„Ükski liikmesriik ei peaks valima, kas reageerida kriisile või investeerida meie inimestesse. Seepärast suurendatakse Euroopa Liidu taasterahastu [...] toetust noorte tööhõivele. See tagab, et inimesed saavad oskused ning koolituse ja hariduse, mida nad vajavad kiirelt muutuva maailmaga kohanemiseks.“

Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen

1.Sissejuhatus: investeerimine järgmisse põlvkonda

Lähtudes Euroopa sotsiaalõiguste sambast, esitas komisjon ametiaja alguses oma programmi „Õigus sotsiaalsele Euroopale“, mille keskmesse on seatud inimesed. Sellest ajast alates on komisjon seadnud prioriteediks noorte abistamise ja ta täidab oma lubadused toetada haridust ja koolitust, edendada noorte tööhõivet, tagada õiglased töötingimused ja parandada kõigi juurdepääsu sotsiaalkaitsele, sest noored on meie tulevik ja nad väärivad kõiki võimalusi oma tegelike võimete igakülgseks arendamiseks, et kujundada meie maailmajao tulevikku.

COVID-19 pandeemia kinnitas vajadust püsida sellel teel ja tegutseda kiiremini. Kuigi tegemist on eelkõige tervishoiukriisiga, on EL sattunud pandeemia tõttu sügavasse majanduslangusse . Töötushüvitise taotluste kasv osutab saabuvatele probleemidele. Töötus suureneb kõigis vanuserühmades, kuid eriti valusalt on see tabanud noori . Alates kriisi puhkemisest on enam kui iga kuues noor lõpetanud töötamise. Paljud töötasid sektorites, mida kriis raskelt räsis, nagu majutus, toitlustus, kunst, meelelahutus, hulgi- ja jaemüük . Teised püüavad praegu tööturule siseneda, kuid osutatud sektorid enam töötajaid ei palka.

Nüüd on aeg, et nii liikmesriigid kui ka Euroopa institutsioonid suunaksid oma tähelepanu järgmisele põlvkonnale. Ülemaailmsest finants- ja majanduskriisist õppisime, et reageerimisega ei tohi viivitada. Kui eirata täna varajasi märke probleemidest, võib see mõne aasta pärast põhjustada pöördumatut kahju. Tänu sellele, et komisjoni käivitatud investeerimisalgatused koroonaviirusele reageerimiseks on paindlikud, võtsid paljud liikmesriigid kiiresti kasutusele ajutised kriisivastased meetmed. Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) abiga säilitavad nad töökohad ning heastavad pandeemia ajal hariduses ja koolituses esinenud häired. Lisaks võib eriolukorras anda töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastust (TERA) kuni 100 miljardi euro ulatuses laene, et toetada liikmesriikides lühendatud tööaega kohaldanud ettevõtteid ja sarnaseid meetmeid füüsilisest isikust ettevõtjate jaoks. Tuginedes komisjoni ettepanekule Euroopa Liidu taasterahastu kohta, on järgmine loogiline samm anda noortele võimalus aidata kaasa Euroopa taastumisele.

Ühiste pingutuste tulemusena peaks kõikidel noortel olema rohkem võimalusi. Paljudes liikmesriikides on see noorte jaoks juba teine majanduslangus nende elus. Need, kes olid noorte eelmise tööhõivekriisi haripunkti ajal 18aastased, on praegu äsja saanud 25. Diskrimineeritud või haavatavate rühmade probleemid on tõenäoliselt suuremad, sest majanduslanguse korral kipub ebavõrdsus kasvama. Haavatavate rühmade hulka kuuluvad noored (nt rassilisse ja etnilisse vähemusse kuuluvad noored, puudega noored ning mõnes maapiirkonnas, äärealal või ebasoodsas olukorras linnapiirkondades elavad noored) seisavad tööturule sisenemisel silmitsi täiendavate takistustega. Näiteks on puudega noorte tööhõive määr märkimisväärselt madalam kui puudeta noortel ning sisserändajatest ja pagulastest noored, keda on noorte seas üha rohkem, seisavad silmitsi konkreetsete takistuste ja diskrimineerimisega. Kriis mõjutab rängalt ka noori naisi. Kõigini jõudmiseks on vaja aktiivset ja sihipärast poliitikat.

Käesolevas teatises esitatud algatuste eesmärk on toetada komisjoni strateegiat COVID-19 pandeemiast taastumiseks. Algatustega tagatakse, et noorte tööhõivemeetmete puhul võetakse täielikult arvesse digi- ja rohepöörde vajadusi. Meetmed lähtuvad Euroopa sotsiaalõiguste sambast ja toetavad uut tööstusstrateegiat. Komisjoni muud ettepanekud, nagu samal päeval vastu võetud jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetav Euroopa oskuste tegevuskava, aitavad kaasa noorte tööhõive suurendamisele.

Käesolevas teatises kirjeldatakse üksikasjalikult, kuidas aitavad noorte tööhõivele kaasa nõukogu soovituste ettepanekud „Töösild – tugevdatud noortegarantii“ (2. punkt), „Jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetav kutseharidus ja -õpe“ (3. punkt) ning „Õpipoisiõppe korralduse uuendamine“ (4. punkt). Teatises on esitatud ka mitu täiendavat meedet selle eesmärgi saavutamiseks (5. punkt). Komisjoni ettepanekutega Euroopa Liidu taasterahastu ja ELi tulevase eelarve kohta nähakse ette eraldada noorte tööhõivele ELi vahenditest märkimisväärne summa (6. punkt). Nüüd peavad liikmesriigid seadma need investeeringud esikohale, sest noorte tööhõive tagamine on eelkõige nende ülesanne.

2.Töösild – tugevdatud noortegarantii

Viimastel aastatel on komisjon toetanud liikmesriike noortele tööturule sisenemise võimaluste pakkumisel. Eelmise noorte tööhõivekriisi haripunktis 2013. aastal käivitatud noortegarantiil on olnud märkimisväärne mõju ja paljud liikmesriigid on teinud valdkonnas muudatusi. Noortegarantii on loonud noortele võimalusi, suunanud struktuurireforme ja innovatsiooni ning tugevdanud riiklikke tööturuasutusi. Alates selle rakendamise algusest on noortegarantii aidanud rohkem kui 24 miljonil noorel kogu ELis tööturule siseneda.

Komisjoni ettepanek nõukogu soovituse „Töösild – tugevdatud noortegarantii“ kohta toetub nendele tublidele saavutustele. Kuna üleminek koolist tööturule ja jätkusuutlik tööturule integreerumine võtab töö olemuse muutumise ja nõutavate oskuste tõttu kauem aega, suureneb meetmete sihtrühm. Varem hõlmas see kõiki alla 25aastasi töötuid või mitteaktiivseid noori, nüüd alla 30aastasi noori. Ettepaneku kohaselt toetatakse töökohtade loomise meetmeid ning mitmesuguseid aktiveerimismeetmeid, nagu üldine ja individuaalne nõustamine ning karjäärinõustamine. Tänase ettepaneku eesmärk on tõhustada noorte töötuse ja tööturult kõrvalejäämise ennetamist parema seire- ja varajase hoiatamise süsteemide abil ning parandada pakkumiste kvaliteeti, sidudes need hiljuti loodud kvaliteediraamistikega.

Ettepanekus püütakse sihipäraselt lahendada sooliste, rassiliste ja etniliste stereotüüpide probleemi ning toetatakse mitmekesisust ja kaasatust, sealhulgas puuetega noorte puhul. Õnneks jäävad paljud noored tööturult, haridusest ja koolitusest eemale vaid lühikeseks ajaks. Kui ebasoodne olukord, mis noorte tegevust takistab, on ajutine, võivad noored liikumispiirangutest või majandustsüklitest põhjustatud tagasilöökidest suhteliselt kiiresti üle saada. Kriisi korral ei tohi aga jätta tähelepanuta neid noori, kelleni on kõige keerulisem jõuda ja kes vajavad intensiivset, sageli individuaalset toetust. Mõned noored võivad tööturult, haridus- või koolitussüsteemist välja jääda pikemaks ajaks, eriti need, kes kuuluvad meie ühiskonna kõige haavatavamatesse rühmadesse ja kellel on ka parematel aegadel suuri probleeme tööturule integreerumisega. Ettepanek puudutab kõiki, sellega tagatakse, et keegi ei jää tööta, õppimisvõimaluseta või koolituseta kauemaks kui neljaks kuuks ning et kohaldatakse individuaalsemaid ja sihipärasemaid lähenemisviise. Ettepanekus rõhutatakse, et olulised on partnerlussuhted näiteks tööandjatega, kes annavad nõu töö olemuse muutumise kohta, või toetavate sotsiaalteenuste osutajatega, et leida erinevaid võimalusi, mis aitaksid ebasoodsas olukorras olevatel noortel naasta õigele rajale.

Ettepanek aitab kiirendada ka hädavajalikku digi- ja rohepööret, võttes arvesse sellega kaasnevaid võimalusi ja ebakindlust. Ettepaneku kohaselt tuleb hinnata ja täiendada oskusi ja pädevusi, mis on vajalikud pidevalt muutuval tööturul töö leidmiseks. Tööturule sisenedes peaks kõikidel noortel olema vähemalt põhilised digioskused ning ettepanekuga nähakse ette pakkuda lühikesi ja praktilisi ettevalmistavaid koolitusi, mis on seotud noorte vajadustega konkreetsete oskuste järele. Kiirkursused, avatud e-kursused või osaluskoolitused aitavad parandada eelkõige noorte digioskusi ja rohemajandusele üleminekuks vajalikke oskusi, aga ka ettevõtlus- ja karjäärijuhtimisoskusi. Lisaks toetatakse seda valdkonda ka jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kaudu.

Prioriteetsed tegevused, mille jaoks saab kasutada ELi eelarvevahendeid, hõlmavad lühiajalisi koolitusi, kaardistamise tõhustamist, varajase hoiatamise süsteeme ning jälgimissuutlikkust (vt 6. punkt).

Ettepanekuga nähakse ette tegevusraamistik. Parimad tavad on olemas kõikjal Euroopas. Noorte tööhõivest on saanud ELi eelarve peamine prioriteet. Nüüd on aeg, et liikmesriigid pingutaksid rohkem, rakendaksid saadud kogemusi ja võtaksid kasutusele ELi vahendid (6. punkt).