1. Sissejuhatus

2016. aasta veebruaris võttis komisjon vastu teatise „ELi tegevuskava looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks“, mis sisaldab Euroopa Liidus (EL) looduslike liikidega seotud kuritegevuse vastu võitlemise ja sellise ebaseadusliku tegevuse vastases üleilmses võitluses ELi rolli tugevdamise terviklikku strateegiat. Tegevuskava koosneb 32 meetmest, mis põhinevad kolmel prioriteedil: i) looduslike liikidega kaubitsemise ärahoidmine ja selle algpõhjustega tegelemine, ii) kehtivate eeskirjade rakendamine ja nende täitmise tagamine ning elusloodusega seotud organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse tõhustamine ning iii) päritolu-, tarbija- ja transiidiriikide rahvusvahelise partnerluse tugevdamine looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemisel.

20. juunil 2016 võttis Euroopa Liidu Nõukogu vastu tegevuskava käsitlevad järeldused, andes heakskiidu selle kolmele prioriteedile ja kutsudes üles tegevuskava õigeaegselt rakendama. Ka Euroopa Parlament kiitis oma 2016. aasta novembri resolutsioonis tegevuskava heaks.

Tegevuskava hõlmab viit aastat, st aastaid 2016–2020. Nii tegevuskavas kui ka nõukogu soovitustes osutatakse, et Euroopa Komisjon peaks andma nõukogule ja Euroopa Parlamendile 2018. aasta juuliks aru tegevuskava rakendamisel tehtud edusammude ning selle prioriteetide ja eesmärkide jätkuva asjakohasuse ja vajalikkuse kohta.

Käesolevas aruandes esitatakse peamiselt 25 ELi liikmesriigi, Euroopa välisteenistuse, Europoli, Eurojusti ja ELi keskkonnaõiguse täitmise tagamisele spetsialiseerunud Euroopa võrgustike esitatud teabe põhjal ülevaade edusammudest, mida kõik asjaomased osalejad on tegevuskava rakendamisel teinud.

Lisateavet tegevuskava rakendamiseks võetud meetmete kohta saab käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendist. Liikmesriikide esitatud teave on avaldatud komisjoni veebisaidil.

2. Põhimeetmed, mis on võetud pärast tegevuskava vastuvõtmist 2016. aastal

Selles osas tehakse kokkuvõte kõige olulisematest meetmetest, mida on tegevuskava kolme prioriteedi järgimiseks alates 2016. aastast võetud, vajaduse korral ka selle eesmärkide saavutamiseks kavandatud lisameetmetest.





1. prioriteet: looduslike liikidega kaubitsemise ärahoidmine ja selle algpõhjustega tegelemine

Tegevuskava esimene prioriteet ELi ja selle liikmesriikide jaoks on tegeleda looduslike liikidega kaubitsemise arvukate algpõhjustega. Looduslike liikidega kaubitsemise vastane võitlus saab olla edukas üksnes siis, kui tegeletakse selle struktuursete teguritega.

Ebaseaduslike elusloodustoodete nõudluse vähendamine on üks ELi looduslike liikidega kaubitsemise vastase strateegia põhieesmärke ja selle saavutamiseks on ellu kutsutud mitu algatust. EL ja mõned liikmesriigid on toetanud Aasias avaliku sektori asutusi ja kodanikuühiskonna organisatsioone nende jõupingutustes piirata nõudlust ebaseaduslike elusloodustoodete, eriti ninasarvikutest, elevantidest ja soomusloomadest valmistatud toodete järele. Tunnistades, et ka EL on tähtis elusloodustoodete turg, on tehtud enneolematuid jõupingutusi, et suurendada ettevõtjate, tarbijate ja üldsuse teadlikkust looduslike liikidega kaubitsemise olemusest ja ulatusest ELis. Paljud liikmesriigid on korraldanud looduslike liikidega kaubitsemise teemalisi teabekampaaniaid, keskendudes mõnikord konkreetsetele sektoritele, mis on eriti olulised (nt eksootilised lemmikloomad, muusikariistad, lennutransport või e-kaubandus). Sarnaseid jõupingutusi on tehtud ka ELi tasandil, kasutades selleks seminare ELi ettevõtlussektori rolli teemal looduslike liikidega kaubitsemise vastases võitluses ja otsekontakte ettevõtjate esindajatega.

Kuigi paljudes asjaomastes sektorites on tehtud märkimisväärseid edusamme, peavad komisjon ja liikmesriigid rohkem ära tegema. Arvestades, et suur osa elusloodustoodetega kauplemisest (nii seaduslikust kui ka ebaseaduslikust) toimub veebisaitide ning kuller- või postiettevõtete kaudu, tuleks erilist tähelepanu pöörata e-kaubandusele ja kullerfirmadele. Komisjon toetub ka praegusele koostööle selliste asjaosalistega nagu dekoratiivkalade ja eksootiliste lemmikloomadega kauplemise ühendused, et kinnitada võetud kohustusi ja saavutada looduslike liikidega kaubitsemise vastases võitluses konkreetseid tulemusi ning edendada elusloodustoodete säästvat sisseostmist.

EL ja selle liikmesriigid on teinud väga aktiivseid jõupingutusi, tagamaks et ELi-sisene elevandiluust esemete kaubandus ja eksport ei aita kaasa elevantide salaküttimisele ja ebaseaduslikule elevandiluuga kauplemisele. Kooskõlas tegevuskava teise meetmega võttis komisjon 2017. aasta mais vastu juhenddokumendi, milles soovitatakse ELi liikmesriikidel lõpetada alates 1. juulist 2017 töötlemata elevandiluu ekspordidokumentide väljastamine. Praktikas tähendab see seda, et ELi liikmesriigid on lõpetanud töötlemata elevandiluu eksportimise, välja arvatud väga erandlikes olukordades, näiteks teaduslikel, õigusnormide täitmise tagamise või hariduslikel eesmärkidel.

Lisaks korraldas komisjon 2017. aasta 15. septembrist 8. detsembrini avaliku konsultatsiooni, et koguda teavet ja arvamusi ELi-sisese ja EList lähtuva seadusliku ja ebaseadusliku elevandiluukaubanduse ulatuse, struktuuri ja põhijoonte ning ka prioriteetide kohta, mida EL peaks oma elevandiluu salakaubanduse vastaste põhimõtete puhul järgima . Konsultatsiooni tulemused näitavad ligikaudu 90 000 vastanu suurt toetust kehtivate ELi elevandiluukaubandust käsitlevate eeskirjade karmistamisele. Enamik vastanuid peab seda vajalikuks sammuks, et vältida seaduslikku ja ebaseaduslikku päritolu elevandiluust esemete segunemist, et tõkestada elevandiluust esemete ostmist ELis ja sellejärgset vedamist kolmandatesse riikidesse, kus need suurendaksid nõudlust ebaseaduslike elevandiluust esemete järele, ning et abistada järelevalveasutusi elevandiluu salakaubanduse vastases töös. Teised vastanud olid ELi suunduvale ja sealt lähtuvale elevandiluukaubandusele, eriti antiikesemetele, lisapiirangute kehtestamise vastu.

ELi turg ei tohiks suurendada nõudlust liikide järele, mis on püütud või korjatud ebaseaduslikult või mittesäästvalt. Sellepärast ongi EL tihedas koostöös mitme riigiga tegutsenud ettevaatavalt ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) kohaldamisala laiendamisel rahvusvahelisest kaubandusest ohustatud uutele liikidele, andes neile sellega rahvusvahelise kaitse. See puudutab eelkõige eksootilisi lemmikloomi, mille oluline turg EL on, ning troopilist puitu ja ohustatud mereliike. EL oli kõnealuses küsimuses CITESi osaliste 2016. aastal peetud 17. konverentsi (CoP17) peamine eestvedaja ja valmistub praegu aktiivselt 2019. aastal toimuvaks CoP18-ks.

ELi ja selle liikmesriikide prioriteediks on olnud ka kohalike kogukondade rolli edendamine eluslooduse kaitsmisel. See on ELi rahastatavate bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja looduslike liikidega kaubitsemise vastaste programmide keskne komponent (vt 3. prioriteet).

ELil ja selle liikmesriikidel on olnud määrav osa selle tagamisel, et rahvusvahelisel tasandil tunnistataks korruptsiooni olulist rolli looduslike liikidega kaubitsemise soodustamises. Selle kohta võeti ELi poolt CoP17-l tehtud ettepaneku alusel vastu CITESi resolutsioon. Saksamaa algatusel kiitis G20 2017. aasta juulis heaks ka looduslike liikidega kaubitsemisega seotud korruptsiooni vastu võitlemise juhtpõhimõtted. Sellest ajast peale on EL edendanud eelkõige oma kolmandates riikides asuvate delegatsioonide kaudu looduslike liikidega kaubitsemisega seotud korruptsiooni vastast konkreetset tegevust.

2. prioriteet: kehtivate eeskirjade rakendamine ja nende täitmise tagamine ning elusloodusega seotud organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse tõhustamine