ET

Brüssel 19.6.2008

KOM(2008) 391 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

MUSTA MERE SÜNERGIA ESIMEST RAKENDUSAASTAT KÄSITLEV ARUANNE

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

MUSTA MERE SÜNERGIA ESIMEST RAKENDUSAASTAT KÄSITLEV ARUANNE

1. Sissejuhatus

Nõukogu võttis 2007. aasta mais vastu järeldused, mis käsitlevad komisjoni teatist „Musta mere sünergia - Uus piirkondlik koostööalgatus [1].” Järeldustes kutsuti tulevasi eesistujariike ja Euroopa Komisjoni üles jätkama tööd, et saavutada ELi tõhustatud ning ühtne kaasatus Musta mere piirkonnas ja koostöö nimetatud piirkonnaga [2]. Arvestades Musta mere piirkonna strateegilist tähtsust ELile, kutsus nõukogu komisjoni üles vaatama 2008. aasta esimesel poolaastal läbi Musta mere sünergia algatuse osas toimunud arengud.

Musta mere sünergia on olnud korduv aruteluteema asjaomastes nõukogu töörühmades nii Portugali kui ka Sloveenia eesistumisperioodil. See on andnud liikmesriikidele ja komisjonile võimaluse tutvuda selle arenguga.

Euroopa Parlament on võtnud vastu Musta mere sünergiat käsitleva aruande [3]. Aruandes rõhutatakse, et EL peab keskenduma piiratud arvule prioriteetsetele eesmärkidele ning vältima jõupingutuste hajutamist ja dubleerimist. Euroopa Parlament on ka seisukohal, et ühtse, mõjusa ja tulemustele suunatud regionaalpoliitilise lähenemisviisi vastuvõtmiseks peavad teatisele järgnema edasised järjepidevad sammud, et ergutada sellele piirkonnale kohandatud tõelist piirkondlikku mõõdet. Euroopa Parlament on seisukohal, et Bulgaaria, Kreeka ja Rumeenia kui Musta mere piirkonnas asuvad ELi liikmesriigid saavad võtta ja peaksid võtma tõhustatud koostöö edendamisel juhtrolli.

Regioonide Komitee on koostanud Musta mere sünergiat käsitleva arvamuse, mis võeti vastu komitee täiskogu 6.–7. veebruarini 2008 toimunud istungil [4].

Komisjoni palvel koostab Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2007. aasta Musta mere sünergia teatist käsitlevat ettevalmistavat arvamust.

Käesolevas Musta mere sünergia esimest rakendusaastat käsitlevas aruandes kirjeldatakse praeguseks 2007. aasta teatisega püstitatud ülesannete täitmisel saavutatud edusamme. Aruandes tehakse ka kokkuvõte Musta mere piirkonna partneritega toimunud erinevatest kohtumistest ja aruteludest. Kõnealuste kontaktide tulemuseks oli sünergia käivitamine ja kinnitamine kollektiivse ettevõtmisena ning sellest on sündinud mitu tulevikku suunatud ettepanekut.

Musta mere sünergia algatus täiendab Euroopa Naabruspoliitikat, Türgile suunatud laienemispoliitikat ning strateegilist partnerlust Vene Föderatsiooniga.

2. Konkreetsete ülesannete täitmisel tehtud edusammud

2007. aasta teatises sõnastati erinevate sektorite ning temaatiliste valdkondade konkreetsed eesmärgid. Komisjon on enamiku nimetatud eesmärkide täitmist alustanud.

2.1. Keskkond

Komisjon uurib tingimusi, mille alusel saaks Euroopa Ühendus ühineda Musta mere reostamisevastase konventsiooniga. Komisjon on toetanud õiguslikke muudatusi käsitlenud uurimusi, mis võimaldaksid konventsiooniga ühinemist. 2008. aasta oktoobris Kiievis korraldataval konventsiooni käsitleval ministrite konverentsil kerkib kõnealune teema tõenäoliselt esile. Täielik liitumine Bukaresti konventsiooniga on eriti asjakohane seoses hiljuti vastuvõetud merestrateegia raamdirektiiviga. Nimetatud direktiiv toetub suures osas piirkondlikule koostööle, sealhulgas piirkondlike merekonventsioonide raamistikule.

Tööd on alustatud muude keskkonnasektorite (millest jäätmed on kõige lootustandvam valdkond) suhtes DABLASe töörühma [5] lähenemisviisi jäljendamise teostatavuse uurimisega. Peale selle on komisjon käivitanud projekti, millega jätkata ja tõhustada töörühma tööd. Selle tulemusena osutab DABLASe sekretariaat teenuseid kogu DABLASe piirkonnale ning samuti tuge vesikonna majandamisega seotud projektidele suunatud otseinvesteeringutele.

Komisjon käivitab peagi kliimamuutusi käsitleva tehnilise abi projekti, mis hõlmab ka Musta mere piirkonda. Kõnealune projekt keskendub Kyoto protokolli rakendamise ning 2012. aasta järgse kokkuleppe sõlmimiseks rahvusvahelistel läbirääkimistel osalemise suutlikkuse tõhustamisele. Jätkuvad arutelud meie partneritega, mis käsitlevad kliimamuutustega tegelemisele suunatud kogu piirkonda hõlmavaid jõupingutusi.

2.2. Merenduspoliitika ja kalandus

Hiljuti vastuvõetud Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika [6] raames edendab komisjon valitsuse tegevust avamerel juhtivate riiklike asutuste vahelise koostöö tõhustamist (sealhulgas Musta mere läänepoolses osas) mereseire süsteemide integreeritud võrgu kaudu. Kõnealuses kontekstis vaatleb komisjon ka võimalusi laiendada sellise võrgu rakendusala Musta mere äärsetele ELi mittekuuluvatele riikidele.

Musta mere äärsed riigid on juba loonud majandusvööndeid ning valmistavad praegu ette integreeritud rannikuvööndi juhtimise piirkondlikku strateegiat. Komisjon koostab tegevuskava, millega lihtsustada 2008. aasta lõpuks mereala ruumilist planeerimist. Musta mere piirkonnas asuvaid liikmesriike kutsutakse üles algatama arutelu mereala ruumilise planeerimise teemadel ning õppima teiste liikmesriikide kogemusest.

Komisjonil on loomisel Euroopa merevaatlus- ja andmevõrk kõikide merepiirkondade jaoks, mis hõlmab ka Musta merd.

ELi kalanduse juhtimise meetmed kehtestati nõukogu määrusega, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude püügivõimalused ning tingimused 2008. aastaks. Kõnealused meetmed käsitlevad ainult Bulgaariat ja Rumeeniat, kuid kalanduse juhtimine ja õige ökosüsteemipõhine lähenemisviis peab hõlmama kõiki Musta mere piirkonna riike. Seetõttu on komisjon alustanud võimaluste uurimist piirkondliku kalanduse juhtimise alase koostöö loomiseks. Kõnealuse analüüsi tulemused ja konkreetsed ettepanekud arutatakse läbi liikmesriikide ja Musta mere rannikuriikidega.

2.3. Energeetika

Musta mere piirkond on teinud olemasolevate vahendite ja ressursside kasutussevõtmisel suuri edusamme. Moldova Vabariik, Türgi ja Ukraina on kinnitanud kavatsust osaleda ametlikel läbirääkimistel ühinemaks energiaühenduse asutamislepinguga, millega sätestatakse ühenduse õigustiku rakendamine elektri- ja gaasisektoris. Gruusia sai vaatlejastaatuse 2007. aasta detsembris.

Energiainfrastruktuuri valdkonnas on komisjon toetanud Kaspia – Musta mere gaasikoridori teostatavusuuringut, mis hõlmas kõikide transpordivõimaluste (torustik ja muud) uurimist.

2.4. Transport

Komisjon on alustanud erinevate transpordiga seotud koostöötegevuste ühtlustamist. Komisjon algatas piirkonna riikidega ettevalmistavad läbirääkimised, mis käsitlevad üleeuroopalist transpordivõrku. See hõlmab võimalust valmistada ette TRACECA [7] struktuuride kasutamist lõuna–ida teljel. Komisjon valmistab koos TRACECA riikidega ette 2008. aasta lõpul toimuvat transpordiministrite kohtumist, kus võidakse asjaomased otsused vastu võtta.

Komisjon on mitme omavahel seotud projektiga suurendanud oma tegelemist meresõiduohutuse ja turvalisusega. Lisaks sellele on komisjon alustanud Mustal merel merekiirteede kontseptsiooni rakendamist, mis on tihedalt seotud TRACECA programmiga.

Tööd on alustatud Euroopa ühise lennunduspiirkonna laiendamiseks Musta mere riikidele, millega kaasneb ohutusjärelevalve ja tsiviillennundusametite tegevuse tõhustamine.

2.5. Liikuvuse juhtimine ja julgeoleku täiustamine

Euroopa Ülemkogu 2007. aasta juunis toimunud kohtumisel rände suhtes vastu võetud üldist lähenemisviisi käsitlevate järeldustega kinnitati mitme prioriteetse tegevuse valik, sealhulgas Musta mere piirkonna rännet käsitlev koostööplatvorm. 2008. aasta aprillis otsustas EL luua kõnealuse platvormi, millega kutsuda kokku liikmesriigid, ELi ametid, Musta merega piirnevad riigid ja piirkondlikud organisatsioonid. Platvormi eesmärk on pakkuda konkreetset ja tõhustatud rändedialoogi ning parandada liikmesriikide ja piirkonna riikide ning samuti nende riikide endi vahelist praktilist koostööd.

Olemas on kavad Burgases asuva Musta mere koordineerimiskeskuse [8] edasiarendamise rahastamiseks. Kõik Musta mere piirkonnas asuvad riigid peaksid looma riiklikud keskused, mille kaudu edastatakse/vahetatakse asjaomast teavet koordineerimiskeskusele/koordineerimiskeskusega. Komisjon kaasrahastab tööturul põhinevate meetmete ja politseimeetmete kaudu kahte inimkaubanduse vastase võitlusega seotud projekti.

2.6. Uurimis-, teadus- ja haridusvõrgustikud

Komisjon on toetanud institutsioonidevahelist koostööd ja struktuurireforme kõrghariduses programmi Tempus kaudu. Musta mere piirkondlik koostöö kõrghariduse valdkonnas hakkab tuge saama tänu nimetatud programmi uuele etapile, millega antakse eelistus mitut riiki hõlmavatele projektidele. Kõrgharidusega seotud koostööd ja akadeemilist liikuvust toetatakse jätkuvalt programmi Erasmus Mundus kaudu.

Musta mere vastastikuse sidumise projekt (rahastamine 2007. aastaks on heaks kiidetud) ehitab välja piirkondliku teadus- ja haridusvõrgu, mille kaudu ollakse ühendatud GÉANT2 võrguga, mis on lairiba ühendusega üleeuroopaline teadusvõrk. Kõnealune väga oluline projekt on omasuguste seas piirkonna kõige ulatuslikum.

Komisjon toetab ka piirkondlikku teaduskoostööd eelkõige INCONet EECA projekti kaudu, mis alustas tegevust 2008. aasta jaanuaris.

2.7. Tööhõive ja sotsiaalküsimused

Tegevus piirkondlikul tasandil algas hiljuti. Tegeletakse kas konkreetsete küsimustega Musta mere piirkonnas (nagu 2008. aastal toimuv sotsiaaldialoogi käsitlev seminar) või laiemas kontekstis temaatiliste projektidega (nagu soolist võrdõiguslikkust käsitlev seminar 2007. aasta novembris).

2.8. Kaubandus

EL on jätkanud Musta mere piirkonnas piirkondliku kaubanduse liberaliseerimise soodustamist, toetades eelkõige partnerriikide jõupingutusi WTOga ühinemisel.

2.9. Demokraatia, inimõiguste austamine ja hea valitsemistava

Esimesed Musta mere sünergia raames korraldatud kodanikuühiskonda käsitlevad seminarid inimõiguste teemadel toimusid 2008. aasta mais Moldova Vabariigis. Sellel üritusel tutvustati sõnavabaduse standardeid kodanikuühiskonna vaatenurgast. Osalejate seas oli Musta mere piirkonna riikide valitsusametnikke ja kodanikuühiskonna esindajaid. Võeti vastu sõnavabadust käsitlevad soovitused piirkonna riikide valitsustele.

2.10. Ummikseisus konfliktid

Komisjon on jätkanud ELi aktiivse rolli propageerimist kõnealuste konfliktide tekkepõhjustega tegelemisel eelkõige Musta mere piirkonna raames. Tähelepanu tuleb juhtida usaldust suurendavate meetmete edendamisele ka laiemas piirkondlikus kontekstis, sealhulgas selliste koostööprogrammide edendamisele, mis on spetsiaalselt mõeldud konfliktipoolte lepitamiseks.

3. Piiriülene koostöö ja koostöö kodanikuühiskonnaga

Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi piiriülese koostöö programmid edendavad ühiste probleemide lahendamisega tegelevate piiriäärsete kohalike omavalitsuste vahelist koostööd. Samuti lihtsustavad nimetatud programmid inimestevahelisi kontakte.

Musta mere piiriülese koostöö programm on käivitamisetapis. Pooled (esindavad 10 riigi kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi [9]) on koostanud ühise tegevuskava. Programmile on eraldatud 17,5 miljonit eurot [10]. Esimesed projektikonkursid kuulutatakse välja arvatavasti 2008. aasta lõpus.

Rumeenia–Moldova–Ukraina piiriülese koostöö programm hõlmab Musta mere looderannikut, millele eraldatakse 126 miljonit eurot. Programmi rakendamine peaks algama 2008. aasta sügisel.

Musta mere foorum [11] on laiendanud oma haaret kodanikuühiskonnale. Foorumi esimesed kodanikuühiskonnaga seotud tegevused on juba toimunud.

Musta mere sünergia algatusega on kaasnenud märkimisväärne valitsusväliste organisatsioonide poolne huvi. 7. veebruaril 2008. aastal kohtusid Odessas 29 keskkonnaalast valitsusvälist organisatsiooni ning võtsid vastu dokumendi Musta mere sünergia keskkonnasõbralikumaks muutmise kohta.

4. Abi

2007. aastal eraldati seitsmele Musta mere piirkonna ELi mittekuuluvale riigile Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi ja ühinemiseelse rahastamisvahendi raames 837 miljonit eurot ühenduse abi. (Vt üksikasjad lisas.)

Lisaks sellele võimaldab naabruskonna investeerimisvahend ühendada ühenduselt ja liikmesriikidelt saadavad toetusteks mõeldud vahendid. Kõnealuste vahendite abil on võimalik saada ka täiendavat rahastamist Euroopa avalikelt rahastamisasutustelt investeeringuteks naaberriikidesse, sealhulgas Musta mere piirkonda. Naabruskonna investeerimisvahendi abil on lihtsam kaasata prioriteetsetele projektidele täiendavaid rahastamisvõimalusi ning seega jätkata Musta mere piirkonna koostööalaseid jõupingutusi.

5. Partnerriikide, Piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega tehtav muu koostöö

Kõik Musta mere piirkonna riigid on osalenud Musta mere sünergiat käsitlenud aruteludes. Eesistujariigid ja komisjon on korraldanud nendega mitmeid erinevates vormides konsultatsioone.

Viimasel ajal on Euroopa Liidu ja Musta mere majanduskoostöö organisatsiooni vahelised suhted arenenud kiiresti [12]. 2007. aasta juunis sai komisjon Musta mere majanduskoostöö organisatsioonis vaatlejastaatuse. ELi eesistuja, järgmise eesistujariigi ja komisjoni esindajad kohtusid Musta mere majanduskoostöö organisatsiooni välisministritega 2008. aasta veebruaris Kiievis peetud töölõunal. Musta mere majanduskoostöö organisatsiooni laiendatud eesistujakolmikul oli kolm kohtumist nõukogu vastava töörühmaga. Komisjoni esindajad viibisid kõikidel kõrgetasemelistel Musta mere majanduskoostöö organisatsiooni kohtumistel ning osalesid Musta mere majanduskoostöö organisatsiooni töörühmade tegevuses.

6. Välisministrite kohtumine Kiievis (14. veebruar 2008)

Välisministrite kohtumine toimus Euroopa Liidu algatusel, kaasates kõiki piirkondlikke partnereid, ELi liikmesriike ja ELi institutsioone.

Kohtumisel käivitati Musta mere sünergia kui ühine ettevõtmine. Osalejad võtsid vastu ühisavalduse [13]. Ühisavalduses avaldatakse toetust Musta mere sünergia algatusele ning märgitakse, et Euroopa Liidu suurem kaasamine suurendaks Musta mere piirkondliku koostöö potentsiaali. Musta mere sünergiat toetavad Euroopa naabruspoliitika ja muud ELi poliitikad, mida kohaldatakse kontaktide suhtes piirkonna riikidega. ELi toetus Musta mere sünergiale on suunatud käegakatsutavate tulemuste saavutamisele sellistes prioriteetsetes valdkondades nagu eelkõige energeetika, transport, teabeedastus, kaubandus, keskkond, merenduspoliitika, kalandus, ränne, õiguskaitse ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus. Avalduses lisatakse, et ELi suurem kaasamine võib olla kasulik ka sellistele valdkondadele nagu kaubandus, teadus, teadusuuringud, kultuur ja haridus ning samuti tööhõive ja sotsiaalküsimused.

7. Edasised sammud

Esimese aasta kogemus on kinnitanud 2007. aasta teatises sisaldunud põhimõtete kehtivust. Algatuse peamiseks eesmärgiks on jätkuvalt elavdada piirkondliku tasandi tegevust, mis edendab stabiilsust ja õitsengut Musta mere piirkonnas. Tegemist on paindliku, kõikehõlmava ja läbipaistva raamistikuga, mille aluseks on ELi ja kõigi Musta mere piirkonna riikide ühised huvid.

Komisjonil on hea meel selle üle, et Musta mere sünergias osalejad kavandavad praeguse pragmaatilise ja projektipõhise lähenemisviisi jätkamist. Sellest tulenevalt tuleks jätkata tööd 2007. aasta teatise ja Kiievi ühisavaldusega võetud kohustuste täitmiseks. Musta mere majanduskoostöö organisatsiooni ja muude piirkondlike asutuste vaheline suhtlemine, millega kaasneb lisaväärtus, peaks jätkuma.

Välisministrite kohtumisel Kiievis ja sellele järgnenud kuude jooksul on ELi liikmesriigid ja Musta mere sünergias osalevad partnerid esitanud soovitusi, kuidas Musta mere sünergia koostööprotsessi oleks võimalik pikaajalise ettevõtmisena juurutada. Kõnealused ettepanekud võivad anda Euroopa Liidust idas paiknevate partneritega toimuvale piirkondlikule koostööle uue hoo. Komisjon kavatseb ettepanekuid arutada ning neid tõhusamate ja ambitsioonikamate meetmete edendamisel aktiivselt kasutada:

– Pikaajalised, mõõdetavad eesmärgid tuleks kindlaks määrata sellistes valdkondades nagu transport, keskkond, energeetika või mereohutus, et kutsuda esile kooskõlastatumat tegevust. See nõuaks kõikide Musta mere sünergias osalejate toetust. Igal juhul tuleks määrata juhtriik ja/või -organisatsioon, et tagada selliste meetmete koordineerimine, mida võiks võtta kindlaks määratud eesmärkide saavutamiseks riiklikul või piirkondlikul tasandil.

– Projektide teostamise lihtsustamiseks võiks luua valdkondlikud partnerlused, mis moodustaksid kaasrahastamise raamistiku (sealhulgas naabruskonna investeerimisvahendi kaudu) ning aluse rahvusvaheliste rahastamisasutuste osalemisele. Kõnealused partnerlused võivad ühendada kõiki või mõningaid Musta mere sünergias osalejaid, et teha koostööd erinevate projektide teostamisel. Põhjamõõtme [14] edukas kogemus on heaks näiteks selle kohta, kuidas Musta mere sünergia võiks toimida.

– Ministrite kohtumiste sagedus peaks arvestama konkreetseid vajadusi. Mõnel juhul võivad kohtumised toimuda olemasolevates valdkondlikes raamistikes (nagu TRACECA või Bakuu algatus) või järgida Kiievi mudelit (kohe pärast Musta mere majanduskoostöö organisatsiooni kohtumisi, nii et EL on täieõiguslik osaleja või toimuvad eesistujakolmiku avatud kohtumised). Välisministrid võiksid kohtuda vastavalt vajadusele, tähistamaks protsessis saavutatud olulisi verstaposte.

Esitatud on mitu muud ettepanekut, mis väärivad tõsisemat arutelu:

– Valgevene osalemine mõnes sünergiaga seotud valdkondlikus tegevuses

– Musta mere kodanikuühiskonna foorumi loomine

– akadeemiliste ja üliõpilasvõrgustike tugevdamine

– Euroopa-uuringute instituudi loomine Musta mere piirkonnas

Komisjon on valmis koos liikmesriikide ning kõigi sidusrühmadega töötama juba nimetatud ja ka muude uute ideede teostamise kallal, mis tugevdavad Musta mere piirkondlikku koostööd ning mis:

– täiendavad kahepoolset, vastavalt vajadustele kohandatud koostööd, mida me oma partneritega Euroopa naabruspoliitika ja muude poliitikate raames Musta mere piirkonnas arendame

– on kõikehõlmav ja kuhu on kaasatud kõik liikmesriigid ning Musta mere piirkonna riigid

– annab lisaväärtust.

8. Kokkuvõte

Musta mere sünergia esialgsed tulemused väljendavad ELi kõnealuse uue piirkondliku poliitika lähenemisviisi praktilist kasu ning potentsiaali. Sünergia käivitusetapp on lõppenud ning alanud on selle rakendamine. Osalejad pooldavad Musta mere pikaajalise koostööprotsessi kehtestamist ning on sõnastanud sarnaseid ideid, mis käsitlevad algatuse sisu ja korraldust.

Esimese aasta kogemus näitab ka seda, et ELilt toetust saava Musta mere piirkondliku koostöö arendamine on protsess, mis toimub keerukas keskkonnas. Jätkuvate edusammude tagamiseks on vaja üha suureneva arvu osalejate järjepidevat ja aktiivset kaasamist, sealhulgas nii liikmesriikide kui ka Musta mere piirkonna partnerite hulgas. Komisjon on nagu ka esimesel aastal valmis andma oma panuse kõnealuse olulise protsessi arengusse.

I LISA

Musta mere piirkonna riikide kaart

(...PICT...)

II LISA

EÜ abi Musta mere sünergia algatusega hõlmatud riikidele (kohustused, miljonit eurot)

| Aastatel 2000 – 2006 Tacise ja Türgile suunatud vahendite raames | 2007. aastal Euroopa naabruspoliitika ja ühinemiseelse abi raames | 2007. aastal EÜ humanitaarabi-vahendi raames |

Kahepoolne koostöö | | | |

Armeenia | 44,8 | 24 | |

Aserbaidžaan | 72,6 | 22 | 1,35 |

Gruusia | 65 | 28,8 | 2 |

Moldova | 86,5 | 45,7 | 3 |

Vene Föderatsioon | 559 | 13 | 19,45 |

Türgi | 1040 | 497,2 | |

Ukraina | 501,5 | 144 | |

Kahepoolne koostöö kokku | 2369,4 | 774,7 | |

| | | |

Piirkondlik koostöö | 962,2 | 62 | |

| | | |

Kokku | 3331,6 | 836,7 | 25,8 |

| | | |

| | | |

[1] KOM 2007(160) lõplik, vastu võetud 11.4.2007

[2] Musta mere piirkond (vt kaarti lisas) hõlmab läänes Kreekat, Bulgaariat, Rumeeniat ja Moldovat, põhjas Ukrainat ja Venemaad, idas Gruusiat, Armeeniat ja Aserbaidžaani ning lõunas Türgit. Kuigi Armeenia, Aserbaidžaan, Moldova ja Kreeka ei ole Musta mere rannikuriigid, teevad ajalugu, lähedus ja tihedad sidemed neist loomulikud piirkondlikud osalejad.

[3] Aruanne Musta mere regionaalpoliitilise lähenemisviisi kohta (2007/2101(INI))

[4] RELEX-IV-008 COR

[5] Doonau ja Musta mere töörühma lõid Doonau ja Musta mere piirkonna riigid, et keskenduda veega seotud investeeringutele kui strateegilisele küsimusele.

[6] KOM (2007) 575 lõplik – Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika

[7] Euroopa–Kaukasuse–Kesk-Aasia transpordikoridori (TRACECA) programmiga antakse abi maantee-, raudtee-, õhu- ja meretranspordi ühendustele.

[8] Burgases (Bulgaaria) asuv Musta mere piirivalve koordineerimis- ja teabekeskus.

[9] Armeenia, Aserbaidžaan, Bulgaaria, Gruusia, Kreeka, Moldova, Rumeenia, Vene Föderatsioon, Türgi ja Ukraina.

[10] Türgi osalemist programmis rahastatakse täiendavalt ühinemiseelsest rahastamisvahendist.

[11] Musta mere foorum on Rumeenia algatus.

[12] Musta mere majanduskoostöö organisatsioon loodi 1992. aastal. Esialgselt keskenduti majanduskoostööle, kuid nüüd on tegevusvaldkond järkjärgult laienenud. Liikmeskond hõlmab kõiki Musta mere äärseid riike vastavalt joonealuses märkuses nr 2 loetletule, lisaks veel Albaania ja Serbia.

[13] Vene Föderatsioon ei osalenud ühisavaldust käsitlenud aruteludel, kuna ta eelistas EL – Musta mere majanduskoostöö organisatsiooni avaldust. Vene Föderatsioon rõhutas siiski, et toetab ühisavalduses sisalduvat ELi suurema rolli ideed. Seetõttu oli Vene Föderatsioon dokumendi vastuvõtmisega nõus.

[14] Põhjamõõtme partnerlused valivad ja rahastavad projekte, mis teenivad kokkulepitud eesmärke ja kasutavad sihtotstarbelisi vahendeid.

--------------------------------------------------