ET Euroopa Liidu Teataja C 43/30

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv väikelaevade ja jetide kohta”

KOM(2011) 456 lõplik

2012/C 43/07

Raportöör: Miklós PÁSZTOR

1. septembril 2011 otsustas nõukogu ja 13. septembril 2011 otsustas Euroopa Parlament vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv väikelaevade ja jetide kohta”

KOM(2011) 456 lõplik – 2011/0197 (COD).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 10. novembril 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 476. istungjärgul 7.–8. detsembril 2011 (8. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 143, vastu hääletas 7, erapooletuks jäi 10.

1. Soovitused

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab ettepanekut väikelaevade ja jetide direktiivi kohta ning peab seda oluliseks sammuks Euroopa Liidu ühiste eesmärkide saavutamise teel. Kuigi direktiivis käsitletakse piiratud olulisusega valdkonda, aitab selle jõustumine saavutada mitmeid horisontaalseid eesmärke, mille hulgast võib nimetada näiteks Euroopa 2020. aasta strateegia konkurentsivõime ja tööhõive eesmärke. Keskkonnakaitsenormide rangemaks muutmine soosib bioloogilise mitmekesisuse strateegia ja õhu puhtuse strateegia eesmärkide saavutamist olulises valdkonnas.

1.2 Komitee peab eriti tähtsaks seda, et uued eeskirjad suurendaksid sektori konkurentsivõimet rangematest keskkonnanõuetest hoolimata. Nende abil kohandutakse maailma turgude ootustega, kaotades konkurentsitakistused. Komitee väljendab lootust, et üha enamates valdkondades suudetakse luua samasugune koostoime kvaliteedi- ja konkurentsinõuete vahel. Seepärast soovitab komitee teha Atlandi-üleste partneritega otsesemat koostööd, et jõuda kvaliteedisnäitajate ühtse käsitamiseni.

1.3 Komitee tervitab Euroopa Komisjoni tahet tagada eri organite sobiv ja puudusteta toimimine, kuid märgib ühtlasi, et teksti sõnastus on nii üldine, et samu menetlusi ja samu organeid tuleks kasutada ka mis tahes muude tooteliikide puhul.

1.4 Komitee on üldjoontes nõus ka direktiivi ettepaneku üksikasjadega, kuid soovitab siiski täpsustada järgmisi punkte:

— oluline on selgelt sätestada, et ohutus- ja keskkonnanõuded kehtivad kõikidel vetel, mitte üksnes merel;

— ohutusnormid kehtivad kõigile asjaomastele veesõidukitüüpidele;

— väikemootorite puhul võiks ette näha ka lühema üleminekuaja;

— mürasaaste osas tuleks muuta Euroopa järelevalve kohalike õigusaktide üle rangemaks.

1.5 Komitee soovib, et Euroopa Liit püüdleks selles suunas, et olla keskkonnanormide ja -õigusaktide vallas teejuhiks ning näidata ülejäänud maailmale eeskuju.

1.6 Komitee loodab, et direktiivi koostamisel kogutud kogemusi arvestades kaasab Euroopa Komisjon konsultatsioonidesse võimalikult palju eri rühmi ning tagab küsimustike kättesaadavuse ja täitmise võimaluse kõikide osalejate keeltes.

2. Direktiivi ettepaneku põhisisu

2.1 Komisjoni ettepanekuga soovitakse teha 1994. aastal vastu võetud väikelaevadirektiivi muudatused kahest aspektist lähtudes: karmistada keskkonnanõudeid ja kohandada õigusraamistikku.

2.1.1 Keskkonnakaitsenormide muutmine on soovitav kahel põhjusel. Esiteks on kõnealuste veesõidukite arv mitmekordistunud, millest tulenevalt on suurenenud ka nende keskkonnamõju. Eelkõige on märkimisväärselt suurenenud lämmastikoksiidide heited, kuid asjaomastes piirkondades on täheldatud ka muude saasteainete hulga kasvu õhus. Teine põhjus on see, et ELi madalamad heitkoguste piirnormid loovad rahvusvahelisel turul ebasoodsa konkurentsiolukorra, eelkõige USAga võrreldes, mis seab Euroopa eksportijad keerulisse olukorda.

2.1.2 Jätkuna määruse (EÜ) nr 765/2008 ja otsuse nr 768/2008/EÜ vastuvõtmisele tuleb koostada ka väikelaevasid hõlmav direktiiv. Eelnimetatud õigusaktides kehtestatakse majandustegevuses osalejate kohustuste, nende kooskõla ja pädevust hindavate organite, turujärelevalveasutuste ja CE-märgise osas komisjonile kohustus ühtlustada valdkondlikke õigusakte – eelkõige selleks, et kaotada mõjuanalüüsiga seotud ebakindlus. See suurendab õiguskindlust kõigi osalejate jaoks.

2.2 Ettepanekuga soovitakse määratleda senisest täpsemalt reguleeritava valdkonna mõisted. Täpsustatakse väikelaevade ja jetide mõistet ning sätestatakse asjaomased erandid. Lisaks määratletakse erinevad turuosalised.

2.3 Samuti käsitletakse ettepanekus üksikasjalikult tarbija- ja keskkonnakaitsenõuetele vastavuse hindamise organeid ning nende tööd ja pädevust. Ettepanekuga võimaldatakse kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võtta direktiivis sätestatu üldiseks lähtepunktiks ning arvestada selle rakendamisel kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ka kohalikke vajadusi ja võimalusi.

2.4 Direktiivi lisades esitatakse ohutus- ja tervisekaitsenõuded, keskkonnanormid ja muud menetlusdokumendid. Kõik need sätted on kohandatud veesõidukite ohutustingimustele. Kahjulikke heiteid käsitlevad normid on muudetud rangemaks, nii et need on nüüd vastavuses USAs kehtivatega.

2.4.1 Direktiivi ettepanekus ei soovitata aga muuta müra piirnorme, kuna müra valjus tuleneb paljudest eri teguritest, mida on ELi tasandil raske reguleerida. Selles aspektis on eriti oluline just kohalik reguleerimine.

2.5 Käsitletavat valdkonda arvestades jäetakse direktiivis Euroopa Komisjonile õigus muuta lisades sisalduvaid tehnilisi dokumente ja keskkonnanormidele vastavuse menetluse norme, välja arvatud piirnormid. See võimaldab vajaliku paindlikkusega kohanduda teaduslikule ja tehnilisele arengule.

2.6 Direktiiv sisaldab olulisi sätteid, mille kohaselt kehtestatakse tootjatele ja turustajatele piisavalt pikk üleminekuaeg, mille jooksul nad saavad teha kohandusi vastavalt uuele korrale. Heitnormide osas kestab üleminekuaeg kolm aastat pärast direktiivi jõustumist. Kohanemisperioodi võib kolme aasta võrra pikendada VKEde jaoks, kes toodavad ja turustavad alla 15 kW võimsusega sädesüütega päramootoreid.

3. Üldine hindamine

3.1 Direktiivi ettepanekuga sätestatakse uued eeskirjad lõpptooteid, mootoreid ja koostisosi (1) tootvas valdkonnas, kus tegutseb 37 000 ettevõtet kokku 270 000 töötajaga ja mis hõlmab ka veesõidukite ehitamist enda tarbeks harrastustegevusena. Esitatud tõlgenduse kohaselt loetakse kõnealusteks veesõidukiteks need, mille kere pikkus jääb 2,5 ja 24 meetri vahele ning mida ei kasutata tasuliseks reisijateveoks. Uues õigusakti kohaselt moodustavad kuni 4 meetri pikkused ja lühemad veesõidukid eraldi kategooria, millega kõrvaldatakse senine lünk regulatsioonis.

3.2 Komitee peab kiiduväärseks komisjoni pingutusi muuta ka kõnealuse valdkonna keskkonna- ja tarbijakaitsenõuded rangemaks, järgides seatud üldeesmärke. Äärmiselt õnnestunuks võib pidada seda, et uue õigusaktiga suurendatakse keskkonnanõuete karmistamisest hoolimata sektori konkurentsivõimet, kohandades seda maailma turgude ootustega ja kaotades konkurentsitakistused. Komitee väljendab lootust, et üha enamates valdkondades suudetakse luua samasugune koostoime kvaliteedi- ja konkurentsinõuete vahel. Komitee soovitab seepärast teha Atlandi-üleste partneritega otsesemat koostööd kvaliteedinäitajate ühtse käsitamise alal.

3.3 Kuigi komisjon on püüdnud käsitleda hulka teemasid, jõudes mitmel juhul ka eduka lahenduseni, tekib siiski küsimus, millisele geograafilisele piirkonnale on direktiiv tegelikult suunatud. Mitmest asjaolust jääb mulje, et eelkõige on mõeldud merelaevandusele. Pigem võiks direktiivis olla selgemalt öeldud, et see kohaldub veesõidukitele, mida võib kasutada ka sisevetel.

3.4 Direktiivi eelnõus käsitletakse väga üksikasjalikult vastavuse järelevalvega tegelevate asutuste tööpõhimõtteid, nende osalejaid ning pädevust ja ülesandeid. Komitee toetab ja tervitab Euroopa Komisjoni tahet tagada eri institutsioonide sobiv ja puudusteta toimimine. Komitee hinnangul vastab direktiivi eelnõu kõnealuses valdkonnas ootustele.

3.4.1 Samas on teksti sõnastus komitee meelest sedavõrd üldine, et ulatub kaugemale oma eesmärgist, milleks on just väikelaevadele kohalduvate sätete kehtestamine. Samu menetlusi ja samu organeid tuleks kasutada ka mis tahes muude tooteliikide puhul. Olulised sätted veesõidukite kohta on esitatud lisades. Komitee arvates on aeg kehtestada ühtlustatud tarbijakaitse-eeskirjad, mis hõlmaksid kõiki menetlusi ja institutsioone. Seeläbi võetaks valdkondlikus reguleerimises tõepoolest arvesse asjaomase sektoriga seotud küsimusi, aidates nii märkimisväärselt parandada Euroopa õigusaktide läbipaistvust, selgust ja vastuvõetavust.

3.5 Komitee pooldab komisjonile lisade muutmiseks volituste andmist tingimusel, et muudatuste tegemisel on komiteel jätkuvalt õigus esitada oma seisukoht ja osaleda komisjoni sellealases töös.

3.6 Komisjon ei ole komitee arvates kasutanud kõiki võimalusi kõigi asjaomaste isikute konsultatsiooni kaasamiseks, kuivõrd see toimus üksnes inglise keeles. Komitee loodab, et komisjon tagab edaspidi küsimustike kättesaadavuse ja täitmise võimaluse kõigis vajalikes keeltes.

4. Konkreetsed märkused

4.1 Komitee kiidab heaks määratletud veesõidukikategooriad ning üldjoontes ka erandid.

4.1.1 Komitee küsib siiski, kas ei tulnuks teataval määral reguleerida ka võidusõiduks mõeldud veesõidukite tekitatavaid heitkoguseid. See hoogustaks märkimisväärselt ka tehnoloogilist arengut. Põhjendatud võiks olla heitkoguste määra piiritlemine võimsuskategooriate kaupa.

4.1.2 Küsimusi tekib ka seoses veesõidukite kasutamisega ärieesmärgil. Komitee hinnangul ei sõltu ohutus- ja saastenormid veesõiduki kasutuseesmärgist.

4.1.3 Lisaks soovitab komitee, et õigusaktis nimetataks konkreetselt ka mootorita veesõidukeid, sest ohutusnõuded on nende puhul täpselt samad mis mootoriga veesõidukite puhulgi: kuigi tehnilised lahendused on erinevad, ei mõjuta see norme.

4.2 Komitee kiidab heaks heitkoguseid käsitlevad sätted ja pooldab normide rangemaks muutmist. Siiski on komitee arvates oluline rõhutada, et endale võetud kohustusi silmas pidades peaks EL nõudmiste karmistamise suundumuse järgimise asemel olema edaspidi selles valdkonnas ise suunanäitaja. Seda tuleks eriti rõhutatult esile tuua rakendusaruannetes ning komiteemenetluse üks eesmärke võikski olla kõnealuse direktiivi sidumine innovatsioonimeetmetega.

4.3 Komitee on nõus, et oluline on võidelda mürasaaste vastu ja karmistada kohalikke õigusakte, nähes samas ette kodanikuühiskonna pooli kaasava Euroopa tasandi järelevalve võimaluse.

4.4 Komitee toetab turuosalejate jaoks üleminekuperioodide kehtestamist.

4.5 Komitee kiidab heaks ettepaneku vastavuse järelevalvet teostavate asutuste kohta ning loodab, et need ei suurenda lihtsalt bürokraatiat, vaid tegelevad tõhusalt tarbija- ja keskkonnakaitsega. Komitee leiab, et sedalaadi küsimuste puhul ei saa piirduda isereguleerimisega ega asjaomaseid majandustegevuses osalejaid esindavate komiteede tegevusega, kuigi nende rolli konsulteerimisel tuleks suurendada.

4.5.1 Selleks tuleb kasutada uusimaid IT-lahendusi ja komisjon peakski kutsuma liikmeriike üles seda tegema.

4.6 Komitee toetab vastavuse järelevalve menetluse kehtestamist kõigile kõnealuse kategooria veesõidukitele, sh ka neile, mis on valmistatud isiklikuks kasutuseks.

Brüssel, 8. detsember 2011 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Staffan NILSSON

(1) Eraldiseisev toode, mida võib kasutada nii mingi muu toote osana kui ka eraldi.