EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 7.12.2011 
SEK(2011) 1516 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile: 
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS 
Euroopa riskikapitalifondide kohta 
{KOM(2011) 860 lõplik} 
{SEK(2011) 1515 lõplik}  
 
ET 2   ET 1. SISSEJUHATUS  
Riskikapitalifondid on turuosalis ed, kes rahastavad enamasti väga väikeste, alles esimeses 
arengujärgus olevate ettevõtete om akapitali. Sageli on need suure ka svu- ja arengupotentsiaaliga 
uuenduslikud ettevõtted. Riskikapitali investee rimisel on ELis suur, kuid praegu valdavalt 
alakasutatud, potentsiaal väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (edaspidi „VKEd”) arendamiseks
1. Riskikapitali vahenditest sõltuvad VKEd ar enevad kiiremini kui ettevõtted, kellel 
riskikapitali toetust ei ole. Riskikapitali toega VKEd saavad l uua kõrgetasemelisi töökohti, sest 
riskikapital toetab selliste uuenduslike ettevõt ete tekkimist, mis kasvavad kiiremini kui 
traditsioonilise sektori ettevõtte d. Viimaste uuringute kohaselt  on riskikapitali suurenenud 
investeeringud seotud SKP kasvuga, ning alustavate  VKEde rahastamisel on veelgi suurem mõju. 
Riskikapitali toetamine aitab s eega kasvatada reaalmajandust.  
Euroopas ei ole riskikapitaliga se otud rahastamisvahendite kaasamine investeerimise eesmärgil eriti 
levinud. Keskmise Euroopa riskikapitalifondi maht ( 60 miljonit eurot) on liiga väike ja sellel on 
halvad tagajärjed vahendite optimaalsele jaot amisele. Euroopa riskik apitalifondide suhteline 
väiksus ei lase tekkida mastaabisäästul, mis on  eeltingimus spetsialiseerumisele, mis on vajalik 
eduka riskikapitalif ondi toimimiseks. 
Mõjuhinnangus keskendutakse vajalikele regulatiivsetele meetmetele, mis tagavad 
riskikapitalifondidele rohkem va hendeid, et võimaldada Euroopa riskikapitalifondi del hallatavat 
vara suurendada. Poliitikaeesmärk on muuta sell ised fondid olulisemaks uuenduslike idufirmade 
rahastamise vahendiks. Selle eesmärgi täitmisek s keskenduti mõjuhinnangus eeskirjadele, mis 
käsitlevad riskikapitali suunatud em issiooni võimalikele investoritele.  
2. PROBLEEMIASETUS  
Tegur 1: õiguslik killustatus.  Võrreldes konkureerivate kõrgtehnol oogia ja innovatsioonikeskuste 
eeskirjadega maailmas, eelkõige USA omadega, on Eu roopa riskikapitali inve steeringuid käsitlevad 
eeskirjad killustatud ja hajuta tud. 27st liikmesriigist üheksas  on vastu võetud spetsiaalsed eeskirjad, 
mis käsitlevad riskikapitalifondi de toimimist, nende investeerimisportfelli struktuuri, 
kvalifitseeruvaid investeerimisvahendeid ja i nvesteerimisobjekte, investeerimisobjektide 
geograafilist asukohta ning investoreid, kes võivad sellis eid fonde kasutada. Kõik need eeskirjad on 
kas osaliselt või kõikides nimetatud punktides sisu liselt erinevad. Seepärast on kerkinud üles 
vajadus kujundada ühine arusaam selle kohta, mis on riskikapitalifond. 18 liikmesriiki  ei ole võtnud 
vastu spetsiaalseid eeskirju, mis reguleeriksid riskikapitaliettevõtete vahendite kaasamist. Kohaldatakse äriühinguõiguse ülde eskirju ning prospektide kohustust  kõigi selliste fondide puhul, 
mis soovivad pakkuda riskikapitali suunatud emissiooni
2. Selliste heterogeensete eeskirjade 
täitmine põhjustab lisakulusid ja -probleeme.  
Tegur 2: riskikapitali vahendite kaasamine vä lismaal nõuab eri menetlusetappe, mida koduriigis 
sama tegevuse suhtes ei kohaldata.  Õiguslik killustatus ja vajadus täita riskikapitalifondide osakute 
või aktsiate turustamist reguleeri vaid arvukaid erinevaid eeskirju on viinud selleni, et  riskikapitali 
                                                 
1 VKEd on määratletud komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses mikro-, väikeste ja keskmise suurusega 
ettevõtete määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.). 
2 Suunatud emissiooni all mõistetakse üldjuhul investeerimisfondide (käesoleval juhul) aktsiate või osakute 
võõrandamist/müüki vähesele või piiratud arvule tavaliselt kutselistele investoritele. Suunatud emissioon 
vastandub kapitali kogumisele avaliku aktsiaemissiooni teel avatud turgudelt. 
 
ET 3   ET kaasamise menetluslikud ja ettevalmistavad sammud (kohalike eeskirjade kindlakstegemine, 
õigusabi otsimine, turule sisenemise eelsed kulutas uvusanalüüsid jne) on seda keerulisemad, mida 
rohkem lisandub uusi jurisdiktsioone, milles soovitakse tegutseda.  
Tegur 3: riskikapitali kogumine välismaal nõuab kulutusi, mida koduriigis sama tegevuse puhul ei 
teki. Et tagada vastavus riskikapitalifondide osa kute või aktsiate turustamist käsitlevatele 
mitmesugustele eri õiguslikele nõuetele, peavad fondivalitsejad võtma omale nn hoolsuskohustuse, 
st tegema omale selgeks kõik kohaldatavad  nõuded ja eeskirjad. Juriidiliste dokumentide 
mugandamine eri liikmesriikide suunatud emissi ooni käsitlevate eri eeskirjadega võib minna 
maksma 500–1 000 eurot jurisdiktsiooni kohta. Kui riskikapitaliinvestor s oovib kaasata kapitali 
kogu Euroopa Liidus, siis võivad selleal ased kulud moodustada 13 500–27 000 eurot.  
Tegur 4: mitmes jurisdiktsioonis kehtib riskikapitali pakkumisel  prospektide kohustus.  Riigis 
kehtiva prospektide kohustusega kaasnevad väga s uured kulud. Näiteks kui liikmesriikidel ja nende 
reguleerivatel asutustel on eri arusaamad selle kohta, kas usaldusühingute (tüüpiline riskikapitalifondi vorm) in tresse saab käsitleda v äärtpaberitena ja kas nende  suhtes kehtib sellest 
tulenevalt prospektidirektiiv. Prospekti registre erimine ainuüksi ühes vastuvõtvas liikmesriigis 
(Saksamaal) maksab umbes 40 000 eurot
. Prospekti kohta on sätestanud nõuded ja eeltingimused 
Austria, Belgia, Madalmaad, Prantsus maa, Rootsi ja Ühendkuningriik.  
Tegur 5: mitmes jurisdiktsioonis nõutakse  kohalikku registreerimist ja kauplemist.  Paljud 
liikmesriigid nõuavad riskikapitalifondi sisenemise l oma territooriumile vastava tegevusloaga 
kohaliku turundusagendi (nt finantseerimisasut use) kasutamist. Teise võimalusena tuleb 
riskikapitalifondi valitsejal enda l taotleda tegevusluba turundusag endina tegutsemiseks. Levitusloa 
maksumus on 20 000  kuni 40 000 eurot3. Näiteks „reguleeritud kohalolu” Ühendkuningriigis 
maksab vähemalt 25 000 eurot  aastas. Summa ei sisalda personalikulusid.   
2007. aasta  riskikapitalifondide piiriülest elt investeeringutelt takistus te kõrvaldamist käsitlevast 
eksperdirühma aruandest nähtus, et neljas eri ju risdiktsioonis nelja para lleelse fondistruktuuri 
haldamise kulud moodustasid rohkem kui  0,4 % fondi paigutatud kapitalist.   
3. SUBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Liikmesriikide tasandi lahendust on juba pr oovitud, kuid see ei täitnud oodatud eesmärki. 
2007. aastal tegi komisjon ettepaneku  tunnustada vastastikku teise liik mesriiki seaduslikult asutatud 
riskikapitalifonde. 2009. aasta dets embri aruandes järeldas komisjon siiski, et vastastikune 
tunnustamine ei ole iseenesest ai danud avada vastuvõtvate liikmesriik ide turge ühes jurisdiktsioonis 
seaduslikult asutatud riskikapitalif ondide valitsejatele. Seepärast või maldab piiriülest turustamist 
üksnes riskikapitalifondide suhtes kehtivate põhinõuete sihipärane üh tlustamine Euroopa tasandil.  
4. EESMÄRGID  
Üldeesmärk – Euroopa VKEde konkuren tsivõime tõstmine maailmamajanduses  
Üldeesmärk on Euroopa VKEde konkurentsivõime tõstmine maailmamajanduses. Euroopas ei ole 
puudust ideedest ega uuendustegevusest. Mahajäämus  seisneb idufirmade ja ettevõtluse väheses 
rahastamises.  
                                                 
3 Euroopa Riskikapitali Assotsiatsiooni õigusnõuniku prognoosid seisuga 25. oktoober 2011.  
 
ET 4   ET Erieesmärk – Euroopa piiriülese riskikapitali fondi vahendite kaasam ise süsteemi rajamine  
Riskikapital on idufirmade valikuvõimalus. La enude või muude võlainstrumentide asemel on 
alustavatel ettevõtetel vaja stabiilset kapi talituge. Väljapakutud tegevuskavas keskendutakse 
üksikasjalikemate kapitaliturgude väljaarendamisele riskikapitalifondide jaoks.  
Tegevuseesmärgid  
Mõiste „kvalifitseeruv risk ikapitalifond” kehtestamine.  Selleks et tõhustada praktilist piiriülest 
vahendite kogumist, tuleb kujundada  ühine arusaam sellest, mida tä hendab „riskikap ital”. Seepärast 
on tehtud ettepanek ühtlustada riskikapitalifondi põhinäitajaid .  
Luua ühine regulatiivne lähenemisviis kvalifitseer uvate riskikapitalifondide ja selliste fondide 
valitsejate tegevuse reguleerimiseks . Pärast seda, kui on piisav alt täpselt määratletud 
riskikapitalifondi mõiste, on teine tegevuseesmärk  kehtestada ühtne raam istik kvalifitseeruvate 
riskikapitalifondide osakute või ak tsiate turustamiseks ühenduses.  
Rajada halduskoostöö võrgustik kvalifitseeruvate riskikapitalifondide va litsejate tegevuse 
juhendamiseks ja järelevalveks. Piiriülese vahendite kaasamise praktilise teostatavuse tagamise 
juures on põhiküsimus halduskoostöö raamistiku keht estamine riskikapitalif ondide suhtes kehtivate 
ühtsete eeskirjade läbivaatamise ja jõustamise eesmärgil.  
5. POLIITIKAVALIKUD  
Mis puutub peamistesse poliitikavalikutesse , siis vaadeldakse mõjuhinnangus, kuidas oleks kõige 
paremini võimalik määratleda nende põhij ooni, s.t portfelliinvesteeringute künniseid, 
investeerimisobjektiks olevaid ettevõtjaid ja kvalifitseeruvaid investeerimisvahendeid, mis 
riskikapitalifondi iseloomustavad. Vaadel dud valikud hõlmasid 50 %, 70 % või kuni 90 % 
investeerimiskünniseid märgitud ka pitali paigutamiseks sobivate sse investeerimise objektiks 
olevatesse ettevõtjatesse (registreerimata VKEd). Vaadeldi kapitaliväärtpabereid ja 
kvaasiomakapitali. Seoses aktsepteeritavate inve storitega hõlmasid vaadeldud valikud kutselistele 
investoritele (finantsinstrumentide turgude direktiiv i mõistes) avatud fonde, laiemale üldsusele, s.o 
perekonnapankadele avatud fonde, erainvestoreid, j uhtkondi ja varakaid üksikisikuid või kõigile 
jaeinvestoritele avatud fonde.  
Analüüsiti mitmeid õiguslikke vorme . Need hõlmasid valikuid sell e kohta, kas spetsiaalsed 
riskikapitalifonde reguleer ivad eeskirjad tuleks lisada alte rnatiivsete investeerimisfondide 
valitsejaid käsitlevasse direktiivi, liigitada need nimetatud direktiivi rakendamisel 2. tasandi hulka või kehtestada eraldi õigusak tina või siis õigusaktina, milles on kehtestatud üksikasjalikud 
tingimused eri riikide riskikapitali käsitluste või nende puudumisel suunatud emissiooni käsitluste 
vastastikuse tunnustamise kohta.  
6. M
ÕJU HINDAMINE  
Mõju hindamine tõi välja keskmise lähenemisvii si head küljed. Keskmise lähenemisviisi puhul, mis 
hõlmab 70 % märgitud kapitali paigutamist sobiva  VKE emiteeritud kapitaliväärtpaberitesse ja 
kvaasiomakapitali, on Euroopa ri skikapitalifondide Euroopa kauba märgi ühtlase, uue kaubamärgi 
hajumiseta juurdumise tõenäosus kõige suurem. Se oses aktsepteeritavate investoritega pooldatakse 
käsitlust, mille kohaselt tuleks luua kutselistele  investoritele investeeri misskeem, mis on teatud 
tingimustel avatud ka perekonnapankadele, er ainvestoritele, juhtkonda dele ja varakatele 
 
ET 5   ET üksikisikutele, kuid mitte jaeinvestoritele. Ni metatud käsitlus hõlmaks tüüpilist riskikapitali 
investorite baasi, nõudmata eral di jaeinvestorite raamistikku.  
Seoses õigusakti valikuga pooldatakse mõjuhi nnangus eraldiseisvat õigusakti. Valikuid, mis 
sisaldavad riskikap italifondide ühiste eeskirjade lisami st olemasolevasse alternatiivsete 
investeerimisfondide valitsejaid kä sitlevasse direktiivi, peetakse direktiivi raamistikus vastuolusid 
põhjustavaks, sest direktiiv peaks sel juhul ühelt poolt täitma ranget jä relevalveaspekti ja samal ajal 
reguleerima alternatiivsete fondide  valitsejate tegevust. Samuti arva takse, et kui ühtlasem õiguslik 
reguleerimine liikmesriikide vahel puudub, siis sea duslikult turustatud riskikapitalifondide osakute 
või aktsiate vastastikust tunnustamist propageer iv valikuvõimalus ei ole tõhus viis esimese 
tegevuseesmärgi saavutamiseks (ühine arusaam riskikapitalifondide tunnus joontest ja ühised 
turustamistingimused).  
7. VALIKUVÕIMALUSTE VÕRDLUS JA POLIITIKAVALIK  
Kõikide sisuliste ja menetluslike valikuvõimal uste lõpliku võrdleva analüüsi tulemusel võib 
järeldada, et eelistatakse eraldiseisvat ühtlust amisvahendit, millega luuakse fondivalitsejatele 
ühised tingimused kvalifitseeruvate riskikapital ifondide osakute või aktsiate turustamiseks 
ühenduses.  
Eelistatud käsitlus tundub ka kõige tõhusam, sest praktilisest vaatepunktist on fondivalitseja, kes 
täidab kõiki kavandatud õigusaktis  sätestatud ühiseid tingimusi , suuteline turustama ühenduses 
ühtsete fondide osakuid või aktsiaid, ilma et: i) tema suhtes tuleks kohaldada direktiivis 
2011/61/EÜ ette nähtud õigusraamisti kku või ii) tuleks täita üksikuid (ja väga hetero geenseid) riigi 
tasandi eeskirju risk ikapitalifondide, suunatud emissiooni de, prospektide kohta või nõudeid 
kohaliku kauplemise kohta.  
8. KULUD JA KASU  
Ühiste kriteeriumide täitmine ei tohiks kaasa tuua  märkimisväärseid vastavusse viimise kulusid ega 
halduskoormust. Riskikapitalifondide suhtes keh tivate kvaliteedinõuete ühtlustamine vähendaks 
oluliselt kulusid, mis tekivad praegu erinevate ja  väga heterogeensete riigi tasandi eeskirjade 
täitmisel ning mis jätkuks sel juhul, kui harmoneerimist ei toimuks.  
Olgugi et riskikapitalifondil tekib ilmselt mõninga id kulusid aruandlusstandardite vastavusse 
viimiseks ühiste eeskirjadega, moodustaksid need  ilmselt vaid väikese osa tegevuskuludest, mis 
kaasnevad praeguse olukorra säilitamisega, kui fondi d peavad täitma riikide erisuguseid aruandlus- 
ja teabe avaldamise nõudeid.  
Ühtsete nõuete täitmise järelevalvega ei tohiks kaas neda olulisi kulusid, sest  kõikide alternatiivsete 
investeerimisfondide suhtes, mida ei registreerita kavandatavas raam istikus, kehtivad alternatiivsete 
investeerimisfondide valitsejaid käs itleva direktiivi artikli 3 lõikes 3 esitatud üldised registreerimise 
ja teabe avaldamise nõuded.  
Mõni nõue võib suurendada kvalifits eeruvate riskikapitalifondide siht portfelliettevõtjate kulusid. 
Kulud võivad tekkida eelkõige fondi kohustusest esit ada korrapäraseid aastaaruandeid. Siiski ei ole 
eriti tõenäoline, et need kulud oleksid väga palju  suuremad kui praeguse olukorra jätkumisel, sest 
riskikapitali otsivate portfelliettevõtjate suht es kehtib eeltingimus, et nad peavad olema 
„investeerimisvalmis”.  
 
ET 6   ET Ühtsel arusaamal kvalifitseeruvast riskikapital ifondist põhineva Euroopa  riskikapitaliraamistiku 
rajamine peaks parandama piiriülese vahendite kaasamise tõhusust, edendama riskikapitalifondide 
valitsejate vahelist ko nkurentsi ja suurendama spetsialis eerumisvõimalusi. Investorite jaoks 
suurendaksid riskikapitalifondide ühtsed eeskirjad  usaldust selle varaklassi vastu ja tulenevalt 
paranenud juurdepääsust fondidele aitaksid invest oritel oma kapitali tõhusam alt paigutada. Lõpuks 
juhib riskikapitalifondide üht ne raamistik rohkem kapitali uuenduslikesse ja suure 
kasvupotentsiaaliga ettevõtetesse. 
9. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Komisjoni poliitikavaliku aluseks olevatest eesmärkidest lähtuvalt keskendutakse ühtse raamistiku 
vastuvõtmise järgses järelevalves ja hindamise l kolmele punktile: 1) kas uue raamistikuga on 
juurdunud mõiste „kvalifitseeruv ri skikapitalifond”, 2) kas uus r aamistik on aidanud edendada 
kvalifitseeruvate riskikapitalifondide  ühtset õiguslikku käsitlust ja 3) kas uus raamistik on aidanud 
luua halduskoostöö võrgustikku Eur oopa riskikapitalifondide valitseja te tegevuse juhendamiseks ja 
järelevalveks.  
Nende küsimuste hindamine toimub tihedas koost öös Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega, kelle 
ülesanne on pidada keskregistrit, mis on internetis  üldsusele kättesaadav ja milles on loetletud kõik 
kvalifitseeruvate riskikapitalifondi de valitsejad, kes on kavanda tud määruse kohaselt liidus 
registreeritud.