(...PICT...)

SISUKORD

1. Sissejuhatus (...)2

2. ISPA eelarve (...)2

3. Uued ISPA projektid (...)3

4. Uued kulukohustused (...)3

5. Ajavahemikul 2005-2010 rahastatud projektid (...)3

6. Maksed (...)3

7. Koondtabelid (...)4

8. Tehnilise abi vormid ja abi osutamise meetodid (...)5

9. Abisaajariigi algatusel osutatav tehniline abi (...)5

10. Komisjoni algatusel osutatud tehniline abi (...)6

11. Rakendamine (...)6

12. Projektide järelevalve (...)6

13. Finantshaldus ja -kontroll, sh laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteem (EDIS) (...)7

14. Riskianalüüs (...)7

15. Euroopa Kontrollikoja järeldused (...)8

16. Kaasrahastamises osalevad partnerid – Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (...)8

17. Riigihanked (...)9

18. Konkurentsipoliitika (...)9

19. Keskkonnapoliitika (...)9

20. Transpordipoliitika (...)9

21. Kooskõlastamine IPAga (...)10

22. Avalikustamismeetmed (...)10

1. Sissejuhatus

Lähtuvalt 2004. aasta juunis Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisest, kus Horvaatiale anti kandidaatriigi staatus, on nimetatud riik saanud alates 1. jaanuarist 2005 toetust ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahendist (ISPA). Seega liigub Horvaatia nende varasemate ISPA abisaajariikide jälgedes, kes on saanud ISPA abi alates rahastamisvahendi loomisest 2000. aastal. 1. jaanuaril 2007 said Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liidu liikmesriikideks ning nad ei saa enam abi ühinemiseelsetest rahastamisvahenditest, sh ISPAst. Pärast nimetatud kahe riigi ühinemist ELiga jäi Horvaatia ainukeseks ISPAst abi saavaks riigiks.

Seega hõlmab käesolev aruanne ISPA tegevust, mis on seotud ainult Horvaatiaga.

2010. aastal jõudis ISPA kahe esimese projekti rakendamine edukalt lõpule. ISPA nelja meetmega seotud viivituste tõttu oli vaja pikendada kõnealuste meetmete abikõlblikkuse tähtaega ühe aasta võrra kuni 2011. aasta lõpuni. Seoses kavandatust odavamate lepinguhindadega muudeti neid nelja meedet, et suurendada ISPAst rahastatavate tööde mahtu ja/või kaasrahastamise määra.

2010. aastal keskendusid riigi ametiasutused projektide tegelikule rakendamisele, nende haldamisele ning järelevalve ja maksete korraldamisele.

ISPA projektidega samaaegselt rakendati 2010. aastal ka ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA) rahastatavaid projekte ja tehti ulatuslikke ettevalmistusi seoses tulevase ühtekuuluvuspoliitikaga (22. peatükiga „Regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimine” seotud ühinemisläbirääkimised). Need kolm samaaegselt kulgenud protsessi nõudsid riigi valitsusasutuste märkimisväärset panust.

2. ISPA eelarve

Kooskõlas komisjoni tegevuspõhise raamatupidamissüsteemiga nähti ISPA eelarve ette kahel eelarvereal: funktsionaalne eelarverida B13.01.04.02 ja tegevuseelarverida 13.05.01.01. Esimene rida sisaldab tehnilise abi halduskulude katmise vahendeid (peamiselt Horvaatia Vabariigis asuva Euroopa Liidu delegatsiooni toetamine), kõnealuste kulude katmine lõppes 2006. aastal. Teine eelarverida hõlmab maksete assigneeringuid, mis eraldati Horvaatiale selleks, et tõhustada ISPA rakendamist ja toimimist.

Eelarverida 13.05.01.01 katab kõik infrastruktuuriprojektide (meetmete) kaasfinantseerimise kulud. Kokku maksti 2010. aastal sellelt eelarverealt välja 14 659 692,82 eurot.

Tabel 1. ISPA eelarve 2010. aastal (eurodes)

Projektide rahastamine

3. Uued ISPA projektid

2010. aastal ei kiidetud heaks ühtegi uut ISPA projekti.

4. Uued kulukohustused

2010. aastal ei võetud uusi kulukohustusi ei keskkonna- ega transpordisektori projektidega seoses, sest ISPA vahendite eraldamine lõppes 2006. aastal.

5. Ajavahemikul 2005-2010 rahastatud projektid

Ajavahemikul 2005–2006 kiitis komisjon Horvaatia esitatud ettepanekute alusel heaks kokku kuus projekti. Neist kolm puudutasid keskkonnasektorit, kaks transpordisektorit ja üks oli horisontaalse tehnilise abi meede (kohustuslike järelevalvekomiteede korraldamiseks ja ISPA rakendusasutuste töö toetamiseks). Nende projektide abikõlblikud investeerimiskulud olid kokku 107 474 736 eurot, millest ISPA toetused moodustasid kokku 59 miljonit eurot ehk 54,8 %. 2006. aasta lõpuks oli komisjon sidunud Horvaatiale ajavahemikuks 2005–2006 ettenähtud ISPA rahalised vahendid täies ulatuses kulukohustustega, kusjuures säilitati tasakaal keskkonna- ja transpordisektori vahel.

Tabel 2. Ajavahemikul 2005–2006 [1] heakskiidetud projektid Horvaatias (eurodes)

Sektor | Projektide arv | Abikõlblikud kulud | ISPA osamakse | Keskmine toetuse määr% | Kulukohustused |

Keskkond | 3 | 46 287 701 | 29 466 355 | 64 | 29 466 355 |

Transport | 2 | 60 924 700 | 29 271 310 | 48 | 29 271 310 |

Horisontaalne tehniline abi | 1 | 262 335 | 262 335 | 100 | 262 335 |

Kokku | 6 | 107 474 736 | 59 000 000 | 55 | 59 000 000 |

6. Maksed

Üldiselt koosnevad iga investeerimisprojekti maksed kahest ettemaksest, mis moodustavad kokku 20 % ISPA osalusest, vahemaksetest (st kulude hüvitamine), mis moodustavad kuni 80 % (ja erandjuhtudel kuni 90 %) ISPA osalusest, ning pärast projekti lõpetamist tehtavast lõppmaksest. Seoses Horvaatias heakskiidetud ISPA projektidega tehti 2010. aastal makseid kokku 14,65 miljoni euro eest, s.o 24,8 % vastavatest ISPA toetustest. Võrreldes 2009. aastal makstud summaga (6,76 miljonit eurot) oli väljamakstud summa märkimisväärselt (rohkem kui kaks korda) suurem.

2010. aasta jooksul tehtud maksetaotlustest hõlmasid 96 % vahemakseid, mis olid seotud ISPA projektide edenenud rakendamisega.

Ajavahemiku 2005–2010 lõpuks oli Horvaatiale välja makstud 35,5 miljonit eurot, mis moodustas 60 % sel perioodil rakendatud eelarvelistest kulukohustustest (59 miljonit eurot).

Tabel 3. Maksed (eurodes)

Sektor | 2005-2009 | 2010 | Kokku 2005–2010 |

Keskkond | 7 877 349,62 | 4 001 450,43 | 11 878 800,05 |

Transport | 12 758 806,09 | 10 658 242,39 | 23 417 048,00 |

Tehniline abi | 209 868,00 | 0 | 209 868,00 |

Kokku | 20 846 023,71 | 14 659 692,82 | 35 505 716,05 |

7. Koondtabelid

Allpool esitatud tabelis 4 antakse ülevaade ISPA sekkumistest nii 2010. aastal kui ka ajavahemikul 2005–2010.

Tabel 4. Ajavahemikul 2005–2010 heakskiidetud projektid Horvaatias (eurodes)

Allsektor | Projektide arv | Abikõlblikud kulud | ISPA osamakse | 2010 | 2005 – 2010 |

| | | | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |

Keskkond |

Vesi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Vee, sh reovee puhastamine | 1 | 36 000 000 | 22 500 000 | 0 | 2 950 858,49 | 22 500 000 | 9 668 557,17 |

Reoveepuhastusjaamad | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | |

Tahked jäätmed | 1 | 8 823 601 | 6 000 049 | 0 | 837 193,08 | 6 000 049 | 1 437 198,08 |

Õhu kvaliteet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | |

Horisontaalne | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 213 398,86 | 966 306 | 773 044,80 |

Sektor kokku | 3 | 46 287 701 | 29 466 355 | 0 | 4 001 450,43 | 29 466 355 | 11 878 800,05 |

Transport |

Maantee | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | |

Raudtee | 1 | 60 182 962 | 28 789 180 | 0 | 10 465 390,39 | 28 789 180 | 23 031 344,00 |

Maanteed ja raudteed | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | |

Siseveeteed | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | |

Lennuväljad | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | |

Horisontaalne | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 192 852,00 | 482 130 | 385 704,00 |

Sektor kokku | 2 | 60 924 700 | 29 271 310 | 0 | 10 658 242,39 | 29 271 310 | 23 417 048 |

Horisontaalne |

Tehniline abi | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 0 | 262 335 | 209 868 |

KOKKU | 6 | 107 474 736 | 59 000 000 | 0 | 14 659 692,82 | 59 000 000 | 35 505 716,05 |

Tehniline abi

8. Tehnilise abi vormid ja abi osutamise meetodid

Kasutatakse kahte liiki tehnilise abi meetmeid:

– abisaajariigi algatusel osutatav tehniline abi, mis on otseselt seotud projekti rahastamisega, st projekti ettevalmistamise/väljatöötamise, rakendamise ja haldussuutlikkuse parandamise jaoks ette nähtud tehniline abi;

– komisjoni algatusel osutatav tehniline abi, mida enamasti antakse seoses Euroopa Liidu delegatsioonide tegevusega, sealhulgas projektide hindamisega.

9. Abisaajariigi algatusel osutatav tehniline abi

Projektide ettevalmistamine ja institutsioonide tugevdamine

Kokku kiideti 2005. ja 2006. aastal heaks kolm tehnilise abi meedet. Neist kaks olid projekti ettevalmistamisega seotud tehnilise abi meetmed, mille abikõlblik kulu oli kokku 2 205 838 eurot, ning millest 1 448 436 eurot (65,6 %) rahastas ISPA. 2006. aastal kiideti heaks üks institutsioonilise suutlikkuse suurendamisega seotud tehnilise abi meede, mille abikõlblikud kulud on kokku 262 335 eurot ning mida ISPA rahastab täies ulatuses.

Kaks kolmest tehnilise abi meetmest on suunatud IPA projektide esitamise süsteemi ettevalmistamisele keskkonna- ja transpordisektoris. Transpordisektoriga seotud projekti ettevalmistamist toetav tehnilise abi meede lõppes 2010. aastal. Keskkonnasektoriga seotud projekti ettevalmistamist toetava tehnilise abi meetme rakendamine jätkub. Kolmanda, 2010. aastal lõpetatud meetme eesmärk oli arendada rahastamise ja lepingute sõlmimise keskameti institutsioonilist suutlikkust ISPA projektide juhtimisel ja rakendamisel.

2010. aastal lõpetatud kahe tehnilise abi meetme puhul on ISPA osalusest tasutud 80 %. Ülejäänud osa makstakse ära pärast seda, kui kõnealuste meetmete sulgemismenetlus on lõpetatud ning komisjon on lõppmakse heaks kiitnud.

Tabel 5. Horvaatia algatusel osutatud tehniline abi ajavahemikul 2005–2009 (eurodes) |

Allsektor | Projektide arv | Abikõlblikud kulud | ISPA osamakse | Kulukohustused 2010. aastal | Maksed 2010. aastal | Kulukohustused ajavahemikul 2005–2009 | Maksed ajavahemikul 2005–2009 |

Keskkond |

Sektor kokku | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 213 398,86 | 966 306 | 773 044,80 |

Transport |

Sektor kokku | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 192 852,00 | 482 130 | 385 704,00 |

Horisontaalne tehniline abi |

Sektor kokku | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 0 | 262 335 | 209 868,00 |

KOKKU | 3 | 2 468 173 | 1 710 771 | 0 | 406 250,86 | 1 710 771 | 1 368 616,80 |

10. Komisjoni algatusel osutatud tehniline abi

ISPA loomisest alates on komisjoni algatusel või komisjoni nimel osutatava tehnilise abiga seotud tegevus keskendunud sellele, et võimaldada Euroopa Liidu delegatsioonil täita eelkontrolliülesannet (sealhulgas projekti hindamine) kooskõlas ELi vahendite haldamise standarditega. ISPAst ei ole alates 2006. aastast rahastatud ühtegi sellist tehnilise abi meedet. Kõiki selliseid meetmeid on alates 2006. aastast rahastatud IPA kaudu.

Juhtimine ja rakendamine

11. Rakendamine

Kaks esimest Horvaatia projekti kiideti heaks 2005. aasta detsembris ning viimased neli 2006. aasta juulis ja septembris. 2010. aasta lõpuks oli kõigi kuue ISPA projekti tegelik rakendamine pooleli. Nüüdseks on kaks ISPA meedet lõpetatud ja nelja ülejäänud meetme abikõlblikkuse lõppkuupäeva on pikendatud kuni 31. detsembrini 2011 [2]. 2010. aasta lõpuks oli 95,8 % programmi jaoks eraldatud vahenditest lepingutega kaetud.

Kaks ehitustööde ja tarnetega seotud lepingut olid 2010. aasta lõpus hindamisetapis. Kolme lepingu täitmiseks olid hankemenetlused veel välja kuulutamata. Kõnealused lepingud hõlmasid tarne-, raam- ja ehitustöölepingut. Viimati nimetatud lepingu puhul on oht, et selle rakendamine jääb väljapoole abikõlblikkuse lõppkuupäeva.

Suurema osa ISPA projektide puhul on jõutud rakendamisega lõppjärku. Seetõttu pööratakse üha rohkem tähelepanu meetmete täitmisele kehtestatud tähtajaks ning sellele, et tagada ISPA meetmete täielik toimimine ja igakülgne vastavus seatud eesmärkidele.

12. Projektide järelevalve

Selleks et tagada ISPA rakendamise edenemise ja tõhususe üldine järelevalve ja hindamine, peab Euroopa Liidu delegatsioon korrapäraselt koosolekuid, rakendusasutused esitavad järelevalvearuandeid ja komisjoni töötajad teevad kohapealseid kontrollkäike ning ISPA järelevalvekomitee peab ametliku järelevalve tagamiseks kaks korda aastas Horvaatias koosolekuid; lisaks sellele esitab rakendusasutus igal aastal iga projekti kohta ISPA aruande.

2010. aastal korraldati Horvaatias kaks ISPA järelevalvekomitee koosolekut – üks juunis ja teine novembris. Erilist tähelepanu pöörati keskkonnaprojektidega seotud viivitustele. Järelevalvekomitee arutas üksikasjalikult ka nelja ISPA meetme abikõlblikkuse lõppkuupäeva pikendamist.

13. Finantshaldus ja -kontroll, sh laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteem (EDIS)

Nii finantshalduse ja -kontrolli kui ka eeskirjade eiramise käsitlemise põhinõudeid reguleerivad ISPA määruse [3] ja finantsprotokolli III lisa sätted, mida kohaldatakse komisjoni eelkontrolli korra alusel. Põhipunktid on seotud selliste sisemiste finantskontrollisüsteemide ja -menetluste sisseseadmisega, mis tagavad läbipaistva ja mittediskrimineeriva hankemenetluse, kulutuste täpse deklareerimise, põhjaliku siseauditeerimise, piisavate kontrollandmete esitamise ja kohese reageerimise nõuetele mittevastavuse korral.

ELi delegatsioon Zagrebis oli jätkuvalt peamine mehhanism, mis tagas usaldusväärse finantsjuhtimise ja kontrolli. Tagasilükatud ISPA dokumentide määr oli jätkuvalt kõrge, mis on selge märk, et Horvaatia ametiasutused peavad veel palju tööd tegema enne, kui tekib usaldus nende võimekuse vastu ISPA rahalisi vahendeid iseseisvalt ja nõuetekohaselt hallata.

Detsentraliseeritud rakendussüsteem

Horvaatia rakendusasutuse, st rahastamise ja lepingute sõlmimise keskameti detsentraliseeritud rakendussüsteemi akrediteerimise nõue põhineb finantsmääruse artiklil 164 [4]. Komisjon akrediteeris detsentraliseeritud rakendussüsteemi 13. veebruaril 2006.

EDIS

Seoses ühinemiseelse rahastamisvahendi (IPA) kasutusele võtmisega lõpetati ISPA tegevus 2006. aastal ning seega muutus liigseks ka ettepanek minna ISPA puhul üle detsentraliseeritud rakendussüsteemile (EDIS), mille kohaselt teeks komisjon üksnes järelkontrolli. Horvaatia ametiasutuste hiljutised jõupingutused on seega suunatud IPA struktuuride ettevalmistamisele üleminekuks detsentraliseeritud ja ilma eelkontrollita haldamisele, sest nimetatud struktuur toimib ka pärast ühinemist. ELi delegatsioonil Horvaatias on seetõttu endiselt tähtis roll ISPA meetmete igapäevase haldamise, rakendamise ja seire järelevalves.

14. Riskianalüüs

2010. aasta auditistrateegia kavandamisel võeti aluseks ISPA rakendamise olukorra analüüsi tulemused ja regionaalpoliitika peadirektoraadi auditi direktoraadi asjakohased eesmärgid. Auditistrateegias sätestatakse eesmärgid, mille on kindlaks määranud regionaalpoliitika peadirektoraadi juhtkond. Need eesmärgid määratakse kindlaks meetmete rakendamisega tegelevate direktoraatide vaheliste üksikasjalike arutelude käigus, kus jagatakse teavet võimaliku riski kohta. Seejärel määratakse auditistrateegias kindlaks eesmärkide saavutamiseks võetavad meetmed, kusjuures arvesse võetakse tuvastatud riske. Üldiselt vähendatakse auditistrateegia rakendamisega riskid miinimumini. ISPA projekte Horvaatias auditeeriti 2010. aastal.

Regionaalpoliitika peadirektoraadi auditiüksus auditeeris 2010. aasta märtsis ISPA meedet raudtee taastamiseks trassil Vinkovci–Tovarnik–riigipiir. Audit hõlmas rakendusasutust (rahastamise ja lepingute sõlmimise keskamet), lõplikku abisaajat (Horvaatia Raudtee) ning asjaomase meetmega seotud siseriiklikku eelarvevahendite käsutajat. Kõnealuse auditi tulemused osutasid 1) viivitustele signalisatsiooni käsitleva lepingu rakendamisel, 2) viivitustele kolme lepinguga seotud pakkumiste hindamise koosolekute läbiviimisel ja lepingutele alla kirjutamisel ning 3) eelkontrolli raames ELi delegatsioonile esitatud dokumentide suurele tagasilükkamismäärale.

Eelneva heakskiitmise süsteemi puhul peetakse esmatähtsaks seda, et projekti rakendamise ja maksete tegemise suhtes on kehtestatud piisavad kontrollimenetlused. Ometi on ühinemiseelsete vahendite haldamisega alati seotud paratamatu risk, kuna vahenditega tegeleb palju organisatsioone ja süsteeme. Kulude abikõlblikkuse otsustab vastavus liidu ja riiklikul tasandil kindlaks määratud eeskirjadele ja tingimustele, mis võib tekitada segadust ja väärtõlgendamise riski.

15. Euroopa Kontrollikoja järeldused

Euroopa Kontrollikoda algatas 2010. aasta kevadel Horvaatia ühinemiseelse abi tulemusauditi. Audit hõlmas kõiki ühinemiseelseid vahendeid, sh ISPAt. 2010. aasta oktoobris korraldati Horvaatiasse kahenädalane auditeerimisvisiit. Auditi aruannet alles koostatakse [5].

16. Kaasrahastamises osalevad partnerid – Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank

Kuna nimetatud krediidiasutustel on suured projektide ettevalmistamise ja rakendamise kogemused, vahetas komisjon nendega korrapäraselt teavet nii horisontaalsel tasandil, et kooskõlastada programmitöö ja rakendamisega seotud poliitilisi ja metoodilisi küsimusi, kui ka riikide tasandil. Paraku ei osale Euroopa Investeerimispank Horvaatias üheski ISPA projektis.

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank on ainus rahvusvaheline finantsasutus, kes Horvaatia ISPA projektis aktiivselt osaleb; ta on andnud 10 miljoni euro suuruse laenu 2005. aastal heakskiidetud keskkonnaprojekti (Karlovaci vee- ja reoveepuhastuse programm) jaoks. Seepärast osalesid Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga esindajad 2010. aastal Horvaatias peetud ISPA järelevalvekomitee mõlemal kohtumisel.

Osalus Euroopa Liidu poliitikas

17. Riigihanked

ISPA projektide rakendamisel on osutunud suurimaks komistuskiviks praktilises teejuhises (PRAG) kirjeldatud riigihangete usaldusväärse, ausa ja läbipaistva korraldamisega seonduvate õiguslike nõuete täitmine. ISPA projektide rakendamisel tekkinud viivitused on seotud probleemidega praktilise teejuhise järgimisel. Zagrebis asuv ELi delegatsioon on pidanud jätkuvalt sekkuma, et menetlusi kohaldataks nõuetekohaselt ja vead saaksid parandatud.

ISPA projektide hankemenetluste korraldamise ja lepingute sõlmimise puhul nõutav komisjoni eelnev heakskiit on seega täielikult õigustatud, kuna üleminekust laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemile on loobutud (vt punkt 15). Eelneva heakskiitmise süsteemi kohaselt ja kooskõlas detsentraliseeritud rakendussüsteemi otsusega haldamisõiguste ülekandmise kohta kuulub projekti rakendamise eest vastutava tellija roll üksnes rahastamise ja lepingute sõlmimise keskametile, samas kui komisjon kinnitab hankemenetluse iga etapi. Sellest järeldub, et kuigi komisjon ei ole lepinguosaline, kannab ta osalist vastutust pakkumismenetluse nõuetelevastavuse eest (ilma komisjoni heakskiiduta ei ole abisaajate ja töövõtjate vahel sõlmitud lepingud kehtivad).

18. Konkurentsipoliitika

Kuna ISPA abi on suunatud peamiselt tehnovõrguprojektidega seotud riiklike või samaväärsete kulude katmisele, ei teki tavaliselt probleeme ELi konkurentsieeskirjade järgimisel. Eeldusel, et vaba juurdepääs sellisele infrastruktuurile on tagatud kõikidele ettevõtjatele, kes vastavad vajalikele tehnilistele ja õiguslikele tingimustele, ei anna selline abi eelist ühelegi kindlale ettevõttele, välja arvatud juhul, kui rikutakse riigihanke korraldamise eeskirju.

19. Keskkonnapoliitika

Prioriteetsete keskkonnaprojektide otsese toetamisega lihtsustab ISPA Horvaatia keskkonnapoliitika rakendamist ja ELi standarditega vastavusse viimist. Projekti väljatöötamisel ja rakendamisel saadud kogemused edendavad keskkonnasektori haldussuutlikkust. ISPA keskkonnaprojektid ja kogemused võimaldasid suurendada praegu IPA raames rahastatavate keskkonnaprojektide arvu.

20. Transpordipoliitika

Horvaatias rajati transpordivõrgud kooskõlas TINA (Transport Infrastructure Needs Assessment – transpordiinfrastruktuuri vajaduste hindamine) ja REBISiga (Regional Balkans Infrastructure Study – Balkani piirkonna infrastruktuuri uurimus) lähtuvalt üleeuroopalise tähtsusega transpordikoridoridest. Mitu neist läbib Horvaatia territooriumi, sealhulgas VII koridor (Doonau jõgi), X koridor (Salzburg-Ljubljana-Zagreb-Belgrad-Nis-Skopje-Veles-Thessaloníki, sealhulgas haru Xa) ning samuti V koridor, mille kaks haru asuvad Horvaatias (Vb – Budapest, Zagreb, Rijeka – ning Vc – Budapest, Sarajevo, Ploče). Nende võrkude põhjal kavandati ISPAga seotud riiklik transpordistrateegia. Selle tulemusena moodustab ISPA ainus transpordiprojekt osa TINA- ja REBIS-võrgust, st käsitleb võrkudega seotud lõigu, sõlme või juurdepääsu rajamist või taastamist. Üleeuroopaliste transpordivõrkude arendamine Horvaatias põhineb Kagu-Euroopa transpordi vaatluskeskuse (South East Europe Transport Observatory – SEETO) soovitustel.

Ühinemiseelsete rahastamisvahendite kooskõlastamine

21. Kooskõlastamine IPAga

Kuna regionaalarengu rahastamisvahendi raames tegelevad komisjoni samad talitused nii ISPA meetmete kui ka IPA programmide haldamisega, on tagatud meetmete tihe kooskõlastamine, rahastatavate meetmete vastastikune täiendavus ning poliitika järjepidevus.

Avalikustamine

22. Avalikustamismeetmed

2010. aasta juunis toimus ISPA järelevalvekomitee koosolek Karlovacis, kus ISPA raames toetatakse vee ja kanalisatsiooni sektori investeeringuid. Komitee korraldas pressikonverentsi ja külastas seejärel projektiga seotud ehitusplatsi. Lisaks teavitatakse kõikide projektide puhul ELi abist reklaamtahvlitel ning meedia vahendusel avalikustamismeetmete kaudu.

[1] Ühtegi projekti ei ole kiidetud heaks pärast 2006. aastat, mil ISPA programm lõpetati.

[2] Selleks et pikendada kulude abikõlblikkuse lõpptähtaega kuni 31. detsembrini 2011, tehti Ühtekuuluvusfondi ja endiste ISPA 2000–2006. aasta projektide lõpetamist käsitlevatesse suunistesse muudatusi, sarnased sätted kehtestati ka praegu Horvaatias rakendatavate ISPA projektide kohta. Nelja ISPA meetme rakendamist Horvaatias pikendati ühe aasta võrra.

[3] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1267/1999, 21. juuni 1999, millega luuakse ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 73).

[4] Artikkel kustutati 1. mail 2007 määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

[5] Käesoleva aruande koostamise ajal esitati komisjoni talitustele esialgseid järeldusi käsitlev teatis.

--------------------------------------------------