2014. AASTA ÜLDEELARVE PROJEKTI KIRJALIK MUUTMISETTEPANEK nr 1 KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA III jagu – Komisjon /* COM/2013/0644 final - 2013/ () */





2014. AASTA ÜLDEELARVE PROJEKTI KIRJALIK MUUTMISETTEPANEK nr 1 KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA III jagu – Komisjon Võttes arvesse: – Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a, – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju,[1] eriti selle artiklit 39, – komisjoni poolt 28. juunil 2013 esitatud Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve projekti,[2] esitab Euroopa Komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele seletuskirjas esitatud põhjustel Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve projekti kirjaliku muutmisettepaneku nr 1. SISUKORD 1 Sissejuhatus.. 5 2 Horisont 2020, Erasmuse programmi, COSME programmi ja noorte tööhõive algatuse assigneeringute koondamine mitmeaastase finantsraamistiku algusaastatesse. 5 2.1 Mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevate läbirääkimiste tulemused.. 5 2.2 Mõju alamrubriigile 1a – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks. 6 2.2.1 Horisont 2020, COSME programmi ja Erasmuse programmi assigneeringute koondamine mitmeaastase finantsraamistiku algusaastatesse. 6 2.2.2 Euroopa ühendamise rahastu energeetikaprogrammi ja rahvusvahelise katsetermotuumareaktori assigneeringute koondamine mitmeaastase finantsraamistiku viimastele aastatele. 6 2.2.3 Alamrubriigi 1a programmide muudetud profiil 7 2.3 Mõju alamrubriigile 1b – Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus. 7 2.3.1 Esialgne assigneeringute koondamine finantsraamistiku algusaastatesse või hilisematesse aastatesse 7 2.3.2 Assigneeringute täiendav koondamine mitmeaastase finantsraamistiku hilisematesse aastatesse. 8 2.3.3 Üksikasjalikumalt tagajärgedest 8 3 Täiendav abi Küprosele. 9 3.1 Taotluse põhjused.. 9 3.2 Rahastamine paindlikkusinstrumendi kaudu.. 9 4 Ühiste tehnoloogiaalgatuste uus põlvkond.. 10 4.1 Seadusandlikud ettepanekud.. 10 4.2 Mõju inimressurssidele ja rahalistele vahenditele. 11 5 Konkreetse tehnilise abi eelarveridade loomine ühtekuuluvuspoliitika jaoks.. 12 5.1 Seadusandlikud ettepanekud.. 12 5.2 Mõju eelarve liigendusele. 12 6 Kokkuvõte. 13 7 Koondtabel finantsraamistiku rubriikide kaupa.. 14 KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA Tulude ja kulude eelarvestuses eelarvejagude kaupa tehtavad muudatused on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). Kõnealused muudatused on esitatud teavitamise eesmärgil eelarve lisana ingliskeelses versioonis. 1 Sissejuhatus 2014. aasta eelarveprojekti kirjalikus muutmisettepanekus nr 1 käsitletakse järgmisi küsimusi: ¾ teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi (edaspidi „Horisont 2020”), haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordiprogrammi (edaspidi „Erasmuse programm”) ning ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (edaspidi „COSME programm”) kulukohustuste assigneeringute koondamine mitmeaastase finantsraamistiku algusaastatesse, lähtudes 2013. aasta juuni lõpuks saavutatud poliitilisest kokkuleppest seoses mitmeaastase finantsraamistikuga aastateks 2014–2020 ning tehes seda lisaks 2014. aasta eelarveprojektis juba kavandatud noorte tööhõive algatuse assigneeringute koondamisele finantsraamistiku algusaastatesse; ¾ Küprosele struktuurifondide raames antav täiendav abi, milleks on kavandatud 100 miljonit eurot ning mille rahastamine toimuks alamrubriigi 1b varu arvelt (21,6 miljonit eurot) ja paindlikkusinstrumendi kaudu (78,4 miljonit eurot); ¾ kavandatavate uue põlvkonna ühiste tehnoloogiaalgatuste mõju inimressurssidele ja rahalistele vahenditele; ¾ märkega „pro memoria” (lühendatult „p.m.”) eelarveridade loomine, et võimaldada komisjonil ajutistes eelarveraskustes olevate liikmesriikide taotlusel hallata osaliselt Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tehnilise abi riiklike rahastamispakettide vahendeid. Nende muudatuste kogumõju eelarvele seisneb kulukohustuste assigneeringute suurenemises 100 miljoni euro võrra võrreldes 2014. aasta eelarveprojektiga. Kirjaliku muutmisettepanekuga ei kavandata ühtki muudatust maksete assigneeringutesse. 2 Horisont 2020, Erasmuse programmi, COSME programmi ja noorte tööhõive algatuse assigneeringute koondamine mitmeaastase finantsraamistiku algusaastatesse 2.1 Mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevate läbirääkimiste tulemused Kooskõlas aastaid 2014–2020 hõlmava mitmeaastase finantsraamistiku kohta saavutatud poliitilise kokkuleppega võib osana iga-aastasest eelarvemenetlusest kuni 2,543 miljardi euro (2011. aasta hindades) ulatuses assigneeringuid koondada 2014. ja 2015. aastasse selliste konkreetsete poliitikaeesmärkide täitmiseks, mis on seotud noorte tööhõive, teadusuuringute, Erasmuse programmi (eelkõige praktika korraldamise) ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega. Kokkuleppega nähakse ette, et mitmeaastase finantsraamistiku algusaastatesse koondatud summad (mida tuleb kasutada järgmiselt: 2,143 miljardit eurot noorte tööhõive algatusele, 200 miljonit eurot Horisont 2020-le, 150 miljonit eurot Erasmuse programmile ja 50 miljonit eurot COSME programmile) tuleb täielikult tasakaalustada assigneeringutega rubriikide sees ja/või vahel, nii et iga rubriigi ja alamrubriigi iga-aastane ülemmäär ajavahemikus 2014–2020 jääks muutumatuks. Käesolevas 2014. aasta eelarveprojekti kirjalikus muutmisettepanekus nr 1 võetakse arvesse uue mitmeaastase finantsraamistiku suhtes saavutatud poliitilist kokkulepet, kohandades sellega alamrubriigi 1a (konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks) ja alamrubriigi 1b (majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus) programmide 2014. aasta rahastamispakette. 2014. aasta eelarveprojektis juba sisalduva noorte tööhõive algatuse võimalikult kiire rakendamisega seoses ei tehtud ühtki muudatusettepanekut. Alamrubriigi 1a programmide assigneeringute koondamine mitmeaastase finantsraamistiku algusaastatesse mõjutab siiski alamrubriigi 1b raames võimalikult kiireks rakendamiseks ettenähtud summasid, nagu on allpool üksikasjalikult selgitatud. 2.2 Mõju alamrubriigile 1a – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks 2.2.1 Horisont 2020, COSME programmi ja Erasmuse programmi assigneeringute koondamine mitmeaastase finantsraamistiku algusaastatesse Komisjon teeb ettepaneku koondada alamrubriigi 1a raames 400 miljonit eurot (2011. aasta hindades) aastatesse 2014 ja 2015 vastavalt järgmisele jaotusele: 200 miljonit eurot raamprogrammile „Horisont 2020”, 150 miljonit eurot Erasmuse programmile ja 50 miljonit eurot COSME programmile. Kõigile kolmele programmile ajavahemikus 2014–2020 eraldatav kogusumma jääb muutumatuks. Programmide vahel jaotatakse vahendid järgmiselt: · Horisont 2020: 2011. aasta hindades on 2014. aastasse koondatud summa 200 miljonit eurot (jooksevhindades 212,2 miljonit eurot), mis jagatakse võrdselt kahe eelarvepunkti vahel: 15 03 01 01 – Marie Skłodowska-Curie meetmed – Uute oskuste loomine ja innovatsioon ja 08 02 01 01 – Eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu kaudu. · COSME programm: 2014. aastal suurenevad ettenähtud vahendid 30 miljoni euro võrra (2011. aasta hindades) ja 2015. aastal 20 miljoni euro võrra (jooksevhindades vastavalt 31,7 miljonit eurot ja 21,6 miljonit eurot). Komisjon teeb ettepaneku suunata suurem osa varasemasse perioodi koondatud assigneeringutest (85 %) finantsinstrumentidele, millega toetatakse väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid: 02 02 02 – Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) rahastamisvõimaluste parandamine omakapitali ja laenude kujul, jättes ülejäänud osa eelarveartiklile 02 02 01 – Ettevõtluse edendamine ning liidu ettevõtete konkurentsivõime ja turulepääsu parandamine. · Erasmuse programm: selle programmi puhul tuuakse 130 miljonit eurot (2011. aasta hindades) 2014. aastasse ja 20 miljonit eurot 2015. aastasse (jooksevhindades teeb see vastavalt 137,5 miljonit ja 21,6 miljonit eurot). Neid täiendavaid summasid tuleb kasutada selleks, et edendada praktikavõimalusi (15 02 01 – Tipptaseme ja koostöö arendamine Euroopa hariduse-, koolituse- ja noorsoovaldkonnas, valdkonna parem vastavusse viimine tööturuga ja noorte osalemise toetamine Euroopa demokraatlikus elus). 2.2.2 Euroopa ühendamise rahastu energeetikaprogrammi ja rahvusvahelise katsetermotuumareaktori assigneeringute koondamine mitmeaastase finantsraamistiku viimastele aastatele Paralleelselt Horisont 2020, COSME programmi ja Erasmuse programmi assigneeringute koondamisega mitmeaastase finantsraamistiku algusaastatesse, nagu eespool ette nähtud, koondatakse Euroopa ühendamise rahastu energeetikaprogrammile (edaspidi „CEF-Energy”) ja rahvusvahelise katsetermotuumareaktorile (edaspidi „ITER”) ettenähtud assigneeringud finantsraamistiku viimastesse aastatesse, võttes arvesse ka nende programmide rakendamise ajakava kõnelausel ajavahemikul. · ITER: 200 miljonit eurot (2011. aasta hindades) viiakse 2014. aastast 2015. aastasse, et võtta arvesse muudatusi hankemenetluse kavaldamisel. ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõte (F4E) on teinud tihedat koosööd töövõtjatega, et saavutada tulemusi kavandatust madalama hinnaga või saada parema kvaliteediga tooteid nõrgemate tehniliste kirjeldustega toodete hinnaga. See on siiski nõudnud esialgsete kavade ja jooniste läbivaatamist, mis võtab algselt kavandatust rohkem aega. · Euroopa ühendamise rahastu energeetikaprogramm: Euroopa ühendamise rahastu energeetikaprogrammi assigneeringud kokku vähenevad 2014. aastal 160 miljoni euro ja 2015. aastal 240 miljoni euro võrra (2011. aasta hindades), et tasakaalustada alamrubriigi 1a programmide assigneeringute koondamist varasemale perioodile. Programmile seitsme aasta jooksul eraldatav kogusumma jääb samaks. Esialgses finantsplaneeringus aastateks 2015–2020 on Euroopa ühendamise rahastu energeetikaprogrammi rakendamise ajakava sellele vastavalt kohandatud, võttes arvesse eeldatavaid nõuded infrastruktuuriprojektide rahastamiseks. Eelkõige saavutatakse rahalise toetuse lineaarsem rakendamine, mis kajastab Euroopa ühendamise rahastu programmi järkjärgulist lõpetamist, võttes samal ajal arvesse ühist huvi pakkuvate projektide loetelu uuendamise kaheaastast tsüklit. Nelja tegevusassigneeringute eelarverea vahel tehakse ümberpaigutusi, mille eesmärk on viia eelarveprojekt ja esialgne finantsplaneerimine kooskõlla Euroopa ühendamise rahastu õigusakti käsitlenud läbirääkimiste viimaste tulemustega, mille kohaselt kehtestatakse kord, et rahastamispaketist võib finantsinstrumentidele eraldada maksimaalselt 10 %. 2.2.3 Alamrubriigi 1a programmide muudetud profiil Muudatused 2014. aasta eelarveprojektis ja selle tulemusel tehtud muudatused alamrubriigi 1a programmide esialgses finantsplaneeringus, mis tulenevad assigneeringute kavandatavast koondamisest kas finantsraamistiku algusaastatesse või hilisematesse aastatesse, on järgmised (miljonit eurot, 2011. aasta hindades): Programm || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU ITER || - 200,0 || + 200,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 Horisont 2020 || + 200,0 || 0,0 || - 25,0 || - 25,0 || - 50,0 || - 50,0 || - 50,0 || 0,0 Erasmus || + 130,0 || + 20,0 || - 63,8 || - 67,5 || - 12,5 || - 6,2 || 0,0 || 0,0 COSME || + 30,0 || + 20,0 || - 6,2 || - 12,5 || - 12,5 || - 18,8 || 0,0 || 0,0 CEF-Energy || - 160,0 || - 240,0 || + 95,0 || + 105,0 || + 75,0 || + 75,0 || + 50,0 || 0,0 Järgmises tabelis on 2014. aasta vastavad summad esitatud jooksevhindades: Programm || 2014 ITER || -212,2 Horisont 2020 || +212,2 Erasmus || +137,5 COSME || +31,7 CEF-Energy || -169,2 Kokku || 0,0 2.3 Mõju alamrubriigile 1b – Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus 2.3.1 Esialgne assigneeringute koondamine finantsraamistiku algusaastatesse või hilisematesse aastatesse Komisjon tegi 2014. aasta eelarveprojektis ettepaneku koondada noorte tööhõive algatuse assigneeringud summas 1,2714 miljardit eurot (2011. aasta hindades) finantsraamistiku algusaastatesse, et tugevdada noorte töötuse vastast võitlust. Assigneeringute ettepoole nihutamist tasakaalustati eelarveprojektis järgmiselt: samaväärselt vähendati Ühtekuuluvusfondi toetust Euroopa ühendamise rahastusse (Euroopa ühendamise rahastu – Transport: 2014. aastal 471,2 miljonit eurot vähem); vähendati assigneeringuid Euroopa territoriaalsesse koostöösse (2014. aastal 640,2 miljonit eurot vähem) ja alandati alamrubriigi 1a ülemmäära (2014. aastal 160 miljonit eurot vähem). Kuna asjaomaste rubriikide ja programmide assigneeringute koondamine finantsraamistiku algusaastatesse ei muutnud assigneeringute kogumahtu kõnealusel ajavahemikul, tähendas see üksnes iga-aastaste ülemmäärade kohandamist. Lõplik poliitiline kokkulepe mitmeaastase finantsraamistiku kohta lubab mitme programmi assigneeringute koondamist finantsraamistiku algusaastatesse, kuid ei luba muuta igaks aastaks ette nähtud ülemmäärasid. Seetõttu soovitatakse käesoleva kirjaliku muutmisettepanekuga vähendada 2014. aasta eelarveprojektis alamrubriigi 1b kulusid 160 miljoni euro võrra (2011. aasta hindades), nii et 2014. aastaks kokku lepitud ülemmäär jääks samaks. 2.3.2 Assigneeringute täiendav koondamine mitmeaastase finantsraamistiku hilisematesse aastatesse Selleks et jääda alamrubriigile 1b kehtestatud esialgse ülemmäära piiridesse, teeb komisjon ettepaneku nihutada mitmeaastase finantsraamistiku hilisematesse aastatesse täiendavalt veel 160 miljonit eurot (2011. aasta hindades) Euroopa territoriaalse koostöö assigneeringuid. Taoline assigneeringute jaotuse muutmine sobib paremini kokku ka kõnealuste programmide vastuvõtmise eeldatava ajakavaga, võttes arvesse viivitusi õigusloomeprotsessis: varasemate programmitöö perioodide kogemused on näidanud, et seoses selliste programmidega kaasneva piiriülese tegevuse suhtelise keerukusega võeti need vastu viimaste seas. Alamrubriigi 1b kulude uus profiil (miljonit eurot 2011. aasta hindades) kõnealusel ajavahemikul on esitatud allpool toodud tabelis[3]. Ainus muudatus võrreldes eelarveprojektiga on seotud Euroopa territoriaalse koostöö assigneeringutega; kõik muud kulud jäävad samaks. || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU Noorte tööhõive algatus – esialgne || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 3 000,0 nihutamine varasematesse aastatesse || +1 271,4 || + 871,4 || - 428,6 || - 428,6 || - 428,6 || - 428,6 || - 428,6 || 0,0 Noorte tööhõive algatus – muudetud || 1 700,0 || 1 300,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 3 000,0 CEF-Energy – esialgne || 1 397,5 || 1 401,8 || 1 403,8 || 1 414,8 || 1 440,9 || 1 451,3 || 1 489,9 || 10 000,0 nihutamine hilisematesse aastatesse || - 471,2 || - 277,5 || + 748,7 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 CEF-Energy muudetud || 926,3 || 1 124,3 || 2 152,5 || 1 414,8 || 1 440,9 || 1 451,3 || 1 489,9 || 10 000,0 Euroopa territoriaalne koostöö – esialgne[4] || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 8 948,3 nihutamine hilisematesse aastatesse || - 800,2 || - 593,9 || -320,1 || + 428,6 || + 428,6 || + 428,6 || + 428,6 || 0,0 Euroopa territoriaalne koostöö – muudetud[5] || 478,1 || 684,4 || 958,2 || 1 706,9 || 1 706,9 || 1 706,9 || 1 706,9 || 8 948,3 2.3.3 Üksikasjalikumalt tagajärgedest Võrreldes 2014. aasta eelarveprojektiga kaasneb kohandatud profiiliga eelarveartikli 13 03 64 – Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) – Euroopa territoriaalne koostöö – jaoks kavandatud kulukohustuste assigneeringute vähendamine 169,2 miljoni euro võrra (jooksevhindades). Maksete assigneeringutes ei ole vaja teha mingeid muudatusi, sest komisjon oli Euroopa territoriaalse koostöö eelfinantseeringu katmiseks juba varem ette näinud vähem assigneeringuid kui muudele struktuurifondide programmidele. 3 Täiendav abi Küprosele 3.1 Taotluse põhjused 27.–28. juunil 2013 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel otsustati anda Küprosele täiendavat abi. Kuigi majanduskriisi konkreetset mõju paljude euroala liikmesriikide jõukusele tunnistati juba struktuurifondide eraldistes, nagu on märgitud Euroopa Ülemkogu 2013. aasta veebruari järeldustes, ei olnud otsus Küprose makromajandusliku abiprogrammi kohta siis veel tehtud. Seepärast kutsus Euroopa Ülemkogu juunis Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles uurima mitmeaastase finantsraamistiku, sealhulgas paindlikkusinstrumendi paindlikkusega tagatud võimalusi leevendada Küprose eriti keerulist olukorda[6]. Komisjon teeb ettepaneku eraldada Küprosele täiendavalt struktuurifondidest kahe aasta jooksul (kahes võrdses osas 2014. ja 2015. aastal) kogusumma 200 miljonit eurot jooksevhindades. Täiendav summa lisatakse esialgsetele assigneeringutele asjakohaste Küprose struktuurifondide programmide kaudu, mida rahastavad Euroopa Regionaalarengu Fond (edaspidi „ERF”) ja Euroopa Sotsiaalfond (edaspidi „ESF”), täpselt nagu kõik muud täiendavad eraldised, mis määrati veebruaris teistele liikmesriikidele. Majanduskriisi ja selle negatiivse mõju tõttu finantssektorile kannatab Küprose majandus rängalt likviidsuse puudumise all. Paljude praegu ettevalmistatavate projektide edasisel arendamisel on siiski otsustav tähtsus. Kõnealuste projektide eesmärk on eelkõige edendada energiatõhusust ja taastuvaid energiaallikaid ning toetada VKEsid, kellel puudub praegu juurdepääs regulaarsele rahastamisele pangandussektorist. ERFist saadav täiendav ELi finantsabi võimaldab neid projekte rahastada ja rakendada. ERFi täiendavad vahendid aitavad elavdada majandust ning luua või säilitada töökohti, mis muidu kaoksid. Fiskaal-, finants- ja majanduskriis on hoogustanud tööhõive määra jätkuvat langust ja töötuse kasvu, eelkõige noorte hulgas. Tööalase konkurentsivõime parandamiseks ja töökohtade loomiseks töötutele ja eelkõige noortele läheb vaja täiendavat abi. ESFi täiendavad vahendid võimaldavad rahastada noortegarantii raames kavandatud meetmeid ning laiemas perspektiivis parandada aktiivsete tööturumeetmete ulatust ja tõhusust. ESFi täiendav rahastamine aitab rakendada Küprose avaliku halduse ning tervishoiu- ja sotsiaalkindlustussüsteemi reforme, mida riik kohustus läbi viima 2013. aasta aprillis allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumi / makromajandusliku kohandamisprogrammi raames. Täiendavate assigneeringute tegelik jaotumine 2014. aastal ESFi (30,7 miljonit eurot eelarveartiklile 04 02 62) ja ERFi (69,3 miljonit eurot eelarveartiklile 13 03 62) vahel sõltub sarnaselt kõikide struktuurifondide programmidega lõplikust jaotusest programmide vahel, nagu on palunud Küprose ametiasutused, jäädes määruses kehtestatud määrade piiresse. Komisjon on kohaldanud samasugust lähenemisviisi nagu eelarveprojekti puhul, eeldades, et ESFi osakaal jääb minimaalseks, nagu määratletud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde (ESIF) käsitleva ühissätete määruse üle peetavate läbirääkimiste viimases etapis, ilma et see mõjutaks lõplikku kokkulepet. Küprose puhul on ESFi minimaalne osakaal 30,7 %. Kui programmide suhtes on lõplikult kokku lepitud, hakkab komisjon tegema ümberpaigutusi, kohandades kõnealust jaotust vastavalt vajadusele. 3.2 Rahastamine paindlikkusinstrumendi kaudu Täiendava abi andmiseks Küprosele teeb komisjon ettepaneku lisaks 2014. aasta eelarveprojektis ettenähtule suurendada kulukohustuste assigneeringuid 100 miljoni euro võrra (jooksevhindades). Kuna see täiendav summa ületab alamrubriigi 1b kulude ülemmäära, teeb komisjon samaaegselt ettepaneku võtta pärast kulude ülemmäära (21,6 miljonit eurot) ärakasutamist alamrubriigi 1b raames kasutusele 2014. aasta paindlikkusinstrument summas 78,4 miljonit eurot. Kuna 2014. aastal ei ole hüvitamist ette nähtud, ei ole maksete assigneeringute ülespoole korrigeerimine vajalik. 4 Ühiste tehnoloogiaalgatuste uus põlvkond 4.1 Seadusandlikud ettepanekud Teadusuuringute ja innovatsiooni hoogustumine on säästva majanduskasvu ja töökohtade loomise ning Euroopa rahvusvahelise konkurentsivõime tugevdamise seisukohalt otsustava tähtsusega. Teadusuuringute ja innovatsioon programmis Horisont 2020 on kesksel kohal ettepanek ühendada jõud erasektori ja liikmesriikidega selliste tulemuste nimel, mida riik või ettevõte ei suudaks üksinda saavutada. Selleks võttis komisjon 2013. aasta juulis vastu seadusandlikud ettepanekud liikmesriikidega avaliku ja erasektori partnerlussuhete ning avaliku sektori siseste partnerlussuhete loomise kohta programmi Horisont 2020 raames. Tuginedes seitsmenda raamprogrammi käigus omandatud kogemustele seoses ühiste tehnoloogiaalgatustega ning tööstuspartnerite võetud konkreetsetele kohustustele, saavad programmi Horisont 2020 ühised tehnoloogiaalgatused kasu õigusraamistikust, mis on paremini kohandatud tööstuse suurema osalemise ja märkimisväärse lihtsustamisega, mis saavutati sellega, et kasutati täielikult ära uued sätted finantsmääruses, sealhulgas konkreetsed sätted avaliku ja erasektori partnerluse kohta, nt ühiste tehnoloogiaalgatuste selge tunnustamine avaliku ja erasektori partnerlusasutustena, millel on õigus vastu võtta oma konkreetsetele vajadustele kohandatud nn lihtsam finantsmäärus. Lähtudes üldisest eesmärgist luua avaliku ja erasektori struktureeritud partnerlusi, et ühiselt koostada, rahastada ja rakendada põhjalikke teadus- ja innovatsioonikavasid, on komisjon teinud ettepaneku[7] luua programmi Horisont 2020 alguses viis ühist tehnoloogiaalgatust, millest igaühel on kindlalt määratletud eesmärk saavutada läbimurre järgmistes valdkondades: · innovatiivsete ravimite algatus: parandada Euroopa kodanike tervist ja heaolu uue ning tõhusama diagnoosimise ja raviga, näiteks antimikroobne ravi; · biotoorainel põhinevad tööstusharud: arendada välja uued konkurentsivõimelised biotoorainel põhinevad väärtusahelad, mis korvavad fossiilkütuste vajaduse ja avaldavad tugevat mõju maaelu arengule; · kütuseelemendid ja vesinik: töötada välja majanduslikult tasuvad, puhtad lahendused, mis kasutavad energiakandjana vesinikku ja energiamuundurina kütuseelemente; · Clean Sky: vähendada otsustavalt järgmise põlvkonna õhusõidukite keskkonnamõju; · Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel: hoida Euroopat elektrooniliste komponentide ja süsteemide alal esirinnas ja kiiremini vähendada tootmiseni kuluvat aega. Neli eespool loetletud algatustest esindavad seitsmenda raamprogrammi raames moodustatud ühiste tehnoloogiaalgatuste järgmist etappi (sealhulgas elektrooniliste süsteemide ja komponentide ühine tehnoloogiaalgatus, mis ühendab olemasolevaid ühiseid tehnoloogiaalgatusi ARTEMIS ja ENIAC). Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühist tehnoloogiaalgatust peetakse uueks algatuseks. Ettepaneku kohaselt tegutseksid ühised tehnoloogiaalgatused 2024. aastani. Ettepanekud mõjutavad kulukohustuste assigneeringuid 2020. aastani. Komisjon tegi ettepaneku[8] pikendada ühiste tehnoloogiaalgatuste kõrval ühisettevõtte SESAR (Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteem) tegevust Horisont 2020 raames. Ühisettevõte SESAR koordineerib ühtse Euroopa taeva algatuse tehnilise samba projekti SESAR, mille eesmärk on Euroopa lennuliikluse korraldamise ajakohastamine. Konkreetse poliitilise suunitlusega tegevuse tõttu ei moodustatud ühisettevõtet SESAR ühise tehnoloogiaalgatusena. Kavandatav tegevuse pikendamine tagab lennuliikluse korraldamise valdkonnas teadusuuringute ja innovatsiooni koordineerimise jätkumise Horisont 2020 raames täielikus kooskõlas ühtse Euroopa taeva poliitikaeesmärkidega. Sarnaselt ühiste tehnoloogiaalgatustega peaks SESAR tegutsema 2024. aastani ning ettepanek mõjutab kulukohustuste assigneeringuid 2020. aastani. 4.2 Mõju inimressurssidele ja rahalistele vahenditele Ettepaneku kohaselt rahastatakse ühiste tehnoloogiaalgatuste ja SESARi 2014. aasta tegevus- ja toetuskulusid (kulukohustuste ja maksete assigneeringutes), paigutades ümber Horisont 2020 samade poliitikaeesmärkidega programmide tähtsamate tegevusassigneeringute eelarveread. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute ümberpaigutamine Horisont 2020 raames viie ühise tehnoloogiaalgatuse ja SESARi tegutsemiseks ulatub kulukohustuste puhul 609,2 miljoni euroni ja maksete assigneeringute puhul 76,9 miljoni euroni. Ühiste tehnoloogiaalgatuste ja SESARi eespool osutatud rahastamispaketid koosnevad peamiselt poliitikaeesmärkide elluviimiseks ettenähtud tegevusassigneeringutest ning toetusest jooksvate kulude katmiseks, mida rahastatakse tööstuse ja ühisettevõtte muude partnerite abiga põhimõttel 50/50. Prognooside kohaselt suurenevad ühiste tehnoloogiaalgatuste ja SESARi hallatavad tegevuskulud uue mitmeaastase finantsraamistiku jooksul märgatavalt. Suurenemist silmas pidades kasvab 2014. aastal viie ühise tehnoloogiaalgatuse ja SESARi töötajate arv kokku 37 täistööaja ekvivalendi võrra võrreldes töötajate arvuga 2014. aasta eelarveprojektis, mis kajastas praeguste ühiste tehnoloogiaalgatuste järkjärgulist kaotamist. Oluline kasv tuleneb suurel määral täiesti uute biotoorainel põhinevate tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse töötajate arvu kasvust (+ 16 täistööaja ekvivalenti 2014. aastal), mida osaliselt tasakaalustab töötajate arvu vähenemine ARTEMISe ja ENIACi kavandatava ECSELiks ühinemise tulemusel (-3 täistööaja ekvivalenti 2014. aastal). Töötajate arvu kavandatav kasv 37 täistööaja ekvivalendi võrra jaguneb järgmiselt: 26 ajutist töötajat (25 AD-kategooria ja 1 AST-kategooria töötaja) ning 11 lepingulist töötajat. Täiendavate töötajate palgavajadus on arvutatud kaheksa kuu lõikes, võttes arvesse töötajate värbamiseks vajaminevat aega. Biotoorainel põhineva tööstusharu palgavajadus arvutati erandina kuue kuu lõikes, sest tegemist on täiesti uue algatusega. Ühiste tehnoloogiaalgatuste täiendavate töötajatega seotud halduskulud seoses osade tegevuskulude haldamisega Horisont 2020 raames tasakaalustatakse täielikult komisjoni haldustoetuskulude assigneeringute vastava vähendamise teel, et Horisont 2020 halduskulud tervikuna ei muutuks. ELi kogutoetus kõikide ühiste tehnoloogiaalgatuste jooksvate kulude katmiseks kogusummas 3,5 miljonit eurot võetakse Horisont 2020 programmide haldustoetuskulude assigneeringute eelarveridadelt. Ühiste tehnoloogiaalgatuste inimressursside ja rahaliste vahendite üksikasjad, sealhulgas kavandatav ümberpaigutamine, esitatakse eelarvelisas. 5 Konkreetse tehnilise abi eelarveridade loomine ühtekuuluvuspoliitika jaoks 5.1 Seadusandlikud ettepanekud Vastavalt Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde (ESIF) käsitleva ühissätete määruse eelnõu artikli 51 lõike 1 punkti k kavandatud sätetele võib komisjoni algatusel antav tehniline abi hõlmata struktuuri- ja haldusreformide kindlakstegemise, tähtsustamise ja rakendamise meetmeid, arvestades ajutistes eelarveraskustes olevate liikmesriikide majanduslike ja ühiskondlike probleemidega, nagu on määratletud nimetatud määruse eelnõu artikli 22 lõikes 1. Võib-olla on vaja neid meetmeid tugevdada asjaomase liikmesriigi taotlusel ja komisjoni nõusolekul, paigutades osa riigi tehnilisest abist ümber komisjoni algatusel antavasse tehnilisse abisse. Sellist tugevdamist kasutatakse eespool nimetatud meetmete kohaldamiseks asjaomase liikmesriigi suhtes, tehes seda eelarve vahetu või kaudse täitmise kaudu komisjoni poolt. Ühissätete määruse eelnõu üle peetavate institutsioonidevaheliste läbirääkimiste raames esitas komisjon 10. septembri 2013. aasta kolmepoolsel seadusandlikul kohtumisel asjakohased ettepanekud, mille kohaselt on liikmesriigil võimalik esitada ühissätete määruse eelnõusse lisatava uue sätte (artikkel 22bis) alusel asjakohane taotlus. Kuigi kõnealust summat hallatakse komisjoni algatusel antava operatiivse tehnilise abina, peetakse selle üle arvestust pigem riigi tehnilise abi rahastamispaketi raames, kui lisatakse see komisjoni algatusel antava tehnilise abi ülemmäära alla. 5.2 Mõju eelarve liigendusele Kooskõlas seadusandlike ettepanekutega tehti ettepanek luua sama artikli alla praeguste eelarveridade kõrvale eraldi eelarveread komisjoni algatusel antava tehnilise abi jaoks. Kuna ettepanek käsitleb sätteid, mis on ühised kõikide Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide jaoks, tehti ettepanek luua viis eelarverida märkega „pro memoria” („p.m.”) ja lisada asjakohased märkused eelarvesse. Võimalikke vajadusi saab hinnata alles hilisemas etapis asjaomase liikmesriigi taotlusel. Kõnealusest toimingust ei tulene ELi eelarvele täiendavaid kohustusi ega kulu. Komisjon teeb ettepaneku luua järgmised viis eelarvepunkti (mõju praegusele liigendusele on näidatud kursiivis): ¾ || Punkt 04 02 63 02 ¾ Euroopa Sotsiaalfond (ESF) ¾ Operatiivne tehniline abi, mida haldab komisjon liikmesriigi taotlusel (artikkel 04 02 63 muutub artikli 04 02 63 punktiks 04 02 63 01 ) ¾ || Punkt 05 04 60 03 ¾ Operatiivne tehniline abi, mida haldab komisjon liikmesriigi taotlusel (artiklis 05 04 60 ¾ Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond) ¾ || Punkt 11 06 63 02 — Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMFF) — Operatiivne tehniline abi, mida haldab komisjon liikmesriigi taotlusel (artikkel 11 06 63 muutub 01 artikli 11 06 63 punktiks 11 06 63 01) ¾ || Punkt 13 03 65 02 — Euroopa Regionaalarengufond (ERDF) — Operatiivne tehniline abi, mida haldab komisjon liikmesriigi taotlusel (artikkel 13 03 65 muutub artikli 13 03 65 punktiks 13 03 65 01) ¾ || Punkt 13 04 61 02 — Ühtekuuluvusfond — Operatiivne tehniline abi, mida haldab komisjon liikmesriigi taotlusel (artikkel 13 04 61 muutub artikli 13 04 61 punktiks 13 04 61 01) 6 Kokkuvõte Käesolev muutmisettepanek viis 2014. aasta eelarveprojekti kooskõlla mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimiste tulemustega. Selles arvestatakse komisjoni ettepanekutega ühiste tehnoloogiaalgatuste uue põlvkonna ja ühtekuuluvuspoliitika tehnilise abi kohta. Muutmisettepanek annab seega 2014. aasta eelarve sujuvaks vastuvõtmiseks ajakohastatud aluse, mis ootab komisjoni ettepanekuid rakendusametitele kuluprogrammide määramise kohta ning igal sügisel korrapäraselt antavat ajakohastatud teavet põllumajandusturgude ja kalanduse kohta, mille komisjon saadab kooskõlastamise alguseks. 7 Koondtabel finantsraamistiku rubriikide kaupa Rubriik || 2014. aasta eelarveprojekt (EP) || Kirjalik muutmisettepanek (ME) nr 1 || EP 2014 + ME 1 KA || MA || KA || MA || KA || MA 1. || Arukas ja kaasav majanduskasv || 63 824 732 827 || 62 788 667 818 || 100 000 000 || || 63 924 732 827 || 62 788 667 818 Ülemmäär || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Varu || 148 267 173 || || || || 126 647 173 || 1a || Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks || 16 264 152 827 || 11 694 938 804 || 169 200 000 || || 16 433 352 827 || 11 694 938 804 Ülemmäär (1) || 16 390 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Varu || 125 847 173 || || || || 126 647 173 || 1b || Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus || 47 560 580 000 || 51 093 729 014 || -69 200 000 || || 47 491 380 000 || 51 093 729 014 Ülemmäär (1) || 47 583 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Varu || 22 420 000 || || || || 21 620 000 || Paindlikkusinstrument || || || || || 78 380 000 || Varu || 22 420 000 || || || || 0 || 2. || Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad || 59 247 714 684 || 56 532 492 046 || || || 59 247 714 684 || 56 532 492 046 Ülemmäär || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Varu || 55 285 316 || || || || 55 285 316 || millest: Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) — Turuga seotud kulud ja otsetoetused || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Vaheülemmäär || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || Netoülekanded EAGF ja EAFRD vahel || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Varu || 0 || || || || 0 || 3. || Julgeolek ja kodakondsus || 2 139 460 732 || 1 668 006 729 || || || 2 139 460 732 || 1 668 006 729 Ülemmäär || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Varu || 39 539 268 || || || || 39 539 268 || 4. || Globaalne Euroopa || 8 175 802 134 || 6 251 299 380 || || || 8 175 802 134 || 6 251 299 380 Ülemmäär || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Varu || 159 197 866 || || || || 159 197 866 || 5. || Haldus || 8 595 115 307 || 8 596 738 107 || || || 8 595 115 307 || 8 596 738 107 Ülemmäär || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Varu || 125 884 693 || || || || 125 884 693 || millest: Institutsioonide halduskulud || 6 936 293 672 || 6 937 916 472 || || || 6 936 293 672 || 6 937 916 472 Vaheülemmäär || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Varu || 119 706 328 || || || || 119 706 328 || 6. || Kompensatsioonid || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Ülemmäär || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Varu || 400 000 || || || || 400 000 || Kokku || 142 011 425 684 || 135 865 804 080 || 100 000 000 || || 142 111 425 684 || 135 865 804 080 Ülemmäär || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Paindlikkusinstrument || || || || || 78 380 000 || Varu || 528 574 316 || 195 920 || || || 506 954 316 || 195 920 || Väljaspool mitmeaastast finantsraamistikku || 456 181 000 || 200 000 000 || || || 456 181 000 || 200 000 000 Kõik kokku || 142 467 606 684 || 136 065 804 080 || 100 000 000 || || 142 567 606 684 || 136 065 804 080 (1) Eelarveprojekti veerus esitatud ülemmäärad kajastavad mitmeaastast finantsraamistikku käsitlenud läbirääkimiste seisu eelarveprojekti vastuvõtmise ajal, samas kui muutmisettepaneku veerus esitatud ülemmäärade puhul on võetud arvesse 2013. aasta juuni lõpuks saavutatud poliitilisi kokkuleppeid. [1] ELT L 298, 26.10.2012, lk 1. [2] COM(2013) 450. [3] Arvud on ümardatud esimese kümnendkohani, ilma et see piiraks mitmeaastase finantsraamistiku määruse eelnõu artikli 9g kohaldamist. [4] Sisaldab komisjoni algatusel antavat 0,35 % toetust tehnilisele abile, mis tuleb käesolevas artiklis eelarvesse kantud summast maha arvata. [5] Sisaldab komisjoni algatusel antavat 0,35 % toetust tehnilisele abile, mis tuleb käesolevas artiklis eelarvesse kantud summast maha arvata. [6] Euroopa Ülemkogu 2013. aasta juuni järeldused, punkt 18. [7] COM(2013) 495, COM(2013) 496, COM(2013) 501, COM(2013) 505 ja COM(2013) 506, 10.7.2013. [8] COM(2013) 503, 10.7.2013.