Euroopa Liit teeb pidevat tööd rahu saavutamiseks maailmas ning on juhtinud ja toetanud läbirääkimisi pingete vähendamiseks. 2016. aastal hõlmasid need Iraani tuumaprogrammi käsitleva ajaloolise tähtsusega rahvusvahelise kokkuleppe rakendamise alustamist ning Colombia valitsuse ja liikumise Fuerzas Armadas Revolucionarias de Colombia (Colombia Revolutsioonilised Relvajõud, FARC) vahelist rahukokkulepet.

2016. aasta üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia eesmärk on luua tugevama Euroopa saavutamiseks ühtne visioon ja ühine tegevus. Strateegias on sätestatud ELi peamised huvid ja põhimõtted ning esitatud üleilmsel tasandil usaldusväärsema, vastutustundlikuma ja reageerimisvõimelisema ELi tegevuskava, millest EL lähiaastatel oma tegevuses juhindub. ELi välistegevuse eesmärgid ja kestliku arengu tegevuskava 2030 visioon on täielikult kooskõlas ning kestliku arengu eesmärkidel on laiaulatuslik mõju ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia rakendamisele.

Euroopa Komisjon töötab selle nimel, et parandada juurdepääsu usaldusväärsetele ja säästlikele energiaallikatele kui keskkonnasäästliku majanduskasvu olulistele teguritele. 2016. aastal võetud kohustuste raames on Euroopa Komisjoni eesmärk parandada üle maailma 40 miljoni (Aafrikas 30 miljoni) inimese juurdepääsu energiale, suurendada taastuvenergiat üle maailma 6,5 GW (Aafrikas 5 GW) võrra ning vähendada 2020. aastani igal aastal CO2-heidet 15 miljonit tonni võrra (11 miljonit tonni Aafrikas).

Selleks et võidelda Malawis kliimamuutustega ja edendada kliimamuutustele vastupanuvõimelist põllumajandust, korraldas ülemaailmne kliimamuutuste liit põllumajandustootjate välikoolituse säästva põllumajanduse edendamiseks. Töö käigus õppimise meetodit kasutades on põllupidajad õppinud suurendama ja mitmekesistama oma tootlikkust, vähendama mulla degradatsiooni ning kaasanud sidususe tagamiseks sotsiaalseid tegevusi. Projektist saab kasu 43 000 haavatavat inimest 7200 kodumajapidamisest neljas piirkonnas.

Sooline võrdõiguslikkus ning naiste ja tütarlaste õiguste kaitse ja nende mõjuvõimu suurendamine on olnud ELi jaoks olulised juba loomisest alates. 2016.–2020. aasta tegevuskavas soolise võrdõiguslikkuse edendamise kohta välissuhete kaudu on sätestatud edasipüüdlik tegevusraamistik, eesmärgiga toetada sooliste aspektide kaasamist kõikidesse ELi programmidesse, valdkondlikesse ja poliitilistesse dialoogidesse partnerriikidega ja rahvusvahelistesse läbirääkimistesse ning tugevdada partnerlust kõikide asjaomaste sidusrühmadega. Tegevuskava hõlmab nelja põhivaldkonda: tütarlaste ja naiste füüsilise ja psühholoogilise puutumatuse tagamine, muu hulgas vägivalla ja kahjulike tavade kõigi vormidega võitlemise teel, majandusliku ja sotsiaalse mõjuvõimu suurendamine, naiste sõnaõiguse ja osalemise suurendamine ning institutsioonilise kultuuri muutmine.

Praegune ELi ja 79 Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigi (AKV riigid) vaheline Cotonou partnerlusleping kaotab kehtivuse 2020. aastal. Leping on olnud maailma kõige suurem, laiaulatuslikum ja kauakestvam geograafiline partnerlus. See on aidanud vähendada vaesust, suurendada stabiilsust ja integreerida AKV riike maailmamajandusse.

See edendab sidusat lähenemisviisi inimestele, planeedile, heaolule, rahule ja partnerlusele (ette nähtud kestliku arengu tegevuskavas 2030). Peamine eesmärk on endiselt vaesuse kaotamine, integreerides igakülgselt kestliku arengu sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnaalase mõõtme. Arengukonsensus kinnitab veelkord ELi pühendumust poliitikavaldkondade arengusidususele, mis eeldab arengukoostöö eesmärkide arvessevõtmist arenguriike tõenäoliselt mõjutavates tegevuskavades ning on oluline panus kestliku arengu eesmärkide saavutamisse partnerriikides.

2015. aasta novembris loodud Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond on uus rakendusvahend ebaseadusliku rände algpõhjustega tegelemiseks. Selle tulemusena on ELi tegevus paremini koordineeritud ja paindlikum ning EL suudab paremini reageerida tegelikele vajadustele kohapeal. Esimesel täistegevusaastal kiideti Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi raames heaks üle 100 projekti (kokku üle 1,5 miljardi euro).

ELi Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi Aafrika Sarve haru raames loodud parema rändehalduse programmi eesmärk on rände parem haldamine piirkondlikul tasandil. See saavutatakse suutlikkuse suurendamise programmide abil ning vahendite andmisega Hartumi protsessis (rände ja liikuvuse alast tõhustatud koostööd käsitlev pidev dialoog) osalevatele valitsusasutustele. Toetuse eesmärk on aidata luua ja kasutada statistilisi andmeid rände kohta, uurida inimkaubanduse ja inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise juhtusid, esitada nende eest süüdistus ja anda kuritegude toimepanijad kohtu alla ning tõhustada piirihaldust. Abi antakse ka inimkaubandust ja inimeste ebaseaduslikku üle piiri toimetamist käsitlevate tegevuskavade väljatöötamiseks, ohvrite kaitsmiseks ning teadlikkuse suurendamiseks ebaseadusliku rände ohtudest ning seadusliku rände ja liikuvuse võimalustest.

EL võttis mitmesuguseid meetmeid, et tegeleda Euroopasse jõudmise nimel eluga riskivate rändajate ja pagulaste kasvavast arvust tingitud probleemidega. 18. märtsi 2016. aasta ELi-Türgi avalduse ja Lääne-Balkani rändetee tõhusa sulgemise järel vähenes märkimisväärselt rändajate piiriületuste ja surmade arv. Nendest jõupingutustest hoolimata kaotas 2016. aastal teel Euroopasse elu rohkem rändajaid ja pagulasi kui kunagi varem, kusjuures surmajuhtude arv kasvas kiiresti just Liibüast alguse saaval Vahemere keskosa rändeteel. Rändevoogude paremaks juhtimiseks suurendas EL antavat toetust ja tõhustas läbirääkimisi kõigi rändeküsimustega tegelevate sidusrühmadega Liibüas.

Kavandatav Euroopa välisinvesteeringute kava on selge näide ELi kindlast tahtest täita oma tegevuskava eesmärgid. Välisinvesteeringute kava rakendab kestliku arengu eesmärkide täitmiseks tegevuskavas sätestatud uut laialdaste rakendamisvahendite lähenemisviisi. Uuest Euroopa Kestliku Arengu Fondist saab ELi peamine vahend avaliku ja erasektori investeeringute toomisel vaestesse ja nõrkadesse riikidesse. See esindab uut integreeritud viisi koostöö tegemiseks ELi partnerriikide, liikmesriikide, rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide, teiste toetajate ja erasektoriga, et tõhustada investeeringuid nii Aafrikas kui ka ELi naabruses, eesmärgiga edendada inimväärsete töökohtade loomist, soodustada kestlikku arengut ning tegeleda ebaseadusliku rände ja sundrände algpõhjustega.

Peale kindlate tegevuskavade on kestliku arengu eesmärkide täitmiseks vaja suuri investeeringuid, eelkõige arengumaades. Ametlikust arenguabist rahastatud toetused on endiselt hädavajalikud, kuid lisaks nendele tuleb leida muid vahendeid ja rahastamisallikaid, nagu riigisiseste ressursside kaasamine ja erasektori investeeringud. 2016. aastal toimus uuenduslike meetmete tegevuskava rakendamine, milles lepiti kokku 2015. aastal Addis Abebas toimunud arengu rahastamise kolmandal rahvusvahelisel konverentsil ning mis käsitleb kõiki rahastamisallikaid ja hõlmab koostööd paljudes küsimustes, sealhulgas tehnoloogia, teaduse, innovatsiooni, kaubanduse ja suutlikkuse suurendamise vallas.

Partnerriikide toetamine julgeolekusüsteemide ümberkujundamisel on valitsemistava tõhustamisel olulise tähtsusega. Põhivabaduste austamine ja erinevate rühmade, sealhulgas kõige haavatavamate rühmade julgeolekuvajaduste hindamine kaasamise teel on julgeolekusektori reformi toetava, kogu ELi hõlmava uue strateegilise raamistiku peamised eesmärgid .

Julgeoleku ja arengu seos

ELi stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend tegeleb julgeolekuga seotud kriisidele reageerimise vajadustega, mis on arengukoostöö eeltingimus. Rahastamisvahendi raames rahastatud meetmed edendavad julgeolekut, toetades vahendamisprotsessi, rahu kindlustamist, rahust tulenevast kasust osasaamist, võitlust ebaseadusliku relvakaubandusega, julgeolekusektorit ja muid seotud meetmeid.

2016. aasta juulis tehti stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi muutmise ettepanek, et võimaldada ELil laiendada rahastamisvahendi raames antavat abi ja rahastada suutlikkuse suurendamist julgeoleku ja arengu toetamiseks, pöörates programmide väljatöötamisel suuremat tähelepanu julgeoleku ja arengu vahelisele seosele. Muudatus võimaldab ELil pakkuda koolitust ja juhendamist, tarnida mittesurmavat varustust ja arendada taristuid ning toetada erandjuhtudel laiema julgeolekusektori reformi raames partnerriikide sõjalisi osalejaid või suutlikkuse suurendamist arengu ja arenguks vajaliku julgeoleku toetamiseks. See on kooskõlas kestliku arengu üldeesmärgiga, kui Euroopa Liit ja asjaomane partnerriik on ühel meelel selles, et selline lähenemisviis on keskse tähtsusega kestliku arengu jaoks vajalike tingimuste säilitamiseks või taasloomiseks, muu hulgas kriisi ja ebakindluse või ebastabiilsuse olukorras.

Humanitaarabi ja arengu seos

Euroopa Liit peab kriisiolukordadele vahetult reageerimiseks vajaliku humanitaarabi ning keskpika ja pikaajalise arengumeetme vahelist seost väga oluliseks. Humanitaarabi ja arengu seos on keeruline ning nõuab paremat koordineerimist.

Ühisele humanitaarabi ja arengu tegevuskavale on pikka aega osutatud kui hädaabi, taastus- ja arenguabi ühendamisele ja see on rahvusvahelise abi oluline eesmärk. Vajadust sellesse lähenemisviisi täiendavalt investeerida kinnitati uuesti nõukogu 12. mai 2016. aasta järeldustes ülemaailmse humanitaarabiteemalise tippkohtumise kohta.

Näiteks Daeshi-järgse Iraagi stabiliseerimisega seotud probleemide lahendamiseks peab reageerimine olema kiire ja koordineeritud. Seepärast on Euroopa Komisjon koordineerinud humanitaar- ja arenguabi meetmeid, et võtta pikaajalist arengut arvesse kohe protsessi alguses, ning Euroopa Komisjoni talitused on ühiselt koostanud laiaulatusliku tegevuskava, mis hõlmab kõiki hädaabi, taastus- ja arenguabi ühendamise põhimõtte kohaseid meetmeid ja kavasid, eesmärgiga teha ühise kavandamise raames tihedat koostööd liikmesriikide ja teiste sarnaselt mõtlevate rahastajatega.





3.Vastutus ja tulemused

Euroopa Komisjon kontrollib ELi rahvusvahelise koostöö ja arengu tulemuste raamistiku kaudu korrapäraselt ELi rahastatavaid meetmeid kõikjal maailmas ja annab nende kohta aru.

Ajavahemikus 2015. aasta keskpaigast kuni 2016. aasta keskpaigani lõppenud ELi rahastatud projektide ja programmidega saavutatust on märkimisväärsemad järgmised tulemused.

ELi meetmed – peamised 2016. aasta tulemused

Hea valitsemistava

923 000 inimest sai otsest kasu õigusabiprogrammidest, mis aitasid tagada õiguse õigusnõustajale ja õiguse õiglasele kohtumenetlusele ja seeläbi võrdsuse seaduse ees.

Konfliktide ennetamine, rahu tagamine ja julgeolek

314 000 inimest sai otsest kasu tsiviilprogrammidest, millega toetati konfliktijärgset rahu tagamist ja/või konfliktide ennetamist.

Säästev põllumajandus, toiduga kindlustatus ja toitumine

1 118 000 inimest sai kasu maapiirkondadele suunatud nõustamisteenustest, mille eesmärk oli anda nende toodetud saadustele lisaväärtust ning parandada sidemeid põllumajandustootjate ja turgude vahel.

Energia