa hartas, mis koostati 2002. aastal kodanikuaktiivsuse võrgustiku (Active Citizenship Network) poolt on nimetatud neliteist õigust, mida EMSK väärtustab ja tunnustab. EMSK leiab, et neist kolm on seotud teiste õigustega või on nende eeltingimuseks.
3.5.2

Vaatamata enamuse üksmeelele piirkondliku integratsiooni osas, on tõsiasi, et senini on märkimisväärseid edusamme tehtud väga vähe, kas seepärast, et poliitilisi otsuseid on olnud raske ellu viia, oluliste puuduste tõttu majanduses või koguni piirkondliku solidaarsuse puudumise tõttu. Ometi tundub, et 2002. aasta seisuga on integratsioon liikunud kindlamale pinnale (3).