Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2020/C 56/14)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse EL 2019/33 artikli 17 lõikele 5. (1)

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Quarts de Chaume“

Viitenumber: PDO-FR-A0829-AM01

Teate kuupäev: 14. november 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond

Geograafilist piirkonda muudetakse järgmiselt: „Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmise Maine-et-Loire’i kuuluva kommuuni territooriumi: Rochefort-sur-Loire.

Geograafilist piirkonda kujutavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.“

Redaktsiooniline muudatus: uues haldusüksuste loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi heakskiitmist toimunud ühinemisi ja muid halduspiirkondades tehtud muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatava ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile. Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Ühtlasi viidatakse sellele, et geograafilist piirkonda kujutavad kartograafilised dokumendid on avalikkuse tõhusamaks teavitamiseks kättesaadavad riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebilehel.

Sellega seoses muudetakse koonddokumendi punkti 6, milles käsitletakse geograafilist piirkonda.

2. Vahetus läheduses asuv piirkond

I peatüki IV punkti alapunktis 3 asendatakse kommuunide loetelu järgmise loeteluga:

Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé), Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brissac-Quincé ja Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (Chanzeaux’ delegeeritud kommuuni endine territoorium), Denée, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brigné ja Les Verchers-sur-Layon), Mauges-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Montjean-sur-Loire ja La Pommeraye), Mozé-sur-Louet, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chavagnes ja Notre-Dame-d’Allençon) ja Val-du-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay).

See võimaldab arvesse võtta pärast viimase tootespetsifikaadi versiooni koostamist aset leidnud kommuunide mitmesuguseid ühinemisi. Vahetus läheduses asuva piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 9, milles käsitletakse lisatingimusi.

3. Põllumajanduse keskkonnasätted

I peatüki VI punkti alapunkti 2 on lisatud järgmine tekst: „Ridadevahelisel alal peab olema hooldatud looduslik või külvatud taimkate; sellise taimkatte puudumisel peab ettevõtja tegema vajalikud mullatööd, et hooldada looduslikku taimkatet, või põhjendama viinamarjakasvatuse valdkonna ametiasutuste lubatud biotõrjevahendite kasutamist. Biotõrjevahendite hulka kuuluvate herbitsiidide kasutamisel teataval kasvatusalal on muude tõrjevahendite kasutamine keelatud.“

Käesolev muudatus on seotud sellega, et ettevõtjad kasutavad Anjou viinamarjaistandustes järjest enam agroökoloogilisi tootmistavasid. Muudatusega kajastatakse seda, et tehnilistes lahendustes võetakse järjest enam arvesse keskkonnaprobleeme. Toetades taimkatte olemasolu või mehaaniliste või bioloogiliste umbrohutõrjevahendite kasutamist, vähendab see nõue keemiliste herbitsiidide kasutamist. Herbitsiidide kasutamise vähendamine peab võimaldama kaitsta paremini viinamarjaistanduste pinnast ning säilitada selle loomulikke omadusi (viljakus, elurikkus, bioloogiline puhastamine), mis aitab kaasa veinide kvaliteedi ja autentsuse saavutamisele ning tugevdab veinipiirkonna mõistet.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4. Koristushooaja algus

I peatüki VII punkti alapunktist 1 on välja jäetud järgmine lause: „Koristushooaja alguse kuupäev määratakse kindlaks põllumajanduse ja merekalanduse seadustiku artikli D. 645-6 sätete alusel.“

Koristushooaja alguse kuupäeva kindlaksmääramine ei ole tänapäeval enam vajalik, sest ettevõtjatel on nüüd olemas suur hulk vahendeid, mis võimaldavad viinamarjade küpsust väga täpselt hinnata. Kõikidel ettevõtjatel on isiklikus ja ühiskasutuses seadmed ja varustus, mis võimaldavad sõltuvalt tootmiseesmärkidest täpselt kindlaks määrata koristushooaja alustamise täpse kuupäeva iga kasvatusala jaoks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5. Veinikeldri mahutavus

I peatüki IX punkti alapunkti 1 alapunktis d asendatakse lause: „Iga ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem kui põllumajandusettevõtte keskmine saagikus viimase viie aasta jooksul.“ järgmise lausega: „Iga ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem kui viimase viie aasta keskmine toodetud veinikogus.“

Tootespetsifikaadis ei viidata mitte mahule (väljendatuna hektoliitrites või kuupmeetrites), vaid saagikusele, st tootmispindalaga jagatud koristatud saagi mahule (väljendatuna hektoliitrites hektari kohta (hl/ha)). Kavandatud muudatus võimaldab seda ühikutega seotud ebaühtlust parandada ilma sisuliste muudatusteta (miinimumkogus peab alati olema 1,4 korda suurem kui põllumajanduslikus majapidamises eelmistel hooaegadel toodetud veini keskmine kogus).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6. Veinide ringlus

Välja jäetakse I peatüki punkti IX alapunkti 5 alapunkt b, milles käsitletakse veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7. Üleminekumeede

I peatüki XI punkti lisatakse järgmine: „Sätteid, mis hõlmavad kohustust tagada ridadevahelisel alal hooldatud looduslik või külvatud taimkate või sellise taimkatte puudumisel ettevõtja kohustust teha vajalikud mullatööd või kasutada biotõrjevahendeid, et hooldada looduslikku taimkatet, ei kohaldata viinapuude kasvualade suhtes, mis on käesoleva tootespetsifikaadi kinnitamise kuupäeval olemas ja milles viinapuude ridade vahe on 1,70 meetrit või väiksem.“

Üleminekumeede võimaldab vältida selliste olemasolevate istanduste ebasoodsasse olukorda sattumist, mille praegune korraldus ei vasta põllumajanduslikele keskkonnakaitsenõuetele. Suure tihedusega istandustes, kus ridadevaheline kaugus on 1,70 meetrit või väiksem, võib püsihaljastuse hooldamine või nõutavate pinnasetööde tegemine kaasa tuua tehnilisi probleeme (tööde mehhaniseerimine, seadmed, tööriistad). Madalamates kohtades asuvates istandustes võib rohtumine suurendada ka kevadiste külmakahjustuste ohtu. Lisaks sellele tekitab taimkatte olemasolu seda suurema veevarustusega seotud konkurentsiolukorra viinapuudega, mida suurema istutustihedusega istandusega on tegemist. Seevastu pärast tootespetsifikaadi kinnitamist istutatud viinapuud peavad kõiki asjaolusid arvesse võttes vastama kehtestatud põllumajanduslikele keskkonnakaitsenõuetele, olenemata nende istutustihedusest ja viinapuude ridadevahelisest kaugusest.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8. Andmete säilitamine

II peatüki II punkti alapunktis 3 asendatakse sõna „võimalik“ sõnaga „naturaalne“.

Selleks et ühtlustada tootespetsifikaat kõigi Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatides kasutatud sõnastustega, asendatakse väljendid „titre en puissance“ (potentsiaalne sisaldus) ja „degré“ (kraadi) väljendiga „titre alcoométrique volumique naturel“ (naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides). Nimetatud muudatused parandavad tootespetsifikaatide loetavust. Andmete säilitamist käsitlevate sätete ühtlustamise eesmärk on lihtsustada kontrollikava koostamist ja registrite kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9. Peamised kontrollitavad punktid

III peatükki on muudetud, et tagada kooskõla Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatides kontrollitavate põhipunktidega.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Quarts de Chaume

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Veinid on valged vaiksed veinid, mis on valmistatud üleküpsena korjatud viinamarjadest ja mille peamised analüütilised omadused on järgmised:

Veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 18 mahuprotsenti;

Veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos + fruktoos) sisaldus on pärast kääritamist rohkem kui 85 grammi liitri kohta.

Vääveldioksiidi üldsisaldus ja üldhappesus on määratud kindlaks liidu õigusaktidega.

Tegemist on magusate valgete veinidega, mis on toodetud ainult viinamarjasordist ’Chenin B’. Veinid on ühtaegu jõulised ja õrnad, neil on väga kompleksne aroom ja nende maitses harmoneeruvad omavahel väga hästi magusus ja närvilisus, mida sageli ilmestab mõrkjas varjund. Veinide laagerdumisvõime on märkimisväärne.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11 Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 25 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Keelatud on kasutada kruvikonveieriga presse, pumbaga presse ja pidevpresse.

Keelatud on kasutada igasuguseid veini rikastamise tehnikaid. Keelatud on igasugune viinamarjasaagi termiline töötlemine temperatuuril alla –5 °C. Puutükkide kasutamine on keelatud.

Veini kääritatakse vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 1. juulini.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

Tihedus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 5 000 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui kaks meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla ühe meetri.

Viinapuude lõikamine ja toestamine

Viljelustavad

Viinapuid lõigatakse hiljemalt 30. aprillil, kasutades kombineeritud lõikamist nii, et tüve kohta on maksimaalselt 12 punga. Fenoloogilises etapis, kus taimel on 11 või 12 lehte, on ühel viinapuul kuni 10 vastaval aastal vilja kandvat oksa.

Toestatud lehestiku kõrgus peab olema vähemalt võrdne 60 %ga ridade vahekaugusest, toestatud lehestiku kõrgust mõõdetakse alates lehestiku alumisest piirist, mis peab olema vähemalt 0,40 meetri kõrgusel maapinnast, kuni külgvõrsete ülemise piirini, mis peab olema vähemalt 0,20 meetri võrra kõrgemal ülemisest toestustraadist.

Viljelustavad

Kastmine on keelatud.

Saagikoristus

Viljelustavad

Veinid valmistatakse üleküpsena korjatud viinamarjadest.

Viinamarjad korjatakse käsitsi ja valikuliselt.

Saagi transport

Viljelustavad

Keelatud on kasutada kruvikonveieriga automaatselt tühjenevaid konteinereid ja rootorpumbaga automaatselt tühjenevaid konteinereid.

Saagi transportimiseks kasutatavate mahutite kõrgus on üks meeter või alla selle.

b. Maksimaalne saagikus

25 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmise Maine-et-Loire’i kuuluva kommuuni territooriumi: Rochefort-sur-Loire.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

’Chenin’

8. Seos(t)e kirjeldus

1. Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

a) Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub Anjou südames ja seda läbib ida-läänesuunaline järsk mäenõlv, mis kõrgub Layoni jõe kõrval. Geograafiline piirkond jääb täielikult Rochefort-sur-Loire’i kommuuni territooriumile. Viinamarjakasvatuseks ettenähtud alad hõlmavad selle järsu mäenõlva lõunapoolsel jalamil 40 hektarit. Piiritletud aladel on kõrguste erinevus 25 kuni 75 meetrit ja need asuvad mäe viimastel nõlvadel Layoni jõe käänukohas, kus need domineerivad.

Piiritletud kasvuala krüogeeni ajastust pärinev kiltkivine aluspinnas on selle koha eripära, sest see geoloogiline ajastu on Layoni jõe vasakule kaldale iseloomulik ja esineb paremal kaldal ainult mõnes kohas. Piiritletud ala kõrgemas osas on kohati näha konglomeraatkivimeid, mis on moodustunud voolu kantud väga erodeerunud veerisest. Tugevalt erodeerunud pinnasest on paljudes kohtades näha aluskivimit, kuid kõige tihemini istutatakse viinapuud väga õhukesse savimulda. Nendel väga pinnalähedastel muldadel on väga piiratud kasutatava vee varu ja nende kallak soodustab vee äravoolu.

Geograafilise piirkonna kliima on samamoodi vaheldusrikas ookeanikliima nagu kontrollitud päritolunimetuse „Coteaux du Layon“ geograafilise piirkonna kliima. Kuna geograafilist piirkonda mõjutab fööni tuul ning seda kaitsevad läänes ookeani niiskuse eest Mauges’i mäemassiivi kõrgeimad nõlvad, on piirkonnas aastane keskmine sademete hulk 600 millimeetrit, samas kui Mauges’i mäemassiivis on aastane keskmine sademete hulk enam kui 800 millimeetrit. Väikses Bézigoni orus, mille moodustab üks Layoni jõe käänak, kipub tekkima hommikune udu, mis viinapuid kuni sügishommikute lõpuni varjab. Sellises looduslikus keskkonnas, mis on põhjast, idast ja läänest tuulte eest hästi kaitstud, on rohkelt päikesepaistet, mis võimaldab kivisel pinnasel kevadel üles soojeneda. Iilekstammed, mis esinevad kogu nõlval, mimoosid ja teised mandlipuud väljendavad siin Anjou piirkonna mahedat kliimat kõige paremini.“

b) Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Need viinamarjaistandused on saanud oma nime iidsest kasutusest. Foulques Nerra andis 1028. aastal Ronceray d’Angers’ kloostrile kinnisvara, mis asus Rochefort-sur-Loire’i kommuunis. Selle kloostri nunnad, kes teadsid, kui kasulik see koht olla võiks, oskasid seda maksimaalselt ära kasutada. Niiviisi maksid Guerche’i isandad, kes olid nn Chaume’i rendivalduste üürnikud, XV sajandil nunnadele „saagi parima veerandosaga, mis kasvas nõlva tagumisel lõunapoolsel küljel.“ Ronceray kloostri tegevus võimaldas mitme sajandi jooksul säilitada arvukalt dokumente, kus viidati nn Chaume’i rendivaldustel toodetud veinidele, nagu nähtub 23. septembri 1674. aasta kutsest kehtestada saagikoristuse keeld. Nende veinide järele oli XVII ja XVIII sajandil suur nõudlus Hollandi vahendajate poolt, kelle eelistatud tarnekohaks said Layoni ääres asuvad viinamarjaistandused.

Prantsuse revolutsioon võimaldas tsiviilisikutel geograafilises piirkonnas maju osta. Viinamarjaistandused korraldati ümber ja jagati mõne kinnistu vahel ära. Nendel kinnistutel uuriti veinide kvaliteeti. XX sajandi alguses taunis „Château de Bellerive“ juht härra Mignot korduvalt seda, kuidas viinamarjasordi ’Chenin B’ kõrgelt pügamine taimi kahjustab.

Tootjad said samuti väga kiiresti aru, et seda viinamarjasorti tasuks koristada üleküpsena ja erimeetoditega. Krahv Odart märkis 1845. aastal oma teoses „Viinamarjasortide alane uurimus“ („Traité de cépages“) järgmist: „Samuti tuleb sinna lisada tingimus, et saagikoristus peab toimuma siis, kui viljad on üleküpsed, näiteks nii nagu need on pühakutepäeval, kui vihmast pehmeks muutunud marja kest tükkidena ära pudeneb.“ Üleküpsuse tingimusest sai seega saagikoristuse eesmärgi lahutamatu osa. 1816. aastal märkis Jullien oma teoses „Kõigi teadaolevate viinamarjaistanduste topograafia“ („Topographie de tous les vignobles connus“) järgmist: „Headel aastatel koristatakse saaki mitu korda; esimesed kaks koristuskorda koosnevad ainult kõige küpsematest viinamarjadest, millest toodetakse välismaale tarnitavad veinid; kodumaiseks tarbimiseks mõeldud veinid toodetakse kolmandal koristusringil saadud marjadest...“

10 augusti 1954. aasta dekreet kontrollitud päritolunimetuse „Quarts de Chaume“ tunnustamise kohta kajastab selle asukoha ajalugu ning muret kvaliteedi ja autentsuse pärast, mis on põlvkondade kaupa tootjaid tagant kannustanud.

2. Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Kontrollitud päritolunimetusega „Quarts de Chaume“ veinid on magusad valged veinid, mis on toodetud ainult viinamarjasordist ’Chenin B’. Veinid on korraga jõulised ja õrnad, neil on väga kompleksne aroom ja nende maitses harmoneeruvad omavahel väga hästi magusus ja närvilisus, mida sageli ilmestab mõrkjas varjund. Veinide laagerdumisvõime on märkimisväärne.

3. Põhjuslikud seosed

Ookeanikliima lõunapoolne nüanss koos eriti soodsa topograafilise asendi, mäejalamile omase päikesevalguse ning krüogeeni ajastu kiltkivi erosiooni käigus tekkinud kivise ja pindmise mullaga annab asukohale väga heade veinide tootmiseks kõik eelised. Kohaliku viinamarjasordi ’Chenin B’ jaoks on päritolunimetuse „Quarts de Chaume“ piirkond üks eelistatud kasvukohtadest. Viinamarjasort realiseerib seal kogu oma potentsiaali, mis väljendub jõulisuses ja eriomases elegantsis. Tootjad hoolitsevad viinapuude eest hoolikalt, sest neid kasvatatakse vähest saaki andma.

Asukoha ainulaadsus seisneb selles, et see asub ühe Layoni jõe käänukoha südames. Varahommikul jätab sügisudu täiesti küpsete viinamarjade kestale väikesed piisad, mis soodustavad Botrytis cinerea teket. Väärishallitust tekitav seen levib päikesekiirte kuumuses kuldsetele kobaratele, suurendades marjade suhkrusisaldust ja toetades mitmekesise lõhnabuketi arengut. Mõne aastakäigu korral saavutatakse kuivemal hilissuvel suhkrusisaldus viinamarjade kuivatamisega, kasutades ära viinamarju kuivatava kuumuse ja tuule mehhaanilist toimet. Viinamarju korjatakse samal maatükil käsitsi ja valikuliselt ning nende suhkrusisaldus on vähemalt 298 grammi liitri kohta.

Anjou veinivalmistuspiirkonnas on aja jooksul tekkinud alasid, mis toodavad regulaarselt erakordselt häid veine, näiteks päritolunimetusega „Quarts de Chaume“ veine. Need asuvad väga soodsa asukoha südames, kus topograafilised, mullastiku- ja kliimatingimused on optimaalsed. Need on sajandeid tagasi kindlaks tehtud ja nime saanud ning tootjad hoolitsevad nendel aladel väga hoolikalt nii viinapuude kui ka veinikeldrite eest. Nendelt aladelt tulevad aasta-aastalt ainulaadsed veinid, mis on pärast mitut sajandit liigitatud Anjou veinide hulka märkega „cru“. Alates XV sajandist on nõudlus olnud eriti suur nn Chaume’i rendivaldustelt korjatud viinamarjade järele. Selline kuulsus oli alguses kohalik ning seda näitab Ronceray abtissi ja selle kloostri nunnade hoolitsus viinamarjade eest, mille tunnistajaks oli Rocheforti kiriku preester, kes ei kõhelnud 1690ndatel oma tasu täpselt nõudmast: „Chaulme’ist saadud täis veinivaat, mille härra Guerche mulle andis üheksateistkümnest vaadist, mille ta Chaulme’st sai.“

Kõnealune kuulsus ja maine levivad Layoni jõe, veetee ja kaubanduse kaudu. XVIII sajandi lõpus võimaldas jõe laevatatavus tulla hollandlastel varuma neid veine, mis meretranspordile niivõrd hästi vastu pidasid. XIX sajandil kiideti „Quarts de Chaume“ veine mitmetes kirjutistes. Inglise geograaf William Guthries (1708–1770) räägib oma 1802. aastal ilmunud teose „Uus universaalne geograafia“ („Nouvelle Géographie Universelle“) tõlkes oma „Quarts de Chaume“„cru“ tüüpi veinide klassifikatsioonist. Maisonneuve ütleb oma 1925. aastal ilmunud raamatus „Anjou, selle viinamarjad ja vein“ („L’Anjou, ses vignes et ses vins“) „Quarts de Chaume“ veinide kohta, et need on „Layoni pärlid“.

Veine kääritatakse mitu kuud, mis tagab nende väga hea säilivuse ning tugevdab nende lõhnabuketi mitmekesisust, mida on maitsmise ajal tunda. Nimetus „grand cru“, mida veinidega nüüd seostatakse, tõendab kasvatustavasid, omandatud oskusi ja ajaloolist mainet, mis on põlvkondade jooksul üles ehitatud ja kindlalt kinnistunud.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit seoses veini pressimise, valmistamise ja kääritamisega, koosneb 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmistest Maine-et-Loire’i departemangu kommuunidest: Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé), Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brissac-Quincé ja Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (Chanzeaux’ delegeeritud kommuuni endine territoorium), Denée, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brigné ja Les Verchers-sur-Layon), Mauges-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Montjean-sur-Loire ja La Pommeraye), Mozé-sur-Louet, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chavagnes ja Notre-Dame-d’Allençon) ja Val-du-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay).

Märgistus

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kantakse etiketile tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui tähed, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada traditsioonilise nimetuse „grand cru“ vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud tingimustele.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis selle geograafilise nimetuse kasutamise kohta sätestatud eeskirjadele. Geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (kõrguselt ega laiuselt) kaht kolmandikku nende tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Kontrollitud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on:

— kantud katastrisse,

— märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetuse märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (ei kõrguses ega laiuses) poolt nende tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-abcfe31e-d643-4d13-8a1e-40bac856b9f5

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.