ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 19.05.2004 
KOM(2004) 384 lõplik 
2004/0122 (CNS)   
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS 
millega muudetakse otsust 2002/463/EÜ, mille ga võetakse vastu välispiiride ning viisa-, 
varjupaiga- ja sisserändepoliitika alase halduskoostöö tegevusprogramm 
(ARGO-programm) 
(esitanud komisjon) 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. SISSEJUHATUS 
ARGO-programm, millega edendatakse vä lispiiride ning viisa- , varjupaiga- ja 
sisserändepoliitika alast haldus koostööd, on vajalikuks täienduseks asutamislepingu artiklite 
62 ja 63 kohaselt tehtud seadusandlikele algatu stele. Korduvalt on rõhutatud, sealhulgas ka 
Euroopa põhiseaduse eelnõus, et ainuüksi seadusand likest jõupingutustest ei piisa ja et on vaja 
teha tõhusat operatiivkoostööd  liikmesriikide pädevate asutus te vahel, et luua vabadusel, 
turvalisusel ja õi gusel rajanev ala. 
Samal päeval ehk siis 13. juunil 2002, kui nõukogu võttis vastu ARGO-programmi, võttis ta 
vastu ka ELi liikmesriikide välispiiride haldamise kava,1 milles rõhutati veel kord 
kooskõlastus- ja koostöömehhanismi tähtsust nimetatud valdkonnas. Selles tegevuskavas 
käsitleti kooskõlas komisj oni 2002. aasta mai teatisega2 kohustuste jagamist  liikmesriikide 
vahel välispiiride ühtse haldamise osana.  Sevillas kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kutsus 
komisjoni üles vaatama läbi välispiiride ha ldamisega seotud finantskohustuste jagamise 
küsimused. Komisjon arendas seda teemat ed asi oma 2002. aasta detsembri ja 2003. aasta 
juuni teatistes.3 Teises teatises kinnitas komisjon nimetatud ülesandest tulenevate 
investeeringute ja tegevuskulude märkimisv äärset suurust, eriti seoses inimeste 
kontrollimisega. Üksikasjalike ja võrreldavat e andmete kogumine selle tarbeks ning nende 
andmete analüüsimine osutus aga väga raskeks.  Komisjon jõudis järeldus ele, et olulise ja 
sobiva lahenduse kohustuste jagamiseks võib leida alles 2006. aastale järgneva 
finantsperspektiivi raames, kuid lähiajal  saaks komisjon uurida ARGO-programmi 
läbivaatamise võimalust.  
2. EESMÄRK 
ARGO-programmi käsitleva otsuse muudatusett epaneku eesmärk on tagada rahaline toetus 
välispiiride alastele siseriiklikele projektidele , mis käsitlevad strate egiliste piiripunktide 
konkreetseid struktuurilisi puudusi. Nimeta tud puudused tehakse kindlaks kokkuleppel 
liikmesriikidega objektiivsete kriteeriumide alusel (riskianalüüs). Muudetud sätetes 
määratletakse selgelt nende projektide või meet mete eesmärgid. Need meetmed ei nõua teiste 
liikmesriikide, kandidaatriikide või kolmandate riik ide aktiivset osalemist. Neil on siiski suur 
tähtsus riskianalüüsi jaoks vaja like kriteeriumide määratlemi sel, kuna tegemist on kõikide 
liikmesriikide ühise ülesandega ja välispiiride ühtse haldamise olulise osaga. Lisaks sellele saavad liikmesriigid komitee raames kaasa rääkida iga-aastase tööprogrammi 
ettevalmistamisel ja uut tüüpi projekti väljavalimisel. Teised liikmesriigid võivad meetmete ettevalmistamisel ja/või rakendamisel osaleda vaatlejatena.  
                                                
 
1 Nõukogu dokument 10019/02. 
2 Teatis ELi liikmesriikide välisp iiride ühtse haldamise kohta. 
3 Teatis migratsiooniküsimuste integreerimise kohta ELi ja kolmandate riikide suhetesse (3.12.2002, 
KOM(2002) 703) ja teatis ühise poliitika väljatöötamise kohta seoses ebaseadusliku sisserände, 
inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inim kaubanduse, välispiiride ja ebaseaduslikult riigis 
elavate isikute tagasisaatmisega (KOM(2003) 323). 
 
ET 3   ET 3. ARGO  RAKENDAMINE 
Komisjoni talitused avalikustasid hiljuti nõukogul e ja Euroopa Parlamendile esitatud esimese 
aastaaruande ARGO-programmi rakendamise (2002–2003) kohta.4 Komisjon märkis selles 
aruandes, et 2003. aasta puhul on selgeid märke ARGO-programmi puuduliku teostumise 
kohta eelkõige siseriiklike asutus te raskuste tõttu, mis kaasneva d organiseerida ja leida koos 
oma ELi partneritega vahendite organiseer imisel ja leidmisel ARGO-programmiga 
edendatavate meetmete jaoks. Näib, et siser iiklike asutuste vahel ei ole üksmeelt mõnede 
ARGO otsuses sätestatud kõlblikkuskriteeriumide  osas, eelkõige seoses nende sätete 
täitmisega, mis käsitlevad teiste liikmesriikide või kolmandate riikide asutuste kaasamist. Need eelmiste rakendamistega saadud kogemu sed räägivad samuti muudatusettepaneku 
kasuks, mis piirdub välispiir ide valdkonnaga. ARGO-programmi  rakendamise põhivahendiks 
on tööprogramm, milles määratletakse iga-aastase d prioriteedid ja eesmärgid ning antakse 
ülevaade komisjoni võetavatest meetmetest. Komisjon kavatseb kasutada iga-aastast 
tööprogrammi ka selleks, et määrata koostöös liikmesriikidega kindlaks, millised on uute meetmete kõlblikkuse määramisel kõige as jakohasemad objektiivsed kriteeriumid. 
4. RAHASTAMINE 
Komisjon uuris oma 2003. aasta juuni teatises võim alusi saada täiendavaid rahalisi vahendeid 
muu hulgas ka välispiiride kontrollimiseks, mida 2004. aastal saaks eraldada ARGO-
programmi kaudu. Euroopa Ülemkogu kiitis selle lähenemise heaks ja eelarvepädev asutus 
otsustas tunduvalt suurendada kogueelarvet
, mis eraldatakse programmile selleks aastaks. 
Tundub, et nõukogu ja Euroopa Parlament on ühisel seisukohal, et välis piiride valdkonnal on 
pakilisi vajadusi. Suurenenud eelarve koos  ARGO-programmi puuduliku teostumisega 2003. 
aastal oli veel üks tegur, mille tulemusel kom isjon kaalus uuesti praeguse ARGO-programmi 
sätteid ja esitas käesoleva muutmisotsuse. M uutmisettepanekuks ei ole seega vaja finantsmõju 
uuringut, kuna muudetud sätted ei ole uue su urenenud eelarve aluseks, vaid pigem selle 
tagajärjeks. 
5. SUBSIDIAARSUS  JA PROPORTSIONAALSUS 
Komisjon soovib rõhutada, nagu ka nõukogu on mitu korda kinnita nud, et välispiiride kontroll 
jääb liikmesriikide kohustusek s. Ühenduse poliitika põhieesmä rk selles valdkonnas on luua 
ühtne lähenemine piiride haldamisele . Eesmärgiks on kõigi ELi vä lispiiride samalaadne ja 
tõhus kontroll ja seire. See on olulise tähtsuse ga mitte üksnes sisep iirideta alal asuvate 
liikmesriikide sisejulgeoleku seisukohast, vaid  ka inimeste liikumise korraldamiseks ja 
soodustamiseks ELi ja ülejäänud maailma vahe l. Komisjon võtab sellega seoses siiski 
täielikult arvesse subsidiaar suse põhimõtet, nii et igasugune finantssekkumine ELi 
liikmesriikide välispiiride haldamisse omab selget lisaväärtust kogu ühenduse seisukohast. Komisjon tagab samuti, et ARGO-program miga välispiiride valdkonnas edendatavad 
meetmed ei kattu välispiirid el operatiivkoostöö j uhtimiseks kavandatava Euroopa ameti 
kooskõlastatavate tegevustega. Seega ei suuda  amet 2005. aastal tõenäoliselt rahastada oma 
tegevuseelarvest liikmesriikide ühistegevusi ega pilootprojek te. ARGO viimase aasta (2006) 
osas võib komisjon kustutada iga-aastasest t ööprogrammist välispiir e käsitleva jaotise. 
                                                
 
4 Vt dokument SEK (2004) 211. 
 
ET 4   ET 2004/0122 (CNS) 
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS, 
millega muudetakse otsust 2002/463/EÜ, mille ga võetakse vastu välispiiride ning viisa-, 
varjupaiga- ja sisserändepoliitika alase halduskoostöö tegevusprogramm 
(ARGO-programm) 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutam islepingut, eriti selle artiklit 66, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,5 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,6 
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,7 
võttes arvesse regioonide komitee arvamust,8 
ning arvestades järgmist: (1) Otsuse 463/2002/EÜ
9 põhieesmärk on edendada välispiir ide ning viisa-, varjupaiga- ja 
sisserändepoliitika al ast halduskoostööd.  
(2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule 3. juun il 2003 esitatud teatises ühise poliitika 
väljatöötamise kohta seoses ebaseadusliku siss erände, inimeste ebaseadusliku üle piiri 
toimetamise ja inimkaubanduse, välispiiride ja ebaseaduslikult riigis elavate isikute 
tagasisaatmisega10 esitab komisjon võimaluse vaadata ARGO-programm läbi, et 
tagada rahaline toetus välispiiride alastele siseriiklikele projektidele, mis käsitlevad strateegiliste piiripunktide konkreetseid struktuurilisi puudusi, mis tehakse kindlaks 
kokkuleppel liikmesriikidega objektiivsete kriteeriumide alusel. 
(3) Thessaloníkis kokku tulnud Euroopa Ül emkogu kutsus komisjoni üles uurima 
võimalust eraldada rahalisi vahendeid fina ntsperspektiivi rubr iigist 3, et vastata 
ajavahemikul 2004–2006 kõige pakilisematele st ruktuurilistele vajadustele ja näidata 
üles võimalikult laialdas t solidaarsust, mis hõlmak s muu hulgas ühenduse toetust 
välispiiride haldamisel.
11 
                                                 
5 ELT C […] […], lk […] 
6 ELT C […] […], lk […] 
7 ELT C […] […], lk […] 
8 ELT C […] […], lk […] 
9 ELT L 161, 19.6.2002, lk 11. 
10 KOM (2003) 323 lõplik. 
11 Euroopa Ülemkogu Thessaloníki istungjärgu otsused, punkt 23. 
 
ET 5   ET (4) Eelarvepädev asutus12 on välispiiride parema haldamise eesmärgil 2004. aastaks 
ARGO-programmile eraldatud summa sid märkimisväärselt suurendanud. 
(5) ARGO-programmi üldiste eesmärkide edendamiseks on asjakohane suurendada 
välispiiridega seoses kavandatavate meetme te arvu ja näha ette uut liiki meetmeid. 
(6) Liikmesriikidel peaks olema võimalus teha ettepanekuid meetmete kohta, milles ei 
osale tingimata teised liikmesriigid, kuid mis aitavad kaasa üldiste eesmärkide saavutamisele ja toetavad välispiiride alas t tegevust vastavalt otsusele 2002/463/EÜ. 
(7) ARGO-komiteega konsulteerimist käsitl evad sätted otsuse s 2002/463/EÜ tuleb 
ühtlustada uue finantsmäärusega, mida kohald atakse Euroopa Ühenduse üldise eelarve 
suhtes.
13 
(8) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Üh enduse asutamislepingule lisatud Taani 
seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse 
vastuvõtmisel ning seetõttu ei ole see otsu s Taanile siduv ja seda ei kohaldata Taani 
suhtes. 
(9) Euroopa Liidu lepingule ja Eur oopa Ühenduse asutamislepingule lisatud 
Ühendkuningriigi ja Iirimaa seis ukohta käsitleva prot okolli artikli 3 kohaselt teatas 
Ühendkuningriik 29. jaanuari 2002. aasta ki rjaga oma soovist osaleda otsuse 
2002/463/EÜ vastuvõtmises ja kohaldamises. 
(10) Euroopa Liidu lepingule ja Eu roopa Ühenduse asutamislepingule lisatud 
Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitle va protokolli artikli 1 kohaselt ei osale 
Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmises. Se llest tulenevalt ja ilma et see piiraks 
protokolli artikli 4 kohaldamist, käesoleva otsu se sätteid Iirimaa s uhtes ei kohaldata. 
(11) Seepärast tuleks vastav alt muuta otsust 2002/463/EÜ, 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: 
                                                 
12 2004. finantsaasta ELi üldeelarve (ELT L 53, 23.2.2004). 
13 Määrus nr 1605/2002, ELT L 248, 16.9.2002. 
 
ET 6   ET Artikkel 1 
Otsust 2002/463/EÜ muudetakse järgmiselt: 
1. Artiklile 10 lisatakse lõige 1a: 
“1a Artiklis 8 nimetatud meetmeid, mille on esitanud sellise liikmesriigi siseriiklik 
asutus, kes rakendab üht artiklis 4 ni metatud poliitikavaldkonnaga seotud 
meedet, võib kaasfinantseerida ARGO-pr ogrammi alusel, tingimusel et need:
  (a) vastavad ühele artiklis 3 ni metatud üldisele eesmärgile;  
 (b) aitavad kaasa ühtsele piirihaldamisele ja käsitlevad strateegiliste piiripunktide konkreetseid struktuuril isi puudusi, mis tehakse kindlaks 
objektiivsete kriteeriumide alusel.“ 
2. Artiklit 11 muudetakse järgmiselt: 
a) Lõigetes 3, 4 ja 6 asendatakse sõnad „ar tikli 10 lõikes 1“ sõnadega „artikli 10 
lõigetes 1 ja 1a“. 
b) Lõige 5 asendatakse järgmisega: 
“(5) Artikli 10 lõigetes 1 ja 1a nimetatud meetmeid käsitlevad otsused 
ühenduse toetuse andmiseks tehakse komisjoni ja meetmete ettepaneku teinud siseriiklike asutuste vaheli ste toetuslepingute alusel. Toetuse 
andmise otsuste ja lepingute rakendamine kuulub komisjoni finantskontrolli alla ja kontrollikoda t eeb nende suhtes audiitorkontrolli.“  
3. Artiklit 12 muudetakse järgmiselt: 
Lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega: 
„a) valmistab ette iga- aastase tööprogrammi, mi s koosneb konkreetsetest 
eesmärkidest, valdkondlikest eelistus test, artikli 10 lõike 1a punktis b 
nimetatud objektiivsetest kriteerium idest, nende artikli 10 lõikes 3 
nimetatud meetmete kirjeldusest, mida komisjon võtta kavatseb, ja 
vajaduse korral muude meetmete loetelust.“ 
(b) Lõige 4 asendatakse järgmisega: 
“4. Iga-aastane tööprogramm, s ealhulgas komisjoni kavandatud 
meetmed ja artiklis 9 sätestatud erimeetmed võetakse vastu artikli 
13 lõikes 2 sätestatud korras.   Artikli 10 lõikes 1a nimetatud meetmete osas võetakse valitud meetmete nimekiri vastu artik li 13 lõikes 3 sä testatud korras.“ 
 
ET 7   ET Artikkel 2 
Käesolevat otsust kohaldatakse  alates selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast.  
Käesolev otsus on adresseeritud liikme sriikidele kooskõlas asutamislepinguga. 
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja   
 
ET 8   ET ÕIGUSAKTILE LISATAV FINANTSSELGITUS  
Poliitikavaldkond/-valdkonnad : Justiits- ja siseküsimused  
Tegevusala(d) : Ühine sisserände- ja varjupaigapoliitika  
 
MEETME NIMETUS : E TTEPANEKU EELNÕU NÕUKOGU OTSUSE KOHTA , MILLEGA 
MUUDETAKSE OTSUST 2002/463/EÜ,  MILLEGA VÕETAKSE VASTU VÄLISPIIRIDE NING 
VIISA -, VARJUPAIGA - JA SISSERÄNDEPOLIITIKA ALASE HALDUSKOOSTÖÖ 
TEGEVUSPROGRAMM (ARGO- PROGRAMM ) 
1. EELARVERIDA/-READ 
18 03 07 : ARGO-programm 
18 01 04 06 : ARGO – Halduskorralduskulud 
2. ÜLDSUMMAD 
2.1. Kogueraldis meetmele (B osa): 46,179 miljonit eurot kulukohustuste 
assigneeringuna 
2.2. Kohaldamisaeg: 
2002–2006 
2.3. Mitmeaastane kulude üldhinnang: 
a) Kulukohustuste assigneeringute/maksete a ssigneeringute ajakav a (finantssekkumine) 
(vt punkt 6.1.1 ) 
 miljonit eurot ( kolme  kümnendkoha täpsusega ) 
 
 2002 2003 2004 2005 2006 2007 
ja 
edasi  
Kokk
u 
Kohustused 3,000 7,675 21,300 6,200 7,200  45,375 
Maksed 2,400 4,438 12,549 7,476 9,836 8,678 45,375 
b) Tehniline ja haldusabi ning tugifinantseerimine ( vt punkt 6.1.2 ) 
 
 2002 2003 2004 2005 2006 2007 
ja 
edasi  
Kokk
u 
Kohustused 0,024 0,200 0,180 0,200 0,200  0,804 
Maksed 0,024 0,200 0,180 0,200 0,200  0,804 
 
ET 9   ET  
Vahesumma a+b 2002 2003 2004 2005 2006 2007 
ja edasi Kokk
u 
Kohustused 3,024 7,875 21,480 6,400 7,400  46,179 
Maksed 2,424 4,638 12,729 7,676 10,036 8,678 46,179 
c) Personali kogukulud ja muud halduskulud ( vt punktid 7.2 ja 7.3 ) 
Kohustused/maksed 0,357 0,357 0,357 0,357 0,357 0,324 2,109 
 
 
KOKKU a+b+c 2002 2003 2004 2005 2006 2007 
ja edasi Kokk
u 
Kohustused 3,381 8,232 21,837 6,757 7,757 0,324  
48,288 
Maksed 2,781 4,995 13,086 8,033 10,393  
9,002  
48,288 
2.4. Vastavus finantsplaanimisel e ja finantsperspektiivile 
X Ettepanek on vastavuses olemasoleva finantsplaanimisega. 
 Ettepanek eeldab finantsperspek tiivi asjaomase rubriigi muutmist. 
 Ettepaneku puhul võib olla vaja kohal dada institutsiooni devahelise kokkuleppe 
sätteid. 
2.5. Finantsmõju tuludele: 
X Ettepanek ei oma finantsmõju (hõl mab tehnilisi aspekte seoses meetme 
rakendamisega) 
VÕI 
 
ET 10   ET Ettepaneku finantsmõju tuludele on järgmine: 
miljonit eurot ( kümnendkoha täpsusega ) 
  Olukord pärast meedet  
Eelarverida  Tulud Enne 
meedet 
[Aast
a n-1][Aast
a n] [n+1] [n+2] [n+3
] [n+4]  [n+5]  
a) Tulud absoluutarvudes          
b) Muutused tuludes   ∆       
3. EELARVEANDMED 
Kululiik  Uus EFTA osalus Taotlejariikide 
osalus  Finantspersp
ektiivi 
rubriik  
Mittekohust
. Erinev EI EI EI Nr 3 
4. ÕIGUSLIK  ALUS 
Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 66. 
Nõukogu otsus 2002/463/EÜ, millega võetakse vastu välispiiride ning viisa-, 
varjupaiga- ja sisserändepoliitika alase halduskoostöö tegevusprogramm (ARGO-programm) 
5. KIRJELDUS
 JA PÕHJUSED 
5.1. Vajadus ühenduse sekkumise järele 
5.1.1. Eesmärgid 
ARGO-programm loodi nõukogu 13. juuni 2002. aasta otsusega 2002/463/EÜ (EÜT 
L 161, 19.6.2002, lk 11). Selle eesmärk oli ta gada rahaline toetus teatavatele 
liikmesriikide kavandatud välispiiride ning viisa-, varjupaiga- ja sisserändepoliitika alastele meetmetele halduskoostöö edendami seks siseriiklike asutuste vahel, et 
tõhustada menetlusi nendes valdkondades,  teha kindlaks uute ühenduse õigusaktide 
rakendamisega seotud raskused ja taga da suurem avatus nende kohaldamisel. 
Nõukogu 13. juuni 2002. aasta otsus 2002/463/EÜ , millega loodi ARGO-programm, 
sisaldas artikli 11 lõikes  1 lähtesummat 25 miljon it eurot ajavahemikuks 2002–2006. 
Järgides eelkõige välisp iiride alaseid arengusuundasid, suurendas eelarvepädev 
asutus siiski märkimisväärselt summa sid, mis eraldati AR GO-programmile 2003. 
aastaks (+ 4,675 miljonit eurot) ja 2004. aas taks (+ 19,5 miljonit eurot). Selline 
märkimisväärne suurendamine peegeldab tähtsust, mida komisjon, nõukogu ja Euroopa Parlament omistavad meetmete arendamisele välispiiride alase koostöö 
 
ET 11   ET valdkonnas ning raskustele, mis on kindlak s tehtud ARGO-programmi rakendamise 
esimese kahe aasta jooksul,  nagu on kirjeldatud nõukogule ja Euroopa Parlamendile 
ARGO programmi rakendamise kohta esitatud esimeses aastaaruandes (SEK(2004)211, 17.2.2004), ja seepärast teeb  komisjon ettepaneku muuta nõukogu 
otsust 2002/463/EÜ, et tagada rahalise toetuse andmine väli spiiride alastele 
siseriiklikele projektidele, mis käsitleva d strateegiliste piiripunktide konkreetseid 
struktuurilisi puudusi.  
5.1.2. Eelhindamisega seotud meetmed 
Sevillas kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kutsus komisjoni üles vaatama läbi 
välispiiride haldamisega seotud finants kohustuste jagamise küsimused. Komisjon 
arendas seda teemat edasi oma 2002. aasta  detsembri ja 2003. aasta juuni teatises.
14 
Teises teatises kinnitas komisjon käesolevast ülesandest tulenevate  investeeringute ja 
tegevuskulude märkimisväärse t suurust, eriti seoses inimeste kontrollimisega. 
Üksikasjalike ja võrreldav ate andmete kogumine selle tarbeks ning nende andmete 
analüüsimine osutus aga väga raskeks. Ko misjon jõudis järeldusele, et olulise ja 
sobiva lahenduse kohustuste jagamiseks võib leida alles 2006. aastale järgneva 
finantsperspektiivi raames, kuid lähiajal  saaks komisjon uurida ARGO-programmi 
läbivaatamise võimalust, et toetada välispi iride alaseid siseriiklikke projekte, mis 
käsitlevad strateegiliste piiripunktide konkreetseid strukt uurilisi puudusi, mis tehakse 
kindlaks kokkuleppel liikmesriikidega ob jektiivsete kriteeriumide alusel 
(riskianalüüs). 
ARGO-programmi rakendamise aruanne 2002. ja 2003. aasta kohta toetab samuti 
nende projektide kõlblikkustingimuste m uutmist, mis saavad toetust ARGO-
programmi alusel. ARGO-programmi kohast e kaasfinantseerimise nõuetega seotud 
liikmesriikide finantsplaanimise alased raskused on veelgi tõsisemad, kui need 
nõuavad ühismeetmete eesmärgil teiste liikmesriikidega kooskõlastamist. 
Välispiiride alased meetmed nõuavad märkim isväärseid investee ringuid (personali 
töölevõtmine ja koolitamine, seadmete ostmine ja ajakohastamine), mida on 
riikidevaheliselt raske korraldada. Tuleks siiski märkida, et sellised investeeringud, 
isegi kui neid teeb üks liikmesriik, võivad tugevdada liidu välispiiride haldamist nii, 
et sellest on kasu kõikidel liikmesriiki del. Enne rahastamist ARGO-programmi 
raames peab enamus liikmesriike jõudm a objektiivsete kriteeriumide alusel 
kokkuleppele, et meede omab lisaväärtust kogu ELi seisukohast. 
5.1.3. Järelhindamise alus el võetud meetmed 
Puuduvad. 
5.2. Kavandatud meetmed ja eelarvekorraldus. 
Muudatusettepaneku eesmärk on vaadata läbi  liikmesriikide esitatavate projektide 
kõlblikkustingimused (artikkel 10). Seeg a võib ühe liikmesriigi poolt esitatud 
välispiiride alased projektid lugeda kõlbli kuks, kui need käsitlevad strateegiliste 
                                                 
14 Teatis migratsiooniküsimuste integreerimise kohta ELi ja kolmandate riikide suhetesse (3.12.2002, 
KOM(2002) 703) ja teatis ühise poliitika väljatöötamise kohta seoses ebaseadusliku sisserände, 
inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inim kaubanduse, välispiiride ja ebaseaduslikult riigis 
elavate isikute tagasisaatmisega (KOM(2003) 323). 
 
ET 12   ET piiripunktide konkreetsei d struktuurilisi puudusi, mis te hakse kindlaks objektiivsete 
kriteeriumide alusel (risk ianalüüs), mis määratleta kse komisjoni poolt ARGO-
komiteega kooskõlastatud iga-aastases t ööprogrammis (menetluskord). ARGO-
komitee peab esitama ka oma arvamuse  (nõuandemenetlus) nende uute tingimuste 
alusel valitud projektide nimekirja kohta,  et kinnitada toetat avatest projektidest 
saadavat lisaväärtust kogu ELi seisukohast. 
5.3. Rakendusmeetodid. 
Käesolev ettepanek nõukogu otsuse muutmi seks ei mõjuta rakendusmeetodeid 
toetuste puhul, mis antakse siseriik like asutuste esitatud projektidele. 
6. FINANTSMÕJU 
6.1. Kogufinantsmõju, B osa (kogu programmitöö vältel) 
6.1.1. Finantssekkumine 
Kohustused (miljonites eurodes, kolme kümnendkoha täpsusega) 
Jaotus  2002* 2003* 2004 2005 2006 2007 ja 
edasi Kokku  
Meede 1 – Liikmesriikide 
projektid välispiiride ning viisa-, varjupaiga- ja 
sisserändepoliitika 
valdkonnas
 2,116 2,636 19,000 4,200 5,200  33,152 
Meede 2 – Komisjoni 
algatused (uuringud)  0,699 0 2,300 2,000 2,000  6,999 
KOKKU  2,815 2,636 21,300 6,200 7,200  40,151 
* 2002. ja 2003. aasta kohta on esitatud tegelikud arvud. 
6.1.2. Tehniline ja haldusabi, tugifinantseerimine ja  IT kulud (kulukohustuste assigneeringud) 
 2002 2003 2004 2005 2006 2007 ja 
edasi Kokku  
1) Tehniline ja haldusabi         
a) Tehnilise abi bürood         
b) Muu tehniline ja 
haldusabi: 
– sise-: – välis-: 
millest elektrooniliste 
haldussüsteemide rajamise 
ja hooldamise osa
        
 
ET 13   ET Vahesumma 1         
2) Tugifinantseerimine         
a) Uuringud   0,176 0,156 0,176 0,176  0,684 
b) Ekspertide kohtumised  0,024 0,024 0,024 0,024 0,024  0,120 
c) Teave ja trükised         
Vahesumma 2  0,024 0,200 0,180 0,200 0,200  0,804 
KOKKU  0,024 0,200 0,180 0,200 0,200  0,804 
6.2. Kavandatud meetmega seotud kulude ar vutamine, B osa (kogu programmitöö 
vältel) 
Kohustused (miljonites eurodes, kolme kümnendkoha täpsusega) 
Jaotus  Väljundite liik 
(projektid, 
failid)  Väljundite arv 
(aastate 1…n 
puhul kokku)  Keskmine ühiku 
hind Kogukulud 
(aastate 1…n puhul 
kokku)  
 1 2 3 4=(2X3) 
Meede 1  – Liikmesriikide projektid 
välispiiride ning viisa-, varjupaiga- 
ja sisserändepoliitika valdkonnas 
– välispiirid 
– varjupaigapoliitika 
– sisseränne /viisad   Ühistegevuste, 
koolituse, 
personalivahetu
se, uue 
tehnoloogia kasutamise ja 
heade tavade 
kujundamisega seotud projektid
  
 
70 
36 
60  
 
0,350 
0,125 
0,075  
 
24,000 
4,500 
4,652 
Meede 2  – Komisjoni meetmed 
 
 Uuringud, 
teenuste 
osutajad jne  15   
6,999 
KOGUKULUD   181  40,151 
Vajaduse korral lisada selgitus arvutusmeetodi kohta. 
 
ET 14   ET 7. MÕJU  PERSONALI-  JA HALDUSKULUDELE 
7.1. Mõju personalile 
Meetme haldamiseks m ääratavad töötajad, 
kasutades olemasolevat personali  Meetmest tulenevate ülesannete 
kirjeldus  
Ametikoha liik  
Alaliste 
ametikohtade arv  Ajutiste 
ametikohtade arv  Kokku  
 
Ametnikud  A 
B C 1 
1 1  1 
1 1  
 
Muud töötajad      
Kokku  3   3 
7.2. Kogu finantsmõju personalile 
Töötajate liik  Summa (euro)  Arvutusmeetod*  
Ametnikud 1A + 1B + 1C Ajutised töötajad
 324 000  keskmiselt 108 000 / inimtööaasta x 3
 
Muud töötajad 
(täpsustada eelarverida)  
Kokku 324 000  
Summad vastavad 12 kuu kogukuludele. 
7.3. Muud meetmest tulenevad halduskulud 
Eelarverida 
(number ja rubriik)  Summa (euro)  Arvutusmeetod  
Kogueraldis (jaotis A7) 
A0701 – Lähetused 
A07030 – Koosolekud 
A07031 – Kohustuslikud komiteed (programmikomitee) 
A07032 – Mittekohustuslikud komiteed A07040 – Konverentsid 
A0705 – Uuringud ja konsultatsioonid 
Muud kulud (täpsustada)
    
33 600  
  
672 eurot x 25 eksperti x 2 komiteed
 
Infosüsteemid (A -5001/A-4300)    
Muud kulud – A osa (täpsustada)    
Kokku 33 600  
Summad vastavad 12 kuu kogukuludele. 
 
ET 15   ET 1 Täpsustada komitee liik ja  rühm, millesse see kuulub. 
7.4. Vahendite eraldamine 
Personali ja haldusvahendite vajadused kaetak se haldavale peadirektoraadile iga-aastaste 
vahendite jaotamise raames eraldatud osast. 
I. Aastas kokku (7.2 + 7.3) 
II. Meetme kestus III. Meetme kogukulud (I x II) 357 600 eurot 
5 aastat 1 788 000 eurot 
8. JÄRELEVALVE  JA HINDAMINE 
8.1. Järelevalvekord 
Muudatusi ei ole. 
8.2. Planeeritud hindamise kord ja ajakava 
Muudatusi ei ole. 
9. PETTUSEVASTASED  MEETMED 
Muudatusi ei ole.