Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahelise veinikaubandust käsitleva lepingu sõlmimise kohta /* KOM/2008/0653 lõplik - ACC 2008/0197 */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 17.10.2008 KOM(2008) 653 lõplik 2008/0197 (ACC) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahelise veinikaubandust käsitleva lepingu sõlmimise kohta (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI EÜ ja Austraalia vahelise uue veinikaubanduslepingu heakskiitmisel asendab see 1994. aasta lepingu. Kohe pärast 1994. aasta lepingu jõustumist alustati täiendavaid kahepoolseid arutelusid lepingus sisalduva nõude üle, mille kohaselt lõpetab Austraalia järk-järgult teatavate EÜ veininimetuste kasutamise. Lähtudes kahepoolseid veinilepinguid käsitlevatest nõukogu 2000. aasta oktoobri otsustest asendati need arutelud läbirääkimistega uue lepingu sõlmimiseks. Kõnealused läbirääkimised on jõudnud lõpule ja 5. juunil 2007 parafeerisid mõlemad lepinguosalised EÜ ja Austraalia vahelise uue veinilepingu eelnõu. Kõnealuses lepingu eelnõus on pärast selle heakskiitmist komisjoni poolt 20. novembril 2007 ja esimest esitamist nõukogule (artikli 133 kohane komitee) 22. veebruaril 2008 tehtud järgmised muudatused. – Väiksemad tehnilised kohandused lepingu eelnõu tekstis ja I lisas. – Uute geograafiliste tähiste lisamine lepingu II lisasse. EÜ ja Austraalia lisasid kõnealused uued geograafilised tähised läbirääkimiste lõpetamise ja ja lepingu eelnõu teksti parafeerimise kuupäeva 5. juuni 2007 vahel. EÜ esitatud uued geograafilised tähised on lisatud peamiselt Bulgaaria ja Rumeenia poolt. – Geograafiliste tähiste ja registreeritud kaubamärkide vahelisi seoseid käsitleva kirjavahetuse ajakohastamine mõne Austraalias registreeritud kaubamärgi lisamisega selle tulemusena, et läbirääkimiste lõpetamise ja lepingu eelnõu parafeerimise vahelise aja jooksul kontrolliti teist korda ühe lepinguosalise registreeritud kaubamärke teise lepinguosalise poolt kasutusele võetud uute geograafiliste tähiste suhtes. Kõnealuses kirjavahetuses loetletud kaubamärkide kautamist võib jätkata, tingimusel et kui tarbijaid ei eksitata asjaomase veini tegeliku päritolu suhtes. Kõnealuses kirjavahetuses on samuti märgitud, et Austraalias kontrollitakse täiendavalt üht EÜ geograafilist tähist vastavate Austraalias registreeritud kaubamärkide suhtes. Kui see protsess on lõppenud ja kõik sellest tekkida võinud küsimused lahendatud, annavad lepinguosalised oma parima, et EÜ ja Austraalia ühiskomitee menetluste abil kiiresti ajakohastada II lisa geograafiliste tähiste nimekirja. Kõnealused muudatused on lisatud EÜ ja Austraalia vahelise uue veinilepingu eelnõu muudetud versiooni. Nõukogu ja Austraalia tõlkijate poolt läbi viidud kontrolliprotsessi tulemusena on lepingu eelnõu eri tõlkeversioonides tehtud keelelisi kohandusi. 2008/0197 (ACC) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahelise veinikaubandust käsitleva lepingu sõlmimise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõikega 4, võttes arvesse komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Ühenduse ja Austraalia vaheline veinikaubanduse leping[1], mis kiideti heaks nõukogu otsusega 94/184/EÜ,[2] vajas täiendavaid läbirääkimisi nimetatud lepingu artiklites 8 ja 11 osutatud nimetuste puhul ettenähtud üleminekuaja osas. (2) 23. oktoobril 2000 volitas nõukogu komisjoni pidama läbirääkimisi ühenduse ja Austraalia vahelise uue veinikaubanduslepingu üle. (3) Need läbirääkimised on lõpule viidud ja 5. juunil 2007 parafeerisid mõlemad lepinguosalised Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahelise uue veinikaubanduslepingu (edaspidi „leping”). (4) Seepärast tuleks leping heaks kiita. (5) Selleks, et hõlbustada lepingu lisade rakendamist ja võimalikku muutmist, peaks komisjonil olema lubatud võtta vajalikke meetmeid nõukogu 17. mai 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta)[3] sätestatud korras. (6) Alates käesoleva lepingu jõustumiskuupäevast loetakse lõppenuks Brüsselis ja Canberras (26.–31. jaanuaril 1994) sõlmitud Euroopa Ühenduse ja Austraalia vaheline veinikaubanduse leping, selle protokoll ja sellega seotud kirjavahetus, ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Austraalia vaheline veinikaubanduse leping koos selle lisade, protokolli, deklaratsioonide ja konsolideeritud kirjavahetusega (edaspidi „leping”). Käesoleva otsusega heakskiidetud lepingu tekst on otsusele lisatud. Artikkel 2 Nõukogu eesistujale antakse volitus määrata isik(ud), kellel on õigus lepingule alla kirjutada, et muuta see ühenduse suhtes siduvaks. Artikkel 3 Lepingu artikli 29 lõike 3 kohaldamiseks antakse komisjonile õigus võtta määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikli 75 lõikes 2 osutatud korras vajalikud meetmed lepingu rakendamiseks ning selle lisade ja protokolli muutmiseks vastavalt lepingu artiklitele 29 ja 30. Artikkel 4 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas . Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja LISA 9. juuni 2008 LEPING, Euroopa Ühenduse ja Austraalia vaheline VEINIKAUBANDUSE LEPING EUROOPA ÜHENDUS (edaspidi „ühendus”) ühelt poolt ja AUSTRAALIA teiselt poolt (edaspidi „lepinguosalised”), SOOVIDES parandada tingimusi kaubandussuhete soodsaks ja harmooniliseks arenguks ning kaubanduskoostöö edendamiseks veinisektoris, tuginedes võrdõiguslikkusele, mõlemapoolsele kasule ja vastastikkusele, TÕDEDES, et lepinguosalised soovivad luua omavahelise kaubanduse hõlbustamiseks veinisektoris tihedamaid sidemeid, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1Eesmärgid Lepinguosalised lepivad kokku, et hõlbustavad ja edendavad mittediskrimineerimise ja vastastikkuse põhimõttel ühenduse ja Austraalia päritolu veinidega kauplemist käesolevas lepingus sätestatud tingimustel. Artikkel 2Kehtivus- ja rakendusala Käesolevat lepingut kohaldatakse veinide suhtes, mis kuuluvad 14. juunil 1983. aastal Brüsselis rahvusvahelise konventsiooniga vastuvõetud kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi[4] rubriiki 22.04. Artikkel 3Mõisted Kui ei ole sätestatud teisiti, kasutatakse käesolevas lepingus järgmisi mõisteid: a) „… pärit vein” (kui seda kasutatakse koos ühe lepinguosalise nimega) – vein, mis on valmistatud selle lepinguosalise territooriumil üksnes selle lepinguosalise territooriumilt koristatud viinamarjadest; b) „geograafiline tähis” – TRIPS-lepingu artikli 22 lõikes 1 määratletud tähis; c) „traditsiooniline märge” – traditsiooniliselt kasutatav nimetus, mis viitab eelkõige tootmismeetodile või veini kvaliteedile, värvile või liigile ning mida tunnustatakse ühenduse õigusaktides ühenduse territooriumilt pärit veini kirjeldamisel ja esitlemisel; d) „kirjeldus” – märgistusel, veini veodokumentides, äridokumentides, eelkõige kaubaarvetes ja veokirjades ning reklaamis kasutatavad väljendid; e) „märgistus” – kõik kirjeldused ja muud viited, sümbolid, illustratsioonid, geograafilised tähised või kaubamärgid, mis eristavad kõnealust veini teistest ning mis on esitatud ühel ja samal mahutil, sealhulgas sulguril või mahutile kinnitatud ripatsitel ja pudelikaelasiltidel; f) „esitusviis” – väljendid, mida kasutatakse mahutitel, sealhulgas sulguril, märgistusel ja pakendil; g) „pakend” – kaitsev ümbris nagu paber, iga tüüpi õlgvutlarid, pappkarbid ja kastid, mida kasutatakse ühe või enama mahuti transportimisel või lõpptarbijale müümisel; h) „TRIPS-leping” – WTO asutamislepingule 1C lisana lisatud intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping; i) „WTO asutamisleping” – 15. aprillil 1994 sõlmitud Marrakeši leping, millega asutati Maailma Kaubandusorganisatsioon; j) kui artikli 29 lõike 3 punktist e ja artikli 30 lõike 3 punktist c ei tulene teisiti, käsitletakse viiteid seadustele, õigusaktidele või eeskirjadele viidetena seadustele, õigusaktidele või eeskirjadele, nagu nad on oma muudetud kujul lepingu allkirjastamise kuupäeval. Kui lepingu allkirjastamise ajal teatab üks lepinguosaline teisele, et ta peab oma käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks võtma vastu seadusi, õigusakte või eeskirju, käsitletakse viiteid nendele seadustele, õigusaktidele või eeskirjadele viidetena sel kuupäeval kehtivatele seadustele, õigusaktidele või eeskirjadele, mil asjaomane lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist, et on täitnud käesoleva lepingu jõustumiseks vajalikud nõuded. Artikkel 4Üldeeskirjad 1. Kui käesolevas lepingus ei ole täpsustatud teisiti, toimub veini import ja turustamine kooskõlas importiva lepinguosalise territooriumil kohaldatavate õigusnormidega. 2. Lepinguosalised võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada käesolevas lepingus sätestatud kohustuste täitmine. Nad tagavad käesolevas lepingus kehtestatud eesmärkide saavutamise. I JAOTIS Veinivalmistustavad ja -menetlused ning nõuded veini koostisele Artikkel 5Kehtivad veinivalmistustavad ja -menetlused ning nõuded veini koostisele 1. Ühendus annab loa importida oma territooriumile ja seal joogina turustada kõiki Austraaliast pärit veine, mis on valmistatud: a) ühe või mitme I lisa A osa lõikes 1 loetletud veinivalmistustava või -menetluse kohaselt ning b) lepingu protokolli punktis I.1 sätestatud koostist käsitlevate nõuete kohaselt. 2. Austraalia annab loa importida oma territooriumile ja seal joogina turustada kõiki ühendusest pärit veine, mis on valmistatud ühe või mitme I lisa B osa lõikes 1 loetletud veinivalmistustava või -menetluse kohaselt. 3. Lepinguosalised tõdevad, et I lisas loetletud veinivalmistustavad ja -menetlused ning protokollis sätestatud nõuded veini koostisele vastavad artiklis 7 kehtestatud eesmärkidele ja nõuetele. Artikkel 6Uued veinivalmistustavad ja -menetlused, nõuded koostisele või muudatused 1. Kui üks lepinguosaline kavatseb lubada oma territooriumil kasutada kaubanduslikel eesmärkidel uusi või muuta olemasolevaid veinivalmistustavasid või -menetlusi või nõudeid veini koostisele, mida teine lepinguosaline artikli 5 põhjal ei luba ning mis nõuavad I lisa muutmist vastavalt artiklile 11, teavitab ta teist lepinguosalist sellest võimalikult kiiresti kirjalikult ning annab talle enne kõnealuse uue või muudetud veinivalmistustava või -menetluse või koostist käsitleva nõude lõplikku lubamist mõistliku võimaluse esitada oma märkused. 2. Kõnealune lepinguosaline esitab taotluse korral ka tehnilise toimiku, mis toetab uue või muudetud veinivalmistustava või -menetluse või koostist käsitleva nõude kavandatavat lubamist artiklis 7 sätestatud eesmärkide ja nõuete suhtes, et teisel lepinguosalisel oleks hõlpsam seda kaaluda. 3. Teine lepinguosaline kaalub lõikes 1 nimetatud kavandatavat uut või muudetud veinivalmistustava või -menetlust või nõuet veini koostisele, võttes arvesse artiklis 7 sätestatud eesmärke ja nõudeid. 4. Lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist 30 päeva jooksul pärast kavandatava uue või muudetud veinivalmistustava või -menetluse või koostist käsitleva nõude lubamise jõustumist. 5. Lõikes 4 nimetatud teade sisaldab uue või muudetud veinivalmistustava või -menetluse või koostist käsitleva nõude kirjeldust. 6. Kui lõike 2 alusel ei ole esitatud tehnilist toimikut, esitab teate edastanud lepinguosaline teise lepinguosalise taotlusel kõnealuses lõikes täpsustatud tehnilise toimiku. 7. Käesolevat artiklit ei kohaldata juhul, kui lepinguosaline kohandab I lisa C osas nimetatud veinivalmistustava või -menetlust või nõuet veini koostisele üksnes selleks, et võtta arvesse konkreetse turustusaasta kliimatingimusi, tingimusel et selline kohandamine on ebaoluline ega muuda oluliselt asjaomast veinivalmistustava või -menetlust või nõuet veini koostisele (tehniline kohandus). Tehnilisi kohandusi teha kavatsev lepinguosaline teavitab sellest teist lepinguosalist võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt enne teise lepinguosalise territooriumil toimuvat turustamist. Artikkel 7Eesmärgid ja nõuded 1. Veini tootmisel kasutatavad uued või muudetud veinivalmistustavad ja -menetlused ning nõuded veini koostisele peavad vastama järgmistele eesmärkidele: a) inimeste tervise kaitse; b) tarbijate kaitsmine pettuse eest; c) vastavus lõikes 2 kirjeldatud hea veinivalmistustava normidele. 2. Hea veinivalmistustava peab vastama järgmistele nõuetele: I. see ei ole päritoluriigi õigusnormidega keelatud; II. sellega kaitstakse toote ehtsust ja põhimõtet, mille kohaselt veini tüüpilised omadused on tingitud koristatud viinamarjadest; III. sellega võetakse arvesse viljeluspiirkonda, eelkõige klimaatilisi, geoloogilisi ja muid tootmistingimusi; IV. see tugineb põhjendatud tehnoloogilisele või praktilisele vajadusele parandada muu hulgas veini säilivust, stabiilsust või vastuvõttu tarbijate poolt; V. sellega tagatakse, et valmistusviisid või lisandid piirduvad soovitud mõju saavutamiseks minimaalselt vajalikuga. Artikkel 8Ajutise loa andmine Ilma et see piiraks artiklis 35 ettenähtud meetmete kohaldamist, lubatakse lepinguosalise poolt artikli 6 lõike 4 kohaselt teatatud uue või muudetud veinivalmistustava või -menetluse või veini koostist käsitleva nõude põhjal toodetud veine ajutiselt teise lepinguosalise territooriumile importida ja neid seal turustada. Artikkel 9Vastuväidete esitamise kord 1. Lepinguosaline võib 6 kuu jooksul pärast teise lepinguosalise artikli 6 lõike 4 kohase teate saamist esitada kirjalikult vastuväite teatatud uue või muudetud veinivalmistustava või -menetluse või koostist käsitleva nõude kohta põhjendusega, et see ei vasta artikli 7 lõike 1 punktis b ja/või c sätestatud eesmärgile. Kui lepinguosaline esitab vastuväite, võib kumbki lepinguosaline taotleda artiklis 37 sätestatud konsultatsioone. Kui selliste konsultatsioonide abil ei suudeta küsimust lahendada 12 kuu jooksul alates artikli 6 lõike 4 kohase teate kättesaamisest, võivad mõlemad lepinguosalised anda artikli 10 alusel küsimuse lahendamiseks vahekohtule. 2. Kahe kuu jooksul alates lõikes 1 nimetatud teate saamisest võib lepinguosaline taotleda teavet või arvamust Rahvusvaheliselt Veiniametilt (OIV) või mõnelt muult asjakohaselt rahvusvaheliselt organilt. Ilma et see piiraks muid lõikes 1 sätestatud tähtaegasid, võivad lepinguosalised sellise teabe või arvamuse taotlemise korral vastastikku kokku leppida, et lepinguosalisele vastuväite esitamiseks ettenähtud 6-kuulist ajavahemikku pikendatakse. 3. Artiklis 10 nimetatud vahekohtunikud otsustavad, kas teatatud uus või muudetud veinivalmistustava või -menetlus või nõue veini koostisele vastab artikli 7 lõike 1 punktis b ja/või c sätestatud eesmärgile. 4. Kui lepinguosaline taotleb sellise veinivalmistustava või -menetluse või koostist käsitleva nõude lubamist, mida teine lepinguosaline lubab kaubanduslikel eesmärkidel kasutada kolmandal riigil, vähendatakse lõikes 1 sätestatud tähtaegu poole võrra. Artikkel 10Vahekohtumenetlus seoses veinivalmistustavadega 1. Lepinguosaline võib artikli 9 kohaselt algatada vahekohtumenetluse, teavitades teist lepinguosalist kirjalikult küsimuse andmisest vahekohtusse selle lahendamiseks. 2. 30 päeva jooksul alates lõikes 1 nimetatud teate saamisest määravad mõlemad lepinguosalised lõikes 6 kehtestatud kriteeriume kohaldades vahekohtuniku ja teavitavad teist lepinguosalist oma valikust. 3. 30 päeva jooksul alates teise vahekohtuniku määramisest nimetavad kaks lõike 2 kohaselt määratud vahekohtunikku vastastikusel kokkuleppel kolmanda vahekohtuniku. Kui esimesed kaks vahekohtunikku ei suuda kolmanda vahekohtuniku suhtes kokku leppida, lepivad lepinguosalised 30 päeva jooksul kolmanda vahekohtuniku määramises ühiselt kokku. 4. Kui lepinguosalised ei suuda lõikes 3 nimetatud 30-päevase ajavahemiku jooksul ühiselt kolmandat vahekohtunikku valida, teeb emma-kumma lepinguosalise taotlusel täiendava 60-päevase tähtaja jooksul vajaliku otsuse Rahvusvahelise Kohtu president või liige (kes valitakse ametialase vanemuse järjekorras) nimetatud kohtu praktika kohaselt, kohaldades lõikes 5 kehtestatud kriteeriume. 5. Kolmas nimetatud vahekohtunik on vahekohtu esimees ja omab õigusalast kvalifikatsiooni. 6. Vahekohtunikud (muud liikmed kui esimees) on rahvusvaheliselt tunnustatud eksperdid veinivalmistuse alal, kelle erapooletus on väljaspool kahtlust. 7. 30 päeva jooksul pärast kolmanda vahekohtuniku valimist määravad kolm vahekohtunikku ühiselt vahekohtumenetluse protseduurireeglid, võttes arvesse alalise vahekohtu vabatahtlikke eeskirju kahe riigi vaheliste vaidluste lahendamisel vahekohtus, kuid lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel võib protseduurireeglitest igal ajal loobuda või neid muuta. 8. Kolm vahekohtunikku peavad arutatava küsimuse suhtes järeldustele jõudma hiljemalt 90 päeva jooksul alates kolmanda vahekohtuniku nimetamisest. Sellistele järeldustele jõutakse häälteenamusega. Eelkõige teevad vahekohtunikud oma järeldustes artikli 9 lõikega 3 ettenähtud otsuse. 9. Lepinguosalised kannavad võrdsetes osades vahekohtumenetluse kulud, sealhulgas vahekohtunike töötasuga seotud kulud. Ühiskomitee kehtestab vahekohtunikele makstavate tasude ja kulude kava. Vahekohtunike otsus on lõplik ja siduv. 10. Vahekohtunike otsus on lõplik ja siduv. Artikkel 11I lisa muutmine 1. Lepinguosalised muudavad I lisa või protokolli vastavalt artikli 29 lõike 3 punktile a või artikli 30 lõike 3 punktile a, et võtta arvesse artikli 6 lõike 4 kohaselt teatatud uut või muudetud veinivalmistustava või -menetlust või nõuet veini koostisele niipea kui võimalik, kuid hiljemalt 15 kuu jooksul sellise teatamise kuupäevast. 2. Juhul, kui üks lepinguosaline on algatanud artiklis 9 sätestatud vastuväidete esitamise menetluse, tegutsevad lepinguosalised erandina lõikest 1 vastavalt konsultatsioonide tulemustele, välja arvatud siis, kui küsimus anti lahendamiseks vahekohtule, millisel juhul: a) kui vahekohtunikud otsustavad, et teatatud uus või muudetud veinivalmistustava või -menetlus või nõue veini koostisele vastab artikli 7 lõike 1 punktis b ja/või c sätestatud eesmärkidele, muudavad lepinguosalised I lisa või protokolli vastavalt artikli 29 lõike 3 punktile a või artikli 30 lõike 3 punktile a, lisades sinna uue või muudetud veinivalmistustava või -menetluse või nõude veini koostisele 90 päeva jooksul alates sellise otsuse kuupäevast; b) kui vahekohtunikud siiski otsustavad, et teatatud uus või muudetud veinivalmistustava ja -menetlus või nõue veini koostisele ei vasta artikli 7 lõike 1 punktis b ja/või c sätestatud eesmärkidele, siis lõpeb teate esitanud lepinguosalise territooriumilt pärit ning kõnealuse veinivalmistustava või -menetluse või koostist käsitleva nõude kohaselt valmistatud veinide impordi ja turustamise artiklis 8 nimetatud ajutine luba 90 päeva pärast sellise otsuse kuupäeva. II JAOTIS Veininimetuste kaitse ja sellega seotud kirjeldust ja esitusviisi käsitlevad sätted Artikkel 12Kaitstud nimetused 1. Ilma et see piiraks artiklite 15, 17 ja 22 ning protokolli kohaldamist, kaitstakse järgmisi nimetusi: a) ühendusest pärit veinid: I. II lisa A osas loetletud geograafilised tähised; II. märked veini päritoluliikmesriigi kohta või muud liikmesriigile viitavad nimetused; III. III lisas loetletud traditsioonilised märked; IV. veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklis 54 osutatud veinikategooriad, mis on seotud määratletud piirkondades toodetud kvaliteetveinidega ja nimetatud IV lisa A osas, ja V. veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 VIII lisa D osa lõike 2 punkti c esimeses taandes osutatud müüginimetused, mis on seotud määratletud piirkondades toodetud kvaliteetveinidega ja nimetatud IV lisa B osas; b) Austraaliast pärit veinid: I. II lisa B osas loetletud geograafilised tähised ja II. märked Austraalia kohta või muud sellele riigile viitavad nimetused. 2. Lepinguosalised võtavad kõik vajalikud meetmed, et juhul, kui lepinguosalistelt pärit veine eksporditakse ja turustatakse väljaspool nende territooriumi, välditakse ühelt lepinguosaliselt pärit veini kirjeldamisel ja esitlemisel käesolevas artiklis nimetatud teise lepinguosalise kaitstud nimetuste kasutamist, välja arvatud siis, kui käesolevas lepingus on ette nähtud teisiti. Artikkel 13Geograafilised tähised 1. Kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, siis: a) Austraalias on II lisa A osas loetletud ühenduse geograafilised tähised: I. kaitstud ühendusest pärit veini puhul ja II. ühendus ei või neid kasutada muul viisil kui ühenduse õigusnormides sätestatud tingimustel ning b) ühenduses on II lisa B osas loetletud Austraalia geograafilised tähised: I. kaitstud Austraaliast pärit veini puhul ja II. Austraalia ei või neid kasutada muul viisil kui Austraalia õigusnormides sätestatud tingimustel. 2. Lepinguosalised võtavad vastavalt käesolevale lepingule kõik vajalikud meetmed II lisas loetletud lepinguosaliste territooriumilt pärit veini kirjeldamisel ja esitlemisel kasutatavate nimetuste vastastikuseks kaitseks. Kumbki lepinguosaline tagab huvitatud isikutele õiguslikud vahendid, et vältida II lisas loetletud geograafiliste tähiste kasutamist selliste veinide tähistamiseks, mis ei ole pärit asjaomase geograafilise tähisega osutatud paigast. 3. Lõikega 2 ettenähtud kaitset kohaldatakse isegi juhul, kui: a) veini tegelik päritolu on märgitud; b) geograafiline tähis on esitatud tõlgituna või c) kasutatud tähistele on lisatud sellised märked nagu „liik”, „tüüp”, „laad”, „imitatsioon”, „meetod” vms. 4. Lõigetega 2 ja 3 ettenähtud kaitse ei piira artiklite 15 ja 22 kohaldamist. 5. II lisas loetletud veini identifitseerivat geograafilist tähist sisaldava või sellest koosneva veini kaubamärgi registreerimisest keeldutakse või, kui siseriiklikud õigusaktid seda lubavad ja mõni huvitatud isik seda nõuab, tühistatakse see selliste veinide suhtes, mis ei ole pärit asjaomase geograafilise tähisega osutatud paigast. 6. Kui II lisas loetletud geograafilised tähised on homonüümsed, tagatakse kaitse igale tähisele, tingimusel et seda on kasutatud heauskselt. Lepinguosalised määravad vastastikku kindlaks otstarbekohased kasutustingimused, mille alusel homonüümseid geograafilisi tähiseid üksteisest eristada, pidades silmas, et tagatakse asjaomaste tootjate õiglane kohtlemine ning et tarbijaid ei eksitata. 7. Kui II lisas loetletud geograafiline tähis on homonüümne kolmanda riigi geograafilise tähisega, kohaldatakse TRIPS-lepingu artikli 23 lõiget 3. 8. Käesoleva lepingu sätted ei piira mingil viisil ühegi isiku õigust kasutada äritegevuses enda või oma ärialase eelkäija nime, välja arvatud juhul, kui seda nime kasutatakse tarbijaid eksitaval viisil. 9. Mitte miski käesolevas lepingus ei kohusta lepinguosalist kaitsma teise lepinguosalise II lisas loetletud geograafilist tähist, mis ei ole kaitstud või mille kaitsmine on lõpetatud selle päritoluriigis või mille kasutamisest selles riigis on loobutud. 10. Lepinguosalised kinnitavad, et käesolevast lepingust tulenevad õigused ja kohustused on seotud üksnes nende geograafiliste tähistega, mis on loetletud II lisas. Ilma et see piiraks käesoleva lepingu sätteid geograafiliste tähiste kaitse kohta, kohaldavad mõlemad lepinguosalised geograafiliste tähiste kaitse suhtes TRIPS-lepingut. Artikkel 14Liikmesriikide ja Austraalia nimede ja neile viitavate nimetuste kaitse 1. Austraalias on viited ühenduse liikmesriikidele ja muudele liikmesriigi tähistamiseks kasutatavatele nimetustele, mida kasutatakse veini päritolu kindlaksmääramiseks: a) reserveeritud asjaomase liikmesriigi päritolu veinile ja b) ühendus ei või neid kasutada muul viisil kui ühenduse õigusnormides sätestatud tingimustel. 2. Ühenduses on viited Austraaliale ja muudele Austraalia tähistamiseks kasutatavatele nimetustele, mida kasutatakse veini päritolu kindlaksmääramiseks: a) reserveeritud Austraalia päritolu veinile ja b) Austraalia ei või neid kasutada muul viisil kui Austraalia õigusnormides sätestatud tingimustel. Artikkel 15Üleminekukord Artikli 12 lõike 1 punkti a I alapunktis ja artiklis 13 osutatud nimetuste kaitse ei takista Austraalial veini kirjeldamisel ja esitlemisel Austraalias ja kolmandates riikides, mille õigusnormid seda lubavad, järgmiste üleminekuaegade vältel järgmiste nimetuste kasutamist: a) 12 kuu jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist järgmised nimetused: Burgundy, Chablis, Champagne, Graves, Manzanilla, Marsala, Moselle, Port, Sauterne, Sherry ja White Burgundy; b) 10 aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist nimetust Tokay. Artikkel 16Traditsiooniline nimetus 1. Kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, siis III lisas loetletud ühenduse traditsioonilisi märkeid: a) ei kasutata Austraalias Austraalia päritolu veini kirjeldamiseks ja esitlemiseks ja b) ei tohi Austraalias kasutada ühenduse päritolu veini kirjeldamiseks või esitlemiseks muul viisil kui III lisas loetletud päritolu ja kategooria veinide puhul ja seal nimetatud keeles ning ühenduse õigusnormidega sätestatud tingimustel. 2. Austraalia võtab vastavalt käesolevale lepingule kõik vajalikud meetmed III lisas loetletud ühenduse territooriumilt pärit veini kirjeldamisel ja esitlemisel kasutatavate traditsiooniliste märgete kaitseks kooskõlas käesoleva artikliga. Selleks näeb Austraalia ette asjakohased õiguslikud vahendid, et tagada tõhus kaitse ja vältida traditsiooniliste märgete kasutamist sellise veini kirjeldamiseks, millel ei ole õigust nendele traditsioonilistele märgetele, isegi kui traditsioonilistele märgetele on lisatud sellised väljendid nagu „liik”, „tüüp”, „laad”, „imitatsioon”, „meetod” vms. 3. Lõikega 2 ettenähtud kaitse ei piira artiklite 17 ja 23 kohaldamist. 4. Traditsioonilise märke kaitset kohaldatakse üksnes: a) keele või keelte suhtes, milles see on esitatud III lisas ja b) veinikategoorias, millega seoses seda ühenduses kaitstakse, nagu on esitatud III lisas. 5. Austraalia võib lubada kasutada oma territooriumil III lisas loetletud traditsiooniliste märgetega identseid või sarnaseid väljendeid mujalt kui lepinguosaliste territooriumilt pärit veini puhul, tingimusel et tarbijaid ei eksitata, et toote päritolu on märgitud ning et selline kasutamine ei kujuta ebaausat konkurentsi 20. märtsi 1883. aasta tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni (muudetud) artikli 10bis tähenduses. 6. Käesolev leping ei piira mingil viisil ühegi isiku õigust kasutada äritegevuses enda või oma ärialase eelkäija nime, välja arvatud juhul, kui seda nime kasutatakse tarbijaid eksitaval viisil. 7. Ilma et see piiraks lõike 5 kohaldamist, ei luba Austraalia oma territooriumil registreerida või kasutada veini kirjeldamisel ja esitlemisel kaubamärki, mis sisaldab III lisas loetletud traditsioonilist märget või koosneb sellest, välja arvatud juhul, kui sellise traditsioonilise märke kasutamine on asjaomase veini puhul käesoleva lepinguga lubatud. Ent see nõue: a) ei kehti kaubamärkide kohta, mis on Austraalias heauskselt ja seaduslikult registreeritud või mille suhtes on Austraalias saadud seaduslikud õigused seetõttu, et neid on heauskselt kasutatud enne käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäeva; b) ei kehti pärast käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäeva III lisasse kantud traditsiooniliste märgete puhul nende kaubamärkide kohta, mis on Austraalias heauskselt registreeritud või mille suhtes on Austraalias saadud seaduslikud õigused seetõttu, et neid on heauskselt kasutatud enne asjaomase traditsioonilise märke kaitsmist käesoleva lepinguga, ja c) ei takista punktides a ja b nimetatud kaubamärkide kasutamist kolmandates riikides, kui kolmanda riigi õigusnormid seda lubavad. Käesolev säte ei piira ühenduse õigust kasutada asjakohast traditsioonilist märget kooskõlas lõike 1 punktiga b. 8. Ilma et see piiraks lõigete 5, 6 ja 7 ning artikli 23 kohaldamist, ei luba Austraalia oma territooriumil kasutada veini kirjeldamisel ja esitlemisel ärinime, mis sisaldab käesoleva lepingu III lisas loetletud traditsioonilist märget või koosneb sellest. Ent see nõue: a) ei kehti ärinimede kohta, mis on Austraalias heauskselt ja seaduslikult registreeritud enne käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäeva; b) ei kehti pärast käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäeva III lisasse kantud traditsiooniliste märgete puhul ärinimede kohta, mis on Austraalias heauskselt ja seaduslikult registreeritud enne asjaomase traditsioonilise märke kaitsmist käesoleva lepinguga, ja c) ei takista punktides a ja b nimetatud ärinimede kasutamist kolmandates riikides, kui kolmanda riigi õigusnormid seda lubavad. Lõigetega a, b ja c ei lubata kasutada ärinime viisil, mis võiks tarbijaid eksitada. 9. Mitte miski käesolevas lepingus ei kohusta Austraaliat kaitsma III lisas loetletud traditsioonilist märget, mis ei ole kaitstud või mille kaitsmine on lõpetatud selle päritoluriigis või mille kasutamisest ühenduses on loobutud. Artikkel 17Üleminekukord Artikli 12 lõike 1 punkti a III alapunktis ja artiklis 16 viidatud nimetuste kaitse ei takista Austraalial kasutada 12-kuulise üleminekuaja vältel pärast käesoleva lepingu jõustumist veini kirjeldamisel ja esitlemisel Austraalias ja kolmandates riikides, mille õigusnormid seda lubavad, järgmisi nimetusi: Amontillado, Auslese, Claret, Fino, Oloroso, Spatlese. Artikkel 18Veinikategooriad ja müüginimetused 1. Kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, siis IV lisa A osas loetletud veinikategooriad ja IV lisa B osas loetletud müüginimetused on Austraalias: a) reserveeritud ühenduse päritolu veinile ja ning b) ühendus ei või neid kasutada muul viisil kui ühenduse õigusnormides sätestatud tingimustel. 2. Mitte miski käesolevas lepingus ei kohusta Austraaliat reserveerima IV lisas loetletud veinikategooriat või müüginimetust, mis ei ole reserveeritud või mille reserveerimine on lõpetatud selle päritoluriigis või mille kasutamisest ühenduses on loobutud. III JAOTIS Esitusviisi ja kirjeldust käsitlevad erisätted Artikkel 19Üldpõhimõte Veini ei tohi märgistada väljenditega, mis on väärad või eksitavad veini omaduste, koostise, kvaliteedi või päritolu suhtes. Artikkel 20Valikulised üksikasjad 1. Lepinguosaliste vahelises veinikaubanduses võib Austraaliast pärit veini: a) mis kannab II lisa B osas loetletud geograafilist tähist, ühenduses kirjeldada või esitleda lõikes 3 sätestatud valikuliste üksikasjadega, tingimusel et nende üksikasjade kasutamine on kooskõlas Austraalia veinitootjate suhtes kohaldatavate eeskirjadega, eeskätt 1980. aasta Austraalia Veini- ja Brändiühingu seaduse (Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980), 1974. aasta kaubandustavade seaduse (Trade Practices Act 1974) ning Austraalia–Uus-Meremaa toidustandardite koodeksiga (Australia New Zealand Food Standards Code), ning b) mis ei kanna II lisa B osas loetletud geograafilist tähist, ühenduses kirjeldada või esitleda lõike 3 punktides d, g ja l sätestatud valikuliste üksikasjadega, tingimusel et nende üksikasjade kasutamine on kooskõlas Austraalia veinitootjate suhtes kohaldatavate eeskirjadega, eeskätt 1980. aasta Austraalia Veini- ja Brändiühingu seaduse (Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980), 1974. aasta kaubandustavade seaduse (Trade Practices Act 1974) ning Austraalia–Uus-Meremaa toidustandardite koodeksiga (Australia New Zealand Food Standards Code). 2. Lepinguosaliste vahelises veinikaubanduses võib ühendusest pärit veini: a) mis kannab II lisa A osas loetletud geograafilist tähist, Austraalias kirjeldada või esitleda lõikes 3 sätestatud valikuliste üksikasjadega, tingimusel et veini märgistamine on kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 V jaotise II peatüki ning VII ja VIII lisaga ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 753/2002 ning et selliste üksikasjade kasutamine ei ole vale ega tarbijaid eksitav 1980. aasta Austraalia Veini- ja Brändiühingu seaduse (Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980) ja 1974. aasta kaubandustavade seaduse (Trade Practices Act 1974) tähenduses, ning b) mis ei kanna II lisa A osas loetletud geograafilist tähist, Austraalias kirjeldada või esitleda lõike 3 punktides d, g ja l sätestatud valikuliste üksikasjadega, tingimusel et veini märgistamine on kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 V jaotise II peatüki ning VII ja VIII lisaga ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 753/2002 ning et selliste üksikasjade kasutamine ei ole vale ega tarbijaid eksitav 1980. aasta Austraalia Veini- ja Brändiühingu seaduse (Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980) ja 1974. aasta kaubandustavade seaduse (Trade Practices Act 1974) tähenduses. 3. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud valikulised üksikasjad on järgmised: a) viinamarjade koristusaastale vastav aastakäik, tingimusel et vähemalt 85 % veinist on valmistatud märgitud aastal korjatud viinamarjadest, välja arvatud talvel koristatud viinamarjadest valmistatud ühenduse veini puhul, millisel juhul märgitakse aastakäigu asemel ära jooksva turustusaasta alguse aasta; b) viinamarjasordi nimi või selle sünonüüm vastavalt artiklile 22; c) märge auhindade, medalite või konkursside kohta ning Austraalia auhindade, medalite või konkursside puhul tuleb ühenduse pädevat asutust konkursist teavitada; d) märge VI lisas täpsustatud tooteliigi kohta; e) viinamarjaistanduse nimi; f) ühenduse territooriumilt pärit veini puhul ettevõtte nimi, tingimusel et viinamarjad on kasvatatud selle ettevõtte istandustes ning et vein on valmistatud selles ettevõttes; g) veini värvus; h) veini villimise koht; i) kui VIII lisast ei tulene teisiti, märge veini valmistamisel kasutatud meetodi kohta; j) ühenduse puhul III lisas loetletud traditsiooniline märge; k) Austraalia puhul V lisas loetletud kvaliteetveinidega seotud mõisted; l) veini turustamises osalenud isiku nimi, ametinimetus ja aadress. Artikkel 21Esitusviis 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et kui importiva lepinguosalise õigusnormide kohaselt on kohustuslik märkida veini etiketile teatavad üksikasjad, võib muud üksikasjad esitada kohustuslike üksikasjadega samas vaateväljas või mujal veini mahutil. 2. Olenemata lõikest 1 tuleb juhul, kui V lisas loetletud kvaliteetveinidega seotud mõistet kasutatakse veini etiketil osana peamisest müüginimetusest, esitada see II lisa B osas loetletud Austraalia geograafilise tähisega samas vaateväljas ja sisuliselt samasuuruste tähtedega. Käesoleva lõike kohaldamisel tähendab peamine müüginimetus veini mahuti või pakendi sellel osal olevat nimetust, mida kavatsetakse tavapärastel väljapanekutingimustel tarbijale esitleda. 3. Lepinguosalised lepivad kokku, et lõikes 1 nimetatud üksikasju, sealhulgas V lisas loetletud kvaliteetveinidega seotud mõistet võib veini mahuti mis tahes osal korrata, olenemata sellest, kas see esitatakse II lisas loetletud geograafilise tähisega samas vaateväljas. 4. Ühendus nõustub, et Austraalia päritolu veini kirjeldamine või esitlemine ühenduses võib hõlmata standardmõõdus joogiühikute arvu veinikoguses, tingimusel et selliste üksikasjade kasutamine on kooskõlas Austraalia veinitootjate suhtes kohaldatavate eeskirjadega, eeskätt 1980. aasta Austraalia Veini- ja Brändiühingu seaduse (Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980), 1974. aasta kaubandustavade seaduse (Trade Practices Act 1974) ning Austraalia–Uus-Meremaa toidustandardite koodeksiga (Australia New Zealand Food Standards Code). Artikkel 22Viinamarjasordid 1. Mõlemad lepinguosalised nõustuvad, et teine lepinguosaline võib nende territooriumil kasutada veini kirjeldamisel ja esitlemisel ühe või mitme viinamarjasordi nimetust või, kui see on asjakohane, nende sünonüüme, kuivõrd on täidetud järgmised tingimused: a) viinamarjasordid ja nende sünonüümid on loetletud Rahvusvahelise Veiniameti (OIV), Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) või Rahvusvahelise Taimede Geneetiliste Ressursside Nõukogu (IBPGR) koostatud viinamarjasortide klassifikatsioonis; b) kui vein ei koosne üksnes nimetatud viinamarjasordist (-sortidest) või nende sünonüümidest, on pärast võimalikuks magustamiseks kasutatud toodete ja mikroorganismide kultuuride (mille kogus ei moodusta rohkem kui 5 % veinist) mahaarvamist vähemalt 85 % veinist valmistatud nimetatud sordist (sortidest); c) iga märgistusel nimetatud viinamarjasort või selle sünonüüm peab moodustama veinis suurema osa kui märgistusel nimetamata sort (sordid); d) kui nimetatud on kaks või enam viinamarjasorti või nende sünonüümi, esitatakse need kahanevas järjekorras, arvestades nende kogust veini koostises, ja mis tahes suuruses tähtedega; e) viinamarjasordid või nende sünonüümid võib esitada ühes vaateväljas või eraldi, olenevalt eksportiva riigi siseriiklikest õigusaktidest; f) viinamarjasordi (-sortide) nimetusi või nende sünonüüme ei tohi kasutada viisil, mis võiks tarbijaid veini päritolu suhtes eksitada. Selleks võivad lepinguosalised otsustada nimetuste otstarbekohased kasutustingimused. 2. Olenemata lõikest 1 ning artikli 12 lõike 1 punkti a I alapunktist ja artikli 12 lõike 1 punkti b I alapunktist, lepivad lepinguosalised kokku järgmises: a) kui viinamarjasort või selle sünonüüm sisaldab II lisa A osas loetletud ühenduse geograafilist tähist või koosneb sellest, võib Austraalia kasutada seda viinamarjasorti või selle sünonüümi Austraalia territooriumilt pärit veini kirjeldamisel või esitlemisel, kui kõnealune viinamarjasort või selle sünonüüm on loetletud VII lisas, ning b) kui viinamarjasort või selle sünonüüm sisaldab II lisa B osas loetletud Austraalia geograafilist tähist või koosneb sellest, võib ühendus kasutada seda viinamarjasorti või selle sünonüümi ühenduse territooriumilt pärit veini kirjeldamisel või esitlemisel, kui kõnealuse viinamarjasordi nimetust või selle sünonüümi kasutati heauskselt enne käesoleva lepingu jõustumist. 3. Olenemata artikli 12 ja käesoleva artikli sätetest, lepivad lepinguosalised kokku, et üleminekuaja vältel, mis lõpeb 12 kuud pärast käesoleva lepingu jõustumist, võib nimetust „Hermitage” kasutada viinamarjasordi „Shiraz” sünonüümina Austraalia päritolu veini puhul, mida müüakse väljaspool ühenduse territooriumi asuvates riikides, kui Austraalia ja teiste riikide õigusnormid seda lubavad, tingimusel et seda nimetust ei kasutata tarbijaid eksitaval viisil. 4. Olenemata käesoleva artikli sätetest, lepivad lepinguosalised kokku, et üleminekuaja vältel, mis lõpeb 12 kuud pärast käesoleva lepingu jõustumist, võib nimetust „Lambrusco” kasutada sellise Austraalia päritolu veini kirjeldamiseks, mida on selle nime all traditsiooniliselt valmistatud ja turustatud ning mida müüakse väljaspool ühenduse territooriumi asuvates riikides, kui Austraalia ja teiste riikide õigusnormid seda lubavad, tingimusel et seda nimetust ei kasutata tarbijaid eksitaval viisil. Artikkel 23Kvaliteetveinidega seotud mõisted Austraalia võib kasutada Austraalia päritolu veini kirjeldamisel ja esitlemisel V lisas loetletud mõisteid vastavalt nimetatud lisas sätestatud kasutustingimustele ja kooskõlas artikliga 20. Artikkel 24Austraalia päritolu geograafilise tähisega veinid Ilma et see piiraks kitsendavamate Austraalia õigusaktide kohaldamist, lepivad lepinguosalised kokku, et Austraalia võib II lisa B osas loetletud geograafilisi tähiseid Austraalia päritolu veini kirjeldamisel ja esitlemisel kasutada järgmistel tingimustel: a) kui kasutatakse üht geograafilist tähist, on vähemalt 85 % veinist saadud sellelt geograafiliselt territooriumilt koristatud viinamarjadest; b) kui ühe veini puhul kasutatakse kuni kolme geograafilist tähist: I. on vähemalt 95 % veinist saadud nendelt geograafilistelt territooriumidelt koristatud viinamarjadest, tingimusel et iga nimetatud geograafilise tähisega territooriumilt on saadud vähemalt 5 % veinist ning II. märgistuses esitatakse geograafilised tähised kahanevas koguselises järjestuses. Artikkel 25Märgistamisnõuete jõustamine 1. Kui veini kirjelduse või esitusviisiga, eelkõige märgistustes, äri- või ametlikes dokumentides või reklaamis, rikutakse käesolevat lepingut, kohaldavad lepinguosalised vastavalt oma asjakohastele õigusnormidele vajalikke haldusmeetmeid või kohtumenetlust. 2. Lõikes 1 sätestatud meetmed võetakse eelkõige järgmistel juhtudel: a) kui ühenduse või Austraalia õigusaktidega ettenähtud kirjeldus on tõlgitud teise lepinguosalise keelde või keeltesse sõnadega, mis võivad tekitada segadust sel viisil kirjeldatud või esitletud veini päritolu, laadi või kvaliteedi suhtes; b) kui mahutitel, pakendil, reklaamis või käesoleva lepinguga kaitstud veininimetustega seotud äri- ja ametlikes dokumentides on esitatud kirjeldusi, kaubamärke, nimetusi, pealdisi või illustratsioone, mis annavad otseselt või kaudselt väära või eksitavat teavet kõnealuse veini lähtekoha, päritolu, viinamarjasordi või veini oluliste omaduste kohta; c) kui kasutatakse pakendit, mis on veini päritolu suhtes eksitav. Artikkel 26Olemasoleva olukorra säilitamine Lepinguosalised ei kehtesta oma siseriiklike õigusaktidega teiselt lepinguosaliselt pärit veinide kirjeldamise, esitlemise, pakendamise ega koostise osas vähem soodsaid tingimusi, kui on ette nähtud käesoleva lepinguga või käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäeval kehtivate siseriiklike õigusaktidega, eeskätt IX lisas nimetatud õigusaktidega. IV JAOTIS Tõendamisnõuded Artikkel 27Tõendamine 1. Ühendus annab tähtajata loa importida Austraalia päritolu veini vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 883/2001 (millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega toimuva veinisektori toodetega kauplemise osas) artikli 24 lõike 2 teise lõiguga ja artikliga 26 ettenähtud lihtsustatud tõendamist käsitlevatele sätetele. Selleks ja kooskõlas nimetatud sätetega, Austraalia: a) esitab pädeva asutuse kaudu tõendusdokumendid ja analüüsiaruande või b) kui punktis a märgitud pädev asutus leiab, et üksiktootjad on pädevad nimetatud kohustusi täitma: I. toob eraldi esile tootjad, kes on volitatud koostama tõendusdokumente ja analüüsiaruandeid; II. kontrollib volitatud tootjaid ja teostab nende üle järelevalvet; III. edastab komisjonile kaks korda aastas, jaanuari- ja juulikuus, volitatud tootjate nimed ja aadressid koos nende ametlike registreerimisnumbritega; IV. teatab komisjonile viivitamata kõikidest muudatustest volitatud tootjate nimedes ja aadressides ning V. teavitab komisjoni viivitamata tootjate volituste äravõtmisest. 2. Olenemata komisjoni määruse (EÜ) nr 883/2001 artiklist 26 nõutakse lihtsustatud vormi VI 1 puhul üksnes järgmisi andmeid: a) tõendusdokumendi lahtris 2 importija või kaubasaaja nimi ja aadress; b) tõendusdokumendi lahtris 6 toote kirjeldus, mis koosneb järgmisest: nominaalmaht (nt 75 cl), müüginimetus (nt Austraalia vein), kaitstud geograafiline tähis (vt II lisa B osa), kvaliteetveiniga seotud mõisted (vt V lisa), viinamarjasordi (-sortide) nimetus ja aastakäik, kui need on esitatud etiketil; c) tõendusdokumendi lahtris 11 Austraalia pädeva asutuse väljastatud kordumatu analüüsinumber. 3. Käesoleva artikli kohaldamisel on Austraalia pädevaks asutuseks Austraalia Veini- ja Brändiühing (Australian Wine and Brandy Corporation) või muu Austraalia määratud pädev asutus või pädevad asutused. 4. Kui artiklist 28 ei tulene teisiti, ei rakenda ühendus Austraalia päritolu veini impordi suhtes piiravamat ega ulatuslikumat tõendamissüsteemi kui see, mida kohaldati ühenduses sellise impordi suhtes 1. märtsil 1994, ja see, mida võidakse kohaldada teistest sellistest riikidest, kes kohaldavad samaväärseid järelevalve- ja kontrollimeetmeid, imporditava veini suhtes. 5. Kui artiklist 28 ei tulene teisiti, ei rakenda Austraalia ühenduse päritolu veini impordi suhtes piiravamat ega ulatuslikumat tõendamissüsteemi kui see, mida kohaldati Austraalias sellise impordi suhtes 1. jaanuaril 1992, ja see, mida võidakse kohaldada teistest sellistest riikidest, kes kohaldavad samaväärseid järelevalve- ja kontrollimeetmeid, imporditava veini suhtes. Artikkel 28Ajutine tõendamine 1. Lepinguosalised jätavad endale õiguse kehtestada ajutisi täiendavaid tõendamisnõudeid õiguspärase avaliku korra huvides, näiteks tervise- või tarbijakaitse huvides või pettuse vastu võitlemiseks. Sellisel juhul antakse teisele lepinguosalisele piisavalt aegsasti küllaldaselt teavet, mis võimaldab täita kõnealuseid täiendavaid nõudeid. 2. Lepinguosalised lepivad kokku, et selliseid nõudeid ei rakendata kauem, kui on vaja sellele konkreetsele avaliku korraga seotud küsimusele reageerimiseks, mille tõttu need kehtestati. V JAOTIS Lepingu haldamine Artikkel 29Lepinguosaliste koostöö 1. Lepinguosalised peavad end esindavate organite ja artikli 30 alusel loodud ühiskomitee kaudu otsest ühendust kõigis käesoleva lepinguga seotud küsimustes. Eelkõige püüavad lepinguosalised lahendada kõik käesolevast lepingust tulenevad omavahelised küsimused end esindavate organite ja esmajoones ühiskomitee kaudu. 2. Austraalia määrab end esindavaks organiks põllumajandus-, kalandus- ja metsandusministeeriumi (või Austraalia muu valitsusasutuse, mis võtab edaspidi selle asjakohased ülesanded enda täita). Ühendus määrab end esindavaks organiks Euroopa Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi. Lepinguosalised teavitavad teist lepinguosalist end esindava organi muutmisest. 3. Austraalia, keda esindab põllumajandus-, kalandus- ja metsandusministeerium, ja ühendus: a) võivad leppida kokku, et käesoleva lepingu lisasid või protokolli tuleks muuta. Lisad või protokoll loetakse muudetuks lepinguosaliste kokkulepitud kuupäevast; b) võivad kehtestada artikli 13 lõikes 6 ja artikli 22 lõike 1 punktis f nimetatud otstarbekohased kasutustingimused; c) teavitavad teineteist kirjalikult kavatsusest võtta vastu uusi määrusi või teha muudatusi olemasolevates avaliku korraga seotud määrustes, näiteks tervishoiu või tarbijakaitse valdkonnas, koos selle mõjuga veinisektorile; d) teavitavad teineteist kirjalikult kõigist käesoleva lepingu kohaldamisega seotud õiguslikest, haldusalastest ja juriidilistest otsustest ning teatavad teineteisele selliste otsuste alusel võetud meetmetest ning e) võivad leppida kokku, et käesoleva lepingu sätetes sisalduvaid viiteid õigusnormidele tuleb käsitleda viidetena muudetud õigusnormidele, nagu need kehtivad teataval kuupäeval pärast käesoleva lepingu allkirjastamist. Artikkel 30Ühiskomitee 1. Luuakse ühiskomitee, mis koosneb ühenduse ja Austraalia esindajatest. 2. Ühiskomitee võib anda soovitusi ja võtta vastu otsuseid konsensuse alusel. Komitee määrab oma töökorra. Ühiskomitee tuleb kokku ühe lepingupoole taotlusel vaheldumisi ühenduses ja Austraalias lepinguosaliste kokkulepitud ajal, kohas ja viisil (sealhulgas videokonverentsi vahendusel), ent hiljemalt 90 päeva jooksul alates taotluse esitamisest. 3. Ühiskomitee võib otsustada: a) muuta käesoleva lepingu lisasid või protokolli. Lisad või protokoll loetakse muudetuks lepinguosaliste kokkulepitud kuupäevast; b) artikli 13 lõikes 6 ja artikli 22 lõike 1 punktis f nimetatud otstarbekohased kasutustingimused ja c) et käesoleva lepingu sätetes sisalduvaid viiteid õigusnormidele tuleb käsitleda viidetena muudetud õigusnormidele, nagu need kehtivad teataval kuupäeval pärast käesoleva lepingu allkirjastamist. 4. Samuti jälgib ühiskomitee käesoleva lepingu nõuetekohast täitmist ja võib arutada kõiki selle rakendamise ja toimimisega seotud küsimusi. Eelkõige vastutab ta järgmise eest: a) lepinguosaliste vaheline teabevahetus käesoleva lepingu toimimise optimeerimiseks; b) veini- või piiritusjookide sektoris mõlemale lepinguosalisele huvi pakkuvate küsimuste kohta ettepanekute tegemine; c) artikli 10 lõikes 9 ja artikli 38 lõikes 7 nimetatud tasude ja kulude kava kehtestamine. 5. Ühiskomitee võib arutada kõiki veinisektoris vastastikust huvi pakkuvaid küsimusi. 6. Ühiskomitee võib hõlbustada lepinguosaliste veinitootjate ja tööstusharu esindajate vahelisi kontakte. Artikkel 31Lepingu kohaldamine ja toimimine Lepinguosalised määravad X lisas sätestatud kontaktisikud, kes vastutavad käesoleva lepingu kohaldamise ja toimimise eest. Artikkel 32Lepinguosaliste vastastikune abi 1. Kui lepinguosalisel on põhjust kahtlustada, et: a) artiklis 2 määratletud vein või veinipartii, millega Austraalia ja ühenduse vahel kaubeldakse või kaubeldi, ei vasta ühenduse või Austraalia veinisektorit reguleerivatele eeskirjadele või käesolevale lepingule ja b) kõnealune mittevastavus on eelkõige teise lepinguosalise huvides ja võib kaasa tuua haldusmeetmete võtmise või kohtumenetluse, teavitab kõnealune lepinguosaline oma määratud kontaktisiku kaudu sellest viivitamata teise lepinguosalise kontaktisikut või muid asjakohaseid asutusi. 2. Lõike 1 kohaselt edastatavale teabele lisatakse äri-, ametlikud või muud asjakohased dokumendid; viidata tuleks ka sellele, milliseid haldusmeetmeid võib vajadusel võtta või millist kohtumenetlust algatada. Eelkõige sisaldab see teave kõnealuse veini kohta järgmisi üksikasju: a) tootja ja isik, kellel on õigus kõnealust veini realiseerida; b) veini koostis ja organoleptilised omadused; c) veini kirjeldus ja esitusviis; d) tootmis- ja turustamiseeskirjade rikkumist käsitlevad üksikasjad. VI JAOTIS Üldsätted Artikkel 33Veini transiitvedu I, II, III ja IV jaotist ei kohaldata veini suhtes: a) mida viiakse transiitveosena läbi ühe lepinguosalise territooriumi või b) mis on pärit ühe lepinguosalise territooriumilt ja mida lepinguosalised saadavad teineteisele väikestes kogustes protokolli II punktis kehtestatud tingimustel ja korras. Artikkel 34WTO asutamisleping Käesoleva lepingu kohaldamine ei piira lepinguosaliste WTO asutamislepingust tulenevaid õigusi ja kohustusi. Artikkel 35Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed 1. Käesoleva lepingu sätted ei piira lepinguosaliste õigust võtta inimeste, loomade või taimede elu või tervise kaitseks vajalikke sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid, tingimusel et sellised meetmed ei ole vastuolus WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduva sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete kohaldamist käsitleva lepingu sätetega. 2. Selleks et kokku leppida ühises lähenemisviisis, püüab kumbki lepinguosaline artiklis 29 sätestatud korras teisele lepinguosalisele esimesel võimalusel teatada arengutest, mis võiksid viia selleni, et tema territooriumil turustatud veini puhul võetakse inimeste, loomade või taimede elu või tervise kaitseks vajalikud meetmed, eelkõige saaste- ja jääkainete teatavate piirmäärade kehtestamisega seotud meetmed. 3. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, teavitab üks lepinguosaline juhul, kui ta võtab või teeb ettepaneku võtta kiireloomulisi sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid selle põhjal, et lubatud veinivalmistustava või -menetlus või nõue veini koostisele ohustab inimeste tervist, sellest teist lepinguosalist vastavate esindavate organite või ühiskomitee kaudu 30 päeva jooksul alates sellise kiireloomulise meetme võtmisest või, olenevalt olukorrast, asjaomase ettepaneku tegemisest, et leppida kokku ühises lähenemisviisis. Artikkel 36Territoriaalne kohaldatavus Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut kõnealuses lepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Austraalia territooriumi suhtes. Artikkel 37Konsultatsioonid 1. Kui üks lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline ei ole täitnud mõnda käesolevast lepingust tulenevat kohustust, ja seda küsimust ei ole suudetud lahendada artikli 29 lõike 1 kohaselt, võib ta kirjalikult taotleda konsulteerimist teise lepinguosalisega. 30 päeva jooksul alates taotluse kättesaamisest peavad lepinguosalised omavahelisi konsultatsioone, et asjaomane küsimus lahendada. 2. Lepinguosaline, kes taotleb konsultatsioone, esitab teisele lepinguosalisele kõik andmed, mis on vajalikud kõnealuse küsimuse üksikasjalikuks läbivaatamiseks. 3. Kui mis tahes viivitus võiks ohustada inimeste tervist või kahjustada pettuse vältimiseks võetud meetmete tõhusust, võib asjakohaseid ajutisi kaitsemeetmeid võtta eelnevate konsultatsioonideta, tingimusel et konsultatsioonid toimuvad kohe pärast kõnealuste meetmete võtmist. 4. Kui küsimust ei ole lahendatud 60 päeva jooksul konsultatsioonide pidamise taotluse kättesaamisest, võivad lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel: a) konsulteerimiseks ettenähtud aega pikendada või b) suunata küsimuse kaalumiseks asjakohasele organile. Artikkel 38Vahekohtumenetlus 1. Kui küsimust ei ole võimalik lahendada vastavalt artiklile 37 (välja arvatud artikli 9 kohane vastuväidete esitamine), võivad lepinguosalised esitada selle küsimuse vastastikusel kokkuleppel vahekohtule lahendamiseks, millisel juhul mõlemad neist teavitavad teineteist 60 päeva jooksul vahekohtuniku määramisest, kohaldades lõikes 4 sätestatud kriteeriume. 2. 30 päeva jooksul alates teise vahekohtuniku määramisest nimetavad kaks lõike 1 kohaselt määratud vahekohtunikku vastastikusel kokkuleppel kolmanda vahekohtuniku. Kui esimesed kaks vahekohtunikku ei suuda kolmanda vahekohtuniku suhtes kokku leppida, lepivad lepinguosalised 30 päeva jooksul kolmanda vahekohtuniku määramises ühiselt kokku. 3. Kui lepinguosalised ei suuda lõikes 2 nimetatud 30-päevase ajavahemiku jooksul ühiselt kolmandat vahekohtunikku valida, teeb emma-kumma lepinguosalise taotlusel täiendava 60-päevase tähtaja jooksul vajaliku otsuse Rahvusvahelise Kohtu president või liige (kes määratakse ametialase vanemuse järjekorras) nimetatud kohtu praktika kohaselt, kohaldades lõikes 4 kehtestatud kriteeriume. 4. Kolmas nimetatud vahekohtunik on vahekohtu esimees ja omab õigusalast kvalifikatsiooni. Vahekohtunikel (muudel liikmetel kui esimehel) peab olema asjakohane kvalifikatsioon valdkonnas, mida vahekohtus arutatakse. 5. 30 päeva jooksul pärast kolmanda vahekohtuniku valimist määravad kolm vahekohtunikku ühiselt vahekohtumenetluse protseduurireeglid, võttes arvesse alalise vahekohtu vabatahtlikke eeskirju kahe riigi vaheliste vaidluste lahendamisel vahekohtus, kuid lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel võib protseduurireeglitest igal ajal loobuda või neid muuta. 6. Kolm vahekohtunikku peavad arutatava küsimuse suhtes järeldustele jõudma hiljemalt 90 päeva jooksul alates kolmanda vahekohtuniku nimetamisest. Sellistele järeldustele jõutakse häälteenamusega. 7. Lepinguosalised kannavad võrdsetes osades vahekohtumenetluse kulud, sealhulgas vahekohtunike töötasuga seotud kulud. Ühiskomitee kehtestab vahekohtunikele makstavate tasude ja kulude kava. Vahekohtunike otsus on lõplik ja siduv. 8. Vahekohtunike otsus on lõplik ja siduv. 9. Lepinguosalised võivad vastastikusel kokkuleppel esitada käesoleva artikli alusel vahekohtule lahendamiseks ka kõik muud kahepoolse veinikaubandusega seotud küsimused. Artikkel 39Koostöö veinisektoris 1. Lepinguosalised võivad vastastikusel kokkuleppel käesolevat lepingut muuta, et parandada koostööd veinisektoris. Nad lepivad kokku konsultatsioonide alustamises, et ühtlustada veini märgistusnõudeid käsitlevaid eeskirju. 2. Mõlemad lepinguosalised võivad käesoleva lepingu raames esitada ettepanekuid omavahelise koostöö laiendamiseks, võttes arvesse lepingu kohaldamisel saadud kogemusi. Artikkel 40Olemasolevad varud Veine, mida käesoleva lepingu jõustumise ajal või artiklitega 15, 17 või artikli 22 lõigetega 3 ja 4 ettenähtud asjakohase üleminekuaja lõppedes seaduslikult toodeti, kirjeldati või esitleti viisil, mis on käesoleva lepinguga keelatud, võib turustada järgmistel tingimustel: a) kui vein on toodetud üht või mitut I lisas nimetamata veinivalmistustava või -menetlust kasutades, võib seda veini turustada varude ammendumiseni; b) kui veini kirjeldatakse ja esitletakse käesoleva lepingu kohaselt keelatud väljenditega, võivad sellist veini turustada: I. hulgimüügiettevõtjad: a) liköörveinide puhul viie aasta jooksul; b) muude veinide puhul kolme aasta jooksul; II. jaekaubandusettevõtjad varude ammendumiseni. Artikkel 41Leping Käesoleva lepingu protokoll ja lisad moodustavad selle lahutamatu osa. Artikkel 42Autentsed keeled Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. Artikkel 431994. aasta lepingu lõpetamine Lepinguosalised lepivad kokku, et alates käesoleva lepingu jõustumiskuupäevast lõpeb järgmiste dokumentide kehtivus: a) Brüsselis ja Canberras (26.–31. jaanuaril 1994) sõlmitud Euroopa Ühenduse ja Austraalia vaheline veinikaubanduse leping ja protokoll; b) sellega seotud Brüsselis ja Canberras (26.–31. jaanuaril 1994) toimunud kirjavahetus, milles käsitletakse järgmist: I. Austraaliast pärit, pudelis kääritatud vahuveinide tootmis- ja märgistamistingimused; II. Austraaliast pärit, mõistega „botrytis” või muu samaväärse mõistega või mõistega „noble late harvested” või „special late harvested” kirjeldatavate ja esitletavate veinide tootmis- ja märgistamistingimused; III. Euroopa Ühenduse ja Austraalia [Austraalia ja Euroopa Ühenduse] vahelise veinikaubanduse lepingu artiklid 8 ja 14; IV. Euroopa Ühenduse ja Austraalia [Austraalia ja Euroopa Ühenduse] vahelise veinikaubanduse lepingu ning intellektuaalomandi kaubandusaspektide lepingu (TRIPs-lepingu) artikli 24 lõike 1 vaheline suhe; V. Euroopa Ühenduse ja Austraalia [Austraalia ja Euroopa Ühenduse] vaheline veinikaubanduse leping; VI. nime „Frontignac” kasutamine Austraalias. Artikkel 44Jõustumine 1. Käesolev leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast päeva, mil lepinguosalised on teineteisele kirjalikult teatanud, et nende vastavad nõuded käesoleva lepingu jõustumiseks on täidetud. 2. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest teisele lepinguosalisele kirjalikult üks aasta ette. I LISA Veinivalmistustavad(osutatud artiklis 5) A OSA Austraaliast pärit veinide puhul 1. Loetelu veinivalmistustavadest ja -menetlustest, mis on lubatud Austraaliast pärit veini puhul Austraalia eeskirjadega, eeskätt 1980. aasta Austraalia Veini- ja Brändiühingu seaduse (Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980), 1974. aasta kaubandustavade seaduse (Trade Practices Act 1974) ning Austraalia–Uus-Meremaa toidustandardite koodeksiga (Australia New Zealand Food Standards Code) (kui käesolevas lisas ei ole märgitud teisiti) ettenähtud tingimustel ja järgmiste ettekirjutustega: 1. gaseerimine või barboteerimine, kasutades argooni, lämmastikku või hapnikku; 2. kuumutamine; 3. veatu ja lahjendamata, kuivade veinide hiljutise valmimise tulemusel pärmseeni sisaldava värske käärimissette kasutamine kuivades veinides, koguses mitte üle 5 %; 4. tsentrifuugimine ja filtreerimine inertse filtreerimisainega või ilma, tingimusel et nii töödeldud tootesse ei jää soovimatuid jääke; 5. pärmseente kasutamine veini valmistamiseks; 6. süsinikdioksiidi, argooni või lämmastiku kasutamine kas eraldi või koos ainult inertse atmosfääri loomiseks ja toote õhukindlaks käsitsemiseks; 7. mikroorganismide kultuuride, sealhulgas pärmseente kestade lisamine koos ühe või mitme järgmise ainega pärmseente kasvu kiirendamiseks: – diammooniumfosfaat või ammooniumsulfaat, – ammooniumsulfit või ammooniumbisulfit, – tiamiinhüdrokloriid; 8. piimhappebakterite kasutamine hõljumit sisaldavas veinis; 9. süsinikdioksiidi lisamine, tingimusel et nii töödeldud veini süsinikdioksiidisisaldus ei ületaks 2 g/l; 10. ühenduse eeskirjadega ettenähtud tingimustel vääveldioksiidi, kaaliumbisulfiti või kaaliummetabisulfiti, teiste nimetustega kaaliumdisulfiti või kaaliumpürosulfiti kasutamine; 11. sorbiinhappe või kaaliumsorbaadi lisamine, tingimusel et töödeldud toote joogina turule lubamisel ei ületa lõplik sorbiinhappesisaldus 200 mg/l; 12. L-askorbiinhappe või erütorbiinhappe (isoaskorbiinhappe) lisamine koguses kuni 300 mg/l; 13. sidrunhappe lisamine veini tasakaalustamiseks, tingimusel et selle lõplik sisaldus töödeldud veinis ei ületa 1 g/l; 14. viinhappe, piimhappe või õunhappe kasutamine hapestamiseks, tingimusel et esialgset happesisaldust ei suurendata rohkem kui 4,0 g/l viinhappes väljendatuna; 15. selitamine ühe või mitme järgmise veinivalmistuses kasutatava ainega: – toiduželatiin, – kalaliim, – kaseiin ja kaaliumkaseinaat, – piim või suhkruta kondenspiim, – loomne albumiin, – bentoniit, – silikoondioksiid geeli või kolloidlahusena, – kaoliin, – tanniin, – pektinolüütilised ensüümid, – toidus kasutamiseks lubatud ensüümid; 16. tanniini lisamine; 17. töötlemine veinivalmistuses kasutatava söega (aktiivsüsi); 18. töötlemine: – valgete ja rosé-veinide töötlemine kaaliumferrotsüaniidiga, – punaste veinide töötlemine kaaliumferrotsüaniidi või kaltsiumfütaadiga, tingimusel et sel viisil töödeldud vein sisaldab jääkrauda; 19. metaviinhappe lisamine koguses kuni 100 mg/l; 20. järgmiste ainete kasutamine pudelis kääritatud vahuveini valmistamiseks, mille sete eraldatakse dégorgement-meetodil: – kaltsiumalginaat või – kaltsiumalginaat; 21. kaaliumbitartraadi lisamine viinakivi sadestamiseks; 22. pärmseenepreparaatide kasutamine maksimaalselt 40 g/hl; 23. polüvinüülpolüpürrolidooni kasutamine, tingimusel et sel viisil töödeldud vein ei sisalda polüvinüülpolüpürrolidooni rohkem kui 100 mg/l; 24. vasksulfaadi kasutamine veini maitse- või lõhnadefektide kõrvaldamiseks maksimaalselt 1 g/hl, tingimusel et sel viisil töödeldud veini vasesisaldus ei ole suurem kui 1 mg/l; 25. karamelli lisamine, et intensiivistada liköörveinide värvi; 26. veini, kuivatatud viinamarjade destilleerimisel saadud alkoholi või veinist saadud neutraalse alkoholi lisamine liköörveinide valmistamisel; 27. viinamarjavirde ja kontsentreeritud viinamarjavirde lisamine veini magustamiseks; 28. kaltsiumkarbonaadi kasutamine happesuse vähendamiseks; 29. katioonivahetusvaikude kasutamine veini tasakaalustamiseks,[5] tingimusel et need vaigud on piisavalt stabiilsed, et veini ei satuks aineid tervistkahjustavas koguses; 30. tammepuutükkide kasutamine; 31. tsentrifuugtehnoloogia kasutamine; 32. kummiaraabiku/akaatsia kasutamine; 33. kaltsiumtartraadi kasutamine happesuse vähendamiseks; 34. elektrodialüüsi kasutamine; 35. ureaasi kasutamine veini karbamiidisisalduse vähendamiseks; 36. lüsosüümi kasutamine; 37. pöördosmoosi kasutamine; 38. dimetüüldikarbonaadi kasutamine; 39. vesinikperoksiidi kasutamine viinamarjamahlas, kontsentreeritud viinamarjamahlas või viinamarjavirdes; 40. vastuvoolu meetodil ekstraheerimise kasutamine; 41. taimsete valkude kasutamine; 42. vasktsitraadi kasutamine; 43. viinamarjadest valmistatud piiritusjoogi, brändi ja suhkrute lisamine vahuveinile; 44. misteli lisamine. 2. Uued või kohandatud veinivalmistustavad ja -menetlused, milles lepinguosalised on vastastikku või ühiskomitees artiklis 29 või 30 kehtestatud korra kohaselt kokku leppinud. B OSA Ühendusest pärit veinide puhul 1. Loetelu veinivalmistustavadest ja -menetlustest, mis on lubatud ühendusest pärit veini puhul ühenduse eeskirjadega, eeskätt nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 1622/2000 ettenähtud tingimustel (kui ei ole märgitud teisiti) ja järgmiste ettekirjutustega: 1. gaseerimine või barboteerimine, kasutades argooni, lämmastikku või hapnikku; 2. kuumutamine; 3. veatu ja lahjendamata, kuivade veinide hiljutise valmimise tulemusel pärmseeni sisaldava värske käärimissette kasutamine kuivades veinides, koguses mitte üle 5 %; 4. tsentrifuugimine ja filtreerimine inertse filtreerimisainega või ilma, tingimusel et nii töödeldud tootesse ei jää soovimatuid jääke; 5. pärmseente kasutamine veini valmistamiseks; 6. pärmseenepreparaatide kasutamine maksimaalselt 40 g/hl; 7. polüvinüülpolüpürrolidooni kasutamine maksimaalselt 80 g/hl; 8. piimhappebakterite kasutamine hõljumit sisaldavas veinis; 9. ühe või mitme järgmise aine lisamine pärmseente kasvu kiirendamiseks: – lisatakse: i) diammooniumfosfaati või ammooniumsulfaati kuni 0,3 g/l, ii) ammooniumsulfitit või ammooniumbisulfitit kuni 0,2 g/l. Neid tooteid võib kasutada ka koos koguses kuni 0,3 g/l, ilma et see piiraks eespool nimetatud kogust 0,2 g/l; – tiamiinhüdrokloriidi lisamine kuni 0,6 mg/l tiamiinina väljendatuna; 10. süsinikdioksiidi, argooni või lämmastiku kasutamine kas eraldi või koos ainult inertse atmosfääri loomiseks ja toote õhukindlaks käsitsemiseks; 11. süsinikdioksiidi lisamine, tingimusel et nii töödeldud veini süsinikdioksiidisisaldus ei ületaks 2 g/l; 12. Austraalia eeskirjadega ettenähtud tingimustel vääveldioksiidi, kaaliumbisulfiti või kaaliummetabisulfiti, teiste nimetustega kaaliumdisulfiti või kaaliumpürosulfiti kasutamine; 13. sorbiinhappe või kaaliumsorbaadi lisamine, tingimusel et töödeldud toote joogina turule lubamisel ei ületa lõplik sorbiinhappesisaldus 200 mg/l; 14. L-askorbiinhappe lisamine koguses kuni 250 mg/l; 15. sidrunhappe lisamine veini tasakaalustamiseks, tingimusel et selle lõplik sisaldus töödeldud veinis ei ületa 1 g/l; 16. viinhappe kasutamine hapestamiseks, tingimusel et veini esialgset happesisaldust ei suurendata rohkem kui 2,5 g/l viinhappes väljendatuna; 17. ühe või mitme järgmise aine kasutamine happesuse vähendamiseks: – neutraalne kaaliumtartraat, – kaaliumbikarbonaat, – kaltsiumkarbonaat, mis võib väikestes kogustes sisaldada L (+) viinhappe ja L (–) õunhappe kaltsium-kaksiksoola, – kaltsiumtartraat või viinhape, – homogeenne viinhappe ja kaltsiumkarbonaadi preparaat, mis sisaldab neid aineid pulbristatuna võrdses koguses; 18. selitamine ühe või mitme järgmise veinivalmistuses kasutatava ainega: – toiduželatiin, – taimsed valgud, – kalaliim, – kaseiin ja kaaliumkaseinaat, – munaalbumiin, piimaalbumiin, – bentoniit, – silikoondioksiid geeli või kolloidlahusena, – kaoliin, – tanniin, – pektinolüütilised ensüümid, – beetaglükanaasi ensüümpreparaadid; 19. tanniini lisamine; 20. töötlemine veinivalmistuses kasutatava söega (aktiivsüsi) koguses kuni 100 g kuivainet hl kohta; 21. töötlemine: – valgete ja rosé-veinide töötlemine kaaliumferrotsüaniidiga, – punaste veinide töötlemine kaaliumferrotsüaniidi või kaltsiumfütaadiga, tingimusel et sel viisil töödeldud vein sisaldab jääkrauda; 22. metaviinhappe lisamine koguses kuni 100 mg/l; 23. akaatsia kasutamine pärast kääritamise lõpetamist; 24. DL-viinhappe (tuntud ka ratseemilise happe nime all) või selle neutraalse kaaliumsoola kasutamine liigse kaltsiumi sadestamiseks; 25. järgmiste ainete kasutamine pudelis kääritatud vahuveini valmistamiseks, mille sete eraldatakse dégorgement-meetodil: – kaltsiumalginaat või – kaltsiumalginaat; 26. vasksulfaadi kasutamine veini maitse- või lõhnadefektide kõrvaldamiseks maksimaalselt 1 g/hl, tingimusel et sel viisil töödeldud veini vasesisaldus ei ole suurem kui 1 mg/l; 27. kaaliumbitartraadi või kaltsiumtartraadi lisamine viinakivi sadestamiseks; 28. süüria männi vaigu kasutamine retsina saamiseks, mida tohib toota üksnes Kreekas; 29. karamelli lisamine, et intensiivistada liköörveinide värvi; 30. kaltsiumsulfaadi kasutamine teatavate mpv-liköörveinide valmistamiseks, tingimusel et sel viisil töödeldud veini sulfaadisisaldus ei ületa 2,5 g/l kaaliumsulfaadina väljendatuna; 31. veini, kuivatatud viinamarjade destilleerimisel saadud alkoholi või veinist saadud neutraalse alkoholi lisamine liköörveinide valmistamisel; 32. sahharoosi, kontsentreeritud viinamarjavirde või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamine viinamarjade, viinamarjavirde või veini naturaalse alkoholisisalduse suurendamiseks; 33. viinamarjavirde või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamine veini magustamiseks; 34. elektrodialüüs veini viinhappelise stabiliseerimise tagamiseks; 35. ureaasi kasutamine veini karbamiidisisalduse vähendamiseks; 36. lüsosüümi lisamine; 37. osaline kontsentreerimine mehaanilise töötlusega, sealhulgas pöördosmoosiga, viinamarjavirde või veini naturaalse alkoholisisalduse suurendamiseks; 38. dimetüüldikarbonaadi (DMMC) lisamine veinile mikrobioloogilise stabiliseerumise tagamiseks; 39. tammepuutükkide kasutamine veinivalmistamisel. 2. Uued või kohandatud veinivalmistustavad ja -menetlused, milles lepinguosalised on vastastikku või ühiskomitees artiklis 29 või 30 kehtestatud korra kohaselt kokku leppinud. C OSA Artikli 6 lõikes 7 osutatud veinivalmistustavade ja -menetluste tehnilised kohandused Ühenduse puhul I lisa B osas sätestatud veinivalmistustavad ja -menetlused: 16. viinhappe kasutamine hapestamiseks, tingimusel et veini esialgset happesisaldust ei suurendata rohkem kui 2,5 g/l viinhappes väljendatuna; 32. sahharoosi, kontsentreeritud viinamarjavirde või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamine viinamarjade, viinamarjavirde või veini naturaalse alkoholisisalduse suurendamiseks; 37. osaline kontsentreerimine mehaanilise töötlusega, sealhulgas pöördosmoosiga, viinamarjavirde või veini naturaalse alkoholisisalduse suurendamiseks. Austraalia puhul I lisa A osas sätestatud veinivalmistustavad ja -menetlused: Puuduvad. II LISA Geograafilised tähised(osutatud artiklis 12) Käesoleva lepinguga hõlmatud geograafilised tähised on järgmised: A OSA. EUROOPA ÜHENDUSEST PÄRIT VEINID 1. Liikmesriikide geograafilised tähised: AUSTRIA 1. Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid Määratletud piirkonnad | Burgenland Carnuntum Donauland Kamptal Kärnten Kremstal Mittelburgenland Neusiedlersee Neusiedlersee-Hügelland Niederösterreich Oberösterreich Salzburg Steiermark Südburgenland Süd-Oststeiermark Südsteiermark Thermenregion Tirol Traisental Vorarlberg Wachau Weinviertel Weststeiermark Wien | 2. Geograafilise tähisega lauaveinid Bergland Steirerland Weinland Wien | BELGIA 1. Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid Määratletud piirkondade nimed | Côtes de Sambre et Meuse Hagelandse Wijn Haspengouwse Wijn Heuvellandse wijn Vlaamse mousserende kwaliteitswijn | 2. Geograafilise tähisega lauaveinid Vin de pays des jardins de Wallonie Vlaamse landwijn | BULGARIA 1. Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid Määratletud piirkonnad | Асеновград (Asenovgrad) Черноморски район (Black Sea Region) Брестник (Brestnik) Драгоево (Dragoevo) Евксиноград (Evksinograd) Хан Крум (Han Krum) Хърсово (Harsovo) Хасково (Haskovo) Хисаря (Hisarya) Ивайловград (Ivaylovgrad) Карлово (Karlovo) Карнобат (Karnobat) Ловеч (Lovech) Лозица (Lozitsa) Лом (Lom) Любимец (Lyubimets) Лясковец (Lyaskovets) Мелник (Melnik) Монтана (Montana) Нова Загора (Nova Zagora) Нови Пазар (Novi Pazar) Ново село (Novo Selo) Оряховица (Oryahovitsa) Павликени (Pavlikeni) Пазарджик (Pazardjik) Перущица (Perushtitsa) | Плевен (Pleven) Пловдив (Plovdiv) Поморие (Pomorie) Русе (Ruse) Сакар (Sakar) Сандански (Sandanski) Септември (Septemvri) Шивачево (Shivachevo) Шумен (Shumen) Славянци (Slavyantsi) Сливен (Sliven) Южно Черноморие (Southern Black Sea Coast) Стамболово (Stambolovo) Стара Загора (Stara Zagora) Сухиндол (Suhindol) Сунгурларе (Sungurlare) Свищов (Svishtov) Долината на Струма (Struma valley) Търговище (Targovishte) Върбица (Varbitsa) Варна (Varna) Велики Преслав (Veliki Preslav) Видин (Vidin) Враца (Vratsa) Ямбол (Yambol) | 2. Geograafilise tähisega lauaveinid Дунавска равнина ( Danube Plain ) Тракийска низина ( Thracian Lowlands ) KÜPROS 1. Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid Kreeka keeles | Inglise keeles | Määratletud piirkonnad | Allpiirkonnad Ászár-Neszmély(-i)………………………… | Määratletud piirkonnad | Allpiirkonnad Ászár-Neszmély(-i)………………………… | Κουμανδαρία Λαόνα Ακάμα Βουνί Παναγιάς – Αμπελίτης Πιτσιλιά Κρασοχώρια Λεμεσού | Αφάμης või Λαόνα | Commandaria Laona Akama Vouni Panayia – Ambelitis Pitsilia Krasohoria Lemesou | Afames või Laona | 2. Geograafilise tähisega lauaveinid Kreeka keeles | Inglise keeles | Λεμεσός Πάφος Λευκωσία Λάρνακα | Lemesos Pafos Lefkosia Larnaka | TŠEHHI VABARIIK 1. Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid Määratletud piirkonnad (millele võib järgneda allpiirkonna nimi) | Allpiirkonnad millele võib järgneda viinamarjakasvatusega tegeleva omavalitsusüksuse nimi ja/või viinamarjaistanduse nimi | čechy Morava | litoměřická mělnická mikulovská slovácká velkopavlovická znojemská | 2. Geograafilise tähisega lauaveinid české zemské víno moravské zemské víno | PRANTSUSMAA 1. Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid Alsace Grand Cru, millele järgneb väiksema geograafilise üksuse nimi Alsace, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi Alsace või Vin d’Alsace, millele võib järgneda ‘Edelzwicker’ või viinamarjasordi või väiksema geograafilise üksuse nimi Ajaccio Aloxe-Corton Anjou, millele võib järgneda Val de Loire või Coteaux de la Loire või Villages Brissac Anjou, millele võib järgneda ‘Gamay’, ‘Mousseux’ või ‘Villages’ Arbois Arbois Pupillin Auxey-Duresses või Auxey-Duresses Côte de Beaune või Auxey-Duresses Côte de Beaune-Villages Bandol Banyuls Barsac Bâtard-Montrachet Béarn või Béarn Bellocq Beaujolais Supérieur Languedoc, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi Beaujolais-Villages Beaumes-de-Venise, millele võib eelneda ‘Muscat de’ Beaune Bellet või Vin de Bellet Bergerac Bienvenues Bâtard-Montrachet Blagny Blanc Fumé de Pouilly Blanquette de Limoux Blaye Bonnes Mares Bonnezeaux Bordeaux Côtes de Francs Bordeaux Haut-Benauge Bordeaux, millele võib järgneda ‘Clairet’ või ‘Supérieur’ või ‘Rosé’ või ‘mousseux’ Bourg Bourgeais Bourgogne, millele võib järgneda ‘Clairet’ või ‘Rosé’ või väiksema geograafilise üksuse nimi Bourgogne Aligoté Bourgueil Bouzeron Brouilly Buzet Cabardès Cabernet d’Anjou Cabernet de Saumur Cadillac Cahors Canon-Fronsac Cap Corse, millele eelneb ‘Muscat du’ Cassis Cérons Chablis Grand Cru, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi Chablis, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi Chambertin Chambertin Clos de Bèze Chambolle-Musigny Champagne Chapelle-Chambertin Charlemagne Charmes-Chambertin Chassagne-Montrachet või Chassagne-Montrachet Côte de Beaune või Chassagne-Montrachet Côte de Beaune-Villages Château Châlon Château-Grillet Châteaumeillant Châteauneuf-du-Pape Châtillon-en-Diois Chenas Chevalier-Montrachet Cheverny Chinon Chiroubles Chorey-lès-Beaune või Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune või Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune Villages Clairette de Bellegarde Clairette de Die Clairette du Languedoc, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi Clos de la Roche Clos de Tart Clos des Lambrays Clos Saint-Denis Clos Vougeot Collioure Condrieu Corbières, millele võib järgneda Boutenac Cornas Corton Corton-Charlemagne Costières de Nîmes Côte de Beaune, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi Côte de Beaune-Villages Côte de Brouilly Côte de Nuits Côte Roannaise Côte Rôtie Coteaux Champenois, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi Coteaux d’Aix-en-Provence Coteaux d’Ancenis, millele võib järgneda viinamarjasordi nimi Coteaux de Die Coteaux de l’Aubance Coteaux de Pierrevert Coteaux de Saumur Coteaux du Giennois Coteaux du Languedoc Picpoul de Pinet Coteaux du Languedoc, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi Coteaux du Layon või Coteaux du Layon Chaume Coteaux du Layon, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi Coteaux du Loir Coteaux du Lyonnais Coteaux du Quercy Coteaux du Tricastin Coteaux du Vendômois Coteaux Varois Côte-de-Nuits-Villages Côtes Canon-Fronsac Côte d’Auvergne, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi Côtes de Beaune, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi Côtes de Bergerac Côtes de Blaye Côtes de Bordeaux Saint-Macaire Côtes de Bourg Côtes de Brulhois Côtes de Castillon Côtes de Duras Côtes de la Malepère Côtes de Millau Côtes de Montravel Côtes de Provence, millele võib järgneda Sainte Victoire Côtes de Saint-Mont Côtes de Toul Côtes du Frontonnais, millele võib järgneda Fronton või Villaudric Côtes du Jura Côtes du Lubéron Côtes du Marmandais Côtes du Rhône Côtes du Rhône Villages, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi Côtes du Roussillon Côtes du Roussillon Villages, millele võivad järgneda omavalitsusüksused Caramany või Latour de France või Lesquerde või Tautavel Côtes du Ventoux Côtes du Vivarais Cour-Cheverny Crémant d'Alsace Crémant de Bordeaux Crémant de Bourgogne Crémant de Die Crémant de Limoux Crémant de Loire Crémant du Jura Crépy Criots Bâtard-Montrachet Crozes Ermitage Crozes-Hermitage Echezeaux Entre-Deux-Mers või Entre-Deux-Mers Haut-Benauge Ermitage Faugères Fiefs Vendéens, millele võib järgenda Mareuil või Brem või Vix or Pissotte Fitou Fixin Fleurie Floc de Gascogne Fronsac Frontignan Gaillac Gaillac Premières Côtes Gevrey-Chambertin Gigondas Givry Grand Roussillon Grands Echezeaux Graves Graves de Vayres Griotte-Chambertin Gros Plant du Pays Nantais Haut Poitou Haut-Médoc Haut-Montravel Hermitage Irancy Irouléguy Jasnières Juliénas Jurançon L'Etoile, millele võib järgneda ‘mousseux’ La Grande Rue Ladoix või Ladoix Côte de Beaune või Ladoix Côte de Beaune-Villages Lalande de Pomerol Languedoc, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi Latricières-Chambertin Les-Baux-de-Provence Limoux Lirac Listrac-Médoc Loupiac Lunel, millele võib eelneda ‘Muscat de’ Lussac Saint-Émilion Mâcon või Pinot-Chardonnay-Macôn Mâcon, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi Mâcon-Villages Macvin du Jura Madiran Maranges Côte de Beaune või Maranges Côtes de Beaune-Villages Maranges, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi Marcillac Margaux Marsannay Maury Mazis-Chambertin Mazoyères-Chambertin Médoc Menetou Salon, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi Mercurey Meursault või Meursault Côte de Beaune või Meursault Côte de Beaune-Villages Minervois Minervois-la-Livinière Mireval Monbazillac Montagne Saint-Émilion Montagny Monthélie või Monthélie Côte de Beaune või Monthélie Côte de Beaune-Villages Montlouis, millele võib järgneda „mousseux” või „pétillant” Montrachet Montravel Morey-Saint-Denis Morgon Moselle Moulin-à-Vent Moulis Moulis-en-Médoc Muscadet Muscadet Coteaux de la Loire Muscadet Côtes de Grandlieu Muscadet Sèvre-et-Maine Musigny Néac Nuits Nuits-Saint-Georges Orléans Orléans-Cléry Pacherenc du Vic-Bilh Palette Patrimonio Pauillac Pécharmant Pernand-Vergelesses või Pernand-Vergelesses Côte de Beaune või Pernand-Vergelesses Côte de Beaune-Villages Pessac-Léognan Petit Chablis, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi Pineau des Charentes Pinot-Chardonnay-Macôn Pomerol Pommard Pouilly Fumé Pouilly-Fuissé Pouilly-Loché Pouilly-sur-Loire Pouilly-Vinzelles Premières Côtes de Blaye Premières Côtes de Bordeaux, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi Puisseguin Saint-Émilion Puligny-Montrachet või Puligny-Montrachet Côte de Beaune või Puligny-Montrachet Côte de Beaune-Villages Quarts-de-Chaume Quincy Rasteau Rasteau Rancio Régnié Reuilly Richebourg Rivesaltes, millele võib eelneda ‘Muscat de’ Rivesaltes Rancio Romanée (La) Romanée Conti Romanée Saint-Vivant Rosé des Riceys Rosette Roussette de Savoie, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi Roussette du Bugey, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi Ruchottes-Chambertin Rully Saint Julien Saint-Amour Saint-Aubin või Saint-Aubin Côte de Beaune või Saint-Aubin Côte de Beaune-Villages Saint-Bris Saint-Chinian Sainte-Croix-du-Mont Sainte-Foy Bordeaux Saint-Émilion Saint-Émilion Grand Cru Saint-Estèphe Saint-Georges Saint-Émilion Saint-Jean-de-Minervois, millele võib eelneda ‘Muscat de’ Saint-Joseph Saint-Nicolas-de-Bourgueil Saint-Péray Saint-Pourçain Saint-Romain või Saint-Romain Côte de Beaune või Saint-Romain Côte de Beaune-Villages Saint-Véran Sancerre Santenay või Santenay Côte de Beaune või Santenay Côte de Beaune-Villages Saumur Champigny Saussignac Sauternes Savennières Savennières-Coulée-de-Serrant Savennières-Roche-aux-Moines Savigny või Savigny-lès-Beaune Seyssel Tâche (La) Tavel Thouarsais Touraine Amboise Touraine Azay-le-Rideau Touraine Mesland Touraine Noble Joue Touraine, millele võib järgneda ‘mousseux’ või ‘pétillant’ Tursan Vacqueyras Valençay Vin d’Entraygues et du Fel Vin d’Estaing Vin de Corse, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi Vin de Lavilledieu Vin de Savoie või Vin de Savoie-Ayze, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi Vin du Bugey, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi Vin Fin de la Côte de Nuits Viré Clessé Volnay Volnay Santenots Vosne-Romanée Vougeot Vouvray, millele võib järgneda ‘mousseux’ või ‘pétillant’ | 2. Geograafilise tähisega lauaveinid Vin de pays de l’Agenais Vin de pays d’Aigues Vin de pays de l’Ain Vin de pays de l’Allier Vin de pays d’Allobrogie Vin de pays des Alpes de Haute-Provence Vin de pays des Alpes Maritimes Vin de pays de l’Ardèche Vin de pays d’Argens Vin de pays de l’Ariège Vin de pays de l’Aude Vin de pays de l’Aveyron Vin de pays des Balmes dauphinoises Vin de pays de la Bénovie Vin de pays du Bérange Vin de pays de Bessan Vin de pays de Bigorre Vin de pays des Bouches du Rhône Vin de pays du Bourbonnais Vin de pays du Calvados Vin de pays de Cassan Vin de pays Cathare Vin de pays de Caux Vin de pays de Cessenon Vin de pays des Cévennes, millele võib järgneda Mont Bouquet Vin de pays Charentais, millele võib järgneda Ile de Ré või Ile d’Oléron või Saint-Sornin Vin de pays de la Charente Vin de pays des Charentes-Maritimes Vin de pays du Cher Vin de pays de la Cité de Carcassonne Vin de pays des Collines de la Moure Vin de pays des Collines rhodaniennes Vin de pays du Comté de Grignan Vin de pays du Comté tolosan Vin de pays des Comtés rhodaniens Vin de pays de la Corrèze Vin de pays de la Côte Vermeille Vin de pays des coteaux charitois Vin de pays des coteaux d’Enserune Vin de pays des coteaux de Besilles Vin de pays des coteaux de Cèze Vin de pays des coteaux de Coiffy Vin de pays des coteaux Flaviens Vin de pays des coteaux de Fontcaude Vin de pays des coteaux de Glanes Vin de pays des coteaux de l’Ardèche Vin de pays des coteaux de l’Auxois Vin de pays des coteaux de la Cabrerisse Vin de pays des coteaux de Laurens Vin de pays des coteaux de Miramont Vin de pays des coteaux de Montélimar Vin de pays des coteaux de Murviel Vin de pays des coteaux de Narbonne Vin de pays des coteaux de Peyriac Vin de pays des coteaux des Baronnies Vin de pays des coteaux du Cher et de l’Arnon Vin de pays des coteaux du Grésivaudan Vin de pays des coteaux du Libron Vin de pays des coteaux du Littoral Audois Vin de pays des coteaux du Pont du Gard Vin de pays des coteaux du Salagou Vin de pays des coteaux de Tannay Vin de pays des coteaux du Verdon Vin de pays des coteaux et terrasses de Montauban Vin de pays des côtes catalanes Vin de pays des côtes de Gascogne Vin de pays des côtes de Lastours Vin de pays des côtes de Montestruc Vin de pays des côtes de Pérignan Vin de pays des côtes de Prouilhe Vin de pays des côtes de Thau Vin de pays des côtes de Thongue Vin de pays des côtes du Brian Vin de pays des côtes de Ceressou Vin de pays des côtes du Condomois Vin de pays des côtes du Tarn Vin de pays des côtes du Vidourle Vin de pays de la Creuse Vin de pays de Cucugnan Vin de pays des Deux-Sèvres Vin de pays de la Dordogne Vin de pays du Doubs Vin de pays de la Drôme Vin de pays Duché d’Uzès Vin de pays de Franche-Comté, millelele võib järgneda Coteaux de Champlitte Vin de pays du Gard Vin de pays du Gers Vin de pays des Hautes-Alpes Vin de pays de la Haute-Garonne Vin de pays de la Haute-Marne Vin de pays des Hautes-Pyrénées Vin de pays d’Hauterive, millele võib järgneda Val d’Orbieu või Coteaux du Termenès või Côtes de Lézignan Vin de pays de la Haute-Saône Vin de pays de la Haute-Vienne Vin de pays de la Haute vallée de l’Aude Vin de pays de la Haute vallée de l’Orb Vin de pays des Hauts de Badens Vin de pays de l’Hérault Vin de pays de l’Ile de Beauté Vin de pays de l’Indre et Loire Vin de pays de l’Indre Vin de pays de l’Isère Vin de pays du Jardin de la France, millele võib järgneda Marches de Bretagne või Pays de Retz Vin de pays des Landes Vin de pays de Loire-Atlantique Vin de pays du Loir et Cher Vin de pays du Loiret Vin de pays du Lot Vin de pays du Lot et Garonne Vin de pays des Maures Vin de pays de Maine et Loire Vin de pays de la Mayenne Vin de pays de Meurthe-et-Moselle Vin de pays de la Meuse Vin de pays du Mont Baudile Vin de pays du Mont Caume Vin de pays des Monts de la Grage Vin de pays de la Nièvre Vin de pays d’Oc Vin de pays du Périgord, millele võib järgneda Vin de Domme Vin de pays de la Petite Crau Vin de pays des Portes de Méditerranée Vin de pays de la Principauté d’Orange Vin de pays du Puy de Dôme Vin de pays des Pyrénées-Atlantiques Vin de pays des Pyrénées-Orientales Vin de pays des Sables du Golfe du Lion Vin de pays de la Sainte Baume Vin de pays de Saint Guilhem-le-Désert Vin de pays de Saint-Sardos Vin de pays de Sainte Marie la Blanche Vin de pays de Saône et Loire Vin de pays de la Sarthe Vin de pays de Seine et Marne Vin de pays du Tarn Vin de pays du Tarn et Garonne Vin de pays des Terroirs landais, millele võib järgneda Coteaux de Chalosse või Côtes de L’Adour või Sables Fauves või Sables de l’Océan Vin de pays de Thézac-Perricard Vin de pays du Torgan Vin de pays d’Urfé Vin de pays du Val de Cesse Vin de pays du Val de Dagne Vin de pays du Val de Montferrand Vin de pays de la Vallée du Paradis Vin de pays du Var Vin de pays du Vaucluse Vin de pays de la Vaunage Vin de pays de la Vendée Vin de pays de la Vicomté d’Aumelas Vin de pays de la Vienne Vin de pays de la Vistrenque Vin de pays de l’Yonne | SAKSAMAA 1. Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid Määratletud piirkondade nimed (millele võib järgneda allpiirkonna nimi) | Allpiirkonnad | Ahr Baden Franken Hessische Bergstraße Mittelrhein Mosel-Saar-Ruwer või Mosel või Saar või Ruwer Nahe Pfalz Rheingau Rheinhessen Saale-Unstrut Saksimaa Württemberg | Walporzheim või Ahrtal Badische Bergstraße Tauberfranken Bodensee Breisgau Kaiserstuhl Kraichgau Tuniberg Markgräflerland Ortenau Maindreieck Mainviereck Steigerwald Starkenburg Umstadt Loreley Siebengebirge Bernkastel Burg Cochem Moseltor Obermosel Saar Ruwertal Nahetal Mittelhaardt Deutsche Weinstraße (Weinstrasse) Südliche Weinstraße (Weinstrasse) Johannisberg Bingen Nierstein Wonnegau Schloß Neuenburg Thüringen Mansfelder Seen Elstertal Meißen Württembergischer Bodensee Kocher-Jagst-Tauber Oberer Neckar Remstal-Stuttgart Württembergisch Unterland Bayerischer Bodensee | 2. Geograafilise tähisega lauaveinid Landwein | Tafelwein | Ahrtaler Landwein Badischer Landwein Bayerischer Bodensee-Landwein Landwein Main Landwein der Mosel Landwein der Ruwer Landwein der Saar Mecklenburger Landwein Mitteldeutscher Landwein Nahegauer Landwein Pfälzer Landwein Regensburger Landwein Rheinburgen-Landwein Rheingauer Landwein Rheinischer Landwein Saarländischer Landwein der Mosel Sächsischer Landwein Schwäbischer Landwein Starkenburger Landwein Taubertäler Landwein | Albrechtsburg Baier Burgengau Donau Lindau Main Mosel Neckar Oberrhein Rhein Rhein-Mosel Römertor Stargarder Land | KREEKA 1. Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid Määratletud piirkonnad | Kreeka keeles | Inglise keeles | Σάμος Μοσχάτος Πατρών Μοσχάτος Ρίου – Πατρών Μοσχάτος Κεφαλληνίας Μοσχάτος Λήμνου Μοσχάτος Ρόδου Μαυροδάφνη Πατρών Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας Σητεία Νεμέα Σαντορίνη Δαφνές Ρόδος Νάουσα Ρομπόλα Κεφαλληνίας Ραψάνη Μαντινεία Μεσενικόλα Πεζά Αρχάνες Πάτρα Ζίτσα Αμύνταιο Γουμένισσα Πάρος Λήμνος Αγχίαλος Πλαγιές Μελίτωνα | Samos Moschatos Patra Moschatos Riou Patra Moschatos Kephalinia Moschatos Lemnos Moschatos Rhodos Mavrodafni Patra Mavrodafni Kephalinia Sitia Nemea Santorini Dafnes Rhodos Naoussa Robola Kephalinia Rapsani Mantinia Mesenicola Peza Archanes Patra Zitsa Amynteon Goumenissa Paros Lemnos Anchialos Slopes of Melitona | 2. Geograafilise tähisega lauaveinid Kreeka keeles | Inglise keeles | Ρετσίνα Μεσογείων, millele võib järgneda Αττικής Ρετσίνα Κρωπίας või Ρετσίνα Κορωπίου, millele võib järgneda Αττικής Ρετσίνα Μαρκοπούλου, millele võib järgneda Αττικής Ρετσίνα Μεγάρων, millele võib järgneda Αττικής Ρετσίνα Παιανίας või Ρετσίνα Λιοπεσίου, millele võib järgneda Αττικής Ρετσίνα Παλλήνης, millele võib järgneda Αττικής Ρετσίνα Πικερμίου, millele võib järgneda Αττικής Ρετσίνα Σπάτων, millele võib järgneda Αττικής Ρετσίνα Θηβών, millele võib järgneda Βοιωτίας Ρετσίνα Γιάλτρων, millele võib järgneda Ευβοίας Ρετσίνα Καρύστου, millele võib järgneda Ευβοίας Ρετσίνα Χαλκίδας, millele võib järgneda Ευβοίας Βερντεα Ζακύνθου Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Αναβύσσου Αττικός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Βιλίτσας Τοπικός Οίνος Γρεβενών Τοπικός Οίνος Δράμας Δωδεκανησιακός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Επανομής Ηρακλειώτικος Τοπικός Οίνος Θεσσαλικός Τοπικός Οίνος Θηβαϊκός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Κισσάμου Τοπικός Οίνος Κρανιάς Κρητικός Τοπικός Οίνος Λασιθιώτικος Τοπικός Οίνος Μακεδονικός Τοπικός Οίνος Μεσημβριώτικος Τοπικός Οίνος Μεσσηνιακός Τοπικός Οίνος Παιανίτικος Τοπικός Οίνος Παλληνιώτικος Τοπικός Οίνος Πελοποννησιακός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αμπέλου Τοπικός Οίνος Πλαγιές Βερτίσκου Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κιθαιρώνα Κορινθιακός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πάρνηθας Τοπικός Οίνος Πυλίας Τοπικός Οίνος Τριφυλίας Τοπικός Οίνος Τυρνάβου Σιατιστινός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Ριτσώνας Αυλίδος Τοπικός Οίνος Λετρίνων Τοπικός Οίνος Σπάτων Τοπικός Οίνος Βορείων Πλαγιών Πεντελικού Αιγαιοπελαγίτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Ληλάντιου πεδίου Τοπικός Οίνος Μαρκόπουλου Τοπικός Οίνος Τεγέας Τοπικός Οίνος Ανδριανής Τοπικός Οίνος Χαλικούνας Τοπικός Οίνος Χαλκιδικής Καρυστινός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πέλλας Τοπικός Οίνος Σερρών Συριανός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πετρωτού Τοπικός Οίνος Γερανείων Τοπικός Οίνος Οπουντίας Λοκρίδος Τοπικός Οίνος Στερεάς Ελλάδος Τοπικός Οίνος Αγοράς Τοπικός Οίνος Κοιλάδος Αταλάντης Τοπικός Οίνος Αρκαδίας Παγγαιορείτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Μεταξάτων Τοπικός Οίνος Ημαθίας Τοπικός Οίνος Κλημέντι Τοπικός Οίνος Κέρκυρας Τοπικός Οίνος Σιθωνίας Τοπικός Οίνος Μαντζαβινάτων Ισμαρικός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Αβδήρων Τοπικός Οίνος Ιωαννίνων Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αιγιαλείας Τοπικός Οίνος Πλαγιές του Αίνου Θρακικός Τοπικός Οίνος or Τοπικός Οίνος Θράκης Τοπικός Οίνος Ιλίου Τοπικός Οίνος Ιλίου Τοπικός Οίνος Κορωπίου Τοπικός Οίνος Φλώρινας Τοπικός Οίνος Κορωπίου Τοπικός Οίνος Φλώρινας Τοπικός Οίνος Θαψανών Τοπικός Οίνος Πισάτιδος Τοπικός Οίνος Λευκάδας Μονεμβάσιος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Βελβεντού Τοπικός Οίνος Πισάτιδος Tοπικός Οίνος Μαρτίνου Aχαϊκός Tοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Ηλιείας Τοπικός Οίνος Βελβεντού Λακωνικός Τοπικός Οίνος Tοπικός Οίνος Μαρτίνου Aχαϊκός Tοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Ηλιείας Τοπικός Οίνος Καστοριάς | Retsina of Mesogia, millele võib järgneda Attika Retsina of Kropia või Retsina Koropi, millele võib järgneda Attika Retsina of Markopoulou, millele võib järgneda Attika Retsina of Megara, millele võib järgneda Attika Retsina of Peania või Retsina of Liopesi, millele võib järgneda Attika Retsina of Pallini, millele võib järgneda Attika Retsina of Pikermi, millele võib järgneda Attika Retsina of Spata, millele võib järgneda Attika Retsina of Thebes, millele võib järgneda Viotias Retsina of Gialtra, millele võib järgneda Evvia Retsina of Karystos, millele võib järgneda Evvia Retsina of Halkida, millele võib järgneda Evvia Verntea Zakynthou Regional wine of Mount Athos Agioritikos Regional wine of Anavyssos Regional wine of Attiki-Attikos Regional wine of Vilitsas Regional wine of Grevena Regional wine of Drama Regional wine of Dodekanese – Dodekanissiakos Regional wine of Epanomi Regional wine of Heraklion – Herakliotikos Regional wine of Thessalia – Thessalikos Regional wine of Thebes – Thivaikos Regional wine of Kissamos Regional wine of Krania Regional wine of Crete – Kritikos Regional wine of Lasithi – Lassithiotikos Regional wine of Macedonia – Macedonikos Regional wine of Nea Messimvria Regional wine of Messinia – Messiniakos Regional wine of Peanea Regional wine of Pallini – Palliniotikos Regional wine of Peloponnese – Peloponnisiakos Regional wine of Slopes of Ambelos Regional wine of Slopes of Vertiskos Regional wine of Slopes of Kitherona Regional wine of Korinthos – Korinthiakos Regional wine of Slopes of Parnitha Regional wine of Pylia Regional wine of Trifilia Regional wine of Tyrnavos Regional wine of Siastista Regional wine of Ritsona Avlidas Regional wine of Letrines Regional wine of Spata Regional wine of Slopes of Penteliko Regional wine of Aegean Sea Regional wine of Lilantio Pedio Regional wine of Markopoulo Regional wine of Tegea Regional wine of Adriana Regional wine of Halikouna Regional wine of Halkidiki Regional wine of Karystos – Karystinos Regional wine of Pella Regional wine of Serres Regional wine of Syros – Syrianos Regional wine of Slopes of Petroto Regional wine of Gerania Regional wine of Opountias Lokridos Regional wine of Sterea Ellada Regional wine of Agora Regional wine of Valley of Atalanti Regional wine of Arkadia Regional wine of Pangeon – Pangeoritikos Regional wine of Metaxata Regional wine of Imathia Regional wine of Klimenti Regional wine of Corfu Regional wine of Sithonia Regional wine of Mantzavinata Regional wine of Ismaros – Ismarikos Regional wine of Avdira Regional wine of Ioannina Regional wine of Slopes of Egialia Regional wine of Slopes of Enos Regional wine of Thrace - Thrakikos või Regional wine of Thrakis Regional wine of Ilion Regional wine of Metsovo - Metsovitikos Regional wine of Koropi Regional wine of Florina Regional wine of Thapsana Regional wine of Slopes of Knimida Regional wine of Epirus - Epirotikos Regional wine of Pisatis Regional wine of Lefkada Regional wine of Monemvasia - Monemvasios Regional wine of Velvendos Regional wine of Lakonia – Lakonikos Regional wine of Martino Regional wine of Achaia Regional wine of Ilia Regional wine of Thessaloniki Regional wine of Krannona Regional wine of Parnassos Regional wine of Meteora Regional wine of Ikaria Regional wine of Kastoria | UNGARI 1. Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid Määratletud piirkonnad | Allpiirkonnad Ászár-Neszmély(-i)………………………… | Ászár-Neszmély(-i) Badacsony(-i) Balatonboglár(-i) Balatonfelvidék(-i) Balatonfüred-Csopak(-i) Balatonmelléke või Balatonmelléki Bükkalja(-i) Csongrád(-i) Eger või Egri………………………………… Etyek-Buda(-i) Hajós-Baja(-i) Kőszegi Kunság(-i) Mátra(-i) Mór(-i) Pannonhalma (Pannonhalmi) Pécs(-i)……………………………………… Szekszárd(-i) Somló(-i) Sopron(-i) Tokaj(-i)…………………………………… Tolna(-i) Villány(-i) | Ászár(-i) Neszmély(-i) Balatonlelle(-i) Marcali Balatonederics-Lesence(-i) Cserszeg(-i) Kál(-i) Zánka(-i) Muravidéki Kistelek(-i) Mórahalom või Mórahalmi Pusztamérges(-i) Debrő(-i), Debrő(-i), millele võib järgneda Andornaktálya(-i) või Demjén(-i) või Egerbakta(-i) või Egerszalók(-i) või Egerszólát(-i) või Felsőtárkány(-i) või Kerecsend(-i) või Maklár(-i) või Nagytálya(-i) või Noszvaj(-i) või Novaj(-i) või Ostoros(-i) või Szomolya(-i) või Aldebrő(-i) või Feldebrő(-i) või Tófalu(-i) või Verpelét(-i) või Kompolt(-i) või Tarnaszentmária(-i) Buda(-i) Etyek(-i) Velence(-i) Bácska(-i) Cegléd(-i) Duna mente või Duna menti Izsák(-i) Jászság(-i) Kecskemét-Kiskunfélegyháza või Kecskemét-Kiskunfélegyházi Kiskunhalas-Kiskunmajsa(-i) Kiskőrös(-i) Monor(-i) Tisza mente või Tisza menti Versend(-i) Szigetvár(-i) Kapos(-i) Kissomlyó-Sághegyi Köszeg(-i) Abaújszántó(-i) või Bekecs(-i) või Bodrogkeresztúr(-i) või Bodrogkisfalud(-i) või Bodrogolaszi või Erdőbénye(-i) või Erdőhorváti või Golop(-i) või Hercegkút(-i) või Legyesbénye(-i) või Makkoshotyka(-i) või Mád(-i) või Mezőzombor(-i) või Monok(-i) või Olaszliszka(-i) või Rátka(-i) või Sárazsadány(-i) või Sárospatak(-i) või Sátoraljaújhely(-i) või Szegi või Szegilong(-i) või Szerencs(-i) või Tarcal(-i) või Tállya(-i) või Tolcsva(-i) või Vámosújfalu(-i) Tamási Völgység(-i) Siklós(-i), millele võib järgneda Kisharsány(-i) või Nagyharsány(-i) või Palkonya(-i) või Villánykövesd(-i) või Bisse(-i) või Csarnóta(-i) või Diósviszló(-i) või Harkány(-i) või Hegyszentmárton(-i) või Kistótfalu(-i) või Márfa(-i) või Nagytótfalu(-i) või Szava(-i) või Túrony(-i) või Vokány(-i) | ITAALIA 1. Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid D.O.C.G. (Denominazioni di Origine Controllata e Garantita) | Albana di Romagna Asti või Moscato d’Asti või Asti Spumante Barbaresco Bardolino superiore Barolo Brachetto d'Acqui või Acqui Brunello di Montalcino Carmignano Chianti, millele võib järgneda Colli Aretini või Colli Fiorentini või Colline Pisane või Colli Senesi või Montalbano või Montespertoli või Rufina Chianti Classico Fiano di Avellino Forgiano Franciacorta Gattinara Gavi või Cortese di Gavi Ghemme Greco di Tufo Montefalco Sagrantino Montepulciano d’Abruzzo Colline Tramane Ramandolo Recioto di Soave Sforzato di Valtellina või Sfursat di Valtellina Soave superiore Taurasi Torgiano Valtellina Superiore, millele võib järgneda Grumello või Inferno või Maroggia või Sassella või Stagafassli või Vagella Vermentino di Gallura või Sardegna Vermentino di Gallura Vernaccia di San Gimignano Vernaccia di Serrapetrona Vino Nobile di Montepulciano | D.O.C. (Denominazioni di Origine Controllata) | Aglianico del Taburno või Taburno Aglianico del Vulture Albugnano Alcamo või Alcamo classico Aleatico di Gradoli Aleatico di Puglia Alezio Alghero või Sardegna Alghero Alta Langa Alto Adige või dell’Alto Adige (Südtirol või Südtiroler), millele võib järgneda: - Colli di Bolzano (Bozner Leiten), - Meranese di Collina või Meranese (Meraner Hügel või Meraner), - Santa Maddalena (St.Magdalener), - Terlano (Terlaner), - Valle Isarco (Eisacktal või Eisacktaler), - Valle Venosta (Vinschgau) Ansonica Costa dell’Argentario Aprilia Arborea või Sardegna Arborea Arcole Assisi Atina Aversa Bagnoli di Sopra või Bagnoli Barbera d’Asti Barbera del Monferrato Barbera d’Alba Barco Reale di Carmignano või Rosato di Carmignano või Vin Santo di Carmignano või Vin Santo Carmignano Occhio di Pernice Bardolino Bianchello del Metauro Bianco Capena Bianco dell’Empolese Bianco della Valdinievole Bianco di Custoza Bianco di Pitigliano Bianco Pisano di S. Torpè Biferno Bivongi Boca Bolgheri e Bolgheri Sassicaia Bosco Eliceo Botticino Bramaterra Breganze Brindisi Cacc’e mmitte di Lucera Cagnina di Romagna Caldaro (Kalterer) või Lago di Caldaro (Kalterersee), millele võib järgneda ‘Classico’ Campi Flegrei Campidano di Terralba või Terralba või Sardegna Campidano di Terralba või Sardegna Terralba Canavese Candia dei Colli Apuani Cannonau di Sardegna, millele võib järgneda Capo Ferrato või Oliena või Nepente di Oliena Jerzu Capalbio Capri Capriano del Colle Carema Carignano del Sulcis või Sardegna Carignano del Sulcis Carso Castel del Monte Castel San Lorenzo Casteller Castelli Romani Cellatica Cerasuolo di Vittoria Cerveteri Cesanese del Piglio Cesanese di Affile või Affile Cesanese di Olevano Romano või Olevano Romano Cilento Cinque Terre või Cinque Terre Sciacchetrà, millele võivad järgneda Costa de sera või Costa de Campu või Costa da Posa Circeo Cirò Cisterna d’Asti Colli Albani Colli Altotiberini Colli Amerini Colli Berici, millele võib järgneda Barbarano Colli Bolognesi, millele võib järgneda Colline di Riposto või Colline Marconiane või Zola Predosa või Monte San Pietro või Colline di Oliveto või Terre di Montebudello või Serravalle Colli Bolognesi Classico-Pignoletto Colli del Trasimeno või Trasimeno Colli della Sabina Colli dell'Etruria Centrale Colli di Conegliano, millele võib järgneda märge Refrontolo või Torchiato di Fregona Colli di Faenza Colli di Luni (Regione Liguria) Colli di Luni (Regione Toscana) Colli di Parma Colli di Rimini Colli di Scandiano e di Canossa Colli d'Imola Colli Etruschi Viterbesi Colli Euganei Colli Lanuvini Colli Maceratesi Colli Martani, millele võib järgneda Todi Colli Orientali del Friuli, millele võib järgneda Cialla või Rosazzo Colli Perugini Colli Pesaresi, millele võib järgneda märge Focara või Roncaglia Colli Piacentini, millele võib järgneda Vigoleno või Gutturnio või Monterosso Val d’Arda või Trebbianino Val Trebbia või Val Nure Colli Romagna Centrale Colli Tortonesi Collina Torinese Colline di Levanto Colline Lucchesi Colline Novaresi Colline Saluzzesi Collio Goriziano või Collio Conegliano-Valdobbiadene, millele võib järgneda Cartizze Conero Contea di Sclafani Contessa Entellina Controguerra Copertino Cori Cortese dell’Alto Monferrato Corti Benedettine del Padovano Cortona Costa d’Amalfi, millele võib järgneda Furore või Ravello või Tramonti Coste della Sesia Delia Nivolelli Dolcetto d’Acqui Dolcetto d’Alba Dolcetto d’Asti