Sissejuhatus

Kliimamuutused on meie põlvkonna jaoks oluline väljakutse ning EL on olnud esirinnas mitmepoolse raamistiku läbirääkimistel, et võidelda selle üleilmse probleemiga. ELi kanda oli 2015. aastal juhtiv roll ajaloolise ja globaalse Pariisi kliimakokkuleppe vahendajana. 195 riiki leppisid kokku selges eesmärgis: anda tulevastele põlvkondadele üle tervem planeet ning jõukam, ajakohasem ja õiglasem ühiskond. Esimest korda tagas ÜRO süsteem kõikide riikide panuse, et piirata oma kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Kõik maailma suurimad heitetekitajad on nüüd kaasatud, sealhulgas Hiina, kelle arvele langeb enam kui veerand ülemaailmsetest heitkogustest. Pariisi kokkuleppes on seatud eesmärk hoida maailma keskmise temperatuuri tõusu tunduvalt alla 2 °C, püüdes samal ajal saavutada taseme 1,5 °C. Kokkuleppeosalised on pandud vastutama tugeva läbipaistvussüsteemi kaudu, mis jälgib nende edusamme eesmärkide saavutamisel, ning kohustab kokkuleppeosalisi iga viie aasta järel suurendama oma panuse ambitsioonikust, võttes arvesse uusimaid teaduslikke andmeid.

EL on tegutsenud kiirelt ja otsustavalt, et Pariisi kokkuleppega võetud kohustused saaksid tegelikeks meetmeteks. Praeguse komisjoni ametiaja alguses peaaegu viis aastat tagasi määratles president Juncker selge prioriteedina kliimamuutuste vastu võitlemise – luua vastupidav energialiit ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika, et minna üle nüüdisaegsele, vähese CO2-heitega ja konkurentsivõimelisele majandusele, luues samal ajal võimalusi uuteks töökohtadeks ja kestlikuks majanduskasvuks. Kliimameetmed on olulised ka selleks, et saavutada kõik 17 kestliku arengu eesmärki.

Selle poliitika tulemusena on EL praegu maailmas ainus suur majandus, mis on Pariisi kliimakokkuleppe raames antud lubaduste täitmiseks astutavad sammud täielikult oma õigusaktidesse üle võtnud ning teeb jõupingutusi, et vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2030. aastaks vähemalt 40 %, valmistudes sellega üleminekuks kliimaneutraalsele majandusele.

Praegu on ELil vaieldamatult kõige ulatuslikum ja ambitsioonikam õigusraamistik, mida toetab pikaajaline demokraatlik ja kaasav otsustusprotsess. Edukalt ollakse liikumas kliimaneutraalse majanduse poole – aastatel 1990–2017 vähenes ELi kasvuhoonegaaside heide 23 %, samas kui majandus kasvas 58 %. Kuna meie rahvusvahelised partnerid suurendavad oma jõupingutusi, kasvab huvi ELi mudeli ja poliitika vastu, mis pakub suurepäraseid võimalusi poliitiliseks koostööks ja majandusdiplomaatiaks.

Vaatamata muutustele poliitikas, mis on tingitud sisemistest poliitilistest tsüklitest, eelkõige Ameerika Ühendriikides, on üleilmne toetus Pariisi kokkuleppele endiselt tugev, sest kõik peale ühe tähtsama majandusriigi toetavad seda jätkuvalt. Siiski on selge, et Pariisi eesmärkide saavutamiseks vajalik globaalne üleminek ei toimu piisavalt kiiresti. Viimased teadusaruanded, eelkõige valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 1,5-kraadise soojenemise eriaruanne, kinnitavad, et kokkuleppeosaliste esimesed panused ei ole Pariisi eesmärkide saavutamiseks piisavad. Nende suundumuste tõttu kasvab avalik huvi ning kodanikud nõuavad ambitsioonikamaid ja otsustavamaid meetmeid kliimamuutuste valdkonnas, nagu tõestavad hiljutised Euroopa Parlamendi valimised ja Eurobaromeetri uuring kliimamuutuste kohta.

Eelnevat arvesse võttes korraldab ÜRO peasekretär António Guterres 23. septembril 2019 New Yorgis kliimateemalise tippkohtumise, mis toimub päev enne ÜRO Peaassamblee avamist. Sellele järgneb ÜRO kestliku arengu eesmärkide tippkohtumine 24. ja 25. septembril.

Kliimatippkohtumise eesmärk on suurendada kliimaalaseid ambitsioone ja kiirendada Pariisi kokkuleppe rakendamise meetmeid. Tippkohtumisega tahetakse julgustada osalisi suurendama oma praeguste heitkoguste vähendamise panuste ambitsioonikust ning esitama 2020. aasta lõpus Pariisi kokkuleppe osaliste konverentsiks pikaajalised strateegiad. Tippkohtumine annab riigipeadele ja valitsusjuhtidele hea võimaluse esitada oma plaan ambitsioonide suurendamiseks ja edasiminekuks. Lisaks kodanikuühiskonnale on see ka riigi tasandist madalama tasandi valitsuste, ettevõtete, avaliku ja erasektori rahastajate võimalus saata tugevaid turu- ja poliitilisi signaale, et hoogustada võidujooksu tipu suunas. ÜRO peasekretär Guterres kutsus kõiki riigipäid ja valitsusjuhte tippkohtumisel osalema ning rõhutas samal ajal: „Ärge tulge kõnega, tulge plaaniga!“.

Kliimaeesmärkide kiirendatud saavutamisele pühendunud Euroopa Liit

EL ja liikmesriigid, väljendades jätkuvalt oma pühendumust teadusel põhinevatele mitmepoolsetele meetmetele, teevad aktiivselt ettevalmistusi ELi pikaajaliseks strateegiaks, millega tullakse avalikkuse ette 2020. aasta alguses, ning mille eesmärk on saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus. Selliste strateegiate väljatöötamine 2020. aastaks on eeldus, mis Pariisi kokkuleppega kõigi osalevate riikide valitsustele kehtestati. ELi pikaajalise strateegia ettevalmistamise käigus ning selleks, et kõik ELi liikmesriigid saaksid seda visiooni analüüsida ja arvesse võtta, vastas Euroopa Komisjon Euroopa Ülemkogu taotlusele juba 2018. aasta novembris teatisega „Puhas planeet kõigi jaoks“. Möödunud aastal toimus sel teemal põhjalik demokraatlik arutelu Euroopa, riiklikul ja kohalikul tasandil. Lisaks ELi tasandile peavad ELi liikmesriigid koostama energialiidu juhtimise määruse alusel ka oma riiklikud pikaajalised strateegiad.

Enamik ELi liikmesriike on juba kiitnud heaks ELi kliimaneutraalsuse eesmärgi 2050. aastaks ning edasised arutelud toimuvad selle nimel, et jõuda järgmise paari kuu jooksul üksmeelele. Euroopa Ülemkogu kutsus nõukogu ja komisjoni üles jätkama tööd, et luua tingimused, stiimulid ja raamistik, millega toetatakse üleminekut kliimaneutraalsele ELile. Euroopa Ülemkogu viib oma suunised lõpule enne käesoleva aasta lõppu, et esitada ELi pikaajaline strateegia ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonile (UNFCCC) 2020. aasta alguses. Ülemkogu kutsus ka Euroopa Investeerimispanka üles tõhustama kliimameetmeid. Euroopa Parlament, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee on kliimaneutraalsuse eesmärgi 2050. aastaks juba heaks kiitnud.

Kliimaneutraalsus 2050. aastaks, ambitsioonikam eesmärk kui on ette nähtud IPCC eriaruandes üle 1,5 °C globaalse soojenemise mõjude kohta, on ELi jaoks investeeringute ja ajakohastamisega seotud väljakutse, kuid samas ka suurepärane võimalus saada „esimese tegutseja“ konkurentsieelis, luua uusi töökohti ja tõsta inimeste elatustaset. Väiksema plaani järgimine oleks meie pikaajalistest ülemaailmsetest kliimaeesmärkidest loobumine ja ELi jaoks majandusliku võimaluse kasutamata jätmine.

Euroopa Liidu eelarve on kesksel kohal meie kliimaeesmärkide elluviimisel. Euroopa Komisjon tegi ettepaneku, et ELi eelarve ajavahemikuks 2021–2027 on üle ühe triljoni euro, mille üle peetakse praegu läbirääkimisi. Euroopa Komisjon on teinud ettepaneku, et vähemalt 25 % ELi kuludest eraldatakse kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise meetmetele, sealhulgas Euroopa Liidu rahvusvahelise koostöö ja arengukoostöö eelarvele. Seega edendatakse tulevase eelarvega kliimasõbralikke meetmeid kõigis poliitikavaldkondades ning nende suhtes kohaldatakse kontrolli, et tagada, et me ei rahasta investeeringuid, mis ei ole kooskõlas kliimaneutraalsuse põhimõttega. Programmiga „Euroopa horisont“ kujundatakse ümber Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni suunad, asetades kliimameetmed keskmesse. InvestEU, Euroopa ühendamise rahastu, kõik ühtekuuluvuspoliitika ja ELi maaelu arengu fondid on kättesaadavad, et pakkuda stiimuleid taristu ja tootlike investeeringute jaoks, mida vajatakse igal pool ELis.