[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 23.10.2007

KOM(2007) 640 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Komisjoni 2008. aasta õigusloome- ja tööprogramm

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Komisjoni 2008. aasta õigusloome- ja tööprogramm

1. SISSEJUHATUS

EL liigub edasi. Pärast Euroopa Ülemkogu mitteametlikul kohtumisel saavutatud hiljutist kokkulepet, varustab ratifitseeritud Lissaboni leping ELi paremate meetmetega, et tulla toime 21. sajandi väljakutsetega ja saavutada edu erinevates poliitikavaldkondades. Lissaboni majanduskasvu- ja töökohtade loomise strateegia on hakanud andma paremaid majandustulemusi. EL on võtnud omale pikaajalise kohustuse kliimamuutuste vastu võitlemisel ning on seadnud eesmärgiks kindlate, konkurentsivõimeliste ja säästvate energiasüsteemide kasutuselevõtmise. Komisjon on hakanud kujundama uut poliitikat siseturu läbivaatamise ja käimasoleva Euroopa ühiskonna hindamise kaudu. Käimasolev konsulteerimine ELi eelarve üle aitab ette valmistada ühe ELi peamise vahendi läbivaatamist järgmiseks aastakümneks ja edaspidiseks. Samuti on Euroopa asunud otsustavalt sõlmima uusi suhteid peamiste partneritega naabruskonnas, Aafrikas ja mujal maailmas. Hiljuti lõpuleviidud laienemisringiga on ELil olemas uus kriitiline mass ja haardeulatus. On saavutatud tõeline üksmeel (mida jagati ka 2007. aasta oktoobri Euroopa Ülemkogu mitteametlikul kohtumisel ja Euroopa Parlamendi resolutsioonis 2008. aasta poliitilise strateegia kohta) selles, et üleilmastumise muutmisel ELi kodanike võimaluseks, tuleb keskenduda 27 liikmest koosneva ELi võimsusele. See kõik aitab luua suurepärased tingimused ELi 2008. aasta püüdlusteks.

Keskendatum tööprogramm

Komisjon keskendub 2008. aastal jätkuvalt tulemuste saavutamisele üldiste strateegiliste eesmärkide raames, mis sätestati tema ametiaja alguses, ning milleks on: heaolu; solidaarsus; turvalisus ja vabadus ning Euroopa positsiooni tugevdamine maailmas[1]. Komisjoni tööd suunavadki põhiliselt kõnealused eesmärgid ja need on liikumapanevaks jõuks julge poliitika kujundamisel.

Enamik poliitilise tegevuskava esiplaanil olevatest teemadest hõlmab mitmeid strateegilisi eesmärke ja aitab kaasa mõnede või kõikide kõnealuste eesmärkide saavutamisele. Samal ajal vajavad selliseid ELi ees seisvaid väljakutseid nagu kliimamuutused, Euroopa energiapoliitika väljatöötamine või rändevoogude juhtimine terviklikku, paindlikku ja ühtset lähenemisviisi, mis laieneb väljapoole tavapäraseid piire; kõnealuseid küsimusi tuleb lahendada nii ELi institutsioonide võetavate meetmete kaudu koostöös muude oluliste osalistega ELis kui ka üldise lähenemisviisi kaudu koostöös ülemaailmsete partneritega. 2008./ 2009. aastal esitatav ELi eelarve läbivaatamine on veel üks oluline näide valdkonna kohta, mille puhul ELi poliitikat peab käsitlema terviklikult.

Nagu 2007. aastal, nii keskendub ka 2008. aasta tööprogramm piiratud arvule uutele poliitika algatustele. Programm sisaldab strateegilisi algatusi, mida komisjon kohustub aasta jooksul ellu viima, ja prioriteetsed algatusi, mida tuleb rakendada 12–18 kuulise ajavahemiku jooksul.

Kõikide käesolevas tööprogrammis nimetatud strateegiliste ja prioriteetsete algatuste suhtes kohaldatakse mõju hindamise kvaliteedidistsipliini. Lisaks laiendatakse nõuet mõju hindamise rakendamise kohta enne algatuse esitamist, et kaasata muid algatusi. Mõju hindamised vaatab läbi mõju hindamise komitee[2]. Mõju hindamise tulemused avaldatakse, kaasaarvatud juhul, kui mõju hindamise tulemusel ettepanekust loobutakse[3].

Käesoleva tööprogrammi ettevalmistamisel on komisjon võtnud täielikult arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukoguga peetud 2008. aasta poliitilist strateegiat käsitleva dialoogi[4] tulemusi, aga ka riiklike parlamentide panust. Käesolev programm on esimene dokument, mis käsitleb ka institutsioonidevahelise teabevahetuse prioriteete aastal 2008. Selleks et paremini kajastada enamike komisjoni tegevusvaldkondade mitmeaastast laadi ja et suurendada üldist läbipaistvust, on käesolevasse tööprogrammi lisatud uus peatükk, milles määratletakse teemad, millega komisjon tegeleb 2008. aastal ning mis võivad lähiaastatel viia uute algatusteni.

2. PRIORITEEDID AASTAKS 2008

Majanduskasv ja töökohad

Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive strateegia jääb peamiseks vahendiks, mille abil partnerluses liikmesriikidega edendada jõukamat, keskkonnateadlikumat ja sotsiaalselt sidusamat Euroopa Liitu. 2008. aasta kevadel kohtuv Euroopa Ülemkogu annab ELile võimaluse kaaluda, kas Lissaboni strateegiat on vaja täiustada, et kõige tõhusamal viisil lahendada üleilmastumisega seotud probleeme. 2008. aastal võib näha ka esimesi tulemusi täiendavate püüdluste kohta rakendada Lissaboni strateegiat piirkondlikul tasandil ELi ühtekuuluvuspoliitika kaudu.

Tööhõive suurendamine Lissaboni strateegia kohaselt kindlaksmääratud tööhõive määrani on aluseks majanduskasvule, parandatud elukvaliteedile ja elanikkonna vananemisega seotud probleemide lahendamisele. See eeldab paindlikkuse ja turvalisuse kooslust töötajate ja tööandjate jaoks ning stiimulit ja võimalusi elukestvaks õppeks. Samas peab EL leidma uusi võimalusi juurdepääsu ja võimaluste edendamiseks ühiskonnas, et lahendada sotsiaalse tõrjutuse ja vaesusega seotud probleeme ning nende põhjusi aktiivse kaasatuse poliitika kaudu, ning aidata kaasa muutuste ette nägemisele. Tuleks edendada ka asjakohast sotsiaalkaitset.

Teadmistepõhise ühiskonna väljaarendamine on majanduskasvu ja töökohtade loomise strateegia nurgakiviks ja komisjon jätkab Lissaboni strateegia raames uute võimaluste otsimist haridus- ja teadustegevuse ning innovatsiooni edendamiseks.

Ühtse turu läbivaatamise käigus määrati kindlaks uusi algatusi, millest paljusid tutvustatakse 2008. aastal. Kõnealused algatused edendavad tugevale, innovatiivsele ja konkurentsivõimelisele tööstuslikule alusele rajatud ühtset turgu, mis maksimeerib teenuste kogupotentsiaali ning kus tarbijad ja ettevõtjad saavad täielikku kasu hästitoimivast avatust turust, mis tagab kõigile võrdsed võimalused ning kus Euroopa standardid võivad olla eeskujuks ka rahvusvahelisel tasandil. Komisjon keskendub turu paremale toimimisele jaefinantsteenuste valdkonnas ja valdkondades, kus poliitika võib saavutada maksimaalse mõju selleks, et võimaldada nii tarbijatel kui ettevõtjatel, eelkõige väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatel (VKEdel), siseturust täielikku kasu saada. Selle saavutamiseks on vaja selliseid sihipäraseid meetmeid nagu koordineeritum turujärelevalve, et tagada toodete ja teenuste vastavus eeskirjadele ja standarditele, süstemaatilisem turu- ja sektorijärelevalve ning meetod siseturu toimimise hindamiseks tarbija seisukohast.

Väikese ja keskmise suurusega ettevõtjad loovad enamiku Euroopa töökohtadest ja jõukusest, konkreetsed meetmed nendega seotud turu toimimise parandamiseks töötatakse välja väikeettevõtjate seaduse raames.

Alates 1. jaanuarist 2008 võtavad Küpros ja Malta omavääringuna kasutusele euro. Euro on ühise identiteedi, ühiste väärtuste ja Euroopa integratsiooni sümbol. Kuna on möödunud kümme aastat ühise majandus- ja rahaliidu loomisest, kohustub komisjon ette võtma Euroopa rahaliidu strateegilise läbivaatamise , esitades ettepanekuid tulevikuks.

Säästev Euroopa

Kliimamuutuste ohjeldamine moodustab lahutamatu osa komisjoni 2008. aasta prioriteetidest, mille eesmärk on kindlustada kestev heaolu Euroopas. Aga juba toimuvate kliimamuutuste osas peab EL uurima, kuidas saab riiklik poliitika kaasa aidata uue olukorraga kohandamise protsessile. Komisjon teeb ettepaneku kliimamuutustest tulenevate mõjudega kohandamist käsitleva valge raamatu vastuvõtmiseks. ELi erinevaid poliitikavaldkondi – nagu inimeste ja loomade tervishoid, põllumajandus, kalandus, bioloogiline mitmekesisus, energeetika, tööstus, teadustegevus ja turism, tuleb kohandada ja valge raamat püüab välja selgitada, kus on vaja teha kõige rohkem muutusi. Erilist tähelepanu pööratakse meetmetele, mis julgustavad transpordisektori rohelisemaks muutmist. Üleilmse keskkonna- ja turvaseire rakendamine on ELi poliitikavaldkondade sellisel kohandamisel tõhus vahend.

Võttes arvesse 2009. aasta kevadel toimuvat Euroopa Ülemkogu kohtumist, esitab komisjon energiapoliitika teise strateegilise läbivaatamise , mis on aluseks uuele energia tegevuskavale alates 2010. aastast, ning mis sisaldab maksustamis- ja keskkonnaeesmärkide parema sobitamise eesmärgil koostatud energia maksustamise direktiivi läbivaatamist. Ajal, mil loodusvarad on piiratud ja suurenenud üleilmne nõudlus seab ohtu varustuskindluse, on vaja tõhustada liikmesriikidevahelist solidaarsust.

Uuendatud ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) läbib nn " tervisekontrolli " , et teada saada, kas 2003. aasta reform, mis käsitles ühtset otsemaksete kava ja teatavaid põllumajandusturge ning selle rakendamist liikmesriikides, on vaja kohandada; see aitab ka sillutada teed ÜPP tulevasele kujundamisele ja prioriteetidele.

ELi merenduspoliitika on veel üks näide sellest, kuidas saab ELi ühtse lähenemisviisi abil koondada merega seotud tegevusvaldkondade ja rannikualade säästvaks arenguks erinevad poliitikaharud. Ühise kalanduspoliitika kontrollraamistiku uuestisõnastamine ja tõhustamine on otsustav samm säästva kalapüügi tagamisel.

Ühtne lähenemisviis rändele

Komisjon teeb ettepaneku täiendavate sammude kohta ühise rändepoliitika saavutamiseks. Ränne ja rändajate sotsiaalne integratsioon on üheks 21. sajandi peamistest väljakutsetest ja see vajab mitmemõõtmelist lähenemisviisi, et realiseerida rände potentsiaal sotsiaalmajandusliku arengu eesmärgil nii päritolu- kui ka sihtriikides. See tähendab hästi hallatud tööjõurände, ringrände toetamise ning rändajate hariduse ja integratsiooni edendamise kombineerimist meie ühiskonnas toimuvate demograafiliste muudatuste haldamise laiemas kontekstis. Kõnealune poliitika nõuab ka tõhusamat tegevust ebaseadusliku rände ja inimkaubanduse vastu võitlemisel.

EL peab kaitsma oma välispiire ühiste vahenditega, et vältida ebaseaduslikku rännet ja tõhustama jõupingutusi inimkaubanduse vastu võitlemisel ning vähendama meritsi ELi piirideni jõuda soovivate sisserändajate hukkumise traagilist koguarvu. 2008. aastal hinnatakse välispiiride agentuuri (FRONTEXi) tööd ja toetatakse liikmesriikide võitlust ebaseadusliku rände vastu Euroopa seiresüsteemi kaudu.

Komisjon kujundab ühtse ja tõhusa Euroopa ühise varjupaigapoliitika tulevikku. See koosneb eelkõige vastuvõtutingimusi käsitlevate Euroopa õigusaktide ja hindamiskriteeriumide kohandamisest, et saavutada kõlblikkuskriteeriume käsitlevate riiklike eeskirjade täielikum ühtlustamine, ja ühtse menetluse kehtestamisest pagulasseisundi taotluste hindamiseks. Kõnealused meetmed võimaldaksid Euroopa solidaarsuse väärtushinnangute tõelist väljendamist.

Kodanike esikohale seadmine

Üheks komisjoni peamistest eesmärkidest on kodanike seadmine Euroopa projekti keskmesse.Seda võib saavutada erinevat liiki algatuste kaudu.

Sotsiaalse tegelikkuse hindamine ja siseturu läbivaatamine on jälginud käimasolevaid muutusi Euroopa majanduses ja ühiskonnas, et leida vastuseid küsimusele, kuidas saaks Euroopa kodanike heaolu globaliseeruvas maailmas kõige paremini edendada. Kõnealune hindamine oleks aluseks Euroopa kaasaegse sotsiaalmeetmete kava väljatöötamisele, mis edendaks muu hulgas töö ning era- ja perekonnaelu sobitamist ning määratleks, kuidas saab EL partnerluses liikmesriikidega võidelda diskrimineerimise vastu ja anda kõigile eurooplastele juurdepääs võimalustele.

EL peab töötama välja vahendid ka selleks, et tegeleda tõhusalt julgeoleku-, tervishoiu- ja ohutusalaste riskidega, mis avatud maailmaga kaasas käivad. Tervishoiuteenuste Euroopa mõõdet viiakse ellu konkreetsete patsiendi ohutust ja tervishoiuteenuste kvaliteeti käsitlevate algatuste abil.

Internet ja uued meediakanalid arenevad pidevalt. Side- ja teabeinfrastruktuurid on seotud üha tihedamalt ja globaalsemalt. Uued tehnoloogiad loovad uusi võimalusi, uusi rakendusi ja uusi väljakutseid. Ühtne Euroopa lähenemisviis on võti uute turgude arendamiseks turvalises keskkonnas.

Aasta 2008, kui kultuuridevahelise dialoogi aasta, aitab kaasa uute sildade ehitamisele ja tihedamate sidemete loomisele üle Euroopa.

Euroopa üleilmse partnerina

Üleilmastumine loob uusi võimalusi ja testib samal ajal Euroopa suutlikkust kõnealust protsessi mõjutada ning selle tagajärgi ohjata. On saanud veelgi selgemaks, et sise- ja välispoliitika eesmärgid on omavahel rohkem seotud kui kunagi varem, rõhutades vajadust kaasaegse ja integreeritud visiooni järele, mille kohaselt edukalt kavandada, edendada ja kaitsta Euroopa huve ja väärtusi.

Euroopa Liidu laienemispoliitika levitab rahu ja stabiilsust, heaolu, demokraatiat ja inimõigusi ning õigusriigi põhimõtet üle kogu Euroopa. Euroopa naabruspoliitika aitab rajada stabiilset ja edukat naabruskonda, mis põhineb ühistel põhimõtetel ja ühistel huvidel. Üldise konkurentsivõime meetmeid käsitlev kava annab panuse kestvasse majanduskasvu ja töökohtade loomisesse kodumaal, edendades kaubandust ja avades välised arenguvõimalused. Euroopa on vaesuse tõkestamisel, säästva arengu edendamisel, inimõiguste ja hea valitsemistava ning humanitaarabi andmise osas maailmas juhtpositsioonil. Kliimamuutuste ohjeldamise, rände juhtimise, terrorismivastase võitluse või energiavarustuse kindluse tõhustamise rahvusvahelist mõõdet hinnatakse aga edu saavutamise seisukohast kriitiliseks.

Komisjon esitab aruande ühinemisläbirääkimistega seotud ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevates riikides saavutatud edusammude kohta ning esitab asjakohased soovitused ELi laienemisstrateegia kohandamiseks. Erilist tähelepanu on vaja pöörata Kosovo tulevase staatuse rakendamise toetamisele.

Euroopa naabruspoliitika on saanud keskseks platvormiks suhete süvendamisel selles osalevate riikidega (Läänemerest Vahemereni). Kõnealune poliitika toetab jätkuvalt poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid reforme partnerriikides, vastates mitmekesisel viisil nende vajadustele ühise poliitika raames. Komisjon koostab kokkuvõtliku analüüsi kõnealuses valdkonnas saavutatud edusammude ning iga riigi aastaaruannete kohta. Komisjon rakendab oma algatusi, et suurendada partnerriikide stiimuleid ja teeb jätkuvalt tihedat koostööd liikmesriikidega selleks, et tagada ELi tõhusus naabruspoliitika rakendamisel. Euroopa-Vahemere piirkonna partnerluse arendamine Euroopa naabruspoliitika raames annab Euroopa Liidule samuti vahendid pikaajalise piirkondliku dialoogi ja kõigi Vahemere piirkonna riikidega tehtava koostöö edasiarendamiseks.

2007. aasta detsembris toimuv ELi ja Aafrika tippkohtumine peaks panema aluse uuele etapile seoses ELi Aafrika strateegiaga, et tuua suhetesse uut küpsust ja tagada, et poliitiline, majandus- ja arengupoliitika oleks suunatud parima mõju saavutamisele. Kõik olemasolevad vahendid koondatakse, et muuta strateegia käega katsutavaks tegelikkuseks. Need vahendid on järgmised: 10. Euroopa Arengufond (EAF) ning selle vahendid ja sihtfondid, ühenduse eelarvevahendid, ELi ja Aafrika riikide vaheline kahepoolne rahastamine, huvitatud kolmandate isikute ja rahvusvaheliste organisatsioonide ning erasektori investeeringud. Komisjon uurib ka uusi võimalusi aastatuhande arengueesmärkide rakendamiseks. Komisjon esitleb julge paketi arengu finantseerimise ja abi tõhususe kohta, pidades silmas 2008. aasta septembris Accras ja 2008. aasta detsembris Dohas toimuvaid kõrgetasemelisi rahvusvahelisi kohtumisi.

3. TOOTLIKKUS: IGAPÄEVANE ÜLESANNE

Uued meetmed, mille puhul keskendutakse poliitilistele prioriteetidele, on ainult üks komisjoni töö aspekte. Komisjon jääb kogu aasta jooksul vastutama kokkulepitud poliitika rakendamise ja jälgimise ning finantsprogrammide ja operatiivülesannete täitmise eest. Komisjonil kui Euroopa ühiste huvide eest seisjal on otsene vastutus tagada ühenduse õigustiku nõuetekohane kohaldamine. Komisjonil lasub ka kohustus edendada Euroopa kodanike tõhusat teavitamist ja selgitada neile Euroopa projekti väärtust. Komisjon järgib oma reformikava, et pakkuda modernset, tõhusat, vastutustundlikku ja läbipaistvat haldust, mis on võimeline Euroopa kodanikes usaldust äratama. Komisjon loob 2008. aastal Euroopa läbipaistvuse algatuse raames huvide esindamise registri ja püüab jätkuvalt tagada täieliku läbipaistvuse ELi lõppabisaajate osas.

Kokkulepitud poliitika rakendamine

2008. aasta toob kaasa üksikasjaliku töö komisjoni ametiaja alguses esitatud algatuste järelmeetmete võtmisel. See hõlmab läbirääkimisi juba menetluses olevate ettepanekute elluviimiseks ning erilist tähelepanu tuleks pöörata mitmesugustele rakendamisjärgus olevatele meetmetele. 2008. aasta on otsustava tähtsusega komisjoni 2007. aastal vastuvõetud energeetika- ja kliimamuutuste paketi rakendamisel. Üritatakse saavutada institutsioonidevaheline poliitiline kokkulepe siseturgu käsitlevate õigusaktide osas ja selle kohta, kuidas EL saavutab kasvuhoonegaaside ja taastuvate energiaallikatega seotud eesmärgid ning selle kohta, kuidas saavutada astmeline muutus energiatehnoloogias. Bali kliimamuutuste konverentsi järelmeetmed eeldavad intensiivseid rahvusvahelisi läbirääkimisi, et jõuda lähemale kokkuleppele Kyoto protokolli järgse režiimi osas.

Kemikaalide registreerimise, hindamise ja lubamise (REACH) alaste õigusaktide rakendamine on peamine proovikivi, mis näitab Euroopa suutlikkust parandada Euroopa kodanike tervist ja keskkonda, tõstes samal ajal Euroopa tööstuse konkurentsivõimet.

Teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus on olulised säästva arengu ja innovatsiooni toetamiseks ning selle tagamiseks, et Euroopa jääb ka tulevikus konkurentsivõimeliseks heaoluühiskonnaks. Raamprogrammide rakendamine jätkub 2008. aastal ja käivitatakse sellised Euroopa teadusruumi süvendamise algatused nagu näiteks teadlaste liikuvuse edendamine, uute infrastruktuuride väljaarendamine ja Euroopa ning liikmesriikide vahelise ühise programmitöö algatamise, mis käsitleb suurte ühiskondlike väljakutsete uuringuid. Euroopa Tehnoloogiainstituut, mis peaks alustama oma tegevust 2008. aastal, aitab laiapõhjalise innovatsioonistrateegia raames ning teadusuuringute ja haridustöö abil vähendada innovatsioonialast lõhet ELi ja selle peamiste konkurentide vahel.

Pärast rahaturgudel valitsenud ebastabiilsust on esile tõusnud mitmeid küsimusi, mida oleks vaja täiendavalt analüüsida selleks, et aidata poliitikakujundajatel ja -koostajatel jõuda asjakohastele järeldustele, mille alusel võidakse esitada soovitusi õigusaktide muutmiseksMõned valdkonnad, millega komisjon koostöös teiste ELi ja rahvusvahelise tasandi osapooltega 2008. aastal tegeleb, on järgmised: läbipaistvus investoritele, turgudele ja õigusaktide koostajatele;hindamisstandardid, sealhulgas mittelikviidsed varad;usaldatavusnormatiivide raamistik, rahandussektori riskijuhtimine ja järelevalve;samuti turu toimimine, kaasa arvatud krediidiasutuste roll.

2008. aastal rakendatakse viimased ÜPP turureformid, jätkates Euroopa põllumajanduse jätkusuutlikumaks ja konkurentsivõimelisemaks muutmise suundumust. Kõigi uute 2007.–2013. aasta programmide rakendamist ühtekuuluvuspoliitika (452 programmi) ja maaelu arengu raames (96 programmi) ning kalanduses edendatakse jõuliselt, et tagada nende suurendatud panus majanduskasvu ning suurema arvu ja paremate töökohtade loomine Euroopa kodanikele.

Jätkatakse ka tööd selle nimel, et ettevõtjad saaksid valida kogu EL-i hõlmava maksubaasi, nagu on määratletud 2008. aasta poliitilises strateegias. On algatatud mõju hindamine, et uurida sellekohaseid võimalusi ja nende mõjusid.

Komisjon jätkab tööd vabadust, turvalisust ja õigust käsitleva Haagi programmi lõpuleviimisel ja julgustab menetlusesolevate ettepanekute elluviimise kiirendamist. Komisjon kavatseb ka jõuda järgmisesse etappi ELi võitluses salakaubaveo ja ebaseaduslike uimastite tarbimisega.

ELi uut ühtset merenduspoliitikat käsitlevat tegevuskava, mille komisjon võttis vastu 2007. aastal, hakatakse järk-järgult rakendama käesolevas programmis määratletud asjakohaste algatuste ning uue järelevalve- ja aruandlusmenetluse kaudu. Komisjon võtab vastu ja hakkab rakendama 6-aastast tegevuskava ELi loomatervishoiu strateegia kohta. 2008. aastal selgitab komisjon ka Euroopa Toiduohutusameti GMOsid käsitleva riskianalüüsi õiguslikku raamistikku.

Rahvusvaheline tasand

ELil on mitmeid strateegiliselt tähtsaid läbirääkimissuundi, mida 2008. aastal edasi arendatakse. Kokkulepitud läbirääkimisraamistiku kohaselt jätkatakse ühinemisläbirääkimisi Türgi ja Horvaatiaga . Lääne-Balkani riikidega sõlmitavate stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingute raamistiku kavandatav lõpuleviimine tugevdab kahepoolseid poliitilisi ja majanduslikke sidemeid ning kiirendab reforme. Euroopa naabruspoliitika raames esitatakse teine komplekt eduaruandeid. Euroopa naabruspoliitika eelised jääksid Valgevenele avatuks, kui kõnealune riik alustaks demokratiseerimist, peaks kinni inimõigustest ja järgiks õigusriigi põhimõtteid.

Komisjon jätkab tegevuskava „Globaalne Euroopa” rakendamist, üritades jätkuvalt saavutada WTO kaubanduskokkuleppe sõlmimise, töötades samal ajal kahepoolsete läbirääkimiste ambitsioonika paketi kallal. 2008. aasta on ka majanduspartnerluslepingute ja 10. Euroopa Arengufondi aasta. Uued vahendid ja uus lähenemine abi tõhususele ning selle täiendavusele mängivad esmatähtsat rolli arengu saavutamisel AKV riikidega loodud tihedate suhete raames. Humanitaarabi valdkonnas tehtav töö hakkab põhinema teatisel „Euroopa konsensuse saavutamine humanitaarabi küsimuses”[5].

Komisjon jätkab muu hulgas ka selliste riikide, assotsiatsioonide, piirkondade ja ühendustega nagu Venemaa, Ukraina, Moldova, Armeenia, Aserbaidžaan, Gruusia, Iraak, Hiina, India, Indoneesia, Tai, Singapur, Vietnam, Filipiinid, Malaisia, Brunei, Laos, Kambodža, Kagu-Aasia Rahvaste Assotsiatsioon, Pärsia Lahe Koostöönõukogu, Andide Ühendus, Kesk-Ameerika, MERCOSUR seotud lepingute ettevalmistamist, esitamist, läbirääkimist ja sõlmimist. Komisjon teeb esimesi samme ametlike suhete kehtestamiseks Liibüaga.

Komisjon jääb aktiivselt jälgima poliitilisi arenguid üle maailma ja jätkab nii Lähis-Ida stabiliseerimis- ja ülesehitustöödes osalemist nelikusse kuuluva piirkonna peamise doonorriigina, kui ka Aafrika ja Lõuna-Aasia vastavates protsessides osalemist. Komisjon püüab veelgi tugevdada atlandiülest partnerlust, mis on Euroopa välissuhete nurgakivi ja millele on antud uus poliitiline tõuge atlandiülese majandusintegratsiooni edasiarendamise raamistiku kaudu, mis võeti vastu eelmisel EL-i ja USA tippkohtumisel.

Rahastamisprogrammide haldamine

ELi eelarve on ELi poliitikaeesmärkide saavutamise üheks peamiseks vahendiks. See põhineb järjepidevusel, kuna Euroopa Liidu kuluprioriteedid on kokkulepitud mitmeaastases plaanis. Iga-aastane eelarve koostamine põhineb ja täpsustab finantsraamistikus kajastuvaid suundumusi, muutmata strateegilist suunda. Kuna uued finantsprogrammid on juba enamasti väljatöötatud, on 2008. aasta nende konsolideerimise ja rakendamise aastaks.

Eelarve täitmist korraldavalt asutuselt oodatakse kiiret otsuse vastuvõtmist komisjoni 2008. aasta eelarvet (mis sisaldab 129 miljardi euro ulatuses kulukohustusi ja 122 miljardi euro ulatuses makseid) käsitlevate ettepanekute kohta. Enam kui 44% kulukohustuste assigneeringutest on ette nähtud tegevusvaldkondadele, mis toetavad majanduskasvu ja töökohtade loomist Euroopas investeeringute kaudu sellistesse valdkondadesse nagu teadustegevus, konkurentsivõime ja innovatsioon, transport ja energiavõrgud, elukestev õpe ning majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus. Lisaks kõnealustele kulukohustustele jätkab komisjon 2000.–2006. aasta programmide ja projektide viimaste etappide haldamist. Ainuüksi ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas tähendab see vastutamist umbes 380 struktuurifondi programmi ja 1 200 ühtekuuluvusfondi projekti eest.

Nimetatud fondide rakendamisel püüab komisjon tagada piiratud vahendite parima võimaliku kasutuse, et saavutada paremad sotsiaalsed ja majanduslikud tulemused Euroopa kodanike jaoks ning saavutada parim hinna ja kvaliteedi suhe, tagades samal ajal eelarve täitmise kõrge taseme. Komisjon kohustub järgima usaldusväärse finantsjuhtimise kõrgemaid standardeid. Kui eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, annab komisjon selleks vajaduse korral suuniseid. Kui komisjonil puudub piisav kindlus, võib ta peatada maksete tegemise asjaomastele liikmesriikidele.

Ühenduse õigustiku haldamine

Pärast septembris vastu võetud komisjoni teatist „Tulemuslik Euroopa – ELi õiguse kohaldamine”[6] jääb komisjoni prioriteediks 2008. aastal ühenduse õiguse parem jõustamine, sealhulgas liikmesriikidega peetava dialoogi kaudu tehtavad parandused, millega tagada ühenduse õiguse õigeaegne rakendamine ning tõhus ja õiglane kohaldamine.

Komisjon jätkab suuri jõupingutusi selleks, et tagada vastavus ELi õigusaktidele, pöörates erilist tähelepanu transpordi, keskkonna, toiduohutuse, loomatervishoiu ja heaolu ning taimetervise standardite täitmisele. Komisjon omistab suurt tähtsust koostööle liikmesriikidega, et hõlbustada ELi õiguse rakendamist ja jõustamist, kehtestades meetmed uute riiklike õigusaktide eelkontrolliks, edendades aktiivset osalemist SOLVIT- võrgustikus ja töötades selliste mitteametlike võrgustikega nagu kohtunike foorum. Rikkumismenetluste algatamine on komisjoni kui asutamislepingute järelevalvaja põhiülesande äärmuslikuks väljenduseks ja on otseselt seotud ELi kodanike muredega. Paljud kõnealused juhtumid on algatatud üksikisikute, ettevõtjate või valitsusväliste organisatsioonide esitatud kaebuste ja taotluste alusel.

Jõustades Euroopa konkurentsieeskirju üksikjuhtumite puhul, edendab komisjon turge, mis toimivad paremini tarbijate kasu ja üldise konkurentsivõime seisukohalt. Komisjon algatab ühe või mitu uut konkurentsi käsitlevat sektoruuringut turgudel, mille puhul on täheldatud puudujääke. Komisjon käivitab riigiabi tegevuskava kohaselt algatused, et viia lõpule muudatus, mis käsitleb tõhusamate ja lihtsamate eeskirjade kohaldamist toetuste puhul ning mis põhinevad rangelt usaldusväärsel majandusanalüüsil.

4. UUE POLIITIKA KUJUNDAMINE

Selleks et paremini kajastada komisjoni enamike tegevusvaldkondade mitmeaastast iseloomu määratletakse käesolevas uues peatükis teemad, mis on seotud tulevikus konkreetsete algatusteni viia võivate prioriteetidega, millega komisjoni talitused 2008. aastal tegelevad, kasutades selleks kavandatud uute meetmete mõjuhindamisi, uurimusi, konsulteerimist sidusrühmadega.

Komisjon töötab paljudes erinevates valdkondades, mis on seotud jätkusuutliku konkurentsivõime tegevuskavaga, ning mis moodustab osa tema püüdlustest edendada säästvat arengut. Selle tegevuse raames kaalutletakse, kuidas saab standardeid kaasata keskkonnaeesmärkidesse, tooraine säästvasse kättesaadavusse väljaspool energeetika valdkonda, ning otsitakse võimalusi, kuidas lahendada kliimamuutustest tulenevaid mõjusid tervisele. Põllumajandustoodete kvaliteeti käsitleva rohelise raamatu jätkuna kaalub komisjon, kuidas saaks kvaliteedi optimeerimine vastata paremini tarbija nõudmistele ja anda lisaväärtuse põllumajanduslikule tootmisele. Komisjon esitab ka Lissaboni lepinguga ette nähtud rohelise raamatu territoriaalse ühtekuuluvuse kohta.

Põllumajandusnõukogu palvel tegeleb komisjon algatusega, mis käsitleb puuviljade tarbimist koolides. Kavandatakse vastavat mõjuhindamist ja selle tulemuste põhjal esitatakse ettepanek.

Sotsiaalse tegelikkuse hindamise järelduste põhjal toimub ELi sotsiaalpoliitika moderniseerimine, mis kajastaks üleilmastumise väljakutseid ja vajadust muutusi ennetada ja nendega toime tulla.

Lissaboni leping annab uue tõuke vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala edendamiseks. Tuleb määratleda ELi poliitika tulevase arengu prioriteedid ja eesmärgid ning nende saavutamise vahendid ja algatused tuleb kindlaks määrata. Komisjon esitab teatise järgmise mitmeaastase strateegia kohta, mis käsitleb vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomist .

Komisjon viib pärast äriühinguõigust ja ettevõtete üldjuhtimist käsitleva tegevuskava tulevaste prioriteetide arutamist ja suurele nõudlusele vastates läbi Euroopa sihtasutust käsitleva teostatavusuuringu. Komisjon keskendub 2008. aastal kolmandate riikidega tsiviilasjades tehtava õigusalase koostööga seotud ettevalmistavale tööle, tutvustades õigusmehhanismi, mis käsitleb liikmesriikide kahepoolseid kokkuleppeid kolmandate riikidega konkreetsetes valdkondades ning koostööd selliste organisatsioonidega nagu Euroopa Nõukogu.

2008. aastal algatatakse ühinemismääruse, menetlusmääruse nr 1/2003 ja mitmete kartellidevastaste erandimääruste läbivaatamine. Riigiabi valdkonnas algatatakse konsulteerimine raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate suuniste ja laevaehituse riigiabi raamistiku läbivaatamine.

Komisjon otsib ka mooduseid, et maksimeerida kriisiolukorrale reageerimise koordineerimisvõimalusi, sealhulgas kriisiolukordade ennetamist ja nendeks valmisolekut. Komisjon kavatseb ka täpsustada isikuandmete kaitse eeskirju.

Komisjon kaalub ka EÜ asutamislepingu piires ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitleva otsuse põhjalikku läbivaatamist seoses tulevaste suhetega ELi ning ülemeremaade ja -territooriumide vahel.

Komisjon hakkab tegema ka ettevalmistusi Euroopa loomingulisuse ja innovatiivsuse aastaks (2009). Sellega seoses aitavad paljud ühenduse programmid, eelkõige „Elukestev õpe”, „Kultuur, „Aktiivsed noored” ja „Kodanike Euroopa” tõsta teadlikkust selle kohta, kuidas saab haridus ja kultuur toetada innovatsiooni ja loovust.

Komisjon valmistab ette ka 2008.–2009. aasta eelarve läbivaatamise, et uurida, milliseid reforme on vaja, et optimeerida Euroopa panust järgmise aastakümne peamistele väljakutsetele vastamisel.

5. PAREM ÕIGUSLOOME: LIHTSUSTAMINE, KODIFITSEERIMINE, TÜHISTAMINE JA HALDUSKULUDE ANALÜÜSIMINE

Regulatiivse keskkonna parandamine Euroopas on komisjoni peamine prioriteet. Komisjoni ambitsioonikas parema õigusloome tegevuskava, mille eesmärk on teha tulemuslikke algatusi ja ajakohastada ning lihtsustada olemasolevat õigusaktide kogumit, on kinnitatud Lissaboni tööhõive ja kasvu strateegias. Majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnamõjusid hinnatakse integreeritud ja tasakaalustatud viisil koos õigusaktide eelnõude halduskulude arvestamisega juhul, kui need kulud on tõenäoliselt märkimisväärsed. Mõju hindamised toetavad ka komisjoni lihtsustamise programmi[7], määratledes kehtivate õigusaktide lihtsustamise võimalikkuse.

Parema õigusloome strateegiline läbivaatamine

Pidades silmas 2008. aasta kevadel toimuvat Euroopa Ülemkogu kohtumist, esitab strateegiline ülevaade 2007. aasta edusammud parema õigusloome tegevuskava erinevate tegevusvaldkondadepõhiselt, võttes arvesse muude ELi institutsioonide ja sidusrühmade väljendatud seisukohti. Eelkõige ajakohastab ja tugevdab kõnealune läbivaatamine komisjoni lihtsustamisprogrammi ja halduskoormuse vähendamise tegevusprogrammi rakendamist käsitlevat aruannet[8], aga ka uute mõju hindamist reguleerivate normide hindamist alates mõju hindamise komitee asutamisest.

Menetlusesolevate ettepanekute sõelumine

Pärast käesoleval aastal läbi viidud sõelumist, mis käsitles seadusandjale esitatud menetlusesolevaid ettepanekuid, mille komisjon oli kuni 2005. aasta lõpuni vastu võtnud, pidades kinni Euroopa Parlamendile antud lubadusest, on komisjon õigusloome- ja tööprogrammi lisanud nii loetelu 30st menetlusesolevast ettepanekust, mille ta kavatseb tagasi võtta, kui ka vastavad põhjendused. Komisjon jätkab järelevalvet seadusandjale esitatud menetlusesolevate ettepanekute üle, et need tagasi võtta või võtta muid meetmeid vastavalt oma poliitilistele prioriteetidele ja parema õigusloome normidele.

Lihtsustamine

Lihtsustamisprogrammi rakendamine edeneb hästi. 47st lihtsustamisalgatusest, mille komisjon pidi 2007. aastal vastu võtma, saab 44 algatust (millest 19 on juba vastu võetud ja 25 plaanis veel vastu võtta) vastu võetud aasta lõpuks ( 94% edumäär). Hiljutiste saavutuste seas on ELi kindlustusseaduse (SOLVENCY II) läbivaatamise ja GSMi direktiivi kehtetuks tunnistamise otsene mõju ettevõtjatele ja kodanikele. Programmis ette nähtud algatused jätkuvad 2008. aastal ja püütakse taas jõustada mitmeaastast programmi, suurendades sealhulgas halduskoormuse vähendamise tegevusprogrammi lihtsustamist käsitlevate ettepanekute arvu. 2008. aastaks on komisjonile vastu võtmiseks ette nähtud 45 algatust. 15 neist on täiesti uued ja käsitlevad mitmeid poliitikavaldkondi, nagu põllumajandus, autotööstus, rahvatervis, keskkond ja energeetika.

Programmi eesmärk on luua tõelisi eeliseid eurooplastele – näiteks käsitlevad kõnealused ettepanekud järgmist:

- elektritarvete jäätmeid käsitlevate kehtivate eeskirjade lihtsustamist, et tootjad, jaemüüjad ning tarbijad saaksid täita oma keskkonnaalaseid kohustusi;

- kehtiva biotsiidide õigusliku raamistiku märkimisväärset lihtsustamist ning selle keerukuse ja kuludega seotud küsimuste lahendamist, samuti ka teatavate biotsiidide kättesaadavust;

- autotööstuse sektori 50 tehnilise direktiivi tühistamist ja vajaduse korral nende asendamist, viidates ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjadele;

- tööstuse halduskoormuse vähendamist, lihtsustades farmaatsiatooteid käsitlevaid eeskirju;

- statistiliste andmete esitamise lihtsustamist (Intrastat) majandusettevõtjatele, eelkõige VKEdele;

- selliste valdkondade konsolideerimist ja laiendamist, mille puhul riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused saavad toetusi anda komisjoni eelneva heakskiiduta, lihtsustades üldist grupierandi määrust riigiabi kohta.

. Halduskulude vähendamine

2007. aastal käivitatud tegevusprogrammi eesmärk on vähendada ELi ettevõtjate halduskoormust 25% võrra aastaks 2012. Kõnealusest vähendusest saavad kasu eelkõige väikese ja keskmise suurusega ettevõtjad. Selleks, et tagada sidusrühmade suur osalus, lõi komisjon veebilehe, mis on kättesaadav kõigis ELi ametlikes keeltes, kus ettevõtjad üle kogu Euroopa saavad esitada soovitusi selle kohta, kuidas vähendada halduskoormust[9]. Lisaks nimetatud võrgupõhisele konsulteerimisele lõi komisjon halduskoormust käsitleva sõltumatute huvirühmade kõrgetasemelise töörühma, kes annaks nõu tegevusprogrammi rakendamisel, mis viiks programmi täiendava täiustamiseni.

6. EUROOPA ALANE TEABEVAHETUS

Viimase kahe aasta jooksul on komisjon suurendanud oma püüdlusi Euroopa küsimuste paremal edastamiseks ja kodanike otsustusprotsessi kaasamiseks. 2008. aastal viiakse kõnealuseid pingutusi ellu ja neid konsolideeritakse, pöörates erilist rõhku partnerlusele[10] muude institutsioonidega ja kohalikul tasandil töötamisele. Esmakordselt esitatakse institutsioonidevahelise teabevahetuse prioriteedid. Vastavalt 2008. aasta poliitilise strateegia raames kokkulepitule kajastavad 2008. aasta teabevahetuse prioriteedid nii komisjoni poliitilisi prioriteete kui ka Eurobaromeetri uuringu tulemusi, D-kava projektide hiljutisi kogemusi, mis peegeldavad kodanike huve, aga ka tulemusliku teabevahetuse raames omandatud kogemusi. Tähtis eesmärk on ka suurem osalus 2009. aasta valimistel võrreldes 2004. aastaga, mille saavutamisele peaksid panustama kõikide ELi institutsioonide teabevahetuse püüdlused.

Hiljutised uuringud näitavad, et ELi kodanike peamiseks mureks on ELi sotsiaalne mõõde üleilmastumise kontekstis (eelkõige töökohad ja hirm töötuse ees), aga ka ränne ja kodanike turvalisusega seotud küsimused. Huvi energeetika ja kliimamuutuste vastu on kasvamas ning energeetikat/ kliimamuutusi käsitlev ettepanekute pakett on saavutanud laialdase toetuse. Kooskõlas komisjoni soositava valdkondadevahelise poliitikakujundamise lähenemisviisiga tuleb sellised probleemid nagu üleilmastumine ja säästva arengu saavutamine selle kolmes mõõtmes (majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõõde) integreerida kõigisse teabevahetuse prioriteetidesse. Samal ajal peab teabevahetus "muutuma kohalikumaks" ja komisjon jätkab püüdlusi oma sõnumite kõigile sihtgruppidele, sektoritele ja riikidele kohandamisel.

Pärast uut ELi lepingut käsitleva valitsustevahelise konverentsi edukat lõpulejõudmist püütakse teabevahetuspüüdluste raames esitada nii täielikku ja kõikehõlmavat teavet kui ka säilitada püsivat dialoogi Euroopa kodanikega, ning nimetatud pingutusi tõhustatakse täielikus koostöös riiklike ametiasutustega ratifitseerimisprotsessi jooksul.

2008. aasta teabevahetuse prioriteedid on esitatud lisas 4.

1. LISA – Strateegiliste ja prioriteetsete algatuste loetelu

STRATEEGILISED ALGATUSED

Pealkiri | Ettepaneku või akti liik | Reguleerimisala ja eesmärkide kirjeldus |

Lissaboni strateegiat käsitlev iga-aastane arenguaruanne | Mitteseadusandlik meede/muu | Aastaaruandes tuuakse välja tehtud edusammud nii ühenduse kui ka liikmesriikide tasandil ja määratakse ühtlasi kindlaks piiratud hulk meetmeid otsustamiseks. See on kevadel toimuva Euroopa Ülemkogu peamine aruteludokument. Rõhutatakse hariduse ja koolituse tähtsust. |

Valge raamat kliimamuutustega kohanemise kohta | Mitteseadusandlik akt / valge raamat | Poliitikaavaldus hõlmab meetmed, mis tagavad kliimamuutustega kohanemise suures hulgas peamistes valdkondades, mis kuuluvad ELi eluviisi juurde (nt tööstus, põllumajandus, energeetika, kalandus, metsandus, turism, sotsiaalpoliitika), vähendab nende mõjutatavust, suurendab vastupanuvõimet kliimamuutuse negatiivse mõju suhtes, ennetab neid muutusi ja käib nendega kaasas. Eesmärk on vältida märkimisväärset mõju inimeste tervisele, bioloogilisele mitmekesisusele ja elupaikadele ning ELi kodanike elukvaliteedile. Valge raamatu meetmed võivad kaasa tuua muutusi ka ühenduse olemasolevas poliitikas. |

Keskkonnasõbraliku transpordi pakett: a) teatis transpordisektori keskkonnasäästlikkuse parandamise kohta b) teatis transpordi väliskulude internaliseerimise kohta | Mitteseadusandlik meede/teatis | a) Teatises esitatakse kolme transpordivaldkonna algatuse (ettevõtte väliskulude arvestamine sisekuludena, keskkonnasõbralik käitamine ja aruka transpordisüsteemi (ITS) tegevuskava) peamised järeldused ja võidakse esitada võimalikud soovitused tulevikuks. b) Teises teatises esitatakse erinevate transpordiliikide kõikide väliskulude hindamise üldkohaldatav, läbipaistev ja mõistetav mudel. Teatises analüüsitakse, kuidas saab internaliseerimismeetmetega parandada üht spetsiifilist turu toimimise kitsaskohta, mis on transpordivaldkonnas väga aktuaalne ja mis moodustub suurest hulgast negatiivsetest välismõjudest. Teatises esitatakse nimekiri kõnealuse probleemi lahendamiseks sobilikest olemasolevatest poliitikavahenditest (ETS, maksud, tasud jne ning üksikute poliitikavahendite kombinatsioonid) ja analüüsitakse iga nimekirjas esitatud võimaluse arvatavaid majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnamõjusid. Sellele võivad olla lisatud õigusloomega seotud ettepanekud või võidakse teatada, et need esitatakse aasta 2008 jooksul. |

Energiapakett: a) teatis 2. strateegilise energiaülevaate kohta b) naftavarusid käsitlevate õigusaktide läbivaatamine (*) c) 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/91/EÜ (ehitiste energiatõhususe kohta) uuestisõnastamine (*) d) energia maksustamise direktiivi läbivaatamine | a) Mitteseadusandlik meede/teatis b) Seadusandlik ettepanek/direktiiv Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikkel 99; artikli 100 lõige 1 c) Seadusandlik ettepanek/direktiiv Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikli 175 lõige 1 d) Seadusandlik ettepanek/direktiiv Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikkel 93 | a) Ülevaates hinnatakse 2007. aasta märtsis kokku lepitud strateegiliste eesmärkide saavutamise suunas tehtud edusamme, sealhulgas seda, kuidas kujuneb siseturg, meedet, millega suurendatakse taastuvenergia osakaalu energiaallikate kombinatsioonis, energiatööstuse tekitatud kasvuhoonegaaside heitkoguste suundumusi, energiatehnoloogia peamisi arengusuundi ja saavutusi ELi energiaalases välispoliitikas. Ülevaade aitab anda soovitusi poliitika edasiseks arendamiseks ja jätkata tööd ELi Euroopa energiapoliitika alal. Eelkõige uuritakse, kuidas saaks parandada Euroopa Liidu energiavarustuse turvalisust täielikult toimiva siseturu, täiustatud ja mitmekesistatud infrastruktuuride ja võrkudevaheliste ühenduste, sealhulgas ladustamise ja veeldatud maagaasi terminalide abil, varude parema majandamise, solidaarsusmehhanismide, mitmekesisema energiaallikate kombinatsiooni ja tehnoloogia arengu abil, mis aitaksid kaasa taastuvate energiaallikate levikule turul ja energiatööstuse tekitatud süsinikdioksiidi koguse vähendamisele (nt süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise tehnoloogiad). Uuritakse ka rahvusvahelist mõõdet ja kõiki asjakohaseid kahe- ja mitmepoolseid kokkuleppeid, mis aitavad kaasa ELi energia varustuskindlusele. b) Ettepanek naftavarusid käsitleva uue direktiivi kohta eriolukordade leevendamiseks ELis, et asendada sellega olemasolevad, 1960. aastatest pärit õigusaktid (kodifitseeritud aastal 2006 direktiivina 2006/67). Eesmärk on luua tõhus poliitikavahend ELi mõjutavate naftatarnehäirete leevendamiseks tegelikele asjaoludele vastaval viisil. c) Ehitiste energiatõhusust käsitleva direktiiviga muudetakse hoonete energiatõhususe sertifikaadid kohustuslikuks ja esitatakse (määratlemata) energiatõhususe miinimumnõuded uutele ja ulatuslikumat renoveerimist läbivatele olemasolevatele hoonetele. Lisaks nõutakse direktiivis kuumaveekatelde ja kliimaseadmete korrapärast ülevaatust nende seadmete energiatõhusa toimimise tagamiseks. Ajakohastatud direktiiv võiks tugevdada ja täpsemalt kindlaks määrata mõned neist nõuetest ja direktiivi võiksid olla lisatud nt rahastamisaspektid. Mõjuhinnangus täpsustatakse ja analüüsitakse neid võimalikke muudatusi. d) Energia maksustamine annab ELile võimaluse ühendada energiatõhusama ja keskkonnasõbralikuma energiatarbimise soodustamisel maksustamise stimuleeriva rolli selle võimega tulu luua. Rohelise raamatu „Turupõhised vahendid keskkonnapoliitikas ja sellega seotud valdkondades” (KOM(2007)140) järelmeetmena on läbivaatamise eesmärk muuta energia maksustamise direktiiv ELi energeetika ja kliimamuutuste alaste eesmärkide saavutamist toetavaks tõhusamaks vahendiks. |

Õigusaktide ettepanekud, mis esitatakse ühise põllumajanduspoliitika „tervisekontrolli” käsitleva teatise põhjal (*). | Seadusandlik ettepanek / määrus Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikkel 37. | Järgides 2007. aasta teatist ühise põllumajanduspoliitika „tervisekontrolli” kohta, esitatakse seadusandlikes ettepanekutes võimalusi eesmärgiga muuta ühtne otsemaksete kava tõhusamaks, kohandades turutoetusvahendeid ja lahendades uusi sektori ees seisvaid väljakutseid. „Tervisekontroll” ei ole põhjalik reform; pigem on selle sisuline eesmärk tagada ühise põllumajanduspoliitika tõhus toimimine ja võimaluse korral lihtsustamine. Algatus tuleneb läbivaatamisklauslitest, mis käsitlevat ühtset otsemaksete kava ja teatavaid põllumajandusturge, mida hõlmasid ühise põllumajanduspoliitika 2003./2004. aasta reformid. |

Rändepakett: a) teatis riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ning muude piirihaldamisvahendite kohta (nt elektrooniline reisivolitussüsteem) b) hindamisaruanne Frontexi edasise arengu kohta c) teatis Euroopa välispiiride seiresüsteemi kohta | Mitteseadusandlik meede/teatis | a) Peamisteks eesmärkideks on tugevdada piirikontrolli korda kolmanda riigi kodanike suhtes, mis aitaks paremini hallata rändevooge, hoides ära ebaseaduslikku sisserännet ja mis tahes võimalikke ohte ELi turvalisusele ning muuta piiride ületamine (ELi saabumisel ja EList lahkumisel) lihtsamaks nii ELi kodanikele kui ka kolmanda riigi kodanikest heausksetele reisijatele, mis võimaldab seega paremini koondada piirikontrollide ressursse. b) Luua Euroopa tasandil välispiiride tõeliselt integreeritud haldamine. Euroopa Liidu välispiiride kontrollimise eest vastutavate ja rändejuhtimisega tegelevate liikmesriikide teenistuste vahelise operatiivkoostöö parandamine. Ebaseadusliku sisserände piiramine välispiiridel, inimkaubanduse vähendamine liidu territooriumil, võttes arvesse selle nähtuse humanitaarmõõdet (nt piiride ebaseaduslikul ületamisel ohtu seatud elude päästmine). FRONTEXi antud hinnangu ja eriti riiklikest ekspertidest koosnevate rühmade (RABIT) antud hinnangu põhjal tuleb hinnata Euroopa piirivalvesüsteemi loomise teostatavust. c) Komisjon kavatseb teatises teha ettepaneku Euroopa välispiiride seiresüsteem rajamiseks kolmes etapis: Olemasolevate seiresüsteemide ja -mehhanismide omavaheline sidumine ja koordineerimine liikmesriikide tasandil (2008–2009) Piiride seire ühiste vahendite ja rakenduste väljatöötamine ja kasutuselevõtt ELi tasandil (2008–2013) Ühise teabejagamiskeskkonna loomine merendusvaldkonna jaoks, mis hõlmaks Vahemerd ja Musta merd (2012–2013) Kõnealune Euroopa välispiiride seiresüsteemi loomine kolmes etapis peaks märgatavalt suurendama sisejulgeolekut Schengeni alal, tõkestades ebaseaduslikku sisserännet, inimkaubandust, terrorismi jne, kuid ühtlasi oluliselt vähendama ebaseadusliku sisserändega seotud traagilisi hukkumisi merel suurema hulga elude päästmise abil. |

Varjupaigapakett: a) varjupaigapoliitika kava b) ettepanek nõukogu direktiivi 2003/9/EÜ (millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded) muutmise kohta c) ettepanek nõukogu määruse 343/2003/EÜ (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest) muutmise kohta d) varjupaigamenetluse direktiivi muutmine e) pagulasseisundi tunnustamise ja täiendava kaitse vormide ühtlustamise direktiivi muutmine | a) Mitteseadusandlik meede/teatis b) Seadusandlik ettepanek/direktiiv Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikli 63 lõike 1 punkt b c) Seadusandlik ettepanek/direktiiv Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikli 63 lõike 1 punkt a d) Seadusandlik ettepanek/direktiiv Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikli 63 lõike 1 punkt d e) Seadusandlik ettepanek/direktiivÕiguslik alus: EÜ asutamislepingu, artikli 63 lõike 1 punkt c, lõike 2 punkt a, lõike 3 punkt a | a) Poliitikakava eesmärk on visandada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi võimalik alus, mis sõltub suurel määral 6. juunil 2007 avaldatud rohelise raamatu üle peetavate arutelude tulemusest. See sisaldaks ettepanekuid Euroopa ühise varjupaigasüsteemi asjakohaste pikaajaliste osade kohta, nagu neid on kirjeldatud Haagi programmis, muu hulgas pagulaste ja täiendava kaitse saajate ühise varjupaigamenetluse ja ühtse seisundi kohta ning Euroopa ühise varjupaigasüsteemiga seotud liikmesriikidevahelise koostöö toetamise Euroopa ameti kohta. b) c) d) e) Ettepanekute eesmärk – nende ülevõtmisest ja kohaldamisest liikmesriikide poolt saadud kogemuste ja Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tulevikku käsitleva rohelise raamatu tulemuste põhjal – on muuta/selgitada praeguste direktiivide teatavaid sätteid, et muuta need tõhusamaks ja lahendada rakendamisega seotud teatud probleemid asjakohaste standardite edasiseks ühtlustamiseks ja areneva varjupaigaalase õigustiku sidususe tagamiseks. |

Tervishoiupakett: a) teatis ja nõukogu soovitus patsiendi ohutuse ja terviseteenuste kvaliteedi kohta b) nõukogu soovitus tervishoiuteenuste kaudu leviva nakkusohu kohta | a) Mitteseadusandlik meede/teatis b) Mitteseadusandlik meede/ soovitus | a) Patsiendi ohutuse ja tervishoiuteenuste kvaliteedi algatuse kaks peaeesmärki on (i) toetada liikmesriike, tagades kõigis ELi tervishoiusüsteemides patsiendi ohutuse kõrgeima võimaliku taseme liikmesriikidele ja peamistele sidusrühmadele vajalike, asjakohaste, praktiliste ja õiguslike vahendite ning mehhanismide pakkumise abil, et nad võtaksid vajalikke meetmeid ravi ohutuse ja kvaliteedi tagamiseks ning (ii) suurendada ELi kodanike kindlustunnet, et neile on kättesaadav piisav hulk teavet ELi tervishoiusüsteemide turvalisuse kohta, sealhulgas oma riigi ja teiste liikmesriikide tervishoiuteenuste pakkujate kohta. b) Soovituses tervishoiuteenuste kaudu leviva nakkusohu kohta tehakse ettepanek rea erimeetmete rakendamiseks liikmesriikide poolt, et tõkestada tervishoiuteenuste kaudu levivate nakkuste levikut: kontrollimine ja ennetavad meetmed, nakkuse tõkestamine, kontrolliprogrammid, toimivate järelevalvesüsteemide rajamine ja tugevdamine ning nakkuse tõkestamise ja piiramise alase hariduse, väljaõppe, teadusuuringute ja teabevahetuse edendamine. |

„Laienemispakett“ 2008: a) laienemist käsitlev strateegiadokument a) arenguaruanded. | a) Mitteseadusandlik meede/teatis b) Mitteseadusandlik meede/muu | a) „Strateegiadokument” sisaldab arenguaruannete peamisi tulemusi ja ettepanekuid poliitiliste soovituste kohta. b) Arenguaruannetes hinnatakse Horvaatia, Türgi ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühinemise suunas tehtud edusamme ning Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia ja Kosovo stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi rakendamisel tehtud edusamme (ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1244 alusel). |

Euroopa naabruspoliitika: riikide arenguaruanded | Mitteseadusandlik akt / muu | Komisjon toetab jätkuvalt poliit-, majandus- ja sotsiaalreforme naabruskonda kuuluvates riikides, pakkudes ühtse poliitka raames nende vajadustele erinevaid vastuseid, võttes meetmeid partnerriikide algatuste toetamiseks ja tehes tihedat koostööd liikmesriikidega, et tagada nimetatud poliitika tõhus täitmine. Komisjon koostab analüüsi saavutatud edu kohta, samuti teistkordsed arenguaruanded, mis käsitlevad Iisraeli, Jordaaniat, Moldovat, Marokot, Palestiina Omavalitsust, Tuneesiat ja Ukrainat ja esmakordsed aruanded Armeenia, Azerbaidzaani, Egiptuse, Gruusia ja Liibanoni kohta. |

Teatis „ELi–Aafrika ühisstrateegia konkreetsed järelmeetmed” | Mitteseadusandlik akt / teatis | Teatises tutvustatakse teist hinnangut ELi Aafrika strateegia rakendamisele. Teatises integreeritakse ELi–Aafrika ühisstrateegia rakendamise esimeses tegevuskavas kindlaks määratud prioriteedid ja antakse vajalikud suunised nende rakendamiseks. Teatis põhineb liikmesriikides 2008. aasta alguses tehtaval küsitlusel, mille eesmärk on luua ELi seiredokument. Tagatakse asjakohane sünergia Monterrey teatisega. |

Parema õigusloome pakett: a) strateegiline ülevaade b) teine arenguaruanne lihtsustamise kohta c) arenguaruanne halduskoormuse kohta | a) Mitteseadusandlik meede/teatis b) Mitteseadusandlik meede/teatis c) b) Mitteseadusandlik meede/muu | a) Teatises esitatakse komisjoni parema õigusloome tegevuskava praegune olukord (sealhulgas mõju hindamise komitee esimesed kogemused) ja kuulutatakse tegevuskava raames välja uued algatused. b) Algatus sisaldab ülevaadet jätkuva lihtsustamisprogrammi ja uute lihtsustamisettepanekute kohta. Institutsioonidevahelisel tasandil vaadatakse üle ka lihtsustamisettepanekute vastuvõtmise osas tehtud edusammud. Aruandes antakse ülevaade ka kodifitseerimise näidisprogrammi 2006–2008 praegusest olukorrast. c) Jaanuaris 2007 esitas komisjon ulatusliku tegevuskava õigusaktidest tuleneva halduskoormuse vähendamiseks ELis 25% võrra. Selle vähendamise peavad EL ja liikmesriigid saavutama ühiselt aastaks 2012. Tegevuskavas sätestatakse, kuidas määrata kindlaks, hinnata ja vähendada ettevõtete teabekohustusi. Tegevuskavas esitatakse loetelu umbes 40 õigusaktist ja 13 prioriteetsest valdkonnast, mis arvatakse moodustavat 80% ettevõtete halduskuludest. Selleks, et saada lühikese ajaga konkreetseid tulemusi, määratletakse programmis ka kiireloomuliste meetmete esmane loetelu. Need meetmed peaksid tooma olulist kasu õigusaktidesse suhtelistelt väikeste muudatuste tegemise kaudu. |

(26 algatust, mis on rühmitatud 12 paketiks).

(*) Algatused, mis aitavad kaasa ka lihtsustamisprogrammi elluviimisele, vt 2. lisa

PRIORITEETSED ALGATUSED

Pealkiri | Ettepaneku või akti liik | Reguleerimisala ja eesmärkide kirjeldus |

Eelarve läbivaatamine | Mitteseadusandlik akt / teatis | Eesmärgiks on uurida, milliseid reforme läheb vaja, et optimeerida Euroopa panust järgmise kümnendi põhiprobleemide lahendamisse ühiste huvide järgimise lisaväärtuse ja kulutõhususe põhimõtete kaudu. Kõnealune analüüs võib seega olla tähtis osa ettepanekutest, mis esitatakse järgmise komisjoni poolt uueks mitmeaastaseks finantsraamistikuks, mis algab aastaga 2014 |

Komisjoni teatis EMU@10 kohta | Mitteseadusandlik akt / teatis | 2008. aasta kevadel täitub 10 aastat ajast, mil võeti vastu otsused Euroopa majandus- ja rahaliidu 3. etapile ülemineku ja selle esialgsete osaliste kohta. Pärast 10 aastat tundub aeg olevat küps majandus- ja rahaliidu senise toimimise põhjalikuks strateegiliseks läbivaatamiseks eesmärgiga teha järeldused selle edasise toimimise kohta. Komisjoni teatises tuleks esitada selle läbivaatamise peamised tulemused ja esitada majandus- ja rahaliidu põhjalikul läbivaatamisel põhinevad peamised soovitused tuleviku kohta. |

Roheline raamat Euroopa territoriaalse ühtekuuluvuse kohta | Mitteseadusandlik akt/roheline raamat | Selle meetme eesmärkideks on: analüüsida institutsioonilisest, poliitilisest ja rakenduslikust vaatenurgast seda, kuidas liikmesriigid mõistavad ja rakendavad territoriaalse ühtekuuluvuse mõistet. Selle töö aluseks on peamiselt küsimustikud ja rakenduskavade analüüsimine; anda mõistele ühine määratlus ning teha ettepanekud võimalike vahendite kohta selle territoriaalse mõõtme paremaks integreerimiseks struktuurifondidesse ja mõnede territoriaalse mõjuga sektorite poliitikasse; algatada liikmesriikide ja komisjoni vaheline süvendatud dialoog. |

Kapitalinõuete direktiivide 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ muutmine | Seadusandlik ettepanek / direktiiv Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikli 47 lõige 2 | Kapitalinõuete direktiivi oluliste jagude läbivaatamine eesmärgiga neid ajakohastada ning vähendada liikmesriikide ja pangaasutuste regulatiivset koormust: järelevalveasutuste vahelise koostöö ja teabevahetuse (eelkõige eriolukordades) täiustatud raamistik; vastuvõtva liikmesriigi järelevalveametnike juurdepääs filiaaliga seonduvale teabele; suurte riskinõuete läbivaatamine; esimese taseme kapitalile vastavate hübriidkapitali instrumentide käsitlemine usaldatavusnormatiivide kohaselt; ühistupankade vabastusõiguse pikendamine; kapitalinõuete direktiivi selgitamine ja tehniline kohandamine (sealhulgas maksejõuetuse riski käsitlemine kauplemisportfellis). |

Ettepanek Euroopa eraühingu põhikirja kohta | Seadusandlik ettepanek / määrus Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikkel 308 | Euroopa eraühingu eesmärk on suurendada Euroopa VKEde liikuvust ja konkurentsivõimet. VKEdele liikmesriikides ühiste eeskirjade kehtestamine lihtsustaks nende jaoks piiriülest äritegevust, hõlbustades uute ettevõtete moodustamist teistes liikmesriikides ja/või olemasolevate ettevõtete ümberkorraldamist lihtsamateks struktuurideks. Tegutsemine kõikides liikmesriikides samade ettevõtluseeskirjade järgi võiks vähendada eeskirjade täitmisega seotud kulusid ning muuta äriühingute loomise ja tegutsemise ELis lihtsamaks ja odavamaks. |

Teatis „Euroopa väikeettevõtete seadus” | Mitteseadusandlik meede/teatis | Euroopa väikeettevõtete seaduses ühendatakse mitmed üldpõhimõtted (näiteks VKEde erikohtlemine õigusaktides vastavalt „kõigepealt mõtle väikestele”-põhimõttele, takistuste vähendamine piiriüleseks äritegevuseks, parem juurdepääs ELi programmidele ning VKEde juurdepääsu laiendamine innovatsioonile ja kasvule), õigusmeetmed (näiteks ettepanek Euroopa äriühingu põhikirja kohta) ning konkreetsed meetmed, mida peavad võtma nii liikmesriigid kui komisjon (näiteks VKEde juurdepääsu avardamine riigihangetele). |

Vähendatud käibemaksumäärasid käsitlevate olemasolevate õigusaktide läbivaatamine | Seadusandlik ettepanek / direktiiv Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikkel 93 | Vähendatud käibemaksumäärade mõju (eelkõige uute töökohtade loomise, majanduskasvu ja siseturu nõuetekohase toimimise suhtes) käsitleva sõltumatu eksperdirühma uurimuse tulemuste põhjal võttis komisjon vastu teatise käibemaksumäärade kohta (välja arvatud harilikud käibemaksumäärad) (KOM(2007)380) eesmärgiga algatada arutelu nõukogus, Euroopa Parlamendis ja muude sidusrühmadega. Kõiki selle väga tundliku teema kohta kogutud asjakohaseid seisukohti kasutatakse keskpikas perspektiivis jätkusuutliku ja tasakaalustatud ettepaneku algatamiseks vähendatud käibemaksumäärade kohta. |

Farmaatsiatoodete pakett: a) teatis inimtervishoius kasutatavate farmaatsiatoodete ühtse turu tuleviku kohta b) direktiiv farmaatsiatoodete koha – patsientide teavitamine c) ELi ravimiohutuse järelevalve tugevdamine ja ratsionaliseerimine | a) Mitteseadusandlik meede/teatis b) Seadusandlik ettepanek/direktiiv Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikkel 95 c) Seadusandlik ettepanek/direktiiv ja määrus Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikkel 95 | a) Teatise eesmärkideks on võimaldada aastast 2004 saavutatu kiire läbivaatamine, visandada eesootavad väljakutsed ning kavandada komisjonile ja liikmesriikidele eelolevaks paariks aastaks eeldatavad tulemused. b) Direktiivi eesmärgiks on kehtestada ühtlustatud eeskirjad, arvestades ühiskonnas toimuvaid arenguid (suuremate õigustega patsiendid, kes otsivad rohkem teavet) ja tehnikat (Interneti kasutamise suurenemine). c) Algatuste eesmärkideks on ratsionaliseerida ja tugevdada rahvatervise kaitset, parandada siseturu toimimist ja üle ELi piiride liikuvate farmaatsiatoodete turvalisust. |

Komisjoni soovitus aktiivse kaasamise kohta | Mitteseadusandlik meede/ soovitus | 2008. aasta alguses suunavad ELi poliitilist tähelepanu komisjoni poolt sotsiaalse tegelikkuse hindamise käigus saadud õppetunnid. See algatus on viimane etapp protsessist, mis algatati aastal 2006 artikli 138 kohase konsultatsiooniga tööturult kõige enam kõrvale tõrjutud inimeste aktiivse kaasamise kohta, mis põhines kolmel sambal, nimelt: a) ühendus tööturuga töövõimaluste või kutseõppe kaudu, b) sissetulekutoetus tasemel, mis on piisav, et inimesed saaksid elada inimväärset elu ja c) parem juurdepääs kvaliteetteenustele. Lissaboni strateegia raames täiendab see algatus paindlikkusel ja turvalisusel põhinevat lähenemisviisi, ulatudes tööturust eemale jäävate inimesteni. |

Määruse ettepanek, mis käsitleb uute üleeuroopaliste teadusuuringute infrastruktuuride eriõigusraamistiku koostamist ja toimimist | Seadusandlik ettepanek / määrus Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikkel 171 | Õigusakti eesmärk peaks olema hõlbustada Euroopa konsortsiumide moodustamist üleeuroopalist huvi pakkuvate ja ühenduse teadusprogrammide tõhusaks elluviimiseks vajalike teadusrajatiste ehitamiseks ja käikulaskmiseks. Riiklikke ja valitsustevahelisi skeeme täiendav EÜ määrus pakuks ühist ja kergesti kasutatavat õigusraamistikku, andes üksikutele konsortsiumidele suure paindlikkuse Euroopa tasandil infrastruktuuri jaoks asjakohaste eeskirjade kehtestamiseks. Raammäärus põhineb EÜ asutamislepingu artiklil 171: selles sätestatakse üleeuroopaliste teadusuuringute infrastruktuuride põhiomadused ning nende peamised eeskirjad ja kord, mille põhjal need luuakse ja mis on vajalikud ühenduse programmide tõhusaks elluviimiseks. Raammäärus võimaldaks tegeleda ühenduse teadusuuringutega seotud jooksvate küsimustega, nagu vastutus, maksustamine ja personaliküsimused, ning tõstaks esile ka Euroopa Komisjoni ergutavat rolli uute äriühingute rajamiseks Euroopa tasandil. |

Teatis „Ühiste teadusprogrammide suunas” | Mitteseadusandlik meede/teatis | Eesmärk oleks suurendada teadusuuringutesse tehtud hästivalitud riiklike investeeringute väärtust ühisprogrammide kaudu, saavutamaks kriitiline mass, maht ja valik, mis on vajalik üleilmsel tasandil mõju avaldamiseks. |

Euroala algatused: a) lähenemisaruanne – 2008 b) (võimalik/ud) ettepanek(ud) nõukogu otsuse (otsuste) kohta asutamislepingu artikli 122 lõike 2 alusel ühe või mitme liikmesriigi euroalaga liitumise kohta c) võimalikud ettepanekud nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2866/98, mis käsitleb asjaomaste liikmesriikide valuuta ümberarvestuskursse euro suhtes | a) Mitteseadusandlik meede/teatis b) Seadusandlik ettepanek/otsus Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikli 122 lõige 2 c) Seadusandlik ettepanek/määrus Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikli 123 lõige 5. | a) Vähemalt iga kahe aasta tagant või mõne liikmesriigi nõudmisel koostavad nii komisjon kui ka EKP vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 122 lõikes 1 sätestatud menetlusele lähenemisaruande. Aruannetes uuritakse, millises ulatuses on liikmesriik saavutanud püsiva lähenemise kõrge taseme. Muu hulgas hinnatakse ka kõnealuste riikide õigusaktide vastavust ühenduse õigusele. Järgmine korraline aruanne kahe aasta kohta on kavandatud aastaks 2008 (eelmine avaldati 2006. aasta detsembris). Ühe või mitme liikmesriigi positiivne lähenemishinnang võib viia euroala laienemisele. b) Kui ühte või mitut liikmesriiki loetakse euro kasutuselevõtmise tingimustele vastavaks, tühistab nõukogu nende suhtes tehtud erandi. c) Kui üks või mitu liikmesriiki loetakse euro kasutuselevõtu tingimustele vastavaks, võtab nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 123 lõikele 5 vastu otsuse uute euroalale sisenejate ümberarvestuskursi kohta. Euroala laienemise teisesed õigusaktid on seotud euro kasutuselevõtuga. |

Teatis, millega käivitatakse üleilmne keskkonna- ja turvaseire programm ning selle pikaajalise juhtimise ja rahastamise raamistik | Mitteseadusandlik akt / teatis | Teatis vormib üleilmse keskkonna- ja turvaseire pikaajalist jätkusuutlikkust, hõlmates: ettevalmistavale tegevusele järgnevat programmilist raamistikku, kosmosesektoris ja kohapealsetes vaatlusinfrastruktuurides andmete esitamise tagamiseks tehtud panuste kooskõlastamist ning üleilmse keskkonna- ja turvaseire üldist juhtimiskava. Teatisega võivad kaasneda või sellele võivad järgneda seadusandlikud ettepanekud teatise rakendamiseks. |

Jätkusuutlikkuse pakett: a) Säästvat tööstuspoliitikat käsitlev teatis ja tegevuskava b) Säästvat tarbimist ja tootmist käsitlev tegevuskava | a) Mitteseadusandlik meede/teatis b) Mitteseadusandlik meede/teatis | Säästva tööstuspoliitika ning säästva tarbimise ja tootmise algatus koosneb integreeritud strateegiast, mis aitab ELi majandusel muutuda keskkonnasäästlikumaks ja konkurentsivõimelisemaks. Strateegia hõlmab innovatsiooni, siseturgu ja välismõõdet, sealhulgas tootmis- ja tarbimismudeleid. Algatuses sätestatakse lähenemisviis, kaardistatakse tegevuskavad ja võidakse teha seadusandlikke ettepanekuid. Algatuse üks põhielement on uue tootepoliitika käivitamine, milles energiat tarbivate toodete direktiivi laiendamise ja vabatahtlike tulemusstandardite kaudu sätestatakse dünaamilised säästlikkusenõuded. Neid võimendatakse rahvusvahelisel tasandil rahvusvaheliste valdkondlike lepingute kaudu. Võetakse ka olulisi meetmeid innovatsiooni elavdamiseks (nt Euroopa keskkonnatehnoloogia kontrolli kava), arukama tarbimise ergutamiseks (sealhulgas ökomärgise läbivaatamise kaudu) ning tööstuse tootmisprotsessi säästlikumaks muutmiseks (sealhulgas EMASi süsteemi läbivaatamise ning VKEde keskkonnanõuetele vastavuse programmi kaudu) ning tehakse algatusi riigi- ja erahangete säästlikumaks muutmiseks. |

Euroopa parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 761/2001, 19. märts 2001, organisatsioonide vabatahtliku osalemise võimaldamise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemis (EMAS) (*) | Seadusandlik ettepanek / määrus Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikkel 175. | Uuestisõnastamise eesmärk on parandada kõigi osalevate organisatsioonide keskkonnaalaseid töötulemusi ja suurendada nii tööstus- kui ka avaliku sektori osalust. Osalevate organisatsioonide õigusaktide järgimise ja keskkonnaalaste töötulemuste parandamist hõlbustab juurdepääsu võimaldamine keskkonnaalaseid juriidilisi kohustusi käsitlevale nõustamisele ja parima keskkonnajuhtimistava suunistele. Osalevad organisatsioonid saavad muuhulgas kasu halduskoormuse vähendamisest – suurtele korporatsioonidele antakse korporatiivse registreerimise võimalus ja väikestele organisatsioonidele „kobarregistreerimise” võimalus. Sünergia ja teised keskkonnajuhtimissüsteemid muutuvad lihtsamaks. Liikmesriike julgustatakse andma osalevatele organisatsioonidele ergutusi ja kergendama nende regulatiivset koormust. |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1980/2000, ühenduse muudetud ökomärgise andmise süsteemi kohta (*) | Seadusandlik ettepanek / määrus Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikli 175 lõige 1. | Läbivaatamise eesmärk on suurendada tõhusust ja turumõju, suurendades tarbijale tegelikult kättesaadavate sobilike tooterühmade valikut ning ökomärgisega toodete ja teenuste arvu. Ökomärgise andmise kriteeriumide väljatöötamise ja vastuvõtmise korda muudetakse põhjalikult ja lihtsustatakse. Majanduslikke huvirühmi kaasatakse protsessi rohkem, mistõttu suurenevad omandilist kuuluvust ja isereguleerimist käsitlevad süsteemi aspektid ning väheneb samas liikmesriikide halduskoorem. Sünergia olemasolevate ökomärgistega siseriiklikul tasandil muudetakse lihtsamaks ning kulude ja tasude kohta, mida liikmesriikide ametiasutused võivad taotlejalt nõuda, sätestatakse piirangud. Lisaks tuleb kriteeriumid määratleda selliselt, et neid saab hõlpsalt kasutada keskkonnahoidlike riigihangete eesmärgil. |

Bioloogilise mitmekesisuse pakett: a) vahearuanne bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava rakendamise kohta b) teatis poliitiliste võimaluste kohta invasiivsete võõrliikide probleemi lahendamiseks | a) Mitteseadusandlik meede/muu b) Mitteseadusandlik meede/teatis | a) Bioloogilise mitmekesisuse tegevuskavas nõutakse, et komisjon annaks aru selle rakendamisest aastal 2008, võttes arvesse liikmesriikide aruandeid ja muid andmeid. Eesmärk on anda täielik ülevaade praeguseks tehtud tegevuskava edusammude kohta, tõstes 2010. aasta kohustuse põhjal esile murettekitavad valdkonnad. b) Teatise eesmärk on esitada mitmesugused poliitilised valikud vähendamaks ohtu ELi looduspärandile, mis kaasneb võõrliikide saabumisega ELi. Praegu teostatava uuringu põhjal tehakse aastatel 2009–10 ettepanekud invasiivsete liikide vastaste edasiste meetmete kohta. Eesmärk on vältida ja kontrollida invasiivsete võõrliikide sissepääsu ja kaitsta nii Euroopa bioloogilist mitmekesisust. |

Roheline raamat põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika kohta | Mitteseadusandlik meede/roheline raamat | Rohelises raamatus uuritakse nende talupidajate ja tootjate ideid ja võimalusi, kes soovivad orienteeruda tootmises kvaliteedile ning seega paremini vastata tarbijate ootustele ja anda tootmisele lisandväärtust. Dokumendiga palutakse toetusi, vaateid ja ettepanekuid meetmete ja asjakohase õigusraamistiku väljatöötamiseks, mis hõlbustaksid üleminekut kvaliteettootmisele ja -turustamisele. See põhineb toidukvaliteedi sertifitseerimise konverentsi (5.–6.2.2007, Brüssel) tulemustel ja vastab ELi põllumajandusele esitatud üleskutsetele olla enam turule orienteeritud. Rohelises raamatus taotletakse ka sidusrühmade seisukohti geograafilisi tähiseid ja traditsioonilisi eritunnuseid käsitlevate EÜ olemasolevate kvaliteedikavade kohta. |

Nõukogu määrus – vähemsoodsate piirkondade kava läbivaatamine (määratud piirkondade piiritlemine) | Seadusandlik ettepanek / määrus Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikkel 37 | Vähemsoodsaid piirkondi toetatakse eesmärgiga aidata põllumajandusmaa pideva kasutamise kaudu kaasa maastiku säilitamisele, samuti säilitada ja edendada säästvaid põllumajandusliku tootmise süsteeme. Tegemist on maaelu arengu poliitika olulise osaga. Algatuse tulemuseks on looduslikult ebasoodsate piirkondade täiustatud piiritlemissüsteem, kohandades meetmeid muutunud asjaoludega. |

Teatis ühenduse vesiviljeluse säästva arengu kohta | Mitteseadusandlik akt / teatis | Teatis tugineb 2002. aasta strateegiale (KOM(2002)511 (lõplik)) ja selles märgitakse, et selle kasvueesmärgid ei ole täielikult saavutatud, samal ajal kui keskkonna ja tervishoiu eesmärkidega on üldiselt paremini toime tuldud. Seega oleks eesmärgiks määrata kindlaks säästvat kasvu pärssivad peamised tõkked ja raskused ning hinnata, millist rolli peaksid kõik osalised, eelkõige riigiasutused etendama kõige läbipaistvama ja prognoositava äri- ja õiguskeskkonna loomiseks, mida ettevõtjad vajavad investeerimiseks ja arenemiseks. (See algatus on integreeritud merenduspoliitika tegevuskava üks osa.) |

Määruse (EÜ) nr 2847/93 alusel ühise kalanduspoliitika kontrollisüsteemi ajakohastamine ja uuestisõnastamine (*) | Seadusandlik ettepanek / määrus Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikkel 37 | Peamised eesmärgid on kalanduskontrolli valdkonnas olemasolevate eeskirjade tugevdamine, ühtlustamine ja lihtsustamine. Menetluste ajakohastamine aitaks eeskirju paremini jõustada ning kergendada sektori ja riikide haldusasutuste koormat ja piiranguid, suurendades infotehnoloogia vahendite kasutamist, mis vähendaks aruandluskohustusi. Tegemist on olulise sammuga kalanduse jätkusuutlikkuse taastamisel. Kaasatud ELi tegevuskavasse halduskoormuse vähendamiseks (KOM(2007)23). |

Meretranspordi pakett: a) teatis ELi tulevase meretranspordi poliitika kohta koos seadusandlike ettepanekutega: b) määruse 1406/2002 (millega luuakse Euroopa meresõiduohutuse amet) läbivaatamine c) seadusandlik ettepanek piirideta mereruumi kohta | a) Mitteseadusandlik ettepanek/ teatis b) Seadusandlik ettepanek/määrus Õiguslik alus: c) Seadusandlik ettepanek/määrus Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artiklid 71 ja 75 | a) Teatises võetakse arvesse alates aastast 1996 meretranspordistrateegias toimunud arenguid. Selles tegeletakse kõigi küsimustega, mis on tõstatatud seoses meretranspordi rolli ja panusega Euroopa majandussüsteemi tervikuna. Kõiki mõjusid, mille põhjuseks on üleilmastumisprotsessi intensiivistumine, kaubavahetuse tihenemine, energia- ja kliimamuutustest tingitud piirangud, turvafaktorid, säästev areng, inimfaktor, konkurentsivõime ja logistikas tekkivad uued suundumused, uuritakse. (See algatus on integreeritud merenduspoliitika tegevuskava üks osa.) b) ELi mereõigus on pärast Euroopa Meresõiduohutuse Ameti loomist oluliselt edasi arenenud, mida tõendavad kolm juba vastuvõetud asutamismääruse muudatust. Kolmas meresõiduohutuse pakett, mille kohta tegi komisjon ettepaneku 2005. aastal, arendab edasi Euroopa Meresõiduohutuse Ameti ülesandeid. Kaalutakse järgmisi laiendusi: teatud meetmete ülevõtmine Pariisi vastastikuse mõistmise memorandumilt sadamariigi kontrolli valdkonnas; uued ülesanded turvalisuse, teadusuuringute ja üldise merepoliitika valdkonnas. Uuritakse ka koostööd kolmandate riikidega ja juhtimise küsimusi. c) Tõhusalt toimiva lähivedude siseturu loomiseks tuleb lihtsustada lähivedudele kehtestatud halduskorda. See vähendab ummikuid, negatiivseid keskkonnamõjusid ja energiatarbimist ning parandab ohutust. Ühtse turu põhimõtete tõhus rakendamine kõikjal ELi rannikuvetes eeldab olemasoleva reguleeriva ja haldusalase raamistiku muutmist. (See algatus on integreeritud merenduspoliitika tegevuskava üks osa.) |

Õhutranspordipakett: a) teatis “Ühtse Euroopa õhuruumi väljaarendamine” b) ettepanek ühtse Euroopa õhuruumi määruste muutmiseks c) Euroopa Lennundusohutusameti pädevuse laiendamine lennujaamadele ja lennuliikluse korraldamisele/aeronavigatsiooniteenustele d) SESARi (2008–2013) arendamise etapi käivitamine | a) Mitteseadusandlik meede/teatis b) Seadusandlik ettepanek/määrus Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikkel 80 c) Seadusandlik ettepanek/määrus Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikkel 80 d) Muu | a) Teatises esitatakse kolm algatust, mis on seotud ühtse Euroopa õhuruumi edasise arenguga. b) Seadusandlik ettepanek: – parandab lennuliikluse korraldamist; – tagab lennuliikluse korraldamise infrastruktuuri eeldatava lennuliikluse kasvu nõuetele vastavuse; – edendab uusi tehnoloogiaid kooskõlas Lissaboni eesmärkidega; – paneb lennuliikluse korraldamise kaasa aitama säästva arengu eesmärkide saavutamisele. c) Seadusandlik ettepanek määruse 1592/2002 muutmise kohta ühtsete lennuohutuse eeskirjade laiendamiseks aeronavigatsiooniteenustele, lennuliikluse korraldamisele ja lennujaamadele, et suurendada ohutust ja koostalitlust. d) Komisjoni aruanne SESARi arendamise etapi edusammude kohta, mis hõlmab: – lennuliikluse korraldamise üldplaani esitamist, pidades silmas selle kinnitamist nõukogu poolt; – SESARI arendamise etapist kasutuselevõtu etappi ülemineku viiside esitamist; – kolmandate riikide kaasamise korra esitamist. |

Ettepanek hooajatöötajate riiki sisenemise ja seal elamise tingimusi käsitleva direktiivi kohta | Seadusandlik ettepanek / direktiiv Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikli 63 lõige 3 | Ettepaneku eesmärk on kehtestada ühised riiki sisenemise ja seal elamise tingimused kolmandatest riikidest pärit hooajatöötajate jaoks. See on osa laiaulatuslikust meetmepaketist, mis pakuti välja 2005. aasta poliitikakavas seadusliku rände kohta ja mida arendati edasi 2007. aasta teatises korduvrände ja rände partnerluste kohta. Konkreetsed eesmärgid peavad tagama kindla õigusliku staatuse ja tugevdatud ekspluateerimisvastase kaitse eriti nõrgale kolmandate riikide tööjõukategooriale nagu hooajatöötajad ning korduvrände poliitika väljaarendamise. |

Ettepanek ettevõttesiseselt üleviidud töötajate ELi sisenemist, seal ajutist viibimist ja elamist reguleerivaid menetlusi ning tasustatud praktikantide ELi sisenemise ja seal viibimise tingimusi käsitleva direktiivi kohta | Seadusandlik ettepanek / direktiiv Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikkel 63 | Selle skeemiga sätestatakse ettevõttesiseselt üleviidud töötajate kohta ühised menetlused, millega reguleeritakse nende ELi sisenemist, seal ajutist viibimist ja elamist valdkondades, mida ei ole käsitletud teenuskaubanduse üldlepingut käsitlevatel läbirääkimistel. Need menetlused ei mõjuta seega EÜ või EÜ ja selle liikmesriikide poolt võetud rahvusvahelisi kohustusi. Tasustatud praktikantide suhtes käsitlevad skeemi peamised eesmärgid korduvrände poliitika arendamist, püüdes ühtlasi toetada EÜ arengupoliitikat: Euroopas aset leidva koolitusperioodi jooksul kolmandate riikide kodanikele oskuste ja teadmiste omandamise võimaldamine võib mõjutada ajude ringlust ning tuua kasu nii lähetavale kui ka vastuvõtvale riigile. |

Teatis järgmise mitmeaastase strateegia kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomiseks | Mitteseadusandlik meede/teatis | Algatuse põhieesmärk on määratleda teatava arvu aastate lõikes prioriteedid ja eesmärgid ELi kui vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala edasiseks arenguks ning määrata kindlaks nende saavutamise parimad vahendid ja algatused. |

Roheline raamat rände ja hariduse kohta | Mitteseadusandlik meede/roheline raamat | Roheline raamat rõhutab hariduse keskset rolli integratsioonipoliitikas, tõstab teadlikkust nende probleemide suhtes, millega seisavad silmitsi sisserännanud õpilased ning analüüsib võimalikke lahendusi ja head tava. Selles käsitletakse ka seda, mida saavad poliitika arengu toetamiseks teha ühenduse programmid ja fondid. |

Komisjoni teatis „Sotsiaalne õiglus Euroopas: sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse avatud kooskõlastamismeetodi süvendamine” kohta | Mitteseadusandlik akt / teatis | Ebavõrdsed võimalused ei lase kõigil ELi kodanikel oma täielikku potentsiaali kasutada. On veel arenguruumi tõhustamaks olemasolevat protsessi, millega toetatakse liikmesriikide poolt vaesuse kaotamiseks ja sotsiaalkaitse ajakohastamiseks tehtavaid jõupingutusi. Tuleks tugevdada poliitika kooskõlastamist ja üksteiselt õppimist. „Avatud kooskõlastamismeetodi tõhustamine“ tähendab liikmesriikide abistamist sotsiaalse kaasamise väljakutse ja nende sotsiaalkaitsesüsteemide tühikute täpsemal määratlemisel ning strateegiaid, mis sobivad kõige paremini nende tühikute kõrvaldamiseks täpsema järelevalve ja võrdlusuuringute kaudu ning enam keskendumist nende rakendamise poliitikatele ja mehhanismidele. |

Teatis muutuste prognoosimise ja juhtimise kohta | Mitteseadusandlik meede/konsulteerimine | Teatises esitatakse poliitiline ülevaade pärast ümberkorraldusi ja tööhõivet käsitleva teatise (KOM(2005)120) vastuvõtmist tehtud algatuste kohta. Teatisega käivitatakse Euroopa partnerlus muutustega kohanemiseks, milles rõhutatakse muutuste juhtimise peamiste osaliste (komisjon, liikmesriigid, piirkonnad, sektorid, ettevõtted, töötajad ja tööturu osapooled) rolli ja vastutusi. Teatisega käivitatakse Euroopa ettevõtete ümberkorralduste prognoosimise üle tööturu osapooltega peetavate läbirääkimiste teine etapp. |

Ettepanek nõukogu 22. septembri 1994. aasta direktiivi 94/45/EÜ (Euroopa töönõukogud) läbivaatamise kohta | Seadusandlik ettepanek/direktiiv Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikli 137 lõike 2 punkt b | ELi õigusakte tuleb muuta nii, et need oleksid tõhusamad ja rohkem kooskõlas Euroopa töönõukogude rolli suurendamise eesmärgiga, eelkõige ümberkorralduste ennetamise ja nendega kaasamineku suhtes. |

Ettepanek direktiivi kohta, millega rakendatakse tööhõivevälise võrdse kohtlemise põhimõtet | Seadusandlik ettepanek / direktiiv Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikli 13. | Artiklis 13 on sätestatud Euroopa Liidu õiguslik alus asjakohaste meetmete võtmiseks võitluseks diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel, kuid võrdse kohtlemise põhimõte käivitub vaid siis, kui see on hõlmatud EÜ asutamislepingu artikli 13 alusel vastu võetud direktiivi või muusse juriidilisse dokumenti. Selle õigusliku aluse põhjal on juba vastu võetud kolm direktiivi, kuid neid ei kohaldata üksnes rassilise või etnilise päritolu või soo alusel diskrimineerimise suhtes väljaspool tööhõivesfääri. Kuigi mõned liikmesriigid võivad minna praegustest direktiividest kaugemale ja pakkuda samaväärset kaitset kõigi diskrimineerimise põhjuste vastu, tuleb siiski tagada selles valdkonnas kõikjal Euroopas teatav sidusus. Sellist sidusat raamistikku saab pakkuda üksnes Euroopa direktiiv. Ühtse kaitse puudumine võib mõjutada inimeste valikud selles suhtes, kas töötada või õppida teises liikmesriigis või kas reisida sinna ja ligi pääseda teenustele. Konsulteerimine Euroopa ettevõtete arutlusringiga on näidanud, et paljude ettevõtete arvates etendab olulist rolli ELi liikmesriikide erineva tasemega kaitse diskrimineerimise eest kaupade, teenuste ja eluaseme kättesaadavuse suhtes vanuse, puude, usutunnistuse ja seksuaalse sättumuse tõttu (63%) ning 26% usub, et kaitsetaseme erinevus mõjutab nende võimet teises liikmesriigis tegutseda. Uue algatuse aluseks on see, et kaitse, mida pakutakse diskrimineerimise eest usutunnistuse ja tõekspidamiste, vanuse, puude ja seksuaalse sättumuse puhul, on madalam kui rassilise diskrimineerimise puhul. |

Ettepanek direktiivi kohta, millega muudetakse 19. oktoobri, 1992. aasta direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta | Seadusandlik ettepanek/direktiiv Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikkel 137 | Direktiivis 92/85/EMÜ on ette nähtud meetmed, mille eesmärk on parandada rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate naiste töötervishoidu ja tööohutust, sealhulgas vähemalt 14 järjestikust nädalat sünnituspuhkust. Eesmärk on paremini kokku sobitada töö-, era- ja pereelu, täiustades olemasolevaid emaduse kaitsmise sätteid. |

Roheline raamat Euroopa tervishoiutöötajate kohta | Mitteseadusandlik meede/teatis | Ettepaneku eesmärk on käivitada kõrgetasemeline arutelu teemadel, mis on seotud tervishoiutöötajate liikuvusega. Mis tahes tulevased komisjoni ettepanekud võetakse vastu hiljem ja põhinevad selle arutelu tulemustel. |

Komisjoni teatis haruldaste haigustega tegelemise kohta Euroopa tasandil (Euroopa meede) | Mitteseadusandlik meede/ teatis | Komisjoni teatise eesmärgiks haruldaste haigustega (sealhulgas geneetiliste haigustega) tegelemise kohta Euroopa tasandil on laiendada patsientide võimalusi saada sobivat ravi ja teavet haruldaste haiguste kohta ning muuta vastupidiseks praegune olukord, kus haruldasi haigusi põdevad inimesed tunnevad end ebakindlalt ja nähtamatuna. Tervishoiutöötajatel ja tervishoiuasutustel ei ole suurema osa haruldaste haiguste kohta piisavaid teadmisi. Sellised puudulikud teadmised põhjustavad valediagnoose – palju kannatusi patsientidele ja nende peredele – ja ravi edasilükkumist, mis mõnikord võib mõjuda kahjustavalt. See omakorda aitab kaasa kõrgemate eesmärkide saavutamisele – tervishoiutulemuste paranemisele ja seega tervena elatud aastate arvu, ühe Lissaboni strateegia peamise näitaja suurenemisele. |

Elundidoonorluse ja elundite siirdamise kvaliteeti ja ohutust käsitlev direktiiv, millega kaasneb tegevuskava liikmesriikide koostöö tugevdamiseks elundidoonorluse ja elundite siirdamise valdkonnas | Seadusandlik ettepanek / direktiiv Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikkel 152 Mitteseadusandlik meede/ teatis | Direktiiv sisaldab põhimõtteid, mis on vajalikud inimelundite terapeutilisel otstarbel kasutamise kvaliteedi- ja ohutusraamistiku loomiseks, nagu näiteks: direktiivi nõuete rakendamise eest vastutavate riigiasutuste loomine, elundite säilitamise ja transpordi ühised kvaliteedi- ja ohutusstandardid, jälgitavuse tagamine ning tõsistest kahjulikest mõjudest teatamine. Tegevuskava kehtestab tiheda koostöö liikmesriikide vahel, et aidata maksimeerida elundidoonorlust ja võrdsustada juurdepääs siirdamisele. Kavas määratletakse ühised eesmärgid, mille puhul on kokku lepitud ühenduse reageeringu vajalikkuses, kirjeldatakse meetmeid, kokkulepitud kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid näitajaid ja võrdlusaluseid ning seatakse sisse regulaarne aruandlus. |

Teatis esmatähtsate side- ja teabeinfrastruktuuride kaitse kohta | Mitteseadusandlik akt / teatis | Eesmärk on välja töötada Euroopa esmatähtsa infrastruktuuri kaitse programmi laiemas ja arenevas raamistikus esmatähtsa teabeinfrastruktuuri kaitse ELi poliitika. Eesmärk oleks tagada, et kriitilise teabeinfrastruktuuri kaitsejulgeolek ja vastupidavus on teenuste järjepidevuse tagamiseks adekvaatsel ja asjakohasel tasemel. |

Teatis telemeditsiini ja innovatiivsete tehnoloogiate kohta krooniliste haiguste ohjamisel | Mitteseadusandlik akt / teatis | Teatise eesmärk on: hinnata koos suuremate huvigruppidega tehnoloogilisest, õiguslikust ja regulatiivsest aspektist telemeditsiini olukorda liikmesriikides; määratleda takistused ja võimalused; panna ette rida meetmeid telemeditsiini vahendite uuenduslike tehnoloogiate kasutuselevõtu hõlbustamiseks ja õigusliku raamistiku arendamiseks kõikjal Euroopas. Töötatakse välja katseprojektid, eelkõige konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi raames; panna ette asjakohased tehnoloogia hindamise ja akrediteerimismehhanismid turu killustatusest ülesaamiseks, läbipaistvuseks ja patsientide ohutuse tagamiseks. |

Programm Internetti ja uut meediat kasutavate laste kaitseks (2009–2013) | Seadusandlik ettepanek / otsus Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikkel 153 | See uus programm põhineb programmi „Safer Internet plus” tulemustel. Programmi eesmärk on edendada ELi ühtse lähenemisviisi osana Interneti ja uute veebitehnoloogiate turvalisemat kasutamist eelkõige laste seas ning võidelda ebaseadusliku ja lõppkasutaja poolt soovimatu infosisu vastu. |

Teatis, milles vaadatakse läbi rändlusteenuse määruse toimimine | Mitteseadusandlik akt / teatis | Komisjon vaatab läbi rändlusteenuse määruse toimimise ja esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 30. detsembriks 2008 aruande. Komisjon hindab eelkõige seda, kas selle määruse eesmärgid on saavutatud. Aruandes käsitleb komisjon rändlusteenust kasutavatele klientidele pakutavate kõne- ja andmesideteenuste, sealhulgas SMSi ja MMSi hulgi- ja jaehindade muutumist ning esitab vajaduse korral soovitusi nende teenuste reguleerimise vajaduse kohta. Oma aruandes annab komisjon hinnangu, kas turul toimunud muutuste põhjal ja pidades silmas nii konkurentsi kui ka tarbijakaitset, on vaja pikendada selle määruse kehtivusaega kauemaks, kui on sätestatud artiklis 13, või seda kehtivusaega muuta, võttes arvesse kõne- ja andmesideteenuste tasude muutusi riigi tasandil ning selle määruse mõju väiksemate, sõltumatute või hiljuti asutatud operaatorite konkurentsiolukorrale. |

Seadusandlik ettepanek Eurojusti tugevdamise kohta | Seadusandlik ettepanek/otsus Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikli 31 lõige 2, artikli 34 lõike 2 punkt c | Eurojust etendab tähtsat osa liikmesriikide ametiasutuste töö kooskõlastamises ja koostöös võitluses rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu. Praegu on Eurojusti siseriiklike liikmete volitused piiratud ning suunatud uurimise ja kohtu alla andmise koordineerimisele. Võitluse tõhustamiseks rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu tuleks Eurojusti volitusi laiendada ning Eurojusti ja Euroopa kohtuvõrgustiku suhted ümber korraldada. Kui see on tehtud, saab Eurojust oluliselt tõhusamalt võidelda rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu. |

Teatis e-kohtu kohta | Mitteseadusandlik akt / teatis | Teatise eesmärk on määratleda komisjoni ülemaailmne strateegia e-kohtu küsimuses, mis seondub suures osas ühenduse olemasolevate ja ettenähtavate õiguslike vahenditega nagu karistusregister ja ELi elektrooniline maksekorraldus. Üks olulisi aspekte on ka seisukohavõtt portaalide vastastikuse sidumise plaanide suhtes ELi tasandil. |

Õiguslik vahend pärimise ja testamentide valdkonnas | Seadusandlik ettepanek / määrus Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikkel 67. | Eesmärk on lihtsustada Euroopa kodanike elu, kehtestades sidusa õigusraamistiku, mis käsitleb õiguse kollisiooni pärimise valdkonnas, kohtuliku pädevuse küsimustes, vastastikuse tunnustamise ja otsuste täideviimise ning dokumentide ja kohtuväliste aktide suhtes, mida on vaja pärimisküsimuste vabatahtlikuks lahendamiseks (testamendid, lepingud, haldusaktid). Nähakse ette ka Euroopa pärandamistõend ja mehhanism, mis võimaldaks täpselt teada, kas ELi elanik on jätnud testamendi või viimse tahte. |

Teatis vägivaldse radikaliseerumise kohta | Mitteseadusandlik akt / teatis | Poliitika eesmärk on arendada uuringute, küsimustiku ja suure konverentsi põhjal vägivaldse radikaliseerumise vastase võitluse valdkonda käsitlevaid algatusi. Uuringud põhinevad valdkonnauuringutel ja uute empiiriliste andmete kogumil ning võrdleval ja interdistsiplinaarsel lähenemisviisil. |

Ettepanek tarbijate lepingulisi õigusi käsitleva raamdirektiivi kohta | Seadusandlik ettepanek / direktiiv Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikkel 95 | Õigustiku läbivaatamise üldine eesmärk on lihtsustada ja parandada tarbijaid käsitleva õigusliku raamistiku sidusust ja suurendada seega nii tarbijate kui ka ettevõtete õiguskindlust. See õiguslik vahend on kombinatsioon kodifitseerimisest, olemasolevate direktiivide osade kehtetuks tunnistamisest ja uute eeskirjade jõustamisest. Kõige tõenäolisemaks reguleerimismeetmeks saab olenevalt läbivaatamise lõpptulemusest kombineeritud lähenemisviis õigustiku muutmiseks. See koosneb horisontaalsest meetmest, mida toetavad vajadusel vertikaalsed lahendused. |

Teatis mitmekeelsuse kohta: Euroopa ühiskonna väljakutse lahendamine | Mitteseadusandlik meede/teatis | Teatises esitatakse suunised Euroopa ja liikmesriikide poliitikate vahelise koostoime parandamiseks, et edendada mitmekeelsust eelkõige avatud koordineerimismeetodi kaudu ning kasutades paremini olemasolevaid Euroopa programme ja algatusi. Uus strateegia peaks aitama eelkõige parandada kodanike tööalast konkurentsivõimet, Euroopa ettevõtjate konkurentsivõimet, kultuuridevahelist dialoogi ja sotsiaalset kaasatust ning samuti looma kodanike jaoks Euroopa dialoogiruumi. Uus lähenemisviis peaks hõlmama seega kõiki ELi poliitikavaldkondi, haarama kõiki asjassepuutuvaid sidusrühmi ning seda tuleks kavandada ja rakendada tihedas koostöös kõigi liikmesriikidega. |

Teatis: ELi arenguabi: „Teha rohkem, paremini ja kiiremini – meie kohustuste täitmine“ | Mitteseadusandlik meede/teatis | Mitteseadusandlik meede/teatisTeatises kirjeldatakse ELi osalust kolmandal kõrgetasemelisel abi tulemuslikkust käsitleval foorumil (Accras 2008. aasta septembris) ja Monterrey konsensuse rakendamise läbivaatamiseks korraldataval arengu rahastamise järelkonverentsil (Dohas 2008. aasta detsembris). Selles käsitletakse ka arengut mõjutavate poliitikavaldkondade terviklikkust, tehes järeldused arutelust, mis avaldati 2007. aasta septembris ELi aruandes ja ELi praegust panust kaubandusabisse. |

Teatis „EL, Aafrika ja Hiina: kolmepoolse arutelu ja koostöö poole rahu, stabiilsuse ja säästva arengu tagamiseks Aafrikas” | Mitteseadusandlik meede/teatis | Teatise eesmärk on sätestada kolmepoolse dialoogi ja koostöö uuenduslik päevakord, et kajastada olulist arengut ELi suhetes mõlema partneriga ning lõunapoolsel suunal toimuvas koostöös. Hiina muutumine Aafrika üheks peamiseks partneriks viimastel aastatel ja selle mõju julgeolekule, stabiilsusele, jätkusuutlikule arengule Aafrikas ja ülemaailmsele valitsemisele nõuavad ELi poliitilist reageeringut ja jõupingutust nii Aafrika kui ka Hiinaga seotud kavade muutmiseks sidusamaks. Teatises kavandatakse konstruktiivset dialoogi, koostööd ja konkurentsi juhtimist viisil, mis aitab kaasa Aafrika rahule, õitsengule ja jätkusuutlikule arengule. |

Teatis: „Majanduslik areng ja piirkondlik integratsioon AKV riikides” | Mitteseadusandlik meede/teatis | Teatises vaadeldakse, kuidas kõige paremini ergutada AKV riikide majanduslikku arengut ja piirkondlikku integratsiooni (kaasa arvatud kaubandus), keskendudes eriti erasektori arendamisele. Eesmärgiks on töötada välja strateegia, mis tagaks ELi ja liikmesriikide tasandil olemasolevate meetmete ja vahendite vastastikuse täiendavuse. |

Metsapakett: a) teatis raadamise vähendamiseks võetavate meetmete kohta b) teatis ebaseaduslikult raiutud puidu ja sellest valmistatud puidutoodete ELis turustamise ennetamise kohta (millele lisatakse võib-olla seadusandlik ettepanek) | a) Mitteseadusandlik meede/teatis b) Mitteseadusandlik meede/teatis | a) Teatises esitatakse erinevad poliitikavõimalused tulevase kava jaoks, mille eesmärk on peatada raadamine. b) Teatises uuritakse poliitikavõimalusi, mis aitaksid vältida ebaseaduslikult raiutud puidu ja sellisest puidust valmistatud puidutoodete importi/toomist ELi turule. Sõltuvalt käimasoleva mõjuhindamise tulemustest, võidakse sellele lisada seadusandlik ettepanek. Tuginedes suuremate puitu tootvate riikidega metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (FLEGT) käsitlevate kahepoolsete lepingute sõlmimiseks praegu ja tulevikus peetavatele kahepoolsetele läbirääkimistele, on käesoleva algatuse eesmärk kaitsta ohustatud metsi ebaseadusliku raie eest ja kõrvaldada ELis neist pärinevate toodete müük. |

(61 algatust, mis on rühmitatud 49 paketiks).

(*) Algatused, mis aitavad kaasa ka lihtsustamisprogrammi elluviimisele, vt 2. lisa

2. lisa – Lihtsustamisalgatuste loetelu

Pealkiri | Lihtsustamise meetme liik | Kohaldamisala ja eesmärgid |

Seadusandlikud ettepanekud, mis esitatakse ühise põllumajanduspoliitika „tervisekontrolli” käsitleva teatise põhjal | Läbivaatamine | 2007. aasta ühise põllumajanduspoliitika „tervisekontrolli” käsitleva teatise põhjal tehtavad seadusandlikud ettepanekud pakuvad võimalusi ühise põllumajanduspoliitika „tervisekontrolliks” eesmärgiga muuta ühtne otsemaksete kava tõhusamaks, kohandades turutoetusvahendeid ja lahendades uusi sektori ees seisvaid väljakutseid. „Tervisekontroll“ ei ole põhjalik reform, vaid selle eesmärgiks on pigem sisuliselt tagada, et ühine põllumajanduspoliitika toimiks tõhusalt ja seda võimaluse korral lihtsustada. See algatus tehakse ühtse otsemaksete kava läbivaatamisklauslite ja teatavate põllumajandusturgude põhjal, mis kaasati 2003./04. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformidesse. |

Komisjoni määrus põllumajandustoodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides | Läbivaatamine | Algatuse eesmärgiks on kehtestada siseturul ja kolmandates riikides põllumajandustoodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kaasfinantseerimise tingimused, meetmed ja kontrollid. See toimub kahe olemasoleva komisjoni määruse (1071/2005 ja 1346/2005) konsolideerimise teel. |

Eraladustus: komisjoni määruses sätestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustoodete eraladustamise ühised eeskirjad | Läbivaatamine | Ettepaneku eesmärk on asendada arvukad valdkondlikud eeskirjad horisontaaleeskirjadega ja lihtsustada põllumajandustoodete eraladustusega seotud haldusmehhanisme. Olemasolevaid valdkondlikke sätteid, mis sektoriti erinevad, uuritakse eesmärgiga mittevajalikud sätted kõrvaldada ja eraladustuse süsteemi ühtlustada. |

Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr ... ühise turukorralduse kehtestamise ja spetsiaalsete sätete kohta teatavate põllumajandustoodete osas (üks ja ainus ühise turukorralduse määrus) | Läbivaatamine, uuestisõnastamine ja tühistamine | Ühes ja ainsas ühise turukorralduse määruses, mille nõukogu peaks plaani kohaselt vastu võtma 2007. aasta oktoobris, ühendatakse olemasolevad ühised turukorralduseeskirjad üheks tekstiks. Sellega ei muudeta poliitikat, vaid lihtsustatakse ja ühtlustatakse õigusnorme. Vahepeal on tehtud olemasolevatesse turukorraldustesse mitmesuguseid olulisi muudatusi. Need on eriti silmapaistvad piima, suhkru ning puu- ja juurviljade sektoris. On oluline inkorporeerida need muudatused ühte ja ainsasse ühisesse turukorraldusse, et saavutada üks lihtsustatud õigustekst, mis hõlbustaks juurdepääsu olemasolevatele õigusaktidele ja looks seega oluliselt suurema läbipaistvuse ja õigusliku selguse. Seega puudutab kõnealune algatus komisjoni järgnevat ettepanekut. |

Piimapakett (kaks erinevat algatust): 1) komisjoni määrus, millega sätestatakse teatavad rakenduseeskirjad riikliku sekkumise kohta või suhtes; 2) komisjoni määrus, milles sätestatakse teatavad rakenduseeskirjad riikliku sekkumise kohta lõssipulbri suhtes | Läbivaatamine | Algatuse eesmärk on lihtsustada menetlusi, mis on seotud või sekkumisostuga, kaotada siseriiklikud või kvaliteediklassid ning koore- ja lõssipulbrile eraladustamisabi andmine. Tehnilised selgitused ja lihtsustamine (nt salastatust käsitlevate sätetega seoses) muudavad teksti loetavamaks. |

Kiirkontrollid: komisjoni määruse (EÜ) nr 796/2004 (nõuetele vastavuse ning ühtse haldus- ja kontrollsüsteemi kohta) muutmine | Läbivaatamine | Ettepanek on komisjoni poolt nõukogule esitatud nõuetele vastavuse süsteemi kohaldamist käsitleva aruande (KOM(2007)147) otsene tulemus. Muudatuste tulemuseks oleksid lihtsamad ja tõhusamad eeskirjad põllumajandustootjatele otsetoetuse andmise kontrollide kohta kontrollivalimi valiku osas, nende kontrollide ajastamise kohta ja kohapealseid kontrolle käsitlevate erieeskirjade kohta. |

Tärklise tootmistoetused: komisjoni määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1722/93, milles sätestatakse teraviljasektori tootmistoetusi käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad | Läbivaatamine | Algatuse eesmärk on lihtsustada kontrollimenetlusi erikontrolli nõuete läve tõstmise kaudu. Sellega lihtsustatakse ärikeskkonda, kus ELi tärklisetootjad tegutsevad, kõrvaldades mittevajalikud/ebaproportsionaalsed modifitseeritud tärkliste kontrolliga seotud haldusmeetmed. Ettepanekut on viimistletud pärast valitsuseväliste organisatsioonide/sidusrühmadega konsulteerimist. |

Eksporditoetuste kontrollid: komisjoni määrus, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 2090/2002, nr 3122/94 ja nr 800/1999 füüsiliste ja asenduskontrollide kohta põllumajandustoodete eksporditoetuste raames | Läbivaatamine | EÜ määruse nr 2090/2002 muutmine, millega sätestatakse nõukogu määruse nr 386/90 üksikasjalikud rakenduseeskirjad füüsilise kontrolli kohta, mis teostatakse eksporditoetuse saamise tingimustele vastavate põllumajandussaaduste- ja toodete eksportimise ajal. |

Värske puu- ja juurvili: ettepanek komisjoni määruse kohta, milles sätestatakse värske puu- ja juurvilja turustusnormid ning kehtestatakse nende turustusnormide nõuetele vastavuse kontrolli eeskirjad | Läbivaatamine | Ettepaneku eesmärk on ühendada 34 värske puu- ja juurvilja turustusnorme käsitlevat määrust üheks määruseks, vähendada turustusnormidega hõlmatud toodete loetelu ja ratsionaliseerida kontrolle. |

Ühine veiniturukorraldus: nõukogu määruse, millega kehtestatakse üks ja ainus ühine turukorraldus (ei ole veel ilmunud), muudatus, et kaasata sellesse ühist veiniturukorraldust käsitlevad sätted | Läbivaatamine | Muudatusega viiakse ühise veinituru korraldust käsitlevad erieeskirjad põllumajandustoodete ühisturu korralduse üldeeskirjade hulka. See muudab ELi õigusaktid selgemaks ja lihtsamaks. |

Komisjoni määrus (EÜ) ... asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta regionaalabi, VKE, teadus- ja arendustegevuse, keskkonnaabi, tööhõive ja koolituse kohta. (Üldine grupierandi määrus – lõplik vastuvõtmine) | Läbivaatamine | Komisjoni lõppeesmärk on koondada esimest korda kõik olemasolevad üldised grupierandi määrused ühteainsasse määrusesse. See mõjutab kvalitatiivselt ELi ettevõtete ning riiklike ja piirkondlike ametiasutuste eeskirjade selgust, prognoositavust ja läbipaistvust. Uues üldises grupierandi määruses käsitletakse grupierandites juba käsitletud valdkondi (koolitus, tööhõive, VKE) ja uusi valdkondi (uuendustegevus, keskkond, riskikapital, regionaalabi). Teadusuuringuid ja kapitaliriski käsitlevad määrused võeti vastu 2006. aastal, kuid keskkonna suhtes kohaldatavad määrused võetakse vastu 2007. aastal. Uue üldise grupierandi määruse eelnõu lõplik vastuvõtmine on kavandatud aastaks 2007 ja ametlik vastuvõtmine komisjonis aastaks 2008. Ettepanek: |

Direktiivi ettepanek, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2001/23/EÜ ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta | Läbivaatamine | Direktiivis 2001/23/EÜ ei ole ühtegi sätet kollisiooninormide kohta. Seetõttu jääb ebaselgeks, kuidas kohaldada direktiivi sätteid riikidevaheliste üleminekute suhtes. Ettepaneku, mille komisjon teeb pärast tööturu osapooltega konsulteerimise kaht etappi, eesmärk on seega selgitada direktiivi kohaldamist riikidevaheliste toimingute suhtes. Ettepanek suurendab majandus- ja õigussubjektide õiguskindlust ning selle tulemuseks on ettevõtete kulude kokkuhoid ja töötajate parem kaitse. |

Ühenduse algatus tööst tingitud skeleti-lihassüsteemi haiguste kohta | Uuestisõnastamine | Algatuse eesmärk on integreerida ühte õigusakti sätted, mis käsitlevad töötajate tervise ja ohutuse kaitset skeleti-lihassüsteemi haiguste eest tööl. Need sätted on praegu killustatult esitatud erinevates direktiivides, nimelt nõukogu direktiivis 90/269/EMÜ (tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta, mis käsitlevad raskuste käsitsi teisaldamist) ja nõukogu direktiivis 90/270/EMÜ (kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta). Üks õigusakt oleks laiahaardelisem, selgem ja lihtsam kohaldada. See oleks kasulik tööandjatele, kuna oleks õiguslikult selgem, ja töötajatele, kuna tagaks parema kaitse skeleti-lihassüsteemi haiguste eest. . |

Muudatusi käsitlevate määruste läbivaatamine ravimite osas: muudatused direktiivide 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavate ravimite ühenduse eeskirjade kohta) ja 2001/82/EÜ (veterinaarravimite kohta) õiguslikus aluses | Läbivaatamine | Eesmärk on lihtsustada ravimites pärast litsentsi andmist tehtavaid muudatusi käsitlevaid eeskirju (niinimetatud muudatusi käsitlevad määrused). Hetkel kulub kõnealuste eeskirjade haldusmenetlusele 60% ettevõtete juriidiliste osakondade inimressursist ja finantsvahenditest. Mitmelgi juhul võib selline koormus pidurdada uuendustegevust, takistades patsientidele ja ühiskonnale kasulike muudatuste kasutuselevõttu. Algatuse eesmärk on vähendada tööstuse halduskoormust, koordinee