ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 10.12.2008 
SEK(2008) 3022 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile: 
 
Ettepanek:  
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, 
 
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1692/ 2006 teise Marco Polo programmi loomise 
kohta, et anda ühenduse finantsabi kaub aveosüsteemi keskko nnakaitsemeetmete 
tõhustamiseks (Marco Polo II) 
 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
{KOM(2008) 847 lõplik} 
{SEK(2008) 3021} 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1692/ 2006 teise Marco Polo programmi loomise 
kohta, et anda ühenduse finantsabi kaub aveosüsteemi keskko nnakaitsemeetmete 
tõhustamiseks (Marco Polo II) 
 
Mõju hindamise kokkuvõte 
Marco Polo programm aitab saavutada ELi tran spordipoliitika eesmärki tagada jätkusuutlik 
liikuvus Euroopas. Programm toetab selle eesmär gi saavutamist sellega, et aitab vähendada 
liiklusummikuid maanteedel ning edendab teiste, säästlikumate transpordiliikide kasutamist. 
Seetõttu toetatakse programmi raames pr ojekte, mille eesmärk on vältida kaubavedu 
maanteedel või suunata veoseid maan teedelt ümber keskkonnasõbralikumatele 
transpordiliikidele, millel on kasutamata potentsiaali, nagu mere-, raudtee ja siseveetransport. 
1. PROBLEEMI MÄÄRATLEMINE  
Teise Marco Polo 2008. aasta pr ojektikonkursi tulemused ja es imese Marco Polo programmi 
välishindamine on näidanud, et ehkki programmiga on ümbers uunamist märkimisväärselt 
suurendatud, on väga tõenäoline, et programm ei suuda saavutada õiguslikus aluses seatud 
eesmärki – vältida suurt osa või suunata ümber oluline osa Eu roopa rahvusvahelise 
autokaubaveo prognoositavast kogukasvust. 
Programmi viiakse ellu iga-aastaste projektikonkursside kaudu. Aasta-aastalt on 
rahastamistaotluste arv ja seega ka ta otlustega hõlmatud liikluse vältimine või 
ümbersuunamine vähenenud, mis näitab võimalike taotlejate huvipuudust. Huvi vähenemise 
võimalikud põhjused on järgmised:  
• programmi vähene nähtavus, mistõttu võimalikud abisaajad ei teagi sellest; 
• võimalike toetusesaajate vähene motiveer itus, mille taga on programmi keerukus, 
sobimatud rahastamismehhanismid või madal rahastamise määr. Programmi aluseks oleva 
määruse tekstis võib näha järgmisi probleeme: 
– programmi ulatus on ebaselge  või ebasobiv (artikkel 3); 
– toetusesaajate abikõlblikkuse tingimuse d on ebaselged või ebasobivad (artikkel 
4); 
– projektiliikide määratlus on ebaselge või ebasobiv (artikkel 5); 
– projektide esitamise ja väljavalimise ko rra üksikasjalikud eeskirjad on ebaselged 
või ebasobivad (artikkel 6); 
– rahastamistingimused ja -nõuded on ebas elged või ebasobivad (I lisa);  
– haldustavad on ebaselged või ebasobivad; 
– rahastamisvahendid ja toetused on ebasobivad. 
ET 3   ET 2. EESMÄRGID  
Üldeesmärk on aidata programmil saavutada oma eesmärki – vältida suurt osa või suunata 
maanteedelt ümber suur osa rahvusvaheliste  autovedude prognoositavast kasvust, mis on 
hinnanguliselt 20 miljardit tkm aastas. 
Selleks tuleb tegelda probleemi alus eks olevate teguritega. Seetõttu on vaja võtta meetmeid, et 
parandada programmi nähtavust ja motiveerida võimalikke toetusesaajaid osalema liikluse vältimise ja ümbersuunamise projektides. Võimalike toetusesaajate motivatsiooni saab tõsta õigusakti lihtsustamise, selgitamise või muutmise abil. 
Programmi mis tahes kavandatavad muudatused tuleb kiiresti vastu võtta, et need saaks 
võimalikult kiiresti ellu viia. Po liitikat mõjutavad põhj alikud muutused tule b kõrvale jätta, et 
muudatuste suhtes kokkuleppele jõudmine ei  jääks liiga hiljaks (programm kestab 
ajavahemikul 2007–2013). 
3. V
ÕIMALIKUD POLIITIKAVARIANDID  
Variant A  – Baasstsenaariumis  võetakse arvesse komisjoni seniste meetmete mõju: 
1. Alates 1. märtsist 2008 on programmi j uhtimine usaldatud koos teiste ühenduse 
programmidega Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutusele (EACI). See suurendab programmi nähtavust ja  juhtimismenetluste sujuvust. 
2. Järgides määruse I lisa punkti 2 alapunktiga  d ette nähtud menetlust, kahekordistab 
komisjon rahastamise maksimummäära 1 eurolt välditud või maanteedelt ümber suunatud 500 
tkm kohta 2 eurole. 
Variant B  – Õigusliku aluse osaline läbivaatamine  määruse osade järgmiste muudatustega, 
mis ei mõjuta poliitikat. 
B.1 – Programmis osalemise lihtsustamine mi kroettevõtete jaoks. Selle saavutamiseks 
B.1.1 – võimaldatakse toetust taotleda üksikutel ettevõtjatel.  Sellise võimaluse 
andmisega muudetakse abikõlblikkuse tin gimused selgemaks ja lihtsamaks;  
B.1.2 – võimaldatakse eriti madalat künnist  siseveeteede projektidele ja 
mikroettevõtetele.  Projektidele, mille eesmärk on suunata veoseid maanteedelt 
siseveeteedele, nähakse ette madalam er ikünnis. Siseveeteede sektor on selleks 
ammu soovi avaldanud ja seda soovita ti ka esimese Marco Polo programmi 
välishinnangus; 
B.1.3 – tagastatakse mikroettevõtetele  taotluste ettevalmistamise kulud . Auto- ja 
siseveetranspordi sektorile  iseloomulikele mikroette võtetele makstakse ühekordse 
väljamaksena tagasi taotluste ettevalmistamise kulud. 
B.2 – Abikõlblikkuse künniste muutmine järgmiselt: 
B.2.1 – madaldatakse ja lihtsustatakse  projektide abikõlblikkuse künniseid . See 
toob juurde väiksemaid projekte ning aitab saavutada programmi eesmärke;  
ET 4   ET B.2.2 – tühistatakse liikluse vältimise projektide erikünnis . Liikluse vältimise 
meetmete suhtes määrusega ette nähtud 10 % erikünnis on samuti ta kistus, mis ei ole 
teatavatel projektidel veel võimald anud saada Marco Polo toetust.  
B.3 – Rahastamise määra suurendamine järgmiselt: 
B.3.1 – ümbersuunamise arvutamisel võetakse arvesse ka veokit . 
Ümbersuunamise arvutamisel tuleks arvesse  võtta ka veost kandva veoki kaalu. 
Maanteeummikuid ei põhjusta mitte ainult ve osed ise, vaid ka veokid ja konteinerid, 
isegi kui need on tühjad; 
B.3.2 – erandjuhul lubatakse projektide le pikemat rakendusperioodi . 
Välishinnangus soovitatakse pike ndada projektide maksimaals et kestust, kui projekti 
algus on viibinud. Erakorralise pikendami se võimalus suurendab toetusesaajate 
kindlustunnet, et projekti käivitamisega kantud kahj u hüvitatakse neile ühenduse 
toetusega, isegi kui projek tide algus on viibinud. Eesmär kide õigeaegne saavutamine 
on tihti osutunud raskeks ka ühise õppe m eetmete puhul, millel on praegu teistest 
meetmetest lühem rakendusperiood. Mõlemal juhul nähakse ette pikendamisvõimalus. 
B.4 – Lihtsustamismeetmed: 
B.4.1 – infrastruktuuri rahastamise tingimuste lihtsustamine.  Praegune 
infrastruktuuri rahastamise raamistik on keerukas, sellega lisatakse projektide 
rakendamise tähtaegadele palju erandeid ja piiranguid ning nõutakse keerukaid 
arvutusi igale projektile võimaldatava lõpliku toetuse kindlakstegemiseks; 
B.4.2 – programmi haldustavade lihtsustamine . Programmi juhtimistsükkel 
projektikonkursi kavandamisest kuni lepingu te allkirjastamiseni kestab 470 päeva, 
mida on liiga palju, arvestades, et to etusesaajad on ettevõtjad, keda mõjutavad 
kiiresti muutuvad turutingimused. Komisj on muudab projektikonkursi käivitamise ja 
lepingute sõlmimise otsuste vast uvõtmise protsessi sujuvamaks. 
Variant C – Õigusliku aluse täielik läbivaatamine  
Kuna programmi tulemuste parandamiseks on vaja  kiiresti tegutseda, ei tule poliitikavalikuid 
mõjutav programmi täielik läbivaatamine kõne alla  ja seda ei analüüsita. Seetõttu jäävad 
käesolevast hinnangust välja kõik meetmed, m illega kaasneksid järgmised muudatused: 
programmi ulatuse, projekti liikide määratluste ja ühenduse abi ülempiiride muutmine. 
Variant D – Programmi rakendamise peatamine 
Programmi rakendamise peatamise hüpoteetilis t võimalust ei analüüsita, kuna kõnealune 
programm on lahutamatu osa ELi transpordipo liitikast, nagu seda on määratletud ELi 
transpordipoliitika valge raamatu 2006. aasta läbi vaatamise käigus, ja programmiga on juba 
saavutatud liikluse märkimisväärne ümbersuunamine. 
ET 5   ET 4. MÕJUANALÜÜS  
 Variantide mõju  
Variant  Mõju 
(majandusele 
ja 
keskkonnale, 
sotsiaalsed 
hüved)  Tõhusus  Toetuse jaotus 
projektiliikide 
vahel Lihtsustamine  Areng aja 
jooksul  Mõju ELi-välistele 
riikidele / 
teatavatele 
geograafiliste
le 
piirkondadel
e Halduskulud  
Variant A – Baasstsenaarium 
ELi tasandil ei 
võeta meetmeid  ++ -- Neutraalne  + + Neutraalne  + 
Variant B – Õigusliku aluse osaline läbivaatamine 
Meetmed väikeettevõtjate toetamiseks (B.1)  
Üksikute 
ettevõtete 
osalemine  + Neutraalne  ++ ++ Neutraaln
e Neutraalne  + 
Siseveetranspord
i künnis  + Neutraalne  ++ - Neutraaln
e + - 
Kulude 
tagasimaksmine  + Neutraalne  + - + Neutraalne  - 
Meetmed abikõlblikkuse künniste muutmiseks (B.2)  
Miinimumkünni
sed + Neutraalne  ++ + Neutraaln
e + + 
Liikluse 
vältimise künnis  + Neutraalne  + + Neutraaln
e Neutraalne  + 
Meetmed rahastamise määra suurendamiseks (B.3)  
Ümbersuunamis
e arvutamine  ++ -- - ++ Neutraaln
e ++ + 
Rakendusperioo
d ++ Neutraalne  Neutraalne  - Neutraaln
e Neutraalne  - 
Lihtsustamismeetmed (B.4)  
Infrastruktuuri 
rahastamine  + Neutraalne  Neutraalne  ++ Neutraaln
e Neutraalne  + 
Menetlused  + Neutraalne  Neutraalne  +++ ++ Neutraalne  +++ 
ET 6   ET 5. VARIANTIDE VÕRDLUS  
Variandi A hindamise tulemuse d näitavad, et kui määrust ei muudeta, siis programmi mõju 
küll suureneb, kuid eesmärkide saavutamise tõhusus väheneb ja isegi kui ümbersuunamise tulemused paranevad, jääb õiguslikus alus es seatud eesmärk siiski saavutamata. 
Variandi B puhul on kõiki meetmeid hinnat ud tõhusaks ja need täiendavad üksteist. 
Hinnangulise mõju alusel saab need meetmed järjestada järgmiselt: 
Rahastamise määra suurendamise meetmete (B.3) mõju on kõige suurem, kuid sarnaselt 
variandiga A kaasneks nendega ühenduse meet mete tõhususe märkimisväärne vähenemine. 
Teisel kohal on õigusliku aluse ja selle ra kendamise lihtsustamise meetmed (B.4), mis 
muudavad programmi loomulikult oluliselt lihtsamaks; nende meetmete mõju suureneb aja 
jooksul, tuues kaasa halduskulude vähenemise. 
Kolmandal kohal on väikeettevõtjate toetamise meetmed (B.1), mille positiivne mõju avaldub 
eelkõige Marco Polo toetuse tasa kaalustatud jaotamises autove dude eri alternat iivide ja eri 
projektiliikide vahel. 
Abikõlblikkuse künniste muutmise meetmetel (B.2) on väga tasakaalustatud mõju kõigi 
põhiliste hindamiskriteeriumide kohaselt ja üheg i kriteeriumi suhtes ei  kaasne negatiivset 
mõju. Baasstsenaariumiga võrreldes on nende meetme te lisandväärtus toetuste 
tasakaalustatum jaotumine transp ordi- ja projektiliikide ning ge ograafiliste piirkondade vahel. 
Variandi valik 
Variantide hinnangust järe ldub, et komisjoni tegevus  õigusliku aluse osaliseks 
läbivaatamiseks loob lisandväärtust, suurendade s programmi mõjusust, ning avaldab olulist 
positiivset mõju, võimaldades rahastamise tasak aalustatumat jaotumist projektiliikide vahel, 
lihtsustamist ja halduskulude kokkuhoidu. Kui EL meetmeid ei võta, suureneb kavandatud 
mitteseadusandlike meetmete abil küll programmi mõju, kuid ühenduse meetmete tõhusus väheneb ning halduskulud suurenevad. 
7. jaotis: Seire ja hindamine  
Teise Marco Polo määrusega on juba ette nähtud selge näitaja pr ogrammi rakendamise 
tulemuste hindamiseks. Ümbersuunamist ja liikluse vältimist tuleb vaadelda programmis osalevate riikide maanteedelt ümber suuna tud või välditud tonnk ilomeetrite alusel.