Selles vaimus vaatab komisjon läbi ka kõik 102 sidusrühmadele mõeldud teatist, mille ta avaldas lahkumisläbirääkimiste ajal ja millest enamik on üleminekuperioodi lõppedes endiselt asjakohased. Seni on neist teatistest ajakohastatud 51, et võtta arvesse pärast üleminekuperioodi lõppu toimuvaid muutusi, ning peagi avaldatakse järgmised ajakohastatud teatised. Nende loetelu on käesoleva teatise I lisas.

Eeskätt peaksid oma olemasolevad valmisolekukavad uuesti läbi vaatama ettevõtjad. Kuigi need kavad koostati juhuks, kui Ühendkuningriik lahkub liidust väljaastumislepinguta (mida küll ei juhtunud), on osa neist siiski väga asjakohased ka üleminekuperioodi lõpus toimuvate muutuste jaoks.

Kõiki sidusrühmi tuleb sellest kindlasti teavitada ning jälgida, et nad oleks nendeks laialdasteks ja kaugeleulatuvateks muutusteks valmis, sest need tekivad igal juhul ega olene Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi vaheliste läbirääkimiste tulemusest. Ei ole mingit põhjust praeguse olukorraga rahul olla või valmisoleku- ja kohanemismeetmeid edasi lükata ja rahulikult oodata, et kokkulepe tagab järjepidevuse, sest palju muutusi on möödapääsmatud.

Ühendkuningriigi valitsuse valikud tulevase suhtega seoses ja otsus mitte pikendada üleminekuperioodi tähendavad, et need paratamatud katkestused algavad 1. jaanuarist 2021 ja ähvardavad veelgi suurendada ettevõtjatele COVID-19-puhangu tõttu tekkinud stressi .

See, et Ühendkuningriik ei osale üleminekuperioodi lõpust alates enam liidu poliitikas, tekitab paratamatult kaupade ja teenustega kauplemise tõkkeid ning piiriülese liikumise ja muude suhete tõkkeid, mida praegu ei ole. Ja seda mõlemas suunas: nii Ühendkuningriigist liitu kui ka liidust Ühendkuningriiki liikumisel. See mõjutab mõlema poole avaliku sektori asutusi, ettevõtteid, kodanikke ja sidusrühmi, kel tuleb selleks valmistuda.

Seni ei ole läbirääkimistega kuigi palju edu saavutatud. Nüüd, suvel on alanud intensiivsemad arutelud: läbirääkimisvoorud ja/või eriseansid on alates 2020. aasta 29. juunist kavandatud toimuma igal nädalal.

Aga 2021. aasta 1. jaanuarist alates ei ole Ühendkuningriik enam ELi tolliliidus. Sellepärast hakatakse siis kohaldama liidu õiguse kohaselt nõutud tolliformaalsusi kõigi Ühendkuningriigist liidu tolliterritooriumile sisenevate ja ka vastassuunas liikuvate kaupade suhtes.

See juhtub ka siis, kui Ühendkuningriigiga sõlmitakse ambitsioonikas vabakaubandusleping, mille alusel ei tule kaupadelt maksta tollimaksu, puuduvad kvoodid ning tehakse tollialast ja regulatiivset koostööd.

ELi poolel teeb toll liidu tolliseadustiku kohaseid kontrolle, järgides ühtset riskipõhist süsteemi, mida kohaldatakse kõikjal liidu välispiiril kolmandate riikidega toimuva kaubavahetuse suhtes. Sellised kontrollid suurendavad tõenäoliselt ettevõtete halduskoormust ja pikendavad logistikaahelates tarneaegu.

Alates 1. jaanuarist 2021 peab ELi ettevõtetel, kes tahavad Ühendkuningriiki eksportida või sealt importida, olema tolliformaalsuste jaoks ettevõtjate registreerimise ja identifitseerimise (EORI) number. Peale selle ei ole Ühendkuningriigi väljastatud EORI-numbrid siis enam liidus kehtivad. Ühendkuningriigis asuvatel ettevõtetel, kes tahavad liitu importida, tuleb hankida ELi EORI-number või määrata asjakohasel juhul tolliesindaja. Lisaks ei kehti 1. jaanuarist 2021 liidus ka Ühendkuningriigi väljastatud volitatud ettevõtja jm load. Kui majandustegevuses osaleja tahab saada ELi loa, peab ta seda taotlema ELi liikmesriigis.

Nõuanded ettevõtetele ja liikmesriikide haldusasutustele ELi ettevõtted peavad end kurssi viima sellega, kuidas tuleb alates 1. jaanuarist 2021 Ühendkuningriigi kui kolmanda riigiga äri ajada. Samuti peavad nad arvestama suurenenud halduskohustustega ja võimalik et ka uuest korrast tingitud suurema ajakuluga. See võib tähendada märkimisväärseid muudatusi olemasolevate tarneahelate korralduses. Ettevõtted peavad oma konkreetset olukorda arvestades hindama, mida neil selliste muutuste tõttu vaja teha on. ELi liikmesriikide haldusasutused on valmistanud ette peamised piiriületuspunktid ja töötanud välja lahendused, mis tagavad sellistel juhtudel liidu tolliseadustiku kohaldamise. Vajaduse korral peaksid nad jätkama selliste valikute rakendamist ja viimistlemist ning püüdma parandada ettevõtete (eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ehk VKEde) teadlikkust.

A.2. Kaupade importimise ja eksportimise suhtes kohaldatavad tolli- ja maksueeskirjad (tariifid, käibemaks, aktsiis)

Üleminekuperioodil on Ühendkuningriik ELi tolliliidu ning liidu käibemaksu- ja aktsiisiterritooriumi osa.

Seetõttu ei kohaldata Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi vahel liikuvate kaupade suhtes mingeid tariife ega kvoote ning puudub vajadus tõendada kauba päritolu.

Ka maksude (käibemaks, aktsiisimaksud) suhtes kohaldatakse liidusiseses kaubanduses kehtivat maksukorda, mis tähendab, et Ühendkuningriigi ja liidu piiril ei ole vaja teha sellega seotud kontrolle.

Alates 1. jaanuarist 2021 tuleb selleks, et kaubad saaksid tulevase võimaliku ELi ja Ühendkuningriigi vahelise lepingu kohase sooduskohtlemise osaliseks, nende päritolu tõendada. Päritolunõuetele mittevastavate kaupade suhtes kohaldatakse tollimaksu ka siis, kui ELi ja Ühendkuningriigi vahel sõlmitakse tariifi- ja kvoodivaba kaubandusleping. ELi ja selle sooduspartnerite vaheline kaubandus saab samuti mõjutatud, sest Ühendkuningriigi´ tootmispanus (nii materjal kui ka töötlemistoimingud) kaupades ei ole enam sooduspäritolu, mis tähendab, et Ühendkuningriigi tootmispanust sisaldava kauba suhtes ei saa kohaldada liidu sooduskorda. Tegelikkuses tähendab see, et ELi eksportijad peavad oma tarneahelad ümber hindama. Et ka edaspidi praeguste sooduspartneritega kauplemisel liidu sooduskorrast kasu saada, tuleb neil ehk tootmine ümber kolida või teatavate sisendite tarnijaid muuta. Ka liidu importijad, kes kasutavad ELi sooduskorda, peavad hoolitsema selle eest, et kolmanda riigi eksportija suudaks pärast üleminekuperioodi tõendada kaupade sooduspäritolu nõuetele vastavust. Samuti tuleb meeles pidada, et kaup peab Ühendkuningriigi territooriumilt läbi sõitmise või seal lühiajalise peatumise korral sooduspäritolu staatuse säilitamiseks vastama ELi sooduskaubanduslepingutes sisalduvatele otseveo/mittemuutmise sätetele.

Peale selle kohaldatakse Ühendkuningriigist Euroopa Liidu käibemaksuterritooriumile imporditavate kaupade suhtes sama suurt käibemaksu, kui tuleks maksta sama kauba liidusiseste tarnete korral. Liidust Ühendkuningriiki eksporditavad kaubad on käibemaksust vabastatud, kui need saadetakse või veetakse Ühendkuningriiki (samamoodi nagu muude liiduväliste sihtkohtade puhul).Sellisel juhul peab eksporditud kauba tarnija suutma tõendada, et kaup on liidust lahkunud.

Aktsiisikauba (alkohoolsed joogid, tubakatooted jms) suhtes kohaldatakse liitu importimisel aktsiisi, mis tuleb tasuda kauba turule laskmise ajal (samamoodi nagu selliste kaupade kolmandatest riikidest liitu importimise korral). Tulevikus võidakse Ühendkuningriigist saabuva impordi suhtes kohaldada Euroopa Liidu kaubanduse kaitse poliitika alusel ka dumpinguvastaseid, tasakaalustavaid või kaitsemeetmeid.

Nõuanded ettevõtetele ja liikmesriikide haldusasutustele ELi ja Ühendkuningriigi võimaliku lepingu kohase sooduskohtlemise saamiseks peavad kauplejad suutma tõendada kaupade päritolu. Päritolunõuetele mittevastavate kaupade suhtes sooduskorda ei kohaldata. Samuti peaksid ELi ettevõtted olema valmis liidu praeguste sooduskaubanduspartneritega kauplemisel kohtlema Ühendkuningriigi igasugust tootmispanust (sisendid ja protsessid) kui mittesooduspäritolu omavana, sest vaid siis saab nende eksport pärast üleminekuperioodi liidu vabakaubanduslepingute kohase sooduskohtlemise osaliseks. Sooduspäritolu ei ole liitu importimisel ka selline Ühendkuningriigi tootmispanus, mida on kasutatud neist kolmandatest riikidest pärinevates toodetes, millega on liidul sooduskaubanduslepingud. Edaspidi hakkab Ühendkuningriik olema otseveo/mittemuutmise eeskirja seisukohalt kolmas riik ja ettevõtted peavad oma logistikat selle järgi kohandama. Peale selle peaksid ELi ettevõtted tutvuma asjaomase käibemaksukorraga ja tegema ettevalmistusi selle kohaldamiseks. Samuti peaksid nad vajaduse korral arvestama suurema halduskoormuse ja võimalike viivitustega. See võib tähendada märkimisväärseid muudatusi olemasolevate tarneahelate korralduses ja raamatupidamistoimingutes. ELi liikmesriikide haldusasutused peaksid valmistuma sellistest muudatustest tingitud halduskoormuse suurenemiseks (nii personali kui ka väljaõppe seisukohalt) ning alustama teavitamist, keskendudes eelkõige VKEdele.

A.3. Toodete sertifikaadid ja load, asutamisnõuded ning märgistamine