ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Euroopa Liit ei ole ADRi ega ADNi kokkuleppeosaline. Asjaolu, et Euroopa Liit ei ole rahvusvahelise kokkuleppe osaline, ei takista tal teostamast oma pädevust nii, et ta kehtestab oma institutsioonidega selle kokkuleppega loodud organis liidu nimel võetava seisukoha eelkõige asjaomase kokkuleppe osaliseks olevate liikmesriikide vahendusel, kes tegutsevad ühiselt liidu huvides (vt kohtuotsus Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12 („OIV“), punkt 52 ja osutatud kohtupraktika).

Praegu on ADRil 48 osalist, kelle hulka kuuluvad ka kõik ELi liikmesriigid. ADNil on 18 osalist, kelle hulgas on 13 ELi liikmesriiki.

Euroopa Liit on alates 1. jaanuarist 1997 kohaldanud ADRi sätteid ohtlike kaupade kõigi autovedude suhtes ELi territooriumil; algselt tehti seda vastavalt nõukogu 21. novembri 1994. aasta direktiivile 94/55/EÜ ohtlike kaupade autovedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta. 2008. aastal asendati direktiiv 94/55/EÜ direktiiviga 2008/68/EÜ, mis järgib eelkäija põhimõtteid. Euroopa Liit on alates 1. jaanuarist 2009 kohaldanud ADNi sätteid ohtlike kaupade vedamise suhtes siseveeteedel.

Direktiivi 2008/68/EÜ artiklis 4, milles käsitletakse kolmandaid riike, on sätestatud, et „ohtlike kaupade veoks liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel antakse luba juhul, kui vedu vastab ADRi, RIDi või ADNi tingimustele, kui lisades ei ole sätestatud teisiti.“ Lisaks on direktiivi põhjenduses 12 sätestatud, et „kolmandates riikides registreeritud transpordivahendeid tuleks lubada liikmesriikide territooriumil ohtlike kaupade rahvusvaheliseks veoks kasutada juhul, kui on täidetud ADRi, RIDi, ADNi ning käesoleva direktiivi asjaomased sätted.“

Kui kokkuleppeosalised ei ole esitanud piisavalt vastuväiteid, peaksid käesoleva ettepaneku kohased muudatused jõustuma 1. jaanuaril 2017 ja muutuma siduvaks.

Nõukogu otsuse ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 91 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

Esildatud otsuse artiklis 1 on esitatud kavandatud muudatuste üksikasjalik loetelu ning märgitud, milliste muudatustega võib liit nõustuda. Kavandatud muudatusi peetakse asjakohaseks ohtlike kaupade ohutuks kulutõhusaks veoks, võttes arvesse tehnika arengut, ja seetõttu võib neid toetada.

4. RAKENDAMINE EUROOPA LIIDUS

Eespool nimetatud muudatused tuleb inkorporeerida direktiivi 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta), millega kohaldatakse ühtseid eeskirju ohtlike kaupade maantee-, raudtee- ja siseveevedude suhtes liikmesriikide piires või liikmesriikide vahel, niivõrd, kuivõrd need muudatused on liidu jaoks siduvad. Sel eesmärgil on komisjonil õigus kohandada direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotist I.1 ja III lisa jaotist III.1 teaduse ja tehnika arenguga. Kui ÜRO peasekretäri teatega seotud vastuväidete esitamise aeg on läbi, algatab komisjon kohandamisprotsessi.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Selleks et võtta kasutusele täiendavad rahalised vahendid meetmete jaoks, mis aitavad lahendada eespool nimetatud probleeme, on laialdaselt kasutatud kõiki eelarvevõimalusi, sealhulgas ümberpaigutamisi, varusid ja erivahendeid; mitmeaastase finantsraamistiku seatud piiranguid järgides loodi täiendava rahastamise saamiseks uusi vahendeid, nagu näiteks Euroopa Liidu usaldusfondid ja Türgi pagulasrahastu. Võrreldes eelmise perioodiga on määruses (EL, Euratom) nr 1311/2013 (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“) sätestatud erivahenditega märgatavalt suurendatud mitmeaastase finantsraamistiku paindlikkust, võimaldades liidul võtta otsustavaid meetmeid. Kuna kõnealused probleemid aga püsivad, on kaalul liidu jätkuv suutlikkus reageerida kiiresti hädaolukordadele.

2.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK ALUS JA SISU

Ettepanek põhineb mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklil 2, milles sätestatakse, et mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisele lisatakse asjakohasel juhul seadusandlik ettepanek määruse muutmiseks. Selline muutmine ei vähenda eelnevalt kindlaks määratud riiklikke assigneeringuid, ilma et see piiraks ühtekuuluvuspoliitika rahastamispaketi kohandust, mis tehti kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikliga 7.

Võttes arvesse erivahendite kasutamist alates mitmeaastase finantsraamistiku perioodi algusest ning uusi probleeme, mida liit on lahendanud ja lahendab jätkuvalt, teeb komisjon ettepaneku muuta mitmeaastase finantsraamistiku määrust, et suurendada hädaabireservi (artikkel 9) ja paindlikkusinstrumendi (artikkel 11) jaoks ettenähtud iga-aastaseid maksimumsummasid ning kehtestada uus erivahend vabastatud assigneeringutest rahastatava Euroopa Liidu kriisireservi loomiseks, et liit saaks kriisidele – näiteks praegusele rändekriisile – ning tõsise humanitaar- või julgeolekumõjuga sündmustele kiiresti reageerida. Paralleelselt käesoleva ettepanekuga teeb komisjon ettepaneku muuta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvealase koostöö ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, et näha ette uue kriisireservi kasutuselevõtu menetlus.

Lisaks tehakse ettepanek tühistada kulukohustuste koguvaru (artikkel 14) kestuse ja ulatusega seotud piirangud.

Maksete koguvaru puhul tehakse ettepanek tühistada aastateks 2018–2020 sätestatud aastamäärad (artikli 5 lõige 2), et mitmeaastase finantsraamistiku hilisematel aastatel oleks võimalik võtta vajaduse korral täielikult kasutusele suured maksete varud, mis jäid aastatel 2016 ja 2017 kasutamata, ning tagada sellega konkreetne ja maksimaalne paindlikkus.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

EL ja Island on allkirjastanud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (EMP leping), milles on sätestatud kaupade (v.a põllumajandus- ja kalandustooted) vaba liikumine. Põllumajanduse osas on EMP lepingu artikliga 19 ette nähtud, et lepinguosalised peavad vaatama iga kahe aasta tagant läbi põllumajandustoodetega kauplemise tingimused ning otsustama vastastikuselt ja vastastikuse kasu põhimõttel, kas veelgi vähendada mis tahes liiki kaubandustõkkeid põllumajandussektoris.

Läbirääkimised toimusid 4. juulist 2012 kuni 17. septembrini 2015. Nimetatud lepingu parafeerisid lepinguosalised 17. septembril 2015; sellega antakse edasised kaubandussoodustused põllumajandussaadustega kauplemiseks ning see hõlmab ka täiendavaid täielikult liberaliseeritud tariifiridu. Lepingu tulemusel siseneb peaaegu 90 % ELi põllumajandustoodetest Islandile tollimaksuvabalt. Tundlikumate toodete (näiteks liha, piimatooted, puu- ja köögiviljad ning dekoratiivtaimed) puhul on kokku lepitud täiendavad tariifikvoodid või tollimaksude vähendamine.

Mõlemad lepinguosalised soovivad, et käesolev leping jõustuks alates seitsmendast kuust, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised on teineteisele teatanud, et vajalikud sisemenetlused on lõpule viidud.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Varasem EMP lepingu artiklil 19 põhinev leping sõlmiti kirjavahetuse teel ja sellega liberaliseeriti Euroopa Liidu ja Islandi vahelist põllumajandustoodetega kauplemist. Varasem leping jõustus 1. jaanuaril 2007. Sellega nähti ette vastastikused tariifikvoodid ja tollimaksude vähendamine. See hõlmas ka lepinguosaliste kohustust lõpetada EMP lepingu artikli 19 kohased läbirääkimised kahe aasta jooksul.

2007. aastal jõustunud ELi-Islandi vahelise põllumajandustoodanguga kauplemise lepinguga suurenes Islandi põllumajandustoodete tollimaksuvaba juurdepääs ELi turule 51,9 % ning ELi põllumajandustoodete tollimaksuvaba juurdepääs Islandi turule suurenes 66,4 %. Need arvud näitavad, et edaspidiste kaubandussoodustuste tegemiseks on veel piisavalt ruumi. Seepärast on viimane läbirääkimistevoor suunatud sellele, et

suurendada liberaliseerimismäära mõlemal poolel;

suurendada praegusi tariifikvoote ning

avada uued tariifikvoodid täiendavatele põllumajandustoodetele.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Kaubandussuhete tihenemine Islandiga sobib ELi üldises kaubanduspoliitikaga ja on ELile kasulik, kuna EL on põhiliste põllumajandustoodete netoimportija Islandile. 2014. aasta kaubandusbilanss oli 129 miljonit eurot ELi kasuks: ELi eksport ulatus 150 miljoni euroni, import aga oli 21 miljonit eurot. Peamised ELi poolt eksporditavad tooted on puu- ja juurviljad ning teravili, mille puhul kehtib suurel määral tollimaksuvaba juurdepääs Islandi turule. Islandilt ELi imporditavad kaubad on peamiselt mererohi ja vetikad, lambaliha, elus hobused ja karusnahad.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

Aprillis 2012 volitas nõukogu komisjoni alustama Islandiga uut läbirääkimisvooru, et määrata kindlaks täiendavad EMP lepingu artikli 19 kohase põllumajandustoodetega kauplemise soodustingimused.
Ametlik statistika on võrreldes muude teabeallikatega väga nõutud, sest seda tehakse ja levitatakse konkreetsete põhimõtete ja kvaliteedikriteeriumide kohaselt ning seetõttu on sellel kasutajate jaoks lisaväärtus. Et statistika suudaks ELi poliitikat paremini toetada, tuleb kõrvaldada mitmed statistika puudujäägid. Mõne statistika ajakohasust on kiiresti vaja parandada, et see annaks Euroopa poolaasta jaoks vajalikku teavet. Statistikavajadused, mis tulenevad komisjoni kümnest poliitilisest prioriteedist ja ühiskonna üha kasvavast keerukusest, seavad küsimuse alla senise Euroopa statistika asjakohasuse.

Kuigi riiklikud statistikasüsteemid on aastate 2013–2017 ESP toetusel teinud märkimisväärseid pingutusi, et moderniseerida oma statistika tegemise meetodeid, ei ole praegune statistika tegemise infrastruktuur ikka veel piisavalt paindlik, et anda uut statistikat siis, kui vaja, ning samas piirata sellega seotud kulusid ja halduskoormust. Kui praegust investeeringute taset ei tõsteta, ei suuda Euroopa statistikasüsteem rahuldada kasvavat nõudlust statistika järele ega vajadust muuta statistika kiiremini kättesaadavaks.

Osalised, keda ettepanek hakkab kõige otsesemalt mõjutama, on statistika kasutajad (poliitikakujundajad, ettevõtted, meedia, teadlased, laiem avalikkus ELi ja riigi tasandil), statistika tegijad (riiklikud statistikaametid ja muud riiklikud asutused) ning andmeesitajad (leibkonnad ja ettevõtted).
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käesoleva ettepaneku eesmärk on määrata kindlaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) peanõukogus Euroopa Liidu poolt võetav seisukoht Ameerika Ühendriikide taotluse kohta WTO eeskirjade erandiks ja seega lubada ELil toetada erandi taotlust.

USA-le WTO eeskirjade erandi lubamine võimaldaks USA-l pakkuda sooduskohtlemist toetuskõlblikele toodetele, mis pärinevad Nepalist ja imporditakse Ameerika Ühendriikide tolliterritooriumile kuni 31. detsembrini 2025.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

Ei kohaldata.

•Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega

Ei kohaldata.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Euroopa Liidu (EL) toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud, et kui rahvusvahelise lepingu alusel loodud organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega otsus, võtab nõukogu komisjoni või liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega määratakse kindlaks asjaomases organis liidu nimel võetav seisukoht. Erandi tegemine, millega lubatakse Ameerika Ühendriikidel rakendada Nepalist pärit toetuskõlblike toodete suhtes sooduskohtlemist, kuulub selle sätte alla, sest otsuse teeb organ, mis on moodustatud rahvusvahelise lepingu alusel (WTO peanõukogu või ministrite konverents), ja see mõjutab Euroopa Liidu õigusi ja kohustusi.

•Subsidiaarsus (jagatud pädevuse korral)

Ei kohaldata.

•Proportsionaalsus

Ei kohaldata.

•Vahendi valik

Ei kohaldata.

3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA JA MÕJUHINNANGUD
millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel sanitaar- ja fütosanitaarvaldkonna allkomitees, mis on loodud ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepinguga

SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Lisatud nõukogu otsuse ettepanekus on esitatud liidu seisukoht ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsiatsioonilepinguga (edaspidi „leping“) loodud sanitaar- ja fütosanitaarvaldkonna allkomitee otsuse kohta, milles käsitletakse lepingu XI lisa muutmist. Assotsieerimisleping kirjutati alla 16. juunil 2014 ning seda kohaldatakse osaliselt ja ajutiselt alates 1. septembrist 2014.

Muudatused on kavas teha selleks, et rakendada lepingu IV jaotise (Kaubandus ja kaubandusküsimused) 4. peatükk (Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed). Lepingu artikli 55 kohaselt tuleb Gruusial esitada loetelu neist liidu sanitaar- ja fütosanitaaralastest õigusaktidest, millega ta kavatseb oma õigusakte ühtlustada. Loetelu lisatakse ELi ja Gruusia sanitaar- ja fütosanitaarvaldkonna allkomitee otsusega lepingu XI lisasse.

Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

Käesoleva ettepanekuga rakendatakse idasuunalise naabruspoliitika partnerriigi – Gruusia – suhtes Euroopa Liidu ühist kaubanduspoliitikat, võttes aluseks osutatud lepingu sätted ja eelkõige selle eesmärgi luua lepinguosaliste vaheline vabakaubanduspiirkond. Ettepanekuga rakendatakse need lepingu sätted, mille eesmärk on liidu acquis'le tuginedes laiendada lepinguosaliste vahelist põllumajandustoodetega kauplemist ja eelkõige suurendada Gruusia põllumajandustoodete ekspordimahtu.

Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtetega

Käesolev ettepanek on kooskõlas liidu muude välispoliitika eesmärkidega, eelkõige Gruusiaga seotud Euroopa naabruspoliitika ja arengukoostööpoliitikaga, ning aitab kaasa nende rakendamisele.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

Õiguslik alus

Liidu jaoks on õiguslik alus, mille alusel määratakse kindlaks lepinguga moodustatud komiteedes võetav seisukoht, Euroopa Liidu toimimise leping, eelkõige selle artikli 207 lõige 4 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

Subsidiaarsus (ei kuulu liidu ainupädevusse)

Ühine kaubanduspoliitika kuulub Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 kohaselt liidu ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

Proportsionaalsus

Käesolev ettepanek on vajalik, et täita liidu rahvusvahelisi kohustusi, mis on sätestatud Gruusiaga sõlmitud lepingus.

Vahendi valik

Käesolev ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9, milles on ette nähtud nõukogu otsuste vastuvõtmine. Käesolevas ettepanekus esitatud eesmärgi saavutamiseks ei ole võimalik kasutada muud õiguslikku vahendit.

3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMINE JA MÕJUHINNANGUD
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ühiskomitee võib mõlema lepinguosalise nõusolekul kutsuda komitee koosolekutele vaatlejatena eksperte või muude organite esindajaid, et saada neilt teavet konkreetsete teemade kohta. Ühiskomitee lepib kokku tingimustes, mille alusel vaatlejad võivad koosolekutel osaleda.

2.Kumbki lepinguosaline võib teha ettepanekuid täiendavate päevakorrapunktide kohta hiljemalt 7 kalendripäeva enne koosoleku toimumist. Täiendavate päevakorrapunktide lisamise taotlust tuleb nõuetekohaselt põhjendada ja see tuleb saata kirjalikult eesistujale.

4.Ühiskomitee võib vastu võtta otsuseid või anda soovitusi kirjaliku menetluse teel, kui pooled selles kokku lepivad. Kirjalik menetlus koosneb ametlikust teadete vahetusest sekretäride vahel, kes tegutsevad kokkuleppel lepinguosalistega. Selleks edastatakse ettepaneku tekst käesoleva kodukorra artikli 5 kohaselt ja nähakse ette hiljemalt 21 kalendripäevane tähtaeg, mille jooksul tuleb teha ettepaneku kohta teatavaks reservatsioonid või muudatusettepanekud. Pärast lepinguosalistega konsulteerimist võib eesistuja seda tähtaega lühendada, et võtta arvesse konkreetseid asjaolusid. Kui teksti suhtes on kokku lepitud, kirjutavad otsusele või soovitusele alla eesistuja ja sekretärid.

2.Ühiskomitee otsustele ja soovitustele kirjutavad alla eesistuja ja sekretärid ning need saadetakse edasi lepinguosalistele.

1.Ühiskomitee võtab vastu otsuseid ja annab soovitusi lepinguosaliste ühisel nõusolekul vastavalt käesoleva lepingu sätetele. Need aktid kannavad nimetust „soovitus“ või „otsus“, millele järgneb järjekorranumber, vastuvõtmise kuupäev ning viide käsitletavale teemale.

4.Ühiskomitee võib otsustada töörühma või eksperdirühma volitusi muuta või need lõpetada.

1.Sekretariaat koostab iga koosoleku kohta protokolli kavandi. Protokolli kavandist peavad nähtuma koosolekul vastuvõetud otsused ja antud soovitused. Koosoleku protokolli kavand esitatakse ühiskomiteele heakskiitmiseks. Pärast seda, kui ühiskomitee on protokolli kavandi heaks kiitnud, kirjutavad protokollile alla eesistuja ja sekretariaat.

3.Koosolekute korraldamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab see lepinguosaline, kes koosoleku korraldab.

1.Lepinguosalised kannavad ise oma kulud, mis on seotud osalemisega ühiskomitee või selle töörühmade või eksperdirühmade töös.

Ühiskomitee töökeeled on inglise, prantsuse ja saksa keel. Ilma et see piiraks käesoleva kodukorra artikli 8 lõike 5 kohaldamist, teeb ühiskomitee oma otsused ja viib läbi arutelud osutatud keeltes koostatud dokumentide alusel, kui lepinguosalised ei otsusta teisiti.

Artikkel 14

Kodukorra muutmine

Käesolevat kodukorda võib muuta vastavalt käesoleva kodukorra artiklile 8.
II LISA

„IVA LISA





TOLLIMAKS, MIDA KOHALDATAKSE BOSNIAST JA HERTSEGOVIINAST PÄRIT SELLISTE KAUPADE IMPORTIMISEL EUROOPA LIITU,

mida on nimetatud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 28 lõikes 1a

CN-koodid Kauba kirjeldus Tariifikvoodi maht (tonnides) Tollimaksumäär

kvoodi piires Tollimaksumäär

kvoodi mahu ületamise korral

0301 91 00 0302 11 00 0303 14 00 0304 42 00 ex 0304 52 00 0304 82 00 ex 0304 99 21 ex 0305 10 00 ex 0305 39 90 0305 43 00 ex 0305 59 80 ex 0305 69 80 forellid ja lõhed (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster): elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid 500 0 % 70 %

enamsoodustusrežiimi tollimaksust

0301 93 00 0302 73 00 0303 25 00 ex 0304 39 00 ex 0304 51 00 ex 0304 69 00 ex 0304 93 90 ex 0305 10 00 ex 0305 31 00 ex 0305 44 90 ex 0305 59 80 ex 0305 69 80 karpkalalised (Cyprinus carpio, Carassius carassius, Ctenopharyngodon idellus, Hypophthalmichthys spp., Cirrhinus spp., Mylopharyngodon piceus) elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid 140 0 % 70 %

enamsoodustusrežiimi tollimaksust

ex 0301 99 85 0302 85 10 0303 89 50 ex 0304 49 90 ex 0304 59 90 ex 0304 89 90 ex 0304 99 99 ex 0305 10 00 ex 0305 39 90 ex 0305 49 80 ex 0305 59 80 ex 0305 69 80 hammasahven (Dentex dentex) ja besuugod (Pagellus spp.): elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid 30 0 % 30 %

enamsoodustusrežiimi tollimaksust

ex 0301 99 85 0302 84 10 0303 84 10 ex 0304 49 90 ex 0304 59 90 ex 0304 89 90 ex 0304 99 99 ex 0305 10 00 ex 0305 39 90 ex 0305 49 80 ex 0305 59 80 ex 0305 69 80 kiviahven (Dicentrarchus labrax): elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid 30 0 % 30 %

enamsoodustusrežiimi tollimaksust

1604 13 11 1604 13 19 ex 1604 20 50 Töödeldud või konserveeritud sardiinid 50 6 % 100 %
Oleksin tänulik, kui kinnitate, et Teie valitsus on eespool nimetatuga nõus. Mul on au teha ettepanek, et kui annate oma kinnituse, moodustavad käesolev kiri ja Teie kinnitus (üheskoos) Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu.

–seitsmendal aastal, mil see kogus on kättesaadav, kvoodijärgset tariifi mitte rohkem kui 54 eurot/tonn.

–esimese kuue aasta jooksul, mil see kogus on kättesaadav, kvoodijärgset tariifi mitte rohkem kui 11 eurot/tonn, ning

Mul on au teatada, et sain kätte Teie [kuupäev] kirja, mille sisu on järgmine:

„Pärast läbirääkimisi vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses Horvaatia Vabariigi loendi muutmisega selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus, teen järgmise ettepaneku:

Euroopa Liit lisab oma EL 28 tolliterritooriumi loendisse EL 27 loendis sisalduvad kontsessioonid koos järgmiste muudatustega.

Lisada 4 766 tonni Brasiiliale eraldatud ELi tariifikvoodile „Liiki Gallus domesticus kuuluvate kodulindude rümba tükid, külmutatud“ (tariifiartikli numbrid 0207.14.10, 0207.14.50 ja 0207.14.70), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 0 %.

Lisada 610 tonni Brasiiliale eraldatud ELi tariifikvoodile „Kalkuni tükid, külmutatud“ (tariifiartikli numbrid 0207.27.10, 0207.27.20 ja 0207.27.80), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 0 %.

Lisada 36 000 tonni erga omnes ELi tariifikvoodile „Roosuhkur, toorsuhkur rafineerimiseks“ (tariifiartikli numbrid 1701.13.10 ja 1701.14.10), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 98 eurot/tonn.

Lisada 78 000 tonni Brasiiliale eraldatud ELi tariifikvoodile „Roosuhkur, toorsuhkur rafineerimiseks“ (tariifiartikli numbrid 1701.13.10 ja 1701.14.10), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 98 eurot/tonn.

Brasiiliale eraldatud ELi tariifikvoodi „Roosuhkur, toorsuhkur rafineerimiseks“ (tariifiartikli numbrid 1701.13.10 ja 1701.14.10) 78 000 tonnise koguse suhtes kohaldab EL hoolimata seotud kvoodijärgsest tariifist (98 eurot/tonn) järgmist:

–esimese kuue aasta jooksul, mil see kogus on kättesaadav, kvoodijärgset tariifi mitte rohkem kui 11 eurot/tonn, ning

–seitsmendal aastal, mil see kogus on kättesaadav, kvoodijärgset tariifi mitte rohkem kui 54 eurot/tonn.

Lepingu jõustumiseks teatavad Euroopa Liit ja Brasiilia Liitvabariik üksteisele siseriiklike menetluste lõpuleviimisest. Leping jõustub 14 päeva pärast viimase teatise kättesaamise kuupäeva.

Oleksin tänulik, kui kinnitate, et Teie valitsus on eespool nimetatuga nõus. Mul on au teha ettepanek, et kui annate oma kinnituse, moodustavad käesolev kiri ja Teie kinnitus (üheskoos) Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu.

Lugupidamisega

Brasiilia Liitvabariigi nimel