EUROOPA KOMISJON Brüssel,29.6.2017 COM(2017) 352 final 2017/0145(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ametit ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1077/2011



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST ·Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti (edaspidi „eu-LISA“) asutamismäärus võeti vastu 2011. aastal (määrus (EL) nr 1077/2011) ja seda muudeti 2015. aastal määrusega (EL) 603/2013. eu-LISA on praegu vastutav teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja Eurodaci operatiivjuhtimise eest kesktasandil. eu-LISAle võib samuti teha ülesandeks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide väljaarendamise ja operatiivjuhtimise, kui see on sätestatud asjakohastes õigusaktides. eu-LISA alustas oma põhiülesannete täitmist 1. detsembril 2012 ja rakendab VISi alates 1. detsembrist 2012, SIS II alates 2013. aasta maist ja Eurodaci alates 2013. aasta juunist. Amet asub Tallinnas ja süsteeme juhitakse tehnilise keskuse asukohast Strasbourgis. Varusüsteemide asukoht on Sankt Johann im Pongau. Käesoleva ettepaneku eesmärk on läbi vaadata ameti asutamismäärus, et kohandada seda hindamisest tulenevate seadusandlike muudatuste soovitustega ning parandada ameti toimimist, tõhustada ja tugevdada ameti rolli tagamaks, et tema volitused vastavad praegustele probleemidele ELi tasandil vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal. Samuti on ettepaneku eesmärk lisada määrusesse muudatused, mis tulenevad poliitilistest, õiguslikest või faktilistest arengutest, ja eriti kajastada tõsiasja, et uued süsteemid usaldatakse ametile kaasseadusandjate nõusolekul ja et ametile tuleks teha ülesandeks suuremahuliste IT-süsteemide vahelise koostalitlusvõime väljaarendamisele kaasaaitamine 6. aprilli 2016 komisjoni piirivalve ja julgeoleku tugevamaid ja arukamaid infosüsteeme käsitleva teatise, infosüsteemide ja koostalitlusvõime kõrgetasemelise eksperdirühma 11. mai 2017. aasta lõpparuande ja komisjoni 16. mai 2017. aasta tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumist käsitleva seitsmenda eduaruande järgses tegevuses. Selles käsitletakse ka ameti haldusnõukogu muudatusettepanekute soovitusi ning eu-LISA võimalikku vajadust majutada ja hallata huvitatud liikmesriikide jaoks ühiseid tehnilisi lahendusi detsentraliseeritud süsteemide rakendamiseks riikide tasandil. Lisaks viiakse ettepanekus ameti asutamisakt kooskõlla Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni 19. juuli 2012. aasta detsentraliseeritud asutusi käsitleva ühisavalduse põhimõtetega (edaspidi „ühine lähenemisviis“). Asutamismääruse artikli 31 kohaselt andis komisjon välishindamise põhjal tihedas koostöös eu-LISA haldusnõukoguga hinnangu, et uurida, kuidas ja mil määral aitab amet mõjusalt kaasa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimisele ning täidab oma asutamismääruses sätestatud ülesandeid. Samuti uuriti selles eu-LISAle asutamismääruses usaldatud ülesannete läbivaatamise või laiendamise vajadust. Kõnealuse hindamise alusel peaks komisjon, kes on eelnevalt konsulteerinud haldusnõukoguga, esitama soovitused muudatuste tegemiseks asutamismääruses ning edastama need koos haldusnõukogu arvamuse ja asjakohaste ettepanekutega Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Andmekaitseinspektorile. Soovitused on lisatud komisjoni aruandele Euroopa Parlamendile ja nõukogule Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti (eu-LISA) toimimise kohta ja kaasnevale komisjoni talituste töödokumendile eu-LISA hindamise kohta, mis on kavas vastu võtta käesoleva ettepanekuga samal ajal. Seetõttu on käesolev ettepanek seotud ameti hindamisega, kuid selle koostamisel on arvesse võetud ka muid seadusandlikke ja poliitilisi suundumusi ning see kajastab eespool nimetatud soovitusi ja haldusnõukogu arvamust. ·eu-LISA välishindamise aruande soovitused Neli aastat pärast seda, kui amet 2012. aasta detsembris tegevust alustas, ilmnes hindamisel, et amet on näidanud suutlikkust täita nii oma ülesandeid kui ka talle usaldatud uusi ülesandeid, mille hulka kuuluvad näiteks DubliNet, VISION ning e-piiride katseprojekti tõhus ja tulemuslik elluviimine. Samuti leiti, et eu-LISA aitas tõhusalt kaasa kooskõlastatud, tõhusa ja sidusa IT-keskkonna loomisele suuremahuliste IT-süsteemide juhtimiseks, toetades poliitiliste tegevuskavade elluviimist vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal. Ent esineb puudusi, mis tuleb kõrvaldada selleks, et parandada ameti toimimist ning tõhustada ja tugevdada selle rolli, tagades selle volituste kohandamise rände ja julgeoleku valdkonnas esinevate hetkeprobleemidega ELi tasandil. Enamikku hindamisel tuvastatud puudustest saab kõrvaldada ilma seadusandlike muudatusteta. eu-LISA tegevdirektor võtab järelmeetmeid muude kui seadusandlike soovituste suhtes; haldusnõukogu võttis vastava tegevuskava vastu 21. märtsil 2017. Hindamisel tuvastatud puudused, mis vajaksid seadusandlikke muudatusi, on järgmised: –sidetaristu juhtimise sidusust tuleks parandada, andes komisjoni seotud ülesanded (eriti eelarve täitmise, soetamise ja uuendamise ja lepingulised küsimused) ametile üle ameti juhitavate süsteemide loomist ja juhtimist reguleerivate õigusaktide muutmise teel; –vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal teiste ametitega tehtava koostöö ulatust tuleks täpsustada eu-LISA volituste piires; –haldusnõukogu peaks iga aasta augusti lõpuks võtma vastu vahearuande kavandatud tegevuse rakendamisel tehtud edusammude kohta sama aasta esimesel kuuel kuul; –katseprojektide ulatus, mida eu-LISA võib teostada, piirdub nendega, mis on nimetatud finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktis a (s.t ilma alusaktita), ning seda tuleks laiendada vähemalt kehtiva alusaktiga katseprojektideni. Hindamisel soovitati ka seda, et üle 500 000 euroste projektide puhul, mida teostab eu-LISA oma praeguse mandaadi raames (s.t mis ei tulene õigusaktist, millega usaldati talle uus süsteem, mille mõju hindab komisjon), tuleks läbi viia riski- ja eelhindamine. See on tähtis soovitus, mida rakendab asjakohaselt eu-LISA. Ent selleks ei pea muutma ameti määrust, sest komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 ja ameti finantsmääruse artikli 29 lõikes 5 juba nõutakse eel- ja järelhindamisi, mida tehakse programmide ja meetmete puhul, millega kaasnevad märkimisväärseid kulud. Hindamise käigus tehti ka muid soovitusi ameti volituste muutmiseks. Need tuleks lisada süsteeme käsitlevatesse õigusaktidesse ning seoses eu-LISA laiendatud vastutusega statistika osas ei oleks vaja ameti asutamismäärust muuta: –eu-LISA laiendatud vastutus iga süsteemi statistika loomisel/avaldamisel;

–eu-LISA uus ülesanne koostada andmekvaliteedi ja andmeanalüüsi aruandeid, et parandada süsteeme käsitlevate õigusaktide rakendamise kontrolli. Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti toimimise aruandes, mis võeti vastu käesoleva ettepanekuga samal kuupäeval, on esitatud hindamise järeldused ja soovitused. Samuti on selles märgitud, et asutamismäärus, milles on määratletud ameti ülesanded, vastab õiguslikule, poliitilisele ja majanduslikule keskkonnale, kus amet loodi. Viimase aja poliitilised ja seadusandlikud arengud nõuavad asutamismääruses või muudes asjaomastes õigusaktides (s.t süsteeme käsitlevates õigusaktides) toodud eu-LISAle usaldatud ülesannete läbivaatamist või laiendamist. 2016. aastal esitas komisjon ettepanekud ametile uute süsteemide usaldamiseks: riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem (EES), rahvusvahelise kaitse taotluste registreerimise ja jälgimise ning jaotusmehhanismi automaatne süsteem ning ELi reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS). Kui kaasseadusandjad võtavad need algatused vastu, tuleks muuta eu-LISA määrust, mis peaks jõustuma siis, kui hakatakse kohaldama kõnealuseid ettepanekuid, et kajastada neid eu-LISA määruse uusi ülesandeid, eriti seoses haldusnõukogu ja tegevdirektori vastutusega. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ettepanek hõlmab määruse (EL) nr 1077/2011 muutmist. ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) ja Eurodaci uuesti sõnastatud ettepanekute korral lisab sellised muudatused eesistujariik nõukogus peetavate arutelude käigus. Kuna käesolev ettepanek esitatakse enne eelnimetatud kolme uute süsteemide ametile usaldamise ettepaneku vastuvõtmist, on vaja ka käesolevas ettepanekus sulgudes kajastada nõutavaid muudatusi, mis kiidetakse teksti viimiseks lõplikult heaks siis, kui kaasseadusandjad võtavad ettepanekud vastu. Samuti võttis komisjon 6. aprillil 2016 vastu teatise „Piirivalve ja julgeoleku tugevamad ja arukamad infosüsteemid“. eu-LISAle tuleks anda asutamismääruses selgesõnaline volitus teostada talle usaldatud ülesandeid, mida on kirjeldatud kõnealuses teatises ja komisjoni 16. mail 2017. aastal vastu võetud seitsmendas eduaruandes tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta. See hõlmab eelkõige komisjoni ja liikmesriikide toetamist süsteemide koostalitlusvõime suunas tehtud edusammude ja võetud meetmete tehnilise teostatavuse uurimisel, muu hulgas uuringute ja/või testimise kujul. Ettepanekusse tuleks lisada ka 2016. aastal teostatud SISi hindamisest, mida kajastati SISi õigusaktide parandusettepanekutes, ning Eurodaci uuesti sõnastatud ettepanekust tulenevad muudatused. Lisaks sellele esineb lahknevusi asutamismääruse ning Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 19. juuli 2012. aasta detsentraliseeritud asutusi käsitlevale ühisavaldusele lisatud ühise lähenemisviisi vahel (edaspidi „ühine lähenemisviis“) ning uue finantsmääruse ja raamfinantsmäärusega. Need tuleks kõrvaldada õigusakti muudatuses. Näide on tegevdirektori volituse võimalik pikendamine kuni viieks aastaks praegu ette nähtud kuni kolme aasta asemel. Teine näide on nõue hinnata ameti tegevust iga viie aasta tagant praegu ette nähtud iga nelja aasta asemel. Määruses tuleks sätestada ka see, et eu-LISA võib anda liikmesriikidele nõu riiklike süsteemide ja kesksüsteemide sidumise kohta ja ajutist tuge/abi (nt Kreeka esmase vastuvõtu piirkonnas 2016. aasta alguses pagulaskriisi ajal antud toetus). Samuti peaks see võimaldama eu-LISAl anda abi/toetust asjaomastele komisjoni talitustele olemasolevate või uute süsteemidega seotud tehnilistes küsimustes, kui seda palutakse. ·Ameti haldusnõukogu muudatusettepanekute soovitused Ameti haldusnõukoguga konsulteeriti 25. novembril 2016 ameti asutamismääruse muutmise soovituste osas ja haldusnõukogu võttis vastu oma arvamuse 27. veebruaril 2017. Haldusnõukogu tundis heameelt muudatuste soovituste ja komisjoni kavatsuse üle laiendada eu-LISA vastutust ning esitas täiendavaid muudatuste soovitusi. Nende täiendavate muudatuste soovitustest on komisjon võtnud üle volituste laiendamise teadusuuringute valdkonnas ning ka nõuanderühmade esimeeste volituste laiendamise. Haldusnõukogu pakkus välja, et amet peaks suutma pärast haldusnõukogu heakskiitu luua täiendavaid tehnilisi keskusi lisaks olemasolevatele keskustele Strasbourgis ja Sankt Johann im Pongaus (Austria). Komisjon ei saa selle soovitusega nõustuda, sest seda ei toeta vastavad tõendid vajadusest, lisaväärtusest või tõhususe suurenemisest. Märgitakse, et SIS II ja VISi kesk- ja varusüsteemide asukoha Strasbourgis (Prantsusmaal) ja Sankt Johann im Pongaus (Austrias) määrasid kaasseadusandjad kindlaks juba SIS II (vastu võetud 2006. ja 2007. aastal) ja VISi (vastu võetud 2008. aastal) käsitlevates õigusaktides. Ameti asutamismääruse ettepaneku läbirääkimistel otsustasid kaasseadusandjad Eesti ja Prantsusmaa esitatud ameti majutamise ühispakkumise alusel, et ameti asukohaks saab Tallinn, samal ajal kui tehniliste keskuste ja varusüsteemide asukoht jääb Strasbourgi ja Sankt Johann im Pongausse. Pealegi ei ole amet teinud hindamist, et põhjendada täiendava asukoha vajadust. Täiendava paindlikkuse tagamiseks on käesolevas ettepanekus siiski ette nähtud võimalus, et amet kasutab Sankt Johann im Pongau varuasukohta, et käitada varusüsteeme samaaegselt aktiivrežiimil. See peaks võimaldama tehinguid töödelda isegi tavapärasel käitusel, mitte üksnes süsteemide rikke korral. ·eu-LISAle kõrgetasemelise eksperdirühma 11. mai 2017. aasta infosüsteeme ja koostalitlusvõimet käsitlevas lõpparuandes ja komisjoni 16. mail 2017 vastu võetud seitsmendas eduaruandes (tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta) nimetatud ülesannete andmiseks vajalikud muudatused. Nende muudatuste hulka kuuluvad: (a)eu-LISAle suurema vastutuse andmine seoses andmete kvaliteediga, mille suhtes võidakse vastu võtta konkreetsed õigusaktide muudatused/ettepanekud. Infosüsteemide ja koostalitlusvõime kõrgetasemeline eksperdirühm võttis arvesse piirivalve ja julgeoleku tugevamaid ja arukamaid infosüsteeme käsitlevas teatises ette nähtud soovitust, et eu-LISA peab välja arendama andmete kvaliteedi keskse järelevalvesuutlikkuse. Eksperdirühm võttis arvesse seda, et kvaliteedi, vormingu ja terviklikkuse automatiseeritud kontrolle, mida määravad või soovitavad kesksed süsteemid, tuleks täiustada või need lõpule viia. Vajalik on täiendav analüüs SISi, VISi ja Eurodaci ning mis tahes uute süsteemide (nt EES) erinevate andmeväljade andmete kvaliteedi automatiseeritud kontrolli võimaliku väljatöötamise kohta. Sellise andmete kvaliteedi kontrolli mehhanismi eesmärk on see, et kesksüsteemid teevad automaatselt kindlaks esitatud nähtavalt ebaõiged või vastuolulised andmed, nii et päritoluliikmesriik saab andmeid kontrollida ja võtta vajalikud parandusmeetmed. Seda tegevust võiks lihtsustada ühine andmehoidla statistiliste ja andmekvaliteedi aruannete koostamiseks (andmeladu), mis sisaldab süsteemidest välja võetud anonüümseid andmeid. Seitsmendas eduaruandes tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta on märgitud, et komisjon tegeleb edasi eksperdirühma soovitustega, mis käsitlevad automatiseeritud kvaliteedikontrolli, statistilistel ja aruandluse eesmärkidel asjaomastest infosüsteemidest saadud anonüümitud andmete analüüsimise suutlikkusega „andmeladusid“ ning andmete kvaliteeti käsitlevaid koolitusmooduleid, mis on mõeldud riiklikul tasandil andmete süsteemidesse sisestamise eest vastutavatele töötajatele. Kõnealune uus ülesanne ning „andmelao“ loomine eeldaks, et nähakse ette konkreetsed üksikasjalikud sätted andmete kvaliteedi kohta süsteemide õigusaktides või eraldi õigusaktis. (b)eu-LISAle vastutuse andmine koostalitlusvõime meetmete väljatöötamiseks, mis võetakse vastu asjaomastes seadusandlikes ettepanekutes. 16. mail 2017 vastu võetud seitsmendas eduaruandes tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta on märgitud, et kooskõlas 2016. aasta aprilli teatisega, mida kinnitasid eksperdirühma järeldused ja soovitused, võtab komisjon sihiks uue lähenemisviisi piiride ja julgeolekuga seotud andmete haldamisele, mis tähendab kõigi kesksete ELi julgeoleku, piiri- ja rändehalduse infosüsteemide koostalitlusvõimet, austades täiel määral põhiõigusi, ja mille kohaselt: ·olemasolevate infosüsteemide paremaks ärakasutamiseks saab Euroopa otsinguportaalis teha samaaegselt otsinguid eri süsteemidest, järgides sealjuures täiel määral eesmärgikohasuse põhimõtet ja juurdepääsuõigusi, millele võivad lisanduda lihtsustatud õigusnormid juurdepääsuks õiguskaitseasutustele; ·süsteemid kasutavad ühte ühist biomeetrilise võrdlemise teenust, mis võimaldab teha otsinguid eri biomeetriliste andmete infosüsteemidest, soovitatavalt päringutabamuse või selle puudumise märgistamise abil, mis osutab seosele teisest süsteemist leitud asjaomaste biomeetriliste andmetega; ·süsteemid kasutavad ühist isikusamasuse andmete hoidlat, mis koosneb tähtnumbrilistest andmetest, et teha kindlaks juhud, kui isik on registreeritud eri andmebaasides mitme identiteedi alusel. Käesoleva ettepaneku eesmärk on võimaldada eu-LISAl teostada 16. mail 2017 vastu võetud seitsmendast eduaruandest tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta tulenevaid ülesandeid ning Euroopa otsinguportaali, ühise biomeetrilise võrdlemise teenuse ja ühise isikusamasuse andmete hoidla loomist, mille suhtes võidakse vastu võtta asjaomane koostalitlusvõimet käsitlev õigusakt.

(c)Sellise võimaliku vajaduse rahuldamine, et eu-LISA töötab välja, haldab ja/või hostib tehnilisi lahendusi ELi vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala õigusaktidest tulenevate huvitatud liikmesriikide kohustuste tehniliste aspektide riiklikuks rakendamiseks. 16. mail 2017 vastu võetud seitsmendas eduaruandes tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta meenutati, et ka IT-süsteemide ja koostalitlusvõime kõrgetasemelise eksperdirühma lõpparuandes on rõhutatud seda, kui oluline on olemasolevaid infosüsteeme täiel määral rakendada ja kohaldada. Samuti uuriti selles detsentraliseeritud Prümi raamistikku DNA-andmete, sõrmejälgede ja sõidukite registreerimisandmete vahetamise kohta ning soovitati teha teostatavusuuring tsentraliseeritud marsruutimise komponendi suunas liikumise ja võimalike uute funktsioonide lisamise kohta. Seoses reisijaid käsitleva eelteabega soovitas eksperdirühm, et komisjon peaks tegema teostatavusuuringu reisijaid käsitleva eelteabe keskse mehhanismi kohta, mis hõlmab ka keskruuteri vajadust. Eesmärk oleks võimaldada seda, et huvitatud liikmesriikidel oleks ühtne teeninduspunkt lennuettevõtjatele ja reisijaid käsitleva eelteabe esitamiseks nii riiklikele kui ka kesksetele süsteemidele (EES, ETIAS). Seoses ELi broneeringuinfo direktiiviga loodud detsentraliseeritud süsteemiga soovitas eksperdirühm teha teostatavusuuringu reisijaid käsitleva eelteabe ja broneeringuinfo tsentraliseeritud komponendi kohta, mis oleks tehnilise toe vahend lennuettevõtjatega peetava ühenduse lihtsustamiseks. Eesmärk oleks võimaldada seda, et huvitatud liikmesriikidel oleks ühtne teeninduspunkt lennuettevõtjatele ja broneeringuinfo esitamiseks broneeringuinfo direktiivi rakendanud liikmesriikide riiklikele süsteemidele. Eksperdirühm leidis, et see tugevdaks broneeringuinfo üksuste tulemuslikkust pärast seda, kui liikmesriigid on rakendanud ELi broneeringuinfo direktiivi. Seetõttu nähakse käesolevas ettepanekus ette võimalus, et ka liikmesriikide rühm võib teha ametile ülesandeks ühise IT süsteemi arendamise, haldamise ja/või hostimise, et nad saaksid ühiselt rakendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal ELi detsentraliseeritud süsteeme käsitlevatest õigusnormidest tulenevate kohustuste tehnilisi aspekte. Seda võidakse teha asjaomaste liikmesriikide ja ameti vahelise delegeerimislepinguga, millega usaldatakse ametile eespool nimetatud ülesanded ja vastav eelarve. Sellisel juhul nõuab amet liikmesriikidelt sisse tasu, mis katab kõik asjaomased kulud. Nagu on märgitud seitsmendas eduaruandes tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta, on komisjon toetanud tööd, mida rühm liikmesriike teeb praegu e-CODEXi säilitamiseks. eCODEX on piiriülese õiguskoostöö süsteem ja see pakub digitaalset juurdepääsu kohtumenetlustele. Komisjon on võtnud teadmiseks, et kõnealuste liikmesriikide arvates ei ole see lahendus jätkusuutlik. Liikmesriigid on uurinud nõukogu töörühma tasandil eri võimalusi ja jõudnud järeldusele, et parim variant e-CODEXi süsteemi säilimise ja talitlusvõime tagamiseks oleks eu-LISA. Parima lahenduse leidmiseks on komisjon algatanud mõjuhinnangu e-CODEXi säilitamise eri variantide kohta. Mõjuhinnangu tulemused selguvad 2017. aasta sügiseks. ·ECRIS-TCNi ettepaneku vastuvõtmisest tulenevad muudatused Viimaks kajastab ettepanek ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (millega luuakse kesksüsteem nende liikmesriikide väljaselgitamiseks, kellel on teavet kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta, et täiendada ja toetada Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS-TCN-süsteem)) ettepaneku vastuvõtmisega nõutavaid muudatusi. Nagu muude ettepanekute puhul, millega usaldatakse ametile uued süsteemid, nõuab ECRIS-TCNi ettepanek eu-LISA määruse muutmist. Kõnealuseid muudatusi tuleb kajastada nii ECRIS-TCNi ettepanekus kui ka ameti ettepanekus. Kui ECRIS-TCNi ettepanek võetakse vastu enne ameti ettepanekut, kohaldatakse tolles tekstis tehtud kehtiva eu-LISA määruse muudatusettepanekuid. Kui ameti ettepanek võetakse vastu, asendatakse kõnealused muudatused ameti ettepanekus sisalduvate muudatustega. Sõltuvalt sellest, kui kiiresti mõlemad ettepanekud vastu võetakse, kohandatakse neid läbirääkimiste käigus, et tagada järjepidevus mõlema teksti vahel seoses eu-LISA ülesannetega. *** eu-LISAle ette nähtud uued ülesanded/süsteemid kinnitavad lisaväärtust, mida on juba demonstreerinud see amet, mis on toonud ühte kohta kokku kolm suuremahulist IT-süsteemi. See on võimaldanud koondada ekspertteadmisi, luua sünergiaid ja lubada paindlikumat raamistikku, kui oli võimalik enne ameti loomist, kui süsteeme arendas ja haldas komisjon ning teatavad ülesanded usaldati kahe liikmesriigi avaliku sektori asutustele. Uued ülesanded vastavad ka vajadusele ameti pakutava toetuse järele, et abistada vajaduse korral liikmesriike. Kui algatusel on otsene mõju ametile, selle töötajatele, kaasa arvatud tegevdirektorile, haldusnõukogus esindatud liikmesriikidele ja nõuanderühmadele ning ametiga koostoimivatele komisjoni talitustele, toob see – laiemalt – kasu liikmesriikidele ja ametitele, kes on süsteemide lõppkasutajaid, sest ametil on suurem roll seoses vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala IT-süsteemide tulevaste arengutega ja ta toetab vajaduse korral liikmesriike. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Käesolev ettepanek tugineb olemasolevale eu-LISA määrusele, mida muudeti 2015. aastal määrusega (EL) nr 603/2013, et võtta arvesse Eurodaci uuesti sõnastatud määrusega sisse viidud muudatusi, kaasa arvatud juurdepääsu Eurodacile õiguskaitse eesmärgil. Käesoleva ettepanekuga laiendatakse ameti volitusi, et tal oleks võimalik üle võtta uued ülesanded. Euroopa julgeoleku ja rände tegevuskavades on määratud ELi poliitika kujundamise ja rakendamise suund, et kõrvaldada võimalikud rände juhtimise ning terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitlusega kaasnevad probleemid. Euroopa rände tegevuskavas on rõhutatud seda, kui oluline on täiel määral kasutada SISi, VISi ja Eurodaci suuremahulisi IT-süsteeme, mis võib olla kasulik piiride haldamisel ning parandada Euroopa tegutsemisvõimalusi ebaseadusliku rände vähendamisel ja ebaseaduslike sisserändajate tagasisaatmisel. Samuti on selles märgitud, et uus etapp algaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi (EES) loomise ettepaneku vastuvõtmisega, mis tugevdaks ebaseadusliku rände vastast võitlust, luues kolmandate riikide kodanike piiriüleste liikumiste registri. Euroopa julgeoleku tegevuskavas on meelde tuletatud, et ELi ametitel on operatiivkoostöö toetamisel tähtis roll. Selles julgustati liikmesriike kasutama igati ametite toetust kuritegevusega võitlemisel ühismeetmete kaudu ja märgiti, et samuti tuleks edendada ametite vahelist tihedamat koostööd nende volituste piires. Selle määruse ettepanekuga aitab komisjon kaasa piiride haldamise tõhusamaks ja turvalisemaks muutmisele ning julgeoleku suurendamisele ning kuritegevusega võitlemisele ja selle ennetamisele, tõhustades eu-LISA rolli ja vastutust seoses olemasolevate ja võimalike uute vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala koostööd ja teabevahetust käsitlevate suuremahuliste IT-süsteemidega ning liikmesriikidele ja komisjonile antava toetusega. Samuti on käesoleva ettepaneku puhul arvesse võetud eu-LISA praegu hallatavate süsteemide väljaarendamist, loomist, juhtimist ja kasutamist käsitlevate õigusaktide muudatusettepanekuid ja eu-LISAle tulevasi süsteeme usaldavaid ettepanekuid ning käesolev ettepanek on nendega täielikult kooskõlas. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Käesolev ettepanek on tihedalt seotud järgmiste liidu poliitikavaldkondadega ja täiendab neid: (a)sisejulgeolek. Euroopa julgeoleku tegevuskavas on rõhutatud, et ühised ranged piirihaldusnõuded on hädavajalikud, et tõkestada piiriülest kuritegevust ja terrorismi. Käesolev ettepanek aitab veelgi kaasa sisejulgeoleku kõrge taseme saavutamisele, võimaldades eu-LISAl võtta enda peale võimalike uute süsteemide (EESi, ETIASe ja ECRIS-TCN-süsteem) väljaarendamise ja operatiivjuhtimise ning sellega seotud ülesanded, mis aitavad sellele tõhusalt kaasa. (b)Euroopa ühine varjupaigasüsteem, niivõrd, kuivõrd amet juhib Eurodaci ja DubliNeti ning talle usaldatakse rahvusvahelise kaitse taotluste registreerimise ja jälgimise ning jaotusmehhanismi automaatne süsteem (Dublini uuesti sõnastatud ettepanek), ning seoses ameti ja [Euroopa Liidu Varjapaigaameti] vahelise koostööga. (c)Välispiiride haldamine ja julgeolek niivõrd, kuivõrd amet juhib SISi ja VISi süsteeme, mis aitavad kaasa liidu välispiiride tõhusale kontrollile, ja talle usaldatakse EESi ja ETIASe süsteem. (d)Andmekaitse, niivõrd, kuivõrd käesolev ettepanek tagab ametipoolse andmeturbe kesksüsteemides ja sidetaristus.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS ·Õiguslik alus Käesolev seadusandlik ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 74, artikli 77 lõike 2 punktidel a ja b, artikli 78 lõike 2 punktil e, artikli 79 lõike 2 punktil c, artikli 82 lõike 1 punktil d, artikli 85 lõikel 1, artikli 87 lõike 2 punktil a ja artikli 88 lõikel 2, mis on eu-LISA asutamismääruse ja süsteemide õigusaktide muutmise õiguslik alus. ELi toimimise lepingu artiklis 74 on sätestatud asjakohaste meetmete võtmine liikmesriikide pädevate talituste vahelise halduskoostöö julgustamiseks ja tugevdamiseks . Nimetatud artikkel on asjakohane õiguslik alus, sest amet lihtsustab liikmesriikide pädevate talituste suhtlemist ja koostööd eespool nimetatud valdkondades. Ametile antavad operatiivjuhtimisega seotud ülesanded toetavad SIS II ja VISi õigusaktide aluseks olevat poliitikat. Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktiga b ja artikli 79 lõike 2 punktiga c, mis on ameti SIS II-ga seotud ülesannete asjakohane õiguslik alus, käsitleb amet tehnilisi küsimusi, mis on seotud vastavalt isikute kontrollimisega välispiiril ning ebaseadusliku sisserände ja ebaseadusliku riigis elamise valdkonna meetmetega. VISiga seotud küsimuste puhul toetavad ameti tegevused tehniliselt liikmesriikide poolt viisade väljastamise menetlusi; seetõttu tugineb see ELi toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a. Seoses EURODACi küsimustega toetavad ametile antud operatiivjuhtimise ülesanded tehniliselt selle kindlaksmääramist, milline liikmesriik on vastutav ühes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (ELi toimimise lepingu artikli 78 lõike 2 punkt e), ebaseaduslikult riigis elavate kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tuvastamist (ELi toimimise lepingu artikli 79 lõike 2 punkt c), asjakohaste andmete kogumist, säilitamist, töötlemist, analüüsi ja vahetamist õiguskaitse eesmärgil (ELi toimimise lepingu artikli 87 lõike 2 punkt a) ja Europoli tegevusvaldkonda ja ülesandeid seoses Eurodaciga õiguskaitse eesmärgil (ELi toimimise lepingu artikli 88 lõike 2 punkt a). Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõike 1 punktis d on ette nähtud selliste meetmete võtmine, millega hõlbustatakse liikmesriikide õigusasutuste või samaväärsete asutuste vahelist koostööd kriminaalasjade menetlemisel ja otsuste täitmisel. Lisaks on sama lepingu artikli 87 lõike 2 punktis a sätestatud, et liikmesriikide pädevate asutuste vahelise politseikoostöö sisseseadmise eesmärgil kehtestatakse meetmeid seoses asjakohaste andmete kogumise, säilitamise, töötlemise, analüüsi ja vahetusega. Nimetatud sätted moodustavad asjakohase õigusliku aluse, mille põhjal anda ametile kõnealuses valdkonnas ülesandeid. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktides a ja b, artikli 78 lõike 2 punktis e, artikli 79 lõike 2 punktis c, artikli 82 lõike 1 punktis d ja artikli 87 lõike 2 punktis a osutatud meetmed võetakse vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt. Seepärast kohaldatakse määruse kui ühtse terviku vastuvõtmisel seadusandlikku tavamenetlust. ·Muutuv geomeetria Kuna selle määruse ettepaneku õiguslik alus on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu V jaotises, mõjutab seda Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani seisukohta käsitlevatest protokollidest tulenev muutuv geomeetria. Käesoleva ettepanekuga arendatakse edasi Schengeni acquis’d ja Eurodaciga seotud meetmeid käsitlevaid sätteid. Seepärast tuleb arvesse võtta järgmisi eri protokollidega ja ühinemislepingutega seotud tagajärgi. Taani Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 kohaselt ei osale Taani Euroopa Liidu toimimise lepingu V jaotise alusel ettepandud meetmete võtmisel nõukogus, välja arvatud meetmed, millega määratakse kindlaks kolmandad riigid, kelle kodanikel peab olema viisa liikmesriikide välispiiride ületamiseks, või ühtse viisavormiga seotud meetmed. Arvestades, et käesolev määrus põhineb SISi ja VISi, [EESi] ja [ETIASe] osas Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse vastuvõtmise kuupäeva, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. Taani seisukohta käsitleva varasema protokolli artikli 5 kohaselt otsustas Taani määrusi (EÜ) nr 1987/2006 ja (EÜ) nr 767/2008 oma siseriiklikus õiguses rakendada. Niivõrd, kuivõrd käesolev ettepanek käsitleb Eurodaci [ja määruse (EL) XX/20XX, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (uuesti sõnastatud), artiklis 44 nimetatud rahvusvahelise kaitse taotluste registreerimise ja jälgimise ja jaotusmehhanismi automaatset süsteemi]. Kooskõlas Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (mis käsitleb kriteeriumide ja mehhanismide kehtestamist selle riigi määramiseks, kes vastutab Taanis või mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ning sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil) artikliga 3 peab Taani siiski teavitama komisjoni sellest, kas ta rakendab kõnealuse määruse sisu niivõrd, kuivõrd see on seotud Eurodaciga [ja määruse (EL) XX/20XX, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (uuesti sõnastatud), artiklis 44 nimetatud rahvusvahelise kaitse taotluste registreerimise ja jälgimise ning jaotusmehhanismi automaatse süsteemiga]. Taani kohaldab kehtivat Eurodaci määrust (EL) nr 603/2013 kõnealuse lepingu kohase teavitamise järel. [Niivõrd, kuivõrd see on seotud ECRIS-TCN-süsteemiga, ei osale Taani ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.] Ühendkuningriik ja Iirimaa Niivõrd, kuivõrd käesoleva määruse sätted on seotud SIS II-ga määruse (EÜ) nr 1987/2006 reguleerimisala ulatuses ja VISi ning [EESi] ja [ETIASega], tugineb käesolev ettepanek Schengeni acquis' sätetele, milles Ühendkuningriik ja Iirimaa ei osale, vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) ja nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes). Seetõttu niivõrd, kuivõrd käesoleva määruse sätted on seotud SIS II-ga määruse (EÜ) nr 1987/2006 reguleerimisala ulatuses ja VISi, [EESi] ja [ETIASega], ei ole käesolev määruse ettepanek Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes siduv ega kohaldatav. Ühendkuningriik ja Iirimaa võivad taotleda volitusi osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis'd käsitleva protokolli nr 19 artikli 4 kohaselt. Niivõrd, kuivõrd käesoleva määruse sätted on seotud SIS II-ga otsuse 2007/533/JSK reguleerimisala ulatuses, osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa käesolevas määruses vastavalt ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 19 (Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’ kohta) („Schengeni acquis’d käsitlev protokoll”) artikli 5 lõikele 1 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) artikli 8 lõikele 2 ja nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes) artikli 6 lõikele 2. Niivõrd, kuivõrd käesoleva ettepaneku sätted on seotud Eurodaciga [ja määruse (EL) XX/20XX (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (uuesti sõnastatud)) artiklis 44 nimetatud rahvusvahelise kaitse taotluste registreerimise ja jälgimise ning jaotusmehhanismi automaatse süsteemiga], võivad Ühendkuningriik ja Iirimaa teavitada ametis olevat eesistujat oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel vastavalt ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes käsitleva protokolli nr 21 artiklile 3. Määrus (EL) nr 603/2013 on Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes siduv alates sellest, kui nad teatasid Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes käsitleva protokolli nr 21 alusel oma soovist osaleda kõnealuse määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel. [Niivõrd, kuivõrd käesoleva ettepaneku sätted on seotud ECRIS-TCN-süsteemiga, ei osale kõnealused liikmesriigid ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes käsitleva protokolli nr 21 artiklite 1 ja 2 ning artikli 4a lõike 1 kohaselt käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav. Vastavalt protokolli nr 21 artiklile 3 ja artikli 4a lõikele 1 võivad kõnealused liikmesriigid teatada oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel.] Kuna Ühendkuningriik teatas 29. märtsil 2017 oma kavatsusest liidust välja astuda, lõpetatakse vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 50 aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes väljaastumislepingu jõustumise kuupäeval või lepingu puudumise korral kahe aasta möödumisel kõnealuse teate esitamisest, kui Euroopa Ülemkogu ei otsusta kokkuleppel Ühendkuningriigiga seda tähtaega pikendada. Selle tulemusena, ja ilma et see piiraks väljaastumislepingu sätteid, kehtib eespool nimetatud Ühendkuningriigi käesolevas ettepanekus osalemise kirjeldus üksnes Ühendkuningriigi liikmesriigiks olemise lõppemiseni.

Norra ja Island Niivõrd, kuivõrd see on seotud SIS II ja VISi, [EESi] [ja ETIASega], kujutab käesolev ettepanek Norra ja Islandi puhul endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (nende kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses. Paralleelselt nelja ELi mittekuuluva riigi ühinemisega Schengeni õigustikuga on liit sõlminud kõnealuste riikidega ka Dubliniga seotud meetmetega, kaasa arvatud Eurodaciga, ühinemise lepingud. Islandi ja Norra ühinemisleping sõlmiti 2001. aastal. Šveits Šveitsi puhul, niivõrd, kuivõrd käesoleva ettepaneku sätted on seotud SISi ja VISi ning {EESi} ja {ETIASega}, kujutab käesolev ettepanek endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni sõlmitud lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A, B ja G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ artikliga 3. Leping Šveitsi ühinemiseks Dubliniga seotud meetmetega sõlmiti 28. veebruaril 2008 ja seda kohaldatakse alates 12. detsembrist 2008. Liechtenstein Liechtensteini puhul, niivõrd, kuivõrd käesoleva ettepaneku sätted on seotud SISi ja VISi ning {EESi} ja {ETIASega}, kujutab käesolev ettepanek nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuulub nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A, B ja G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/261/EÜ artikliga 3. Leping Liechtensteini ühinemiseks EURODACi {ja Dubliniga} seotud meetmetega sõlmiti 7. märtsil 2011. Üldsätted EURODACiga {ja Dubliniga} seotud meetmetega ühinenud riikidele: Kooskõlas kolme eespool osutatud lepinguga nõustuvad ühinenud riigid tingimusteta EURODACiga {ja Dubliniga} seotud meetmete ja nende edasiarendamisega. Nad ei osale selliste õigusaktide vastuvõtmisel, millega muudetakse EURODACiga seotud meetmeid või millega arendatakse edasi selliseid meetmeid (sealhulgas käesolev ettepanek), kuid nad peavad pärast õigusakti nõukogus ja Euroopa Parlamendis heakskiitmist teatama komisjonile teatava ajavahemiku jooksul oma otsusest, kas nad nõustuvad õigusakti sisuga. Õiguste ja kohustuste loomiseks Taani (kes, nagu eespool selgitatud, on ühinenud EURODACi {ja Dubliniga} seotud meetmetega rahvusvahelise lepingu alusel) ja eespool nimetatud ühinenud riikide vahel on endine ühendus (praegune liit) ja ühinenud riigid sõlminud veel kaks protokolli. •Subsidiaarsus Ettepanekus on järgitud subsidiaarsuse põhimõtet, sest kavandatava meetme eesmärk on kinnitada SIS-kesksüsteemi, VIS-kesksüsteemi ja riiklike liideste, Eurodaci kesksüsteemi, nende sidetaristu ning muude süsteemide operatiivjuhtimise üleandmine eu-LISAle ja usaldada talle lisaks veel uusi ülesandeid. Neid ülesandeid ei saa liikmesriigid üksinda saavutada ja neid on parem täide saata liidu tasandil kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega võetavate meetmete abil. •Proportsionaalsus Määruse eelnõu eesmärk on vastata nii hindamise soovitustele kui ka muutustele, mis tulenevad uutest probleemidest ja tegelikest olukordadest, millega liit seisab silmitsi rände haldamise ja sisejulgeoleku valdkonnas. Seetõttu on selles kajastatud ameti uusi ülesandeid seoses vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal kavandatavate uute süsteemidega. Samuti antakse selles ametile uued piiratud ülesanded, arvestades, et vajaduse korral võetakse vastu asjaomased õigusaktid. ELi eelarvest rahastatavale ametile antakse pädevus hallata ainult keskset SIS II, keskset VISi ja riiklikke liideseid, EURODACi kesküksust ning vastavat sidetaristut ning ta ei vastuta andmete süsteemidesse sisestamise eest. Liikmesriigid on pädevad oma riiklike süsteemide osas, isegi kui ametile antakse nüüd laiemad ülesanded liikmesriikidele nõu ja toe pakkumiseks konkreetsetel juhtudel. Seega piirdub ameti pädevus minimaalselt vajalikuga, et toetada tõhusat, turvalist ja pidevat teabevahetust liikmesriikide vahel. Ameti kui vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide juhtimise sihtotstarbelise struktuuri asutamise kinnitamist ning selle volituste ja ülesannete laiendamist kavandatud määral peetakse kasutajate õigustatud huvisid ning süsteemide turvalisuse ja kättesaadavuse kõrget taset ning eluliselt tähtsat iseloomu arvestades proportsionaalseks. •Vahendi valik Võttes arvesse asjaolu, et Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Amet asutati määrusega, on sama õigusakt kohane ka selle ettepaneku puhul. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Komisjon hindas tihedas koostöös haldusnõukoguga ameti tegevust kooskõlas määrusega (EL) nr 1077/2011 kolme aasta jooksul alates 1. detsembrist 2012. Komisjoni hinnang põhines Ernst & Youngi 2015. aasta märtsist kuni 2016. aasta märtsini tehtud hindamisaruandel, mis hõlmab ajavahemikku 2012. aasta detsembrist 2015. aasta septembrini. Välishindamise aruanne avaldati 2016. aasta märtsis. Komisjoni aruanne Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti (eu-LISA) toimimise kohta ja lisatud komisjoni talituste töödokument eu-LISA hindamise kohta esitati samaaegselt käesoleva ettepanekuga. Hindamise ja selle soovituste tulemused on esitatud kokkuvõtlikult punktis 1. •Konsulteerimine sidusrühmadega Komisjoni ettepanek põhineb eespool nimetatud hindamisel, mis tugineb asjaomaste sidusrühmadega peetud konsultatsioonidele. Sidusrühmade hulka kuulusid ELi liikmesriigid, eeskätt haldusnõukogu ja nõuanderühmade esindajad; Schengeni ja Dublini/Eurodaciga ühinenud riigid; Euroopa Parlament; Euroopa Liidu Nõukogu; Euroopa Andmekaitseinspektor; Euroopa Kontrollikoda; ELi ametid, eelkõige CEPOL, Frontex, EASO, Europol, Eurojust, FRA; ja eu-LISA töövõtjad. Lisaks konsulteeris komisjon ametiga seoses nende soovitustega asutamismääruse võimalike muudatuste kohta, mis võivad tuleneda tehnilisest arengust, ja palus sel teha lühikesed mõju hindamised selliste muudatuste põhjendamiseks. Nagu on määrusega ette nähtud, konsulteeriti ameti haldusnõukoguga seoses komisjoni soovitustega muuta ameti määrust. Nagu on selgitatud punktis 1, võttis komisjon võimalikult suurel määral üle haldusnõukogu soovitused, eelkõige soovitused laiendada ameti volitusi seoses teadusuuringutega, laiendada nõuanderühmade esimeeste volitusi ja näha ette võimalus kasutada Sankt Johann im Pongau asukohta süsteemide samaaegseks käitamiseks aktiivrežiimil. Haldusnõukogu arvamus komisjoni soovituste kohta lisatakse eelnimetatud komisjoni aruandele. •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Ameti sõltumatu välishindamise tegi Ernst & Young, kes kasutas ameti hindamiseks oma pikaajalist kogemust ja asjatundlikkust ning pidas ulatuslikke konsultatsioone sidusrühmadega. Samuti võttis ta arvesse eu-LISA aruandeid SIS II ja VISi tehnilise toimimise kohta ning aastaaruandeid Eurodaci kesküksuse tegevuse kohta ning komisjoni üldise hindamise aruandeid VISi ja SIS II kohta. •Mõjuhinnang Ettepanek põhineb suurel määral punktis 1 nimetatud sõltumatu välishindamise aruande tulemustel ja soovitustel. Mõju ei hinnatud, sest hindamise käigus jõuti järeldusele, et muudatused on oma olemuselt tehnilised, kuna need peavad kas parandama ameti toimimist ja tulemuslikkust või on tingitud muudest seadusandlikest või poliitilistest arengutest, s.t ametile uute süsteemide või ülesannete usaldamine. Ühelt poolt laiendaksid need muudatused ameti volitusi piiratud ulatuses ega avalda märkimisväärset mõju. Teiselt poolt, ja seoses nende muudatustega, mis tulenevad seadusandlikest ja poliitilistest arengutest, puudub komisjonil kaalutlusõigus poliitiliste valikute osas, sest asjaomased muudatused tulenevad neist samadest arengutest. •Põhiõigused Käesolevas ettepanekus austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid. Sellega laiendatakse ameti ülesannete ja vastutuse ulatust, eelkõige usaldades sellele uued vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahulised IT-süsteemid. Selle mõju põhiõigustele on siiski piiratud, sest amet on tõestanud, et suudab tõhusalt tagada SISi, VISi ja Eurodaci operatiivjuhtimise ning talle antud uute ülesannete täitmise, austades samal ajal põhiõigusi ja eriti isikuandmete kaitset käsitlevat artiklit 8. Uued kavandatavad süsteemid, mis ametile usaldatakse, sisaldavad kooskõlas asjaomaste õigusaktidega asjakohaseid kaitsemeetmeid seoses andmekaitsega, mille peab tagama amet. Määrus on seega kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklitega 2 ja 6 ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga. 4.MÕJU EELARVELE Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Ametile antav toetus on juba osa liidu eelarvest. Praegune ettepanek laiendab ameti ülesannete ulatust. Kuigi iga sellele antud uue süsteemi suhtes kohaldatakse ELi toimimise lepingu V jaotise põhjal konkreetset õigusakti, mis eraldab ka vajaliku eelarve selle väljaarendamiseks ja operatiivjuhtimiseks, eeldavad muud käesolevas ettepanekus kavandatud uued ülesanded konkreetseid vahendeid ja eelarvet, nagu on üksikasjalikumalt kirjeldatud käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituses. Nii on see ametile üleantavate SISi sidetaristut käsitlevate ülesannete ning 6. aprilli 2016. aasta piirivalve ja julgeoleku tugevamaid ja arukamaid infosüsteeme käsitlevast teatisest ning komisjoni 16. mai 2017. aasta seitsmendast eduaruandest tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta tulenevate ülesannete puhul. Samuti tuleks eelarve koostamisel ette näha, et see katab ameti uued ülesanded, milleks on liikmesriikidele nõu ja ajutise toe pakkumine ning vajaduse korral komisjoni talituste abistamine olemasolevate ja uute süsteemidega seotud tehnilistes küsimustes. Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemidega seotud teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi osade rakendamisega seotud teadusuuringuid käsitlevate ülesannete laiendamise peaks katma komisjonilt ametile delegeerimise asjaomases õigusaktis ette nähtud liidu toetus. Võimalus, et liikmesriikide rühm usaldab eu-LISAt välja arendama, haldama ja/või hostima keskseid lahendusi ELi detsentraliseeritud süsteeme käsitlevast õigusest tulenevate kohustuste tehniliste aspektide rakendamiseks, tuleks rahastada täielikult asjaomaste liikmesriikide makstavatest sissemaksetest, mis katavad kõik asjaomased kulud. Et amet saaks piisavalt tegeleda oma uute ülesannetega, mis on ette nähtud käesolevas ettepanekus, tuleb ameti liidu toetusele lisada ajavahemikus 2018–2020 78 354 miljoni euro suurune summa ning vajalikud on täiendavad 52 ametikohta samas ajavahemikus, kaasa arvatud 23 ametikohtade loetelus sisalduvat ametikohta (ajutised teenistujad), 2 lepingulist töötajat, 2 lähetatud riiklikku eksperti ja 25 lepingulist töötajat pärast seda, kui koosseisu lisatakse koosseisuvälised ajutised töötajad. Kõnealune summa ei hõlma uute süsteemide jaoks vajalikku eelarvet, mis nähakse ette asjaomastes seadusandlikes ettepanekutes, ega olemasolevate süsteemide muutmisettepanekute jaoks vajalikku eelarvet. Üksikasjalik jaotus aasta või süsteemi kaupa on toodud käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituse punktis 3.2.2.

5.MUU TEAVE ·Järelevalve, hindamise ja aruandluse kord eu-LISAl on mitu kohustust oma tegevuse kohta aruandmiseks ja oma töö jälgimiseks. Eelkõige peab amet igal aastal koostama konsolideeritud tegevusaruande eelneva aasta kohta, eriti võrreldes iga-aastase tööprogrammi eesmärkidega saavutatud tulemustega. Tegevdirektori üks ülesannetest on luua ja rakendada tööle tõhus süsteem, mis võimaldab teostada korrapärast järelevalvet suuremahuliste IT-süsteemide ja ameti üle ning neid hinnata, kaasa arvatud selle eesmärkide tõhusat ja tulemuslikku saavutamist. Ametil on oma juhitavate süsteemidega seotud statistika koostamisel suurem roll. Ta vastutab ka süsteemiga seotud statistika avaldamise eest. Sellega seotud üksikasjalikud sätted nähakse ette erinevaid süsteeme reguleerivates konkreetsetes õigusaktides. Haldusnõukogu võtab iga kahe aasta tagant vastu SISi ja VISi tehnilise toimimise aruanded, mida nõutakse neid süsteeme reguleerivates õigusaktides, ning ka Eurodaci kesksüsteemi tegevusi käsitleva aastaaruande. Samuti võtab ta vastu arenguaruanded ja talle usaldatud uute süsteemide tehnilise toimimise aruanded. Komisjon peab hindama ameti tööd hiljemalt viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist ning seejärel iga viie aasta tagant. Komisjon esitab hindamistulemused Euroopa Parlamendile, nõukogule ja haldusnõukogule. Tegevdirektor tagab hindamisest tulenevate järelduste ja soovituste suhtes asjakohased järelmeetmed. Lisaks sellele võivad Euroopa Parlament ja nõukogu kutsuda tegevdirektori andma neile institutsioonidele oma ülesannete täitmisest aru ning tegevdirektor võidakse kutsuda esinema ka Euroopa Parlamendi ette ja vastama pädeva komisjoni liikmete küsimustele enne ametisse nimetamist ja enne tema volituste pikendamist. Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Ameti põhiroll on ja peaks jätkuvalt olema selle poliitikavaldkonna olemasolevate suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise tagamine ning uute süsteemide ettevalmistamine, väljaarendamine ja haldamine, kui see nähakse ette ELi toimimise lepingu artiklitel 69–89 põhinevates asjaomastes õigusaktides. Eelkõige peab amet lühikese aja jooksul välja arendama järgmised süsteemid: EESi ning ETIASe süsteemid vastavalt asjaomaste õigusaktide vastuvõtmisele. Ent ameti esmakordsel hindamisel ilmnes, et ameti volitusi on vaja laiendada. Hindamise järel antud soovituste ning punktis 1 kokkuvõtlikult esitatud täiendavate õiguslike, poliitiliste ja faktiliste arengute arvesse võtmiseks on käesolevas ettepanekus esitatud järgmised ameti rolli tugevdavad elemendid, võrreldes ameti määruse (EL) nr 1077/2011 kohase volitusega. ·eu-LISA volituste laiendamine Artikkel 1: Selles sättes loetletakse nüüd ameti pädevused. Eelkõige nähakse selles ette, et amet võidakse määrata vastutama järgmiste uue ülesannete eest: –riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi (EES), DubliNeti, ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS), rahvusvahelise kaitse taotluste registreerimise ja jälgimise ning jaotusmehhanismi automaatse süsteemi ja ECRIS-TCN-süsteemi ettevalmistamine, arendamine ja operatiivjuhtimine (vastavalt asjaomaste õigusaktide vastuvõtmisele); –andmete kvaliteedi tagamine vastavalt artiklile 8; –koostalitlusvõime jaoks vajalike meetmete väljatöötamine vastavalt artiklile 9; –liikmesriikide ja komisjoni toetamine vastavalt artiklile 12. ·Konkreetsed ülesanded uute süsteemide puhul (need ülesanded olenevad asjaomaste õigusaktide vastuvõtmisest) Artikkel 5a viitab ülesannetele, mis on seotud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemiga, mille komisjon pakkus välja 6. aprillil 2016 ja mille üle peavad kaasseadusandjad praegu läbirääkimisi. Artikkel 5b viitab Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemiga seotud ülesannetele. 16. novembril 2016 esitatud ETIASe ettepanek on kavas vastu võtta 2017. aasta sügisel. Artikkel 5d viitab ülesannetele, mis on seotud rahvusvahelise kaitse taotluste registreerimise ja jälgimise ning jaotusmehhanismi automaatse süsteemiga (Dublini jaotussüsteemiga). 4. mail 2016 esitatud Dublini uuesti sõnastatud ettepaneku üle peavad kaasseadusandjad praegu läbirääkimisi. Artikkel 5e viitab ülesannetele, mis on seotud kesksüsteemiga nende liikmesriikide väljaselgitamiseks, kellel on teavet kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta, et toetada Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) (ECRIS-TCN-süsteem). ECRIS-TCN-süsteemi ettepanek võeti vastu 29. juunil 2017.

·Komisjoni SISi ja VISi sidetaristuga seotud ülesannete üleandmine ametile Artiklit 7 on kohandatud, et see kajastaks keskse süsteemi ja iga liikmesriigi ühtse riikliku liidese vahelise sidetaristuga seonduvate komisjoni ülesannete üleandmist ametile, võimaldades siduda SISi ja VISi kesksüsteemid liikmesriikide riiklike taristutega. Samuti täpsustatakse selles, et üleandmist ei toimu nende süsteemide puhul, mis kasutavad EuroDomaini (praegu üksnes Eurodac), mis on TESTA-ng (üleeuroopaline valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteemi) pakutud turvaline telekommunikatsiooni taristu, mida juhib ja rahastab komisjon, ning seega ei anta eu-LISAle lähitulevikus üle lepingulisi ülesandeid ega eelarvet. ·Andmete kvaliteedi tagamine Artikkel 8 teeb ametile ülesandeks luua automaatsed andmete kvaliteedi kontrollimise mehhanismid ja ühtsed andmete kvaliteedi näitajad ning välja töötada keskne andmekogu aruannete ja statistika jaoks vastavalt olemasolevate süsteeme käsitlevate õigusaktide konkreetsetele seadusandlikele muudatustele ja/või uute õigusaktide konkreetsetele sätetele. ·Vajalike meetmete väljatöötamine koostalitlusvõime võimaldamiseks Artikkel 9 teeb ametile ülesandeks välja töötada vajalikud meetmed süsteemide koostalitlusvõime võimaldamiseks, tingimusel et vajaduse korral võetakse vastu sellekohased õigusaktid. ·eu-LISA teadusuuringuid käsitlevate ülesannete laiendamine Artikkel 10 laiendab ameti volituste ulatust seoses teadusuuringutega. Eelkõige tehakse selles eu-LISAle ülesandeks teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi nende osade rakendamine, mis on seotud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala IT-süsteemidega. ·Katseprojektide ulatuse laiendamine Artiklis 11 laiendatakse selliste katseprojektide ulatust, mida võib eu-LISAle usaldada. Komisjon võib usaldada ametile delegeerimislepinguga eelarve täitmise ülesanded määrusega (EL) nr 515/2014 ette nähtud välispiiride ja viisade rahastamisvahendi raames rahastatud kontseptsiooni tõenduste jaoks. Amet võib samuti kavandada testimist ja seda läbi viia kõnealuse määruse ning ameti hallatavate kõigi suuremahuliste IT-süsteemide arendamist, loomist, juhtimist ja kasutamist käsitlevate õigusaktidega hõlmatud küsimustes pärast haldusnõukogu otsust. ·Liikmesriikide ja komisjoni toetamine Artiklis 12 sätestatakse, et ametil võidakse paluda anda liikmesriikidele nõu seoses riiklike süsteemide sidumisega kesksüsteemidega ja ajutist toetust. Samuti võidakse ametil paluda anda nõu ja/või tuge komisjonile olemasolevate või uute süsteemidega seotud tehnilistes küsimustes, muu hulgas uuringute ja testimise kujul. Artiklis 12 sätestatakse veel, et rühm, mis koosneb vähemalt kuuest liikmesriigist, kes eelistavad vabatahtlikkuse alusel kasutada keskset lahendust, mis aitaks neil rakendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala detsentraliseeritud suuremahulisi IT-süsteeme käsitlevatest ELi õigusaktidest tulenevate kohustuste tehnilisi aspekte, võib teha ametile ülesandeks ühise IT-süsteemi arendamise, juhtimise ja/või hostimise, kui komisjon on selle eelnevalt heaks kiitnud ja haldusnõukogu on teinud oma otsuse. Sellisel juhul usaldavad liikmesriigid eelnimetatud ülesanded ametile delegeerimislepinguga, mis sisaldab delegeerimise tingimusi ja milles on esitatud kõigi asjaomaste kulude kalkulatsioon ja arveldamismetoodika. ·Varuasukoha võimaliku kasutamise laiendamine süsteemide aktiivseks käitamiseks Artiklis 13 on sätestatud võimalus kasutada varuasukohta Sankt Johann im Pongaus samaaegselt ameti juhitavate suuremahuliste IT-süsteemide aktiivseks käitamiseks, tingimusel et see suudab tagada nende toimimise ka süsteemi tõrke korral. Iga süsteemi varusüsteemide kasutamise täpsemad eripärad nähakse ette konkreetseid süsteeme käsitlevates õigusaktides. ·Lisaülesanded haldusnõukogule Artiklis 15 selgitatakse haldusnõukogule määratud ülesandeid selleks, et kajastada muu hulgas tema vastutust anda ameti tegevusele üldine suund. Artiklit 15 täiendatakse, et viia selle sätted kooskõlla Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 19. juuli 2012. aasta detsentraliseeritud asutusi käsitlevale ühisavaldusele lisatud ühise lähenemisviisiga. Seda muudetakse ka selleks, et lisada haldusnõukogu uus kohustus võtta iga aasta augusti lõpuks vastu vahearuanne kavandatud tegevuste rakendamisel tehtud edusammude kohta sama aasta esimesel kuuel kuul; et kajastada uue finantsmäärusega ja raamfinantsmäärusega seotud arenguid ning haldusnõukogu uusi ülesandeid, mis tulenevad talle täiendavate süsteemide usaldamisest. ·Muudatused seoses haldusnõukoguga Artikkel 18 pikendab haldusnõukogu esimehe volitusi kahelt aastalt neljale aastale, mida võib kooskõlas ühise lähenemisviisiga uuendada ühe korra. Artiklit 19 täiendati, nähes ette teatud ELi ametitele võimaluse osaleda haldusnõukogu koosolekutel, kui päevakorras on küsimus, mis käsitleb uut süsteemi, millele neil kui lõppkasutajal on asjaomaste õigusaktide alusel juurdepääs.

·Muudatused seoses tegevdirektori ülesannete ja volitusega Artiklis 21 selgitatakse tegevdirektori ülesandeid, et kajastada tema vastutust ameti haldusjuhtimise ja ametile määratud ülesannete täitmise eest. Artiklit 21 täiendatakse kooskõlas ühise lähenemisviisiga ja selleks, et võtta arvesse uusi ülesandeid, mis tulenevad ametile uusi süsteemi usaldavate õigusaktide vastuvõtmisest. Kaotati tegevdirektori kohustus esitada haldusnõukogule hindamiseks pädevuse kirjelduse kavand. Artiklis 22 sätestatakse, et tegevdirektori volitusi võib kooskõlas ühise lähenemisviisiga pikendada kuni viieks aastaks praeguse kuni kolme aasta asemel. ·Nõuanderühmi käsitlevad muudatused (mis olenevad asjaomaste õigusaktide vastuvõtmisest) Artikliga 23 nähakse ette asjaomastes EESi, ETIASe ja ECRIS-TCN-süsteemi seadusandlikes ettepanekutes ette nähtud nõuanderühmade loomine. ·Komisjoni õigusaktidel põhinevate turvaeeskirjade komisjoni eelneva heakskiitmise nõue Artikliga 33 kehtestatakse kohustus, et haldusnõukogu peab pärast komisjoni heakskiitu võtma vastu komisjoni eeskirjadel põhinevad ameti turvaeeskirjad salastatud teabe ja salastamata tundliku teabe kaitse kohta. ·Hindamist käsitleva artikli muudatus Artiklit 35 muudetakse selle täpsustamiseks, et komisjon hindab ameti tööd ning esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ja haldusnõukogule aruande hindamistulemuste kohta. Hindamine toimub iga viie aasta tagant praeguse iga nelja aasta asemel, et viia see kooskõlla ühise lähenemisviisiga detsentraliseeritud asutuste kohta. ·Liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametitega tehtavat koostööd käsitleva sätte lisamine Artikliga 37 kehtestatakse liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametitega, eriti nendega, mis on asutatud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas, tehtava koostöö eeskirjad. ·Eelarvesätete kooskõlla viimine delegeeritud määrusega (EL) nr 1271/2013 Artiklid 39–42 viiakse kooskõlla komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 208) sätetega, nagu on kajastatud ameti finantseeskirjades. ·Huvide konflikti vältimise sätte lisamine Artiklis 43 nõutakse, et amet võtaks vastu sise-eeskirjad huvide konflikti vältimiseks. ·IV peatükk käsitleb muude liidu õigusaktide muudatusi. Artiklites 46 ja 47 on esitatud SIS II õigusaktide muudatusettepanekud selleks, et kajastada SISi sidetaristuga seotud komisjoni ülesannete ametile üleandmist. Kõnealune muudatus ei ole vajalik seoses VISi määrusega, sest EESi ettepanekus sätestatakse VISi määruse artikli 26 lõike 2 muudatus nii, et haldusasutus (amet) vastutab sidetaristut käsitlevate komisjoni ülesannete eest kuus kuud pärast EESi määruse jõustumist. Seoses Eurodaciga ei ole vaja midagi muuta, sest Eurodaci sidetaristu kuulub EuroDomaini alla, mida juhib ja rahastab komisjon, ning seega ei anta lähitulevikus eu-LISAle lepingulisi ülesandeid ega eelarvet. Kui kaasseadusandjad võtavad õigusakti vastu, kasutab ka ECRIS-TCN-süsteem EuroDomaini taristut ning seega vastutab ECRIS-TCNi sidetaristu puhul komisjon eelarve täitmise, soetamise ja uuendamise ning lepinguliste küsimuste eest. Pärast käesoleva ettepaneku vastuvõtmist tuleks Euroopa Komisjoni ning Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Ameti vahelist vastastikuse mõistmise memorandumit komisjoni ja eu-LISA kokkuleppel muuta, et kajastada süsteemide õigusaktide eespool nimetatud muudatusi seoses sidetaristuga.





2017/0145 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ametit ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1077/2011 EUROOPA PARLAMENT JA NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 74, artikli 77 lõike 2 punkte a ja b, artikli 78 lõike 2 punkti e, artikli 79 lõike 2 punkti c, artikli 82 lõike 1 punkti d, artikli 85 lõiget 1, artikli 87 lõike 2 punkti a ja artikli 88 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsusega 2007/533/JSK loodi Schengeni infosüsteem (SIS). Määruses (EÜ) nr 1987/2006 ja otsuses 2007/533/JSK on sätestatud, et üleminekuperioodil vastutab SIS II kesksüsteemi operatiivjuhtimise eest komisjon. Pärast üleminekuperioodi vastutab SIS II kesksüsteemi ja sidetaristu teatavate aspektide operatiivjuhtimise eest korraldusasutus. (2)Nõukogu otsusega 2004/512/EÜ loodi viisainfosüsteem (VIS). Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 767/2008 on sätestatud, et üleminekuperioodil vastutab VISi operatiivjuhtimise eest komisjon. Pärast üleminekuperioodi vastutab keskse VISi, riiklike liideste ja sidetaristu teatavate aspektide operatiivjuhtimise eest korraldusasutus. (3)Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2725/2000 loodi Euroopa sõrmejälgede võrdlemise süsteem (Eurodac). Nõukogu määruses (EÜ) nr 407/2002 sätestati vajalikud rakenduseeskirjad. Nimetatud õigusaktid tunnistati kehtetuks ja asendati alates 20. juulist 2015 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 603/2013. (4)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1077/2011 loodi Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet, et tagada SISi, VISi ja Eurodaci ja nende sidetaristute teatavate aspektide operatiivjuhtimine ning võimaluse korral, kui selleks võetakse vastu eraldi õigusaktid, ka muude vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste infotehnoloogiasüsteemide (IT-süsteemide) operatiivjuhtimine. Määrust (EL) nr 1077/2011 muudeti määrusega (EL) nr 603/2013, et võtta arvesse Eurodacis tehtud muudatusi. (5)Kuna korraldusasutus pidi olema õiguslikult, halduslikult ja majanduslikult autonoomne, loodi see reguleeriva ametina („amet“), kellel on juriidilise isiku staatus. Vastavalt kokkulepetele on ameti asukoht Eestis Tallinnas. Kuna aga SISi ja VISi tehnilise arendamise ja nende operatiivjuhtimise ettevalmistamisega tegeleti juba Prantsusmaal Strasbourgis ja nimetatud IT-süsteemide varuasukoht oli sisse seatud Austrias Sankt Johann im Pongaus, mis oli kooskõlas ka asjaomaste õigusaktide alusel otsustatud SISi ja VISi süsteemide asukohtadega, peaks see nii jäämagi. Neis kahes asukohas tuleks ka edaspidi vastavalt täita Eurodaci operatiivjuhtimisega seotud ülesandeid ning seada sisse Eurodaci varuasukoht. Neis kahes kohas peaks toimuma vastavalt ka muude vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide tehniline arendamine ja operatiivjuhtimine, ning kui see on sätestatud asjaomastes õigusaktides, peaksid seal paiknema selliste süsteemide varuasukohad, mille abil tagatakse suuremahuliste IT-süsteemide toimimine konkreetse süsteemi tõrke korral. Et varuasukohti võimalikult maksimaalselt ära kasutada, peaks seal saama samal ajal käitada süsteeme aktiivrežiimil, tingimusel et süsteemide tõrke korral suudetakse tagada nende töö. Pärast seda, kui amet oli 1. detsembril 2012 tööd alustanud, võttis ta enda hooleks VISiga seotud ülesanded, mis olid määrusega (EÜ) nr 767/2008 ja nõukogu otsusega 2008/633/JSK antud korraldusasutusele. Amet võttis SIS II-ga seotud ülesanded, mis olid määrusega (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsusega 2007/533/JHA antud korraldusasutusele, üle 2013. aasta aprillis pärast süsteemi kasutuselevõttu ning 2013. aasta juunis võttis ta üle Eurodaciga seotud ülesanded, mis olid määrustega (EÜ) nr 2725/2000 ja (EÜ) nr 407/2002 antud komisjonile. Esmakordselt hinnati ameti tööd 2015.–2016. aastal sõltumatu välishindamise põhjal ning jõuti järeldusele, et eu-LISA tagab tulemuslikult suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise ja muud talle usaldatud ülesanded, kuid ühtlasi tuleks teha mitmeid muudatusi ameti asutamismääruses, näiteks tuleks anda ametile üle sidetaristuga seotud ülesanded, mis olid endiselt komisjoni täita. Välishinnangule toetudes võttis komisjon arvesse poliitilist ja õiguslikku arengut ja muutunud asjaolusid ning tegi eeskätt aruandes eu-LISA toimimise kohta ettepaneku laiendada ameti volitusi selliselt, et amet saaks täita ülesandeid, mis tulenevad uute süsteemide ameti hoolde usaldamise ettepanekute vastuvõtmisest kaasseadusandjate poolt, ning ülesandeid, mida on nimetatud komisjoni 6. aprilli 2016. aasta teatises „Piirivalve ja julgeoleku tugevamad ja arukamad infosüsteemid“, kõrgetasemelise eksperdirühma 11. mai 2017. aasta lõpparuandes ja komisjoni 16. mai 2017. aasta seitsmendas eduaruandes tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu poole liikumise kohta, tingimusel et vajaduse korral võetakse selleks vastu vastavasisulised õigusaktid. Eelkõige tuleks teha ametile ülesandeks asuda arendama Euroopa otsinguportaali, biomeetriliste andmete võrdlemise teenust ja ühist isikuandmete hoidlat, tingimusel, et vastu võetakse asjakohane õigusakt koostalitlusvõime kohta. Vastavalt vajadusele tuleks koostalitlusvõimet puudutavas tegevuses juhinduda komisjoni teatisest „ Euroopa koostalitlusvõime raamistik. Rakendusstrateegia“. (6)Ühtlasi leiti komisjoni eespool nimetatud aruandes, et ameti volitusi tuleks laiendada, et nad saaksid anda liikmesriikidele nõu riigisiseste süsteemide kesksüsteemidega ühendamise kohta ja pakkuda neile vajaduspõhist abi/tuge; lisaks sellele peaksid nad saama pakkuda komisjoni talitustele vajaduspõhist abi/tuge uute süsteemidega seotud tehnilistes küsimustes. (7)[Seepärast tuleks teha ametile ülesandeks tegeleda XX määrusega XX/XX [millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem Euroopa Liidu liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeelu andmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 767/2008 ja määrust (EL) nr 1077/2011] loodud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ettevalmistamise, arendamise ja operatiivjuhtimisega.] (8)[Ametile tuleks teha ülesandeks komisjoni määruse (EÜ) nr 1560/2003 artikliga 18 loodud eraldi turvalise elektroonilise kanali DubliNet operatiivjuhtimine kooskõlas XX määrusega XX/XX, millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteem [määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest)] tõhusaks kohaldamiseks ja ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tuvastamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil (uuesti sõnastatud)]. (9)[Ametile tuleks teha ülesandeks XX määrusega XX/XX [millega luuakse ELi reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/794 ja (EL) 2016/1624] loodud Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) ettevalmistamine, arendamine ja operatiivjuhtimine.]

(10)[Ametile tuleks teha ülesandeks määruse (EL) XX/XX [millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (uuesti sõnastatud)] artiklis 44 osutatud rahvusvahelise kaitse taotluste registreerimise, jälgimise ja jaotusmehhanismi automaatse süsteemi ettevalmistamine, arendamine ja operatiivjuhtimine.] (11)[Samuti tuleks ametile teha ülesandeks sellise kesksüsteemi ettevalmistamine, arendamine ja operatiivjuhtimine, mis on loodud XX määrusega XX/XX [millega luuakse kesksüsteem nende liikmesriikide väljaselgitamiseks, kellel on teavet kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta, et täiendada ja toetada Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS), ning muudetakse määrust (EL) nr 1077/2011 ECRIS-TCN-süsteem] ja mis võimaldab selgitada välja liikmesriigid, kellel on teavet kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute kuritegeliku tegevuse kohta, ning selles määruses osutatud ECRISe etalonrakenduse töös hoidmine. (12)Amet peaks jääma samaks juriidiliseks isikuks, kes jätkab täielikult kõiki tegevusi ja menetlusi. (13)Ameti põhieesmärk peaks ka edaspidi olema SISi, VISi ja Eurodaci, [EESi], [DubliNeti], [ETIASe], [rahvusvahelise kaitse taotluste registreerimise, jälgimise ja jaotusmehhanismi automaatse süsteemi] ja [ECRIS-TCN-süsteemi] ning vastavasisulise otsuse tegemise korral ka muude vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimisega seotud ülesannete täitmine. Amet peaks vastutama ka talle antud mittenormatiivset laadi ülesannete täitmiseks vajalike tehniliste meetmete eest. Need kohustused ei tohiks mõjutada normatiivseid ülesandeid, mis on usaldatud üksnes komisjonile või komisjonile ja teda abistavale komiteele õigusaktidega, mis reguleerivad süsteeme, mille operatiivjuhtimisega amet tegeleb. Komisjonil ei ole enam põhjust tegeleda teatavate ülesannetega, mis on seotud süsteemide sidetaristuga, ja seepärast tuleks need ülesanded anda üle ametile, et muuta taristu haldamine sidusamaks. Kui tegemist on süsteemidega, mis kasutavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 922/2009/EÜ artiklil 3 põhineva võrguteenuse projekti TESTA-ng (Trans-European Services for Telematics between Administrations-new generation ehk uue põlvkonna haldusasutustevahelised üleeuroopalised telemaatikateenused) pakutavat turvalist sidetaristut EuroDomain, peaks nende eelarve täitmise, soetuste, uuenduste ja lepinguliste küsimustega ka edaspidi tegelema komisjon. (14)Peale selle peaks amet ka edaspidi täitma SISi, VISi ja Eurodaci ning muude tulevikus talle usaldatavate suuremahuliste IT-süsteemide tehnilise kasutamise alase väljaõppega seotud ülesandeid. (15)Lisaks võidakse anda ametile Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklite 67–89 alusel vastutus ka uute suuremahuliste IT-süsteemide ettevalmistamise, arendamise ja operatiivjuhtimise eest. Sellised ülesanded tuleks ametile anda üksnes hilisemate eraldi õigusaktidega, millele eelneb mõjuhinnang. (16)Teadusuuringute vallas tuleks ameti volitusi laiendada, et amet saaks teha proaktiivsemalt ettepanekuid tema vastutuse alla jäävate IT-süsteemide asjakohaste ja vajalike tehniliste muudatuste kohta. Lisaks seirele võiks amet anda oma panuse tema juhitavate süsteemide operatiivjuhtimise seisukohast oluliste teadusuuringute rakendamisse. Amet peaks sellise seire kohta saatma regulaarselt teavet Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Andmekaitseinspektorile. (17)Amet peaks vastutama katseprojektide teostamise eest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 54 lõike 2 punktile a. Lisaks võib komisjon usaldada ametile eelarve täitmisega seotud ülesanded kontseptsioonitõenduste puhul, mida rahastatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 515/2014 sätestatud välispiiride ja viisade rahastamisvahendist vastavalt määruse (EL) nr 966/2012 artikli 58 lõike 1 punktile c. Samuti võib amet kavandada ja rakendada testimist rangelt käesoleva määruse ja ameti juhitavate suuremahuliste IT-süsteemide arendamist, loomist, toimimist ja kasutamist reguleerivate õigusaktidega hõlmatud küsimustes. Kui ametile tehakse ülesandeks katseprojekti teostamine, peaks ta pöörama erilist tähelepanu Euroopa Liidu infohaldusstrateegiale. (18)Amet peaks andma liikmesriikidele nõu riigisiseste süsteemide kesksüsteemidega ühendamise kohta. (19)Samuti peaks amet pakkuma liikmesriikidele vajaduspõhist tuge erakorraliste julgeoleku või rändega seotud vajaduste korral. Eriti juhul, kui mõni liikmesriik seisab oma välispiiride mõnel alal silmitsi spetsiifilise ja ebaproportsionaalse rändesurvega, mida iseloomustab suur suur rändajate sissevool, peaksid liikmesriigid saama tugineda suuremale tehnilisele ja operatiivtoele. Esmase vastuvõtu piirkondades peaksid sellist tuge pakkuma asjaomaste liidu ametite ekspertidest moodustatud rändehalduse tugirühmad. Kui sellisel juhul vajatakse eu-LISA hallatavate suuremahuliste IT-süsteemidega seotud küsimustes tema tuge, peaks komisjon saatma ametile vastavasisulise taotluse. (20)Ühtlasi peaks amet vajaduse korral toetama komisjoni talitusi olemasolevate või uute süsteemidega seotud tehnilistes küsimustes, eeskätt selles osas, mis puudutab ameti hoolde usaldatavaid suuremahulisi IT-süsteeme käsitlevate uute ettepanekute väljatöötamist. (21)Ametile peaks saama ülesandeks teha ka ühise IT-süsteemi arendamise, juhtimise ja/või hostimise liikmesriikide rühma jaoks, kui need liikmesriigid eelistavad vabatahtlikkuse alusel kasutada keskset lahendust, mis aitaks neil rakendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala detsentraliseeritud suuremahulisi IT-süsteeme käsitlevatest liidu õigusaktidest tulenevate kohustuste tehnilisi aspekte. Selleks peaks olema vajalik komisjoni eelnev nõusolek ja haldusnõukogu otsus; selle kohta tuleks koostada delegeerimiskokkulepe asjaomaste liikmesriikide ja ameti vahel; rahastada tuleks seda asjaomastelt liikmesriikidelt sissenõutavate tasudega, mis kataksid kõik kulud. (22)Asjaolu, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimine usaldatakse ametile, ei peaks mõjutama nende süsteemide suhtes kehtivaid erieeskirju. Eelkõige kohaldatakse täies ulatuses erieeskirju, mis reguleerivad kõigi selliste suuremahuliste IT-süsteemide eesmärki, juurdepääsuõigusi, turvameetmeid ja täiendavaid andmekaitsenõudeid, mille operatiivjuhtimine kuulub ameti pädevusvaldkonda. (23)Liikmesriigid ja komisjon peaksid olema esindatud haldusnõukogus, et tõhusalt kontrollida ameti toimimist. Haldusnõukogule tuleks anda vajalikud volitused eelkõige iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmiseks, ameti eelarvega seotud ülesannete täitmiseks, ameti suhtes kohaldatavate finantseeskirjade vastuvõtmiseks, tegevdirektori ametisse nimetamiseks ja sellise korra kehtestamiseks, mille alusel tegevdirektor võtab vastu ameti operatiivülesannetega seotud otsused. Ametit tuleks juhtida ja amet peaks tegutsema, võttes arvesse liidu detsentraliseeritud asutusi käsitleva ühise lähenemisviisi põhimõtteid, mille võtsid 19. juulil 2012 vastu Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon. (24)SIS II puhul tuleks Euroopa Politseiametile (Europol) ja Euroopa õigusalase koostöö üksusele (Eurojust), kellel on otsuse 2007/533/JSK [või XX määruse XX, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist kriminaalasjades tehtavas politseikoostöös ning millega muudetakse määrust (EL) nr 515/2014 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1986/2006, nõukogu otsus 2007/533/JSK ja komisjoni otsus 2010/261/EL,] kohaldamisel SIS II-le juurdepääsu õigus ja õigus SIS II sisestatud andmeid vahetult otsida, anda haldusnõukogu koosolekutel vaatleja staatus, kui päevakorras on otsuse 2007/533/JSK kohaldamisega seotud küsimused. Euroopa piiri- ja rannikuvalvel on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1624 ja määruse XXX [milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös] kohaldamisel juurdepääsuõigus SISile ja õigus seal otsinguid teha ning seega peaks tal olema haldusnõukogu koosolekutel vaatleja staatus, kui päevakorras on määruse (EL) 2016/1624 või XX määruse XXX [milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös] kohaldamisega seotud küsimused. Europolil, Eurojustil ja Euroopa piiri- ja rannikuvalvel peaks igal ühel olema võimalik nimetada oma esindaja käesoleva määruse alusel loodud SISi nõuanderühma. (25)VISi puhul peaks Europolil olema haldusnõukogu koosolekutel vaatleja staatus ka juhul, kui päevakorras on nõukogu otsuse 2008/633/JSK kohaldamisega seotud küsimused. Europolil peaks olema võimalik nimetada esindaja VISi nõuanderühma, mis on loodud käesoleva määruse alusel. (26)Eurodaci puhul peaks Europolil olema haldusnõukogu koosolekutel vaatleja staatus, kui päevakorras on küsimused, mis on seotud määruse (EL) nr 603/2013 [või XX määruse XX, millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ja ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tuvastamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil (uuesti sõnastatud)] kohaldamisega. Europolil peaks olema võimalik nimetada esindaja Eurodaci nõuanderühma. (27)[EESi puhul peaks Europolil olema haldusnõukogu koosolekutel vaatleja staatus, kui päevakorras on määrusega XX/XXXX [millega luuakse EES] seotud küsimused.] (28)[ETIASe puhul peaks Europolil olema haldusnõukogu koosolekutel vaatleja staatus, kui päevakorras on määrusega XX/XXXX [millega luuakse ETIAS] seotud küsimused.] Kui päevakorras on ETIASt puudutav küsimus, mis on seotud määruse XX/XXXX [millega luuakse ETIAS] kohaldamisega, peaks haldusnõukogu koosolekul olema vaatleja staatus ka Euroopa piiri- ja rannikuvalvel. Europolil ja Euroopa piiri- ja rannikuvalvel peaks olema võimalik nimetada oma esindaja [EESi-[ETIASe] nõuanderühma. (29)[Määruse (EL) ../... [millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest] artiklis 44 osutatud rahvusvahelise kaitse taotluste registreerimise, jälgimise ja jaotusmehhanismi automaatse süsteemi puhul peaks haldusnõukogu koosolekul olema vaatleja staatus EASO-l, kui päevakorras on seda süsteemi puudutavad küsimused.]

(30)[ECRIS-TCN-süsteemi puhul peaks haldusnõukogu koosolekutel olema vaatleja staatus Eurojustil, Europolil [ja Euroopa Prokuratuuril], kui päevakorras on määrusega XX/XXXX [millega luuakse ECRIS-TCN-süsteem] seotud küsimused.} Eurojustil, Europolil ja [Euroopa Prokuratuuril] peaks olema võimalik nimetada oma esindaja ECRIS-TCN-süsteemi nõuanderühma]. (31)Liikmesriikidel peaks olema õigus ameti haldusnõukogus suuremahulise IT-süsteemiga seotud küsimustes hääletada, kui nende suhtes on liidu õiguse alusel siduv mõni vastava süsteemi arendamist, loomist, toimimist ja kasutamist reguleeriv õigusakt. Kui Taani otsustab Euroopa Liidu lepingule (ELi leping) ja ELi toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli (nr 22) artikli 4 alusel rakendada mõne suuremahulise IT-süsteemi arendamist, loomist, toimimist ja kasutamist reguleerivat õigusakti oma siseriiklikus õiguses, peaks ka Taanil olema õigus vastava suuremahulise IT-süsteemiga seotud küsimustes hääletada. (32)Liikmesriigid peaksid nimetama suuremahulise IT-süsteemi nõuanderühma liikme, kui nende suhtes on liidu õiguse alusel siduv mõni vastava süsteemi arendamist, loomist, toimimist ja kasutamist reguleeriv õigusakt. Kui Taani otsustab Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artikli 4 alusel rakendada mõne suuremahulise IT-süsteemi arendamist, loomist, toimimist ja kasutamist reguleerivat õigusakti oma siseriiklikus õiguses, peaks ka Taani nimetama vastava suuremahulise IT-süsteemi nõuanderühma liikme. (33)Täieliku autonoomia ja sõltumatuse tagamiseks tuleks ametile anda autonoomne eelarve, mille tulud tulevad Euroopa Liidu üldeelarvest. Ameti rahastamine peaks toimuma vastavalt eelarvepädevate institutsioonide kokkuleppele, nagu on sätestatud eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 47. Kohaldada tuleks liidu eelarvemenetlust ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust. Raamatupidamisarvestust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust peaks auditeerima kontrollikoda. (34)Oma eesmärkide ja ülesannete täitmisel peaks ametil olema lubatud teha koostööd liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametitega, eeskätt nendega, kes tegutsevad vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, käesoleva määruse ja ameti hallatavate suuremahuliste IT-süsteemide arendamist, loomist, toimimist ja kasutamist reguleerivate õigusaktidega hõlmatud küsimustes, liidu õiguse ja põhimõtete kohaselt kokku lepitud töökorra ja igaühe vastava pädevuse raames. Nimetatud töökorrad peaks komisjon eelnevalt heaks kiitma. Samuti peaks amet võtma arvesse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti võrguturbealaseid soovitusi ning võtma vajaduse korral soovitustest tulenevaid meetmeid. (35)Suuremahuliste IT-süsteemide arendamist ja operatiivjuhtimist tagades peaks amet järgima Euroopa ja rahvusvahelisi standardeid, võttes arvesse kõrgeimaid kutsenõudeid, eelkõige Euroopa Liidu infohaldusstrateegiat. (36)Ametis toimuva isikuandmete töötlemise suhtes tuleks kohaldada määrust (EÜ) nr 45/2001 [või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust XX/2018 isikuandmete kaitse kohta liidu institutsioonides ja asutustes]. Euroopa Andmekaitseinspektoril peaks olema õigus saada ametilt juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik tema poolt teostatavateks uurimisteks. Vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 28 konsulteeris komisjon Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse [kuupäeval]. (37)Ameti läbipaistva toimimise tagamiseks tuleks ameti suhtes kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1049/2001. Amet peaks olema oma tegevuses võimalikult läbipaistev, ilma et see ohustaks tema operatsioonide eesmärgi saavutamist. Amet peaks avalikustama teabe kogu oma tegevuse kohta. Samuti peaks ta tagama, et üldsus ja kõik huvitatud isikud saavad tema töö kohta kiiresti teavet. (38)Ameti tegevust peaks vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 228 kontrollima Euroopa Ombudsman. (39)Ameti suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 ning amet peaks ühinema Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlust. (40)Selleks et tagada tööhõivetingimuste avatus ja läbipaistvus ning töötajate võrdne kohtlemine, tuleks ameti töötajate ja tegevdirektori suhtes kohaldada Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju („personalieeskirjad“) ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi („muude teenistujate teenistustingimused“), mis on sätestatud määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (edaspidi koos „personalieeskirjad“), sealhulgas ametisaladuse hoidmise eeskirju või muid samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi. (41)Amet on liidu asutatud asutus määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 208 tähenduses ja peaks sellest tulenevalt vastu võtma oma finantseeskirjad. (42)Ameti suhtes tuleks kohaldada komisjoni delegeeritud määrust (EL) nr 1271/2013 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 208. (43)Kuna liikmesriigid ei suuda nimetatud määruse eesmärke, nimelt vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise ja vajaduse korral nende arendamise eest vastutava ameti loomist Euroopa Liidu tasandil, piisaval määral saavutada ning meetme ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mida on vaja nimetatud eesmärkide saavutamiseks. (44)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmises ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb SIS II ja VISi, [EESi] [ja ETIASi] osas Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse vastuvõtmise kuupäeva, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. Vastavalt Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise lepingu (mis käsitleb kriteeriumide ja mehhanismide kehtestamist selle riigi määramiseks, kes vastutab Taanis või mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ning sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil) artiklile 3 teatab Taani komisjonile, kas ta rakendab käesolevat määrust selles osas, mis puudutab Eurodaci. [ja määruse (EL) XX/XX (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (uuesti sõnastatud))] artiklis 44 osutatud rahvusvahelise kaitse taotluste registreerimise, jälgimise ja jaotusmehhanismi automaatset süsteemi.] [ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmises ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav selles osas, mis puudutab ECRIS-TCN-süsteemi.] (45)Kuivõrd käesoleva määruse sätted puudutavad SISi otsuse 2007/533/JSK reguleerimisala ulatuses, osaleb Ühendkuningriik käesolevas määruses vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 19 (Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’ kohta) („Schengeni acquis’d käsitlev protokoll“) artikli 5 lõikele 1 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) artikli 8 lõikele 2. Kuivõrd käesoleva määruse sätted puudutavad SISi määruse (EÜ) nr 1987/2006 reguleerimisala ulatuses ja VISi, [EESi] [ja ETIASt], kujutavad nad endast Schengeni acquis’ edasiarendust, milles Ühendkuningriik vastavalt otsusele 2000/365/EÜ ei osale, ning seega võib Ühendkuningriik vastavalt Schengeni acquis’d käsitleva protokolli artiklile 4 taotleda nõukogu eesistujalt luba osaleda käesoleva määruse vastuvõtmises. Kuivõrd käesoleva määruse sätted puudutavad Eurodaci [ja määruse (EL) XX/XX (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (uuesti sõnastatud)) artiklis 44 osutatud rahvusvahelise kaitse taotluste registreerimise, jälgimise ja jaotusmehhanismi automaatset süsteemi], võib Ühendkuningriik ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes – „Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitlev protokoll“) artikli 3 kohaselt nõukogu eesistujale teatada, et soovib osaleda käesoleva määruse vastuvõtmises ja kohaldamises. Kuivõrd käesoleva määruse sätted puudutavad ECRIS-TCN-süsteemi, ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse vastuvõtmises ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav vastavalt ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklitele 1 ja 2 ja artikli 4a lõikele 1. Ühendkuningriik võib teatada, et soovib osaleda käesoleva määruse vastuvõtmises, vastavalt protokolli nr 21 artiklile 3 ja artikli 4a lõikele 1. Kuna Ühendkuningriik teatas 29. märtsil 2017 oma kavatsusest liidust välja astuda, lõpetatakse vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 50 aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes väljaastumislepingu jõustumise kuupäeval või lepingu puudumise korral kahe aasta möödumisel kõnealuse teate esitamisest, kui Euroopa Ülemkogu ei otsusta kokkuleppel Ühendkuningriigiga seda tähtaega pikendada. Sellest tulenevalt ja ilma, et see piiraks väljaastumislepingu sätete kohaldamist, kehtib Ühendkuningriigi eespool kirjeldatud võimalus osaleda käesoleva ettepaneku menetlemises ainult seni, kuni Ühendkuningriik on liikmesriik. (46)Kuivõrd käesoleva määruse sätted puudutavad SIS II otsuse 2007/533/JSK reguleerimisala ulatuses, osaleb Iirimaa käesolevas määruses vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 19 (Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’ kohta – „Schengeni acquis’d käsitlev protokoll“) artikli 5 lõikele 1 ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) artikli 6 lõikele 2. Kuivõrd käesoleva määruse sätted puudutavad SISi määruse (EÜ) nr 1987/2006 reguleerimisala ulatuses ja VISi, [EESi] [ja ETIASt], on käesoleva määruse näol tegemist nende Schengeni acquis’ sätete arendamisega, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes. Iirimaa võib võib vastavalt Schengeni acquis’d käsitleva protokolli artiklile 4 taotleda nõukogu eesistujalt luba osaleda käesoleva määruse vastuvõtmises.

Kuivõrd käesoleva määruse sätted puudutavad Eurodaci [ja määruse (EL) XX/XX (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (uuesti sõnastatud)) artiklis 44 osutatud rahvusvahelise kaitse taotluste registreerimise, jälgimise ja jaotusmehhanismi automaatset süsteemi], võib Iirimaa Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes – „Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitlev protokoll“) artikli 3 kohaselt nõukogu eesistujale teatada, et soovib osaleda käesoleva määruse vastuvõtmises ja kohaldamises. Kuivõrd käesoleva määruse sätted puudutavad ECRIS-TCN-süsteemi, ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmises ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav vastavalt ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklitele 1 ja 2 ja artikli 4a lõikele 1. Iirimaa võib teatada, et soovib osaleda käesoleva määruse vastuvõtmises, vastavalt protokolli nr 21 artiklile 3 ja artikli 4a lõikele 1. (47)Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast SIS II ja VISi [, EESi] [ja ETIASt] puudutavas osas selliste Schengeni acquis’ sätete arendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A, B ja G osutatud valdkonda. Eurodaci [ja määruse (EL) XX/XX (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (uuesti sõnastatud)) artiklis 44 osutatud rahvusvahelise kaitse taotluste registreerimise, jälgimise ja jaotusmehhanismi automaatse süsteemi] puhul on käesoleva määruse näol tegemist uue meetmega Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (mis käsitleb kriteeriumide ja mehhanismide kehtestamist selle riigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest) tähenduses. Seega peaksid Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi delegatsioon osalema ameti haldusnõukogus, kui need riigid otsustavad käesolevat määrust oma siseriiklikus õiguses rakendada. Selleks et määrata kindlaks edasine üksikasjalik kord, mis võimaldab Islandi Vabariigil ja Norra Kuningriigil ameti tegevuses osaleda, tuleks liidul ja nimetatud riikidel sõlmida täiendav kokkulepe. (48)Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast SIS II ja VISi [, EESi] [ja ETIASt] puudutavas osas selliste Schengeni acquis’ sätete arendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A, B ja G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ artikliga 3. Eurodaci [ja määruse (EL) XX/XX (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (uuesti sõnastatud)) artiklis 44 osutatud rahvusvahelise kaitse taotluste registreerimise, jälgimise ja jaotusmehhanismi automaatse süsteemi] puhul on käesoleva määruse näol tegemist uue Eurodaci puudutava meetmega Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta) tähenduses. Seega peaks Šveitsi Konföderatsiooni delegatsioon osalema ameti haldusnõukogus, kui Šveits otsustab käesolevat määrust oma siseriiklikus õiguses rakendada. Selleks et määrata kindlaks edasine üksikasjalik kord, mis võimaldab Šveitsi Konföderatsioonil ameti tegevuses osaleda, tuleks liidul ja Šveitsi Konföderatsioonil sõlmida täiendav kokkulepe. (49)Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus SIS II ja VISi [, EESi] [ja ETIASt] puudutavas osas selliste Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A, B ja G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL artikliga 3. Eurodaci [ja määruse (EL) XX/XX (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (uuesti sõnastatud)) artiklis 44 osutatud rahvusvahelise kaitse taotluste registreerimise, jälgimise ja jaotusmehhanismi automaatse süsteemi] puhul on käesoleva määruse näol tegemist uue Eurodaci puudutava meetmega Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme) tähenduses. Seega peaks Liechtensteini Vürstiriigi delegatsioon osalema ameti haldusnõukogus. Selleks et määrata kindlaks edasine üksikasjalik kord, mis võimaldab Liechtensteini Vürstiriigil ameti tegevuses osaleda, tuleks liidul ja Liechtensteini Vürstiriigil sõlmida täiendav kokkulepe, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK

SISU Artikkel 1

Reguleerimisese 1.Käesolevas määruses käsitletakse määrusega (EL) nr 1077/2011 asutatud Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ametit („amet“). 2.Amet vastutab Schengeni infosüsteemi (SIS), viisainfosüsteemi (VIS) ja Eurodaci operatiivjuhtimise eest. 3.Amet vastutab [riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi (EES)], [DubliNeti], [ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS)], [rahvusvahelise kaitse taotluste registreerimise, jälgimise ja jaotusmehhanismi automaatset süsteemi] ning [ECRIS-TCN-süsteemi ja ECRISe etalonrakenduse ] ettevalmistamise, arendamise ja/või operatiivjuhtimise eest.] 4.Ametile võib panna vastutuse ka lõigetes 2 ja 3 nimetamata vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide, sealhulgas olemasolevate süsteemide ettevalmistamise, arendamise ja operatiivjuhtimise eest, kuid üksnes juhul, kui see on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklitel 67–89 põhinevates asjakohastes õigusaktides, võttes vajaduse korral arvesse käesoleva määruse artiklis 10 nimetatud teaduse arengut ning käesoleva määruse artiklis 11 nimetatud katseprojektide ja kontseptsioonitõenduste tulemusi. 5.Operatiivjuhtimine hõlmab kõiki suuremahuliste IT-süsteemide käigushoidmiseks vajalikke ülesandeid vastavalt iga kõnealuse suuremahulise IT-süsteemi suhtes kohaldatavatele erisätetele, kaasa arvatud vastutust nende kasutatava sidetaristu eest. Kõnealused suuremahulised süsteemid ei vaheta andmeid ega võimalda teabe ja teadmiste vahetamist, kui see ei ole ette nähtud konkreetse õigusliku alusega. 6.Lisaks vastutab amet järgmiste ülesannete eest: –andmete kvaliteedi tagamine vastavalt artiklile 8; –koostalitlusvõime jaoks vajalike meetmete väljatöötamine vastavalt artiklile 9; –teadusuuringute tegemine vastavalt artiklile 10; –katseprojektide, kontseptsioonitõenduste ja testimistoimingute tegemine vastavalt artiklile 11 ning –liikmesriikide ja komisjoni toetamine vastavalt artiklile 12. Artikkel 2

Eesmärgid Ilma et see piiraks komisjoni ja liikmesriikide kohustusi, mis tulenevad suuremahulisi IT-süsteeme reguleerivatest õigusaktidest, tagab amet:

(a)suuremahuliste IT-süsteemide arendamise, kasutades selliste süsteemide tõhusaks arendamiseks piisavat projektijuhtimisstruktuuri; (b)suuremahuliste IT-süsteemide tulemusliku, turvalise ja pideva toimimise; (c)suuremahuliste IT-süsteemide tõhusa ja rahandusküsimustes vastutustundliku haldamise; (d)suuremahuliste IT-süsteemide kasutajatele pakutava teenuse piisava kvaliteedi; (e)pideva ja katkematu teenuse; (f)andmekaitse