SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku eesmärgid

Direktiiviga 2002/58/EÜ (edaspidi „e-privaatsuse direktiiv“) tagatakse eraelu puutumatuse, side konfidentsiaalsuse ja isikuandmete kaitse elektroonilise side sektoris. Sellega rakendatakse Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikleid 7 ja 8 liidu teiseses õiguses.

Euroopa elektroonilise side seadustiku jõustumisega 21. detsembril 2020 asendatakse elektroonilise side teenuste määratlus uue määratlusega, mis hõlmab numbrivaba isikutevahelise side teenuseid. Alates sellest kuupäevast kohaldatakse nende teenuste suhtes seega e-privaatsuse direktiivi, mis tugineb Euroopa elektroonilise side seadustiku määratlusele. Muudatus puudutab selliseid sideteenuseid nagu veebiposti sõnumiteenused ja internetitelefon.

Teatavad numbrivaba isikutevahelise side teenuste osutajad juba kasutavad eritehnoloogiaid, et tuvastada oma teenustes laste seksuaalset kuritarvitamist ning teatada sellest õiguskaitseasutustele ja organisatsioonidele, mis võitlevad avalikes huvides laste seksuaalse kuritarvitamise vastu, ja/või eemaldada lapsporno. Nende organisatsioonide all peetakse silmas nii ELis kui ka kolmandates riikides tegutsevaid riiklikke vihjetelefone lapspornost teatamiseks ning organisatsioone, mille eesmärk on vähendada laste seksuaalset ärakasutamist ja hoida ära laste ohvristamist.

Laste seksuaalne kuritarvitamine on eriti raske kuritegu, millel on ohvritele laiaulatuslikud ja elukestvad tagajärjed. Lastele kannatuste põhjustamisega kaasneb nende kuritegude puhul ka märkimisväärne ja pikaajaline sotsiaalne kahju. Laste seksuaalse kuritarvitamise vastane võitlus on ELi jaoks prioriteet. Euroopa Komisjon võttis 24. juulil 2020 vastu laste seksuaalse kuritarvitamise vastase võitluse tõhustamise ELi strateegia, mille eesmärk on reageerida ELi tasandil tõhusalt laste seksuaalse kuritarvitamise kuriteole. Komisjon teatas, et teeb 2021. aasta teiseks kvartaliks ettepaneku võtta vastu õigusraamistik, et tulemuslikult võidelda laste seksuaalse kuritarvitamise vastu internetis, tehes muu hulgas asjaomastele internetipõhiste teenuste osutajatele kohustuseks tuvastada teadaolev lapsporno ja teatada sellest ametiasutustele. Välja kuulutatud õigusraamistiku eesmärk on asendada käesolev määrus ning kehtestada kohustuslikud meetmed laste seksuaalse kuritarvitamise tuvastamiseks ja sellest teatamiseks, et tuua nii õiguskaitseasutuste kui ka erasektori osalejate töösse selgust ja kindlust internetis toimuva kuritarvitamise vastu võitlemisel, kindlustades samal ajal kasutajate põhiõigused, sealhulgas eelkõige sõna- ja arvamusvabaduse, isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse, ning nähes ette mehhanismid vastutuse ja läbipaistvuse tagamiseks.

Elektroonilise side teenuste osutajad peavad järgima e-privaatsuse direktiivis sätestatud kohustust austada side konfidentsiaalsust ning järgima sideandmete töötlemise tingimusi. Mõnede numbrivaba isikutevahelise side teenuste osutajate praegused tavad internetis laste seksuaalse kuritarvitamise tuvastamiseks võivad mõjutada e-privaatsuse direktiivi teatavaid sätteid. E-privaatsuse direktiiv ei sisalda selget õiguslikku alust sisu või liiklusandmete vabatahtlikuks töötlemiseks eesmärgiga tuvastada internetis laste seksuaalset kuritarvitamist. Seega saavad teenuseosutajad e-privaatsuse direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate teenuste puhul jätkata selliste meetmete rakendamist üksnes juhul, kui liikmesriigid võtavad vastu seadusandlikud meetmed, mis on õigustatud kõnealuse direktiivi artiklis 15 sätestatud põhjustel ja vastavad selle sätte nõuetele. Selliste riiklike seadusandlike meetmete puudumisel ja kuni komisjoni 24. juuli 2020. aasta strateegias välja kuulutatud pikaajalise õigusraamistiku vastuvõtmiseni puuduks numbrivaba isikutevahelise side teenuste osutajatel õiguslik alus jätkata laste seksuaalse kuritarvitamise tuvastamist oma teenustes. Sellisel vabatahtlikul tegevusel on väärtuslik roll ohvrite tuvastamisel ja päästmisel ning lapsporno leviku vähendamisel. See aitab kaasa ka õigusrikkujate tuvastamisele ja uurimisele ning laste seksuaalse kuritarvitamisega seotud kuritegude ärahoidmisele.

Komisjon on seisukohal, et on vaja viivitamata meetmeid võtta. Seetõttu esitatakse käesolevas ettepanekus kitsas ja sihipärane ajutine seadusandlik lahendus, mille ainus eesmärk on kehtestada ajutine ja rangelt piiratud erand e-privaatsuse direktiivi artikli 5 lõike 1 ja artikli 6 (millega kaitstakse side ja liiklusandmete konfidentsiaalsust) kohaldamisest. Käesolev ettepanek on kooskõlas põhiõigustega, sealhulgas õigusega eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele, võimaldades samal ajal numbrivaba isikutevahelise side teenuste osutajatel jätkata konkreetsete tehnoloogiate kasutamist ja praegust tegevust sellises ulatuses, mida on vaja internetis laste seksuaalse kuritarvitamise tuvastamiseks ja sellest teatamiseks ning lapsporno eemaldamiseks nende teenustest, kuni välja kuulutatud pikaajaline õigusraamistik vastu võetakse. Vabatahtlikud jõupingutused, et tuvastada laste ahvatlemist seksuaalsuhte eesmärgil (peibutamist), peavad samuti piirduma sellise olemasoleva tipptehnoloogia kasutamisega, mis vastab kehtestatud kaitsemeetmetele. Käesoleva määruse kohaldamine tuleks lõpetada 2025. aasta detsembris. Juhul kui välja kuulutatud pikaajaline õigusraamistik võetakse vastu ja jõustub enne seda kuupäeva, tuleks käesolev määrus sellega kehtetuks tunnistada.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Käesoleva määruse õiguslikud alused on Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 16 ja 114. Kuna käesoleva määrusega nähakse ette ajutine erand teatavatest direktiivi 2002/58/EÜ sätetest, mis võeti vastu Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 95 alusel, on asjakohane võtta käesolev määrus vastu ELi toimimise lepingu artikli 114 vastava sätte alusel. Lisaks ei ole kõik liikmesriigid võtnud kooskõlas e-privaatsuse direktiivi artikli 15 lõikega 1 vastu seadusandlikke meetmeid, mis käsitlevad numbrivaba isikutevahelise side teenuste osutajate võimalust kasutada tehnoloogiaid, et võidelda internetis laste seksuaalse kuritarvitamise vastu, ning selliste meetmete võtmisega kaasneb märkimisväärne killustumise oht, mis võib kahjustada siseturgu. Seepärast on asjakohane võtta käesolev määrus vastu ELi toimimise lepingu artikli 114 alusel. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 16 on kehtestatud konkreetne õiguslik alus, et võtta vastu eeskirju füüsiliste isikute kaitse kohta seoses isikuandmete töötlemisega liidu institutsioonides ning liikmesriikides liidu õiguse kohaldamisalasse kuuluva tegevuse puhul ning samuti selliste andmete vaba liikumise eeskirju. Kuna füüsilise isiku osalusel toimuvat elektroonilist sidet käsitatakse tavaliselt isikuandmetena, peaks käesolev määrus põhinema ka ELi toimimise lepingu artiklil 16.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt võib ELi meetmeid võtta ainult juhul, kui liikmesriigid ei suuda kavandatud eesmärke üksi saavutada. ELi sekkumine on vajalik, et säilitada numbrivaba isikutevahelise side teenuste osutajate suutlikkus internetis laste seksuaalset kuritarvitamist vabatahtlikult tuvastada ja sellest teatada ning lapspornot eemaldada, samuti selleks, et tagada ühtne ja sidus õigusraamistik kõnealuse tegevuse jaoks kogu siseturul. Liidu meetmete puudumine võib selles küsimuses tekitada killustatust, kui liikmesriigid võtavad vastu erinevad siseriiklikud õigusaktid. Lisaks ei oleks riiklikke lahendusi tõenäoliselt võimalik kõigis liikmesriikides 21. detsembriks 2020 vastu võtta. Pealegi saab kogu liitu hõlmava erandi e-privaatsuse direktiivi sätete kohaldamisest teatavate töötlemistoimingute puhul vastu võtta üksnes liidu õigusaktiga. Seetõttu ei suuda ükski liikmesriik üksinda ega isegi liikmesriigid ühiselt tegutsedes seda eesmärki tõhusalt saavutada.

•Proportsionaalsus

Ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega, sest ei lähe eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Sellega kehtestatakse sihipärane ja ajutine erand seoses kehtiva raamistiku muudatuste teatavate aspektidega tagamaks, et teatavad meetmed on jätkuvalt lubatud sel määral, kui need on kooskõlas liidu praeguse õigusega. Täpsemalt kehtestatakse ettepanekuga ajutine ja rangelt piiratud erand e-privaatsuse direktiivi artikli 5 lõike 1 ja artikli 6 kohaldamisest ainsa eesmärgiga võimaldada numbrivaba isikutevahelise side teenuste osutajatel jätkata teatavate tehnoloogiate kasutamist ja praegust tegevust sellises ulatuses, mis on vajalik internetis laste seksuaalse kuritarvitamise tuvastamiseks ja sellest teatamiseks ning lapsporno eemaldamiseks nende teenustest, kuni välja kuulutatud pikaajaline õigusraamistik vastu võetakse. Seda erandit e-privaatsuse direktiivi läbivaadatud kohaldamisalast tuleb tõlgendada kitsalt, eelkõige seetõttu, et numbrivaba isikutevahelise side teenuste suhtes kohaldatakse ka edaspidi e-privaatsuse direktiivi seoses nende kõigi muude tegevustega. Selleks sisaldab ettepanek kaitsemeetmeid, millega tagatakse, et erandi kohaldamisalasse kuuluvad tehnoloogiad vastavad praegu kohaldatavatele parimate tavade standarditele, ning sellega piiratakse mõju konfidentsiaalsusele ja kõrvalehoidmise ohtu. Erand piirdub tehnoloogiatega, mida numbrivaba isikutevahelise side teenustes kasutati juba enne käesoleva määruse jõustumist korrapäraselt internetis laste seksuaalse kuritarvitamise tuvastamiseks ja sellest teatamiseks ning lapsporno eemaldamiseks, ning erandiga tagatakse, et kasutatavad tehnoloogiad on vastavalt valdkonna tehnika tasemele eraelu puutumatust kõige vähem mõjutavad. Teenuseosutajad peaksid avaldama ka iga-aastased aruanded andmete töötlemise kohta. Erandi kehtivusaeg on piiratud ajavahemikuga, mis on rangelt vajalik pikaajalise õigusraamistiku vastuvõtmiseks.

•Vahendi valik