Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 298/10)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Steiermark“

Viitenumber: PDO-AT-A0225-AM01

Teate kuupäev: 21.2.2020

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

Kirjeldus ja põhjused

Viinamarjaistanduse registri ühtseks haldus- ja kontrollisüsteemiks muutmise tõttu on vaja kohandada hektarite maksimumarvu.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Steiermark

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduse kategooria

1. Vein

5. Kvaliteetvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

Päritolunimetust „Steiermark“ võib kasutada veini ja kvaliteetvahuveini või vahuveini puhul.

Veini „Steiermark“ toodetakse peamiselt kvaliteetveinina; seejuures peab viinamarjamahla veinivirde sisaldus olema vähemalt 15° (= 9,5 mahuprotsenti) Klosterneuburger Mostwaage (KMW) järgi, minimaalne alkoholisisaldus on 9,0 mahuprotsenti ja happesisaldus vähemalt 4 g/l. Muud analüütilised omadused on esitatud tootespetsifikaadis.

Veini „Steiermark“ toodetakse ka muudesse kvaliteediklassidesse (nt Kabinett, Spätlese, Eiswein jne) kuuluvana. Peaaegu 70 % Steiermarki viinamarjakasvatuspiirkonnas kasvanud viinamarjadest kasutatakse valge veini tootmiseks. Viinamarjaistanduse nõlva ja muldade erinevuse tõttu saab toota eri iseloomuga veine, alates värskest, kihisevast veinist „Steirischer Junker“ kuni jõuliste asukohaveinideni.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a) Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud

Päritolunimetusega veini „Steiermark“ puhul on lubatud kõik määrustes (EL) 2019/934 ja (EL) 2019/935 kaitstud päritolunimetusega veini puhul sätestatud veinivalmistustavad, välja arvatud töötlemine kaaliumsorbaadi ja dimetüüldikarbonaadiga. Veinide hapetustamine on võimalik vastavalt määrustes (EL) 2019/934 ja (EL) 2019/935 sätestatud nõuetele. Võimaliku hapestamise üle otsustab põllumajandus-, piirkondade ja turismiminister vastavalt sellele, millised olid kasvuperioodil valitsenud ilmastikutingimused. Võimaliku hapestamise tingimused põhinevad määruste (EL) 2019/934 ja (EL) 2019/935 nõuetel.

Konkreetsed veinivalmistustavad (sealhulgas rikastamine) tulenevad valitud traditsioonilisest tootmismeetodist ja on esitatud tootespetsifikaadis.

b) Maksimaalne saagikus

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta.

6. Määratletud geograafiline piirkond

Päritolunimetusega „Steiermark“ on hõlmatud kogu Steiermarki liidumaa Austrias.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

’Zweigelt’ – ’Rotburger’

’Welschriesling’

’Sauvignon Blanc’

’Zweigelt’ – ’Blauer Zweigelt’

8. Seos(t)e kirjeldus

Steiermarki viinamarjakasvatuspiirkonnad asuvad kliimavööndis, mis on osaliselt Aadria mere äärse Illüüria kliima mõjualas. Veinid on piirkonniti erinevad ka sellepärast, et viinamarjaistanduste asukohad on väga killustatud ja hajutatud.

Steiermarki kaguosa viinamarjakasvatuspiirkonnas on ülekaalus vulkaanilise tekkega mullad, basalt-, liiv- ja rasked savimullad. Klimaatiliselt on piirkonnas tajutav üleminek Pannoonia tasandiku palavast ja kuivast ilmastust Vahemere-äärsete Illüüria alade niiskelt soojadele ilmadele.

Lõuna-Steiermark asub Grazi madaliku lõunaservas, mis piirneb läänes Alpi mäestiku ahelikega Gleinalpe, Stubalpe ja Koralpe ning lõunas Poßruckiga. Eespool nimetatud piirkond on avatud kagu suunas. Mullatüübid on kiltsavi-, liiv-, mergli- ja lubjamuld. Kliima on Lõuna-Euroopa ja Pannoonia tasandiku mõjualas.

Lääne-Steiermarki viinamarjakasvatuspiirkonnas esinevad peamiselt gneisi- ja kiltkivist aluskivimi murenemisel tekkinud mullad. Klimaatiliselt on tajutav suhteliselt suure sademete hulgaga Illüüria ala kliima. Peaaegu 70 % Steiermarki viinamarjakasvatuspiirkonnas kasvanud viinamarjadest kasutatakse valge veini tootmiseks. Viinamarjaistanduse nõlva ja muldade erinevuse tõttu saab toota eri iseloomuga veine, alates värskest, kihisevast veinist „Steirischer Junker“ kuni jõuliste asukohaveinideni. Erinevate mulla- ja asukohatüüpide tõttu on Steiermarki veinide skaala väga mitmekesine: värsketest, kihisevatest valgetest veinidest jõuliste asukohaveinide ning sametiste punaveinideni, mida toodetakse peamiselt veidi pehmema ilmastuga Kagu-Steiermarkis. Päeva- ja öötemperatuuride märkimisväärne erinevus soodustab positiivselt veinide aroomi ja happestruktuuri kujunemist.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid.

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand.

Tingimuse kirjeldus:

Austria veiniseaduse alusel võib ringlusse lasta üksnes riikliku kontrollinumbriga varustatud kaitstud päritolunimetusega veini „Steiermark“ (v.a Sekt, Qualitätsschaumwein). Riikliku kontrollinumbri saamiseks peab iga ringlusse lastava päritolunimetusega veini „Steiermark“ proov läbima analüütilise ja organoleptilise kontrolli (süstemaatiline kontroll). Organoleptilise kontrolli käigus hindab veine ametlik degusteerimiskomisjon. Ametlik komisjon koosneb kuuest degusteerijast ja komisjoni esimehest. Degusteerijatele antakse kontrollimiseks anonüümsed proovid. Veiniproovi käsitlev blankett sisaldab ainult hindamiseks vajalikku teavet, näiteks traditsioonilise kvaliteediklassi (Qualitätswein, Spätlese jne), sordi ja aastakäigu üksikasju. Degusteerijad otsustavad oma kogemuste ja ette antud võrdlusveinide alusel, kas neile esitatud veinid on sordi, aasta ja traditsioonilise kvaliteediklassi poolest tüüpilised ja kas need võib ringlusse lasta (st need on puudusteta). Degusteerimisküsimuste vastused on JAH või EI. Negatiivse otsuse puhul tuleb tagasilükkamise põhjused esitada kirjalikult. Proov vastab organoleptilistele nõuetele sel juhul, kui enamik degusteerijaid on selle heaks kiitnud. Tulemusega „3 : 3“ otsuste puhul esitatakse proov teisele degusteerimiskomisjonile. Teistkordne tulemus „3 : 3“ tingib negatiivse üldtulemuse.

Link tootespetsifikaadile

https://www.bmlrt.gv.at/land/produktion-maerkte/pflanzliche-produktion/wein/Weinherkunft.html

(1) EPL L 9, 11.1.2019, lk 2.