Käesolevas aruandes tuuakse esile õigusnormide täitmise tagamise 2016. aasta poliitika peamised suundumused. Aruande ülesehitus kajastab keskendumist komisjoni prioriteetsete poliitikavaldkondade õigusnormide täitmise tagamisele. Näiteks võttis komisjon täitmise tagamise meetmeid siseturu valdkonnas, kus need olid iseäranis suunatud liikmesriikide suutmatusele luua või kohaldada sanktsioonide süsteeme, mille abil takistatakse autotootjaid rikkumast auto heitmenorme käsitlevaid õigusakte. Teine näide on ELi riigihanke- ja kontsessioonieeskirjade ülevõtmine. Siin on liidu õiguse täielik ülevõtmine ja rakendamine oluline selleks, et muuta avalikel hangetel pakkumuse esitamine väikeste ja keskmiste ettevõtete jaoks lihtsamaks ja odavamaks ning tagada seejuures täielikult ELi läbipaistvus- ja konkurentsipõhimõtete järgimine. Prioriteetsete valdkondade kõrval uuritakse aruandele lisatud dokumentides seda, kui hästi on liidu õigust kohaldatud, ning millised on igas liikmesriigis ja poliitikavaldkonnas ette tulevad probleemid.

Liidu õiguse parem kohaldamine on Junckeri komisjoni prioriteet ja tähtis parema õigusloome tegevuskava osa. Komisjon rõhutas oma kohustust parandada liidu õiguse kohaldamist 2016. aasta detsembri teatises, milles nähakse ette strateegilisem lähenemine rikkumispoliitikale. Selles teatati, et esmajärjekorras tegeletakse liidu õiguse tõsisemate rikkumistega, mis mõjutavad kodanike ja ettevõtete huve.

Liikmesriigid vastutavad direktiivide õigeaegse ja täpse ülevõtmise eest oma õigusesse ning kogu liidu õigustiku nõuetekohase kohaldamise ja rakendamise eest. Komisjon kontrollib aluslepingute täitmise järelevalvajana liikmesriikide meetmeid ja kannab hoolt selle eest, et liikmesriikide õigusaktid on kooskõlas liidu õigusega. Kui liikmesriik ei järgi liidu õigust, võib komisjon alustada rikkumismenetluse ja anda asja vajaduse korral Euroopa Kohtusse. Kui liikmesriik ei täida kohtu otsust või ei teata komisjonile direktiivi ülevõtmise meetmetest, võidakse määrata rahaline karistus.

ELi õigusaktide tõhus kohaldamine on väga oluline, et kodanikud ja ettevõtjad saaksid Euroopa Liidu poliitikast kasu. Kui mingid teemad esile kerkivad – kas autode heitgaaside katsete, ebaseaduslike prügilate või transpordi turvalisuse ja ohutuse kontekstis –, pole sageli probleemiks mitte ELi õigusnormide puudumine, vaid pigem nende ebatõhus kohaldamine.

Komisjon tegeles nende puudujääkidega peamiselt õiguslike vahendite (eelkõige rikkumismenetluste), aga vastavuse toetamiseks ka liikmesriikide ametiasutuste ja teiste sidusrühmadega tehtava tiheda koostöö abil. Selles kontekstis algatas komisjon 2016. aastal keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamise. Selle protsessi eesmärk on parandada ühiseid teadmisi liidu keskkonnaõiguse ja -poliitika rakendamise lünkade kohta igas liikmesriigis ning tegeleda nende lünkade algpõhjustega. Samuti püütakse selle kaudu pakkuda lahendusi, mis täiendavad õiguslikku jõustamist ja ergutavad heade tavade vahetamist. Läbivaatamise aluseks on iga kahe aasta tagant koostatud riigipõhised aruanded, mis keskenduvad iga liikmesriigi keskkonnaõiguse ja -poliitika olulistele teemadele. Need aruanded loovad sobiva pinnase iga liikmesriigiga ja igas liikmesriigis peetavateks dialoogideks.

Komisjon jätkas jõupingutusi, et tagada võrdsed tingimused ELi tööturul, kontrollides seda, kas liikmesriigid on töötajate vaba liikumise ning töötervishoiu- ja ohutuse valdkonna direktiivid täielikult ja nõuetekohaselt üle võtnud.

Sellel kui komisjon toetab liikmesriike liidu õiguse ülevõtmise, kohaldamise ja rakendamise jõupingutustes, on oluline, et liikmesriigid täidaksid ise ühiselt kehtestatud eeskirjade täitmise kohustust ja peaksid neist eeskirjadest kinni. Selles suhtes tugevdab komisjon oma käsitlust sanktsioonidest, mida määratakse riiklikest ülevõtmismeetmetest mitteteavitamise eest: juhtudel, millega Euroopa Kohus tegeleb vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 258 koostoimes artikli 260 lõikega 3, palub komisjon nüüd kohtul kehtestada lisaks perioodilisele karistusmaksele süstemaatiliselt ka ühekordne makse.

Uue käsitluse rakendamisel väärtustab komisjon ka edaspidi individuaalseid kaebusi, mis on äärmiselt olulised, et tuvastada liidu õiguse täitmise tagamisel esinevaid ulatuslikumaid probleeme, mis mõjutavad kodanike ja ettevõtjate huve. On siiski väga oluline, et kodanikud mõistaksid rikkumismenetluse olemust ja seaksid oma ootused sellele vastavaks. Palju esitatakse kaebusi lootuses, et liidu õiguse rikkumine heastatakse rahaliselt või muul moel. See ei ole rikkumismenetluse eesmärk. Seetõttu saab teatavaid ebaõige kohaldamise üksikjuhtumeid, millega ei tõstatata laiemaid põhimõttelisi küsimusi, sageli rahuldavalt lahendada muude, asjakohasemate mehhanismidega nii liidu kui ka liikmesriigi tasandil. Sellistel juhtudel ja tõhusa õiguskaitse olemasolu korral suunab komisjon üldiselt kaebajad liikmesriigi tasandile.

Komisjon tegeleb põhjalikult juhtumitega, mis paljastavad süstemaatilised puudused liikmesriigi õigussüsteemis. Nende hulka kuuluvad riigisiseseid norme või üldiseid tavasid käsitlevad juhtumid, mis takistavad Euroopa Kohtu eelotsuste menetlust. Komisjon tegeleb põhjalikult ka juhtumitega, kus liikmesriigi õigus ei lase kohtul tunnistada liidu õiguse ülimuslikkust. Samuti tegeletakse esmajärjekorras juhtudega, kus liikmesriigi õiguses puuduvad tulemuslikud õiguskaitsemenetlused, mida kohaldada liidu õiguse rikkumise korral, või kui liikmesriigi õigus takistab riigi kohtusüsteemi muul moel tagamast, et liidu õigust kohaldatakse tulemuslikult. Komisjon jätkab kiiresti niisuguste rikkumiste uurimist. Komisjon algatab rikkumismenetlused ilma EU Piloti mehhanismi kasutamata, kui just ei leita, et konkreetsel juhtumil oleks EU Pilotist kasu.

Komisjoni vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika raamstrateegias on sätestatud, et „energialiidu loomisel on prioriteediks olemasolevate energeetikaalaste ja energeetika valdkonnaga seotud õigusaktide täielik rakendamine ja täpne täitmine“.

Komisjoni täitmise tagamise strateegia keskendus 2016. aastal kalavarude kaitse ja kalanduskontrolli valdkondadele, mis on olulised, et luua ringmajanduse, kus kalavarusid kasutatakse säästlikult ning kus tagatakse töökohad ja majanduskasv kalandussektoris ka pikemas perspektiivis. Eriti suurt tähelepanu pöörati kalanduse riiklike järelevalvesüsteemide süsteemsetele puudustele, mille tõttu jääb ebaseaduslik kalapüük avastamata. See aga kahjustab sektori jätkusuutlikkust. Lisaks käsitleti mitut liidu ainuvälispädevuse eiramise juhtumit, et toetada ELi eesmärki saada kalandussektoris tugevamaks üleilmseks osalejaks. Pärast mereala ruumilise planeerimise direktiivi mõne sätte ülevõtmise tähtaja möödumist 18. septembril 2016 algatas komisjon rikkumismenetluse viie liikmesriigi vastu, kes ei teavitanud mitte ühestki riiklikust ülevõtmismeetmest. Lisaks algatati veel kolm juhtumit osalise ülevõtmise pärast.

2016. aastal pööras komisjon eriti suurt tähelepanu otsetoetusi käsitlevate sätete rakendamisele igas liikmesriigis – see on 2014. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformi põhielement. Pärast seda, kui komisjon oli uurinud siseriiklike õigusaktide kokkusobivust liidu sätetega, alustas komisjon mitme liikmesriigiga EU Piloti dialoogi.

Komisjoni 2015. aasta kapitaliturgude liidu loomise tegevuskava täiendati 2016. aasta septembris teatisega „Kapitaliturgude liit: reformi kiirendamine“. Komisjoni täitmise tagamise toimingutega toetatakse seda algatust, aidates eemaldada piiriüleste investeeringute takistusi liikmesriikides (nt kuldaktsiate juhtumid, investeeringute piirangud) ja tagades kapitaliturgude liidu direktiivide täieliku rakendamise kapitaliturgude suhtes. Näiteks algatas komisjon rikkumismenetluse 21 liikmesriigi vastu seoses läbipaistvusdirektiivi ülevõtmisega. Läbipaistvusdirektiivi eesmärk on tagada, et väärtpaberite emitendid avalikustavad teatava olulise teabe oma tegevuse kohta.

2016. aastal rakendas komisjon oma aruka jõustamise käsitlust muu hulgas kahes konkreetses valdkonnas. Teenindussektoris nõudis komisjon, et üheksa liikmesriiki eemaldaks üleliigsed ja põhjendamatud teenuste osutamise takistused kogu siseturul. Komisjon leidis, et nendes liikmesriikides on teatavatele teenuseosutajatele kehtestatud nõuded vastuolus teenuste direktiiviga. Autotööstuse sektoris jälgib komisjon väga hoolikalt seda, kuidas täidavad riigiasutused kehtivaid ELi eeskirju. 2016. aastal algatas komisjon rikkumismenetlused seitsme liikmesriigi vastu, kes ei täitnud ELi sõidukite tüübikinnituse õigusaktidest tulenevaid kohustusi. Need menetlused olid konkreetselt suunatud liikmesriikide suutmatusele kehtestada või kohaldada sanktsioonide süsteeme, mille abil takistatakse autotootjaid rikkumast auto heitmenorme käsitlevaid õigusakte.

Kooskõlas selle käsitlusega pakub komisjon liikmesriikidele juhiseid, nagu ka 2016. aastal, mil komisjon tagas õigusselguse nt kohaldatavate ELi eeskirjade kohta uuenduslikes jagamismajanduse ja e-kaubanduse valdkondades. Samuti pakub komisjon ELi kodanikele ja ettevõtjatele juhiseid, et tagada ühtse turu eeskirjadest tulenevatest õigustest kasu saamine. Selleks suunab komisjon kodanikud ja ettevõtjad asjakohaste hüvitamismehhanismide (näiteks SOLVITi) juurde. Samal ajal aitavad SOLVITi juhtumite kaudu kogutud tõendid komisjonil tuvastada võimalikke liidu õiguse rikkumisi ning see teeb SOLVITist täitmise tagamise aruka tööriista.

Komisjoni ühtse turu strateegias visandatakse eeskirjade järgimise ja aruka jõustamise kultuur. See hõlmab holistilist lähenemisviisi siseturu eeskirjade täitmise tagamisel. Selline käsitlus hõlmab kõiki poliitikaloome etappe alates poliitika kujundamisest kuni ühtse turu eeskirjade ülevõtmise, rakendamise ja aruka jõustamiseni kooskõlas parema õigusloome põhimõttega. Strateegia sisaldab hindamis- ja jõustamisaspektide paremat lõimimist poliitika kujundamisse ning paremat abi ja suuniseid liikmesriikidele ning ettevõtjatele ühtse turu eeskirjade rakendamiseks. Üldine eesmärk on parandada vastavust konkreetselt ühtse turu eeskirjadele ja liidu õigusele üldiselt.

Komisjon on aidanud liikmesriikidel rakendada konkurentsieeskirjade rikkumisega tekitatud kahju hüvitamist käsitlevat direktiivi ja jätkab oluliste jõupingutuste tegemist, et tagada selle direktiivi õigeaegne ja nõuetekohane rakendamine.

Ühtne turg pakub Euroopa ettevõtjatele tohutult võimalusi ning tagab tarbijatele suurema valiku ja madalamad hinnad. Samuti võimaldab see inimestel reisida ning elada, töötada ja õppida seal, kus nad soovivad. Kuid need hüved ei materialiseeru, kui ühtse turu eeskirju ei kohaldata või ei rakendata või kui esinevad muud takistused.

Loomade heaolu sektoris on vastavus munakanade kaitse direktiivist ja emiste rühmas pidamise direktiivist tulenevatele nõuetele saavutatud ning enamik rikkumismenetlusi on lõpetatud.

2016. aasta lõpus oli pooleli veel 13 rikkumismenetlust ebaausate kaubandustavade direktiivi ülevõtmise asjus. Paljud liikmesriigid algatasid õigusaktide muutmise, et viia oma õigusaktid direktiiviga vastavusse. Lisaks avaldas komisjon 2016. aasta maikuus läbivaadatud juhenddokumendi direktiivi kohaldamise kohta. Juhenddokumendi eesmärk on parandada direktiivi nõuete, iseäranis digitaalmajanduse valdkonna uusi ärimudeleid ja turuosalisi käsitlevate nõuete täitmist.

2016. aasta alguses rajas komisjon Euroopa internetipõhise vaidluste lahendamise platvormi. Platvorm aitab lihtsustada selliste kohtuväliste vaidluste lahendamist, mis tulenevad müügist või teenuste osutamise lepingutest, mille ELi tarbijad on veebis sõlminud. Platvormi toimimise eeldus on, et liikmesriikides on rakendatud tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise direktiiv ja seda kohaldatakse seal nõuetekohaselt. Seega on tegemist komisjoni täitmise tagamise töö prioriteediga.

Käibemaksudirektiivi ja aktsiisidirektiivi tõlgendamise asjus tehtud Euroopa Kohtu otsuste järel keskendus komisjon selle tagamisele, et neid otsuseid kohaldatakse kõikides liikmesriikides. Lisaks uuris komisjon mitut autode maksustamise juhtumit, kuna leidis, et sõiduki registreerimise maksustamise neutraalsust on rikutud.

Komisjon suunas oma jõupingutused ka ohutusküsimustele, eelkõige merendussektoris. Ta tugevdas kõnealuses valdkonnas liidu õiguse kohaldamise järelevalvet ning algatas 2016. aastal mitu rikkumismenetlust õnnetusjuhtumite uurimise, sadamariigi kontrolli ja lipuriigi küsimusi käsitleva liidu õiguse kohaldamise asjus või jätkas juba algatatud menetlusi. Komisjon jätkas vastavuskontrollide tegemist juhilubade direktiivi ja kolme raudteedirektiivi rakendamise asjus.

5.Põhjalikum ja õiglasem majandus- ja rahaliit

ELi pangandusliidu eeskirjade eesmärk on tagada, et pangad oleksid tugevamad ja parema järelevalve all ning et vajaduse korral oleks probleeme kergem lahendada ilma maksumaksjate raha kasutamata. Majanduskriisi järel kehtestas EL arvukalt meetmeid, et avada ELi ühtset finantsteenuste turgu veelgi rohkem tarbijate ja ettevõtjate jaoks, parandada finantseerimisasutuste järelevalvet ning tugevdada finantssektori vastupidavust ja stabiilsust. See uus raamistik põhineb sellistel meetmetel nagu kapitalinõuete direktiivi IV pakett, hoiuste tagamise skeemi direktiiv ning pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiiv. Komisjoni 2016. aasta tegevus keskendus nende direktiivide täieliku ja nõuetekohase ülevõtmise kontrollimisele. Näiteks saatis komisjon mitmele liikmesriigile põhjendatud arvamuse kapitalinõuete direktiivi IV paketi, hoiuste tagamise skeemi direktiivi ning pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi puuduliku ülevõtmise kohta.

6.Vastastikusel usaldusel põhinev õigusruum ja põhiõigused

Komisjon peab esmatähtsaks nende rikkumistega tegelemist, mis toovad esile ELi institutsioonilise raamistiku toimimist õõnestavad süsteemsed nõrkused. Eeskätt kehtib see rikkumiste kohta, mis mõjutavad riikide kohtusüsteemide suutlikkust panustada liidu õiguse täitmise tulemuslikku tagamisse. Komisjoni tegevusel on oluline roll juhul, kui siseriiklikud õigusriigi kaitsmise meetmed ei ole enam võimelised õigusriigile avalduva süsteemse ohuga toime tulema. See peegeldab asjaolu, et õigusriigi põhimõtte järgimine on eeltingimuseks aluslepingutest tulenevate õiguste ja kohustuste järgimisele.

Selles kontekstis astus komisjon õigusriigi tugevdamise raamistikus samme, et käsitleda Poola õigussüsteemi olulisi muudatusi, mis kahjustavad konstitutsioonikohtu nõuetekohast toimimist ja tõhusust. Pärast seda, kui komisjon võttis 1. juunil 2016 vastu arvamuse Poolas valitseva olukorra kohta, võttis komisjon 27. juulil vastu esimese ja 21. detsembril teise soovituse. Komisjon oli mures Poolas õigusriigile avalduva süsteemse ohu pärast, sest konstitutsioonikohtul takistati 2015. ja 2016. aastal tehtud reformidega tõhusa põhiseaduslikkuse järelevalve tagamist. Selline olukord mõjutab negatiivselt konstitutsioonikohtu (mis on üks olulisemaid õigusriigi kaitsjaid Poolas) terviklikkust ja stabiilsust ning selle nõuetekohast toimimist.

Isikute liikumisvabaduse valdkonnas hindas komisjon põhjalikult Tšehhi Vabariigis, Iirimaal ja Slovakkias vastu võetud uute siseriiklike õigusaktide vastavust vaba liikumise õigust ja ELi kodanike elamisõigust käsitlevatele ELi eeskirjadele.

Kriminaal- ja menetlusõiguse valdkonnas täiendati menetlusõiguste tegevuskava kolme uue direktiivi vastuvõtmisega. Nendes käsitletakse süütuse presumptsiooni teatavate aspektide tugevdamist ja õigust viibida kohtulikul arutelul, laste menetluslikke tagatisi ja õigusabi. Samal ajal on kuriteoohvrite õiguste direktiivi ülevõtmine toimunud üheksas liikmesriigis endiselt puudulikult. 2016. aastal hindas komisjon ka seda, kas liikmesriigid on nõuetekohaselt üle võtnud direktiivi, milles käsitletakse õigust suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses, ning direktiivi, milles käsitletakse õigust saada kriminaalmenetluses teavet.

Peaaegu kõik liikmesriigid on lõpetanud Euroopa lähenemiskeelu direktiivi ülevõtmise. Selle dokumendi praktiline rakendamine oleneb kasutajate (ohvrid ja õigusvaldkonna töötajad) teadlikkusest. Praeguseks on piiriüleselt tunnustatud üksnes mõnda kaitsemeedet. Komisjon võttis endale ülesandeks avaldada aruande selle kohaldamise kohta, kui saadaval on rohkem andmeid väljastatud või tunnustatud keeldude kohta.

2016. aasta septembris algatas komisjon rikkumismenetlused 18 liikmesriigi vastu, kes ei teavitanud riiklikest meetmetest, millega võetakse üle turukuritarvituste korral kohaldatavate kriminaalkaristuste direktiiv .

Andmekaitse valdkonnas tunnistatakse 2016. aastal vastu võetud isikuandmete kaitse üldmäärusega kehtetuks ja asendatakse kehtiv õigusakt alates 25. maist 2018. Komisjon hindab valdkonna õigusaktide täitmist uue õigustiku valguses. Lisaks alustas komisjon ettevalmistavat tööd, et aidata liikmesriikidel ja sidusrühmadel rakendada ning kohaldada uut politseitöö ja kriminaalõiguse valdkonna andmekaitse direktiivi, millega asendatakse kehtiv raamotsus.

2016. aastal tehti tööd Euroopa julgeoleku tegevuskava ja noore julgeolekuliidu arendamise kontekstis. 2016. aasta septembris võttis komisjon kasutusele spetsiaalse portfelli ja usaldas volinikule julgeolekuliidu rakendamise vastutuse.

Töö õigusnormide täitmise tagamiseks moodustas osa komisjoni vastusest 2016. aastal toimunud traagilistele terrorirünnakutele. Rikkumismenetlusi algatati lõhkeainete lähteainete turustamist ja kasutamist käsitleva määruse ebaõige rakendamise eest. Samuti algatas komisjon esimesed rikkumismenetlused endisesse kolmandasse sambasse kuuluvate vahendite suhtes. Need menetlused algatati sellistest riiklikest meetmetest teavitamata jätmise eest, millega tuli rakendada nn Rootsi algatus, millega lihtsustatakse teabe ja jälitusteabe vahetust ELi õiguskaitseorganite vahel, ning suutmatuse eest täita Prümi otsuseid, milles käsitletakse teabe jagamist terrorismi ja raskete kuritegudega võitlemiseks.

Komisjon lõpetas inimkaubanduse vastase direktiivi ja laste seksuaalse ärakasutamise vastase direktiivi ülevõtmise kontrollimise. Seega lõpetati peaaegu kõik rikkumismenetlused, mille raames käsitleti nende direktiivide rakendamise riiklikest meetmetest teatamata jätmist. Komisjon jätkas siiski rikkumismenetlusi nendest siseriiklikest meetmetest teavitamata jätmise eest, millega rakendatakse infosüsteemide vastu suunatud ründeid käsitlevat direktiivi. Samuti algatas ta rikkumismenetlusi sellistest siseriiklikest meetmetest teatamata jätmise eest, millega rakendatakse kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise direktiivi.

Komisjon annab Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule korrapäraselt aru tõhusa ja tõelise julgeolekuliidu loomise edusammudest. Julgeolekuliidu tugevdamisse panustatakse ka komisjoni tööga õigusnormide täitmise tagamiseks.

7.Uue rändepoliitika suunas

Komisjon reageerib kujunevatele rände- ja julgeolekuolukordadele nii Euroopa rände tegevuskava kui ka korrapäraselt esitatavate rakenduspakettide täitmise tagamisega.

Selles kontekstis tegi komisjon 2016. aastal järelkontrolli 2015. aastal algatatud rikkumismenetlustele Euroopa ühise varjupaigasüsteemi vahenditest teatamata jätmise või nende ebaõige rakendamise eest. Ta esitas põhjendatud arvamused neile liikmesriikidele, kes ei olnud endiselt teatanud riiklikest meetmetest varjupaigamenetluste direktiivi ja vastuvõtutingimuste direktiivi ülevõtmiseks. Samuti esitas ta põhjendatud arvamused nendele liikmesriikidele, kes ei olnud teavitanud meetmetest sellise direktiivi täielikuks ülevõtmiseks, millega laiendatakse pikaajalise elaniku staatust rahvusvahelise kaitse saajatele. Komisjon otsustas lõpetada kolm 2015. aastal Eurodaci määruse ebaõige rakendamise eest algatatud rikkumismenetlust.

Tagasisaatmisdirektiivi nõuetekohane rakendamine on ebaseadusliku rände ärahoidmise ja selle vastu võitlemise valdkonnas rände tegevuskava eesmärkide saavutamiseks endiselt oluline. Komisjon saatis ühele liikmesriigile põhjendatud arvamuse selle direktiivi ebaõige rakendamise pärast. Komisjon annab Euroopa rände tegevuskava rakendamisest korrapäraselt aru.

Komisjon algatas ka rikkumismenetlused nendest riiklikest meetmetest teatamata jätmise eest, millega rakendatakse kolmandate riikide kodanike hooajatöötajatena riiki sisenemise ja seal viibimise tingimusi käsitlevat direktiivi.