ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 13.6.2007 
KOM(2007) 323 lõplik 
2007/0109 (CNS)   
KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE 
teatavate seemnekoguste ja te atavate teraviljaseemnekogust e puhul Soomes lubatud abi 
tulemuste kohta 
Ettepanek: 
NÕUKOGU MÄÄRUS, 
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1947/2005  
seoses Soome antava riikliku abig a seemne ja teraviljaseemne puhul 
(komisjoni esitatud) 
  
{SEK(2007) 799} 
 
ET 2   ET SISUKORD 
1. S ISSEJUHATUS ............................................................................................................... 3 
2. S EEMNETOOTMISE RIIKLIKU ABI SÜSTEEM .................................................................... 3 
2.1. Abi teraviljaseemne tootmiseks ................................................................................... 3 
2.2. Abi rohu-/ristikuseemne tootmiseks ............................................................................ 4 
2.2.1. Tootmine ................................................................................................................ ...... 4 
2.2.2. Rakendamine............................................................................................................. ... 5 
2.2.3. Abi muutmine ............................................................................................................ .. 5 
2.2.4. Abi eristamine piirkonniti ............................................................................................ 5 
2.2.5. Abikõlblikud seemnesordid liikide kaupa (V lisa) ...................................................... 6 2.2.6. Punane ristik ( Trifolium pratense L .) VI lisa, tabel 1 .................................................. 6 
2.2.7. Timut ( Phleum pratense L. ) VI lisa, tabel 2 ................................................................ 6 
2.2.8. Harilik aruhein ( Festuca pratensis Huds. ) VI lisa, tabel 3 .......................................... 6 
2.2.9. Kerahein ( Dactilis glomerata L. ) VI lisa, tabel 4 ........................................................ 7 
2.2.10. Raihein ( Lolium perenne L. ) VI lisa, tabel 5................................................................ 7 
3. S
EEMNE IMPORT SOOME ............................................................................................... 7 
3.1. Teraviljaseemne import – V II lisa, tabelid 1 ja 2......................................................... 7 
3.2. Rohu-/ristikuseemne import – VII lisa, tabel 3............................................................ 8 
4. S OOME MUUD ABIPROGRAMMID .................................................................................... 8 
5. R OHU-/RISTIKUSEEMNE TOOTMISE ASPEKT ID SOOMES JA EUROOPA LIIDUS  (EL 15) ..... 9 
6. Ü HTNE OTSEMAKSETE KAVA ......................................................................................... 9 
7. Kokkuvõte ja märkused.............................................................................................. 10 
7.1. Õiguslik alus ............................................................................................................. . 10 
7.2. Süsteemi rakendamine ............................................................................................... 10 
7.3. Muud abiprogrammid ................................................................................................ 10 
7.4. Ühtne otsemaksete kava............................................................................................. 10 
7.5. Seemnete kasvatamine teistes riikides ....................................................................... 10 7.6. Teraviljaseemne tootmine .......................................................................................... 11 
7.7. Import So ome............................................................................................................. 1 1 
8. E
TTEPANEK ................................................................................................................. 11 
Märkus : Käesolevas aruandes viidatud lisad on esitatud aruandele lisatud komisjoni 
töödokumendis ( http://ec.europa.eu/agricultur e/markets/seeds/index_en.htm ) 
 
ET 3   ET KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE 
teatavate seemnekoguste ja te atavate teraviljaseemnekogust e puhul Soomes lubatud abi 
tulemuste kohta 
1. S ISSEJUHATUS  
Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2358/711 artikli 8 kohaselt lubati Soomel komisjoni 
9. jaanuari 2001. aasta otsusega 2001/60/EÜ2 anda teraviljaseemne tootmiseks abi 
31. detsembrini 2005 (vt I lisa) ja komis joni 9. jaanuari 2001. aasta otsusega 
2001/61/EÜ3 anda punase ristiku, timuti-, ha riliku aruheina, keraheina- ja 
raiheinaseemne tootmiseks abi 31. detsembrini 2005 (vt II lisa). 
Nõukogu määruse (EÜ) nr 1947/2 005 artikli 8 lõike 2 kohaselt edastab komisjon 
Soomelt õigel ajal laeku nud teabe alusel nõukogule enne  1. jaanuari 2006 aruande 
teatavate seemnekoguste ja te atavate teraviljaseemnekoguste tootmiseks lubatud abi 
tulemuste kohta ning lisab sellel e vajaduse korral ettepanekud. 
Kõnealune aruanne põhineb Soome ametiasu tustelt korrapärase lt laekunud teabel.  
2. S EEMNETOOTMISE RIIKLIKU ABI SÜSTEEM  
Mõlemad load hõlmavad kõiki Soome katal oogis märgitud teraviljasorte ja rohu-
/ristikusorte, mida kasvatatakse üksnes kõnealuses liikmesriigis, välja arvatud need väikesed kogused, mida kasvatatak se Soomega piirnevates piirkondades.  
Teraviljaseemne tootmiseks antava ab i loaga kehtestatakse abikõlbliku koguse 
ülemmäär 100 000 tonni ja abi ülemm äär 2,523 eurot 100 kg kohta, mis teeb 
maksimumsummaks 2,523 milj onit eurot (vt I lisa). 
Rohu-/ristikuseemne tootmi seks antava abi loaga kehte statakse liikide kaupa abi 
ülemmäär hektari kohta ja abikõlbliku pindala kohta, kusjuures maksimumsummaks 
on märgitud 1,814 miljonit eurot (vt II lisa). 
2.1. Abi teraviljaseemne tootmiseks 
Ajavahemikul 2000–2005 suurenes teraviljas eemne tootmine 23% võrra, ehk 57 309 
tonnilt 70 531 tonnini. 
Odraseemne tootmine suurenes samal ajavahemikul 62% võrra, suvinisu seemne 
tootmine 163% võrra ja talinisu seemne tootmine 70% võrra. Kaeraseemne tootmine 
seevastu vähenes 32% võrra nagu ka rukki seemne tootmine, mis vähenes 10% võrra. 
                                                
 
1 EÜT L 246, 5.11.1971, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrus ega (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 270, 
21.10.2003, lk 1). Kehtetuks tunnistatud ja asendatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1947/2005. (ELT L 312, 29.11.2005, lk 3). 
2 EÜT L 21, 23.1.2001, lk 17. 
3 EÜT L 21, 23.1.2001, lk 18. 
 
ET 4   ET Tabelis 1 on esitatud Soome ametiasutuste lt saadud teave. See hõlmab ajavahemikku 
2000–2005. 
Tabel 1 Sertifitseeritud teraviljaseem ne toodang (tonnides) Soomes aastatel 
2000–2005 
Teraviljakultuur 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Muutuse % 
2000/2005 
Oder 24 638 24 206 25 578 26 074 36 551 39 912 62% 
Kaer 27 510 24 889 25 635 24 209 20 431 18 665 –32% 
Rukis 660 569 887 1394 315 592 –10% 
Suvinisu 3976 4909 7023 11 362 10 252 10 471 163% 
Talinisu 525 861 1056 1141 1552 892 70% 
Kokku 57 309 55 434 60 179 64 180 69 101 70 531 23% 
Allikas: Soome edastatud andmed.  
Kuna abimäär on kehtestatud 100 kg kohta,  siis on ajavahemikul 2000–2005 hektari 
kohta antav keskmine hinnanguline abi lig ikaudu 68 eurot/ha ning nagu näidatud 
tabelis 2, on suund tõusujooneline. 
Tabel 2 Hektari kohta teraviljaseemne tootmiseks antava abi määra hinnang, 
mis põhineb senisel keskmisel saagikusel  ja abimääral 2,523 eurot 100 kg kohta. 
 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Keskmine 
2000 kuni 
2005 
Tootmine (kg)  57 308 772 55 434 443 60 178 667 64 179 629 67 723 135 70 531 482 62 559 355
Pindala (ha)  27 324 24 436 20 639 21 379 21 699 23 341 23 136
Saagikus (kg/ha)1 2097 2269 2916 3002 3121 3022 2704
Abi määr (eurot/ha) 52,9 57,2 73,6 75,7 78,7 76,2 68,2
1 Odra, kaera, rukki, tali- ja  suvinisu keskmine saagikus. 
Ajavahemikul 2000–2005 suurenes teraviljas eemne tootmise keskmise saagikuse 
tase 44% võrra, vastavalt on suuren enud ka hektari kohta antav abimäär. 
III lisas on loetletud teraviljaseemne sordi d, mille puhul anti riigiabi ajavahemikul 
2000–2005. Loetelust ilmneb, et sortide arv, eelkõige odrasortide arv, on 
märkimisväärselt kasvanud. 
2.2. Abi rohu-/ristikuseemne tootmiseks 
2.2.1. Tootmine 
Ajavahemikul 2000–2005 langes rohu-/ristikuseemne tootmine peamiselt 
ilmamuutuste tõttu kõrgeimalt tasemelt, mis oli 4685 tonni 2001. aastal, madalaima 
tasemeni, s.o 1654 tonnini 2004. aastal. Tabelis  3 esitatud andmetest ilmneb, et 2004. 
aasta toodang oli väiksem eelmise kuue aasta keskmisest toodangust, mis moodustas 
ligikaudu 3163 tonni. Kõige olulisem liik on timut. 
 
ET 5   ET Tabel 3 Sertifitseeritud rohu-/ristikuseem ne toodang (tonnides) Soomes aastatel 
2000–2005 
Liigid  2000 2001 2002 2003 2004 2005 muutus (%)
2000/2005  
Punane ristik  53 125 68 62 4 52 –2% 
Timut  2 151 3 781 3 541 2 594 1 319 1 908 –11% 
Harilik aruhein  423 732 468 454 318 700 66% 
Kerahein  6 3 0 2 0 0  
Raihein  45 44 31 38 13 43 –6% 
Kokku  2 678 4 685 4 108 3 150 1 654 2 703 1% 
Allikas: Soome edastatud andmed  
2.2.2. Rakendamine 
Soome ametiasutused on ajavahemikul 2000–2005 teinud abi eraldamise süsteemis 
omal algatusel mõningaid muudatusi. Nimelt on nad muutnud suurima lubatud pindala ületamise korral abi suurust hekt ari kohta ning hakanud eristama abi suurust 
piirkonniti. 
2.2.3. Abi muutmine 
Ajavahemikul 2000–2005 ületas Soome poolt seemnetootmiseks kinnitatud pindala 
mitmel korral komisjoni otsuses 2001/61/EÜ märgitud suurimat pindala. 
Sellisel juhul kasutati abi jagamiseks kahte meetodit. Esiteks arvutati ajavahemikul 20 00–2002 abi kogusumma, milleks korrutati 
omavahel suurim pindala ja abi ülemmäär hektari kohta, nagu oli määratletud 
komisjoni otsuses.  Saadud tulemus jagati seejärel ki nnitatud pindalaga, mis ületas 
suurimat lubatud pindala, vähenda des nii hektari kohta antavat abi.   
2003. aastal võeti kasutusele abiühiku teguri mõiste, mis määratleti „abikõlbliku 
ühiku suuruse ja abitaotluse objekti, mille puhul abi makstakse, vahelise suhtena”. 
Kui riigisisest kindlaksmääratud suurimat pi ndala ületati, siis arvutati abikõlblik 
pindala abiühiku teguri abil, vähendades lineaarselt kõigi taotlejate kinnitatud 
pindala. 
Tegelikkuses tähendab ühest väiksema abiühiku teguri kasutamine iga üksiku 
talupidaja jaoks seda, et iga hektari kohta,  mille jaoks abi taotletakse, antakse abi 
vaid selle teatud osa puhul. 
2.2.4. Abi eristamine piirkonniti 
2004. ja 2005. aastal erines seemne tootjatele antud abi suurus  piirkonniti (vt IV lisa). 
Abi jaotati kahte kategoor iasse; üks kategooria hõlmas piirkondi A ja B Lõuna-
Soomes, teine kategooria piir kondi C1–C4 Soome põhjaosas. 
Piirkondliku eristamise põhjuseks oli põllumajanduse keskkonnaprogrammi puhul 
üksnes piirkondades A ja B kohaldatavate riiklike lisam aksete kehtestamine, ning 
seega võimaliku ülemäärase hüvitamise vältimine. 
 
ET 6   ET 2.2.5. Abikõlblikud seemnesord id liikide kaupa (V lisa) 
Lubatud riiklikku abi saavate seemnesortid e kasvatatavate liikide nimekiri laienes 
aastail 2000–2005 oluliselt, peamiselt timuti ja punase ristiku osas. 
VI lisas on ajavahemiku 2000–2005 kohta esitatud muutused abi saanud liikide arvu 
kohta, tootmise andmed, pärast kontrol limist kinnitatud pindala, saagikus, abi 
ülemmäärale vastav pindala ja abi ühe hektari kohta. Järgmistes lõigetes on esitatud nende andmete analüüsil põhinevad järeldus ed. Analüüsi käigus viidatakse ELi 15 
liikmesriigi keskmisele saagikusele, mis on esitatud VIII lisa tabelis 1. 
2.2.6. Punane ristik (Trifolium pr atense L.) VI lisa, tabel 1 
Aastail 2000–2005 langes Soomes toodetud punase ristiku üldkogus 125 tonnilt 
2001. aastal 4 tonnile 2004. aastal. Languse põhjuseks on peamiselt saagikuse vähenemine (188 kilogrammilt 10 kilogrammile  hektari kohta) ja vähemal määral ka 
pindala vähendamine. 
Ajavahemikul 2000–2005 ulatus ELi 15 liikmesriigi keskmine saagikus 260 
kilogrammilt hektari kohta 2004. aastal 380 ki logrammini hektari kohta 2000. aastal. 
2001.ja 2002. aastal ületas pärast kontrollim ist kinnitatud pindala  suurimat lubatud 
pindala kahekordselt, mille tulemusel vähendati hektari kohta antavat abi. 
2.2.7. Timut (Phleum pratense L.) VI lisa, tabel 2 
Aastail 2000–2005 ulatus timuti toodang 3 781 tonnist 2001. aastal 1 319 tonnini 
2004. aastal. Toodangu mahu erinevuse põhjusta s nii saagikuse langus kui ka pindala 
muutmine. Saagikus langes 527 kilogr ammilt hektari kohta 2001. aastal 236 
kilogrammile hektari kohta 2004. aastal. 
Ajavahemikul 2000–2005 jäi ELi 15 liikmesriigi keskmine saagikus 280 kg/ha ja 530 
kg/ha vahele. Timuti saagikus Soomes on  nendel aastatel üsna võrreldav ELi 15 
liikmesriigi keskmiste näitajatega. 
Pärast kontrollimist kinnitatud timutitootmi se pindala ületas komisjoni otsuses 
2001/61/EÜ lubatud suurimat pindala kogu vaad eldava perioodi vältel, eriti aastatel 
2001, 2002 ja 2003, mil pindala ületas suurimat  lubatud pindala enam kui 40% võrra. 
Suurima lubatud pindala ületamise taga järjel vähendati aastatel 2000–2002 hektari 
kohta antavat abi. 2003. aastal kasutati ab iühiku tegurit, mis 2003. aastal oli 0,70 ja 
2004. aastal 0,89 ning 2005. aastal 0,97. 
2.2.8. Harilik aruhein (Festuca pratensis Huds.) VI lisa, tabel 3 
Hariliku aruheina seemne toodangu maht jäi vahemikku 732 tonnist 2001. aastal kuni 
318 tonnini 2004. aastal. 
Aastail 2000–2005 ulatusid saagikuse näitaja d 444 kilogrammist hektari kohta 2001. 
aastal umbes 200 kilogrammini hektari kohta 2004. aastal. 
Aastail 2000–2005 jäi ELi 15 liikmesriigi keskmine saagikus 530 kg/ha ja 750 kg/ha 
vahele. 
 
ET 7   ET Pärast kontrollimist kinnitatud pindala ületas  suurimat lubatud pindala igal aastal, 
kuid 2003. aastal oli see lausa 44% võrra suurem. 
Selle tagajärjel vähendati aastail 200 0–2002 abi. Abiühiku te guriks võeti 2003. aastal 
0,68 ja 2004. aastal 0,75 ning 2005. aastal 0,74. 
2.2.9. Kerahein (Dactilis glomerata L.) VI lisa, tabel 4 
Toodangu maht jäi vahemikku 6 tonnis t 2000. aastal kuni nullini 2005. aastal. 
Keraheinaseemne saagikus langes 339 kilogrammilt hektar i kohta 2003. aastal 
23 kilogrammile hektari kohta 2002. aastal. 
Aastail 2000–2005 jäi ELi 15 liikmesriigi keskmine saagikus 790 kg/ha ja 
1020 kg/ha vahele. 
Pärast kontrollimist kinnitatud kerahein a kasvatamise pindala oli aastail 2000–2003 
sama suur kui komisjoni otsuses 2001/61/ EÜ märgitud suurim pindala ning 2004. ja 
2005. aastal vastavat pindala ei kinnitatud. Selle tulemu sena püsis hektari kohta 
antava abi suurus ajav ahemikul 2000–2003 muutumatuna. 
Huvi keraheinaseemne tootmise vastu on ilmselt langenud. 
2.2.10. Raihein (Lolium perenne L.) VI lisa, tabel 5 
Tootmine ulatus 45 tonnist 2000. aastal 13 tonnini 2004. aastal. 
Raiheinaseemne saagikus Soomes lange s 651 kilogrammilt hektari kohta 2001. aastal 
180 kilogrammile hekt ari kohta 2004. aastal. 
Ajavahemikul 2000–2005 jäi ELi 15 liikmesriigi  keskmine saagikus 1090 kg/ha ja 
1510 kg/ha vahele. 
Ajavahemikul 2000–2005 teostatud kontrollimise järel kinnitatud pindala ei ületanud 
komisjoni otsuses määr atud lubatud pindala.  Hektari kohta antud abi püsis 
muutumatuna maksimaalsel tasemel.  
3. S EEMNE IMPORT SOOME  
3.1. Teraviljaseemne import – VII lisa, tabelid 1 ja 2 
Teraviljaseemne import suurenes 39 t onnilt 2000. aastal 118 tonnini 2004. aastal 
(VII lisa, tabel 1). 
Impordi ja toodangu suhe oli 2000. aastal 0,07%, 2005. aastal oli protsendimäär isegi 
madalam. 
Soome turul olemasoleva sertifitseerit ud teraviljaseemne kogus, s.o omamaine 
toodang ja import (teraviljaseemet ei eks porditud), oli 2000. aas tal 57 347 tonni ja 
2005. aastal 70 536 tonni (VII lisa, tabel 2). 
Teraviljaseemne import Soome on kõnealusest perioodist ühe osa jooksul mõneti 
kasvanud, kusjuures 2003. aastal võis täheldad a ajutist kiiret tõusu. Siiski moodustab 
 
ET 8   ET imporditud teraviljaseeme Soome turul olem asolevast teraviljaseemne kogusest vaid 
väga väikese osa, seda isegi 2003. aastal. 
3.2. Rohu-/ristikuseemne import – VII lisa, tabel 3 
Rohu-/ristikuseemne import on ajavahem ikul 2000–2005 oluliselt langenud. Üldine 
import vähenes 79% võrra 712 tonnilt 2000.  aastal 152 tonnile 2005. aastal. 2002. 
aastal imporditi vaid 142 tonni. Kõnealune vähenemine on peamiselt tingitud timuti ja hariliku aruheina seemne impordi vähenemisest. 
Ajavahemikul 2000–2005 toodeti Soomes se rtifitseeritud rohuseemet 2678 tonnist 
2000. aastal kuni 2703 tonnini 2005. aasta l. 2000., 2003. ja 2005. aastal moodustas 
import vastavalt 27%, 5% ja 6% rohu-/ ristikuseemne omamaisest toodangust. 
VII lisa tabelis 4 esitatud impordi kasvu iseloomustavatest andmetest 2004. aastal 
ilmneb, et sama aasta import kattis osa liselt kohaliku tooda ngu puudujäägi. Seetõttu 
võib õigusega arvata, et Soome turule m ääratud seemet saab kasvatada väljaspool 
Soomet. 
Asjaolu, et rohu-/ristikuseemne omamaise  toodangu saab asendada impordiga, kui 
omamaine toodang on väike, näitab, et omamaine toodang konkureerib impordiga 
samade turgude pärast. 
4. S
OOME MUUD ABIPROGRAMMID  
Ühinemisaktile tuginevad abisüsteemid  
Ühinemisakti artikli 142 al usel loodi Soome ja Rootsi ilmastikuolude 
kompenseerimiseks pikaajaline riikli ku abi programm (Nordic Aid). Soomes 
kohaldatakse kõnealust programmi piirkondades  C1–C4 (vt IV lisa) ja abi on seda 
suurem, mida põhjapoolsem on abi vajav piir kond. Seda makstakse looma või hektari 
kohta või tapatoetusena C3  ja C4 piirkondades. 
Ühinemisakti artikli 141 alusel on loodud abip rogramm, mis võimaldab anda A ja B 
piirkondades üleminekutoetust või vähene vat riiklikku abi loomakasvatusele ja 
aiandusele (vt IV lisa). Ab i koosneb tavalisest suuremast investeeringutoetusest ja 
sissetulekutoetusest. 
Muud abiprogrammid  
Lisaks eelnimetatud programmidele on Soom es käivitatud ka riiklik põllumajandus- 
ja keskkonnaabi programm. Artikli 141 alusel vastu võetud otsusega  on lubatud anda 
täiendavat põllumajandus- ja keskkonnaab i stimuleerivate toetuste näol, mis 
moodustavad ligi 130% põh itoetusest. Stimuleeriv ad toetused lisanduvad 
kaasrahastatud põllumajandus- ja keskkonnato etusele ning sõltuvad põllukultuurist. 
2005. aasta märtsis kiideti heaks vähem soodsa piirkonna (Less Favoured Area – 
LFA) programm. See programm võimaldab maksta põhitoetust ja teatud juhul 
lisatoetust nendele piirkondadele, mis võivad saada kaasrahastatud hüvitist. Need toetused lisanduvad kaasrahastatud hüvitisele. 
 
ET 9   ET XI lisas on esitatud lühiülevaade eri program mide kaudu saadud rahalisest toetusest, 
arvestamata rohu-/ristikuseemne ja teraviljas eemne tootmisele anta vat riigiabi, mida 
tootja võib saada 2005. aastal. 
5. R OHU-/RISTIKUSEEMNE TOOTMISE ASPEKTID SOOMES JA EUROOPA LIIDUS (EL  15)  
VIII lisas on aastate 2000–2005 kohta esit atud ülevaade ELi 15 liikmesriigi 
toodangust, keskmistest hindadest ja kesk misest saagikusest. Samuti võrreldakse 
kõnealuses lisas neid andmeid Soome andmetega. 
Ülevaate põhjal võib väita, et: 
– Soome seemne saagikus on enamasti ELi 15 liikmesriigi keskmisest 
saagikusest madalam, välja arvatud timuti puhul, mille saagikus on sarnane 
(VIII lisa, tabel 1); 
– Soome keskmised hinnad on üldiselt ELi 15 liikmesriigi keskmistest hindadest 
kõrgemad, eriti punase ristiku puhul (VIII lisa, tabel 2); 
– Soome turu seemnetoodangust saadav tulu  on üldiselt ELi 15 liikmesriigi 
keskmisest näitajast madalam (VIII lisa, tabel 3); 
– Soome keskmise abi, sealhulgas ELi ja  riikliku abi suurus ajavahemikul 2000–
2004 ühe seemnetootmiseks kasutatud he ktari kohta ületab suuresti ELi 15 
liikmesriigi keskmist näitajat, välja arva tud keraheina puhul (VIII lisa, tabel 6); 
– Soome kogutulu (sealhulgas turg ja abi) ajavahemikul 2000–2004 ühe 
seemnetootmiseks kasutatud hektari koh ta ületab enamikel aastatel punase 
ristiku ja timuti puhul ELi 15 liikmesriigi ke skmist näitajat, kuid jääb hariliku 
aruheina ja raiheina puhul ELi 15 liikme sriigi keskmisest näitajast üldiselt 
madalamaks. Soomest saadud andmed keraheina kohta ei ole ELi 15 liikmesriigi näitajatega võrdlemiseks piisavad (VIII lisa, tabel 7). 
6. Ü
HTNE OTSEMAKSETE KAVA  
2006. aasta algusest kohaldab Soome ühtset otsemaksete kava, kasutades dünaamilist 
piirkondlikku hübriidmudelit. Soome on jaga tud kolmeks piirkonnaks ja ligikaudu 
80% ühise põllumajanduspoliitika to etusest on eraldatud piirkondlikeks 
kindlasummalisteks toetusteks. Samal aj al jäävad mõned toetused toodanguga 
seotuks ja neid makstakse lisaks kindlas ummalistele toetustele. Eesmärgiks on 
lisatoetuste taset järk-järgult vähenda des jõuda 2016. aastaks  kõiki valdkondi 
hõlmava kindlasummaliste toetuste süsteemi kasutamiseni. 
Kogu põllukultuuridele antava t abi ja ühenduse seemneabi ei seota enam konkreetse 
kultuuriga, välja arvatud timutiseemne ( Phleum Pratense L .) tootmine, mille puhul 
abi jääb seotuks vastavalt nõukogu määrus e (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 99. Seose 
säilitamine timutitootmise ja abi vahel tagab tõenäoliselt timutiseemne kõrge tootmistaseme säilimise Soomes. 
 
ET 10   ET 7. K OKKUVÕTE JA MÄRKUSED  
7.1. Õiguslik alus 
Algmääruses ühinemisakti alusel kehtestatud säte, mis võimaldab Soomel anda 
riiklikku abi, tundub olevat üleminekulist laadi, kuna see annab komisjonile loa 
esitada nõukogule mitte üksnes aruannet, vaid ka „kõiki vajalikke ettepanekuid”, mis on seotud riigiabi programmiga. 
7.2. Süsteemi rakendamine 
Soomel on lubatud anda seemnekasvat ajatele abi otsustega 2001/60/EÜ ja 
2001/61/EÜ ettenähtud pindala de ja summade piires. 
On selgunud, et aastatel 2000–200 2 jagati abi kogu tootmisa lale, mis kohati ületas 
lubatud pindala, põhjustades abi vähendami st. Pärast 2002. aasta t kasutati abiühiku 
teguri meetodit. 
7.3. Muud abiprogrammid 
Enamik 4. peatükis nimetatud programmidest , välja arvatud ühinemisakti artikli 141 
alusel algatatud programm, on eelkõige ette  nähtud selleks, et kompenseerida raskeid 
ilmastikuolusid, milles Soome talupidajad peavad töötama. 
Seetõttu on paljude nende programmide ja  seemne riikliku tootmisabi programmi 
rakendamise põhjendused samad ning klii ma tõttu rakendatud abiprogrammide 
kumulatiivne iseloom ilmselge. Kuna ab iprogrammidel on ühesugune eesmärk, tuleb 
uurida seemne ja teraviljaseemne riikliku abiprogrammi (kestab juba 12 aastat) ning 
teiste abiprogrammide omavahelist suhet. 
7.4. Ühtne otsemaksete kava 
Soome on otsustanud alates 1. jaanuarist 2006 kohaldada dünaamilist piirkondlikku 
hübriidmudelit, mis kaotab seose ühenduse abimaksete ning põllukultuuride- ja seemnesektori vahel, välja arvatud timutiseemne toodang, mille puhul abi jääb 
seotuks. Seemne- ja teraviljaseemne toot misele suunatud riikliku abiprogrammi 
tähtajatu jätkamine tähendaks kõnealuse valdkonna toodangu pidevat taassidumist 
abiga ja see võik nullida 2003. aasta re formi positiivsed tulemused. See võib 
mõjutada ka WTOga seonduvat. 
Timutiseemet kasvatatakse Soomes üsna optimaalsetes ja suhteliselt 
konkurentsivõimelistes tingimustes. Seose säilitamine timutitootmise ja abi vahel tagab tõenäoliselt timutiseemne kõrge tootmistaseme säilimise Soomes. 
7.5. Seemnete kasvatamine teistes riikides 
2004. aastal (s.o aastal, mil kohalik tootmine  vähenes) toimunud rohu-/ristikuseemne 
impordi kasvu ja 2003. aastal toimunud teraviljaseemne impordi kiire kasvu põhjal 
näib, et Soome turu ja eriomaste ilmastikuo lude jaoks ettenähtud rohu-/ ristikuseemet 
ja teraviljaseemet on võimalik kasvatada ka väljaspool Soomet. 
 
ET 11   ET 7.6. Teraviljaseemne tootmine 
Teraviljaseemne tootmine on aast ail 2000–2005 ilmutanud kasvutendentsi. 
Teraviljaseemne tootmise keskmine saagikus e tase suurenes 44% võrra, vastavalt on 
suurenenud ka hektari kohta antav abimäär. 
Lisaks on aastail 2000–2005 oluliselt suur enenud riigiabi s aavate liikide arv. 
7.7. Import Soome 
Aastail 2000–2005 imporditi teraviljaseemet väga vähe. Kõnealuse perioodi jooksul 
suurenes imporditud seemne kogus mõnevõrra, kuid saavutas madalseisu 2005. aastal. 
Aastail 2000–2005 vähenes imporditud rohu -/ristikuseemne kogus 79% võrra, mis 
on võrdne omamaise seemnetoodangu 6%-ga. 
Asjaolu, et omamaist toodangut saab ase ndada impordiga, kui omamaise toodangu 
maht on väike, näitab, et omamaine t oodang konkureerib impordiga samade turgude 
pärast. 
Seetõttu ei saa välistada, et seemne ja teraviljaseemne tootmiseks antav riigiabi 
tõkestab importi, muutes Soome seemnetootmise kunstlikult konkurentsivõimeliseks impordi suhtes teistest liikmesriikidest. 
8. E
TTEPANEK  
Käesolevale aruandele tuginedes on lisatud nõukogu määruse ettepanek. 
Kavandatavad meetmed ei mõjuta Euroopa ühenduste üldeelarvet. 
 
ET 12   ET SELETUSKIRI  
Nõukogu määruse (EÜ) nr 1947/2005 artikli 8 lõike 2 kohaselt edastab komisjon nõukogule 
aruande teatavate seemnekoguste ja teatavate teraviljaseemnekoguste puhul Soomes lubatud 
abi tulemuste kohta ning lisab se llele vajaduse korral ettepanekud. 
Järeldused seemne ja teraviljaseemne tootmi seks Soomes antud ab i tulemuste kohta on 
esitatud aruandes „teatavate seemnekoguste ja teatavate teraviljaseemnekoguste puhul 
Soomes lubatud abi tulemuste kohta“. Arua nne kirjeldab arengut Soome seemne- ja 
teraviljaseemnesektoris ajavahemikul 2000– 2005. 
Tuginedes eelkõige muude abikavade kättesaad avusele, millega Soome talupidajatele 
kompenseeritakse raskeid ilmastikuolusid, mille s nad töötavad, ning vajadusele vältida topelt 
hüvitamist ja konkurentsi võimalikku moonutamist riikliku abikava tõttu on tehtud ettepanek 
alates 2011. aastast lõpetada Soome võimalus anda  riigiabi seemne ja teraviljaseemne puhul, 
välja arvatud timutiseemne toodang puhul, mille jaoks abi andmine lõpetati alates 2006. aastast. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1947/2005 (mis käsitleb seemneturu ühist korraldust ning 
millega muudetakse kehtetuks määrused (EMÜ ) nr 2358/71 ja (EMÜ) nr 1674/72) artikli 8 
lõiget 2 muudetakse vastavalt. 
 
ET 13   ET 2007/0109 (CNS) 
Ettepanek: 
NÕUKOGU MÄÄRUS, 
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1947/2005  
seoses Soome antava riikliku abig a seemne ja teraviljaseemne puhul 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artik lit 36 ja artikli 37 lõike 2 
kolmandat lõiku, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,
4 
ning arvestades järgmist: (1) Määruse (EÜ) nr 1947/2005 (mis käsitleb seemneturu ühist korraldust ning millega 
muudetakse kehtetuks määrused (EMÜ ) nr 2358/71 ja (EMÜ) nr 1674/72)
5 artikli 8 
lõike 2 alusel võib Soome komisjoni loal anda abi teatavate koguste selles liikmesriigis toodetud seemnete ja teraviljaseemnete jaoks seoses oma eriliste ilmastikutingimustega. 
(2) Soome poolt komisjonile saadetud teabe põhjal on komisjon vast avalt määruse (EÜ) 
nr 1947/2005 artikli 8 lõike 2 teisel e lõigule edastanud nõukogule aruande.
6 
Kõnealusest aruandest nähtub, et Soome s eemne- ja teraviljaseemnetootjatel on 
juurdepääs ja kasusaamisvõimalus muudest abiprogrammidest, millega kompenseeritakse raskeid ilmastikuolusid, milles Soome talupidajad töötavad. 
(3) Lisaks näitab aruanne, et teraviljaseemne  tootmisvõimsus Soomes suurenes ning 
võrreldes kodumaal toode tud teraviljaseemne kogusega on kõnealuse seemne 
imporditud kogus väike. Lisaks tõendab ar uanne, et kui kodumaise seemne toodang 
vähenes, siis importimine suurenes ja vast upidi, mis annab alust arvata, et kodumaist 
seemet on võimalik asendada impordit ud seemnega ning Soome riigiabi võib 
kahjustada konkurentsi imporditud toodetega. 
(4) Timutiseemet kasvatatakse Soomes üs na optimaalsetes ja  konkurentsivõimelistes 
tingimustes. Seose säilitamine timutitootmise ja abi vahel stimuleerib timutiseemne tootmist Soomes. Seepärast tuleks lõpetada timutiseemne tootmiseks riigiabi andmine. 
                                                
 
4 ELT …, …, lk … 
5 ELT L 312, 29.11.2005, lk 3. 
6 KOM(2007) …. 
 
ET 14   ET (5) Eespool toodud põhjustel ja ühtse turu  nõuetekohaseks toimim iseks on asjakohane 
lõpetada Soome võimalus anda riigiabi seemne ja teraviljaseemne puhul. Soome 
põllumajandustootjate ettevalmistamiseks olukorra jaoks, kus on vaja toime tulla ilma riigiabita, on asjakohane anda abi seemnete  ja teraviljaseemnete tootmiseks, välja 
arvatud timutiseemne tootmine, viimase lis a-üleminekuperioodi jooksul, pärast mida 
abi andmine lõpetatakse. 
(6) Riigiabi süsteemi vahepealse läbivaat amise huvides tuleks Soomelt nõuda antava 
riigiabi tulemuste kohta üksik asjaliku aruande esitamist. 
(7) Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1947/2005 vastavalt muuta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: 
Artikkel 1 
Määruse (EÜ) nr 1947/2005 artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega: 
„2. Soome võib anda komisjoni loal abi ainult kõnealuses liikmesriigis toodetud 
teatavate koguste seemnete, vä lja arvatud timutiseemnete ( Phleum pratense L .), ja 
teatavate koguste teraviljaseemnete jaoks  kuni 2010. aasta saagi koristuseni (kaasa 
arvatud). 
Hiljemalt 31. detsembriks 2008 esitab Soome komisjonile üksikasjaliku aruande 
lubatud abi tulemuste kohta.” 
Artikkel 2 
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pära st selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. 
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja va hetult kohaldatav kõiki des liikmesriikides. 
Brüssel, … 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja