Sarnaseid erandeid, millega vabastatakse käibemaksust maksukohustuslased, kelle aastakäive jääb allapoole teatavat künnist, nagu on sätestatud käibemaksudirektiivi artiklites 285 ja 287, on tehtud ka teistele liikmesriikidele. Madalmaadel lubati kohaldada 25 000 euro suurust künnist, Itaalial 30 000 euro suurust künnist, Belgial 25 000 euro suurust künnist ning Luksemburgil 35 000 euro suurust künnist, Poolal, Lätil ja Eestil lubati kohaldada 40 000 euro suurust künnist, Leedul 55 000 euro suurust künnist, Horvaatial 45 000 euro suurust künnist, Itaalial 30 000 euro suurust künnist, Sloveenial 50 000 euro suurust künnist ning Rumeenial 88 500 euro suurust künnist.

Käibemaksudirektiivi kohaldamisega seotud erandite kehtivus peaks alati olema ajaliselt piiratud, et oleks võimalik hinnata nende erandite mõju. Lisaks on Ungari taotletud erimeetme kehtivusaja pikendamine kuni 31. detsembrini 2024 kooskõlas direktiivi (EL) 2020/285 nõuetega. Kõnealuses direktiivis on sätestatud, et liikmesriigid peavad kohaldama alates 1. jaanuarist 2025 siseriiklikke õigusnorme, mis neil tuleb selle direktiivi järgimiseks vastu võtta.

Kavandatud meede on seega kooskõlas käibemaksudirektiivi sätetega.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Komisjon on pidevalt rõhutanud, et väikeettevõtjate jaoks on vaja kehtestada lihtsamad eeskirjad. Sellega seoses võttis komisjon 2020. aasta märtsis vastu VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks, milles ta kohustus jätkama tööd VKEde koormuse vähendamiseks. Eesmärk vähendada VKEde regulatiivset koormust on üks selle strateegia tugisambaid. Eelarve-eeskirjade seisukohast on kõnealune erimeede nende eesmärkidega kooskõlas. Samuti on see kooskõlas majanduse taastamise strateegiat toetava õiglase ja lihtsa maksustamise 2020. aasta tegevuskavaga, milles tunnistatakse, et maksukohustuste täitmisega seotud kulud on ELis endiselt suured ning et nõuete täitmisega seotud kulud on väikeste ettevõtete puhul tavaliselt oluliselt suuremad kui suurte ettevõtete puhul.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Käibemaksudirektiivi artikkel 395.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Võttes arvesse käibemaksudirektiivi sätet, millel ettepanek põhineb, kuulub ettepanek Euroopa Liidu ainupädevusse. Seepärast subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata.

•Proportsionaalsus

Otsus käsitleb liikmesriigile tema enda taotlusel antud luba ja sellega ei määrata kohustusi.

Erandi piiratud ulatust arvestades on erimeede proportsionaalne taotletava eesmärgiga, st lihtsustada maksukogumist väikeste maksukohustuslaste ja maksuhalduri jaoks.

•Vahendi valik

Kavandatav vahend: nõukogu rakendusotsus.

Käibemaksudirektiivi artikli 395 kohaselt on erandi tegemine ühistest käibemaksueeskirjadest võimalik vaid komisjoni ettepaneku põhjal nõukogus ühehäälselt antud loa alusel. Nõukogu rakendusotsus on kõige sobivam õigusakt, kuna selle saab adresseerida ühele liikmesriigile.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Konsulteerimine sidusrühmadega

Sidusrühmadega ei konsulteeritud. Käesolev ettepanek põhineb Ungari esitatud taotlusel ja käsitleb ainult kõnealust konkreetset liikmesriiki.

•Mõju hindamine