·Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister on osutunud keskseks teadmusbaasiks Euroopa tööstustegevusest tuleneva heite kohta. See sisaldab lihtsalt kättesaadavaid ja kvaliteetseid andmeid. See annab üldsusele juurdepääsu väärtuslikule teabele, toetades keskkonnaalaste otsuste tegemist.

Määrusega (EÜ) nr 166/2006 (edaspidi „määrus“) loodi Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister (E-PRTR), s.o üleeuroopaline register, mille kaudu üldsus saab juurdepääsu liidus, Islandil, Liechtensteinis ja Norras asuvate tööstusrajatiste peamistele keskkonnaandmetele. Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister sisaldab andmeid, mida igal aastal esitavad ligikaudu 30 000 tööstusrajatist, hõlmates 65 majandustegevust kogu liidus. Määrusega rakendatakse 2006. aasta saasteainete heite- ja ülekanderegistrite Kiievi protokolli (edaspidi „protokoll“), mis jõustus 2009. aastal. See on ainus õiguslikult siduv rahvusvaheline õigusakt, mis käsitleb saasteainete heite- ja ülekanderegistreid.

·Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri määrus peaks hõlmama kõiki asjaomaseid saasteaineid. See tähendab, et määruse II lisasse tuleks lisada teatavad saasteained, sealhulgas:

·Määruse valdkondlikku kohaldamisala tuleks muuta, et see oleks paremini kooskõlas tegevustega, mis on hõlmatud seotud keskkonnaalaste õigusaktidega. See puudutab eelkõige tööstusheidete direktiivi, kuid ka direktiivi (EL) 2015/2193, mis käsitleb keskmise võimsusega põletusseadmeid, (keskmise võimsusega põletusseadmete direktiiv) ja nõukogu direktiivi 91/271/EMÜ asulareovee puhastamise kohta (asulareovee direktiiv). Täiendava ühtlustamise huvides tuleks tegevusest teatada käitise tasandil (nagu on ette nähtud neis teistes õigusaktides), mitte rajatise tasandil.

Tööstusheidete direktiiv ja määrus on teineteist täiendavad õigusaktid, mille eesmärk on jälgida tööstuse keskkonnamõju:

Euroopa roheline kokkulepe on Euroopa majanduskasvu strateegia, mille eesmärk on saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne roheline ringmajandus. Selles tunnustatakse vajadust sügavalt ümberkujundava poliitika järele, et optimeerida ressursside kasutamist ja vähendada saastet. Komisjon on võtnud kohustuse vaadata läbi ELi õigusnormid, et vähendada suurtest tööstuskäitistest tulenevat saastet. Ta vaatab õigusakti läbi ja uurib, kuidas viia see täielikult vastavusse rohelise kokkuleppe nullsaaste eesmärgiga ning selle kliima-, energia- ja ringmajanduse põhimõtetega, pidades silmas sellest tulenevat kasu nii rahvatervisele kui ka elurikkusele.

Selleks et määrus toetaks tööstusheidete direktiivi rakendamist, tehakse ettepanek muuta määruse I lisa, et laiendada selle kohaldamisala kõigile tööstusheidete direktiiviga hõlmatud tegevustele ja teatavatele väiksematele põletuskäitistele. Heidete loetelu loomisega toetab Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister ka asulareovee direktiivi ja prügiladirektiivi rakendamist.

Määrus on seotud paljude teiste ELi keskkonnaalaste õigusaktidega, kuna see hõlmab paljusid erinevaid agrotööstuskäitisi ja asjaomaseid aineid, sealhulgas kasvuhoonegaase. Määrus on seotud saastet käsitlevate õigusaktidega, nt tööstusheidete direktiivi, keskmise võimsusega põletusseadmete direktiivi, asulareovee direktiivi ja nõukogu direktiiviga 1999/31/EÜ prügilate kohta (prügiladirektiiv). Samuti on see seotud ELi õigusaktidega, mis käsitlevad keskkonnaelementide (sh pinnavee, põhjavee ja välisõhu) kaitset saasteainete heidete eest, sest eralduvad saasteained võivad mõjutada nende elementide seisundit.

Võttes arvesse, millist laadi ja kui suured muudatused tuleks määrusesse teha, ning vajadust suurendada kooskõla ja õigusselgust, tuleks määrus käesoleva ettepanekuga kehtetuks tunnistada ja asendada, võttes samas üle sellest tulenevad sisulised kohustused, kui see on vajalik.

Euroopa rohelises kokkuleppes kinnitati määruse läbivaatamise vajadust ning see vaadatakse läbi samal ajal tööstusheidete direktiiviga. See tagab nimetatud kahe õigusakti üldise kooskõla ja tõhususe.

Määrus annab ka lisaväärtust, sest selle tulemusel on välja töötatud ELi suunised, mis sisaldavad eeskirju ja nõuandeid andmete kogumise, kvaliteedi tagamise ja esitamise kohta. Need suunised muudavad andmed ühtlasemaks ja lihtsustavad liikmesriikide andmete võrreldavust.

Kavandatud õigusakti peamine eesmärk on seotud keskkonna ja inimeste tervise kaitsega. Seetõttu on kavandatava määruse õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.

Sidusrühmad hindavad Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistrit. Nad tunnistavad, et register on hõlpsasti juurdepääsetav ning sisaldab väärtuslikku ja ühtset andmestut ning puudub võrreldav alternatiiv ELi tööstusheidete andmete saamiseks.

2017. aastal toimunud õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi kohasel määruse hindamisel leiti, et see on otstarbekohane ning võtab arvesse olulisi ELi keskkonnaalaseid õigusakte, kuna sellega tehakse üldsusele kättesaadavaks teave suurtööstuse keskkonnatoime kohta.

Kuigi määrus (EÜ) nr 166/2006 on käesoleva ettepaneku lähtepunkt, on asjakohane tunnistada see õigusselguse huvides kehtetuks ja asendada. III lisa sisaldab vastavustabelit. Kuna ettepaneku eesmärk on tunnistada kehtetuks ja asendada ELi määrus, esitatakse ettepanek määrusena.

Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri kulusid ja sellest saadavat kasu on raske mõõta. Sellest hoolimata on sidusrühmade hinnangul Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri kulud suhteliselt väikesed võrreldes selle olulise panusega andmete läbipaistvusse ja üldsuse osalemisse.

–Valdkondlik kohaldamisala: teha kindlaks, kas määrusest on välja jäänud olulised keskkonnategevused ning kuidas see on kooskõlas seotud õigusaktidega (eelkõige tööstusheidete direktiivi, keskmise võimsusega põletusseadmete direktiivi ja asulareovee direktiiviga) ja toetab neid.

–liikmesriikide kohustust esitada iga kolme aasta järel aruanne Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri määruse rakendamise kohta ei peetud väga otstarbekaks, mis viitas sellele, et lihtsustamiseks võimalusi veel on;

5. Juurdepääs Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri teabele. Teadlased, vabaühendused, ametiasutused ja üldsus toetasid nõuet, et heitest tuleb teatada „allrajatise tasandil“. Tööstuse esindajad toetasid seda vähem, sest nad olid veendunud, et see mõjutaks oluliselt nende töökoormust.

4. Aruandlusmeetodid ja andmevoog. Enamik vastanutest kõigist sidusrühmadest leidis, et mõnes tööstussektoris on oluline või vähemalt mõnevõrra oluline võimaldada ülalt-alla suunatud aruandluses (liikmesriikidepoolset) paindlikkust. Aruannete esitamise tähtaegade lühendamise kohta märkisid paljud tööstuse sidusrühmad, et andmete kvaliteet on olulisem kui andmete esitamise kiirus.

1. Tegevused ja tegevuskünnised. Enamik vastanutest kõigist sidusrühmadest pidas oluliseks määruses ja tööstusheidete direktiivis nimetatud tegevusvaldkondade ühtlustamist. Enamik teadlasi, vabaühendusi ja ametiasutusi olid veendunud, et see oleks neile nende töös abiks, samal ajal kui enamik tööstust esindavatest vastanutest arvasid, et see nende praegusi Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistriga seotud ülesandeid ei mõjutaks. Sellist ühtlustamist peeti võimaluseks lihtsustada andmete kogumist ja esitamist ning ühtlustada keskkonnakontrolli tegevust ja andmete kvaliteeti.

Küsitlusel paluti sidusrühmadel nimetada ja hinnata erinevaid võimalusi. See sisaldas 61 küsimust, mis olid rühmitatud kuue kindlakstehtud probleemivaldkonna kaupa (vt allpool). Mõned küsimused olid mõeldud konkreetsetele sidusrühmadele: liikmesriikide ametiasutused (kõigil haldustasanditel), tööstus (üksikud äriühingud või kutseorganisatsioonid) või muud rühmad (valitsusvälised keskkonnaühendused, tehnilised eksperdid, akadeemikud ja teadlased). Selleks et hõlbustada andmete kogumist ja tagada täielik läbipaistvus, saadeti küsitlus Wordi ja PDF-dokumendina e-posti teel. Kolm tööstusorganisatsiooni ja üks vabaühendus esitasid lisamaterjale, nagu kirjalikud arvamusavaldused, selgitavad märkused ja põhisõnumite kokkuvõtted.

Kuna kehtivat Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri määrust (EÜ) nr 166/2006 tuleb oluliselt muuta, tunnistatakse see kehtetuks ja asendatakse uue määrusega, et tagada õiguskindlus, selgus ja läbipaistvus.

Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistrit on tunnustatud kui ühtlustatud ja sidusa aruandluse parimat tava. Kuigi see piirab edasise ühtlustamise võimalusi, on ettepanekud kavandatud halduskoormuse minimeerimiseks.

20. veebruaril 2021 esitas õiguskontrollikomitee reservatsioonidega positiivse arvamuse. Arvamus avaldatakse pärast seda, kui komisjon on käesoleva ettepaneku vastu võtnud. Vahepeal on talituste töödokumenti muudetud, et võtta arvesse õiguskontrollikomitee järeldusi.

Need parandused aitavad ka tagada, et seda jälgimist saab tõhusalt kasutada nullsaaste laiemas seire- ja väljavaateraamistikus, mis avaldatakse alates 2022. aastast iga kahe aasta tagant. Andmed õhu-, vee- ja pinnasesaaste kohta, mis on kättesaadavad nullsaaste seire raames, aitavad hinnata tööstusheidete direktiiviga ja määrusega hõlmatud käitistest tuleneva saaste vähenemise mõju.

Euroopa Keskkonnaamet toetab komisjoni, hallates tööstusheite portaali (edaspidi „portaal“) ja rakendades praktilist korda, et võtta arvesse laiemat kohaldamisala ja intensiivsemaid meetmeid. Selleks on vaja kokku kahte täiendavat täistööajaga töökohta.

Teave heidete ja ülekannete kohta esitatakse kõigi tahtlike, tahtmatute, plaanipäraste ja planeerimata tegevuste aastase kokkuvõttena. Artikli 5 lõikes 1 ja II lisas on sätestatud aruandluskohustuse aluseks olevad läviväärtused. Kui neid läviväärtusi ei ületata, peaksid käitajad sõnaselgelt kinnitama, et nende aastased heited ja/või ülekanded väljapoole tegevuskohta jäävad alla nende läviväärtuste. Selle eesmärk on kõrvaldada rakendamispuudused, st ebaselgus selles, kas käitaja andmed puuduvad seetõttu, et ta on jätnud aruande esitamata, või jäid heited ja ülekanded alla kohaldatavaid aruandluskünniseid. Samamoodi kõrvaldatakse artikli 5 lõikega 3 veel üks rakendamispuudus, mis on seotud käitajate meetoditega, mida nad kasutavad heidete ja väljapoole tegevuskohta ülekannete koguste kindlakstegemiseks, kehtestades selleks kasutatavate meetodite hierarhia: 1) mõõtmine, 2) arvutamine ja 3) hindamine. Selleks et käitajate aruandeid oleks võimalik auditeerida, peaksid käitajad säilitama esitatud teabe aluseks olevaid andmeid viis aastat.

Selleks et vältida andmete mitmekordset esitamist, selgitatakse artikli 5 lõike 1 punktis b, et selliste jäätmete ülekannet väljapoole tegevuskohta, mis tuleb kõrvaldada pinnastöötluse või süvainjektsiooni teel, kajastab aruandes heitena pinnasesse ainult selle käitise käitaja, kust jäätmed pärinevad.

Artiklis 4 käsitletakse portaali ülesehitust ja struktuuri ning selles täpsustatakse, et andmed esitatakse nii kokkuvõtlikult kui ka üksikasjalikult, et portaali kasutajad saaksid teha konkreetseid otsinguid, muu hulgas käitiste või tegevuste kaupa. Eesmärk on tagada portaali kasutajatele võimalikult lihtne ja otstarbekas juurdepääs asjakohastele esitatud andmetele.

Artiklis 2 määratletakse peamised mõisted, et tagada õiguskindlus ja selgus ning määruse õige ja täielik rakendamine. Need määratlused käsitlevad muu hulgas mõisteid „käitis“, „heide“, „ülekanne väljapoole tegevuskohta“, „hajureostusallikad“, „käitaja“. Kooskõla tagamiseks teiste seotud ELi õigusaktidega viidatakse mõne määratluse puhul tööstusheidete direktiivis ja jäätmete raamdirektiivis 2008/98/EL sätestatud määratlustele.

i) tasuta veebipõhine avalik juurdepääs portaalis sisalduvatele andmetele, täpsustades samas, et see ei piira ELi õiguses sätestatud keskkonnateabele juurdepääsu piiranguid, nt käitajate ärihuvide ja konfidentsiaalse teabe kaitset;

Artiklis 16 käsitletakse komiteemenetlust, täpsustades, et komisjoni abistab komitee ning et kohaldatakse komiteemenetluse määruses (EL) nr 182/2011 sätestatud kontrollimenetlust. Sellega nähakse ette komisjoni rakendusaktide võimalik vastuvõtmine artikli 6 lõike 1 kohase aruannete esitamise kuupäeva ja viisi kehtestamiseks või ajakohastamiseks.

Samuti on ette nähtud II lisa ajakohastamine, lisades sinna saasteained, mille suhtes kohaldatakse kemikaale ning vee- ja õhukvaliteeti käsitlevate ELi õigusaktide kohast reguleerivat erikontrolli ning mis võivad ohustada keskkonda või inimeste tervist. Saasteaineid võib olla vaja lisada ka saasteainete heite- ja ülekanderegistrit käsitlevasse protokolli tehtud muudatuste kajastamiseks. Lisaks võimaldab see säte kehtestada aruandluskünnised, mis tagavad I lisas loetletud tegevustest tuleneva saasteainete heite hõlmatuse vähemalt 90 % ulatuses.

Seoses I lisaga annab see võimaluse lisada uusi tööstus- või põllumajandustegevusi, mis märkimisväärse saasteainete heite või ressursikasutuse tulemusel mõjutavad või võivad mõjutada keskkonda või inimeste tervist. Tegevuste lisamine võib osutuda vajalikuks ka selleks, et kajastada saasteainete heite- ja ülekanderegistrit käsitlevasse protokolli tehtud muudatusi.

III lisas on esitatud vastavustabel, milles on loetletud määruse (EÜ) nr 166/2006 sätted ja neile vastavad käesoleva ettepaneku sätted.

(3)2. detsembril 2005. aastal ratifitseeris Euroopa Ühendus nõukogu otsusega 2006/61/EÜ UNECE saasteainete heite- ja ülekanderegistrite protokolli (edaspidi “protokoll“).

(4)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 166/2006 loodi protokolli rakendamiseks Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister.

(5)Komisjoni teises aruandes määruse (EÜ) nr 166/2006 rakendamise kohta jõuti järeldusele, et aruandluskohustusi tuleks ühtlustada, uurides täiendavalt koostoimet muude asjakohaste liidu keskkonnaalaste õigusaktidega, mis käsitlevad tööstuskäitistest lähtuvat saastust, sealhulgas eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2010/75/EL ja nõukogu direktiiviga 91/271/EMÜ. Samuti rõhutati aruandes vajadust uurida võimalusi täiendava taustteabe lisamiseks, et muuta esitatud andmete kasutamine tõhusamaks.

(6)Komisjoni teatises „Õhu, vee ja pinnase nullsaaste suunas“ esitati liidu tegevuskava, milles käsitletakse nullsaastet, energeetikat, CO2 heite vähendamist ja ringmajandust ning toetatakse esitatud teabe tõhusat kasutamist nullsaaste laiemas seire- ja väljavaateraamistikus ning kaheksandas keskkonnameetmete programmis sätestatud seireraamistikus.

(7)Kooskõlas komisjoni teise aruande järeldustega määruse (EÜ) nr 166/2006 rakendamise kohta töötas komisjon Euroopa Keskkonnaameti (edaspidi „keskkonnaamet“) toetusel 2021. aasta juunis välja tööstusheite portaali (edaspidi „portaal“), millega asendatakse Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister ja parandatakse seega koostoimet direktiivi 2010/75/EL kohase aruandlusega.

(8)Portaal peaks andma avaliku tasuta veebipõhise juurdepääsu lõimitumale ja sidusamale andmekogumile tööstusrajatiste tekitatava keskkonnasurve põhiliikide kohta, sest sellised andmed on kulutõhusad vahendid, mille abil teha keskkonnateemalisi võrdluseid ja otsuseid, soodustada paremat keskkonnatoimet, jälgida suundumusi, tõendada saastuse vähendamisel tehtud edusamme, võrrelda käitisi võrdlusalustega, jälgida vastavust asjakohastele rahvusvahelistele kokkulepetele, panna paika prioriteete ning hinnata liidu ja liikmesriikide keskkonnapoliitika ja -programmide tulemuslikkust.

(9)Portaalis peaks saama kuvada selles sisalduvaid andmeid nii koondatult kui ka koondamata kujul, et kasutajad saaksid teha sihtotsinguid.

(10)Aruandlusnõudeid tuleks kohaldada käitise tasandil, et rakendada koostoimet portaali ja tööstuskäitiste tekitatavat keskkonnasurvet kajastavate andmebaaside vahel, kaasa arvatud direktiiviga 2010/75/EL hõlmatud andmebaasid, ning toetada kõnealuse direktiivi rakendamist ja tagada selle rakendamise järjepidevus.

(11)Selleks, et täita protokolli nõudeid, tuleks aruandlusnõudeid kohaldada kõigi I lisas loetletud tegevusvaldkondade suhtes. Lisaks peaks selleks, et saavutada koostoime liidu asjakohaste keskkonnaalaste õigusnormidega, mis mõjutavad tööstuskäitisi, olema käesoleva määruse kohaldamisala samuti kooskõlas direktiivi 2010/75/EL I ja Ia lisas osutatud tööstustegevuse valdkondadega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2015/2193 hõlmatud valitud tegevusvaldkondadega.

(12)Selleks, et jälgida tööstuskäitiste keskkonnatoimet, peaks portaali lisatavad andmed hõlmama teatavate saasteainete heidet keskkonda, neid saasteaineid sisaldava reovee ülekandeid väljapoole tegevuskohta ja jäätmete ülekandeid väljapoole tegevuskohta, kui nende saasteainete ja jäätmete kogus ületab asjaomase künnisväärtuse.

(13)Samuti peaks portaal sisaldama andmeid asjaomaste käitiste vee-, energia ja toormekasutuse kohta, et oleks võimalik jälgida liikumist väga ressursitõhusa ringmajanduse suunas.

(14)Århusi konventsioonis, mille Euroopa Ühendus nõukogu otsusega 2005/370/EÜ 17. veebruaril 2005 ratifitseeris, tunnistatakse, et suurenenud avalik juurdepääs keskkonnateabele ning sellise teabe levik soodustavad suuremat teadlikkust keskkonnaküsimustest, vaba arvamustevahetust, üldsuse tõhusamat osavõttu keskkonnaasjade üle otsustamises ning kokkuvõttes ka paremat keskkonda.

(15)Käitiste käitajad peaksid esitama ka teabe asjaomase käitise tootmismahu, töötajate arvu ja töötundide kohta, samuti teabe heidet põhjustanud õnnetuste kohta, et saasteainete heidet ning jäätmete ja reovee ülekandeid väljapoole tegevuskohta käsitlevaid esitatud andmeid oleks võimalik vaadelda üldises kontekstis.

(16)Tööstuskäitisi käsitlevale keskkonnateabele juurdepääsu portaali üldist kasu tuleks suurendada, lisades lingid muudele teabevoogudele, mis tulenevad kliimamuutusi, õhu, vee ja pinnase kaitset ning jäätmekäitlust käsitlevatest liidu õigusaktidest, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/18/EL, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ ja direktiivi 2010/75/EL kohasest aruandlusest. Selleks, et suurendada portaali väärtust kasutajate jaoks, tuleks see üles ehitada nii, et edaspidi oleks lihtne lõimida teisi asjakohaseid keskkonnaandmete vooge.

(17)Õiguskindluse huvides tuleks nõuda, et käitiste käitajad sisestaksid nulldeklaratsiooni, kui nende käitiste heide ning jäätmete ja reovee ülekanded väljapoole tegevuskohta jäävad allapoole aruandluskünnist.

(18)Selleks, et parandada esitatud andmete kvaliteeti ja tagada nende võrreldavus, on asjakohane ühtlustada koguste kindlakstegemise meetodeid, mida käitajad heitest, jäätmete ja reovee ülekannetest väljapoole tegevuskohta ning ressursikasutusest teatamisel peavad kasutama. Seepärast tuleks käitajatelt nõuda, et nad kasutaksid esmajärjekorras mõõtmist kui kõige täpsemat koguse kindlakstegemise meetodit ning kui see ei ole võimalik, siis arvutusi, kusjuures koguse hindamist tuleks kasutada üksnes viimase abinõuna.

(19)Kuna loomakasvatus- ja vesiviljelusrajatiste käitajatel ei pruugi olla vajalikke vahendeid oma tahtlikult keskkonda lastavate saasteainete koguse täpseks kindlakstegemiseks, peaks liikmesriikidel olema õigus need kogused käitajate asemel kindlaks teha.

(20)Selleks, et tagada käesoleva määruse sätete ühetaolised rakendamistingimused seoses liikmesriikide aruandlusega, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et kehtestada esitatava teabe liik ja vorm ning aruannete esitamise tähtajad. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011.

(21)Võttes arvesse, et kiire juurdepääs keskkonnateabele on liidu kodanike jaoks oluline, on äärmiselt tähtis, et liikmesriigid ja komisjon teeksid andmed avalikult kättesaadavaks nii kiiresti kui tehniliselt võimalik. Selleks ei tohiks aruannete esitamise tähtpäev olla hiljem kui 11 kuud pärast aruandeaasta lõppu, kuigi täpne tähtaeg tuleb kehtestada rakendusaktiga.

(22)Kui see on asjakohane, peaks portaal hõlbustama ka juurdepääsu hajureostusallikatest pärit heidet käsitlevale teabele, et võimaldada otsustajatel sellist heidet paremini konteksti asetada ja valida kõige tõhusam lahendus saaste vähendamiseks.