ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
6.6

EMSK on arvamusel, et euroregioonid ja samuti vastavalt määrusele nr 1082/2006 loodavad ETKRid on komisjoni 2001. aasta valges raamatus käsitletud Euroopa juhtimispõhimõtete suurepärane väljendus. Seoses sellega leiab EMSK, et piiriülese tegevuse ja poliitika ning üldiselt territoriaalse koostöö tõhusus sõltub sellest, kuivõrd suudetakse saavutada tõeline partnerlus kõigi huvitatud territoriaalsete ja sotsiaalmajanduslike osalejate vahel. Seetõttu nõuab EMSK, et loodaks mehhanismid organiseeritud kodanikuühiskonda esindavate organisatsioonide osalemiseks territoriaalse koostöö projektides.
9.2

Seoses sellega tervitab EMSK komisjoni dokumenti „Puudeküsimuse integreerimine Euroopa tööhõive strateegiasse” (16), mis on positiivne lähtepunkt puuetega inimeste tööturule kaasamise edendamiseks ning milles juhitakse tähelepanu sellele, et tööalane integratsioon on parim viis sotsiaalse tõrjutusega võitlemiseks. Komitee juhib tähelepanu sellele, et enamikul kõnealustest inimestest tekkis puue tööelu jooksul, kuid vaid vähestele on pakutud võimalust vastavalt nende puudele kohandatud tööle naasta. Positiivse näitena tuleb kõnealuses valdkonnas esile tõsta Ühendkuningriigi rangeid diskrimineerimisvastaseid õigusakte, millega on ette nähtud kaebuste esitamise mehhanism, ja Taani näidet, kus paindlik tööturg on ühendatud piisava sotsiaalkaitse ja kõrgel tasemel koolituse ja täiendõppega.
2.1

Vaja on spetsiifilisi poliitikameetmeid ja programme, et naised saaksid anda majanduskasvu ja arengusse suurema panuse. Mõned neist poliitikameetmetest võiks kehtestada selgete tähtaegade ja hindamismenetlustega tegevuskavas, ning need peaksid sisaldama järgmisi meetmeid: 1. suutlikkuse parandamise mehhanismid ja toetuskavad, mis julgustavad naisi mõtlema oma elu- ja töökeskkonna peale ning sellele, kuidas nad saaksid oma oskusi rakendades aktiivselt osaleda nende keskkondade arendamisel. See võiks sisaldada eneseabirühmade loomise toetamist; 2. investeeringud sotsiaalsesse infrastruktuuri ja teenustesse, et toetada palgatööl ja füüsilisest isikust ettevõtjana töötavaid naisi; 3. traditsioonilise ettevõtlustegevuse, VKE-de ja füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise määratlemine; 4. võrdsete võimaluste kehtestamine meeste ja naiste omandis olevatele igas suuruses ettevõtetele; 5. võrdse õigussüsteemi loomine, mis võimaldaks naistel dokumente allkirjastada ja vara omada; 6. ettevõtet juhtivatele või omavatele naistele selliste koolituste korraldamine, mis vastavad nende konkreetsetele vajadustele. Lisaks võiksid siia kuuluda nõustamisprogrammid, kutseorganisatsioonide loomine ning nõustamine õigus- ja fiskaalvaldkonnas; 7. „vastastikuse käendamise ettevõtete” loomine, mille liikmed on VKE-de omanikud, kes on pangateenustes üksteise käendajateks; 8. spetsiaalsete programmide rakendamine, millega lihtsustada ettevõtete loomist sisserännanud naiste ja vähemusrühmade puhul; 9. teabe- ja tugimehhanismid sotsiaalmajanduslike ettevõtete ja kooperatiivide loomiseks; 10. koostöö ja kontaktide loomine sarnaste ettevõtjatega Euroopa Liidus, et saada teavet struktuuride ja mehhanismide kohta, sh parimad tavad, mis on mujal lisaväärtust loonud; 11. hariduspoliitika meetmed, mis edendavad juba varases eas ettevõtlikku mõtlemist ja hoiakuid (7). Ettevõtlikkust tuleb käsitada elukestva õppe protsessina, mis algab algkoolist. See võib inimese elu eri etappides pakkuda võimalust suuremaks paindlikkuseks; 12. naiste põhjalikum kaasamine kõigi tasandite (riigivalitsus, kohalikud omavalitsused ja kohtud) otsustusprotsessidesse; 13. riigihankelepingu konkursside avamine VKE-dele ja eelkõige naiste omandis olevatele ettevõtetele, et edendada ettevõtluse kasvu; 14. konkreetsete soolise võrdõiguslikkuse eesmärkide seadmine tööhõivepoliitikas, sh kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed näitajad, sest see on väga vajalik, et ettevõtlusega tegeleks rohkem naisi, et tagada töö ning et selle töö kvaliteet paraneks (8).
4.6.4

Lisaks omistas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee „erilist tähtsust väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete juurdepääsule programmi menetlustele” ning „soovitab seetõttu erilähenemist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, mis lihtsustaks asjakohaseid menetlusi, muutmaks nende osavõtt programmidest niihästi võimalikuks kui ka tõhusaks”. Teenustepõhises majanduses on ettevõtte kõige väärtuslikum vara selle inimkapital. Et ettevõtted, eelkõige VKEd, saaksid järgida pädevuste arendamisele suunatud strateegiat, on vaja välja töötada kohandatud toetusalgatused, nagu eritellimusel koostatud koolituspakkumised, rahaline toetus ja maksusoodustused, et aidata neil investeerida pidevasse koolitusse.
2.1

Komisjoni teatises KOM(2006) 589, mis avaldati ELi riigipeade ja valitsusjuhtide mitteametlikuks kohtumiseks Soome eesistumisajal 20. oktoobril 2006 Soomes Lahtis, käsitletakse mitmest aspektist küsimusi, mis on seotud uuendustegevuse mõjuga tööstuse muutustele. Teatise kohaselt on ELil ja ELi liikmesriikidel palju eeliseid uuendustegevuse osas. Aga teisalt iseloomustavad meid ka mitmed paradoksid: eurooplastena leiutame ja loome uuendusi, aga sageli ei sünni meie leiutistest uusi tooteid, töökohti ega patente. On palju väikseid väga uuenduslikke algusjärgus ettevõtteid, mis aga ei kasva suurteks ülemaailmselt edukateks ettevõteteks. Kuigi mõnes sektoris, näiteks telekommunikatsiooni valdkonnas, on uuendustegevuse arendamine märkimisväärselt tootlikkust suurendanud, on teistes sektorites mitmeid näited, kus see nii ei ole. Uuendustegevuse ja tööstuse muutuste jaoks on vaja põhjalikke ja paindlikke õigusakte patentide registreerimise ja intellektuaalse omandi valdkonnas. Seetõttu tuleb nõukogu 1. augusti 2000. aasta määruse ettepanek ühenduse patendi kohta läbi vaadata ning viia see paremini kooskõlla kiiresti muutuvate majandustrendidega (vt eelkõige sundlitsentsid ja ühenduse patendi kehtetuks muutumise põhjused). Seega on vaja menetlusi, et lihtsustada registreeritud patentide kasutust eri tööstuslikes ja/või kaubanduslikes rakendustes ning tunnustada uuendustegevuse intellektuaalset omandit üksikisikute — teadlaste, juhtivtöötajate, inseneride — või gruppide puhul, ka juhul kui nad kuuluvad ettevõtte või haldusstruktuuri ja uuendustegevus on väljaspool seda struktuuri.
3.12.1

Uute tehnoloogiate kasutuselevõtuks on vaja investeeringuid. Et suuta investeerida, peavad ettevõtted aga tootma kasumit. Samuti on see ka energiatõhususe suurendamisse tehtavate investeeringute puhul, isegi kui nende tasuvusaeg on lühike. Energiamajandus on viimasel paaril aastal tootnud suurt kasumit, kuid investeeringuid on endiselt vähe. Teada on, et planeerimisel ja heakskiitmisel kehtivad nõuded ning lubade väljastamine aeglustavad ja isegi takistavad investeeringuid. Investeeringutega seonduvate riskide vähendamiseks peab õiguslik raamistik olema prognoositav ja stabiilne. Kuna energeetika infrastruktuuri tehtavate investeeringute tasuvusaeg on sageli pikk, oleks kasulik võimaldada teatavaid pikaajalise lepingu vorme.
6.6

Kõnealuses kontekstis on oluline roll kehtivatel lähetust käsitlevatel sätetel. Eeskirjade puudulikku rakendamist peeti sageli probleemiks. Et uute väljakutsetega toime tulla, ei ole poolte vastanute arvates praegused sätted sotsiaalkaitse tagamiseks piisavad. Lähem analüüs ettevõtte tasandil toob selle selgelt välja. Mida suurem on ühtlustamata ala, seda rohkem on alust ebavõrdseks kohtlemiseks samaväärse töö puhul. Osaliselt nähti siin ka võimalust, et kokkupuude heade tavadega võib ergutada looma paremaid töötingimusi päritoluriigis. Kokkuvõttes võib nentida, et ebavõrdsed töötingimused või õigussätted ettevõttes tähendavad ka ettevõtte jaoks väljakutset. Lähetust käsitlevat direktiivi siinkohal ei arutata. Oluline on tähelepanek, et suureneda võivad ebavõrdsus ja selle tagajärjel konfliktid. Nimetatud probleemiga peavad tegelema EL ja riiklikud seadusandjad, eelkõige teenustedirektiivi eesseisval rakendamisel, kuid see on ka väljakutse ELi sotsiaaldialoogi jaoks.
4.18

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et seitsmenda raamprogrammiga saab anda panuse alalise innovatsioonipoliitika loomisele, kus teabekeskused (ülikoolid, tehnoloogiainstituudid, kutsekoolid) oleksid tihedalt seotud tööstustegevusega. Väärtus- ja tarneahelad või -võrgustikud on sellise poliitika jaoks väga olulised, sest programmi eesmärk on aidata kaasa uute laiendatud toodete (tooted/teenused või tootega seotud teenused) ja uute protsesside väljatöötamisele. Kõige selle eesmärk on luua Euroopas üks elujõuline võrgukeskkond, mis tooks kasu ka lähte- ja vaheettevõtetele.
6.7

Samuti on oluline märkida, et ülikoolidel (ja teistel sarnastel õppeasutustel) on Jaapani ühiskonnas suur tähtsus ja nad pakuvad lisavõimalust kodanikuühiskondade vahelise mõistmise parandamiseks. Kõnealused asutused võivad samuti aidata kaasata noori, mis on pikaajaliste kontaktide loomisel määrava tähtsusega faktor.
2.8

Protsess on nüüd käimas, kuid järgmised kaks aastat on otsustava tähtsusega selle jätkamise ja süvendamise seisukohast. Eelkõige on oluline, et Lissaboni protsessil on selge ja tunnustatud struktuur, et seda tunnustavad üleeuroopalise strateegiana ka valitsusvälised osalejad ning et see viib valitsuste poliitika kohandamise ja lähenemiseni.
6.7

Heade tavade vahetamine on vältimatu osa sotsiaalse ühtekuuluvuseni viivast protsessist. Plovdivis peetud kuulamisel (15) toodi välja mitmeid häid tavasid: — töötajate rahvusvahelise nõukogu loomine Austria ja Ungari piirialal Burgenlandis (16). Austria ja Ungari ametiühingud teevad nõukogus koostööd jälgimaks, et piiriülene töö toimuks seaduste ja eeskirjade kohaselt; — nn gangmasters-süsteemi (tööjõuvahendajad) sertifitseerimine Ühendkuningriigis (17). Range kontrolli kaudu kinnitavad ametiasutused usaldusväärsed tööjõuvahendajad, kes on põllumajandussektoris kõige olulisemateks vahendajateks ajutise tööjõu vajajatele. ILO on oma trükistes nimetatud süsteemi hea tavana eraldi välja toonud; — Belgias on tööturu osapooled sõlminud leppe tõhusaks halduskontrolliks ebaseadusliku töötamise vältimiseks (18); — Hollandis kehtestasid tööturu osapooled 2007. aastal sertifitseerimise süsteemi, mis peab tagama sotsiaalsetest ja tööõigusega seotud eeskirjadest kinnipidamise tõhusa kontrolli ajutise töö puhul (19). Kõnealusel süsteemil on veel mõningaid uudsusest tingitud puudusi, aga kavatsus on kiiduväärt ning arengud paljutõotavad; — Itaalias leppisid tööturu osapooled ning tööhõive– ja põllumajandusministrid 2007. aasta septembris kokku laiaulatuslikus programmis, mille eesmärk on astuda vastu mitteametliku töö ja näilise füüsilisest isikust ettevõtja töö levikule põllumajandussektoris (20); — ILO on töötanud välja programme eratööbüroode tegevuse seadustamiseks, et vältida võõrtööliste sattumist mitteusaldusväärsete vahendajate kaudu inimkaubanduse ja sunnitöö ohvriteks. Nimetatud programmid on suunatud seadusandjatele, politseile jne.
3.2.1

Kõikide liikmesriikide nõukogud neid nelja ülesannet ei täida. Mõnes liikmesriigis on nende tegutsemisvaldkond palju piiratum, teistes liikmesriikides on loetletud ülesanded kas täitmata või osaliselt täidetud, vaatamata sellele, et need on nõukogule määratud. Seda peegeldab ka asjaolu, et mõned nõukogud kohtuvad väga harva (2–3 korda aastas). Mõned nõukogud kohtuvad tihemini ning neil on täiendavad töörühmad (eriti tõhusad näivad need töörühmad, mis on loodud projektimeeskondadena konkreetse projekti tarvis, mitte ühele teemale keskenduvate alaliste rühmadena). Mõnes liikmesriigis on nõukogul võimalus anda oma panus riikliku säästva arengu strateegia koostamise varases etapis, teistes liikmesriikides palutakse nõukogu panust kas väga hilja või siis ei paluta üldse. Koostatud aruannete arv kõigub nullist kuni rohkem kui kümne aruandeni aastas. Väljakujunenud töökorraldusega nõukogud suhtlevad korrapäraselt sidusrühmadega ja korraldavad regulaarseid avalikke üritusi või ekspertide koosolekuid.
3.1

Arvamuse pakilisus kajastub järgmistes punktides. a) Maapiirkondade tööhõive olukorda puudutavas teatises käsitleb komisjon üksikasjalikult ka töö kvantitatiivset arengut. Komisjon rõhutab, et hoolimata põllumajandustöö tagasihoidlikust osakaalust maapiirkondades on kõnealusel sektoril suur tähtsus. Komisjoni prognoosi kohaselt väheneb 2014. aastaks tööhõive (täistööaja baasil) põllumajanduses, mis praegu hõlmab 10 miljonit töötajat, 4–6 miljoni võrra (2 miljonit 15-liikmelises ELis, 1–2 miljonit 25-liikmeslises ELis ning 1–2 miljonit Rumeenias ja Bulgaarias). b) 15-liikmeslises ELis on oodata täistööajaga töötajate arvu stabiliseerumist või isegi mõningast suurenemist (nagu Saksamaa vanades liidumaades). Kandidaatriikides on oodata täistööajaga töötajate arvu jätkuvat vähenemist. Selge on see, et kui kõnealune suundumus jätkub, suureneb ettevõtete nõudlus hooajatööliste järele piirkondades, kus kasvatatakse puu- ja köögivilju. c) Prognoosidest nähtub, et paljudes riikides tuleb puudus kvalifitseeritud töötajatest, kes oleksid näiteks võimelised täitma ettevõtetes juhtivaid kohti või tulema toime keerulise tehnoloogiaga. d) Ettevõtted kurdavad juba praegu, et hooajatöölisi ei ole võimalik leida. Kuulda on esimesi hääli, milles kutsutakse üles võimaldama töötajate vaba liikumist mitte ainult ELi-siseselt, vaid ka väljastpoolt ühendust tulevale tööjõule hooajatöö eesmärgil. Poola on juba alustanud oma tööturu avamist ning lubab oma tööturule Valgevenest ja Ukrainast pärit töötajad. e) Teisest küljest on just paljudes maapiirkondades kõrge tööpuudus. Komisjoni üks strateegia seisneb töötajate liikuvuse suurendamises. Kuid selleks peavad pakutavad töökohad olema atraktiivsed. f) Kahtlemata tekitab võõrtöö konflikte ja probleeme. g) Samuti on selge, et põllumajanduses valitseb nõudlus tööjõu järele teatavatel aastaaegadel vastavalt vegetatsiooniperioodidele. Vastavalt Lissaboni strateegiale on eesmärk luua töökohti ning just kvaliteetsemaid töökohti. h) Göteborgi strateegia raames on liikmesriigid teinud otsuse jätkusuutliku arengu eesmärkide kohta. Seejuures on sotsiaalne mõõde sama kaalukas kui majanduslikud ja keskkonnaalased eesmärgid. Sellest järeldub, et ka võõrtöötajate puhul tuleb kinni pidada sotsiaalsetest standarditest. Ettevõtted peavad võtma sotsiaalse vastutuse. Võõrtöölistel on õigus võrdsele kohtlemisele ning korralikele majutus- ja elutingimustele. Lisaks sellele tuleb nad täielikult kaasata sotsiaalkindlustussüsteemidesse. i) Euroopa Komisjoni diskrimineerimisevastase algatuse valguses on kavas ka diskrimineerimisevastane arutelu võõrtöötajate töö- ja elutingimuste üle. j) Töötajate täielikult vaba liikumine ELis tähendab ka muutust liikmesriikide valitsuste tegevusulatuses. Seeläbi suureneb konkurents nii töötajate kui ka tööandjate hulgas. k) Arvestades komisjoni prognoosi 4–6 miljoni töötaja lahkumise kohta kõnealusest sektorist, tuleb ühist põllumajanduspoliitikat käsitlevasse arutellu kaasata ka töö kvaliteeti puudutavad aspektid. Pidevalt töötavate isikute olukord hakkab muutuma, samuti prognoositakse kvalifitseeritud tööjõu puudust, kuid pikemas perspektiivis töötajate arv stabiliseerub.
4.8.1

Kuigi vastuvõetud maksumeetmed on liikmesriigiti erinevad, tekib aeg-ajalt küsimus, kas sellised sätted on kooskõlas siseturu ja vaba liikumisega Euroopa Liidus, kui kõigis liikmesriikides rakendatav maksuõigus vastab ELi õigusaktidele. Euroopa Ühenduste Kohtul oli võimalus täpsustada oma seisukohta kõnealuses küsimuses: oma olemuselt on sätted, mille eesmärk on võidelda maksudest kõrvalehoidmise ja tulude maksuparadiisi ülekandmise vastu, kokkusobimatud Euroopa Liidus vaba liikumise põhimõttega; kõnealused sätted on õigustatud vaid juhul, kui nad piirduvad proportsionaalsete meetmetega kunstlike ja kuritarvituslike struktuuride loomise vastu võitlemiseks.
5.6.1

Üks samm, mis on vaja teha, et alustada sisserändajate kogukondade ja kõige vähem arenenud päritoluriikide suutlikkuse parandamist, on kõnealuste organisatsioonide ja võrgustike tuvastamine ja kaardistamine. Seepärast soovitab komitee luua vabatahtlikud registrid, kuhu panna kirja nn ajude äravoolu all kannatavatest riikidest pärit kvalifitseeritud rändajad, kes elavad vastuvõtvates riikides, ning vastuvõtvates riikides tegutsevad rändajate ettevõtted väikestest ja keskmise suurusega arengumaadest.
1.10

Mäestikualade poliitika tulevikku käsitlev Euroopa roheline raamat võimaldaks ratsionaliseerida ja konsolideerida Euroopa tasandil olemasolevad poliitikad ja algatused, et neid mäestikualade spetsiifilises kontekstis tõhustada. Eelkõige kehtib see mäestikualade põllumajanduse suhtes, nagu ka käesolevas arvamuses märgitud. Valdaval osal Euroopa mäestikualadest toetuvad põllumajandusele teised sotsiaalmajanduslikud tegevused, toiduainete- ja turismitööstus, ning põllumajandusest sõltub ka piirkondade atraktiivsus. Ühisel põllumajanduspoliitikal on seega keskne roll ja see peab kajastuma mäestikualadel elluviidavate Euroopa poliitikate analüüsis, mida rohelise raamatu abil tahetakse teostada.
11.4

Päritoluriikidelt nõutavad kohustused on samad, mis neil juba on seoses võitlusega seadustamata sisserändega ja need on väga täpsed: tagasivõtmine, piirikontroll, reisidokumentide turvalisuse tagamine, võitlus salakaubaveo ja inimkaubanduse vastu jne. On oluline, et kõnealused riigid austaksid oma rahvusvahelisi kohustusi, mis tulenevad Cotonou lepingust, eelkõige selle artikli 13 sätteid. Komitee arvates on teatud riikide jaoks, kelle „olukord on ebakindel”, nende tingimuste täitmine väga raske ja seepärast teeb komitee ettepaneku, et liikuvuspartnerlust kohandataks paindlikult vastavalt iga päritoluriigi olukorrale.
—

„Helping to create an entrepreneurial culture — A guide on good practices in promoting entrepreneurial attitudes and skills through education”, Euroopa Komisjon 2004; http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/training_education/doc/entrepreneurial_culture_en.pdf.
7.4.8

EMSK arvates peavad ELi eelistamine ja tõhusad vahendid turgu toetavateks meetmeteks (nt toodangu laos säilitamise vormis) ka tulevikus alles jääma, kui see on turu arengu seisukohast vajalik. Toodangu laos säilitamine aitab valmistuda kriisideks. Siiani ei ole leitud veenvaid alternatiive, mille abil põllumajandustootjad saaksid end põllumajandusturgude ebastabiilsuse eest kaitsta. EMSK kutsub üles pidama nõu võimalike mudelite üle, mis lähtuks selliste riikide nagu USA ja Kanada kogemustest ning mis oleks kavandatud vastavalt Euroopa oludele. Tuleb tagada, et ELis toodetaks ka edaspidi kvaliteetseid ja ohutuid toiduaineid. See on võimalik ainult juhul, kui põllumajandustootjatel on sissetulek, mis annab neile võimaluse ja motivatsiooni põllumajandustegevuse jätkamiseks.
3.2

Nimetusega „ebasoodsate tingimustega piirkond” määratletakse sellised piirkonnad, mille põllumajanduslik maakasutus on ohustatud põllumajanduse viljelemise kohalike takistuste tõttu. See tähendab, et jätkusuutlik põllumajanduslik kasutamine on atraktiivsete maapiirkondade loomise oluline eeldus. Multifunktsionaalsuse seisukohast tähendab see, et põllumajandustootja töötab maastiku hoidmisel ja hooldamisel ka üldkasutatava hüve heaks.
Kodanikuühiskonna tegevuse raames väärib Horvaatias eritähelepanu sotsiaalpartnerite dialoog eri tasanditel.

Horvaatia majandus- ja sotsiaalnõukogu pakub kolmepoolseks sotsiaaldialoogiks (ettevõtjad ja ametiühingud kui valitsuse partnerid) hästi väljaarendatud institutsioonilist raamistikku. Siiani ei ole see siiski konkreetseid tulemusi andnud. Üks põhjus on see, et huvirühmade killustatuse probleem on veel lõplikult lahendamata ja seda mitte üksnes töötajate poolel. Komitee arvates oleks — muuhulgas ka iga üksiku ühenduse representatiivsuse seisukohast — soovitav huvide tugevam koondamine erinevate organisatsioonide tasandil. Teine põhjus peitub konkreetses töökorralduses: näiteks tähtajad, mille jooksul sotsiaalpartnerid peavad oma arvamuse esitama, on enamasti liiga lühikesed (sageli vaid 3–4 päeva) ning samuti puudub tagasiside, miks teatud ettepanekuid arvesse ei võetud.

Sõltumatu kahepoolne sotsiaaldialoog on juba olemas ettevõtte tasandil. Kõnealusel tasandil mõjutab see arvukate sõlmitud kollektiivlepingute ja ettevõtte nõukogu töö kaudu nii töötajate ja ettevõtjate kui ka ametiühingute ja ettevõtjate vahelisi suhteid kõige enam. Sõltumatul kahepoolsel sotsiaaldialoogil on siiski veel palju arenguruumi lahendamaks probleeme seoses ametiühingute esindatusega üksiku tööandja suhtes ning töötajate esinduse loomisega kollektiivläbirääkimistel. Lisaks sellele on VKEdes töötajate huvide esindatus ja töötajate organiseeritus suhteliselt nõrk.

Sektori tasandil sotsiaaldialoogi enamasti ei toimu. Eelkõige on selle põhjuseks asjaolu, et täielikult ei ole veel lahendatud nii töötajate kui ka tööandjate esindatuse probleem, ning probleemid valdkondade ja erialade kui läbirääkimisüksuste piiritlemisel. Arvestades valdkondlike läbirääkimiste tähtsust kogu üldise majandusolukorra kujundamisel, peaks sotsiaaldialoogi arendamisel keskenduma just sellele tasandile.

Kuna sotsiaaldialoogi juhib endiselt valitsus kolmepoolse sotsiaaldialoogi raames, on pearõhk kolmepoolsetel konsultatsioonidel. Kui ei arendata iseseisvaid kahepoolseid suhteid riiklikul ja valdkondlikul tasandil ja ei edendata valdkondlikke kollektiivläbirääkimisi, on raske luua sotsiaalpartnerite suheteks struktureeritud ja tasakaalustatud süsteemi. Sellega seoses tuleks avalikustada statistika kollektiivläbirääkimiste ulatuse ja koosseisu kohta.
4.4.1

Laenutusraamatukogud ostavad materjale (raamatuid, laserplaate, noote, keeleõppematerjale jne) ning muudavad need oma kasutajatele piiratud ajaks kättesaadavaks tasuta või minimaalse summa eest, tagades, et raha ei takistaks süstemaatiliselt nendele juurdepääsu. Mittemateriaalse teabesisu jaoks mõeldud uus majandusmudel peab vastama raamatukogude ja multimeediaraamatukogude kasutajate ootustele ning peab olema kohandatud nende harjumustele. Lisaks on laenutusraamatukogud kultuurilise teabesisu hulgiostjad ning neil on otsene ülevaade ajakohastatud teabe ning kultuuriliste ja tehniliste toodete üle. Laenutusraamatukogusid tuleb kaasata sellise uue majandusmudeli määratlemisse.
2.5

Kõnealune protokoll on esimene ELi esmane õigusakt, kus mainitakse mittemajanduslikke üldhuviteenuseid Selles rõhutatakse, et kõnealuste teenuste osutamine, tellimine ja korraldamine kuulub liikmesriikide pädevusse ja et lepingute sätted ei piira seda pädevust mitte mingil moel, nii et mittemajanduslikud üldhuviteenused jäävad siseturgu, konkurentsi ja riigiabi reguleerivatest eeskirjadest põhimõtteliselt välja pidades silmas seda, et riikliku pädevuse rakendamist reguleerivad ühenduse õiguse põhiprintsiibid.
1.6

Samas on komitee arvamusel, et suhtelise stabiilsuse kriteerium tähendab, et liikmesriikidel on teatud varem omandatud õigused. Need õigused ei tohi lihtsalt kaduda, kuid neid võib ajakohastada vastavalt kalavarude säilimise ja ELi laevastike konkurentsivõime nõudele, mis on ette nähtud ühise kalanduspoliitika raames.