Lühikokkuvõte Portugali kohtusüsteemi tõhusus on endiselt probleem, eelkõige haldus- ja maksukohtute puhul. Valitsus võtab meetmeid probleemi lahendamiseks, eelkõige haldusvahekohtukeskuste tugevdamise ja kiirreageerimisrühmade loomise näol. Ette valmistatakse ka meetmeid personalipuuduse vähendamiseks ja digiteerimisse investeerimiseks. Pärast korduvaid probleeme kohtutes kohtuasjade jaotamisega võtab kõrgem kohtunõukogu meetmeid kohtuasjade haldamise parandamiseks nende jaotamise süsteemi läbipaistvamaks muutmise kaudu. Käimas on algatused kohtusüsteemi usaldusväärsuse suurendamiseks eelkõige kohtunike käitumisjuhendite koostamise teel. Jätkuvad vaidlused alluvussuhete üle prokuratuuris ning küsimust arutab kõrgem halduskohus. Käimas on arutelud kriminaalmenetluse reformimise üle, et kiirendada keeruliste kohtuasjade menetlemist. On oluline, et nende küsimuste käsitlemisel konsulteeritakse kõikide asjaomaste sidusrühmadega ning võetakse arvesse Euroopa standardeid. Valitsus on heaks kiitnud korruptsioonivastase strateegia aastateks 2020–2024 ning see ootab parlamendis hääletust. Strateegia eesmärk on täita pikaajaline vajadus korruptsioonivastase võitluse tugeva raamistiku järele. Valitsus on teinud ettepaneku meetmeteks, mis tõhustaksid keeruliste korruptsioonijuhtumite menetlemist. Jätkatakse jõupingutusi korruptsioonijuhtumite tulemuslikumaks uurimiseks ja kohtusse viimiseks, kuid prokuratuur näeb probleemi politsei ja prokuratuuri ressursipuuduses. Uue muudatusega viidi lõpule vara deklareerimise süsteemi 2019. aasta reform, kuid läbipaistvusüksus, mille ülesanne on deklaratsioone kontrollida, ei ole veel töövalmis. Pöördukse efekti käsitlevaid 2019. aastal ajakohastatud eeskirju ei ole veel rakendatud, kuid parlament arutab uut lobitööalast õigusakti ning kavas on läbi vaadata rikkumisest teatajaid kaitsevad õigusaktid. Korruptsiooni tõkestamise nõukogule eraldatud vahendid on endiselt piiratud. Loodud on korruptsioonivastane mehhanism korruptsiooni tõkestamise suutlikkuse suurendamiseks. Riigi tasandil on antud mitu soovitust korruptsiooniriskide, sealhulgas huvide konfliktide teemal COVID-19 pandeemia olukorras. Meediat reguleeriva asutuse pädevust on kooskõlas läbivaadatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiiviga laiendatud videojagamisplatvormidele ja meediakirjaoskusele ning täiendatud uute aruandlus- ja registreerimiskohustustega. Valitsus kehtestas meediale eraldi toetusmeetmed, et leevendada meedia raskusi seoses COVID-19 pandeemiaga. Õigusraamistik tagab ajakirjanike kaitse. Siiski on esinenud ähvardamist ja ajakirjanike kutsetegevuse piiramist, sealhulgas varjatud jälgimise juhtum ajakirjanike allikate kindlakstegemiseks; viimase suhtes algatas peaprokuratuur uurimise, mille vaatab läbi kõrgem riigiprokuratuuri nõukogu. Sidusrühmad osutavad ka sellele, et ajakirjanike ähvardamise ja nendevastase vägivalla, eriti veebivägivalla kohta ei koguta süstemaatiliselt andmeid. Vastu on võetud meetmeid seadusloome läbipaistvuse ja õigusaktide kvaliteedi parandamiseks. Eelkõige püütakse parlamendi uue kodukorra kaudu suurendada sidusrühmade kaasamist seadusandlikku protsessi. COVID-19 pandeemiast tingitud eriolukorra ajal kasutas valitsus erakorralisi volitusi parlamendi loal ning nende kasutamise üle tegid järelkontrolli parlament, kohtud ja ombudsman. COVID-19 pandeemia ja erakorralised meetmed on avaldanud mõju kodanikuühiskonna organisatsioonide tööle ning neile nähti ette eraldi toetus. Uue õigusaktiga avalikku huvi teeniva juriidilise isiku staatuse kohta püütakse õigusraamistikku lihtsustada. Kodanikuühiskonna tegutsemisruumi peetakse küll avatuks, kuid tekkimas on uued probleemid, mis on tingitud eelkõige kodanikuühiskonna organisatsioonide ja inimõiguste kaitsjate vastastest vaenuaktidest ja surveavaldustest.

I.Kohtusüsteem

Portugali kohtusüsteem koosneb konstitutsioonikohtust, ülemkohtust ning esimese ja teise astme kohtutest, kõrgemast halduskohtust ning esimese ja teise astme haldus- ja maksukohtutest ning kontrollikojast. Kõrgem kohtunõukogu, kõrgem haldus- ja maksukohtute nõukogu ning kõrgem riigiprokuratuuri nõukogu rakendavad asjaomaste kohtunike ja prokuröride suhtes distsiplinaarmeetmeid ning neile on antud asjakohased juhtimisülesanded. Lisaks on nad pädevad kohtunikke ja prokuröre ametisse nimetama, üle viima ja edutama. Kohtunikud ja prokurörid nimetab ametisse vastav nõukogu pärast avalikku konkurssi vastavalt õiguskoolituskeskuse kohustuslikel koolituskursustel saadud hinnetele. Prokuratuur tegutseb kohtuvõimust ja täitevvõimust sõltumatult. Tal on oma juhtimissüsteem, mille kõrgeim organ on peaprokuratuur. Portugal osaleb Euroopa Prokuratuuris. Advokatuur on sõltumatu avalik-õiguslik juriidiline isik, kes täidab avalikku võimu teostades reguleerimisülesandeid.

Sõltumatus

Tajutav kohtusüsteemi sõltumatus on Portugalis keskmine kuni väike ega ole viimase viie aasta jooksul kindlas suunas muutunud. 2021. aastal vähenes ettevõtjate tajutav kohtusüsteemi sõltumatus; üksnes 39 % tajus seda väga või võrdlemisi suurena ning seda peeti väikeseks. Üldsuse tajutav kohtusüsteemi sõltumatus suurenes, kuid jäi endiselt keskmiseks ning väga või võrdlemisi suurena tajus seda 48 %. See muutus on alates 2018. aastast täheldatud langevale suundumusele vastupidine.

Kõrgem kohtunõukogu kontrollis kohtuasjade jaotamist kohtutes ning võttis vastu meetmed selle läbipaistvamaks muutmiseks. Kohtuasju jaotatakse juhuvaliku põhimõttel toimiva elektroonilise süsteemi kaudu, kuid erandlikel asjaoludel on võimalik kohtuasju ka käsitsi jaotada. Selleks et tagada käsitsi jaotamise läbipaistvus ja hoida ära rikkumised, võttis kõrgem kohtunõukogu vastu määruse nr 269/2021, milles on sätestatud kohtutes kohtuasjade jaotamise muutmise, vähendamise või peatamise põhimõtted, kriteeriumid, nõuded ja kord. Uue määruse eesmärk on tagada kooskõlas Euroopa standarditega õiglase kohtumõistmise, õiguspärasuse, kohtuasja üleandmise keelu ning kohtute sõltumatuse ja erapooletuse põhimõtete järgimine. Nagu on osutatud õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes, korraldas kõrgem kohtunõukogu uurimise võimalike rikkumiste suhtes, sest kohtuasjade juhuslikku jaotamisse oli väidetavalt sekkutud. Olles uurinud kohtuasjade käsitsi jaotamise juhtumeid kõrgemates kohtutes aastatel 2017–2020, ei leidnud kõrgem kohtunõukogu tõendeid kohtuasjade põhjendamatust käsitsi jaotamisest ning lõpetas 2020. aasta juulis uurimise distsiplinaarmenetlust algatamata. Pärast uurimist, mille käigus Lissaboni apellatsioonikohtus avastati kolm kohtuasjade jaotamisega seotud rikkumist, milles oli märke võimu kuritarvitamisest, otsustas kõrgem kohtunõukogu siiski selle kohtu kohtunike, sealhulgas ametisoleva ja endise eesistuja suhtes distsiplinaarmenetluse algatada. Pärast uute kahtluste esilekerkimist seoses kohtuasjade jaotamisega Lissaboni keskses eeluurimiskohtus andis kõrgem kohtunõukogu 2021. aasta aprillis korralduse algatada uus uurimine, mis ei toonud ilmsiks distsiplinaarrikkumistele viitavaid asjaolusid.

Käimas on algatused kohtusüsteemi usaldusväärsuse suurendamiseks. Prokuratuuri põhimääruses ja kohtunike põhimääruses on sätestatud kohustusi ja ühitamatust käsitlevad eeskirjad, mida kohaldatakse prokuröride ja kohtunike suhtes. Põhimääruste kohaselt on vastavalt kõrgema kohtunõukogu ja kõrgema riigiprokuratuuri nõukogu pädevuses kohtunike ja prokuröride tulu- ja varadeklaratsioonide kontrollimine ning selleks vajalike õigusaktide heakskiitmine. Kooskõlas nende sätetega kiitis kõrgem kohtunõukogu 12. jaanuaril 2021 heaks deklareerimiskohustusi käsitleva määruse. Ka kõrgem riigiprokuratuuri nõukogu kiitis 20. oktoobril 2020 heaks käitumisjuhendi kavandi, mille suhtes korraldati avalik konsultatsioon. Käitumisjuhendi lõplikku versiooni ei ole veel vastu võetud. Kõrgemas haldus- ja maksukohtute nõukogus ootab heakskiitmist ka haldus- ja maksukohtute kohtunike käitumisjuhend, mille eesmärk on määrata kindlaks eetiliste standardite, põhimõtete ja kohustuste raamistik, mis käsitleb kohtunikuna töötamist ning tulu deklareerimise, huvide konfliktide, institutsionaalsete kingituste ja külalislahkusega seotud kohustuste täitmist. Kõrgem haldus- ja maksukohtute nõukogu on heaks kiitnud ka määruse projekti, milles käsitletakse haldus- ja maksukohtute kohtunike aruandekohustusi seoses tulu, vara, huvide, ühitamatute ametite ja takistustega ning nende täitmise korda ja kontrollimist. Ka kohtunike kutseliit esitas 2020. aasta novembris tervikliku ettepanekute paketi kohtusüsteemi läbipaistvuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks, sealhulgas nii kodanikele kui ka kohtunikele ette nähtud teavituskanalite tugevdamiseks, eriti lubamatust mõjutamisest või selle katsetest teatamiseks. Kõrgem kohtunõukogu ei ole kohtunike ametiliidu ettepanekuid veel läbi vaadanud.

Käimas on kohtulik kontroll alluvatele prokuröridele korralduste andmise korra üle. Nagu on osutatud õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes, sisaldab 2020. aastal jõustunud uus prokuratuuri põhimäärus sätteid, mille eesmärk on täpsustada hierarhilise sekkumise piire kriminaalmenetluses. 2020. aasta novembris loodi peaprokuröri uue siduva direktiiviga võimalus anda kriminaalmenetluses alluvale prokurörile konkreetseid korraldusi. Uue direktiivi kohaselt tuleb sellised korraldused kirjalikult fikseerida kaasnevas haldustoimikus ning tagatud on võimalus korralduse täitmisest keelduda. Kohtusüsteemi sidusrühmad on väljendanud muret, et kõnealune direktiiv võib rikkuda prokuröride prokuratuurisisest sõltumatust ning olla otseses vastuolus prokuratuuri põhimääruse sätetega. Kõrgemas halduskohtus on praegu pooleli prokuröride ametiühingu hagi alusel algatatud kohtuasi.

Arutelu all on kriminaalmenetluse süsteemi reformid, et võimaldada keerukate kriminaalasjade kiiremat menetlemist. Väga keerukaks peetavate kriminaalasjade küsimuses on algatatud arutelu selle üle, kas oleks vaja muuta kriminaalmenetluse eeskirju, et võimaldada selliste juhtumite kiiremat käsitlemist. On olnud keerukaid juhtumeid, eelkõige suurkorruptsiooniga seotud juhtumeid, kus kuritegu on uurimis- ja kohtuliku eeluurimise etapi venimise tõttu aegunud ja süüdistusest on loobutud. Sidusrühmad väljendasid muret, et kui tajutakse, et kohtusüsteem ei tule silmapaistvate juhtumitega toime, võib üldsus hakata süsteemi negatiivselt tajuma. Seetõttu on arutlusel mitu ettepanekut kriminaalmenetluse eeskirjade muutmiseks. Eelkõige esitas valitsus 2021. aasta mais parlamendile ettepaneku meetmete kohta, mis suurendaksid süüdistuste esitamise ja kriminaalkohtumenetluste tõhusust. Need hõlmavad võimalust võtta menetluslikke üksikmeetmeid ja pidada kohtumenetluse etapis läbirääkimisi karistuse maksimaalse määra üle, kui süüdistuses sisalduvad faktid omaks võetakse. Peale selle käivad arutelud eeluurimiskohtute, eriti keskse eeluurimiskohtu korralduse üle. Kõnealuse ainult kahe tegevkohtunikuga erikohtu pädevusse kuulub praegu keerukate või organiseeritud kuritegude, sealhulgas korruptsiooni kohtulik eeluurimine ja selle tööpiirkond hõlmab kogu riigi territooriumi. Kriitikat põhjustab eelkõige keskse eeluurimiskohtu lai pädevus ja piiratud kohtunikkond. Seetõttu avaldas kõrgem kohtunõukogu 4. mail 2021 toetust keskse eeluurimiskohtu praeguse korralduse ja struktuuri muutmisele, välistades siiski kohtunike arvu suurendamise võimaluse. Kõrgem kohtunõukogu esitab sellekohase ametliku ettepaneku valitsusele. 17. juunil 2021 kiitis valitsus heaks õigusakti eelnõu, mis esitatakse parlamendile ja milles tehakse ettepanek kaotada Lissaboni kriminaaluurimiskohus ning liita selle volitused keskse kriminaaluurimiskohtu volitustega. Ettepaneku kohaselt suurendataks viimati nimetatud kohtu kohtunike arvu (seniselt kahelt üheksale), tagades ressursside optimeerimise ja tugevdades majandus- ja finantskuritegude vastast võitlust. On oluline, et õiguslike reformide tegemise käigus konsulteeritakse kõikide asjaomaste sidusrühmadega ja võetakse arvesse asjakohaseid Euroopa standardeid.

Kvaliteet

Kohtusüsteemi jaoks ette nähtud inimressurssi on suurendatud, kuid on veel probleeme. 2020. aasta detsembris alustati 40 kohtuniku ja 65 prokuröri värbamise menetlust. Sidusrühmad teatavad siiski endiselt märkimisväärsest kohtunike ja prokuröride puudusest. Eriti maksu- ja halduskohtutest on teatatud, et kohtunike koguarv esimese astme maksu- ja halduskohtutes on õigusraamistikus ette nähtust oluliselt väiksem: täitmata on üle 13 % ametikohtadest. 2019. aasta lõpus oli haldus- ja maksukohtutes täitmata 11 apellatsioonikohtuniku ametikohta. 2020. aasta detsembris alustati värbamismenetlust kohtunikke abistavate nõuandeteenistuste loomiseks, mis oli mitu aastat ootel olnud. Esimesed nõuandeteenistused on eeldatavasti töövalmis 2021. aasta septembris ning nõunikud hakkavad pakkuma tehnilist abi ja oskusteavet õiguse, psühholoogia, raamatupidamise, rahanduse ja majanduse valdkonnas. Sellised teenistused luuakse siiski ainult esimese astme kohtutes, samas kui sidusrühmad osutavad vajadusele laiendada neid ka haldus- ja maksukohtutele, kus otsuseni jõudmiseks kuluv aeg on kõige pikem ja kohtuasjade kuhjumine kõige suurem ning väga paljudes juhtumites on vajalik tehniline oskusteave. Prokuratuuris valmistatakse ette ka prokuröre toetavate tehniliste nõustajate värbamist. Eelarvepiirangud on aga värbamisprotsessi pidurdanud.

Jätkuvalt rakendatakse meetmeid kohtusüsteemi kvaliteedi parandamiseks, eriti digiteerimise valdkonnas. Kohtusüsteemis info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale eraldatud eelarve suurenes 2021. aastal 23,4 % ning kohtusüsteemi ajakohastamise projektide toetamiseks on loodud sihtotstarbeline fond, mille eelarve on 5,1 miljonit eurot. Kohtutes on suurendatud ka videokonverentsi-süsteemide arvu, et tulla toime kaugteel tehtavate menetlustoimingute arvu suurenemisega. Menetlusnormid võimaldavad juba kasutada kohtutes digitehnoloogiat märkimisväärselt paljude tsiviil-, majandus-, haldus- ja kriminaalasjade toimingute puhul. 2020. ja 2021. aastal on jätkunud ka kohtusüsteemi ajakohastamise programmi „Justiça + Próxima“ rakendamine. Suuremale arvule kohtutele on laiendatud ka halduse lihtsustamise ja kantselei optimeerimise projekti „Tribunal+“ meetmeid ning 2021. aasta lõpuks on need eeldatavasti kasutusele võetud 300 tavakohtus, nagu üld- ja lähikohtud. Projekt „Tribunal + 360°“, mille eesmärk on kohtud täielikult digitaliseerida ja võtta neis kasutusele paberivaba süsteem, sealhulgas tõendite esitamise otstarbel, on endiselt ettevalmistusjärgus. Riikliku taaste- ja vastupidavuskava raames on Portugal esitanud reformi „Digipööre kohtusüsteemis“, mille keskmes on digivahendite kasutamise parandamine kohtusüsteemis, eriti haldus- ja maksukohtutes. Portugal on taotlenud ka tehnilist tuge projektile, mille eesmärk on aidata justiitsministeeriumil edendada riigi kava kasutajast lähtuvaks kohtute ajakohastamiseks ja kesksete poliitiliste strateegiate väljatöötamist.

COVID-19 pandeemia on mõjutanud kohtusüsteemi toimimist vähe. 2020. aasta märtsis pikendati selliste kohtuasjade tähtaegu ja lükati edasi selliseid toiminguid, mis ei olnud kiireloomulised. Kõrgema kohtunõukogu teatel on üldkohtud siiski kuhjunud kohtuasjadega hästi toime tulnud ning algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste suhtarv ei ole 2020. aasta jooksul muutunud. Kehtima jäid esimese eriolukorra ajal kasutusele võetud meetmed, nagu 19. märtsil 2020 vastu võetud seadus, millega sätestati kohtumenetluste erikord. Seadusega on ette nähtud, et tunnistajate ülekuulamine ja kohtuistungid peaksid toimuma füüsiliselt, järgides tervishoiuministeeriumi soovitatud terviseohutuse meetmeid. Endiselt on menetluses parlamendi ettepanek seadust muuta, et poolte füüsilist kohalolu nõudvate toimingute tegemiseks saaks kasutada kohtutest käivitatud kaugsidesüsteeme.

Tõhusus

Kohtusüsteemi tõhusus on paranenud, kuid probleeme on endiselt haldus- ja maksukohtutes. Portugali kohtusüsteemi tõhusus paraneb jätkuvalt, eriti tsiviil- ja kaubandusasjades, mille puhul on otsuseni jõudmiseks kuluv aeg esimeses kohtuastmes pidevalt vähenenud. Samuti on jätkunud tsiviil- ja kaubandusasjade kuhjumise vähenemine. Haldusasjades on otsuseni jõudmiseks kuluv aeg siiski endiselt pikk, olles nii esimeses kui ka teises astmes üle 840 päeva, kuigi see on viimastel aastatel järjepidevalt vähenenud ning lahendamise määr on positiivne. Esimeses kohtuastmes pooleli olevate haldusasjade arv on küll samuti veidi vähenenud, kuid on endiselt suhteliselt suur. Seda küsimust on käsitletud ka 2020. aasta Euroopa poolaasta raames esitatud riigipõhises soovituses seoses vajadusega parandada maksu- ja halduskohtute tõhusust.