ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 16.7.2009 
SEK(2009) 980 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile: 
 
Direktiivi 2004/67/EÜ (mis kä sitleb maagaasitarnete ki ndluse tagamise meetmeid) 
läbivaatamine 
 
MÕJU HINDAMISE kommenteeritud kokkuvõte  
 
{KOM(2009) 363 lõplik } 
{SEK(2009) 979  lõplik } 
 
 
 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile: 
 
Direktiivi 2004/67/EÜ (mis kä sitleb maagaasitarnete ki ndluse tagamise meetmeid) 
läbivaatamine 
 
MÕJU HINDAMISE kommenteeritud kokkuvõte  
 
{KOM(2009) 363 lõplik } 
{SEK(2009) 979  lõplik } 
 
ET 3   ET 1. P ROBLEEMI MÄÄRATLEMINE  
Komisjon esitas teises strateegilises  energiaülevaates ELi lähenemisviisi 
energiavarustuse kindluse  tagamisele, sealhulgas ELi viiepunktilise tegevuskava 
varustuskindluse ja solidaarsuse  tagamiseks energiavaldkonnas1. Kõnealune 
lähenemisviis ja tegevuskava on saanud ki ndla heakskiidu nõukogult, parlamendilt ja 
Euroopa Ülemkogult2 ning sidusrühmadelt3. Käesolevas mõjuhinna ngus käsitletakse 
kõnealuse tegevuskava ühte aspekti – kriisienn etuse ja kriisidele reageerimise sätete 
tugevdamine gaasivaldkonnas ning eelkõige direktiivi 2004/67/EÜ  (mis käsitleb 
maagaasitarnete kindluse tagamise meetmeid) läbivaatamine. 
Kõnealuse direktiivi, nagu ka varasemate ja hilisemate gaasi siseturgu käsitlevate 
direktiivide peamine mõte on, et gaasi sisetu rg peaks olema enamiku gaasitarnehäirete 
leevendamiseks küllaldaselt hästitoimiv ja paindlik ning piisav a infrastruktuuriga. 
Selliste häirete jaoks, millega turg ei suuda toime tulla, kehtestati 2004. aasta direktiiviga 
hädaolukorra meetmete raamistik, mis on kooskõ las siseturuga. Selline keskendumine nii 
turu toimimisele kui ka vajaduse korral hä daolukorra meetmetele on gaasivarustuse 
kindluse Euroopa poliitika põhitunnus.  
Viimastel aastatel on Euroopa gaasivar ustuse kindluse valdkonnas toimunud palju 
muutusi. Süveneb sõltuvus impordist ning sama s suurenevad ka tarnimise ja transiidiga 
seotud riskid. Venemaa ja Ukraina vahel jaanuaris 2009 puhkenud g aasikriis tõi kaasa 
ühendusse kulgevate gaasitarnete enneolematu hä ire, mis oli varasematest häiretest palju 
tõsisem. Kaheks nädalaks katkes 30 % Eu roopa impordist. Selline gaasitarnehäire 
stsenaarium on nüüdseks tõenäoline. Olukord on muutunud ka Euroopa piires. Suureneb 
kaugtransporditorude kaudu tarnitava gaasi os atähtsus ja areneb gaasi siseturg ning 
seetõttu levivad gaasitarnehäire te tagajärjed kiiresti suures  osas Euroopas; samas on gaasi 
siseturg üha tõhusam vahend gaasitarnehäiret e leevendamiseks. Kuna suureneb Euroopa 
mõõte tähtsus, on varustuskindluse tagamise ks vaja asjakohast õiguslikku raamistikku 
ELi tasandil. 
Põhiküsimusi on kaks. Esimene küsimus on, kas gaas i siseturg aren eb piisavalt kiiresti, et 
leevendada gaasitarnehäireid (näiteks sellis eid, nagu toimus jaanuaris 2009). Kas on vaja 
ajakohastatud norme või muid stiimuleid? Teine küsimus on seotud sellega, kui tõhusad on hädaolukorda käsitlevad sätted, mida praegu rakendatakse liikmesriikide, piirkondlikul ja ELi tasandil ning milline on nende mõju solidaarsusele ja gaasi siseturu suutlikkusele häireid leevendada. Kas on vaja paremat korraldust?  
Jaanuaris 2009 puhkenud gaasikriis demonstree ris praktikas, kuidas gaasitarnehäired 
mõjutavad Euroopat ja kuidas Euroopa neil e reageerib. Selleks ajaks kui Venemaalt 
pärinevad tarned jõudsid Ukraina kaudu t aas Euroopasse, olid puuduvad tarned Euroopas 
võetud meetmete abil suures osas kompenseer itud. Samal ajal näitas kõnealune kriis, et 
                                                
 
1 KOM(2008)781, „Teine strateegiline energiaülevaade – ELi tegevuskava varustuskindluse ja 
solidaarsuse tagamiseks  energiavaldkonnas”. 
2 Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2009. aasta resolutsioon teise strateegilise energiaülevaate kohta 
(2008/2239(INI)); energeetika nõukogu järeldused, 19. veebruar 2009 (6692/09); eesistujariigi 
järeldused, 19. märtsi 2009. aasta Euroopa Ülemkogu. 
3 Vt avalikku arutelu käsitlev aruanne 5. lisas. 
 
ET 4   ET selleks et vältida ta rnehäirete muutumist kriisiks , on kogu Euroopas endiselt vaja 
infrastruktuuriinvesteeringui d (nt hoidlad, vastassuuna vood, mõned uued ühendustorud), 
ning et täiendav turuintegrat sioon aitaks suurendada varu stuskindlust. Tekkinud on ka 
küsimus, kas liikmesriikides rakendatavad hädaolukorra meetmed on vastavuses siseturuga. Kõnealune gaasikriis rõhutas mõlema tõstatatud küsimuse tähtsust.  
Lisaks riskidele, mis kaasnevad alainvesteer imisega infrastruktuuri ja tarnetesse, mis 
peaksid olema häirete leevendamiseks ja seega kriiside vältimiseks kättesaadavad, esineb puudusi ka seoses õigusnormide või nende rakendamisega. Mõisted, mida 2004. aasta 
direktiivis kasutati hädaolukorraks valmistumise ja varustuskindluse normide määratlemiseks, ei ole praeguses olukorras en am piisavalt täpsed ega tõhusad. Lisaks 
näidati direktiivi 2004/67/EÜ rakendamist käsitlevas komisjoni aruandes,
4 et direktiivi on 
ELis ebaühtlaselt rakendatud.  Euroopa gaasivarustuskindluse tagamise  ebatõhusa korralduse tõttu kannatavad 
lõppkokkuvõtteks Euroopa kodanikud  (kes kasutavad gaasi s öögitegemiseks ja kütteks 
otse või kaugküttesüsteemide kaudu ning kellest paljud kasutavad gaasipõhist elektrienergiat) ja tööstus  (nt elektrisektor ning keemia- ja väetisetööstus). 
Varustuskindlusega seotud kulud kajastuvad ta valiselt tariifides, kuid häirete mõju on 
tõenäoliselt palju suurem. Kui Euroopa gaasivarustuse kind luse korraldus  on jätkuvalt 
ebapiisav, võib selle tagajärjel kaduda arvukalt töökohti. Samuti võib see oluliselt 
mõjutada keskkonda, kliimat ja säästvat arengut . Ebakindlad gaasitarned toovad kaasa 
suurema vajaduse asenduskütuste järele, mi s tekitavad sageli rohke m süsinikdioksiidi. 
Kahtlused varustuskindluse suhtes võivad tä hendada, et gaasil on oodatust väiksem roll 
tõhusale, vähe süsihappegaasi tekitavale en ergiasüsteemile üleminekul, eriti ajal, mil 
taastuvenergia ei ole ve el konkurentsivõimeline.  
2. S
UBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Energiavarustuse kindluse küsimuse lisamine Lissaboni lepingu energi aalasesse artiklisse 
ja teise strateegilise energiaülevaate heakskiitmine viitavad sellele, et ELil on täita ülesanded, mis on kooskõlas energi a väljaareneva siseturuga.  
Energia siseturu kolmanda paketi vastuvõtmisega tugevdatakse turgu.  Olukorras, mil 
liikmesriikide turge integreeritakse, ei saa varustuskindlust enam käsitada küsimusena, millega tuleks tegeleda eelkõige siseriikli kul tasandil. Asjaomaste ELi õigusaktide 
õiguslik alus ei tohiks seega enam olla lahutatud ELi asutamislepinguga kehtestatud 
siseturueeskirjadest. Kõik ettepanekud peaksid põhinema artiklil 95 kooskõlas energia 
siseturu (mida ettepanekud ilmselt laiendava d) õigusliku alusega. Kõnealune artikkel on 
2005. aastal vastuvõetud, energiavaldkonda käsitleva samalaadse vahendi 
(direktiiv 2005/89/EÜ) õiguslik alus. 
Ükski liikmesriik ei saa üksinda tegutsedes kindlustada gaasivarustuse kindluse 
tagamiseks piisavat õiguslikku raamistikku ega investeeringuid siseturul. Seda võimaldavad vaid ELi tasandil võetavad m eetmed. Ükski liikmesriik ei saa üksinda 
tegutsedes tagada, et kõik liikmesriigid ra kendavad tõhusaid sätteid gaasivarustusega 
seotud hädaolukordade lahendamiseks. Li saks võivad liikmesriikide üksikud ja 
kooskõlastamata meetmed pidurdada si seturu edasist arengut, põhjustada 
diskrimineerimist ning ohustada teiste  liikmesriikide varustuskindlust. 
                                                
 
4 Direktiivi 2004/67/EÜ rakendamise hindamise aruanne, november 2008. 
 
ET 5   ET 3. EL I ALGATUSE EESMÄRGID : MIS ON POLIITIKA PEAMISED EESMÄRGID ?  
Poliitika üldine eesmärk on tagada Euroopas piisav valmisolek  gaasitarnehäiretega 
toimetulekuks. Nõrkused, mis ilmnesid 2009. aasta gaasikriisi ajal, tuleb kõrvaldada 
kiiresti enne uute kriiside puhkemist.  
Kõnealuse algatusega täiendatakse siseturu kolmandat paketti, millega muudetakse turg 
läbipaistvamaks, hõlbu statakse piiriülest kaubandust ja investeerimist ning aidatakse 
kaasa suuremale solidaarsusele liikmesriikide vahel.  
Kahe kindlaksmääratud küsimusega kooskõ las on algatusel järgmised täpsed 
tegevuseesmärgid: 
i) luua vajalikud stiimulid investeeringuteks infrastruktuuri ja gaasi ning kindlustada 
turu hea toimimine, et saavutada gaas i siseturu piisav paindlikkus enamiku 
gaasitarnehäirete leevendamiseks;  
ii) teha Euroopas tõhusat koostööd g aasivarustusega seot ud hädaolukordade 
lahendamisel, kasutades hädaolukorra lahe ndamise eelnevalt kindlaksmääratud kavasid, 
millesse on kaasatud kõik osalised liikmesriikide ja ELi tasandil ning mille eesmärk on aidata toime tulla kriisidega, mille ulatus sarnaneb jaanuaris 2009 toimunule.  
4. V
ÕIMALIKUD TEGEVUSSUUNAD : MILLISEID TEGEVUSSUUNDI ON KAALUTUD JA 
MIDA ON ÜKSIKASJALIKULT HINNATUD ?  
Määratletud on viis võ imalikku tegevussuunda. 
1. ELi tasandil uusi meetmeid ei võeta 2. Direktiivi 2004/67/EÜ järgimise parem tagamine 3. Tööstusharu vabatahtlikud meetmed 4. Uus direktiiv 5. Uus määrus Praeguse lähenemisviisi jätkamise korral (ELi  tasandil uusi meetmeid ei võeta) on 
võimalik, et järgmistel aastatel saavutatakse  eesmärgid osaliselt, vaadates läbi nõukogu 
määruse (EÜ) nr 736/96, milles käsitletakse te avitamist investeerimisprojektidest nafta-, 
maagaasi- ja elektrisektorites, ning kasu tades energia siseturu kolmandat paketti, 
Euroopa majanduse elavdamise kava, ül eeuroopaliste energiavõrkude (TEN-E) 
programmi, gaasivarustuse kindlust käsitlev at 2004. aasta direktiivi ja jaanuaris aset 
leidnud gaasikriisile järgnenud koostööd häda olukorraks valmistumise vallas. Kuna 
energia siseturu kolmas pakett võetakse tä ielikult kasutusele alles 2011. aastal ja uus 
gaasivarustushäire võib puhkeda igal ajal , on võrkude arendamise planeerimise alane 
koostöö juba alanud. Siiski on vaieldam atult vaja selgeid ELi suuniseid ja 
toetusmeetmeid, nt leping, milles käsitletakse varustuskindlusnorme seoses infrastruktuuridega, et reguleerivad asutus ed ja ülekandesüsteemi haldurid saaksid 
liikmesriigi, piirkondlikul ning ELi tasandil lahendada keerulised küsimused: millised 
lisainvesteeringud on kõige ot starbekamad ja kes peaks need kinni maksma. 
Varustuskindluse kehtivad normid, mis on sätestatud 2004. aasta direktiivis, ei ole piisavalt täpsed.  
 
ET 6   ET Seoses teise tegevussuunaga selgus 2004. aasta direktiivi rakendamist käsitlevast 
komisjoni aruandest, et  tulemused ja rakendamine on ebaühtlased. Kuna selliseid 
ebatäpseid norme ja ebaselgeid kohustusi on võimatu rangelt jõustada, ei ole teist 
võimalust (direktiivi 2004/67/EÜ järgimis e parem tagamine) üksikasjalikumalt 
analüüsitud.  
Mõni gaasivarustusega seotud sidusrühm võib võtta vabatahtlikke meetmeid, mis on 
suunatud varustuskindluse mõnele sellisele aspe ktile, mida ei ole direktiivis piisavalt 
käsitletud. Niisuguseid algatusi on ka j uba tehtud. Vabatahtlike meetmete puudus on, et 
turujõududele tuginemine gaasivarustuse ki ndluse tagamiseks on tõhus vaid piiratud 
määral. Hädaolukorra lahendamise meetmeid ei  saa jätta turu hoolde. Veel üks miinus 
on, et tagada ei saa kõigi osalejate kaasamis t. Varustuskindluse paljud aspektid eeldavad 
ühiseid jõupingutusi. Tööstush aru poolt normide väljakujund amiseks tehtava töö tulemus 
peaks olema siduv instrument. Sel põhjusel ei ole kolmandat võimalust üksikasjalikumalt 
analüüsitud.  
Neljanda ja viienda poliitikavõimaluse ga lisatakse uusi elemente: selged 
varustuskindluse normid ja kindlus, et need täidetakse ning hädaolukorra lahendamise 
täpselt määratletud kavad liikmesriikide ja ELi tasandil. P unktides 5 ja 6 on 
üksikasjalikult hinnatud neid  kahte poliitikavõimalust ni ng esimest tegevussuunda, mille 
kohaselt ELi tasandil uusi meetmeid ei võeta.  
5. M ÕJU HINDAMINE : MILLINE ON IGA TEGEVUSSUUNA PEAMINE MAJANDUS -, 
KESKKONNA - JA SOTSIAALNE MÕJU , EELKÕIGE NENDE 
(KVANTIFITSEERITUD /RAHALINE ) KASU JA MAKSUMUS (SH HINNANGULINE 
HALDUSKOORMUS NING AVALIKU HALDUSE ASUTUSTE MUUD KULUD , MIS ON 
SEOTUD EESKIRJADE TÄITMISEGA JA RAKENDAMISEGA )?  
Mõlema väljavalitud tegevussuuna majanduslikuks mõjuks on peamiselt 
investeerimiskulud ning n-1 normi ja ennetava te tegevuskavade rakendamisest tulenevad 
hüved. N-1 normi esialgsed arvutused võiv ad aidata hinnata seda, kuidas tuleb 
infrastruktuure ja varustust kogu Euroopas parandada, et vähendada kontrollimatute 
gaasitarnehäirete ohtu. Järgmises graafikus  on esitatud Euroopa majanduse elavdamise 
kava alusel abikõlblikud projektid (vastassuunavoogudega seotud projektid on andmete 
puudumise tõttu välja jäetud).  
LIIKMESRIIKIDE N -1 NÄITAJA ESIALGNE ARVUTUS : 
 
 
 
ET 7   ET 0%50%100%150%200%250%300%
DK GR DE BE SK AT PL NL LV CZ EE ES IT HU FR UK RO SE LU PT BG SI LT IE FI EUN-1
Normal EERP
 
Enamikus liikmesriikidest on peamiseks infrastruktuuriks („1” näitajas n-1) peamine 
impordiks kasutatav torustik. Ühendkuningrii gis, Madalmaades ja Taanis on selleks 
peamine tootmiskäitis. Hispaanias ja Portuga lis on selleks veeldatud maagaasi peamine 
terminal. Paljudes importivates riikides on gaasi hoidmine küll tähtis, kuid tavaliselt on 
peamine impordiks kasutatav torustik suurema võimsusega kui peamine hoidla.  Esialgsest arvutusest selgub, et üheksa liikmesr iiki ei täida n-1 normi. Need liikmesriigid 
on erinevates olukordades ja võivad ra kendada mitmesuguseid varustuskindluse 
meetmeid. Vajalikust infrastruktuurist saab hea ettekujutuse. Paljud või lausa enamus vajalikest infrastruktuuripr ojektidest on Euroopa majanduse elavdamise kava alusel 
abikõlblikud projektid. Euroopa majanduse elavdamise kavaga on 
gaasiinfrastruktuuriprojektid e toetuseks ette nähtud kokku 1440 miljonit eurot kahe aasta 
jooksul, millega kaetakse kõige rohkem 50 % abikõlblike projektide kuludest. Kui n-1 
normi kohaldataks kogu Euroopas, kuluks seega investeerimiseks mõni miljard eurot. Kui aga projektid on Euroopa majanduse elavda mise kava raames juba käivitatud, on 
kogu Euroopas n-1 normi kohaldamisega seotud täiendavad investeerimiskulud 
väiksemad.  Tekiks positiivne koostoime siseturuga tänu investeeringustiimulite tugevdamisele, 
varustuskindluse kohustustega seotud võrds ete võimaluste loomisele ning selliste 
hädaolukordade selgele piiritlemisele, mille puhul tuleks kasutada mitte-turupõhiseid vahendeid. Infrastruktuuri täiustused, na gu paindlikumad võrkudevahelised ühendused, 
peaksid parandama kaubandusvõimalusi, sise turu likviidsust ja hinnakujundust ning 
varustuskindlust.  Äriühingute ja avaliku halduse asutuste kulud seoses mõlema väljava litud poliitikavaliku 
haldamisega oleksid väikesed võrreldes  investeerimis- ja muude kuludega.  
Seoses töökohtade arvuga viitab gaasi suur  tööstuslik kasutus sellele, et kui puudub 
usaldus gaasitarnete suhtes, võib selle otse sel tagajärjel kaduda töökohti. Tööstusele 
(väetise ja muude kemikaalide tootmine) ku lub ligikaudu 25 % ELi gaasitarbimisest.  
 
ET 8   ET Keskkonnale avaldab mõju asjaolu, et eb apiisavate gaasitarnetega soodustatakse 
asenduskütuste ajutist kasutust. Elektritootmise s tähendaks see ajal, m il taastuvenergia ei 
ole veel konkurentsivõimeline, tehtud ei ole vajalikke võrguarendusi ning 
süsinikdioksiidi kogumine ja sekvestreerimine ei ole veel turul kättesaadavad, suuremaid 
investeeringuid söeküttel töötavatesse el ektrijaamadesse ning suuri süsinikdioksiidi 
heitkoguseid tekitavate tehnoloogia liikide jätkuvat kasutust.  
6. T EGEVUSSUUNDADE VÕRDLUS : MILLIST TEGEVUSSUUNDA MILLISTE 
KRITEERIUMIDE /PÕHJENDUSTE ALUSEL EELISTADA ?  
Praeguse lähenemisviisi jätkamise ja kahe väljavalitud poliitikavõimaluse mõju võib 
võrrelda järgmiselt:  
Poliitikava
lik Kas aitab eesmärke 
tõhusalt saavutada? Tõhusus Sidusus 
ELi 
tasandil uusi meetmeid ei võeta Võib osaliselt anda 
soovitud tulemusi energia siseturu kolmanda paketi, Euroopa majanduse elavdamise kava ja TEN-E programmi kasutuse ning hädaolukorraks valmistumise koostöövajaduse teadvustamise kaudu. Probleem on aga ajastamisega, kuna energia siseturu kolmas pakett võetakse täielikult kasutusele alles 2011. aastal. Ka võib ülekandesüsteemi halduritel ja reguleerivatel asutustel olla raskem võrku arendada, kuna puuduvad infrastruktuuridega seotud selged varustuskindlusnormid. Tõenäoliselt on vaja 
toetada kolmanda paketi rakendamist, eelkõige võimalike gaasitarnehäirete hindamine ELi tasandil ja praktilised suunised reguleerivatele asutustele; varustuskindluse kehtivad normid, mis on sätestatud 2004. aasta direktiivis, ei ole piisavalt täpsed. Ei ole asjakohane 
Direktiivi 
läbivaatamine  Jah Täpselt suunatud, 
piiratud investeerimiskulud, samuti turuosaliste meetmed, mis on sama täpselt suunatud ja võetud võrdsetes Mõjutaks positiivselt energia 
siseturu arengut ja toimimist, keskkonda (vähendades eelkõige suuremaid heitkoguseid tekitavate asenduskütuste plaanimata kasutust), gaasi kasutava 
 
ET 9   ET tingimustes; 
turuosalistele väheneks piirangud varustuskindlusesse investeerimisel, mis vähendaks omakorda avaliku halduse asutuste ja üldsuse koormust; koormus avaliku halduse asutustele seoses hädaolukorra lahendamise sätetega.  tööstuse konkurentsivõimet ja 
töökohtade arvu sellises tööstuses ning kodumajapidamisi.  
Uus määrus   Jah Saaks direktiivi 
läbivaatamisega võrreldes kiiremini kasutusele võtta; tõsine gaasitarnehäire võib puhkeda igal ajal; samuti otsesem mõju turuosaliste meetmetele ja investeeringutele; aitaks tõhusamalt leida hädaolukordadega toimetulekuks konkreetseid koostöölahendusi, millega kaasneks selge koostöökohustus; sarnane koormus avaliku halduse asutustele seoses hädaolukorra lahendamise sätetega.  Kui saavutatav, kaasaks 
otsesemalt avaliku halduse asutusi ja turuosalisi gaasivarustuse küsimuse lahendamisse ELi tasandil ning aitaks vastavad süsteemid varem kehtestada; kulud ei oleks oluliselt erinevad direktiivi läbivaatamisega kaasnevatest kuludest.  
 
Mõlema väljavalitud poliitikavõimaluse maja ndus-, keskkonna- ja sotsiaalne mõju oleks 
sarnane võrreldes praeguse lähenemisviisi jätkamise (ELi tasandil uusi meetmeid ei võeta) mõjuga. Nende suurim erinevus on ra kendamise kiirus ja tõhusus. Määrus on 
tõenäoliselt tõhusam (turuosalistele m ääratakse selged kohustused), õiglasem 
(varustuskindluse kohustustega seotud võrdsed võimalused) ning selle saaks kiiremini 
kehtestada ja jõustada.  
 
ET 10   ET 7. 7.  JÄRELEVALVE JA HINDAMINE : KUIDAS TEHA KINDLAKS TEGELIK KULU JA 
TULU NING SAAVUTADA SOOVITUD MÕJU ? 
Energia siseturu jaoks on kehtestatud aruand lus- ja järelevalves üsteem. Lisaks võiks 
laiendada gaasi koordineerimisrühma ülesandei d, et lisada korrapärane  järelevalve- ja 
hindamistegevus, mis lähtub liikmesriikide ri skihinnangute kavandatud läbivaatamistest. 
Varustuskindlusega seotud riskide hindamisi  peaks toetama analüüsimine ELi tasandil.