KOMISJONI TEATIS

Hinnang meetmetele, mida Portugal ja Hispaania on võtnud



vastuseks nõukogu 8. mai 2016. aasta otsustele, millega neile teatati, et nad peavad võtma ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks vajalikuks peetavaid puudujääki vähendavaid meetmeid

1.Sissejuhatus

8. augustil 2016 võttis nõukogu Euroopa Liidu lepingu artikli 126 lõike 9 alusel vastu otsused, millega teatati Portugalile ja Hispaaniale, et nad peavad võtma ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks vajalikuks peetavaid puudujääki vähendavaid meetmeid.

Portugalile teatati, et ta peab kõrvaldama ülemäärase eelarvepuudujäägi 2016. aastaks, vähendades sel aastal valitsemissektori eelarvepuudujäägi 2,5 %-ni SKPst. Selles eesmärgis on pankade võimaliku toetamise otsene mõju välja jäetud. Lähtudes komisjoni 2016. aasta kevadprognoosist, mis oli nõukogu otsuse aluseks, leiti, et see vastab 2015. aastaga võrreldes samaks jäänud eelarvepositsioonile. Ühtlasi otsustas nõukogu, et Portugal peaks kasutama kõiki ettenägematuid tulusid selleks, et kiirendada eelarvepuudujäägi ja võla vähendamist. Peale selle nõuti, et lisaks komisjoni 2016. aasta kevadprognoosis esitatud kokkuhoiule võtaks Portugal vastu ja rakendaks täielikult konsolideerimismeetmed, mis moodustavad 2016. aastal 0,25 % SKPst. See tähendas eeskätt 2016. aasta eelarvesse inkorporeeritud konsolideerimismeetmete täielikku rakendamist, sh täiendavate kulude kontrolli all hoidmist kaupade ja teenuste hankimisel, mida on esile tõstetud stabiilsusprogrammis, ning selle kokkuhoiu täiendamist muude struktuurset laadi meetmetega, et saavutada vajalik eelarvekohandus. Ning lõpuks palus nõukogu Portugalil riigi rahanduse püsivaks parandamiseks rakendada rangelt eelarveraamistiku seadus ja kohustuste kontrollimise seadus ning parandada veelgi tulude kogumist ja kulude ohjeldamist. Portugalil palutati esitada selge ajakava ja rakendada meetmed, et katta täielikult tervishoiusüsteemi võlgnevused ja parandada selle tõhusust, vähendada pensionisüsteemi sõltuvust eelarvevahendite ümberpaigutamisest ja tagada riigiomandis olevate ettevõtete ümberstruktureerimisel eelarvesääst.

Hispaaniale teatati, et ta peab kõrvaldama ülemäärase eelarvepuudujäägi 2018. aastaks, vähendades 2016. aastal valitsemissektori eelarvepuudujäägi 4,6 %-ni, 2017. aastal 3,1 %-ni ja 2018. aastal 2,2 %-ni SKPst. Lähtudes komisjoni ajakohastatud 2016. aasta kevadprognoosist, mis oli nõukogu otsuse aluseks, leiti, et see vastab 2016. aastal struktuurse eelarvepositsiooni halvenemisele 0,4 % võrra SKPst, 2017. ja 2018. aastal aga selle paranemisele 0,5 % võrra SKPst. Samuti otsustas nõukogu, et Hispaania peaks kasutama kõiki ettenägematuid tulusid selleks, et kiirendada eelarvepuudujäägi ja võla vähendamist, ning peaks lisaks komisjoni ajakohastatud 2016. aasta kevadprognoosis esitatud kokkuhoiule võtma vastu ja täielikult rakendama konsolideerimismeetmed ulatuses, mis vastavad nii 2017. kui ka 2018. aastal 0,5 %-le SKPst. Viimasena nõudis nõukogu veel, et Hispaania võtaks vastu meetmed oma eelarveraamistiku tugevdamiseks, eelkõige peaksid mehhanismid, millega hoitakse ära ja korrigeeritakse kõrvalekaldeid eelarve-eesmärkidest, toimuma automaatsemalt ning stabiilsusseaduse kulureegel peaks riigi rahanduse jätkusuutlikkusele rohkem kaasa aitama. Samuti nõudis nõukogu, et Hispaania valitsus looks järjepideva raamistiku, millega tagada riigihankepoliitika läbipaistvus ja koordineeritus kõikide avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijate hulgas, sealhulgas kehtestaks asjakohased eel- ja järelkontrollimehhanismid, et tagada tõhusus ja õiguskuulekus.

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikele 4a määras nõukogu Portugalile ja Hispaaniale nõukogu otsuse peale võetud meetmete kohta üksikasjaliku aruande esitamise tähtajaks 15. oktoobri 2016. Hispaania esitas nõukogule ja komisjonile aruande, milles kirjeldati nõukogu kehtestatud eesmärkide täitmiseks võetud eelarvepoliitilisi meetmeid, 15. oktoobril 2016 ning Portugal esitas aruande 17. oktoobril 2016.

Selleks et hinnata, kas mõlemad liikmesriigid on täitnud nõukogu 8. augusti 2016. aasta otsused, kontrollis komisjon võetud meetmete kohta esitatud aruannete põhjal Portugali ja Hispaania eelarvestrateegiat.

Tekstikast nr 1. Meetmete tõhususe hindamise metoodika Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 ja tegevusjuhendiga tuleb liikmesriigi võetud meetmeid pidada tõhusaks, kui riik on toiminud kas vastavalt nõukogu soovitusele, mis on antud ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel, või vastavalt nõukogu teatamisotsusele, mis on tehtud nimetatud lepingu artikli 126 lõike 9 alusel. Tegevusjuhendis on märgitud, et võetud meetmete tõhususe hindamisel tuleks eelkõige silmas pidada seda, kas asjaomane liikmesriik on nõukogu soovituse kohaselt saavutanud aastased eelarve-eesmärgid ja parandanud tsükliliselt kohandatud eelarvepositsiooni, arvestamata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid. Meetmete tõhususe hindamise metoodikas nõutakse kõigepealt selle kontrollimist, kas liikmesriik täidab valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärki ja on parandanud struktuurset eelarvepositsiooni, nagu on nõutud nõukogu soovituses või teatamisotsuses. Kui see on nii, siis menetlus peatatakse. Kui liikmesriik ei täida valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärki või ei paranda struktuurset eelarvepositsiooni või on oht, et ta ei suuda seda teha, analüüsitakse puuduste põhjusi hoolikalt. Hoolikaks analüüsiks, mille eesmärk on hinnata, kas liikmesriik on tegutsenud nõukogu soovituse või teatamisotsuse kohaselt, kasutatakse kahte teineteist täiendavat eelarve konsolideerimise mõõtmise meetodit: i) nn ülalt-alla-meetod, millega mõõdetakse struktuurse eelarvepositsiooni muutust, mida on korrigeeritud, et võtta arvesse muudatusi, mis tulenevad potentsiaalse majanduskasvu ülevaatamisest, tulu ettenägematust ala- või ülelaekumisest ja ootamatutest sündmustest, võrreldes nõukogu soovituse või teatamisotsuse aluseks oleva lähtestsenaariumiga; ning ii) nn alt-üles-meetod, millega hinnatakse individuaalsete valitsuse äranägemisel võetud ja rakendatud fiskaalmeetmete mõju eelarvele ning valitsuse kontrolli all olevate kulude muutusi, võrrelduna nõukogu soovituse või teatamisotsuse aluseks oleva lähtestsenaariumiga. Seda hoolikat analüüsi täiendavad ka muud asjakohased kvalitatiivsed kaalutlused, mis võimaldavad komisjonil põhjendatult hinnata, kas liikmesriik on võtnud piisavaid poliitikameetmeid, et täita nõukogu soovitust või teatamisotsust. Kui hoolikas analüüs näitab, et liikmesriik on täitnud oma poliitilised kohustused, järeldatakse hinnangus, et võetud on tõhusaid meetmeid. Kui hoolikas analüüs näitab, et poliitilisi kohustusi ei ole täidetud ja valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärk jääb ilmselt saavutamata, järeldatakse hinnangus, et tõhusaid meetmeid võetud ei ole. Kui aga valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärgid saavad eeldatavasti täidetud, tuleks menetlus peatada.

2.Portugali võetud meetmete hindamine

2.1.Võetud meetmete aruandes esitatud meetmed ja ajakohastatud eelarveprognoosid

Nagu on selgitatud võetud meetmeid käsitlevas aruandes, mille Portugal esitas 17. oktoobril 2016, külmutas Portugal vastuseks nõukogu 8. augusti 2016. aasta teatamisotsusele 445 miljonit eurot (¼ % SKPst) vahetarbimiseks ettenähtud vahendeid. See meede peaks oodatavalt osaliselt korvama dokumendis kirjeldatud puudujääki suurendavaid tegureid. Aruandes on kavandatud valitsemissektori eelarvepuudujäägiks 2016. aastal 2,4 % SKPst, mis ületab stabiilsusprogrammis seatud eesmärki 0,2 % võrra SKPst. See vahe tuleneb peamiselt makromajandusliku väljavaate halvenemisest võrreldes 2016. aasta stabiilsusprogrammiga, mis sunnib maksutulude prognoose allapoole korrigeerima. Kulude poolel on kaks ühekordset tegurit, mis samuti eeldatavalt suurendavad valitsemissektori eelarvepuudujääki: üks on seotud Oitantega – varavalitsemisettevõtjaga, mis loodi Banifi kriisilahenduse käigus – ning teine on seotud kahe kontsessiooni tühistamisega.

2.2.Võetud meetmete hindamine