SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks energiaühenduse ministrite nõukogus liidu nimel võetav seisukoht seoses energiaühenduse sekretariaadi direktori ametiaja pikendamisega.

Energiaühenduse sekretariaadi praegune direktor Janez Kopac määrati esmakordselt ametisse 2012. aastal. Tema volitusi uuendati 2015. aastal ning need peaksid lõppema 30. novembril 2018.

Energiaühenduse asutamislepingu artiklitele 69 ja 88 kohaselt määrab energiaühenduse ministrite nõukogu (EMN) energiaühenduse sekretariaadi direktori ametisse lihthäälteenamusega. Direktori kandidaadi nimetamise ainuõigus on komisjonil.

2.Liidu nimel võetav seisukoht

Energiaühenduse sekretariaadi praeguse direktori Janez Kopaci kolmandaks ametiajaks määramisel on mitu põhjust.

Esiteks on oluline tagada energiaühenduse tegevuse järjepidevus. Hr Kopac on energiaühenduse raamistiku põhiaspektide juhtimisega väga hästi hakkama saanud. Eelkõige kuulub tema saavutuste hulka energiaühenduse asutamislepingu reformimine, millega tagatakse acquis’ rakendamine ning millel on esmatähtis roll energiaühenduse lepinguosaliste energiaturu reformide teostamisel.

Teiseks haldab hr Kopac oma portfelli konstruktiivselt ja ettevaatavalt. Ta on pühendunud oma ülesannete täitmisele energiaühenduse ministrite nõukogu eesmärkide elluviimiseks. Sealhulgas kuulub tema vastutusalasse energiaühenduse lepinguosaliste asjakohaste õigusaktide vastavusse viimine ELi õiguse peamiste põhimõtetega. Lisaks sellele on ta personali professionaalsuse ja osutatavate teenuste kvaliteedi tagamisega kindlustanud energiaühenduse sekretariaadi institutsionaalse usaldusväärsuse ning aidanud seda hoida..

Samuti on hr Kopac korduvalt näidanud oma sõltumatust ülesannete täitmisel. ELi liikmesriigi kodanikuna suudaks hr Kopac ka edaspidi tagada energiaühenduses otsuste tegemisel tasakaalu ja erapooletuse.

Ministrite nõukogus liidu nimel võetav seisukoht peaks väljendama käesoleva otsuse eelnõu heakskiitu.

3.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

3.1.Menetlusõiguslik alus

3.1.1.Põhimõtted

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et nõukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.

Kavandatav õigusliku toimega akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku. Kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

3.2.Materiaalõiguslik alus

3.2.1.Põhimõtted

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.