SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käesoleva ettepanekuga nähakse ette erakorralised ja sihipärased muudatused õigusraamistikus aastateks 2014–2020, mis hõlmab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde ning Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks (FEAD). Muudatuste eesmärk on reageerida Venemaa Föderatsiooni sissetungile Ukrainasse ning selle järgnenud mõjule, mis avaldub Euroopa Liidule ja eelkõige mitmele selle idapoolsele piirkonnale.

Tulemusena seisavad EL ja eelkõige mitmed tema idapoolsed piirkonnad Venemaa provotseerimata ja põhjendamatu sõjalise agressiooni tõttu silmitsi kiiret lahendust vajavate probleemidega, eelkõige seoses Venemaa invasiooni järgselt toimuva kolmandate riikide kodanike põgenemisega Ukrainast.

Komisjon on juba võtnud meetmeid liikmesriikide abistamiseks 8. märtsi 2022. aasta algatuse raames, milleks on ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE). Sellega tehti mitmeid väiksemaid ettepanekuid määruste (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 223/2014 muutmiseks, et lihtsustada liikmesriikidel Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ja enim puudust kannatavate isikute jaoks loodud Euroopa abifondi (FEAD) 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kasutamata jäänud vahendite kasutamist, samuti ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetava taasteabi (REACT-EU) vahendite kasutamist paindlikumalt, võimaldades ERFil ja ESFil rahastada teise fondi alla kuuluvaid meetmeid, et tegeleda rändeprobleemidega võimalikult tõhusalt ja kiiresti ning võimaldades ELi poolset 100% kaasrahastamist täiendava eelarveaasta raames, et leevendada koormust liikmesriikide eelarvetele.

Vaatamata CARE meetmepaketiga võimaldatavale paindlikkusele on selge, et liikmesriigid seisavad silmitsi otsese täiendava eelarvesurvega, mida põhjustab vajadus hallata Ukrainast põgenevate inimeste massilist sissevoolu. Eriti mõjutab see liikmesriike, kellel on ühine maismaapiir Ukrainaga ning kes peavad pakkuma toetust, nagu eluaseme-, sotsiaal- ja transporditeenused, samas kui ka mitmed teised liikmesriigid peavad sihtriikidena tulema toime inimeste sissevooluga, mis on võrreldes nende enda rahvaarvuga väga suur. See täiendav löök kahjustab omakorda liikmesriikide taaste- ja vastupidavusalast suutlikkust COVID-19 pandeemia järgselt.

Sellest tulenevalt tuleks fondidest makstav toetus kiiresti kasutusele võtta, et leevendada koormust liikmesriikide eelarvetele. Seepärast on vaja ajutise ja erakorralise meetmena ning ilma et see piiraks õigusnorme, mida tuleks kohaldada tavapärastel asjaoludel, suurendada kõigi liikmesriikide puhul REACT-EU eelmakseid. Suurem osa sellistest suurematest eelmaksetest tuleks eraldada nendele liikmesriikidele, kuhu saabuvad kui transiit- või sihtriiki kõige suuremad Ukrainast pärit põgenikevood. Kuna sõja eest põgenevate inimeste arv kasvab iga tunniga ning liikmesriigid registreerivad inimesi jooksvalt, siis on olukord äärmiselt muutlik. Et luua umbkaudne ülevaade, milline on suure saabujate hulga põhjustatud surve liikmesriikidele , arvutas komisjon saabujate suhtarvu riigi elanikkonnast, tuginedes seejuures liikmesriikidelt valmisoleku- ja kriisikava võrgustiku, rahvusvaheliste organisatsioonide ning muude usaldusväärset allikate vahendusel saadud teabele.

Et lihtsustada aruannete esitamist, peavad liikmesriigid esitama oma aruanded seoses täiendavate eelmaksetega ja aruanded selle kohta, kuidas neid makseid on kasutatud Ukrainast põgenenud inimeste olukorra leevendamiseks ning milline on selle panus majanduse taastamisse, alles vastavate rakenduskavade lõpparuannete raames.