Komisjoni teatis

Majandus- ja investeerimiskava Lääne-Balkani jaoks

I.Sissejuhatus

Lääne-Balkan on Euroopa lahutamatu osa ja Euroopa Liidu geostrateegiline prioriteet. President von der Leyeni 14. septembri 2020. aasta kõnes Euroopa Liidu olukorra kohta on öeldud, et „kogu piirkonna tulevik on ELis“. COVID-19 pandeemia ajal tulid ELi ja Lääne-Balkani vahelised tihedad suhted selgelt esile. Kuigi pandeemia on tugevalt mõjutanud ka ELi ennast, on viimane andnud Lääne-Balkanile ulatuslikku ja enneolematut toetust, nagu on märgitud komisjoni 29. aprilli teatises ja Zagrebi tippkohtumise 6. mai 2020. aasta deklaratsioonis.

COVID-19-l on olnud tohutu häiriv mõju Lääne-Balkani partnerite majandusele, mis on juba niigi ELiga majandusliku lähenemise seisukohast maha jäänud. Piirkond on seisnud pidevalt silmitsi nõrgast konkurentsivõimest, suurest tööpuudusest ja märkimisväärsest ajude äravoolust tulenevate probleemidega. Vajadus tugevdada lähenemispüüdlusi ning rakendada selleks struktuurireforme, ületada struktuurilised nõrkused, tugevdada innovatsioonipotentsiaali, samuti kiirendada rohe- ja digipööret, võttes arvesse piirkonna tuleviku seotust ELiga, on pakilisem kui kunagi varem.

Käesoleva majandus- ja investeerimiskava eesmärk on seega ergutada pikaajalist majanduse elavdamist ja koos sellega rohe- ja digipööret, mis viivad jätkusuutliku majanduskasvu ja ELi teel edasiliikumiseks vajalike reformide rakendamiseni ning toovad Lääne-Balkani partnerid ELi ühtsele turule lähemale. Sellega püütakse vallandada piirkonna kasutamata majanduspotentsiaali ja innustada olulisel määral piirkonnasisese majanduskoostöö ja kaubavahetuse arengut. Ligi 18 miljoni elanikuga piirkond on ELi jaoks oluline turg ning Euroopa ja rahvusvaheliste kaupade transiidiala, kust võib leida investeerimisvalmite ettevõtete jaoks kvalifitseeritud tööjõudu. Seetõttu on Lääne-Balkani partneritel oluline roll ELi varustavates ülemaailmsetes väärtusahelates ning seda rolli saab veelgi tugevdada. Pikas perspektiivis aitab see kaasa ka ELi strateegilisele autonoomsusele.

Majandus- ja investeerimiskavas esitatakse piirkonna jaoks mahukas investeerimispakett. Selle aluseks on III ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA III) ettepanekus esitatud käsitus majandusarengu tulemuspõhisest ja reformimeelsest toetamisest ning vahendid avaliku ja erasektori investeeringute jõulisemaks stimuleerimiseks.

Tingimusel et järgmine mitmeaastane finantsraamistik ja sellega seotud õigusaktid võetakse vastu, teeb komisjon ettepaneku eraldada perioodiks 2021–2027 kuni 9 miljardit eurot IPA III rahastust, et toetada peamiselt konkurentsivõimesse, kaasavasse majanduskasvu, kestlikku ühenduvusse ning rohe- ja digipöördesse tehtavate investeeringute ja nendele valdkondadele antava toetuse kaudu majanduslikku lähenemist ELiga. Komisjon teeb ettepaneku suunata valdav enamus toetusest Lääne-Balkani piirkonna võtmetähtsusega tootlikesse investeeringutesse ja säästvasse taristusse. Lisaks tuleks piirkonna investeeringumahu edendamiseks anda käiku uus Lääne-Balkani tagatisrahastu, mille abil püüda suurendada investeeringuid kuni 20 miljardi euroni.

Prioriteediks on Lääne-Balkani partnerite parem majanduslik ühendamine omavahel ja ELiga. See nõuab Lääne-Balkani partneritelt kindlat pühendumist põhjalike reformide rakendamisele, piirkondliku majandusintegratsiooni süvendamisele ja ELi õigustiku alusel ühise piirkondliku turu arendamisele, et muuta piirkond atraktiivsemaks investeerimispiirkonnaks. EL teeb pingutusi, et tuua piirkonda lähemale ELi ühtsele turule. Lisaks on Lääne-Balkani partneritel loota suurt kasu tõhustatud jõupingutustest, mida tehakse minevikupärandist ülesaamiseks, eelkõige Serbia ja Kosovo suhete normaliseerimise näol, ning ELi vahendatud dialoogi edukast lõpuleviimisest.

Euroopa rohelises kokkuleppes esitatakse tegevuskava ühismeetmete võtmiseks, et lahendada probleemid, mis on seotud rohepöörde, kliimamuutuste, bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ning ressursside ülemäärase kasutamise ja reostusega, lahutades majanduskasvu ressursikasutusest ja keskkonnaseisundi halvendamisest. Erilist tähelepanu pööratakse ELi võetud kohustusele saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus. Võttes arvesse ülal nimetatud püüdlusi ja asjaolu, et Lääne-Balkani partnerite tulevik on seotud ELiga, peavad viimased ELi toetusel suurendama oma sellealaseid jõupingutusi.

Lääne-Balkani partnerid peavad jätkama kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja selle kestliku arengu eesmärkide, Pariisi kliimakokkuleppe ja rahvusvaheliselt kokku lepitud bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide rakendamist. Ambitsioonikas tegutsemine ja jõudude ühendamine selle tegevuskava elluviimisel annab ELile ja Lääne-Balkani partneritele rahvusvahelises konkurentsis esimese turuletulija eelise, suurendades säästva ja keskkonnahoidliku tehnoloogia ülemaailmsetel kasvavatel turgudel nende konkurentsivõimet. Meie olemasolevad koostööplatvormid pakuvad võimalusi tugevdada vastastikku kasulikke liite ja tagada võrdsed võimalused uute säästvate tehnoloogiate vallas, nagu saastevaba vesinik, täiustatud päikese- ja tuuleenergia, akud ja süsinikdioksiidi kogumine, samuti nende tehnoloogiate jaoks kriitilise tähtsusega toorainete, nagu haruldaste muldmetallide vallas.

Käesolevale teatisele on lisatud komisjoni talituste töödokument, millega nähakse ette Lääne-Balkani roheline tegevuskava, mille juures on võetud aluseks Euroopa roheline kokkulepe. Selles esitatakse asjakohased meetmed ja soovitused, sealhulgas õigusaktide vastavusse viimine ELi standardite ja liidu õigustikuga

Samamoodi peaksid Lääne-Balkani partnerid võtma majanduse ja ühiskonna inimkeskse digipöörde jaoks eeskujuks ELi digistrateegia. See võimaldab neil paremini lülituda ELi kõrgema lisandväärtusega tarneahelatesse ja ühineda tulevikus ELi kiiresti areneva digitaalse ühtse turuga. Tuginedes 2018. aasta Lääne-Balkani digiarengu tegevuskavale, annab see investeerimiskava võimaluse kiirendada valitsuste, avalike teenuste ja ettevõtete digiteerimist viisil, mis on kooskõlas ELi väärtuste ja õigusraamistikuga.

Kestliku konkurentsivõime saavutamine nõuab seda, et paraneks piirkonna inimeste ja ettevõtete valmidus innovatsiooniks ning arendataks välja oma majandusnišš. Seega tähendab tulevikku investeerimine, et investeerida tuleb muu hulgas teadusuuringutesse, innovatsiooni, tervishoidu, haridusse, kultuuri, noortesse ja sporti. Sel viisil saab anda võimsa tõuke mitte üksnes piirkonna majandusarengule ning toimetuleku- ja konkurentsivõimele, vaid ka sotsiaalsele sidususele, võimaldades kõigi kodanike, sealhulgas romade täielikku osalemist majanduselus. Eriti oluline on toetada romade ühiskonda lõimimiseks nende täielikku osalemist hariduses ja tööturul, mis on ka ELi integratsiooniprotsessi peamisi prioriteete.

Selleks et toetada käesoleva majandus- ja investeerimiskava eesmärkide saavutamist ning tagada piirkonnas investeeringute jätkusuutlikkus, paneb komisjon varsti ette Lääne-Balkani innovatsiooni, teadusuuringuid, haridust, kultuuri, noorsugu ja sporti käsitleva spetsiaalse tegevuskava („Lääne-Balkani innovatsioonikava“). Laiaulatuslik ja pikaajaline strateegia koostööks Lääne-Balkani partneritega nimetatud valdkondades on vajalik eelkõige selleks, et edendada inimkapitali arengut, peatada ajude äravool ja soodustada ajude ringlust ning edendada pikaajalise säästva innovatsioonikeskkonna arengut ja üleminekut teadmistepõhisele majandusele. Sellega pannakse alus tõenduspõhisele poliitikakujundamisele ning edendatakse kaasavaid ja kvaliteetseid haridus- ja koolitussüsteeme, pakkudes piirkonna noortele paremaid väljavaateid.

See kava on lahutamatu osa muust tegevusest, millega toetatakse Lääne-Balkani partnerite teed ELi suunas. Majandusareng ja põhjalike reformide rakendamine peaksid üksteist vastastikku tugevdama ja aitama kaasa sellele, et partnerid oleksid valmis täitma ühinemisprotsessi väljakujunenud nõudeid. Kõnealuse investeerimispaketi võimaliku mõju maksimeerimiseks tuleks muu hulgas rakendada õigusriigi ja majanduse struktuurireforme, eelkõige neid, mis on kindlaks määratud majandusreformi programmides.

Olemasolevate struktuuriliste nõrkuste peamine põhjus on halb valitsemistava ja eelkõige piiratud edusammud õigusriigi põhimõtte järgimisel esinevate puuduste kõrvaldamisel ja korruptsioonivastases võitluses. Õigusriigi põhimõte ja põhiõiguste austamine ning demokraatlike institutsioonide ja avaliku halduse toimimine ei ole vajalik üksnes ühinemisprotsessi jaoks, vaid see kujutab endast mootorit piirkonna majanduse elavdamiseks ning vastupanuvõime suurendamiseks võimalike tulevaste kriiside ja majandusšokkide vastu. Õigusriigi põhimõtte austamine on vajalik ka selleks, et kaitsta ELi vahendeid ja tagada nende kasutamine Lääne-Balkani piirkonna arengu toetamiseks.