ET Euroopa Liidu Teataja C 171/1

Viies Aastaaruanne nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeetme (mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses (2002/589/ÜVJP)) rakendamise kohta

(2006/C 171/01)

SISSEJUHATUS

Ühismeetme eesmärkide saavutamise nimel osales EL aktiivselt väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõiki aspekte käsitlenud ÜRO konverentsil (9.– 20. juulil 2001. aastal New Yorgis), mis lõppes ÜRO tegevusprogrammi vastuvõtmisega, ning 7.–11. juulil 2003. aastal New Yorgis korraldatud esimesel iga kahe aasta järel toimuval riikide kohtumisel. 2005. aastal täitis EL jätkuvalt seda aktiivset osa teisel iga kahe aasta järel toimuval riikide kohtumisel 11.–15. juulil 2005. EL on aktiivselt osalenud ka väike- ja kergrelvade otsimise avatud töörühma koosolekutel ajavahemikul 2004–2005, mille tulemusel võeti 2005. aastal vastu ÜRO mitmepoolne kokkulepe ebaseaduslike väike- ja kergrelvade otsimise kohta, mis kinnitati ÜRO Peaassamblee 60. istungjärgul vastuvõetud otsusega. EL on aktiivselt osalenud ka ÜRO Peaassamblee poolt 31. mail 2001. aastal vastuvõetud rahvusvahelist organiseeritud kuritegevuse vastast konventsiooni täiendava tulirelvade, nende osade, lisaseadmete ja laskemoona ebaseadusliku valmistamise ja nendega kauplemise vastase protokolli üle peetavatel läbirääkimistel.

Euroopa Ülemkogu võttis 15.–16. detsembril 2005. aastal vastu väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastu võitlemise ELi strateegia (1). Selles dokumendis rõhutatakse, et EL peab võtma vastu järjepidevad poliitikad julgeoleku ja arengu valdkonnas, kasutades täielikult ära ELi jaoks mitmepoolsetel ja piirkondlikel tasanditel kättesaadavad vahendid nii Euroopa Liidus kui ka liidu välissuhete raames. Dokument kujutab endast poliitilist juhendit tegevuste jaoks, mida EL teostab selles valdkonnas mitmete talle ja liikmesriikidele kättesaadavate vahendite kaudu.

Käesolev aruanne koosneb kolmest osast:

— I osa käsitleb liikmesriikide jõupingutusi väike- ja kergrelvadega seotud probleemide lahendamisel;

— II osa käsitleb rahvusvahelisi rakendusalaseid jõupingutusi;

— III osa käsitleb esmatähtsaid meetmeid süstemaatilisema lähenemisviisi loomiseks väike- ja kergrelvade osas pakutavale ELi abile ning omandatud kogemusi.

Aruanne käsitleb nõukogu ühismeedet 2002/589/ÜVJP ning tavarelvastuse ebaseadusliku kaubanduse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ELi programmi, mille nõukogu võttis vastu 26. juunil 1997. See keskendub 2005. aastal lõpuleviidud tegevusele.

1. RIIKIDE RAKENDUSALASED JÕUPINGUTUSED 2005. AASTAL

A. Haldus- ja õiguskaitseasutuste vaheline koostöö, koordineerimine ja teabevahetus.

Järgnevalt on esitatud ELi liikmesriikide senised panused siseriiklikesse jõupingutustesse haldus- ja õiguskaitseasutuste vahelise koostöö tugevdamiseks 2005. aastal:

AUSTRIA

Austria ELi eesistumisperioodi ettevalmistustel tõhustati välisministeeriumi, siseministeeriumi, majandus- ja tööministeeriumi ning kaitseministeeriumi vahelist koostööd ja koordineerimist.

KÜPROS

Küprose politsei peakorteri juurde asutati eriosakond registrite pidamiseks (riiklik relvaarhiiv) ning arvutiandmebaas lihtsustab väike- ja kergrelvade alast teabevahetust teiste pädevate ametiasutustega ELis, piirkondlike organisatsioonide ja teiste riikidega.

IIRIMAA

Tolliameti Uimastialane Õiguskaitsetalitus (CDLE) on riiklik/rahvusvaheline kontaktpunkt tulirelvade ja laskemoona eest vastutava tolliteenistuse jaoks. Relvade avastamise eest vastutavad tolliametnikud ja kõnealuse üksuse volitatud ametnikud ja politsei peakorteri (Garda) kuritegevuse ja julgeolekuosakonna volitatud ametnikud vahetavad regulaarselt teavet ja jälitusteavet kahtlaste imporditehingute kohta. See on otstarbekas mehhanism, et kindlaks määrata, kas imporditoimingud on seotud lihtsalt litsentsi rikkumistega või on toimingud seotud organiseeritud kuritegevusega.

CDLE ja Garda Riikliku Kriminaaljuurdlusbüroo ametnike vahel on sisse seatud spetsiaalne sidepidamise kord selliste ühiste täitevmeetmete nagu kontrollitud tarnete lihtsustamiseks, st kui jälitusteabe ja tõendite põhjal on alust kahtlustada, et tegemist on organiseeritud kuritegevusega. Viimastel kuudel viidi läbi üks kontrollitud laskemoonatarne ja üks ühisjuurdlus uimastiärisse segatud kuritegelike ühenduste poolt korraldatud automaatrelvade impordi uurimiseks.

ITAALIA

Itaalias 2000. aasta juunis välisministeeriumi koordineerimisel asutatud ajutine väike- ja kergrelvade töörühm, millesse kuuluvad asjakohaste ministeeriumide, õiguskaitseasutuste ning huvitatud riiklike tööstusliitude esindajad, kogunes 2005. aastal kolm korda. Arutelud keskendusid põhiliselt mitmepoolse jälgimis- ja märgistamisvahendi üle peetavatele läbirääkimistele ning 2001. aastal vastuvõetud ÜRO väike- ja kergrelvade salakaubaveoga võitlemise tegevusprogrammis osalevate riikide iga kahe aasta järel toimuva 2005. aasta kohtumise ettevalmistamisele. Suurt tähelepanu pöörati ka muudele asjakohastele mitmepoolsetele foorumitele (ÜRO Peaassamblee esimene komitee, OSCE, Wassenaari kokkulepe, G8).

LUKSEMBURG

Välisministeeriumi ülesanne on pidada sidet teiste riikide ja organisatsioonidega väike- ja kergrelvade alase rahvusvahelise koordineerimistegevuse eesmärgil.

MALTA

Maltal ei ole väike- ja kergrelvade eest vastutavat riiklikku koordineerivat asutust. Malta on siiski kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni väike- ja kergrelvade alase tegevusprogrammiga asutanud riikliku kontaktpunkti, kes peab sidet teiste asjaomaste riigiasutustega, teiste hulgas Malta Relvajõudude ning Tolli- ja Kaubandusametiga. Väike- ja kergrelvadega kauplemise ja nende transpordi kontrolli eest vastutavad politseiasutused koos teiste asjaomaste asutustega, nagu Tolli- ja Kaubandusamet ja Malta Relvajõud. Politsei teeb alati kindlaks, et kõikidest Maltalt välja viidavatest relvadest teatatakse viivitamatult sihtriigi asjaomastele politseiasutustele.

PORTUGAL

Haldus- ja õiguskaitseasutuste vahelise koostöö, koordineerimise ja teabevahetuse tõhustamisega on jätkatud. Portugali välisministeerium on asutanud koordineeriva rühma, et struktureerida tööd ning vältida pädevuste kattuvust Portugali haldus- ja õiguskaitseasutuste vahel, kes osalevad väike- ja kergrelvade hankimise ja leviku vastases võitluses ning tavarelvastuse salakaubaveo ärahoidmises. Sellesse rühma kuuluvad välisministeeriumi (desarmeerimise ja relvade leviku tõkestamise üksus), kaitseministeeriumi (kaitserelvastuse ja -varustuse peadirektoraat), Portugali luureteenistuse, siseministeeriumi (vabariigi kaitsevägi ja politsei) ning rahandusministeeriumi (tolliameti peadirektoraat) esindajad.

HISPAANIA

Koostöö/koordineerimise ja teabevahetuse eesmärgil uuendatakse ja täiendatakse pidevalt täitevasutuse (tolliamet) ja haldusasutuse (litsentsiamet) vahelisi sidemeid, tagamaks kõikide vedude (eksport, import jm) kontroll reaalajas, kontrollides tegelike tehingute vastavust väljastatud litsentsidele. Teabevahetus toimub krüptokohtvõrgu kaudu. Teiselt poolt on oluline ka kõikide tehingute kohta täpse registri pidamine Hispaania parlamendile antava ja hiljem riiklikkusse statistikasse kantava teabe komplekteerimiseks. Teised aruanded või huvi pakkuvad küsimused, mis võivad esile kerkida, vaatavad selgitamise eesmärgil läbi kaks eespool nimetatud asutust ning teatud delikaatsetel juhtudel nõuab seadus kohustuslikku sekkumist ühisnõukogu (kus on esindatud viis ministeeriumi) poolt, kus haldus- ja õiguskaitseasutuste vaheline koostöö, koordineerimine ja teabevahetus toimub formaalsemal tasandil. Kõiki neid mehhanisme täiendatakse pidevalt vastavalt ühisnõukogu kindlaksmääratud vajadustele ja kogemustele.

B. Hiljuti jõustunud õigusaktid, olemasolevate õigusaktide tegeliku toimimise läbivaatamine

Terve rida liikmesriike on 2005. aastal võtnud vastu uusi õigusakte või vaatavad läbi olemasolevaid õigusakte. Järgnevalt üksikasjalikum ülevaade sellest:

AUSTRIA

2005. aasta oktoobris jõustus Austria uus väliskaubandusseadus (“Aussenhandelsgesetz”). Sellega asendatakse 1995. aasta väliskaubandusseadus. Uue väliskaubandusseadusega kaasnesid ka sõjatehnikaseaduse (“Kriegsmaterialgesetz”) muudatused. Uue seadusega viiakse eeskirjad vastavusse hiljutiste ELi otsustega. Sellega ühtlustatakse vahendustegevuse ja vahendajate mõisteid väliskaubandusseaduses ja sõjatehnikaseaduses nõukogu ühise seisukohaga 2003/468/ÜVJP relvavahenduse kontrolli kohta.

TŠEHHI VABARIIK

Relvaseadust (muudetud seadus nr 119/2002) muudeti 2005. aastal kaks korda. Relvaseaduse 68. jagu muudeti seadusega nr 359/2005, millega muudetakse muudetud tsiviilseadustikku ja sellega seonduvaid seadusi. Muudetud klausel sätestab, et kui omanik ei esita nõuet leitud relvade ja nende laskemoona, leitud laskemoona ja lõhkeainete suhtes, lähevad need kuus kuud (varem aasta) pärast nende leiust teatamist riigi omandisse. Muudatus jõustus 1. septembril 2005. Relvaseaduse 76. jao lõiget 4 muudeti seadusega nr 444/2005, millega muudeti muudetud kohalike maksuasutuste seadust ja sellega seonduvaid seadusi. Muudetud klausel sätestab, et trahve kogub kohalik tolliamet (varem maksuamet). Muudatus jõustus 1. jaanuaril 2006. Selles valdkonnas koostati 2005. aastal mitmeid teisi seaduseelnõusid, sealhulgas sõjamaterjali väliskaubandust reguleeriva seaduse muudatus (muudetud seadus nr 38/1994), mineerimist, lõhkeaineid ja riiklikku mineerimise eest vastutavat ametit reguleeriva seaduse muudatus (muudetud seadus nr 61/1998) ning uus seadus, millega reguleeritakse teatavate selliste varade käsitsemist, mida võib kasutada kaitse- või julgeolekueesmärkidel Tšehhi Vabariigi territooriumil. Need seaduseelnõud on seadusandlusprotsessi eri järkudes.

TAANI

2004. aasta oktoobris jõustus uus seadus, mis sisaldab kolmandate riikide (st teised riigid peale Taani) vahelise relvaveo eeskirju. Reeglid keelavad relvaveo riikidesse, kelle suhtes ÜRO, EL või OSCE on kehtestanud relvaembargo. Lisaks on keelatud relvavedu nende kolmandate riikide vahel, kes pole väljastanud vajalikke ekspordi- ja impordilitsentse.

Taani parlament võttis 14. juunil 2005 vastu õigusakti, millega reguleeritakse lisaks muule ka relvavahendust. Selle õigusakti kohaselt on ilma justiitsministri või ministri volitatud isiku väljastatud litsentsita keelatud vahendajana pidada läbirääkimisi tehingute üle või korraldada tehinguid, mille üheks osaks on ELi mittekuuluvate riikide vahel relvade jms vedu, nagu on sätestatud Taani relvi ja lõhkeaineid käsitlevates õigusaktides. Lisaks on keelatud selliste relvade jms ost või müük ELi mittekuuluvate riikide vahelise relvaveo osana või relvade jms omanikuna korraldada sellist relvavedu. Keeld ei kehti teises ELi liikmesriigis või väljaspool ELi välismaal elavate Taani kodanike tegevuste suhtes. Õigusaktiga rakendatakse nõukogu 23. juuni 2003. aasta ühine seisukoht 2003/468/ÜVJP relvavahenduse kontrolli kohta.

EESTI

Uusi õigusakte 2005. aastal ei jõustunud. Relvaseaduse (jõustunud 31.3.2002) muutmise ja kohandamise protsessi alustati 2005. aastal ja see jätkub. 2005. aastal sai Eesti Politseiamet 822 konfiskeeritud, sundvõõrandatud ja vabatahtlikult loovutatud relva. Need tulirelvad hävitatakse 2006. aastal. 2003. aastal võttis Eesti kasutusele teenistus- ja tsiviilrelvade registri. See toimib praegu hästi. Teenistusrelvade registri programmi ajakohastatakse vajadusel (viimati 2005. aasta keskel).

PRANTSUSMAA

20. detsembri 2004. aasta dekreediga nr 2004-1374 kaitseseadustiku seadusandliku osa kohta tunnistati kehtetuks 18. aprilli 1939. aasta normatiivakt, millega määratakse kindlaks lahinguvarustuse, relvade ja laskemoona kasutamise kord, ning selle sätted lisati kaitseseadustiku II osa III raamatu III jaotisesse.

Kaitseseadustiku III jaotise artiklid luba vajavate lahinguvarustuse, relvade ja laskemoona kohta jäävad seega ainukeseks viiteks kõikide Prantsusmaa õiguse kohaselt relvadeks või lahinguvarustuseks peetavate kaupade suhtes kohaldatavatele eri süsteemidele.

Kaitseseadustikus klassifitseeritakse selline varustus kaheksasse kategooriasse, millest kolm esimest moodustavad “lahinguvarustuse” selle termini kitsas tähenduses. Neljas kategooria “kaitserelvad” sisaldab käsirelvi, millest mõnesid võib pidada lahingurelvadeks.

Tekstis sätestatakse ka lahingurelvade ja -varustuse ostmise, valdamise, tootmise ja kaubanduse suhtes kehtivad põhimõtted vastavalt asjaomasele kategooriale. Kindlaks on määratud ka ekspordi- ja impordikorra põhimõtted. Tekstis määratakse kindlaks rikkumised ning kriminaal- või halduskaristused selles kehtestatud kohustuste eiramise eest karistamiseks.

Koostatud on seaduseelnõu, mis kehtestab eelneva loa süsteemi vahendajate tehingutele. Sellega muudetakse 2001. aasta ettepanekut ja see peaks lähiajal parlamendis arutusele tulema. See kontrollikord kehtib Prantsusmaal elavatele või asutatud isikutele ning hõlmab kriminaalkaristusi. Prantsusmaal elavate või asutatud isikute poolt välismaal teostatud ostu- ja edasimüügitehingutele, mis ei ole hõlmatud ekspordikontrolli menetlustega, kehtivad samad tingimused.

Nende sätete kohta on koostatud ka rakendusdekreedi eelnõu.

Vahendajate tehingute suhtes eelneva kontrolli korra kehtestamine täiendab seega vahendajatena tegutsevate füüsiliste või juriidiliste isikute kontrolli.

Praegu koostatakse seaduse ettepanekut karistusseadustiku muutmiseks. Selles määratletakse embargo mõiste ja sätestatakse kriminaalkaristused embargo või piiravate meetmete rikkumise korral.

SAKSAMAA

Relvavahendust käsitleva ELi ühise seisukoha (2003/468/ÜVJP) rakendamiseks muudab Saksamaa praegu oma ekspordiseadusi. Sõjaväe väike- ja kergrelvade ekspordi suhtes NATOst, EList ja NATO riikidega samaväärsetest riikidest väljapoole kohaldab föderaalvalitsus põhimõtet “uus vana asemel”, tagamaks et saaja hävitab võimaluse korral uue kaubasaadetisega asendatavad relvad, mitte ei müü neid edasi. Üldjuhul ei anta sõjaväe väike- ja kergrelvade ekspordi litsentse eraõiguslikele lõpptarbijatele.

KREEKA

2005. aastal tegeles Kreeka seaduse 2168/1993 muutmisega, et inkorporeerida relvavahendust käsitlev ühine seisukoht 468/2003 siseriiklikusse õigusesse. Eespool nimetatud seadus on täielikult kooskõlas ELi direktiiviga 91/477 ja Schengeni lepinguga. Lisaks kirjutas Kreeka alla tulirelvade protokollile Ç (10.10.2002) ja teeb vajalikud sammud selle ratifitseerimiseks. Kreeka ajakohastas 24. augusti 2005. aasta dekreediga 176700/E3/26700 kaupade transiidikontrolli nimekirju, mis sisaldavad keemilisi, bioloogilisi, bakterioloogilisi ja toksilisi mõjureid, võttes arvesse erinevates rahvusvahelistes kontrollirežiimides vastu võetud otsuseid. On tähtis märkida ka, et Kreeka kohaldab täiskontrolliklausleid ning nõuab bioloogiliste ja keemiliste mõjurite ning tulirelvade lõppkasutajate sertifitseerimist.

UNGARI

Uus valitsuse dekreet 301/2005 sõjavarustuse tootmise litsentsimist ja tehnilise abi osutamist käsitleva seaduse nr CIX/2005 rakendamise kohta. Seadus nr CIX/2005 jõustus 23. detsembril 2005. See valitsuse dekreet reguleerib sõjavarustuse tootmist ja tehnilise abi osutamist Ungari Vabariigi territooriumil. Ungari litsentsiamet on HTLO. Litsentse väljastatakse sõjalise varustuse tööstuskomitee koostatud eksperthinnangute alusel.

LÄTI

Uusi õigusakte väike- ja kergrelvade kohta 2005. aastal vastu ei võetud. Olemasolevaid õigusakte ei ole muudetud, sest ei ole ilmnenud läbivaatamise vajadust.

LEEDU

Leedu on alla kirjutanud rahvusvahelist organiseeritud kuritegevuse vastast ÜRO konventsiooni täiendavale tulirelvade, nende osade, komponentide ja laskemoona ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu suunatud protokollile. Leedu parlament (Seimas) ratifitseeris protokolli 2004. aastal. Sellest tulenevalt peavad kõik Leedu Vabariiki imporditavad B-, C- ja D-kategooria tulirelvad olema nõuetekohaselt märgistatud tähtedega “LT”. See säte kehtib alates 2005. aasta jaanuarist.

Uus seadus strateegiliste kaupade kontrolli kohta, mis on kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1334/2000, mida on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 149/2003, jõustus 2004. aasta mais. Seadus kehtestab “vahendustegevuse” mõiste ja vahendustegevuse eeskirjad. Seaduse sätete kohaselt peab vahendajatel olema eraldi vahenduslitsents, mille väljastab majandusministeerium iga konkreetse vahendustehingu jaoks, mis hõlmab sõjavarustuse ühisesse nimekirja kantud kaupu. Seega kohaldatakse Leedus alates 2004. aasta maist nii vahendustegevuse kui ka üksikute vahendustehingute suhtes litsentsimist ja kontrolli.

Majanduslike ja muude rahvusvaheliste sanktsioonide rakendamise seadus jõustus 2004. aastal. Selle seaduse eesmärk on tagada rahvusvaheliste sanktsioonide ning ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamine rahu ja julgeoleku edendamiseks maailmas, terrorismi vastu võitlemiseks ja inimõiguste kaitse toetamiseks.

Kõik relvaekspordiga seotud tegevused toimuvad kooskõlas erinevates rahvusvahelistes dokumentides sätestatud standardite ja kriteeriumidega. Leedu on võtnud endale kohustuse järgida Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi (ELi poolt heaks kiidetud 8. juunil 1998) kriteeriume ja põhimõtteid. Leedu valitsus kiitis 1. märtsi 2005. aasta otsusega nr 237 “Selliste riikide nimekirja kinnitamise kohta, kuhu on keelatud sõjavarustuse üldnimekirja kantud toodete eksport ja transiit ning igasugused vahendustehingud” heaks nende riikide nimekirja, kuhu relvade eksport, transiit või vahendamine on keelatud. Nimekiri rakendab ÜRO, ELi ja OSCE kehtestatud relvaembargosid ja seda ajakohastatakse pidevalt.

LUKSEMBURG

2005. aastal ei võetud vastu uusi õigusakte.

Antud valdkonna õigusliku aluse moodustavad 15. märtsi 1983. aasta seadus relvade ja laskemoona kohta ja Luksemburgi Suurhertsogiriigi 31. oktoobri 1995. aasta määrus, mis käsitleb relvade, laskemoona ja sõjaliseks kasutamiseks ettenähtud varustuse ning sellega seotud tehnoloogia importi, eksporti ja transiiti. Need õigusaktid avaldati Luksemburgi ametlikus teatajas “Memorial”. Hetkel on käimas praeguste õigusaktide läbivaatamine.

MADALMAAD

Madalmaad ei muutnud 2005. aastal väike- ja kergrelvi käsitlevaid õigusakte.

POOLA

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni väike- ja kergrelvade alase tegevusprogrammi sätete täielikuks rakendamiseks ratifitseeris Poola 25. veebruaril 2005. aastal rahvusvahelist organiseeritud kuritegevuse vastast ÜRO konventsiooni täiendava tulirelvade, nende osade, komponentide ja laskemoona ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu suunatud protokolli.

Hetkel analüüsitakse Poolas, kas oluliste osade märgistamise ühise süsteemi kehtestamine kõikidele Poola relvatootjatele on teostatav ja vajalik. Majandusministeeriumis on loodud ekspertide rühm, et vaadata läbi 22. juuni 2001. aasta seaduse (mis käsitleb relvajõududes ja politseis kasutatavate lõhkeainete, relvade, laskemoona, toodete ja tehnoloogiate valdkonnas äritegevuse teostamist (2001. aasta Poola ametlik väljaanne, nr 67, punkt 679, koos hilisemate muudatustega) rakenduseeskirjade muudatused. Läbivaatamise eesmärk on väike- ja kergrelvade registrite ja ladustamisdokumentide kohandamine õigusakti sätetega. Kavandatakse ka sellealaseid koolitusi.

PORTUGAL

Portugal jätkas protsessi, et võtta vastu uus õiguslik raamistik, mis hõlmab väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona tootmist, kokkukogumist, parandamist, importi, eksporti, transiiti, varude ladustamist, ringlust, kaubandust, litsentsimist ja nendega seonduvaid karistusi. Parlament on selle projekti juba heaks kiitnud ning praegu sõltub selle elluviimine valitsuse loast ja avaldamisest Portugali ametlikus väljaandes. Uus õigusakt peaks eeldatavasti jõustuma 2006. aasta jooksul.

SLOVEENIA

Sloveenia võttis 2005. aastal vastu ühe õigusakti. Sloveenia muutis Sloveenia Vabariigi valitsuse dekreeti lahingurelvade ja -varustuse kaubanduse ja tootmise litsentside ja lubade kohta (Ur. l. RS, nr 18/2003 ja 31/2005), mis oli esialgselt vastu võetud 2003. aastal. Dekreet reguleerib õiguslikult lahingurelvade ja -varustuse impordi, ekspordi, ladustamise, transiidi ja vahendamise lubade väljastamise korda. Dekreet sätestab, et kõik sellise kauba ekspordi taotlused tuleb eelnevalt esitada läbivaatamiseks ekspertide komisjonile, kes avaldab kõigepealt arvamust Sloveenia Vabariigi valitsuse kehtestatud lahingurelvade ja -varustusega kauplemise lubade väljastamise menetluse käigus. Enne loa väljastamist kaitseministeeriumi poolt uurib komisjon igat lahinguvarustuse ja -relvade ekspordi taotlust haldusmenetluse käigus ja teeb asjaomase otsuse (jaatava või eitava).

HISPAANIA

2005. aastal ei võetud vastu väike- ja kergrelvade alaseid uusi õigusakte, kuid tehti mõned muudatused olemasolevatesse eeskirjadesse.

Viimased sündmused seoses uute õigusaktide ja/või eeskirjade kehtestamisega on olnud järgmised:

— Hispaania relva- ja lõhkeainealaste õigusaktide ajakohastamiseks anti 11. märtsil 2005. aastal välja uus kuninga dekreet 277/2005. Selle kuninga dekreediga muudetakse olemasoleva lõhkeainete määruse mõningaid aspekte, parandades lõhkeainete tootmise, ringluse, varude ladustamise, transiidi, valdamise ja kasutamisega seonduvate tegevuste halduskontrolli, arvestades selgeid riske tsiviiljulgeolekule, mis tuleneb sellise materjali kuritegelikul otstarbel toimepandud vargusest ja/või kõrvaletoimetamisest.

— 2005. aasta oktoobris kutsus Hispaania parlament valitsust tungivalt üles võtma ühe aasta jooksul vastu relvakaubanduse seaduse. Sellega ajakohastatakse eespool nimetatud 30. juuli kuninga dekreedi 1782/2004 sätteid. Uus seadus peaks järgima ÜRO tegevusprogrammi väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõikide aspektide ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kohta, ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 55/255, ning tulirelvade, nende osade ja komponentide ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu suunatud protokolli (“ÜRO tulirelvaprotokoll”), ning neile selgesõnaliselt viitama.

— Hispaania on ÜRO tulirelvaprotokolli ratifitseerimise lõppjärgus.

ROOTSI

Uusi õigusakte väike- ja kergrelvade kohta 2005. aastal vastu ei võetud. Valitsuse korraldatud uuringu tulemusel pakuti muu hulgas välja sõjavarustusseaduse teatavad kohandused, et viia seadus vastavusse ELi toimimisjuhendi kaitsevarustuse üldnimekirjaga ja selgitada ekspordilubade andmise kriteeriume. ÜRO tulirelvaprotokolli ratifitseerimiseks tehti ettepanek muuta väike- ja kergrelvade märgistamist käsitlevat Rootsi õigusakti. Märgiti siiski ka, et tulirelvaprotokoll on “segakokkulepe”, mis nõuab meetmete võtmist mitte üksnes riiklikul, vaid ka ELi tasandil. Ainult Rootsi üksi ei ole võimeline ÜRO tulirelvaprotokolli rakendama.

C. Haldus- ja korrakaitseasutustele ning õiguskaitseasutustele korraldatav koolitus

Järgnevalt on esitatud ELi liikmesriikide panused jõupingutustesse ja algatustesse nende haldusasutuste koolitamise alal.

IIRIMAA

Tolliameti Uimastialane Õiguskaitsetalitus (CDLE) on olnud kaasatud tolliametnike koolitusvajaduste väljaselgitamisse tulirelvade ja nende osade ning keemiarelvade, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumarelvade äratundmise ja ohutu käsitsemise valdkonnas ning teeb edusamme koolituskursuse väljaarendamises koos Garda Siochana ja sõjaväega. See koolitus peaks olema lõpule viidud aasta keskpaigaks.

POOLA

Relvaekspordi kontrolli tugevdamisega seotud haldusmeetmete raames on viidud läbi mitmeid kursusi strateegilise tähtsusega kaupade, tehnoloogiate ja teenuste, sealhulgas väike- ja kergrelvade kaubanduses tegutsevatele ettevõtjatele. Aastatel 2002–2005 viidi läbi kokku 150 kursust 350 ettevõtjale. 2005. aastal toimus 45 sellist kursust.

Majandusministeerium on teavitanud kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide (MANPADS) alal tegutsevaid ettevõtteid Wassenaari kokkuleppega vastuvõetud sätetest selliste kaupade ekspordikontrolli põhimõtete kohta. Selle tulemusel võtsid need ettevõtted kasutusele õiguslikud, korralduslikud ja tehnilised lahendused ning korraldasid ka vastavad sissejuhatavad kursused.

HISPAANIA

Hispaania õiguskaitseasutused jätkasid nagu eelmistelgi aastatel kursuste ja tööseminaride korraldamist tulirelvade ja lõhkeainete kriminaalkorras menetlemise osas ning tulirelvade ja lõhkeainete kontrolli eesmärgil infotehnoloogiate rakendamise osas. Neid seminare korraldatakse regulaarselt teadmiste levitamiseks relvade salakaubaveo tõkestamise ja sellega võitlemise eeskirjade ja õiguslike menetluste kohta ning nende eesmärk on asjaosalistes organites töötavate ametnike teadmiste värskendamine ja kaasaajastamine antud teemade puhul.

D Muud algatused või tegevused

TŠEHHI VABARIIK

Kahepoolne koostöö väike- ja kergrelvade alal jätkus eelkõige Saksamaaga (tolliameti kriminaalosakond Kölnis) ja Slovakkiaga (tolliamet).

TAANI

Taani õiguskaitseasutused osalevad mitmetes relvakontrolli ja relvade salakaubaveo alastes rahvusvahelistes ja piirkondlikes algatustes. Näiteks 2005. aasta mais osalesid Taani politsei ja tolliasutused Europoli koordineeritud suure mõjuga operatsioonis, mis keskendus postipakkides saadetavatele tulirelvadele. Suure mõjuga operatsiooni planeerimist operatiivtasandil korraldas Taani tolliteenistus, keda abistas raske ja organiseeritud kuritegevuse agentuur (SOCA). Operatsiooni käigus kontrolliti üle 40 000 rahvusvahelist postipakki Taani eri paigus.

IIRIMAA

2005. aasta mais koordineeris CDLE üksus koos An Garda Siochana kuritegevuse ja julgeolekuosakonnaga kõrgetasemelist operatsiooni, mis oli seotud posti teel tulirelvade ja laskemoona Euroopa Liitu importimisega. Mõlemad asutused pidasid operatsiooni üliedukaks ja kuigi lühikese operatsiooniaja vältel arestimisi ei toimunud, näitasid tolliameti avastused enne ja pärast asjaomaseid kuupäevi, et selles valdkonnas esineb suuri riske.

ITAALIA

2005. aastal hävitasid Itaalia relvajõud ülejääkideks tunnistatud järgmiseid väike- ja kergrelvi: 31 291 Beretta püstolit, mudel “34”, 3869 Winchesteri karabiini, mudel “M1”, 1 197 Winchesteri karabiini, mudel “M1-A1” ja 1014 eri mudelist kergrelva. Kokku hävitati 37 371 väike- ja kergrelva.

SLOVAKI VABARIIK

2005. aastal kuulutas Slovakkia valitsus välja üldise relvaamnestia kõikidele ebaseaduslike väike- ja kergrelva valdajatele. Relvaamnestiaga hõlmatud isikud saavad registreerida ilma karistuse või süüdimõistmiseta kõik väike- ja kergrelvad politseis ning neilt ei nõuta selgitusi relvade päritolu ega soetamise viisi kohta. Registreerimisele kuuluvaid relvi kontrollitakse võimaliku seose suhtes kuritegevusega. Kui tulemus on negatiivne, kantakse kõik kontrolli läbinud relvade tehnilised andmed, tunnused ja tüüp registrisse. Seni on politseile üle antud üle 30 relva. Registreerimata väike- ja kergrelvade esitamise tähtaeg on 14. aprill 2006. Valitsuse ettevõtmise eesmärk on anda võimalus inimestele, kes hoiavad registreerimata ja peidetud relvi, näiteks Esimese ja Teise maailmasõja ajast.

HISPAANIA

Julgeolekujõududes (Guardia Civil) toimus relvade ja lõhkeainete kontrollimisel kasutatava arvutitehnoloogia (elektrooniline keskandmebaas) muutmise ja ajakohastamise protsess eesmärgiga tõhustada olemasolevaid kontrollimeetmeid.

Kehtestati varajase hoiatamise süsteem (julgeoleku eest vastutava riigisekretäri juhend nr 4, 14. märts 2005), mis on seotud terroristlikele organisatsioonidele edasi liikuda võivate relvade, laskemoona, lõhkeainete ja/või muude bioloogiliste, keemiliste, radioloogiliste või tuumarelvadega seonduvate ainete või materjali varguse ja kadumisega või sellise varustuse ja selliste ainete üle kontrolli puudumisega. Selle algatusega püütakse kiiresti teadasaamise ja pädevate asutuste vahel reaalajas toimuva teabevahetuse teel vältida relvade ja laskemoona kõrvaletoimetamise riski, aidates seega kaduma läinud relvadele või muudele kaupadele kiiresti jälile jõuda ja nende asukohta tuvastada.

Hispaania pädevad ametivõimud arestisid 2005. aastal koostöös tsiviilkaardi relvade ja lõhkeainete keskinspektuuriga (Hispaania väikerelvade halduskontrolli keskagentuur) 1115 ebaseaduslikku tulirelva. Praegu on Hispaania ametivõimude ladudes kokku 269 171 erinevat tüüpi ja liiki tulirelva (tolli poolt hoiule võetud, arestitud ja konfiskeeritud); 20 811 tulirelva müüakse 2006. aastal oksjonil ja 43 324 relva hävitatakse. 2005. aasta jooksul viisid Hispaania ametivõimud läbi 31 546 kontrollimist tulirelvi ja/või laskemoona valmistavates või ladustavates rajatistes (sealhulgas tehased, kaubandusrajatised, laskerajatised, eraturvafirmad jne), kusjuures 8849 kontrollimist viidi läbi tulirelvadega seotud rajatistes ja 22 697 kontrollimist lõhkeaineid valmistavates või ladustavates rajatistes. Lisaks külastasid tolli- ja maksuametnikud relvaekspordis relvade salakaubaveo vastu võitlemise kava raames mitmeid sadamaid ja lennujaamu.

Hispaania osales 2005. aastal politseikoostöö programmides liikmesriikide (Poola), ühinevate riikide (Bulgaaria ja Rumeenia) ning kandidaatriikidega (Türgi).

II. RAHVUSVAHELISED RAKENDUSALASED JÕUPINGUTUSED 2005. AASTAL

A Väike- ja kergrelvade hankimise ja leviku vastu võitlemise ning tavarelvastuse salakaubanduse tõkestamise meetmed

A.1. ÜRO, Rahvusvahelise Punase Risti Komitee ja teiste rahvusvaheliste või piirkondlike organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide juhitavatele asjakohastele programmidele ja projektidele antav rahaline, tehniline ja muu abi

A.1.1. Euroopa Liidu toetatavad meetmed ja projektid

Kambodža. EL-ASAC

Nõukogu võttis 7. novembril 2005 vastu otsuse Euroopa panuse kohta väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastu võitlemisel Kambodžas. Projekti eesmärk on toetada Kambodža relvajõude relvavarude registri pidamise, haldamise ja turvamisega seotud töö jätkamisel ja lõpuleviimisel ning poliitikate, suuniste ja parimate tavade väljatöötamisel. Selle projektiga alustati 1999. aastal. Kogutoetus alates 1999. aastast ulatub 7,9 miljoni euroni. See on integreeritud programm, mis hõlmab õigusabi relvaseaduse koostamiseks, relvade kokkukogumist ja hävitamist, turvaliste ladustamisrajatiste ehitamist ning armee ja politsei koolitamist õiguspäraselt nende käsutuses olevate relvade järelevalve ja haldamise alal. See on ainus täielikult ELi rakendatud ja juhitav väike- ja kergrelvadega seonduv projekt. Kambodža valitsus toetab seda kindlalt. Relvade registreerimise ja turvalise ladustamise programmi rakendatakse tõhusalt koostöös riigi kaitseministeeriumiga ja see kulgeb kava kohaselt. Relvaseaduse vastuvõtmist 2005. aastal võib pidada Kambodža ja ELi pikaajaliseks eduks. 600 000 eurot.

Ukraina

Nõukogu võttis 29. novembril 2005. aastal vastu otsuse väike- ja kergrelvade ja nende laskemoona hävitamise kohta Ukrainas NATO hooldus- ja varustustalituse (NAMSA) toetuse abil selle projekti esimeses järgus, mille eesmärk on väike- ja kergrelvade, tavarelvastuse laskemoona ja kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide demilitariseerimine. 1 000 000 eurot.

ECOWAS

Väike- ja kergrelvade moratooriumi raames ECOWASile ELi toetuse andmiseks nõukogu poolt 2004. aasta detsembris vastuvõetud otsuse rakendamisega alustati 2005. aastal. Selle projekti eesmärk on moratooriumi muutmine ECOWASi väike- ja kergrelvade konventsiooniks. 515 000 eurot.

Indoneesia

Julgeolekukorra rakendamise alase Acehi järelevalvemissiooni osana (Indoneesia valitsuse ja Vaba Acehi Liikumise vaheline vastastikuse mõistmise memorandum) teostati järelevalvet ka Vaba Acehi Liikumise demobiliseerimise ja selle relvitustamise üle. Koosseisuväliste vägede ja politseiüksuste ümberpaigutamine toimus paralleelselt relvitustamisega. Kogutoetus: 9 000 000 eurot

Euroopa Komisjoni hallatava Euroopa Arengufondi kaudu aidati rakendada ECOWASi väikerelvade kontrolli programmi (ECOSAP), mis keskendub riikliku väikerelvade komisjoni asutamisele ja selle tegevuse tugevdamisele. Rakendamine on ÜRO arenguprogrammi ülesanne. 1 450 000 eurot.

EÜ rahastas lisaks järgmisi projekte:

— Toetus Rahvusvahelise Punase Risti Komiteele (RPRK) relvastatud konfliktides tsiviilisikute kaitse programmi elluviimiseks, sealhulgas RPRK tegevus relvastatud konfliktide ja muude vägivallaolukordade ohvrite kaitsmiseks ning laste sõjalisse tegevusse värbamise vastaseks tegevuseks 4 000 000 eurot.

— Toetus UNICEFile andmete kogumiseks selle kohta, millist mõju avaldavad relvastatud konfliktid lastele, laste kodupaigast äraviimise ja värbamise kohta. Rakendusriigid: Angola, Colombia, Kongo Demokraatlik Vabariik ja Sri Lanka. 1 044 000 eurot.

— Toetus UNICEFile, et parandada laste ja naiste kaitset hädaolukordades, rakendades ÜRO asutustevahelist desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise suuniste süsteemi (lapsed ja DDR). 1 800 000 eurot.

— Toetus UNDP/SEESACile ELi Lääne-Balkani väike- ja kergrelvade kontrolli toetuskava loomiseks. See hõlmab riiklike strateegiate loomist ja kodanikuühiskonna toetamist ning väike- ja kergrelvadele suunatud reguleerivaid meetmeid sellealaste CARDS-programmide täiendamiseks ja ühendamiseks selles piirkonnas. 1 500 000 eurot.

— Horvaatia. Mestimisprogrammid tulirelvade, laskemoona ja lõhkeainete salakaubaveo vastu võitlemiseks. Selle eesmärk on arendada õiguskaitsemeetmeid, mis tõstavad siseministeeriumi suutlikkust ennetada tulirelvade tootmist kuritegevuse eesmärgil ning selle vastu võidelda ja see likvideerida. Hankeid käsitleva teise osa eesmärgiks on ajakohastada kohtuekspertiisialaseid meetodeid ballistilisteks analüüsideks ja arendada seda kui ELi poliitika standardit. 4 000 000 eurot.

— Kagu-Euroopa, piirkondlik tegevus: toetus Saferworld'ile, et kaasata kodanikuühiskonda väike- ja kergrelvade kontrolli ja kogukonna ohutuse alaste otsuste tegemisse. 200 000 eurot.

A.1.2 ELi koostöö teiste riikidega

ELi eesistujakolmiku ekspertide tasemel kohtumistel (ülemaailmne desarmeerimine ja relvastuskontroll) on väike- ja kergrelvadega seotud teemad päevakorras esikohal. See regulaarne dialoog toimub kõikide ELi eesistumiste ajal koos USA, Kanada, Jaapani, Hiina, Venemaa Föderatsiooni, Korea Vabariigi, Ukraina ja Brasiiliaga (kord aastas). Korraldatakse ka ajutisi eesistujakolmiku kohtumisi väike- ja kergrelvadega seotud teemadel.

A.2 ELi liikmesriikide rahaline, tehniline ja muu abi väike- ja kergrelvaprojektidele

Lisaks ELi käsutuses olevate eri vahendite kaudu rahastatavatele projektidele on liikmesriigid rahastanud kahepoolselt arvukalt väike- ja kergrelvaprojekte. Liikmesriigid on seni andnud käesolevasse aruandesse järgmised panused:

BELGIA

Endiste võitlejate ümberõppe ja taasintegreerimise projektide toetamiseks ning väike- ja kergrelvade salakaubanduse kohta andmete kogumiseks eraldas Belgia 3 000 000 eurot Kongo Demokraatlikus Vabariigis läbiviidavale kolmeaastasele (2003–2005) projektile “Kogukonna taastamise, endiste võitlejate taasintegreerimise ning väikerelvade kokkukogumise, ladustamise ja hävitamise programm”. Selle projekti üle teostab järelevalvet ja seda juhib ÜRO arenguprogramm.

Belgia andis 110 000 euro suuruse summa andmete kogumiseks seoses Lääne- ja Kesk-Aafrikas aastatel 2004–2005 läbiviidud väikerelvade projektiga. Selle projekti kaudu kavatseb Euroopa Rahu- ja Julgeoleku-uuringute ja -info Instituut (GRIP) läbi viia uuringuid kuues Lääne- ja Kesk-Aafrika riigis (Senegal, Niger, Mali, Kongo Demokraatlik Vabariik, Rwanda ja Burundi).

TŠEHHI VABARIIK

2005. aasta lõpus osales Tšehhi Vabariik 2 500 000 Tšehhi krooniga (umbes 89 285 eurot) ÜRO Desarmeerimisküsimuste osakonna sihtfondides. Selle summa konkreetse kasutuse otsustavad Tšehhi Vabariik ja ÜRO ühiselt; kavandamisel on eri tegevused, sealhulgas Aafrika riikides praktiliste desarmeerimismeetmete abil rahu kindlustamine.

SOOME

Soome toetas 2005. aastal järgmisi väike- ja kergrelvadega seonduvaid eritegevusi:

— Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse väikerelvaprogramm

— IEPADESE (Insituto de Enseñanza para el Desarrollo Sostenible) rakendatav piirkondlik väikerelvade kontrolli projekt Guatemalas, Hondurases, El Salvadoris ja Nicaraguas. Selle projekti eesmärk on vähendada väikerelvade salakaubavedu eespool nimetatud riikide piirialadel.

— Projekt “Small Arms Survey” aastaraamatu (Small Arms Survey Yearbook 2005) väljaandmiseks.

— Rahaline toetus Saferworld'ile, et toetada väikerelvade alase nõuanderühma tegevust projekti “Biting the Bullet” raames.

— Koostöös Tansaaniaga rahvusvahelise tööseminari korraldamine üldiste relvatransiidipõhimõtete teemal Dar-es-Salaamis 2005. aasta veebruaris.

— Rahaline toetus rahvusvahelisele tööseminarile rahvusvahelise relvatransiidi üldiste põhimõtete teemal, mille korraldasid kodanikuühiskonna konfliktide ennetamise võrgustik KATU ja Saferworld Helsinkis 2005. aasta novembris.

PRANTSUSMAA

Prantsusmaa osaleb õigusriigi taaskehtestamise tegevustes ning konfliktijärgsetes desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja taasintegreerimisoperatsioonides. Prantsusmaa osales sellises protsessis Kongo Demokraatlikus Vabariigis ELi Artemis-operatsiooni raames 2003. aastal ning on kaasatud samalaadsesse Licorni operatsiooni Côte d'Ivoire's. Pingelises eelarveolukorras soosib Prantsusmaa kahepoolsetele meetmete võtmist piirkondades, mida ta peab prioriteetseks (nt Lääne-Aafrika).

SAKSAMAA

Saksamaa toetas ja aitas rahaliselt ÜRO Araabia Liiga riikide piirkondlikku konverentsi, mis korraldati Alžiiris 2005. aastal läbiviidud tegevusprogrammi elluviimisele hinnangu andmiseks. Lisaks toetas Saksamaa Araabia Liiga piirkondlikku teabekeskust, mis korraldas Saksamaa nõu ja rahalise toetusega Araabia Liiga riiklike teabekeskuste esimese kohtumise 2005. aasta detsembris.

Saksamaa toetab Lõuna-Aafrika Arenguühendust (SADC) tema tulirelvade, laskemoona ja teiste seotud materjalide kontrolli protokolli rakendamisel. Selle koostöö osana lähetas Saksamaa Lõuna-Aafrika Arenguühenduse sekretariaati rahu- ja julgeolekuküsimuste nõustaja, et toetada piirkondliku teabekeskuse loomist.

Saksamaa toetab poliitilise, õigusliku ja institutsioonilise raamistiku arendamist Ida-Aafrika Ühenduses väike- ja kergrelvade kontrollimatu leviku vastu võitlemiseks, sealhulgas väikerelvade kontrolli piirkondliku teabekeskuse loomist.

Saksamaa toetas väike- ja kergrelvade kontrolli Kagu-Euroopa piirkondliku keskuse (SEESAC) tegevust, rahastades Kagu-Euroopas läbiviidavaid SEESACi tegevusi.

Saksamaa rahastab ÜRO arenguprogrammi kriiside ennetamise ja lahendamise büroo (Bureau for Crisis Prevention and Recovery) temaatilisi sihtfonde väike- ja kergrelvade ning desarmeerimise, demobiliseerimise ja reintegreerimise valdkondades, mis on konfliktide ennetamisel ja rahu taastamisel võtmetähtsusega.

Saksamaa toetab riikide programme endiste võitlejate reintegreerimiseks Angolas, Burundis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis ja Rwandas. Saksamaa toetab Uganda riiklikku väikerelvade kontrolli teabekeskust Uganda riikliku tegevuskava elluviimisel. Saksamaa toetab väike- ja kergrelvadega seonduvate ohtude suhtes teadlikkuse tõstmise programme El Salvadoris ja Senegalis ning rahastas väike- ja kergrelvade alast koolitusprogrammi Lõuna-Sudaanis. Lisaks on Saksamaa koostanud partnerriikides asuvatele valitsusvälistele organisatsioonidele käsiraamatu selle kohta, kuidas viia läbi väikerelvade kontrolli alaseid teadlikkuse tõstmise kampaaniaid. Käsiraamatu avaldas Saksa Tehniline Koostöö Amet (GTZ) ning see sisaldab praktilisi juhendeid. Saksamaa rahastas ka Colombias ja Lõuna-Sudaanis kasutusel olnud väike- ja kergrelvade kontrolli alaste koolitus- ja väljaõppemoodulite, -vahendite ja -kursuste väljatöötamist Bonni Rahvusvahelise Ümberkorralduskeskuse (BICC) poolt.

LEEDU

Leedu sõjaväelased osalesid Leedu juhitava piirkondade ülesehitamise meeskonna missiooni raames Ghori provintsis Afganistanis liigsete laskemoonavarude, sealhulgas väike- ja kergrelvavarude hävitamises. Kaks Leedu eksperti osalevad ELi missioonis Acehis Indoneesias, kus nad tegelevad desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprotsessiga.

MADALMAAD

Madalmaad toetasid 2005. aastal järgmiseid institutsioone, projekte ja muid väike- ja kergrelvade alaseid tegevusi. Allpool loetletud väike- ja kergrelvade alaseid tegevusi toetati Madalmaade valitsuse poolt selleks määratud fondidest kogusummas 2,55 miljonit eurot:

— SaferAfrica, projekt “Sustaining Action” väikerelvade salakaubaveo vastu võitlemiseks Lõuna-, Lääne- ja Ida-Aafrikas

— SaferAfrica, täiendav toetus panaafrika konverentsile Aafrika ühisseisukohtade ettevalmistamisel väike- ja kergrelvade eri valdkondades, eesmärgiga esitada need arutamiseks tegevuskava läbivaatamise käigus

— Toetus Nairobi sekretariaadile/RECSA Nairobi deklaratsiooni elluviimiseks Ida-Aafrika järvede piirkonnas ja Somaali poolsaarel

— NAMSA, toetus NATO rahupartnerlusprogrammi sihtfondile väike- ja kergrelvade, kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide ja laskemoona hävitamiseks Ukrainas

— HALO sihtasutus, väike- ja kergrelvade ning laskemoona kokkukogumine ja hävitamine Afganistanis ja Angolas

— Asociacion para Politicas Publicas (APP), väikerelvade leviku ja salakaubaveo tõkestamise tegevus Argentinas

— Saferworld, projekt “Biting the Bullet”

— Small Arms Survey, põhirahastamine

— Julgeoleku-uuringute Instituut (ISS), riigipõhised rakendus- ja andmesiirde alased uuringud ja piiriülene uurimistegevus Lõuna-, Ida- ja Kesk-Aafrikas

— rahvusvaheline väikerelvade tegevusvõrgustik IANSA, ülemaailmse haardega väikerelvade vähendamise strateegia

— ÜRO Desarmeerimisuuringute Instituut (UNIDIR), desarmeerimine humanitaartegevusena: mitmepoolsete läbirääkimiste käivitamine, projekt, mille tulemusel avaldatakse 2006. aastal väljaanne Hollandi välisministri kirjutatud eessõnaga

— UNIDIR, Hollandi taotlus viia läbi vahendustegevuse võrdlev uuring ja rahaline toetus sellele uuringule, mis avaldatakse enne ÜRO läbivaatamiskonverentsi

— Genfi Foorum, koos toetusega rahu- ja julgeolekupartnerluste loomise projektile toetati ka tõhusamale mitmepoolsele desarmeerimisele suunatud diplomaatilisi tegevusi, milles osalevad ka Madalmaad

— Rahaline abi ÜRO Desarmeerimisküsimuste osakonnale mitmete laiaulatuslike konsultatsioonide jaoks vahendustegevuse reguleerimise teemal

— Hollandi valitusväline organisatsioon Pax Christi sai toetust tööseminari korraldamiseks teemal, kuidas ühendus saab reageerida relvastatud vägivallale

HISPAANIA

2005. aasta novembris ja detsembris andsid julgeolekujõud (Guardia Civil) tulirelvade ja lõhkeainete kontrollimiseks abi Cabo Verdele. Hispaania on välis- ja koostööministeeriumi ning Hispaania Rahvusvahelise Koostöö Agentuuri poolt läbiviidud tehnilise abi ja töötajate koolitamise raames alates 2004. aastast korraldanud kolm tööseminari ÜRO väike- ja kergrelvade alase tegevusprogrammi rakendamise teemal Ladina-Ameerikas. Esimene seminar toimus 2004. aastal La Antiguas (Guatemala) ja kaks ülejäänut 2005. aastal Cartagena de Indias (Colombia).

Eespool nimetatud tööseminaridel osales kokku ligi 100 eksperti Ladina-Ameerikast, Hispaaniast, rahvusvahelistest organisatsioonidest (PNUD, CIFTA jt) ning valitsusvälistest organisatsioonidestdest (SweFOR, Arias Foundation, Intermon/Oxfam jt).

ROOTSI

Rootsi toetas järgmisi projekte:

— Toetus väike- ja kergrelvade alasele parlamentidevahelisele foorumile (3 000 000 Rootsi krooni)

— Valitsusväliste organisatsioonide suutlikkuse suurendamine väike- ja kergrelvade alastes küsimustes Ladina-Ameerikas ÜRO Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna rahu, desarmeerimise ja arengu piirkondliku keskuse (UN-LiREC) kaudu (4 000 000 Rootsi krooni)

— Small Arms Survey, suurem toetus (1 000 000 Rootsi krooni)

— Toetus rahvusvahelisele väikerelvade tegevusvõrgustikule (IANSA) Aafrika arengumaade delegaatide osalemiseks väike- ja kergrelvade ettevalmistuskomitees, New Yorgis 2006. aasta jaanuaris

— Projekti “SaferAfrica” rahastamine (1 100 000 Rootsi krooni)

— Projekti “SaferWorld” rahastamine (800 000 Rootsi krooni)

Stockholmi desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja taasintegreerimisalgatus (SIDDR) viidi lõpule, koostades soovitused, mis võivad muu hulgas olla kasulikud ÜRO rahuvalveoperatsioonides.

Lisaks on Rootsi aktiivselt osalenud Läänemere piirkonna piirivalve koostööprojektis, mis on mõeldud piiriülese kuritegevuse, näiteks väike- ja kergrelvade salakaubaveo ja ebaseadusliku vahendamise vastu võitlemiseks Läänemere piirkonnas. Rootsi toetas ka Stockholmi desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja taasintegreerimisalgatust (SIDRR) desarmeerimisalase väikerelvauurimuse toetamiseks seoses desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimisega.

Rootsi ja UNDP/TFCPR leppisid kokku selles, kuidas Rootsi saab toetada väike- ja kergrelvade leviku tõkestamise alase sihtfondi tugevdamises (teenistusliin 4: vähendamine, desarmeerimine ja demobiliseerimine) OSCE piirkonna riikides, näiteks Ukrainas. Toetust kavatsetakse kasutada 2006. eelarveaastal.

ÜHENDKUNINGRIIK

Ühendkuningriik võitleb progressiivsete poliitikate ja programmide teel väike- ja kergrelvade pakkumise, kättesaadavuse ja nõudluse vastu ning on üks suuremaid väikerelvade leviku ja väärkasutamise vastu võitlemisele suunatud projektide rahastajaid. Välis- ja Rahvaste Ühenduse asjade ministeerium (FCO), rahvusvahelise arengu osakond ja kaitseministeerium teevad koostööd Ühendkuningriigi poliitika rakendamiseks, mille väike- ja kergrelvade strateegia jaoks eraldatakse ülemaailmse konfliktide ennetamise vahendi raames 13,25 miljonit Inglise naela. Ühendkuningriigi rahaline toetus aitab ÜRO agentuuridel, piirkondlikel organisatsioonidel, valitsustel ja valitsusvälistel organisatsioonidel võidelda väikerelvade leviku ja väärkasutuse vastu. Möödunud aastal toetas Ühendkuningriik paljude valitsuste, rahvusvaheliste organite ja valitsusväliste organisatsioonide programme relvade ja laskemoona kokkukogumise, haldamise ja hävitamise, nõudluse vähendamise, olemasolevate piirkondlike kokkulepete rakendamise, riiklike tegevuskavade koostamise ja kohaliku kodanikuühiskonna suutlikkuse ülesehitamise valdkonnas. Ühendkuningriik jätkab olemasolevate piirkondlike algatuste tugevdamist, et võidelda väike- ja kergrelvade leviku ja kuritarvitamise vastu, sealhulgas Lõuna-, Ida- ja Lääne-Aafrikas ning Kesk- ja Lõuna-Ameerikas. Möödunud aastal rahastas Ühendkuningriik relvade ja laskemoona hävitamist ja töötajate väljaõpet Ladina-Ameerikas, Ida-Aafrikas, Kariibi mere piirkonnas, Lõuna-Aafrikas ja Kagu-Euroopas.

A.3. Poliitiliste ja praktiliste meetmete arutamine, koordineerimine ja hindamine ELi liikmesriikides, komisjonis ja nõukogus

Nõukogu ülemaailmse desarmeerimise ja relvastuskontrolli töörühma koosolekud toimuvad kord kuus ning väike- ja kergrelvade küsimus on regulaarselt päevakorras. Kaks korda aastas korraldatakse selle töörühma eriistung eranditult väike- ja kergrelvade küsimustes. Riikide teisel kaks korda aastas toimuval kohtumisel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni väike- ja kergrelvade salakaubanduse tõkestamise, nendega võitlemise ja nende hävitamise kõikide aspektide alase tegevusprogrammi rakendamise teemal, mis toimus New Yorgis 11.–15. juulini 2005, pidasid ELi liikmesriigid ja komisjon regulaarseid koordineerivaid koosolekuid.

Komisjon ja ECOWASi toetavad liikmesriigid on kooskõlastanud oma seisukohad ECOWASi/UNDP rahastajate 2005. aasta konverentsi ettevalmistamisel.

Euroopa Komisjon ja Ida-Aafrika järvede piirkonna sõprade rühma ja eestseisjate nõukokku kuuluvad liikmesriigid on kooskõlastanud kaks konverentsil heakskiidetud ettepaneku kavandit, teemadel “Kõikide relvastatud rühmituste desarmeerimine ja repatrieerimine Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas” ja “Ebaseaduslike väike- ja kergrelvade leviku vastu võitlemise eesmärgil tegevuste koordineerimine ja võimekuse suurendamine”. Viimati nimetatud projekti abil püütakse eelkõige lahendada kiireloomulisi küsimusi, mis on seotud väikerelvade leviku vastase võitlusega terves selles piirkonnas (sealhulgas lähenemisviiside ühtlustamine, piirkondliku ja riikliku võimekuse suurendamine ning desarmeerimine), kasutades ulatuslikult piirkondliku väikerelvakeskuse (RECSA) piirkondlikku rolli.

A.4. Osalemine rahvusvahelistel seminaridel ja konverentsidel või nende korraldamine

Rahvusvahelisel tasandil saab väike- ja kergrelvade osas 2005. aastal tõsta esile kahte olulist sündmust: ÜRO väike- ja kergrelvade salakaubanduse tõkestamise, nendega võitlemise ja nende hävitamise kõikide aspektide 2001. aasta tegevusprogrammi kaasatud riikide teine iga kahe aasta järel toimuv kohtumine New Yorgis 11.–15. juulini 2005 ning ebaseaduslike väike- ja kergrelvade tuvastamist ja jälgimist võimaldava rahvusvahelise vahendi üle läbirääkimiste pidamiseks loodud avatud töörühma kaks viimast istungit. Kõik ELi liikmesriigid osalesid aktiivselt kõikidel sellega seonduvatel kohtumistel. EL toetas kindlalt laskemoona lisamist vahendi reguleerimisalasse ja õiguslikult siduva vahendi ettepaneku vastuvõtmist. EL toetas ka ÜRO valitusekspertide rühma loomist, et arutada relvavahenduse valdkonnas rahvusvahelist koostööd tugevdavaid meetmeid.

Euroopa Komisjon toetas mitmeid väike- ja kergrelvade alaste poliitikate, meetmete ja tavade eri aspekte käsitlevaid ulatuslikke uuringuid pealkirjaga “Euroopa tegevuse tugevdamine väike- ja kergrelvade ning sõdadest mahajäänud lõhkekehade alal (SALW/ERW)”. Selle UNIDIRI vastutusel läbiviidud projekti raames korraldati rahvusvaheline parlamentidevaheline konverents (7.–8. detsember 2005). See toimus Euroopa Parlamendis rahvusparlamentide osalusel.

Euroopa Komisjon osales ELi stabiilsuspakti NATO-OSCE-RACVIAC mitteametlikel väike- ja kergrelvade ning raskerelvastuse teemalistel kohtumistel Brüsselis.

AUSTRIA

Austria osales 2005. aasta märtsis Rio de Janeiros toimunud rahvusvahelisel kohtumisel, mis käsitles väike- ja kergrelvade tsiviilisikute poolt valdamise reguleerimist.

SAKSAMAA

Saksamaa toetas koos Madalmaade ja Ühendkuningriigiga ja aitas rahaliselt väike- ja kergrelvade seminari, mis peeti ASEANi riikidega ASEANi piirkondliku foorumi raames.

ITAALIA

2005. aastal võttis Itaalia aktiivselt osa arvukatest piirkondlikest ja ülemaailmsetest kohtumistest, mille eesmärgiks oli vahetada teavet siseriiklike menetluste kohta ning leida ühiseid lahendusi väike- ja kergrelvade salakaubaveoga seotud probleemidele. Itaalia osales järgmistel üritustel:

— ÜRO tegevuskava Araabia maades rakendamise piirkondlik konverents (Alžiir, 11.–13. aprill 2005);

— ÜRO väike- ja kergrelvade seminar (Peking, 19.–21. aprill 2005);

— konverents teemal “Euroopa tegevuse tugevdamine väike- ja kergrelvade alal” (Brüssel, 7.–8. detsember 2005).

LÄTI

2005. aasta veebruaris korraldas Läti Vabariigi Välisministeerium Moldova ja Gruusia ametlikele esindajatele seminari ekspordikontrolli teemal, et jagada kogemusi ja teavet ELi ekspordikontrollistandardite kohta. Esindajatele tutvustati Läti Vabariigis kohaldatavaid relvakontrolli alaseid õigusakte ja menetlusi, külastati tolliteenistust ja anti ülevaade praktilistest protseduuridest.

2005. aasta oktoobris külastas Läti välisministeeriumi strateegiliste kaupade ekspordikontrolli osakonna ekspert Moldovat samal eesmärgil. Õiguskaitseasutused teevad tavarelvastuse salakaubaveo juhtumite menetlemisel koostööd partneritega Eestist ja Leedust ning teistest riikidest.

LEEDU

Leedu osaleb regulaarselt Põhja- ja Baltimaade ekspordikontrolli alastel kohtumistel. Nendel kohtumistel jagavad osalejad kogemusi ekspordikontrolliga seotud küsimustes, sealhulgas asjaomastes väike- ja kergrelvadega seotud küsimustes.

LUKSEMBURG

Luksemburg, kes oli Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja 2005. aasta esimesel poolaastal, osales kahel väike- ja kergrelvasümpoosionil, mis toimusid Aafrikas (Alžeeria) ja Aasias (Peking). Need üritused, mis olid mõeldud osalejate teavitamiseks Aafrika ja Aasia teatud piirkondades väike- ja kergrelvade kogunemisest tekkivatest probleemidest ja ÜRO tegevusprogrammi rakendamist käsitleva riikide teise iga kahe aasta järel toimuva kohtumise ettevalmistamiseks (New York, juuli 2005), andsid ühtlasi Luksemburgile võimaluse uute kahepoolsete kontaktide loomiseks ja olemasolevate värskendamiseks enne juuni istungit, kus viiakse lõpule väike- ja kergrelvade märgistamise ja jälgimise alased läbirääkimised.

MALTA

Malta ühines teiste riigijuhtidega Rahvaste Ühenduse valitsusjuhtide tippkohtumisel (CHOGM), mis toimus Maltas 2005. aasta novembris ja mille käigus võeti vastu lõppkommünikee, mis muu hulgas käsitleb ka väike- ja kergrelvi ning relvakaubanduslepingut. Rahvaste Ühenduse riigipead märkisid oma lõppkommünikees ettepanekut töötada välja ühised rahvusvahelised standardid tavarelvastusega kauplemiseks ning näitasid üles toetust üleskutsetele alustada ÜRO raames tööd relvakaubanduslepingu koostamiseks. Väike- ja kergrelvade osas väljendasid valitsusjuhid muu hulgas suurt murelikkust väike- ja kergrelvade ebaseadusliku tootmise, salakaubaveo ja kontrollimatu kättesaadavuse suhtes, mis pikendab konflikte, suurendab relvastatud vägivalda ja õõnestab arengut, ning soovitasid tungivalt kõikidel liikmesriikidel toetada ÜRO väike- ja kergrelvade tegevusprogrammi tugevdamist.

MADALMAAD

Madalmaad osalesid väike- ja kergrelvade teemalisel ARFi (ASEANi piirkondliku foorumi) seminaril, mis toimus Phnom Penh'is Kambodžas, ning andsid sellele oma panuse.

POOLA

Majandusministeerium on rahvusvahelise koostöö raames korraldanud ja kaasrahastanud kahepoolseid kohtumisi, kus esitleti Poola relvaekspordi kontrolli süsteemi põhimõtteid, ning nendel kohtumistel osalenud. Need üritused olid mõeldud kogemuste jagamiseks riiklike relvakaubanduskontrolli süsteemide väljatöötamiseks muu hulgas Ukrainas, Horvaatias ja Hiinas.

HISPAANIA

Hispaania osales 2005. aastal mitmetel tööseminaridel: muu hulgas rahvusvaheline relvatransiidi üldpõhimõtete alane tööseminar, mis korraldati koos Soome ja Tansaaniaga Dar-es Salaamis (veebruar); teine NATO seminar “Relvakontrolli ja relvade leviku tõkestamise kursus” keskendus väike- ja kergrelvaküsimustele, NATO koolis Oberammergaus (märts); väike- ja kergrelvade alane tööseminar, mille korraldas US DTRA Washingtonis (aprill); relvakaubanduslepingu projekti alane seminar, mille korraldas Ühendkuningriik Londonis (mai) ja UK JACIGi korraldatud väike- ja kergrelvaseminar Londonis (september).

ÜHENDKUNINGRIIK

2005. aasta juulis toimunud iga kahe aasta järel peetaval riikide kohtumisel juhtis Ühendkuningriik kahte kõrvalüritust, mis käsitlesid vajadust tugevdada transiidikontrolle, eelkõige selleks suuniste andmise kaudu, ning relvastatud vägivalda ja vaesuse vähendamist. See aitas tõsta teadlikkust ja suurendada toetust mõlemale küsimusele. Ühendkuningriik oli samuti kohtumise eestvedaja rollis ja toetas ka rahaliselt paljusid riike, et nad saaksid oma delegatsioonid sellele üritusele saata.

Ühendkuningriik jätkas tööseminaride kava, hiljuti toetati piirkondlikke seminare Ida-Aafrikas (Kenya), Kesk-Ameerikas (Nicaragua), Põhja-Aafrikas (Alžeeria) ja Andide (Lima) ja Kariibi mere piirkonnas (Nassau). Samuti toetati rahvusvahelisi kohtumisi Sri Lankal ja Genfis. Nendel tööseminaridel innustas Ühendkuningriik nii piirkondlikke rühmi kui ka üksikuid riike näitama oma riiklikes aruannetes, kokkuvõtetes ja sekkumistes üles toetust väike- ja kergrelvatransiidi alastele ühiskriteeriumidele ja -suunistele kuni läbivaatuskonverentsini 2006. aasta juunis.

Töötades koos Madalmaade ja Saksamaaga, toetas Ühendkuningriik rahaliselt ELi/Aasia piirkondliku foorumi (ARF) kohtumist Kambodžas 2005. aasta novembris, olles ELI eesistujariigina ühtlasi kohtumise kaaseesistujaks.

A.5. Muud algatused

Ida-Aafrika järvede piirkonnas ja Somaali poolsaare piirkonnas on ebaseaduslike väike- ja kergrelvade leviku vastased tegevused seotud peamiselt kahe olulise rahvusvahelise foorumiga: Ida-Aafrika järvede piirkonna teemaline rahvusvaheline konverents (ICGLR), millest EÜ kui Ida-Aafrika järvede piirkonna riikide sõprade liige võttis täiel määral osa; ja Nairobi deklaratsiooni teemaline konverents, milles EÜ on samuti sõprade rühma liige.

EL koostöös liikmesriikidega toetab kindlalt väike- ja kergrelvade piirkondliku keskuse (RECSA) tegevust. See keskus vastutab Nairobi deklaratsiooni elluviimise ning selles piirkonnas väike- ja kergrelvade leviku tõkestamise tegevuste koordineerimise eest. Lisaks toimus EÜ Nairobi delegatsiooni juures 13. juunil ja 14. oktoobril 2005 EÜ ja RECSA vahel kaks mitteametlikku kohtumist suhete tugevdamiseks ja vastastikuse koostöö võimaluste uurimiseks.

Ungari ja Ameerika Ühendriikide vahelise kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide hävitamise lepingu (MANPADS) alusel otsustas Ungari hävitada 2005. aastal 1540 kaasaskantavat õhukaitsesüsteemi (MANPADS), mida üldiselt kutsutakse õlaltlastavateks õhutõrjerakettideks, mida Ungari kaitsejõududes enam ei vajata. Ungari ja Ameerika Ühendriigid sõlmisid kokkuleppe, mille kohaselt toetab USA seda projekti rahalisele. Hävitamine on kavas lõpule viia 2006. aasta alguses.

2005. aastal kogusid kokku ja/või hävitasid mitmepoolsetes rahuoperatsioonides osalevad Itaalia relvajõud järgmiseid väike- ja kergrelvi:

Iraagis hävitati 335 väike- ja kergrelva: 12 AK 47; 2 karabiini RMO; 6 õhutõrjekarabiini; 9 karabiini; 15 FALi; 12 omatehtud relva; 9 poolautomaatrelva; 9 40-mm granaadiheitjat RPG 5; 92 40-mm granaadiheitjat RPG 7; 9 kergekuulipildujat; 4 raskekuulipildujat; 12 60-mm mortiiri; 4 82-mm mortiiri; 14 revolvrit; 3 lukuga käivitatavat vintpüssi; 91 poolautomaatset püstolit; 1 automaatpüstol. Kosovos hävitati 81 väike- ja kergrelva: 11 AK47; 23 vintpüssi CAL 7,62; 6 vintpüssi CAL 12; 2 karabiini; 1 vintpüss M59; 13 jahipüssi; 1 snaipervintpüss Drogunov; 1 granaadiheitja RPG M80; 1 raketiheitja; 3 kerget MGS RPD; 1 RPG 2; 1 80-mm mortiiri; 2 musketit M 81; 2 püstolit Voltran CAL 6,36; 5 püstolit M57 CAL 7,62; 3 püstolit M70; 4 poolautomaatset püstolit; 1 automaatpüstol. Bosnias hävitati 869 väike- ja kergrelva: 817 vintpüssi, 12 raketiheitjat; 2 laskeautomaati ja 38 püstolit. Lisaks osalesid Itaalia relvajõud operatsioonides Aftanistanis, Bosnias ja Kosovos, kus nad hävitasid veel 1171 kergrelva ja 5 raketiheitjat. Kokku hävitati 2461 väike- ja kergrelva.

Bosnias ja Hertsegoviinas läbiviidava ELi operatsiooni (ALTHEA) raames, kuhu on lähetatud Hispaania ja Prantsuse väed koos ühendatud Lõuna rühmaga, mis on alates 2004. aastast integreeritud EUFORi, viidi läbi mitu väike- ja kergrelvade ja laskemoonavarude arestimise operatsiooni (operatsioon “Free Entrance Plus”). Nende operatsioonide käigus korjati kokku mitmeid relvi: 400 000 padrunit, 1 500 relva, 6 000 käsigranaati, 3 200 miini ja ligi 200 kilogrammi lõhkeaineid, mis kõik leiti eri paigust (Sarajevo, Rogatica, Citluk, Brijeg, Foca, Bileca, Pale ja Gorazde). Hispaania osaleb ELi programmis MEDA piirikontrollide tugevdamise eesmärgil Marokos; ELi koordinatsiooni- ja toetusasutuses Palestiina politsei juures ja PAMECA-missioonis Albaania politsei organiseerimise ja tugevdamise toetamiseks.

Ühendkuningriigi relvastatud vägivalla ja vaesuse vastase võitluse algatuses on loodud side väikerelvade, turvalisuse ja arengu vahel. Sellega on selgeks tehtud, et kuigi relvastatud vägivalla ja relvade kättesaadavuse mõju arengule on kompleksne ja mitmetahuline, on see peaaegu tervenisti negatiivne, sest sellega kaasneb kogukondade ja elanike elupaigast väljatõrjumine, kahjud haridusele, tervisele ja põllumajandusele ning suurte kogukondade ja elanikkonna vaesumine. Ühendkuningriik usub, et abiandjad ja arenguasutused peaksid oma tegevuse kavandamisel järjekindlalt tegelema relvastatud vägivalla ja relvade kättesaadavuse küsimustega ning integreerima relvade vähendamise meetmed riikide programmidesse. Aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel tehtud edusammude hindamisel tuleks rohkem tähelepanu pöörata sellele, milline on relvade kättesaadavuse roll arengu pärssimises.

B. Osalemine rahvusvaheliste organisatsioonide töös ja piirkondlikes meetmetes tavarelvastuse, eriti väike- ja kergrelvade valdkonnas

B.1. Ühinenud Rahvaste Organisatsioon

Euroopa Liit on olnud selles foorumis üliaktiivne ja täitnud konstruktiivset rolli ÜRO väike- ja kergrelvade salakaubanduse tõkestamise, nendega võitlemise ja nende hävitamise kõikide aspektide 2001. aasta tegevusprogrammi kaasatud riikide teisel iga kahe aasta järel toimuval kohtumisel New Yorgis 11.–15. juulini 2005. Järgnevalt on toodud mõned andmed liikmesriikide tehtud töö ja algatuste kohta.

KÜPROS

Küpros annab eelkõige ÜROle aru ÜRO väike- ja kergrelvade salakaubanduse tõkestamise, nendega võitlemise ja nende hävitamise kõikide aspektide alase tegevusprogrammi rakendamise kohta. Lisaks on ta andnud ÜRO Inimõiguste Ülemkomissarile (UNHCHR) (vastavalt otsusele 124/2004) teavet väikerelvade kättesaadavusest ja väärkasutusest tingitud inimõiguste rikkumiste kohta.

PRANTSUSMAA

Prantsusmaa–Šveitsi väike- ja kergrelvade märgistamise ja jälgimise algatuse elluviimise käigus tekkinud ideed ja selle tulemused esitati panusena ÜRO Peaassamblee 24. detsembri 2001. aasta resolutsiooniga asutatud valitsusekspertide rühma töösse. Prantsusmaa osales aktiivselt valitsusekspertide rühma tegevustes, mille kohta esitati aruanne 23. juunil 2003. Samuti osales Prantsusmaa otsustavalt ka 23. detsembri 2003. aasta resolutsiooniga 58/241 asutatud ja riikide poolt ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegse ja usaldusväärset avastamist ja jälgimist võimaldava rahvusvahelise vahendi üle läbirääkimiste pidamiseks loodud avatud töörühma tegevustes.

SAKSAMAA

Saksamaa esitas koos Prantsusmaaga ettepaneku ÜRO Peaassamblee resolutsiooniks laskemoona kohta, mille suhtes saavutati konsensus.

IIRIMAA

Iirimaa esitab aastaaruanded Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni tavarelvastuse registri jaoks ja annab sõjaväeliste kulutuste kohta aru OSCE-le.

ÜHENDKUNINGRIIK

Töötades ÜRO tegevusprogrammi raames, jätkas Ühendkuningriik 2005. aastal transiidikontrolli algatusega, mille eesmärk on võtta 2006. aasta läbivaatamiskonverentsil vastu rahvusvaheline kokkulepe väike- ja kergrelvade ekspordi, impordi ja ümberlaadimise alaste ühisstandardite kohta. See algatus põhineb altpoolt tuleneval piirkondlikul lähenemisviisil ning dialoogidel, kohtumistel ja tööseminaridel kogu maailmas, et kindlaks teha konkreetsed mureküsimused ja töötada välja ühised standardid. Pärast konsensuse saavutamist tuleks see küsimus kindlasti lisada 2006. aasta läbivaatamiskonverentsi päevakorda ja tagada, et see inkorporeeritaks pärast 2006. aasta juulit ÜRO tulevasse tegevusprogrammi.

2005. aastal määras Ühendkuningriik eksperdi avatud töörühma eesmärgiga koostada rahvusvaheline vahend relvade märgistamise ja jälgimise kohta. 2005. aasta oktoobris toetas Ühendkuningriik aktiivselt ÜRO Peaassamblee poolt vastu võetud väikerelvade resolutsiooni. UK on ka aktiivselt toetanud ÜRO tavarelvastuse registrit alates selle loomisest 1992. aastal ning osaleb taas eelolevas ÜRO valitsusekspertide rühmas, et uurida registri edasitoimimist, sealhulgas võimalust laiendada selle reguleerimisala väike- ja kergrelvadele, mis on Ühendkuningriigi prioriteet.

B.2. ÜRO Peaassamblee esimene komitee

Liikmesriigid on esitanud 60. ÜRO Peaassamblee esimese komitee poolt vastuvõetud väike- ja kergrelvi puudutavate resolutsioonide kohta järgmised seisukohad.

Resolutsiooni A/Res/60/68 (väike- ja kergrelvade ebaseadusliku tootmise, veo ja ringluse ning nende liigse kogunemise negatiivse humanitaar- ja arengumõjuga tegelemise kohta) ettepaneku tegid Madalmaad ja see võeti kõikide ELi riikide toetusel hääletamise teel vastu.

Mali esitatud resolutsioon A/Res/60/71 (riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ning selliste relvade kokkukogumiseksantava abi kohta) võeti konsensuse alusel vastu.

Prantsusmaa ja Saksamaa esitatud resolutsioon A/Res/60/74 (üleliigsete tavarelvastuse laskemoona varude kogunemisest tekkivate probleemide kohta) võeti konsensuse alusel vastu.

Jaapani esitatud resolutsioon A/Res/60/81 (väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõikide aspektide kohta) võeti vastu ilma hääletamiseta. Operatiivsäte nr 2 võeti siiski vastu hääletamise teel ja kõikide ELi riikide ühehäälse toetusega.

Madalmaade esitatud resolutsioon A/Res/60/226 (relvastuse valdkonna läbipaistvuse kohta) võeti vastu hääletamise teel ja kõikide ELi riikide toetusel.

Madalmaade esitatud resolutsioon A/Res/60/69 relvade, sõjavarustuse ning kahese kasutusega kaupade ja tehnoloogia transiiti käsitlevate siseriiklike õigusaktide kohta), võeti vastu konsensuse alusel.

Prantsusmaa ja Rumeenia (kaks korda aastas) esitatud resolutsioon A/Res/60/44 (sõjaliste küsimuste, sealhulgas sõjaliste kulutuste läbipaistvust käsitleva objektiivse teabe kohta) võeti ilma hääletamiseta vastu.

Austraalia esitatud resolutsioon A/Res/60/77 (kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide salakaubaveo ja nendele lubamatu juurdepääsu vältimise kohta) võeti vastu konsensuse alusel.

Resolutsioon A/Res/60/75 (piirkondlikul ja allpiirkondlikul tasandil tehtava tavarelvastuse kontrolli kohta) võeti kõikide ELi riikide ühehäälsel toetusel ilma hääletamiseta vastu.

Alžeeria esitatud resolutsioon A/Res/60/94 (Vahemere piirkonnas julgeoleku ja koostöö tugevdamise kohta) võeti vastu konsensuse alusel ja EL-25 kaasrahastamisega.

Šveitsi esitatud otsus 60/519 (rahvusvahelise vahendi kohta, mis võimaldab riikidel ebaseaduslikke väike- ja kergrelvi õigeaegselt ja usaldusväärselt tuvastada ja jälgida) võeti kõikide ELi riikide ühehäälsel toetusel hääletamise teel vastu.

B.3. OSCE

ELi liikmesriigid osalevad aktiivselt OSCE väike- ja kergrelvade alases tegevuses.

AUSTRIA

Austria toetas aktiivselt väike- ja kergrelvi ning tavarelvastuse laskemoona varusid käsitlevate OSCE dokumentide jätkuvat rakendamist, pöörates erilist tähelepanu nende projektide elluviimisele, mille eesmärk on hävitada selliseid relvi ja laskemoonavarusid Valgevenes, Tadžikistanis, Kasahstanis, Ukrainas ja Venemaa Föderatsioonis. Austria algatas ka arutelu teemal, kuidas esitada asjaomaseid OSCE väike- ja kergrelvaprojekte ÜRO läbivaatamiskonverentsile. Austria toetas omal algatusel 64 470 euroga tavarelvastuse laskemoona osas projekti Gruusia suitsukattekemikaalide taaskasutuseks ja ümbertöötlemiseks.

KÜPROS

Küpros andis OSCEle teavet tavarelvastuse ja sellega seotud tehnoloogiate riiklike eksporditavade ja -protseduuride kohta (FSC.DEL/374/05, 15.7.2005), tavarelvastuse vedude kohta (FSC.DEL/243/05, 7/6/2005) ning väike- ja kergrelvade kohta (FSC.DEL/334/05, 15.7.2005).

TAANI

Taani jätkas osalemist OSCE tegevustes, sealhulgas seminaridel ja tööseminaridel ning muudes väike- ja kergrelvadega seonduvates algatustes. Taani rakendab OSCE väike- ja kergrelvadokumenti.

SOOME

— Väikerelvadega seotud küsimuste eest vastutava julgeoleku koostöö foorumi tugiametniku lähetamine OSCE konfliktide ennetamise keskusesse.

— Ekspertteadmiste näol antav toetus OSCE piirikontrollisüsteemi programmile väikerelvade kaubandusega võitlemiseks Kesk-Aasias.

— Ekspertteadmiste näol antav ja rahaline toetus OSCE piirkondlikele tööseminaridele, mille teemaks on Kesk-Aasias väike- ja kergrelvadega seotud parimate tegutsemisviiside käsiraamat.

— Toetus OSCE Tadžikistani missiooni hallatavale vabatahtlikule fondile. Fond annab abi relvade ja laskemoona ülejääkide hävitamiseks ning aitab parandada varude turvalisust Tadžikistanis.

— Toetus OSCE Gruusia missiooni vabatahtlikule fondile. Fond annab abi relvade ja laskemoona ülejääkide hävitamiseks Gruusias.

— Toetus OSCE Gruusia missiooni kiirreageerimisfondile. Fondi eesmärk on abi osutamine kogukondadele, kes vabatahtlikult oma relvad ära annavad.

PRANTSUSMAA

Prantsusmaa osales 2005. aasta veebruaris OSCE mehhanismi raames, mis toetab väike- ja kergrelvavarude ning tavarelvastuse laskemoona ülejääkide hävitamist, ekspertide missioonil seoses Venemaale Transdnistriast tagasi toodud laskemoona ladustamise ja hävitamisega; 2005. aasta aprillis rahastas Prantsusmaa tavarelvastuse laskemoona ladustamise ja hävitamise hindamise missiooni Kaliningradi enklaavis (Venemaa). Samamoodi rahastas Prantsusmaa 2005. aasta mais OSCE poolt Tadžikistanis läbi viidud laskemoona- ning väike- ja kergrelvavarude hävitamise raames nelja eksperdi kaheksakuulist missiooni (koolitus, järelevalve varude loomise üle, hävitamisoperatsioonide kontroll) (maksumusega 110 000 eurot).

SAKSAMAA

Saksamaa on OSCE raames koostanud laskemoonavedu käsitleva peatüki eelnõu kavandatava laskemoona käsitleva OSCE toimimisjuhendi jaoks ning osalenud aktiivselt OSCE väike- ja kergrelvade toimimisjuhendi lisa koostamises; kõnealune lisa käsitleb kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide (MANPADS) varude haldamist ja turvalisust.

UNGARI

Ungari on Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni raames võtnud väike- ja kergrelvade suhtes mitmeid poliitiliselt siduvaid kohustusi.

ITAALIA

Itaalia jätkas 2005. aastal aktiivselt 2000. aasta novembris vastuvõetud OSCE väike- ja kergrelvade dokumendi rakendamist. Sellega seoses on Itaalia ajakohastanud eespool nimetatud OSCE dokumendis sätestatud väike- ja kergrelvade põhiaspektide (tootmine, märgistamine, ekspordikontroll, vahendus, hävitamistehnikad) kohta vahetatavat teavet.

LEEDU

Leedu täidab oma kohustusi teabevahetuse osas OSCE väike- ja kergrelvade dokumendi raames ja ÜRO tegevusprogrammi elluviimise osas. Leedu esitab igal aastal ÜROle ja OSCEle teavet riigi poolt konfiskeeritud või hävitatud väike- ja kergrelvade kohta.

MADALMAAD

Madalmaad rahastasid väike- ja kergrelvade ning tavarelvastuse laskemoona hävitamise ja ohutu ladustamise projekti Tadžikistani Vabariigis.

SLOVEENIA

Sloveenia toetas 65 000 euroga OSCE väike- ja kergrelvade laskemoona hävitamise projekte Tadžikistanis (9,7 miljonit Sloveenia tolarit — 40 000 eurot) ja Ukrainas (6,1 miljonit Sloveenia tolarit — 25 000 eurot). Sloveenia diplomaat Jernej Cimperšek, nõunik OSCE alalises esinduses Viinis, nimetati julgeolekukoostöö foorumi koordineerijaks tavarelvastuse laskemoona osas. Sloveenia esitas riikliku aruande OSCE väike- ja kergrelvadokumendi rakendamise kohta.

HISPAANIA

Hispaania osales koos Ühendkuningriigi ja Šveitsiga 2004. ja 2005. aastal väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona varude haldamise, jääkide hävitamise, ladustamise turvameetmete, laskemoonaladude jne alases OSCE projektis Valgevenes.

ROOTSI

Rootsi toetas 2005. aastal järgmisi väike- ja kergrelvaprogramme:

— UNDP/TFCPR-ga sõlmitud kokkulepe, mille kohaselt toetatakse koostöös OSCEga projekte väike- ja kergrelvade hävitamiseks OSCE piirkonna riikides, näiteks Ukrainas (25 000 000 Rootsi krooni)

— Toetus OSCE kaudu väike- ja kergrelvade hävitamisele Tadžikistanis (800 000 Rootsi krooni)

ÜHENDKUNINGRIIK

Valgevenes jagas Ühendkuningriik kui OSCE uuendusliku projekti juhtriik ekspertteadmisi ja osutas rahalist abi varude haldamiseks, hävitamiseks ja registrite pidamiseks. Lisaks jätkab Ühendkuningriik OSCE raames OSCE väike- ja kergrelvadokumendi rakendamise toetamist (november 2000). Hetkel tegeleb Ühendkuningriik koos Rootsi ja Türgiga ning tihedas koostöös G8 partneritega ka OSCE väike- ja kergrelvade toimimisjuhendi käsiraamatu lisa koostamise koordineerimisega; kõnealune lisa keskendub kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide varude haldamise turvalisusele.

B.4. NATO

AUSTRIA

Austria andis rahalist abi väike- ja kergrelvade, kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide ja laskemoona hävitamise projektile Ukrainas. USA juhitava projekti rakendusleping sõlmiti novembris, hävitamist alustati detsembris.

UNGARI

Ungari on aktiivselt osalenud NATO rahupartnerluse raames korraldatud tegevustes.

LEEDU

Leedu andis rahalist abi NAMSA hallatavale väike- ja kergrelvade, kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide ja laskemoona hävitamise projektile Ukrainas.

SLOVAKI VABARIIK

Slovakkia on NATO rahupartnerlusprogrammi ja OSCE raames läbiviidavate projektide kaudu andnud kokku 30 000 euro summas rahalist abi väike- ja kergrelvade ja laskemoona hävitamise projektile Ukrainas.

ÜHENDKUNINGRIIK

Ühendkuningriik on ka üks paljudest riikidest, kes andis täiendavat abi Albaanias NATO korraldatud laskemoona hävitamise programmile, mille eesmärk on mitme aasta jooksul hävitada 11 600 tonni väike- ja kergrelvade laskemoona. Samamoodi teatas Ühendkuningriik 2005. aasta veebruaris, et ta toetab 400 000 Inglise naelaga laiaulatuslikku ja pikaajalist NATO projekti väike- ja kergrelvade, laskemoona ja maa-õhk tüüpi rakettide hävitamiseks Ukrainas. Ühendkuningriik on praegu juhtiv projektirahastaja, andes üle 500 000 Inglise naela väike- ja kergrelvavarude ja laskemoonajääkide hävitamiseks Bosnias ja Hertsegoviinas. See projekt on esialgu sihiks võtnud 250 000 väikerelva (75 000 on juba hävitatud 2005. aasta detsembri seisuga) ja selle eesmärk on hävitada veel 10 000 tonni laskemoona. 2005. aastal hävitati täiendavalt laskemoonavarusid Albaanias ja anti väikerelvade hävitamise masinaid Lõuna-Aafrikale.

B.5. Lääne-Aafrika riikide majandusühendus (ECOWAS)

HISPAANIA

Hispaania sõlmis 2005. aasta detsembris ECOWASi tegevsekretäriga vastastikuse mõistmise memorandumi, milles lubatakse ECOWASi programme ja tegevusi toetada vähemalt 1 000 000 euroga (makstakse välja ajavahemikul 2006–2008), mis sisaldab 750 000 euro suurust toetust väikerelvade kontrollimise programmile Lääne-Aafrikas.

B.6. Wassenaari kokkulepe

Wassenaari kokkuleppega veel ühinemata kuuest ELi liikmesriigist viis ühines kokkuleppega 2005. aastal. Küprose taotlus kokkuleppega ühinemiseks on läbivaatamisel. EL on kindlalt seisukohal, et kõikide ELi liikmesriikide kaasamine tagab tõhusa ekspordikontrolli kõrge standardi Wassenaari kokkuleppe ning ka liidu piires.

Liikmesriigid jätkasid osalemist Wassenaari kokkuleppe tegevustes, sealhulgas tööseminaridel ning muudes väike- ja kergrelvadega seonduvates algatustes. Taani rakendab Wassenaari kokkuleppe raamesvälja töötatud väike- ja kergrelvade ekspordi toimimisjuhendit.

Austria rõhutas Wassenaari kokkuleppe eesistujana selle ekspordikontrolli korra tähtsust ebaseaduslike väike- ja kergrelvade vastu võitlemisel.

Ungari juhtis 2005. aastal Wassenaari kokkuleppe ekspertide rühma. Mitme riigi taotlusel pikendati seda aastast mandaati 2006. aastaks. 2004. ja 2005. aastal tegutses Ungari abistajana Horvaatia ühinemisel Wassenaari kokkuleppega.

Ühendkuningriik edendas aktiivselt Wassenaari kokkuleppe mõjuvaldkonna tugevdamist ja eelkõige väike- ja kergrelvade ekspordi toimimisjuhendi ning kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide ekspordi kontrolli elementide rangemat järgimist.

B.7. Muud

UNGARI

Ungari toetab piirkondliku relvakontrolli kontrollimis- ja rakendusabikeskuse (RACVIAC) tööd. Ungari pikendas 2005. aastal oma osalust, määrates RACVIACi juurde tööle uue ohvitseri. Ungari on 2006. aastal RACVIACi teise töörühma kaaseesistuja.

Ungari toetab Kagu-Euroopa väike- ja kergrelvakontrolli keskuse tööd. Ungari osales 2005. aasta septembris Montenegros peetud Lääne-Balkani riikide julgeolekusektori konverentsi töös.

IIRIMAA

Inimeste turvalisuse võrgustikus osalejana toetab Iirimaa relvaküsimuses inimesekeskset lähenemisviisi ning ta on juba kauaaegne desarmeerimis-, demobiliseerimis-, taasintegreerimis- ja rehabiliteerimisprogrammide (DDRR) rahastaja. Viimati andis Iirimaa kokku hädaabi- ja taastustoetust 1 000 000 euro ulatuses 2004. ja 2005. aastal DDRR tegevuseks Libeerias ÜRO arenguprogrammi ja DDRR sihtfondi raames. Selle UNDP programmi eesmärk on tagada, et ühendusepõhiseid programme kohandataks nii, et oleks võetud arvesse endiste nais- ja lapssõdurite vajadusi.

Iirimaa on andnud rahalisi vahendeid Genfi foorumile, mis on Genfis asuv organisatsioon, mis tegeleb valitsuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide vaheliste partnerluste loomisega ühiselt murettegevates desarmeerimis- ja relvakontrolliküsimustes.

HISPAANIA

Hispaania osales 2005. aasta oktoobris parlamentaarse foorumi esindajate kolmandal aastakoosolekul väike- ja kergrelvade teemal, mis toimus Méxicos.

III. MUUD MÄRKUSED, TÄHELEPANEKUD JA OLULINE TEAVE

PRANTSUSMAA

Prantsusmaa on mitme aasta vältel üles näidanud üha suuremat läbipaistvust parlamendile esitatavas relvaekspordi aastaaruandes, mida levitatakse mitte üksnes Prantsusmaal, vaid ka välismaal (saatkondadele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele). Aruandes antakse ülevaade riiklikest kontrollitavadest ja rahvusvahelistest ekspordikontrollioperatsioonidest, milles Prantsusmaa osaleb. See sisaldab ka palju statistikat, sh väike- ning kergrelvade ekspordi kohta.

SAKSAMAA

Hiljuti avaldas Saksamaa põhjaliku 2004. aasta aruande relvaekspordi kohta, keskendudes eeskätt suuremale läbipaistvusele ja avatusele väikerelvade ekspordi osas. Lisaks muule sisaldab aruanne üksikasjalikku teavet väikerelvade ja nende laskemoona kõikide ekspordilitsentside kohta, märkides ära sellised andmed nagu sihtriik, relvade tüüp, väärtus ja ühikute arv. Ulatusliku ülevaatega Saksa õigusaktidest ja poliitikast väike- ja kergrelvade osas saab tutvuda aadressil www.un.org.

LEEDU

Interpoli riiklik Leedu büroo teeb koostööd Interpoli peasekretariaadi ning Interpoli riiklike büroodega relvade identifitseerimise ja relvade salakaubavedudesse segatud isikute tuvastamisega seotud uuringutes.

SLOVEENIA

Sloveenia avaldas 2005. aastal esimest korda relvaekspordi ja -impordi aastaaruande. Aruanne avaldati kaitseministeeriumi kodulehel www.mors.si.

ÜHENDKUNINGRIIK

2005. aastal avaldati Ühendkuningriigi aastaaruanne 2004. aastal tehtud litsentsiandmisotsuste ning viimase aasta poliitiliste arengute kohta. Aastaaruandeid peetakse rahvusvahelisel tasandil avatuse mõõdupuuks ning Ühendkuningriik on üks juhtivaid riike, kes annab üksikasjalikku teavet kõikide relvalubade kohta. Samuti koostab ühendkuningriik regulaarselt kvartaliaruandeid.

A. ELi rahastamist taotlevate väike- ja kergrelvaprojektide hindamise kriteeriumid

A.1 Prioriteetide kindlaksmääramise suunised

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni väike- ja kergrelvade salakaubanduse tõkestamise, nendega võitlemise ja nende hävitamise kõikide aspektide alane tegevusprogramm, mis võeti vastu 20. juulil 2001. aastal, kinnitab ülemaailmsel, piirkondlikul ja riiklikul tasandil vastastikuse täiendavuse vajadust programmi rakendamiseks. Väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubanduse vastu võitlemise ELi strateegia vastuvõtmine 2005. aasta detsembris näitab ilmekalt ELi kohustust aidata kaasa sellisele olulisele täiendavusele ja osutada omapoolset toetust.

ELi strateegia on põhjalik dokument, mis annab kombineeritud vastuse sellele, kuidas tulla toime väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseaduslikust kuhjumisest ja salakaubaveost tulenevate ohtudega, määrates kindlaks konkreetsed meetmed ja tegevused, ning selle eesmärk on täielikult ära kasutada mitmepoolsel ja piirkondlikul tasandil ELi käsutuses olevaid vahendeid ELi raames ja ELi kahepoolsetes suhetes. Strateegia rajaneb olemasolevatel ELi poliitikatel ja meetmetel selles valdkonnas ning loob nende jaoks ühise raamistiku, sh ühismeetme 2002/589/ÜVJP rakendamiseks vajaliku raamistiku.

Strateegia sisaldab tegevuskava ja sellest tulenevalt suuniseid väike- ja kergrelvade valdkonnas ELi poolt algatuste tegemiseks. Ülemaailmse desarmeerimise ja relvastuskontrolli töörühma korralised koosolekud tagavad ELi väike- ja kergrelvastrateegia elluviimise. Igal poolaastal pühendatakse vähemalt üks selle töörühma istungitest eranditult väike- ja kergrelvadega seotud küsimusele.

B. Omandatud kogemused

Ühismeetme 2002/589/ÜVJP raames käivitati kolm uut projekti. On veel vara teha järeldusi nende rakendamise kohta. Siiski on Kambodža projekt näidanud, et edukas algatus selles valdkonnas eeldab, et vastuvõtjariik tajuks, et partner on tugev poliitiline autoriteet (antud juhul EL), kes abistab vastuvõtjariigil saavutada elanikkonna seas moraalset autoriteeti. Seda on vaja selleks, et muuta elanikkonna arusaama väike- ja kergrelvade probleemist ning kavandada tegevusi probleemiga võitlemiseks.

B.1. Vahendite eraldamise kriteeriumid

Kriteeriumid avaldati neljandas aastaaruandes.

(1) Nõukogu dokument 5319/06.