Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (taotlus EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal) /* COM/2014/0734 final - 2014/ ( ) */





SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST 1. Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF” või „fond”) rahaliste toetuste saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013 mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006[1] (edaspidi „EGFi määrus”). 2. Belgia ametiasutused esitasid taotluse EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal, et saada fondist rahalist toetust seoses Belgias Liège’is asuvas ettevõttes ArcelorMittal Liège S.A toimunud koondamistega. 3. Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE EGFi taotlus: || EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal Liikmesriik: || Belgia Asjaomane piirkond / asjaomased piirkonnad (NUTS 2. tasand): || Liège’i provints (BE 33) Taotluse esitamise kuupäev: || 22.7.2014 Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev: || 4.8.2014 Lisateabe nõudmise kuupäev: || 24.7.2014 Lisateabe esitamise tähtaeg: || 16.9.2014 Hindamise lõpuleviimise tähtaeg: || 9.12.2014 Sekkumiskriteerium: || EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt a Põhiettevõte: || ArcelorMittal Liège S.A. Majanduse tegevusala sektor (NACE Rev. 2 osa)[2]: || 24 (metallitootmine) Tütarettevõtjate, tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate arv: || Puuduvad Vaatlusperiood (neli kuud): || 1. jaanuar 2014 – 1. mai 2014 Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arv vaatlusperioodil (a): || 752 Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arv enne või pärast vaatlusperioodi (b): || 533 Koondamisi kokku (a + b): || 1 285 Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate hinnanguline koguarv: || 910 Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes): || 2 575 900 EGFi rakendamise eelarve[3] (eurodes) || 76 578 Kogueelarve (eurodes) || 2 652 478 EGFi toetus eurodes (60 %) || 1 591 486 TAOTLUSE HINDAMINE Menetlus 4. Belgia ametiasutused esitasid taotluse EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal 22. juulil 2014, s.o 12 nädala jooksul alates allpool kirjeldatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon saatis Belgia ametiasutustele esmakordsed järelepärimised 24. juulil 2014 ja teavitas kahe nädala jooksul taotluse saamisest, s.o 4. augustil 2014, taotluse kättesaamist. Liikmesriik esitas lisateabe kuue nädala jooksul alates kuupäevast, mil saadi taotluse kättesaamise kinnitus. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12nädalane tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks viima lõpule hindamise taotluse vastavuse kohta rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 9. detsembril 2014. Taotluse rahastamiskõlblikkus Asjaomane ettevõte ja toetusesaajad 5. Taotlus esitati seoses ettevõttes ArcelorMittal Liège S.A. koondatud 1 285 töötajaga. Ettevõte tegutses NACE Rev. 2 kohaselt osasse 24 (metallitootmine) liigitatud majandussektoris. Asjaomases ettevõttes toimunud koondamised leidsid peamiselt aset NUTS[4] 2 tasandi piirkonnas Liège’i provintsis (BE33). Sekkumiskriteeriumid 6. Belgia ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on mõne liikmesriigi ettevõttes koondatud või oma tegevuse lõpetanud vähemalt 500 töötajat või füüsilisest isikust ettevõtjat, kaasa arvatud töötajad, kes on koondatud, või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on tegevuse lõpetanud nimetatud ettevõtte tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate juures. 7. Neljakuuline vaatlusperiood kestis 1. jaanuarist 2014 kuni 1. maini 2014. 8. Taotlus esitati seoses sellega, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul koondati[5] asjaomases ettevõttes 752 töötajat. Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine 9. Koondamiste arvutamise aluseks oli kuupäev, mil ettevõtja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta. Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad 10. Lisaks juba osutatud töötajatele kuuluvad rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate hulka 533 töötajat, kes koondati enne nelja kuu pikkust vaatlusperioodi. Kõik need töötajad koondati pärast kavandatavate koondamiste üldist väljakuulutamist 14. oktoobril 2011. Vaatlusperioodil toimunud ja töökohtade kaotamise põhjustanud sündmuse puhul on võimalik määratleda selge põhjusliku seose olemasolu, sest kõik koondamised on seotud sellesama 2011. aasta oktoobris alanud protsessiga, mille käigus hakati ettevõtte tegevust kokku tõmbama. 11. Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 1 285. Seos koondamiste ja maailmakaubanduses üleilmastumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste vahel 12. Selleks et näidata seost koondamiste ja maailmakaubanduses üleilmastumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel, väidavad Belgia ametiasutused, et terasetootmise sektorit, milles ArcelorMittal Liège S.A tegutseb, on tabanud olulised majanduslikud häired, eeskätt ELi turuosa oluline langus. 13. Ajavahemikus 2007–2013 vähenes EL 27 riikides toorterase tootmine 210,1 miljonilt tonnilt 166,2 miljonile tonnile[6] (−20,9 %; aastane kasvumäär oli negatiivne –3,8 %[7]), samas suurenes kogu maailmas toorterase tootmine 1 348,1 miljonilt tonnilt 1 649,3 miljonile tonnile (+22,3 %; kasvumäär oli aastas 3,4 %). Selle tagajärjeks oli, nagu näitavad ka Belgia ametiasutuste esitatud andmed, et aastatel 2007–2013 vähenes ELi osa terasetootmises järjepidevalt (ELi osa üleilmses terasetootmises oli 2007. aastal 16 % ja see vähenes 2013. aastaks 10 %-le). Tootmise vähenemine Euroopas oli suurem kui Ühendriikides või Venemaal ning vastupidine olukorrale Aasias, kus samal ajal toimus tootmise järsk suurenemine 56 %-lt 67 %-le. 14. Kõnealuste kaubandusstruktuuris aset leidnud muutuste mõju on süvendanud muud tegurid, näiteks terasenõudluse vähenemine ELi auto- ja ehitustööstuses majanduskriisi tõttu ning tootmiskulude (tooraine, energiatarbimise, keskkonnakaitse nõuete täitmisega seotud kulud jms) suhteline suurenemine. Need tegurid on kahjustanud ELi terasetööstuse konkurentsivõimet ning põhjustanud asjaomases sektoris viimastel aastatel hulgaliselt koondamisi, kuna mitu Euroopas tegutsevat terasetootjat on sulgenud tehaseid ja alustanud restruktureerimist[8]. Näiteks kahanes ajavahemikus 2008–2013 EL 27 riikide metallurgiatööstuses (Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE Rev. 2) osa 24 „Metallitootmine”) töötajate arv 280 000 võrra – 1,44 miljonilt 1,16 miljonile (−19,4 %). 15. Alates EGFi käivitamisest 2007. aastal on fondi taotluste seas olnud neli terasetööstusega seotud taotlust[9]. Kolm nendest taotlustest olid seotud maailmakaubanduses üleilmastumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutustega[10] ning üks ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga[11]. Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused 16. Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused on seotud ArcelorMittali grupi 2008. aastal esitatud teatega selle kohta, et grupi tegevus Euroopa Liidus korraldatakse põhjalikult ümber. Otsus tehti selle põhjal, et ettevõtte tootmisvõimsus Euroopas oli turu suundumusi arvestades liiga suur. Seega otsustas grupp lõplikult sulgeda Euroopas asuvast 25 kõrgahjust 10 ning kinni panna ka mitu tootmistehast. Viie aasta jooksul likvideeriti 33 000 töökohta, st umbes 25 % kõigist grupi töötajatest. 17. Belgia ametiasutused väitsid, et terase nõudluse vähenemine, tootmiskulude suhteline suurenemine (tooraine, energia, keskkonnakaitsega seonduvad piirangud jne) ning terase hinna langus (terastrosside puhul oli langus peaaegu 17 %) sundisid tootjat 2011. aastal oma toodangut vähendama ning tegema otsuse, et Liège’is asuv kõrgahi tuleb sulgeda. Tagajärjeks oligi kõigi 1 285 töötaja koondamine. Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele 18. Liège’i metallitöötlemissektor on viimastel aastatel väiksemaks muutunud, 2007. aasta 6 193 töökohast 40 ettevõttes oli 2012. aastal alles 4 187 töökohta 35 ettevõttes, seega vähenes sektori tööhõive 32 %. ArcelorMittali grupi kokkutõmbamise mõju oli kõige suurem, sest ArcelorMittali osakaal metallisektori kohalikus tööhõives oli 78,9 % ja tootmissektori tööhõives 14,3 %. 19. 2008.–2009. ja 2011. aasta finantskriiside mõju Vallooni majandusele on siiani tunda, ArcelorMittalis toimunud mahtude vähendamine toob piirkonnas kaasa uued koondamised. Liège’is registreeriti 2014. aasta mais 54 440 töötut, seega on töötuse määr 19,48 %. Neil isikutel on tihti madal kvalifikatsioon (49,9 % puudub keskharidus) ja 40,4 % on olnud töötud kauem kui kaks aastat. Liège’i tööhõive määr on Vallooni piirkonna madalaimate hulgas ja ulatub vaid 53,4 % (Vallooni piirkonna näitaja on 56,7 % )[12]. Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad 20. Meetmetes osalevate sihtrühma kuuluvate töötajate eeldatav arv on 910. Kõnealused töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt: Kategooria || Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arv Sugu: || mehed: || 871 || (96 %) || naised: || 39 || (4 %) Kodakondsus: || Euroopa Liidu kodanikud: || 910 || (100 %) || ELi mittekuuluvate riikide kodanikud: || 0 || (0 %) Vanusegrupp: || 15–24aastased: || 25 || (3 %) || 25–29aastased: || 37 || (4 %) || 30–54aastased: || 803 || (88 %) || 55–64aastased: || 45 || (5 %) || üle 64aastased: || 0 || (0 %) Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus 21. ArcelorMittalist koondatud töötajate toetuseks Belgia ametiasutuste korraldatava tegevusega seotud meetmetest kaasrahastatakse EGFi vahenditest vaid osa. Seega ei hõlma käesolev EGFi taotlus meetmeid, mis on Belgias kollektiivse koondamise menetlustest tulenevalt kohustuslikud ning kuuluvad ümberpaigutamistalituse tavapärase tegevuse alla (nt tugi töökohavahetusel, baaskoolitus, abi tööotsingul, karjäärinõustamine jne). 22. Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest. – Ümberpaigutamine Tugi/juhendamine/integreerimine: see teenusepakett põhineb ümberpaigutamistalituse tavapärasel tegevusel[13]. Neid teenuseid hakkab osutama FOREMi ametnikest koosnev töörühm (projektijuht, eri küsimustega tegelevad nõustajad) koostöös isikutega, kes asjaomaseid töötajaid varem esindasid ning kes täidavad nüüd tugiisiku (accompagnateurs sociaux) ülesandeid, innustavad töötajaid meetmetes osalema ja aitavad neid haldusmenetlustes. Töötajate omavahelise suhtluse edendamiseks osutatakse teenuseid kõikidele koondatud töötajatele selleks ettenähtud ruumides. Teenused hõlmavad kolme järgmist liiki tegevust: i) üldteave tööotsingumeetodite kohta (CV ja taotluskirja koostamine, veebipõhiste vahendite kasutamine jms), tööeeskirjade selgitamine (töökohavahetus, töötus, tööleping, pension), teadlikkuse suurendamine diskrimineerimise küsimustes, perspektiivikate kutsealade ja sektorite jms tutvustamine; ii) individuaalsed vestlused FOREMi nõustajaga (ülevaade oskustest, karjäärikava, juhendamine koolituste valimisel jms); iii) tasuta avatud juurdepääs tööotsinguvahenditele (internetiühendusega IT-vahendid, telefon, eridokumendid jms). Selles meetmes osalevad kõik 910 sihtrühma kuuluvat töötajat kuni 24 kuu jooksul. Tööotsingute lihtsustamine: FOREM korraldab ka sihipäraseid ettevõtmisi tööotsingu edendamiseks ning ümberpaigutamisprotsessis ilmnenud probleemide lahendamiseks. See meede hõlmab kohtumisi koondatud töötajate ja võimalike tööandjate vahel (tööjõu vajaduste ja pakkumise väljaselgitamiseks), külaskäike ettevõtetesse, kohtumisi personalispetsialistidega tööintervjuudeks valmistumiseks ning kogemuste vahetamist teiste töötajatega, kes on pärast kollektiivset koondamist juba ümber õppinud või töökoha leidnud. – Koolitus ja ümberõpe Tervikkoolitus: võimalik on pakkuda mitmesuguseid kutseõppekursusi, sõltuvalt kursuse liigist pakuvad koolitust kas FOREM, sektoripõhised kutseõppe- ja tehnoloogilise koolituse keskused (centres de compétences) või IFAPME[14]. Esimese sammuna aitavad FOREMi töötajad igal osalisel kindlaks määrata tööalased eesmärgid ning annavad neile nõu, millist kolmest koolitusmoodulist valida. Töötajad, kes sooviksid ümber õppida sellisel ametikohal töötamiseks, mis sarnaneb nende töökohaga ArcelorMittalis, saaksid osaleda mõnes erimoodulis või teatava spetsialiseerumisega moodulis (40 tundi), et kohandada ja ajakohastada oma pädevust, või täiendkursusel, mille kestel omandatakse uusi kvalifikatsioone (320 tundi) ning mis annab töötajatele võimaluse kandideerida muudele ametikohtadele tööstussektoris. Täiesti uude sektorisse või tegevusvaldkonda suundumiseks vajalikus ümberõppes osalemiseks saaksid töötajad minna kutseõppekursusele (keskmiselt 960 tundi) ning omandada asjaomase kutseala puhul nõutava pädevuse. Iga koolitusmooduli lõpus hinnatakse osalise uusi oskusi ning registreeritakse need. Olenevalt koolituse liigist ja pädevusvaldkonnast saavad osalised kas ametliku tunnistuse omandatud oskuste kohta (st pädevustunnistus), osavõttu kinnitava tõendi (pädevus või kutsealad, mille puhul puudub ametlik sertifitseerimisraamistik) või kinnituse oskuste omandamise kohta (oskused ja pädevus, mis ei ole omandatud ametlikel koolituskursustel). Ametliku sertifikaadi väljastamine omandatud oskuste kohta otsustatakse hindamistestidega, mille läbimisel antakse osalisele koolitusel omandatud oskuste sertifikaat (Certificat des Compétences Acquises en Formation – CECAF). Kinnitus oskuste omandamise kohta otsustatakse hindamistestidega, mille läbimisel antakse osalistele oskusi tõendavad dokumendid (titres de compétences). Kogemuste edasiandmine: kogenud töötajad saavad oma oskusi ja oskusteavet täiendada õpetajate või koolitajatena tehnilise hariduse valdkonnas. FOREM ja tehnilise hariduse eri kutsealade liidud töötavad välja koolituseelse erimooduli teadlikkuse suurendamiseks, et innustada teatavaid töötajaid kutseõpetajateks õppima. See moodul hõlmab konkreetse teabe ja tehnilise abi andmist, kohtumisi kutseõpetajatega ning külaskäike asjaomastesse asutustesse. Mooduli koolitus kestab kaheksa nädalat ning kava kohaselt peaks selles osalema umbes kümme töötajat. – Ettevõtluse edendamine Ettevõtte loomise toetus: FOREMi ettevõtlusnõustaja nõustab ja toetab töötajad, kes kaaluvad oma ettevõtte loomist. Toetus hõlmab peamiselt kahte tegevust: i) üldised teabetunnid, kus tutvustatakse ettevõtte loomise võimalusi, selgitatakse juriidilisi aspekte ning antakse teavet ettevõtte loomise toetavate meetmete kohta; ii) individuaalsed vestlused huvitatud töötajatega, mille käigus vaadatakse üle nende koostatud projektid ja viiakse nad kokku ettevõtlust toetavate asutuste ja teenuseosutajatega. Nõustaja teeb koostööd ümberpaigutamistalitusega, et aidata töötajaid äriprojekti koostamisel. Eeldatavasti tuleb teabetundidesse umbes 50 töötajat ning umbes 20 neist osalevad vestlusel ja järgnevas tegevuses. Ühisprojektide toetamine: nõustatakse ja toetatakse töötajad, kes võiksid kaaluda ühiselt sotsiaalettevõtte loomist. Selleks valitakse ümberpaigutamistalituse nõustajatele lisaks konkursikutse alusel välja erinõustajad. Toetus hõlmab ettevõtte loomise ja juhtimise algteadmiste alast teavitamist ja teadlikkuse tõstmist, samuti muud ettevõtlusalast koolitust (nt äriplaani ja põhikirja koostamine, turundus jne). Võidakse anda toetust äriprojektidega alustamise kulude katteks. Töötajad peavad esitama taotluse, kus kirjeldatakse projekti (nt töötajate oskused ja kogemused, teostatavusuuring, finantsanalüüs, turupotentsiaal, majanduskasvu väljavaated, sotsiaalmajanduslik kasu jne). Ümberpaigutamistalituse tugikomitee, kuhu kuuluvad tööandjate, ametiühingute ja FOREMi esindajad, hindab taotlusi ja otsustab, kas anda rahalist toetust või mitte. Iga projekti kaasatud töötaja võib saada toetust 5 000 eurot (kõigi osalevate töötajate toetus moodustab ühisvara). Toetust võib kasutada varustuse ostmiseks, turunduse-, reklaami-, nõustamis- ja koolitustegevuseks jne. Toetust haldab erinõustaja, kes annab FOREMile aru tehtud kulude kohta (esitab arved ja muud dokumendid). Eeldatavasti osaleb meetmes umbes 100 töötajat ja välja antakse viis toetust. 23. Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid. 24. Belgia asutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtted peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et rahaline toetus EGFist ei asenda ühtegi niisugust meedet. Hinnanguline eelarve 25. Hinnanguline kogumaksumus on 2 652 478 eurot, mis hõlmab 2 575 900 euro ulatuses kulusid individuaalsete teenuste osutamiseks ning 76 578 euro ulatuses kulusid ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandlusmeetmeteks. 26. EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 1 591 486 eurot (60 % kogukuludest). Meetmed || Osalejate hinnanguline arv || Hinnanguline kulu osaleja kohta (eurodes) (*) || Hinnanguline kogukulu (eurodes)(*) Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed) Ümberpaigutamine (Orientation professionnelle) - tugi/juhendamine/integreerimine (Reconversion/Insertion) -tööotsingute lihtsustamine (Dynamisation de la recherche d’emploi) || 910 150 || 2 054 300 || 1 869 000 45 000 Koolitus ja ümberõpe (Formations) - tervikkoolitus (Formations intégrées) - kogemuste edasiandmine (Transmission d'expérience) || 300 10 || 1 713 300 || 513 900 3 000 Ettevõtluse edendamine (Aide à la creation d'emploi) - ettevõtte loomise toetus (Autocreation d'emploi individuelle) - ühisprojektide toetamine (Soutien à l'emergence de projets colletifs) || 50 100 || 900 1 000 || 45 000 100 000 Vahesumma (a): || – || 2 575 900 (100,0 %) Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) || Kokku (b): || – || 0 || (0,00 %) EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed 1. Ettevalmistav tegevus, haldamine, kontroll ja aruandlus || – || 32 778 2. Teavitamine ja reklaam || – || 43 800 Vahesumma (c): || – || 76 578 (2,9 %) Kogukulu (a + b + c): || – || 2 652 478 EGFi panus (60 % kogukuludest) || – || 1 591 486 (*) Ümardamise tõttu ei ole kogusummad päris täpsed. Kulude rahastamiskõlblikkuse periood 27. Belgia ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 1. jaanuaril 2014. Punktis 22 osutatud meetmetega seotud kulud on seetõttu kõlblikud EGFist toetust saama alates 1. jaanuarist 2014 kuni 22. juulini 2016. 28. Belgia ametiasutused hakkasid kandma halduskulusid EGFi rakendamisega seoses alates 1. jaanuarist 2014. Ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandlusmeetmete kulutuste katteks võib seega saada EGFist toetust alates 1. jaanuarist 2014 kuni 22. jaanuarini 2017. Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega 29. Riikliku eelfinantseerimise või kaasfinantseerimise allikad on järgmised. Meetmete rakendamist eelrahastab FOREM. Ümberpaigutamistalituse tegevust ning FOREMi ja tema partnerite pakutavaid koolitusi Vallooni piirkonna omavalituse eelarvest. 30. Belgia ametiasutused on kinnitanud, et EGFist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest. 31. ESFist on varem antud rahalist toetust projektile (EnTrain – En Transition-Reconversion-Accompagnement), mille eesmärk oli töötada välja ümberpaigutamistalituste üldised pedagoogilised meetodid. Selle projekti raames saadud kogemustest on ilmselt kasu kavandatud meetmete rakendamisel. Menetlused, mida järgitakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajatega või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimisel 32. Belgia ametiasutused on andnud teada, et kooskõlastatud individuaalne teenustepakett on koostatud sihtrühma kuuluvate toetusesaajate esindajate ja sotsiaalpartneritega konsulteerides. Kõnealused meetmed määrati koostöös tööturu eri osapooltega kindlaks paljude arutelude ja mitme ettevalmistava kohtumise tulemusena ajavahemikus 2014. aasta veebruarist juunini. 33. Ümberpaigutamistalitus (cellule de reconversion) loodi spetsiaalselt kollektiivse koondamise menetlustest tulenevate kohustuste täitmiseks. Ümberpaigutamistalitust juhib komitee, millesse kuuluvad Vallooni tööhõive- ja koolitusteenistuste, FOREMi, ametiühingute ja sektoripõhiste kutseõppeasutuste esindajad. Haldus- ja kontrollisüsteemid 34. Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Üldise järelevalve ja kooskõlastamise tagab juhtkomitee, kus on esindatud kõik EGFi meetmete rakendamises osalevad organisatsioonid. EGFi rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, kes haldavad ja kontrollivad ESFi vahendeid. Korraldusasutusena tegutseb üks Vallooni-Brüsseli föderatsiooni (varem „Belgia prantsuskeelne kogukond”) ESFi asutuse talitus ning makseasutusena üks ESFi asutuse teine eraldiseisev talitus. Sertifitseerimisasutuse ülesandeid täidab Vallooni-Brüsseli föderatsiooni peasekretariaat ning vahendusasutus on FOREM. Asjaomase liikmesriigi kohustused 35. Belgia ametiasutused on esitanud kõik järgmiste tingimustega seotud nõutavad tagatised: – kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid; – riigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud[15]; – kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine; – kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; – EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele. MÕJU EELARVELE Eelarvet käsitlev ettepanek 36. Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)[16] artiklis 12 on sätestatud, et EGF ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). 37. Olles taotlust hinnanud EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku kasutada EGFi vahendeid summas 1 591 486 eurot, mis moodustab 60 % kavandatavate meetmete kogukuludest, et anda taotluse alusel rahalist toetust. 38. EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)[17] punktis 13. Seotud õigusaktid 39. EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 1 591 486 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale. 40. Koos EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu otsuse EGFi kasutuselevõtmise ettepaneku kohta. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (taotlus EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,[18] eriti selle artikli 15 lõiget 4, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[19] eriti selle punkti 13, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) on asutatud selleks, et osutada abi töötajatele, kes on koondatud, ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on lõpetanud oma tegevuse maailma kaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, määruses (EÜ) nr 546/2009[20] käsitletud ülemaailmse finants- ja majanduskriisi jätkumise tõttu või uue ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda. (2) Määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 12 kohaselt ei tohi EGF ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). (3) Belgia esitas 22. juulil 2014 taotluse EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses Belgias asuvas ettevõttes ArcelorMittal Liège S.A. toimunud koondamistega[21] ja saatis lisateavet, nagu on ette nähtud määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikega 3. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13. (4) Seetõttu tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Belgia taotluse rahuldamiseks rahalist toetust summas 1 591 486 eurot, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 1 591 486 eurot. Artikkel 2 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] ELT L 347, 20.12.2013, lk 855. [2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1). [3] Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4. [4] Komisjoni määrus (EL) nr 1046/2012, 8. november 2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34). [5] EGF määruse artikli 3 punkti a tähenduses. [6] Allikas: Maailma Teraseassotsiatsiooni väljaanne „Steel statistical Yearbook 2014”. [7] Üldine aastane kasvumäär. [8] Vt komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Euroopa konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku terasetööstuse tegevuskava (COM(2013) 407). [9] Vt EGFi andmebaasi http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=582. [10] EGF/2009/022 BG/Kremikovtsi (komisjon lükkas taotluse tagasi), EGF/2012/010 RO/Mechel (7. mai 2014. aasta otsus COM(2014) 255 (final)), EGF/2013/007 BE Hainaut steel (Duferco-NLMK) (COM(2014)..), EGF/2013/002 BE/Carsid (COM(2014)...). [11] EGF/2010/007 AT/Steiermark / Niederösterreich. 27. septembri 2011. aasta otsus 2011/652/EL (ELT L 263, 7.10.2011, lk 9). [12] Allikas: FOREM. [13] Ümberpaigutamistalitus (cellule de reconversion) on loodud spetsiaalselt kollektiivse koondamise menetlustest tulenevate kohustuste täitmiseks. [14] Vallooni piirkonna koolitusinstituut IFAPME (Institut wallon de Formation en Alternance et des indépendants et Petites et Moyennes Entreprises) pakub teooriat ja praktikat kombineerivat töökohaga seotud koolitust õpipoisiõppe kujul ning erikursusi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete juhtidele. [15] EGFist saadav rahaline toetus võimaldab Belgia ametiasutustel osutada töökohavahetusteenuseid kohustuslikest perioodidest pikema aja jooksul ning võtta lisameetmeid. EGFi toetusest kaetavate kulude arvutamisel võtavad Belgia ametiasutused arvesse õiguslike kohustustega ette nähtud perioodi jooksul võetud meetmeid (see kehtib üksnes ümberpaigutamisega (tugi/juhendamine/integreerimine) seotud meetme puhul). Kohustusliku perioodi jooksul osutatud töökohavahetusteenuste tundide arv arvatakse sihtrühma kuuluvatele isikutele osutatud töökohavahetusteenuste tundide koguarvust maha. [16] ELT L 347, 20.12.2013, lk 884. [17] ELT L 373, 20.12.2013, lk 1. [18] ELT L 347, 20.12.2013, lk 855. [19] ELT L 373, 20.12.2013, lk 1. [20] ELT L 167, 29.6.2009, lk 26. [21] EGFi määruse artikli 3 punkti a tähenduses.