Käesolev algatus on täiel määral kooskõlas strateegiliste eesmärkidega, mille Euroopa Komisjon on seadnud ajavahemikuks 2014–2019 seoses vastastikusel usaldusel põhineva õigusruumi ja põhiõiguste edendamisega.

Protokoll on rahvusvaheline õigusakt, mille osalised on nii EL kui ka liikmesriigid. Komisjon võttis kõik selle sätted ELi õigusesse üle peamiselt järgmiste dokumentidega:

Tsiviilkasutuseks ette nähtud tulirelvade omandamise, valdamise ning impordi/ekspordi suhtes kohaldatakse laiahaardelist ELi õigusraamistikku, mis on sätestatud direktiivis 91/477/EMÜ, mida on muudetud direktiiviga 2008/51/EÜ.

Nimetatud traagilised juhtumid tõendavad selgelt organiseeritud kuritegevusest tulenevat mitmemõõtmelist ohtu ning need on näidanud, miks meil tuleb kooskõlastatud ja ühtsete meetoditega võidelda veelgi jõulisemalt ebaseadusliku tulirelvadega kauplemise vastu. Euroopa ühist kohustust võidelda piiriülese kuritegevuse ja terrorismiga on rõhutatud ka president Junckeri poliitilistes suunistes.

Julgeolekuprobleemid, mida püütakse lahendada tulirelvade direktiiviga, on olemuselt piiriülesed. Liikmesriigi haavatavus kuritegevuse ees mõjutab kogu Euroopa Liitu. Riikide õigusaktide, tulirelvade liigituse ja haldusmenetluste erinevused kahjustavad direktiivi ühtset kohaldamist. Nagu rõhutati hiljutises hindamisuuringus, on vaid ELi tasandil võimalik võtta julgeoleku kõrge taseme tagamiseks ja tulirelvade piiriülese liikumise reguleerimiseks tõhusaid meetmeid. Tulirelvade direktiiviga sätestatakse ühine reguleeriv raamistik, mida ei oleks saavutatud üksnes riiklike või kahepoolsete meetmetega.

Vastuseks võttis komisjon vastu Euroopa julgeoleku tegevuskava, et tagada esilekerkivatele ja üha keerukamatele julgeolekuohtudele Euroopa tasandil tõhus ja kooskõlastatud vastus. Tõstes esile ebaseaduslikust tulirelvakaubandusest tingitud probleeme, toonitati Euroopa julgeoleku tegevuskavas, et erinevused riikide õigusaktides takistavad tõhusaid kontrolle ja politseikoostööd ELis, ning nõudis prioriteetse meetmena eeskätt tulirelvi käsitlevate õigusaktide läbivaatamist 2016. aastal. Lisaks nõuti kiireloomulist tegevust tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise valdkonnas, et takistada kurjategijatel nende taas laskekõlblikuks muutmist ja kasutamist. Siseministrite nõukogu 29. augusti 2015. aasta deklaratsioonis nõuti uuesti tulirelvade direktiivi läbivaatamist ja tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise ühist käsitlusviisi.

Esimeses uuringus jõuti järeldusele, et kogu ELi hõlmavad miinimumeeskirjad ebaseadusliku tulirelvakaubanduse kohta vähendaksid õiguskindlusetust, hõlbustaksid süüdistuse esitamist ning tagaksid olukorra, kus kurjategijatel ei ole võimalik kasutada ära seaduselünki. Siiski näitasid tõendid ka seda, et ebaseadusliku tulirelvakaubandusega võitlemise piiriülestes jõupingutustes osutusid praktilised probleemid, näiteks ressursside puudumine, vastuolulised poliitilised prioriteedid ning kehtivate õigusaktide puuduv jõustamine, sama olulisteks takistusteks kui asjaomase valdkonna riigisiseste õigusaktide erinevused. Uuringu alusel toetati poliitikameetmete kombinatsiooni (seadusandlikud ja muud kui seadusandlikud meetmed), eelistamata ei minimaalset ega maksimaalset seadusandlikku sekkumist.

Laskekõlbmatuks muudetud tulirelvi tuleks käsitleda direktiivis seoses nende omanike kindlakstegemise ja registritega. Komisjoni uuringutega kogutud tõendid näitasid, et julgeoleku seisukohalt kujutab see endast ELi õigusaktide olulist puudust. Hiljutised rünnakud on korraldatud puudulikult laskekõlbmatuks muudetud tulirelvadega (või puudulikult kahjutustatud osadest kokkupandud tulirelvadega).

Kuna hiljutisi sündmusi arvestades on ettepanek kiireloomuline, esitatakse see ilma mõjuhinnanguta. Ettepanek võib aga tugineda tulirelvade direktiivi REFITi kohasele hindamisele. Asjaomane hindamine on näidanud jätkuvaid puudusi sellistes valdkondades nagu paukpadrunirelvade ümbertehtavus, märgistamisnõuded, laskekõlbmatuks muutmine, määratlused, internetimüük ning andmekogumis- ja vahetussüsteemid. Hiljutiste sündmuste valguses on tehtud kindlaks täiendavad vajadused.

Ühiseid soovitusi eeskirjade kohta peetakse oluliseks, sest osal liikmesriikidest on teatud probleemidest teistsugune arusaam (nt järeletehtud relvade määratlus). Et kurjategijad ei saaks liikmesriikide erisuguseid eeskirju enda kasuks rakendada, tuleb kogu Euroopas lähtuda ühtlustatud käsitlusviisist.

Kõik sidusrühmad (alates liikmesriikide asutustest kuni ekspertide ja tootjate esindajateni) leidsid, et tulirelvi käsitleva teabe jagamine liikmesriikide vahel on tõeliselt vajalik ning et tegemist on olulise küsimusega. Lisaks ei tohiks koostöö piirduda liikmesriikide vahelise teabevahetusega, samas kui avaliku ja erasektori sidusrühmad tuleks omavahel kokku viia. Suuremat kommunikatsiooni loetakse teabe, ühisoperatsioonide ja haldamise seisukohalt hädavajalikuks. Hea tavana tuleks aga keskenduda võimalustele jagada teavet elektrooniliste kanalite kaudu, mitte korraldada koosolekuid. Peale selle tuleb arvestada asjaoluga, et niisuguseid arutelusid võimaldavad platvormid on juba olemas nii operatiiv- kui ka regulatiivsel tasandil.

Liikmesriigid ja valitsusvälised organisatsioonid nõustusid, et direktiivi 91/477/EMÜ rakendamisest oleks kasu tulirelvade seaduslikult turult ebaseaduslikule turule jõudmise vältimisel. Erasektori huvitatud isikud väitsid, et liikmesriikides juba kehtivad nimetatud valdkonda reguleerivad ranged õigusaktid, samuti valmistasid neile muret võimalikud negatiivsed tagajärjed väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks. Mitmele erasektori sidusrühmale valmistasid muret eelkõige liigituste kohta tehtud muudatusettepanekud, mis võivad ohustada küttimist ja laskesportlaste tegevust.

Hoiatusrelvade ja muud tüüpi paukpadrunirelvade tegelikeks tulirelvadeks ümbertegemise oht on suur ja see määrab ära direktiivi hindamisest ja teisest uuringust lähtuva põhisoovituse. Sidusrühmadelt saadud teabe kohaselt võivad kolmandatest riikidest imporditud ümbertehtavad hoiatusrelvad siseneda sidusate/ühiste eeskirjade puudumise tõttu takistamatult ELi territooriumile. Rakendusaktiga võetakse vastu tehniline kirjeldus.

Kehtiv direktiiv ei hõlma hoiatamiseks või märguandmiseks, elupäästmiseks jm ettenähtud relvi. On tehtud ettepanek määratleda hoiatusrelvade ühised kriteeriumid, et hoida ära nende kohandatavus tegelikeks tulirelvadeks. See peaks hõlmama loomulikult nii ELis valmistatud hoiatusrelvi kui ka imporditud relvi.

Kehtivas direktiivis täpsustatakse järgmist: „liikmesriigid tagavad, et seal, kus [...] sidevahendi abil sõlmitud lepingu alusel tulirelvade ja nende osade ja laskemoona omandamine on lubatud, toimub see range kontrolli all, välja arvatud relvakaupmeeste puhul”.

Tulirelvade direktiivi hindamine ja teine ettevalmistav uuring näitasid, et tulirelvade müügikanalina kasutatakse aina rohkem internetti ja et edaspidi on seda keeruline kontrollida. Selliste müügimeetodite edaspidine ulatuslikum kasutamine võib pakkuda aina rohkem mõtteainet sidevahendite kaudu soetamisel esineva tõsise pettuseohu üle. Võttes arvesse hiljutisi terrorirünnakuid, kus mõnel juhul olid tulirelvad pandud ebaseaduslikult kokku interneti teel seaduslikult ostetud osadest, kujutaks selle müügikanali reguleerimata jätmine endast olulist ohtu. Lisaks on internetis keerulisem kontrollida relvade valdamise lubade õiguspärasust. Kolmandatest riikidest omandamise korral on oht endiselt suurem.

Ettepanekus kehtestatakse ELi ühised märgistamiseeskirjad, et vältida märgistuse kerget kustutatavust. Eeskätt täpsustatakse, missugustele osadele tuleks märgistus kanda (et tagada kooskõla ÜRO tulirelvade protokolli märgistusnõuetega). Seda tuleks kohaldada ka imporditud tulirelvade suhtes. Elektroonilist andmekogumissüsteemi pikendatakse kauemaks kui 20 aastat. Andmed tuleks säilitada kuni tulirelva hävitamiseni, kuid tagasiulatuvat kohaldamist ette ei nähta.

Poolautomaatsed relvad moodustavad praegu olulise osa küttimiseks ja sportlaskmiseks ettenähtud relvadest. Hindamisuuringus jõutakse aga järeldusele, et mõne poolautomaatse relva võib kergesti kohandada automaatrelvaks ning kehtivas direktiivis ei sätestata sellise kohandamise ennetamiseks mingeid tehnilisi kriteeriume. Kuid isegi kui tegemist ei ole kohandamisega A-klassi relvaks, võivad teatavad poolautomaatsed tulirelvad osutuda väga ohtlikuks, kui need on laengute arvult suure võimsusega. Ettepanekus keelatakse praeguses B-klassi punktis 7 hõlmatud poolautomaatsed relvad.

Ettepanek kehtestada peagi rakendusmäärusega tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise kohta rangemad minimaalsed ühised suunised teevad uuesti laskekõlblikuks muutmise oluliselt keerulisemaks. Ei saa välistada, et laskekõlbmatuks muudetud relvad muudetakse uuesti laskekõlblikuks rangematele eeskirjadele vaatamata. Seepärast on kõige ohtlikumate relvade (A-klass) suhtes kehtestatud rangemad eeskirjad (isegi, kui need on muudetud laskekõlbmatuks). See tähendab, et A-klassi kuuluvaid laskekõlbmatuks muudetud tulirelvi ei ole lubatud vallata ega müüa (v.a muuseumid).

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning

arvestades järgmist:

(1)Nõukogu direktiiviga 91/477/EMÜ kehtestati siseturu kaasmeetmed. Direktiiviga loodi olukord, kus on omavahel tasakaalus ühelt poolt kohustus tagada teatavate tulirelvade vaba liikumine ühenduses ja teiselt poolt vajadus seada sellisele vabadusele piirid teatavate sellist liiki toodetele kohandatud julgeolekutagatistega.

(2)Vastusena hiljutistele terrorirünnakutele, mis näitasid direktiivi 91/477/EMÜ rakendamise puudulikkust eriti seoses relvade laskekõlbmatuks muutmise, ümbertehtavuse ja märgistamiseeskirjadega, nõuti 2015. aasta aprillis vastvõetud Euroopa julgeoleku tegevuskavas ja 29. aprilli 2015. aasta siseministrite nõukogu deklaratsioonis selle direktiivi läbivaatamist ja tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise ühist käsitlusviisi, et takistada kurjategijatel nende taas laskekõlblikuks muutmist ja kasutamist.

(3)Teatavad direktiivi 91/477/EMÜ küsimused vajavad täiendavat parandamist.

(4)Oma asukohaliikmesriigi tunnustatud organitel, keda huvitavad relvade kultuuriline või ajalooline külg ja kelle valduses on enne käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva omandatud A-klassi kuuluvad tulirelvad, peaks olema võimalik hoida neid tulirelvi oma valduses eeldusel, et asjaomane liikmesriik on andnud selleks loa ja et need tulirelvad on muudetud laskekõlbmatuks.

(5)Kuna on tehtud kindlaks, et kollektsionäärid on ebaseadusliku tulirelvakaubanduse võimalik lähtekoht, peaksid nad kuuluma käesoleva direktiivi kohaldamisalasse.

(6)Kuna vahendajad osutavad relvakaupmeeste teenustega sarnaseid teenuseid, peaksid ka nemad kuuluma käesoleva direktiivi kohaldamisalasse.

(7)Võttes arvesse suurt ohtu, et puudulikult laskekõlbmatuks muudetud relvad muudetakse taas laskekõlblikuks ja eesmärgiga tõhustada julgeolekut kogu liidus, peaksid käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluma laskekõlbmatuks muudetud tulirelvad. Lisaks tuleks kõige ohtlikumate tulirelvade suhtes kehtestada rangemad eeskirjad eesmärgiga tagada, et nende tulirelvade valdamine või nendega kauplemine ei oleks lubatud. Neid eeskirju tuleks kohaldada ka kõnealusesse klassi kuuluvate tulirelvade suhtes pärast seda, kui need on muudetud laskekõlbmatuks. Kui asjaomaseid eeskirju ei järgita, peaksid liikmesriigid võtma asjakohased meetmed, mis muu hulgas hõlmavad nende tulirelvade hävitamist.

(8)Laskekõlbmatuks muudetud tulirelvade jälgitavuse tagamiseks tuleks need registreerida riiklikes registrites.

(9)Teatavaid poolautomaatseid tulirelvi saab kergesti kohandada automaattulirelvadeks ja see ohustab julgeolekut. Isegi kui tegemist ei ole kohandamisega A-klassi relvaks, võivad teatavad poolautomaatsed tulirelvad olla väga ohtlikud, kui need on laengute arvult suure võimsusega. Seepärast tuleks keelata niisuguste poolautomaatsete relvade tsiviilkasutus.

(10)Et vältida märgistuse kerget kustutatavust ja täpsustada, missugustele osadele tuleks märgistus kanda, tuleks kehtestada ühised liidu märgistamiseeskirjad.

(11)Tulirelvi võib kasutada oluliselt kauem kui 20 aastat. Nende jälgitavuse tagamiseks tuleks nende andmed säilitada määramata ajaks, kuni hävitamine on tõendatud.

(12)Tulirelvade ja nende osade müügi kord sidevahendite kaudu võib olla julgeolekule tõsiseks ohuks, sest seda on tavalistest müügimeetoditest keerulisem kontrollida, eriti seoses lubade õiguspärasuse kontrollimisega internetis. Seepärast on asjakohane piirata relvade ja nende osade müüki sidevahendi (eriti interneti) kaudu müügiga relvakaupmeestele ja vahendajatele.

(13)Lisaks on olemas suur oht, et hoiatusrelvi ja muid paukpadrunirelvi kohandatakse tegelikeks tulirelvadeks, ja mõnes terrorirünnakus on kasutatud ümbertehtud relvi. Seepärast on oluline tegelda probleemiga, mis on seotud ümbertehtud tulirelvade kasutamist kuritegevuses, eelkõige selle kaudu, et need lisatakse direktiivi kohaldamisalasse. Vastu tuleks võtta hoiatus- ja signaalrelvade ning saluudiks kasutatavate ja akustiliste relvade tehnilised kirjeldused eesmärgiga tagada, et neid ei oleks võimalik kohandada tulirelvadeks.

(14)Liikmesriikide vahelise teabevahetuse toimimise parandamiseks peaks komisjon hindama, millised on süsteemis vajalikud elemendid, mille abil toetada liikmesriikides kasutusele võetud elektroonilistes andmekogumissüsteemides sisalduva teabe vahetamist. Komisjoni hinnangule võib vajaduse korral lisada seadusandliku ettepaneku, milles on võetud arvesse teabevahetuse olemasolevaid vahendeid.

(15)Selleks et tagada antud lubasid ja lubade andmisest keeldumist käsitleva teabe asjakohane vahetamine liikmesriikide vahel, tuleks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida komisjonile õigus võtta vastu õigusakte sellise õigusakti vastuvõtmiseks, mis võimaldab liikmesriikidel luua süsteem antud lubasid ja lubade andmisest keeldumist käsitleva teabe vahetamiseks. On eriti oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistava töö käigus asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

(16)Selleks et tagada käesoleva direktiivi rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011.

(17)Käesolev direktiiv on kooskõlas põhiõigustega ja järgib iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid.

(18)Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva direktiivi eesmärke piisavalt saavutada ning meetmete ulatuse ja mõju tõttu on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis osutatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.