ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 16.6.2004 
KOM(2004) 430 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE,  
EUROOPA PARLAMENDILE  
JA EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE 
Euroopa Liidu ja India vahelin e strateegiline partnerlussuhe 
     
{SEK(2004) 768}  
 
ET 2   ET SISUKORD 
1. SISSEJUHATUS.......................................................................................................... 3 
1.1. Olukord tänases Indias ................................................................................................. 3 2. STRATEEGILINE PARTNERLUSSUHE : ANALÜÜS JA ETTEPANEKUD ......... 3 
2.1 Rahvusvahelise koostöö edendamine........................................................................... 3 2.1.1. Mitmepoolsed suhted ................................................................................................... 3 2.1.2. Konfliktide ärahoidmine ja konfliktidejärgne taastamine............................................ 4 2.1.3. Massihävitusrelvade leviku piiramine.......................................................................... 4 2.1.4. Võitlus terrorismi ja organiseeritud kuritegevusega .................................................... 4 2.1.5. Migratsioon ............................................................................................................. ..... 5 
2.1.6. Demokraatia ja inimõigused ........................................................................................ 5 2.1.7. Rahu, heaolu ja stabiilsus Lõuna-Aasias...................................................................... 5 2.2. Majandusliku partnerlus suhte tugevdamine................................................................. 6 
2.2.1. Strateegiline poliitiline dialoog.................................................................................... 6 2.2.2. Strateegilised dialoogid majandusvaldkondades.......................................................... 6 2.2.3. Kaubanduse ja investeeringute stimuleerimine............................................................ 7 2.2.4. Ettevõtetevahelise koostöö stimuleerimine.................................................................. 8 2.2.5. Sünergiaefektide ärakasutamin e teaduses ja tehnoloogias........................................... 9 
2.2.6. Finants- ja rahaküsimused............................................................................................ 9 2.3. Arengukoostöö ............................................................................................................. 9 
2.4. Teineteisemõistmine .................................................................................................. 10 2.5. Institutsionaalne ülesehitus ........................................................................................ 10 3. RAKENDAMINE JA JÄRELKAJA ......................................................................... 11 
 
ET 3   ET 1. SISSEJUHATUS 
Indias toimuvad põhjapanevad ja kiired muut used. Nagu hiljuti peetud üldvalimised näitasid, 
on India demokraatia tervem ja elavam kui iial varem. India sekkub üha rohkem maailmas 
toimuvasse ning on saavutanud suurt edu väli s- ja sisepoliitilistes küsimustes.  
Viimastel aastatel on India ja Euroopa Liidu (EL) suhted kiiresti arenenud tänu ühistele 
nägemustele, eesmärkidele ja probleemidele. Käesolev teatis toob välja probleemid, 
võimalused ja ootused EL-i ja India rahv usvahelise-, majandus- ja arengupoliitika 
raames. Teatis pakub välja valdkonnad tu levaseks strateegilis eks koostööks ja 
institutsionaalse ülesehituse ratsionalise erimiseks. Täielik an alüüs ja detailsed 
ettepanekud on ära toodud käesolevale teatisele lisatud Komi sjoni Teenistuste 
dokumendis. 
1.1. Olukord tänases Indias 
India muutub üha olulisemaks rahvusvaheli seks mängijaks ja piirkondlikuks jõuks. 
Märkimisväärselt on tugevda tud suhteid USA, Hiina ja Kagu-Aasia Rahvaste Ühendusega 
(ASEAN). Tänu oma hiiglaslikule suurusele ja majanduslikule ning sõja lisele mõjule on India 
Lõuna-Aasias enim võimu omav riik. Juhul kui rahuläbirääkimised Pakistaniga osutuvad edukaks, toob see tervele piir konnale tohutult kasu. Ka India majanduskasv on olnud 
tähelepanuväärne. Majandus on suuresti kasu lõ iganud turule orienteeritud ning avatud 
poliitikast. Kuid see tulu ei ole India koda nike vahel võrdselt jagunenud – suure osa 
elanikkonna päevane sissetulek jääb endiselt a lla $2 piiri ja osad piirkonnad on teistest 
oluliselt kiiremini arenenud. Muuhulgas on India ka suurte etniliste, usuliste ja kultuurierinevuste maa.  
India ja EL-i vaheline läbikäimine on hoogustunud alates esimesest EL-i ja India 
tippkohtumisest Lissabonis 2000. aastal. Kõigil tasanditel, kaasa ar vatud ettevõtlus ja 
kodanikuühiskond, on peetud rohkem kohtumisi, dialooge ja tehtud ulatuslikku koostööd 
poliitiliste, geopoliitiliste ja mitmepoolsete probleem ide alal ning majandus- ja 
kaubandusküsimustes.  
2. STRATEEGILINE
 PARTNERLUSSUHE:  ANALÜÜS  JA ETTEPANEKUD 
EL ja India suhtlevad juba praegu tihedalt toetudes ühistele väärtushinnangutele ja 
vastastikusele lugupidamisele. Uues strateegias tuleks juhinduda järgnevatest eesmärkidest: 
propageerida rahu, stabiilsust, demokraatiat, inimõigusi, õigusriiki ja head haldustava, võideldes muu hulgas terrorismi ja illegaal se kaubanduse vastu; teha koostööd vaesuse, 
ebavõrdsuse ja sotsiaalse eraldatuse vastu võitlemisel ning jätkusuutliku arengu, keskkonnakaitse ja kliimamuutuste küsimuste s; edendada majanduslikku koostoimimist ja 
kindlustada end tugevnenud rahvusvahe lises majanduslikus olukorras.  
2.1 Rahvusvahelise koostöö edendamine 
2.1.1. Mitmepoolsed suhted Kuna EL-i ja Indiat nähakse üha enam ülemaailmse stabiilsuse tagajatena, on suhete põhirõhk 
nihkunud kaubanduselt laiematele poliitilistele teemadele. Mõlemad osapooled toetavad 
 
ET 4   ET mitmepoolsete suhete süsteemi ning teevad ju ba tõhusat koostööd ÜRO ja teiste ühendustega. 
Selliseid suhteid tuleks tugevdada tõhusat mitmepoolset lähenemist soodustava 
strateegilise liidu loomisega. 
EL ja India peaksid koordineerima ja kooskõlas tama oma seisukohad oluliste mitmepoolsete 
koosolekute ja konverentside (t urvalisust, kaubandust, kes kkonda, arengut ja inimõigusi 
käsitlevate) ettevalmistamise, läbirääkimiste korraldamise ja läbiviimise osas ning kergendama suhete rajamist teiste ÜRO liikmesriikidega.  
EL-il ja Indial tuleks olla pidevas dialoog is, mis käsitleks ÜRO organisatsioonide ja 
institutsioonide ümberstrukturee rimist ja reformimist ning pöör aks erilist tähelepanu ohte, 
väljakutseid ja muutusi käsitlevale ÜRO kõrgetasemelisele paneelile ja selle tõenäolise lõpptulemuse rakendamisele. Tööd tuleks tõhustada edendamaks efektiivset mitmepoolset koostööd, eriti rahvusvaheliste kohust uste ja investeeri ngute täideviimise ning ülemaailmsete 
haldustavade tugevdamise osas.  
2.1.2. Konfliktide ärahoidmine ja k onfliktidejärgne taastamine 
India näol on tegemist olulise partneriga konfliktide ärahoidmisel ja konfliktijärgsetel 
taastamistöödel. Seetõttu tuleks EL-il otsida teid regulaarse koostöö formaliseerimiseks, et 
Indiat selles valdkonnas rohkem kaasa haarata. 
Vastutavate töötajate vahelistes t aruteludest peaksid välja ar enema uudsed lähenemisviisid 
järgnevates valdkondades: rahuva lvemissioonidel osalevate tsivii lisikute väljaõpe; konfliktide 
ärahoidmise või konfliktijärgsete taastamist ööde hõlbustamiseks mõeldud konverentsid ja 
teised kokkusaamised; ühine toetus ÜRO konfliktide ärahoidmise ja rahu saavutamise pingutustele, hõlmates paremat analüüsivõimet, ul atuslikke ennetusstrat eegiaid ja tihedamat 
koostööd EL-i ja ÜRO rahuvalvemissioonidel osalevate India üksuste vahel.  
Konsultatsioone tuleks korrald ada enne ÜRO peamisi nõupidamisi  rahuvalve ja konfliktidega 
toimetuleku alal ning peamiste rahuküsimusi puudutavate konverentside ettevalmistamisel. 
Samuti võivad EL ja India üheskoos sponsoreeri da mõnda ÜRO konfliktide ennetamist, rahu 
saavutamist ning konfliktijärgset toimetul ekut puudutavat konverentsi. Lisaks oleks 
otstarbekas alustada dialoogi erinevate piirkondade integreeri tud panuse osas konfliktide 
ennetamisse.  
2.1.3. Massihävitusrelvade leviku piiramine 
Tuleks otsida teid tihendamaks koostööd massihä vitusrelvade leviku piiramiseks, kuna EL-il 
ja Indial on selles valdkonnas väga sarnased  seisukohad. Koostöö raames võiks pidada 
ekspertide kohtumisi ekspordijärelevalv e meetmete kooskõlastatuse ja tõhususe 
tugevdamiseks, eriti kahesuguse kasutusega kaupade osas. Samuti tuleks tõhustada poliitilist dialoogi massihävitusrelvade  leviku piiramiseks.  
2.1.4. Võitlus terrorismi ja organiseeritud kuritegevusega 
EL-il tuleks Indiaga teha selgep iirilisemat koostööd terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse 
vastases võitluses, ka ÜRO foorumitel. N õukogu võiks kaaluda India lisamist Euroopa 
Politseiameti Europoliga sõlmitud strateegilise koos tööleppes prioriteetsete riikide hulka. EL 
peaks tihendama tehnilist koost ööd läbi ekspertide kohtumist e ja teabe ning kogemuste 
vahetamise sellistes turvalisusega seotus valdkondades nagu rahape su, narkokaubandus ja 
 
ET 5   ET narkootikumide keemilised lähteained. Tuleks alustada dialoogi dokumentide turvalisuse, 
tsiviillennunduse ja mereturvalisuse valdkondades.  
2.1.5. Migratsioon 
Globaliseerumise tulemusena on rahvusvaheline migratsioon suurenenud. Asja hea külg on 
see, et ka migrantide rahaülekanded on s uurenenud. Siiski on sagenenud ka probleemid 
illegaalse migratsiooni ja inimkaubandusega. EL  peaks alustama ulatuslikku dialoogi, mis 
hõlmaks järgnevaid teemasid: algpõhjused, sea duslik migratsioon, mille alla kuuluvad tööjõu 
ränne ja tööliste liikuvus; tõhus ja ennetav poliitika illegaalse sisserände, migrantidega 
salakaubitsemise ja inimkaubandus e peatamiseks, mis hõlmab sala kaubitsejate ja hangeldajate 
võrgustike vastu võitlemist ja ohvrite kaitset; kolmandate riik ide kodanike integratsioon ja 
õiglane kohtlemine; EL-i liimesriikides viibivat e Indiast pärit töötajat e õiglane kohtlemine; 
migrantide rahaülekanded; illegaalselt riigis vi ibivate isikute tagasivõtmine; vastastikusel 
huvil põhinevad viisaküsimused ja muud EL- ile ja Indiale huvipakkuvad migratsiooniga 
seonduvad teemad.  
2.1.6. Demokraatia ja inimõigused 
Inimõigusi puudutavat dialoogi peaksime vast aspoolt austaval ja konstruktiivsel viisil 
laiendama vastavalt 2003. aasta Ateena mi nistrite nõupidamisel kokku lepitule. EL peaks 
Indiat kaasama järgnevate teemadega seonduvatesse küsimuste sse: rahvusvaheline 
kriminaalkohus, surmanuhtluse kaotamine, piinamise vastane konventsioon, sooline 
diskrimineerimine, laste tööjõu kasutamine, töötaj ate õigused, ettevõtete sotsiaalne vastutus ja 
usuvabadus. Peaksime arendama tihedamat koostööd ka ÜRO kolmanda komitee ja inimõiguste komisjoniga. Kolmandad riigid peaksi d otsima sünergilisi efekte ja välja tulema 
ühisalgatustega. 
Samal ajal tuleks India valitsust üles kutsuda alustama regulaarseid, va stutavaid töötajaid ja 
ministrite nõupidamisi hõlmavaid inimõiguste alaseid arutlusi vastavalt Ateenas kokkulepitud 
põhimõtetele. EL-i New Delhi esinduse juhtidevahelisi in imõigusi puudutavaid 
konsultatsioone tuleks tõhustada ja juhte peak s instrueerima regulaarset e inimõiguste alaste 
raportite koostamisel, mis annaksid soovitusi EL-i ja India vaheliseks inimõigusi puudutavaks 
dialoogiks.  
Euroopa Demokraatia ja Inimõiguste Algatuse  raames on komisjon valmis Indias uurima 
finantseerivaid projekte.  
2.1.7. Rahu, heaolu ja stabiilsus Lõuna-Aasias 
Lõuna-Aasia seisab vastamisi uue sajandi ühte de keerulisimate arenguülesannetega, milleks 
on vaesus, ülerahvastatus, kodusõjad ja keskkonnaprobleemid. Ometi on väljavaated 
paranenud tänu Lõuna-Aasia Regionaalse K oostöö Assotsiatsiooni (SAARC) tippkohtumise 
hiljutisele otsusele laiendada pi irkondlikku integratsiooni ning tänu  sulale India ja Pakistani 
vahelistes suhetes. 
EL on endale kohustuseks võtnud tagada Lõuna-Aas ias rahu ja stabiilsus. EL on järjekindlalt 
õhutanud India ja Pakistani dialoogi, mõist nud hukka kõik terrorismi-  ja vägivallailmingud 
ning näidanud üles valmisolekut toetada rahuprotsessi. Kuna Kashmir on ennekõike 
kahepoolne, kuid ka rahvusvahelisi suhtei d puudutav küsimus, saab EL pakkuda oma 
kordumatut kogemust rahu saavutaja ja  partnerlussuhete algatajana.  
 
ET 6   ET Lisaks peaks EL suhetes Lõuna-Aasia ga arendama piirkondlikku lähenemist . Sõnastada tuleks 
Lõuna-Aasia strateegiline dokument, mis säte staks, kuidas EL saaks kaasa aidata rahu, 
turvalisuse ja heaolu küsimustes ning toet ada piirkondlikku integratsiooni. Tuleks uurida 
Lõuna-Aasia osalust neis programmides, mis on kavandatud EL-i ja India vahelise 
teineteisemõistmise parandamiseks ja koostöö tugevdamiseks kodanikuühiskonna tasemel.  
2.2. Majandusliku partnerlussuhte tugevdamine 
EL on India olulisim kaubanduspartner, EL-ist tuleb Indiasse  ka kõige rohkem 
välisinvesteeringuid, kuid Indi a ise on EL-i kaubanduspartnerite hulgas tähtsuselt alles 14. 
kohal, jäädes tahapoole sellistest  riikidest nagu Hiina, Brasii lia ja Lõuna-Aafrika. Kaubanduse 
ja investeeringute mahud jäävad selgelt alla poole potentsiaalselt võimalikke mahte.  
EL ja India peavad tegutsema mitmel rindel,  kuhu kuuluvad ka Indiapoolne turgude laiem 
avamine ning majandusreformid. Kauba ndus, investeeringud, konkurents ja 
industrialiseerimine on võtmeteguriteks laiema te ühiskondlike vajadus te taustal (keskkond, 
tarbijakaitse, sotsiaal ne ja majanduslik ühtekuuluvus jne.).  
Et India turupotentsiaalist haka taks kasu saama, peab India oma majandusreforme jätkama ja 
tagant kiirendama. Indial tuleb käsile võtta kõrged ja diskrimineerivad tariifid/maksud, arvukad tollivälised kaubandustõkked, välismaistele otseinvesteeringutele kehtestatud piirangud, intellektuaalse omandi vähene ka itse ning läbi viia olulised parandused 
infrastruktuuris. 
2.2.1. Strateegiline poliitiline dialoog 
Esmalt peaks strateegiline poliitiline dialoog ke skenduma kahele valdkonnale – regulatsiooni- 
ja tööstuspoliitika ning keskkond.  
Alustada tuleks uut dialoogi regulatsiooni- ja tööstuspoliitika  valdkonnas parandamaks 
mõlema osapoole ettevõtluse konkurentsivõimet. Heade regulatsioonitavade ja hea haldustava 
kohta kogemuste vahetamist tuleks edendada  läbi kahepoolsete konsultatsioonide ja 
rahvusvaheliste ühenduste (näite ks Majandusliku Koostöö ja Ar engu Organisatsioon, OECD). 
EL-il tuleks Indiaga koostööd teha ka I ndia uue konkurentsisea duse rakendamisel. 
Keskkonda  puudutavates küsimustes peaks EL Indi at kutsuma iga-aastasele keskkonna-
alasele ühisele tööistungile ja arendama kohtumisi kõrgtasemel. India ja EL peaksid oma jõud 
ühendama edendamaks koostööd ülemaailmse te keskkonnaprobleemide lahendamiseks 
järgmiste lepingute alusel: ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioonid, kus liitu oleks 
võimalik sõlmida kaitstud valdkondades ning  arendada saaks konstruktiivset dialoogi 
juurdepääsu ja kasu jagamise osas; ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon ja Kyoto 
protokoll või osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokoll. In diale tuleks pakkuda 
võimalust korraldada EL-i ja India keskkonnaf oorumit, mis hõlmaks ka kodanikuühiskonna ja 
äritegevuse, vahetamaks vaateid, oskusteav et ning teaduslikku või tehnilist informatsiooni 
keskkonna teemadel.  
2.2.2. Strateegilised dialoogid majandusvaldkondades 
Paljudes valdkondades on dialoo gis Indiaga tehtud suuri edusamme. Selle progressi 
jätkamiseks ning laiendamiseks tuleks hakata läbi viima strateegilis i dialooge erinevates 
valdkondades. 
 
ET 7   ET EL-i ja India vahel juba toimib laiaulatuslik infoühi skonna-alane dialoog . Seda protsessi 
tuleks edaspidi kindlustada, et vahetada pa rimaid tavasid ning puudutada turule ligipääsu 
käsitlevaid regulatoorseid raam lepinguid (interneti haldamine,  privaatsus, julgeolek) ja 
elektroonilisi kommunikatsioonivahendeid (mob iilisidesse puutuv, ülemaailmsed teenused). 
Võiks kaaluda ka pilootprojek tide alustamist sotsiaalselt prioriteetsetes valdkondades 
(tervishoid, haridus ja e-valitsus). 
Transpordisektoris  peaks EL olema valmis toetama India olulisi jõupingutusi teede, 
lennujaamade, sadamate ja teiste sektorite kaas ajastamiseks. Hetkel lä birääkimisjärgus olev 
merendusalane kokkulepe sätestab tulevikus ametliku raamistiku EL-i ja India 
laevakompaniide rajamiseks. Edendada tule ks ka koostööd õhutranspordi vallas pöörates 
erilist tähelepanu läbirääkimistele õhutranspordialase leppe sõlmimiseks.  
India kehtiv energeetikapoliitika  põhineb kohalikul ülepingutat ud kivisöetoodangul. EL ja 
India peaksid alustama energeetikaalast dialoogi , et kaaluda alternatiivseid kütuseid (puhas 
kivisöe tehnoloogia, hüdroene rgia, uued ja taastuvad ener giavarud, tuumaenergia) ning 
horisontaalseid (regulatsiooni-, rahandus-, poliitilisi ja sotsiaalseid) küsimusi. 
India biotehnoloogia  on viimastel aastatel kiiresti arenenud luue s võimalusi koostööks 
sellistes valdkondades, nagu uued avastused, eelkliinilised/kliinilised katsetused ja bioinformaatika. Seega võiksid EL ja Indi a alustada dialoogi regulatiivse raamistiku 
loomiseks ja vahetada informatsiooni parima tegevuskava kohta rahastamisel, 
teadusuuringutes, avalikus kontrollis, keskkonna teemadel ning tollilõive ja aktsiisimakse, 
tehnilisi vahetusprogramme ja infrastrukt uuri toetavaid institutsioone puudutavates 
küsimustes. 
EL ja India teevad tihedat koostööd Euroopa globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi Galileo  
raames. Koostööd tuleks teha ka Euroopa Kosmoseagentuuri ja India Kosmoseuuringute 
Organisatsiooni vahel pöörates rohkem tähele panu regulatoorsetele, tööstuslikele ja 
turuarengu küsimustele.  
Indiaga kosmosealase  koostöö alustamiseks on avane nud uued võimalused. Ulatuslikumat 
dialoogi tuleks pidada sellis tes valdkondades nagu globaalse ke skkonna ja ju lgeoleku seire 
(GMES), satelliittelekommunikatsioonid ni ng ka kosmoseteadus ja -tehnoloogia.  
2.2.3. Kaubanduse ja investee ringute stimuleerimine 
Kaubandussuhted ja investeeringud on EL- i ja India suhe te nurgakiviks. 
Mitmepoolsel tasandil on EL ja India Maailma Kauba ndusorganisatsioonis (WTO) 
võtmepositsioonil ning saavad tulu Doha ar engu agenda (DDA) edukast lõpetamisest. 
Mõlemal on selge vastutus ja ühine huvi koost ööks ning seega peaksid nad esmajärjekorras 
järgima DDA-d. Seetõttu tuleks EL-il leida Indiaga sarnasem lähenemine DDA positiivset lõpplahendust mõjutavates võtmeküsimustes, nagu näiteks eeskirjade valdkond, mis hõlmab 
Singapuri teemasid, üldist teenustekauba nduse kokkulepet (GATS), põllumajandust, 
mittepõllumajanduslikku turulepääsu, geograafilisi nä ite, spetsiaalset ja er istavat kohtlemist ja 
rakendamist. Toetada tuleks India jõupingutusi WTO eeskirj adele, ja eriti kaubanduse 
kaitsemeetmetele ning intelle ktuaalomandi õiguste kauban dusaspektide lepingule (TRIP) 
täielikuks vastamiseks.  
 
ET 8   ET Kahepoolsel tasandil  peaksid EL ja India pidama investeeringuid  puudutavat dialoogi, et ellu 
viia ühisalgatusest pärit soovi tused, kuhu oleksid oma tuntava panuse andnud ka ettevõtjad ja 
teadlased. Intellektuaalse omandi õigusi  puudutav dialoog püüdleb TRIP -si, teiste vastavate 
rahvusvaheliste lepingute ja tä itmise tagamise probleemide ühtse mõistmise poole. EL peaks 
õhutama Indiat algatama kaubanduse kaitsemeetmeid  puudutavat dialoogi ekspertide tasemel, 
et arutada nende rakendamise korda  ja vastavust WTO reeglitele. 
EL peaks koostööd Indiaga tõhustama tehn iliste piirangute osas kaubandusele ning 
sanitaarsetes ja fütosanitaarsetes küsimustes  vahetades informatsiooni seadusandluse, 
sertifikaatide, kontrolli ja akrediteerimisprotseduuride koht a ja kergendades halduskoormat. 
Tuleks kaaluda võimalust moodustada EÜ ja Indi a vaheline tehniliste tingimuste, standardite 
ja vastavuse hindamist teostav ametnike t öögrupp. Kui peaks tekkima vajadus, on EÜ samuti 
valmis India valitsusele tehnilist abi pakkuma.  
EL-i ja India tollikoostööleppes  olevaid võimalusi tuleks viim seni ära kasutada, et leida 
lahendusi EL-i ja India ettevõtete ees seisvatele sellistele prob leemidele nagu tollitöös paberil 
asjaajamisest loobumine ja kõrgem turvalisuse as te. Lisaks peaksid EL ja India asutama ka 
nn. „peatu ja leia“  („One Stop Shop“) tüüpi asutuse, mis annaks mõlema osapoole erasektorile 
ulatuslikku teavet ja n õu tolliprotseduuride, lõivude ja maksude, standardite ja tehniliste 
tingimuste, investeerimiseeskirjade, avalike suhe te jne. kohta. See võiks hõlmata ka asutust, 
mis edendaks investeerimisvõimalusi ning väik este ja keskmiste ettevõtete võrdlemise 
teenuseid. 
Läbi dialoogi tuleks edendada jätkusuutlikku  arengut ning muuhulgas ka ergutada säästlikult 
toodetud kaubavoogude mahtu. Edasi tuleks ar endada teineteisemõistmist sellistes 
küsimustes, nagu sildistamine ja jätkusuutl ikkuse hindamine ning paremini ära kasutada 
jätkusuutliku kaubanduse ja innovatsioonikeskusest (STIC)  tulenevaid võimalusi. 
Käesolevaid ideid saaks edasi are ndada ametnike ühises uurimisgrupis , kuhu kuuluks ka 
ettevõtjaid ja teadlasi. 
Komisjon on huvitatud ka piirkondliku koostöö  elavdamisest Lõuna-Aasias. EL-il tuleks 
SAARC-ile pakkuda võimalust arendada koos tööd kaubanduse ja majandusliku lõimumise 
vallas; pakkuda tehnilist ja muud abi ning al ustada SAARC-iga läbirääkimisi koostööleppe 
sõlmimiseks. 
2.2.4. Ettevõtetevahelise k oostöö stimuleerimine 
Alates 2001. aasta veebruarist on ühisalgatu s kaubanduse ja investeeringute edendamiseks 
andnud oma panuse teineteisemõistmisele kaubandus - ja investeerimisvõi maluste ning -tõkete 
osas ja võimaldanud otsest dialoogi äri- ja poliitikategelaste vahel. EL peaks aitama kokku kutsuda juhtivate äriringkondade  ümarlauanõupidamise, arenda da majandusharudevahelisi 
tööstusliku koostöö ja investeeringute soodusta mise võrgustikke ja lasta ettevõtlusalasel 
dialoogil areneda kõigis ühishuvide valdkondades,  nagu infotehnoloogia, biotehnoloogia ja 
farmaatsia, e-kaubandus, allhanked, teks tiilid ja rõivad, jaekaubandussektor, 
audiovisuaalsuse/kultuuriga seonduv, turism ja transporditööstus. Mõ nedes valdkondades, 
nagu biotehnoloogia ja telekommu nikatsioon tuleks ettevõtlusa last dialoogi pidada kõrvuti 
ametliku strateegilise dialoogiga.  
 
ET 9   ET 2.2.5. Sünergiaefektide ärakasutamine teaduses ja tehnoloogias 
EL-i ja India koostöö teaduse ja tehnoloogia va ldkondades peidab endas tohutut potentsiaali. 
India osaleb EL-i teadusuur ingute kuuendas raamprogrammis ning teadlastevahelisele 
koostööle sätestab ametliku raamistiku tead us- ja tehnoloogia-alase koostöö leping. 
Osapooled on jõudnud ka kokkuleppele, et India osalemine GALILEO projektis tuleb muuta 
ametlikuks.  
Tuleks soodustada India teadlaste osalemis t EL-i kuuendas raamprogrammis ja EL-i teadlaste 
osalemist uurimistööl Indias ning lisaks peaks looma kontakte  teadusuuringuid teostavate 
organisatsioonide ja sõltumatute teadlaste vahel. India peaks osa võtma ka seitsmenda raamprogrammi arendamisest. Lisaks peaksi me uurima ka teisi võimalikke koostöövaldkondi, 
nagu ühised teadusuuringud termotuumaenergeetikas. 
2.2.6. Finants- ja rahaküsimused 
India ei osale EL-iga peetavatel monetaar- ja rahapoliitikaalastel arutel udel Aasia ja Euroopa 
kohtumisel (ASEM). Seetõttu peaks EL Indi at üles kutsuma al gatama regulaarseid 
konsultatsioone ministrite tasemel „troika“ vormis sellistel ühist huvi pakkuvatel teemadel 
nagu rahvusvaheline finantsülesehitus, olemas olevate valvepõhimõtete ja regulatsioonide 
tõhus rakendamine, pettuste vastu võitlemine, rahapesu jne. 
2.3. Arengukoostöö 
Alates 1970. aastatest on India oma elanikkonn a heaolu tõstmiseks tähelepanuväärselt palju 
ära teinud näidates silmapaistvat edasiminekut  inimarenguindikaatorites. Siiski on vaesus 
laialt levinud, tööpuudus või alahõive on kõr ged ning tulud elaniku kohta on jätkuvalt 
äärmiselt ebavõrdselt jaotunud. Inimarenguindi kaatorid on endiselt viletsad, eriti 
hõimurahvaste ja kinnisesse ka stiühiskonda kuuluva elanikkonna  puhul. Samas on aga Indiast 
saamas ebatüüpiline näide arengupoliitikas – s aaja ja andja, arengu-uuenduste ärakasutaja 
ning geneeriliste ravimite ja uute biote hnoloogia-alaste lahenduste eksportija. Hiljuti 
vähendas India kahepoolsete doonormaade arvu kuuele (Ameerika Ühendriigid, Venemaa, 
Jaapan, Ühendkuningriik, Saksamaa ja EÜ). Sell ega kaasnevate sooduslaenude ja abirahade 
vähenemine peaks viima paremini läbimõel dud sekkumistele, et aidata reformida India 
institutsioone ja arendada mõistlikku poliitikat. 
EL peab aitama Indial täita aastatuhande ar engueesmärke. Tuleks kaaluda uuenduslikke 
samme, mis täiendaksid Indi a arengupoliitikat pöörates eril ist tähelepanu edusammudele 
haldustavades ja jätkusuutlikkus ele keskkonnakasutuses. Koostööd tuleks tihendada teiste EL-
i doonorriikidega, kaasa arvatud nende liikmesriikidega, kes en am ei toeta arenguprogramme 
Indias. Tulevikus võib keskseks strateegiliseks teemaks lugeda  sotsiaalset ja majanduslikku 
ühtekuuluvust, mis toetub riigi partnerlussuhetest  ja majandussektoritele,  eriti algharidusele ja 
tervishoiule, suunatud toetusprogrammidest  saadud kogemustele. EL võiks oma kogemusi 
jagada ka riiklike sotsiaalkindlustussüsteemide küsimuses. 
Üldisemalt peaks EL-i arengukoostöö aina en am keskenduma kõige kehvemas olukorras 
oleva elanikkonna aitamisele võimaldamaks ne ile täisväärtuslikku osalemist ühiskonnaelus. 
EL peaks toetama OECD poolt välj atöötatud juhiseid, mis puudutavad  EL-i Indias tegutsevaid 
hargmaiseid ettevõtteid ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhiliste konventsioonide ratifitseerimist, rakendamist ja  edendamist, eriti liitum isvabadust ja laste 
tööjõu kasutamist puudutavaid konventsioone.  Samuti saaks EL India riigiametnikele 
 
ET 10   ET organiseerida seminare ja väljaõpet ning ed endada kodanikuühiskonnas arutelu arengu- ja 
globaliseerumisküsimuste üle.  
2.4. Teineteisemõistmine 
Euroopa Parlamendi ja India Parlamendi, Lok Sabha, vahel valitseb hea vastastikune 
mõistmine, kuid siiski on ametlikud visiidid  ja konkreetne läbikäimine jäänud loodetust 
harvemaks. Kõrgtasemel peetavate kohtumiste kõrval tuleks mõlemal parlamendil mõelda 
regulaarsete institutsionaalsete vahetuste  peale parlamentide tasemel Euroopa Parlamendi 
Lõuna-Aasia delegatsiooni ja SAARC-i ja  India võrdväärsete organite vahel. 
Komisjon on juba tegelenud akadeemiliste kontaktide  ja vahetusvõimaluste loomisega, 
mille tulemuseks on Euroopa uuringute progra mm Jawaharlal Nehru ülikoolis New Delhis, 
programm „Ühenduslüli Aasiaga“ (Asia Link) ja majanduslik kultuuripiire ületav programm. 
Erasmus Mundus programmi sünergia toel ar endab komisjon 33 miljoni euro väärtuses 
stipendiumiprogrammi 2005/2006 õppeaastaks, et pakkuda India õppuritele võimalust jätkata 
õpinguid ka peale ülikooli lõpetamist. Edenda da tuleks ka Euroopa uuringute programme 
India ülikoolides ja India uur inguid Euroopa Ülikoolides. 
Kultuurialal  tuleks koostööd tihendada igas vallas, eri ti aga filmi- ja muusikatööstuses. Need 
liikmesriigid, kellel on Indias kultuuriasutused, peaksid teed näitama ja kutsuma huvigruppe 
üles koostöö edendamiseks vastavaid EÜ programme maksimaalselt ära kasutama. Tippkohtumised peaksid tulevikus toimuma kultuur inädalal. Tuleks teha  mitmepoolselt nii 
kultuurialast koostööd kui ka pidada kul tuuridevahelist dial oogi lähtudes UNESCO 
ülemaailmse kultuurilise mitmekesisuse konventsioonist.  
Vastastikuse teadlikkuse  suurendamise koha pealt jääb veel palju teha. India avalikkust tuleb 
informeerida, et EL-il on lisaks kaubandusele veel  palju teisi tahke. Ü lioluline on tihe koostöö 
ja kooskõlastatus kõigi liikmesriik ide ja institutsioonide vahel ning selle ülesande täitmiseks 
tuleks eraldada piisavalt vahe ndeid. Liikmesriikide diplomaatilis ed ja kultuurialased esindajad 
Delhis peaksid koostama aruandeid EL- i teadlikkuse kohta ning andma oma panuse 
edaspidisesse teadlikkuse tõstmisse ja kommuni katsioonistrateegiatesse . Komisjon tuleb välja 
uurimisprojektiga selgitamaks välja sihtgrup id, põhisõnumid, põhivahendid ja teed nende 
kõige efektiivsemaks kasutamiseks. Liikmesriike ja Euroopa Parlamenti kutsutakse üles selles 
töös kaasa lööma. Teabevahetus peaks to imuma kõrgtasemel ja kõik kõrgtaseme EL-i 
külalised peaksid Indias EL-i propageerima. India valitsust tuleks julgustada EL-i institutsioone külastama nii tihti ku i võimalik ning Indialt oodatakse oma 
kommunikatsioonistrateegia is eseisvat väljatöötamist.  
2.5. Institutsionaalne ülesehitus 
EL-i ja India suhete institutsionaalne ülesehitus on sätestatud 1994. aasta 
koostöökokkuleppes, 1993. aasta ühises poliitilises teadaande s ja 2000. aasta Lissaboni 
tippkohtumisega. Meie arenevate partnerlussuht e raames on erinevatel  tasanditel pea kõigis 
huvi- ja koostöövaldkondades peetud arvuka lt kohtumisi. Nüüd on kätte jõudnud aeg 
ratsionaliseerida ja suurendada nende efektiivsust. Selleks saaks algatada mitmesuguseid projekte. 
Tippkohtumised ja ministrite kohtumised  peaksid oma tähelepanu koondama arvult 
vähestele strateegilistele põhieesmärkidele, kusjuures ti ppkohtumistel pakutakse üldisi 
juhiseid ja keskendutakse põhiteemadele. Ühiskomisjon  peaks käsitlema tegevusalasid meie 
 
ET 11   ET partnerlussuhete kõigis valdkondades. Ko misjoni juhendamisel tuleks ajutistele 
töögruppidele  ja alalistele alakomisjonidele  kehtestada selged ja regulaarselt läbivaadatavad 
eesmärgid. Tuleks koostada koosolekute kalendr id, et kindlustada kohtumiste toimumine 
nõuetele vastavalt iga kahe aasta tagant. Lisaks peaks mitteametlikes dialoogides ja 
läbirääkimistel regulaarselt korraldama ajurünnakuid . 
EL-i ja India esindused  peaksid regulaarselt kohtuma ni ng tegema koostööd ÜRO valdustes. 
Võiks läbi viia regulaarseid kohtumisi EL-i esi nduste juhtide ja India ministrite ning neile 
vastavate riigiametnike vahel ja korraldada õpik odasid või seminare ekspertiisikomisjoni või 
teadlaste osavõtul. 
Ümarlauanõupidamised  peaksid olema institutsionaalse ülesehituse lahutamatu osa. 
Koosoleku eesistuja kohusetäitjatelt tuleks tippkohtumisel paluda esitada mittesiduvaid 
poliitilisi soovitusi. Lisameetmed tuleks  käiku lasta tugevdamaks läbikäimist 
kodanikuühiskonna, eriti ettevõtete, eksper tiisikomisjonide ja valitsusväliste 
organisatsiooni de vahel. 
EL-i ja India suhted peaksid olema regul aarselt esindatud ka nõukogu päevakorras. 
3. RAKENDAMINE  JA JÄRELKAJA 
Komisjon kutsub nõukogu, Euroopa Pa rlamenti ja Euroopa Majandus- ja 
sotsiaalkomiteed üles toetama käesoleva teatise ja lisatud Komisjoni Teenistuste 
dokumendi põhiseisukohti. 
Komisjon loodab, et siit saab al guse ühine mõtetevahetus EL-i ja India suhete muutmiseks 
tõeliselt strateegi listeks partnerlussuheteks . Käesolevast teatisest tu leneva arutelu põhisuunad 
võiks esitada viiendal EL-i ja India tippkohtumisel, kus India võiks vastata ka omaenda 
poliitilise dokumendiga. Mõlemad dokumendid või ksid saada aluseks seminarile kummagi 
poole põhiliste huvigruppide osavõtul, et esitada mittesiduvad juhendid EL-i ja India suhete 
jätkuvaks tihenemiseks tegevusplaani ning EL-i ja India uue ühise poliitilise 
deklaratsiooni vormis. Mõlemad võiksid leida toetust kuuendal EL-i ja India 
tippkohtumisel 2005. aastal.