EUROOPA KOMISJON Strasbourg, 29.5.2018 SWD(2018) 283 final KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT



MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

Lisatud dokumendile: Ettepanek:



EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta



mis käsitleb mehhanismi õiguslike ja haldustakistuste kõrvaldamiseks piiriüleses kontekstis



Euroopa Regionaalarengu Fondist ja välisrahastamisvahenditest toetatavat Euroopa Territoriaalse koostöö eesmärki (Interreg) käsitlevate erisätete kohta {COM(2018) 372 final}

{SEC(2018) 268 final}

{SWD(2018) 282 final}



Mõjuhinnangu kommenteeritud kokkuvõte 1.Kohaldamisala ja eesmärk Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Ühtekuuluvusfondi eesmärk on sätestatud aluslepingutes: majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus. See tähendab piirkondlike ja riiklike erinevuste vähendamist väga mitmesugustes valdkondades: innovatsioon, konkurentsivõime, töökohad, keskkond, transport, hariduse ja tervishoiu infrastruktuur ning kestlik linnaarendus. Läbivaks prioriteediks on piiriülene koostöö Euroopa territoriaalse koostöö („EKT“ või „Interreg“) ja Euroopa piiriülese kohustuse raames. Et võimaldada kooskõla teiste ELi poliitikavaldkondadega eelarve jagatud täitmise

raames, reguleeritakse ERFi ja Ühtekuuluvusfondi elluviimise ja rakendamise eeskirju võimalikult suures ulatuses ühissätete määrusega. Selles on esitatud ühtsed sätted ELi tasandil eelarve jagatud täitmisega seitsme fondi jaoks: ·CF: Ühtekuuluvusfond ·EMKF: Euroopa Merendus- ja Kalandusfond ·ERF: Euroopa Regionaalarengu Fond ·ESF+: Euroopa Sotsiaalfond+ ·AMIF: Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond ·ISF: Sisejulgeolekufond ·BMI: välispiiride rahastamisvahend 2.Varasemate programmide kogemused Poliitika strateegia, prioriteetide ja mõju seisukohast eristati järelhindamises järgmiste teemade vahel. ·Suur lisaväärtus ja mõju: VKEde toetamine, aruka spetsialiseerumise strateegiad ja piirkondade jaoks majandusahelas ülespoole liikumise lihtsamaks muutmine, vähese CO2-heitega majandus, kestlik linnaarendus ja piirkondlik koostöö ·Väiksem mõju: näiteks suurte ettevõtete toetamine ja lennujaamainvesteeringud (v.a äärepoolseimates piirkondades). Lihtsustamine: halduskoormuse vähendamise vajadus. Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi järelhindamisel leiti, et juhtimis-, kontrolli- ja auditisüsteemid on ülemäära keerulised. See põhjustas halduslikku ebakindlust ja viivitusi rakendamisel. Keerukus oli omane eelkõige EL 15 riikidele, kus rahastamine oli suhteliselt väiksem, mis osutas vajadusele proportsionaalsuse järele. Vajadus paindlikkuse järele esilekerkivatele vajadustele reageerimiseks: Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi järelhindamisel leiti, et programmitöö perioodi 2007–2013 üheks edulooks oli programmide kohandamine majanduskriisiga, ja et seda kogemust tasub tulevikus arvestada.

Rahastamisvahendite võimaluste ärakasutamine: Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi järelhindamisel leiti, et rahastamisvahendid saaksid olla tulemuslikumad mõne poliitikavaldkonna investeeringute rahastamisel, kuid rakendamisel esineb viivitusi ja probleeme on nende kasutamise suurendamisega. Komisjon korraldas avaliku konsultatsiooni teemal „ELi fondid ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas“ (10. jaanuar 2018 kuni 9. märts 2018). Selle peamiseks järelduseks on vajadus lihtsustamise järele: sidusrühmad leidsid, et keerukad menetlused on ülekaalukalt suurim takistus edu saavutamisele, millele järgnevad karmid auditi- ja kontrollinõuded, paindlikkuse puudumine, raskused finantsilise kestlikkuse tagamisel ja makseviivitused. Lisaks avaldasid vastajaid järgmistele punktidele tugevat toetust: ·ühtekuuluvuspoliitika kõikide piirkondade jaoks (ent jätkuvalt suunata tähelepanu vähem arenenud piirkondadele); ·innovatsioonipoliitika, sealhulgas aruka spetsialiseerumise strateegiad ja üldisemalt arukad investeeringud; ·valdkondliku keskendamise jätkamine ja arendamine; ·keskendumine kohalikele probleemidele (eelkõige kestlik linnaarendus); ·piirkondadevaheline koostöö, nii piiriülene kui ka kogu Euroopat hõlmav. 3.Poliitikavalikud Valikutes kirjeldatakse alternatiive eelarve vähendamisega toimetulekuks. ·Poliitikavariant 1: üldised kärped. ·Poliitikavariant 2: enam arenenud piirkondade toetuse vähendamine. ·Poliitikavariant 3: toetuse säilitamine põhivaldkondades (valdkondlik keskendamine) ja muude teemade käsitlemise vähendamine. Eelistatud poliitikavariant on 3. variant järgmistel põhjustel: ·hoida fookus suurima ELi lisaväärtusega teemadel, mille puhul hindamine näitab, et tegevusel on olnud suurim mõju. ·Paljud suured väljakutsed (üleilmastumine, majanduse ümberkujunemine, üleminek vähese CO2-heitega ja ringmajandusele, keskkonnaprobleemid, ränne ja vaesed linnaosad) mõjutavad üha enam piirkondi kogu ELis, sealhulgas ka enam arenenud piirkondades. ELi investeeringud on vajalikud ja väljendavad solidaarsust. ·Kriitilise massi säilitamine – enam arenenud piirkondadesse tehtavad investeeringud on ühe inimese kohta juba praegu väiksed. ·Valdav osa avalikus konsultatsioonis osalenud sidusrühmadest toetab ERFi kõigis piirkondades. See aitab ka teha ühtekuuluvuspoliitika fondid kõikides liikmesriikides paremini nähtavaks. 4.Prioriteetsed eesmärgid, valdkondlik keskendamine Üksteist aastatel 2014–2020 kasutatud temaatilist eesmärki on olnud eeskujuks käesoleva määruse viiele selge poliitilise eesmärgile:

1.Arukam Euroopa – uuenduslik ja arukas tööstuslik ümberkujundamine. 2.Keskkonnahoidlikum, vähese CO2-heitega Euroopa. 3.Paremini ühendatud Euroopa – liikuvus ja piirkondlike IKT-ühenduste tõhustamine. 4.Sotsiaalsem Euroopa – sotsiaalõiguste samba rakendamine. 5.Kodanikele lähemal olev Euroopa – linna- ja maapiirkondade ning rannikualade kestlik ja terviklik areng kohalike algatuste kaudu. See lihtsustus võimaldab konkreetse eesmärgi erinevate tegevussuundade vahelisi koosmõjusid ja paindlikkust, kaotades kunstlikud erinevused erinevate, kuid samale eesmärgile suunatud poliitikavaldkondade vahel. See paneb ka aluse valdkondlikule keskendamisele. Tagamaks, et eelarve kärpimise kontekstis jääb kriitiline mass investeeringuid alles, säilitatakse ERFi ja Ühtekuuluvusfondi käsitlevas määruses valdkondliku keskendamise nõue. Valdav osa (65–85%) vahenditest keskendatakse selliste poliitikaeesmärkide toetamisele, mille puhul hindamistõendid ja mõjuhindamine on näidanud suurimat lisaväärtust, samuti suurimat panust ELi prioriteetide järgimisse: ·Esimene poliitikaeesmärk: „arukam Euroopa majanduse uuendusliku ja aruka ümberkujundamise kaudu“; ·Teine poliitikaeesmärk: „keskkonnahoidlikum, vähese CO2-heitega Euroopa puhtale energeetikale õiglase ülemineku, roheliste ja siniste investeeringute, ringmajanduse, kliimamuutustega kohanemise ning riskiennetuse ja -juhtimise kaudu“. Paindlikkuse võimaldamiseks kohaldatakse valdkondliku keskendamise kriteeriume riiklikul tasandil. Riigid, mille kogurahvatulu on: Miinimum % esimese poliitikaeesmärgi puhul Miinimum % teise poliitikaeesmärgi puhul alla 75% 35% 30% 75–100% 45% 30% üle 100 % 60 % Esimene ja teine poliitikaeesmärk min 85 % 5.Kooskõla muude ELi prioriteetide ja muude ELi poliitikavaldkondadega Eeltingimused säilivad, kuid nn rakendamistingimustena. Neid on vähem ja need on kindlalt keskendatud valdkondadele, mille puhul on ERFi ja Ühtekuuluvusfondi toetuse tõhususele kõige suurem mõju. Lisaks vaadatakse need programmiperioodi jooksul läbi. Luuakse suurem kooskõla Euroopa poolaasta protsessiga. Programmitöö etapis teevad liikmesriigid kindlaks kahe eelneva aasta (2019 ja 2020) olulised riigipõhised soovitused ja lisavad need programmidesse. Seejärel arutavad komisjon ja liikmesriigid omavahel (ja seirekomisjoni kohtumistel) riigipõhiseid soovitusi iga-aastase poliitilise dialoogi raames. Ühissätete määrusega luuakse eelarve jagatud täitmisega seitsme asjaomase fondi eeskirjade suurem ühtsus ja kooskõla. Arvestades PE nr 1 seotud valdkondlikku keskendamist, on oluliseks küsimuseks kooskõla programmiga „Euroopa Horisont“. Programm „Euroopa horisont“ keskendub Euroopa tippteadmistele – tipptasemel teadusuuringute eelduseks olevate uute teadmiste loomisele ja kasutamisele, Euroopa Regionaalarengu Fond aga regioonidele – olemasoleva teadmise ja tehnoloogia levitamisele just sinna, kus seda vajatakse, et neid saaks arvesse piirkondlike aruka spetsialiseerumise strateegiate sõnastamisel ja kohalike innovatsioonisüsteemide kujundamisel. Kuna Euroopa ühendamise rahastu keskendub eelkõige „põhivõrgule“, ERF ja Ühtekuuluvusfond aga toetavad ka „üldvõrku“, muu hulgas tagades sellele juurdepääsu piirkondadest ja väiksematest kohtadest ning transpordiühendused linnapiirkonnas, võimaldab see tagada kooskõla Euroopa ühendamise rahastuga ning suurendada koostoimet ja vastastikust täiendavust. 6.Interreg ja Euroopa piiriülesed mehhanismid Tuginedes eelmiste Interregi programmide edule teeme ettepaneku arendada järgmist: