[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 9.10.2007 KOM(2007) 571 lõplik 2007/0211 (CNS) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse ühisettevõte kütuseelementide ja vesiniku valdkonnas (komisjoni esitatud) {SEK(2007) 1272}{SEK(2007) 1273} SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST | 110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Ühiseid tehnoloogiaalgatusi on tutvustatud seitsmendas raamprogrammis[1] võimalusena luua Euroopa tasandil avaliku ja erasektori partnerlusi teadusuuringute vallas. Ühised tehnoloogiaalgatused väljendavad ELi soovi koordineerida teadusuuringutealaseid jõupingutusi, tugevdada Euroopa teadusruumi ning saavutada Euroopa konkurentsivõime eesmärgid. Ühised tehnoloogiaalgatused kasvavad välja eelkõige Euroopa tehnoloogiaplatvormide tööst. Üksikjuhtudel on Euroopa tehnoloogiaplatvormid saavutanud niivõrd laia ulatuse ja mahu, et nende strateegiliste teadusuuringute kavade tähtsamate osade rakendamine nõuab suurte avaliku ja erasektori investeeringute ning teadustöö vahendite kaasamist. Ühised tehnoloogiaalgatused pakutakse välja kui tõhusad vahendid nende tehnoloogiaplatvormide vajaduste rahuldamiseks. Eriprogrammis „Koostöö”[2] on märgitud, et kütuseelemendid ja vesinik on lennunduse ja lennutranspordi, uuenduslike ravimite, manussüsteemide, nanoelektroonika ning üleilmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) kõrval üks kuuest valdkonnast, kus ühised tehnoloogiaalgatused võivad olla eriti asjakohased. Vesiniku ja kütuseelementide tehnoloogiaplatvormil põhinev kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte aitab rakendada keskkonnatehnoloogia tegevuskava (ETAP) vastavalt teatisele KOM(2004) 38, milles see tehnoloogiaplatvorm on sätestatud ühena ETAPi prioriteetsetest meetmetest. Kütuseelemendid on väga vaiksed ja ülitõhusad energiamuundurid, mis võimaldavad olulisel määral kumulatiivselt vähendada kasvuhoonegaase ja saasteaineid. Nad võimaldavad energialiikide puhul paindlikkust, sest neid saab kasutada vesiniku ja muude kütustega, nagu maagaas, etanool ja metanool. Vesinikku kasutavad kütuseelemendid on olemuslikult puhtad energiamuundurid, kuna ainsaks jääksaaduseks on veeaur, kuid teised liigid, mis kasutavad maagaasi ja muid fossiilkütuseid, vähendavad samuti heitkoguseid, kuna on tõhusamad ja tarbivad seetõttu vähem kütust. Vesiniku kui paindliku energiakandja kasutuselevõtt mõjutab positiivselt energiavarustuse kindlust ja stabiliseerib energiahindu, kuna seda saab toota kõikidest esmastest energiaallikatest ning seepärast mitmekesistab see kütuseliike transpordis, mis praegu sõltub 98% ulatuses naftast. Seda saab kasutada kütuseelementides või põletada soojuse saamiseks või liikumis- ja elektrienergiat andvates turbiinides ja sisepõlemismootorites. Vesinikku saab kasutada ka energiasalvestina. Näiteks juhul, kui taastuvelektri tootmine on nõudlusest suurem, saab ülejäävat energiat kasutada elektrolüüsi teel vesiniku tootmiseks, soodustades nii taastuvelektri integreerimist energiaturuga. Kuigi kütuseelementide ja vesiniku alastesse teadusuuringutesse on juba suunatud märkimisväärsel hulgal ELi riiklikke vahendeid ning need on teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse strateegia olulise osana juba lisatud seitsmenda raamprogrammi energeetika ja transpordi teadusuuringute portfelli, ei muutu need tehnoloogiad tõenäoliselt turul kättesaadavaks nii kiiresti, kui oleks soovitav. On oht, et kütuseelementide ja vesiniku tööstuslik arendamine peatub ja jääb maha konkurentidest mujal maailmas. Seda põhjustavad järgmised tegurid: vajalikud teadusuuringud on sageli nii keerukad, et ükski kütuseelementide ettevõte või riiklik teadusasutus ei suuda neid üksi teostada; puudub kokkulepitud pikaajaline eelarvekava ning strateegilised tehnilised ja turueesmärgid, mis ergutaksid ettevõtjaid ja teadusringkondi eraldama rohkem vahendeid; rahalisi vahendeid ei kasutata optimaalselt ning see põhjustab killustatud teadustöös lünki ja kattuvusi; rahalistest vahenditest ei piisa integreeritud programmiks, mis ulatuks alusuuringutest kuni ulatusliku ELi tasandi esitluseni; Euroopa kütuseelementide sektor on hajutatud eri riikide ja tegevusvaldkondade (akadeemilised ringkonnad, uued tööstusettevõtted, kõrgtehnoloogilised VKEd) vahel ning see piirab teadmiste ja kogemuste vahetamist ja ühiskasutust; potentsiaalsete klientide ootuste täitmiseks on vaja tehnilisi läbimurdeid toimivuse, materjalide, töökindluse ja vastupidavuse parandamiseks ja süsteemikulude vähendamiseks. Eesmärgistatud ja tervikliku tööstusliku teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse programmita, mis võimaldaks Euroopa tasandil ära kasutada teadusuuringutesse, tehnoloogiaarendusse ja tutvustamistegevusse tehtavaid investeeringuid, on teadusuuringute kitsaskohtade leevendamise ja tehnoloogiliste läbimurrete leidmise jõupingutused ka edaspidi hajutatud ja kindla struktuurita. Avaliku ja erasektori ühine tehnoloogiaalgatus, mida rakendatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 171 kohase ühisettevõtte kaudu, võimaldaks kogu ELi, sealhulgas uute liikmesriikide suurettevõtetel ning väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel teha omavahel ja teiste sidusrühmadega koostööd järgmiste ühiste eesmärkide nimel: teha võimalikuks kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate läbimurre turul, et tuua kaubanduslike turujõudude abil üldsusele märkimisväärset kasu; viia Euroopa kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiates maailmas esirinda; saavutada teadustöö kriitiline mass, et pakkuda tööstusele ning avaliku ja erasektori investoritele, otsustajatele ja teistele sidusrühmadele kindlustunnet pikaajalises programmis osalemiseks; võimendada uusi teadusuuringutesse, tehnoloogiaarendusse ja tutvustamistegevusse tehtavaid investeeringuid tööstusharude, riikide ja piirkondade tasandil; arendada riikliku ja piirkondliku teadustöö tiheda koostöö kaudu Euroopa teadusruumi, järgides samas subsidiaarsuse põhimõtet; integreerida teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust ning keskenduda pikaajaliste säästvuse ja tööstuse konkurentsivõime eesmärkide saavutamisele kulude, jõudluse ja kestvuse vallas ja ületada kriitilised tehnoloogilised kitsaskohad; ergutada innovatsiooni ning uute VKEsid hõlmavate väärtusahelate teket; soodustada tööstuse, ülikoolide ning uurimiskeskuste suhtlust alusuuringute valdkonnas; edendada uute liikmesriikide ja kandidaatriikide osalust; teostada laiapõhjalisi sotsiaalseid, tehnilisi ja majanduslikke uuringuid tehnoloogia arengu ning mittetehnoloogiliste turutõkete hindamiseks ja jälgimiseks; teostada uuringuid, mis aitavad välja töötada uusi ning läbi vaadata olemasolevaid eeskirju ja standardeid, et kaotada kunstlikud turuletuleku tõkked ning toetada vahetatavust, koostalitlusvõimet, piiriülest vesinikukaubandust ja eksporditurge, tagades samas ohutusnõuded ning mitte pärssides innovatsiooni; anda üldsusele usaldusväärset teavet vesiniku ohutuse, uute tehnoloogiate keskkonnaeeliste, varustuskindluse, energiakulude ning tööhõive kohta. Üldine taust Energia on kaasaegse ühiskonna ja säästva arengu alustala. Energiapuudus või energiaalane ebakindlus põhjustaks üksikisikutele, kogukondadele ja ettevõtjatele tõsiseid probleeme nii vahetult kui ka tuleviku kavandamise seisukohalt. Viimase aja nafta- ja gaasitarnete häired ning tuleviku ebakindlus ja sellest tulenevad hinnakõikumised pärsivad majanduskasvu, suurendavad inflatsiooni ja tööpuudust ning vähendavad finants- ja muude varade väärtust. Nafta- ja gaasivarud on ammendumas ning mõnede ekspertide arvates saavutatakse peagi tootmisvõimsuse tipp[3], igal juhul on kindel, et allesolevad varud koonduvad üha enam üksikute piiratud poliitilise juurdepääsuga riikide kätte ning varustuskindlus kujuneb enamiku tööstusriikide ja eriti ELi jaoks oluliseks probleemiks. Konkurentsipõhise ning järk-järgult integreeruva ülemaailmse transpordi- ja energiaturu tingimustes kasvab kiiresti energianõudlus suurtes arenevates riikides. Maailma tasandil on meile suureks probleemiks kliimamuutused ning kasvuhoonegaaside taseme kasv. On palju ebaselgust, kuid üldise juhtiva teadusliku arvamuse kohaselt on kiiresti vaja olulisel määral ja pikaks ajaks vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid[4]. Euroopa kütuseelemendi- ja vesinikutööstuse praegune struktuur ei ole rahuldav ning tekitab muret, kas suudetakse muutustega kohaneda. Kuigi ELis on mõned maailmatasemel teadusrajatised ning ta on näiteks maailmas juhtpositsioonil suurte allveelaevade kütuseelementide ning kütuseelementide membraanide vallas, on tööstusharu üldiselt alles kujunemisjärgus ning seni puuduvad suuremahulised tootmisprotsessid ja piisav infrastruktuur varustus- ja tugiteenuste jaoks, nagu näiteks personali väljaõpe. Kogu maailmas on kütuseelementide tööstusele iseloomulikud väga suured korporatiivsed ettevõtted ning väga väikesed äärmiselt uuenduslikud VKEd. Viimaseid on Euroopas palju ning hädavajalik on realiseerida nende innovatsioonipotentsiaal, kuna neist ettevõtetest võib tulevikus saada ELi komponentide tarneahela alus. Kütuseelemendi- ja vesinikutööstus on omavahel tugevalt seotud, kuid ei sõltu teineteisest täielikult. Neis kahes tööstusharus valitseva konkurentsi olemus ja tase on väga keerukad. Vesiniku kui mahtkauba kasutamine töötlevas tööstuses on pika ajalooga ja laialt levinud ning tööstusettevõtted näevad ette uute energia- ja transporditurgude avanemist ühelt poolt kütuseelementide tehnoloogia laiema ning teiselt poolt vesinikupõlemismootorite kasutuselevõtu tulemusena. Samas ei sõltu kütuseelementide tootjad, kes on enamasti käivitamisjärgus, täielikult vesinikust, kuna osa kütuseelemente võivad kasutada muid kütuseid, sealhulgas maagaasi, metanooli ja etanooli. Kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiat kasutavad turuletulijad on silmitsi turulepääsu tõketega, mida seavad suurte majandushuvidega sidusrühmad, kes on seotud energialiikide muutumise korral ohustatud tööstusharude ja füüsilise infrastruktuuriga. Turulepääsu raskendab ka see, et puuduvad kõrvalmõjude (nt süsinikuväärtuse) arvessevõtmist soodustavad hinnakujundusmehhanismid[5] ja uuele tootepõlvkonnale üleminekuks ning kütuseelementide ja vesiniku infrastruktuuri ülesehitamiseks vajalikud pikaajalised investeeringud, ning on raskusi ülemaailmse turu arengut soodustavate ühiste eeskirjade, reeglite ja standardite kehtestamisega. On vaja integreeritud strateegiat, et maksimeerida maagaasi, metanooli ja etanooli kasutavatest üleminekutehnoloogiatest saadavat kasu, kombineerides neid võimaluse korral süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamisega (CCS), ning kasutada kavakohases ja optimeeritud raamistikus ära strateegilisi nišiturge, et vältida majandushäireid. Maailma kütuseelementide tööstuse aastakäive oli 2005. aastal umbes 300 miljonit eurot, kusjuures Põhja-Ameerika turuosa oli 52%, Jaapanil 14%, Euroopal 12% ning kogu ülejäänud maailmal 22%. Euroopas on Põhja-Ameerika ja Jaapaniga võrreldes suhteliselt vähem ettevõtteid, kes töötavad välja oma kütuseelemendipatareide ja komponentide tehnoloogiat, eriti autotranspordi vallas. Erainvesteeringud teadusuuringutesse, tehnoloogiaarendusse ja tutvustamistegevusse ulatuvad hinnanguliselt 700 miljoni euroni aastas, millest 78 % tehakse Põhja-Ameerikas ning üksnes 10 % Euroopas. Euroopa tööstus vajab täiendavaid ergutusi neisse tehnoloogiatesse investeerimiseks ja konkurentsivõime suurendamiseks. Peamised konkurendid on rakendamas ambitsioonikaid integreeritud teadus- ja arendusprogramme, mille eesmärk on tuua tooted turule ning kehtestada de facto standardid, mida hilisemad tulijad on sunnitud järgima. Euroopa Komisjoni uuringu[6] kohaselt on EL kütuseelementidega sõidukite tutvustamise osas Jaapanist ja Põhja-Ameerikast viis aastat maha jäänud. USA ja Jaapani programme juhitakse strateegiliselt, tihedas koostöös vastavate tööstusharudega. USA energeetikaministeerium on välja töötanud vesinikukasutuse kava „Hydrogen Posture Plan”[7], mis põhineb ulatuslikel konsultatsioonidel peamiste sidusrühmadega. Jaapani majandus-, kaubandus- ja tööstusministeerium annab sihttoetusi alusuuringuteks. Lisaks toetab Jaapan ambitsioonikat koduste soojuse ja elektri koostootmise kütuseelemendisüsteemide tutvustusprogrammi, vesiniku jaotusinfrastruktuuri arendamist ning mitmesuguste vesinikutootmise võimaluste katsetamist Jaapani kütuseelementide kauplemisalase konverentsi (Fuel Cell Commercialisation Conference of Japan)[8] raames. Seega on USA ja Jaapani programmidel hästi välja arendatud protsessid teadusuuringute ning tehnoloogia katsetamise juhtimiseks, mida ELi praeguses riigiti killustatud teaduskeskkonnas on raske saavutada. Ühisettevõte viiks ELi võrdsele lähtepositsioonile, luues ühtse juriidilise isiku ühise tehnoloogiaalgatuse jaoks avalikust ja erasektorist teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust käsitlevate lepingute raames saadavate rahaliste vahendite haldamiseks, et arendada kütuseelementide ja vesiniku võtmetehnoloogiaid. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepaneku valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad. | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ühe oma 2007. aasta jaanuaris avaldatud teatises „Energia muutuvas maailmas – Euroopa energiapoliitika”[9] sätestatud algatusena töötab Euroopa Komisjon praegu välja Euroopa energiatehnoloogia strateegilist kava (SET-kava)[10], et suunata energiatehnoloogia innovatsiooni kulgu järgmistel kümnenditel, jõuda tõhusate ja väiksemate süsinikdioksiidi heitkogustega tehnoloogiateni, sealhulgas kütuseelementide ja vesiniku vallas, ning saavutada säästvam energeetikasüsteem. Euroopa Parlament võttis 2007. aasta mais vastu kirjaliku deklaratsiooni[11], milles ärgitas ELi institutsioone toetama kaasaskantavates ja paiksetes seadmetes ja transpordis kasutatavaid kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiaid, luues partnerlussuhteid seda toetavate piirkondade ja linnade, VKEde ning kodanikuühiskonna organisatsioonidega. Kavandatav määrus on kooskõlas ühenduse teaduspoliitikaga. See on kooskõlas ka uuendatud Lissaboni strateegiaga[12] ning Barcelona eesmärkidega, mille kohaselt EL investeerib aastaks 2010 uurimis- ja arendustegevusse 3% oma SKTst. Seitsmendal raamprogrammil (2007–2013) on oluline osa selles, et Euroopa saavutaks need eesmärgid. See kajastab ka üksmeelt, et Euroopa peab mitmekordistama jõupingutusi oma teadusuuringutesse, tehnoloogiaarendusse ja tutvustamistegevusse tehtavatest investeeringutest suurema tulu saamiseks, et varustada end kui konkurentsivõimeline ja dünaamiline teadmistepõhine majanduspiirkond. Kavandatav algatus on osa laiahaardelisemast ühenduse uuendustegevuse puudujääkide ületamise strateegiast, mille hulka kuulub ka ettepanek Euroopa Tehnoloogiainstituudi asutamiseks. | KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE | Konsulteerimine huvitatud isikutega ja teadmiste kasutamine | 211 | Ühiste tehnoloogiaalgatuste loomise ettepanekuid koostades võttis komisjon arvesse paljude teadusringkondades ja tööstuses tegutsevate huvitatud isikute seisukohti ning konsulteeris põhjalikult ka liikmesriikide ja Euroopa Parlamendiga. Komisjon konsulteeris ka Euroopa vesiniku- ja kütuseelemenditehnoloogia platvormiga[13], kes esitas strateegilise teadusuuringute kava, rakendusstrateegia ja 2006. aasta rakenduskava, mis on peamine viitedokument ning milles on visandatud kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate tehnilisi ja turueesmärke käsitlev „Snapshot 2020”. Rakenduskavas sätestatakse tervikliku integreeritud teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse programmi prioriteedid koos seitsme aasta ajakavade ja soovitatavate eelarveeraldistega, et kiirendada uute tehnoloogiate kommertsialiseerimist. Protsessi kõikidel etappidel konsulteeriti ka vesiniku- ja kütuseelemenditehnoloogia platvormi töörühmaga „Mirror Group”. Lisaks vesiniku- ja kütuseelemenditehnoloogia platvormi organitele on teavet laialt levitatud ka vesiniku- ja kütuseelemenditehnoloogia platvormi veebilehel ja uudiskirjades, võimaldades kõikidel sidusrühmadel arutelus osaleda. Sidusrühmadeks on algseadmete tootjad, kütuseelementide ja energeetikaseadmete ettevõtted, kelle seas on palju VKEsid[14], kommunaalettevõtted, tööstusgaasiettevõtted, energeetikaettevõtted, ülikoolid ja uurimiskeskused. Kolmeaastane konsulteerimisprotsess hõlmas sadu sidusrühmi, nimetatud platvormi dokumentide avalikku arutelu Internetis, sisendeid EÜ teadusprojektidest ning ulatuslikke uuringuid vesiniku- ja kütuseelemenditehnoloogiate sotsiaal-majanduslike ja keskkonnamõjude ning kasutuselevõtu tasuvuse vallas. Komisjon korraldas ka neli suurt konverentsi (kolm üldkogu ja tehnilise arutelu päevad) ning seminare piirkondadele ja teadusringkondadele. Mõju hindamise aitasid lõpule viia neli rahvusvaheliselt tunnustatud sõltumatut eksperti[15]. | 230 | Mõju hindamine Käesoleva nõukogu määruse ettepaneku suhtes on komisjon läbi viinud mõju hindamise, mille käigus ühise tehnoloogiaalgatuse võimalikku mõju võrreldi alternatiividega, milleks on eelkõige tavapärane stsenaarium, mis hõlmab seitsmendat raamprogrammi ning riiklikke ja piirkondlikke meetmeid. Leiti, et ühisel tehnoloogiaalgatusel on tavapärase stsenaariumi alternatiiviga võrreldes mitu selget eelist: turuleviimise aeg on 2–5 aastat lühem – esimesena uuele turule sisenemise olulisust ei ole võimalik küllalt rõhutada ning sellest saadav kasu on kumulatiivsete investeeringute vähenemine, kasumiläve lähenemine ning esimeste turulesisenejate – kellest paljud võivad olla VKEd – konkurentsipositsiooni paranemine; pikaajalised kohustused ja konkreetne eelarve suurendab avaliku ja erasektori investorite usaldust; täiendavus: kaasrahastamise variant annaks vähemalt 600 miljonit eurot rohkem kui tavapärase stsenaariumiga jätkamine, mis on peaaegu 2,5 korda rohkem kui erasektori investeeringud teadusuuringutesse; vastavalt sellele paraneks kiiremini energiatõhususe ja varustuskindlus ning väheneks kasvuhoonegaaside hulk ja saaste. Ühisest tehnoloogiaalgatusest tulenev teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse programmi kulutuste kasv võrreldes tavapärase stsenaariumiga lühendaks kasumiläveni jõudmise aega 2–5 aasta võrra ning vähendaks kumulatiivseid kulusid umbes 20–30%. Positiivse mõjuga ELi konkurentsivõimele kaasneks simulatsioonimudelite kohaselt lühikeses, keskmises ja pikas perspektiivis ajavahemikul 2025–2050 üldsusele kümnete miljardite eurode suurusjärgus kasu kasvuhoonegaaside ja saaste vähenemisest, energiavarustuse kindluse paranemisest, säästvamast transpordist ning tõhusamast ja puhtamast energiatootmisest ja -tarbimisest. | ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG | 305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Ettepanek koosneb nõukogu määrusest kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte loomise kohta. | 310 | Õiguslik alus Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 171. | 320 | Subsidiaarsus ja proportsionaalsus Kohaldatakse subsidiaarsuse põhimõtet, kuna ettepanek ei kuulu Euroopa Ühenduse ainupädevusse. Ettepaneku eesmärke ei saa piisaval määral saavutada liikmesriikide tasandil, kuna sellise ulatusega ülesanne käib üksikul liikmesriigil üle jõu. Arvestades arendatava infrastruktuuri ja tehnoloogia riikidevahelist iseloomu ning vajadust piisava ressursimassi järele, on teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse koordineerimisel ELi tasemel suurem tõenäosus õnnestuda. Euroopa Ühenduse sekkumine aitab teadusuuringute programme ratsionaliseerida ning tagada väljatöötatud süsteemide koostalitlusvõime mitte üksnes standardite väljaarendamist toetavate ühiste normide kehtestamisele eelnevate teadusuuringute kaudu, vaid ka tihedast teaduskoostööst ning riikidevahelistest tutvustusprojektidest tuleneva de facto standardimise kaudu. Selline standardimine avab suurema turu ning edendab konkurentsi. Ettepaneku reguleerimisala peaks julgustama liikmesriike tegema siseriiklikul tasandil täiendavaid algatusi Euroopa teadusruumi tugevdamiseks, kuna ühiste tehnoloogiaalgatuste eesmärk ongi võimendada selliseid riiklikke ja piirkondlikke programme, et ühistest jõupingutustest enim kasu saada. Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. | Õigusakti valik | 341 | Kavandatud õigusakt: määrus. Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel. Ühenduse osalusega ettevõtte loomiseks on vajalik nõukogu määrus. | MÕJU EELARVELE | 401 | Käesolevale määruse eelnõule lisatud finantsselgituses on sätestatud mõju eelarvele ja inim- ja haldusressursid ning esitatud esialgsed arvandmed ajavahemikuks 2007–2013. EÜ eelarve, mille suuruseks on kokku 470 miljonit eurot, tuleb seitsmenda raamprogrammi eriprogrammi „Koostöö” järgmistest eelarveridadest: energeetika; nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad; transport (sealhulgas lennundus); ning keskkond (sealhulgas kliimamuutused) teadusuuringute peadirektoraadi all ja transport energeetika ja transpordi peadirektoraadi all. Kütuselementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte jooksvad kulud kannavad algusest peale võrdsetes osades (50/50) EÜ ning tööstusrühmitus. Kui luuakse teadusrühmitus ning ta esitab taotluse kütuselementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõttega ühinemiseks, saab teadusrühmitus ühe koha juhatuses ning kannab edaspidi 1/12 jooksvatest kuludest. Teadusuuringuid rahastavad ühiselt EÜ, tööstusrühmitus ning osalevad ülikoolid, riiklikud uurimiskeskused jne, kusjuures projektides on EÜ panus rahaline ning osalejate panus mitterahaline. | LISATEAVE | 510 | Üleminekuperiood | 511 | 2007. aasta tööprogrammiga on ette nähtud kooskõlastus- ja toetusmeede, mille eesmärk on aidata kaasa ühise tehnoloogiaalgatuse üksikasjalikele ettevalmistustele aastatel 2007–2008. | Läbivaatamine | Euroopa Komisjon esitab igal aastal aruande kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte edusammude kohta. Komisjon viib läbi ka vahehindamise ning pärast ühise tehnoloogiaalgatuse lõppu lõpphindamise. Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte eelarve täitmise aruande kinnitab Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal, võttes arvesse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte kui avaliku ja erasektori partnerluse erisusi. Läbivaatamis-/muutmis-/aegumisklausel Käesolev ettepanek sisaldab läbivaatamisklauslit. Käesolev ettepanek sisaldab aegumisklauslit. | 1. 2007/0211 (CNS) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse ühisettevõte kütuseelementide ja vesiniku valdkonnas (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 171, võttes arvesse komisjoni ettepanekut[16], võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[17], võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[18], ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013)[19], edaspidi „seitsmes raamprogramm”, nähakse ette ühenduse toetus pikaajalise avaliku ja erasektori partnerluse loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mis rakendatakse asutamislepingu artiklis 171 sätestatud ühisettevõtete kaudu. Kõnealused ühised tehnoloogiaalgatused loodi juba kuuenda raamprogrammi raames asutatud Euroopa tehnoloogiaplatvormide (ETP) tulemusena ning need hõlmavad oma valdkonna valitud uurimissuundi. Ühised tehnoloogiaalgatused peaksid ühendama erasektori investeeringud ja Euroopa avaliku sektori, sealhulgas seitsmenda raamprogrammi raames toimuva rahastamise. (2) Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsuses nr 971/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö”[20], rõhutatakse vajadust ambitsioonika üleeuroopalise avaliku ja erasektori partnerluse järele, mille abil on võimalik ühenduse tasandil kiirendada põhitehnoloogiate arengut ulatuslike teadusmeetmete, eelkõige ühiste tehnoloogiaalgatuste käivitamise kaudu. (3) Majanduskasvu ja tööhõivet käsitlevas Lissaboni tegevuskavas rõhutatakse vajadust luua ühenduses soodsad tingimused investeeringuteks teadmistesse ja innovatsiooni, et suurendada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja tööhõivet. (4) Nõukogu on oma 3. märtsi 2003. aasta, 22. septembri 2003. aasta ja 24. septembri 2004. aasta järeldustes rõhutanud 3% tegevuskava[21] kohase tegevuse jätkuva edendamise tähtsust, mille hulka kuulub ka tööstuse ja avaliku sektori vahelise uurimistegevuse rahastamise alase koostöö intensiivistamiseks ettenähtud uute algatuste edendamine, et paranda riikidevahelisi avaliku ja erasektori suhteid. (5) Novembris 2003 võttis Euroopa Ülemkogu vastu Euroopa majanduskasvu algatuse, mida on üksikasjalikult kirjeldatud komisjoni teatises[22]. Selle algatuse kiirkäivitusprogramm sisaldab projektivaldkonda „Vesinikumajandus”, mille kogumaht aastateks 2004–2015 on 2,8 miljardit eurot ning mida võib rahastada teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogrammidest ja struktuurifondidest. (6) Vesiniku ja kütuseelementide kõrgetasemeline rühm esitas 2003. aasta mais aruande „Vesinikuenergia ja kütuseelemendid – meie tuleviku visioon”, milles ta muu hulgas soovitas luua kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate partnerlus ning oluliselt suurendada teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eelarvet ning käivitada tutvustamistegevuse pilootprogramm, et laiendada tehnoloogia katsetamisega seotud tegevusi turuarenduse valdkonda. (7) Komisjon toetas 2003. aasta detsembris Euroopa vesiniku ja kütuseelementide tehnoloogiaplatvormi loomist, kaasates kõik huvitatud sidusrühmad ühisesse jõupingutusse, et jõuda kõrgetasemelise rühma visiooni saavutamiseni. See tehnoloogiaplatvorm võttis 2005. aasta märtsis vastu strateegilise teadusuuringute kava ja rakendusstrateegia, mille eesmärk on kiirendada kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate arendamist ja turuletoomist ühenduses. (8) Kütuseelementide ja vesinikuga seotud tehnoloogiline väljakutse on väga keerukas ja ulatuslik ning tehniline pädevus on väga hajutatud. Seepärast tuleks tegevuste, pädevuse ja innovatsioonipotentsiaali kriitilise massi saavutamiseks tegeleda selle küsimusega sihikindlalt ja terviklikult ELi tasandil. Kui võtta arvesse seda ning ka võimalikku panust ühenduse poliitika, eelkõige energeetika, keskkonna, transpordi, säästva arengu ja majanduskasvu vallas, on antud sektoris vaja ühist tehnoloogiaalgatust. (9) Kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärk on rakendada Euroopas kütuseelementide ja vesiniku alaste teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse programm. Meetmete rakendamisel tuleks teha koostööd ja kaasata tööstuse sidusrühmi, sealhulgas VKEsid, uurimiskeskusi, ülikoole ja piirkondi. (10) Pidades silmas olulisi sidusrühmi hõlmavat avaliku ja erasektori partnerlust ja selle tegevuse pikaajalisust, Euroopa kodanikele toodavat sotsiaal-majanduslikku kasu, rahaliste vahendite ühiskasutust ning komisjoni ja tööstuse poolset kaasrahastamist kütuseelementide ja vesiniku alaste teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse vallas, vajaminevat kõrgetasemelist teaduslikku ja tehnilist oskusteavet ning tööstusomandi õiguste sisendit, on hädavajalik luua EÜ asutamislepingu artikli 171 alusel kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte”). See juriidiline isik peaks tagama kütuseelementide ja vesiniku ühisele tehnoloogiaalgatusele eraldatud rahaliste vahendite kooskõlastatud kasutuse ja tõhusa haldamise. Et tagada seitsmenda raamprogrammiga (2007–2013) algatatud, kuid lõpule viimata teadusuuringute asjakohane haldamine, tuleks ühisettevõte luua esialgu 10-aastaseks ajavahemikuks, mis lõpeb 31. detsembril 2017. Seda tähtaega võib pikendada. (11) Ühisettevõtte eesmärke tuleks püüda saavutada avaliku ja erasektori ressursside ühendamise teel, et toetada teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust, püüdes parandada Euroopa uurimisalaste jõupingutuste üldist tõhusust ning kiirendada kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate arendamist ja kasutuselevõttu. Selleks peaks ühisettevõte olema suuteline korraldama projektikonkursse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse projektidele. Teadusuuringute puhul tuleks järgida seitsmenda raamprogrammi suhtes kohaldatavaid olulisi eetikapõhimõtteid. (12) Ühisettevõtte asutajaliikmeteks peaksid olema Euroopa Ühendus ning Euroopa kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse tööstusrühmitus (edaspidi „tööstusrühmitus”), mis esindab tööstuse huve ning on eraettevõtjatele avatud. Ühisettevõtte liikmeks võib saada ka teadusrühmitus. (13) Ühisettevõtte jooksvad kulud kannavad algusest peale võrdsetes rahalistes osades (50/50) Euroopa Ühendus ning tööstusrühmitus. Kui luuakse teadusrühmitus, peaks ta katma 1/12 jooksvatest kuludest. (14) Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kulud peaksid kandma ühendus ja erasektor. (15) Ühisettevõtte peaks looma ühendus ja selle eelarve täitmise aruande peaks kinnitama Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal. Tuleks siiski arvesse võtta ühise tehnoloogiaalgatuse eripära, mis tuleneb avaliku ja erasektori partnerlusest ning eelkõige erasektori toetusest eelarvele. (16) Ühisettevõte peaks pärast komisjoniga konsulteerimist vastu võtma üksikasjalikud rahastamiseeskirjad, mis põhinevad nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust)[23] põhimõtetel. Neis eeskirjades tuleks arvesse võtta tegevusega seotud erivajadusi, mis tulenevad eelkõige vajadusest ühendada ühenduse ja erasektori poolne rahastamine. (17) Ühisettevõtte töökorraldus ja tegevuspõhimõtted tuleks sätestada ühisettevõtte põhikirjas, mis on esitatud lisas. (18) Ühisettevõte peaks täitma kohustusi vastavalt rahvusvahelistele lepingutele. Selleks tuleks ühisettevõtet käsitada rahvusvahelise organisatsioonina Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused)[24] artikli 22 tähenduses ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta)[25] artikli 15 tähenduses. (19) Intellektuaalomandi õiguste põhimõtetega tuleks ette näha kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühise tehnoloogiaalgatuse kaudu loodud tööstusomandi õiguste kuulumine projektides osalejatele ning võimaldada neid nõuetekohaselt ära kasutada. (20) Tuleks võtta asjakohased meetmed eeskirjade eiramise ja pettuste vältimiseks ning astuda vajalikud sammud, et nõuda tagasi kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta[26], nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest[27], ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1073/1999, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti juurdlusi[28]. (21) Juriidilise isiku staatust omava asutusena peaks ühisettevõte olema oma tegevuse eest vastutav. Vajaduse korral peaks Euroopa Ühenduste Kohus olema pädev lahendama ühisettevõtte tegevusest tulenevaid vaidlusi. (22) Kuna liikmesriigid ei suuda võetava meetme eesmärki, milleks on ühisettevõtte loomine, piisaval määral saavutada teadusuuringutealase väljakutse riikidevahelise iseloomu ja mahukuse tõttu, mis nõuab lisateadmiste ja rahaliste ressursside sektoritevahelist ja piiriülest ühiskasutust, ning seepärast on see paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Asutamine 1. Kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks luuakse asutamislepingu artikli 171 kohane kütuselementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte”) perioodiks, mis lõpeb 31. detsembril 2017. Perioodi võib pikendada käesoleva määruse läbivaatamise kaudu. 2. Ühisettevõte on juriidiline isik. Ühisettevõttel on igas liikmesriigis kõige ulatuslikum õigus- ja teovõime, mis vastavalt selle riigi seadustele kuulub juriidilistele isikutele. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtumenetluses protsessiosaliseks. 3. Ühisettevõtet käsitatakse rahvusvahelise organisatsioonina direktiivi 2004/17/EÜ artikli 22 punkti c ja direktiivi 2004/18/EÜ artikli 15 punkti c tähenduses. 4. Ühisettevõtte asukoht on Belgias Brüsselis. 5. Ühisettevõtte põhikiri on esitatud lisas. Artikkel 2 Eesmärgid ja ülesanded 1. Ühisettevõte aitab rakendada Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) ning eelkõige eriprogrammi „Koostöö” teemavaldkondi „Energeetika”, „Nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad”, „Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)” ning „Transport (sealhulgas lennundus)”. 2. Eelkõige on ühisettevõttel järgmised ülesanded: 2. toetada liikmesriikides ja assotsieerunud riikides teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust kooskõlastatud lähenemisviisi kaudu, et ületada turutõrked ning keskenduda turukõlblike rakenduste väljatöötamisele, soodustades seeläbi täiendavaid tööstuslikke jõupingutusi kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate kiireks kasutuselevõtuks; 3. toetada kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse uurimisprioriteetide rakendamist, eelkõige toetuste andmisega projektikonkursside alusel; 4. püüda liikmesriikides ja assotsieerunud riikides julgustada avalikku ja erasektorit rohkem investeerima kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiatesse; 5. sõlmida ühisettevõtte tööks vajalikud teenus- ja tarnelepingud; 6. tagada kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse tõhusus ja tulemuslikkus. Artikkel 3 Liikmed 1. Ühisettevõtte asutajaliikmed (edaspidi „asutajaliikmed”) on: 7. Euroopa Ühendus, keda esindab komisjon, ja 8. Belgia õiguse alusel asutatud Euroopa kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse tööstusrühmitus Aisbl (edaspidi „tööstusrühmitus”). 2. Mittetulunduslikke teadusorganisatsioone, ülikoole ja uurimiskeskusi esindav teadusrühmitus võib saada liikmeks (edaspidi „liige”), kui luuakse teadusringkondi esindav organ. Teadusrühmituse loomise korral saab see ühe koha juhatuses. Artikkel 4 Organid 1. Ühisettevõtte juhtorganid on: 9. juhatus; 10. programmiamet. 2. Ühisettevõtte nõuandeorganid on: 11. kõrgetasemeline liikmesriikide töörühm[29]; 12. teaduskomitee. 3. Sidusrühmade üldkogu on foorum, kus peetakse nõu teadusuuringute edusammude, tehnika taseme, tulevikuga vastavusse viimise ja suundade üle. Sidusrühmade üldkogu on avatud kõikidele avaliku ja erasektori sidusrühmadele ning liikmesriikide ja kolmandate riikide rahvusvahelistele huvirühmadele. See kutsutakse kokku üks kord aastas. Artikkel 5 Rahastamisallikad 1. Ühisettevõtte tegevust rahastatakse ühiselt asutajaliikmete ja liikme osamaksudest. Lisaks võib vastu võtta liikmesriikide, assotsieerunud riikide, piirkondade või ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärke jagavate muude sidusrühmade toetusi projektidele. 2. Ühisettevõtte jooksvad kulud kannavad algusest peale võrdsetes rahalistes osades Euroopa Ühendus ja tööstusrühmitus. Kui luuakse teadusrühmitus, katab ta 1/12 jooksvatest kuludest. Sellisel juhul väheneb selle võrra komisjoni osamaks. 3. Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kulusid rahastatakse ühiselt ühenduse rahalise osamaksu ning tegevuses osalevate eraõiguslike juriidiliste isikute mitterahaliste osamaksudega, mille väärtus peab olema vähemalt võrdne ühenduse osamaksudega. 4. Ühenduse maksimaalne panus ühisettevõtte jooksvateks kuludeks ja tegevuskuludeks on 470 miljonit eurot. Jooksvate kulude suurus jääb prognoosi kohaselt alla 20 miljoni euro. Rahastamine toimub teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammist „Koostöö”, rakendades ühenduse eelarvet vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 54 lõike 2 punkti b sätetele. Ühenduse rahalise toetuse eraldamise kord kehtestatakse üldlepinguga ja iga-aastaste rahastamislepingutega, mille sõlmivad komisjon ühenduse nimel ja ühisettevõte. 5. Kui pärast aastat 2013 (mil seitsmes raamprogramm lõpeb) rahastamist ette ei nähta, jätkatakse aastatel 2014–2017 üksnes projekte, mille toetusleping on sõlmitud hiljemalt 31. detsembril 2013. Artikkel 6 Projektides osalemine 1. Projektid on osalemiseks avatud liikmesriikides, assotsieerunud riikides või kolmandates riikides asuvatele juriidilistele isikutele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele, kes vastavad miinimumnõuetele. 2. Ühisettevõtte rahastatavate projektide puhul peavad olema täidetud järgmised miinimumnõuded: 13. osalema peab vähemalt kolm juriidilist isikut, kes kõik peavad asuma liikmesriikides või assotsieerunud riikides, kusjuures igaüks peab asuma eri liikmesriigis või assotsieerunud riigis; 14. kõik kolm juriidilist isikut peavad olema üksteisest sõltumatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1906/2006 (millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad)[30] artiklile 6; 15. vähemalt üks juriidiline isik peab olema tööstusrühmituse liige või teadusrühmituse liige, juhul kui teadusrühmitus on loodud. 3. Projektis osaleda soovivad juriidilised isikud moodustavad konsortsiumi ning määravad enda seast ühe liikme projekti koordinaatoriks. Üldjuhul on koordinaatoriks tööstusrühmituse liige või teadusrühmituse liige, juhul kui teadusrühmitus on loodud. Erandid peab heaks kiitma juhatus. 4. Ühisettevõtte rahastatavate teenuse- ja tarnelepingute, tugimeetmete, uuringute ja koolituse puhul on miinimumtingimuseks, et neis osaleb üks juriidiline isik. Artikkel 7 Abikõlblikkus 1. Ühendus annab ühisettevõttele teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse rahastamiseks toetust projektikonkursside alusel. 2. Erandjuhtudel võib ühisettevõte avaldada pakkumiskutseid, kui otsustatakse, et see on kohane teadusuuringute eesmärkide tõhusaks saavutamiseks. 3. Toetust võivad saada eraõiguslikud juriidilised isikud, kes vastavad kõikidele järgmistele tingimustele: 16. nad asuvad liikmesriigis või nende registrijärgne asukoht või keskne või peamine tegevuskoht asub Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigis, assotsieerunud riigis või kandidaatriigis; 17. nende tegevus ja/või konkreetsed plaanid on seotud kütuseelementide ja/või vesiniku alaste teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse, tööstusliku tootmise või kasutuselevõtuga Euroopa Liidus või Euroopa Majanduspiirkonnas. 4. Abikõlblikud on ka: 18. liikmesriikides, assotsieerunud riikides, kandidaatriikides või EMPs asuvad mittetulunduslikud avalik-õiguslikud isikud, sealhulgas kesk- ja kõrgkoolid; 19. rahvusvahelised organisatsioonid, kes on rahvusvahelise avaliku õiguse kohased juriidilised isikud, ja sellise rahvusvahelise organisatsiooni asutatud eriasutused; 20. kolmandate riikide juriidilised isikud, juhul kui juhatus leiab, et nende osalemine tooks projektile erilist kasu. Artikkel 8 Finantssätted 1. Ühisettevõtte finantssätted põhinevad määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 põhimõtetel. Need võivad määrusest (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 kõrvale kalduda, kui ühisettevõtte tegevusega seotud erivajadused seda nõuavad ning kui komisjon on selleks andnud eelneva nõusoleku. 2. Ühisettevõttel on oma siseauditi üksus. Artikkel 9 Personalieeskiri 1. Ühisettevõtte personali suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ning Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning Euroopa Ühenduse institutsioonide poolt kõnealuste personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastuvõetud eeskirju. 2. Oma personali suhtes täidab ühisettevõte volitusi, mis on ametisse nimetavale asutusele antud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade kohaselt ning lepinguid sõlmima volitatud isikule antud Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste kohaselt. 3. Kokkuleppel komisjoniga võtab juhatus vajalikud rakendusmeetmed kooskõlas Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artikliga 110 ning Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega. Artikkel 10 Privileegid ja immuniteedid Ühisettevõtte ja tema töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli. Artikkel 11 Vastutus 1. Ühisettevõtte lepingulist vastutust reguleeritakse asjaomaste lepingusätetega ning asjaomaste kokkulepete ja lepingute suhtes kohaldatavate õigusaktidega. 2. Lepinguvälise vastutuse korral heastab ühisettevõte kõik oma töötajate poolt ülesannete täitmisel tekitatud kahjud vastavalt liikmesriikide õigusaktide ühistele üldpõhimõtetele. 3. Kõiki ühisettevõtte makseid seoses lõigetes 1 ja 2 osutatud vastutusega ning nendega kaasnevaid kulusid ja väljaminekuid käsitatakse ühisettevõtte kuludena ning need kaetakse ühisettevõtte rahalistest vahenditest. Artikkel 12 Euroopa Kohtu pädevus ja kohaldatav õigus 1. Euroopa Kohtu pädevuses on: 21. asutajaliikmete ja/või liikme vaheliste käesoleva määrusega ja artikli 1 lõikes 5 osutatud põhikirjaga seotud vaidluste lahendamine; 22. ühisettevõtte sõlmitud kokkulepetes ja lepingutes sisalduvad vahekohtuklauslid; 23. ühisettevõtte, sealhulgas selle juhatuse otsuste vastu esitatud hagide menetlemine asutamislepingu artiklites 230 ja 232 sätestatud tingimustel; 24. ühisettevõte töötajate poolt ülesannete täitmisel tekitatud kahju heastamisega seotud vaidluste lahendamine. 2. Käesoleva määruse või ühenduse muude õigusaktidega reguleerimata küsimustes kohaldatakse ühisettevõtte asukohariigi õigust. Artikkel 13 Aruandlus, hindamine ja kinnitamine 1. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal aruande ühisettevõtte edusammude kohta. 2. Kaks aastat pärast ühisettevõtte asutamist, kuid mitte hiljem kui aastal 2010, annab komisjon sõltumatute ekspertide abiga ühisettevõttele vahehinnangu. See hinnang hõlmab ühisettevõtte kvaliteeti ja tõhusust ning eesmärkide täitmisel saavutatud edusamme. Komisjon edastab hindamise lõppjäreldused koos oma märkustega Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 3. 2017. aasta lõpus viib komisjon sõltumatute ekspertide abiga läbi ühisettevõtte lõpphindamise. Lõpphindamise tulemused esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 4. Ühisettevõtte eelarve täitmise kinnitab Euroopa Parlament nõukogu soovituse alusel vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjas sätestatud menetlusele. Artikkel 14 Läbivaatamised 1. Tööstusrühmitusse kuuluvate või mittekuuluvate eraõiguslike isikute kogu mitterahalist panust hinnatakse ning kontrollitakse, kas on täidetud avalik-õigusliku rahastamisega vähemalt võrdse väärtuse nõue. Esimene hindamine viiakse läbi kaks aastat pärast käesoleva määruse vastuvõtmist. Hiljem teostatakse hindamist iga aasta lõpus. Kui hindamisel selgub, et eraõiguslikest allikatest pärineva mitterahalise panuse suurus ei ole piisav, vähendab komisjon järgmisel aastal oma toetust. Kui hindamisel selgub, et eraõiguslikest allikatest pärineva mitterahalise panuse suurus ei ole piisav kahel järjestikusel aastal, võib komisjon teha nõukogule ettepaneku ühisettevõte lõpetada. 2. Komisjon algatab ja viib läbi vahehindamise ja lõpphindamise. Vahehindamine viiakse läbi hiljemalt 2012. aastal ning lõpphindamine pärast ühisettevõtte lõpetamist. Artikkel 15 Asutajaliikmete ja liikme finantshuvide kaitse ning pettusevastased meetmed 1. Ühisettevõte tagab oma asutajaliikmete ja liikme finantshuvide piisava kaitse, tehes või tellides asjakohase sise- ja väliskontrolli. 2. Ühisettevõtte või selle töötajate poolse eeskirjade eiramise korral on asutajaliikmetel ja liikmel õigus sisse nõuda alusetult tehtud kulutused või vähendada või peatada kõik edaspidised ühisettevõttele tehtavad maksed. 3. Pettuse, korruptsiooni ja muude ebaseaduslike toimingute vastu võitlemiseks kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1073/1999. 4. Komisjon ja/või kontrollikoda võivad vajaduse korral teostada ühisettevõtte rahaliste vahendite saajate ning nende rahaliste vahendite eraldamise eest vastutavate isikute juures kohapealseid kontrolle. Selleks tagab ühisettevõte, et toetuslepingute ja lepingutega oleks ette nähtud komisjoni ja/või kontrollikoja õigus teha ühisettevõtte nimel asjakohaseid kontrolle ning kui avastatakse eeskirjade eiramisi, rakendada hoiatavaid ja proportsionaalseid karistusi. 5. Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) on ühisettevõtte ja selle personali suhtes samad volitused kui komisjoni talituste suhtes. Viivitamata pärast asutamist liitub ühisettevõte 25. mai 1999. aasta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise institutsioonidevahelise kokkuleppega, mis käsitleb OLAFi sisejuurdlusi[31]. Juhatus kiidab liitumise heaks ja võtab vastu OLAFi sisejuurdluste hõlbustamiseks vajalikud sätted. Artikkel 16 Konfidentsiaalsus Ühisettevõte tagab tundliku teabe kaitse, mille avalikustamine võiks kahjustada tema asutajaliikmete ja liikme huve. Artikkel 17 Intellektuaalomandi õigused Ühisettevõte võtab vastu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse tulemuste kasutamise ja levitamise eeskirjad, mis käsitlevad vajaduse korral ka käesoleva määruse kohaste teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevusega loodud intellektuaalomandi õiguste teostamist. Eeskirjadega tagatakse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse tulemuste kasutamine ja levitamine. Artikkel 18 Ettevalmistusmeetmed Asutajaliikmed võtavad kõik vajalikud ettevalmistusmeetmed ühisettevõtte asutamiseks, kuni tema organid täielikult tööle asuvad. Artikkel 19 Asukohariigi toetus Ühisettevõtte ja Belgia vahel sõlmitakse asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele antavat muud toetust. Artikkel 20 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, […] Nõukogu nimel eesistuja LISA KÜTUSEELEMENTIDE JA VESINIKU VALDKONNA ÜHISETTEVÕTTE PÕHIKIRI Artikkel I.1 Nimi, asukoht, kestus ja juriidilise isiku staatus 1. Ühisettevõtte nimi on „Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte” (edaspidi „ühisettevõte”). 2. Ühisettevõtte asukoht on Brüssel, Belgia. 3. Ühisettevõte moodustatakse käesoleva põhikirja avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas esialgu ajavahemikuks, mis lõpeb 31. detsembril 2017. 4. Ühisettevõtte eesmärkide saavutamist silmas pidades ja tingimusel, et on tagatud rahaline jätkusuutlikkus, võib nimetatud esialgset tähtaega pikendada, muutes käesolevat põhikirja vastavalt artiklile I.23 . Artikkel I.2 Eesmärgid ja põhiülesanded 1. Ühisettevõte püüab seitsmenda raamprogrammi raames tegutsedes saavutada kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate läbimurret turul, et võimaldada kaubanduslikel turujõududel pakkuda üldsusele potentsiaalselt suurt kasu. 2. Muu hulgas on eesmärgid: - viia Euroopa kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiates maailmas esirinda; - saavutada teadustöö kriitiline mass, et pakkuda tööstusele ning avaliku ja erasektori investoritele, otsustajatele ja teistele sidusrühmadele kindlustunnet pikaajalises programmis osalemiseks; - võimendada uusi teadusuuringutesse, tehnoloogiaarendusse ja tutvustamistegevusse tehtavaid investeeringuid tööstusharude, riikide ja piirkondade tasandil; - arendada riikliku ja piirkondliku teadustöö tiheda koostöö kaudu Euroopa teadusruumi, järgides samas subsidiaarsuse põhimõtet; - integreerida teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust ning keskenduda pikaajaliste säästvuse ja tööstuse konkurentsivõime eesmärkide saavutamisele kulude, jõudluse ja kestvuse vallas ning ületada kriitilised tehnoloogilised kitsaskohad; - ergutada innovatsiooni ning uute VKEsid hõlmavate väärtusahelate teket; - soodustada tööstuse, ülikoolide ning uurimiskeskuste suhtlust, sealhulgas alusuuringute valdkonnas; - edendada kõikide riikide, sealhulgas uute liikmesriikide ja kandidaatriikide institutsioonide osalust; - teostada laiapõhjalisi sotsiaalseid, tehnilisi ja majanduslikke uuringuid tehnoloogia arengu ning mittetehnoloogiliste turutõkete hindamiseks ja jälgimiseks; - teostada uuringuid, mis aitavad välja töötada uusi ning läbi vaadata olemasolevaid eeskirju ja standardeid, et kaotada kunstlikud turuletuleku tõkked ning toetada vahetatavust, koostalitlusvõimet, piiriülest vesinikukaubandust ja eksporditurge, tagades samas ohutusnõuded ning mitte pärssides innovatsiooni; - anda usaldusväärset teavet, et tõsta üldsuse teadlikkust ja vastuvõtlikkust seoses vesiniku ohutuse, uute tehnoloogiate keskkonnaeeliste, varustuskindluse, energiakulude ning tööhõivega. 3. Ühisettevõtte põhiülesanne on tagada kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse loomine ja tõhus juhtimine. 4. See hõlmab järgmist: - mitmeaastase teadusuuringute kava väljatöötamine ja rakendamine; - ühenduse rahastamise kindlustamine ning teadusuuringuteks, tehnoloogiaarenduseks ja tutvustamistegevuseks vajalike erasektori vahendite ja muude avaliku sektori vahendite kaasamine; - teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse ladus toimimine ja vahendite nõuetekohane finantsjuhtimine; - koostöö ja konsulteerimine kõrgetasemelise liikmesriikide töörühmaga; - koostöö ja konsulteerimine teaduskomiteega; - sidusrühmade üldkogu aastakohtumiste korraldamine; - projekte käsitleva teabe avaldamine ja levitamine, kaasa arvatud osalejate nimed, teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse tulemused ja ühisettevõtte rahalise toetuse summa; - ühisettevõttega toetuslepingu sõlminud juriidiliste isikute teavitamine Euroopa Investeerimispanga võimalikest laenuvõimalustest, eelkõige seitsmenda raamprogrammiga loodud riskijagamisrahastust; - läbipaistvuse kõrge taseme ja võrdsete juurdepääsutingimustega ausa konkurentsi tagamine kõikidele ühisettevõtte teadusuuringutes ja tutvustamistegevuses osaleda soovijatele (eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted), olenemata sellest, kas nad on teadusrühmituse või tööstusrühmituse liikmed või mitte; - valdkonna rahvusvaheliste arengute jälgimine ning vajaduse korral rahvusvahelises koostöös osalemine. Artikkel I.3 Liikmed ja huvirühmad 1. Ühisettevõtte asutajaliikmed (edaspidi „asutajaliikmed”) on: - Euroopa Ühendus, keda esindab komisjon, ja - Belgia õiguse alusel asutatud Euroopa kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse tööstusrühmitus Aisbl (edaspidi „tööstusrühmitus”). 2. Tööstusrühmitus: - on mittetulundusorganisatsioon, mille eesmärk on aidata kaasa ühisettevõtte eesmärkide saavutamisele; - on asutatud Belgia õiguse alusel ning tegutseb oma registreeritud põhimääruse alusel, mis on vastu võetud lähtuvalt ühise tehnoloogiaalgatuse nõuetest; - tagab, et tema käesoleva määruse artikli 5 kohane panus ühisettevõtte vahenditesse tehakse ühisettevõtte jooksvatest kuludest 50 % katva rahalise ettemaksuna ning kantakse ühisettevõtte eelarvesse enne iga majandusaasta algust; - tagab, et tööstuse panus ühisettevõtte rahastatavatesse teadusuuringutesse, tehnoloogiaarendusse ja tutvustamistegevusse tehakse mitterahalise osamaksuna ning see katab aasta lõikes arvutatuna vähemalt 50 % projekti kogukuludest; - on liikmesuseks avatud kõikidele eraõiguslikele juriidilistele isikutele (sealhulgas väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted), mis on asutatud mõne liikmesriigi, assotsieerunud riigi või EMP riigi õiguse alusel ning mille registrijärgne asukoht, juhtorganite asukoht või peamine tegevuskoht on nimetatud piirkonnas, juhul kui isik tegutseb Euroopas kütuseelementide ja vesiniku valdkonnas ning kohustub toetama ühisettevõtte eesmärke ja panustama vahendeid. 3. Mittetulunduslikke teadusorganisatsioone, ülikoole ja uurimiskeskusi esindav teadusrühmitus võib saada liikmeks (edaspidi „liige”) pärast ühisettevõtte loomist, kui luuakse teadusringkondi esindav organ. Teadusrühmituse taotluse vaatab läbi ja teeb otsuse juhatus. 4. Teadusrühmitus: - on mittetulundusorganisatsioon, mille eesmärk on aidata kaasa ühisettevõtte eesmärkide saavutamisele; - on asutatud Belgia õiguse alusel ning tegutsema oma registreeritud põhimääruse alusel, mis on vastu võetud lähtuvalt ühise tehnoloogiaalgatuse nõuetest; - tagab, et tema panus ühisettevõtte vahenditesse tehakse ühisettevõtte jooksvatest kuludest 1/12 katva rahalise ettemaksuna ning kantakse ühisettevõtte eelarvesse enne iga majandusaasta algust; - on avatud kõikidele liikmesriikides, assotsieerunud riikides ja kandidaatriikides asuvatele mittetulunduslikele teadusorganisatsioonidele, ülikoolidele ja uurimiskeskustele. 5. Asutajaliige võib oma liikmesuse ühisettevõttes lõpetada. Sellisel juhul lõpetatakse ühisettevõte artiklis I.22 sätestatud korras. 6. Teadusrühmitus võib oma liikmelisuse ühisettevõttes lõpetada. Lõpetamine jõustub pöördumatult kuus kuud pärast sellest asutajaliikmetele teatamist, mille järel lahkuv liige vabastatakse kõikidest kohustustest peale nende, mille ühisettevõtte on heaks kiitnud enne liikmesuse lõpetamist. Artikkel I.4 Organid Ühisettevõtte juhtorganid on juhatus ja programmiamet. Ühisettevõtte nõuandeorganid on kõrgetasemeline liikmesriikide töörühm[32], sidusrühmade üldkogu ja teaduskomitee. Artikkel I.5 Juhatus 1. Juhatusse kuuluvad kuus tööstusrühmituse määratud esindajat ja kuus komisjoni määratud esindajat. 2. Juhul kui luuakse teadusrühmitus, loovutab komisjon ühe koha selle esindajale. 3. Vähemalt üks tööstusrühmituse määratud esindaja peab esindama väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid. 4. Juhatus valib omale esimehe. Esimees valitakse kaheks aastaks. 5. Juhatusel on kaks korralist koosolekut aastas. Ta võib komisjoni või tööstusrühmituse esindajate enamuse või esimehe taotlusel pidada erakorralisi koosolekuid. Koosolekud toimuvad üldjuhul ühisettevõtte peakontoris. Juhatuse koosolekud kutsub kokku esimees. 6. Esimees kutsub kokku sidusrühmade üldkogu. 7. Juhatuse sekretär on tegevdirektor. Tegevdirektor võib osaleda aruteludes, kuid tal ei ole hääleõigust. 8. Juhatus võib konkreetse vajaduse korral kutsuda koosolekutel osalema hääleõiguseta vaatlejaid, eelkõige piirkondade ja reguleerivate asutuste esindajaid. 9. Igal juhatuse liikmel on üks hääl. Liikmed püüavad saavutada konsensuse. Konsensuse puudumisel teeb juhatus otsused kolme neljandikulise häälteenamusega. 10. Ühendusel on vetoõigus kõikide juhatuse otsuste suhtes, mis on seotud tema rahalise toetuse kasutamisega, mitterahaliste toetuse väärtuse hindamise metoodikaga, käesoleva põhikirja ning ühisettevõtte finantsmääruse muutmisega ning mitmeaastaste teadusuuringute kavade seitsmendale raamprogrammile vastavusega. 11. Asutajaliikmete ja liikme esindajad ei ole isiklikult vastutavad meetmete eest, mida nad võtavad esindajatena juhatuses. 12. Juhatus võtab vastu oma töökorra. 13. Juhatus on üldiselt vastutav ühisettevõtte töö eest. See hõlmab järgmist: 14. See hõlmab järgmist: - vastutus ühisettevõtte teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse rakendamise eest; - vastutus määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 3 komisjoni siseaudiitorile pandud ülesande nõuetekohase täitmise eest. 15. Juhatusel on eelkõige järgmised ülesanded: - kinnitada iga-aastane ja mitmeaastane teadusuuringute kava ning vastavad kuluprognoosid vastavalt tegevdirektori soovitusele ning pärast kõrgetasemelise liikmesriikide töörühma ja teaduskomiteega konsulteerimist; - kinnitada aastaeelarve koos töökohtade loeteluga; - kinnitada aasta tegevusaruanne koos vastavate kulutustega; - kinnitada raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss; - korraldada ühisettevõtte siseauditi üksuste loomine; - põhjendada ja kinnitada võimalikke erandeid ühisettevõtte finantsmäärusest vastavalt artiklile 8 ; - põhjendada ja kokkuleppel komisjoniga vastu võtta ühisettevõtte personalieeskirja rakendusmeetmed; - nimetada ametisse tegevdirektor, anda tegevdirektorile suuniseid ja juhtnööre, jälgida tegevdirektori tööd ja vajadusel tegevdirektor välja vahetada; - kinnitada tegevdirektori ettepaneku alusel programmiameti organisatsiooniline struktuur; - kinnitada mitterahaliste toetuste hindamise metoodika; - kinnitada tegevdirektori esitatud hindamisjuhised ja projektiettepanekute valik; - kinnitada rahastamiseks valitud projektiettepanekute loetelu; - kinnitada toetuslepingu näidis; - kooskõlastada teenuse- ja tarnelepingud; - kinnitada iga-aastane sõltumatu mitterahaliste toetuste hinnang enne selle esitamist komisjonile; - leppida artikli I.23 kohaselt kokku ühisettevõtte põhikirja muudatusettepanekutes; - määrata ülesandeid, mida pole konkreetselt antud ühelegi ühisettevõtte organile; - kinnitada ühisettevõtte sise-eeskirjad, sealhulgas intellektuaalomandi alased tegevuspõhimõtted. Artikkel I.6 Programmiamet 1. Programmiamet koosneb tegevdirektorist ja abitöötajatest. 2. Programmiamet täidab tegevdirektori vastutusel kõik ühisettevõtte kohustused. 3. Programmiamet vastutab ühisettevõtte tegevuse, eelarve ja finantsküsimustega seotud aspektide eest. 4. Programmiametil on eelkõige järgmised ülesanded: - projektikonkursi kutsete korraldamine vastavalt iga-aastasele teadusuuringute kavale, projektiettepanekute hindamine ja väljavalimine, valitud projektiettepanekute üle läbirääkimiste pidamine, projektiettepanekute järelkontroll ja toetuslepingute haldamine, sealhulgas nende kooskõlastamine; - nõuetekohase raamatupidamissüsteemi loomise ja haldamise korraldamine projektide tegelike avalik-õiguslike ja eraõiguslike toetuste arvutamiseks; - juhatusele ja teistele allorganitele asjakohaste dokumentide ja logistilise toetuse andmine; - mitmeaastase teadusuuringute kava ettepaneku ja vastavate kuluprognooside ettevalmistamine; - aasta eelarveettepaneku, sealhulgas ametikohtade loetelu ettevalmistamine; - vastavaid kulutusi sisaldava aasta tegevusaruande ettevalmistamine; - aastaaruande ja bilansi ettevalmistamine; - kõikide vahe- ja lõpphindamiseks vajalike dokumentide ettevalmistamine; - ühisettevõtte kauba- ja teenusehangete korraldamine vastavalt ühisettevõtte finantsmäärusele; - juhatuse määratud või delegeeritud muude ülesannete täitmine. 5. Tegevdirektor on ühisettevõtte tegevjuht, kes vastutab igapäevase juhtimise eest vastavalt juhatuse otsustele. Sellega seoses teavitab tegevdirektor korrapäraselt juhatust ning vastab juhatuse konkreetsetele ad hoc päringutele. 6. Tegevdirektor on ühisettevõtte seaduslik esindaja. Ta täidab oma ülesandeid sõltumatult ja annab aru juhatusele. 7. Tegevdirektor teostab töötajate suhtes ühisettevõtte loomist käsitleva nõukogu määruse artiklis 9 sätestatud volitusi. 8. Juhatus nimetab tegevdirektori ametisse komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast esialgu kuni kolmeks aastaks. Juhatus võib pärast tegevdirektori töötulemuste hindamist tema ametiaega ühe korra pikendada, kuid mitte rohkem kui neljaks aastaks. 9. Tegevdirektoril on eelkõige järgmised ülesanded: - esitada juhatusele aastase ja mitmeaastase teadusuuringute kava ettepanek ja vastavad kuluprognoosid; - esitada juhatusele aasta eelarveettepanek koos ametikohtade loeteluga; - esitada juhatusele vastavaid kulutusi sisaldav aasta tegevusaruanne; - esitada juhatusele raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss; - esitada juhatusele heakskiitmiseks projektiettepanekute hindamise ja väljavalimise kord ja suunised, sealhulgas teadusuuringute tulemuste levitamise kord; - kontrollida projektikonkursi kutsete haldamist; - esitada rahastamiseks valitud projektiettepanekute loetelu juhatusele kinnitamiseks; - esitada sõlmitavate toetuslepingute loetelu juhatusele kinnitamiseks; - kinnitada ja allkirjastada toetuslepingu näidise alusel koostatud toetuslepingud. Toetuslepingud, mille sätted ei vasta täielikult toetuslepingu näidise sätetele, tuleb esitada juhatusele kinnitamiseks; - esitada sõlmitavate teenus- ja tarnelepingute loetelu juhatusele kinnitamiseks; - esitada juhatusele oma ettepanek(ud) programmiameti organisatsioonilise struktuuri kohta ning organiseerida, juhtida ja kontrollida ühisettevõtte töötajaid; - kutsuda kokku juhatuse koosolekuid; - tagada sekretariaaditeenused sidusrühmade üldkogule; - osaleda vajaduse korral vaatlejana teaduskomitee istungitel; - vajadusel moodustada juhatuse otsuse põhjal ad hoc eksperdirühmi ja koguda ekspertidelt nõuandeid; - jälgida avaliku ja erasektori poolset rahastamist ning teha vajadusel juhatusele ettepanek korrigeerimismeetmeteks, mis on vajalikud 50/50 rahastamistasakaalu säilitamiseks; - algatada iga-aastane mitterahalise toetuse väärtuse sõltumatu hindamine (esmakordselt ühisettevõtte käivitamisele järgneva teise majandusaasta lõpul) ning vastutada, et hindamistulemused kinnitatakse juhatuses ja esitatakse komisjonile nelja kuu jooksul pärast majandusaasta lõppu; - anda juhatusele igasugust muud teavet, mida võidakse nõuda; - anda komisjonile vahe- ja lõpphindamiseks vajalikke andmeid ja osutada teenuseid; - vastutada riskihindamise ja riskide maandamise eest; - teha juhatusele ettepanekuid kindlustuse kohta, mida ühisettevõttel võib olla vaja oma kohustuste täitmiseks võtta; - koostada, läbi rääkida ja sõlmida toetuslepinguid teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse rakendamiseks ning ühisettevõtte tööks vajalikke teenus- ja tarnelepinguid; - vastutada Euroopa Parlamendilt igal aastal eelarve täitmise kinnituse saamise eest. Artikkel I.7 Teaduskomitee 1. Teaduskomitee on juhatuse nõuandeorgan. Teaduskomitee tegutseb programmiameti toetusel. 2. Teaduskomitee koosneb eesistujast ja [8] liikmest. Eesistuja on juhatuse liige, üldjuhul teadusrühmituse esindaja. 3. Juhatus kehtestab teaduskomitee liikmete konkreetsed kriteeriumid ja valikumenetluse. Liikmed nimetab ametisse juhatus tegevdirektori ettepanekul. Liikmed peavad esindama oskusteavet tasakaalustatud viisil. Teaduskomitee liikmetel peab kollektiivselt olema vajalik teaduslik pädevus, oskusteave ja kogemused kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate ning seonduvate sotsiaalsete ja majanduslike küsimuste osas, et anda strateegilisi teaduspõhiseid soovitusi kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks. 4. Teaduskomiteel on järgmised ülesanded: - esitada arvamusi iga-aastaste teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kohta ja vajadusel soovitada muudatusi; - esitada oma arvamus mitmeaastase teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kava teadusprioriteetide kohta; - nõustada juhatust aasta tegevusaruandes kirjeldatud teaduslike saavutuste osas. 5. Teaduskomitee tuleb kokku vähemalt üks kord aastas. 6. Teaduskomitee võib kutsuda oma koosolekutel osalema hääleõiguseta vaatlejaid. Artikkel I.8 Rahastamisallikad 1. Ühenduse kogupanus, mis makstakse seitsmenda raamprogrammi raames ühisettevõttele teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevusega seotud jooksvate kulude ja tegevuskulude katteks, ei ületa 470 miljonit eurot. Jooksvate kulude suurus jääb prognoosi kohaselt alla 20 miljoni euro. 2. Kõiki ühisettevõtte ja tema tegevuse jaoks vajalikke vahendeid kasutatakse artiklis I.2 määratletud eesmärkide saavutamiseks ja põhiülesannete täitmiseks. 3. Juhatuse heakskiidu korral võib vastu võtta muid erakorralisi rahalisi toetusi, vahendeid ja tulusid. 4. Hindamis- ja valikuprotsessiga tagatakse, et ühisettevõtte avaliku sektori rahastamise jaotamisel järgitakse kompetentsuse ja konkurentsi põhimõtteid[33]. 5. Ühisettevõttele makstud toetustelt saadud intresse käsitatakse ühisettevõtte tuluna. 6. Ühisettevõtte poolt väljamakstud toetuste ettemaksetelt saadud intresse käsitatakse projektikonsortsiumi tuluna. 7. Erasektor ja eelkõige tööstusrühmituse liikmed toetavad projektide tegevuskulusid mitterahaliselt. Mitterahalised toetused peavad olema vähemalt võrdsed avaliku sektori poolse rahastamisega. Mitterahaliste toetuste koguväärtust hinnatakse üks kord aastas, aasta lõikes arvutatuna. Esimest hindamist alustatakse teise majandusaasta lõpus pärast ühisettevõtte käivitamist. Edaspidi teostab sõltumatu üksus hindamist igal majandusaastal. Hindamistulemused esitatakse komisjonile nelja kuu jooksul pärast iga majandusaasta lõppu. 8. Ühisettevõte loodud ja talle artiklis I.2 kirjeldatud eesmärkide täitmiseks üle kantud varad kuuluvad ühisettevõttele. Artikkel I.9 Projektides osalemine 1. Projektid on osalemiseks avatud liikmesriikides ja kolmandates riikides asuvatele juriidilistele isikutele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele, kes vastavad miinimumnõuetele. 2. Ühisettevõtte rahastatavate projektide puhul peavad olema täidetud järgmised miinimumnõuded: (a) osalema peab vähemalt kolm juriidilist isikut, kes kõik peavad asuma liikmesriikides või assotsieerunud riikides, kusjuures igaüks peab asuma eri liikmesriigis või assotsieerunud riigis; (b) kõik kolm juriidilist isikut peavad olema üksteisest sõltumatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1906/2006 (millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad)[34] artiklile 6; (c) vähemalt üks juriidiline isik peab olema tööstusrühmituse liige või teadusrühmituse liige. 3. Projektis osaleda soovivad juriidilised isikud moodustavad konsortsiumi ning määravad enda seast ühe liikme projekti koordinaatoriks. Üldjuhul on koordinaatoriks tööstusrühmituse liige või teadusrühmituse liige, juhul kui teadusrühmitus on loodud. Erandid peab heaks kiitma juhatus. 4. Ühisettevõtte rahastatavate teenuse- ja tarnelepingute, tugimeetmete, uuringute ja koolituse puhul on miinimumtingimuseks, et neis osaleb üks juriidiline isik. Artikkel I.10 Abikõlblikkus 1. Ühenduse toetust ühisettevõttele kasutatakse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse rahastamiseks projektikonkursside alusel. 2. Erandjuhtudel võib ühisettevõte avaldada pakkumiskutseid, kui otsustatakse, et see on vajalik teadusuuringute eesmärkide tõhusaks saavutamiseks. 3. Toetust võivad saada eraõiguslikud juriidilised isikud, kes vastavad kõikidele järgmistele tingimustele: (a) nad asuvad liikmesriigis või nende registrijärgne asukoht või keskne või peamine tegevuskoht asub Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigis, assotsieerunud riigis või kandidaatriigis; (b) nende tegevus ja/või konkreetsed plaanid on seotud kütuseelementide ja/või vesiniku alaste teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse, tööstusliku tootmise või kasutuselevõtuga Euroopa Liidus või Euroopa Majanduspiirkonnas. 4. Abikõlblikud on ka: (a) liikmesriikides, assotsieerunud riikides, kandidaatriikides või EMPs asuvad mittetulunduslikud avalik-õiguslikud isikud, sealhulgas kesk- ja kõrgkoolid; (b) rahvusvahelised organisatsioonid, kes on rahvusvahelise avaliku õiguse kohased juriidilised isikud, ja sellise rahvusvahelise organisatsiooni asutatud eriasutused; (c) kolmandate riikide juriidilised isikud, juhul kui juhatus leiab, et nende osalemine tooks projektile erilist kasu. Artikkel I.11 Finantssätted 1. Ühisettevõtte finantssätted põhinevad määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 põhimõtetel. Need võivad määrusest (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 kõrvale kalduda, kui ühisettevõtte tegevusega seotud erivajadused seda nõuavad ning kui komisjon on selleks andnud eelneva nõusoleku. 2. Ühisettevõttel on oma siseauditi üksus. Artikkel I.12 Rahalised kohustused 1. Ühisettevõtte rahalised kohustused ei tohi ületada tema käsutuses olevaid rahalisi vahendeid. 2. Kui pärast aastat 2013 (mil seitsmes raamprogramm lõpeb) rahastamist ette ei nähta, jätkatakse aastatel 2014–2017 üksnes projekte, mille toetusleping on sõlmitud hiljemalt 31. detsembril 2013. Artikkel I.13 Majandusaasta Majandusaasta vastab kalendriaastale. Artikkel I.14 Finantsaruandlus ja täitmise kinnitamine 1. Tegevdirektor esitab juhatusele igal aastal esialgse eelarveprojekti, mis sisaldab järgmise kahe aasta aastast kuluprognoosi. Selle prognoosi raames koostatakse esimese prognoosiaasta tulude ja kulude prognoosid üksikasjalikkusega, mis on vajalik iga asutajaliikme ja liikme sisemiseks eelarvemenetluseks seoses tema rahalise toetusega ühisettevõttele. Tegevdirektor esitab juhatusele kogu selleks vajaliku lisateabe. 2. Juhatus edastab viivitamata tegevdirektorile oma märkused esialgse eelarveprojekti, eelkõige järgmise aasta tulu- ja kulukalkulatsioonide kohta. 3. Tegevdirektor koostab juhatuse märkusi arvesse võttes järgmise aasta eelarveprojekti. Hiljemalt iga aasta 1. septembriks esitab tegevdirektor aastaeelarve juhatusele vastuvõtmiseks. 4. Tegevdirektor esitab kahe kuu jooksul alates iga majandusaasta lõpust juhatusele kinnitamiseks eelmise aasta raamatupidamise aastaaruande ja bilansi. 5. Kahe kuu jooksul pärast iga majandusaasta lõppu esitatakse ühisettevõtte esialgne raamatupidamisaruanne komisjonile ja Euroopa Kontrollikojale (edaspidi „kontrollikoda”). Kontrollikoda esitab hiljemalt majandusaastale järgneva aasta 15. juuniks oma märkused ühisettevõtte esialgse raamatupidamisaruande kohta. Majandusaasta aruanne saadetakse järgmisel aastal komisjoni peaarvepidajale vastavalt raamfinantsmääruses sätestatud tähtaegadele, et komisjoni peaarvepidaja saaks lisada selle andmed EÜ raamatupidamise aastaaruandesse. Ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne tuleb koostada vastavalt EÜ raamatupidamiseeskirjadele, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja. 6. Eelarve täitmise kinnitab Euroopa Parlament nõukogu soovituse alusel vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjas sätestatud menetlusele. Artikkel I.15 Iga-aastane planeerimine ja aruandlus 1. Mitmeaastane teadusuuringute kava kirjeldab ühisettevõtte teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse jooksvaid meetmeid. Iga-aastane teadusuuringute kava peab sisaldama teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse üksikasjaliku kava ning vastavaid järgmise aasta kuluprognoose. 2. Iga-aastases tegevusaruandes kirjeldatakse eelmise aasta teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust ning vastavaid kulutusi. Artikkel I.16 Personal 1. Personali koosseis määratakse kindlaks ametikohtade loeteluga, mis sätestatakse aastaeelarves. 2. Ühisettevõtte personal koosneb ajutistest ja lepingulistest töötajatest ning nendega sõlmitakse tähtajalised lepingud, mida on võimalik pikendada ühe korra nii, et lepingu kogukestus ei ületaks seitset aastat. 3. Kõik personalikulud kannab ühisettevõte. Artikkel I.17 Vastutus ja kindlustus 1. Ühisettevõte kannab ainuvastutust kõikide oma kohustuste täitmise eest. 2. Asutajaliikmete ja liikme vastutus ühisettevõtte võlgade eest piirdub nende ettenähtud panusega tegevuskuludesse. 3. Ühisettevõte sõlmib asjakohase kindlustuslepingu ja hoiab seda jõus. Artikkel I.18 Huvide konflikt Ühisettevõte ja selle organid väldivad sätestatud eesmärkide täitmisel igasuguseid huvide konflikte. Erilist tähelepanu tuleb pöörata juhtudele, kus huvide konflikt võib tekkida juhatusse kuuluvatel esindajatel. Artikkel I.19 Toetusleping ja konsortsiumileping 1. Ühisettevõte toetab pärast konkursside korraldamist, sõltumatut hindamist ning toetuslepingute ja projektilepingute sõlmimist tehtavaid teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust. 2. Ühisettevõte sätestab toetuslepingute rakendamise, järelevalve ja kontrolli korra ning mehhanismid. 3. Toetuslepinguga: - nähakse ette teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kord; - nähakse ette asjakohane finantskord ja intellektuaalomandi õigust käsitlevad eeskirjad vastavalt artiklis I.24 sätestatud põhimõtetele; - reguleeritakse projektikonsortsiumi ja ühisettevõtte vahelisi suhteid. 4. Konsortsiumileping: - sõlmitakse projektis osalejate vahel enne toetuslepingu sõlmimist; - sisaldab sätteid teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse korra kohta; - reguleerib projektis osalejate vahelisi suhteid, eelkõige intellektuaalomandi õiguste osas. Artikkel I.20 Teenus- ja tarnelepingud Ühisettevõte sätestab oma tegevuseks vajalike teenus- ja tarnelepingute rakendamise, järelevalve ning kontrolli korra ja mehhanismid vastavalt oma finantseeskirjale. Artikkel I.21 Finantshuvide kaitse 1. Ühisettevõte teeb ühisettevõtte avaliku sektori vahendite saajate seas kohapealseid kontrolle ja finantsauditeid. 2. Komisjon ja Euroopa Kontrollikoda võivad vajadusel teha ühisettevõtte rahaliste vahendite saajate juures kohapealseid kontrolle. Selleks tagab ühisettevõte, et tema toetuslepingute ja muude lepingutega oleks ette nähtud komisjoni ja kontrollikoja õigus teha asjakohast kontrolli ning eeskirjade eiramise avastamise korral rakendada hoiatavaid ja proportsionaalseid karistusi. 3. Komisjoni otsusega 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom asutatud Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) on ühisettevõtte ja selle personali suhtes samad volitused kui komisjoni talituste suhtes. Viivitamata pärast asutamist liitub ühisettevõte 25. mai 1999. aasta Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahelise institutsioonidevahelise kokkuleppega, mis käsitleb OLAFi sisejuurdlust. Juhatus kiidab liitumise heaks ja võtab vastu OLAFi sisejuurdluste hõlbustamiseks vajalikud sätted. Artikkel I.22 Tegevuse lõpetamine 1. Artikliga I.1 ettenähtud perioodi lõpul või pärast nõukogu vastavat otsust lõpetatakse ühisettevõtte tegevus. 2. Lõpetamismenetlus algab automaatselt, kui üks asutajaliikmetest lõpetab oma liikmestaatuse ühisettevõttes, välja arvatud juhul, kui lõpetamisavaldusele on lisatud ettepanek anda liikmesus üle teisele asutajaliikmele vastuvõetavale juriidilisele isikule. 3. Ühisettevõtte tegevuse lõpetamiseks määrab juhatus ühe või mitu likvideerijat, kes järgivad juhatuse otsuseid. 4. Kui ühisettevõtte tegevus lõpetatakse, tagastab ta asukohariigile [Belgia] kogu materiaalse toetuse, mille asukohariik on talle asukohalepingu kohaselt andnud. 5. Kui materiaalse toetuse küsimus on vastavalt käesoleva artikli lõikele 4 lahendatud, kasutatakse kõiki muid varasid ühisettevõtte kohustuste ja selle tegevuse lõpetamise kulude katmiseks. Mis tahes ülejääk või puudujääk jagatakse või tasutakse proportsionaalselt asutajaliikmete vahel või nende poolt, arvestades nende tegelikku panust ühisettevõttesse. 6. Ülejäänud varad, võlad ja kohustused jagatakse proportsionaalselt asutajaliikmete vahel, arvestades nende tegelikku panust ühisettevõttesse. 7. Ühisettevõtte kestusest pikema kehtivusajaga, artiklis I.19 osutatud mis tahes toetuslepingu ning artiklis I.20 osutatud teenus- ja tarnelepingu asjakohase haldamise tagamiseks nähakse ette ajutine menetlus. Artikkel I.23 Põhikirja muutmine 1. Ühisettevõtte kumbki asutajaliige võib teha juhatusele ettepaneku muuta käesolevat põhikirja. 2. Põhikirja muudatusettepanekud kiidab heaks juhatus vastavalt artiklile I.5 ja need esitatakse otsuse tegemiseks komisjonile. 3. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, käsitatakse artikli I.1 , artikli I.8 ja artikli I.21 muudatusettepanekuid oluliste muudatustena, mis tuleb teha ühisettevõtte loomist käsitleva nõukogu määruse muutmise teel. Artikkel I.24 Intellektuaalomandi õigustega seotud põhimõtted 1. Ühisettevõte võtab vastu oma intellektuaalomandi õiguste alaseid tegevuspõhimõtteid käsitlevad üldeeskirjad, mis lisatakse toetuslepingutesse ja konsortsiumilepingutesse. 2. Ilma et see piiraks konkurentsieeskirjade[35] kohaldamist, on ühisettevõtte intellektuaalomandi õiguste alaste tegevuspõhimõtete eesmärk edendada uute teadmiste loomist ja nende kasutamist ja levitamist kiirete ärialaste tulemuste saavutamise eesmärgil, saavutada õiguste õiglane jaotus, premeerida innovaatilisust ning saavutada era- ja avalik-õiguslike üksuste laialdane osalemine projektides. 3. Intellektuaalomandi õiguste alased tegevuspõhimõtted on järgmised. - Iga projektis osaleja jääb selle taustteabe omanikuks, mille ta projekti kaasa toob, ning selle intellektuaalomandi omanikuks, mille ta loob projekti raames, kui projektis osalejad ei ole kokku leppinud teisiti. Taustteabe ja uute teadmiste kasutusõiguste ja litsentside tingimused sätestatakse asjaomase projekti toetuslepingus ja konsortsiumilepingus. - Projektis osalejad kohustuvad asjaomase projekti raames loodud uusi teadmisi levitama ja võimaldama nende kasutamist vastavalt toetuslepingus ja konsortsiumilepingus sätestatud tingimustele, võttes arvesse intellektuaalomandi õiguste kaitset, konfidentsiaalsuskohustusi ja eelkõige ühisettevõtte iseärasusi, mis tulenevad avaliku ja erasektori partnerlusest ja sellest, et suure osa rahastamisest on andnud erasektorist pärit osalejad, kellel on õigustatud huvi kaitsta oma ärihuve. Artikkel I.25 Kohaldatav õigus Käesoleva põhikirja ja ühenduse õigusaktidega reguleerimata küsimustes kohaldatakse Belgia õigust. FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU NIMETUS: Ettepanek nõukogu määruse kohta, millega luuakse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte”). 2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seotud meetmed: Teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus: seitsmes raamprogramm, eriprogramm „Koostöö”: teemavaldkonnad „Energeetika”, „Nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad” (NMP), „Transport (sealhulgas lennundus)”, „Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)” teadusuuringute peadirektoraadi all ning „Energeetika” ja „Transport” energeetika ja transpordi peadirektoraadi all. 3. EELARVEREAD: 3.1 . Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read), sh järgmised rubriigid: 08.01 04 20 Ühisettevõte – halduskulud[36] 08.05 01 10 Energeetika – RTD – tegevuskulud (181,9 miljonit eurot) 08.04 01 10 NMP – RTD – tegevuskulud (47,9 miljonit eurot) 08.07 01 30 Transport – RTD – tegevuskulud (67,0 miljonit eurot) 08.06 01 10 Keskkond – RTD – tegevuskulud (19,1 miljonit eurot) 06.06 01 10 Energeetika – TREN – tegevuskulud (119,7 miljonit eurot) 06.06 02 10 Transport – TREN – tegevuskulud (14,4 miljonit eurot) Halduskulude kogusumma jaotatakse kõikide eelarveridade vahel võrdeliselt panuse kogusummaga. Teemavaldkond | Halduskulude prognoos, miljonites eurodes | Energeetika – RTD | 8,1 | NMP – RTD | 2,1 | Transport – RTD | 3,0 | Keskkond – RTD | 0,9 | Energeetika – TREN | 5,3 | Transport – TREN | 0,6 | 3.2 . Meetme ja finantsmõju kestus: Ühisettevõte luuakse nõukogu määrusega eeldatavasti 2008. aasta alguses esialgu kuni 31. detsembrini 2017. Selle finantsmõju EÜ eelarvele lõpeb pärast 2013. aastat. 3.3 . Eelarve tunnusjooned: Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finants-perspektiivi rubriik | 08.05 01 10 | Mitte-kohustuslik | Liigendatud | JAH | JAH | JAH | Nr 1A | 08.01 04 20 | Mitte-kohustuslik | Liigendamata | JAH | JAH | JAH | Nr 1A | 08.04 01 10 | Mitte-kohustuslik | Liigendatud | JAH | JAH | JAH | Nr 1A | 08.07 01 30 | Mitte-kohustuslik | Liigendatud | JAH | JAH | JAH | Nr 1A | 08.06 01 10 | Mitte-kohustuslik | Liigendatud | JAH | JAH | JAH | Nr 1A | 06.06 01 10 | Mitte-kohustuslik | Liigendatud | JAH | JAH | JAH | Nr 1A | 06.06 02 10 | Mitte-kohustuslik | Liigendatud | JAH | JAH | JAH | Nr 1A | 4. ÜLEVAADE VAHENDITEST 4.1 Rahalised vahendid 4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kulu liik | Jao nr | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku | Tegevuskulud[37] Kulukohustuste assigneeringud[38] | 8.1 | a | 28,100 | 70,300 | 90,100 | 106,800 | 73,800 | 80,900 | 450,000 | Maksete assigneeringud | b | 28,100 | 70,300 | 90,100 | 106,800 | 73,800 | 80,900 | 450,000 | Võrdlussummas sisalduvad halduskulud Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) Personalikulud + 50 % | 8.2.4 | c | 1,900 | 2,700 | 3,400 | 4,190 | 3,705 | 4,105 | 20,000 | VÕRDLUSSUMMA KOKKU Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 30,000 | 73,000 | 93,500 | 110,990 | 77,505 | 85,005 | 470,000 | Maksete assigneeringud | b+c | 30,000 | 73,000 | 93,500 | 110,990 | 77,505 | 85,005 | 470,000 | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 0.117 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 1,287 | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e | 0 | 0,200 | 0,200 | 0 | 0,200 | 0,200 | 0,800 | Meetme soovituslik finantskulu kokku Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 30,117 | 73,434 | 93,934 | 111,224 | 77,939 | 85,439 | 472,087 | Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 30,117 | 73,434 | 93,934 | 111,224 | 77,939 | 85,439 | 472,087 | Kaasrahastamise andmed Ühisettevõtte asutajaliikmed on: - Euroopa Ühendus, keda esindab komisjon, ja - kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse Euroopa tööstusrühmitus, mis on Belgia õiguse alusel asutatud mittetulundusühing. Tööstusrühmitus rahastab ühiselt koos komisjoniga programmiameti jooksvaid kulusid 50/50 põhimõttel (rahaline osamaks) ning katab vähemalt 50 % ühisettevõtte teadusuuringutega seotud tegevuskuludest (mitterahaline osamaks). Jooksvate kulude suurus jääb prognoosi kohaselt alla 4,5 % kogukuludest. miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kaasrahastav asutus | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku | Kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse tööstusrühmitus | f | 30,117 | 73,434 | 93,934 | 111,224 | 77,939 | 85,439 | 472,087 | Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f | 60,234 | 146,868 | 187,868 | 222,448 | 155,878 | 170,878 | 944,174 | 4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga ( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule. 4.1.3. Finantsmõju tuludele ( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele. 4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1. Aastane vajadus | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Personal kokku AD/AST | 11 | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 | 5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID 5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus Vajadused on järgmised: - asutada ühisettevõte, mis on komisjoni ja tööstusharu uus partnerlusstruktuur teadusuuringute rahastamiseks; - korraldada projektikonkursse, projektide hindamist ja valikut, mille raames kaasrahastab tööstusharu koos ühisettevõttelt saadavate summadega valitud koostööpõhiseid teadusuuringuid liikmesriikides, kandidaatriikides või seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikides; - jälgida ja kontrollida pärast ühisettevõttega toetuslepingu sõlmimist projektide finants- ja teadusaspekte; - korraldada ühisettevõtte tegevuseks vajalikke pakkumiskutseid; - välja töötada ja rakendada ühisettevõtte töökord, sealhulgas finantsaudit; - korraldada ühisettevõtte levitamistegevust; - korraldada ühisettevõtte teavitustegevust; - korraldada ühisettevõtte muid tegevusi. 5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoime Neid küsimusi käsitletakse käesolevale ettepanekule lisatud mõju hindamise dokumendis. Mõju hindamise aluseks on sotsiaal-majanduslik uuring, komisjoni talituste töödokument ning tööstusrühmituse esitatud dokument „Edu võti”. Mõju hindamise on läbi vaadanud neljast sõltumatust kõrgetasemelisest väliseksperdist koosnev kogu. 5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames Üldine eesmärk on luua ELi tasandil poliitiline raamistik integreeritud teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse jõupingutuste edendamiseks kütuseelementide ja vesiniku valdkonnas, et piisava kriitilise massiga toetada märkimisväärselt Euroopa energiapoliitika eesmärke. Üksikasjalikud eesmärgid ja põhjendused on esitatud mõju hindamise dokumendis. Erieesmärgid on näiteks võimaldada kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate läbimurret turule, mis võimaldaks kaubanduslikel turujõududel pakkuda üldsusele olulist kasu, saavutada teadustöö kriitiline mass, et pakkuda tööstusele ning avaliku ja erasektori investoritele, otsustajatele ja teistele sidusrühmadele kindlustunnet pikaajalises programmis osalemiseks, soodustada tööstuse, ülikoolide ning uurimiskeskuste suhtlust, sealhulgas alusuuringute valdkonnas, ning edendada uute liikmesriikide ja kandidaatriikide osalust. Piisava kriitilise massiga eelnevalt kindlaksmääratud eelarve ning 6-aastane ajavahemik suurendavad erasektori investorite usaldust ning võimaldavad tööstusel teha pikaajalisi investeerimiskavasid ja juhtida rahavooge. Oodatavad tulemused on järgmised: - erasektori teadusinvesteeringute oluline kasv võrreldes tavapärase tasemega; - pidevalt ajakohastatav strateegiline teadusuuringute kava, et tagada raha optimaalne kasutamine; - turulejõudmise aeg lüheneb 2–5 aasta võrra; - VKEde ning uute liikmesriikide juriidiliste isikute ulatuslik osalemine. Kütuselementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamise jälgimiseks luuakse kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete tulemuslikkuse näitajate kogum. Nende näitajatega hinnatakse ühise tehnoloogiaalgatuse mõju ELi konkurentsivõimele ja teaduskeskkonnale kütuseelementide ja vesiniku valdkonnas. Kvantitatiivseid näitajaid mõõdetakse laial skaalal võrdlevalt ja süsteemselt, samas kui kvalitatiivne lähenemisviis hõlmab ka juhtumiuuringuid ja tehnilist auditit. Näitajaid hinnatakse lähtejoone alusel, milleks on ühise tehnoloogiaalgatuse käivitamisele eelnenud aastatel valitsenud olukord, et hinnata meetme täiendavust selle kestuse jooksul. Ühise tehnoloogiaalgatuse edusammude jooksev hindamine toimub objektiivselt kontrollitavate näitajate alusel, milleks on muu hulgas: - (EÜ ja muu) avaliku ja erasektori rahastamise jälgimine; - täiendavuse jälgimine; - projektide valimine ja raha eraldamine; - tehniline järelevalve täpselt kindlaks määratud konkreetsete programmi eesmärkide alusel; - ajakava järgimine; - sihtsektorites turuhõlvamise kvantifitseeritud seire; - VKEde osaluse ning uute liikmesriikide osaluse tase; - jätkusuutlikkuse näitajad. Sõltumatud eksperdid viivad komisjoni nimel läbi ühise tehnoloogiaalgatuse vahehindamise. Hinnatakse ühisettevõtte kvaliteeti ja tõhusust ning eesmärkide täitmisel tehtud edusamme, andes soovitusi programmi kohandamiseks ja töötades vajaduse korral välja väljumisstrateegia. Komisjon edastab tulemused nõukogule. Komisjon teostab 2017. aasta lõpus lõpphindamise ning esitab selle tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 5.4. Rakendusmeetod (soovituslik) ( Tsentraliseeritud haldamine ( kaudselt, haldamine on delegeeritud: ( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185. 6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE 6.1. Järelevalvekord Ühisettevõtet kontrollitakse vastavalt tema põhikirjale. 6.2. Hindamine 6.2.1. Eelhindamine Neid küsimusi käsitletakse mõju hindamise dokumendis. Selle aluseks on sotsiaal-majanduslik uuring, mille alusel mõju hindamist tehes kasutati olulise sisendina tööstusharu esitatud dokumenti „Edu võti”. See sisaldab ühisettevõtte loomise eelhindamiseks vajalikku teavet. 6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest sarnastest kogemustest saadud õppetunnid) Ei kohaldata. 6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus Kirjeldatud kavandatava määruse artiklis 19 . 7. Pettusevastased meetmed Kirjeldatud kavandatava määruse artiklis 21 . 8. ANDMED VAHENDITE KOHTA 8.1 . Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Energeetika, RTD | 1,900 | 1,100 | 1,800 | 1,900 | 0,400 | 1,000 | 8,100 | NMP, RTD | 0,000 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,500 | 2,100 | Transport, RTD | 0,000 | 0,200 | 0,200 | 0,600 | 1,000 | 1,000 | 3,000 | Keskkond, RTD | 0,000 | 0,100 | 0,100 | 0,200 | 0,200 | 0,300 | 0,900 | Energeetika, TREN | 0,000 | 0,780 | 0,780 | 0,970 | 1,585 | 1,185 | 5,300 | Transport, TREN | 0,000 | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,600 | KOKKU, miljonites eurodes | 1,900 | 2,700 | 3,400 | 4,190 | 3,705 | 4,105 | 20,000 | 8.2 . Halduskulud 8.2.1. Ametikohtade arv ja liik Ametikoha liik | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv) | Tehniline ja haldusabi kokku | 1,900 | 2,700 | 3,400 | 4,190 | 3,705 | 4,105 | 20,000 | Arvestus – (ühisettevõtte tegevusajaks) | Eespool toodud tabelis esitatud soovituslikud kulud hõlmavad komisjoni panust ühisettevõtte jooksvatesse kuludesse. See panus moodustab 50 % kõikidest jooksvatest kuludest. | Personal: keskmine kulu 117 000 eurot täistööajale taandatud AD/AST töötaja kohta aastas ja 63 000 eurot täistööajale taandatud välise töötaja kohta aastas. Muud jooksvad kulud on välisekspertide poolsed hindamised, projektide järelevalve, teavitustegevus, kohtumiste korraldamine, reisi- ja majutuskulud, IT arendamine, projektide auditeerimine jne. Nende kulude suurus on hinnanguliselt 50 % personalikuludest. | 8.2.5 . Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Ametikoha liik | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Ametnikud ja ajutine personal | 0,117 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) | (Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,117 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal Punktis 8.2.1 nimetatud personali puhul on keskmiseks kuluks arvestatud 117 000 eurot täistööajale taandatud AD/AST töötaja kohta aastas ja 63 000 eurot täistööajale taandatud välise töötaja kohta aastas. Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. On ette nähtud, et ühisettevõtte üksikasjalik töötajate nimekiri ning pikaajaline/lühiajaline eelarve sätestatakse kooskõlastus- ja toetusmeetmena aastatel 2007–2008. Ühisettevõtte loomiseks ja järkjärguliseks käivitamiseks on aga vaja komisjoni toetust. Pärast ühisettevõtte loomist on komisjoni huvide ja teadusteemade kooskõlastamiseks, seitsmenda raamprogrammiga kooskõlastamiseks jne vajalik umbes üks täistööajale taandatud AD ja üks AST töötaja. Lisaks auditeerib ühisettevõtet komisjoni siseauditi talitus vastavalt ühenduse finantsmääruse artiklile 185. Selleks ei ole aga võimalik käesolevas finantsselgituses eraldi töötajat ette näha. 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Lähetused | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Koosolekud ja konverentsid | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Komiteed[42] | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Uuringud ja konsultatsioonid | 0 | 0,200 | 0,200 | 0 | 0,200 | 0,200 | Infosüsteemid | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 Muud halduskulud kokku | 0 | 0,200 | 0,200 | 0 | 0,200 | 0,200 | 3 Muud haldusliku iseloomuga kulud | Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0 | 0,200 | 0,200 | 0 | 0,200 | 0,200 | Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud Konsulteerimine/hindamine/läbivaatamine Komisjon korraldab kaks ühisettevõtte hindamist sõltumatute ekspertide poolt ja kaks läbivaatamist. Asjaomaseks aastaks eelarves ette nähtud summa: […] 5. MUUD MÄRKUSED […] [1] ELT L 412, 30.12.2006, lk 1. [2] ELT L 400, 30.12.2006, lk 86. [3] Stern review on the economics of climate change , HM Treasury, 2006; http://www.hm-treasury.gov.uk/independent_reviews/stern_review_economics_climate_change/sternreview_index.cfm [4] III töörühma panus valitsustevahelise kliimamuutuste komisjoni töösse. Neljas hindamisaruanne. Climate Change 2007: Mitigation of Climate Change. Kinnitatud IPCC III töörühma 9. istungil Tais Bangkokis, 30. aprill kuni 4. mai 2007. [5] ExternE – Externalities, teadusuuringute peadirektoraadi projekt JOULE; vt http://www.externe.info/ [6] Transpordi ja energeetika peadirektoraadi projekt „HyLights”– vt http://www.hylights.org/ [7] Hydrogen Posture Plan – An integrated research development and demonstration plan; USA energeetikaministeerium ja USA transpordiministeerium; detsember 2006 (2004. aasta ajakohastatud kava); vthttp://www.hydrogen.energy.gov/pdfs/hydrogen_posture_plan_dec06.pdf [8] FCCJ – Fuel Cell Commercialisation Conference of Japan; vt http://fccj.jp/index_e.html [9] Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava poole ; KOM(2007) 1; 10. jaanuar 2007. [10] „ Energia muutuvas maailmas – Euroopa Energiapoliitika ”; KOM(2006) 847; 10. jaanuar 2007. [11] Rohelise vesinikumajanduse rajamine ning kolmanda tööstusrevolutsiooni algatamine Euroopas koostöös siduspiirkondade ja -linnade ning VKEde ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, vastavalt töökorra artiklile 116 , Euroopa Parlament 0016/2007, mai 2007. [12] KOM(2005) 24. [13] Euroopa vesiniku- ja kütuseelemenditehnoloogia platvorm – strateegiline teadusuuringute kava, rakendusstrateegia ja rakenduskava ; vt https://www.hfpeurope.org/hfp/keydocs. [14] Mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ehk VKEd on Euroopa Komisjon määratlenud kui ettevõtted, millel on vähem kui 250 töötajat ja mille aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot ja/või aastabilansi kogumaht ei ületa 43 miljonit eurot. [15] Mõju hindamise suunised, SEK(2005) 791, Euroopa Komisjon 2005. [16] ELT C […], […], lk […]. [17] ELT C […], […], lk […]. [18] ELT C […], […], lk […]. [19] ELT L 412, 30.12.2006, lk 1 [20] ELT L 400, 30.12.2006, lk 86. [21] KOM(2003) 226. [22] KOM(2003) 690. [23] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, 13.12.2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1). [24] ELT L 134, 30.4.2004, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/97/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 107). [25] EÜT L 134, 30.4.2004, lk 114. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/97/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 107). [26] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1. [27] EÜT L 295, 15.11.1996, lk 2. [28] ELT L 136, 31.5.1999, lk 1. [29] Kõrgetasemeline liikmesriikide töörühm hõlmab edaspidi ka assotsieerunud riike. [30] ELT L 391, 30.12.2006, lk 1. [31] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15. [32] Kõrgetasemeline liikmesriikide töörühm hõlmab edaspidi ka assotsieerunud riike. [33] Projektide hindamine ja valimine peaks eelkõige olema vastavuses kriteeriumidega, mis on esitatud ühenduse raamistikus teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta (ELT C 323, 30.12.2006, lk 1) ning suunistes EÜ asutamislepingu artikli 81 kohaldamiseks horisontaalsete koostöökokkulepete suhtes, (EÜT C 3, 6.1.2001, lk 2). [34] ELT L 391, 30.12.2006, lk 1. [35] Ühenduse raamistik teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta (ELT C 323, 30.12.2006, lk 1). [36] Seda summat ei võeta arvesse seitsmenda raamprogrammi halduskulude ülemmäära (6 %) arvestamisel. [37] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla. [38] Eeldatakse, et komisjoni jaoks on sama aasta kulukohustuste assigneeringud ja maksete assigneeringud samad, kuna tegevuskulude/projektide tasandil tehakse makseid ühisettevõtte eelarvest. [39] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule. [40] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. [41] Kõik halduskulud pärast aastat 2013 on üksnes hinnangulised. [42] Täpsustada komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.