EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2019/1421,

26. märts 2019,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, IV jagu – Euroopa Kohus

EUROOPA PARLAMENT,

— võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, IV jagu – Euroopa Kohus,

— võttes arvesse kodukorra artiklit 94 ja IV lisa,

— võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A8-0098/2019),

A. arvestades, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames soovib eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon rõhutada, et liidu institutsioonide demokraatlikku legitiimsust tuleb tugevdada ning selleks tuleb suurendada läbipaistvust ja parandada aruandekohustuse täitmist ning rakendada tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtet ja personalijuhtimise head tava;

1. märgib rahuloluga, et kontrollikoda märkis 2017. aastat käsitlevas aruandes, et ta ei leidnud seoses Euroopa Liidu Kohtus (edaspidi „kohus“) auditeeritud inimressursse ja hankeid käsitlevate teemadega olulisi puudusi;

2. tunneb heameelt selle üle, et kontrollikoda jõudis oma audititöö põhjal järeldusele, et kohtu haldus- ja muude kuludega seotud maksetes 31. detsembril 2017 lõppenud aastal tervikuna olulisi vigu ei esinenud;

3. märgib, et 2017. aasta assigneeringute summa oli 399 344 000 eurot (2016. aastal 380 002 000 eurot) ja täitmismäär oli 98,69 % (2016. aastal 98,23 %); märgib, et eelarve täitmise määr oli kõrge nii 1. jaotises (institutsiooni heaks töötavad isikud) – 98,6 % (2016. aastal 98,1 %) – kui ka 2. jaotises (hooned, mööbel, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud) – 99,1 % (2016. aastal 98,6 %);

4. märgib, et 2016. aastast kanti 2017. aastasse assigneeringuid üle 22 240 120,22 euro eest, millest kasutati 2017. aastal ära 86,26 % (19 188 159,20 eurot) (2016. aastal 90 %);

5. märgib, et kindlaksmääratud nõuete summa oli 2017. aastal 51 677 001 eurot ja see oli 3,6 % väiksem kui prognoositud tuluülejääk 53 595 000,00 eurot; märgib, et vahe tulenes peamiselt sellest, et 19 uuest kohtunikust, kes kohtu reformi käigus määrati, määrati kolm väga hilja, mille tulemusel olid personalikulud oodatust väiksemad;

6. võtab teadmiseks, et kohus eraldas 2017. aastal 850 000 eurot, et tasuda kahjutasu üldkohtu poolt 2011. ja 2013. aastal lõpetatud kolme juhtumi puhul, mille puhul otsust ei tehtud mõistliku aja jooksul;

7. märgib, et kohus ülehindas kulukohustuste vajadust mitmel peatüki 14 „Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused“ eelarvereal, sh „Lähetused“ (eelarverida 162), sest ta sidus kulukohustustega 2017. aastal 342 000 eurot, kuigi maksete summa oli ainult 204 795,27 eurot, ja ülehindas ka täiendusõppeks (eelarverida 1612) kuluvat summat, sest ta sidus kulukohustustega 1 457 644,07 eurot, kuigi maksete summa oli ainult 579 000,04 eurot; märgib, et kuna Euroopa Parlament esitas selle kohta 2016. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise aruandes tähelepaneku, vähendas kohus 2019. aasta eelarvestuse koostamisel kohtu liikmete lähetusteks taotletavate assigneeringute summat 299 750 euroni; palub, et kohus jätkaks pingutusi usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks, et vältida kulukohustuste ja maksete suurt erinevust;

8. võtab teadmiseks, et koosolekute ja konverentsidega seotud peatüki lõplike assigneeringute täitmise määr oli 2017. aastal 81,40 %, samas kui 2016. aastal oli see 95,5 %; kutsub kohut üles selle probleemküsimusega jätkuvalt tegelema, et saavutada selle peatüki lõplike assigneeringute osas taas vähemalt selline täitmismäär nagu 2016. aastal;

9. märgib, et eelarveülejäägi tõttu paigutati kohtu hoonete viienda laiendusega seotud projekti elluviimiseks 8,72 miljonit eurot ümber eelarvereale 2001 („Kapitalirent/ostmine“); märgib, et assigneeringute ümberpaigutamisest tuli finantsmääruse artikli 25 lõigete 1 ja 2 kohaselt eelarvepädevatele institutsioonidele teada anda; märgib, et praeguseks on tänu eelmaksetele, mida on 2007. aastast saadik eelarvepädevate institutsioonidega kokkuleppel tehtud ja mille summa on 57,6 miljonit eurot, suudetud 2026. aastani tehtavate kapitalirendi/otsmisega seotud maksete eelarvemõju väga palju vähendada;

10. märgib, et peaaegu 75 % kohtu eelarvest eraldati liikmete ja töötajatega seotud kuludeks (1. jaotis) ning peaaegu 25 % eraldati taristukuludeks (2. jaotis), eelkõige hoonetele ja infotehnoloogiale; tunneb heameelt selle üle, et kohus on võtnud kohustuse kohaldada oma eelarve asjakohastes osades tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtet; palub kohtul hoida eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni kursis, milliseid tulemusi tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtte järgimise abil saavutatakse;

11. rõhutab, et tulemuspõhist eelarvestamist ei tohiks hakata kohaldama ainult kohtu eelarve kui terviku suhtes, vaid see peaks hõlmama ka konkreetsete, mõõdetavate, saavutatavate, realistlike ja tähtajaliste (SMART) eesmärkide seadmist eri osakondadele, üksustele ja töötajate iga-aastastele tegevuskavadele ning selle raames tuleks institutsiooni eelarvestuste koostamiseks määrata kindlaks asjakohased näitajad; palub seetõttu, et kohus kaasaks tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtte ulatuslikumalt oma tegevusse;

12. väljendab muret selle pärast, et erinevalt muudest seotud mõistetest, nagu õiguspärasus, reageerimisvõime või läbipaistvus, on aruandekohustus kohtu autoriteedi kujundamisel etendanud seni vaid vähest rolli;

13. tunneb heameelt selle üle, et kohus kavatseb oma menetlusi ühtlustada, et avaldada iga-aastane tegevusaruanne 31. märtsiks 2019, sest sellega optimeerib ja kiirendab ta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust;

14. tunneb heameelt selle üle, et kohus hakkas välja töötama kohtuasjade haldamise integreeritud süsteemi, millega asendatakse paljud viimase 25 aasta jooksul välja töötatud rakendused ja milles on ette nähtud ka tulemusnäitajate ja aruandlusvahendite arvutiseerimine;

15. väljendab heameelt kontrollikoja soovituse üle, mille kohaselt peaks kohus kaaluma aktiivsemat kohtuasjade haldamise menetlust, mis põhineks individuaalsel lähenemisel ja realistlikel tähtaegadel, jälgides tähelepanelikult inimressursside kasutamist ja võttes kasutusele haldusliku optimeerimise lisameetodid;

16. märgib, et ainult 4,8 % kohtu üldeelarvest eraldati infotehnoloogiale ja telekommunikatsioonile; rõhutab, et kiireks ja tõhusaks teabevahetuseks tuleb kasutusele võtta paberivaba teabe- ja dokumendisüsteem, ja palub kohtul jätkata selle eesmärgi saavutamiseks vajalike meetmete võtmist; tunneb sellega seoses heameelt, et rakendust „e-Curia“ on hakatud rohkem kasutama, ja palub kohtul püüda hakata esitama selle rakenduse kaudu lähitulevikus kõiki menetlusdokumente; väljendab heameelt asjaolu üle, et alates 2016. aastast kasutavad e-Curia rakendust kõik liikmesriigid, mis näitab, et üldsuse teadlikkust selle rakenduse olemasolust ja eelistest on tõhusalt suurendatud;

17. märgib, et kokku esitati kohtule 2017. aastal 1 656 hagi, mida oli rohkem kui 2016. aastal (1 604 hagi), ja lõpetatud kohtuasjade arv oli kõrge ka 2017. aastal (1 594 kohtuasja; 2016. aastal 1 628 kohtuasja); märgib, et keskmine menetlusaeg vähenes 2016. aasta 16,7 kuult 2017. aastal 16,3 kuuni; peab kiiduväärseks, et kohtu töö on tõhusamaks muutunud ja selle tulemusel suurenes aastas lõpetatud kohtuasjade arv 2010.–2017. aastal 29,6 %, kuigi pidevalt on suurenenud ka uute kohtuasjade arv;

18. järeldab, et kohus saaks seni saavutatud positiivseid tulemusi veelgi parandada: selleks peaks kaaluma kohtuasjade aktiivsemat individuaalset menetlemist, rakendama juhtumipõhiseid ajakavu ning mõõtma inimressursside tegelikku kasutamist; rõhutab, et selle alusel tulemuslikkuse mõõtmine (selle asemel, et püüda kinni pidada soovituslikest keskmistest ajakavadest) annaks juhtkonnale teavet nii probleemsete kohtuasjade kui hea tava elementide kohta; toonitab, et seda teavet saaks kasutada ka tulemuslikkust puudutava aruandluse parandamiseks, et parandada aruandekohustust, anda rohkem informatsiooni kohtu nõuetekohase toimimise ja olemasolevate ressursside kasutamise kohta;

19. tunnustab kohut pingutuse eest, mida ta on kohtuasjade tõhusamaks menetlemiseks teinud soovituste alusel, mille kontrollikoda andis kohtu kohtuasjade menetlemise tulemuslikkuse hindamisel (1); peab kiiduväärseks, et kohus on teatavat liiki menetluste jaoks välja töötanud ajakava ja seirevahendid; märgib, et menetluste pikkus on vaid üks tegur nende hulgas, mida tuleb kohtusüsteemi hindamisel arvesse võtta; kutsub kohut üles tulemuslikkust kontrollikoja soovituste põhjal jätkuvalt parandama, kuid mitte seadma seejuures ohtu oma otsuste tegemise kvaliteeti, tõhusust ja sõltumatust;

20. juhib tähelepanu asjaolule, et kohtu õigusemõistmiselt oodatakse laitmatut kvaliteeti ja see peab toimuma mõistliku aja jooksul, samal ajal peab kohus liidu institutsioonina tagama talle eraldatud avaliku sektori vahendite võimalikult tõhusa ja tulemusliku kasutamise vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele;

21. võtab teadmiseks, et kohus selgitas 2016. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisel esitatud tähelepanekuid kommenteerides, et kohtutöö vaheajad ei lange kokku kohtu töö katkestuse perioodiga; märgib, et kohtunikud ja neid abistavad töötajad eelistavad kasutada istungivabasid nädalaid selleks, et töötada omaenda kohtuasjade kallal, s.o kohtuasjad, milles kohtunik on ettekandja-kohtunik;

22. peab kiiduväärseks ideed luua liikmesriikide konstitutsiooni- ja kõrgeimaid kohtuid hõlmava Euroopa Liidu õigusalase koostöö võrgustik, mille eesmärk on edendada liidu ja liikmesriikide kohtupraktikat;

23. peab kiiduväärseks, et kohus on oma kommunikatsioonitegevusega suutnud suurendada nähtavust ja meediamõju ning laiendanud sealhulgas teavitustegevust sotsiaalmeedias ja korraldanud ajakirjanikele teabeseminare; innustab kohut püüdma eri kommunikatsioonikanaleid parimal võimalikul viisil ära kasutada, et kodanikud teaksid kohtu tööst rohkem;

24. märgib, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelisele kokkuleppele eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2) tuli töötajate arvu 2013.–2017. aastal 5 % vähendada, milleks kohus vähendas omalt poolt kokku 98 ametikohta; märgib, et praeguseks on loodud 130 uut ametikohta, sest kohtunikke ja kohtujuriste on rohkem, seitse uut ametikohta on loodud turvameetmete jaoks, 63 uut ametikohta Horvaatia ühinemise tarbeks ja üheksa iiri kirjaliku tõlke jaoks;

25. märgib, et töötajate arvu vähendamine paneb teatavad tugiteenused suure surve alla; on eriti mures selle pärast, et tõlketeenistused on ära andnud 64 ametikohta, mis moodustavad kõigist kaotatud ametikohtadest umbes 60 %; märgib, et ametikohtade kaotamise tõttu on koosseisuliste tõlkijate tõlkemaht vähenenud ja suurenenud koostöö vabakutseliste tõlkijatega;

26. tunneb heameelt institutsioonidevahelise koostöö üle akrediteeritud koosseisuväliste tõlkide ümberpaigutamisel, mis tuli tühistada, sest kohus hakkas konverentsitõlget teistmoodi korraldama;

27. peab kiiduväärseks, et kõigis teenistustes on suur osa (peaaegu 98 %) ametikohti täidetud; märgib aga, et kohtu töölevõtmismenetlusi mõjutab otse see, et esimestel palgaastmetel on madal palk ja Luxembourgis on vähe karjäärivõimalusi, sest seal asub vähe institutsioone; tunneb heameelt selle üle, et 2017. aasta novembris moodustati institutsioonidevaheline töökond, kes on esitanud 24 soovitust, mis puudutavad paremaid karjäärivõimalusi ja paindlikumat töölevõtmist, riigis paremaid vastuvõtu- ja elamistingimusi ning institutsiooni töötajate paremat integreerumist kohalikku kogukonda ja paremat teabevahetust;

28. juhib tähelepanu sellele, et olemasolevate õigusnõunike paindlikum eraldamine võib avaldada positiivset mõju kohtu töö üldisele tulemuslikkusele;

29. märgib, et naiste osakaal juhtivatel ametikohtadel on veidi suurenenud (2017. aastal oli neid 36 %, aga 2016. aastal 35 %); kutsub kohut üles jätkama kõrgemas juhtkonnas ja juhtivatel ametikohtadel soolise tasakaalu parandamist; tunneb heameelt juhtimisoskuste parandamise katseprojekti üle, mille eesmärk on eelkõige innustada naisi kandideerima juhtivatele ametikohtadele; innustab kohut toetama töö ja eraelu tasakaalustamise meetmeid, mis on mõeldud nii nais- kui ka meessoost töötajatele;

30. peab kiiduväärseks paindliku töökorralduse võimalusi puudutavat teavet, mis antakse kõigile teenistust alustavatele töötajatele ja mis on töötajatele kättesaadav käsiraamatus; tunneb heameelt selle üle, et kohus on töötajate läbipõlemise juhtumeid käsitlenud läbipaistvalt, ja innustab kohut hindama, kuidas töökoormus on organisatsioonis jaotunud, ja kontrollima, kas ülesanded ja vahendid on vastavuses;

31. märgib, et 2016. aastal ahistamiskaebuse uurimiseks algatatud distsiplinaarmenetlus lõpetati 2017. aastal; tunneb heameelt selle üle, et loodi võrgustik määratud konfidentsiaalsetest nõustajatest, kellelt võib psühholoogilise või seksuaalse ahistamise korral nõu või abi küsida; ergutab kohut jälgima tähelepanelikult oma sellealase poliitika tõhusust, suurendama ka edaspidi teadlikkust töökeskkonnas toimuvast ahistamisest ning edendama ahistamise suhtes täisleppimatuse põhimõtte kohaldamist;

32. tuletab meelde, et eriti juhtivatel ametikohtadel tuleks hoolikalt jälgida geograafilist tasakaalu, s.o seda, et eri riikidest töötajad jaguneksid vastavalt liikmesriigi rahvaarvu osakaalule kogu liidu rahvastikust; väljendab uuesti muret selle pärast, et ainult 15 kohtu 56 osakonnajuhatajast ja kaks kohtu 13 direktorist olid liikmesriikidest, kes on liiduga ühinenud pärast 2004. aasta maid; märgib ühtlasi, et nendest liikmesriikidest on pärit 31 % kohtu töötajatest; ergutab kohut töötama välja poliitika geograafilise tasakaalustamatuse parandamiseks ning andma sellest eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru;

33. tunneb heameelt selle üle, et kui 2016. aastal oli kohtus tasustatud praktikante 57, siis 2017. aastal juba 82; peab peale selle kiiduväärseks, et kohus taotles 2019. aasta eelarves 550 000 eurot juurde; peab aga kahetsusväärseks, et 215 praktikanti, kes 2017. aastal liikmete kabinetis töötasid, ei saanud endiselt tasu; palub kohtul tagada, et kõigile praktikantidele makstaks asjakohast tasu, et nad saaksid oma panuse eest piisavat hüvitist ja et mitte suurendada majanduslikku diskrimineerimist;

34. võtab teadmiseks, et kohtu liikmed võivad ametisõidukeid kasutada ka tööväliselt, kuid kõik sellise kasutusega kaasnevad kulud peab kandma kasutaja; märgib, et keskmine kulu, mis liikmel sõiduki töövälisel kasutamisel 2017. aastal tekkis, oli 440 eurot, mis nõuti täissummas liikme tasust sisse;

35. märgib, et autojuhid sõitsid kohtu liikme päritoluriiki, ilma et liige olnuks autos, 26 korral ja autojuhtidele hüvitati selliste sõitudega seoses 53 öö kulud; märgib peale selle, et autojuhid tegid 22 lennu- ja viis rongireisi ning ühe laevareisi, et käia koos liikmega ametlikul lähetusel liikme päritoluriigis; rõhutab, et autojuhid peaksid liikmega selle päritoluriiki kaasa minema ainut siis, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud;

36. märgib, et kohtu veebisaidil avaldati kohtu liikmete kohtuvälise tegevuse loetelu; peab kahetsusväärseks, et loetelus ei ole infot selle kohta, mis oli loetletus olevate ürituste eesmärk, kuupäev, koht ning millised sõidukulud ja päevarahad sellega kaasnesid ning kas kulud kattis kohus või kolmas isik; palub kohtul liikmete kohtuvälise tegevuse loetelu avaldamist jätkata, kuid esitada nimetatud aspektide kohta täpsemat teavet;

37. tuletab meelde, et ta palub kohtul avaldada kõigi selle liikmete CVd ja huvide deklaratsioonid kohtu veebisaidil; võtab teadmiseks, et veebisaidil on avaldatud iga liikme lühielulugu, kuid selles pole teavet selle kohta, millistesse organisatsioonidesse liige veel kuulub; märgib, et kohtu liikmete uue käitumisjuhendi kohaselt peab iga liige esitama oma majanduslike huvide deklaratsiooni ametiaja alguses selle kohtu presidendile, mille liige ta on; palub kohtul avaldada need deklaratsioonid oma veebisaidil;

38. peab kiiduväärseks, et liikmete käitumisjuhend vaadati läbi ja see jõustus 1. jaanuaril 2017 ning see sisaldab huvide konfliktide vältimiseks ja liikmete sõltumatuse tagamiseks uusi sätteid;

39. märgib, et kohtu administratsioon koostab töötajatele praegu uusi norme, millega reguleerida n-ö pöördukse efekti; tuletab kohtule meelde, et kohus peab sellekohased ranged kohustused kiiresti kehtestama ja neid rakendama hakkama;

40. palub kohtul kehtestada selged ja kindlad reeglid sponsoreerimiseks, mis tagavad sündmuste võrdse kohtlemise, märkides, et kohus eitas sponsorlusega tegelemist, kuigi saatis 2018. aasta mais Portugalis toimunud rahvusvahelise Euroopa õiguse föderatsiooni (FIDE) 18. kongressile 12 tõlki, mis läks maksma 10 859,05 eurot;

41. märgib, et 2017. aastal ei teatatud ühestki rikkumisest teatamise juhtumist; tunneb heameelt selle üle, et 2017 võeti rikkumisest teatajate kaitsmiseks vastu uus sise-eeskiri; palub kohtul tagada, et kõiki töötajaid oleks nende õigustest korrektselt teavitatud, näiteks võiks seda teha uue töötaja tööleasumisel;

42. peab kiiduväärseks, et kohus teeb, eelkõige poolelioleva kinnisvaraprojekti puhul, tööd kaugeleulatuvate keskkonnaalaste eesmärkide nimel, ja innustab kohut neid eesmärke õigeaegselt saavutama; tunneb heameelt selle üle, et eesmärk vähendada suure keskkonnamõjuga hankeid täideti 2017. aastal ettenähtust suuremal määral; tunneb peale selle heameelt selle üle, et loodi keskkonnahoidlike avalike hangete institutsioonidevaheline kasutajatugi; innustab kohut muutma jäätmekäitlust veel paremaks, suurendama energiatõhusust ja vähendama CO2-jalajälge;

43. märgib, et Ühendkuningriigist pärit Euroopa Kohtu ja Üldkohtu liikmed lõpetavad tegevuse, kui Ühendkuningriik astub liidust välja; märgib, et kohtuvaidluste hulk võib nii lühikeses kui ka keskmise pikkusega perspektiivis suureneda, kui võtta arvesse õigusprobleeme, mida väljaastumisleping ja Ühendkuningriigi õiguse vastavad sätted võivad tekitada;

44. märgib, et üks endine Avaliku Teenistuse Kohtu liige töötab kohtus praegu erinõustajana, kes annab eelkõige nõu küsimustes, mis puudutab Ühendkuningriigi otsust astuda liidust välja; märgib, et erinõustaja määrati ametisse liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 123 lõike 2 alusel;

45. märgib, et 2017. aastal oli neil töötajate hulgas 63 Ühendkuningriigi kodanikku, kellest 36 olid ametnikud, 24 ajutised teenistujad ja kolm lepingulised töötajad; tunneb heameelt selle üle, et kui Ühendkuningriik on liidust välja astunud, kavatseb kohus igal üksikjuhtumil eraldi kaaluda, kas Ühendkuningriigi lepinguliste töötajate ja ajutiste teenistujate lepingut pikendada; palub kohtul kiiresti välja töötada sidusa strateegia, et asjaosalistel oleks kindlus.

(1) Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 14/2017: Euroopa Liidu Kohtu kohtuasjade menetlemise tulemuslikkuse hindamine.

(2) ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.