ET Euroopa Liidu Teataja C 228/14

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Töötajate liikuvuse peamiste tõkete määratlemine ühtsel tööturul” (ettevalmistav arvamus)

2009/C 228/03

27. juunil 2008 palus eesistujariik Tšehhi Vabariik Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada arvamus järgmises küsimuses

„Töötajate liikuvuse peamiste tõkete määratlemine ühtsel tööturul” (ettevalmistav arvamus)

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 10. märtsil 2009. aastal. Raportöör oli Vladimíra DRBALOVÁ.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 452. istungjärgul 24. – 25. märtsil 2009 (25. märtsi istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 152, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 5.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Liikuvus Euroopas peab jääma ELi poliitiliseks prioriteediks ning seda eriti ajal, mil Euroopa seisab vastamisi globaliseerumisest ja tehnoloogilistest muutustest tulenevate väljakutsetega ja kannatab negatiivse demograafilise arengu ning finants- ja majanduskriisi tagajärgede all. Liikuvuse suurendamiseks valitud lähenemisviis peab austama eri liikmesriikide tingimusi, ent samas tuleb seda Euroopa tasandil tõhusalt kooskõlastada, tagada sellele riiklik toetus ning läbipaistvus. Valitud meetmed peavad aitama kaasa uue kontseptsiooni loomisele õiglasest ja tasakaalustatud liikuvusest ning edendama liikuvuse uute vormide arendamist.

1.2 Komitee toetab Euroopa Komisjoni tööalase liikuvuse tegevuskava (2007-2010) ning leiab, et tegemist on vahendiga, mis võimaldab ületada praegused takistused ning saavutada Euroopa majanduskasvu ja tööhõive strateegias määratletud eesmärgid.

1.3 Samuti tunneb komitee heameelt Euroopa Komisjoni kavatsuse üle avaldada 2009. aastal roheline raamat noorte liikuvuse kohta ning ootab huviga asjakohase avaliku arutelu tulemusi ja järeldusi.

1.4 Komitee soovib, et kasutataks täiel määral Euroopa tööjõu liikuvuse süsteemi EURES ning võetaks muid meetmeid, mille eesmärk on eelkõige parandada pakutavate teenuste ja teabe kvaliteeti, ulatust ja kättesaadavust ning tõsta Euroopa kodanike ja eriti ettevõtete teadlikkust. Samal ajal soovitab komitee komisjonil analüüsida põhjuseid, miks teatud kategooria töötajad – eriti madala kvalifikatsiooniga või ilma kvalifikatsioonita töötajad – moodustavad portaali kasutajate seas nii väikese osa.

1.5 Komitee kutsub liikmesriike üles integreerima liikuvuse mõõdet kõigisse oma asjaomastesse poliitilistesse otsustesse ning lisama püstitatud eesmärgid oma riiklikesse strateegiatesse ja reformikavadesse, nagu nähakse ette majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssetes suunistes (1). Liikmesriigid peaksid tegema jõupingutusi, et viia ellu liikuvust edendavaid aktiivse tööturupoliitika programme.

1.6 Komitee toetab üldiselt jõupingutust, mis on suunatud sotsiaalkindlustussüsteemide võimalikult tõhusale kooskõlastamisele, ning õnnitleb eesistujariiki Prantsusmaad positiivsete tulemuste puhul, mis saavutati läbirääkimistel määruse (EÜ) nr 883/2004 (2) muutmiseks vastavalt rakendusmäärust käsitlenud arutelu järeldustele. Komitee kutsub veelkord üles kõnealust rakendusmäärust võimalikult kiiresti ellu viima, et sellega kaasnev liikuvuse parandamine ja lihtsustamine saaks teoks nii pea kui võimalik.

1.7 Määruse (EÜ) nr 883/2004 rakendamise osas soovitab komitee, et ühes komitee tulevastest arvamustest keskendutaks eelkõige kõnealuse teksti ühtsusele määrusega (EMÜ) nr 1612/68 (3), direktiiviga 2004/38/EÜ ning Euroopa Kohtu asjakohaste kohtulahenditega. Eesmärk on läbipaistvuse ja õiguskindluse suurendamine ning võrdse kohtlemise põhimõtte järgimine liikmesriikides.

1.8 Ehkki komitee on rahul täiendavate pensioniõiguste kaasaskantavuse parandamise direktiivi ettepanekuga (4), mis kujutab endast Euroopa Komisjoni uut jõupingutust piiriülese liikuvuse suurendamiseks ELis, on komiteel tõsiseid kahtlusi ettepaneku sisu osas. Komitee leiab, et tegelikkuses ei aita direktiivi sisu kaotada piiriülese liikuvuse peamisi takistusi selles osas, mis puutub pensioniõiguste kaasaskantavusse ning nende topeltmaksustamisse. Lisaks sisaldab ettepanek teisi sätteid, mis tooksid kaasa pensionisüsteemide halduskulude tõusu ning seaksid ohtu nende tulevase arengu.

1.9 Kooskõlas Europassi eeliste kohta 2008. aasta juulis avaldatud aruande tulemustega soovitab komitee Euroopa Komisjonil analüüsida põhjust, miks madala kvalifikatsiooniga inimeste osakaal kasutajate seas on nii väike. Samuti kutsub komitee üles kasutama täiel määral Europassi kõigi vahendite, eelkõige Europassi liikuvuse dokumendi pakutavaid võimalusi, tõhustades kooskõlastamist Euroopa tasandil, suurendades riiklikku toetust ja kõigi asjaomaste sidusrühmade kaasatust ning parandades läbipaistvust. Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku (EQF) osas peab komitee oluliseks luua seosed Euroopa ainepunktide ülekande süsteemiga kõrghariduses, kutsehariduses ja koolituses. Selleks, et Euroopa kvalifikatsiooniraamistik looks lisaväärtust, peab see olema lihtne, usaldusväärne ja pakkuma ettevõtetele tõhusat abi vajaliku võõrtööjõu leidmiseks.

1.10 Komitee tutvus huviga Euroopa Komisjoni 18. novembril 2008. aastal avaldatud teise aruandega, milles käsitleti üleminekusätete kohaldamist uutes liikmesriikides. Komitee kutsub üles neid riike, kes isikute vaba liikumise osas veel üleminekusätteid kohaldavad, järgima aruandes esitatud järeldusi ning asutamislepingutest tulenevaid menetlusi. See on eeltingimus õiglase liikuvuse (fair mobility) põhimõtte rakendamiseks, sotsiaalse dumpingu ja ebaseadusliku töö takistamiseks.

1.11 Komitee on rahul komisjoni otsusega luua lähetatud töötajate jaoks ekspertkomisjon, kes käsitleks direktiivi rakendamisega seotud tehnilisi küsimusi. Samuti on komitee rahul sellega, et Euroopa sotsiaalpartnerid on kaasatud ühise analüüsi koostamisse Euroopa Kohtu lahendite mõju kohta.

1.12 Komitee juhib tähelepanu sellele, et kutsekvalifikatsioonide tunnustamist käsitleva direktiivi 2005/36/EÜ rakendamine on hilinenud (jõustumise tähtpäev: 27.10.2007).

1.13 Komitee leiab, et Euroopa Komisjoni praegu esitatud õigusakti ettepanek, mille eesmärk on lihtsustada kolmandate riikide kodanike majanduslikel põhjustel toimuvat rännet, on komisjoni lisameede liikuvuse ja majandusrände edendamiseks Euroopas. Vaadeldavas direktiivi ettepanekus sisalduvad võrdsel kohtlemisel põhinevad kolmandate riikide kodanike õigused ja kohustused moodustavad hea lähtealuse sisserändealastele õigusnormidele ning need tuleks laiendada kõigile võõrtöötajate kategooriatele. Komitee peab üleminekumeetmeid, millega piiratakse ajutiselt uutest liikmesriikidest pärit töötajate vaba liikumist, erandiks, mis tuleb – eriti kõrgelt kvalifitseeritud töötajate töölevõtmise puhul – võimalikult kiiresti kaotada (5).

1.14 Komitee tunnustab täielikult Euroopa sotsiaalpartnerite autonoomiat ning on seisukohal, et nad annavad aktiivse panuse liikuvuse suurendamiseks, et parandada tööturgude olukorda ja tugevdada ELi konkurentsivõimet.

1.15 Komitee kutsub liikmesriike ja komisjoni tegema koostööd, et töötada välja, viia ellu, jälgida ning hinnata sotsiaalse taasintegreerimise programme, mis on kedagi diskrimineerimata suunatud sellistele kodanikele ja nende peredele, kes pöörduvad pärast mõnda aega teises liikmesriigis töötamist tagasi oma kodu- või elukohariiki.

2. Sissejuhatus

2.1 Euroopa Komisjon nimetas 2006. aasta Euroopa töötajate liikuvuse aastaks. Selle algatuse eesmärk oli tõhustada Euroopa kodanike teavitamist töövõimalustest Euroopa Liidus ning nende õigustest ja eelistest.

2.2 Kodanike liikuvus on liikumisvabadusena sätestatud Euroopa Ühenduse esmases õiguses; see on ka Lissaboni strateegia üks peaeesmärk ning majanduskasvu ja tööhõive komplekssete suuniste (6) üks soovitus.

2.3 Kõnealusest algatusest, mis on jätk ELi arvukatele varasematele meetmetele, eelkõige komisjoni 2002. aastal vastu võetud oskuste ja liikuvuse tegevuskavale (7), sai alus uuele Euroopa tööalase liikuvuse tegevuskavale (2007–2010) (8), mis peegeldab uut tegelikkust ja Euroopa praeguseid väljakutseid.

2.4 2009. aasta esimese poolaastal on ELi eesistujariik Tšehhi Vabariik, kelle peamine tunnuslause on „piirideta Euroopa”. Seepärast palus eesistuja Tšehhi Vabariik komiteel koostada neli ettevalmistavat arvamust, et määratleda ELi siseturu eri valdkondades esinevad takistused. Üks uuritavatest valdkondadest on tööjõu liikuvus Euroopas.

2.5 Tšehhi Vabariigi eesistumise ajal jätkatakse jõupingutusi, mille eesmärk on suurendada töötajate liikuvust Euroopas. Nende prioriteetide raames püüab eesistujariik tagada eelkõige töötajate võimalikult ulatusliku vaba liikumise Euroopa Liidus, tõhustada ja suurendada tööjõu ametialast ja geograafilist liikuvust ühtsel turul ning jätkata õigusaktide ajakohastamist võõrtöölistele kohaldatavate sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamiseks.

2.6 Eesistuja Tšehhi Vabariik rõhutas, et praegu töötajate vaba liikumise suhtes kohaldatavatel üleminekusätetel on negatiivne mõju. Eesistujariik on seisukohal, et tööjõu potentsiaali täielik realiseerimine ja Euroopa tööturu paindlikumaks muutmine on Lissaboni strateegia peamised elemendid.

3. Üldised märkused

3.1 Komisjoni 2008. aasta aruandest Euroopa tööhõive kohta nähtub, et ELis 2006. aastast stabiilsena püsinud majanduskasv tõi 2007. aastal paljutõotavaid tulemusi: SKP kasvas 3,1 % ja loodi 3,5 miljonit uut töökohta. Tööhõive kasvas kõigis ELi liikmesriikides (v.a Ungaris) ja ELi keskmine tööhõive määr oli 2007. aastal 65,4 %. Töötuse määr jäi alla 10 %, välja arvatud Slovakkias. ELi kaks laienemist 2004. ja 2007. aastal avaldasid Euroopa majandusele positiivset mõju ning ei häirinud 15-liikmelise ELi tööturgu. Statistikast nähtub ka koosmõju teke tööturu soorituse, tootlikkuse ja töökohtade kvaliteedi vahel.

3.2 2008. aastal raputas ELi tõsine globaalne finantskriis. Majapidamised ja ettevõtted on sattunud tugeva surve alla. Sama kehtib ka tööturgude puhul. Majandusprognooside kohaselt jääb 2009. aastal tõus nullilähedaseks ja on oht, et ELi majandust tabab langus. Eurotsoon ja mõned liikmesriigid on juba praegu languses. Detsembris võttis Euroopa Ülemkogu vastu Euroopa majanduse taastamise kava (9), mis sisaldab 10 meedet 4 prioriteetses valdkonnas, sh ulatuslikku Euroopa algatust tööhõive toetuseks.

3.3 Euroopa ja ELi jätkuv väljakutse on negatiivne demograafiline areng ning tööjõu vananemine, mis tulevikus avaldab olulist mõju Euroopa konkurentsivõimele. Olukorra parandamiseks tuleb rakendada lähenemisviisi, mis oleks ühtaegu kompleksne ning samal ajal – arvestades praegust majandusolukorda – väga ettevaatlik. Eri liikmesriigid koostavad ise oma meetmetepaketi, et tugevdada turgude, sh tööturgude toimimist. Erilist tähelepanu pööratakse tööturu haavatavatele rühmadele, st eakatele töötajatele, noortele, sisserännanutele ja puuetega inimestele. Selles osas nähtub komisjoni teatistest, et ELil on veel arenguruumi seoses mittediskrimineerimise põhimõtte rakendamist käsitleva kehtiva õigusakti (10) elluviimisega.

3.4 Seepärast on Euroopa tööturgude elavdamine ja tööjõu liikuvuse edendamine Euroopas ka tulevikus ühed Euroopa tööhõivestrateegia peamised elemendid. Vaatamata Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide mitmetele algatustele ja meetmetele, on liikuvus ELis jätkuvalt maha jäänud 2000. aastal Lissabonis määratletud ELi eesmärkidest, mille kohaselt Euroopast saab maailma kõige konkurentsivõimelisem teadmistepõhine majandus.

3.5 Euroopa Komisjoni uue tööalase liikuvuse tegevuskava 2007–2010 eesmärk on analüüsida praegust olukorda, võttes arvesse globaliseerumise, demograafiliste muutuste ja uute tehnoloogiatega seotud väljakutseid, tegeleda liikuvuse tõketega Euroopas, tuua esile liikuvuse uusi suundumusi ning määratleda vajalikud meetmed.

3.6 Tegevuskavas keskendub komisjon eelkõige järgmistele teemadele. — Parandatakse kehtivaid õigusakte ja haldustava. Meetmete abil püütakse eelkõige kohandada ühenduse õigusakte praeguse olukorra vajadustega, parandada võrgustiku TRESS (11) staatust ja analüüsivõimet, tugevdada halduskoostööd ning riiklike institutsioonide ja ametivõimude vahelisi menetlusi. — Tagatakse kõigi tasandite ametiasutuste suurem poliitiline tugi liikuvusele. Ennekõike tuleb investeerida olemasolevatesse riiklikesse, piirkondlikesse ja kohalikesse programmidesse ning ajakohastada meetmeid töötajate liikuvuse suurendamiseks. — Tugevdatakse, toetatakse ja parandatakse võrgustiku EURES (12) pakutavate teenuste kvaliteeti. Võrgustiku strateegilist mõõdet tõhustatakse, tugevdades selle analüüsivõimet liikuvusvoogude ja tööturu muutuste osas. — Tõstetakse teadlikkust liikuvuse eelistest, kasutades selleks uuenduslikke meetmeid, muutes teavitamismenetlusi ning tuues näiteid headest tavadest.

3.7 Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond Eurofound kuulub Euroopa Komisjoni kolmepoolsel alusel toimivate agentuuride hulka. Eurofound on muutunud ainulaadseks foorumiks selliste analüüside ja uuringute jaoks, milles käsitletakse Euroopa liikuvuse toetamist, praeguste tõkete ning tööturul toimunud uute muudatuste määratlemist.

3.8 Seni ei ole Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koostanud ulatuslikku arvamust liikuvuse ja selle praeguste tõkete kohta Euroopas. Euroopa Komisjoni nõuandeorganina on komitee siiski oma tegevuse raames väljendanud selgelt oma seisukohti kõigi Euroopa Komisjoni teatiste ja algatuste kohta, mis on seotud töötajate liikumisega Euroopas, ning on koostanud mitu olulist arvamust (13).

3.9 Sotsiaalpartneritel on samuti oluline roll. Nad peavad liikuvust Euroopas ja selle takistuste kõrvaldamist äärmiselt oluliseks ning lisasid selle küsimuse oma ühisesse tööprogrammi aastateks 2003–2005. Teised sotsiaalpartnerite koostatud sarnased algatused ja tekstid on samuti kaasa aidanud ELi liikuvuse teatud takistuste määratlemisele.

4. Faktid ja arvud: Eurofoundi küsitlus

4.1 Eurobaromeetri tulemuste (14) alusel läbi viidud Eurofoundi analüüs tõi välja mõned elemendid, mis on esmatähtsad, et mõista Euroopa kodanike käitumis- ja mõtteviise seoses liikuvuse ja rändega Euroopas.

— Euroopa kodanikud leiavad endiselt, et nende vabadus ELis ümber asuda ja töötada on Euroopa ülesehitamise üks peamine eelis ja saavutus (53 % küsitletutest);

— Ehkki ELi institutsioonid ja kodanikud toetavad tugevalt liikuvuse ideed ELis, ollakse liikmesriikides jätkuvalt mures uutest liikmesriikidest pärineva majandusrände võimalike tagajärgede pärast;

— Ainult umbes 2 % Euroopa (25-liikmelise ELi) töötajatest on sündinud teises liikmesriigis kui selles, kus nad hetkel töötavad;

— Peaaegu 4 % Euroopa elanikkonnast on juba mõnes teises liikmesriigis elanud, samas kui 3 % inimestest on mõnda aega elanud väljaspool ELi.

4.1.1 Geograafilise liikuvuse osas selgus küsitlusest, et Euroopas ei ole piiriülene liikuvus eriti suur. Tulemustest nähtub, et eurooplased püsivad keskmiselt 10 aastat samas elukohas, seejuures on vastav periood noorte täiskasvanute puhul suhteliselt lühem ja eakamate inimeste puhul pikem. Küsitluse alusel ei ole lähitulevikus märkimisväärset muudatust oodata.

4.1.2 Liikuvuse esmane põhjus on endiselt soov kohtuda uute inimestega ja näha uusi kohti. Sellegipoolest on kolmandikule (38 %) välismaale elama suunduvatest inimestest kesksel kohal majanduslikud põhjused (raha, töö kvaliteet). Uutes liikmesriikides on ülekaalus majanduslikud põhjused, ent tööga seotud seigad on olulisemad kui soov saada kasu sotsiaalsetest eelistest või parematest avalikest teenustest (või neid ära kasutada). Vastupidi – peamine põhjus, miks inimesed liikuvusest loobuvad, on hirm sotsiaalsete suhete kaotamise ees (perega suhtlemise piiratus ja pere toetuse kaotamine). Teised piiravad tegurid on eluaseme tingimused ning teenuste ja tervishoiu kvaliteet.

4.1.3 Eesolevad väljakutsed. Geograafiline liikuvus on endiselt ELi üks peamine eesmärk. Liiga väike liikuvus võib tähendada piiratud kohanemis- ja konkurentsivõimet. Seevastu võib liigne liikuvus vaesemate ja rikkamate piirkondade vahel avaldada mõju tööturule (kvalifitseeritud tööjõu puudus, töötuse taseme tõus, ajude äravool).

4.1.4 Oluline teabeallikas on siinkohal Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi avaldatud uuring teemal „Geograafiline liikuvus ELis: majanduslike ja sotsiaalsete eeliste optimeerimine” (15). Uuringu alusel on geograafilise liikuvuse suurendamisele suunatud poliitikal kaks eesmärki: 1) liikuvuse oodatavate eeliste laienemine ja 2) sellega seotud individuaalsete kulude vähenemine. Uuringus keskendutakse eelkõige geograafilise liikuvuse majanduslikule küljele ning liikuvusele kui võimalusele vähendada erinevusi kohalike tööturgude vahel (tööhõive, reaalpalgad, tööjõu puudus).

4.1.5 Mis puutub liikuvusse, siis keskmiselt töötatakse karjääri jooksul 3,9 töökohal: igal töökohal ollakse keskmiselt 8,3 aastat. 8 % küsitletutest oli töökohta vahetanud möödunud aastal, 32 % oli töökohta vahetanud viimase viie aasta jooksul ning 50 % küsitletutest oli töökohta vahetanud viimase kümne aasta jooksul.

4.1.6 Tulevikuperspektiivide osas nähtus kõnealusest uuringust, et 41 % vastanutest kavatses töökohta vahetada järgneva viie aasta jooksul, 54 % vastanutest ei kavatsenud töökohta vahetada ja ülejäänud 5 % ei osanud vastata. Võimalik on välja tuua kolm peamist põhjust, miks inimesed kavatsesid järgneva viie aasta jooksul töökohta vahetada: muutuse soov ja vabatahtlik otsus, tahtevastane otsus või neutraalne otsus olude sunnil.

4.1.7 Küsitlusest selgus, et kõigist viie järgneva aasta jooksul oodatavatest töökohavahetustest toimub 65 % vabatahtliku otsuse alusel. Vabatahtlik töökohavahetus aitab kaasa töötajate oskuste arengule ning tugevdab nende töötahet, parandades samas nende karjääri ja tasustamise perspektiive.

4.1.8 Uuring teemal „Tööalane liikuvus ELis: majanduslike ja sotsiaalsete eeliste optimeerimine” (16) andis huvitavaid tulemusi. Kõnealune uuring loob aluse liikmesriikide arutelule selle üle, kuidas optimeerida tööalast liikuvust majanduslikust ja sotsiaalsest seisukohast. Uuringus analüüsitakse olukorda ja erinevusi ELi 27 liikmesriigis, vaadeldakse tootlikkuse, palkade, innovatsiooni ja tööhõivega otseselt seotud majanduslikke tegureid ning töö kvaliteedi ja sotsiaalse ühtekuuluvusega seotud tegureid.

5. Konkreetsed märkused

5.1 Kõik tööalase liikuvuse lihtsustamiseks ja parandamiseks ning tööturul pakkumise ja nõudluse vastavuse suurendamiseks mõeldud algatused ja meetmed on olulised kahel põhjusel. Nende meetmete abil ei ole mitte ainult võimalik optimeerida tööturu toimimist ja leevendada tööturu puudusi, vaid nendega on võimalik oluliselt kaasa aidata Euroopa majanduskasvu ja tööhõive strateegia eesmärkide saavutamisele.

5.2 Kuigi Euroopa kodanikud usuvad oma vabasse liikumisse ning suur osa neist tunnistab, et enam ei ole realistlik uskuda, et samal töökohal töötatakse terve elu, nähtub uuringu tulemustest, et endiselt on mitmeid tõkkeid, mis takistavad töötajate vaba liikumist riikide vahel või muudavad keeruliseks ohtude ületamise uue, kvaliteetsema töökoha leidmisel.

5.3 Liikuvuse mitmete takistuste hulgast võib esile tuua järgmised:

— piiratud keeleoskus;

— vähesed või ebapiisavad oskused ja teadmised;

— teises liikmesriigis omandatud hariduse ja kutsekvalifikatsiooni ebapiisav tunnustamine;

— õiguslikud ja haldustõkked;

— abikaasade puhul keerukus leida mõlemale püsiv töökoht;

— tööpakkumistega seotud teabe hajutatus või läbipaistmatus koolitus- ja töövõimaluste puhul;

— halb transpordi infrastruktuur;

— pakkumiste vähesus ja hinnad eluasemeturul;

— hiljutised ksenofoobiailmingud ja usalduse kaotamine.

5.4 Liikuvuse toetamiseks Euroopas on vaja kaotada teatud püsivad takistused. Komitee leiab, et töötajate liikuvuse toetamisele suunatud poliitika tõhusaks muutmiseks peaksid selles sisalduma järgmised võtmeelemendid.

5.4.1 Esiteks on vaja tagada, et geograafilise ja tööalase liikuvusega seotud takistusi ning võimalusi nende kõrvaldamiseks teadvustatakse paremini. Viimastel aastatel on Euroopas tehtud jõupingutusi töötajate liikuvuse takistuste määratlemiseks ja kõrvaldamiseks. Ent oluline oleks läbi viia uuringuid nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil, et paremini tundma õppida nende tegurite ulatust, iseloomulikke jooni või otsustavaid seiku, mis takistavad majanduslikel alustel toimuvat liikuvust, ning hinnata nende majanduslikku mõju.

5.4.2 Teiseks on oluline rakendada Euroopa tööturgude puhul kaitstud paindlikkuse põhimõtet. Kogemus on näidanud, et riigid, kes seda põhimõtet tõhusalt rakendavad, suudavad globaalsete muutustega paremini kohaneda. Antud kontekstis tuleb liikuvust näha kui üht elementi, mis võimaldab parandada tööhõivet, töötajate kohanemisvõimet ja ettevõtete konkurentsivõimet ülemaailmses plaanis. Töökorralduse viisid peavad üha enam vastama ettevõtete ja töötajate vajadustele, aidates seega anda märkimisväärse panuse liikuvuse uute vormide tekkele.

5.4.3 Kolmandaks on vältimatult vajalik kohandada koolitussüsteemid tööturu vajadustele. Tõhusale elukestva õppe süsteemile suunatud lähenemisviisi tuleb tugevdada. Tänapäeval toimub tööturgudel üha rohkem kiireid muutusi ning vajatakse uusi kutseoskusi. Üha enam inimesi peab kohanema oma töökoha ja karjääri arenguga, omandades selleks eelkõige uusi ja mitmekesiseid kutseoskusi. Sellest tulenevalt peavad üksikisikud peavad olema suutelised arendama ja parandama oma oskusi, et püsida tööturul ja kohaneda tööturu arengutega. Sellega seoses tuleks prioriteediks pidada teatud algatusi, nimelt: — tagada, et üksikisikud on omandanud vajalikud oskused ja teadmised juba enne oma koolituse lõppu; — innustada töötajaid vastutama ka ise oma oskuste parandamise eest kogu elu jooksul ning luua seda võimaldavad tingimused; — muuta koolitus atraktiivsemaks, paindlikumaks ja tööturu vajadustele paremini kohandatuks; — pöörata seejuures erilist tähelepanu teatud töötajate rühmadele: noortele ja eakatele töötajatele; — rakendada partnerluse põhimõtet asjaomaste sidusrühmade vahel: riik, sotsiaalpartnerid, haridusasutused ja ettevõtted.

5.4.4 Neljandaks tuleb edasi arendada sotsiaalkindlustussüsteeme, et töötajatel oleks enam motivatsiooni ja lihtsam ELi ühest tööturusüsteemist teise suunduda ning et neid ei takistataks teistesse liikmesriikidesse minema, et leida seal parem töökoht. Sellega seoses viitab komitee oma kaitstud paindlikkuse põhimõtte kohta koostatud arvamusele, pidades silmas eelkõige inimeste tööhõive parandamist, et võimaldada neil paremini kohaneda tööturu arengutega ning saada paremaid tööpakkumisi. Kokkuvõttes on vaja luua uusi töökohti, ning toetada töökohta vahetavaid töötajaid kogu karjääri jooksul, suurendades nende võimalusi tööturul läbilöömiseks. Kogemused näitavad, et passiivse toetuste lisamise asemel on praegu olulisem edendada inimeste tööhõivet, kõrvaldades haldustõkkeid ning investeerides ühtaegu nii oskustesse kui ka aktiivsesse tööhõivepoliitikasse.

5.4.5 Viiendaks tuleb kõrvaldada õiguslikud, haldus- ja maksutõkked, mis piiravad geograafilist ja tööalast liikuvust. Vaja on: — viia ellu töötajate vaba liikumisega seotud meetmeid, et tagada mittediskrimineeriv ligipääs tööhõivele; — ärgitada liikmesriike rakendama võimalikult kiiresti ja järjepidevalt direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (17) ning looma Euroopa kutsekvalifikatsioonide raamistiku; — võtta meetmeid, et takistada lisapensionisüsteemide topeltmaksustamist; — lahendada probleemid, mis on seotud rahvusel põhineva igasuguse diskrimineerimise keelustamisega maksustamises (ja sotsiaalteenustes); — pöörata liikuvuse takistuste kõrvaldamisel erilist tähelepanu puuetega inimestele; — võtta arvesse nende naiste erivajadusi, kellel on lapsed või teised hoolealused.

5.4.6 Kuuendaks peaks Euroopa kodanikel olema lihtne juurdepääs kvaliteetsele teabele töö- ja koolitusvõimaluste kohta. Ehkki elu- ja töötingimusi puudutavat teavet on saadaval hulgaliselt, ei ole rõhuasetus siiski koolitus- ja töövõimalusi käsitleval teabel, mis tihti puudub või on raskesti kättesaadav. Euroopa teabesüsteem, milles esitletakse töö- ja koolitusvõimalusi, on esmatähtis, võimaldamaks kodanikel ja ettevõtetel oma võimekuse suurendamiseks hea valik teha ning võimalusi kasutada, tugevdades seeläbi tööalast liikuvust. Selles osas võib olla oluline roll ja eelisseisund veebilehel EURES. Veebilehe praegune probleem on aga see, et leht on vähenähtav ning kodanikud ja eriti ettevõtted ei ole lehest teadlikud. Sellega seoses tuleks edendada paremat teavitamist sellistel teemadel nagu sotsiaaltoetuste muutused ja kohandamised (vastavalt sellele, kas need on korrapärased või täiendavad) tööalase ja geograafilise liikuvuse korral. Näiteks oleks tööalaste pensionisüsteemide puhul kasulik saada teavet omandatud õiguste, rakendatava maksusüsteemi, ülekandeviiside ning iga valikuga seotud kulude ja eeliste jms kohta (18).

5.4.7 Lõpetuseks tuleks liikuvuse edendamiseks luua algatusi, millega parandatakse eluasemele ligipääsu tingimusi ning juurdepääsu transpordi infrastruktuurile. On esmatähtis, et inimesed võiksid leida taskukohase ja sobiva elukoha piirkonnas, kus on töövõimalusi. Samas on töötajate liikuvuse suurendamiseks vältimatult vajalik, et olemas on tõhusad ja paindlikud transpordi infrastruktuurid. Liikmesriigid peaksid koostöös ettevõtetega pöörama tähelepanu rändega seotud kuludele ning looma ja viima ellu süsteeme, millega toetada liikuvaid tööotsijaid (mobile job seekers).

5.5 2004. ja 2007. aastal toimusid laienemised, millega seoses sai EL juurde vastavalt 10 ja 2 uut liikmesriiki ning algas arutelu piiride avamise ja töötajate vaba liikumise üle. Eurofoundi uuringute järeldused kinnitavad, et isegi kui ränne Ida-Euroopast Lääne-Euroopasse jätkub, on geograafiline liikuvus suhteliselt väike ja ajutine.

5.5.1 Liikmesriigid, kes veel kohaldavad 2004. aastal ELiga liitunud riikide suhtes üleminekusätteid, peavad enne 1. maid 2009 teatama, kas neil on kavas liikuda edasi kolmandasse etappi ning jätkata üleminekusätete kohaldamist veel kahe aasta jooksul. Bulgaaria ja Rumeenia osas pidid liikmesriigid oma kavatsustest teatama hiljemalt 31. detsembriks 2008 (19). Sellega seoses tutvus komitee huviga Euroopa Komisjoni teise aruandega (20), mis avaldati 18. novembril 2008 ning milles käsitleti ühinemislepingus sätestatud üleminekusätteid, ning sisuliselt vaid kinnitati 2006. aastal avaldatud esimese hindamisaruande (21) järeldusi. Teise teatise järeldustest nähtub selgelt, et tööturu avamine uutest liikmesriikidest pärit töötajatele avaldas vaieldamatult positiivset mõju nii vastuvõtjariigi majandusele kui ka ELile tervikuna.

5.5.2 Mis tahes otsus üleminekusätete kohaldamise muutmiseks tuleks ellu viia riiklikul tasandil ning see peaks tuginema faktilistele analüüsidele. Komitee leiab siiski, et üleminekusätete kohaldamise lõpetamine 2009. aastal aitaks kaasa paindlike ja kaasavate tööturgude loomisele ning annaks panuse ebaseadusliku tööturu vähenemisele ning vaesusevastasele võitlusele Euroopas.

5.5.3 Lisaks võib üleminekusätete kohaldamise säilitamine piirata sotsiaalkaitsesüsteemide kooskõlastamist käsitleva määruse (EÜ) nr 1408/71 artikli 69 praktilist rakendamist (artikli kohaselt säilib töötul, kes siirdub tööd otsima teise liikmesriiki, õigus saada hüvitise maksmiseks pädevalt liikmesriigilt töötushüvitisi).

5.6 Töötajate lähetamine teenuste liberaliseerimise tingimustes Euroopas. Siseturu hea toimimisega seotud eelised on esmatähtsad ettevõtetele, töötajatele, kodanikele ja majandusele tervikuna. See aitab kaasa ettevõtete kasvule ning parandab ligipääsu turule, mis hõlmab praegu juba ligikaudu 500 miljonit inimest ja umbes 30 riiki (tänu Euroopa Majanduspiirkonnale). Euroopa ettevõtted seisavad vastamisi üha tugevneva konkurentsiga ning on kinnitanud oma positsiooni maailmaturul. Uus direktiiv siseturul pakutavate teenuste kohta on peamine vahend liberaliseerimise protsessi jätkamiseks.

5.6.1 Euroopa Komisjon on avaldanud kaks teatist (22), milles käsitletakse töötajate lähetamist seoses teenuste osutamisega. Nende dokumentide eesmärk on olukorda analüüsida ning pakkuda liikmesriikidele teatud suuniseid, et nad rakendaksid ja tõlgendaksid Euroopa Kohtu lahendeid õigesti. Samuti käsitletakse küsimust, kuidas kaks vahendit teineteist täiendavad ning selliste eeliste optimeerimist, mida pragune kaitse lähetatud töötajatele pakub.

5.6.2 Komitee on vastavalt oma varasemas, 29. mail 2008 avaldatud arvamuses (23) väljendatud seisukohale rahul Euroopa Komisjoni otsusega 2009/17/EÜ (24) luua töötajate lähetamise valdkonnas kõrgetasemeline ekspertrühm, mis tegeleks edukaks osutunud menetluste määratlemise ja levitamisega, viiks läbi põhjalikke uuringuid direktiivi rakendamise kohta ja pakuks välja asjakohaseid lahendusi. Sellesse menetlusse oleksid kaasatud ka sotsiaalpartnerid.

5.6.3 Euroopa Kohtu teatud hiljutised otsused (Lavali (25), Vikingi (26), ja Rüffert'i (27) kohtuasjades), mis on seotud direktiiviga 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta, on tekitanud kõnealuse direktiivi osas vastuolusid. Seepärast toetab komitee Euroopa Komisjoni ja eesistujariigi Prantsusmaa 2008. aasta oktoobri ettepanekut, mille kohaselt koostaksid Euroopa sotsiaalpartnerid ühiselt analüüsi, mis võimaldaks hinnata täielikult nende otsuste õiguslikke, majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi.

5.7 Sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamine ja ajakohastamine. Õigusraamistik, mis tagab sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise, on esmane vahend liikuvuse edendamiseks ELis. Kehtiv määrus (EMÜ) nr 1408/71 (28) asendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 883/2004, mis võeti vastu 2004. aasta aprillis. Selle artikli 89 kohaselt määratletakse määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad hilisemas määruses. Kõnealust dokumenti (KOM(2006) 16 lõplik (29) esitleti alles 2006. aasta jaanuaris. Uues rakendusmääruses püütakse peamiselt lihtsustada ja ratsionaliseerida õiguslikke ja haldussätteid, täpsustada kõigi nende õigusi ja kohustusi, kes osalevad sotsiaalkindlustuse kooskõlastussüsteemides, võtta kasutusele tõhusamaid ja kiiremaid menetlusi andmevahetuses ning vähendada kulusid.

5.7.1 Komitee väljendas 2006. aastal avaldatud arvamuses (30) seisukohta, et uus ettepanek on samm vaba liikuvuse parandamise suunas ELis. Määruse ettepanek sisaldab mitmeid lihtsustusi, täpsustusi ja parandusi. Komitee toetab eriti määruse isikliku ja materiaalse kohaldamisala laiendamist ning kõiki eeskirju, millega püütakse tugevdada sotsiaalkindlustuse eest vastutavate asutuste koostööd.

5.7.2 Oma arvamuses rõhutas komitee muu hulgas määruse (EÜ) nr 883/2004 XI lisa üle peetud läbirääkimiste tundlikkust. Lisas määratletakse menetlused, mille alusel teatud õiguslikke sätteid rakendatakse. Liikmesriike kutsuti üles määratlema riiklike süsteemide need eripärad, mida nad sooviksid määrusest välja jätta, et võimaldada sotsiaalkaitse sujuv kooskõlastamine. Selle üle käivad liikmesriikide vahel juba pikemat aega aktiivsed läbirääkimised. Seoses sellega kutsus komitee üles protsessi kiiresti lõpetama ja märkis, et täiendavate küsimuste järelmeetmed ei peaks sellegipoolest viivitama uue määruse jõustumist, eriti kui tegemist on Euroopa Komisjoni algatustega liikuvuse parandamiseks Euroopas.

5.7.3 Üldises plaanis peaks sotsiaalkindlustuse kooskõlastussüsteemide õigusraamistik tulevikus reageerima paindlikult töömaailma muutuvale tegelikkusele, uutele töövormidele, töökorralduse erinevustele ning eriti liikuvuse uutele vormidele. Vaja on tugevdada liikmesriikide halduskoostöö vorme, mis põhineksid elektroonilistel menetlustel.

5.8 Üldiselt saavad sisserändajad sotsiaaltoetust sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamist käsitleva määruse (EMÜ) nr 1612/68 ning direktiivis 2004/38/EÜ (31) esitatud võrdse kohtlemise põhimõtte alusel. Selle põhimõtte kohaselt peaks kõigil vastuvõtjariigis seaduslikult elavatel inimestel olema ühesugune õigus kõigile toetustele. Mitte kedagi ei tohiks süsteemist kõrvale jätta.

5.9 Probleem seisneb selles, et üldine õigusraamistik koosneb eeskirjadest, mille siduvus on erinev (määrused, direktiivid, Euroopa Kohtu lahendid). Määruseid rakendatakse otseselt ja ühtviisi. Direktiive rakendatakse igas liikmesriigis erinevalt. Seetõttu tuleks tulevikus jälgida nende eeskirjade läbipaistvust ja eriti ühtsust. Vaja on säilitada võrdse kohtlemise põhimõte (näiteks võrdne juurdepääs maksusoodustustele) ning säilitada õiguskindlus. Õigusraamistikku tõenäoliselt ei lihtsustata, ent teatud puudujääke on võimalik parandada liikmesriikide koostööga. Selles osas on veel palju kasutamata võimalusi.

5.10 Liikuvus hariduse ja kutsekoolituse valdkonnas. See on isikute vaba liikumise lahutamatu aspekt ning peamine vahend Euroopa haridus- ja koolitusruumi loomiseks.

5.10.1 Komitee suhtub positiivselt liikuvust käsitlevasse Euroopa kvaliteedihartasse (32), mis lähtub põhimõttest, et liikuvus hariduse ja kutsekoolituse valdkonnas on lahutamatu osa isikute vabast liikumisest ning et Euroopa liikuvuse tugevdamine selles valdkonnas aitab kaasa Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisele. Hartas esitatakse rida põhimõtteid ja meetmeid, millega edendada noorte ja täiskasvanute liikuvust nende formaalse ja mitteformaalse hariduse raames ning isikliku või tööalase arengu huvides.

5.10.2 Euroopa Komisjon on loonud terve rea tõhusaid vahendeid liikuvuse suurendamiseks Euroopas hariduse, kutsekoolituse ja elukestva õppe valdkonnas. Europass (33) on kooskõlastatud dokumendibaas, mis aitab Euroopa kodanikel saada parema ülevaate oma kvalifikatsioonist ja pädevusest. Viimases, 2008. aasta hindamisaruandes kinnitati riiklike keskuste ja internetiportaalide tõhusust ning Europassi lisaväärtust üldiselt. Samuti toodi esile teatud puudusi, eelkõige nende Europassi vahendite puhul, mis ei põhine haridustulemustel.

5.10.3 Kõnealust mõõdet tuleb tugevdada Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku (34) loomisega hariduse ja elukestva õppe valdkonnas. Raamistik peaks olema seotud Euroopa ainepunktide ülekande süsteemidega (35).

5.11 Lisaks on vaja mõelda Euroopa haridussüsteemide uuele väljakutsele, kuna Euroopa Komisjoni vastuvõetud seaduslikku sisserännet toetavad sätted on põhjustanud kolmandatest riikidest pärit töötajate eriti suure sisserände.

5.11.1 Komitee ootab samuti huviga Euroopa Komisjoni rohelise raamatu „Ränne ja liikuvus: Euroopa haridussüsteemi ülesanded ja võimalused” (36) avaldamisega 2008. aasta juulis algatatud avaliku arutelu tulemusi. Rohelises raamatus kutsutakse üles analüüsima direktiivi 77/486/EMÜ tulevikku ja rolli. Nimetatud direktiivis käsitletakse praegu ainult EList sisserännanud töötajate laste koolitamist.

5.12 Edendada kolmandate riikide kodanike seaduslikku sisserännet ja võidelda ebaseadusliku sisserände vastu kooskõlas Euroopa Komisjoni 2006. aasta novembris avaldatud teatisega „Üldine lähenemisviis migratsioonile üks aasta hiljem: Euroopa tervikliku rändepoliitika poole” (37) on komisjoni järjekordne panus liikuvuse ja seadusliku sisserände toetuseks Euroopas demograafilistele väljakutsetele vastamiseks. Vastavalt oma 2007. aasta seadusandlikule programmile avaldas Euroopa Komisjon kaks õigusakti ettepanekut (38), mille eesmärk on edendada kolmandatest riikidest pärit sisserändajate sisenemist ELi ja viibimist ELis. Komisjon esitas ettepaneku „sinise kaardi” kohta, mis meelitaks kolmandatest riikidest pärit kõrge kvalifikatsiooniga töötajaid Euroopasse. Vaadeldavas direktiivi ettepanekus sisalduvad kolmandate riikide kodanike õigused ja kohustused, mis põhinevad võrdsel kohtlemisel töötasude, töötingimuste, ühinemisvabaduse ning hariduse ja kutseõppe osas, moodustavad hea lähtealuse sisserändealastele õigusnormidele ning need tuleks laiendada kõigile võõrtöötajate kategooriatele. Komitee peab üleminekumeetmeid, millega piiratakse ajutiselt uutest liikmesriikidest pärit töötajate vaba liikumist, erandiks, mis tuleb – eriti kõrgelt kvalifitseeritud töötajate töölevõtmise puhul – võimalikult kiiresti ära kaotada (39).

Brüssel, 25. märts 2009 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) „Majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssed suunised (2008–2010)”, KOM(2007) 803 lõplik, V osa – 2007/0300 (CNS).

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 883/2004, sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta (EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst) (ELT L 166, 30.4.2004, lk 1-123) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2004:166:0001:0123:FR:PDF.

(3) Nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta määrus (EMÜ) nr 1612/68 töötajate liikumisvabaduse kohta ühenduse piires (ELT L 257, 19.10.1968, lk 2-12).

(4) Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus täiendavate pensioniõiguste kaasaskantavuse parandamise kohta – Lissaboni strateegia rakendamine (KOM (2005) 507 lõplik – 2005/0214 (COD).

(5) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee aasta arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta”, raportöör Luis Miguel Pariza Castańos (ELT C 27, 3.2.2009).

(6) „Majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssed suunised (2005–2008)”, suunis nr 20, KOM(2005) 141 lõplik – 2005/0057 (CNS).

(7) Komisjoni aruanne nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Lõpparuanne komisjoni oskuste ja liikuvuse tegevuskava rakendamise kohta” KOM(2002) 72 (lõplik) (KOM(2007) 24 lõplik)

(8) Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Liikuvus aitab luua rohkem ja paremaid töökohti: Euroopa tööalase liikuvuse tegevuskava (2007–2010)” (KOM(2007) 773 lõplik).

(9) Euroopa majanduse taastamise kava, KOM(2008) 800 lõplik, 26.11.2008.

(10) Nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16–22.

(11) TRESS – Training and Reporting in European Social Security.

(12) EURES - Euroopa töövahendusvõrgustik.

(13) Näiteks . aasta arvamus teemal „Töötajate vaba liikumine ja riigis viibimine”, raportöör Gianni Vinay (EÜT C 169, 16.6.1999); . aasta arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu määrus (EÜ) sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta”, raportöör José Isaías Rodríguez García-Caro (ELT C 75, 13.5.2000); . aasta arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ELi kodanike ja nende pereliikmete õiguse kohta liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil”, raportöör José Isaías Rodríguez García-Caro (ELT C 149, 21.6.2002); . aasta arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad”, raportöör Wolfgang Greif (ELT C 324, 30.12.2006).

(14) Mobility in Europe – Analysis of the 2005 Eurobarometer survey on geographical and labour market mobility, Euroopa Ühenduste Ametlik Väljaannete Talitus, 2006

(15) Uuring teemal „Geograafiline liikuvus ELis: majanduslike ja sotsiaalsete eeliste optimeerimine”, aprill 2008, Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat. Leping VT/2006/042.

(16) Uuring teemal „Tööalane liikuvus ELis: majanduslike ja sotsiaalsete eeliste optimeerimine” (Job mobility in the EU: Optimising its Social and Economic Benefits), aprill 2008, Taani Tehnoloogiainstituut. Leping VT/2006/042.

(17) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta.

(18) Euroopa Komisjon on juba võtnud mitmeid konkreetseid meetmeid, mis võimaldavad Euroopa kodanikke teavitada ning pakkuda neile ülevaatlikku teavet nende õiguste ja kohustuste kohta seoses sotsiaalkindlustusega ELi riikides (voldikud, käsiraamatud, videod).

(19) Kreeka, Hispaania, Ungari ja Portugal on juba vähendanud piiranguid nendest riikidest pärit töötajate vabale liikumisele.

(20) Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Töötajate vaba liikumise mõju ELi laienemise taustal. 2005. aasta ühinemislepingus sätestatud üleminekusätete esimest etappi (1. jaanuar 2007 – 31. detsember 2008) käsitlev aruanne, mis on esitatud vastavalt 2003. aasta ühinemislepingus sätestatud üleminekusätetele”, KOM(2008) 765 lõplik.

(21) Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Aruanne 2003. aasta ühinemislepingus sätestatud üleminekukorra toimimise kohta (ajavahemik 1. mai 2004 – 30. aprill 2006)”, KOM(2006) 48 lõplik.

(22) Komisjoni teatis „Suunised töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega” (KOM(2006) 159 lõplik) ja komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Töötajate lähetamine seoses teenuste osutamisega: selle eeliste ja võimaluste kasutamine, tagades töötajate kaitse” (KOM(2007) 304 lõplik).

(23) EMSK arvamus teemal „Töötajate lähetamine seoses teenuste osutamisega: selle eeliste ja võimaluste tõhustamine, tagades töötajate kaitse” (KOM(2007) 304 lõplik), raportöör An Le Nouail Marlière, ELT C 224, 30.8.2008, lk 95-99.

(24) ELT L 8, 13.1.2009, lk 26-28.

(25) Euroopa Kohus, C-341/05, Laval un Partneri Ltd vs Svenska Byggnadsarbetareförbundet (Rootsi ehitustöötajate ametiühing).

(26) Euroopa Kohus, C-438/05, International Transport Workers’ Federation ja Soome Meremeeste Ametiühing vs Viking Line ABP ja OÜ Viking Line Eesti.

(27) Euroopa Kohus, C-346/06, Dirk Rüffert Objekt und Bauregie GmbH & Co pankrotihaldurina vs Land Niedersachsen.

(28) EÜT L 149, 5.7.1971.

(29) Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad, KOM(2006) 16 lõplik – 2006/0006 (COD).

(30) EMSK arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad”, raportöör Wolfgang Greif (ELT C 324, 30.12.2006).

(31) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ (EMPs kohaldatav tekst).

(32) Liikuvust käsitlev Euroopa kvaliteediharta (ELT L 394, 30.12.2006), http://europa.eu/scadplus/leg/en/cha/c11085.htm.

(33) Europass loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta otsusega nr 2241/2004/EÜ kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvuse ühtse ühenduse raamistiku kohta (Europass).

(34) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas.

(35) Ettepanek: Euroopa kõrghariduse ainepunktide ülekande süsteem ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteemi (ECVET) loomise kohta, KOM(2008) 180.

(36) Roheline raamat „Ränne ja liikuvus: Euroopa haridussüsteemi ülesanded ja võimalused” (KOM(2008) 423 lõplik).

(37) Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Üldine lähenemisviis migratsioonile üks aasta hiljem: Euroopa tervikliku rändepoliitika poole”, KOM(2006) 735 lõplik.

(38) Tegemist on järgmiste dokumentidega: „Ettepanek: nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta” (ettepanek „sinise kaardi” loomise kohta) (KOM(2007) 637 lõplik) ja „Ettepanek: nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta” (KOM(2007) 638 lõplik).

(39) Vt joonealune märkus 5