ET

Brüssel 16.11.2010

KOM(2010) 669 lõplik

2010/0328 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 artiklile 18 kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks

SELETUSKIRI

1) Ettepaneku taust |

| Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKäesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes kehtiva tasakaalustava tollimaksu aegumise läbivaatamise menetluses. |

| Üldine taustKäesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis toimus kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |

| Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidLõplik tasakaalustav tollimaks, mis kehtestati teatavate Indiast pärit, CN-koodi ex 8545 11 00 alla kuuluvate grafiitelektroodide ning nimetatud elektroodide jaoks vajalike, CN-koodi ex 8545 90 90 alla kuuluvate niplite impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 1628/2004 (ELT L 295, 18.9.2004, lk 4), mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1354/2008 (ELT L 350, 30.12.2008, lk 24). |

| Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata. |

2) Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |

| Konsulteerimine huvitatud isikutega |

| Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. |

| Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

| Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

| Mõju hindamineKäesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest.Algmäärus ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid sisaldab põhjalikku loendit tingimustest, mida tuleb hinnata. |

3) Ettepaneku õiguslik külg |

| Kavandatud meetmete kokkuvõte17. septembril 2009 algatas komisjon kolme liidu tootja põhjendatud taotlusel teatavate Indiast pärit grafiitelektroodide impordi suhtes kehtiva tasakaalustava tollimaksu aegumise läbivaatamise.Uurimine tõi ilmsiks vaatlusaluse toote jätkuva subsideerimise, mis tooks tasakaalustavate meetmete tühistamise korral kaasa liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumise. Peale selle tehti kindlaks, et meetmete tühistamine ei oleks liidu huvides. Sellepärast soovitakse, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, et kehtivaid meetmeid pikendada; ettepanek tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 16. detsembriks 2010. |

| Õiguslik alusNõukogu 11. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed. |

| Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

| Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |

| Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |

| Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt Euroopa Liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga. |

| Õigusakti valik |

| Kavandatud õigusakt(id): määrus. |

| Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el:Eelnimetatud algmäärus ei paku alternatiivseid võimalusi. |

4) Mõju eelarvele |

| Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet. |

2010/0328 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 artiklile 18 kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed [1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 18,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, [2] eriti selle artikli 14 lõiget 1,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A MENETLUS

1. Kehtivad meetmed

(1) Pärast subsiidiumivastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) läbiviimist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1628/2004 [3] lõpliku tasakaalustava tollimaksu teatavate Indiast pärit, CN-koodi ex 8545 11 00 alla kuuluvate grafiitelektroodide ja nende elektroodide jaoks vajalike, CN-koodi ex 8545 90 90 alla kuuluvate niplite impordi suhtes (edaspidi „lõplikud tasakaalustavad meetmed”). Meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksu (15,7 %) kujul, v.a ühe äriühingu puhul, millele määrati tollimaks suurusega 7 %.

(2) Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1629/2004 [4] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Indiast pärit CN-koodi ex 8545 11 00 alla kuuluvate grafiitelektroodide ning nende elektroodide jaoks vajalike, CN-koodi ex 8545 90 90 alla kuuluvate niplite impordi suhtes (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksu (0 %) kujul.

(3) Pärast tasakaalustavate meetmete ex officio osalist vahepealset läbivaatamist muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 1354/2008 [5] määrust (EÜ) nr 1628/2004 ja määrust (EÜ) nr 1629/2004. Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määrad kehtestati 6,3 % ja 7,0 % individuaalselt nimetatud eksportijatelt pärineva impordi suhtes, kusjuures kõigile teistele kehtestati jääktollimaksumäär 7,2 %. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määraks kehtestati 9,4 % ja 0 % individuaalselt nimetatud eksportijatelt pärineva impordi suhtes, kusjuures kõigile teistele kehtestati jääktollimaksumäär 8,5 %.

2. Taotlus meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks

(4) Pärast kehtivate lõplike tasakaalustavate tollimaksude eelseisva aegumise teadaande avaldamist [6] sai komisjon 18. juunil 2009 taotluse nende meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artiklile 18. Taotluse esitasid Euroopa Liidu kolm samasuguse toote tootjat: Graftech International, SGL Carbon GmbH ja Tokai ERFTCARBON GmbH (edaspidi „taotluse esitajad”), kelle toodang moodustab valdava osa, antud juhul üle 90 %, liidu teatavate grafiitelektroodisüsteemide kogutoodangust.

(5) Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa subsideerimise ja ELi tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

(6) Enne meetmete aegumise läbivaatamise menetluse algatamist ja kooskõlas algmääruse artikli 22 lõikega 1 ja artikli 10 lõikega 7 teatas komisjon India valitsusele, et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud läbivaatamistaotluse, ning kutsus India valitsust konsultatsioonidele eesmärgiga tuua kaebuse sisu asjus selgust ja jõuda vastastikku kooskõlastatud lahenduseni. India valitsus võttis kutse vastu ja nõustus osalema konsultatsioonides, mis peeti 16. septembril 2009. Konsulteerimise käigus ei jõutud vastastikku kooskõlastatud lahenduseni. Siiski võeti nõuetekohaselt arvesse India valitsuse esitatud märkusi.

3. Meetmete aegumise läbivaatamise algatamine

(7) Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 17. septembril 2009 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates [7] (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artiklile 18.

4. Paralleelne uurimine

(8) Lisaks andis komisjon 17. septembril 2009 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates [8] teada oma kavatsusest algatada lõplike dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamine vastavalt nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) [9] artikli 11 lõikele 2.

5. Uurimine

5.1. Uurimisperiood

(9) Subsideerimise jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

5.2. Uurimisega seotud isikud

(10) Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ja India valitsusele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

(11) Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

(12) Arvestades sõltumatute importijate suurt arvu, peeti vajalikuks kontrollida, kas tuleks teostada väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 27. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valim moodustada, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 27 endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamiste algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Ükski sõltumatu importija ei avaldanud aga soovi koostööd teha. Seetõttu ei peetud valimi moodustamist vajalikuks.

(13) Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused laekusid kolmelt liidu tootjate rühmituselt (st taotluse esitajatelt), ühelt eksportivalt tootjalt, 17 kasutajalt ja India valitsuselt. Ükski importija ei vastanud väljavõttelise uuringu käigus küsimustikule ja ükski muu importija ei andnud uurimise käigus komisjonile mingit teavet ega andnud endast teada.

(14) Vaid üks kahest teadaolevast India eksportivast tootjast, nimelt HEG Limited (edaspidi „HEG”), tegi läbivaatamisel täielikku koostööd, vastates küsimustikule. Sellega seoses tuleb märkida, et esialgses uurimises oli kõnealuse äriühingu ametlik täisnimi Hindustan Electro Graphite Limited. Seejärel võttis äriühing oma nimeks HEG Limited. Teine esialgse uurimise raames koostööd teinud eksportiv tootja, Graphite India Limited (edaspidi „GIL”), otsustas käesoleva läbivaatamise käigus küsimustikule vastamisest loobuda.

(15) Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks subsideerimise ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:

a) liidu tootjad

– SGL Carbon GmbH, Wiesbaden ja Meitingen, Saksamaa;

– Graftech Switzerland SA, Bussigny, Šveits;

– Graftech Iberica S.L., Ororbia, Hispaania;

– Tokai ERFTCARBON, Grevenbroich, Saksamaa;

b) eksportiv tootja Indias

– HEG Limited, Bhopal;

c) India valitsus.

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

(16) Läbivaatamisele kuuluv toode on sama mis esialgses uurimises, st Indiast pärit, CN-koodi ex 8545 11 00 alla kuuluvad elektriahjudes kasutatavad grafiitelektroodid, mille näivtihedus on 1,65 g/cm3 või rohkem ja elektritakistus 6,0 μΩ.m või vähem, ning nimetatud elektroodide jaoks vajalikud niplid, mis kuuluvad CN-koodi ex 8545 90 90 alla, olenemata sellest, kas neid imporditakse koos või eraldi (edaspidi „vaatlusalune toode”).

(17) Uurimine (nagu esialgne uuriminegi) kinnitas, et vaatlusalune toode ja eksportiva tootja toodetud ja India siseturul müüdud tooted ning liidu tootjate toodetud ja ELis müüdud tooted on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega, ning seega loetakse need algmääruse artikli 2 punkti c tähenduses samasugusteks toodeteks.

C. SUBSIDEERIMISE JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

1. Sissejuhatus

(18) Läbivaatamistaotluses sisalduva teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mis väidetavalt hõlmavad subsiidiumide andmist:

üleriigilised kavad

a) eellubade kava

b) imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPB-kava)

c) kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCG-kava)

piirkondlikud kavad

d) elektrimaksust vabastamise kava (Electricity Duty Exemption Scheme – EDES-kava)

(19) Eespool punktides a–c nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse arendamise ja reguleerimise seadusel (Foreign Trade (Development and Regulation) Act, 1992, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel välja anda teatisi ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud väliskaubanduspoliitika dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab korrapäraselt. Käesoleva uurimisega hõlmatud ajavahemikku arvestades on asjakohased kaks väliskaubanduspoliitika dokumenti: FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014. Viimatinimetatud dokument jõustus 2009. aasta aprillis. Lisaks sellele kirjeldab India valitsus „väliskaubanduspoliitikat 2004–2009” ja „väliskaubanduspoliitikat 2009–2014” reguleerivat korda menetlusjuhendi I köites („Handbook of Procedures, Volume I”; edaspidi „HOP 2004–2009 I köide” ja „HOP 2009–2014 I köide”). Ka menetlusjuhendit ajakohastatakse regulaarselt.

(20) Punktis d nimetatud kava haldavad Madhya Pradeshi osariigi ametivõimud.

2. Eellubade kava

(21) Uurimise käigu selgus, et koostööd tegev India tootja ei saanud uurimisperioodil eellubade kava raames mingit toetust. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.

3. Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPB-kava)

a) Õiguslik alus

(22) Imporditollimaksude hüvituskava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004-2009 punktis 4.3 ning HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite 4. peatükis.

b) Valikukriteeriumid

(23) Selle kava tingimustele vastavad kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.

c) DEPB-kava rakendamine

(24) Tingimustele vastav eksportija võib taotleda DEPB-krediiti, mis arvutatakse protsendimäärana selle kava raames eksporditud toodete väärtusest. India ametiasutused on kehtestanud sellised DEPB-määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Määrad kehtestatakse standardsete sisend-/väljundnormide (SION) alusel, võttes arvesse eeldatavat imporditud sisendite sisaldust eksporditavas tootes ja tollimaksu sellele eeldatavale impordile, sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte.

(25) Selleks et kõnealuse kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Eksporditehingu ajal peab eksportija esitama India asutustele deklaratsiooni, milles on märgitud, et eksport toimub DEPB-kava raames. Kaupade eksportimiseks väljastab India toll ekspedeerimismenetluse ajal ekspordi lastimisloa. See dokument näitab muu hulgas DEPB-krediidi summat, mis tuleb selle eksporditehingu eest anda. Sellel ajahetkel saab eksportija teada saadava toetuse suuruse. Kui tolliasutused on esitanud ekspordi saatearve, ei ole India valitsusel enam DEPB-krediidi andmise üle otsustusõigust. Toetuse arvutamisel kasutatakse DEPB-määra, mida kohaldati ekspordideklaratsiooni esitamise ajal. Seepärast puudub võimalus tagasiulatuvalt toetuse taset muuta.

(26) Samuti leiti, et vastavalt India raamatupidamisstandarditele saab DEPB-krediiti arvestada pärast ekspordikohustuse täitmist tekkepõhiselt sissetulekuna raamatupidamisaruannetes. Niisugust krediiti võib kasutada tollimaksude tasumiseks piiramatult imporditavate toodete, välja arvatud kapitalikaupade edasise impordi puhul. Kõnealuse krediidi alusel imporditud kaupu võib müüa siseturul (kui nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil. DEPB-krediit on vabalt ülekantav ja kehtib 12 kuud alates väljastamise kuupäevast.

(27) DEPB-krediidi taotlused täidetakse elektrooniliselt ja neis esitatud eksporditehingute arv ei ole piiratud. Tegelikkuses puuduvad DEPB-krediidi suhtes kohaldatavad tähtajad. DEPB-kava haldamiseks kasutatav elektrooniline süsteem ei välista automaatselt eksporditehinguid, mis jäävad välja HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite peatükis 4.47 nimetatud taotluste esitamise tähtaegadest. Enamgi veel, HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite peatükis 9.3 on selgelt sätestatud, et taotlusi, mis saabuvad pärast taotluse esitamise tähtaja möödumist, võetakse arvesse, kui tasutakse väike trahv (10 % ettenähtud summast).

(28) Tehti kindlaks, et koostööd tegev India eksportiv tootja kasutas kõnealust kava uurimisperioodi ajal.

d) Järeldused DEPB-kava kohta

(29) DEPB-kava pakub subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. DEPB-krediit on India valitsuse antav rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse imporditollimaksude korvamiseks, ning seetõttu laekub India valitsusele vähem tollimaksu. Lisaks on DEPB-krediit kasulik eksportijale, kuna see parandab tema likviidsust.

(30) Lisaks sõltub DEPB-kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.

(31) Seda kava ei saa lugeda lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, nagu väidab koostööd tegev India eksportiv tootja. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise määratlus ja kord) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks ei ole olemas süsteemi ega menetluskorda, mis kinnitaks, milliseid sisendeid eksporditud kaupade tootmise protsessis kasutatakse või kas imporditollimakse on makstud ülemäära algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Lõpuks on eksportijal õigus saada DEPB-kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse sisendeid impordib. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendite importimist. Seega võivad DEPB-kava raames toetusi taotleda isegi need eksportijad, kes hangivad kõik oma sisendmaterjalid kodumaalt ega impordi sisendmaterjalina kasutatavaid kaupu.

e) Subsiidiumisumma arvutamine

(32) Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavad subsiidiumid lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai. Seejuures võeti arvesse, et kasu saadi selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Sel hetkel loobub India valitsus tollimaksudest, andes seega rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses.

(33) Ülaltoodut arvestades peetakse õigeks hinnata DEPB-kava alusel saadud kasu kui uurimisperioodil kõigi selle kava raames tehtud eksporditehingute käigus saadud krediidi summat.

(34) Koostööd tegev India eksportiv tootja väitis, et ta kasutas kogu saadud DEPB-krediidi asjaomase toote valmistamiseks vajalike materjalide importimiseks, ehkki põhimõtteliselt oli tal õigus seda müüa või kasutada muude materjalide importimiseks. Ettevõtja sõnul on DEPB-kava seega tavaline tollimaksu tagastussüsteem ning sellepärast tuleks tasakaalustada vaid ülemäärast tagastamist. See väide lükati tagasi, sest – nagu on selgitatud põhjenduses 31 – DEBS-kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks, mida on tunnistanud ka India valitsus. Seetõttu ei ole oluline, kuidas eksportija kava raames saadud krediidiõigust kasutab. Eksportija saab tagasivõetamatu õiguse DEPB-krediidile selle kava alusel tehtava eksporditehingu hetkel, mitte selle õiguse hilisema kasutamise hetkel.

(35) Põhjendatud nõuete esitamisel arvati subsiidiumisummast (lugeja) maha subsiidiumi saamiseks makstud lõivud vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a.

(36) Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati need subsiidiumisummad kogu uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltus eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel.

(37) Eespoolöeldut arvestades on asjaomasele koostööd tegevale eksportivale tootjale selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määr uurimisperioodil 5,7 %.

4. Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCGS)

a) Õiguslik alus

(38) Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014 5. peatükis ning HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite 5. peatükis.

b) Valikukriteeriumid

(39) Selle kava raames saavad toetust taotleda vastavad toetavate tootjate ja teenusepakkujatega seotud tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad.

c) Rakendamine

(40) Ekspordikohustuse täitmise tingimusel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja alates 2003. aasta aprillist kuni 10 aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Selle jaoks väljastab India valitsus vastavalt taotlusele ja lõivu tasumisel EPCG-litsentsi. Alates 2000. aasta aprillist kehtib kõigile selle kava raames imporditud kapitalikaupadele vähendatud imporditollimaks 5 %. Kuni 31. märtsini 2000 kohaldati tollimaksumäära 11 % (sealhulgas 10 % suurune lisamaks) ja suure väärtusega impordi puhul nullprotsendilist tollimaksumäära. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga eksporditavate toodete tootmiseks. Vastavalt uuele väliskaubanduspoliitikale 2009–2014 võib kapitalikaupu EPCG-kava raames importida 0 % tollimaksumääraga, aga sel juhul on ekspordikohustuse täitmiseks antav ajavahemik lühem.

(41) Kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ise ära kasutada nende kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importimist. Alternatiivselt võib omamaine tootja nõuda ekspordiga samaväärsete toimingute hüvitamist seoses kapitalikaupade tarnimisega EPCG-litsentsi omanikule.

(42) Tehti kindlaks, et koostööd tegev eksportiv tootja kasutas kõnealust kava uurimisperioodi ajal.

d) Järeldus EPCG-kava kohta

(43) EPCG-kava pakub subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse antav finantstoetus, kuna see vähendab India valitsuse tollisissetulekut. Lisaks toob tollimaksuvähendus eksportijale kasu, kuna säästetud imporditollimaks parandab äriühingu likviidsust.

(44) Peale selle sõltub EPCG-kava juriidiliselt eksporditegevusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seetõttu peetakse seda algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks. Koostööd tegev eksportiv tootja väitis, et EPCG-kava alusel kapitalikaupade ostmiseks antud subsiidiume ei tuleks lugeda sõltuvaks eksporditegevusest juhul, kui ekspordikohustus täideti enne uurimisperioodi. Seetõttu ei tuleks neid pidada konkreetseteks subsiidiumideks ega tasakaalustada. Kuid kõnealune väide lükati tagasi. Siinkohal tuleb rõhutada, et subsiidium sõltus eksporditegevusest, st seda ei oleks antud, kui ettevõte ei oleks võtnud teatavat ekspordikohustust.

(45) EPCG-kava ei saa lugeda lubatud tollimaksu tagastamise süsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmiseks.

e) Subsiidiumisumma arvutamine

(46) Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati subsiidiumisummad imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tootmisharus. Sellele summale lisati intress, et kajastada saadava kasu väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks loeti asjakohaseks Indias uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäär.

(47) Algmääruse artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma ekspordikäibele uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest.

(48) Koostööd tegeva eksportiva tootja suhtes kõnealuse kava alusel kehtestatud subsiidiumimäär oli uurimisperioodi jooksul 0,9 %.

5 Elektrimaksust vabastamise kava (EDES) – Madhya Pradeshi osariigi valitsuse kohaldatav piirkondlik kava

(49) 2004. aasta tööstuse edendamise strateegia alusel pakub Madhya Pradeshi osariik elektrimaksuvabastust tööstusettevõtetele, kes investeerivad elektrienergia tootmisse oma tarbeks.

a) Õiguslik alus

(50) Elektrimaksust vabastamise kava on üksikasjalikult kirjeldatud Madhya Pradeshi osariigi 21. juuli 2006. aasta teatises nr 29 ja 12. juuli 2006. aasta korralduses nr 4238-XIII-2006, lisa C.

b) Valikukriteeriumid

(51) Kavast toetatakse iga tootjat, kes investeerib teatava hulga kapitali elektrijaama ehitusse Madhya Pradeshi osariigis.

c) Rakendamine

(52) EDES näeb ette vabastuse elektrimaksust (kohalikust müügimaksust, mille tasumist nõutakse Madhya Pradeshi osariigis) ettevõtjatele, kes investeerivad teatava hulga kapitali elektrijaama ehitusse. Vabastus antakse kindlaksmääratud perioodiks, mille kestus sõltub investeeringu väärtusest. Kava eesmärk on arendada infrastruktuure, kuna riigi omanduses olevad elektrijaamad ei suuda tarnida selle piirkonna ettevõtetele piisavalt elektrit. Maksuvabastust antakse ainult energia oma tarbeks tootmisel.

(53) Tehti kindlaks, et koostööd tegev eksportiv tootja kasutas kõnealust kava uurimisperioodi ajal.

d) Järeldus EDESi kohta

(54) EDES pakub subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Maksuvabastus on Madhya Pradeshi osariigi valitsuse antav finantstoetus, kuna see vähendab selle osariigi valitsuse maksusissetulekut. Lisaks on maksu vähendamine kasulik eksportijale, kuna elektri ostmisel säästetud maksud parandavad tema likviidsust.

(55) EDES ei sõltu juriidiliselt eksporditegevusest Lisaks ei ole kava kasutamine juriidiliselt piiratud teatavate Madhya Pradeshi osariigi geograafiliste alade, ettevõtete ega tööstusharudega. Seepärast väitis koostööd tegev eksportiv tootja, et kõnealust kava ei tuleks pidada konkreetseks subsiidiumiks ega tasakaalustada, kuna toetuse andmine põhineb objektiivsetel ja neutraalsetel majanduslikel kriteeriumidel.

(56) Siiski ei saanud komisjon tulenevalt Madhya Pradeshi osariigi valitsuse vähesest koostöövalmidusest teha lõplikku järeldust selle kava kohta, eeskätt mis puudutab selle konkreetsust, valikukriteeriumide praktilist kohaldamist ja toetust andvate asutuste objektiivsustaset taotluste üle otsustamisel. Eeskätt oli võimatu kontrollida artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punkti b täitmist, kuna ei olnud selge, kas Madhya Pradeshi osariigi valitsus kohaldas toetuse andmisel objektiivseid kriteeriume või tingimusi. Kuigi on tõestatud, et kava ei ole juriidiliselt konkreetne, ei ole selge, kuidas on asi tegelikult. Seetõttu peetakse seda kava algmääruse artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punkti c ja sama artikli neljanda lõigu alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks.

e) Subsiidiumisumma arvutamine

(57) Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt arvutati subsiidiumisummad uurimisperioodil ostetud elektri pealt tasumata jäetud müügimaksu alusel (lugeja), mis jagati ettevõtte kogu müügikäibele (nimetaja), kuna EDES-kava kasutamine ei sõltu eksporditegevusest ja elektri kasutamine ei olnud piiratud asjaomase toote tootmisega.

(58) Koostööd tegeva eksportiva tootja suhtes kõnealuse kava alusel kehtestatud subsiidiumimäär oli uurimisperioodi jooksul 0,5 %.

6. Tasakaalustatavate subsiidiumide tase

(59) Algmääruse kohaselt on tasakaalustatavate subsiidiumide väärtuseline suurus uuritud eksportiva tootja puhul 7,1 %. Nimetatud subsideerimissumma ületab algmääruse artikli 14 lõikes 5 nimetatud miinimumkünnise.

(60) Käesolevas menetluses kindlaks tehtud subsideerimistase vastab subsideerimistasemele 7,2 %, mis tuvastati sama eksportiva tootja puhul kõige hilisemas vahepealses läbivaatamises.

(61) Seepärast leitakse, lähtudes algmääruse artiklist 18, et subsideerimine jätkus uurimisperioodil.

KAVAD | AAS | DEPBS | EPCGS | EDES | Kokku |

HEG Ltd. | Puuduvad | 5,7 % | 0,9 % | 0,5 % | 7,1 % |

7. Järeldus subsideerimise jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

(62) Kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 2 uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt subsideerimise jätkumine või kordumine.

(63) Sellega seoses tuletatakse meelde, et koostööd tegi vaid üks kahest vaatlusaluse toote teadaolevast eksportivast tootjast. Tehti kindlaks, et uurimisperioodi jooksul sai koostööd tegev eksportiv tootja India ametiasutustelt jätkuvalt tasakaalustatavaid subsiidiume. Eespool analüüsitud subsideerimiskavad annavad korduvaid soodustusi ja puuduvad märgid selle kohta, et need programmid lähemas tulevikus järk-järgult kasutuselt kõrvaldatakse või ümber muudetakse või et koostööd tegev eksportiv tootja enam nende kavade alusel toetust ei saa. Kõnealused kavad säilitatakse välispoliitika 2009–2014 raames.

(64) Mis puudutab teist teadaolevat India eksportivat tootjat, siis sai ta vastavalt läbivaatamistaotlusele eelpool nimetatud subsideerimiskavadest jätkuvalt toetust. Kuna puudub teave, mis tõendaks vastupidist, tehakse järeldus, et seetõttu jätkus subsideerimine üleriigilisel tasandil.

(65) Eespool kirjeldatu alusel võib teha järelduse, et subsideerimine jätkus uurimisperioodil ja jätkuks tõenäoliselt ka edaspidi.

(66) Kuna on tõestatud, et subsideerimine jätkus uurimise ajal ja jätkub tõenäoliselt ka edaspidi, on subsideerimise kordumise tõenäosuse küsimus ebaoluline.

D. ELi TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

1. ELi toodang

(67) Liidus valmistab samasugust toodet viis äriühingut või kontserni, kelle toodang moodustab samasuguse toote kogutoodangu liidus algmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses.

2. Liidu tootmisharu

(68) Kaks viiest kontsernist ei toetanud taotlust ega teinud uurimises koostööd, jättes küsimustikule vastamata. Taotluse esitasid ja koostööd tegid järgmised kolm tootjate rühmitust: Graftech International, SGL Carbon GmbH ja Tokai ERFTCARBON GmbH.

(69) Need kolm tootjate rühmitust annavad suurema osa liidu samasuguse toote kogutoodangust, kuna nende toodang moodustab üle 90 % teatavate grafiitelektroodisüsteemide liidu kogutoodangust, nagu on märgitud eespool põhjenduses 4. Seega moodustavad need tootjad liidu tootmisharu algmääruse artikli 9 lõike 1 ja artikli 10 lõike 8 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu”.

E. OLUKORD LIIDU TURUL

1. Sissejuhatavad märkused

(70) Kuna uurimises osales vaid üks vaatlusalust toodet eksportiv India tootja, ei esitatud vaatlusaluse Indiast pärit toote ELi impordi kohta täpseid arvandmeid, et säilitada konfidentsiaalsus vastavalt algmääruse artiklile 29.

(71) Olukord grafiitelektroodisüsteemide tööstuses on tihedalt seotud olukorraga terasesektoris, sest grafiitelektroode kasutavad peamiselt elektrotehnilise terase tootjad. Sellega seoses tuleb märkida, et 2007. aastal ja 2008. aasta kolmes esimeses kvartalis valitsesid teraseturul ja seetõttu ka grafiitelektroodide turul väga soodsad tingimused.

(72) Arvesse tuleb võtta seda, et grafiitelektroodide müügimaht muutub üldjoontes kooskõlas terasetoodanguga. Kuid grafiitelektroodide tarnelepingud, milles lepitakse kokku hinnad ja kogused, sõlmitakse enamasti 6–12-kuuliseks perioodiks, mistõttu nõudlusest tulenevad müügimahu muutused mõjutavad hindu tavaliselt väikese ajavaruga.

2. Tarbimine liidu turul

(73) Liidu tarbimise kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu poolt liidu turul müüdud toodangu maht, teiste liidu tootjate poolt liidu turul müüdud toodangu hinnanguline maht, Eurostatilt saadud impordiandmed ja algmääruse artikli 24 lõike 6 kohaselt kogutud andmed. Sarnaselt esialgsele uurimisele [10] jäeti ka nüüd kõrvale teatavad impordikogused, sest saadaolevate andmete põhjal ei olnud tegemist uuritava tootega.

(74) 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes liidu tarbimine peaaegu 25 % võrra, kusjuures suurim langus toimus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel. Siiski tuleb märkida, et asjaomase perioodi alguses valitsenud väga soodsate turutingimuste tõttu oli liidu tarbimine väga kõrgel tasemel, olles kasvanud esialgse uurimisperioodi ja 2006. aasta vahel 30 %.

Tabel 1

| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

ELi kogutarbimine (tonnides) | 170 035 | 171 371 | 169 744 | 128 437 |

Indeks (2006=100) | 100 | 101 | 100 | 76 |

3. Indiast pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

(75) Indiast (edaspidi „asjaomane riik”) pärineva impordi maht kasvas vaatlusperioodil 143 protsendipunkti ja jõudis uurimisperioodil 5000 kuni 7000 tonni tasemele. Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa kasvas 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel rohkem kui kolmekordseks, saavutades 5 % taseme. Turuosa jätkas uurimisperioodil kasvamist hoolimata nõudluse märkimisväärsest langusest. Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad kerkisid vaatlusalusel perioodil 52 %, järgides liidu tootmisharu hindadega sarnast trendi, kuid püsides siiski tunduvalt madalamal tasemel. Tabelis 2 ei esitata täpseid andmeid konfidentsiaalsusnõude tõttu, kuna Indias on vaid kaks teadaolevat eksportivat tootjat.

Tabel 2

| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tonnides) * | 2000 kuni 3000 | 3000 kuni 4000 | 7000 kuni 9000 | 5000 kuni 7000 |

Indeks (2006=100) | 100 | 123 | 318 | 243 |

Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa * | umbes 1,5 % | umbes 2 % | umbes 5 % | umbes 5 % |

Ajaomasest riigist pärit impordi hinnad (eurot/tonn) | Umbes 2000 | Umbes 2600 | Umbes 3000 | Umbes 3200 |

Indeks (2006=100) | 100 | 133 | 145 | 152 |

4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord

(76) Komisjon uuris algmääruse artikli 8 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.

4.1. Tootmine

(77) Uurimisperioodil tootmine vähenes 29 % 2006. aastaga võrreldes. Liidu tootmisharu toodang kerkis 2007. aastal 2 % 2006. aastaga võrreldes ning langes siis järsult, eeskätt uurimisperioodi ajal.

Tabel 3

| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Tootmine (tonnides) | 272 468 | 278 701 | 261 690 | 192 714 |

Indeks (2006=100) | 100 | 102 | 96 | 71 |

4.2. Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

(78) Tootmisvõimsus langes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel vähesel määral (2 % võrra). Kuna 2008. aastal ja eeskätt uurimisperioodil tootmine vähenes, vähenes sellest tulenev tootmisvõimsuse rakendusaste 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 25 protsendipunkti.

Tabel 4

| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Tootmisvõimsus (tonnides) | 298 500 | 292 250 | 291 500 | 293 500 |

Indeks (2006=100) | 100 | 98 | 98 | 98 |

Tootmisvõimsuse rakendusaste | 91 % | 95 % | 90 % | 66 % |

Indeks (2006=100) | 100 | 104 | 98 | 72 |

4.3. Varud

(79) Liidu tootmisharu lõppvarude tase jäi 2007. aastal 2006. aastaga võrreldes stabiilseks ja langes siis 2008. aastal 10 % võrra. Uurimisperioodil varude tase veidi tõusis, aga jäi siiski 5 % madalamaks kui aastal 2006.

Tabel 5

| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Lõppvarud (tonnides) | 21 407 | 21 436 | 19 236 | 20 328 |

Indeks (2006=100) | 100 | 100 | 90 | 95 |

4.4. Müügimaht

(80) Liidu tootmisharu müük sõltumatutele tarbijatele liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 39 %. Müügimaht oli vaatlusaluse perioodi alguses väga kõrge, olles tõusnud ligikaudu 70 % esialgse uurimisega seotud perioodiga võrreldes. Müügimaht vähenes veidi 2007. ja 2008. aastal, aga püsis siiski suhteliselt kõrgel tasemel (2008. aastal oli see ikka veel 47 % kõrgem esialgse uurimisega seotud perioodiga võrreldes). 2008. aastal ja uurimisperioodi vahel langes müügimaht aga märkimisväärselt (ligikaudu ühe kolmandiku).

Tabel 6

| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

ELi müük sõltumatutele klientidele (tonnides) | 143 832 | 139 491 | 124 463 | 88 224 |

Indeks (2006=100) | 100 | 97 | 87 | 61 |

4.5. Turuosa

(81) Liidu tootmisharu turuosa vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal peaaegu 16 protsendipunkti võrra (84,6 %-lt 68,7 %-ni).

Tabel 7

| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Liidu tootjate turuosa | 84,6 % | 81,4 % | 73,3 % | 68,7 % |

Indeks (2006=100) | 100 | 96 | 87 | 81 |

4.6. Kasv

(82) 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel langes liidu tarbimine peaaegu 25 %. Liidu tootmisharu turuosa vähenes umbes 16 protsendipunkti, samal ajal kui asjaomase impordi turuosa kasvas 3,4 protsendipunkti.

4.7. Tööhõive

(83) Liidu tootmisharu tööhõive tase vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 7 % võrra.

Tabel 8

| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Vaatlusaluse toote tootmisega seotud tööhõive (isikud) | 1942 | 1848 | 1799 | 1804 |

Indeks (2006=100) | 100 | 95 | 93 | 93 |

4.8. Tootlikkus

(84) Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, langes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 24 %. See tõusis veidi 2007. ja 2008. aasta vahel, kuid langes seejärel uurimisperioodil ligikaudu 25 %.

Tabel 9

| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 140 | 151 | 146 | 107 |

Indeks (2006=100) | 100 | 107 | 104 | 76 |

4.9. Müügihinnad ja omamaiseid hindu mõjutavad tegurid

(85) Liidu tootmisharu ühikuhinnad näitavad positiivset arengutendentsi ning need tõusid vaatlusalusel perioodil 40 %. Selle põhjuseks on: i) üldine hinnatase turul, ii) vajadus tagasi teenida tootmiskulude tõus ja iii) viis, kuidas hinnad on tarnelepingutes kindlaks määratud.

(86) 2007. ja 2008. aastal suutis liidu tootmisharu tõsta hindu üldise turuhindade tõusu taustal, mis tulenes jätkuvast suurest nõudlusest grafiitelektroodide järele. Selle nõudluse põhjustasid äärmiselt positiivsed turutingimused terasesektoris 2008. aasta kolmes esimeses kvartalis, nagu on kirjeldatud põhjenduses 71.

(87) Hinnad jätkasid tõusu ka 2007 ja 2008. aastal, osaliselt selleks, et katta üha kallinevaid tootmiskulusid, eriti toorainekulusid. 2006. ja 2008. aasta vahel kasvasid kulud 23 %. Liidu tootmisharu suutis selle tõusuga siiski toime tulla, tõstes tublisti hindu (+33 %).

(88) Hinnad kallinesid ka uurimisperioodil, kuigi vähemal määral (+5 %). Et hinnad ei langenud koos nõudluse vähenemisega, tulenes viisist, kuidas tarnelepingud on turul sõlmitud, eeskätt asjaolust, et enamus 2009. aasta tarnelepinguid oli sõlmitud 2008. aastal. Nagu on selgitatud põhjenduses 72, muutub grafiitelektroodide müügimaht üldjoontes kooskõlas terasetoodanguga. Kuid grafiitelektroodide tarnelepingute sõlmimine 6–12-kuuliseks perioodiks võib põhjustada seda, et mis tahes nõudluse muutused (suurenemine või vähenemine) mõjutavad hindu väikese ajavaruga. Lepingud sõlmitakse prognoositava müügimahu põhjal, mis võib erineda tegelikust müügimahust, mistõttu hindade liikumine teataval perioodil ei pruugi tingimata kajastada müügimahu kõikumist samal ajavahemikul. Nii oli see ka uurimisperioodil, kui müügimaht vähenes, aga hinnad jäid kõrgeks, sest enamus 2009. aasta tarnelepinguid oli sõlmitud 2008. aastal ja teatavad 2008. aasta tarned lükati edasi 2009. aastasse. Uurimisperioodil täheldatud 5 % hinnatõus ei olnud aga piisav, et katta kulude kasvu (+13 %), nagu see oli olnud võimalik eelnevatel perioodidel. Pärast uurimisperioodi lepiti kokku madalam hinnatase.

(89) Nagu selgitatud põhjenduses 75, muutusid asjaomasest riigist pärineva impordi hinnad kooskõlas liidu tootmisharu hindadega, kuid olid liidu tootmisharu hindadega võrreldes tunduvalt madalamad.

Tabel 10

| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Ühikuhind ELi turul (eurot/tonn) | 2569 | 3103 | 3428 | 3585 |

Indeks (2006=100) | 100 | 121 | 133 | 140 |

4.10. Töötasud

(90) Ajavahemikus 2006. aastast kuni uurimisperioodini suurenes töötajate keskmine palk 15 %.

Tabel 11

| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Tööjõukulu töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes) | 52 | 56 | 61 | 60 |

Indeks (2006=100) | 100 | 108 | 118 | 115 |

4.11. Investeeringud

(91) Liidu tootmisharu poolt aastas vaatlusalusesse tootesse tehtud investeeringute voog kasvas 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul 37 %. Seevastu uurimisperioodil langesid investeeringud 14 % võrreldes 2008. aastaga.

Tabel 12

| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Netoinvesteeringud (eurodes) | 30 111 801 | 45 383 433 | 47 980 973 | 41 152 458 |

Indeks (2006=100) | 100 | 151 | 159 | 137 |

4.12. Tulusus ja investeeringutasuvus

(92) Vaatamata kulude 40 % suurenemisele vaatlusalusel perioodil suutis liidu tootmisharu 2006. ja 2007. aasta vahel siiski tõsta hindu rohkem, kui oli vajalik kulude katmiseks. See omakorda kergitas tulusust 19 % tasemelt (2006) 26 %-le (2007). 2007. ja 2008. aasta vahel kasvasid hinnad ja kulud samas proportsioonis, mistõttu liidu tootmisharu kasumimarginaal jäi püsima 2007. aasta tasemele. Seejärel langes tulusus uurimisperioodil taas 19 %-le, sest tootmisvõimsuse vähenenud rakendusaste ja toormaterjali hinnatõus suurendasid kulusid. Tulusus vähenes veelgi 2009. aastal, kui liidu tootmisharu oli sunnitud hindu allapoole korrigeerima, et kajastada müügihindade üldist langust grafiitelektroodide turul vähese nõudluse tõttu terasetööstuses.

(93) Investeeringutasuvus suurenes 71 %-lt (2006) 103 %-ni (2007). 2008. aastal suurenes see 119 %-ni ja vähenes siis uurimisperioodil 77 %-ni. Üldiselt suurenes investeeringutasuvus 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 6 protsendipunkti.

Tabel 13

| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Netokasum ELi müügist sõltumatutele klientidele (% netomüügist) | 19 % | 26 % | 25 % | 19 % |

Investeeringutasuvus (netokasum %-na investeeringute arvestuslikust netoväärtusest) | 71 % | 103 % | 119 % | 77 % |

4.13. Rahakäive ja kapitali kaasamise võime

(94) 2006. ja 2007. aasta vahel äritegevuse puhaskäive tõusis. See tõus jätkus 2008. aastal, aga uurimisperioodil toimus langus. Kokkuvõttes oli uurimisperioodil rahakäive 28 % kõrgem kui vaatlusaluse perioodi alguses.

(95) Ei olnud märke sellest, et liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega; selle põhjuseks on asjaolu, et osa tootjatest on koondunud suurematesse rühmadesse.

Tabel 14

| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Rahakäive (eurodes) | 109 819 535 | 159 244 026 | 196 792 707 | 140 840 498 |

Indeks (2006=100) | 100 | 145 | 179 | 128 |

4.14. Subsideerimise ulatus

(96) Võttes arvesse Indiast pärit impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike subsiidiumimarginaalide mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks.

4.15. Toibumine varasema subsideerimise ja varasema dumpingu tagajärgedest

(97) Eespool käsitletud indikaatorid näitavad liidu tootmisharu majandusliku ja rahalise olukorra mõningast paranemist pärast lõplike tasakaalustavate ja dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2004. aastal. Eeskätt 2006. ja 2008. aasta vahel suurenes liidu tootmisharu kasum tänu kõrgematele hindadele. Selleks aitasid kaasa äärmiselt soodsad turutingimused, mis võimaldasid hoida kõrget hinnataset ja kasumlikkust, ehkki liidu tootmisharu turuosa vähenes, nagu on selgitatud põhjenduses 81. Samal perioodil kasvas aga meetmetest hoolimata India impordi turuosa, kusjuures India tooteid imporditi liidu tootmisharu hindadest madalamal tasemel. Liidu tootmisharu kasum hakkas kahanema juba uurimisperioodil ja jätkas kahanemist ka 2009. aastal suurenenud kulude ja piiratud hinnatõusu tõttu.

5. Subsideeritud impordi ja muude tegurite mõju

5.1. Subsideeritud impordi mõju

(98) Hoolimata ELi tarbimise vähenemist vaatlusalusel perioodil kasvas asjaomasest riigist pärit impordi maht üle kahe korra ja sama impordi turuosa peaaegu kolmekordistus (vt põhjendus 75). Dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid meetmeid arvesse võtmata lõi asjaomasest riigist pärit import uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad alla, ehkki mitte üle 2 %.

5.2. Majanduskriisi mõju

(99) Terasetööstuses ja sellega seotud tootmisharudes, sh grafiitelektroodide tööstuses, 2007. aastal ja 2008. aasta kolmes esimeses kvartalis valitsenud äärmiselt soodsate majandustingimuste tõttu oli liidu tootmisharu suhtelises heas majanduslikus seisus, kui majanduskriis 2008. aasta lõpus algas. Grafiitelektroodide tarnelepingute sõlmimine 6–12-kuuliseks perioodiks põhjustab seda, et mis tahes nõudluse muutused (suurenemine või vähenemine) mõjutavad hindu väikese ajavaruga. Kuna uurimisperioodil kehtivad lepingud olid sõlmitud ajal, mil majanduskriisi mõju ei olnud veel võimalik ette näha, mõjutas majanduskriis uurimisperioodil põhiliselt tootmismahtusid, sest selle mõju hindadele sai liidu tootmisharu tunda vaid tagantjärele. Sellega seoses tuleb märkida, et liidu tootmisharu olukord halvenes teataval määral isegi soodsate majandustingimuste ajal, sest selle turuosa vähenes asjaomasest riigist pärit impordi kasuks. See, et olukorra halvenemine ei põhjustanud oluliselt ebasoodsat mõju, tulenes osaliselt 2007. ja 2008. aastal valitsenud suurest nõudlusest, mis võimaldas liidu tootmisharul säilitada suure tootmis- ja müügimahu, ning osaliselt sellest, et hoolimata uurimisperioodil vähenenud mahtudest püsisid hinnad endiselt kõrgel tasemel eelkirjeldatud ajavaru tõttu.

5.3. Muudest riikidest pärit import

(100) Kuna Eurostatist pärinevad CN-koodi tasandi andmed katavad ka muid tooteid peale vaatlusaluse toote, põhineb järgnev analüüs TARIC-koodi tasandi impordiandmetel ja algmääruse artikli 24 lõike 6 kohaselt kogutud andmetel. Teatavaid impordiandmeid ei võetud arvesse, sest kättesaadava teabe alusel ei ole need seotud vaatlusaluse tootega.

(101) Hinnanguliselt kasvas muudest kolmandatest riikidest pärit import 63 %, suurenedes 11 000 tonnilt 2006. aastal ligikaudu 18 500 tonnini uurimisperioodil. Nendest riikidest pärit impordi turuosa kasvas 6,6 %-lt (2006) 14,4 %-ni uurimisperioodil. Muudest kolmandatest riikidest imporditud toodete keskmine hind suurenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 42 %. Põhilised impordipartnerid olid Hiina Rahvavabariik (edaspidi „Hiina”), Venemaa, Jaapan ja Mehhiko – need olid ainsad riigid, mille turuosa oli uurimisperioodil suurem kui 1 %. Nimetatud riikidest pärinevat importi analüüsitakse allpool põhjendustes. Ülejäänud üheksast riigist pärit impordi turuosa oli kokku umbes 2 % ja seda importi rohkem ei analüüsita.

(102) Hiinast pärit impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 2,4 protsendipunkti (0,2 %-lt 2,6 %-ni). Kättesaadava teabe põhjal oli selle impordi hinnatase madalam kui liidu tootmisharu ja ka Indiast pärit impordi hinnatase.

(103) Venemaalt pärit impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 4,2 protsendipunkti (1,9 %-lt 6,1 %-ni). Kättesaadava teabe põhjal oli selle impordi hinnatase veidi madalam kui liidu tootmisharu oma, aga kõrgem kui Indiast pärit impordi hinnatase.

(104) Jaapanist pärit impordi turuosa kahanes vaatlusalusel perioodil 0,4 protsendipunkti (2,0 %-lt 1,6 %-ni). Kättesaadava teabe põhjal oli selle impordi hinnatase sarnane või kõrgem kui liidu tootmisharu oma ja kõrgem kui Indiast pärit impordi hinnatase.

(105) Mehhikost pärit impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 1,0 protsendipunkti (0,9 %-lt 1,9 %-ni). Kättesaadava teabe põhjal oli selle impordi hinnatase kõrgem kui liidu tootmisharu oma ja kõrgem kui Indiast pärit impordi hinnatase.

(106) Kokkuvõttes ei saa välistada, et Hiinast ja Venemaalt pärineva impordi areng võis teataval määral kaasa aidata liidu tootmisharu turuosa vähenemisele. Arvestades aga impordistatistika üldist laadi, mis ei võimalda teha sellist hinnavõrdlust tooteliigi järgi, nagu oli võimalik teha India puhul tänu eksportivalt tootjalt saadud üksikasjalikele andmetele, ei saa Hiinast ja Venemaalt pärineva impordi mõju täpselt kindlaks määrata.

Tabel 15

| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides) | 11 289 | 11 243 | 19 158 | 18 443 |

Indeks (2006=100) | 100 | 100 | 170 | 163 |

Muudest riikidest pärit impordi turuosa | 6,6 % | 6,6 % | 11,3 % | 14,4 % |

Muudest riikidest pärit impordi hinnad (eurot/tonn) | 2467 | 3020 | 3403 | 3508 |

Indeks (2006=100) | 100 | 122 | 138 | 142 |

| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Hiinast pärit impordi maht (tonnides) | 421 | 659 | 2828 | 3380 |

Indeks (2006=100) | 100 | 157 | 672 | 804 |

Hiinast pärit impordi turuosa | 0,2 % | 0,4 % | 1,7 % | 2,6 % |

Hiinast pärit impordi hind (eurot/tonn) | 1983 | 2272 | 2818 | 2969 |

Indeks (2006=100) | 100 | 115 | 142 | 150 |

| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Venemaalt pärit impordi maht (tonnides) | 3196 | 2887 | 8441 | 7821 |

Indeks (2006=100) | 100 | 90 | 264 | 245 |

Venemaalt pärit impordi turuosa | 1,9 % | 1,7 % | 5,0 % | 6,1 % |

Venemaalt pärit impordi hind (eurot/tonn) | 2379 | 2969 | 3323 | 3447 |

Indeks (2006=100) | 100 | 125 | 140 | 145 |

| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Jaapanist pärit impordi maht (tonnides) | 3391 | 2223 | 3731 | 2090 |

Indeks (2006=100) | 100 | 66 | 110 | 62 |

Jaapanist pärit impordi turuosa | 2,0 % | 1,3 % | 2,2 % | 1,6 % |

Jaapanist pärit impordi hind (eurot/tonn) | 2566 | 3131 | 3474 | 3590 |

Indeks (2006=100) | 100 | 122 | 135 | 140 |

| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Mehhikost pärit impordi maht (tonnides) | 1478 | 2187 | 2115 | 2465 |

Indeks (2006=100) | 100 | 148 | 143 | 167 |

Mehhikost pärit impordi turuosa | 0,9 % | 1,3 % | 1,2 % | 1,9 % |

Mehhikost pärit impordi hind (eurot/tonn) | 2634 | 3629 | 4510 | 4554 |

Indeks (2006=100) | 100 | 138 | 171 | 173 |

6. Järeldused

(107) Nagu on näidatud põhjenduses 75, kahekordistus vaatlusalusest riigist pärit impordi maht 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel. Arvestades seda, et tarbimine langes samal perioodil ligikaudu 25 %, tõi see kaasa India eksportijate turuosa järsu suurenemise 2006. aasta 1,5 % tasemelt umbes 5,0 %-ni uurimisperioodil. Ehkki liitu müüdud India toodete ekspordihinnad tõusid vaatlusalusel perioodil märgatavalt turul valitsenud üldise kõrge hinnataseme tõttu, toimus ikkagi liidu tootmisharu hindade allalöömine.

(108) Dumpinguvastastest ja tasakaalustavatest meetmetest hoolimata arenesid mitmed olulised näitajad 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel negatiivses suunas: tootmis- ja müügimaht vähenesid vastavalt 29 % ja 39 %, tootmisvõimsuse rakendusaste langes 28 % ning langesid ka tööhõive ja tootlikkuse tasemed. Kuigi seda negatiivset arengust saab osaliselt seletada tarbimise järsu vähenemisega (umbes 25 % langus vaatlusalusel perioodil), tuleb liidu tootmisharu turuosa olulise vähenemise (15,9 protsendipunkti 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel) põhjusi otsida ka Indiast pärineva impordi turuosa pidevas suurenemises.

(109) Mis puudutab uurimisperioodil täheldatud suhteliselt kõrget kasumitaset, siis see tulenes peamiselt jätkuvalt kõrgest hinnatasemest, mille põhjusi on selgitatud põhjenduses 88. Siinkohal tehakse järeldus, et liidu tootmisharu olukord halvenes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ja et uurimisperioodi lõpuks oli liidu tootmisharu ebakindlas seisus hoolimata suhteliselt kõrgest kasumitasemest. Samas takistas liidu tootjate jõupingutusi müügimahtude ja hinnataseme säilitamiseks kahaneva nõudluse kontekstis asjaolu, et India subsideeritud imporditoodete pakkumine ühe suurenes.

F. KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE VÕIMALIKKUS

1. Sissejuhatavad märkused

(110) Nagu juba selgitatud, võimaldas tasakaalustavate meetmete kehtestamine liidu tootmisharul kahjust vaid teataval määral üle saada. Kui aga vaatlusalusel perioodil liidus valitsenud kõrge tarbimise tase uurimisperioodil langes, oli liidu tootmisharu ebakindlas ja haavatavas olukorras, mida endiselt negatiivselt ohustas Indiast pärit subsideeritud import. Uurimisperioodi lõpus oli eriti nõrk liidu tootmisharu suutlikkus kasvanud kulusid tasa teenida.

2. Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordimahtude ja -hindade seos liitu suunatud ekspordimahtude ja -hindadega

(111) Leiti, et ELi mittekuuluvatesse riikidesse müüdud India toodete keskmine ekspordihind oli madalam kui liitu müüdud toodete keskmine ekspordihind ja madalam ka siseturul kehtivatest hindadest. India eksportijad müüsid ELi mittekuuluvatesse riikidesse olulisi koguseid, mis moodustasid valdava osa kogu eksportmüügist. Seepärast leiti, et meetmete aegumisel oleks India eksportijatel ajend suunata olulised ekspordikogused muudest kolmandatest riikidest ümber atraktiivsemale liidu turule sellise hinnatasemega, mis isegi kolmandatele riikidele pakutavaid hinnatasemeid ületades jääks ikkagi madalamale liitu suunatud ekspordi praegusest hinnatasemest.

3. Kasutamata tootmisvõimsus ja varud India turul

(112) Koostööd tegeval India tootjal on märkimisväärne kasutamata potentsiaal ja ta kavatses oma tootmisvõimsust 2010/2011. aastal suurendada. Seepärast eksisteerib võimalus ELi eksporditavate koguste oluliseks suurendamiseks, eriti seetõttu, et puuduvad märgid sellest, et kolmandate riikide turud või siseturg suudaksid vastu võtta täiendavat toodangut.

(113) Esialgsete järelduste avalikustamise järel esitatud märkustes väitis koostööd tegev India tootja, et tema kasutamata tootmisvõimsus tuleneb peamiselt majanduskriisist ja sellega seotud nõudluse vähenemisest. Sellegipoolest võib suure osa äriühingu kasutamata potentsiaalist kirjutada selle arvele, et tootja suurendas 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel märkimisväärselt oma tootmisvõimsust. Seda on kavas ka edaspidi suurendada. Samuti tuleb märkida, et turul on veel üks koostööst keeldunud India tootja, kelle tootmisvõimsus ja rakendusaste on sarnased ja kes teatas hiljuti kavatsusest oma tootmispotentsiaali veelgi rohkem suurendada.

4. Järeldused

(114) Asjaomase riigi tootjatel on võimalik suurendada ekspordimahtu ja/või suunata eksport ümber ELi turule. Pealegi on India toodete ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse ELi suunatud ekspordi hindadest madalamad. Uurimine näitas võrreldavate tooteliikide alusel, et koostööd tegev eksportiv tootja müüs vaatlusalust toodet madalamate hindadega kui liidu tootmisharu. Kõnealused madalad hinnad tõenäoliselt vähenevad kooskõlas muude riikide jaoks kehtivate madalamate hindadega. Selline hinnakujundus koos asjaomase riigi eksportijate suutlikkusega tarnida vaatlusalust toodet liidu turule suurtes kogustes avaldaks liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tõenäoliselt negatiivset mõju.

(115) Nagu eespool näidatud, on liidu tootmisharu olukord jätkuvalt haavatav ja ebakindel. Kui asjaomasest riigist pärit subsideeritud hindadega import suureneks, tooks see tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharu müügi, turuosa ja müügihindade vähenemise ning finantsolukorra halvenemise esialgses uurimises täheldatud tasemeni. Selle põhjal tuleb järeldada, et meetmete tühistamise tagajärjeks oleks usutavasti niigi ebakindla olukorra halvenemine ja liidu tootmisharule tekitatud kahju kordumine.

G. LIIDU HUVID

1. Sissejuhatus

(116) Vastavalt algmääruse artiklile 31 uuriti, kas olemasolevate tasakaalustavate meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, s.t liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.

(117) Tuleks meenutada, et esialgses uurimises jõuti seisukohale, et meetmete vastuvõtmine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus tasakaalustavad meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste tasakaalustavate meetmete mis tahes erakorralist negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

(118) Sellest lähtuvalt uuriti, kas kahjustava subsideerimise jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele vaatamata on kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järelduseni, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole antud juhul liidu huvides.

2. Liidu tootmisharu huvid

(119) Liidu tootmisharu on tõestanud, et tegemist on struktuuriliselt elujõulise tööstusharuga. Seda kinnitas selle tootmisharu majandusolukorra positiivne areng, mida täheldati pärast tasakaalustavate meetmete kehtestamist 2004. aastal. Eriti asjaolu, et liidu tootmisharu kasumlikkus suurenes paaril aastal enne uurimisperioodi, on teravas vastuolus meetmete kehtestamisele eelnenud olukorraga. Sellegipoolest on liidu tootmisharu turuosa tugevalt vähenenud, samas kui asjaomasest riigist pärit impordi turuosa on vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt kasvanud. Ilma kehtivate meetmeteta oleks liidu tootmisharu olukord tõenäoliselt veel halvem.

3. Importijate/kasutajate huvid

(120) Mitte ükski üheksast sõltumatust importijast, kellega ühendust võeti, ei avaldanud soovi koostööd teha.

(121) Endast andsid teada 17 kasutajat, kes esitasid küsimustiku vastused. Kuigi enamik kasutajaid ei olnud juba mitu aastat Indiast grafiitelektroode hankinud ja suhtusid seetõttu meetmete võimalikku pikendamisesse neutraalselt, olid kuus kasutajat India elektroode teataval määral kasutanud. Neli kasutajat väitsid, et meetmete pikendamine mõjuks konkurentsile negatiivselt. Ühendus Eurofer oli meetmete pikendamisele kategooriliselt vastu ja väitis, et meetmete kehtestamine põhjustas India eksportijate massilise lahkumise ELi turult. See ühendus väidab, et meetmete säilitamine takistaks terasetootjatel alternatiivsete tarneallikate leidmist ja kindlustaks liidu tootmisharule turgu valitseva, peaaegu duopoli seisundi. Meetmete kehtestamisele järgnenud India impordi areng on aga näidanud, et sellist massilist lahkumist ei toimunud, vaid import Indiast kasvas vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Pealegi tõendas uurimine, et grafiitelektroode jõuab ELi turule üha rohkem muudest kolmandatest riikidest. Mis puudutab liidu tootmisharu turuosa, siis vähenes see vaatlusalusel perioodil ligikaudu 16 protsendipunkti (vt põhjendus 81). Veelgi enam, sama ühenduse väitel moodustavad grafiitelektroodid vaid suhteliselt väikese osa terasetootjate kogukuludest.

(122) Peale selle meenutatakse, et esialgses uurimises leiti, et meetmete kehtestamine ei mõjutaks oluliselt kasutajaid [11]. Hoolimata meetmete viieaastasest kehtivusest hankisid liidu importijad/kasutajad tooteid jätkuvalt muu hulgas Indiast. Samuti ei esitatud mingeid tõendeid selle kohta, nagu oleks esinenud raskusi teiste allikate leidmisega. Uurides meetmete kehtestamise võimalikku mõju kasutajatele, jõuti esialgses uurimises järeldusele, et grafiitelektroodide hinna vähese mõju tõttu toodet kasutavates tööstusharudes on ebatõenäoline, et kõnealune hinnatõus avaldaks konkreetsele tööstusharule märkimisväärset mõju. Pärast meetmete kehtestamist ei leitud viiteid vastupidisele. Seetõttu järeldatakse, et tasakaalustavate meetmete säilitamine ei avalda liidu importijatele/kasutajatele tõenäoliselt erilist mõju.

4. Järeldused

(123) Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste tasakaalustavate meetmete säilitamise vastu.

H. TASAKAALUSTAVAD MEETMED

(124) Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

(125) Eelöeldu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 2 tuleks jätkuvalt kohaldada tasakaalustavaid meetmeid teatava Indiast pärineva grafiitelektroodide impordi suhtes. Tuleb meenutada, et need meetmed seisnevad väärtuselistes tollimaksudes.

(126) Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid tasakaalustavaid tollimakse kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kui vaatlusalust toodet valmistab mõni teine äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohiks sellise impordi suhtes nimetatud määrasid kohaldada ning sellele kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

(127) Kõik taotlused individuaalsete tasakaalustavate tollimaksumäärade rakendamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või pärast uute tootmise või müügiga tegelevate üksuste loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile [12] koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teave muudatuste kohta ettevõtte tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksustega. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimakse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit, CN-koodi ex 8545 11 00 (TARIC-kood 8545 11 00 10) alla kuuluvate, elektriahjudes kasutatavate grafiitelektroodide, mille näivtihedus on 1,65 g/cm³ või rohkem ja elektritakistus 6,0 μΩ.m või vähem, ning nimetatud elektroodide jaoks vajalike, CN-koodi ex 8545 90 90 (TARIC-kood 8545 90 90 10) alla kuuluvate niplite impordi suhtes, olenemata sellest, kas neid imporditakse koos või eraldi.

2. Tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on lõikes 1 kirjeldatud ja allpool nimetatud tootjate valmistatud toodete puhul järgmine:

Äriühing | Lõplik tollimaks ( %) | TARICi lisa kood |

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 6,3 | A530 |

HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 7,0 | A531 |

Kõik muud äriühingud | 7,2 | A999 |

3. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

[2] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

[3] ELT L 295, 18.9.2004, lk 4.

[4] ELT L 295, 18.9.2004, lk 10.

[5] ELT L 350, 30.12.2008, lk 24.

[6] ELT C 34, 11.2.2009, lk 11.

[7] ELT C 224, 17.9.2009, lk 24.

[8] ELT C 224, 17.9.2009, lk 20.

[9] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

[10] Komisjoni määruse (EÜ) nr 1008/2004 (ELT L 183, 20.5.2004, lk 35) põhjendus 132.

[11] Vt komisjoni määruse (EÜ) nr 1008/2004 (ELT L 183, 20.5.2004, lk 35) põhjendus 150 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1628/2004 (ELT L 295, 18.9.2004, lk 4) põhjendus 30.

[12] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgium.

--------------------------------------------------