LÜHENDID

EFTA : Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon

ESAC : Euroopa statistika nõuandekomitee

ESGAB : Euroopa statistika haldamise nõuandekogu

ESSC : Euroopa statistikasüsteemi komitee

Eurostat : Euroopa Liidu Statistikaamet

MEETS : Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika ajakohastamise programm

OLAF : Euroopa Pettustevastane Amet

KOKKUVÕTE

I. Üldsuse usaldus ELi statistika suhtes on ülimalt oluline liidus, kus poliitilised otsused peavad põhinema tõenditel ning kus üha rohkem otsuseid sõltub otseselt statistilistest andmetest või nendest tulenevatest näitajatest.

II. Kontrollikoda hindas, kas komisjon ja Eurostat on täiustanud usaldusväärse ja usutava ELi statistika koostamise protsessi. See sõltub sellest, kuidas järgitakse Euroopa statistika tegevusjuhiseid, mis sisaldavad statistika väljatöötamise, koostamise ja levitamise ning Euroopa statistikaprogrammi rakendamise standardeid.

III. Kontrollikoja auditi käigus leiti, et Euroopa statistika tegevusjuhiseid on ainult osaliselt rakendatud ning et nende täielik rakendamine on jätkuvalt raske ülesanne kõikidele, kes sellega Euroopa ja liikmesriikide tasandil seotud on. Tegevusjuhistes kehtestatakse ranged nõuded, kuid need ei sisalda tõhusaid kontrolli- ega jõustamisvahendeid.

IV. Piisavalt usaldusväärset teavet tegevusjuhiste Euroopa statistikasüsteemis rakendamise praeguse olukorra kohta ei ole võimalik saada. Komisjoni hiljutised algatused tegevusjuhiste täieliku järgimise hoogustamiseks on küll õige suund, kuid ebapiisavad kõikide küsimuste käsitlemiseks. Tegevusjuhiste järgimiskohustuse olemusest tulenevat ebamäärasuse probleemi pole lahendatud. Võimalike andmete ebaõige esitamise juhtude puhuks ei ole kontrollimehhanismi kehtestatud. Sõltumatu järelevalvefunktsiooni väljatöötamiseks ei ole tehtud ettepanekut.

V. Statistikaprogrammi 2008–2012 kavandamisega seotud vead pärsivad selle mõjusa kavandamis-, järelevalve ja aruandluse töövahendina kasutamist. Statistikaalase tegevuse prioriteetide suunamine uutele teemadele on osutunud eeldatust aeglasemaks. 2013.–2017. aasta programmi kavand on võimalus Euroopa statistikasüsteemi ümberkorraldamiseks, et muuta seda veelgi tõhusamaks ja paindlikumaks, eeldusel et sellele lisatakse iga-aastases kavandamises sätestatud täpsed eesmärgid ja vahe-eesmärgid, mida kontrollitakse süstemaatiliselt iga-aastase aruandluse käigus.

VI. Kontrollikoda soovitab kasutusele võtta Euroopa statistika, mis tagaks ametialase sõltumatuse, piisavad vahendid ning tõhusa järelevalve, sh karistused juhtudel, kui kvaliteedinõudeid ei järgita.

SISSEJUHATUS

ÜLDSUSE USALDUS EUROOPA STATISTIKA VASTU

1. Usaldusväärne ja usutav statistika on ülimalt oluline Euroopa Liidule usaldatud ülesannete täitmisel. Peaaegu kõikides valdkondades vajatakse statistikat aluslepingutega sätestatud poliitikasuundade sõnastamiseks, rakendamiseks ja hindamiseks ning ELi rahaliste vahendite kogumiseks ja eraldamiseks. Üha rohkem Euroopa poliitikasuundasid põhinevad otseselt statistikal ning statistilisi näitajaid kasutatakse üha enam poliitiliste otsuste või karistuste kehtestamisel.

2. Üldsuse usaldust Euroopa statistika suhtes ei saa iseenesest mõistetavaks pidada. Juba enne hiljutist kriisi ülemaailmses majanduses täheldati komisjoni poolt 2008. aasta aprillis avaldatud aruandes [1], et majandusalast statistikat mitteusaldatavate inimeste hulk (45%) oli peaaegu sama suur kui nende inimeste hulk, kes seda statistikat usaldasid (46%).

3. 2005. aastal ning uuesti 2010. aastal kinnitas Euroopa Ülemkogu oma üleskutseid täiustada ELi majanduse juhtimise tugevdamise nimel Euroopa statistika kvaliteeti [2]. Ülemkogu otsustas 2005. aastal muu hulgas, et tuleb keskenduda Eurostati operatiivse tegutsemisvõime, järelevalvevõimekuse, sõltumatuse ja arvepidamise arendamisele.

EUROOPA STATISTIKA KOOSTAMISE ÕIGUSRAAMISTIK

4. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 338 sätestatakse, et statistilised andmed peavad vastama erapooletuse, usaldusväärsuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja statistilise konfidentsiaalsuse standarditele. Pealegi ei tohi statistika koostamine tuua ettevõtjate jaoks kaasa ülemäärast koormust.

5. Määrus Euroopa statsitika kohta (edaspidi „Euroopa statistika määrus) [3] sisaldab lepinguga sätestatud põhimõtete definitsioone ja käsitleb statistika haldamise ning Euroopa statistika koostamise ja levitamisega seotud küsimusi.

6. Endine statistikaprogrammi komitee [4] võttis vastu Euroopa statistika tegevusjuhised [5] (edaspidi "tegevusjuhised") 24. veebruaril 2005. Tegevusjuhistes selgitatakse täpsemalt, kuidas toimub Euroopa statistika väljatöötamine, koostamine ja levitamine kooskõlas Euroopa statistika määruses toodud põhimõtetega.

7. Viieaastase Euroopa statistikaprogrammiga kehtestatakse Euroopa statistika väljatöötamise, koostamise ja levitamise prioriteedid ning määratletakse selle põhivaldkonnad ja eesmärgid. Praeguse 2008.–2012. aasta programmi [6] kulutusteks on kavandatud 274 miljonit eurot.

EUROOPA STATISTIKASÜSTEEM

8. Euroopa statistika väljatöötamine, koostamine ja levitamine toimub Euroopa statistikasüsteemi raamistikus. Euroopa statistika määruse kohaselt on Euroopa statistikasüsteem ELi statistikaasutuse ning riiklike statistikaametite vaheline partnerlus.

9. Riiklikud statistikaametid vastutavad Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamisega seotud siseriikliku tasandi tegevuse koordineerimise eest. Riiklikud statistikaametid ja teised Euroopa statistika eest vastutavad riiklikud ametiasutused võivad ilma eelneva konkursita saada ELi eelarvest toetusi.

10. Euroopa statistikakomitee annab Euroopa statistikasüsteemile erialast nõu. Komitee koosneb riiklike statistikaametite esindajatest ning vastutab muu hulgas Eurostati koostatavate statistikaga seotud õigusaktide läbivaatamise eest.

EUROSTAT: EUROOPA LIIDU STATISTIKAAMET

11. Euroopa Liidu Statistikaamet (edaspidi "Eurostat") on Euroopa Liidu statistikaasutus. Eurostat asub Luxembourgis. Eurostat on üks komisjoni peadirektoraatidest, millel on tehniline sõltumatus [7] teaduslike tehnikate, määratluste ja meetodite valimisel. Õigusalastes dokumentides nimetatakse liidu statistikaasutust komisjoniks (Eurostatiks) [8]. Selle terminoloogiaga soovitakse täpsustada, et Eurostatil on selge roll, kuigi ta on komisjoni osa.

12. Eurostati põhiülesanne on töödelda ja avaldada võrreldavaid statistilisi andmeid Euroopa Liidu tasandil. Tavaliselt Eurostat ise andmeid ei kogu. Seda teevad liikmesriikide statistikaasutused. Liikmesriikide statistika asutused kontrollivad ja analüüsivad oma liikmesriigi andmeid ning saadavad need Eurostatile, kes arvandmed konsolideerib, et tagada nende võrreldavus.

13. Eurostati töötajate arv on viimaste aastate jooksul olnud stabiilne. 1. jaanuari 2012. aasta seisuga oli töötajaid kokku 794. Eurostati hinnangul on kogu Euroopa statistikasüsteemis liikmesriigi tasandil Euroopa statistika koostamisega seotud vähemalt 50000 töötajat.

14. Eurostatile eraldatud kulukohustuste assigneeringud [9] ulatusid 2011. aastal 92,9 miljoni euroni. Perioodil 2003–2010 eraldati igal aastal keskmiselt 89,5 miljonit eurot ning kõige rohkem 107,2 eurot 2005. aastal.

AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS

15. Üldeesmärk oli hinnata, kas komisjon ja Eurostat on parandanud usaldusväärse ja usutava Euroopa statistika koostamise protsessi. See sõltub tegevusjuhiste rakendamisest ning Euroopa statistikaprogrammi juhtimisest. Auditis käsitleti kahte järgmist küsimust.

a) Kas komisjon ja Eurostat on enda ülesannete piires teinud kõik vajaliku tegevusjuhiste rakendamisel kogu Euroopa statistikasüsteemis?

b) Kas Eurostat on mitmeaastast statistikaprogrammi Euroopa statistika koostamise parandamiseks hästi juhtinud?

16. Audit hõlmas ka Euroopa statistika haldamise nõuandekogu [10] ja Euroopa statistika nõuandekomitee [11] panust usaldusväärse ja usutava Euroopa statistika koostamisse.

17. Auditis keskenduti Euroopa statistika koostamisprotsessiga seotud tegevusjuhiste rakendamisele ja Euroopa statistikaprogrammi juhtimisele. Auditis ei hinnatud konkreetse statistika usaldusväärsust. Enamik audititegevusest toimus 2011. aasta maist detsembrini, andmete ajakohastamine kestis 2012. aasta juunini.

18. Audititegevus hõlmas vestlusi Eurostati töötajatega, Eurostatis kasutatavate dokumentide ja üksikasjaliku küsimustiku vastuste uurimist, teabekülastusi komisjonisiseste ja -väliste Eurostati sidusrühmade juurde, Euroopa statistikasüsteemi komitee koosolekute jälgimist ning toetusmaksetega seotud finantsjuhtimise eest vastutava Eurostati üksuse tehtud eel- ja järelkontrolle sisaldavate ning hankemenetluste valimite uurimist.

TÄHELEPANEKUD

EUROOPA STATISTIKA TEGEVUSJUHISTE RAKENDAMINE

19. Auditiga leiti, et tegevusjuhiseid on vaid osaliselt rakendatud ning nende täiel määral rakendamine valmistab kõikidele (nii Euroopa tasandil kui ka liikmesriikides) asjassepuutuvatele organisatsioonidele jätkuvalt probleeme. Kontrollikoda uuris järgmist:

a) alates 2005. aastast võetud meetmeid ning viivituste ja tagasilöökide põhjuseid;

b) kas praegused tegevusjuhiste rakendamise hindamise vahendid on piisavad;

c) kas komisjoni viimased algatused on piisavad ja rahuldavad.

KOMISJONI JA EUROSTATI ALATES 2005. AASTAST VÕETUD MEETMED EI OLE OLNUD PIISAVAD TEGEVUSJUHISTE RAKENDAMISEKS TÄIEL MÄÄRAL

TEGEVUSJUHISTEGA KEHTESTATAKSE RANGED STANDARDID

20. Tegevusjuhistega [12] kehtestatakse Euroopa statistika väljatöötamise, koostamise ja levitamise standardid. Tegevusjuhised töötati välja vastusena nõukogu 2004. aasta juuni palvele [13], mis esitati seoses Kreeka valitsemissektori puudujäägi ja võla summat puudutavate probleemidega [14].

21. Tegevusjuhiste eesmärk on tagada, et Euroopa statistika koostamise protsess oleks tõhus, toimuks usaldusväärses institutsioonilises keskkonnas (kus on tagatud ametialane sõltumatus) ning vastaks seeläbi kasutajate vajadustele. Need koosnevad 15 põhimõttest, mis peale institutsioonilise keskkonna hõlmavad ka statistilist protsessi ja andmeid (vt 1. selgitus). Igal põhimõttel on kolm kuni üheksa hea tava näitajat, mis mõõdavad, kui suurel määral põhimõtet on järgitud.

1. SELGITUS

TEGEVUSJUHISTE PÕHIMÕTETE KOKKUVÕTE

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

Tegevusjuhised. 15 põhimõtet |

Institutsiooniline keskkond | 1 Ametialane sõltumatus Ametialane sõltumatus tagab usutavuse |

2 Volitus andmete kogumiseks Selge juriidiline volitus, mis võimaldab teavet koguda |

3 Nõuetele vastavad vahendid Statistiliste nõuete täitmiseks piisavad vahendid |

4 Kvaliteedi tagamise kohustus Protsessi ja tootekvaliteedi pidev täiustamine |

5 Andmete konfidentsiaalsus Andmete esitajate privaatsuse tagamine |

6 Erapooletus ja objektiivsus Teadusliku sõltumatuse ja kasutajate võrdse kohtlemise tagamine |

Statistilised protsessid | 7 Usaldusväärne metoodika Piisavad vahendid ja ekspertteadmised |

8 Asjakohased statistikaalased menetlused Asjakohaste menetluste rakendamine andmete kogumisest andmete kinnitamiseni |

9 Andmete esitajate mõõdukas koormamine Andmete esitamisega kaasneva koormuse jälgimine ja vähendamine |

10 Kulutasuvus Vahendite kasutamise jälgimine ja täiustamine |

Statistilised andmed | 11 Asjakohasus Kasutajate vajaduste täitmine ja rahulolu-uuringute tegemine |

12 Täpsus ja usaldusväärsus Tegelikkuse kajastamine täpselt ja usaldusväärselt |

13 Õigeaegsus ja täpsus Täidetakse statistika õigeaegse avaldamise standardeid |

14 Ühtsus ja võrreldavus Statistika on sisult ja ajaliselt järjekindel ning piirkonniti ja riigiti võrreldav |

15 Kättesaadavus ja selgus Esitatud selgel kujul, levitatakse sobival viisil ja on saadaval erapooletul moel |

22. Euroopa statistika haldamise nõuandekogu (ESGAB) koosneb kõrgetasemelistest ekspertidest, kelle ülesandeks on seoses tegevusjuhiste rakendamisega koostada sõltumatu ülevaade Eurostati tegevusest ja Euroopa statistikasüsteemist tervikuna (vt 2. selgitus). Praeguseni on ESGAB keskendunud tegevusjuhiste 15 põhimõttest kolmele [15] ning täheldanud [16], et kuigi tegevusjuhiste rakendamisel on tehtud edusamme, ei ole need oma eesmärke täitnud.

2. SELGITUS

EUROOPA STATISTIKA HALDAMISE NÕUANDEKOGU (ESGAB)

Tegevusjuhiste rakendamise hindamine

ESGAB asutati 2009. aastal ning tema põhiülesandeks on ette valmistada aastaaruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule tegevusjuhiste rakendamise kohta Eurostatis, sh anda hinnang Euroopa statistikasüsteemi rakendamisele tervikuna (vt ESGABi asutamisotsuse artikkel 2). ESGAB täidab nõuandvat funktsiooni ning tal puuduvad järelevalvevolitused.

Nõuandekogu seitse liiget valitakse statistika valdkonnas märkimisväärset pädevust omavate ekspertide hulgast. Nad tegutsevad isiklikul vastutusel ja sõltumatult. ESGABi liikmetele tasu ei maksta ning enamik neist töötab oma kutsealal. Eurostat annab nõuandekogu käsutusse ühe täistööajaga sekretäri, kes komisjonist sõltumatult täidab nõuandekogu juhiseid. Eurostatil on vaatleja staatus ning seda esindavad koosolekutel peadirektor ja asepeadirektor.

ESGAB tuli esimest korda kokku 2009. aasta märtsis, pidas kuus kuni seitse ühepäevast koosolekut aastas ja avaldas oma viimase aastaaruande 2011. aasta detsembris.

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

23. 2011. aasta septembris kiitis Euroopa statistikasüsteemi komitee [17] heaks tegevusjuhiste piiratud ulatusega muudatused. Joonisel 1 esitatakse kokkuvõtlikult tegevusjuhiste ajalugu.

JOONIS 1

TEGEVUSJUHISTE AJALUGU

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KOMISJON ON HILINEMISEGA VÕTNUD MEETMEID SELLEKS, ET VEENDA VALITSUSI TEGEVUSJUHISEID JÄRGIMA

24. 2005. aasta mais soovitas komisjon [18] liikmesriikidel veenduda, et nende statistikaasutused järgiksid tegevusjuhiste põhimõtteid, ning tagada, et nende statistikatalitused on professionaalse töökorraldusega ja varustatud vajalike ressurssidega, et koostada Euroopa statistikat nii, et oleks tagatud sõltumatus, terviklikkus ja vastutus. Lisaks sellele soovitati liikmesriikidel esitada vajalik teave, et komisjonil oleks võimalik kontrollida tegevusjuhiste järgimist [19].

25. Komisjon tuli alles 2011. aastal välja [20] ettepanekuga, mille kohaselt liikmesriigid peaksid võtma endale Euroopa statistika tegevusjuhiste alusel kohustuse võtta vajalikud meetmed, et säilitada nende esitatava statistika usaldusväärsus ning jälgida tegevusjuhiste rakendamist "statistika usaldusväärsuse alaste kohustuste" kaudu (vt punktid 60–64).

KOMISJONI 2008. AASTA ARUANDES EI TUVASTATUD ASJAOLU, ET EUROOPA STATISTIKASÜSTEEMIS TERVIKUNA EI OLNUD AMETIALANE SÕLTUMATUS KINDLUSTATUD

26. Pärast tegevusjuhiste väljakuulutamist keskendusid komisjon ja Eurostat koostöös riiklike statistikaasutustega (ja neid toetades) tegevusjuhiste rakendamise edendamisele. Sel eesmärgil korraldas Eurostat vastastikuseid eksperdihinnanguid, mis toimusid 31s ELi liikmesriigi ja EFTA [21] riigi statistikaasutuses ning Eurostatis 2006. aastast 2008. aasta esimese pooleni.

27. Nimetatud vastastikuste eksperdihinnangute käigus vaadeldi ainult riiklikke statistikaasutusi ja nende ülesandeid riiklike statistikasüsteemide kooskõlastamisel ning keskenduti tegevusjuhiste institutsioonilise keskkonna näitajatele. Tabel 1 sisaldab nende hindamiste tulemusi. Vastastikuste eksperthinnangute käigus ei hinnatud, kas riiklikud statistikaasutused järgisid tegevusjuhistes statistiliste protsesside kohta kehtestatud näitajaid. Enamik statistiliste andmetega seotud näitajatest oli samuti käsitlemata. Sellest hoolimata olid vastastikuste eksperthinnangute aruannetes sisalduvas parandusmeetmete nimekirjas kõik juhiste põhimõtted käsitletud. Nimetatud meetmed, mis olid seotud statistiliste protsesside ja andmetega, põhinesid üksnes riiklike statistikaasutuste enesehindamiste tulemustel.

TABEL 1

PERIOODI 2006 – 2008 ALGUS VASTASTIKUSTE EKSPERDIHINNANGUTE TULEMUSED [999]

Allikas: Euroopa Kontrollikoda vastastikuste eksperdihinnangute põhjal.

Statistikaasutus | Näitajad, enamasti saavutatud või täielikult saavutatud | Näitajad osaliselt saavutatud | Näitajad saavutamata |

Kõik näitajad saavutanud statistikaasutused

Austria | 35 | 0 | 0 |

Soome | 35 | 0 | 0 |

Norra | 35 | 0 | 0 |

Rootsi | 35 | 0 | 0 |

Ühendkuningriik | 35 | 0 | 0 |

Näitajad osaliselt saavutanud statistikaasutused

Tšehhi Vabariik | 33 | 2 | 0 |

Taani | 33 | 2 | 0 |

Prantsusmaa | 33 | 2 | 0 |

Itaalia | 33 | 2 | 0 |

Leedu | 33 | 2 | 0 |

Portugal | 33 | 2 | 0 |

Slovakkia | 33 | 2 | 0 |

Hispaania | 33 | 2 | 0 |

Madalmaad | 32 | 3 | 0 |

Poola | 32 | 3 | 0 |

Sloveenia | 32 | 3 | 0 |

Šveits | 32 | 3 | 0 |

Saksamaa | 31 | 4 | 0 |

Iirimaa | 31 | 4 | 0 |

Ungari | 29 | 6 | 0 |

Läti | 29 | 6 | 0 |

Rumeenia | 29 | 6 | 0 |

Eesti | 26 | 9 | 0 |

Kreeka | 26 | 9 | 0 |

Luksemburg | 24 | 11 | 0 |

Osa näitajatest saavutamata jätnud statistikaasutused

Bulgaaria | 27 | 7 | 1 |

Liechtenstein | 27 | 7 | 1 |

Malta | 23 | 11 | 1 |

Island | 28 | 5 | 2 |

Küpros | 25 | 8 | 2 |

Belgia | 24 | 9 | 2 |

28. Euroopa statistikasüsteemi liikmete seas läbiviidud vastastikuste eksperdihinnangute põhjal koostas komisjon 2008. aasta oktoobris tegevusjuhiste rakendamise kohta aruande [22] ning järeldas, et "isereguleeruv lähenemine töötab väga hästi". Aruandes tõsteti esile edasiste meetmete võtmise vajadus, kuid ametialase sõltumatuse ja objektiivsuse kohta öeldi järgmist: "Sõltumatus poliitilistest ja muudest välismõjudest Euroopa statistika koostamisel ja levitamisel ning meetodite, allikate ja tehnikate objektiivne valik näib olevat tagatud kogu Euroopa statistikasüsteemi ulatuses". Järgnevad sündmused, mille kohta komisjon 2010. aasta jaanuaris aruande koostas [23], näitasid siiski, et olukord oli vastupidine.

29. Ametialase sõltumatuse põhimõtte puhul märgiti 2011. aastal ESGABi aastaaruandes, et "alates 2009. aastast on mitmetes riikides statistikaalaseid õigusakte ajakohastatud ja nende läbipaistvust suurendatud, kuid ametialane sõltumatus ei ole Euroopa statistikasüsteemis tervikuna tagatud." Hindamise aluseks olevad aruande üksikasjad on toodud 3. selgituses.

3. SELGITUS

ESGABI LEIUD SEOSES AMETIALASE SÕLTUMATUSEGA

"Pooled Euroopa statistikasüsteemi liikmetest on arvamusel, et nende institutsioonilist korraldust ei pärsi ametialase sõltumatuse põhimõttele seatud piirangud."

"Neljas riigis – Saksamaa, Kreeka, Läti, Šveits – leiti probleeme seoses statistikaseaduse ajakohastamise või rakendamisega."

"ESGAB märgib, et kolmel riigil – Taani, Poola ja Rumeenia – puuduvad konkreetsed plaanid oma statistikaseaduse ajakohastamiseks, hoolimata sellest, et kehtivad õigusaktid ei ole täielikult tegevusjuhistega kooskõlas."

"Kaheksa riigi ressursside jagamisega seotud otsustusprotsessi peeti ohuks ametialasele sõltumatusele."

"ESGAB märgib, et hiljuti on esinenud juhtusid, kus riikliku statistikaameti juhatajaks on pärast valimisi määratud mitte algselt valitud inimene".

"Üheteistkümne riigi tippjuhtkonna ametisse määramise ja ametist vabastamise eeskirju peeti asjakohasteks. Kaheksa riigi eeskirjade puhul leiti aga mitmetimõistetavust või oli nende rakendamine mitterahuldav."

Allikas: ESGABi 2011. aasta aastaaruanne, lk 7 ja 8.

PRAEGU JÄLGIB EUROSTAT RIIKLIKE STATISTIKAAMETITE ARUANDLUST PARANDUSMEETMETE KOHTA, KUID EI KONTROLLI NENDE RAKENDAMIST

30. Pärast perioodi 2006–2008 vastastikuseid eksperdihinnanguid jälgis Eurostat vastastikuste eksperdihinnangute järelkontrolli raames riiklike statistikaametite poolt kindlaksmääratud parandusmeetmete rakendamist [24]. Eurostati järelevalve põhineb riiklike statistikaametite poolt iga-aastastes küsimustikes antavatel vastustel. Järelevalve alguses 2008. aastal oli lõpetatud juba 191 meedet ning 677 meedet oli veel pooleli. 2011. aasta märtsiks [25] oli lõpetamata veel 273 meedet [26]. Joonis 2 kirjeldab riiklike statistikaametite võetud parandusmeetmete lõpetamise edenemist. Meetmete lõpetamise üksikasjalik ülevaade on toodud lisas.

31. Eurostat ei tea osa riiklike statistikaametite poolt "lõpetatuks" kuulutatud meetmete lõplikku olukorda, kuna nende kohta ei esitatud täiendavaid üksikasju ega selgitusi. Lisaks märgivad riiklikud statistikaametid, et 116 meedet on "teostamisel ilma konkreetse tähtajata", ning see muudab edenemise hindamise keerukaks.

32. Paljude riiklike statistikaametite puhul on vastastikuse eksperdihinnangu korraldamisest möödunud viis või enam aastat. Tegevusjuhiste rakendamise praeguse olukorra kohta tehtavad järeldused, mis põhinevad üksnes vastastikuste eksperdihinnangute käigus kokkulepitud parandusmeetmete edenemise kohta koostatud aruannetel, ei ole usaldusväärsed.

JOONIS 2

PARANDUSMEETMETE LÕPETAMINE (VASTAVALT 2008. AASTAST ALATES ESITATUD ARUANNETES SISALDUVATELE ANDMETELE)

+++++ TIFF +++++

Allikas: Eurostat; lõpetamata meetmete koguarv ei sisalda kahte uut 2011. aastal määratletud meedet.

KOMISJON ISE EI JÄRGI VEEL TEGEVUSJUHISEID TÄIEL MÄÄRAL

33. Komisjoni 25. mai 2005. aasta soovituses võeti kohustus tagada, et Eurostat järgib tegevusjuhiste põhimõtteid ning on professionaalse töökorraldusega ja varustatud vajalike ressurssidega, et koostada Euroopa statistikat nii, et oleks tagatud sõltumatus, terviklikkus ja vastutus.

KOMISJONI 1997. AASTA OTSUS EUROSTATI ROLLI KOHTA EI OLE TEGEVUSJUHISTE EGA EUROOPA STATISTIKA MÄÄRUSEGA KOOSKÕLAS

34. 2011. aasta aprillis tegi komisjon teatavaks kavatsuse muuta oma 1997. aasta otsust Eurostati ülesannete kohta [27]. 1997. aasta otsus ei ole täielikult kooskõlas tegevusjuhistega 2005. aastal kasutusele võetud põhimõtetega. Täiesti mainimata on jäetud ametialase sõltumatuse põhimõte (tegevusjuhiste 1. põhimõte). Komisjoni otsusega antakse Eurostatile ainult "tehniline sõltumatus". Otsuses ei mainita Eurostati peadirektori ülesandeid ega määratleta talle viimastel aastatel omistatud nimetust "Euroopa Liidu peastatistik".

35. Pealegi ei ole 1997. aasta otsust kooskõlastatud 2009. aasta Euroopa statistika määrusega. 2009. aasta määruse artiklis 6 määratakse Eurostatile ainuvastutus Euroopa statistika arendamise, koostamise ja levitamise eest. Vastupidiselt sellele sätestatakse komisjoni otsuse artiklis 6, et komisjon võib otsustada, et Euroopa statistika koostamises osalevad muud teenistused kui Eurostat, ning määrata, mis tegevuses ja millises ulatuses osaletakse. Selle tagajärjel koostatakse praegu statistikat ka teistes peadirektoraatides, kuigi ainuvastutus statistika koostamise eest on Eurostatil.

EUROSTATI SÕLTUMATUS ON EBASELGEMALT MÄÄRATLETUD KUI OLAFI SÕLTUMATUS

36. Auditis võrreldi Eurostatile komisjoni poolt antud staatust Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) antud staatusega. OLAF ja Eurostat on komisjoni peadirektoraadid, kuid OLAF on oma ülesannete täitmisel täielikult sõltumatu.

37. Vastupidiselt komisjoni 1997. aastal Eurostati kohta tehtud otsusele sisaldab komisjoni 1999. aastal OLAFi kohta tehtud otsus [28] üksikasjalikke sätteid, mis kaitsevad ameti ja selle peadirektori ametialast sõltumatust, täpsemalt järgmist:

a) peadirektoril on selgesõnaline kohustus mitte küsida komisjonilt, valitsustelt ega muudelt institutsioonidelt või asutustelt suuniseid ega võtta neid vastu;

b) asutatakse järelevalvekomitee, et kaitsta ametit ebavajaliku sekkumise eest;

c) peadirektoril on pikendatav kindlaksmääratud ametiaeg;

d) valikumenetlus, mille käigus järelevalvekomitee annab heakskiidu peadirektori ametikohale kandideerijate lõplikule nimekirjale;

e) Euroopa Parlamendi ja nõukogu antav eelnev heakskiit komisjoni poolt peadirektori ametisse nimetamisele.

EUROSTATI AMETIALASE SÕLTUMATUSE TAGAMISEKS VÕETI PRAKTILISI MEETMEID, ENT KAVANDATAV EUROSTATI ÜLESANDEID KÄSITLEV OTSUS PEAKS TEHTUD EDUSAMMUD KONSOLIDEERIMA

38. Komisjon on praktikas võtnud meetmeid Eurostati ametialase sõltumatuse paremaks tagamiseks. Praegune peadirektor võeti 2008. aastal tööle asutusevälistele kandidaatidele avatud menetlusega. Sellega sarnaselt on komisjon avanud Eurostati direktorite hiljutised konkursid ka asutusevälistele kandidaatidele.

39. Sellised edusammud on aga ohus seni, kuni neid ei ole selgesti asjaomastes õigusaktides sätestatud. Kui uues otsuses Eurostati ülesannete kohta ei sätestata teisiti, on komisjonil lubatud täita Eurostati juhtivad ametikohad (peadirektor ja direktorid) komisjoni teistelt ametikohtadelt üleviimisega ilma eelnevalt vaba ametikoha teadet avaldamata.

40. Pealegi on asjaolu, et oluline osa Eurostati tegevuskuludest saadakse teiste komisjoni peadirektoraatide edasivolituste kaudu [29], vastuolus tegevusjuhiste 1. põhimõtte (ametialane sõltumatus) ja 3. põhimõttega (nõuetele vastavad vahendid), kuna selle kohaselt on Eurostat osaliselt rahaliselt sõltuv teistest komisjoni talitustest.

41. 2012. aasta juuniks ei olnud komisjon ikka veel otsustanud, kas Eurostat ja/või teised peadirektoraadid peavad tegema uurimistoiminguid, mis on vajalikud, et tuvastada, kas on esitatud ebaõiget teavet eelarvepuudujääki ja võlga käsitlevate andmete kohta ning võimalike trahvide määramiseks [30].

EUROSTAT EI OLE VEEL LAHENDANUD TEGEVUSJUHISTE RAKENDAMISEGA SEOTUD PROBLEEME

42. Eurostati poolt ESGABile esitatud aruannetest selgub, et 2011. aasta märtsi seisuga oli 69st 2007. aasta vastastikuste eksperdihinnangute aruande [31] käigus kindlaksmääratud parandusmeetmest 27 veel lõpetamata. Üksikasjad on toodud tabelis 2, milles antakse ka ülevaade alates 2009. aastast ESGABi poolt tehtud soovituste rakendamisest.

TABEL 2

EUROSTATI PARANDUSMEETMETE RAKENDAMINE (SEISUGA MÄRTS 2011)

Allikas: Eurostatilt ESGABile esitatud teave.

Rakendamise seisukord vastavalt Eurostati aruandlusele | 2007. aastal vastastikuste eksperdihinnangute käigus kokkulepitud meetmete arv | ESGABi 2009. ja 2010. aasta aruannetes esitatud soovituste arv |

Rakendamine kuni märtsini 2009

(1)Lõpetatud meetmed | 35 | |

Rakendamine alates aprillist 2009

Lõpetatud meetmed

Meede on lõpetatud | 3 | 5 |

Teemaga seoses ei kavandata rohkem tegevust | 3 | 0 |

Ei ole enam asjakohane | 1 | 0 |

(2)Lõpetatud meetmete arv | 7 | 5 |

Lõpetamata meetmed

Tegevus on pooleli, tähtaega ei ole määratud | 10 | 15 |

Tegevus edeneb plaanipäraselt ja ei ole veel valmis | 10 | 4 |

On esinenud Eurostati-siseseid viivitusi | 3 | 0 |

Edasine tegevus sõltub nüüd Eurostati-välistest ametiasutustest | 2 | 0 |

Tegevus on kaasatud uude meetmesse | 1 | 0 |

Puudub selge seisukoht rakendamise seisukorra kohta | 1 | 0 |

(3)Lõpetamata meetmete arv | 27 | 19 |

KÕIK KOKKU (1 + 2 + 3) | 69 | 24 |

43. Auditiga leiti, et Eurostatil on raskusi tegevusjuhiste 6. põhimõtte (erapooletus ja objektiivsus) täieliku rakendamisega kasutajatele andmetele erapooletu juurdepääsu tagamise osas. Tegevusjuhiste ja erapooletuse põhimõtte rakendamise puhul esineb erandeid, eriti seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega [32], mille puhul teabe komisjonisisese jagamise ajastus ei ole kooskõlas Eurostati dokumendiga "Protocol on impartial access to Eurostat data for users" [33].

44. Teiste komisjoni peadirektoraatidega seoses ei ole Eurostat veel lahendanud juba 2007. aasta vastastikuste eksperdihinnangute aruandes [34] kirjeldatud probleemi, mis seisneb selles, et nimetatud talitused koguvad teavet omal käel, kui tunnevad, et Eurostat ei pruugi nende taotlustele vastata. Poliitika eest vastutavate peadirektoraatide ja Eurostati vahelise statistikaga seotud töö puhul teavitas Eurostat 2010. aastal kooskõlastatuse puudumise probleemist, mida komisjoni kesktalitused ka üleüldise suure riskina tunnistasid, ning 2011. aastal käivitati antud olukorra parandamiseks mitmeid meetmeid.

EUROOPA STATISTIKASÜSTEEMI ULATUSES TEGEVUSJUHISTE RAKENDAMISE OLUKORRA HINDAMISEKS VAJATAKSE PAREMAT TEAVET

EUROOPA STATISTIKA MÄÄRUSES EI SÄTESTATA TEGEVUSJUHISTE JÄRGIMISE KONTROLLIMISE MENETLUSI

45. Euroopa statistikasüsteemis osalejad peaksid heas usus koostööd tegema. Euroopa statistika määruses ei sätestata tegevusjuhiste põhimõtete järgimise kontrollimise menetlusi. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus on ainus statistikavaldkond, mille puhul seadusandja volitas ja kohustas Eurostati liikmesriikides kohapealseid kontrolle tegema [35].

VASTASTIKUSTE EKSPERDIHINNANGUTE PUHUL VAJATAKSE TERVIKLIKKU LÄHENEMIST

46. Vastastikused eksperdihinnangud on jätkuvalt kõige tähtsam vahend, millega sõltumatult hinnatakse tegevusjuhiste järgimist Eurostatis ja riiklikes statistikaametites. Vastastikuste eksperdihinnangute uus voor on kavandatud 2013. aastaks, kuid juunis 2012 ei olnud veel langetatud otsuseid selle kohta, kus ja kuidas neid hinnanguid teha. Nimetatud hinnangud peaksid hõlmama põhimõtteid, mida siiamaani on käsitletud vaid vähesel määral (vt tabel 3).

47. Perioodi 2006–2008 vastastikustes eksperdihinnangutes järgiti ühtset metoodikat, mis keskendus tegevusjuhiste institutsioonilise keskkonna osale. Teisi põhimõtteid käsitleti ainult enesehindamistes. 2011. aastal valmis töörühmalt nimetusega "Sponsorship on Quality" statistilise protsessi ja statistiliste andmetega seotud kvaliteedi tagamise raamistik. Nimetatud raamistikuga määratletakse võimalikud tegevused/meetodid/vahendid, mille abil on võimalik tegevusjuhiste näitajate rakendamiseks saada juhiseid ja tõendeid. Euroopa statistikasüsteemi komitee ei ole veel otsustanud, kuidas kvaliteedi tagamise raamistikku kasutada.

TABEL 3

TEGEVUSJUHISTE 15 PÕHIMÕTTE KÄSITLEMISE KATVUS

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

(√ = hõlmatud)

2005. aastal vastuvõetud tegevusjuhiste põhimõtted | Enesehindamised 2005–2006 | Vastastikused eksperdihinnangud 2006–2008 | Tegevuskavad 2007–2008 | Tegevuskavade järelevalve alates aastast 2008 | ESGABi iga-aastased hindamised alates aastast 2009 |

Institutsiooniline keskkond | 1.Ametialane sõltumatus | √ | √ | √ | √ | √ |

2.Volitus andmete kogumiseks | √ | √ | √ | √ | X |

3.Nõuetele vastavad vahendid | √ | √ | √ | √ | √ |

4.Kvaliteedi tagamise kohustus | √ | √ | √ | √ | √ |

5.Andmete konfidentsiaalsus | √ | √ | √ | √ | X |

6.Erapooletus ja objektiivsus | √ | √ | √ | √ | X |

Statistilised protsessid | 7.Usaldusväärne metoodika | √ | X | √ | √ | X |

8.Asjakohased statistikaalased menetlused | √ | X | √ | √ | X |

9.Andmete esitajate mõõdukas koormamine | √ | X | √ | √ | X |

10.Kulutasuvus | √ | X | √ | √ | X |

Statistilised andmed | 11.Asjakohasus | √ | X | √ | √ | X |

12.Täpsus ja usaldusväärsus | √ | X | √ | √ | X |

13.Õigeaegsus ja täpsus | √ | X | √ | √ | X |

14.Ühtsus ja võrreldavus | √ | X | √ | √ | X |

15.Kättesaadavus ja selgus | √ | √ | √ | √ | X |

48. Esimene vastastikuste eksperdihinnangute voor ei hõlmanud teisi statistikakoostajaid (nt piirkondlikud statistikabürood) ega statistiliseks aruandluseks kasutatavate haldusalaste andmete koostajaid (nt rahandusministeeriumid) (vt joonis 3) ning neid tuleb käsitleda tulevastes hinnangutes.

49. Horisontaalselt terves organisatsioonis hinnangute koostamine ei ole piisav, et otsustada, kas riikliku statistikaasutuse kõikides valdkondades toimivad süsteemid ühel viisil. Kuna eksisteerib üle 100 statistikavaldkonna, ei ole võimalik neid üheaegselt käsitleda. Lahenduseks võib olla korraliste ülevaadete tegemine, mis igal aastal uurivad piiratud arvul konkreetseid statistikavaldkondi. Eurostat omab juba teatavat kogemust oma hindamistegevuse raames korraliste ülevaadete korraldamisel, kuigi erinevate hindamiste ulatust ja lähenemisviisi ei ole võimalik otseselt võrrelda.

JOONIS 3

PERIOODI 2006–2008 VASTASTIKUSTE EKSPERDIHINNANGUTE SISU

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

50. Esimeses voorus olid vastastikuste eksperdihinnangute rühmad kolmeliikmelised: tavaliselt kaks liiget riiklikest statistikaametitest ja üks Eurostatist. ESGAB soovitas [36] vastastikuste eksperdihinnagute tegemiseks kasutada "sõltumatut vastastikuse eksperdihinnangu meeskonda" ning "et uus vastastikuste eksperdihinnangute kogum peab võrreldes eelmistega olema ühtlustatum ja standardsem". Euroopa statistikasüsteemi mittekuuluvate vastastikuste eksperdihinnangute tegijate kaasamine tugevdaks hinnangute tegijate sõltumatust ja usutavust.

ESGAB HANGIB LIIKMESRIIKIDELT TEAVET VABATAHTLIKKUSE ALUSEL

51. ESGABi asutamisotsuses ei sätestata, kuidas ESGAB peaks tegevusjuhiste rakendamise kohta tehtavate iga-aastaste hindamiste tarbeks fakte koguma. Eurostati iga-aastaseid seirearuandeid arvestades on ESGAB täiendava teabe hankimiseks välja töötanud oma vahendid. ESGAB saatis küsimustikud riiklikele statistikaametitele ja huvirühmadele, kutsus riiklike statistikaametite tippjuhtkonna esindajad lühikestele mõttevahetustele ("riiklik dialoog") ning kirjutas riikide valitsustele kirju, millega taotles selgitavat teavet tegevusjuhiste järgimise kohta.

52. Oma 2011. aasta aruandes rõhutas ESGAB, et "tegevusjuhise praktilise rakendamisega seotud faktilise teabe hankimisel esineb raskusi". Praeguse töökorralduse ja piiratud ressurssidega arvestades (vt 2. selgitus) jääb ESGABi järelevalvetegevuse ulatus selgelt väheseks.

KOMISJONI VIIMASED ALGATUSED ON SAMM ÕIGES SUUNAS, KUID NEIS EI KÄSITLETA KÕIKI PROBLEEME

53. 2011. aasta aprillis avaldas komisjon teatise pealkirjaga " Euroopa statistika tõhusa kvaliteedijuhtimise väljatöötamine" [37]. Teatise eesmärk oli juhtida tähelepanu finantskriisist saadud õppetundidele. Komisjon tegi teatavaks oma kavatsuse rakendada "ennetavat lähenemist riikliku finantsstatistika kontrollimise puhul" ning mitmete ettepanekute kaudu täiendavalt tõhustada Euroopa statistikasüsteemi haldamist.

ENNETAVA LÄHENEMISE KASUTAMIST ALUSTATI RIIKLIKU FINANTSSTATISTIKA KONTROLLIMISE PUHUL 2011. AASTAL

54. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli määruse kohaselt viib Eurostat kõikides liikmesriikides läbi korrapäraseid külastusi dialoogi pidamiseks ja võimalikke metoodikaalaseid külastusi. Pärast Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta edastatud statistikas sisalduvate puuduste täheldamist [38] pikendati Eurostati volitusi 2010. aasta juulis [39].

55. Metoodikaalaste külastustega seoses on Eurostatile antud auditeerimislaadsed volitused, et kontrollida liikmesriikide edastatud andmete aluseks olevaid raamatupidamisaruandeid. Neid volitusi on lubatud aga kasutada vaid erandlikel juhtudel, kui liikmesriigi esitatud andmete kvaliteedis on täheldatud olulisi ohte või probleeme. Tänaseni on nimetatud volitusi kasutatud vaid Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta koostatud statistika hindamisel.

56. Metoodikaalaste külastuste erandlikust iseloomust tingitud piirangute ületamiseks käivitas Eurostat lisaks oma standardsetele dialoogikülastustele 2011. aastal uut liiki, nn dialoogi ettevalmistavad külastused (upstream dialogue visits). Ettevalmistavad külastused on suunatud konkreetselt neile üksustele, kelle raamatupidamisaruanded on liikmesriikide edastatud andmete aluseks.

57. Eurostatil on kahekordselt raske ülesanne: suurendada oma dialoogikülastuste arvu ja parandada nende kvaliteeti. Kvaliteedi parandamise tagajärjel pikeneb aga kindlasti külastuste kestus. Tabel 4 näitab, et 2011. aastal suurenes oluliselt dialoogikülastuste arv. Auditi ajal ei olnud siiski võimalik hinnata ettevalmistavate külastuste ja asjaomaste liikmesriikidega tehtava koostöö kvaliteeti, kuna külastuste kohta koostatud aruanded ei olnud veel kättesaadavad.

58. Pärast sisemist ümberkorraldust loodi Eurostatis uus asutusesiseselt ümberpaigutatud 50 töötajaga direktoraat, mille ainsaks ülesandeks on alates 1. jaanuarist 2012 valitsemissektori finantsstatistika käsitlemine. Liikmesriigid peaksid vabatahtlikkuse alusel andma rahvamajanduse arvepidamise alal eksperdiabi [40]. Oktoobris 2011 oli Eurostat koostanud nimekirja 12 liikmesriigi 30 eksperdist.

TABEL 4

ÜLEMÄÄRASE EELARVEPUUDUJÄÄGI MENETLUSEGA SEOTUD EUROSTATI KÜLASTUSED LIIKMESRIIKIDESSE

Allikas: Euroopa Kontrollikoda Eurostati edastatud andmete põhjal.

Dialoogikülastuste arv |

| 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |

Belgia | 1 (1 päev) | | 1 (1 päev) | | 1 (1 päev) | |

Bulgaaria | | | 1 (2 päeva) | | 1 (2 päeva) | 1 (4 päeva) [7777] |

Tšehhi Vabariik | | 1 (2 päeva) | | 1 (3 päeva) | | 1 (2 päeva) |

Taani | 1 (1 päev) | | 1 (2 päeva) | | | 1 (2 päeva) |

Saksamaa | | 1 (1 päev) | | 1 (1 päev) | | 1 (2 päeva) [6666] |

Eesti | | 1 (2 päeva) | | 1 (2 päeva) | | 1 (2 päeva) |

Iirimaa | 1 (2 päeva) | | 1 (2 päeva) | | 1 (2 päeva) | |

Kreeka | 1 (1 päev) [9999] | | | | | 1 (3 päeva) [7777] ja 2 (3 ja 2 päeva) |

Hispaania | | 1 (2 päeva) | | 1 (2 päeva) | | 1 (2 päeva) |

Prantsusmaa | 1 (1 päev) | | 1 (1 päev) | | 1 (1 päev) | |

Itaalia | | 1 (2 päeva) | | 1 (2 päeva) | | 1 (2 päeva) |

Küpros | 1 (1 päev) | | 1 (2 päeva) | | 1 (1 päev) | |

Läti | 1 (2 päeva) | | | 1 (2 päeva) | | 1 (3 päeva) |

Leedu | 1 (2 päeva) | | 1 (2 päeva) | | 1 (2 päeva) | |

Luksemburg | 1 (1 päev) | | | 1 (1 päev) | | 1 (1 päev) |

Ungari | 1 (2 päeva) | | 1 (2 päeva) | | 1 (2 päeva) | |

Malta | 1 (1 päev) | | 1 (1 päev) | | 1 (2 päeva) | |

Madalmaad | | 1 (2 päeva) | | | 1 (1 päev) | 1 (1 päev) |

Austria | | 1 (2 päeva) | | 1 (2 päeva) | | |

Poola | | 1 (2 päeva) | | 1 (2 päeva) | | 1 (2 päeva) |

Portugal | 1 (2 päeva) | | 1 (2 päeva) | | | 3 (2, 2 ja 2 päeva) |

Rumeenia | | 1 (2 päeva) | 1 (2 päeva) | | 1 (2 päeva) | 1 (3 päeva) [7777] ja 1 (3 päeva) |

Sloveenia | 1 (2 päeva) | | 1 (2 päeva) | | | 1 (2 päeva) |

Slovakkia | | 1 (2 päeva) | 1 (2 päeva) | | | 1 (2 päeva) |

Soome | | 1 (2 päeva) | | | 1 (2 päeva) | 1 (2 päeva) |

Rootsi | | 1 (1 päev) | | 1 (2 päeva) | | 1 (2 päeva) |

Ühendkuningriik | | 1 (2 päeva) [8888] | | 1 (2 päeva) | | 1 (3 päeva) |

Kokku | 13 (19 päeva) | 13 (24 päeva) | 13 (23 päeva) | 11 (21 päeva) | 11 (18 päeva) | 21 (44 päeva) ja 3 (10 päeva) [7777] |

Metoodikaalaste külastuste arv |

Kreeka | 2 (3 ja 3 päeva) | | 2 (2 ja 5 päeva) | 1 (3 päeva) | 4 (3, 2, 3 ja 22 päeva) | |

Kõik kokku | 15 (25 päeva) | 13 (24 päeva) | 15 (30 päeva) | 12 (24 päeva) | 15 (48 päeva) | 24 (54 päeva) |

59. Eurostati praeguse lähenemisviisi eesmärk on tõhustada koostööd mitte ainult riiklike statistikaametitega, vaid ka liikmesriikide kõrgeimate kontrolliasutustega, saamaks kindlust selle kohta, et valitsemissektori rahanduse lähteandmed (sh raamatupidamisaruanded) on nõuetekohaselt kontrollitud, enne kui neid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse aruandluses kasutatakse. Kõrgeimate kontrolliasutuste kontaktkomitee on loonud töökonna, kelle ülesandeks on kõrgeimate kontrolliasutuste, Eurostati ja riiklike statistikaametite vaheliste koostöövõimaluste uurimine.

KOMISJON KUULUTAS VÄLJA EUROOPA STATISTIKASÜSTEEMI HALDAMISE TUGEVDAMISE

60. 2011. aasta aprillis kuulutas komisjon välja [41] kaks suurt algatust Euroopa statistikasüsteemi haldamise tugevdamiseks: ettepanek Euroopa statistika määrusesse eesmärgipäraste muudatuste tegemiseks ja nn statistika usaldusväärsuse alased kohustused – uus vahend tegevusjuhiste mõjusaks rakendamiseks. Aprillis 2012 edastas komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku [42].

61. Komisjoni teatises märgiti, et Euroopa statistika määrusesse eesmärgipäraste muudatuste tegemise ettepanekuga "kindlustatakse riiklike statistikaametite ametialase sõltumatuse põhimõtte tingimusteta kohaldamine". Lisaks suurendatakse statistikaasutuste andmekogumise volitusi juhtudel, kui andmeid on võimalik koguda kättesaadavatest haldusandmetest.

62. Euroopa statistika määruse väljakuulutatud muutmisega luuakse ka õigusraamistik konfidentsiaalsete andmetega seotud kohustuste jaoks, millega "liikmesriigid peaksid võtma endale Euroopa statistikat käsitleva tegevusjuhiste alusel kohustuse võtta vajalikud meetmed, et säilitada nende esitatava statistika usaldusväärsus ning jälgida tegevusjuhiste rakendamist". Sellega seoses kavatses komisjon välja töötada kindlad aluspõhimõtted, et need hiljem Euroopa statistika määrusesse lisada.

63. Komisjoni otsuse kohaselt kehtestatakse iga kohustuse üksikasjalik sisu koostöös asjaomase liikmesriigiga. Kõik liikmesriigid määravad kindlaks oma kvaliteedi tagamise ja täiustamisprogrammi, kajastades selle edenemist tegevusjuhiste rakendamisel ja minimaalsete standardite nõuetekohase rakendamise tagamiseks vajalike prioriteetsete meetmete määratlemisel.

64. Senini on nõukogu statistika usaldusväärsuse alastele kohustustele andnud ettevaatliku toetuse, tervitades ettepanekut vaid põhimõtteliselt ning käivitades esimeses etapis katseprojektid [43].

ÕIGUSRAAMISTIKU TÄIENDAVA TÕHUSTAMISE ABIL TOETATAKS TEGEVUSJUHISTE TÄIELIKKU RAKENDAMIST

65. 2005. aastal koostatud tegevusjuhised olid algselt mõeldud iseregulatsiooni vahendiks. Sellest ajast alates on statistikaalastesse õigusaktidesse tehtud mitu viidet tegevusjuhistele. 2009. aasta Euroopa statistika määruses sätestatakse, et Euroopa statistikat tuleb välja töötada, koostada ja levitada kooskõlas asutamislepingus sätestatud statistika põhimõtetega ning põhjalikumalt käsitleda tegevusjuhistes [44]. Sellest hoolimata on kehtivast määrusest tulenevalt tegevusjuhiste järgimist puudutavate kohustuste iseloom ebaselge. Seda võib täheldada näiteks ELi majandusjuhtimise tugevdamise töökonna soovituses, mille kohaselt tuleks tugevdada Euroopa statistikat käsitleva tegevusjuhendi siduvat olemust [45]. Komisjoni poolt 2012. aasta aprillis esitatud Euroopa statistika määruse muudatustega ei lahendata tegevusjuhiste järgimiskohustuse olemusega seotud ebamäärasuse probleemi. Kuigi komisjon on seisukohal, et tegevusjuhised on iseregulatsiooni vahend, teeb ta ettepaneku lisada uus säte, mille kohaselt peaksid liikmesriigid võtma "kõik vajalikud meetmed Euroopa statistika tegevusjuhise rakendamiseks" [46].

66. Pealegi ei sätestata Euroopa statistika määruses menetlust, mis andmete valesti tõlgendamise kahtlusega juhtudel võimaldaks statistika koostamisprotsesside kontrollimist esialgsest andmeallikast kuni lõpptulemuseni. Sellise mehhanismita [47] ei ole võimalik nimetatud juhtudel sujuvalt tegutseda. Usutavuse saavutamiseks peaks kontrollimehhanism sisaldama ka sõltumatut järelevalvet.

67. Komisjoni 2011. aasta aprilli teatis ei käsitlenud olulist ESGABi esitatud küsimust ESGABi ametiaja ja tema käsutusse antavate ressursside kohta. ESGABi 2010. aasta aruandes [48] rõhutati, et ESGABi õiguslikku alust tuleks tugevdada, et luua võimalus nõuetekohaste meetmete võtmiseks juhul, kui Euroopa statistikasüsteemi usutavus tervikuna on ohustatud. Sama teemat käsitleti uuesti 2011. aasta aruandes [49] ning sellele lisaks märgiti, et ESGABi õiguslikku alust oleks võimalik täiustada, täpsustades ESGABi asutajate seatud ootusi ning nende saavutamiseks vajalikke vahendeid [50]. Edaspidi peaksid ESGABi ülesanded sisaldama vastastikuste eksperdihinnangute sõltumatut vaatlust ja statistika koostamisprotsessi kontrollimist.

MITMEAASTASE EUROOPA STATISTIKAPROGRAMMI JUHTIMINE

68. Statistika usaldusväärsus ja usutavus sõltuvad sarnasel määral nii tegevusjuhiste järgimisest ja rakendamisest kui Euroopa statistikaprogrammi juhtimisest [51].

69. Euroopa statistikaprogramm sisaldab raamistikku Euroopa statistika väljatöötamiseks, koostamiseks ja levitamiseks. 2008.–2012. aasta programmi käsitlev otsus võeti vastu 2007. aasta detsembris [52]. Otsuses sätestatakse 131 eesmärki ja põhialgatust, millest paljude puhul tuleb statistika tööprogrammide kaudu teha püsikindlat rakendamist kogu programmiperioodi jooksul. Joonisel 4 on näidatud Euroopa statistika koostamisega seotud programmitöö ülesehitus.

JOONIS 4

EUROOPA STATISTIKA KOOSTAMISEGA SEOTUD PROGRAMMITÖÖ ÜLESEHITUS

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

70. 2008.–2012. aasta programmi rahastamise kogusumma viieks aastaks on 274,2 miljonit eurot. Enamik rahastamisest on suunatud uute algatustega seotud investeeringute ja suutlikkuse suurendamisele liikmesriikides. Meetmete täiendav rahastamine sätestatakse muude õigusaktidega, milleks on nt põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute määrus [53] (rahastamise kogusumma perioodiks 2008–2012 on 58,85 miljonit eurot) ning Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programm [54] (rahastamise kogusumma perioodiks 2009–2013 on 42,5 miljonit eurot). Sellest hoolimata peavad enamiku statistilise teabe koostamiskuludest katma liikmesriigid [55].

FINANTSMÄÄRUSES SÄTESTATUD HINDAMISE KVALITEEDINÕUDEID 2008.–2012. AASTA PROGRAMMI PUHUL EI JÄRGITUD

2008.–2012. AASTA PROGRAMMI PUHUL MÕJUS EELHINDAMISE PUUDUMINE NEGATIIVSELT PROGRAMMI KAVANDILE JA RASKENDAS JÄRELEVALVE TEGEMIST

71. Prognoosiva iseloomuga (eel)hindamised on olulised liidu programmide koostamiseks ja tõhusaks juhtimiseks. Eelhindamised aitavad tagada, et poliitika eesmärgid saavutatakse edukalt, kasutatud vahendid on tõhusad ning et hiljem on asjaomastel näitajatel põhinevaid tulemusi võimalik usaldusväärselt hinnata [56].

72. Eurostat ei korraldanud eelhindamist enne 2008.–2012. aasta programmi vastuvõtmist. See mõjus programmi kavandile ja rakendamise järelevalvele negatiivselt, kuna näitajaid ei olnud määratletud.

73. 2010. aasta juunis koostas komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande ühenduse 2008.–2012. aasta statistikaprogrammi vahehindamise kohta [57]. Aruandes märgiti, et "paljud eesmärgid (umbes 90%) vastavad ajakavale ja need saavutatakse tõenäoliselt 2012. aasta lõpuks, kuigi Euroopa statistikasüsteemi ressursside piiratus võib muuta selle arvatust keerulisemaks". Aruandes ei selgitatud lähemalt programmi 131 eesmärgi saavutamise edenemist.

74. Kontrollikoda andis Eurostati poolt ühele küsimustikule esitatud vastuste põhjal hinnangu programmi rakendamise olukorra kohta seisuga juuli 2011. 131 eesmärgist 68 puhul muutis asjaomaste näitajate puudumine hindamise keeruliseks. Pealegi on enamikul neist juhtudest eesmärgid ebaselgelt sõnastatud (vt 4. selgitus), mille tõttu piisab vaid vähesest tegevusest väitmaks, et eesmärgid on saavutamisel või saavutatud. Audi tiga leiti, et isegi nende optimistlike prognooside kohaselt ei ole 131 eesmärgist vähemalt 20% õigeaegne saavutamine tõenäoline.

4. SELGITUS

NÄITED EBASELGELT SÕNASTATUD EESMÄRKIDE KOHTA

Väljavõtted 2008.–2012. aasta programmi i lisast ("Valdkondadevahelised küsimused") ja ii lisast ("Eesmärgid ja meetmed")

"lähendada statistika kasutajaid ja koostajaid, tihendades kasutajate eri rühmade ja võrgustike vahelist suhtlust" (13. eesmärk),

"laiendada teatavatel juhtudel lisaküsimustike kasutamist ühenduse statistilistes uuringutes, suurendades uutele vajadustele reageerimise võimet" (24. eesmärk),

"täiustatakse elukestva õppe statistikat kvaliteedi osas" (85. eesmärk),

"jätkatakse asjakohase statistika koostamist toiduohutuse järelevalve eesmärgil" (98. eesmärk),

"suurendatakse statistika nähtavust riiklikes ja piirkondlikes tegevuskavades" (127. eesmärk).

Allikas: otsus 2008.–2012. aasta programmi kohta.

VAHEHINDAMISES EI TUVASTATUD 2008.–2012. AASTA PROGRAMMI MUUTMISE VAJADUST

75. Komisjoni vahehindamises ei arutatud programmi muutmise vajalikkust, võttes arvesse pärast programmi vastuvõtmist (2007. aasta detsembris) toimunud muutusi, eelkõige järgmisi:

a) finantskriis ning vajadus muuta majandus- ja rahapoliitikaga seotud statistika prioriteetseks valdkonnaks, võttes arvesse riiklike statistikaametite ressurssidele avalduvat mõju;

b) keeruline ülesanne parandada Kreeka statistikasüsteemi ja vajadus rakendada ennetavat lähenemist sarnaste juhtude vältimiseks teistes Euroopa statistikasüsteemi osades;

c) komisjoni käivitatud uued poliitilised algatused, eriti Euroopa 2020. aasta strateegia – aruka, säästva ja kaasava kasvu Euroopa strateegia [58];

d) 2009. aasta Euroopa statistika määruses sätestatud Euroopa statistikasüsteemi sisese koostöö uus õigusraamistik;

e) komisjoni teatis Euroopa statistika koostamisega seotud uue lähenemisviisi kohta ("vaade järgmisele kümnendile") [59].

76. Kuna programmi muudatustes neid uusi arenguid arvesse ei võetud, on programmi teatavad osad aegunud. Reaalse tegevuse ja seadusandja poolt ettenähtu vahel on suured erinevused.

PROGRAMMI RAKENDAMIST JA SAAVUTUSI KÄSITLEV ARUANDLUS ON MITTERAHULDAV

2008.–2012. AASTA PROGRAMMI RAKENDAMISE KOHTA EI TEHTA ROHKEM ARUANDEID ENNE 2013. AASTA LÕPPU

77. Eurostat kinnitas, et peale 2010. aastal koostatud vahehindamise aruande ei ole programmi rakendamise kohta koostatud ega koostata muid aruandeid ei asutusesiseseks ega -väliseks kasutamiseks enne lõplikku hindamisaruannet, mis peaks valmima 2013. aasta lõpuks.

IGA-AASTASTE STATISTIKA TÖÖPROGRAMMIDE RAKENDAMISE KOHTA PUUDUB KONSOLIDEERITUD ARUANDLUS

78. Arvestades mitmeaastase programmi olemusega, on Eurostati peamiseks Euroopa statistikasüsteemi statistikaga seotud tegevuse suunamise vahendiks komisjoni iga-aastane statistika tööprogramm. Nimetatud programm sisaldab üksikasjalikku nimekirja poliitika ja/või kulutustega seotud eesmärkidest (väljundid), mida aasta jooksul saavutada tuleks. [60] Puudub korrapärane teave tulemuste saavutamise kohta.

79. Aruandluses esinevad puudused takistavad ka Euroopa statistika nõuandekomiteel oma nõuandvat ülesannet täiel määral täita. Euroopa statistika nõuandekomitee on kommunikatsioonikanaliks, millesse koondatakse statistilise teabe kasutajate, vastajate ja koostajate nõuanded liidu statistilise teabe poliitika eesmärkide kohta (vt 5. selgitus). Auditis leiti, et Euroopa statistika nõuandekomitee ei täida oma ülesandeid veel täiel määral, osaliselt oma laiaulatusliku portfelli tõttu, mis hõlmab kõiki statistikavaldkondi, kuid ka oma heterogeense koosseisu ja teatavate liikmete piiratud kättesaadavuse tõttu. Eurostat võiks suurendada oma toetust Euroopa statistika nõuandekomitee toimimisele, edastades suuremal hulgal paremini koostatud teavet statistika kavandamisega seotud valikute eelarvelise ja rahalise mõju ning statistikaprogrammide rakendamise kohta.

5. SELGITUS

EUROOPA STATISTIKA NÕUANDEKOMITEE (ESAC)

Statistika kasutajaid, vastajaid ja koostajaid ühendades

Euroopa statistika nõuandekomitee asutati juunis 2009 ning sinna kuulub 24 liiget: 12 eraisikut esindavad liidu statistika kasutajaid, vastajaid ja muid sidusrühmi (sealhulgas teadusringkonnad, tööturu osapooled ja kodanikuühiskond), 11 liiget määravad institutsioonid ja asutused otse oma liikmete seast ning Eurostati peadirektor on ameti poolest komitee hääleõiguseta liige. Euroopa statistika nõuandekomitee tuleb kokku kolmel korral aastas, korraldades kolm ühepäevast koosolekut Brüsselis. Eurostat tagab ESACile sekretariaaditeenused.

Kolme esimese tegutsemisaasta jooksul andis ESAC oma panuse struktuurilise ettevõtlusstatistika uuendamise arutellu, avaldades üheleheküljelise teatise pealkirjaga "Good statistics need good data, good data require sufficient statistical resources" ("Heaks statistikaks vajatakse häid andmeid, heade andmete koostamiseks vajatakse piisavalt statistikaressursse") ning Eurostati palvel neli arvamust statistikaprogrammide kavandite kohta. Senini ei ole ei Euroopa Parlament ega nõukogu kasutanud võimalust küsida ESACilt arvamust.

Juunis 2011 otsustas ESAC, et kõik liikmed peavad ühe või kahe liikmesriigi kasutajatega kontakti astuma, et luua riiklike kasutajate esindajatest koosnev võrgustik.

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

EUROSTAT ON PROGRAMMI EELARVEST RAHASTATAVATE TOETUSTE HALDAMIST PARANDANUD NING ALUSTANUD HANGETEGA SEOTUD PUUDUSTE LAHENDAMIST

80. 2008.–2012. aasta programmi käsitlevast otsusest [61] tulenevalt peavad riiklikud ametiasutused ja Eurostat statistika usaldusväärsuse parandamise nimel püüdlema häid juhtimistavasid ja tõhusust kinnitava maine poole.

81. Eurostat kasutab kahte põhivahendit 2008.–2012. aasta programmi ja teiste programmide raames antava rahastamise rakendamiseks: toetus lepingud ja riigihankelepingud. Joonisel 5 on esitatud nende kahe vahendi osakaal perioodil 2007–2011 võetud kulukohustuse kogusummas [62].

JOONIS 5

TOETUSTE JA LEPINGUTE OSAKAAL KULUKOHUSTUSTE KOGUSUMMAS

Toetuste ja hankelepingute jaotus

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Kontrollikoda Eurostati andmetel.

TOETUSTE HALDAMINE

82. Eurostat annab üle 90% oma toetustest riiklikele statistikaametitele ja muudele liikmesriikide poolt määratud riiklikele ametiasutustele.

83. Finantsmääruse artikli 109 lõikes 2 sätestatakse, et toetuse eesmärgiks ega tagajärjeks ei tohi olla abisaajale kasumi tootmine. Seetõttu ei tohi Eurostat lõpliku toetusmakse asjakohase suuruse määramisel piirduda üksnes toetuslepingu eesmärgi saavutamise kontrollimisega, vaid peab kontrollima ka tegelikukkuses abisaajate poolt eesmärgi saavutamiseks kasutatud ressursse. Nimetatud nõue muudab toetuste haldamise võrreldes hankelepingutega tülikamaks. Alates 2011. aastast on huvitatud abisaajatele toetuste haldamise lihtsustamiseks antud võimalus personalikategooriate puhul kasutada ühikukulude standardiseeritud astmikku. Alternatiivseks lahenduseks oleks tulemuspõhine süsteem, mis tugineb kokkulepitud näitajatele ja eesmärkidele (väljundid ja tulemused) [63] ilma vajaduseta makseid ja kantud kulusid omavahel seostada.

ENAMMAKSETE SUUR OHT VAJAS KÄSITLEMIST JA OHJAMIST

84. Eurostati peadirektori aasta tegevusaruandes tuli esitada reservatsioonid Eurostati-poolse toetuste haldamise kohta aastatel 2001–2004 ja 2006. Nimetatud reservatsioonid puudutasid abikõlblike kulude ebapiisavat määratlemist ja arvutamist ning ebapiisavat kontrollide arvu, mille tagajärjel tekkis oluline enammaksete tegemise oht. Personali, seadmete, tarbekaupade ja tarnete kuludega seoses tehtavateks järelkontrollideks ei olnud tõendavaid dokumente tihti kättesaadavaks tehtud [64].

TOETUSTE RAHALISE HALDAMISE PARANDAMISEKS TEHTAVAD JÕUPINGUTUSED ANNAVAD TULEMUSI

85. Aprillis 2009 muutis Eurostat oma kontrollistrateegiat. Uue lähenemise kohaselt pidi rõhuasetus järelkontrollidelt (pärast lõplikke makseid) eelkontrollidele (enne lõppmakseid) üle viidama. Eesmärk oli vigade ja eeskirjade eiramiste avastamine ning ennetamine enne lõppmaksete tegemist, mis võimaldab koheselt korrektsioonide tegemist ja hoiab ära ajamahukad tagasinõudmised.

86. Tõhustatud eelkontrollide raames palutakse abisaajatel Eurostatile saata tõendavad dokumendid deklareeritud abikõlblike kulude valimi kohta.

87. Eurostati jõupingutused toetuste finantshaldamise parandamiseks, sh abisaajatele selgemate suuniste andmine, annavad tulemusi. Vaatamata sellele esines osal abisaajatest [65] pidevalt probleeme Eurostatile kulude abikõlblikkuse tõendamiseks vajalike dokumentide saatmisega.

88. Auditiga uuriti Eurostati poolt tehtud tõhustatud eelkontrollidest koosnevat valimit ning leiti, et enamik neist olid piisavad. Eurostat ei olnud aga käsitlenud järgnevaid puudusi:

a) deklareeritud personalikulude kontrollimiseks koostatud valimid ei vastanud sageli Eurostati suunistes kehtestatud miinimumnõuetele;

b) ainult ühel juhul viidi läbi paikvaatlus, kus abisaaja juures kontrolliti tööajatabeleid ja personalikulusid tõendavaid dokumente;

c) kontrollide dokumenteerimisel ei kasutatud kontrollnimekirja, mis muutis kontrollide iseloomu ja piisavuse hindamise keeruliseks;

d) Eurostati poolt juhuvalimi alusel kontrollimiseks valitud maksetaotluste vähene arv [66] muudab üldise vigade riski hindamise keeruliseks.

HANKEMENETLUSTE HALDAMINE

89. Eurostat kasutab hankemenetlusi põhiliselt IT-hangete puhul ja statistikateenuste sisseostmiseks [67]. Eurostati-sisesed hankemenetlused on suuremas osas delegeeritud põhitegevusega tegelevatele direktoraatidele.

90. Kontrollikoja audit kinnitas peamisi riske, millest Eurostati siseauditi talitus 2011. aasta veebruaris juhtkonda teavitas. Siseauditi talitus oli riskianalüüsi käigus tuvastanud võimaliku liigse sõltumise kolmandatest isikutest ja peaaegu monopoolseid seisundeid ning hindamismenetluse puudusi, sh võimalikud soosimise juhtumid.

TURU KOONDUMINE NING VALIKU JA PAKKUMUSTE HINDAMISE KRITEERIUMIDEGA SEOTUD PROBLEEMID

91. Turu koondumisega seoses näitas kontrollikoja analüüs Eurostati järelkontrollide tabeli kohta, mis puudutas perioodil 2009–2011 sõlmitud lepinguid, et kolm peamist töövõtjat olid saanud 30% hankelepingute kogusummast. Turu koondumist süvendas veelgi asjaolu, et teatavad Eurostati üksused sõltusid suures osas neist kolmest peamisest töövõtjast. Hankemenetluste puhul leiti kontrollikoja auditis, et läbirääkimistega menetlust kasutati ebakohaselt ning valiku ja pakkumuste hindamise kriteeriumide määratlemisel ja rakendamisel esines korduvalt probleeme.

92. Kontrollikojal oli liiga vara hinnata Eurostati poolt 2011. aasta märtsis siseauditi talituse koostatud aruandes esitatud soovituste käsitlemiseks koostatud tegevuskava mõju. Nimetatud tegevuskava teatavate põhimeetmete rakendamine algas alles jaanuaris 2012.

KONKURENTSI EDENDAMINE MAJANDUSLIKULT SOODSAIMA PAKKUMISE VALIMISEGA

93. Konkurentsi edendamiseks otsustas Eurostat eelarve maksimaalset suurust hanketingimustes edaspidi süstemaatiliselt mitte välja kuulutada. Alates 2012. aastast on see olnud lubatud vaid nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel. Eurostat on aga majanduslikult soodsaima pakkumise leidmise hindamiskriteeriumide kvaliteedikomponendi puhul säilitanud miinimumkünnised. Nimetatud miinimumkünnised nõrgestavad hinnakonkurentsi, eriti juhtudel, kui kvaliteedi ja hinna kriteeriumide suhe on 70 : 30, mida ka kõige sagedamini Eurostati hankemenetlustes kasutatakse.

EUROOPA STATISTIKASÜSTEEMI PRIORITEETIDE MUUTMINE ON AJAKAVAST MAHA JÄÄNUD NING SEDA TAKISTAB USALDUSVÄÄRSE TEABE PUUDUMINE KULUDE KOHTA

FINANTS- JA VÕLAKRIISI TAGAJÄRJEL ON PRIORITEETIDE MUUTMINE VEELGI OLULISEM

94. Riiklikud statistikaametid ja Euroopa statistikasüsteem tervikuna peavad tegelema finantskriisi tagajärgedega, mis mõnikord tähendab ka suuri eelarvekärpeid. Selleks tuleb tavaliselt prioriteete muuta. Tuleb teha keerulisi kompromisse olemasolevate statistikatoodete kvaliteedi säilitamise ja suurendamise, uute valdkondade statistikavajaduste täitmise ja pikemas perspektiivis tootlikkuse suurendamise meetmetesse investeerimise vahel. Tehtavad valikud võivad mõjutada statistikaga seotud innovatsiooni, mis võib selle tagajärjel kannatada.

EUROOPA STATISTIKA KOOSTAMISE KOGUMAKSUMUST EI TEATA

95. 2008.–2012. aasta programmi käsitleva otsuse artikli 6 lõike 1 kohaselt peab komisjon esitama esialgse analüüsi rahaliste kohustuste jagunemise kohta Euroopa Liidu ja liikmesriikide eelarvete vahel. Asjakohaste andmete puudumise tõttu järeldati selles analüüsis vaid üldiselt, et ELi eelarvest eraldatud toetused olid suhteliselt väikesed võrreldes Euroopa statistika koostamiseks liikmesriikide poolt igal aastal kulutatud summadega [68].

PRIORITEETIDE MUUTMINE OLI AJAKAVAST MAAS

96. Auditi käigus leiti, et Eurostat oli prioriteetide muutmisega ajakavast maha jäänud [69]. Komisjoni vahehindamise aruandes ei käsitletud prioriteetide muutmist, kuigi see on otsuse artikli 6 lõikes 3 ette nähtud. Nimetatud aruanded oleksid pidanud sisaldama 2008.–2012. aasta programmiga hõlmatud statistikaprojektide ja valdkondade kulutuste ja rahaliste kohustuste prognoose ning eelkõige ELi poliitikate kerkivate statistikavajaduste analüüsi.

2010. AASTA STRATEEGILINE LÄHENEMISVIIS ON SENINI ANDNUD VAID VÄHESEID TULEMUSI

97. Kuna kulude süstemaatilise hindamise kehtestamisel ei ole edenemist toimunud ja Euroopa statistikasüsteemi liikmetel on eelarvekärbete tõttu keeruline olukord, esitas Eurostat Euroopa statistikasüsteemi komiteele 2010. aasta novembris prioriteetide muutmiseks uue strateegilise lähenemisviisi. Selle rakendamine (määratledes iga-aastaselt n-ö negatiivsed prioriteedid [70]) on senini andnud vaid väheseid tulemusi.

98. 2011. aasta negatiivsete prioriteetide nimekiri koosnes peaaegu eranditult uutest edasilükatavatest projektidest. 2012. aasta tööprogrammi jaoks hinnati 2011. aasta mais Euroopa statistikasüsteemi komiteele esitatud aruandes uue lähenemisviisi praktilisi tagajärgi piiratuks. See näitab, et vajatakse täiendavaid jõupingutusi statistilise innovatsiooni edendamiseks, nt soovitades kasutajatel järk-järgult vananenud statistika kasutamine lõpetada ja asendada uuega.

99. Kui Eurostat palus ESACil avaldada arvamus 2012. aasta statistikaprogrammi eelnõu kohta, märkis ESAC [71], et neil esines mõningaid probleeme prioriteetide määratlemisel, kuna erinevate otsustega seotud eelarvelisi tagajärgi on keeruline hinnata, sest liikmesriigid kasutavad kulude kalkuleerimisel erinevaid metoodikaid, puudub finantsteave ning osal juhtudest esineb probleeme statistika koostamise kulude puhul Euroopa ja riikliku rahastamise osa eristamisel. Need kõik on Eurostati strateegia olulised osad.

2013.–2017. AASTA PROGRAMMI EELNÕUD ON TÄIUSTATUD, KUID SELLE EDUKAKS RAKENDAMISEKS ON VAJA PAREMAT IGA-AASTAST KAVANDAMIST JA ARUANDLUST

100. 2011. aasta lõpus võttis komisjon 2013.–2017. aasta programmi eelnõu vastu kui ettepanku Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kehtestamiseks [72].

101. Võrreldes praeguse programmiga, sätestatakse ettepanekus täpsem prioriteetide hierarhia ja paindlikum ülesehitus. Programmi eelnõus kehtestatakse ambitsioonikas statistilise teabe struktuur ning selles pööratakse suurt tähelepanu uute Euroopa statistika koostamismeetodite rakendamisele.

102. Programmi ("Statistikataristu ja Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 eesmärgid") lisas kehtestatakse eesmärgid koos rakendusmeetmetega, mida võib vaadelda kui näitajaid. Enamik neist 104 näitajast on kasulikud mõõdetava edenemise saavutamiseks, eeldusel et neile lisatakse iga-aastase kavandamisega sätestatud täpsed eesmärgid ja vahe-eesmärgid, mida kontrollitakse süstemaatiliselt iga-aastase aruandluse käigus.

103. Alates 2014. aastast sisaldab programm ettevõtluse ja kaubandusstatistika valdkonna eesmärke ning eraldi programmi Euroopa ettevõtluse ja kaubandusstatistika moderniseerimiseks enam ei vajata [73].

104. Programmi rakendamine toimub kahes erinevas mitmeaastases finantsraamistikus (aastatel 2007–2013 ja 2014–2020) ja selle kogueelarve on 299,4 miljonit eurot. Programmi eelhindamise ja mõjuhindamise käigus ei kasutatud võimalusi mitmeaastase statistikaprogrammi ja mitmeaastase finantsplaneerimise paremaks ühtlustamiseks.

105. 146,6 miljonit eurot eraldatakse eesmärgile "Euroopa statistika uue tootmismeetodi rakendamine". Puudus täiendav seletus selle summa jaotuse ja toetuse saamiseks abikõlblike mittetulundusühingute ülesannete kohta [74], kelle peamisteks eesmärkideks ja tegevuseks on tegevusjuhiste ja Euroopa statistika koostamise uute meetodite edendamine ja rakendamine, mille abil soovitakse saavutada suuremat tõhusust ja paremat kvaliteeti Euroopa tasandil.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

106. Statistika on Euroopa demokraatia ja hea valitsemistava oluline osa. Üldsuse usaldus ELi statistika suhtes on ülimalt oluline liidus, kus poliitilised otsused peavad põhinema tõenditel ning kus üha rohkem otsuseid sõltub otseselt statistilistest andmetest või nendest tulenevatest näitajatest.

107. Euroopa Liit, selle liikmesriigid ja nende statistikaasutused peavad statistika koostamisel järgima Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 338 sätestatud erapooletuse, usaldusväärsuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja andmete konfidentsiaalsusega seotud kohustusi. Alates 2005. aastast on tehtud märkimisväärseid jõupingutusi Euroopa statistikasüsteemi tõhustamiseks. Kvaliteetsema Euroopa statistikaraamistiku poole liikumine on aga olnud aeglane, seda ei ole veel lõpule viidud ning see on jätkuvalt problemaatiline kõikidele sellega seotud osapooltele.

1. SOOVITUS

Euroopa Liit, selle liikmesriigid ja nende statistikaametid vastutavad ühiselt usalduse säilimise eest Euroopa demokraatliku protsessi vastu. Nad peavad Euroopa statistikasüsteemi tugevdama, et tagataks ametialane sõltumatus, piisavad vahendid ning tõhus järelevalve koos karistustega ning sujuvad parandusmeetmed juhtudel, kui kvaliteedinõudeid ei järgita.

108. Auditis leiti, et Euroopa statistikat käsitlevaid tegevusjuhiseid on ainult osaliselt rakendatud ning nende täielik rakendamine on jätkuvalt raske ülesanne kõikidele, kes nendega Euroopa ja liikmesriikide tasandil seotud on. Tegevusjuhistes kehtestatakse ranged nõuded, kuid need ei sisalda tõhusaid kontrolli- ja jõustamisvahendeid. Komisjon ei laiendanud tegevusjuhiste järgimise ja rakendamisega seotud vastutust riikide valitsustele. Komisjon ei ole veel teinud kõike, et ise tegevusjuhiseid täiel määral järgida. Vajatakse paremat teavet Euroopa statistikasüsteemis tegevusjuhiste rakendamise praeguse olukorra kohta. Komisjoni hiljutised algatused tegevusjuhiste täieliku järgimise hoogustamiseks on küll õige suund, kuid ebapiisav kõikide küsimuste käsitlemiseks. Tegevusjuhiste järgimiskohustuse olemusest tulenevat ebamäärasuse probleemi pole lahendatud, võimalike andmete ebaõige esitamise juhtude puhuks ei ole kontrollimehhanismi kehtestatud ning sõltumatu järelevalvefunktsiooni väljatöötamiseks ei ole tehtud ettepanekut.

2. SOOVITUS

Euroopa statistika tegevusjuhiste täielikuks rakendamiseks peaks komisjon tegema järgmist:

a) tegema ettepanekuid Euroopa statistika koostamisega seotud õigusraamistiku muudatusteks, mis annaksid usaldusväärse aluse statistika ülevaatamisele, kontrollimisele, uurimisele ja jõustamisele, hõlmates statistika koostamise institutsioonilist keskkonda, statistilist protsessi ja statistilisi andmeid nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil;

b) võtma vajalikud meetmed tegevusjuhiste järgimiskohustuse iseloomu osas õiguskindluse tagamiseks;

c) tegema seoses punktidega a) ja b) ettepaneku kehtestada järelevalvefunktsioon statistika läbivaatamisele, kontrollimisele ja uurimisele, lisades selle näiteks Euroopa statistika haldamise nõuandekogu praegustele vastutusaladele;

d) suurendama Euroopa Liidu peastatistiku ametialast sõltumatust, määrates ta pärast ESGABilt heakskiitva otsuse ning Euroopa Parlamendilt ja nõukogult heakskiidu saamist kindlaks perioodiks ametisse;

e) kooskõlastama Eurostati ülesannete kohta tehtud asutusesisest otsust tegevusjuhiste nõuetega, võimaldama Eurostatil ilma piiranguteta kohaldada oma reegleid andmetele erapooletu juurdepääsu osas ja lõpetama järk-järguliselt statistika koostamisel alamdelegatsioonide kaudu saadavate tegevuskulude mehhanismi kasutamise, mis muudaks Eurostati komisjoni talitustest osaliselt rahaliselt sõltuvaks;

f) käivitama komisjoni poolt 2013. aastasse kavandatava Euroopa statistikasüsteemi vastastikuste eksperthinnangute uue vooru, mis hõlmab kõikide tegevusjuhiste põhimõtete järgimist ning sisaldab tugevat väliselementi, mis võimaldab teha sõltumatuid hindamisi ja saada võrreldavaid tulemusi;

g) kaaluma kõige olulisemate statistikavaldkondade puhul, mis hõlmavad tervet statistika koostamise ahelat (sh haldusteabe koostajaid), jooksvate vastastikuste eksperthinnangute kasu tuselevõttu.

109. 2008.–2012. aasta statistikaprogrammi kavandamise vead pärsivad selle kasutust mõjusa kavandamis-, järelevalve ja aruandluse töövahendina. Eurostati toetuste haldamine paranes, kuid hankemenetlustes esineb jätkuvalt probleeme. Statistikaalaste toimingute prioriteetide suunamine uutele teemadele on osutunud eeldatust aeglasemaks. 2013.–2017. aasta programmi kavand on võimalus Euroopa statistikasüsteemi ümberkorraldamiseks, et muuta seda veelgi tõhusamaks ja paindlikumaks.

3. SOOVITUS

Järgmise, aastate 2013–2017 Euroopa statistikaprogrammi potentsiaali maksimaalseks kasutamiseks peaks Eurostat tegema järgmist:

a) lisama Euroopa statistikaprogrammis sisalduvatele rakendusmeetmetele igal aastal (uuesti) määratletavad täpsed statistikaprogrammide eesmärgid ja vahe-eesmärgid, mille üle tehakse järelevalvet Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatava süstemaatilise ning konsolideeritud iga-aastase aruandlusega;

b) kasutama programmi muutmise võimalust juhul, kui programmi rakendamise jooksul on toimunud olulised arengud, kaaludes ka programmi pikendamist, et ühtlustada see perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistikuga;

c) tagama statistikaga seotud prioriteetide süstemaatilise kontrollimise, eelkõige regulaarselt hinnates toodetud statistika asjakohasust, selle tootmise kulusid ning tootmisest tulenevat koormust Euroopa statistikasüsteemile, selle liikmetele ja vastajatele;

d) soodustama vajadusel prioriteetide muutmise raames statistikaga seotud innovatsiooni, lõpetades näiteks järk-järgult vananenud statistika kasutamine ja asendades selle uuega;

e) suurendada oma toetust Euroopa statistika nõuandekomitee toimimisele, edastades suuremal hulgal paremini koostatud teavet statistika kavandamisega seotud valikute eelarvelise ja rahalise mõju ning statistikaprogrammide rakendamise kohta;

f) lihtsustama ja parandama toetuste haldamise tõhusust, kasutades personalikulude puhul ühikukulude standardiseeritud astmikke ja küsimustike abil saadud andmekogumike puhul ühekordseid makseid. Uurima antud kontekstis võimalust toetusi hallata tulemuspõhise süsteemiga, mis tugineks kokkulepitud näitajatele ja eesmärkidele;

g) suurendama hankemenetluste konkurentsi, eelkõige andes majanduslikult soodsaima pakkumise valimisel suurema kaalu hinnakriteeriumile ja vältides hinnakonkurentsi nõrgestavaid minimaalseid piirmäärasid.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 26. juuni 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

President

[1] Eurobaromeetri eriuuring selle kohta, millised on eurooplaste teadmised majandusnäitajatest ("Europeans’ Knowledge on Economic Indicators"), lk 37.

[2] Vt Euroopa Ülemkogu 22. ja 23. märtsi 2005. aasta kohtumise eesistuja järeldus ning Euroopa Ülemkogu 28. ja 29. oktoobri 2010. aasta kohtumise eesistuja järeldus.

[3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 223/2009, 11. märts 2009, Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst) (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

[4] Statistikaprogrammi komitee abistas komisjoni statistikaprogrammide üldises kooskõlastamises ELi ja liikmesriikide tasandil. Komitee kaotati 2009. aastal pärast Euroopa statistika määruse vastuvõtmist.

[5] Tegevusjuhiseid ei avaldatud Euroopa Liidu Teatajas. Nende kõige uuem versioon on saadaval Eurostati kodulehel: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-32-11-955/EN/KS-32-11-955-EN.PDF

[6] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta otsus nr 1578/2007/EÜ ühenduse 2008.–2012. aasta statistikaprogrammi kohta (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 344, 28.12.2007, lk 15).

[7] Komisjoni 21. aprilli 1997. aasta otsuse 97/281/EÜ Eurostati ülesannete kohta ühenduse statistika koostamisel (EÜT L 112, 29.4.1997, lk 56) artikkel 5.

[8] Määratlus "komisjon (Eurostat)" on defineeritud Euroopa statistika määruse artiklis 6.

[9] Edaspidi nimetatakse "tegevuseelarveks". Arvandmed ei sisalda halduskulusid.

[10] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta otsus nr 235/2008/EÜ, millega luuakse Euroopa statistika haldamise nõuandekogu (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 73, 15.3.2008, lk 17).

[11] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta otsus nr 234/2008/EÜ, millega luuakse Euroopa statistika nõuandekomitee ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 91/116/EMÜ (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 73, 15.3.2008, lk 13).

[12] Komisjoni 25. mai 2005. aasta soovituses siseriiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta, KOM(2005) 217 (lõplik), 25. mai 2005, kuulutati juhised iseregulatsiooni vahendina välja. Septembris 2011 muutis Euroopa statistikasüsteemi komitee juhiseid. Muudetud versioon avaldatakse Eurostati veebilehel, kuid komisjon ei ole oma 25. mai 2005. aasta soovitust kaasajastanud.

[13] "Nõukogu märgib, et mitmel juhul on fiskaalstatistika pärast uue valitsuse ametisse astumist läbi vaadatud. Nõukogu leiab, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tarvis statistiliste andmete kogumist ja esitamist ei tohi kahjustada poliitilised ega valimistsüklid. [---] Nõukogu leiab, et andmete kogujate usaldusväärsus, sõltumatus ja vastutus ning kogumise meetodid, mida toetab asjakohane institutsionaalne kord, on äärmiselt olulised [---] kvaliteetse statistika tagamiseks." (Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu järeldused ( 2. juuni 2004), dok. 9779/04 (Presse 172), lk 11.)

[14] Kui Kreeka valitsus 2004. aasta aprillis ametisse astus, telliti "maksukontroll", mille tulemusel tehti olulisi muudatusi Kreeka valitsemissektori puudujäägi ja võla summa osas, mis ulatusid 1997. aastasse. Selle muudatuse käigus selgus, et Kreeka oli 1999. aastal ületanud 3% puudujäägi ülemmäära.

[15] 1., 3. ja 4. põhimõte.

[16] Euroopa statistika haldamise nõuandekogu kolmas iga-aastane aastaaruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule tegevusjuhiste rakendamise kohta Eurostatis ja Euroopa statistikasüsteemi rakendamise kohta tervikuna, avaldatud 1. detsembril 2011.

[17] Põhineb Eurostati ja Statistics Norway kaaseesistumisel juhitava töörühma "Sponsorship on Quality" aruandel.

[18] KOM(2005) 217 (lõplik).

[19] Soovitused B, C, ja G.

[20] KOM(2011) 211 (lõplik), 15. aprill 2011, "Euroopa statistika tõhusa kvaliteedijuhtimise väljatöötamine".

[21] Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon (EFTA) on valitsustevaheline organisatsioon, mis on loodud vabakaubanduse ja majandusintegratsiooni edendamiseks organisatsiooni kuuluvas neljas riigis: Islandil, Liechtensteinis, Norras ja Šveitsis.

[999] Pärast 2008. aastat vastastikuseid eksperdihinnanguid enam ei tehtud. Vastastikuste eksperdihinnangute käigus kontrolliti kõiki 35 näitajat seoses tegevusjuhiste põhimõtetega 1–6 ja 15 (tegevusjuhiste põhimõtete 7–14 järgimist ei uuritud).

[22] KOM(2008) 621 (lõplik), 7. oktoober 2008, „Komisjoni 2008. aasta aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule tegevusjuhiste rakendamise kohta.

[23] KOM(2010) 1 (lõplik), 8. jaanuar 2010, "Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlga kajastavat statistikat käsitlev aruanne".

[24] Valdkonnad, milles vastastikuste eksperdihindamiste käigus leiti puudusi, kuid mille puhul parandusmeetmeid ei võetud, ei kuulu Eurostati seire alla.

[25] Vt Eurostati 2011. aasta seirearuanne tegevusjuhiste järgimise kohta riiklikes statistikaametites.

[26] Ei sisalda kahte uut 2011. aastal määratletud meedet.

[27] EÜT L 112, 29.4.1997, lk 56.

[28] Komisjoni otsus 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom, 28. aprill 1999, millega asutatakse Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) (SEK(1999) 802) (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 20).

[29] Teiste komisjoni peadirektorite edasivolitatud tegevuskulud moodustasid 2011. aastal 24% kõikidest kulukohustustest (2010. aastal 27% ja 2009. aastal 33%). Enam kui kaks kolmandikku neist edasivolitatud tegevuskuludest pärinesid põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadist.

[30] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal (ELT L 306, 23.11.2011, lk 1) artikkel 8. Trahvid võivad olla kuni 0,2% asjaomase liikmesriigi SKPst.

[31] Eurostatis Euroopa statistika tegevusjuhiste rakendamisega seotud vastastikuste eksperdihinnangute aruanne, 24.– 26. oktoober 2007.

[32] Nõukogu määrus (EÜ) nr 479/2009, 25. mai 2009, Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 1).

[33] Avaldatud Eurostati veebilehel: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/Impartiality_protocol_REV2_FINAL_EN.pdf

[34] Vt Eurostatis Euroopa statistika tegevusjuhiste rakendamisega seotud vastastikuste eksperdihinnangute aruande lk 20, 24.– 26. oktoober 2007.

[35] Rahvamajanduse kogutulu kvaliteediga seotud arvnäitajate puhul lubatakse nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades (rahvamajanduse kogutulu määrus) (EÜT L 181, 19.7.2003, lk 1) artikliga 6 komisjonil ühe osana oma kontrollimistegevusest korraldada liikmesriikidesse n-ö teabekülastusi; vt kontrollikoja eelarveaasta 2010 aastaaruande punktid 2.28 ja 2.30.

[36] Vt 2011. aasta aastaaruande 4. soovitus.

[37] KOM(2011) 211 (lõplik).

[38] Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlga kajastavat statistikat käsitlev aruanne, KOM(2010) 1 (lõplik).

[39] Nõukogu 26. juuli 2010. aasta määrus (EL) nr 679/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 479/2009 seoses statistikaandmete kvaliteediga ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames (ELT L 198, 30.7.2010, lk 1).

[40] Määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 12 lõige 1.

[9999] Dialoogikülastus ja metoodikaalane külastus toimusid samal päeval.

[8888] Selle külastuse ajal toimus ühiskoosolek Iirimaa riikliku statistikaametiga.

[7777] Ettevalmistav dialoogikülastus.

[6666] Ettevalmistavat osa sisaldav standardne dialoogikülastus.

[41] KOM(2011) 211 (lõplik).

[42] KOM(2012) 167 (lõplik), 17. aprill 2012, "Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta".

[43] Vt nõukogu 20. juuni 2011. aasta järeldus komisjoni teatise "Euroopa statistika tõhusa kvaliteedijuhtimise väljatöötamine" kohta; http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/122932.pdf

[44] Artikkel 1 ja artikli 11 lõige 1.

[45] 21. oktoobri 2010. aasta aruande punkt 2.1.4, mida täiustati Euroopa Ülemkogu poolt 28. ja 29. oktoobril 2010.

[46] Vt ettepaneku artikli 11 lõige 3.

[47] Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus on praegu ainus valdkond, kus taoline mehhanism kasutusel on.

[48] ESGABi 2010. aasta aastaaruande soovitus nr 10.

[49] ESGABi 2011. aasta aastaaruande soovitus nr 8.

[50] Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioonis (P7_TA(2010)0230) statistiliste andmete kvaliteedi kohta Euroopa Liidus ja komisjoni kontrollivolituste laiendamise (Eurostat) kohta kutsus Euroopa Parlament komisjoni ja nõukogu "kaasama sõltumatu nõustajana rohkem Euroopa statistika haldamise nõuandekogu; nõuandekogu võib abistada komisjoni (Eurostat) visiitidel liikmesriikidesse" (ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 76).

[51] Liidu õigusaktides viidatakse programmile kui "ühenduse statistikaprogrammile" ja "liidu statistikaprogrammile".

[52] Otsus nr 1578/2007/EÜ (edaspidi "2008.–2012. aasta programmi käsitlev otsus").

[53] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1166/2008, mis käsitleb põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut ning millega tühistatakse nõukogu määrus (EMÜ) nr 571/88 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 321, 1.12.2008, lk 14).

[54] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1297/2008/EÜ, 16. detsember 2008, Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programmi (MEETS) kohta (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 340, 19.12.2008, lk 76).

[55] Euroopa statistika koostamise lõppmaksumus on teadmata (vt punkt 95).

[56] Finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 21 lõige 1.

[57] KOM(2010) 346 (lõplik), 30. juuni 2010.

[58] KOM(2010) 2020 (lõplik), 3. märts 2010.

[59] KOM(2009) 404 (lõplik), 10. august 2009.

[60] Iga väljundi puhul viidati mitmeaastasele programmile esimest korda 2011. aasta statistika tööprogrammis. Kuna 2008.–2012. aasta programmi muudatustes ei võetud viimaseid arenguid siiski arvesse, on selliseid seoseid keeruline luua. Selle tagajärjel on mitmes kohas tehtud viiteid mitmeaastase programmi üldeesmärkidele või mitmeaastase programmi lisale, mis viitab "paremale määrusele" väga üldises mõistes.

[61] Artikli 3 lõige b.

[62] 2011. aastal sõlmiti 172 toetuslepingut ja 312 riigihankelepingut (2010. aastal 283 toetuslepingut ja 320 riigihankelepingut).

[63] KOM(2012) 42 (lõplik), 8. veebruar 2012, "2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku lihtsustamise kava" punkt 4.2.

[64] 2008. aastal teavitas Eurostati eest vastutav volinik komisjoni Eurostati poolt 2005. ja 2006. aastal 11 riikliku statistikaameti ja kolme muu toetusesaaja kuludeklaratsioonidega seoses tehtud 14 järelkontrolli tulemustest. Nimetatud kontrollidega käsitletud 14 miljoni euro suurusest kogusummast seadis Eurostat kahtluse alla 6,6 miljoni euro abikõlblikkuse (47,14%). Arvestades saavutatud väljundeid ja tulemusi, kehtestati nende summade puhul lõpuks 1,3 miljoni euro ulatuses kindla määraga korrektsioone.

[65] 2009. aastast alates olid kaheksa abisaajat ajutiselt hõlmatud riskipõhiste tõhustatud järelkontrollidega, mille käigus kontrolliti enamikku nende väljamaksetaotlustest.

[66] Perioodil 2009–2011 oli 11 taotlust (kõik puudutasid 2009. aastat) tõhustatud uurimise all.

[67] Statistikateenuste puhul ei rakendatud täiel määral komisjoni 23. juuli 2003. aasta otsust, mis käsitleb ülesannete maksimaalselt asutusesisest täitmist. Osa Eurostati üksustest toetub andmehalduse ja -kogumisega seotud ülesannete puhul jätkuvalt välistele teenusepakkujatele.

[68] Reeglina ei ole liidu eelarvest võimalik kaasrahastada riiklike statistikaametite osamakseid Euroopa statistika koostamiseks juhul, kui nimetatud osamakseid nõutakse Euroopa statistikaalaste õigusaktidega.

[69] Üksikasjalikult kirjeldatud 2008.–2012. aasta programmi I lisa punktis 3.7 ("Kulude ja saadava kasu tasakaal").

[70] Negatiivsete prioriteetide hulka kuulub olemasolevate statistika koostamist käsitlevate õigusaktide tühistamine, Eurostati ja riiklike statistikaametite vahelise suulise kokkuleppega kehtestatud vabatahtliku andmekogumise lõpetamine ning valdkondade läbivaatamine lihtsustamise eesmärgil.

[71] 28. märtsi 2011. aasta arvamus komisjoni 2012. aasta statistikaprogrammi eelnõu kohta.

[72] KOM(2011) 928 (lõplik), 21. detsember 2011 "Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta". Puudub selgitus selle kohta, miks esitatakse ettepanek määruse, mitte otsuse kohta.

[73] Praegune programm MEETS lõpeb 31. detsembril 2013.

[74] Määruse ettepaneku artikli 11 lõige 3.

--------------------------------------------------

LISA

VASTASTIKUSTE EKSPERDIHINNANGUTE KÄIGUS SOOVITATUD PARANDUSMEETMETE OLUKORD (SEISUGA MÄRTS 2011)

Allikas: ESGABi 2011. aasta aastaaruanne.

Põhimõte | Vastastikuste eksperdihinnangute käigus soovitatud parandusmeetmete arv | | Vastastikuste eksperdihinnangute käigus soovitatud, kuid lõpetamata parandusmeetmete arv (märts 2011) | | | |

Kokku | Lõpetatud | | Täiendav edenemine riiklikust statistikaametist väljaspool | Täiendavat tegevust ei kavandata | Edeneb, tähtaeg pole veel saabunud | Viivitused riiklikus statistika-ametis | Pooleli – konkreetne tähtaeg puudub | Sisaldub uues meetmes | Kokku | | Uued meetmed (määratletud 2011) | Ülejäänud meetmed kokku |

| Veebruar 2008 | Mai 2009 | Märts 2010 | Märts 2011 | | | | | | | (a) | (b) | | (c) | (b – a + c) |

1 | Ametialane sõltumatus | 34 | 1 | 9 | 4 | 7 | | 6 | 1 | 1 | 2 | 3 | 0 | 13 | | 0 | 13 |

2 | Volitus andmete kogumiseks | 25 | 1 | 8 | 2 | 3 | | 3 | 0 | 2 | 0 | 6 | 0 | 11 | | 0 | 11 |

3 | Nõuetele vastavad vahendid | 48 | 1 | 18 | 12 | 2 | | 4 | 0 | 4 | 1 | 6 | 0 | 15 | | 0 | 15 |

4 | Kvaliteedi tagamise kohustus | 103 | 1 | 28 | 8 | 13 | | 3 | 1 | 22 | 12 | 12 | 3 | 53 | | 4 | 54 |

5 | Andmete konfidentsiaalsus | 43 | 2 | 19 | 4 | 6 | | 0 | 1 | 2 | 1 | 8 | 0 | 12 | | 0 | 12 |

6 | Erapooletus ja objektiivsus | 46 | 2 | 16 | 9 | 6 | | 1 | 0 | 2 | 3 | 7 | 0 | 13 | | 0 | 13 |

7 | Usaldusväärne metoodika | 46 | 3 | 15 | 6 | 5 | | 1 | 0 | 4 | 2 | 9 | 1 | 17 | | 1 | 17 |

8 | Asjakohased statistikaalased menetlused | 40 | 2 | 10 | 6 | 4 | | 0 | 0 | 11 | 1 | 6 | 0 | 18 | | 0 | 18 |

9 | Andmete esitajate mõõdukas koormamine | 54 | 0 | 16 | 6 | 3 | | 3 | 0 | 7 | 1 | 17 | 1 | 29 | | 1 | 29 |

10 | Kulutasuvus | 48 | 0 | 16 | 7 | 6 | | 3 | 0 | 7 | 3 | 6 | 0 | 19 | | 1 | 20 |

11 | Asjakohasus | 27 | 1 | 11 | 7 | 4 | | 0 | 0 | 2 | 0 | 2 | 0 | 4 | | 0 | 4 |

12 | Täpsus ja usaldusväärsus | 35 | 1 | 7 | 7 | 4 | | 0 | 0 | 4 | 3 | 7 | 2 | 16 | | 1 | 15 |

13 | Õigeaegsus ja täpsus | 14 | 0 | 5 | 2 | 3 | | 1 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 4 | | 1 | 5 |

14 | Ühtsus ja võrreldavus | 33 | 1 | 9 | 4 | 4 | | 1 | 1 | 3 | 2 | 7 | 1 | 15 | | 2 | 16 |

15 | Kättesaadavus ja selgus | 81 | 2 | 29 | 10 | 6 | | 1 | 0 | 9 | 4 | 17 | 3 | 34 | | 2 | 33 |

| | | | | | | | | | | | | | | | | |

| KOKKU | 677 | 18 | 216 | 94 | 76 | | 27 | 4 | 80 | 35 | 116 | 11 | 273 | | 13 | 275 |

| % | 100% | 3% | 32% | 14% | 11% | | 4% | 1% | 12% | 5% | 17% | 2% | 40% | | | |

| | | | | | | | | | | | | | | | | |

--------------------------------------------------