ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
12.

Lõige 3 sätestab, et „volitatud üksused” võivad anda eelarve täitmise ülesanded üle muudele üksustele samaväärsetel tingimustel, luues usaldussuhete hierarhia. Pädevus on väga hajutatud, võimaldades AKV riikidel ning ülemeremaadel ja -territooriumidel anda eelarve täitmise ülesandeid teenuselepingu alusel edasi eraõiguslikele asutustele. Ei ole selge, miks on nimetatud säte ettepanekusse lisatud. Valitseb märkimisväärne oht, et see säte raskendab ja võimalik, et ka takistab üldise finantsmääruse artikli 60 lõike 1 sätete kohaldamist. Viimastes sätestatakse muu hulgas, et üksused ja isikud, kellele on usaldatud eelarve täitmisega seotud ülesanded, „… tagavad Euroopa Liidu vahendite haldamisel Euroopa Liidu finantshuvide kaitse taseme, mis on samaväärne käesoleva määruse kohaselt nõutavaga …”.
5.

Määruse ettepaneku artiklites 18a ja 18g sätestatakse kord, mille kohaselt loob komisjon rahvusvahelises tarneahelas tegutsevate era- või avalik-õiguslike teenuseosutajate esitatud andmete põhjal andmehoidla, analüüsib seda ning jagab saadud teavet liikmesriikide ametiasutustega. Artikli 18a lõike 6 ja artikli 18g lõike 3 kohaselt on juurdepääs andmehoidlale vaid teatud komisjoni talitustel ja liikmesriikide ametiasutustel; teistele institutsioonidele võib andmeid edastada vaid teatud tingimustel. Nimetatud teisese õiguse sätted ei tohi aga piirata kontrollikoja auditipädevust, mis on sätestatud esmases õiguses, nimelt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõikes 3. Kuigi ranges mõttes ei ole muudetud määruses (EÜ) nr 515/97 vajalik viidata kontrollikoja auditipädevusele, oleks sellegipoolest kasulik asjaomastes artiklites välja tuua, et need sätted „ei piira kontrollikoja juurdepääsuõigust dokumentidele ja teabele, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõikes 3”. Nimetatud täpsustus tagaks selle, et kõik määruse rakendamisega seotud pooled oleksid teadlikud kontrollikoja auditipädevusest ja asjaolust, et seda ei saa piiravate tingimustega kitsendada. Samal põhjusel oleks kasulik lisada artiklisse 29 viide kontrollikoja õiguse kohta omada juurdepääsu tolliinfosüsteemile.
5.

Kontrollikoda väljendas arvamustes nr 7/2014, nr 2/2012, nr 2/2008 ja nr 2/2006 muret selle üle, et ELi eelarve rahastamiseks kasutatav omavahendite süsteem on keerukas ega ole piisavalt läbipaistev. Kavandatud muudatused ei muuda praegust süsteemi oluliselt; nendega käsitletakse vaid protsessi neid osi, mis puudutavad nõutavate summade kättesaadavaks tegemist. Osa kavandatud muudatustest võib aidata täita komisjoni vajadusi, mis puudutavad likviidsust ja selle juhtimist. Kontrollikoda märgib ka, et mõned kavandatud muudatused käsitlevad teemasid, mis kontrollikoda on oma varasemates arvamustes, aastaaruannetes ja eriaruannetes tõstatanud.
15.

Komisjonil on EFSI kavaga seoses mitu ülesannet. Komisjon haldab ELi tagatisfondi ning on juhtorgani liige, kes vastutab strateegiliste suundade kindlaksmääramise ja investeeringute komitee koosseisu ametissenimetamise eest. Lisaks on komisjon EIP direktorite nõukogu liige, kellega konsulteeritakse enne iga EIP rahastamis- ja investeerimistehingu heakskiitmist. Kõik need ülesanded annavad komisjonile vajaliku õiguse ning asjakohase teabe, et võtta täielik vastutus ELi vahendite tegeliku kasutamise eest, nagu sätestatud ELi lepingu artikli 17 lõikes 1 ja ELi toimimise lepingu artiklis 317. Määruses ei ole seda kohustust selgelt välja toodud.
Arvestades eelkõige artikli 106 lõike 1 punktis d viidatud juhte, tuleks ettepanekut täiendada, et viia see kooskõlla direktiivi 2014/24/EL artikli 57 lõikega 1. Seda põhjusel, et menetlusest kõrvalejätmise nõue on selle kohaselt põhjendatud üksnes siis, kui ettevõtja (või tema esindaja) suhtes on kõnealuses süüteos langetatud lõplik süüdimõistev kohtuotsus. Artiklis 108 viidatud sihtotstarbelisel toimkonnal puuduks pädevus sellist tüüpi süütegude tõendusmaterjali kogumiseks. Tekib õigustatud küsimus, kuidas selline organ pettuse, korruptsiooni või laste tööjõu kasutamise kindlaks teeks. Tasub märkida, et kui Euroopa Liidu vahenditest rahastatava riigihankemenetluse või toetuslepingu puhul on tuvastatud pettusele või korruptsioonile viitavat käitumist ja kui selle kohta ei ole tehtud lõplikku kohtuotsust, võib vastutavad pooled artikli 106 lõike 1 punkti b ja/või f alusel riigihankemenetlusest kõrvale jätta, sest sellist käitumist võib määratleda kui eeskirjade eiramist (17) ja/või lugeda seda ametialaste käitumisreeglite oluliseks rikkumiseks.

Samuti tuleb meeles pidada, et ettevõtja jäetakse menetlusest kõrvale ka siis, kui tema suhtes on rahvusvahelise (ÜRO või EL) või siseriikliku rahalise karistuse raames tehtud rahaliste vahendite külmutamise otsus. Selline otsus on hankijale siduv, olenemata sellest, kas finantsmääruse artiklit 106 kohaldatakse või mitte. Kontrollikoda teeb ettepaneku järgmiseks täienduseks:
15.

Selguse ja läbipaistvuse parandamiseks teeb komisjon ettepaneku selgitada liikmesriikide ja Euroopa tasandi erakondade vahelist seost. Ettepanekus öeldakse, et „Euroopa tasandi erakond peab esitama taotluses tõendid selle kohta, et tema liikmeserakonnad on oma veebisaitidel 12 kuu jooksul kuni taotluse esitamiseni katkematult avaldanud Euroopa tasandi erakonna programmi ja logo ning teabe [---]“. Ehkki kontrollikoda peab positiivseks komisjoni kavatsust selgitada Euroopa tasandi ja liikmesriikide erakondade vahelist seost, leiab ta, et selle nõude kontrollimine ja „katkematu avaldamise“ tõendamiseks vajaliku tõendusmaterjali kogumine on praktikas keeruline.
II.

Kõnealuse ettepaneku koostamine ei hõlmanud põhjalikku ja dokumenteeritud mõjuhinnangut. Ettepanekule oli lisatud finantsmääruse kohaselt eelhindamine. Me märgime siiski, et komisjon ei viinud läbi hindamist, et uurida programmi ja muude ELi meetmete kattumist ja koostoimet ning hinnata paremini selle lisaväärtust. Nagu täheldasime oma eriaruandes nr 19/2017, leidis komisjon, et programmi Herakles II raames oleks olnud võimalik rohkem ära teha, et parandada komisjoni talituste vahelist koostööd, et vältida kattuvusi ja saada kasu programmide koostoimest.
38.

Kontrollikoda leiab, et kavandatud aruandlusnõuete läbipaistvust ja ulatust on võimalik parandada. Meie hinnangul vähendab asjaolu, et statistiliste andmete saatmine on teatavate liikmesriikide jaoks (need, kellel puudub kesktasandil kättesaadav statistika) vabatahtlik ja et andmeid ei esitata poliitikavaldkondade kaupa, selle sätte tõhusust. Lisaks tuleks oodata kuus aastat pärast ülevõtmise tähtaega ja kaheksa aastat alates direktiivi jõustumisest, et statistilistes andmetes sisalduvat teavet avalikult kasutada. Selline ajavahemik tundub olevat ebaproportsionaalselt pikk ja vastuolus artikli 21 lõikes 2 sätestatud liikmesriikide kohustusega esitada „kogu asjakohane teave“ seoses direktiivi rakendamise ja kohaldamisega.
6.

Samas muudetakse artikli 36 lõigetes 2–7 sõnastust ja tingimusi, mis on sätestatud üldise finantsmääruse artiklis 236, kuid lisatakse ka uusi tingimusi. Näiteks nähakse kavandatud 11. EAFi finantsmääruse artiklis 36 ette, et eelarvetoetuse eesmärk on tugevdada liidu ja AKV riikide või ÜMTde vahelist lepingulist partnerlust, et toetada muu hulgas jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu ning kaotada vaesus. Nimetatud eesmärgid ei sisaldu üldises finantsmääruses. Kontrollikoda leiab, et need vastuolud suurendavad võimalust, et üldise finantsmääruse tõlgendamisel ja kohaldamisel võib tekkida segadust ja arusaamatusi.
27.

Sellega seoses märgib kontrollikoda, et kontrollikoja auditite käigus on täheldatud juhtumeid, kus riiklike ja ELi vahendite maksmine võib sõltuda eelarvevahendite olemasolust ( 11 ) . Komisjon on kontrollikoda teavitanud, et ta on esitanud ettepanekud järgmise mitmeaastase finantsraamistiku reeglite kohta, ( 12 ) millega kohustatakse riikide ametiasutusi täitma rea kohustusi, et tagada toetusesaajatele tehtavad täielikud ja õigeaegsed väljamaksed. Kontrollikoda märgib siiski, et ühissätete määruse ettepanekus on ka säte, mis kohustab liikmesriikide ametiasutusi tagama, et toetusesaajale tehakse makse tingimusel, et selleks on olemas vajalikud rahalised vahendid ( 13 )
Artikli 9 lõige 1

Enne teise lõigu viimast lauset tuleks lisada järgmine lause: „Komisjoni kirjas nimetatud parandus tuleks lisada järgmisse käibemaksuaruandesse.“
28.

Ettepaneku seletuskirjas märgitakse, et „pikemas perspektiivis on õnnetuste ennetamine ja nende mõju minimeerimine tänu paremale valmisolekule kulutõhusam kui neile reageerimine“. Valmisolek on kriisiohje olulisim tugisammas; see on olnud keskne kontseptsioon alates liidu elanikkonnakaitse mehhanismi loomisest. Meie arvates tähendab I lisa väljajätmine, et iga strateegilise samba jaoks ei ole enam minimaalne rahaeraldis tagatud. Oleme seisukohal, et õigusaktides tuleks meelde tuletada, et komisjon peaks investeerima katastroofide ohjamise tsükli kõigisse kolme strateegilisse sambasse (ennetamine, valmisolek ja reageerimine).
7.

Kogu ELis on vaja teha suuri investeeringuid, et saavutada 2050. aastaks ELi üleminek kliimaneutraalsele majandusele. ELi toetus, millega tagatakse, et see üleminek on õiglane ja kõiki arvestav, peaks olema suunatud piirkondadele, mida see kõige rohkem mõjutab ja kus sellel on suurim mõju.
Taaste- ja vastupidavuskava on rahuldav — kui kriteeriumide 2.1 ja 2.2 hinne on A ja — muude kriteeriumide puhul on kõigi hinne A või A-sid on rohkem kui B-sid ja C-sid ei ole

Taaste- ja vastupidavuskava on ebarahuldav — kui kriteeriumide 2.1 ja 2.2 hinne ei ole A ja — muude kriteeriumide puhul on B-sid on rohkem kui A-sid või vähemalt üks C

Taaste- ja vastupidavuskava on rahuldav — kui kriteeriumide 2.1 ja 2.2 hinne on A ja — muude kriteeriumide puhul on kõigi hinne A või A-sid on rohkem kui B-sid ja C-sid ei ole
9.

Tulemuslikkuse ja rahastamise vaheline seos on ettepanekus suhteliselt nõrk ning on suur oht, et rahastuse kasutamine ei aita lõpetada mõne piirkonna suurt sõltuvust CO 2 -mahukast tegevusest. Seda ohtu võimendab veelgi programmi piiratud aeg – kui tööhõive eeldatavat vähenemist CO 2 -mahukates sektorites kõnealuse perioodi jooksul ei saavutata, on oht, et ülemineku rahastamiseks eraldatakse veel rahalisi vahendeid. Üldised märkused — Vajadus tugevama seose järele ELi kliima- ja keskkonnaeesmärkidega; — puudub analüüs selle kohta, mida saavutati varasemate õiglaseks üleminekuks eraldatud vahenditega; — seos tulemuslikkuse ja rahastamise vahel on nõrk; — on oht, et üleminekut tuleb uuesti rahastada.
31.

REACT-EU ettepaneku eesmärk on pakkuda mitme lisavahendite kiiret kasutussevõtmist võimaldava erakorralise meetme rakendamise kaudu liikmesriikidele lühikese ja keskmise aja jooksul lisatoetust. Paratamatult on aga keeruline ühendada omavahel eesmärke tagada liikmesriikidele rahastus võimalikult kiiresti ning teha see kättesaadavaks seal, kus seda on kõige rohkem vaja, ja nii, et selle mõju oleks tõenäoliselt suurim. Ettepaneku kohaselt tuleks REACT-EU raames eraldatud rahastust hallata olemasolevate struktuuride abil, mis on mõistlik ja pragmaatiline idee. Ettepanekuga antakse aga liikmesriikidele vahendite kasutamisel vabad käed ning see ei sisalda üksikasjalikku teavet selle kohta, kuidas REACT-EU vahendit muude ELi instrumentide ja riiklike kavadega kooskõlastatakse.
COVID-19 puhangul on kõigis ELi liikmesriikides enneolematu mõju kodanike tervisele ja majanduse vastupanuvõimele. Seda arvesse võttes teeb Euroopa Komisjon ettepaneku võtta selle mõju leevendamiseks kasutusele Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendid „ajutise ja erakorralise meetmena, [---] ilma et see piiraks nende normide kohaldamist, mida tuleks kohaldada tavapärastes tingimustes“ ( 1 ) . Komisjon möönab, ( 2 ) et kriisile reageerimise meetmeid tuleb rahastada peamiselt liikmesriikide eelarvetest. Komisjoni ettepanekud on esitatud ettepanekus muuta kaht määrust, millega reguleeritakse fondide kasutamist aastatel 2014–2020: ühissätete määrust, mis hõlmab eri fondidega seotud eeskirju, ( 3 ) ja Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) käsitlevat määrust ( 4 ) . Komisjon on viimastel nädalatel võtnud veel meetmeid ( 5 ) . Need ei ole vormiliselt käesoleva arvamuse teema, kuid neid on vajaduse korral arvesse võetud.
Kummalgi juhul ei tehtud mõjuhindamist – see puudutab nii komisjoni muudetud ettepanekut ühissätete määruse kohta kui ka sellega kaasnevat ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse õiglase ülemineku fond. Ettepaneku kohaselt oli see tingitud ajapuudusest ja varasemast tööst, mida oli tehtud algse ühissätete määruse ettepaneku raames ( 5 ) . 2016. aasta aprillis tunnistasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon mõjuhindamiste tähtsust õigusaktide kvaliteedi parandamise vahendina ( 6 ) . See hõlmab komisjoni tehtavaid kohustuslikke mõjuhindamisi seadusandlike algatuste kohta, millel on eelduste kohaselt märkimisväärne majanduslik, keskkonna- või sotsiaalne mõju. Oleme varem leidnud, et õigusaktide kvaliteet on oluline ka halduskoormuse vähendamiseks ja programmide hea kavandamise tagamiseks ( 7 )
19.

Joonisel 1 (vt punkt 13 ) on näidatud, et praeguse programmitöö perioodi eelviimase aasta lõpus on ELi keskmine EAFRD toetuse kasutamise määr 53 %. See tähendab, et nagu ka eelmistel programmitöö perioodidel, kasutatakse oluline osa rahalistest vahenditest perioodil n + 3. 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku määruse ettepaneku Selle näiteks on EAFRD toetuse kasutamise määr perioodil 2014–2020.(vt punkt) on näidatud, et praeguse programmitöö perioodi eelviimase aasta lõpus on ELi keskmine EAFRD toetuse kasutamise määr 53 %. See tähendab, et nagu ka eelmistel programmitöö perioodidel, kasutatakse oluline osa rahalistest vahenditest perioodil n + 3. 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku määruse ettepaneku ( 22 ) kohaselt peaks komisjon esitama uue mitmeaastase finantsraamistiku 2025. aastal. Kuid 2025. aastal ei ole 2014.–2020. aasta hindamise tsükkel veel lõpule viidud, mis suurendab veelgi lõhet mitmeaastase finantsraamistiku kavandamise ja eelmistel programmitöö perioodidel tehtud kulutuste hindamise vahel. See tähendab, et komisjon koostab oma ettepaneku 2027. aasta järgse ÜPP kohta ilma, et oleks hinnanud täielikult 2014.–2020. aasta ÜPP tulemuslikkust.
Ettepaneku kohaselt hindab komisjon Brexitiga kohanemise reservi tulemuslikkust, tõhusust, asjakohasust, sidusust ja ELi lisaväärtust ( 21 ) . Kuigi me tunnistame, et oluline on leida õige tasakaal seirenõuete ja liikmesriikidele seatava halduskoormuse vahel, märgime, et rahalise toetuse taotlused peavad sisaldama üksnes väljundnäitajate väärtusi ( 22 ) . Kuigi need väljundnäitajad on mõõdetavad, annavad nad (nagu me juba varem märkisime) vaid piiratud teavet selle kohta, kas konkreetne meede oli Ühendkuningriigi liidust väljaastumise negatiivsete tagajärgedega tegelemisel tulemuslik ( 23 ) . Lisaks ei nõuta ettepanekus liikmesriikidelt eespool nimetatud näitajatele eesmärkide seadmist, mistõttu on veelgi raskem anda sisulist hinnangut Brexitiga kohanemise reservi tulemuslikkusele.
9.

Kontrollikoja märkus on teatud mõttes asjakohane, kuid see ei olnud EMEA jaoks prioriteetne, teades, et praegused süsteemid, nii protseduurid kui ka tarkvara, on olnud olemas alates 1998. aastast ning on pakkunud raamatupidamisaruannete koostamiseks vajalikke ja täpseid andmeid. Neid süsteeme ei ole alates uute finantsmääruste kohaldamisest muudetud. Eelarvevahendite käsutaja poolt määratletud süsteemid valideerib raamatupidaja ametlikult 2004. aasta jooksul.
Ühenduse keskkonnapoliitika, võttes arvesse ühenduse eri piirkondade olukorra mitmekesisust, seab eesmärgiks kaitstuse kõrge taseme. See rajaneb ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille järgi tuleb võtta ennetusmeetmeid ja keskkonnakahjustus heastada eeskätt kahjustuse kohas, saastaja peab aga maksma. (…) Oma (…) poliitikat ette valmistades võtab ühendus arvesse kättesaadavaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid (…). (Asutamislepingu artikkel 174)

Luua Euroopa keskkonnavaatlusvõrk, mis annab ühendusele ja liikmesriikidele usaldusväärset teavet, et nad saaksid: a) rakendada vajalikke keskkonnakaitse meetmeid; b) hinnata nende rakendamist; c) kindlustada, et avalikkus on keskkonna seisundist hästi informeeritud.

— Anda ühendusele ja liikmesriikidele vajalikku teavet — Talletada ja hinnata andmeid keskkonnaolukorra kohta ning anda aru selle kvaliteedi kohta — Kindlustada keskkonnaandmete võrreldavus Euroopa tasandil — Soodustada Euroopa keskkonnateabe lülitamist rahvusvahelistesse programmidesse — Avaldada iga viie aasta järel aruanne keskkonna seisundi, muutuste ja väljavaadete kohta — Soodustada keskkonnaalase prognoosimismetoodika, samuti keskkonnale tekitatud kahju hindamise metoodika arendamist ning teabevahetust keskkonnale tekitatava kahju ennetamise tehnoloogia osas

Koosseis — Üks esindaja igast liikmesriigist — Kaks esindajat komisjonist — Kaks Euroopa Parlamendi poolt nimetatud teadlast Ülesanded Võtta vastu tööprogramm ja tagada selle rakendamine 2. Tegevdirektor Määratud haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul 3. Nõuandev kogu Koosneb ühest esindajast iga liikmesriigi kohta; nõustab tegevdirektorit 4. Teaduslik komitee Koosneb pädevatest keskkonnaspetsialistidest, kelle määrab ametisse haldusnõukogu 5. Välisaudit Kontrollikoda 6. Eelarve täitmise eest vastutav asutus Parlament, nõukogu soovitusel

27,5 miljonit eurot (25,1 miljonit eurot), Ühenduse panus: 77 % (76 %) Personali suurus 31. detsembril 2003 Töökohtade arv ametikohtade loetelus: 111 (106) Täidetud töökohad: 95 (85) +16 (26) muu personal (ajutised lepingud, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid, kohalik personal, ajutine personal) Kogu personal: 111 (111) määratud järgmiste ülesannete täitmiseks: operatiivülesanded: 69 (69) haldusülesanded: 41 (41) segaülesanded: 1 (1)
8.

Tulude ja kulude aruanne osutab kahjule, mis on kogunenud mitme eelarveaasta jooksul ja mida fond on palunud komisjonil hüvitada. Komisjon on käsitlenud vastavaid makseid 2003. eelarveaasta toetustena, mis tähendab, et kahjusid ei ole kinnitatud. Kui teatud aastal on raamatupidamiskonto aruande jääk negatiivne, siis tuleb fondi finantsmääruse uute sätete kohaselt koostada järgmiseks aastaks paranduseelarve. (4)
9.

2004. aasta märtsis tehti algust infosüsteemide parendamisega. Täiustamise põhieesmärkideks on: 1) tagada IT süsteemide töökindlus; 2) luua, dokumenteerida ja juurutada kasutusprotseduure; 3) ratsionaliseerida IT tarkvarasüsteeme, tööprotsesse ja infovoogu. Nimetatud meetmed peaksid kindlustama ametile efektiivse infosüsteemi, mis vastab tema kasvavale tegevusmahule.
8.

Bilansis on märgitud 216 048 euro suurune sissenõudmata summa, mis kajastab aastatel 1997–2001 makstud käibemaksu. Enamus sellest summast (206 553 eurot) on seotud tagasimaksetaotlustega, mida Prantsusmaa ametivõimud on keeldunud maksmast. Amet peaks esiteks uurima võimalikke õiguslikke abinõusid selle summa sissenõudmiseks ja seejärel tegema vajalikud kohandused.
1.

Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus (edaspidi “järelevalvekeskus”) asutati nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 302/93. (1) Selle peamine eesmärk on koguda andmeid narkootikumide ja narkomaania kohta, et koostada ja avaldada objektiivset, usaldusväärset ja Euroopa tasandil võrreldavat teavet. Teave peaks võimaldama analüüsida nõudlust narkootikumide järele ning võimalusi nii selle kui muu narkootikumituruga seotud tegevuse vähendamiseks. Tabelis 1 on järelevalvekeskuse esitatud info põhjal tehtud kokkuvõte selle pädevusvaldkondadest ja tegevusaladest.
5.

Audit andis kontrollikojale piisava kindluse selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta kohta on usaldusväärne. Võtmata arvesse punktis 13 kirjeldatud olukorda, sai kontrollikoda piisava kindluse, et aruande aluseks olevad tehingud on kokkuvõttes seaduslikud ja korrektsed.
9.

Kontrollikoja poolt tuvastatud puudused olid tingitud asjaolust, et ameti tegevus oli alles käivitamisel. 2004. aasta veebruaris moodustati personaliosakond, milles on spetsiaalne töölevõtmisüksus. Nimetatud üksus on oma töökorra juba kehtestanud ja vahendid kasutusele võtnud. Amet kaalub arvutipõhise töölevõtmiste haldussüsteemi kasutuselevõtmist alates 2005. aasta jaanuarist.
1.

Eurojust, mis alustas tegevust 2002. aasta lõpus, loodi nõukogu otsusega nr 2002/187/JSK, (1) et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu. Selle eesmärk on parandada koordineerimist mitut Euroopa Liidu liikmesriiki ja ka mitteliikmesriike hõlmava uurimise ja kohtu alla andmise osas. Tabelis 1 on Eurojusti poolt esitatud teabe põhjal tehtud kokkuvõte selle volituste ja tegevuse kohta.
11.

Mis puudutab lepinguid 2002/0117 (22 483 EUR), 2002/0143 (25 000 EUR) ja 2003/0069 (32 257,50 EUR), siis CEDEFOP tahaks juhtida Teie tähelepanu sellele, et: a) lepingud 2002/0117 ja 2002/0143 puudutavad aastat 2002; b) lepingud 2002/0117 ja 2003/0069 sõlmiti ühe ja sama lepingupartneriga ning c) kõik siin käsitletavad lepingud on väikese lepingusummaga lepingud. Pakkumisele kutsutud isikute nimekirjad, mis viisid kolme ülalmainitud lepingu sõlmimiseni, tuginesid terviklikule potentsiaalsete kvalifitseeritud töövõtjate loetelule, mis tulenes CEDEFOPi kutsest nr AMI/VET/2000-1 näitama üles oma huvitatust. Nagu kinnitavad ka audiitoritele esitatud andmed, adresseeriti need pakkumiskutsed objektiivsete ja mittediskrimineerivate, kuid iga konkreetse lepingu olemusele vastavate spetsiifiliste kriteeriumide alusel valitud organisatsioonidele/füüsilistele isikutele, nagu on kehtivate reeglitega ette nähtud, ehkki mitte kõigile potentsiaalsetele töövõtjatele ülalmainitud loetelust. Nagu tõestavad nii de jure kui ka de facto kontrollikojale esitatud andmed, aktsepteeriti kõnealuseid lepingupartnereid ülalnimetatud huvi ülesnäitamiskutse raames kvalifitseeritud potentsiaalsete töövõtjatena. Ehkki nende nimed ei esinenud audiitoritele esitatud nimekirjas (tingituna tollal kehtinud detsentraliseeritud menetlusega seonduvatest raskustest), ei saa nende kvalifitseeritud potentsiaalse töövõtja staatust kuidagi vaidlustada. Keskus rõhutab, et menetlused, mille tulemuseks oli kõnealuste lepingute sõlmimine, olid kehtivate reeglitega kooskõlas.
11.

Agentuur märgib, et kontrolli tugevdamiseks kulutuste üle lisatakse kõigisse teemakeskustega alates 2003. aasta septembrist sõlmitavatesse lepingutesse klausel, et abisaaja viib läbi toetuselepinguga saadud summade kasutamise kohta välise auditi. Audiitorid esitavad professionaalse arvamuse, kusjuures auditi eesmärk on kinnitada, et abisaaja poolt agentuurile esitatud finantsdokumendid on kooskõlas lepingu rahandusalaste sätetega, et deklareeritud kulud on tegelikud kulud ning et kõik laekumised on deklareeritud.
8.

Viimastel aastatel on ametil tulnud rakendada laiaulatuslikku finantsmääruse ja raamatupidamisprotseduuride reformi. Peeti mõistlikuks samal ajal mitte muuta põhilist panka, sest meie süsteemid on integreeritud selle panga elektroonilise maksesüsteemiga. Nüüd, mil on amet jõudnud finantsmääruse rakendamisel lõppjärku, kuulutatakse käesoleva aasta viimasel kvartalil välja hankekonkurss. Tuleb siiski märkida, et tänu otsestele läbirääkimistele pangaga ja automatiseeritud maksetele on suudetud oluliselt vähendada pangaülekannete kulusid. Samuti tehakse kapitalipaigutusi vastava päeva turukursi alusel, saades kuni kolmelt pangalt üksikpakkumisi.
12.

Amet üritab kõikide vahenditega tagada, et ÜRO Esindus Kosovos (UNMIK) täidaks oma vastavaid kohustusi. EÜA poliitika ongi nõuda just õigeaegset ja õiges vormis aruannete esitamist vastavalt lepingutele ning lükata need tagasi, kui need ei vasta lepingule. Ühtegi järgmist makset ei teostata enne, kui nõutud finantsandmed ja dokumendid on kontrollitud. EÜA rahastab auditeid nende rakendamise kõige sobivamal hetkel, tavaliselt kas lepingu lõppemise eel või kohe kui leping on lõpetatud. Need auditid “kuuluvad ÜRO finantsmäärustes, eeskirjades ja direktiivides sätestatud sise- ja välisauditeerimisele”, nagu sätestatakse FAFA artikli 1 lõikes a.
9.

Välja arvatud kaks esimest, olid kõik 2004. eelarveaasta ülekande otsused põhjendatud. Amet on võtnud kasutusele vajalikud meetmed kontrollikoja poolt kirjeldatud olukordade suhtes, et need tulevikus ei korduks.