[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 21.9.2005

KOM(2005) 444 lõplik

2005/0189 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) teadus-ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) raames Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu rakendatavat eriprogrammi

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKUTE TAUST

Komisjon võttis ettepaneku[1] Euroopa Aatomienergiaühenduse (EURATOM) tuumaenergiaalase teadus-ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) kohta vastu 6. aprillil 2005. aastal. Komisjon sätestas, et meetmed viiakse läbi kahe eriprogrammina, mis vastavad „kaudsetele” meetmetele termotuumaenergeetikaalaste teadusuuringute ning tuuma lõhustumise ja kiirguskaitse valdkonnas ja Teadusuuringute Ühiskeskuse „otsestele” meetmetele tuumaenergeetika valdkonnas, ning need on käesoleva ettepaneku teema. Komisjon esitab ettepanekud seonduvate „Osalemise ja levitamise eeskirjade” kohta.

Poliitiline taust ja eesmärgid on sätestatud teatises „Majanduskasvu soodustava Euroopa teadusruumi loomine”[2].

Euratomi seitsmenda raamprogrammi eriprogrammid on loodud selleks, et koos vajalike siseriiklike ja tööstuslike jõupingutustega lahendada selle teadusuuringute valdkonna peamised probleemid ja väljakutsed Euroopas.

Rahaline toetus Euroopa tasandil pakub võimalusi tõsta teadusuuringute taset ja tõhusust, mida pole võimalik saavutada siseriiklikul tasandil. Euratomi seitsmenda raamprogrammi eriprogrammid kujutavad endast Euroopa teadusruumi edasist konsolideerimist selles valdkonnas, teadusuuringute uutes valdkondades kriitilise massi ja struktuuride saavutamist ning ideede, teadmiste ja teadlaste vaba liikumise edasist toetamist.

Eriprogrammide rakendamise jooksul kasutatakse teadusuuringute taseme tõstmiseks Euroopa tasandil võetavate meetmete potentsiaali maksimaalselt. See kätkeb endas olemasoleva pädevuse kindlaksmääramist ja toetamist kõikjal Euroopa Liidus, aga ka võimaluste loomist tulevasteks tipptasemel uuringuteks.

Eriprogrammide mõju suurendatakse vastastikuse täiendavuse abil teiste ühenduse poliitikavaldkondade ja programmidega, eriti struktuurifondidega. See on vastavuses lähenemisviisiga, mida järgitakse EÜ eriprogrammis „Võimekus”, kuna Euratomi eriprogrammi oluline aspekt kaudsete meetmete osas on ka teadusuuringute infrastruktuuride toetamine, kuigi antud juhul on selleks konkreetne tuumateaduse ja -tehnoloogia valdkond.

2. EELNEV KONSULTEERIMINE

Käesolevate ettepanekute, nagu ka raamprogrammi koostamisel on komisjon võtnud arvesse teiste ELi institutsioonide ja liikmesriikide, samuti paljude sidusrühmade, sealhulgas teadus-ja tööstusringkondadega peetud ulatuslike konsultatsioonide käigus väljendatud seisukohti. Lisaks tuginevad eriprogrammi ettepanekud seitsmenda raamprogrammi ettepaneku[3] jaoks tehtud põhjalikule mõjude hinnangule ning raamprogrammi viie aasta hinnangu[4] tulemustele.

3. ÕIGUSLIKUD ASPEKTID

Käesolevad ettepanekud eriprogrammide kohta hõlmavad sama perioodi kui raamprogrammgi, aastaid 2007–2011, viimane omakorda põhineb Euratomi asutamislepingu artiklil 7. Nimetatud artikli teise lõike kohaselt koostatakse teadusuuringute programme mitte pikemaks kui viieaastaseks perioodiks. Seega ei käsitle käesolevad ettepanekud sama pikka ajavahemikku kui EÜ eriprogrammid.

Põhjendatud asjaolude puudumise korral teeb komisjon ettepaneku uuendada käesolevat raamprogrammi aastateks 2012–2013 vastavalt ettenähtud õiguslikule menetlusele.

4. EELARVE RAKENDAMINE

Käesolevale otsusele lisatud finantsselgituses esitatakse mõju eelarvele ning inim-ja haldusressursid, samuti esitatakse soovituslikud summad perioodiks 2012–2013.

Komisjon kavatseb luua rakendusasutuse, kellele usaldatakse teatavad kaudsete meetmete eriprogrammi rakendamiseks vajalikud ülesanded[5].

5. ÜHTNE JA PAINDLIK RAKENDAMINE

5.1. Uute vajaduste ja võimalustega kohanemine

On oluline, et eriprogrammide rakendamine oleks piisavalt paindlik, et jääda teaduslike ja tehnoloogiliste arengute esirinda ning vastata tekkivatele tööstuslikele, poliitilistele ja ühiskondlikele vajadustele. Kaudsete meetmete puhul saavutatakse see ennekõike tööprogrammide abil, mida ajakohastatakse igal aastal liikmesriikide esindajatest koosnevate komiteede abiga ning millega selgitatakse välja teemad käivitatavate projektikonkursside jaoks. Parandusi võidakse teha kiiremini juhul, kui uued prioriteedid nõuavad kohest reageerimist, eriti ettenägematutest poliitilistest vajadustest tulenevate prioriteetide puhul.

Kõnealuse mitmeaastase programmitöö puhul saadakse teavet suurest hulgast allikatest tagamaks, et toetatavad tegevused säilitavad otsese seotuse tööstuse ja ELi tuumapoliitika tekkivate vajadustega teadusuuringute alal. Energia välisnõuanderühm, mis asutati EÜ „Koostöö” eriprogrammi raames, milles on esitatud eri valdkonnad ja kus akadeemilised ja tööstuslikud vaated on tasakaalus, on üks selline teabeallikas.

Lisaks võib saada täiendavat välist tagasisidet tehnoloogiaplatvormidelt, mis võidakse lähiajal luua teatavates eriprogrammide temaatilistes valdkondades.

Teised foorumid ja rühmad, nagu teadustöö infrastruktuure käsitlev Euroopa strateegiafoorum (ESFRI), võivad anda komisjonile õigeaegset nõu Euratomi teadusuuringute sektori võimaluste ja prioriteetide kohta.

5.2. Valdkondadevahelised küsimused

Komisjon tagab ühtsuse Euratomi seitsmenda raamprogrammi rakendamisel. Kõikide eriprogrammide tööprogrammid vaadatakse läbi koordineeritult, et võimaldada täielikult arvesse võtta valdkondadevahelisi küsimusi.

Liikmesriikide esindajate komiteedel on samuti oluline ülesanne abistada komisjoni rakendamise tõhusal ühtlustamisel ja koordineerimisel eriprogrammide raames ja piires. See eeldab tugevat koordineeritust liikmesriikides esi komiteede koosseisude esindajate vahel.

Erilist tähelepanu pööratakse meetmetele, mis hõlmavad laiemalt Euratomi ja EÜ eriprogramme, näiteks tänapäevased reaktorid vesiniku tootmisel või nüüdisaegsete materjalide väljatöötamine. Kui see on kahe eri lepingutest tuleneva raamprogrammi olemasoluga seotud probleeme silmas pidades teostatav, võib kasutada ühiseid projektikonkursse, kasutades ära kuuenda raamprogrammiga saadud kogemusi.

Järgmised teemad on eriti olulised ning nende puhul nähakse ette erikord koordineeritud lähenemiseks:

- Rahvusvaheline koostöö : see on Euratomi programmi oluline aspekt ning sellega seotud meetmete propageerimiseks ning vastastikuse huvi ja kasu olemasolu korral kasutatakse eriküsimustega tegelemiseks strateegilist lähenemisviisi.

- Teadusuuringute infrastruktuurid : EÜ programmiga „Võimekus” peab olema tihe koostöö, et tagada toetus põhilistele tuumauuringute infrastruktuuridele, millel on üldisemad teadusrakendused.

- Seos ühenduse poliitikaga : kehtestatakse komisjoni talituste sisese tõhusa koordineerimise kord, eriti selleks, et tagada meetmete jätkuv vastavus ELi poliitikavaldkondade arengule. Selleks võiks mitmeaastane programmitöö saada abi asjaomaste poliitikavaldkondadega seotud eri komisjoni talituste kasutajarühmadelt.

- Levitamine ja teadmiste edasiandmine : teadusuuringute tulemuste kasutuselevõtmise edendamise vajadus on kõikide eriprogrammide puhul oluline ning erilist rõhku pannakse teadmiste edasiandmisele riikide vahel, eri valdkondade vahel ning akadeemilistelt ringkondadelt tööstusele, sealhulgas teadlaste liikuvuse kaudu.

- Teadus ühiskonnas : sellel EÜ programmi „Võimekus” meetmel on samuti paralleele meetmetega tuumasektoris ning on olemas vastastikuse kasulikkuse selge potentsiaal sellistes valdkondades nagu valitsemise ja sidusrühmadega seotud küsimused, eriti küsimused, mis on seotud vastuoluliste objektide kohaliku heakskiitmisega.

6. LIHTSUSTAMINE JA JUHTIMISMEETODID

Seitsmenda raamprogrammi rakendamisel saavutatakse oluline lihtsustamine, järgides komisjoni 6. aprilli 2005. aasta töödokumendis esitatud ideesid ning selle dokumendi põhjal toimunud põhjaliku dialoogi. Mitmed kavandatud meetmed esitatakse osalemise ja levitamise eeskirjades, et eelkõige vähendada oluliselt bürokraatiat ning lihtsustada rahastamisskeeme ja aruandlusnõudeid.

Kaudsete meetmete eriprogrammi tuuma lõhustumist käsitlevas osas tehakse ettepanek parenduste kohta, mis on võrreldavad EÜ programmi koostööosa meetmete jaoks ettenähtutega.

7. ERIPROGRAMMIDE SISU

7.1. Tuumaalane teadus-ja koolitustegevus (kaudsed meetmed)

Käesolev eriprogramm hõlmab kahte järgmist temaatilist prioriteeti:

i) Termotuumasünteesialased teadusuuringud: alusteadmiste arendamine elektrijaamade reaktorite prototüüpide loomiseks, mis on ohutud, säästvad, keskkonnateadlikud ja majanduslikult elujõulised, ning sellekohase põhisammuna ITER-projekti elluviimine. See temaatiline prioriteet hõlmab järgmisi tegevusvaldkondi:

- ITER-projekti elluviimine,

- teadus-ja arendustöö ITERi käitamise ettevalmistamisel,

- tehnoloogilised meetmed DEMO ettevalmistamisel,

- teadus-ja arendustöö pikaajalised meetmed,

- inimressursid, haridus ja koolitus,

- infrastruktuurid,

- tekkivatele ja ettenägematutele poliitikavajadustele reageerimine.

ii) Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse: tuuma lõhustumise ohutu kasutamise ning muude kiiritusliikide kasutamise edendamine tööstuse ja meditsiini valdkonnas. See temaatiline prioriteet hõlmab järgmisi tegevusvaldkondi:

- radioaktiivsete jäätmete käitlemine,

- reaktorsüsteemid,

- kiirguskaitse,

- teadusuuringute toetamine ja neile juurdepääsu võimaldamine,

- inimressursid ja koolitus, sealhulgas liikuvus.

Üldiselt on käesolev eriprogramm tugevalt seotud eelmiste raamprogrammidega, kasutades ära seda tüüpi Euroopa toetuse tõestatud lisandväärtust. Lisaks on käesolevas eriprogrammis olulisi uuendusi, mis vajavad rakendamisel eritähelepanu:

- Tõhusam lähenemisviis siseriiklike teadusuuringute koordineerimisele tuuma lõhustumise ja kiirguskaitse valdkonnas.

- ITER-projekti ühine rakendamine rahvusvahelises raamistikus, ITERiga seotud Euroopa ühisettevõtte loomine ning integreeritud Euroopa termotuumaenergeetikaalaste teadusuuringute tegevuste koordineerimise tugevdamine.

- Paremini suunatud lähenemisviis rahvusvahelisele koostööle iga teema raames on ette nähtud koos koostöö erimeetmetega, mis tuleb tööprogrammides kindlaks määrata kooskõlas ettenähtud rahvusvahelise koostöö strateegilise lähenemisviisiga.

- Iga teema raames toetatakse komponenti, mis võimaldab paindlikku reageerimist tekkivatele vajadustele ja ettenägematutele poliitikavajadustele ning rakendamisel kasutatakse ära kogemusi, mis on saadud kuuenda raamprogrammiga vastuvõetud poliitika teadusliku toetamise ning uue ja kujunemisjärgus teaduse ja tehnoloogia kavade raames, samuti ka uue ja kujunemisjärgus tehnoloogia kava info-ja sidetehnoloogia valdkonnas.

Eriprogrammi kehtivusajal ning kuni 2013. aastani ettenähtud pikendamise jooksul võivad esile kerkida võimalused tõhusate ühisettevõtete loomiseks näiteks radioaktiivsete jäärmete käitlemise valdkonnas[6]. Komisjoni talitused esitavad sobival ajal nõukogule ettepanekud selliste ettevõtete loomiseks.

7.2. Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevus (otsesed meetmed)

Teadusuuringute Ühiskeskus viib oma missiooni ellu, võttes arvesse komisjoni talituste sisest arengut ning tuumavaldkonna Euroopa ja ülemaailmset konteksti.

Selles osas püüeldakse süsteemselt Teadusuuringute Ühiskeskuse ja liikmesriikide teadusorganisatsioonide suhete tugevdamise poole.

Seoses Lissaboni strateegiaga ning enamiku Teadusuuringute Ühiskeskuse sidusrühmade nõudmisel paneb Teadusuuringute Ühiskeskus suurt rõhku koolitusele ja teabehaldusele. Teadusuuringute Ühiskeskus tegeleb teadus-ja arendustööga valdkondades, mis on seotud jäätmemajanduse ja keskkonnamõjudega.

Tuumaohutuses on kõige olulisemad muudatused vastuseks ühenduse poliitika arengule, komisjoni talituste uutele vajadustele ja ühenduse seotusele rahvusvahelistes algatustes, nagu seda on IV põlvkond.

Teadusuuringute Ühiskeskus tegelenud tuumaohutusega 30 aastat, kuid rahvusvaheline kontekst on oluliselt muutunud just viimaste aastate jooksul ning tuumarelva leviku tõkestamise mõõde on muutumas olulisemaks. Kuid komisjoni talituste sisemine areng sõltub ka Teadusuuringute Ühiskeskuse jätkuvast toetusest traditsioonilisemates valdkondades.

8. MAJANDUSKASVU SOODUSTAVA EUROOPA TEADUSRUUMI LOOMINE

Vajaliku kiire arengu saavutamine teadmistel põhineva majanduse ja ühiskonna suunas nõuab uut eesmärki ja tõhusust Euroopa teadustegevuses. Kõikidel osalejatel kogu Euroopa Liidus – riikide valitsused, teadusasutused, tööstus – on selles oma roll.

Seitsmenda raamprogrammi (EÜ ja Euratom) rakendamise eriprogrammid on kavandatud Euroopa tasandi teadusuuringute mõju maksimeerimiseks olemasoleva eelarve piires. Olulised elemendid on keskendumine temaatilistele prioriteetidele vastavates eriprogrammides koos nende eesmärkide saavutamiseks kavandatud rakendusmeetmete ja –vahenditega, tugev järjepidevuse element; ühtne keskendumine olemasoleva pädevuse toetamisele ja tulevase teadustöö pädevuseks vajaliku võimekuse loomisele; tõhus ja lihtsustatud juhtimine kasutajasõbralikkuse ja kulutasuvuse tagamiseks ning sisseehitatud paindlikkus, et raamprogramm saaks vastata uutele vajadustele ja võimalustele.

2005/0189 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) teadus-ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) raames Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu rakendatavat eriprogrammi (EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 7,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[7]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[8]

võttes arvesse Euroopa majandus-ja sotsiaalkomitee arvamust[9]

ning arvestades järgmist:

(1) Asutamislepingu artikliga 7 nähakse ette Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus-ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011) (edaspidi „raamprogramm“) käsitleva Euroopa nõukogu otsuse nr /Euratom rakendamine eriprogrammide kaudu, milles määratletakse programmi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad, määratakse kindlaks programmi kestus ja nähakse ette vajalikuks peetavad vahendid.

(2) Teadusuuringute Ühiskeskus peaks rakendama uurimis-ja koolitustegevust, mida teostatakse Euratomi raamprogrammi rakendamisele suunatud Teadusuuringute Ühiskeskuse eriprogrammi otsemeetmete abil.

(3) Oma ülesande täitmisel peaks Teadusuuringute Ühiskeskus pakkuma kliendikeskset teaduslikku ja tehnilist tuge ELi poliitika otsustamisprotsessile, tagades toetuse olemasoleva poliitika rakendamisele ja järelevalvele ning vastates uutele poliitikast tulenevatele nõudmistele. Oma ülesande täitmiseks teostab Teadusuuringute Ühiskeskus kvaliteetseid teadusuuringuid.

(4) Kõnealuse programmi rakendamisel tuleks tähelepanu pöörata teadlaste liikuvusele ja koolitamisele ning uuendustegevusele ühenduses. Teadusuuringute Ühiskeskus peaks eelkõige korraldama asjakohaseid koolitusi tuumaohutuse ja tuumaenergiaalase julgeoleku alal.

(5) Kõnealust eriprogrammi peaks rakendama paindlikul, tõhusal ja läbipaistval viisil, võttes arvesse nii Teadusuuringute Ühiskeskuse kasutajate kui ka ühenduse poliitika asjakohaseid nõudmisi ning lähtudes eesmärgist kaitsta ühenduse finantshuve. Programmi raames teostatavad teadusuuringud tuleks vajaduse korral kohandada kõnealuste vajadustega, teaduse ja tehnoloogia arenguga ning nende eesmärk peaks olema teadusalase kompetentsuse saavutamine.

(6) ELi raamprogrammi rakendamiseks vastu võetud ettevõtjate, uurimiskeskuste ning ülikoolide osalemise ja teadusuuringute tulemuste levitamise eeskirju (edaspidi „osalemise ja levitamise eeskirjad“) tuleks seoses otsemeetmetega kohaldada ka kõnealuse eriprogrammi alusel teostatava uurimis-ja arendustegevuse suhtes.

(7) Lisaks Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga või assotsiatsioonilepinguga ettenähtud koostööle võib kõnealuse programmi rakendamisel osutuda vajalikuks rahvusvaheline koostöö kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige vastavalt asutamislepingu artiklitele 2h, 101 ja 102.

(8) Laienemis-ja integratsioonitegevuse kontekstis edendab Teadusuuringute Ühiskeskus uute liikmesriikide organisatsioonide ja teadlaste kaasamist oma tegevusse, eelkõige ELi acquis' teadusliku ja tehnoloogilise osa rakendamisse, ning ka tihedamat koostööd läbirääkija-ja kandidaatriikide vastavate organisatsioonide ning teadlastega. Ka suhetes naaberriikidega nähakse ette järkjärgulist avanemist, eelkõige Euroopa naabruspoliitikat hõlmavates prioriteetsetes valdkondades.

(9) Kõnealuse eriprogrammi raames teostatavate teadusuuringute käigus tuleks järgida olulisi eetikapõhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid.

(10) Teadusuuringute Ühiskeskus peaks jätkama täiendavate vahendite loomist konkureerivate tegevusalade abil; sealhulgas osalemine raamprogrammi kaudsete meetmete võtmises, kolmanda osapoole töö ja vähemal määral intellektuaalomandi kasutamine.

(11) Vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse ja selle edasiste muudatuste üksikasjalikud rakenduseeskirjad, peaksid raamprogrammi usaldusväärne finantsjuhtimine ja rakendamine ning selle lihtsustatud kättesaadavus olema kõikidele asjaosalistele tagatud võimalikult tõhusal ja kasutajasõbralikul viisil.

(12) Samuti tuleks võtta asjakohased meetmed pettuste ja eeskirjade eiramise ennetamiseks ning astuda vajalikke samme kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust; komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse ja selle edasiste muudatuste üksikasjalikud rakenduseeskirjad; nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta[10]; nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest[11]; ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1074/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta[12].

(13) Komisjon peaks õigeaegselt korraldama kõnealuse programmiga hõlmatud valdkondade tegevuse sõltumatu hindamise.

(14) Käesoleva eriprogrammi teadusliku ja tehnoloogilise sisu suhtes on konsulteeritud Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukoguga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel

Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu rakendatav teadus-ja koolitustegevuse eriprogramm (edaspidi „eriprogramm“) võetakse vastu ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2011.

Artikkel 2

Eriprogrammiga kehtestatakse Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergia valdkonna meetmeid käsitlev tegevus kõikide riikidevahelise koostöö raames läbiviidavate teadusuuringute toetamiseks järgmistes valdkondades:

1. Tuumajäätmete käitlemine, keskkonnamõju ja alusteadmised

2. Tuumaohutus

3. Tuumaenergiaalane julgeolek

Kõnealuse tegevuse eesmärgid ja põhisuunad on sätestatud lisas.

Artikkel 3

Raamprogrammi artikli 3 kohaselt on kõnealuse eriprogrammi rakendamiseks vajaliku summa suurus 539 miljonit eurot.

Artikkel 4

4. Kõigis eriprogrammi alusel teostatavates teadusuuringutes järgitakse eetika aluspõhimõtteid.

5. Kõnealuse programmi raames ei rahastata järgmisi teadusuuringute valdkondi:

6. teadusuuringud, mis on kõikides liikmesriikides keelatud,

7. teadusuuringud, mis viiakse läbi liikmesriigis, kus sellised teadusuuringud on keelatud.

Artikkel 5

8. Eriprogramm rakendatakse raamprogrammi II lisas kehtestatud otsemeetmete abil.

9. Seoses otsemeetmetega kohaldatakse kõnealuse eriprogrammi suhtes osalemise ja levitamise eeskirju.

Artikkel 6

10. Komisjon koostab eriprogrammi rakendamise mitmeaastase tööprogrammi, sätestades üksikasjalikumalt lisas ettenähtud eesmärgid, teadus-ja tehnoloogiaprioriteedid ning rakendamise ajakava.

11. Mitmeaastases tööprogrammis võetakse arvesse liikmesriikide, assotsieerunud riikide ning Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastavaid teadusuuringuid. Tööprogrammi ajakohastatakse vastavalt vajadusele.

Artikkel 7

Raamprogrammi artikli 6 kohaselt korraldab komisjon eriprogrammiga hõlmatud valdkondade tegevuse sõltumatu hindamise.

Artikkel 8

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA – Teadusuuringute Ühiskeskuse EURATOMi programm

1. EESMÄRK

Pakkuda kliendikeskset teadus-ja tehnotuge ELi tuumaenergiaga seotud poliitikale, tagades toetuse olemasolevate poliitikate rakendamisele ja järelevalvele, vastates samas paindlikult poliitika uutele nõudmistele.

2. LÄHENEMISVIIS

Teadusuuringute Ühiskeskuse ülesanne on anda kliendikeskset teadus-ja tehnotuge ühenduse poliitikate algatamise, väljatöötamise, rakendamise ning järelevalve puhul. Teadusuuringute Ühiskeskuse missioon rõhutab ka vajadust, et Teadusuuringute Ühiskeskus korraldaks kvaliteetseid teadusuuringuid tihedas koostöös tööstusharude ja teiste organisatsioonidega ning arendaks välja liikmesriikide avalike ja eraasutuste võrgustiku. Teadusuuringute Ühiskeskuse kõik tegevused hõlmavad mõlema ülesande täitmist, kuid nende suhteline tähtsus ulatub komisjoni talitustele antud otsetoetusest alusuuringute korraldamiseni kogu Euroopas või rahvusvahelises ulatuses.

Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergia alase tegevuse eesmärk on täita EURATOMi lepingu uurimis-ja arenduskohustusi ja toetada nii komisjoni kui ka liikmesriike sellistes valdkondades nagu kaitsemeetmed ja tuumarelva leviku tõkestamine, jäätmehooldus, tuumaseadmete ja kütusetsükli ohutus, radioaktiivsus keskkonnas ja kiirguskaitse.

Selle eriprogrammi eesmärk on arendada ja koondada teadmisi, anda elulise tähtsusega teaduslik-tehnilisi andmeid ja toetada tuumaenergia ohutust/julgeolekut ja usaldusväärsust, säästvust ning kontrolli, sealhulgas innovaatiliste/tulevikku suunatud süsteemidega seotud aspekte. Raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalemise eesmärk on suurendada vastastikust täiendavust 3. punktis kirjeldatud institutsioonilise tööprogrammiga.

Tänapäeva peamine mure tuumaenergia valdkonnas on radioaktiivsete materjalide ja kiirgusväljade käitlemist käsitlevate teadmiste, kogemuste ja eelkõige tehnoloogia ning inseneritöö kadumine. Teadusuuringute Ühiskeskus jätkab tegutsemist Euroopa suunajana teabe levitamise ja noorteadlaste koolituse ning hariduse valdkonnas.

3. TEGEVUSED

3.1. Tuumajäätmete käitlemine, keskkonnamõju ja alusteadmised

3.1.1. Kasutatud tuumakütuse iseloomustamine, ladustamine ja lõppladustamine

Kasutatud tuumakütuse ja kõrgradioaktiivsete jäätmete käitlus hõlmab transpordi konditsioneerimist, ladustamist ja geoloogilist lõppladustamist. Peamine eesmärk on ära hoida radionukliidide eraldumine biosfääri väga pika aja jooksul. Kunstlike ja looduslike tõkkesüsteemide loomine, hindamine ja toimimine sobiva aja jooksul on nende eesmärkide saavutamise peamised abinõud ja sõltuvad muuhulgas kütuse käitumisest.

Teadusuuringute Ühiskeskuse eesmärk on saada andmeid kasutatud tuumakütuse pikaajalise käitumise kohta ja töötada välja meetodid kunstlike süsteemide usaldusväärseks hindamiseks, rõhk on seejuures jäätmepakendamise terviklikkusel ja riskipõhiste otsustamiskriteeriumide võrdlusuuringutel.

Laborikatsed kütuse käitumise kohta tüüpilistes tingimustes annavad vajalikke andmeid pikaajaliste prognoosimudelite tarvis ja teevad võimalikuks nende valideerimise. Teadusuuringute Ühiskeskus on osaline ka Euroopa jõupingutustes leida ohutuid lahendusi jäätmete lõppladustamise jaoks ja toetab aktiivselt riikidevahelist teadmiste vahetamist.

3.1.2. Eraldamine, muundamine ja konditsioneerimine

Selle programmi peamisteks väljakutseteks on optimeerida valitud pikaealiste radionukliidide eraldamine kütusest kui ka luua ja iseloomustada ohutuid ja usaldusväärseid kütuseid või aktinoidide transmuteerimise märklaudu.

Nende alternatiivsete jäätmehooldusstrateegiate uurimine on jätkuvalt suure tähelepanu all, sest need vähendaksid oluliselt jäätmete lõppladustamise pikaajalisi riske. Muundamise puhul kaalutakse spetsiaalsete aktinoidide põletamise rajatiste kõrval nii kiir-kui ka termoneutralisaatoreid. Enamik tulevaste neutraliseerimissüsteemide jaoks pakutud kontseptsioonidest võimaldab sellist valikulist radionukliidide eraldamist.

Pika elueaga radionukliidide koguse oluline vähendamine ja mahtude märkimisväärne vähenemine jäätmehoidlates tähendab, et inertmaatriksite väljatöötamine kõrgradioaktiivsete jäätmete konditsioneerimiseks kujutab endast pikaajalises perspektiivis kõige olulisemat täiustust tuumajäätmete käitluse valdkonnas.

Teadusuuringute Ühiskeskus töötab välja uued edasise eraldamise ning kütuste ja märklaudade tootmise võimalused selles valdkonnas (väikeste aktinoidide laboratoorium, Minor Actinide Laboratory ). Ta teeb ka märklaudade ja kütuste kiirituskatseid, samuti kogub põhiandmeid tuumaenergia muundamise kohta. Lõpuks määratakse korrosiooni-ja leostumisuuringute kaudu aktinoidide konditsioneerimismaatriksite keemiline püsivus.

3.1.3. Aktinoidide alusuuringud

Alusuuringute eesmärk on anda baasteadmisi, mis toetaksid tuumakütuse füüsikaliste protsesside mõistmist (alates energia tootmisest kuni jäätmehoolduseni), ning need on tihedalt seotud koolitus-ja haridustegevusega. Alusuuringud keskenduvad materjalide termofüüsikalistele omadustele, aktinoidi kandesüsteemide pinnaomadustele ja füüsikalistele ning keemilistele põhiomadustele.

Teadusuuringute Ühiskeskuse üksused nagu Actinide User Laboratory annavad jätkuvalt tööd teadlastele, eriti Euroopa ülikoolide teadlastele.

3.1.4. Tuumaandmed

Väikeste aktinoidide spetsiaalsete põletite jaoks pakutud lahendused ning tuumaenergia tootmise uudsed kontseptsioonid vajavad oluliselt täpsemaid tuumaandmeid.

Teadusuuringute Ühiskeskus teostab tuumajäätmete käitluse jaoks tuumaandmete mõõtmisi. Tehnoloogilised uuendused on mõõtmisvõimalusi oluliselt parandanud. Teadusuuringute Ühiskeskus suurendab ka tähtsaid jõupingutusi tuuma alusteooria väljaarendamiseks, et modelleerida reaktsioone, mida ei ole võimalik katsetada.

Radionukliidide metroloogia täiendab seda tööd lõhustuvate materjalide ja lõhustumissaaduste tuumalagunemise täiustatud mõõtmistega. Täpseid katseandmeid on vaja ka nende teooriate ja mudelite kehtivuse kontrollimiseks, millel kiirguskaitse normid põhinevad.

3.1.5. Tuumauuringute tulemuste meditsiiniline rakendus

Mitmed meditsiinilised rakendused on loodud Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergia üksuste poolt ja eriteadmiste tõttu. Need saadakse uue isotoopide tootmise uurimise, kliiniliste võrdlusmaterjalide väljatöötamise ja uue vähiravi toetamisega seoses. Teadusuuringute Ühiskeskuse eesmärk on teha need uued rakendused haiglatele ja farmaatsiatööstusele kättesaadavaks.

3.1.6. Radioaktiivsuse mõõtmine keskkonnas

Teadusuuringute Ühiskeskus rakendab oma analüüsialaseid eriteadmisi, et teha kindlaks radioaktiivsuse emissioon tuumaseadmetest. Töö hulka kuuluvad ka aktinoidide tekke, osakeste biosfääri migratsiooni ja radiotoksikoloogia uuringud. Arvestades radionukliidide uusi piirmäärasid toiduainetes, töötab Teadusuuringute Ühiskeskus välja analüüsimeetodid ja koostab vastavad võrdlusmaterjalid. Liikmesriikide seirelaboritega võrreldakse andmeid, et hinnata kogutud seireandmete võrreldavust ja toetada radioaktiivsuse mõõtesüsteemide ühtlustamist.

3.1.7. Teabehaldamine, koolitus ja haridus

Tuumateadlaste ja-inseneride uue põlvkonna jaoks on oluline minevikus tehtud katsete, saadud tulemuste, tõlgenduste ja oskuste kaudu säilitada ja süvendada tuumauuringute alaseid teadmisi. See kehtib eriti valdkondade suhtes, mille puhul kolm aastakümmet reaktori toimimise ja ohutuse analüüsi kogemusi koondati keerukateks analüütilisteks vahenditeks nagu mudelid ja arvutikoodid. Teadusuuringute Ühiskeskus annab oma panuse, et muuta need teadmised kergesti kättesaadavaks, korralikult organiseerituks ja hästi dokumenteerituks ning toetada kõrgharidust Euroopas. Lisaks panustab Teadusuuringute Ühiskeskus tuumaprobleemide puhul parema teabevahetuse arendamisse, eriti seoses üldsuse suhtumisega, ja globaalsemalt üldise energiateadlikkuse suurendamise strateegiate väljatöötamisse.

3.2. Tuumaohutus

3.2.1. Tuumareaktori ohutus

Selleks et hoida ja suurendada nii lääne kui ka Vene tüüpi tuumaelektrijaamade ohutust, tuleb arendada ja kehtestada arenenud ning rafineeritud ohutuse hindamise meetodeid ja asjakohaseid analüüsivahendeid. Ohutuse hindamise vahendite kehtestamise ja kontrollimise võimaldamiseks ning aluseks olevate füüsikaliste nähtuste ja protsesside paremaks mõistmiseks korraldatakse spetsiifilised katsepõhised uuringud. Teadusuuringute Ühiskeskus on täies mahus seotud tuumareaktori ohutuse suurendamisele suunatud rahvusvaheliste jõupingutustega.

3.2.2. Tuumakütuse ohutus ELis töötavates reaktorites

Kütuse ohutuse puhul keskendutakse hüpoteetiliste õnnetusjuhtumite tagajärgede ärahoidmisele ja leevendamisele. Sellekohase teadustegevuse kaks peamist aspekti on kütusemoodulite mehaaniline terviklikkus reaktori eluajal ning kütuse reageerimine muutuvatele tingimustele ja reaktori tõsistele õnnetustele kuni näiteks südamiku sulamiseni.

Seoses sellega on Teadusuuringute Ühiskeskus osaline tuumakütuse edasiarendamise strateegias, mille eesmärk on ohutuse suurendamine ning plutooniumi tsiviil-ja militaarvarude vähendamine. Teadusuuringute Ühiskeskus kasutab kütuse käitumise ja omaduste katsetamiseks kõrgvooreaktorit. Mõõdetakse ka jõudlust mõjutavaid omadusi.

3.2.3. Uusimate tuumaenergiasüsteemide ohutu ekspluateerimine

Uusi reaktorit käsitlevaid strateegiaid peetakse üleilmselt avatud uurimisteemaks, sest näiteks IV põlvkonna rakendusplaan, mille ajendiks oli põhjalik analüüs, sealhulgas avalik huvi, näiteks suurema ohutuse vastu, vähendas jäätmeid ja parandas tuumamaterjalide leviku tõkestamist.

Teadusuuringute Ühiskeskuse jaoks on oluline osaleda otseselt ja Euroopa panust koordineerides selles üleilmses algatuses, millega on seotud peamised teadusorganisatsioonid. See hõlmab peamiselt innovaatiliste kütusetsüklite ohutust ja kaitsemeetmeid, eelkõige uute kütuste iseloomustamist, katsetamist ja analüüsi. Tegeletakse reaktorite ohutuse ja kvaliteedi, ohutusnõuete ning uute hindamismeetodite arendamisega. Seda teavet levitatakse eelkõige korraliste kooskõlastamiskoosolekute vahendusel süstemaatiliselt liikmesriikide huvitatud ametiasutustele ja komisjoni talitustele.

3.3. Tuumaenergiaalane julgeolek

3.3.1. Tuumaenergiaalased kaitsemeetmed

Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevus selles valdkonnas hõlmab tehnilist toetust komisjoni talitustele EURATOMi lepingu ja Rahvusvahelisele Tuumaenergiaagentuurile (IAEA) tuumarelva leviku tõkestamise lepingu alusel. Nii inspektorite töökoormuse kui ka tuumatööstuse koormuse vähendamiseks on seatud eesmärk rakendada teabe analüüsimisel enam automatiseerimist ja kasutada paremaid vahendeid.

Kuigi Teadusuuringute Ühiskeskusel on EURATOMi ja tuumarelva leviku tõkestamise lepingute toetamise enam kui 30-aastane kogemus, on tehnilised uuendused ja parendused areneva kaitsemeetmete poliitika rakendamiseks jätkuvalt vajalikud. Nende eesmärkide poole püüeldes jätkab Teadusuuringute Ühiskeskus aktiivset tegevust kontrolli-ja avastamise tehnoloogiatega, samuti ohjeldamis-ja järelevalvetehnoloogiate, tuumamaterjali mõõtmismeetodite, tuumaenergia võrdlusmaterjalide väljatöötamise ja koolituse pakkumisega eriti IAEA ja komisjoni inspektoritele.

3.3.2. Lisaprotokoll

Lisaprotokolli eesmärk on tagada, et sellest teatamata ei toimuks tuumaenergiaalast tegevust. Selle rakendamiseks on vaja meetodeid, mis erinevad tuumamaterjali arvepidamise kontrollimisel kasutatavatest meetoditest. See nõuab riigi tuumaenergiaalase tegevuse üldist kirjeldamist, põhjalikumate tegevuskoha deklaratsioonide ja komplekssemate kontrollinõuete väljatöötamist. Need võivad hõlmata kaugseiret ja kontrollitegevusi väljaspool rajatiste piire ning keskkonna osakeste analüüsi teatamata tuumaenergiaalase tegevuse avastamise vahendina.

Teadusuuringute Ühiskeskuse eesmärk on liikuda tuumamaterjalide siirde reaalajas jälgimise ja teabe kompleksse analüüsi suunas. Teadusuuringute Ühiskeskus töötab esmajoones teabe analüüsimise vahendite väljatöötamise ja kehtestamise ning süsteemianalüüsil põhineva metoodika kallal.

3.3.3. Laialdane andmete kogumine tuumarelva leviku tõkestamise kohta

Teadusuuringute Ühiskeskus jätkab mitmesugustest allikatest (Internet, erialakirjandus, andmebaasid) pärineva tuumamaterjalide leviku tõkestamist käsitleva teabe (võib hõlmata ka muid massihävitusrelvi ja väljalaskesüsteeme) süstemaatilist kogumist ja analüüsi, et toetada komisjoni talitusi ning teha koostööd IAEA ja liikmesriikide ametiasutustega. Seda teavet kasutatakse selleks, et koostada riikide kohta aruanded, milles vaadeldakse üksikasjalikult valitud riikide tuumaenergiaalase tegevuse ning tuuma-ja kahese kasutusega seadmete ning tehnoloogia impordi ja/või ekspordi arengut. Neist avatud allikatest pärit andmeid kinnitatakse satelliidipiltidega. Selle töö toetamiseks arendab Teadusuuringute Ühiskeskus edasi mitmekeelse veebiotsingut, teadmiste juhtimist ja andmeotsingu tehnoloogiat.

3.3.4. Tuumamaterjali salakaubaveo vastane võitlus, sealhulgas tuumaalane kohtuekspertiis

Ebaseaduslikult transporditud või ladustatud tuumamaterjali avastamine ja kindlaksmääramine on peamine salakaubaveo vastane kaitse. Tuuma-alane kohtuekspertiis annab vihjeid kinnipeetud materjalide päritolu kohta. Oluliseks teemaks jääb avastamisjuhtumite käsitlemise asjakohaste reageerimiskavade väljatöötamine. Tuuma-alase kohtuekspertiisi ja salakaubaveo puhul suurendab Teadusuuringute Ühiskeskus koostööd riikide ametiasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega (ITWG, IAEA jt).

Eetilised aspektid

Selle konkreetse programmi ja sellest tulenevate teadusuuringute elluviimisel tuleb austada eetika põhiprintsiipe. Siia kuuluvad muu hulgas ELi põhiõiguste hartas kajastatud põhimõtted, sealhulgas inimväärikuse ja inimelu ning isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse, samuti loomade ja keskkonna kaitse vastavalt ühenduse õigusele ning asjaomaste rahvusvaheliste konventsioonide ja tegevusjuhendite viimastele redaktsioonidele, nt Helsinki deklaratsioon, Oviedos 4. aprillil 1997 sõlmitud Euroopa Nõukogu inimõiguste ja biomeditsiini konventsioon ja selle lisaprotokollid, ÜRO lapse õiguste konventsioon, UNESCOs vastu võetud inimgenoomi ja inimõiguste ülddeklaratsioon, ÜRO bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsioon (BTWC), taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvaheline leping ja Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) vastavad resolutsioonid.

Arvesse võetakse ka biotehnoloogia eetiliste mõjude Euroopa nõunikerühma arvamusi (1991–1997) ning teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma arvamusi (alates 1998. aastast).

Vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele ja Euroopas olemasolevate lähenemisviiside mitmekesisusele peavad teadusprojektides osalejad järgima selle riigi kehtivaid õigusakte, regulatsioone ja eetikareegleid, kus teadusuuringuid teostatakse. Igal juhul kehtivad siseriiklikud normid ja ühendus ei rahasta mõnes liikmesriigis või kolmandas riigis keelatud teadusuuringu läbiviimist selles liikmesriigis või kolmandas riigis.

Teadusprojektide korraldajad peavad vajadusel taotlema asjaomaste siseriiklike või kohalike eetikakomiteede nõusolekut enne uurimis-ja arendustegevuse alustamist. Komisjon vaatab süstemaatiliselt läbi eetilises mõttes tundlikke teemasid käsitlevad ettepanekud või need ettepanekud, mille puhul eetilistele aspektidele ei ole piisavalt tähelepanu pööratud. Teatavatel juhtudel võib selline läbivaatamine toimuda projekti rakendamise käigus.

Asutamislepingule lisatud protokollis loomade kaitse ja heaolu kohta nõutakse, et ühendus pööraks täit tähelepanu loomade heaolu nõuetele ühenduse teadusuuringutealase poliitika kavandamisel ja rakendamisel. Nõukogu direktiiviga 86/609/EMÜ (katseteks ja muudel teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitsega seotud liikmesriikide õigus-ja haldusnormide ühtlustamise kohta) on nõutud, et kõik katsed on kavandatud nii, et vältida katseloomadele stressi, tarbetute piinade ja kannatuste tekitamist; kasutada võimalikult vähe loomi; kasutada neurofüsioloogiliselt kõige madalama tundlikkusega loomi; ning põhjustada võimalikult vähe valu, kannatusi, stressi või püsivaid kahjustusi. Loomade geneetilise koodi muutmist ja loomade kloonimist võib kaaluda üksnes juhul, kui eesmärgid on eetiliselt põhjendatud ning tingimused tagavad loomade heaolu ja bioloogilise mitmekesisuse põhimõtete austamise.

Selle programmi rakendamise jooksul kontrollib komisjon võimaliku arengu arvessevõtmiseks korrapäraselt teaduslikke edusamme ning siseriiklikke ja rahvusvahelisi norme.

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS: ERIPROGRAMM, MIS VIIAKSE ELLU EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE (EURATOM) TUUMAENERGIAALASE TEADUS-JA KOOLITUSTEGEVUSE (2007–2011) RAAMES TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE OTSESTE MEETMETE VÕTMISEGA SEITSMENDA RAAMPROGRAMMI RAKENDAMISEKS.

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE / TEGEVUSPÕHISE EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:

Otsesed uuringud

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised rubriigid:

10 01 05 Otsese teadustegevuse poliitikavaldkonna meetmete toetuskulud 10 03 Otse finantseeritavate teadusuuringute tegevusassigneeringud

(seitsmenda raamprogrammi eelarve lõplik liigendus esitatakse õigeaegselt).

3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:

2007−2011 eeldusel, et kinnitatakse uus finantsperspektiivide raamistik

3.3. Eelarve tunnusjooned ( vajadusel lisada ridu ):

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamakse | Taotleja-riikide osamaksed | Finantsperspektiivi rubriik |

10 01 05 | Mittekohust. | Liigendamata | JAH | EI | JAH | Nr [1a] |

10 03 | Mittekohust. | Liigendatud:[13] | JAH | EI | JAH | Nr [1a] |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest [14]

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kulu liik | Jao nr | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Kokku |

Tegevuskulud[15] |

Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | 280,916 | 358,377 | 477,708 | 493,220 | 527,103 | 2137,324 |

Maksete assigneeringud | b | 112,366 | 227,626 | 354,780 | 440,367 | 1002,185[16] | 2137,324 |

Võrdlusvõrdlussummasse jäävad halduskulud[17] |

Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud | 8.2.4 | c | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 |

VÕRDLUSSUMMA KOKKU |

Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 458,419 | 549,172 | 675,653 | 696,520 | 711,748 | 3091,512 |

Maksete assigneeringud | b+c | 289,869 | 418,421 | 552,725 | 643,667 | 1186,830[18] | 3091,512 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[19] |

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 d | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 e | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 |

Sekkumise soovituslikud finantskulud kokku

Kulukohustuste assigneeringud (sh kulud personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 463,553 | 554,408 | 680,994 | 701,968 | 717,305 | 3118,228 |

Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 295,003 | 423,657 | 558,066 | 649,115 | 1192,387[20] | 3118,228 |

Kaasfinantseerimise andmed

Kui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (täpsustada) poolset kaasfinantseerimist, tuleks allpool esitatud tabelisse märkida kaasfinantseerimise hinnanguline osakaal (kui kaasfinantseerijateks on erinevad asutused, võib lisada täiendavaid ridu):

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kaasfinantseeriv asutus | n aasta | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 või hilisem | Kokku |

f |

Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasfinantseerimine) KOKKU | a+c+d+e+f |

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule. (Komisjoni 2004. aasta veebruari teatis 2007.–2013. aasta finantsperspektiivide kohta, KOM(2004) 101).

( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.

( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[21] sätete (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamise) kohaldamine.

4.1.3. Finantsmõju tuludele

( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele

( Ettepanekul on tuludele järgmine finantsmõju:

Teatavad assotsieerunud riigid võivad osaleda raamprogrammide finantseerimises.

Miljonites eurodes (üks koht pärast koma).

Enne meedet [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |

Personali arv kokku[22] | 1944 | 1944 | 1944 | 1944 | 1944 |

Kõnealune arv ei hõlma tähtajalisi töötajaid, vaid Teadusuuringute Ühiskeskuse töötajate tabeli volitatud ametnikke.

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

5.1. Lühi-või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergiaga seotud tegevuste eesmärgiks on EURATOMi asutamislepingus sätestatud teadus-ja arendustegevuse kohustuste täitmine ja kliendikeskse teadus-ja tehnilise toe pakkumine EL-i tuumaenergiaga seotud poliitikavaldkondadele, toetades olemasoleva poliitika rakendamist ja seiret, rahuldades samas paindlikult uusi poliitikaga seotud vajadusi.

5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoime

Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergiaalase tegevuste eesmärgiks on EURATOMi asutamislepingus sätestatud teadus-ja arendustegevuse kohustuste täitmine ja nii komisjoni kui ka liikmesriike toetamine kaitsemeetmete, tuumarelva leviku tõkestamise, jäätmekäitluse, tuumarajatiste ja kütusetsükli ohutuse, keskkonna radioaktiivsuse ja kiirguskaitse valdkonnas.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja seotud näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Töö keskendub järgmistele lisas nimetatud tegevustele:

1. Tuumajäätmete käitlemine, keskkonnamõju ja põhiteadmised

2. Tuumaohutus

3. Tuumaenergiaalane julgeolek

5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)

Märkida allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id).

( Tsentraliseeritud haldamine

( otse, haldajaks on komisjon

ٱ kaudselt, volitades:

ٱ täitevasutusi

ٱ ühenduste loodud asutusi, millele on viidatud finantsmääruse artiklis 185

ٱ siseriiklikke avalik-õiguslikke asutusi või avalikke teenuseid osutavaid asutusi

ٱ Haldamine detsentraliseeritult või koostöös

ٱ liikmesriikidega

ٱ kolmandate riikidega

ٱ Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustada)

Asjakohased märkused:

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Üldised märkused

Teadusuuringute Ühiskeskus toetab kord aastas ja mitme aasta järel (st teadusuuringute raamprogrammi) toimuvat kavandamist, teostamist, järelevalvet ja hindamist kindlaksmääratud tulemuslikkuse põhinäitajate ja hindamistegevuste kogumi abil.

Umbes sada meedet sisaldava tööprogrammi kaudu pakub Teadusuuringute Ühiskeskus kasutajatele (peamiselt komisjoni) teaduse ja tehnoloogia alast tuge. Metoodikaid, näitajaid ja kriteeriume kohaldatakse kõikide meetmete suhtes ja Teadusuuringute Ühiskeskuse sisestel eelarveridadel. Selle tulemusena hõlmab hindamine tavaliselt enamikku või kõiki Teadusuuringute Ühiskeskuse tööprogrammi eelarveridasid.

6.2. Järelevalvesüsteem

Pärast komisjoni otsust[23] Teadusuuringute Ühiskeskuse reorganiseerimise kohta ja kooskõlas eriprogrammidest (tuumaenergiaga seotud osad ja osad, mis ei ole seotud tuumaenergiaga) tulenevate kohustustega korraldab Teadusuuringute Ühiskeskuse nõukogu kord aastas Teadusuuringute Ühiskeskuse tööprogrammi rakendamise seire ja esitab oma tähelepanekud Teadusuuringute Ühiskeskuse aastaaruande kohta. Tagatakse asjakohane seos kaudsete meetmete iga-aastase järelevalvega.

6.3. Hindamine

Teadusuuringute Ühiskeskus hindab oma meetmete tulemusi ja mõju kord aastas, kasutades vastastikuse hindamise menetluses rakendatavat järelhindamise metoodikat. Hindamise tulemusi kasutatakse vahetult järgmise aasta tööprogrammi kavandamisel. Tegevuse perioodilisel hindamisel kasutatavad näitajad ja kriteeriumid on otseselt seotud meetmete tulemuste ja Teadusuuringute Ühiskeskuse tulemuslikkuse põhinäitajatega.

Siiani on Teadusuuringute Ühiskeskus kasutajate rahulolu uuringuid läbi viinud kaks korda aastas. Uue raamprogrammi järgi on kavas üle minna kasutajatelt pideva tagasiside kogumise süsteemile, mis seotakse meetmete iga-aastase läbivaatamisega.

Kolm ja pool aastat pärast seitsmeaastase teadusuuringute raamprogrammi algust toimub kooskõlas komisjoni hindamisnõuete ja heade tavadega vahehindamine. Hindamise viivad läbi kõrgetasemelised väliseksperdid ja see põhineb tegevuste iga-aastase läbivaatamise käigus kogutud struktureeritud teabel ning muudel allikatel, näiteks kasutajate rahulolu uuringutel.

Seitsmeaastase raamprogrammi lõppedes toimub järelhindamine.

6.3.1. Eelhindamine

Kuigi Teadusuuringute Ühiskeskuse tööprogrammi ajakohastatakse kord aastas, on teadusuuringute protsess pikemaajaline. Seega kujutab kord aastas toimuv meetmete läbivaatamine endast ka suures osas eelhindamist.

6.3.2. Vahe-või järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest sarnastest kogemustest saadud õppetunnid)

Minevikus läbiviidud hindamised on näidanud, et Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevus on ainulaadne, seepärast tuleb komisjoni põhiliste hindamise sise-eeskirjade (st tulemuste hindamine, efektiivsus, tõhusus, kõrvalmõjud, jätkusuutlikkus jne) rakendamisel arvesse võtta Teadusuuringute Ühiskeskuse eripärasid. Need eripärad on:

12. Teadusuuringute Ühiskeskus kasutab tööprogrammi rakendamisel umbes sadat meedet, mis omakorda toetavad komisjoni poliitikat.

13. Puuduvad standardsed tasuvusmudelid, mida saaks kasutada Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuse läbiviimisel ja hindamisel.

14. Teadusuuringute Ühiskeskuse töö mõjutab Euroopa poliitiliste otsuste tegijaid, mitte Euroopa ühiskonda üldiselt.

Samuti ei piisa Teadusuuringute Ühiskeskusele tulemuste hindamisest teadusorganisatsioonina, mis juba iseenesest on keerukas. Ühendades teadusorganisatsiooni ja komisjoni teenistuse jooni on Teadusuuringute Ühiskeskusel väga raske mõõta oma tegevuse mõju esiteks poliitiliste otsuste tegijatele ja seejärel nende kavandatud poliitikale.

Viimase raamprogrammi käigus õpitule tuginedes kavandab Teadusuuringute Ühiskeskus oma tegevust üha enam nii, et seda saaks mõttekalt hinnata. Lisaks on Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuse üldiste tulemuste hindamiseks vaja omavahel seostada kõikide üksikute meetmete hindamise tulemused. Seega on Teadusuuringute Ühiskeskuse hindamisi nüüd täiendatud toetustegevuste kogumiga, mis annavad struktureeritud teavet, et toetada:

- kord aastas toimuvat kavandamist, teostamist ja hindamist ja nendega seotud otsuste tegemist ja

- mitme aasta järel toimuvaid vahe-ja järelhindamisi.

- Selle tulemusel on Teadusuuringute Ühiskeskus välja töötanud ja kasutusele võtnud perioodilise meetmete hindamise ( periodic action review − PAR), mille käigus analüüsitakse üksikute 2003. ja 2004. aastal võetud meetmete tulemusi. PAR-il on mitu eesmärki:

- hinnata Teadusuuringute Ühiskeskuse meetmeid vastavalt kindlaksmääratud metoodikale

- toetada järgmise aasta tööprogrammi kavandamist

- koostada terviklik andmebaas, mis toetab erinevate aruandluskohustuste täitmist

- koostada poolkvantitatiivne andmebaas, mida saab kasutada tulevikus toimuvates Teadusuuringute Ühiskeskuse hindamistes

- võimaldada ettevõtte tasandi näitajate kogumist erinevatelt madalamatelt tasanditelt, sealhulgas meetmete tasandilt.

Perioodiline tegevuse hindamine toimub kord aastas ja seda arendatakse edasi praeguse eriprogrammi raames.

6.3.3. Tulevase hindamise tingimused ja sagedus

Perioodiline tegevuse hindamine ja raamprogrammi rakendamise seire toimub kord aastas. Kasutajate rahulolu uuring viiakse praegu läbi kaks korda aastas. Tulevikus on kavandatud kasutusele võtta järjepidevam protsess. Vahehindamine toimub kolm ja pool aastat pärast seitsmenda raamprogrammi algust. Järelhindamine toimub seitsmenda raamprogrammi lõppedes.

7. PETTUSEVASTASED MEETMED

Samuti tuleks võtta asjakohased meetmed pettuste ja eeskirjade eiramise ennetamiseks ning astuda vajalikke samme kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust; komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse ja selle edasiste muudatuste üksikasjalikud rakenduseeskirjad; nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta[24]; nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest[25]; ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1074/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta[26].

8. TÄPSEMAD ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulude järgi

Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma

(Esitada tuleb eesmärkide, meetmete ja väljundite rubriigid) | 2007. aasta | 2008. aasta | 2009. aasta | 2010. aasta | 2011. aasta | Kokku |

Kogukulud | Kogukulud | Kogukulud | Kogukulud | Kogukulud | Kogukulud |

TUUMAJÄÄTMETE KÄITLEMINE, KESKKONNAMÕJU JA PÕHITEADMISED |

TUUMAOHUTUS |

TUUMAENERGIAALANE JULGEOLEK |

KULUD KOKKU | 101,533 | 104,581 | 107,750 | 110,948 | 114,265 | 539,077 |

8.2. Halduskulud

8.2.1. Töötajate arv ja liik

Ametikohtade liigid | Personal, kes määratakse meetme haldamiseks olemasolevaid ja/või täiendavaid vahendeid kasutades (täistööajale taandatud ametikohtade arv) |

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |

Ametnikud või ajutised töötajad[27] (XX 01 01) | A*/AD |

B*, C*/AST |

Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatud[28] töötajad |

Artikli XX 01 04/05 kohaselt rahastatud muud koosseisulised töötajad[29] | 1944 | 1944 | 1944 | 1944 | 1944 |

KOKKU[30] | 1944 | 1944 | 1944 | 1944 | 1944 |

Käesolevas tutvustuses kajastub olukord, kus personal koosneb peamiselt Teadusuuringute Ühiskeskuse töötajatest ja neid, välja arvatud otseselt uurimisprojektiga tegelevad töötajad, juhitakse ühtse rühmana nii tuumaenergiaga seotud kui ka mitteseotud meetmete puhul. Haldus-, tehnilised ja abiteenistuste töötajad võivad töötada samal ajal ja samas kohas mõlema programmi jaoks.

Tuumaenergiaga seotud töötajate osakaal kõikide töötajate hulgas võib olla raamprogrammi läbiviimise ajal erinev, kuid vastama tellimuses nimetatud 30% suurusele osakaalule.

Eespool esitatud arvud hõlmavad ainult kosseisulisi töötajaid.

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

Ülesanded tulenevad tuumaenergiaga mitteseotud otseste uuringute eriprogrammist.

8.2.3. Personali allikad (kohustuslik)

(Rohkem kui ühe allika nimetamisel märkidaametikohtade arv iga allika puhul

( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt n aastaks ette nähtud

( Poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt n aastaks ette nähtud ametikohad

( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus

( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades haldustalituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)

( Ametikohad, mis on n aastal nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 05-Halduskorralduskulud) [31]

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Eelarverida (number ja rubriik) | 2007. aasta | 2008. aasta | 2009. aasta | 2010. aasta | 2011. aasta | KOKKU |

Koosseisulised töötajad xx.01 05 01 | 132,100 | 137,665 | 142,206 | 145,659 | 141,128 | 698,758 |

Koosseisuvälised töötajad xx.01 05 02 | 23,520 | 30,809 | 32,971 | 34,418 | 19,830 | 141,548 |

muud halduskulud. xx.01 05 03 | 21,883 | 22,321 | 22,768 | 23,223 | 23,687 | 113,882 |

Tehniline ja haldusabi kokku | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 |

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud[32]

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Personali liik | 2007. aasta | 2008. aasta | 2009. aasta | 2010. aasta | 2011. aasta | KOKKU |

Ametnikud ja ajutised töötajad (08 0101 ja) | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatavad töötajad (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud, kokku | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 |

Arvestus − Halduskulud

Arvestamisel on võetud arvesse järgmist hüpoteesi:

-ametnike arv eelarve kulutuste A osas jääb 2006. aasta tasemele,

-kulutused suurenevad igal aastal 2% võrra vastavalt prognoositud inflatsioonile, nagu on esitatud näiteks dokumendis Fiche 1 REV (finantsperspektiividega seotud komisjoni talituste töödokument),

-108 000 eurot iga ametniku kohta ja 70 000 eurot koosseisuväliste töötajate kohta (2004. aasta hindades)

Arvestus – Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal

Vajaduse korral tuleks viidata punktile 8.2.1

8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud[33] miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |

2007. aasta | 2008. aasta | 2009. aasta | 2010. aasta | 2011. aasta | KOKKU |

XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0,036 | 0,036 | 0,037 | 0,038 | 0,038 | 0,185 |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,005 |

XX 01 02 11 03 – Komiteed[34] | 0,111 | 0,114 | 0,116 | 0,118 | 0,121 | 0,580 |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |

XX 01 02 11 05-Infosüsteemid |

2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |

3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustada koos viitega eelarvereale) |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud, kokku | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 |

Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

Need näitajad on arvestatud teadusuuringute peadirektoraadi 2006. aasta taotluste põhjal, suurendatuna 2% aastase prognoositud inflatsiooni võrra. (Fiche 1 REV)

Personali-ja haldusvajadused kaetakse haldavatele peadirektoraatidele jaotatud vahenditest iga-aastase jaotusprotseduuri raames. Ametikohtade jaotamisel tuleks arvesse võtta nende hilisemat ümberjaotamist osakondade vahel vastavalt uutele finantsperspektiividele.

[1] KOM(2005) 119.

[2] KOM(2005) 118.

[3] SEK(2005) 430.

[4] KOM(2005) 387.

[5] Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a võib komisjon delegeerida avaliku võimu teostamisega seotud ülesanded täitevasutustele. Nõukogu määrus (EÜ) 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, ja komisjoni määrus (EÜ) 1653/2004 täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, on aga EÜ määrused, mida järelikult ei kohaldatakse Euratomi valdkonnas. Komisjon kavatseb taotleda nõukogult kõnealuste määruste kohaldamisala laiendamist Euratomi asutamislepingule.

[6] Vt tuumaalaste meetmete paketti käsitleva komisjoni läbivaadatud otsuse seletuskirja, KOM(2004) 526, 8.9.2004.

[7] ELT C , , lk .

[8] ELT C , , lk .

[9] ELT C , , lk .

[10] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

[11] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

[12] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 8.

[13] Liigendamata assigneeringud.

[14] Need näitajad osutavad kogu Euratomi raamprogrammiga seotud kuludele (vt KOM(2005) 119).

[15] Kulud, mis ei kuulu asjaomase xx jaotise xx 01 peatüki alla.

[16] Maksete assigneeringud on seotud 2011. ja sellele järgnevate aastatega.

[17] Kulud, mis kuuluvad xx jaotise xx 01 05 artikli alla.

[18] Maksete assigneeringud on seotud 2011. ja sellele järgnevate aastatega.

[19] Kulud, mis kuuluvad xx 01 peatüki alla, v.a artikkel xx 01 05.

[20] Maksete assigneeringud on seotud 2011. ja sellele järgnevate aastatega.

[21] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.

[22] Tabelis esitatud arvud osutavad ainult Teadusuuringute Ühiskeskus peadirektoraadi vastutusalasse kuuluvaid otsemeetmeid käsitlevate ametikohtade loetelu alusel rahastatavale personalile. Seepärast ei hõlma kõnealused arvud tegevuseelarvest tulenevas ametikohtade loetelus esitatud ametikohti ega kaudsete meetmete ametikohtade loetelus esitatud ametikohti (vt dokumendid KOM(2005) 440, 441, 442, 443 ja 444).

[23] EÜT L 107, lk 12, 30.4.1996 - 96/282/Euratom.

[24] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

[25] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

[26] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 8.

[27] Mille kulud EI OLE kaetud lähtesummast.

[28] Mille kulud EI OLE kaetud lähtesummast.

[29] Mille kulud kajastuvad võrdlussummas.

[30] Tabelis esitatud arvud osutavad ainult Teadusuuringute Ühiskeskus peadirektoraadi vastutusalasse kuuluvaid otsemeetmeid käsitlevate ametikohtade loetelu alusel rahastatavale personalile. Seepärast ei hõlma kõnealused arvud tegevuseelarvest tulenevas ametikohtade loetelus esitatud ametikohti ega kaudsete meetmete ametikohtade loetelus esitatud ametikohti (vt dokumendid KOM(2005) 440, 441, 442, 443 ja 444).

[31] Need näitajad osutavad kogu EÜ raamprogrammiga seotud kuludele (vt KOM(2005) 119).

[32] Need näitajad osutavad kogu EÜ raamprogrammiga seotud kuludele (vt KOM(2005) 119).

[33] Need näitajad osutavad kogu EÜ raamprogrammiga seotud kuludele (vt KOM(2005) 119).

[34] CST Euratom.