Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi ühiselt algatatud Euroopa metroloogia teadus- ja innovatsiooniprogrammis /* COM/2013/0497 final - 2013/0242 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST 1.1 Ettepaneku eesmärgid Käesolev ettepanek on seotud Euroopa Liidu osalemisega mitme liikmesriigi ühiselt algatatud Euroopa metroloogia teadus- ja arendusprogrammis (EMPIR). Kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuse „Innovaatiline liit”, Euroopa teadusruumi (ERA) ja raamprogrammiga Horisont 2020 on käesoleva algatuse peaeesmärk Euroopa metroloogia teadusuuringute süsteemi ees seisvate probleemide lahendamine ning täiustatud mõõtmislahenduste rakendamisest tuleneva kasu suurendamine Euroopas. Euroopa metroloogia teadus- ja arendusprogrammi üldised eesmärgid on järgmised: · pakkuda terviklikke ja eesmärgiga sobivaid metroloogialahendusi, mis toetavad innovatsiooni ja tööstuse konkurentsivõimet, samuti arendada mõõtmistehnoloogiat selliste ühiskondlike probleemide lahendamiseks nagu tervishoid, keskkonnakaitse ja energeetika, sealhulgas poliitiliste arengute ja rakenduste toetamiseks; · luua integreeritud Euroopa metroloogiaalaste teadusuuringute süsteem, mille kriitiline mass võimaldab aktiivset osalust piirkondlikul, riiklikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil. 1.2 Ettepaneku põhjendused Meie kõrgtehnoloogilise maailma selgroo keskmes on metroloogia ehk mõõtmisteadus. Metroloogia mõjutab igat aspekti meie igapäevaelus ning me vajame teadmistepõhise majanduse innovatsiooni arenguks ja majanduskasvuks üha täpsemaid ja usaldusväärsemaid mõõtmisi. Mida me ei saa mõõta, sellest ei saa me õigesti aru ega ole võimelised seda ka usaldusväärselt kontrollima, tootma ega töötlema. Seega mõjutavad metroloogiaalased edusammud sügavalt meie arusaamist ja võimet kujundada maailma meie ümber. Usaldusväärne ja jälgitav mõõtmine võimaldab anda laiema teadlaskonna käsutusse täpsemaid instrumente ja teha teadustööd paremal tasemel. See avab tööstusele uue mängumaa, luues innovatsioonile uut ruumi ja võimalusi. Metroloogia roll ülemaailmsete probleemide mõistmisel ja kokkulepete saavutamisel sellistes valdkondades nagu tervishoid ja kliimamuutused on äärmiselt suur, toetav ja edendav. Kõik tehnoloogiliselt arenenud riikide valitsused toetavad metroloogia infrastruktuuri, sest sellest on kõikjal palju abi ja tuge, olles avalikuks hüveks, mistõttu riiklik sekkumine on igati õigustatud. Maailma arvestatavad majandusjõud suurendavad oma investeeringuid metroloogiasse ja sellega seotud infrastruktuuridesse. Arvestades metroloogiasse tehtavate investeeringute taset ja rolli teaduse tipptasemele ja tööstuse konkurentsivõimele, ei suudaks ükski liikmesriik üksi ega isegi mõni ühiselt tegutsev riikide rühm nendega globaalses kontekstis konkureerida. Praegune Euroopa metroloogia teadusprogramm (EMRP) on ühine algatus,[1] milles osalevad 22 riiklikku metroloogiainstituuti. See põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 185, mille alusel saab mitmeaastase raamprogrammi rakendamisel riiklikke uurimisprogramme koordineerida. Vahehindamisel tunnustati algatuse väärtust. Metroloogia teadusprogrammi suurim saavutus on tugev integratsioon, kus Euroopa metroloogiaalastele teadusuuringutele suunatakse ühise kava kohaselt 50 % riikide eelarvetest valdkonnale eraldatud summadest. Parimate teadlaste tihedas koostöös on see vähendanud killustumist, aidanud vältida tarbetut dubleerimist ja saavutada põhivaldkondadele suunatavate vahendite kriitilist massi. Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektidega pakutakse mõõtmislahendusi Euroopa olulistele ühiskondlikele probleemidele ning tehakse ettepanekuid Euroopa ühiste normide ja eeskirjade väljatöötamiseks. Kuigi Euroopa metroloogia teadusprogrammiga on saavutatud märkimisväärset edu, on saanud selgeks, et süsteemis tuleb lahendada mitmeid probleeme, et suurendada metroloogia mõju majanduskasvule ja lahendada sotsiaalseid ja majanduslikke probleeme. Programmi edasiarendusena algatatav Euroopa metroloogia teadus- ja arendusprogramm (EMPIR) aitab kaasa mitmete strateegia „Euroopa 2020” metroloogiavaldkonna juhtalgatuste elluviimisele, sealhulgas „Innovatiivne liit”, „Euroopa digitaalne tegevuskava”, „Ressursitõhus Euroopa” ja „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika”. Näiteks luuakse programmi raames loodusressursside haldamise uuenduslikke lahendusi, toetatakse standardimist, mis avardab uute toodete ja teenustega globaalse kauplemise võimalusi ning võimaldab sidesatelliitide tõhusat testimist. EMPIR aitab oluliselt kaasa raamprogrammi Horisont 2020 eesmärkide saavutamisele, toetades mitmete Horisont 2020 prioriteetidega otseselt seotud lahendusi. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED 2.1 Konsulteerimine Euroopa metroloogia teadusprogrammi tuleviku teemal Komisjon on teostanud ulatuslikke konsulteerimisi tulevase Euroopa metroloogia teadusprogrammi üle. 2012. aastal internetis toimunud avalikul arutelul avaldasid arvamust 624 vastajat. Nad väljendasid oma seisukohti metroloogiaalaste teadusuuringute tähtsuse ja Euroopa metroloogia teadusuuringute süsteemi ees seisvate probleemide kohta ning hindasid mitmeid poliitikavalikuid. 72 % vastanutest olid organisatsioonid ja 28 % eraisikud. Arvamusuuringus osalenud organisatsioonide seast saadi kaalukamad vastused teadusasutustelt (32 %) ja ettevõtetelt (16 %, millest 69 % VKEd). Konsultatsioonides osutati mitmetele probleemidele, sealhulgas ebapiisavale tööstuslikule kasutusele, riiklike metroloogiainstituutide ja laiema teadusbaasi vahelise koostöö puudumisele, väga suurtele erinevustele ELi liikmesriikide suutlikkuse vahel, teadlaste ebapiisavale liikuvusele riiklike metroloogiainstituutide siseselt ja Euroopa standardimistegevuse vähesele kaasatusele. Ekspertide rühm viis läbi metroloogia teadusprogrammi vahehindamise kolm aastat pärast programmi käivitamist. Komisjon kinnitas oma aruande 2012. aasta aprillis. Vahehindamisel tunnustati algatuse väärtuslikkust ja kinnitati teadusuuringute koordineerimises saavutatud märkimisväärset edu. Ekspertide rühm jagas seisukohta, et „Euroopa metroloogia teadusprogramm on hästi juhitud Euroopa ühine teadusprogramm, mis on juba saavutanud suhteliselt kõrgel tasemel teadusliku, juhtimisalase ja rahalise integratsiooni juba kaks aastat pärast programmi käivitamist” ning et „Euroopa metroloogia teadusprogramm on metroloogia teadusruumi loomisel osutunud väga edukaks.” Vahehindamisel suhtuti kriitiliselt arengu puudumisse süsteemi avatuse suurendamisel parimatele teadussaavutustele, samuti suutlikkuse tõhustamisel. Edasistes algatustes soovitati kasutusele võtta spetsiaalsed vahendid õigusloome/standardimise tegevuskava toetamiseks, et suurendada metroloogiaalaste teadusuuringute sotsiaalmajanduslikku mõju. Komisjon konsulteeris ka oma talitustega mõju hindamise juhtrühma koosolekutel 2012. aastal, kus toetati mõjuhinnangu aruande koostamise kava ja programmi tegevuskava, eelkõige Euroopa metroloogia teadus- ja arendusprogrammi probleemipüstitust ja asjakohasust Euroopa Komisjoni teiste peadirektoraatide jaoks. 2.2 Poliitikavalikud Mõjuhinnangu aruande lõplikus versioonis esitati järgmised valikud. 1. valiku („EL ei ole kaasatud”) korral loobub EL osalemisest Euroopa metroloogia teadusprogrammis pärast praeguse rahastamisetapi lõppemist 2013. aastal. Lisaks ei toetata ELi teadusuuringute poliitikaid ega programme, samuti ei rahastata Euroopa metroloogia eesmärke. Juurdepääs ELi rahastamisele oleks piiratud konkurssidega raamprojekti Horisont 2020 kaudu rahastatavatele konkreetsetele metroloogia valdkonnaga seotud projektidega. 2. valiku („Tavaline tegevus – EMRP2”) korral jätkub senine algatus, mille keskmeks on nii alusuuringutele kui ka probleemide lahendamisele orienteeritud metroloogiaalaste teadusuuringute täielik kooskõlastatus ja integreeritus. See hõlmaks mõningate oluliste valdkondlike teemade käsitlemist. 3. valik („Artikli 185 kohane täiustatud algatus – EMPIR”) toetuks metroloogia teadusprogrammi (EMPR) edule, rakendades ambitsioonikamaid ja kaasavamaid artikli 185 algatusi, mis on kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega. Programmi kohaldamisala laiendamiseks võetakse kasutusele rakenduslike teadusuuringute ja nende kasutamise suunamoodulid standardimise ja suutlikkuse tõstmise kohta. Kohaldamisala ulatuse muutumise tõttu muutub programmi nimetus: senine „Euroopa metroloogia teadusprogramm” asendatakse nimetusega „Euroopa metroloogia teadus- ja arendusprogramm”. Selle valikuga kaasatakse rohkem sidusrühmi, samuti saab laiem teadlaskond võimaluse otseselt osaleda. ELi rahastamise tase raamprogrammist Horisont 2020 suureneks võrreldes teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammiga (FP7) programmi ulatuslikuma kohaldamisala ja kaasatuse ning pikema kestvuse tõttu suurenenud vahendite vajaduse osas. Osalevate riikide arv tõuseks 22-lt [28]-le. 2.3 Mõju hindamise tulemused Mõjuhinnangu aruandes järeldatakse, et 3. valik on selgelt eelistatud valik, arvestades selle tõhusust eesmärkide saavutamisel, efektiivsust, samuti vastavust kõigile kriteeriumitele. Seda toetab täielikult tulemuste avalik arutelu (93 % kõigist vastustest määratleti valik „väga sobivaks” või „asjakohaseks”). See valik tugineb metroloogia teadusprogrammi eelnevatele saavutustele, selle järjepidevusele praeguste meetmetega, rakendades neid uues programmis, võimaldades samal ajal algusest peale sujuvalt integreerida lisameetmeid selliste probleemide lahendamiseks, mida praeguses algatuses ei ole võimalik ette näha. 2013. aasta veebruaris vaatas mõjuhindamiskomitee aruande läbi ja kiitis selle heaks. Oma arvamuses paluti mõjuhinnangu aruannet mõnes osas parandada, millega on nüüdseks ka arvestatud. Eelkõige selgitab aruanne nüüd paremini konkreetseid probleeme, nende tagamaid ning eesmärkide ja ülesannete vahelisi seoseid. Parandati uue programmi kirjeldust võrreldes praeguse algatusega, et paremini selgitada, kuidas uus programm lahendab tuvastatud puudusi. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 3.1 Õiguslik alus Euroopa metroloogia teadus- ja arendusprogrammi ettepaneku aluseks on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 185, milles käsitletakse Euroopa Liidu osalemist mitmetes liikmesriikides rakendatavates teadus-ja arendustegevuse programmides, sealhulgas osalemist selliste programmide elluviimiseks loodud struktuurides. 3.2 Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet tuleb kohaldada seetõttu, et ettepanek ei kuulu Euroopa Liidu ainupädevusse. Subsidiaarsus on tagatud ettepaneku aluseks oleva Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 185, mis selgesõnaliselt sätestab liidu osalemise mitme liikmesriigi teadusuuringute programmides. Ettepaneku eesmärke ei saa piisaval määral saavutada liikmesriigid üksi metroloogia valdkonna eeldavate investeeringute ulatuse ja keerukuse tõttu, mis on Euroopa riiklike metroloogiainstituutide teadustöö eelarvetest oluliselt suuremad. Tase, mis on vajalik teadus- ja arendustegevuses kaasaegse tipptasemel metroloogialahenduste jaoks, ületab riiklikke piire ning ei saa seega koonduda vaid riiklikule tasandile. Ilma kriitilise massita ja järjekindla lähenemiseta Euroopa tasandil on suur oht, et jõupingutusi dubleeritakse, tagajärjeks kulude suurenemine. Riikliku sekkumise lisandväärtuseks ELi tasandil on ELi suutlikkus koondada killustunud siseriiklike teadusuuringute programmid, ühise piiriülese teadus- ja rahastamisstrateegia kujundamine ja kriitilise massi ja vajalike investeeringute saavutamine oluliste metroloogiaalaste probleemide lahendamiseks, suurendades seeläbi avaliku sektori kulutuste tõhusust. ELi toetus peaks katma 50 % kogusummast. 3.3 Proportsionaalsuse põhimõte Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 185 lubatakse ühendusel „ette näha asjaomaste liikmesriikidega kokkuleppel osalemine mitmete liikmesriikide poolt ette võetud teadus- ja arendusprogrammides, kaasa arvatud osalemine nende programmide elluviimiseks loodud struktuurides.” Liikmesriigid on algatuse liikumapanev jõud. Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, sest liikmesriigid vastutavad ühise programmi väljatöötamise ja kõigi tegevuste eest. Spetsiaalne rakendusstruktuur EURAMET e.V. on praeguse metroloogia teadusprogrammi (EMPR) algatuse elluviimisel juba tõestanud, et seda saab programmi rakendamisel kasutada tõhusalt ja mõjusalt. Liit soodustab paremat koordineerimist, on koostoimes ja toetab ELi poliitikate ja Horisont 2020 prioriteetide elluviimist, jälgib programmi rakendamist ja tagab ELi finantshuvide kaitse. 3.4 Vahendi valik Kavandatava Euroopa metroloogia teadus- ja arendusprogrammi (EMPIR) algatuse aluseks on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 185. Vahehindamise järeldused ja mõjuhinnangus esitatud valikute analüüs on näidanud, et artikkel 185 on kõige kohasem vahend Euroopa metroloogia teadus- ja arendusprogrammi eesmärkide saavutamiseks. 3.5 Osalemise erandid Euroopa metroloogia teadus- ja arendusprogrammis osalevate riikide poolt tulevad summad on mõeldud peamiselt valitud projektide sihtfinantseeringuks, mida vahendatakse projektides osalevate riiklike metroloogiainstituutide ning volitatud instituutide institutsionaalsete vahendite kaudu. Metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide institutsionaalsetest vahenditest kaetakse osa projektidele kinnitatud üldkuludest (projektide kaudsed kulud), mida ei hüvitata Euroopa metroloogia teadus- ja arendusprogrammi kaudu. ELi toetus riiklike metroloogiainstituutidele ja volitatud instituutidele peab vastama osalevate riikide panusele, võttes arvesse mitte ainult institutsionaalseid vahendeid, nagu eespool kirjeldatud, vaid ka osalevate riikide rahalist toetust halduskulude katmiseks (kuni 30 miljonit eurot) ja teistele üksustele liidu poolt eraldatud vahendite osakaalu (umbes 90 miljonit eurot). Seetõttu võib eeldada, et ELi toetus riiklike metroloogiainstituutidele ja volitatud instituutidele on 210 miljonit eurot (43,75 %) ja osalevate riikide toetus metroloogiainstituutidele ja volitatud instituutidele on 270 miljonit eurot (56,25 %). Vastavuse põhimõtte järgimise tagamiseks tuleb kohandada ELi toetust ja sätestada ELi poolt metroloogiainstituutidele ja volitatud instituutidele antavate kindlasummaliste kaudsete kulude eraldiste madalam tase võrreldes programmi Horisont 2020 osalemiseeskirjades sätestatud määraga. Arvestades metroloogia teadusprogrammi projektides osalevate metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide kõigi kaudsete kulude andmeid, näeme, et nende kaudsete abikõlblike kulude summa on 140 % teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (FP7) projektide otsestest abikõlblikest kuludest; metroloogiainstituudid ja volitatud instituudid võivad esitada kaudsete abikõlblike kuludena kindla summa, mis on 5 % nende otsestest abikõlblikest kuludest. Muid projektis osalevaid juriidilisi isikuid rahastatakse vastavalt raamprogrammi Horisont 2020 osalemiseeskirjadele. See tähendab artiklis 24 erandi rakendamist metroloogiainstituutidele ja volitatud instituutidele. Ettepanekuga nähakse ette kaitsemeetmed võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtete tagamiseks konkreetse rakendusstruktuuri poolt rahalise toetuse andmisel kolmandatele isikutele, samuti ELi finantshuvide kaitse. Samuti nähakse ette Euroopa Liidu ja spetsiaalse rakendusstruktuuri vahel sõlmitavate kokkulepete üksikasjalikud sätted. 4. MÕJU EELARVELE Käesoleva otsuse finantsselgituses näidatakse selle esialgset mõju eelarvele. Liidu maksimaalne rahaline toetus (sealhulgas EFTA assigneeringud) Euroopa metroloogia teadus- ja innovatsiooniprogrammile (EMPIR) on raamprogrammi Horisont 2020 täitmise ajal jooksevhindades 300 miljonit eurot. Toetused järgmiste ülesannete ja teemade lõikes[2]. · Nanotehnoloogia, kõrgtehnoloogiliste materjalide, biotehnoloogia ja kaasaegse tootmise ja töötlemise edendamine (52,5 miljonit) · Info-ja kommunikatsioonitehnoloogia edendamine (37,5 miljonit eurot) · Elukestva tervise ja heaolu parandamine (60 miljonit eurot) · Toiduainetega kindlustatuse parandamine, säästva põllumajanduse arendamine, mere-ja merendusuuringud ja biomajandus (15 miljonit eurot) · Üleminek usaldusväärsele, säästvale ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile (60 miljonit eurot) · Ressursitõhusa, keskkonnasõbraliku, ohutu ja tõrgeteta Euroopa transpordisüsteemi väljaarendamine (22,5 miljonit eurot) · Ressursitõhus ja kliimamuutuste suhtes vastupidav majandus ja jätkusuutlikud toorainetarned (52,5 miljonit) Käesoleva otsuse ja komisjoni ja spetsiaalse rakendusstruktuuri vahel sõlmitava delegeerimislepingu sätted peavad tagama ELi finantshuvide kaitse. 5. TÄIENDAV TEAVE 5.1 Lihtsustamine Ettepanek lihtsustab (ELi ja liikmesriikide) asutuste ja ametite ning eraõiguslike isikute haldusmenetlusi. EL suhtleb otse Euroopa metroloogia teadus- ja innovatsiooniprogrammi (EMPIR) spetsiaalse rakendusstruktuuriga, mis vastutab ELi toetuste eraldamise, järelevalve ja kasutamise aruandluse eest. 5.2 Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel Ettepanek sisaldab ülevaatamisklauslit, milles nähakse ette vahepealne ülevaatus hiljemalt 2018. aastal. 5.3 Euroopa Majanduspiirkond Kavandatavas õigusaktis käsitletakse EMPga seotud küsimust ning seepärast peaks see laienema Euroopa Majanduspiirkonnale. 2013/0242 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi ühiselt algatatud Euroopa metroloogia teadus- ja innovatsiooniprogrammis (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 185 ja artikli 188 teist lõiku, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[3], toimides vastavalt tavapärasele seadusandlikule menetlusele ning arvestades järgmist: (1) Oma teatises „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”[4] rõhutab komisjon vajadust arendada soodsaid tingimusi investeeringuteks teadmistesse ja innovatsiooni, et saavutada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat arengut Euroopa Liidus. Nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu toetavad seda strateegiat. (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu … 2013. aasta määruse (EL) nr .../2013[5] kohaselt loodud teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi Horisont 2020 (edaspidi „raamprogramm Horisont 2020”) eesmärk on saavutada teadusuuringute ja innovatsiooni suuremat mõju, panustades avaliku sektori siseste partnerlussuhete tugevdamisele, sealhulgas Euroopa Liidu osalemisele programmides, mida on algatanud liikmesriigid ja mis on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 185 sätetega. (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009 otsusega nr 912/2009/EÜ ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud Euroopa metroloogia teadus- ja arendusprogrammis[6] otsustas ühendus toetada Euroopa metroloogia teadusprogrammi (edaspidi „EMRP” – European Metrology Research Programme) samaväärselt osalevate riikidega, kuid summaga, mis ei ületa 200 miljonit eurot ja mis toetaks Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013), mis kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega 1982/2006/EÜ[7]. (4) Aprillis 2012 edastas Euroopa Komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande EMRP vahehindamise kohta[8]. Ekspertide rühm teostas hindamise kolm aastat pärast programmi algust. Ekspertide rühma üldine arvamus oli, et EMRP on hästi juhitud ühtne Euroopa teadusprogramm, mis on juba saavutanud suhteliselt kõrge taseme teadusliku, juhtimisalase ja finantsintegratsiooni alal. Ekspertide rühm märkis siiski ära vähese tööstusliku rakenduse, tipptasemel teaduse vähese avatuse väljaspool metroloogiainstituute ja ebapiisava tootlikkuse. Ekspertide rühm oli ka arvamusel, et Euroopa metroloogia teadusuuringute valdkond võiks olla kaasavam, põhinedes EMRP rakendamisel. (5) Vastavalt nõukogu … 2013. aasta otsusele .../2013/EL,[9] millega luuakse Horisont 2020 – teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm (2014–2020), võidakse edasine toetus suunata Euroopa metroloogia teadusprogrammile. (6) Euroopa metroloogia teadus- ja innovatsiooniprogramm (edaspidi „EMPIR” – European Metrology Programme for Innovation and Research) on kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020” ja sellega seotud suurprojektidega (eriti algatustega „Innovatiivne liit”,[10] „Euroopa digitaalne tegevuskava”,[11] „Ressursitõhus Euroopa”[12] ja „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika”[13]), olles samas üks ambitsioonikam ja kaasavam kümne aasta (2014–2024) jooksul [28] osalevas riigis rakendatav programm. Eelmise programmi täiendusena hõlmab EMPIR innovatsiooni ja tööstuslikku kasutamist, normide ja standardite väljatöötamist ja suutlikkuse suurendamist. (7) Osalevad riigid on valmis toetama EMPIRi rakendamist kogu EMPIRi rakendamisperioodi (2014–2024) vältel. (8) Liidu osalemisele EMPIRis on vajalik kehtestada ülemmäär raamprogrammi Horisont 2020 perioodil. Selle ülemmäära piires peaks liidu toetus olema võrdne EMPIRis osalevate riikide panusega, et programm saavutaks võimendava mõju, ning tagama osalevate riikide suurema integratsiooni programmide raames. (9) Kooskõlas määruse (EL) nr ... / 2013 eesmärkidega peab igal liikmesriigil ja igal raamprogrammiga Horisont 2020 ühinenud riigil olema õigus EMPIRis osaleda. (10) Liidu rahalise toetuse saamiseks peavad osalevad riigid võtma ametliku kohustuse EMPIRi rakendamiseks ja oma kohustusi täitma. Osalevate riikide panus EMPIRi peab hõlmama halduskulusid, mille ülemmäär on 5% EMPIRi eelarvest. Osalevad riigid peaksid võtma endale kohustuse suurendada vajaduse korral oma panust EMPIRi, tagades täiendavad rahastamisvõimalused 50 % ulatuses oma kohustusest, millega rahastada oma riigi üksusi (riiklikke metroloogiainstituute ja volitatud instituute), kes osalevad valitud projektides. (11) EMPIRi ühiseks rakendamiseks on vajalik rakendusstruktuuri olemasolu. Osalevad riigid leppisid kokku EMRP rakendusstruktuurides ja asutasid 2007. aastal EURAMET e.V. (edaspidi „EURAMET”), mis on Euroopa piirkondlik metroloogiaorganisatsioon ja tegutseb mittetulundusühinguna Saksa õiguse alusel. EURAMETil on ka ülesandeid ja kohustusi, mis on seotud metroloogia laiema ühtlustamisega Euroopa ja ülemaailmses ulatuses. EURAMET on avatud kõigile Euroopa riiklikele metroloogiainstituutidele, kes võivad saada selle liikmeteks, ning volitatud instituutidele, kes võivad saada selle ühinenud liikmeteks. Kuulumine EURAMETi ei sõltu riiklike metroloogia teadusprogrammide olemasolust. Arvestades asjaolu, et vastavalt EMRP vahehindamise aruandele on EURAMETi juhtimisstruktuur osutunud tõhusaks ja taganud teadusprogrammi rakendamise kõrge kvaliteedi, peaks EURAMETi kasutatama ka EMPIRi rakendamiseks. EURAMET peaks saama liidu rahalist toetust. (12) EMPIRi eesmärkide saavutamiseks peaks EURAMET andma rahalist toetust peamiselt toetusena osalejatele valitud tegevuste EURAMETi tasandil. Need meetmed peavad olema valitud pärast projektikonkursse, mille eest vastutab EURAMET. Pingerida peaks olema valitud ettepanekute ning liidu ja EMPIRi osalisriikide rahaliste vahendite jaotamise osas siduv. (13) Liidu rahalist toetust tuleb hallata kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju,[14] ja komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 kohaldamise eeskirju[15]. (14) Selleks, et kaitsta liidu finantshuve, peaks komisjonil olema õigus vähendada, peatada või lõpetada Euroopa Liidu rahalist toetust, kui EMPIRi rakendatakse ebapiisavalt, osaliselt või hilinemisega või kui osalevad riigid ei osale või osalevad EMPIRi rahastamisel osaliselt või hilinemisega. Need õigused peaksid olema ette nähtud delegeerimislepingus, mis sõlmitakse Euroopa Liidu ja EURAMETi vahel. (15) EMPIRi rahastatud kaudsetes meetmetes osalemise puhul kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... 2013. aasta määrust (EL) nr .../2013, millega luuakse Horisont 2020 – teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm aastateks 2014–2020[16]. Siiski on EMPIRis tegevusega seotud ka erivajadused, milleks on vaja ette näha kõnealuse määruse artikli 1 lõike 3 erandid [raamprogrammi Horisont 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad]. (16) Osalevate riikide toetus moodustub peamiselt valitud projektide institutsioonilises rahastamises osalevate metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide eelarvetest. Osalevate riikide panus peaks hõlmama ka rahalisi sissemakseid EMPIRi halduskulude katmiseks. Osa liidu toetusest peaks olema suunatud valitud projektides osalevate metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide kõrval ka teistele üksustele. Liidu rahalise toetuse arvutus EMPIRi projektides osalevatele metroloogiainstituutidele ja volitatud instituutidele peab tagama, et liidu panus EMPIRile ei ületa osalevate riikide toetust. Arvestades asjaolu, et metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide institutsionaalne rahastamine osalevate riikide poolt vastab EMPIRi projektide üldkuludele ja seda ei hüvitata liidu poolt, tuleb metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide kaudsete abikõlblike kulude kindlasummalist rahastamist kohandada vastavalt määrusega (EL) nr .../2013 (millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammis Horisont 2020 osalemise ja tulemuste levitamise eeskirjad (2014–2020) kehtestatud määrale. See kindlasummaline määr tuleb kehtestada metroloogia teadusprogrammi projektides osalevate metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide deklareeritavate selliste kaudsete abikõlblike kulude baasil, mis on stabiilsed ja moodustavad EMPIRi projektides osalevate metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide kaudsete kulude usaldusväärse näitaja. Kuna need kaudsed kulud on kuni 140 % metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide toetuskõlblikest otsestest kuludest, välja arvatud alltöövõtuga ja mitterahalise panusega oma ruumide tasuta kasutamisega seotud kulud, tuleks vastavalt määrusele (EL) nr .../2013 metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide kaudsete kulude kindlasummalist rahastamist vähendada 20 %-lt 5 %-le. Seega on asjakohane näha ette metroloogiainstituutidele ja volitatud instituutidele kohaldatav erand kõnealuse määruse artiklist 24. Teisi EMPIRi projektides osalevaid üksusi tuleks rahastada vastavalt nimetatud määrusele. (17) Liitu kuuluvate ja liitu mittekuuluvate rahastusallikate vastavuse põhimõtte asjakohasus rahastamise mudelile tuleks EMPIRi vahehindamise käigus ümber hinnata. (18) Käesoleva otsuse kohaselt eraldatud Euroopa Liidu vahendite saajate auditeerimine peab tagama halduskoormuse vähendamise vastavalt määrusele (EL) nr .../2013 [raamprogramm Horisont 2020]. (19) Liidu finantshuve tuleb kaitsta proportsionaalsete meetmete abil kogu kulutuste tegemise tsükli jooksul, kuhu kuuluvad kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite ennetamine, avastamine ja uurimine, ja vajaduse korral haldus-ja rahalised karistused kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012. (20) Komisjon peaks teostama vahehindamise, kus hinnatakse eelkõige EMPIRi kvaliteeti ja tõhusust, edusamme seatud eesmärkide ja lõpliku hindamise valguses ja koostatakse nende hinnangute aruanne. (21) Komisjoni taotlusel peavad EURAMET ja kõik osalevad riigid esitama kõik komisjonile vajalikud andmed EMPIRi hindamiseks vajalike aruannete koostamiseks. (22) Otsuse eesmärgiks on Euroopa Liidu osavõtt EMPIRist, ja nimelt toetada sobivate, integreeritud, eesmärgistatud metroloogiliste lahenduste leidmist ja Euroopa Metroloogia teadussüsteemi loomist kriitilise massi ja aktiivse osalusega regionaalsel, riiklikul, üleeuroopalisel ja rahvusvahelisel tasandil, mida pole liikmesriikidel võimalik saavutada üksinda. Metroloogiliste nõuete ulatus ja keerukus nõuab investeeringuid, mis ületavad Riikliku Metroloogia ja volitatud instituutide põhiteadustööks ettenähtud eelarve. Tase, mis on vajalik teadus- ja arendustegevuses kaasaegse tipptasemel metroloogialahenduste jaoks, ületab riiklikke piire ning ei saa seega koonduda vaid riiklikule tasandile. Kuna eesmärk on seetõttu kõige paremini teostatav liidu tasandil, integreerides riiklikud jõupingutused Euroopa järjepideva toetusega, tuues riiklikul tasandil eraldi toimivad teadusprogrammid kokku, aidates kavandada riikidevahelisi teadusuuringuid ja rahastamisstrateegiaid ja leida vajalikul hulgal teostajaid ja investeerijaid, võib liit kasutusele võtta meetmed, mis on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 5. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, mis on sätestatud selles artiklis, ei lähe otsus kaugemale, kui on vaja nende eesmärkide saavutamiseks, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Osalemine Euroopa metroloogia teadus- ja innovatsiooniprogrammis 1. Liit osaleb Euroopa metroloogia teadus- ja innovatsiooniprogrammis (EMPIR) Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Madalmaade, Poola, Portugali, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Suurbritannia, Taani, Tšehhi Vabariigi ja Ungari ühistööna ning koos [Bosnia ja Hertsegoviina, Norra, Serbia, Šveitsi ja Türgiga] (edaspidi „osalevad riigid”) kooskõlas käesolevas otsuses sätestatud tingimustega. 2. Kõik muud liikmesriigid ja muud riigid, kes on seotud teadusuuringute ja innovatsiooni 2014–2020 aasta raamprogrammiga Horisont 2020, mis loodi määrusega (EL) nr .../2013 ... (edaspidi raamprogramm „Horisont 2020”), võivad Euroopa metroloogia teadus- ja innovatsiooniprogrammis (EMPIR) osaleda tingimusel, et nad täidavad käesoleva otsuse artikli 3 lõike 1 punktis c sätestatud tingimust. Need liikmesriigid ja assotsieerunud riigid, kes täidavad käesoleva otsuse artikli 3 lõike 1 punktis c sätestatud tingimust, on käesoleva otsuse mõistes osalevad riigid. Artikkel 2 Liidu rahaline toetus 1. Koos EFTA assigneeringutega on liidu maksimaalne rahaline toetus EMPIRile 300 miljonit eurot. Toetust makstakse liidu üldeelarvest eraldatud vahenditest raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogrammi (mis loodi otsuse .../2013/EL alusel) vastavatele osadele vastavalt artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktile vi ja määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklitele 60 ja 61. 2. Ületamata lõikes 1 sätestatud maksimumsummat, peab liidu osalus olema võrdne EMPIRis osalevate riikide panusega, välja arvatud osalevate riikide kulutused halduskulude katteks, kui need on suuremad kui 5 % EMPIRi eelarvest. 3. Liidu toetust ei tohi kasutada EMPIRi halduskulude katteks. Artikkel 3 Liidu rahalise toetuse tingimused 1. Liidu rahalise toetuse saamise tingimused on järgmised: (a) osalevad riigid tõendavad, et nende osalus EMPIRis vastab I ja II lisale; (b) osalevad riigid või osalevate riikide poolt määratud riiklikud metroloogiainstituudid volitavad EMPIRi rakendamise eest vastutavaks EURAMET e.V. (edaspidi „EURAMET”), kellele antakse samuti volitused võtta vastu Euroopa Liidu rahalist toetust, jagada toetussummasid ja kontrollida rahade kasutamist; (c) kõik osalevad riigid peavad andma oma panuse EMPIRi rahastamiseks ja tagama täiendavad rahastamisvõimalused 50 % ulatuses võetud kohustusest; (d) EURAMETi tõestus EMPIRi rakendussuutlikkuse kohta, sealhulgas võtta vastu, jagada ja kontrollida Euroopa Liidu toetust liidu eelarve kaudse juhtimise raames kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklitega 58, 60 ja 61; (e) EMPIRi juhtimismudeli loomine vastavalt III lisale; 2. EMPIRi rakendamise ajal on liidu toetuse eelduseks ka järgmiste tingimuste täitmine: (a) I lisas sätestatud EMPIRi eesmärkide ja II lisas sätestatud tegevuste rakendamine EURAMETi poolt vastavalt artiklis 5 osutatud osalemis- ja levitamiseeskirjadele; (b) sobiva ja tõhusa juhtimismudeli rakendamine vastavalt III lisale; (c) määruse (EÜ, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikes 5 sätestatud aruandlusnõuete täitmine EURAMETi poolt; (d) lõike 1 punktis c viidatud kulukohustuste täitmine. Artikkel 4 Osalevate riikide panus Osalevate riikide panus koosneb järgmisest: (a) EMPIRi projektide toetussummad, mida jagatakse riiklike metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide institutsionaalse rahastamise kaudu; (b) rahaline toetus EMPIRi halduskulude katteks. Artikkel 5 Osalemis- ja levitamiseeskirjad 1. Määruse (EL) nr ... [raamprogrammi Horisont 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad] tähenduses on EURAMET rahastamisasutus, kes eraldab kaudsetele meetmetele rahalist toetust vastavalt käesoleva otsuse II lisale. 2. Erandina määruse (EL) nr ... [raamprogrammi Horisont 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad] artikli 24 lõikest 1 määratakse EMPIRi rahastatavates projektides osalevate metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide kaudsed toetuskõlblikud kulud, kohaldades kindlasummalist makset, milleks on 5 % otsestest toetuskõlblikest kogukuludest, v.a alltöövõtuga seotud otsesed toetuskõlblikud kulud ja kolmandatele isikutele kasutada antud selliste vahenditega seotud kulud, mida ei kasutata abisaaja territooriumil, ning rahaline toetus kolmandatele isikutele. 3. Artiklis 12 viidatud EMPIRi vahehindamisel antakse hinnang EMPIRi rahastatavates projektides osalevate metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide kaudsetele kogukuludele ja vastavale institutsioonilisele rahastamisele. 4. Selle hindamise alusel ja artikli 2 lõike 2 eesmärgil võib EURAMET lõikes 2 sätestatud kindlasummalist makset vähendada. 5. Kui sellest ei piisa, võib EURAMET erandina määruse (EL) nr ... [raamprogrammi Horisont 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad] artikli 22 lõikest 3 kohaldada EMPIRi rahastatavates projektides osalevate metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide toetuskõlblike kulude madalamat hüvitusmäära. Artikkel 6 EMPIRi rakendamine 1. EMPIRi viiakse ellu iga-aastaste tööplaanide alusel. 2. EURAMET annab rahalist toetust peamiselt toetusena projektikonkursside tulemusel selgunud osalejatele. Enne iga projektikonkursi teemade kindlaksmääramist kutsub EURAMET metroloogia teadlaskonna ja kasutajate hulka kuuluvaid huvitatud isikuid või organisatsioone üles tegema ettepanekuid potentsiaalsete uurimisteemade väljapakkumiseks. Artikkel 7 Liidu ja EURAMETi vahelised kokkulepped 1. Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 61 lõike 1 kohase EURAMETi eelhindamise positiivse tulemuse korral sõlmib komisjon liidu nimel EURAMETiga delegeerimiskokkulepe ja vahendite ülekandmise iga-aastased kokkulepped. 2. Lõikes 1 osutatud delegeerimiskokkulepe sõlmitakse kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõikega 3 ning artiklitega 60 ja 61 ning delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikliga 40. Samuti peab see sisaldama järgmisi sätteid: (a) nõuded EURAMETi toetusele vastavalt otsuse (EL) nr ... (raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogramm) II lisas sätestatud tulemusnäitajatele; (b) nõuded EURAMETi toetusele vastavalt otsuse (EL) nr ... (raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogramm) III lisas sätestatud kontrollimiste tulemustele; (c) EURAMETi toimimisega seotud konkreetsed tulemusnäitajad; (d) EURAMETile kohaldatavad teabe esitamise nõuded halduskulude kohta ja EMPIRi rakendamisega seotud üksikasjalike andmete kohta; (e) vajalike andmete esitamise kord, mis tagab komisjoni suutlikkuse täita talle antud levitamis- ja aruandluskohustusi. Artikkel 8 Liidu rahalise toetuse lõpetamine, vähendamine või peatamine Kui EMPIRi ei rakendata või rakendatakse ebapiisavalt, osaliselt või hilinemisega, võib komisjon lõpetada, proportsionaalselt vähendada või peatada liidu rahalise toetuse vastavalt EMPIRi tegelikule rakendamisele. Kui osalevad riigid ei osale või osalevad osaliselt või hilinemisega EMPIRi rahastamises, võib komisjon lõpetada, proportsionaalselt vähendada või peatada liidu rahalist toetust, võttes arvesse eraldatavate rahaliste vahendite summa, mida osalevad riigid EMPIRi rakendamiseks on eraldanud. Artikkel 9 Järelauditid 1. Kaudsete meetmetega seotud kulutuste järelauditid teostab EURAMET kooskõlas määruse (EL) nr ... [raamprogramm Horisont 2020] artikliga 23. 2. Komisjon võib otsustada, et ta teostab 1 osutatud auditid ise. Artikkel 10 Liidu finantshuvide kaitse 1. Komisjon võtab vajalikud meetmed, tagamaks et käesoleva otsuse alusel rahastatavate tegevuste rakendamisel on liidu finantshuvid kaitstud ennetavate meetmetega pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu, tõhusa kontrollimisega ja eeskirjade eiramise tuvastamise korral alusetult väljamakstud summade taastamise ja vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate haldus- ja rahaliste karistuste määramisega. 2. EURAMET annab komisjoni töötajatele ja muudele volitatud isikutele, samuti kontrollikojale juurdepääsu oma kohtadele ja ruumidele ja kogu teabele, sealhulgas elektroonilisele teabele, mis on vajalik auditi läbiviimiseks. 3. Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib teostada uurimisi, sealhulgas kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1073/1999[17] ja määruses (EÜ, Euratom) nr 2185/96[18] sätestatud nõuetele ja korrale, mille eesmärk on teha kindlaks, kas on esinenud pettust, korruptsiooni või muud ebaseaduslikku tegevust, mis mõjutab liidu finantshuve seoses toetuslepinguga või toetuse andmise otsusega või lepingulise rahastamisega, tulenevalt käesolevast otsusest. 4. Käesolevast otsusest tulenevad lepingud, toetuslepingud ja toetuse andmise otsused peavad sisaldama sätteid, millega antakse komisjonile, EURAMETile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt õigus selliseks auditeerimiseks ja uurimiste läbiviimiseks vastavalt oma pädevusele. 5. EMPIRi rakendamisel võtavad osalevad riigid vajalikud õiguslikud, reguleerivad, haldus- ja muud meetmed, et kaitsta liidu finantshuve, eelkõige liidule summade täieliku taastumise tagamiseks vastavalt määrusele (EL, Euratom) nr 966/2012 ja delegeeritud määrusele (EL) nr 1268/2012. Artikkel 11 Teabe edastamine 1. Komisjoni palvel edastab EURAMET artiklis 12 osutatud aruannete koostamiseks vajaliku teabe. 2. Osalevad riigid esitavad komisjonile EURAMETi kaudu mis tahes teabe EMPIRi finantsjuhtimise kohta, mille esitamist on palunud Euroopa Parlament, nõukogu või kontrollikoda. 3. Komisjon lisab lõikes 2 nimetatud teabe artiklis 12 osutatud aruannetesse. Artikkel 12 Hindamine 1. Komisjon viib EMPIRi vahehindamise läbi hiljemalt 31. detsembriks 2017. Komisjon koostab kõnealuse hindamise aruande, mis sisaldab hindamistulemusi ja komisjoni märkusi. Komisjon saadab selle aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 30. juuniks 2018. 2. Kui liit lõpetab osalemise EMPIRis, kuid mitte hiljem kui 31. detsembril 2024, viib komisjon läbi EMPIRi lõpliku hindamise. Komisjon koostab kõnealuse hindamise aruande, milles esitatakse selle hindamise tulemused. Komisjon edastab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Artikkel 13 Jõustumine Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Artikkel 14 Adressaadid Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja I LISA EMPIRi eesmärgid EMPIRi eesmärgid on järgmised: (a) asjakohaste, terviklike ja eesmärgiga sobivate metroloogialahenduste pakkumine, mis toetavad innovatsiooni ja tööstuse konkurentsivõimet, samuti mõõtmistehnoloogia arendamine ühiskondlike probleemide lahendamiseks, nagu tervishoid, keskkonnakaitse ja energeetika, sealhulgas poliitiliste arengute ja rakenduste toetamiseks; (b) Euroopa integreeritud metroloogia teadusuuringute süsteemi loomine, mille kriitiline mass võimaldab aktiivset osalust piirkondlikul, riiklikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil. II LISA EMPIRi toetatavad kaudsed meetmed 1. EMPIR võib toetada järgmisi kaudseid meetmeid ühiste teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas: 1.1. teaduslik-tehniline tegevus, mis toetab metroloogiaalaseid alusteaduslikke uuringuid, mis on aluseks kõigile edasistele arengutele, sealhulgas metroloogia rakendusteaduslikule- ja arendustegevusele ning metroloogiaga seotud teenustele; 1.2. metroloogiaalased uuringud, mille eesmärgiks on pakkuda lahendusi ühiskondlikele probleemidele, mille keskmeks on energia, keskkond ja tervis; 1.3. uuringud, mille eesmärk on uute mõõteinstrumentide väljatöötamine metroloogiliste tehnoloogiate tööstuslikuks kasutuselevõtuks, et stimuleerida uuendusi tööstuses; 1.4. normide määramisele eelnev ja samaaegne metroloogia teadus- ja arendustegevuse prioriteetsete standardite kehtestamiseks, et võimaldada osalevate riikide metroloogiainstituutide teadmiste kasutamist poliitikate rakendamisel ning kiirendada uuenduslike toodete ja teenuste jõudmist turule; 1.5. metroloogia suutlikkuse suurendamine erinevatel tehnoloogilistel tasemetel, mille eesmärk on saavutada tasakaalustatud ja integreeritud metroloogia süsteem osalevates riikides. 2. EMPIR võib toetada täiendavaid meetmeid metroloogiaalase teadustegevuse tulemuste levitamiseks ja kasutamiseks. EMPIR võib toetada muid meetmeid, mis on suunatud konkreetsetele metroloogiainstituutidele, millel puudub või on väike teaduslik suutlikkus, toetades neid teiste Euroopa Liidu riikide või piirkondlike koolitus- ja liikuvusprogrammide, piiriülese koostöö või metroloogia infrastruktuuri investeeringute kaudu. 3. EMPIR võib toetada EMPIRi edendamiseks ja mõju maksimeerimiseks mõeldud võrgustike loomisega seotud tegevusi. 4. Punktis 1 osutatud kaudseid meetmeid rakendatakse metroloogiainstituutides ja volitatud instituutides. Siiski soodustab ja toetab EMPIR ka teiste ettevõtete osalemist. EMPIRi eelarvest suunatakse ligikaudu 15 % nimetatud üksustele. III LISA EMPIRi rakendamine ja juhtimine I EURAMETi roll 1. EURAMET vastutab EMPIRi rakendamise eest vastavalt artiklile 3. Ta haldab liidu poolt EMPIRile antavat rahalist toetust ja vastutab iga-aastase tööplaani ettevalmistamise ja rakendamise eest, konkursikutsete ettevalmistamise ja avaldamise eest, taotluste hindamise ja järjestamise eest ja muude tegevuste eest vastavalt iga-aastasele tööplaanile. EURAMET vastutab toetuse haldamise eest, sh toetuslepingute sõlmimise, liidu rahalise toetuse ja EMPIRis osalejate poolt valitud projektidele eraldatud summade vastuvõtmise, jaotamise ja kasutamise kontrollimise eest. Liidu rahalise toetuse järelevalve peab hõlmama kõiki kontrollimisi ja auditeerimisi, eel- ja/või järelkontrollimisi, mis on vajalikud komisjoni poolt EURAMETile delegeeritud ülesannete täitmiseks. Nende tegevuste eesmärk on saada põhjendatud kinnitus tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ning toetuslepingutes deklareeritud kulude toetuskõlblikkuse kohta. 2. EURAMET võib EMPIRi rakendamisel usaldada teatavaid haldus- ja logistilisi ülesandeid osalevatele riikidele. II EMPIRi rakendamisega seotud EURAMETi organisatsiooniline struktuur 1. EMPIRi komitee on EMPIRi otsuseid tegev organ. EMPIRi komitee koosneb osalevate riikide EURAMETi liikmetest. Hääleõigused arvutatakse riiklike kohustuste alusel ruutjuure reegli järgi. Komisjon võtab eelkõige vastu otsuseid teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise tegevuskava kohta, projektikonkursside kavandamise kohta, läbivaatamise hindamismenetluse kohta, rahastatavate projektide valiku kohta pingeridade alusel ja rahastatud projektide täitmise jälgimise kohta. Ta võtab vastu iga-aastase töökava pärast selle heakskiitmist komisjonis. Komisjonil on EMPIRi komitee koosolekutel vaatleja staatus. Siiski peab iga-aastase tööplaani vastuvõtmiseks EMPIRi komitees eelnema selle heakskiitmine komisjonis. EMPIRi komitee kutsub komisjoni oma koosolekutest osa võtma ja saadab komisjonile asjakohased dokumendid. Komisjon võib osaleda EMPIRi komitee aruteludes. 2. EMPIRi komitee esimees ja tema asetäitja valitakse EMPIRi komitee poolt. EMPIRi komitee esimees on üks kahest EURAMETi aseesimehest. EMPIRi komitee esimees esindab EURAMETi EMPIRiga seotud küsimustes. 3. Teadusnõukogu koosneb tööstuse, teadus-, akadeemiliste ringkondade ja rahvusvaheliste sidusrühmade organisatsioonide kõrgetasemelistest ekspertidest. See annab sõltumatut strateegilist nõu EMPIRi aastase tööplaani koostamiseks. Teadusnõukogu liikmed nimetab ametisse EURAMETi peaassamblee. 4. EURAMETi sekretariaat annab EURAMETile üldist haldusalast tuge, mis on seotud EMPIRi pangakontode haldamisega EURAMETi poolt. 5. Juhtimisüksus luuakse EURAMETi sekretariaadi osana ja see vastutab EMPIRi rakendamise ja igapäevase juhtimise eest. FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Juhtimis- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Euroopa Liidu osalemine mitme liikmesriigi ühiselt algatatud Euroopa metroloogia teadus- ja innovatsiooniprogrammis (EMPIR) 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB)[19] struktuurile Teadusuuringud ja innovatsioon: raamprogramm Horisont 2020 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[20] ¨ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist X Ettepanek/algatus käsitleb uuele meetmele ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse EMPIRi üldised eesmärgid on järgmised: 1) terviklike ja eesmärgiga sobivate metroloogiliste lahenduste pakkumine, mis toetavad innovatsiooni ja tööstuse konkurentsivõimet, samuti mõõtmistehnoloogia arendamist ühiskondlike probleemide lahendamiseks, nagu tervishoid, keskkonnakaitse ja energeetika, sealhulgas poliitiliste arengute ja rakenduste toetamiseks; 2) Euroopa integreeritud metroloogia teadusuuringute süsteemi loomine, mille kriitiline mass võimaldab aktiivset osalust piirkondlikul, riiklikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil. 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile Käesoleva õigusakti ettepaneku peamine tegevuseesmärk, nimelt Euroopa Liidu osalemine mitme liikmesriigi ühiselt algatatud Euroopa metroloogia teadus- ja innovatsiooniprogrammis on juba sätestatud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammis Horisont 2020. Selle tegevuseesmärgiga seotud on konkreetseks eesmärgiks on EMPIRi ja teadus-ja arendustegevuse projektide loomine ja toimimine, mis on tegevuse peamiseks väljundiks. 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. EMPIRiga ühendatakse Euroopa Liidu ja liikmesriikide metroloogiavaldkonna investeeringud, et pakkuda terviklikke ja eesmärgiga sobivaid metroloogilisi lahendusi, mis toetavad innovatsiooni ja tööstuse konkurentsivõimet, samuti mõõtmistehnoloogia arendamist, lahendamaks ühiskondlikke probleeme nagu tervishoid, keskkonnakaitse ja energeetika. See toetab Euroopa integreeritud metroloogia teadusuuringute süsteemi loomist, mille kriitiline mass võimaldab aktiivset osalust piirkondlikul, riiklikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Oodatakse järgmisi tulemusi, mida mõõdetakse nendega seotud näitajate kaudu. Tööstusliku kasutuselevõtu edendamine ja standardimise parandamine Näitajad: (a) EMPIRi raames ja selle eelkäijate teadustegevuse tulemusel välja töötatud uute või oluliselt täiustatud toodete ja teenuste maht Euroopa käibest 400 miljonit eurot, (b) tööstuse tellimusel teostatavate teadusprojektide osakaal 20 %, (c) ettevõtete investeeringud EMPIRi projektidesse, (d) konkreetsete normide väljatöötamisele suunatud teadustööde osakaal 10 %, (e) CEN / CENELEC / ISO / IEC tehniliste komiteede ja vastavate standardiorganisatsioonide otsene osalus EMPIRis, mis võimaldab neil sellest kasu saada. Ühtse, jätkusuutliku ja integreeritud Euroopa metroloogiaalase tegevuse toetamine, mille eesmärgiks on ELi potentsiaali täielikult ära kasutada. Näitajad: (f) Euroopas koordineeritakse või suunatakse riiklikest metroloogiavaldkonna sihtinvesteeringutest vähemalt 50 % programmi kaudu, (g) riiklike metroloogiainstituutidega / volitatud instituutidega mitteseotud teadlaste osalemine programmis peab vähemalt kahekordistuma võrreldes nende osalusega metroloogia teadusprogrammis, (h) struktuurifondide ja teiste Euroopa, riiklike või piirkondlike metroloogiaalaste tegevustega seotud programmide investeeringute tase, (i) Euroopa juhtpositsioon rahvusvahelistes metroloogiakomiteedes. Programmi tõhusus Näitajad: (j) ettepanekute esitamise, hindamise ja valikumenetluse kvaliteet, (k) toetuste kättesaamiseks kuluv aeg, (l) EMPIRi jooksvad tegevuskulud [≤ 5 %]. Märkimisväärne sotsiaalmajanduslik kasu ning panus keskse tähtsusega eesmärkide saavutamisel Seda hinnatakse sõltumatu vahe- ja lõpphindamise raames, lisaks muudele näitajatele. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused EMPIRiga ühendatakse Euroopa Liidu ja liikmesriikide metroloogiavaldkonna investeeringud, et tagada metroloogia suurem mõju majanduskasvule ja lahendada sotsiaalseid ja majanduslikke probleeme ning vähendada Euroopa metroloogia teadus-ja innovatsioonisüsteemi senist killustatust ja struktuurilist nõrkust. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus Riiklik sekkumine ELi tasandil on vajalik killustatud riiklike teadusprogrammide koondamiseks, ühise piiriülese teadus- ja rahastamisstrateegia kujundamiseks ning kriitilise massi ja vajalike investeeringute saavutamiseks oluliste metroloogiaalaste probleemide lahendamiseks, suurendades seeläbi Euroopa tegevuse investeeringute tasuvust ja mõju selles valdkonnas. EMPIR suurendab mõõtmisvõimekust, mistõttu programmil on Euroopale strateegiline mõju. Seda tehakse sidusal ja killustamata viisil koos suurema kriitilise massiga, mis toob kaasa kulutasuvamad ja koostalitlusvõimelisemad lahendused. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (FP7) raames tegutsenud metroloogia teadusprogrammi eelkäija vahehindamisel tuvastati teatavaid puudusi, mida on EMPIRi koostamisel arvestatud (innovatsiooni, standardimise ja suutlikkuse suurendamise sihttoetused ning programmi avatus parimatele teadlastele). 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega EMPIR aitab kaasa mitmete strateegia „Euroopa 2020” metroloogia valdkonna juhtalgatuste (sealhulgas „Innovatiivne liit”, „Euroopa digitaalne tegevuskava”, „Ressursitõhus Euroopa” ja „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika”) elluviimisele. EMPIR aitab saavutada ka raamprogrammi Horisont 2020 eesmärkide, toetades mitmete Horisont 2020 prioriteetidega otseselt seotud lahendusi. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju X Piiratud kestusega ettepanek/algatus – Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2014–31.12.2024 – Kulukohustuste assigneeringute finantsmõju avaldub aastatel 2014–2020 ja maksete assigneeringute finantsmõju aastatel 2014– 2024. aastani) ¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Kavandatud eelarve täitmise viisid[21] ¨ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt X Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: – ¨ rakendusametitele – ¨ ühenduste asutatud asutustele[22] – X riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega ¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage) Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“. Märkused: Spetsiaalne rakendusstruktuur EURAMET on loodud ja seda juhitakse algatuses osalevate riikide poolt. Liidu rahaline toetus algatusele antakse selle organisatsiooni kaudu. 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. EMPIRi tegevust jälgib EURAMET aastaaruannete põhjal. Sellele lisandub vahehindamine, mis viiakse läbi hiljemalt 2017. aastal. Liidu osalemise lõpetamisel EMPIRis, kuid mitte hiljem kui 2024. aastal, vaadatakse üle sõltumatu lõpphinnang programmi eesmärkide saavutamise, tulemuste ja mõjude kohta. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Välja selgitatud ohud 1) Spetsiaalse rakendusstruktuuri EURAMET suutlikkus juhtida Euroopa Liidu eelarvet ja kaitsta ELi finantshuve. 2) Osalevate riikide suutlikkus programmi rahastamisel ettenähtud mahus. 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetodid Oht 1: vt peatükk 2.3. Oht 2: ELi toetust võib eraldada vaid tõendite olemasolul riigi rahaliste kohustuste täitmise kohta, nii aastase rahastamislepingu tasandil kui ka riigi eraldiste tasandil, mis on suunatud oma riigi osalejatele projektis. Teise tagatisena ei tohi ELi rahastamine ületada 50 % kogu programmi avaliku sektori poolsest rahastamisest ja ELi rahastamist ei ole lubatud kasutada halduskulude katteks. 2.2.3. Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos. Programmi rakendamiseks loodud kontrollisüsteem tuleb koostada nii, et see annab piisava riskijuhtimise kindluse toimingute mõju ja tõhususe, samuti tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes, võttes nõuetekohaselt arvesse EMPIRi kui avaliku sektori partnerluse erilisust. Kontrollisüsteem peab saavutama tasakaalu usalduse ja kontrolli vahel, võttes arvesse haldus- ja muid kulusid kõikidel tasanditel, eriti seoses osalejatega, et see võiks kõige paremini kaasa aidata raamprogrammi Horisont 2020 eesmärkide saavutamisele. 2.3. Pettuste ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. EMPIRi loomise otsuse artiklis 3 nähakse ette, et Euroopa Liidu panus sõltub sellest, kuidas EURAMET täidab määruse (EÜ, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikes 5 sätestatud andmete esitamise nõudeid. Vastavalt artiklile 8 võib komisjon toetuse andmise lõpetada, toetust vähendada või selle andmise peatada. Delegeerimislepingus, mis sõlmitakse komisjoni ja EURAMETi vahel vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklile 61, nähakse ette, et komisjon kontrollib EURAMETi tegevust, eelkõige auditite läbiviimist. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. TABEL UUENDATAKSE PÄRAST KOKKULEPPE SÕLMIMIST Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr [Nimetus ………………………...……….] || Liigendatud/liigendamata([23]) || EFTA riigid[24] || Kandidaatriigid[25] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses 1A || 08.0204 Horisont 2020 horisontaalsed tegevused || Liigendatud/liigendamata || JAH || JAH || JAH || JAH 1A || 08 02 02 01 Nanotehnoloogia, kõrgtehnoloogiliste materjalide, biotehnoloogia ja täiustatud tootmise ja töötlemise edendamine || Liigendatud/liigendamata || JAH || JAH || JAH || JAH 1A || 08 02 03 01 Elukestva tervise ja heaolu parandamine || Liigendatud/liigendamata || JAH || JAH || JAH || JAH 1A || 08 02 03 02 Toiduainetega kindlustatuse parandamine, säästva põllumajanduse arendamine, mere- ja merendusuuringud ja biomajandus || Liigendatud/liigendamata || JAH || JAH || JAH || JAH 1A || 08 02 03 03 Üleminek usaldusväärsele, säästvale ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile || Liigendatud/liigendamata || JAH || JAH || JAH || JAH 1A || 08 02 03 04 Ressursitõhusa, keskkonnasõbraliku, ohutu ja tõrgeteta Euroopa transpordisüsteemi väljaarendamine || Liigendatud/liigendamata || JAH || JAH || JAH || JAH 1A || 08 02 03 05 Ressursitõhus ja kliimamuutuste suhtes vastupidav majandus ja jätkusuutlikud toorainetarned || Liigendatud/liigendamata || JAH || JAH || JAH || JAH 1A || 09 04 02 01 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia edendamine || Liigendatud/liigendamata || JAH || JAH || JAH || JAH 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Nr 1A || Rubriik 1A Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks TEADUSUURINGUTE JA INNOVATSIOONI PEADIREKTORAAT NING SIDEVÕRKUDE, SISU JA TEHNOLOOGIA PEADIREKTORAAT || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021-2024 || KOKKU[26]  Tegevusassigneeringud || || || || || || || || || 08 02 02 01 Nanotehnoloogia, kõrgtehnoloogiliste materjalide, biotehnoloogia ja täiustatud tootmise ja töötlemise edendamine || Kulukohustused || (1) || 5,000 || 8,000 || 8,500 || 8,500 || 8,000 || 7,500 || 7,000 || || 52,500 Maksed || (2) || || 0,500 || 5,300 || 8,050 || 8,500 || 8,450 || 7,950 || 13,750 || 52,500 08 02 03 01 Elukestva tervise ja heaolu parandamine || Kulukohustused || (1a) || 5,714 || 9,143 || 9,714 || 9,714 || 9,143 || 8,572 || 8,000 || || 60,000 Maksed || (2a) || || 0,571 || 6,057 || 9,200 || 9,714 || 9,658 || 9,086 || 15,714 || 60,000 08 02 03 02 Toiduainetega kindlustatuse parandamine, säästva põllumajanduse arendamine, mere- ja merendusuuringud ja biomajandus || Kulukohustused || (1b) || 1,429 || 2,285 || 2,429 || 2,429 || 2,285 || 2,143 || 2,000 || || 15,000 Maksed || (2b) || || 0,143 || 1,514 || 2,300 || 2,429 || 2,414 || 2,271 || 3,929 || 15,000 08 02 03 03 Üleminek usaldusväärsele, säästvale ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile || Kulukohustused || (1c) || 5,714 || 9,144 || 9,714 || 9,714 || 9,143 || 8,571 || 8,000 || || 60,000 Maksed || (2c) || || 0,572 || 6,057 || 9,200 || 9,714 || 9,657 || 9,086 || 15,714 || 60,000 08 02 03 04 Ressursitõhusa, keskkonnasõbraliku, ohutu ja tõrgeteta Euroopa transpordisüsteemi väljaarendamine || Kulukohustused || (1d) || 2,143 || 3,428 || 3,643 || 3,643 || 3,429 || 3,214 || 3,000 || || 22,500 Maksed || (2d) || || 0,214 || 2,272 || 3,450 || 3,643 || 3,621 || 3,407 || 5,893 || 22,500 08 02 03 05 Ressursitõhus ja kliimamuutuste suhtes vastupidav majandus ja jätkusuutlikud toorainetarned || Kulukohustused || (1e) || 5,000 || 8,000 || 8,500 || 8,500 || 8,000 || 7,500 || 7,000 || || 52,500 Maksed || (2e) || || 0,500 || 5,300 || 8,050 || 8,500 || 8,450 || 7,950 || 13,750 || 52,500 TEADUSUURINGUTE JA INNOVATSIOONI PEADIREKTORAADI assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a - e || 25,000 || 40,000 || 42,500 || 42,500 || 40,000 || 37,500 || 35,000 || || 262,500 Maksed || =2+2a - e || || 2,500 || 26,500 || 40,250 || 42,500 || 42,250 || 39,750 || 68,750 || 262,500 09 04 02 01 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia edendamine || Kulukohustused || (1f) || || || 5,000 || 5,000 || 7,500 || 10,000 || 10,000 || || 37,500 Maksed || (2f) || || || || 0,500 || 5,000 || 5,250 || 7,750 || 19,000 || 37,500 SIDEVÕRKUDE, SISU JA TEHNOLOOGIA PEADIREKTORAADI assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1f || || || 5,000 || 5,000 || 7,500 || 10,000 || 10,000 || || 37,500 Maksed || =2f || || || || 0,500 || 5,000 || 5,250 || 7,750 || 19,000 || 37,500 || || (3) || || || || || || || || || TEADUSUURINGUTE JA INNOVATSIOONI PEADIREKTORAADI NING SIDEVÕRKUDE, SISU JA TEHNOLOOGIA PEADIREKTORAADI assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a - f || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 || || 300,000 Maksed || =2+2a – f || || 2,500 || 26,500 || 40,750 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 87,750 || 300,000  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 || || 300,000 Maksed || (5) || || 2,500 || 26,500 || 40,750 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 87,750 || 300,000  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU (08 01 05) || (6) || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || || 0,975 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1A assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 25,131 || 40,134 || 47,636 || 47,639 || 47,642 || 47,645 || 445,148 || || 300,975 Maksed || =5+ 6 || 0,131 || 2,634 || 26,636 || 40,889 || 47,642 || 47,645 || 47,648 || 87,750 || 300,975 Selles tabelis on EMPIRi iga-aastased rahastamisallikad. Kuid EMPIRi eelarverida näidatakse raamprogrammi Horisont 2020 horisontaalse tegevuse eelarvereal 08.0204. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1A || Rubriik 1A Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks „Halduskulud“ miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU Teadusuuringute ja innovatsiooni: peadirektoraat || ||  Personalikulud || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975  Muud halduskulud || || || || || || || || Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1A assigneeringud KOKKU || (Kulukohustused kokku = maksete kogusumma) || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021 - 2024 || KOKKU Mitmeaastase finantsaamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 25,131 || 40,134 || 47,636 || 47,639 || 47,642 || 47,645 || 445,148 || || 300,975 Maksed || 0,131 || 2,634 || 26,636 || 40,889 || 47,642 || 47,645 || 47,648 || 87,750 || 300,975 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustage eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || || KOKKU || || Väljundi liik || Väljundi keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv kokku || Kulud kokku EMPIRi loomine ja toimimine || || || || || || || || || || || || || || || || Väljund*, ** || Teadus- ja arendus projektid || || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000 Erieesmärgi nr 1 vahesumma || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000 KULUD KOKKU || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000 1 ELi rahaline osalus kogukuludes ei ületa 300 miljonit eurot. (*) EURAMET e.V. halduskulud EMPIR rakendamiseks, mille ülempiir on 30 miljonit eurot (5 %), kaetakse osalevate riikide poolt. Ilma liidu toetuseta. (**) Kõigi EMPIR projektide keskmiseks maksumuseks on arvestatud 2 miljonit eurot. Programmi kogueelarve on 600 miljonit eurot, millest rahastatakse hinnanguliselt umbes 300 projekti. 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || || Personalikulud || || || || || || || || Muud halduskulud || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKI 5 kokku || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[27] || || || || || || || || Personalikulud || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975 Muud halduskulud || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud KOKKU || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975 KOKKU || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975 Personaliga seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega. 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnanguline väärtus täisaja ekvivalendina || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) 08 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || || || || || || || || XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || || || || 08 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 7 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || || || ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[28] XX 01 02 01 ((üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid)) || || || || || || || || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || || || || || XX 01 04 aa[29] || - peakorteris || || || || || || || || - delegatsioonides || || || || || || || || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || || || KOKKU || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 7 Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadisiseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud: Osalemine EMPIRi komitee koosolekutel ning EMPIRi teadusnõukogu koosolekutel, samuti seminaridel ja levitamisüritustel. Tegevus vaatlejana EMPIRi ettepanekute hindamisel. Läbirääkimised ja lepingu ettevalmistamine detsentraliseeritud rakendussüsteemiga. Iga-aastase otsuse ning sellega seotud maksete ettevalmistamine. Aasta tööplaani kinnitamine. Programmi rakendamise järelevalve aastaaruannete alusel ning vahehindamiste ja lõpphindamise koordineerimine. EMPIRi rakendamise finants-ja õigusalane auditeerimine. Koosseisuvälised töötajad || 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – X Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga, – ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine, – ¨ Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist. 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU Osalevad riigid || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 || 300,000 Kaasrahastatud assigneeringud KOKKU || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 || 300,000 Kaasrahastamise andmed Maksimaalne Euroopa Liidu toetus kuni 300 miljonit eurot antakse tingimusel, et EMPIRile osalevate riikide poolt antav toetus on aastatel 2014–2024 vähemalt 300 miljonit eurot. 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – X Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. – ¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: – ¨ omavahenditele – ¨ mitmesugustele tuludele [1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta otsus 912/2009/EÜ ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud Euroopa metroloogia teadus- ja arendusprogrammis (ELT L 257, 30.9.2009). [2] Summa on soovituslik ja sõltub teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadile ning sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadile eespool nimetatud ülesannete/teemade jaoks eraldatud lõplikust summast. [3] ELT C ... [Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus]. [4] KOM(2010) 2020 (lõplik), 3.3.2010. [5] ELT … [H2020 FP]. [6] ELT L 257, 30.9.2009, lk 12. [7] ELT L 412, 30.12.2006, lk 1. [8] COM(2012) 174 (final), 16.4.2012. [9] ELT … [H2020 SP]. [10] KOM(2010) 546 (lõplik), 6.10.2010. [11] KOM(2010) 245 (lõplik/2), 26.8.2010. [12] KOM(2011) 21, 26.1.2011. [13] COM(2012) 582 (final), 10.10.2012. [14] ELT L 298, 26.10.2012. [15] ELT L 362, 31.12.2012. [16] ELT … [H2020 RfP]. [17] ELT L 136, 31.5.1999, lk 1. [18] ELT L 292, 15.11.1996, lk 2. [19] ABM – tegevuspõhine juhtimine — ABB: ABB – tegevuspõhine eelarvestamine. [20] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b. [21] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [22] Määratletud finantsmääruse artiklis 185. [23] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [24] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [25] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani võimalikud kandidaatriigid. [26] Summa on soovituslik ja sõltub teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadile ning sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadile eespool nimetatud ülesannetele / teemadele eraldatud lõplikust summast. [27] Tehniline ja / või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamise kulud (endised BA read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus. [28] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides. [29] Assigneeringutega kaetud koosseisuväliste töötajate kulude vaheülemmäär (endised BA read).