Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 26. istungjärgu ning ülemaailmsete ja kohalike kliimameetmete liitude kohta

(2022/C 61/02)

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

1. on sügavalt mures järelduste pärast, mis esitati valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) viimases aruandes „Kliimamuutused 2021 – reaalteaduslik alus“ (1), milles kinnitatakse, et on kiiresti vaja kehtestada tõhusad ja terviklikud strateegiad, et saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärk hoida globaalne soojenemine tunduvalt alla 2 oC, soovitavalt 1,5 oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega, võidelda kliimamuutuste vastu ning leevendada kliimamuutusi ja nendega kohaneda;

2. rõhutab asjaolu, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused viivad ellu 70 % kõigist ELi õigusaktidest, 70 % kliimamuutuste leevendamise meetmetest, 90 % kliimamuutustega kohanemise meetmetest ja 65 % kestliku arengu eesmärkidest, mis moodustavad ühe kolmandiku avaliku sektori kulutustest ja kaks kolmandikku avaliku sektori investeeringutest ELis. Seega on nad eesliinil, tegeledes kliimamuutuste mõjuga kohalikul ja piirkondlikul tasandil ja suurendades oma territooriumi vastupanuvõimet kliimaprobleemide suhtes;

3. tuletab meelde, et Pariisi kokkuleppes tunnistatakse mitmetasandilise valitsemise tähtsat rolli kliimapoliitikas ja vajadust teha koostööd piirkondade, linnade ja valitsusväliste osalejatega. See põhimõte tuleks nüüd kasutusele võtta kõigil valitsustasanditel, et luua kontakte ja tasandada riigi, piirkonna ja kohaliku tasandi kliimamuutuste meetmete vahel eksisteerivaid lõhesid. Komitee rõhutab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste hääl on muutunud rahvusvahelistel kliimamuutusi käsitlevatel läbirääkimistel ja algatustes tugevamaks, ning väljendab heameelt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võrgustike algatuste üle ja nende panuse üle ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni valitsusväliste osalejate kliimateemalisse platvormi (NAZCA). Komitee rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rühma otsustavat rolli nende seisukohtade koondamisel kogu maailmas ning kliimamuutuste vastu võidelda soovivate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ülemaailmse võrgustiku jätkuval tugevdamisel;

4. on seisukohal, et poliitiliselt oluliste, demokraatlikult valitud valitsusväliste osalejate, nt kodanikele kõige lähemal asuvate haldusasutuste ehk kohalike ja piirkondlike omavalitsuste väärtustamine ülemaailmses kliimaalase juhtimise süsteemis on oluline tingimus kliimaeesmärkide saavutamiseks ja seepärast on äärmiselt tähtis, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni õigusraamistikus tunnustataks seda alt ülespoole suunatud juhtimisvormi, tunnistades ametlikult selle rolli otsustusprotsessis;

5. rõhutab komitee olulist rolli enam kui miljoni kohaliku ja piirkondliku juhi institutsioonilise esindajana ja võrgustike võrgustikuna. Komitee leiab, et seda ainulaadset positsiooni tuleks kasutada ja püüda tugevdada komitee positsiooni globaalses kliimajuhtimises. Komitee kutsub seetõttu ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni üles sõlmima vastastikuse mõistmise memorandumi Euroopa Regioonide Komitee kui Euroopa linnade ja piirkondade institutsioonilise esindajaga, keskendudes eelkõige kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele sektorites, kus valitsemisse juba kaasatakse jõuliselt kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, nagu energia pakkumine ja nõudlus, liikuvus ja transport, põllumajandus, jäätmekäitlus, linnaplaneerimine ja hooned ning üleujutuste ohjamine;

6. rõhutab, et piirkondade ja linnade käimasolevatel tegevustel ja kohustustel peaks olema oluline roll ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi Glasgow’s toimuva 26. istungjärgu (COP26) ettevalmistamisel ning nad tuleb teha COP26-l ametlikult nähtavaks. Komitee kutsub seetõttu ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni üles tegema koostööd komiteega ja teiste asjaomaste kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rühma esindajatega, et ametlikult tunnistada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panust (st piirkondlikult ja kohalikult kindlaksmääratud panuseid), selleks et ametlikult tunnustada, jälgida ja toetada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks tehtavat tööd kogu maailma linnade, kohalike omavalitsuste ja piirkondade poolt, võttes eeskujuks Edinburghi deklaratsiooni elurikkuse kohta;

7. kutsub COP26 eesistujariiki Ühendkuningriiki üles tagama, et kavandatud COVID-19 sanitaarmeetmed võimaldaksid valitsusvälistel osalejatel COP26 töös Glasgow’s aktiivselt osaleda. Komitee kutsub sellega seoses Euroopa Komisjoni üles tagama komitee delegatsiooni kui COP26-l osaleva ELi delegatsiooni ühe osa piisava osaluse ja kaasatuse. Komitee kordab oma lubadust teha koostööd Euroopa Parlamendi delegatsiooniga;

8. rõhutab, et Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärk muuta Euroopa 2050. aastaks esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks kehtib liidusiseselt, integreerides kestlikkuse kriteeriumid kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse, kuid määrates samal ajal ka tempot ülemaailmsel tasandil. Komitee rõhutab, et Euroopa roheline kokkulepe ning kohalike ja piirkondlike roheliste kokkulepete algatused peaksid olema vahendid Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks, ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 ja kestliku arengu eesmärkide täielikuks rakendamiseks ning ELi edasipüüdliku panuse andmiseks 2020. aasta järgsesse ülemaailmsesse elurikkuse raamistikku, mille üle otsustatakse ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni COP15-l (2). Euroopa roheline kokkulepe peaks lisaks kliimaneutraalsuse saavutamisele olema ka majanduslikult elujõuline ega tohiks panna suurt koormust ega kulusid tarbijatele ja ettevõtjatele;

9. on kindlalt veendunud, et COP26 on võimalus vaadata tulevikku ja valmistada ette pinnas suurte eesmärkidega ülemaailmsele 2050. aasta tegevuskavale, täiendades kestliku arengu eesmärkidele tuginevat lähenemisviisi Pariisi kokkuleppega. Kuna Euroopa rohelises kokkuleppes juba kaalutakse süsteemseid seoseid paljude asjakohaste poliitikavaldkondadega, võib see nõuetekohase rakendamise korral pakkuda inspiratsiooni ja motivatsiooni ülemaailmseks roheliseks kokkuleppeks;

10. kutsub ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalisi üles lisama ülemaailmset kokkuvõtet käsitlevatesse eeskirjadesse osaliste kohustuse konsulteerida kohalike ja piirkondlike omavalitsustega asjaomaste kokkuvõtete koostamise etapis ja neid sellesse kaasata. Komitee kutsub eelkõige osalisi üles kaasama kohalikku ja piirkondlikku tasandit struktureeritud riikliku dialoogi kaudu oma riiklikult kindlaksmääratud panuste läbivaatamisse enne osaliste konverentsi kohtumisi;

11. rõhutab, kui oluline on, et EL juhiks ülemaailmseid kõnelusi oma edasipüüdliku ja kaasava kliimapoliitikaga, ning tunnistab seetõttu, et Euroopa kliimaseadus on vaieldamatu signaal ja kohustus, mis muudab Euroopa Liidu kliimameetmete alal liidriks. Seejuures nõuab komitee ka tungivalt, et kliimapüüdlused ei võõrandaks elanikke veelgi rohkem, mõjutades rängalt nende leibkondade eelarvet, millest paljusid mõjutab tugevalt COVID-19 pandeemia. Elanikud ja väikeettevõtjad ei peaks kandma julgete poliitikapakettide kulusid;

12. rõhutab sellega seoses, et paljud Euroopa piirkonnad olid kuulutanud kliimaalase hädaolukorra välja enne, kui Euroopa Parlament kliimaalasest hädaolukorrast teatas, ning on juba vastu võtnud oma edasipüüdlikud kliimaalased õigusaktid. Komitee on seetõttu veendunud, et nende eksperditeadmised väärivad ülemaailmses kliimadiplomaatias rohkem tähelepanu;

13. nõuab ELi missioonide „Kliimamuutustega kohanemine“ ja „Kliimaneutraalsed linnad“ ning muude asjakohaste missioonide (nagu mulla seisundit ja ookeane käsitlevad missioonid) kiiremat kohandamist ja rakendamist, kui need on heaks kiidetud. Komitee kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles koostama oma kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise strateegiad, et suurendada kohalike kogukondade ja looduslike elupaikade kaitset ja vastupanuvõimet (3);

14. nõustudes täielikult ELi kliimaraamistiku eesmärkidega, nõuab komitee konkreetseid meetmeid nende eesmärkide toetamiseks, tagades samal ajal selle, et ühtki piirkonda ega kodanikku ei jäeta kõrvale. Eritähelepanu ja suuremat sihtotstarbelist toetust on vaja söepiirkondade, CO2-mahukate piirkondade, vähem arenenud piirkondade ja saarte puhul;

15. väljendab heameelt Euroopa tuleviku konverentsi algatamise üle ja nõuab, et selle keskne teema oleks Euroopa roheline kokkulepe, kuna kliimamuutustel, õiglasel üleminekul ja kestlikul arengul on otsene mõju majandusele, rahvatervisele ja ELi kodanike heaolule. Komitee on seisukohal, et selles raamistikus võib Euroopa kliimapakt mängida olulist rolli ja muutuda parimaks tavaks, millest tuleks kogu maailmas eeskuju võtta;

16. on valmis korraldama koos Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamendi ja teiste asjaomaste organisatsioonidega mitmeid dialooge kodanikega ja temaatilise päeva kohalike kliimameetmete teemal, et tutvustada Euroopa rohelise kokkuleppe lisaväärtust ning esitleda erinevaid kohalikke algatusi. Samal ajal kordab komitee oma üleskutset komitee liikmetele näidata eeskuju ning edendada kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi kohalikke ja piirkondlikke istungjärke;

17. kutsub kõiki ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalisi koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja valitsusväliste osalejatega aitama konstruktiivselt kaasa COP26-le eelnevatele protsessidele, muu hulgas edendades kohalikke nõuandeorganeid, kodanike konvente, kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi kohalikke ja piirkondlikke istungjärke ning poolametlikke institutsioone, nagu kohalikud ja piirkondlikud noortenõukogud ja -parlamendid;

18. rõhutab, kui olulised on teadusuuringud ja andmete kogumine prognoositavate kliimavariatsioonide kohta piirkonniti, samuti kliima modelleerimine ja kliimamõju hindamine tõenditel põhineva ja ka tehnoloogianeutraalsuse põhimõttega arvestava kliimapoliitika väljatöötamiseks. Komitee peab vajalikuks edendada piirkondadevahelist koostööd, et aidata ja kaitsta kõige haavatavamaid piirkondi ja kodanikerühmi;

19. toetab kliimamuutusi käsitlevate kohalike teadusplatvormide (mis on mitmes piirkonnas juba olemas ja täidavad kohaliku valitsustevahelise kliimamuutuste rühma rolli) arendamist ja nende integreerimist teabevahetusvõrgustikesse, et ergutada koostööd teadlastega ja toetada kohalikul tasandil valitud poliitikute otsustusprotsessi;

20. rõhutab, et hoolimata paljude linnade ja piirkondade võetud ulatuslikest meetmetest ei ole paljud neist ikka veel teadlikud oma kasvuhoonegaaside heitkoguste praegusest ja varasemast tasemest ning nad ei ole analüüsinud oma haavatavust kliimamuutuste suhtes, mistõttu on neil raske oma jõupingutusi kvantifitseerida ja võrrelda. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni (eelkõige kasutades täielikult ära kohalikke ja piirkondlikke energiaagentuure), Teadusuuringute Ühiskeskust ja Euroopa Energiaagentuuri – koostöös kasvuhoonegaaside riiklikke inventuure koostavate riiklike teenistustega – üles toetama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi heitkoguste hindamisel ja aruandlusel, kliimamuutuste peamiste mõjude analüüsimisel oma piirkonnas, kliimameetmete tegevuskavade koostamisel ning kohustuste võtmisel kohalikul ja piirkondlikul tasandil, nagu ühinemine linnapeade paktiga, tunnustades nende jõupingutusi Euroopa fondide kaudu;

21. väljendab heameelt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames taastuvenergia kasutuselevõtu valdkonnas tehtud töö üle, mis on eduka kliimakaitse eeltingimus. Komitee on seisukohal, et taastuvenergia laialdaseks kasutuselevõtuks lähitulevikus on vaja julgeid laienemiseesmärke ja -meetmeid ning ulatuslikku detsentraliseeritud taristu kavandamist;

22. palub Euroopa Komisjonil teha Euroopa Regioonide Komiteega koostööd, et uurida, kuidas piirkondlikud kliimameetmete tegevuskavad võiksid toimida kohalikult ja piirkondlikult kindlaksmääratud panustena, millega aidatakse kohalikul tasandil kaasa Pariisi kliimakokkuleppele, ning kuidas saaks need ametlikult tunnistada riiklikult kindlaksmääratud panuste täienduseks, pöörates erilist tähelepanu topeltarvestuse vältimisele. Kõigepealt peaksid kohalikult ja piirkondlikult kindlaksmääratud panused saama riiklike energia- ja kliimakavade lahutamatuks osaks, kui energialiidu juhtimist käsitlev määrus läbi vaadatakse;

23. toetab sellega seoses ülemaailmse linnapeade pakti ühist aruandlusraamistikku kui sammu kohalike ja piirkondlike jõupingutuste võrreldavuse suunas ning palub Euroopa Komisjonil jätkuvalt toetada ja laiendada selliseid algatusi nagu linnapeade kliima- ja energiapakt nii ELis kui ka väljaspool seda;

24. on seisukohal, et kliimameetmete rakendamist kohalikul tasandil tuleb täiendada ja rikastada teabe jagamise, vastastikuse õppimise ja piirkondade mitmekesisuse arvessevõtmise kaudu. Kohalike ja piirkondlike osalejate võrgustikud ja liidud on teadmiste suurendamisel piirkondlikul, riiklikul ja ülemaailmsel tasandil olulise tähtsusega;

25. tugevdab jätkuvalt oma koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsuste üleilmsete, Euroopa ja riiklike ühenduste, piirkondade ja linnade sidusrühmade kogukondade, riikide parlamentide ning teiste osalejatega;

26. väärtustab institutsioonidevahelist koostööd ja suuremat sünergiat oma partneritega: näiteks piirkondlike parlamentidega Euroopa Liidu Piirkondlike Seadusandlike Kogude Konverentsi kaudu, algatusega RLEG, mida edendab seadusandlike volitustega piirkondade rühm, RegHubi võrgustiku ja ühtekuuluvuspoliitika allianssi võrgustikuga, komitee kampaaniaga „Euroopa roheline kokkulepe“; noorte valitud poliitikutega spetsiaalse programmi kaudu; piirkondlike ja kohalike poliitikutega, kes vastutavad Europe Directi keskuste eest ning katseprojektiga „Building Europe with Local Entities“ (Euroopa ülesehitamine koos kohalike üksustega);

27. rõhutab rahastamise rolli kliima- ja kliimamuutustega kohanemise eesmärkide saavutamisel ning seda, et kohalikud omavalitsused peavad tegema koostööd erasektori ja finantsasutustega, et teha kestlikke investeeringuid kooskõlas heitevabaduse, saastevabaduse, minimaalsete jäätmete ja kliimamuutustega kohanemise alaste eesmärkidega. Komitee kordab oma üleskutset, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid rohelise kokkuleppe projektide jaoks ELi rahalistele vahenditele vahetult ligi pääsema, ja teeb Euroopa Komisjonile ettepaneku luua kohalike omavalitsuste jaoks konkreetne kliimainnovatsiooni programm;

28. peab ülemaailmset linnastumist kliimameetmete ja rahastamise (4) puhul keskseks kliimasektoriks. Komitee märgib suureneva linnastumise taustal linnade keskset rolli kliimaneutraalsuse suunas liikumisel innovatsiooni katseplatvormidena ning uute lähenemisviiside edendamisel kliimamuutuste leevendamiseks ja nendega kohanemiseks, eelkõige ruumilise planeerimise, kestliku liikuvuse, taskukohaste eluasemete ja energiatõhusate hoonete näol. Komitee kordab oma toetust algatustele, mille eesmärk on tutvustada parimaid tavasid ja teadmussiiret, nagu programmi „Horisont“ kliimaneutraalsete linnade missioon, linnade tegevuskava partnerlused jne;

29. on seisukohal, et Euroopa territoriaalse koostöö rühmitustel ja muudel piiriülestel struktuuridel on oluline roll kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise alase piiriülese, riikidevahelise ja piirkondadevahelise koostöö hõlbustamisel ja edendamisel;

30. väljendab heameelt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni töö üle soolise võrdõiguslikkuse ja kliimapoliitika vahelise seose valdkonnas (5) ning kutsub Euroopa Komisjoni üles töötama samas suunas. Komitee kutsub üleilmseid ja Euroopa osalejaid üles investeerima soolisesse analüüsi ja sooliselt segregeeritud andmetesse, et täielikult mõista kliimamuutuste mõju kõigis haavatavates rühmades, rakendama sootundliku eelarvestamise meetodeid ning tagama kõigile sugudele ja tasanditele võrdne juurdepääs esindatusele poliitikakujundamises. Komitee toetab sellega seoses üleskutset parandada soolist tasakaalu ELi ja riikide delegatsioonides ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsil;

31. kordab oma üleskutset võtta keskkonna- ja kliimamuutustega seotud kaalutlusi paremini arvesse ELi välissuhetes ja eelkõige ELi kaubanduspoliitikas. Komitee rõhutab samuti, kui oluline on jagada vastastikuseid kogemusi territoriaalse koostöö platvormide, nt ARLEMi ja CORLEAPi raames, samuti linnadevaheliste partnerluste kaudu. Kliimamuutused peaksid jääma ELi strateegiliseks diplomaatiliseks prioriteediks, et toetada kolmandaid riike kliimaneutraalsuse saavutamiseks ja Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks vajalike ulatuslike poliitikameetmete vastuvõtmisel ja rakendamisel;

32. on seisukohal, et WTO nõuetele vastav piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism võiks edendada üleminekut kliimaneutraalsusele kogu maailmas, ning näeb kohalike ja piirkondlike omavalitsuste selget võimalust panustada sellesse protsessi riigi tasandist madalama tasandi kliimadiplomaatia kaudu;

33. toetab täielikult põhimeetmeid, mida riikide valitsused ja finantsasutused peaksid võtma kohalike kliimameetmete eeltingimusena, nagu on kindlaks määratud elukeskkonna kliimameetmete tegevuskavas (6);

34. teeb komitee presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile, ELi nõukogu eesistujariigile Sloveeniale ning Euroopa Ülemkogu eesistujale.

Brüssel, 13. oktoober 2021 Euroopa Regioonide Komitee president Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Täielik aruanne on kättesaadav aadressil https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/report/IPCC_AR6_WGI_Full_Report.pdf.

(2) Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi 15. istungjärk.

(3) COR-2021-01903, Euroopa Regioonide Komitee arvamus „Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise Euroopa kujundamine – ELi uus kliimamuutustega kohanemise strateegia“.

(4) Nii linnade puhta arengu mehhanism / heitkogustega kauplemise süsteemid (turumehhanisme käsitleva artikli 6 lõige 4) kui ka kestlik, lõimitud linna- ja territoriaalne areng (mitteturupõhiseid mehhanisme käsitleva artikli 6 lõige 8). Pariisi kokkuleppe artikkel 6.

(5) https://unfccc.int/gender.

(6) Marrakechi ülemaailmsete kliimameetmete partnerlus, 2021.