Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu seisukoha kohta ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistikku loova vahelepinguga ette nähtud majanduspartnerluslepingu komitee, tollikoostöökomitee ja ühise arengukomitee töökorra küsimuses /* COM/2013/086 final - 2013/0053 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Vaheleping, millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik (edaspidi „majanduspartnerluse vaheleping”), allkirjastati 29. augustil 2009 ning seda on ajutiselt kohaldatud alates 14. maist 2012. Lepingu artikliga 64 moodustatakse majanduspartnerluslepingu komitee, mis vastutab lepingu haldamise ning kõikide selles nimetatud ülesannete täitmise eest. Majanduspartnerluslepingu komiteed abistab tema kohustuste täitmisel lepingu protokolli nr 1 artikli 41 kohaselt moodustatud tollikoostöökomitee ja lepingu artikli 52 kohaselt moodustatud ühine arengukomitee. Majanduspartnerluslepingu komitee määrab kindlaks oma korraldus- ja tööeeskirjad, samuti allkomiteede töökorra. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Töökorra kehtestamise kohustus on määratud majanduspartnerluse vahelepingus. Konsulteeriti kõikide lepinguosalistega ning töökorra teksti osas lepiti kokku ja see kinnitati nelja allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riigiga (Madagaskar, Mauritius, Seišellid, Zimbabwe) esialgselt 2012. oktoobris majanduspartnerluslepingu komitee avakoosolekul. Käesoleva ettepaneku mõju ei ole hinnatud, sest sellel algatusel ei ole otsest majanduslikku, sotsiaalset ega keskkondlikku mõju. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Ettepanek sisaldab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikel 9 põhinevat nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu seisukoha kujundamiseks. Sarnaseid otsuseid on majanduspartnerluslepingute vastuvõtmiseks võetud vastu ka varem. Nõukogu otsuse lisana on esitatud majanduspartnerluslepingu komitee 2013. aastal tehtava otsuse eelnõu. Eelnõu sisaldab kolme lisa, mis hõlmavad majanduspartnerluslepingu komitee, tollikoostöökomitee ja ühise arengukomitee töökorda. Kõigi kõnealuste töökordade osas lepiti kokku ja need kinnitati nelja allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riigiga esialgselt 2012. oktoobris majanduspartnerluslepingu komitee avakoosolekul. 4. MÕJU EELARVELE Piirdub halduskuludega. 2013/0053 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu seisukoha kohta ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistikku loova vahelepinguga ette nähtud majanduspartnerluslepingu komitee, tollikoostöökomitee ja ühise arengukomitee töökorra küsimuses EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 207 ja 209 koostoimes artikli 218 lõikega 9, võttes arvesse nõukogu otsust vahelepingu (millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik)[1] allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta, võttes arvesse komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Vaheleping, millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik, allkirjastati 29. augustil 2009 ning seda on ajutiselt kohaldatud alates 14. maist 2012. (2) Nimetatud lepingu artikliga 64 moodustatakse majanduspartnerluslepingu komitee, mis vastutab lepingu haldamise ning kõikide selles nimetatud ülesannete täitmise eest. (3) Artiklis 64 on sätestatud, et majanduspartnerluslepingu komitee määrab kindlaks oma korraldus- ja tööeeskirjad. (4) Majanduspartnerluslepingu komiteed abistab tema kohustuste täitmisel lepingu protokolli nr 1 artikli 41 kohaselt moodustatud tollikoostöökomitee ja vahelepingu artikli 52 kohaselt moodustatud ühine arengukomitee, (5) Euroopa Liit peaks otsustama, millise seisukoha ta võtab lepingu alusel moodustatud majanduspartnerluslepingu komitee ja kahe allkomitee töökorra vastuvõtmise küsimuses, ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu seisukoht vahelepinguga (millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik) ette nähtud majanduspartnerluslepingu komitee otsuse vastuvõtmise kohta komitee töökorra küsimuses põhineb käesolevale otsusele lisatud majanduspartnerluslepingu komitee otsuse eelnõul. Väiksemaid muudatusi otsuse eelnõus võib teha ilma komisjoni või nõukogu edasise otsuseta. Artikkel 2 Majanduspartnerluslepingu komitee otsus avaldatakse pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas. Artikkel 3 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja LISA Vahelepinguga, millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik, moodustatud MAJANDUSPARTNERLUSKOMITEE OTSUS nr …/2013 majanduspartnerluslepingu komitee, tollikoostöökomitee ja ühise arengukomitee töökorra vastuvõtmise küsimuses MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE, Võttes arvesse vahelepingut, millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik (edaspidi „leping”), mis allkirjastati 29. augustil 2009 Grand Baies ning mida on ajutiselt kohaldatud alates 14. maist 2012, eriti selle artiklit 64, ning arvestades järgmist: (1) Lepingus on sätestatud, et majanduspartnerluslepingu komitee määrab kindlaks oma korraldus- ja tööeeskirjad, (2) Majanduspartnerluslepingu komiteed abistab tema kohustuste täitmisel lepingu protokolli nr 1 artikli 41 kohaselt moodustatud tollikoostöökomitee ja vahelepingu artikli 52 kohaselt moodustatud ühine arengukomitee, ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 1. Majanduspartnerluslepingu komitee töökord on sätestatud I lisas, tollikoostöökomitee töökord II lisas ja ühise arengukomitee töökord III lisas. 2. Need töökorrad ei piira lepingus sätestatud või majanduspartnerluslepingu komitees kokku lepitavate erieeskirjade kohaldamist. Artikkel 2 Käesolev otsus jõustub … (Koht), (kuupäev). I LISA Vahelepinguga, millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik, loodud MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE TÖÖKORD Artikkel 1 Kohaldamisala Käesolevas lisas esitatud töökorda kohaldatakse majanduspartnerluslepingu komitee kõikide koosolekute suhtes. Artikkel 2 Koosseis ja eesistuja 1. Majanduspartnerluslepingu komitee koosneb ühelt poolt ELi poole esindajatest ja teiselt poolt allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide[2] esindajatest ministrite või kõrgemate ametnike tasemel. 2. Töökorras kasutatakse terminit „lepinguosalised“ kooskõlas lepingu artiklis 61 esitatud määratlusega. 3. Ministrite tasemel majanduspartnerluslepingu komitee kaaseesistujad on Euroopa Liidu esindaja ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide esindaja. Kõrgemate ametnike tasemel majanduspartnerluslepingu komitee kaaseesistujad on ELi poolel Euroopa Komisjoni kõrgemad ametnikud ning allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide esindajad, tavaliselt kõrgemate ametnike tasemel. Allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid on eesistujaks aastase rotatsiooni korras. Artikkel 3 Vaatlejad 1. Ida- ja Lõuna-Aafrika ühisturu (COMESA) esindajaid ja India Ookeani Komisjoni (IOC) esindajaid kutsutakse majanduspartnerluslepingu komitee koosolekutel osalema vaatlejana. 2. Majanduspartnerluslepingu komitee sekretär teatab COMESA ja IOC esindajatele kõikidest majanduspartnerluslepingu komitee koosolekutest, et nad saaksid osaleda vaatlejana. 3. Lepinguosalised võivad ühiselt otsustada kutsuda lisaks ajutisi vaatlejaid. Sellised vaatlejad võivad kaaseesistuja kutsel ja majanduspartnerluslepingu komitee heakskiidul koosolekul osaleda. 4. Majanduspartnerluslepingu komitee võib tundlikke küsimusi käsitlevate koosolekuosade puhul otsustada, et see on vaatlejaile suletud. Artikkel 4 Koosolekud 1. Majanduspartnerluslepingu komitee kohtub kord aastas, kui olukord seda nõuab ja pooled nii kokku lepivad. Mõlema poole kokkuleppel võivad majanduspartnerluslepingu komitee koosolekud toimuda video- või telekonverentsina. Sellisel juhul kannab iga lepinguosaline ise oma vastavad kulud, mis on seotud selliste vahendite abil toimuva koosoleku läbiviimisega, kui ei ole kokku lepitud teisiti. 2. Majanduspartnerluslepingu komitee koosolekud peetakse lepinguosaliste vahel kokkulepitud ajal ja kohas. 3. Majanduspartnerluslepingu komitee koosolekud kutsub kokku majanduspartnerluslepingu komitee sekretär. Artikkel 5 Delegatsioonid Enne iga koosolekut tuleb majanduspartnerluslepingu komitee kaaseesistujatele teatada Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ja ELi poole delegatsioonide kavandatav koosseis. Artikkel 6 Sekretariaat 1. Euroopa Komisjoni ja allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ametnikud täidavad vaheldumisi 12 kuu kaupa majanduspartnerluslepingu komitee sekretäri ülesandeid. Allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riiki võib abistada COMESA sekretariaat. 2. Esimene periood algab majanduspartnerluslepingu komitee esimese koosoleku toimumise kuupäeval ja lõpeb järgmise aasta 31. detsembril. Majanduspartnerluslepingu komitee sekretäri ametit peab kõigepealt Euroopa Komisjoni esindaja. Allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid peavad sekretäri ametit rotatsiooni korras. Artikkel 7 Dokumendid Kui majanduspartnerluslepingu komitee arutelud põhinevad kirjalikel dokumentidel, tuleb need dokumendid nummerdada ja sekretär levitab neid majanduspartnerluslepingu komitee dokumentidena vähemalt 14 päeva enne koosoleku algust. Artikkel 8 Kirjavahetus 1. Kõik majanduspartnerluslepingu komiteele adresseeritud kirjad saadetakse majanduspartnerluslepingu komitee sekretärile. 2. Sekretär tagab, et majanduspartnerluslepingu komiteele adresseeritud kirjad edastatakse komitee kaaseesistujatele ja vajaduse korral levitatakse neid käesoleva töökorra artiklis 7 osutatud dokumentidena. 3. Kirjad majanduspartnerluslepingu komitee kaaseesistujatelt saadab sekretär lepinguosalistele ja vajaduse korral levitatakse neid käesoleva töökorra artiklis 7 osutatud dokumentidena. Artikkel 9 Koosolekute päevakord 1. Selgitustega esialgse päevakorra koostab iga koosoleku jaoks majanduspartnerluslepingu komitee sekretär lepinguosaliste ettepanekute alusel. Majanduspartnerluslepingu komitee sekretär edastab selle lepinguosalistele hiljemalt kolm nädalat enne koosoleku algust. 2. Esialgne selgitustega päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda võtmise kohta on sekretär saanud taotluse hiljemalt üks kuu enne koosoleku algust, kuid punktid lisatakse esialgsesse päevakorda ainult siis, kui sekretär on asjakohased dokumendid kätte saanud hiljemalt esialgse päevakorra väljasaatmise kuupäevaks. 3. Majanduspartnerluslepingu komitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses. Esialgses päevakorras kajastamata punkti võib päevakorda lisada lepinguosaliste nõusolekul. 4. Majanduspartnerluslepingu komitee kaaseesistujad võivad kokkuleppel lepinguosalistega kutsuda teatavate küsimuste kohta teabe andmiseks koosolekutele eksperte. 5. Lepinguosaliste nõusolekul võib sekretär lühendada lõikes 1 nimetatud tähtaegu, et võtta arvesse konkreetse juhtumi asjaolusid. Artikkel 10 Protokoll 1. Sekretär koostab iga koosoleku protokolli kavandi võimalikult kiiresti, tavaliselt kuu aja jooksul pärast koosolekut. 2. Protokollis võetakse üldjuhul kokku iga päevakorrapunkt, täpsustades vajaduse korral: a) majanduspartnerluslepingu komiteele esitatud dokumente, b) kõiki avaldusi, mida majanduspartnerluslepingu komitee liikmed on palunud protokolli kanda, c) tehtud otsuseid, antud soovitusi, kokku lepitud seisukohti ja konkreetsetes küsimustes vastu võetud otsuseid. 3. Protokolli lisatakse ka majanduspartnerluslepingu komitees osalejate ja kõikide koosolekul osalenud vaatlejate nimekiri. 4. Protokoll kinnitatakse kirjalikult kahe kuu jooksul pärast allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning ELi koosoleku kuupäeva. Pärast kinnitamist allkirjastab protokolli sekretär. Allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid ning ELi pool saavad igaüks selle autentse dokumendi ühe eksemplari. Artikkel 11 Otsused ja soovitused 1. Majanduspartnerluslepingu komitee otsused ja soovitused võetakse vastu konsensuse alusel. 2. Majanduspartnerluslepingu komitee võib otsustada tõstatada Cotonou lepingu artiklis 15 määratletud AKV-ELi ministrite nõukogus küsimuse, mis on majanduspartnerluslepingu raames esile kerkinud ning pakub üldist huvi AKV riikidele ja ELile. 3. Koosolekute toimumise vahelisel ajal võib majanduspartnerluslepingu komitee lepinguosaliste nõusolekul otsuseid vastu võtta kirjaliku menetluse teel. Kirjalik menetlus koosneb kirjavahetusest lepinguosaliste vahel. 4. Majanduspartnerluslepingu komitee otsuste ja soovituste pealkiri on vastavalt „otsus” või „soovitus”, millele järgneb seerianumber, vastuvõtmise kuupäev ja otsuse teema kirjeldus. Igas otsuses peab olema sätestatud selle jõustumise kuupäev. 5. Majanduspartnerluslepingu komitee vastuvõetud otsused kinnitab Euroopa Komisjoni esindaja ELi poole nimel ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide esindaja. 6. Otsused ja soovitused edastatakse lepinguosalistele majanduspartnerluslepingu komitee dokumentidena. Artikkel 12 Avalikustamine 1. Majanduspartnerluslepingu komitee koosolekud ei ole avalikud, kui ei ole otsustatud teisiti. 2. Kumbki lepinguosaline võib otsustada, kas avaldada majanduspartnerluslepingu komitee otsuseid või soovitusi oma ametlikus väljaandes. Artikkel 13 Keeled 1. Majanduspartnerluslepingu komitee töökeelteks on mõlema lepinguosalise jaoks ühised ametlikud keeled: inglise ja prantsuse keel. 2. Majanduspartnerluslepingu komitee võtab oma aruteludel ning otsuste vastuvõtmisel aluseks dokumendid ja ettepanekud, mis võimaluse korral on koostatud lõikes 1 osutatud mõlemas keeles. Otsused ja soovitused esitatakse mõlemas lõikes 1 osutatud keeles. Artikkel 14 Kulud 1. Lepinguosalised kannavad kõik majanduspartnerluslepingu komitee koosolekutel osalemisega seotud kulud ise, sealhulgas personali-, sõidu-, elamis-, posti- ja telekommunikatsioonikulud. 2. Koosolekute korraldamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab see lepinguosaline, kes on koosoleku võõrustaja. 3. Koosolekute suulise tõlke ja dokumentide tõlkega seotud kulud kannab see lepinguosaline, kes on koosoleku võõrustaja. Kulud, mis on seotud suulise ja kirjaliku tõlkega Euroopa Liidu muudesse ametlikesse keeltesse ja muudest ametlikest keeltest, kannab ELi pool. Artikkel 15 Töökorra muutmine Töökorda võib muuta artikli 11 lõike 1 kohaselt. II LISA Vahelepinguga, millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik, loodud TOLLIKOOSTÖÖKOMITEE TÖÖKORD Artikkel 1 Kohaldamisala Käesolevas lisas esitatud töökorda kohaldatakse tollikoostöökomitee kõikide koosolekute suhtes. Artikkel 2 Tollikoostöökomitee roll Tollikoostöökomitee moodustatakse lepingu protokolli nr 1 artikli 41 kohaselt. Lisaks käsitleb komitee veel kõiki küsimusi, mille majanduspartnerluslepingu komitee on talle delegeerinud. Artikkel 3 Koosseis ja eesistuja 1. Tollikoostöökomitee koosneb ühelt poolt ELi poole esindajatest ja teiselt poolt allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide[3] esindajatest. 2. Töökorras kasutatakse terminit „lepinguosalised“ kooskõlas lepingu artiklis 61 esitatud määratlusega. 3. Tollikoostöökomitee kaaseesistujad on Euroopa Komisjoni esindaja ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide esindaja. Allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika on eesistujaks aastase rotatsiooni korras. Artikkel 4 Vaatlejad 1. Ida- ja Lõuna-Aafrika ühisturu (COMESA) esindajad ja India Ookeani Komisjoni (IOC) esindajaid kutsutakse tollikoostöökomitee koosolekutel osalema vaatlejana. 2. Tollikoostöökomitee sekretär teatab COMESA ja IOC esindajatele kõikidest tollikoostöökomitee koosolekutest, et nad saaksid osaleda vaatlejana. 3. Lepinguosalised võivad ühiselt otsustada kutsuda lisaks ajutisi vaatlejaid. Sellised vaatlejad võivad ühe kaaseesistuja kutsel ja tollikoostöökomitee heakskiidul koosolekul osaleda. 4. Tollikoostöökomitee võib tundlikke küsimusi käsitlevate koosolekuosade puhul otsustada, et see on vaatlejaile suletud. Artikkel 5 Koosolekud 1. Kui lepingus ei ole sätestatud teisiti, toimuvad tollikoostöökomitee koosolekud kummagi lepinguosalise taotlusel. Mõlema poole kokkuleppel võivad tollikoostöökomitee koosolekud toimuda video- või telekonverentsina. Sellisel juhul kannab iga lepinguosaline ise oma vastavad kulud, mis on seotud selliste vahendite abil toimuva koosoleku läbiviimisega, kui ei ole kokku lepitud teisiti. 2. Tollikoostöökomitee koosolekud peetakse lepinguosaliste vahel kokkulepitud ajal ja kohas. 3. Tollikoostöökomitee koosolekud kutsub kokku tollikoostöökomitee sekretär. Artikkel 6 Delegatsioonid Enne iga koosolekut tuleb tollikoostöökomitee kaaseesistujatele teatada Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning Euroopa Liidu delegatsioonide kavandatav koosseis. Artikkel 7 Sekretariaat Euroopa Komisjoni ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ametnikud täidavad vaheldumisi 12 kuu kaupa tollikoostöökomitee sekretäri ülesandeid. Allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riiki võib abistada COMESA sekretariaat. See periood langeb kokku majanduspartnerluslepingu komitee sekretäri ametiajaga, mida täidab kas Euroopa Liit või Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid. Allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid peavad sekretäri ametit rotatsiooni korras. Artikkel 8 Dokumendid Kui tollikoostöökomitee arutelud põhinevad kirjalikel dokumentidel, tuleb need dokumendid nummerdada ja sekretär levitab neid tollikoostöökomitee dokumentidena vähemalt 14 päeva enne koosoleku algust. Artikkel 9 Kirjavahetus 1. Kõik tollikoostöökomiteele adresseeritud kirjad saadetakse tollikoostöökomitee sekretärile. 2. Sekretär tagab, et tollikoostöökomiteele adresseeritud kirjad edastatakse komitee kaaseesistujatele ja vajaduse korral levitatakse neid käesoleva töökorra artiklis 8 osutatud dokumentidena. 3. Kirjad tollikoostöökomitee kaaseesistujatelt saadab sekretär lepinguosalistele ja vajaduse korral levitatakse neid käesoleva töökorra artiklis 8 osutatud dokumentidena. Artikkel 10 Koosolekute päevakord 1. Selgitustega esialgse päevakorra koostab tollikoostöökomitee sekretär iga koosoleku jaoks lepinguosaliste ettepanekute alusel. Tollikoostöökomitee sekretär edastab selle lepinguosalistele hiljemalt kolm nädalat enne koosoleku algust. 2. Esialgne selgitustega päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda võtmise kohta on sekretär saanud taotluse hiljemalt üks kuu enne koosoleku algust, kuid punktid lisatakse esialgsesse päevakorda ainult siis, kui sekretär on asjakohased dokumendid kätte saanud hiljemalt esialgse päevakorra väljasaatmise kuupäevaks. 3. Tollikoostöökomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses. Esialgses päevakorras kajastamata punkti võib päevakorda lisada lepinguosaliste nõusolekul. 4. Tollikoostöökomitee kaaseesistujad võivad kokkuleppel lepinguosalistega kutsuda teatavate küsimuste kohta teabe andmiseks koosolekutele eksperte. 5. Lepinguosaliste nõusolekul võib sekretär lühendada lõikes 1 nimetatud tähtaegu, et võtta arvesse konkreetse juhtumi asjaolusid. Artikkel 11 Protokoll 1. Sekretär koostab iga koosoleku protokolli kavandi võimalikult kiiresti, tavaliselt kuu aja jooksul pärast koosolekut. 2. Protokollis võetakse üldjuhul kokku iga päevakorrapunkt, täpsustades vajaduse korral: a) kõiki tollikoostöökomiteele esitatud dokumente, b) kõiki avaldusi, mida tollikoostöökomitee liikmed on palunud protokolli kanda, c) tehtud otsuseid, antud soovitusi, kokku lepitud seisukohti ja konkreetsetes küsimustes vastu võetud otsuseid. 3. Protokolli lisatakse ka tollikoostöökomitees osalejate ja kõikide koosolekul osalenud vaatlejate nimekiri. 4. Protokoll kinnitatakse kirjalikult kahe kuu jooksul pärast allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning ELi koosoleku kuupäeva. Pärast kinnitamist allkirjastab protokolli sekretär. Allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid ning ELi pool saavad igaüks selle autentse dokumendi ühe eksemplari. Artikkel 12 Otsused ja soovitused 1. Tollikoostöökomitee otsused ja soovitused võetakse vastu konsensuse alusel. 2. Koosolekutevahelisel ajal võib tollikoostöökomitee lepinguosaliste kokkuleppel teha otsuseid ja anda soovitusi kirjaliku menetluse teel. Kirjalik menetlus koosneb kirjavahetusest lepinguosaliste vahel. 3. Tollikoostöökomitee otsuste ja soovituste pealkiri on vastavalt „otsus” või „soovitus”, millele järgneb seerianumber, vastuvõtmise kuupäev ja otsuse teema kirjeldus. Igas otsuses peab olema sätestatud selle jõustumise kuupäev. 4. Tollikoostöökomitee vastuvõetud otsused ja soovitused kinnitab Euroopa Komisjoni esindaja ELi poole nimel ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide esindaja. 5. Otsused ja soovitused edastatakse lepinguosalistele ja majanduspartnerluslepingu komiteele tollikoostöökomitee dokumentidena. Artikkel 13 Avalikustamine 1. Tollikoostöökomitee koosolekud ei ole avalikud, kui ei ole otsustatud teisiti. 2. Kumbki lepingupool võib otsustada, kas avaldada tollikoostöökomitee soovitusi oma ametlikus väljaandes. Artikkel 14 Keeled 1. Tollikoostöökomitee töökeelteks on mõlema lepinguosalise jaoks ühised ametlikud keeled: inglise ja prantsuse keel. 2. Tollikoostöökomitee võtab oma aruteludel ning otsuste vastuvõtmisel aluseks dokumendid ja ettepanekud, mis võimaluse korral on koostatud lõikes 1 osutatud mõlemas keeles. Otsused ja soovitused esitatakse mõlemas lõikes 1 osutatud keeles. Artikkel 15 Kulud 1. Lepinguosalised kannavad kõik tollikoostöökomitee koosolekutel osalemisega seotud kulud ise, sealhulgas personali-, sõidu-, elamis-, posti- ja telekommunikatsioonikulud. 2. Koosolekute korraldamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab see lepinguosaline, kes on koosoleku võõrustaja. 3. Koosolekute suulise tõlke ja dokumentide tõlkega seotud kulud kannab see lepinguosaline, kes on koosoleku võõrustaja. Kulud, mis on seotud suulise ja kirjaliku tõlkega Euroopa Liidu muudesse ametlikesse keeltesse ja muudest ametlikest keeltest, kannab ELi pool. Artikkel 16 Aruanded Tollikoostöökomitee annab aru majanduspartnerluslepingu komiteele. Artikkel 17 Töökorra muutmine Töökorda võib muuta majanduspartnerluslepingu komitee. Tollikoostöökomitee võib esitada majanduspartnerluslepingu komiteele soovitusi töökorra muutmiseks. III LISA Vahelepinguga, millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik, loodud ÜHISE ARENGUKOMITEE TÖÖKORD Artikkel 1 Kohaldamisala Käesolevas lisas esitatud töökorda kohaldatakse ühise arengukomitee kõikide koosolekute suhtes. Artikkel 2 Ühise arengukomitee roll Ühine arengukomitee luuakse majanduspartnerluslepingu komitee allkomiteena. Vahelepingu artikli 52 kohaselt arutab arengukomitee arengukoostöö küsimusi, mis on seotud vahelepingu rakendamisega. Artikkel 3 Koosseis ja eesistuja 1. Ühine arengukomitee koosneb ühelt poolt ELi poole esindajatest ning teiselt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide esindajatest. 2. Töökorras kasutatakse terminit „lepinguosalised“ kooskõlas lepingu artiklis 61 esitatud määratlusega. 3. Ühise arengukomitee kaaseesistujad on Euroopa Komisjoni esindaja ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide esindaja. Allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika on eesistujaks aastase rotatsiooni korras. Artikkel 4 Vaatlejad 1. Ida- ja Lõuna-Aafrika ühisturu (COMESA) esindajad ja India Ookeani Komisjoni (IOC) esindajaid kutsutakse osalema ühise arengukomitee koosolekutel vaatlejana. 2. Ühise arengukomitee sekretär teatab COMESA ja IOC esindajatele kõikidest ühise arengukomitee koosolekutest, et nad saaksid osaleda vaatlejana. 3. Lepinguosalised võivad ühiselt otsustada kutsuda lisaks ajutisi vaatlejaid. Sellised vaatlejad võivad kaaseesistujate kutsel ja ühise arengukomitee heakskiidul koosolekul osaleda. 4. Ühine arengukomitee võib tundlikke küsimusi käsitlevate koosolekuosade puhul otsustada, et see on vaatlejaile suletud. Artikkel 5 Koosolekud 1. Kui lepingus ei ole sätestatud teisiti, toimuvad ühise arengukomitee koosolekud kummagi lepinguosalise taotlusel. Mõlema poole kokkuleppel võivad ühise arengukomitee koosolekud toimuda video- või telekonverentsina. Sellisel juhul kannab iga lepinguosaline ise oma vastavad kulud, mis on seotud selliste vahendite abil toimuva koosoleku läbiviimisega, kui ei ole kokku lepitud teisiti. 2. Ühise arengukomitee koosolekud peetakse lepinguosaliste vahel kokkulepitud ajal ja kohas. 3. Ühise arengukomitee koosolekud kutsub kokku ühise arengukomitee sekretär. Artikkel 6 Delegatsioonid Enne iga koosolekut tuleb ühise arengukomitee kaaseesistujatele teatada Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning Euroopa Liidu delegatsioonide kavandatav koosseis. Artikkel 7 Sekretariaat Euroopa Komisjoni ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ametnikud täidavad vaheldumisi 12 kuu kaupa ühise arengukomitee sekretäri ülesandeid. Allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riiki võib abistada COMESA sekretariaat. See periood langeb kokku majanduspartnerluslepingu komitee sekretäri ametiajaga, mida täidab kas Euroopa Liit või Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid. Allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid peavad sekretäri ametit rotatsiooni korras. Artikkel 8 Dokumendid Kui ühise arengukomitee arutelud põhinevad kirjalikel dokumentidel, tuleb need dokumendid nummerdada ja sekretär levitab neid ühise arengukomitee dokumentidena vähemalt 14 päeva enne koosoleku algust. Artikkel 9 Kirjavahetus 1. Kõik ühisele arengukomiteele adresseeritud kirjad saadetakse ühise arengukomitee sekretärile. 2. Sekretär tagab, et ühisele arengukomiteele adresseeritud kirjad edastatakse komitee kaaseesistujatele ja vajaduse korral levitatakse neid käesoleva töökorra artiklis 8 osutatud dokumentidena. 3. Kirjad ühise arengukomitee kaaseesistujatelt saadab sekretär lepinguosalistele ja vajaduse korral levitatakse neid käesoleva töökorra artiklis 8 osutatud dokumentidena. Artikkel 10 Koosolekute päevakord 1. Iga koosoleku esialgse päevakorra koostab ühise arengukomitee sekretär lepinguosaliste ettepanekute alusel. Ühise arengukomitee sekretär edastab selle lepinguosalistele hiljemalt kolm nädalat enne koosoleku algust. 2. Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda võtmise kohta on sekretär saanud taotluse hiljemalt üks kuu enne koosoleku algust, kuid punktid lisatakse esialgsesse päevakorda ainult siis, kui sekretär on asjakohased dokumendid kätte saanud hiljemalt esialgse päevakorra väljasaatmise kuupäevaks. 3. Iga koosoleku alguses võtab ühine arengukomitee vastu päevakorra. Esialgses päevakorras kajastamata punkti võib päevakorda lisada lepinguosaliste nõusolekul. 4. Ühise arengukomitee kaaseesistuja võib kokkuleppel lepinguosalistega kutsuda teatavate küsimuste kohta teabe andmiseks koosolekutele eksperte. 5. Lepinguosaliste nõusolekul võib sekretär lühendada lõikes 1 nimetatud tähtaegu, et võtta arvesse konkreetse juhtumi asjaolusid. Artikkel 11 Protokoll 1. Sekretär koostab iga koosoleku protokolli kavandi võimalikult kiiresti, tavaliselt kuu aja jooksul pärast koosolekut. 2. Protokollis võetakse üldjuhul kokku iga päevakorrapunkt, täpsustades vajaduse korral: a) ühisele arengukomiteele esitatud dokumente, b) kõik avaldusi, mida ühise arengukomitee liikmed on palunud protokolli kanda, c) tehtud otsuseid, antud soovitusi, kokku lepitud seisukohti ja konkreetsetes küsimustes vastu võetud otsuseid. 3. Protokolli lisatakse ka ühises arengukomitees osalejate ja kõikide koosolekul osalenud vaatlejate nimekiri. 4. Protokoll kinnitatakse kirjalikult kahe kuu jooksul pärast allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning ELi koosoleku kuupäeva. Pärast kinnitamist allkirjastab protokolli sekretär. Allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid ning ELi pool saavad igaüks selle autentse dokumendi ühe eksemplari. Artikkel 12 Soovitused 1. Ühise arengukomitee soovitused võetakse vastu konsensuse alusel. 2. Koosolekute toimumise vahelisel ajal võib ühise arengukomitee lepinguosaliste nõusolekul soovitusi vastu võtta kirjaliku menetluse teel. Kirjalik menetlus koosneb kirjavahetusest lepinguosaliste vahel. 3. Ühise arengukomitee soovitused kannavad pealkirja „soovitus”, millele järgneb selle järjekorranumber, vastuvõtmise kuupäev ja teema kirjeldus. 4. Ühise arengukomitee vastuvõetud soovitused kinnitab Euroopa Komisjoni esindaja ELi poole nimel ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide esindaja. 5. Soovitused edastatakse lepinguosalistele ühise arengukomitee dokumentidena ja esitatakse arutamiseks majanduspartnerluslepingu komiteele. Artikkel 13 Avalikustamine Ühise arengukomitee koosolekud ei ole avalikud, kui ei ole otsustatud teisiti. Artikkel 14 Keeled 1. Ühise arengukomitee töökeelteks on mõlema lepinguosalise jaoks ühised ametlikud keeled: inglise ja prantsuse keel. 2. Ühine arengukomitee võtab oma aruteludel ning soovituste tegemisel aluseks dokumendid ja ettepanekud, mis võimaluse korral on koostatud lõikes 1 osutatud mõlemas keeles. Soovitused esitatakse lõikes 1 osutatud mõlemas keeles. Artikkel 15 Kulud 1. Lepinguosalised kannavad ise kõik ühise arengukomitee koosolekutel osalemisega seotud kulud, sealhulgas personali-, sõidu-, elamis-, posti- ja sidevahendite kulud. 2. Koosolekute korraldamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab see lepinguosaline, kes on koosoleku võõrustaja. 3. Koosolekute suulise tõlke ja dokumentide tõlkega seotud kulud kannab see lepinguosaline, kes on koosoleku võõrustaja. Kulud, mis on seotud suulise ja kirjaliku tõlkega Euroopa Liidu muudesse ametlikesse keeltesse ja muudest ametlikest keeltest, kannab ELi pool. Artikkel 16 Aruanded Ühine arengukomitee annab aru majanduspartnerluslepingu komiteele. Artikkel 17 Töökorra muutmine Töökorda võib muuta majanduspartnerluslepingu komitee. Ühine arengukomitee võib esitada majanduspartnerluslepingu komiteele soovitusi töökorra muutmiseks. LIHTSUSTATUD FINANTSSELGITUS (kasutada komisjonisiseste üldise tähtsusega otsuste puhul, mis mõjutavad eelarves haldusassigneeringuid või personalikulusid, kui muud liiki finantsselgituse kasutamine ei ole asjakohane – sise-eeskirjade artikkel 23) 1. Otsuse eelnõu pealkiri: Nõukogu otsus Euroopa Liidu seisukoha kohta ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistikku loova vahelepinguga ette nähtud majanduspartnerluslepingu komitee, tollikoostöökomitee ja ühise arengukomitee töökorra küsimuses 2. Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad tegevuspõhise eelarvestamise meetmed: 20 - Kaubanduspoliitika 3. Õiguslik alus: x Halduslik iseseisvus ¨ Muu ( täpsustada):____________________ 4. Kirjeldus ja põhjused: Otsus käsitleb majanduspartnerluse vahelepingu alusel loodavate institutsioonide koosolekuid ja tööd. Institutsioonide koosolekuid korraldatakse eesmärgiga jälgida lepingu rakendamist. 5. Kestus ja hinnanguline finantsmõju: 5.1. Kohaldamisaeg: ¨ Piiratud kehtivusajaga otsus: otsus on jõus [kuupäev] kuni [kuupäev] x Piiramata kehtivusajaga otsus: jõus alates [otsuse vastuvõtmise kuupäev] 5.2. Eeldatav mõju eelarvele: Otsuse eelnõu hõlmab järgmist: ¨ kokkuhoid x lisakulud (kui jah, siis märkige asjaomase mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid): 5. rubriik – halduskulud 5.3. Kolmandate isikute osalus otsuse eelnõu rahastamises: Kui ettepanekuga on ette nähtud kaasrahastamine liikmesriikidest või muudest asutustest (palun täpsustada millistest), tuleks esitada kaasrahastamise hinnanguline ulatus (kui see on teada). assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta n || Aasta n+1 || Aasta n+2 || Aasta n+3 || Aasta n+4 || Aasta n+5 || Aasta n+6 || Kokku Täpsustage kaasrahastav allikas/asutus || || || || || || || || Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || || || || || || || || 5.4. Selgitused arvandmete kohta: Keskmised personalikulud on esitatud järgmise veebilehe allosas: http://www.cc.cec/budg/pre/legalbasis/pre-040-020_preparation_en.html 6. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga: x Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule ¨ Ettepanekuga kaasneb mitmeaastase rahastamise asjakohase rubriigi ümberplaneerimine ¨ Ettepanek eeldab paindlikkusinstrumendi kasutamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.[4] 7. Kokkuhoiu või lisakulude mõju ettenähtud ametikohtadele ¨ Vahendid, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomastes talitustes ümber paigutada. x Ametikohad, mis on asjaomas(t)ele talitus(t)ele praegu ette nähtud. ¨ Ametikohad, mida tuleb taotleda järgmise vahendite eraldamise menetluse käigus. Personali ja haldusressursi vajadused kaetakse summast, mida saab eraldada juhtivale peadirektoraadile iga-aastase menetluse raames, pidades silmas kehtivaid eelarvelisi piiranguid. LISA: HINNANGULINE FINANTSMÕJU (kokkuhoid või lisakulud) HALDUSALA ASSIGNEERINGUTELE JA INIMRESSURSSIDELE FTE=täistööajale taandatud töötajate arv XX on asjaomane valdkond või pealkiri miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täistööajale taandatud personal inimaastates || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || KOKKU /aastane kulu n || n+1 || n+2 || n+3 || n+4 || n+5 || n+6 Rubriik 5 || FTE || Assign. || FTE || Assign. || FTE || Assign. || FTE || Assign. || FTE || Assign. || FTE || Assign. || FTE || Assign. || FTE || Assign. Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja/või ajutised töötajad) XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 0,2 || 0,03 || 0,2 || 0,03 || 0,2 || 0,03 || 0,2 || 0,03 || 0,2 || 0,03 || 0,2 || 0,03 || 0,2 || 0,03 || 0,2 || 0,21 XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || || || || || || || || || || || || Koosseisuvälised töötajad || XX 01 02 01 (üldvahendid) || || || || || || || || || || || || || || || || XX 01 02 02 (delegatsioonides) || || || || || || || || || || || || || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || || || || || || || || || || || Vahesumma – Rubriik 5 || 0,2 || 0,03 || 0,2 || 0,03 || 0,2 || 0,03 || 0,2 || 0,03 || 0,2 || 0,03 || 0,2 || 0,03 || 0,2 || 0,03 || 0,2 || 0,21 Väljaspool rubriiki 5 || Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja/või ajutised töötajad) XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || || || || || || || || || || || || || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || || || || || || || || || || || || Koosseisuvälised töötajad XX 01 04 yy || || || || || || || || || || || || || || || || - Peakorter || || || || || || || || || || || || || || || || - Delegatsioonid || || || || || || || || || || || || || || || || XX 01 05 02 (kaudne teadustegevus) || || || || || || || || || || || || || || || || 10 01 05 02 (otsene teadustegevus) || || || || || || || || || || || || || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || || || || || || || || || || || Vahesumma – väljaspool rubriiki 5 || || || || || || || || || || || || || || || || KOKKU || 0,2 || 0,03 || 0,2 || 0,03 || 0,2 || 0,03 || 0,2 || 0,03 || 0,2 || 0,03 || 0,2 || 0,03 || 0,2 || 0,03 || 0,2 || 0,21 Personali ja haldusressursi vajadused kaetakse summast, mida saab eraldada juhtivale peadirektoraadile iga-aastase menetluse raames, pidades silmas kehtivaid eelarvelisi piiranguid. Muud haldusassigneeringud XX on asjaomane valdkond või pealkiri miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || KOKKU n || n+1 || n+2 || n+3 || n+4 || n+5 || n+6 Rubriik 5 || || || || || || || || Peakorter: || || || || || || || || XX 01 02 11 01 – Lähetus- ja esinduskulud || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,07 XX 01 02 11 02 – Konverentside ja koosolekutega seotud kulud || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,07 XX 01 02 11 03 – Komiteed || || || || || || || || XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid || || || || || || || || XX 01 03 01 03 – Sisseseade ja mööbel || || || || || || || || XX 01 03 01 04 - Teenused ja muud talituskulud || || || || || || || || Muud eelarveread (vajaduse korral täpsustage) – tõlketeenused || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,07 Delegatsioonid: || || || || || || || || XX 01 02 12 01 – Lähetused, konverentsid ja esinduskulud || || || || || || || || XX 01 02 12 02 – Töötajate täiendkoolitus || || || || || || || || XX 01 03 02 01 – Soetamine, rentimine ja sellega seotud kulud || || || || || || || || XX 01 03 02 02 – Sisseseade, mööbel, varustus ja teenused || || || || || || || || Vahesumma – Rubriik 5 || 0,03 || 0,03 || 0,03 || 0,03 || 0,03 || 0,03 || 0,03 || 0,21 Väljaspool rubriiki 5 || || || || || || || || XX 01 04 yy – Tegevusassigneeringutest (endised BA-read) kaetavad tehnilise ja haldusabi kulud (välja arvatud koosseisuvälised töötajad) || || || || || || || || - Peakorter || || || || || || || || - Delegatsioonid || || || || || || || || XX 01 05 03 – muud halduskulud seoses kaudse teadustegevusega || || || || || || || || 10 01 05 03 – muud halduskulud seoses otsese teadustegevusega || || || || || || || || Muud eelarveread (vajaduse korral täpsustage) || || || || || || || || Vahesumma – väljaspool rubriiki 5 || || || || || || || || KÕIK KOKKU || 0,03 || 0,03 || 0,03 || 0,03 || 0,03 || 0,03 || 0,03 || 0,21 Personali ja haldusressursi vajadused kaetakse summast, mida saab eraldada juhtivale peadirektoraadile iga-aastase menetluse raames, pidades silmas kehtivaid eelarvelisi piiranguid. [1] ELT L 111, 24.4.2012, lk 1. [2] Madagaskar, Mauritius, Seišellid ja Zimbabwe. [3] Madagaskar, Mauritius, Seišellid ja Zimbabwe. [4] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.