EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 24.5.2011 
SEK(2011) 613 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS 
milles käsitletakse teatavate intellektuaalomandi õiguste kaitsmisega seotud ülesannete, 
sealhulgas avaliku ja erasektori esindaja test koosneva Euroopa võltsimis- ja 
piraatlusalase vaatluskeskuse moodustamine, andmist Siseturu Ühtlustamise Ametile 
(kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) 
{KOM(2011) 288 lõplik} 
{SEK(2011) 612 lõplik}  
 
ET 1   ET MÕJUHINNANGU  KOKKUVÕTE 
Mõjuhinnang on lisatud Euroopa Parlamendi  ja nõukogu määruse ettepanekule, millega 
antakse Euroopa võltsimis- ja piraatlusalane  vaatluskeskus Siseturu Ühtlustamise Ameti 
(kaubamärgid ja tööstusdis ainilahendused) alluvusse. 
1. ÜLESANDE PÜSTITUS  
ELi majanduslik heaolu põhineb pideval loo vusel ja innovatsioon il. Euroopa 2020. aasta 
strateegias1 rõhutatakse vajadust suurendada ELi teadustöö tulemuslikkust, edendada 
innovatsiooni kõigis liikmesriikides ning tagada, et innovaatilised ideed saab realiseerida 
uutes toodetes ja teenustes, tänu millele maja ndus kasvab ja luuakse kvaliteetseid töökohti. 
Intellektuaalomandi õigused on ette võtja oluline vara, mis aitab ta gada, et novaatorid ja loojad 
saavad oma töö ja investeer ingute eest õiglast tasu. 
Intellektuaalomandi õiguste ka itse, mis on muu hulgas tagat ud Euroopa Liidu põhiõiguste 
hartaga (artikli 17 lõige 2), on kasulik mitte ainult õiguste omanikele, vaid ka turule laiemalt. Seega hõlbustab intellektuaalomandi õiguste ka itse uute ettevõtjate turulepääsu, võimaldades 
neil kaasata riskikapitali jne. Lisaks kaitseva d intellektuaalomandi õi gused tarbijaid nende 
eksitamise eest toodete ostmisel. 
Viimase kümne aasta jooksul on intellektuaaloma ndi õiguste rikkumiste arv siiski märgatavalt 
suurenenud. 2009. aastal avaldas OECD hinna ngu, mille kohaselt 2007. aastal oli võltsitud 
või piraatkaupade rahvusvahelise kaubanduse hi nnanguline käive 250 milj ardit USA dollarit, 
mis on suurem kui 150 riigi SKP
2. ELi tolliasutuste avaldatud arvandmed kajastavad 
tollitegevuse selget kasvu. Regi streeritud juhtumite arv on s uurenenud 26 704-lt 2005. aastal 
43 572-le 2009. aastal, st viie aasta jooksul ligikaudu 60 %. 
Tööstusharu ja rahvusvaheliste organisatsi oonide avaldatud muud eri uuringud kinnitavad 
võltsitud ja piraatkauba kaubanduse stabiilset kasvu ning neis on jõutud järeldusele, et see: 
– vähendab märkimisväärselt investeeringui d innovatsiooni ni ng vähendab töökohtade 
arvu3; 
– ohustab Euroopa tarbijate  tervist ja ohutust4; 
– tekitab tõsiseid probleeme Euroopa väikes tele ja keskmise s uurusega ettevõtjatele5; 
                                                 
1 Komisjoni teatis – Euroopa 2020. aastal, 3. märts 2010, KOM(2010) 2020. 
2 OECD, Magnitude of counterfeiting and piracy of tangible products  – ajakohastatud 2009. aasta 
novembris, http://www.oecd.org/document/23/0,3343 . 
3 TERA Consultants, Building a Digital Economy, märts 2010,  
http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html . 
4 Euroopa Komisjon, maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat, Report on EU Customs enforcement of 
intellectual property rights – 2009 ,  
http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/custom s_controls/counterfeit_piracy/statistics/index_en.h
tm. 
5 Technopolis (2007), Effects of counterfeiting on EU SMEs,   
http://ec.europa.eu/enterprise/ent erprise_policy/industry/doc/Count erfeiting_Main%20Report_Final.pdf
. 
 
ET 2   ET – vähendab saadavat maksutulu, sest  deklareeritud müügitulu väheneb6; 
– soodustab organiseeritud kuritegevust7. 
Hiljutisest uuringust, mille tellis Rahvusvaheline Kaubanduskoda ja mis teostati 2010. aastal, 
nähtub, et 2008. aastal jäi ELis üksnes piraatluse tõttu saamata 10 miljardit eurot ning kaotati 
rohkem kui 185 000 töökohta8. 
Seepärast, kui intellektuaalomandi õigus te rikkumise vastu võitlemiseks ei võeta 
koordineeritumaid ja jätkusuutlikke meetmeid, seisab EL silmitsi kahjustava suundumusega, 
millel on tegelik mõju majanduse elavdamise le, jõukusele ja töökohtadele. See suundumus 
hõlmab nende toodete arvu suurenemist, mis võivad põhjustada tõsist  kahju tarbijatele, 
näiteks võltsitud ravimid, toiduained, kosm eetika ning võltsitud majapidamisseadmed. 2009. 
aastal teostatud Eur obaromeetri uuringust9 nähtus, et üks viiest ELi  kodanikust oli vähemalt 
ühe korra ettekavatsemat a ostnud võltsitud toote. 
Intellektuaalomandi õiguste edukas jõusta mine eeldab asjakohast õigusraamistikku ja 
meetmeid, millega tagada eeskirjade tulemuslik  kohaldamine. Praegu takistavad tulemuslikku 
jõustamist eelkõige järgmised puudused: 
– usaldusväärsete ja objektiivsete andmete puudumine, sest ei ole kokkulepitud 
metoodikat ja praktilisi vahendeid, et koguda  ja analüüsida andmeid võltsimise ja 
piraatluse suundumuste ja ohtude kindlakstegemiseks; 
– ebapiisav kooskõlastamine ja teabevahetus liikmesriikide vastutavate asutuste vahel 
parimate tavade kohta ning reaalajas teab evahetus sidusrühmade vahel konkreetsete 
võltsitud toodete, suundumuste ja võimalike ohtude kohta; 
– ebapiisav erasektori edukate strateegiate vahetamine; 
– jõustamises osalevate isikute ebapiisavad teadmised; 
– tehnoloogia ebapiisav kasutamine võltsimise vältimiseks; 
– tarbijate ebapiisav teadlikkus  võltsimise ja piraatluse mõjudest ja ohtudest; ja 
– kolmandates riikides eriteadmiste ja str uktuuride puudumine, et võidelda võltsimise 
ja piraatlusega. 
Kui nende puudustega tegelemiseks meetmeid ei võeta, suureneb intellektuaalomandi õiguste 
rikkumiste arv. 
ELi tasandil on peamine algatus Euroopa võltsimis- ja piraatlusa lane vaatluskeskus (edaspidi 
„vaatluskeskus”), mida haldab komisjoni sise turu ja teenuste peadirektoraat. Komisjon 
kirjeldas vaatluskeskuse ülesa ndeid oma 2009. aasta te atises „Intellektuaalomandi õiguste 
                                                 
6 Frontier Economics, (mai 2009), The impact of counterfeiting on Governments and Consumers : 
http://www.iccwbo.org/uploadedFiles/BASCAP/P ages/Impact%20of%20Counterfeiting%20on%20Gov
ernments%20and%20Consumers%20-%0Final%20doc.pdf. 
7 UNICRI, Counterfeiting:  a global spread , 2008, http://counterfeiting.un icri.it/report2008.php. 
8 http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html. 
9 Kättesaadav veebilehel: http://ec.europa.eu/public_opinion/. 
 
ET 3   ET jõustamise tõhustamine siseturul”10 kui andmete kogumise parandami ne, avaliku ja erasektori 
parimate tavade vahetamine ning teadlikkuse suurendamine. 
2010. aasta märtsis lisati nõukogu resolutsioonig a täiendav ülesanne, nimelt uurida, kas 
võltsimise ja piraatluse vastu võitlemises osalejatele on vaja EL-i tasandi koolitusprogramme
11. 2010. aasta septembris kutsus Eur oopa Parlament oma resolutsioonis 
vaatluskeskust üles oma tegevust veelgi laiendama12. Lisaks soovitatakse komisjoni 
kaubanduse peadirektoraadi tellitud uurimuses, et vaatluskeskus peaks muutuma ühtseks 
kontaktpunktiks Euroopa Komisj onis ning parimate tavade rahvusvaheliseks allikaks13. 
Vaatluskeskuse institutsiooniline raamis tik on loodud viimase kahe aasta jooksul. 
Rahastamise, inimressursi, infotehnoloogia, koos olekute korraldamise suutlikkuse ja vajalike 
eriteadmiste puudumise tõttu ei ole vaatluskeskus el asjakohast infrastr uktuuri, et teostada 
nõutavaid tegevusi. Seepärast on mõjuhinnan gu eesmärk kindlaks teha lahendused nende 
ülesannete täitmiseks, mida on vaja intellekt uaalomandi õiguste jõustamise parandamiseks 
ELi tasandil. 
2. SUBSIDIAARSUS  
Mitmed vaatluskeskusele antud ülesanded on olemuselt piiriülesed ning põhinevad koostööl 
ja kooskõlastamisel. Nende ülesannete täielikult tulemuslikuks elluviimiseks on vaja kõigi 27 
liikmesriigi kaasamist ja osalemist. Seepärast ol eks kõige kasulikum töötada välja ELi taseme 
vahendid ja struktuurid, et kõik liikme sriigid saaksid tulemustest kasu. 
Lisaks kuna seoses kolmandate riikideg a peab toimuma kooskõ lastamine komisjoni 
teenistuste ning muude ELi ja rahvusvaheliste am etite vahel, siis ELi tasandi algatus oleks 
asjakohane lahendus. 
3. EESMÄRGID  
Üldeesmärk on intellektuaalomandi õiguste tulemuslikum jõustamine, et vältida 
märkimisväärset kahju, mida võltsimine ja piraatlus tekitavad Eu roopa majandusele ning 
Euroopa kodanike tervisele ja ohutusele. 
Konkreetsed eesmärgid on tõsta avaliku sektor i asutuste ja erasektori sidusrühmade 
teadlikkust võltsimise ja piraatluse ulatuses t, mõjust ja suundumustest ning nendest 
meetoditest, mille abil tulemuslikult probleemiga võidelda ja parandada igapäevast koostööd. Lisaks on konkreetseteks eesmärkideks teavitada tarbijaid võltsimise ja piraatlusega seotud 
majanduslikust mõjust ja ohtudest ning parandada  kolmandatele riikidel e suunatud meetmete 
kooskõlastamist. 
Tegevuseesmärgid on tagada, et vaatluskeskuse l on vajalik infrastruktuur (inimressurss, 
rahastamine, infotehnoloogia ja koosolekute korraldamise suutlikkus, eriteadmised ja 
                                                
 
10 KOM(2009) 467. 
11 Nõukogu resolutsioon, 1. märts 2010, intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta siseturul (ELT C56, 
6.3.2010, lk 1). 
12 Euroopa Parlamendi 22 septembri 2010. aasta resolutsioon, 2009/2178(INI). 
13 ADE, Evaluation of the Intellectual Property Rights Enforcement Strategy in Third Countries , 
november 2010 , http://trade.ec.europa.eu/doclib/cfm/ doclib_section.cfm?sec=180&langId=en . 
 
ET 4   ET sõltumatus erahuvidest), et täita oma ülesande id tulemuslikult, võimalikult kiiresti ning 
võimalikult väikeste ELi eelar vest tehtavate kulutustega. 
Need eesmärgid on kooskõlas ELi kehtivate te gevuspõhimõtete ja strateegiatega, nagu 
Euroopa 2020. aasta strateegia14. Eesmärgid on vastavuses ka komisjoni peamiste 
prioriteetidega ja ettepanekutega, mis käsitlevad tööstusomandi õiguste strateegiat Euroopas
15. 
4. POLIITIKAVALIKUD JA NENDE MÕJU ANALÜÜS  
Võttes aluseks alusstsenaariumi (v aatluskeskuse tööd juhib siseturu  ja teenuste peadirektoraat 
ning vahendeid ei suurendata, ku id lühiajaliselt toetatakse seda Siseturu Ühtlustamise 
Ametiga (OHIM) kokkulepitud vastastikuse mõ istmise memorandumi kaudu), on analüüsitud 
kolme peamist valikut. 
Valik 1:  siseturu ja teenuste peadirektoraat jätkab vaatluskeskuse haldamist, kuid täiendavate 
vahenditega. 
– Valik 1a – suurendatakse siseturu ja teenuste peadirektoraadi inim- ja 
eelarveressursse. 
– Valik 1b – vaatluskeskuse juhtimin e antakse välisele töövõtjale. 
Valik 2:  ülesandeid täidab eraõigusli k asutus või neid täidetakse ühiselt avaliku ja erasektori 
partnerluse raames. 
– Valik 2a – sektori juhitud algatus, mi da rahastavad erasektori sidusrühmad. 
– Valik 2b – sektori juhitud algatus,  mida rahastatakse komisjoni 
toetusest/programmist. 
– Valik 2c – avaliku ja erasektori partnerlus. 
Valik 3:  vaatluskeskuse andmine ELi ameti alluvusse. 
– Valik 3a – vaatluskeskuse ülesanded antakse uuele loodavale ELi ametile. 
– Valik 3b – vaatluskeskuse ülesanded antakse olemasolevale ametile. 
Sõltumata sellest, milline valik valitakse,  säilitab komisjon pol iitilise kontrolli ELi 
intellektuaalomandi õiguste jõustamise poliitika üle, mida peetakse tema üheks peamiseks ülesandeks. 
4.1. Alusstsenaarium: vaatluskeskuse tööd korraldab siseturu ja teenuste 
peadirektoraat ja vahendeid ei suurendata 
Kui meetmeid ei võeta, ei suuda  vaatluskeskus jätkata oma üles annete täitmist ja seepärast 
eesmärke ei saavutata. Võttes arvesse vajadust  säilitada hoog ja suurendada vaatluskeskuse 
                                                
 
14 KOM(2010) 2020. 
15 KOM(2008) 465. 
 
ET 5   ET tegevust lühiajalises perspektiivis, sõlmib komisjon OHIMiga (Euroopa kaubamärkide ja 
tööstusdisainilahenduste ametiga) vastastikuse mõistmise memorandumi. Sellega võtab OHIM endale kohustuse pakkuda ab i teatavate tegevuste kaudu, mida ta juba teostab oma 
peamiste registreerimisülesannete lisategev ustena ning mis piirduvad kaubamärke ja 
tööstusdisainilahenduste õigus i käsitlevate küsimustega, vastavalt OHIMi pädevusele. 
Vastastikuse mõistmise memorandum on olemuselt ajutine ja juhul kui võetaks vastu otsus 
lahendada vaatluskeskuse praeg used probleemid muul viisil kui OHIMile vaatluskeskuse 
ülesannete alaline andmine, siis seda memora ndumit tõenäoliselt ei pikendataks kauemaks kui 
2011. aasta lõpp. 
4.2. Valik 1: siseturu ja teenuste pead irektoraadi vahendite suurendamine 
Valiku 1a  kohaselt jätkaks siseturu ja teenuste peadirektoraat vaatluskeskuse haldamist, kuid 
talle antaks täiendavad töötajad ja eelarve. Siiski juhul kui vaatluskeskus jätkaks tegevust komisjonis, ei eeldata, et OHIM jätk aks abistamist pikas perspektiivis. 
Mõjuhinnangu kohaselt vajaks täielikult toimiv  vaatluskeskus teostamisrühma, mis koosneb 
hinnanguliselt 25 inimesest. Silmas pidades ko misjoni lubadust mitte taotleda ühtegi uut 
ametikohta ajavahemikul 2009–2013
16, näib töötajate arvu selline suurenemine ebarealistlik.  
Valiku 1b  puhul oleks siseturu ja teenuste peadirek toraat järelevalvet teostav lepinguhaldaja 
ühele või enamale organisatsioonivälisele töövõ tjale ning koordineeriks vaatluskeskuse üldist 
tegevust. 
Siiski kaasneb sellega reaalne oht, et erasektori  sidusrühmad ja avaliku sektori asutused ei ole 
valmis jagama tundlikke andmeid välise töövõtjaga. Lisaks kaas neks selle valikuga 
märkimisväärne mõju ELi eelarvele. On hinna tud, et vaatluskeskuse ülesannete täitmiseks 
läheks vaja seitse kuni kümme eri töövõtjat, kellel on erioskused. Lepinguid tuleks hallata 
komisjonil, millega kaasneks kogukulud esimesel kahel aastal 4,83 miljonit eurot kuni 5,97 miljonit eurot aastas ning järgnevatel aasta tel 5,26 miljonit eurot kuni 6,18 miljonit eurot 
aastas, sõltuvalt väljatöötatavat e IT süsteemide ülesehitusest. 
4.3. Valik 2:  ülesandeid täidab organisatsioonivä line asutus või neid täidetakse 
ühiselt avaliku ja erasektori partnerluse raames 
Kui ülesandeid täidetakse se ktori juhitud algatuse kaudu (valik 2a) , kaasneksid sellega samad 
piirangud nagu valiku 1b puhul. Lisaks puuduvad tõe ndid, et erasektor oleks suuteline ja 
valmis pikas perspektiivis tagama  sellise algatuse rahastamist. 
Valiku 2b  puhul võiks ülesandeid raha stada komisjoni toetusest. Si iski oleks sellel peamiselt 
samad puudused kui valiku 1b puhul kirjeldatud. Lisaks, võ ttes aluseks eeldatavad 
lepingulised kulud, tähendaks sel line rahastamise meetod, et ELi eelarvet koormaks esimesel 
kahel aastal kulud 4,85 miljonit eurot aastas  (madalaim) või 5,99 miljonit eurot aastas 
(kõrgeim), sõltuvalt väljatöötatavate IT süsteemid e struktuurist, ning alates kolmandast aastast 
5,25 miljonit kuni 6,17 miljonit eurot aastas. 
Valiku 2c  (avaliku ja erasektori partnerlus) puhu l välditaks mitmeid puuduseid, sest avaliku 
ja erasektori partnerluse lepingus  määrataks kindlaks iga partne ri mõju suurus ning tagataks 
pidev rahastamine. Aastased kulud ELi eelarvele, eeldusel et komisjon ja erasektor 
                                                
 
16 SEK(2007) 530. 
 
ET 6   ET panustavad võrdse osa, on esimesel kahel aas tal hinnanguliselt vahemikus 2,41 miljonit eurot 
kuni 2,98 miljonit eurot aastas ning alates kol mandast aastast 2,61 miljonit eurot kuni 3,07 
miljonit eurot aastas. 
4.4. Valik 3:  vaatluskeskuse ülesanded antakse ELi ametile 
Valiku 3a  puhul loodaks vaatluskeskuse ülesannete  täitmiseks spetsialiseeritud ELi amet. 
ELi ametitel on kehtestatud haldusstrukt uurid ning jätkusuutlikud rahastamis- ja 
inimressursid, ning seepärast on ELi ametid üldise lt sobilikud selliste ülesannete täitmiseks 
nagu vaatluskeskuse ülesanded. Vaatluskeskuse jaoks  nõutav töötajate arv siiski ei õigustaks 
uue ameti loomist, silmas pidades märkimisv äärseid üldkulusid. Selle  valiku hinnangulised 
kulud on kahel esimesel aastal 4,33 miljonit eurot kuni 5,33 miljonit eurot aastas ning alates 
kolmandast aastast on see summa 5,5 miljonit eu rot kuni 6,28 miljonit eurot aastas. Lisaks 
otsustas komisjon 2008. aastal, et ettepaneku id uute ametite loomiseks praegu ei tehta17. 
Peale selle kuluks uue ameti täielikult toimima hakkamiseks mitu aastat. Sellel oleks 
vaatluskeskuse tegevustele oluline mõju. 
Valiku 3b  puhul juhiks vaatluskeskust olemasolev  ELi amet. See võimaldaks vaatluskeskusel 
kiiresti tööle hakata ning ära kasutada olemas olevaid haldusstruktuure (näiteks inimressurss, 
IT ja rahastamine). 
Siseturu Ühtlustamise Amet (OHIM) on ELi amet, mis tegeleb kaubamärkide ja 
tööstusdisainilahenduste õiguste ga ning võiks olla sobiv vaat luskeskuse asukohaks. OHIM on 
jõustamise valdkonnas juba loonud eriteadmiste baasi oma koolitusseminaride ja -tegevusega 
ning kavatseb veelgi edasi arendada jõustamisp rojekte, näiteks regist reeritud kaubamärkide ja 
tööstusdisainilahenduste IT infosüsteem. 
Sünergia vaatluskeskuse ülesannete ja nende ülesannete vahel, mida OHIM juba täidab, 
vähendaks oluliselt vajalike täiendavate töötaj ate arvu. Seepärast on valiku hinnangulised 
kogukulud kahel esimesel aastal 3,3 miljonit euro t kuni 4,3 miljonit eurot aastas ning alates 
kolmandast aastast on see summa 4,74 miljoni t eurot kuni 5,52 miljonit eurot aastas. 
Neid summasid saaks rahastada tulust, mida OHIM saab lõivudest. Seega ei oleks neid 
kulutusi vaja katta ELi eelarvest  ning ELi eelarvest ei oleks ed aspidi vaja katta ka kulusid, 
mis tekivad vaatluskeskuse raames praegu tehtavate tegevustega. Kokkuhoid ELi eelarve 
puhul oleks ligikaudu 40 000 eurot. 
                                                 
17 KOM(2008) 135. 
 
ET 7   ET 5. VALIKUTE VÕRDLEMINE  
Tabel 1. Valikute võrdlemine  
Tulemuslikkus (eesmärkide 
saavutamine) Tõhusus Hindamine 
 
Valikud Jätkusu
utlik rahasta
mine Püsiv 
struktuur  Inimressursid IT võimekusSõltumat
us erahuvid
est
 Vajalik 
aeg  Üldkulud  Mõju ELi eelarvele Üldhinnan
g 
Valik 0 
(alusstsenaa
rium) 0 0 0 0 0 0 0 0 0 
Valik 1b + + + + 0 - 4,83 miljonit 
eurot kuni 
6,18 miljonit 
eurot 
(aastas)  4,83 
miljonit 
eurot kuni 
6,18 
miljonit 
eurot 
(aastas)  + 
Valik 2b + - + + - -- 4,89 miljonit 
eurot kuni 
6,21 miljonit 
eurot 
(aastas)  4,85 
miljonit 
eurot kuni 
6,17 
miljonit 
eurot 
(aastas)  - 
Valik 2c + + + + 0 -- 4,89 miljonit 
eurot kuni 
6,21 miljonit 
eurot 
(aastas)  2,41 
miljonit 
eurot kuni 
3,07 
miljonit 
eurot 
(aastas)  + 
Valik 3a ++ ++ ++ + ++ -- 4,37 miljonit 
eurot kuni 
6,32 miljonit 
eurot 
(aastas)  4,33 
miljonit 
eurot kuni 
6,28 
miljonit 
eurot 
(aastas)  + 
Valik 3b 
(OHIMi 
puhul) ++ ++ ++ ++ ++ - 3,3 miljonit 
eurot kuni 
5,52 miljonit 
eurot 
(aastas)  -0,04 
miljonit 
eurot 
aastas  ++ 
Tulemuslikkuse ja tõhususe ulatus: ++ tugevalt positiivne, + positiivne , 0 neutraalne, - negatiivne, -- 
tugevalt negatiivne , N/A ei kohaldata. 
 
ET 8   ET Nagu kirjeldatud, siis valik 1a (siseturu ja  teenuste peadirekto raadi töötajate arvu 
suurendamine) ei ole kõnealuste asjaolude ko rral teostatav. Valikud 1b (teenuse sisseostmine 
ärilistel alustel), 2a ja 2b (ülesanded täidetakse  sektori juhitud algatuse  kaudu) on teostatavad, 
kuid ei ole sobilikud lahendused , sest eelkõige põhjustaks märkimisväärseid probleeme 
tundliku sisuga andmete kogumine. Neid puudus eid saaks osaliselt vä ltida valiku 2c puhul 
(avaliku ja erasektori partnerlus), millega s iiski kaasneks ELi eelarvele aastased kulud 2,41 
miljonit eurot kuni 3,07 miljonit eurot. 
Valik 3a (uus ELi amet) pakub eesmärkide saa vutamiseks lahendusi. Siiski kaasneks selle 
valikuga olulised kulud ELi eelarve le ning märkimisväärne viivitus. 
Valik 3b (ülesannete andmine olemasolevale ELi ametile, eelistatult OHIMile) annaks 
vaatluskeskusele juurdepääsu eriteadmistele, vahenditele ja rahastamisele ning võimaluse 
alustada kiiresti oma tegevust. Eelarve puhul oleks see kulutõhus valik ning võimaldaks kulud 
katta väljastpoolt ELi eelarvet tulevate finantsvahenditega. 
Selle võrdluse alusel oleks eelistatud valikuks valik 3b. 
6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Viis aastat pärast selle määruse jõustumist, millega antakse OHIMile vaatluskeskusega seotud 
ülesanded, avaldaks komisjon aruande, milles hinnatakse, kas seatud eesmärgid on täidetud 
ning kas oleks vaja uusi või  teistsuguseid meetmeid.