12)

artikkel 21 asendatakse järgmisega: „Artikkel 21 Riskifinantseerimisabi 1. VKEde riskifinantseerimise abikavad on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobivad ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused. 2. Liikmesriigid võtavad kas otse või volitatud üksuse kaudu riskifinantseerimismeetme ühe või mitme finantsvahendaja vahendusel. Liikmesriigid või volitatud üksused teevad finantsvahendajatele avaliku sektori makse kooskõlas lõigetega 9–13 allpool ning finantsvahendajad teevad riskifinantseerimisinvesteeringud abikõlblikesse ettevõtjatesse. Liikmesriigid ega volitatud üksused ei investeeri otse abikõlblikesse ettevõtjatesse ilma finantsvahendajat kasutamata. 3. Abikõlblikud ettevõtjad on ettevõtjad, kes algse riskifinantseerimisinvesteeringu ajal on börsil noteerimata VKEd ja täidavad vähemalt ühte järgmistest kriteeriumidest: a) nad ei ole tegutsenud ühelgi turul; b) nad on tegutsenud mis tahes turul vähem kui kümme aastat alates nende registreerimisest ja/või innovatiivsete ettevõtete puhul seitse aastat alates nende esimesest kaubanduslikust müügist. Teise ettevõtja tegevuse üle võtnud või ühinemise teel loodud abikõlblike ettevõtjate puhul hõlmab abikõlblikkuse periood asjaomase ettevõtja või ühinenud ettevõtjate tegutsemisaega. Abikõlblike ettevõtjate puhul, kes ei kuulu registreerimisele, hakatakse abikõlblikkuse perioodi arvestama hetkest, mil ettevõtja alustab majandustegevust, või hetkest, mil ta on kohustatud maksma oma majandustegevuselt maksu, olenevalt sellest, kumb on varasem; c) nad vajavad algset riskifinantseerimisinvesteeringut, mis uue majandustegevuse jaoks koostatud äriplaani kohaselt moodustab rohkem kui 50 % nende keskmisest aastakäibest eelneva viie aasta jooksul. Investeeringuid, mille eesmärk on parandada märkimisväärselt tegevuse keskkonnatoimet kooskõlas artikli 36 lõikega 2, ning muid keskkonnakestlikke investeeringuid, nagu on määratletud määruse (EL) 2020/852 artikli 2 punktis 1, käsitatakse uude majandustegevusse investeerimisena, kui nende jaoks vajalik algne rahastamine ületab [30 %] eelmise viie aasta keskmisest aastakäibest. 4. Riskifinantseerimisinvesteering võib hõlmata ka jätkuinvesteeringuid abikõlblikesse ettevõtjatesse, sealhulgas pärast abikõlblikkuse perioodi, millele on osutatud lõike 3 punktis b, kui on täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused: a) lõikes 8 osutatud riskifinantseerimise kogusummat ei ületata; b) jätkuinvesteeringute võimalus oli ette nähtud algses äriplaanis; c) jätkuinvesteeringu saav ettevõtja ei ole I lisa artikli 3 lõike 3 tähenduses seotud teise ettevõtjaga, kes ei ole finantsvahendaja või meetme raames riskifinantseerimist pakkuv sõltumatu erainvestor, välja arvatud juhul, kui uus üksus on VKE. 5. Abikõlblikesse ettevõtjatesse võib riskifinantseerimisinvesteeringuid teha omakapitali, kvaasiomakapitaliinvesteeringute, laenude, garantiide või nende kombinatsiooni vormis. 6. Kui antakse garantiisid, siis ei tohi garantii moodustada garanteeritud laenust üle 80 %. 7. Omakapitali ja kvaasiomakapitali kujul abikõlblikesse ettevõtjatesse tehtavate riskifinantseerimisinvesteeringute puhul võib riskifinantseerimise meetmega asenduskapitali toetada üksnes juhul, kui viimast kombineeritakse uue kapitaliga, mis moodustab vähemalt 50 % igast investeeringust abikõlblikku ettevõtjasse. 8. Lõikes 5 osutatud riskifinantseerimisinvesteeringu makstav kogusumma ei tohi ületada 15 miljonit eurot abikõlbliku ettevõtja kohta mis tahes riskifinantseerimismeetme raames. Riskifinantseerimisinvesteeringu maksimumsumma arvutamisel võetakse arvesse järgmist: a) laenude ja võlana struktureeritud kvaasiomakapitali investeeringute puhul instrumendi nominaalsumma; b) garantiide puhul aluseks oleva laenu nominaalsumma. 9. Finantsvahendajatele võidakse avaliku sektori makseid teha ühel järgmisel viisil: a) omakapital või kvaasiomakapital või rahaeraldis riskifinantseerimisinvesteeringute tegemiseks otse või kaudselt abikõlblikesse ettevõtjatesse; b) laenud riskifinantseerimisinvesteeringute tegemiseks otse või kaudselt abikõlblikesse ettevõtjatesse; c) garantiid kahjumite katmiseks, mis tulenevad riskifinantseerimisinvesteeringutest, mis on tehtud otse või kaudselt abikõlblikesse ettevõtjatesse. 10. Liikmesriikide või volitatud üksuse ja finantsvahendaja riski-tulu jagamise kord peab olema sobilik ning vastama järgmistele tingimustele: a) muude riskifinantseerimisabi vormide kui garantiide puhul eelistatakse asümmeetrilist kasumijagamist langusriski kaitsele; asümmeetrilise kahjumijagamise korral riiklike ja erainvestorite vahel piirdub riikliku investori esimese järjekoha kahju 25 %ga riskifinantseerimise investeeringust; b) garantiide kujul antava riskifinantseerimisabi puhul on garantiimäär kuni 80 % ja liikmesriigi kantav kogukahju on kuni 25 % aluseks olevast garanteeritud portfellist. Tasuta võib anda ainult garantiisid, mis katavad garanteeritud portfelli oodatavat kahju. Kui garantii hõlmab ka ettenägematute kahjude katmist, maksab finantsvahendaja garantii selle osa eest, mis on mõeldud ettenägematute kahjude katmiseks, turutingimustele vastavat garantiipreemiat. 11. Kui avaliku sektori makse finantsvahendajale tehakse omakapitali või kvaasiomakapitali kujul, millele on osutatud lõike 9 punktis a, ei tohi rohkem kui 30 % finantsvahendaja kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali koondsummast kasutada likviidsuse juhtimise eesmärgil. 12. Riskifinantseerimismeetmete puhul, millega tehakse abikõlblikele ettevõtjatele riskifinantseerimisinvesteeringuid omakapitali, kvaasiomakapitali või laenude kujul, peab finantsvahendajale tehtav avaliku sektori makse suurendama sõltumatute erainvestorite poolset lisarahastamist finantsvahendajate või abikõlblike ettevõtjate tasandil, et saavutada eraosaluse määr, mis ulatub vähemalt järgmiste miinimumkünnisteni: a) 10 % riskifinantseerimisinvesteeringust, mis antakse lõike 3 punktis a osutatud abikõlblikule ettevõtjale; b) 40 % riskifinantseerimisinvesteeringust, mis antakse lõike 3 punktis b osutatud abikõlblikule ettevõtjale; c) 60 % riskifinantseerimisinvesteeringust, mis antakse lõike 3 punktis c osutatud abikõlblikule ettevõtjale, ja riskifinantseerimise jätkuinvesteeringute puhul abikõlblikule ettevõtjale pärast abikõlblikkuse perioodi, millele on osutatud lõike 3 punktis b. Artikli 21a alusel maksusoodustustena riskifinantseerimisabi saavatele sõltumatutele erainvestoritele antavat rahastamist ei võeta arvesse esimeses lõigus märgitud erasektori osalemise koondmäärade arvutamisel. Esimese lõigu punktides b ja c nimetatud erasektori osalemise määrasid vähendatakse punkti b puhul 20 % ja punkti c puhul 30 %, kui on tegemist investeeringutega, mis tehakse aluselepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt riskifinantseerimisinvesteeringu tegemise ajal kehtival heakskiidetud regionaalabi kaardil märgitud abi saavates piirkondades. 13. Kui riskifinantseerimismeedet rakendatakse finantsvahendaja kaudu ja see on suunatud eri arengustaadiumis olevatele abikõlblikele ettevõtjatele, nagu osutatud lõigetes 3 ja 4, saavutab finantsvahendaja eraosaluse määra, mis vastab vähemalt alusportfelli tehtud üksikute investeeringute mahul põhinevale kaalutud keskmisele ning mis tuleneb osaluskünniste kohaldamisest selliste investeeringute suhtes, nagu on osutatud lõikes 12, välja arvatud juhul, kui sõltumatute erainvestorite nõutav osalemine saavutatakse abikõlblike ettevõtjate tasandil. 14. Finantsvahendajad ja fondivalitsejad valitakse avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva konkursiga kooskõlas kohaldatavate liidu ja liikmesriigi õigusaktidega. Menetlus põhineb kogemuste, pädevuse ning tegevusvõime ja finantssuutlikkusega seotud objektiivsetel kriteeriumidel ja vastab järgmistele tingimustele: a) tagatakse, et nõuetele vastavad finantsvahendajad ja fondivalitsejad määratakse kindlaks kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega; b) finantsvahendajaid ja fondivalitsejaid ei diskrimineerita tulenevalt nende asutamiskohast või registrisse kandmisest mis tahes liikmesriigis; c) võidakse nõuda, et nõuetele vastavad finantsvahendajad ja fondivalitsejad peavad täitma investeeringute laadi tõttu objektiivselt põhjendatud eelnevalt kindlaks määratud kriteeriumid; d) seatakse eesmärgiks võtta kasutusele sobilik riski-tulu jagamise kord, nagu on kirjeldatud lõikes 10. 15. Riskifinantseerimise meetmetega tagatakse, et avaliku sektori makse saavad finantsvahendajad teevad kasumipõhiseid otsuseid, kui nad teevad riskifinantseerimisinvesteeringuid abikõlblikesse ettevõtjatesse. See kohustus loetakse täidetuks, kui on täidetud kõik järgmised tingimused: a) liikmesriik või meedet rakendav üksus näeb ette hoolsuskohustuse täitmise menetluse, et tagada riskifinantseerimismeetme rakendamiseks ärilises mõttes usaldusväärne investeerimisstrateegia, sealhulgas asjakohane riskide hajutamine, et investeerimisportfell oleks majanduslikult elujõuline ning portfelli suuruse ja territoriaalse hõlmavuse seisukohast tõhus; b) abikõlbliku ettevõtja riskifinantseerimisinvesteeringu saamise aluseks on elujõuline äriplaan, mis sisaldab üksikasjalikke andmeid toote, müügi ja kasumlikkuse arengu kohta ning milles on eelnevalt kindlaks tehtud finantsiline elujõulisus; c) iga omakapitali ja kvaasiomakapitali investeeringu jaoks on olemas selge ja realistlik väljumisstrateegia. 16. Finantsvahendajaid juhitakse äriliste põhimõtete alusel. See nõue on täidetud, kui finantsvahendaja ja riskifinantseerimismeetme liigist sõltuvalt fondivalitseja vastavad järgmistele tingimustele: a) nad on seaduse või lepinguga kohustatud tegutsema kooskõlas parimate tavadega ja heas usus tegutsevalt professionaalselt juhilt eeldatava hoolsusega ning vältides huvide konflikti; kohaldatakse regulatiivset järelevalvet; b) nende töötasu peab vastama turutavadele. See nõue loetakse täidetuks, kui nad valitakse avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse alusel kooskõlas lõikega 14; c) nende töötasu peab olema seotud tulemuslikkusega või nad peavad jagama investeerimisriski, kaasinvesteerides oma vahendeid tagamaks, et nende huvid on pidevalt kooskõlas liikmesriigi või volitatud üksuse huvidega; d) nad kehtestavad investeerimisstrateegia, kriteeriumid ja investeeringute kavandatava ajakava; e) investoritel on õigus olla esindatud investeerimisfondi juhtorganites, nagu järelevalvenõukogu või nõuandekomitee. 17. Riskifinantseerimismeetme puhul, kui riskifinantseerimisinvesteering antakse abikõlblikele ettevõtjatele garantiide, laenude või võlana struktureeritud kvaasiomakapitali investeeringutena, teeb finantsvahendaja abikõlblikesse ettevõtjatesse riskifinantseerimisinvesteeringuid, mida ei oleks tehtud või oleks tehtud piiratud ulatuses või muul viisil, kui abi ei oleks antud. Finantsvahendaja peab suutma tõendada, et eksisteerib mehhanism, millega tagatakse, et abist saadav kasu läheb suurimal võimalikul määral lõplikele abisaajatele suuremate rahastamismahtude, riskantsemate portfellide, väiksemate tagatisnõuete, väiksemate garantiipreemiate või madalamate intressimäärade kujul. 18. Riskifinantseerimismeetmed, millega tehakse riskifinantseerimisinvesteeringuid VKEdesse, kes ei täida lõikes 3 sätestatud tingimusi, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobivad ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, eeldusel et täidetud on kõik järgmised tingimused: a) abi vastab VKEde tasandil tingimustele, mis on sätestatud komisjoni määruses (EL) nr 1407/2013, (*27) komisjoni määruses (EL) nr 1408/2013 (*28) või komisjoni määruses (EL) nr 717/2014, (*29) olenevalt sellest, milline neist on kohaldatav; b) kõik tingimused, mis on sätestatud käesolevas artiklis, välja arvatud need, mis on sätestatud lõigetes 3, 4, 8, 12 ja 13, on täidetud; c) riskifinantseerimismeetmete puhul, millega tehakse abikõlblikele ettevõtjatele riskifinantseerimisinvesteeringuid omakapitali, kvaasiomakapitali või laenude kujul, peab meede suurendama sõltumatute erainvestorite poolset lisarahastamist finantsvahendajate või VKEde tasandil nii, et saavutada eraosaluse määr, mis ulatub vähemalt 60 %ni VKEdele antavast riskifinantseerimisest. (*27) Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1)." (*28) Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1408/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandussektoris (ELT L 352, 24.12.2013, lk 9)." (*29) Komisjoni 27. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 717/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes kalandus- ja vesiviljelussektoris (ELT L 190, 28.6.2014, lk 45).“;"