EUROOPA KOMISJON Brüssel,21.11.2018 COM(2018) 808 final KOMISJONI TEATIS Tõhustatud järelevalve – Kreeka , november 2018 {SWD(2018) 508 final}



KOMISJONI TEATIS Tõhustatud järelevalve – Kreeka, november 2018 Taust Kreeka viis oma Euroopa stabiilsusmehhanismi (ESM) majandusliku kohandamisprogrammi edukalt lõpule 20. augustil 2018. Pärast nimetatud programmi lõppu on Kreeka integreeritud Euroopa majanduspoliitika koordineerimise poolaasta alusel euroala liikmesriikides toimuva tavapärase majandusjärelevalve raamistikku Selleks et leida Kreeka spetsiifilistele vajadustele ja probleemidele kõige paremad lahendused, võttis komisjon Kreeka suhtes kasutusele määruse (EL) nr 472/2013 kohase tõhustatud järelevalve, mida kohaldatakse alates 21. augustist 2018. Nimetatud otsuses tunnistatakse, et keskpikas perspektiivis peab Kreeka jätkama meetmete võtmist, et tegeleda majandus- ja finantsraskuste allikate või võimalike allikatega ning rakendama ühtlasi struktuurireforme jõulise ja kestliku majanduskasvu toetamiseks. Kreeka kinnitas 22. juunil 2018 eurorühma ees võetud üldist kohustust jätkata Euroopa stabiilsusmehhanismi programmi raames vastu võetud reforme ja viia need lõpule ning tagada, et rahalise abi programmide raames vastu võetud oluliste reformide eesmärgid saavutatakse. Lisaks on ametiasutused töötanud välja majanduskasvu strateegia ja kavatsevad jälgida selle rakendamist. Komisjon avaldab kord kvartalis tõhustatud järelevalve aruande vastavalt ajakavale, mis on viidud vastavusse Euroopa poolaasta peamiste etappidega. Tõhustatud järelevalve raames teeb komisjon edusammude hindamiseks koostöös Euroopa Keskpanga (EKP) ja vajaduse korral ka Rahvusvahelise Valuutafondiga (IMF) regulaarseid kontrollkäike; ESM osaleb nii varajase hoiatamise süsteemi raames kui ka kooskõlas komisjoni ja ESMi töösuhteid käsitleva 27. aprilli 2018. aasta vastastikuse mõistmise memorandumiga. Käesoleva aruande ettevalmistamise käigus toimus 10.–14. septembril 2018 ühine lähetus Ateenasse. Esimene tõhustatud järelevalve aruanne avaldatakse koos Euroopa poolaasta 2018. aasta sügispaketiga ning see hõlmab hinnangut 2019. aasta eelarvekavale, mille Kreeka ametiasutused saatsid komisjonile 15. oktoobril 2018. Pärast eelarvekava esitamist on valmis saanud 2019. aasta eelarvele lisatav oma äranägemisel võetavate meetmete pakett, mille puhul on täidetud kokkulepitud esmase eelarveülejäägi eesmärk 3,5 % SKPst. Komisjon leiab, et lõpliku paketi näol on tegemist tasakaalustatud ning sotsiaalset kaasamist toetava lähenemisega kokkulepitud eelarve- ja majanduseesmärkide täitmisele. Tõhustatud järelevalve moodustab tervikliku raamistiku majanduse arengu seire ning majanduse jätkusuutlikuks elavdamiseks vajalike põhimõtete järgimise jaoks. See hõlmab Kreeka majandus- ja finantstingimuste hindamist ning hinnangut sellele, kuidas Kreeka on rakendanud oma Euroopa partneritele antud üldisi ja konkreetseid reformilubadusi . Programmi raames alustatud peamiste struktuurireformide lõpule viimiseks antud konkreetsed lubadused jagunevad kuue peamise valdkonna vahel ning nende kokkulepitud lõpptähtajad ulatuvad kuni 2022. aasta keskpaigani. Kohustused hõlmavad i) eelarvepoliitikat ja struktuurset eelarvepoliitikat, ii) sotsiaalhoolekannet, iii) finantsstabiilsust, iv) töö- ja tooteturge, v) erastamist ja vi) avalik halduse nüüdisajastamist. Kõige muu kõrval sisaldab käesolev järelevalve aruanne ka ajakohastatud riigi rahastamistingimusi ja tehniliselt ajakohastatud võla jätkusuutlikkuse analüüsi. Eurorühm leppis 22. juunil 2018 kokku, et Kreeka võlakergendusmeetmete pakett peaks sisaldama ka stiimuleid, mis tagaksid programmis kokku lepitud reformimeetmete jõulise ja järjekindla elluviimise. Selle eesmärgi nimel tehakse Kreekale kuni 2022. aasta keskpaigani poole aasta kaupa kättesaadavaks mõned kokkulepitud võlaleevendusmeetmed, tingimusel et Kreeka täidab reformide järjepidevuse ja lõpuleviimisega seoses võetud kohustused, ja võttes aluseks tõhustatud järelevalve positiivsed aruanded. Meetmete hulka kuuluvad i) väärtpaberituruprogrammi ja netofinantsvarade kokkuleppe alusel keskpankadele kuuluvatest Kreeka võlakirjadest tuleneva tuluga samaväärsete summade tagastamine ja ii) intressimäära kasvu marginaalist loobumine osa Euroopa Finantsstabiilsuse Fondist antud laenude puhul. Nende kahe meetme maht aastas on vastavalt 1,3 miljardit eurot ja 0,2 miljardit eurot. Ühtlane kasv, millega kaasnevad siiski riskid ja probleemid Kreekas on praegu ühtlase kasvu periood. SKP reaalkasv peaks 2018. aastal olema 2 %, 2019. aastal peaks see kasvama 2,2 %-ni SKPst ja 2020. aastal 2,3 %-ni. Eelduste kohaselt peaks 2019. aasta majanduskasvu toetama 2019. aasta eelarve, mis hõlmab oma äranägemisel võetavaid meetmeid, et saavutada vastavalt kokkulepitud eesmärkidele esmane eelarveülejääk 3,5 % SKPst. Lähiaastatel peaksid majanduskasvu mootoriks kujunema sisenõudlus ja eeskätt erainvesteeringud ning eeldatavasti tasakaalustab ekspordi jõulist kasvu investeeringute hoogsa kasvu najal lisanduv import. Tööturu olukorra paranemine peaks majandustegevuse hoogustudes jätkuma ning seda peaksid toetama ka programmi alusel vastu võetud reformid. Tööpuuduse määr langes 2018. aasta augustis 18,9 %-ni – aasta varem oli sama näitaja 20,8 % ja ESMi programmi alguses 2015. aasta augustis 24,5 %. Positiivsetest suundumustest hoolimata on tööpuuduse määr siiski väga kõrge, seda eriti noorte hulgas: alla 25aastaste seas on töötuse määr 38 % ja töötutest ligi kolmveerand on pikaajalised töötud. Kreeka sotsiaalhoolekande süsteemi tõhususe, tulemuslikkuse ja otstarbekuse parandamisele suunatud sotsiaalhoolekande reformide täielik rakendamine võib lähiaastatel aidata parandada sotsiaalset olukorda. Palgad on muutunud mõõdukalt ja tulevikus on oluline, et sotsiaalpartnerid ja Kreeka ametivõimud hoiaksid palga muutumise vastavuses tootlikkuse kasvuga, et kindlustada programmi raames saavutatud konkurentsivõime paranemist ja rohkemate töökohtade loomist. Hoolimata mõningatest positiivsetest märkidest on rahastamistingimused keerulised ja võivad takistada majanduse taastumist. Kreeka riigireiting paranes pärast seda, kui Kreeka oli ESMi programmi edukalt lõpetanud, loodud oli märkimisväärne sularahapuhver ja kokku lepitud olulises meetmetepaketis, et tagada valitsemissektori võla jätkusuutlikkus. Riigivõlakirjade tootluse vahe on jäänud keeruka väliskeskkonna ja riigisisese haavatuse taustal siiski suureks. Selline kontekst on eriti keerukas erasektori jaoks. Üdiselt valitseb makroriskide osas pigem langustendents, mis on seotud võimalike libastumistega riigisiseses poliitikas ja pangandussektori vähese vahendamissuutlikkusega, millele lisanduvad ebasoodsad välismõjud, kaasa arvatud ülemaailmse kaubanduse märgatav aeglustumine. Kreekas kümme aastat kestnud kriisil on palju järelmõjusid, mis ei väljendu mitte ainult tööpuuduses, vaid ka era- ja valitsemissektori võlas ja viivisnõuetes. Bilansi ja varudega seotud probleemide lahendamine eeldab aastatepikkust järjepidevat majanduskasvu, mille toetamiseks jätkatakse struktuurireformide rakendamist, et vähendada koormust, mis võib jätta Kreeka majandusšokkide mõjualasse. Jätkusuutliku majanduskasvu saavutamise oluline aspekt, millele tuleb eraldi tähelepanu pöörata, on aktsiakapitali vähenemine. Kreeka iga-aastased püsiinvesteeringud vähenesid 2007. aasta tipptaseme ja 2017. aasta sügavaima madalseisu vahel 65 %. Investeerimisvoogude tühimiku võib korrigeerida mõne aastaga. Selle õnnestumises on kesksel kohal ettevõtluskeskkonna parandamiseks tehtav töö, eriti selles osas, mis puudutab kohtusüsteemi ja omandi registreerimist. 2019. aasta eelarve, mis on kooskõlas esmase ülejäägi eesmärgiga 3,5 % SKPst Pärast arutelusid, mis järgnesid eelarvekava komisjonile esitamisele, on Kreeka ametiasutused saanud valmis 2019. aasta eelarvele lisatava oma äranägemisel võetavate meetmete paketi. Komisjoni prognooside kohaselt vastab 2019. aasta eelarve kokkulepitud esmase eelarveülejäägi eesmärgile 3,5 % SKP-st. Nagu on märgitud komisjoni arvamuses eelarvekava kohta, vastab pakett liidu eelarveraamistiku nõuetele, sest sellega tagatakse, et 2019. aastal saavutatakse esmane eelarveülejääk 3,5 % SKPst ja valitsemissektori eelarvepositsioon 0,2 % SKPst. Kaalutlusõiguse alusel võetavate meetmete pakett erineb eelarve suhtes neutraalsest meetmete paketist, mis on seotud 1. jaanuaril 2019 jõustuvate pensionikärbetega, mis nähti ette 2017. aasta keskel. Kreeka ametivõimud plaanivad külmutada pensionid kuni 2022. aastani, kuid niinimetatud negatiivsete isikupõhiste erinevuste viivitamatu rekalibreerimisega seonduvate pensionikärbetega edasi ei minda. Lisaks püüavad ametivõimud tugevdada sotsiaaltoetuste süsteemi, võttes selleks kasutusele uue majutustoetuse, mille maksumus 2019. aastal on 400 miljonit eurot. Peale selle plaanivad nad vähendada teatavatesse kategooriatesse kuuluvate füüsilisest isikust ettevõtjate sotsiaalkindlustuskulusid, subsideerida sotsiaalmakseid, mida tööandjad tasuvad alla 24aastaste isikute eest, vähendada kinnisvaramaksu (ENFIA), alandada avaliku sektori investeeringute kulude ülemmäära tasemele, mida ametivõimud peavad vahendite püsiva alakasutuse taustal realistlikumaks, ning vähendada järk-järgult äriühingu tulumakse alates 2020. aastast. Kreeka ametivõimud ei ole institutsioonidele teatanud kavatsusest muuta tulumaksukrediidi vähendamiseks ettenähtud meedet, mis peaks jõustuma 1. jaanuaril 2020. Komisjon leiab, et on mitu põhjust, miks 2019. aasta eelarveprojektile lisatava oma äranägemisel võetavate meetmete lõpliku paketi näol on tegemist tasakaalustatud ning sotsiaalset kaasamist toetava lähenemisega kokkulepitud eelarve- ja majanduseesmärkide täitmisele.

·Meetmepakett toob kaasa esmase eelarveülejäägi 3,5 % SKPst, mis on kooskõlas kokkulepitud eesmärkidega. ·Varem õigusnormidega ettenähtud pensionikärbete rakendamine ei ole vajalik, et saavutada eesmärgiks seatud esmane eelarveülejääk 3,5 % SKPst või seda keskpika perioodi jooksul säilitada. Pealegi näitavad prognoosid, et pensionide kavandatud külmutamise korral kuni 2022. aastani jääks pensionikulude osakaal SKPst stabiilsetes oludes samale tasemele nagu siis, kui varem õigusnormidega ettenähtud kärped rakendataks 2019. aastal täiest mahus. Eeldades, et 2015. ja 2016. aastal jõustatud reforme rakendatakse ka edaspidi täies mahus, peaksid pensionikulud 2027. aastaks langema 2016. aasta 17 %-lt SKPst euroala keskmisele tasemele (13 %). ·Hinnangute kohaselt peaks varem õigusnormidega ettenähtud pensionikärbete rakendamine vähendama ligikaudu 1,4 miljoni pensionäri põhipensione keskmiselt 14 %. Jaotumise analüüs näitab, et varem õigusnormidega ettenähtud pensionikärbete rakendamine suurendaks oluliselt vaesusriskis olevate pensionäride arvu. ·2019. aasta eelarve projekt võimaldab varem õigusnormidega ettenähtud meetmeid osaliselt rakendada, et suurendada kulutusi laste ja tööealiste perede vaesusriski vastu suunatud muudele sotsiaaltoetustele. 2018. aasta algusest käimasolevale peretoetuste reformile tuginedes on komisjonil hea meel näha, et 2019. aastal on kavas algust teha majutustoetusega, mille maksumus on 400 miljonit eurot. Vastavalt Euromodi simulatsioonidele peaks nimetatud meede avaldama tänu tulemuslikult seatud eesmärkidele sisulist mõju vaesusriski vähendamisele noorte seas ja keskenduma peamiselt väikese sissetulekuga elanikkonnarühmadele. Kokku kulutatakse nende meetmete raames täiendavalt 0,35 % SKP-st muudele sotsiaaltoetustele peale pensionide; see summa võrdub poolega 2017. aastal ettenähtud õigusnormide paketi kohasest kasvust. ·2019. aasta eelarvele lisatav oma äranägemisel võetavate meetmete pakett sisaldab meetmeid, mis alandavad tööjõumakse, äriühingumakse ja kinnisvaramakse ning liiguvad seega samas suunas kui 2020. aastaks varem ettenähtud paketis sisalduvad meetmed. Need meetmed võivad toetada majanduskasvu, kuigi nende mõju on mastaapi ja koosseisu arvestades suhteliselt tagasihoidlik. Füüsilisest isikust ettevõtjate sotsiaalkindlustuskulude vähendamiseks kavandatud meetmed, mis hõlmavad teatavate kutsealade esindajate kategooriate puhul suuremat vähendamist, seavad kahtluse alla 2016. aasta pensionireformi eesmärgi kohelda sissemaksete tegijate eri liike ühetaoliselt. Arvestades aastaid kestnud alakasutust, ei pruugi madalamad ülemmäärad 2019. aastal avaliku sektori investeeringute tegelikku taset mõjutada. Lisaks pakutakse struktuurireformi tugiteenistuse kaudu tehnilist abi, et aidata toime tulla struktuuriliste puudustega selles, kuidas rahandusministeerium tegeleb avaliku sektori investeerimisprojektide kavandamise ja seirega. Fiskaalprognoosi osas esineb ebakindlust. Kuludega seotud alakasutamine on viimastel aastatel toonud kaasa eelarve ülelaekumised, kuigi see ei ole eelarveprotsessi või majanduskasvule avaldatava mõju seisukohalt soovitav tulemus. Investeerimiskulutuste ülemmäära vähendamine on kahandanud fiskaalprognoosi tõusuriske seoses võimaliku alakulutamisega. Kuigi see ei kuulu otseselt Kreeka ametiasutuste vastutusalasse, puudutab üks langusriskidega seotud konkreetne teema mitut hiljutist kohtuasja ja kohtuotsust, millega on muudetud tühiseks ESMi ja varasemate projektide raames jõustatud reformide mõned aspektid või võidakse seda teha. Näiteks on tegemist kohtuasjade või -otsustega, mis on seotud 2012., 2015. ja 2016. aastal rakendatud pensionireformidega ning meetmetega, millega 2012. aastal kaotati avaliku sektori töötajate 13. ja 14. kuupalk. Kohtuotsuste tegelik mõju, kaasa arvatud nende mõju eelarvele, sõltub suures osas kohtute põhjendustest ning võib nõuda parandusmeetmete jõustamist, et tagada reformide struktuursete aspektide jätkuv elluviimine ja eelarve-eesmärkide saavutamine. Kreeka ametiasutused peaksid jälgima eelarveriske, kaasa arvatud kohtuotsuseid, ning võtma vajaduse korral tasakaalustavaid meetmeid, et täita keskpika perioodi eelarvestrateegia ja selle iga-aastaste uuenduste raames keskpika perioodi eelarve-eesmärgid. Kreeka ametiasutused kavatsevad võtta ühekordseid meetmeid, mis kasutaksid ära osa 2018. aasta esmase ülejäägi eesmärgi (3,5 % SKPst) prognoositavast ülejäägist, kuid konkreetseid ettepanekuid ei ole tehtud. Selliseid meetmeid tuleks kaaluda ainult juhul, kui on olemas sobiv kindlusvaru, et võtta arvesse eelarvetulemuste andmete võimalikku läbivaatamist tulevikus. Kui kaalutakse selliste meetmete võtmist, tuleks esmatähtsaks pidada kohtuotsustest tulenevate allesjäänud kohustuste täitmist ning tagada tuleb täielik kooskõla tõhustatud järelevalve raames jälgitavate põhimõtetega. Eelarve- ja struktuurireformid: edusammud reformikohustuste täitmisel Ametivõimud liiguvad edasi ENFIA omandimaksu reformiga, et viia tsoonide väärtuse hindamine järk-järgult vastavusse turuhindadega. Praegu luuakse haldussuutlikkust, mida toetaks tehniline tugi, ja ettevalmistamisel on hindamise alaline raamseadus. Tulude sõltumatu hindamise (IAPR) osas on edusammud ebaühtlased. Maksuvõla kogumise võtmetähtsusega tulemuslikkuse põhinäitajate puhul on eesmärgid endiselt täidetud. Mõnes olulises valdkonnas esineb siiski viivitusi ja puudujääke. Eeskätt tuleb märkida, et 2018. aasta lõpuks seatud IAPRi personalieesmärgid võivad jääda täitmata maksuhaldurite ja tolliametnike leidmiseks korraldatud avalikul konkursil ja liikuvuskava rakendamises tekkinud viivituste tõttu. Lisaks esineb viivitusi IAPRi reformi tegevuskava lõplikul vormistamisel (tegevuskavaga nähakse ette IAPRi suutlikkuse edasiseks suurendamiseks vajalikud investeeringud) ja personalireformi lõpuleviimiseks nõutavate rakendusaktide vastuvõtmisel (nendega nähakse ette IAPRi jaoks kohandatud palgaastmed, töötasud ja tulemuslikkuse hindamine). Ajakavast on maas ka võlgnevuste tasumine. Ametivõimud rakendavad struktuurimeetmeid, et tegeleda võlgnevuste kuhjumise algpõhjuste ja võlgnevuste tasumisega. Vaatamata sellele ei ole võlgnevuste tasumine toimunud päris ootuste kohaselt ning 2018. aasta augusti lõpu seisuga ulatusid võlgnevused programmi määratluse kohaselt ikka veel 3,2 miljardi euroni. Tõhustatud järelevalve jaoks täpsustatud võlgnevuste määratluse kohaselt on võlgnevuste netosumma 1,7 miljardit eurot; sealjuures on arvesse võetud uusi üksikasjalikke andmeid ning komponente, mis on tasutud tasaarvestamise käigus või mida ei saagi tasuda ametivõimude kontrolli alt välja jäävate õiguslike või tehniliste piirangute tõttu. Valitsussektori üksuste kontodele on võlgnevuste tasumiseks kantud umbes 1,1 miljardit eurot, mis jäi neile kontodele kuni 2018. aasta augusti lõpuni, sest vahendite ülekandmisel tekkinud viivitused jätsid üksustele vahendite kasutamiseks väga vähe aega. Need vahendid tuleb lõplikele vahendite saajatele viivitamata edasi anda. Kaugemasse tulevikku vaadates on olulisel kohal kokkulepitud tegevuskavade õigeaegne ja täielik rakendamine kooskõlas Kreeka võetud kohustustega. Ametivõimudel oleks põhjust rakendada meetmeid, et kõrvaldada riigi garantiiga laenude alusel pankade poolt esitatud nõuete kuhjumine. Seoses sellega palutakse ametiasutustel vaadata läbi oma sisemised protsessid ja suutlikkus, et tagada riigi garantiiga laenude alusel esitatud nõuete õigeaegne ja tõhus hindamine ja tasumine hiljemalt 2019. aasta esimese poolaasta lõpuks. Nüüdisaegne ja jätkusuutlik sotsiaalhoolekandesüsteem: edusammud reformikohustuste täitmisel Viimastel aastatel on tehtud suuri reforme Kreeka sotsiaalhoolekande süsteemi kõigi aspektide nüüdisaegsemaks muutmise nimel: muu hulgas on põhjalikult reformitud pensione, tervishoidu ja muid sotsiaaltoetusi. Maailma Terviseorganisatsioon ja Maailmapank on komisjoni struktuurireformi tugiteenistuse kaudu toetanud neid reforme tehnilise külje pealt. 2016. aasta pensionireformi rakendamisel liigutakse edasi ja pensionide ümberarvutamine edeneb kavakohaselt. Ühtse põhipensionifondi (EFKA) tegevuskava ajakohastati, et viia selle loomine 2020. aasta keskpaigaks täielikult lõpule kooskõlas võetud kohustustega. Tervishoiureformide edusammud on ebaühtlasemad. Kuigi ametiasutused jätkavad paljude meetmete rakendamist, on olukord sidusrühmade vastuseisu ning ressursside ja suutlikkuse piirangute tõttu keeruline. Need tegurid on aeglustanud tagasinõudmiste tasaarveldamist ja kogumist, esmatasandi tervishoiukeskuste loomist ning tervishoiuvaldkonna tsentraliseeritud hangete eest vastutava asutuse (EKAPY) püsiva tegevuskoha ja personali leidmist. Tagasinõudmiste kogumise niigi pikkade tähtaegade kavandatud pikendamine või ravimite kaks korda aastas toimuva ümberhindamise asendamine kord aastas toimuvaga oleks samm vales suunas. Esmatasandi tervishoiukeskuste loomine ja tsentraliseeritud hangete sisseseadmine on käimas, kuid toimub kavandatus aeglasemalt. Nendega tuleb tegeleda sihikindlalt. ESMi programmi raames algatatud sotsiaalsete turvavõrkude reformide elluviimine edeneb. Ametivõimud on astunud tervitatavaid samme sotsiaalse solidaarsissetulekukava, eeskätt tööturule naasmise komponendi eluviimise suunas, kuid selle samba täielikuks toimimiseks on vaja lõpule viia aktiivse tööturupoliitika pooleliolev reform ning võtta kasutusele uus rakendamismudel, mis võimaldaks pakkuda ühest küljest individuaalseid teenuseid tööotsijatele ja teisalt sotsiaalteenuseid. Ametivõimud teevad edusamme ka puudetoetuste ja transporditoetuste reformide lõpuleviimisel. 2019. aasta eelarves võetakse kasutusele majutustoetus, mille aastaeelarve on 400 miljonit eurot. Finantssektor: edusammud reformikohustuste täitmisel ESMi programmi raames on võetud olulisi meetmeid pangandussektori tugevdamiseks. 2018. aasta esimeses pooles oli Kreeka pankade esimese taseme põhiomavahendite suhtarv umbes 16 % juures enam-vähem stabiilne. Pangad vähendasid jätkuvalt oma sõltuvust eurosüsteemi rahalistest vahenditest; erasektori hoiused on kasvanud ning see võimaldas kapitalikontrolli alates 1. oktoobrist 2018 veelgi lõdvendada. Pangad on üldiselt täitnud viivisnõuete vähendamise eesmärgid, kuid kõvasti tuleb tööd teha selle nimel, et viivisnõuded tasutaks kiiremini ja seatud eesmärgid saavutataks 2019. aastal. Üldjoontes on kriisi rasked tagajärjed pangandussüsteemile endiselt koormaks. Vaatamata olukorra hiljutisele paranemisele tuleb jätkata olulist tööd pankade bilansside puhastamisega, sest viivisnõuded moodustavad endiselt veidi alla 48 % kõigist riskipositsioonidest ning pankade ja riigi vastastikune sõltuvus on suur. Mõlemad kirjeldatud asjaolud mõjutavad jätkuvalt pankade kasumlikkust. Pankade laenutegevus on endiselt tagasihoidlik ning see on oluline tegur. Kui pangad tahavad saada piisavalt kasumit, et katta viivisnõuete vähendamise kulud, peavad nad keskenduma laenutegevuse laiendamisele. Netointressimarginaalide olukord on umbes 2,5 % juures hea, kuid need on surve all. Enamasti on pangad kasutanud viivisnõuete vähendamiseks mahakandmist ja viivisnõuete müüki. Elektroonilisi oksjoneid kasutatakse üha rohkem, kuid mahud on kriisieelse tasemega võrreldes väikesed ja kolmandatest isikutest ostjate huvi piiratud. Pangad jätavad 80 % enampakkumisel müüdavatest varadest oma bilanssi. Elektrooniliste oksjonite raamistiku tõhusust tuleb pidevalt jälgida ning avastatud takistustega asjakohaselt tegeleda. Äriühingute puhul kasutatava uue menetluse kasutuselevõtt on aeglane, nagu ka kodumajapidamiste maksejõuetuse juhtumite menetlemine, kuigi viimaste puhul eeldatakse olukorra paranemist pärast hiljutisi meetmeid, mis võeti tõhususe suurendamiseks ja strateegiliste kohustuste täitmatajätmise vältimiseks. Kohtuvälise restruktureerimise maht ja käive on võrreldes algsete ootustega väga tagasihoidlikud ning süsteemi toimimise parandamiseks võetakse nii regulatiivseid kui ka tehnilisi meetmeid.

Kreeka ametiasutused on märkinud, et kavatsevad kohandada peamise elukoha kaitset kodumajapidamiste maksejõuetuse seaduse alusel, mille kohaldamine lõpeb 1. jaanuaril 2019. Võrreldes 2015. aasta lõpus kokku lepitud reformiga ja arvestades rangeid ajalisi piiranguid, oleks kohandamine oluline muudatus ning seega on korraliku hindamise jaoks vaja rohkem andmeid. Pealegi ei tohiks seadusandlikke muudatusi teha enne, kui on toimunud dialoogid asjaomaste sidusrühmadega. Võimalik kohandamine ei tohiks takistada viivisnõuete restruktureerimist, selle ulatus peaks olema kitsam ning seda tuleks kombineerida rangete tingimustega (sh vara väärtuse kriteeriumidega), et kaitse oleks sihipärasemalt suunatud ühiskonna kõige haavatavamatele. Veel üks oluline põhimõte on see, et mis tahes kaitse ei tohi põhjendamatult takistada pankade võimalusi tegeleda nendega, kes jätavad oma kohustused strateegilistel kaalutlustel täitmata. Igasuguste ettepanekutega tuleks välistada tavad, mille puhul raamistikku kuritarvitatakse juba kavandatud elektrooniliste oksjonite toimumise tõkestamiseks. 2018. aasta septembri seisuga oli kodumajapidamiste maksejõuetuse seaduse alusel pooleli olevate juhtumite arvu vähendatud umbes 135 000-ni. Selleks, et kuhjunud juhtumid 2021. aasta lõpuks lahendada, tuleb vähendamise tempot tõsta. Töö Kreeka finantsstabiilsuse fondi (HFSF) loovutamisstrateegia koostamiseks edeneb ning arvestades, et strateegia peab valmima 2018. aasta lõpuks, tuleb seda tööd lähinädalatel jätkata. Ametivõimud on ühtlasi võtnud kohustuse pikendada Kreeka finantsstabiilsuse fondi valikukomisjoni volitusi vastavalt fondi volitustele. Toote- ja tööturureformid: edusammud reformikohustuste täitmisel Viimastel aastatel toimunud tööturuinstitutsioonide reformid ja palgaläbirääkimised on aidanud Kreekal taastada kulupõhise konkurentsivõime ning tänu neile suureneb tööhõive määr ja väheneb töötuse tase. Tööturu toimimist toetab ka deklareerimata tööd käsitlev tegevuskava, mille rakendamine kulgeb kavakohaselt ja peaks olema lõpule viidud 2019. aasta lõpuks. Sotsiaalpartnerite ja Kreeka ametiasutuste lähikuude valikud mõjutavad oluliselt seda, kas programmijärgse perioodi palgaläbirääkimistel on majanduslikult kindel mõju, mis on kooskõlas konkurentsivõime ja majanduskasvu toetamisega, või realiseeruvad uuesti kriisieelse perioodi puudused. Eelkõige: ·ei ole komisjonil praeguses etapis mõistlik hinnata pärast ESMi programmi lõppemist jõustunud kollektiivläbirääkimiste raamistiku kokkulepitud muutuste mõju. Praeguseks on valdkondlikul tasandil pikendatud mitu kollektiivlepingut, mille tulemusena on palgad mõnes sektoris (nt turism) tõusnud. Tuleviku seisukohast on kriitilise tähtsusega see, kas sotsiaalpartnerid võivad kollektiivlepingute abil luua piisavalt ruumi paindlikkusele, et tulla vajalikul määral vastu spetsiifiliste probleemidega ettevõtjatele; ·on ametiasutustel pooleli jaanuaris 2019 kehtestatava ametliku miinimumpalga taseme ülevaatamine. On äärmiselt oluline, et miinimumpalga uue taseme kohta tehtavad otsused lähtuksid tõelistest konsultatsioonidest sotsiaalpartneritega vastavalt menetlusele, mis on kirjas seaduses 4172/2013. Konkurentsivõime kindlustamiseks ja töötuse langustrendi alalhoidmiseks tuleb läbivaatamisel lähtuda majanduse ja tööturu olukorra põhjalikust analüüsist; ·on ametivõimud märkinud, et nad ei kavatse säilitada praegu alla 25aastaste isikute suhtes kohaldatavat miinimumpalgast madalamat palka, mis tähendab, et selle rühma miinimumpalga tase tõuseks märgatavalt Arvestades, et noorte töötus on endiselt suur ja ka miinimumpalga saajate osakaal noorte seas tundub olevat suur (2017. aastal 41 %), tuleks komisjoni arvates lõplik otsus selles küsimuses teha alles pärast seda, kui on tehtud täielik mõjuhinnang, mis näitab, et võimalik mõju noorte tööalastele väljavaadetele on piiratud. Tooteturgudel on reformide tempo ebaühtlane ning mõne valdkonna viivitused võivad mujal saavutatud edu tasalülitada. Katastri ja metsade kaardistamise projekt edeneb tänu sellele, et edusammude tagamiseks on ametisse nimetatud juhtkond ja tööle võetud erimeeskonnad. Nende teiseste rakendusaktide väljatöötamine, millega kehtestatakse keskkonnataristute sektoris võetavate meetmete juurutamise ja käitamise lubade kord, on võrreldes esmastes õigusaktides sätestatud 2018. aasta oktoobri tähtajaga hilinenud ning tööd tuleks kiirendada, et tagada 2018. aastaks seatud tähtajast kinnipidamine. Kreeka ametiasutused ei ole veel jõustanud erakliinikute seadust, mida menetletakse alates 2018. aasta juulist. Täiendavaid selgitusi oodatakse ka selle kohta, milline oli päevakliinikute varasema reformi tegelik mõju uute litsentside saamisele. Energiasektori reformid edenevad. Hoolimata kolmandate isikute põhjustatud mõningastest viivitustest peaks ettevõtja Public Power Corporation pruunsöel põhineva tootmisvõimsuse loovutamine toimuma 2019. aasta alguses. Toimingud, mis on vajalikud sihtmudeli kasutuselevõtmiseks aprilliks 2019, edenevad ning asjaomased reeglistikud on valmis ametlikuks heakskiitmiseks. Ka muud ettevalmistused liiguvad edasi kavakohaselt. Oluline on, et säiliks reformide tempo. Energiaturu edasise arengu toetamiseks tuleb tagada, et sihtmudel võimaldaks ka tegelikult uute osalejate sisenemist ja realistlikku hinnakujundust, ning sellele peavad lisanduma meetmed, mis pakuvad taastuvatesse energiaallikatesse investeerimiseks vajalikku toetust. Kreeka varade ja osaluste haldamise amet (HCAP) ja erastamine: edusammud reformikohustuste täitmisel HCAPi töö oma varaportfellide ja tütarettevõtjate restruktureerimise vallas edeneb. Positiivse poole pealt tuleb märkida, et edasi on liikunud kinnisvarafondi ETAD restruktureerimine ning kriitilise tähtsusega personaliküsimuste protsess on jõudmas viimasesse etappi. Riigi omanduses olevate ettevõtete vallas jätkatakse mitmesuguseid juhtimisalaseid algatusi ning väljatöötamisel on standardiseeritud aruandlus. Mõnede konkreetsete reformikohustuste puhul on ette tulnud probleeme. Näiteks Ateena olümpiaspordikeskuse (OAKA) üleandmine ei toimu enne 2018. aasta lõppu osaliselt seetõttu, et tegemist on keeruka ja väga ulatusliku projektiga, milles on esinenud viivitusi, mida valitsus mõjutada ei saa. Riigi omanduses olevate ettevõtete juhatuse liikmete ülevaatamise ja vajaduse korral asendamise protsessis on ette tulnud viivitusi. Hiljutised õigusaktid võivad kattuda koordineerimismehhanismi teatavate aspektidega või mõjutada HCAPi teatavaid varadega seotud õigusi. Selliste õigusaktide mõju on läbivaatamisel ning raamistiku eesmärkide ja tasakaalu säilitamine võib eeldada teatavaid kohandusi. Oluline on seegi, et HCAPi ettevalmistused koordineerimismehhanismi rakendamiseks algaksid kiiresti, et aidata hallata HCAPi ja ministeeriumide vahelist suhtlust avaliku poliitika eesmärkidega seotud küsimustes. Üldiselt on edasi liigutud ka erastamishangetega, mille lõpuleviimise kavandatud tähtaeg on 2018. aasta lõpus. Näiteks riikliku gaasiülekandevõrgu operaatori hange edeneb kavakohaselt, kuid Ateena rahvusvahelise lennujaama tehingus on ette tulnud viivitusi, mille tõttu on selle rahaline sulgemine 2018. aasta lõpuks väga keeruline. Hellinikoni projektis on kõigis pooleliolevates küsimustes saavutatud märgatavat edu, kuid projekti keerukuse tõttu on siiski oodata viivitusi seoses linnaplaneerimise ja keskkonnakõlblikkuse kinnituste, aga ka kasiinolitsentsi saamisega. Kui ametiasutused jätkavad senist tubli tööd, võidakse projekt 2019. aasta esimeses kvartalis edukalt lõpule viia. Vastukaaluks on aga viivitusi esinenud mõnedes erastamishangetes, mis peaks lõpule viidama 2019. aastal. Alimose jahisadama projekt on küll edenenud rahuldavalt, kuid seni on lahtisi küsimusi seoses Hellenic Petroleumi enamusosaluse (50,1 %) ühise müügiga (koos teise strateegilise aktsionäriga). Egnatia kiirtee hanget iseloomustavad süstemaatilised viivitused ja probleemid, mis annavad tunnistust isevastutuse puudumisest. Kõnealuse tehingu elluviimisel edusamme praktiliselt ei ole. Põhjuseks on kas Egnatia S.A. või taristuministeeriumi venitamine. Märkimisväärseid viivitusi on ette tulnud ka piirkondlike sadamate kontsessioonilepingut käsitlevate õigusnormide muudatuste jõustamisel. Kreeka ametivõimud peavad viivituste põhjuste kõrvaldamiseks kiiremas korras meetmeid võtma, sest need viivitused nullivad ära hästi edenevate hangete positiivse mõju investorite suhtumisele. Avalik haldus ja kohtusüsteem: edusammud reformikohustuste täitmisel Käimas on avaliku halduse personalijuhtimise reform. Eriti hästi on läinud liikuvuse ja tulemuslikkuse hindamise kavadega: 2018. aasta keskel tehti algust kolmanda liikuvustsükliga ning selles osalemise määr on oluliselt kasvanud – ilmne märk sellest, et haldusasutused kasutavad seda töövahendit üha enam. Integreeritud personalijuhtimissüsteemi loomise keerukas reform edeneb samuti; eesmärk on lõpetada süsteemi väljaehitamine 2019. aasta lõpus. Organisatsioonide digitaalsete skeemide loomisega seotud eesmärgid on ületatud ja käimas on tehnilised ettevalmistused kogu süsteemi jaoks. Õigusnormide kodifitseerimise alase reformiga liigutakse edasi. Õigusaktide kodifitseerimise riiklik nõukogu on võtnud vastu riikliku strateegia, millega nähakse ette ministeeriumide üldine lähenemisviis õigusaktide kodifitseerimisele, mis hõlmab muu hulgas tööseadustiku ühtlustamist 2020. aasta keskpaigaks. Kavakohaselt lähevad ka tööd, mida tehakse, et luua 2022. aasta keskpaigaks Kreeka õigusnormide kodifitseerimise ja reformimise riiklik portaal. Juhtkonnaliikmete ametisse nimetamisel 2018. aasta lõpuks on edu olnud osaline: peadirektorite ametisse nimetamine on peaaegu lõpule viidud, kuid haldussekretäride ametissenimetamisega ollakse graafikust maas. Ametivõimude võetud kohustuste õigeaegse täitmise nimel tuleb töödega kiirustada. Rahandusministeeriumi tasustamispoliitika hiljuti vastu võetud muudatus ei ole kooskõlas varasema reformiga, mille eesmärk oli kehtestada ühtne palgaastmestik. Kõnealuse meetmega kehtestatakse mõningate rahandusministeeriumi töötajate jaoks uus lisatasu, mis toob kaasa diferentseerimise võrreldes teistes ministeeriumides ja avalik-õiguslikes üksustes samade ülesannete eest makstava palgaga. Kuigi eelarve seisukohast on esialgne kulu väike, õõnestab see meede ühtse palgaastmestiku põhimõtet ja võib tuua kaasa eelarveriski, mis tekib, kui avaliku halduse muud üksused nõuavad samalaadsete summade maksmist. Kreeka avaliku sektori suurus on nüüd laias laastus samal tasemel teiste euroala liikmesriikide omaga ning olulisim ülesanne on vältida tagasipöördumist avaliku sektori kriisieelse tava juurde võtta tööle liiga palju inimesi. Tundub, et 2018. aastal oli uute alaliste töötajate töölevõtmine üldjoontes kooskõlas piirava reegliga, mille kohaselt võetakse tööle üks uus inimene iga kolme äraläinu kohta. 2018. aasta värskeimad andmed viitavad samas sellele, et ajutisi töötajaid on tööle võetud rohkem kui 2017. aastal ning see tähendab, et olukorral tuleb hoolega silma peal hoida. Aastateks 2019–2022 kohandatakse keskpika perioodi eelarve-eesmärkides sisalduva värbamisplaani piirangut tasemel 1:1, mis võimaldab prioriteetsetes valdkondades võtta tööle uusi inimesi ning hoida samas avaliku teenistuse töötajate üldarvu samal tasemel. 2019. aastal on ametivõimudel erandkorras plaanis muuta alaliseks püsiva vajadusega tööülesandeid täitvate konkreetse ajutiste töötajate rühma (nt õpetajad) lepingud. Arvestades, et muudetud lepingute arv (kokku 7 500) on vastavuses ajutiste lepingute arvu sama suure kahanemisega, jääb palgakulu praegusele tasemele ja seega puudub eeldatav mõju eelarvele. Keskpika perioodi eelarve-eesmärkides sisalduv praegune värbamisplaan põhineb avalikust sektorist töölt lahkuvate inimeste prognoositud arvul (valdavalt on põhjuseks pensionile jäämine). Seepärast on eluliselt oluline, et keskpika perioodi eelarve-eesmärkides sisalduvast piirangust 1:1 peetakse reaalselt kinni ning et avaliku sektori töötajate värbamist kavandatakse ja sellest teatatakse konservatiivsetest prognoosidest lähtuvalt. Kohtusüsteemi tõhususe suurendamise edukus ei ole olnud järjepidev. Samas on see äärmiselt oluline, et tugevdada ettevõtluskeskkonda ja meelitada kriisijärgsel ajal ligi investeeringuid. Kooskõlas eurorühma ees võetud erikohustusega peaksid ametivõimud e-õiguskeskkonna süsteemi esimese etapi valmis saama 2018. aasta lõpuks. Teist etappi alustatakse kohe, kui esimese etapi käigus omandatud kogemustest on tehtud vajalikud järeldused. Seda silmas pidades on projekti 2018. aasta septembri seisuga põhjalikult ümber kujundatud ja ajakohastatud ning selle eelarvet on suurendatud 13 miljonilt eurolt 24 miljonile eurole. See tähendab, et uuesti tuleb läbi vaadata projekti ajakava, mis on selle suuremat ulatust arvestades täiesti põhjendatud. Muret tekitab asjaolu, et hiljuti vastuvõetud kohtuvälise vahendamise raamistiku teatavate sätete jõustumine on lükatud 2018. aasta oktoobri keskpaigast edasi 2019. aasta septembri keskele. Selline edasilükkamine tundub põhjendamatult pikk, sest ülemkohtu hiljutistele järeldustele peaks nende piiratud ulatust arvestades jõudma mõistlikult reageerida ka lühema aja jooksul.