ET Euroopa Liidu Teataja C 162/28

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine

(2018/C 162/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„SCRUMBIE DE DUNĂRE AFUMATĂ“

ELi nr: PGI-RO-02234 – 26.10.2016

KPN ( ) KGT ( X )

1. Nimetus

„Scrumbie de Dunăre afumată“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Rumeenia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Scrumbie de Dunăre afumată“ on suitsutatud kala, mis pärineb Doonau deltast ja on valmistatud heeringaliste seltsi kuuluvast Musta mere aloosast (Alosa Pontica Eichwald, alamliik Alosa Pontica var. Danubii). Toote näol on tegemist tervete kaladega, kelle kaal jääb vahemikku 250–400 g ja pikkus vahemikku 25–30 cm, kala on soolatud ja külmsuitsutatud kindlaksmääratud geograafilises piirkonnas traditsioonilise meetodi kohaselt. Suitsutatud kaladel on kuldne, metalne värvivarjund, mis tekib suitsutamise käigus ja katab ühtlaselt kogu kala pinna. Toote tekstuur on mahlane, selle maitse on soolane ja suitsukalale iseloomulik, toode on rasvase konsistentsiga.

Füüsikalised ja keemilised omadused

Üldrasvasisaldus: vähemalt 11 %.

Organoleptilised omadused

Välimus : toote välimus vastab suitsukala omale, kala on terve, luudest ja sisikonnast vabastatud, kala puhastatud ja kuivatatud nahal puuduvad soolalahuse jäljed, nahk on sile ja pragudeta. Välispinna värvus : kuldse varjundiga, ühtlane, metalse läikega. Lõikepinna värvus : valge – kahvatukollane – roosa. Maitse ja lõhn : tootel on suitsutatud kalale iseloomulik kergelt soolane maitse. Tänu kasutatavale töötlemismeetodile on tootel õrn maitse, milles on tunda soolaseid ja kergelt hapukaid nüansse. Konsistents : tihe, elastne, rasvane. Tekstuur : mahlakas.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Tooraine

Musta mere aloosa on looduslik kala, kes rändab paljunemiseks Mustast merest Doonausse, kusjuures kala ei toitu kogu rännaku kestel. Liiki ei ole võimalik kasvandustes kasvatada ning seda püütakse ainult Doonausse rändamise ajal. Musta mere aloosa saavutab küpsuse ja seda on võimalik tarbida 2–3 aasta vanuselt, kala pikkus on siis 25–30 cm. Toodet „Scrumbie de Dunăre afumată“ valmistatakse ainult Musta mere aloosast (Alosa Pontica var. Danubii).

Toote „Scrumbie de Dunăre afumată“ valmistamiseks kasutatavat aloosat püütakse traditsiooniliselt ainult Doonaust, alalt, mis jääb Doonau Musta mere suudme (20 m samasügavusjoon) ja Cotul Piscii (75–75 meremiili joon) vahele. Selle põhjuseks on uuringute tulemused, millest nähtub, et sellest piirjoonest kaugemal langeb kalade rasvainesisaldus niivõrd, et see hakkab mõjutama maitseomadusi, samuti nakatuvad kalad massiliselt parasiitidega. Kohe pärast väljapüüdmist pannakse kalad jäätükkidega jahutatud basseinidesse.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik toote „Scrumbie de Dunăre afumată“ tootmise ja valmistamise etapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas. Toote „Scrumbie de Dunăre afumată“ valmistamine hõlmab järgmisi iseloomulikke etappe: püük, tooraine, koostisainete ja lisaainete vastuvõtmine, kalade jahutamine, ajutine hoidmine (esmane töötlus), sulatamine, soomuste eraldamine, rookimine, vere eemaldamine, soolamine, soolasuse vähendamine, nõrutamine, suitsutamine (kuivatamine, suitsutamine, jahutamine ja laagerdamine).

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond hõlmab kaht haldusüksust.

Esimene neist on Doonau delta biosfääri kaitseala, mis ulatub Cotul Pisciist (Grindu küla, Tulcea maakond) Doonau Musta mere suudmeni, kuni 20 m samasügavusjooneni, hõlmates üksnes Doonau kolme haru ja konkreetset Doonau lõiku.

Teine neist on Frecăței kommuun (Cataloi küla), mis moodustab esimese sektori pikenduse.

Need kaks haldusüksust moodustavad Tulcea maakonnas asuva territoriaalse terviku.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Toote „Scrumbie de Dunăre afumată“ eripärad on seotud geograafilise piirkonnaga, kus toodet valmistatakse sellele piirkonnale iseloomuliku meetodi abil, ning toote mainega.

Ilmastiku seisukohast erineb Doonau delta ülejäänud Rumeenia territooriumist oma mõõduka kontinentaalse kuiva kliima poolest, millele avaldavad mõju Vahemeri ja Must meri, samuti piirkonna geograafilise asukoha (45° põhjalaiust), väikese kõrguse (0–12 m), suurte veealade ja sootaimede levialade, väljaulatuvate neemede, mereäärsete loogete ning laia avatuse poolest Mustale merele.

Bioloogilises mõttes elab Musta mere aloosa Musta mere lääneosas ning liigub peamiselt rannikulähedases vees. Jõudes Doonau suudmesse, jäävad kalad mõneks ajaks paikseks, et kohaneda mageveega ning oodata, et jõevesi omandaks neile sobiva temperatuuri. Aloosa hakkab liikuma mööda Doonaud alates märtsist, kuid olles tundlik madalate temperatuuride suhtes, varjub ta külmalainete puhul meres kauem.

Pärast toitumist Doonau suudmealal muutuvad kalad veidi tumedamaks ja nende seljauim suureneb. Aloosad toituvad selles piirkonnas jõega edasikanduvast orgaanilisest ainest, nende kaal suureneb ja nad omandavad märkimisväärse rasvavaru (oma kasvu kohta on aloosa maailma kõige suurema rasvasisaldusega kala), mis annab lõpptootele iseloomuliku lõhna ja maitse.

Täiskasvanud aloosa toiduratsioon koosneb 70–75 % ulatuses meres kasvavatest kaladest (Engraulis, Clupeonella, Sprattus) ning Doonau suudmealas kasvavatest kaladest (Cyprinidae), ülejäänu moodustavad koorikloomad (Crangon, Upogebia, Idotheia) ning muud organismid, sõltuvalt nende arvukusest ja kättesaadavusest.

Grigore Antipa märkis 1916. aastal, et Doonau delta piirkonnas kasutatud kala soolamise ja suitsutamise teel konserveerimise meetodeid, mida anti edasi põlvest põlve, on tänapäeval võimalik kasutada tänu kohaliku elanikkonna kogemusele ja oskusteabele.

1942. aastal kasutas Cercetări Piscicole al României instituut (Rumeenia kalandusuuringute instituut) Doonau aloosat illustreeriva näitena külmsuitsutamise juhendite koostamisel.

Kala soolamine toimub käsitsi, aloosad puistatakse üle jämesoolaga, millest osa imendub kaladesse. See toiming kestab kuni viis päeva ja teostatakse ruumides, mille temperatuur on ligikaudu +40 °C.

Soolamine leiab aset mahutites, mille suurus vastab samal päeval püütud kala kogusele, seejuures välditakse erinevate püügipartiide kalade segamist. Mahuti põhi kaetakse õhukese soolakihiga, seejärel paigutatakse sinna hoolikalt kalad, selg allapoole ja pead suunatud samas suunas. Seejärel lisatakse soola, nii et kalade vahed täituvad, kalad kaetakse samuti õhukese soolakihiga. Anumasse paigutatakse vaheldumisi kala- ja soolakihid, kuni anum saab täis, seejärel kaetakse viimane kalade kiht paksema soolakihiga. Teisel päeval lisatakse värsket soolalahust, seejärel paigutatakse kalade peale restid ja raskus, nii et kalad jäävad täielikult soolalahusesse.

Pärast soolamist kalad nõrutatakse.

Seejärel kontrollitakse kalade organoleptilisi omadusi, ning kui kalad on omandanud õrna soolase maitse, suunatakse need suitsutamisele.

Kui tuvastatakse, et toode on liiga soolane, vähendatakse kalade soolasisaldust kolme kuni kuueteistkümne tunni jooksul jäätükkidega jahutatud suure veekogusega täidetud anumates. Sel etapil vahetatakse vesi välja kalade organoleptiliste omaduste kontrollimise ajal.

Kalade soolamise ja soolasisalduse vähendamist saavad teostada ainult kohalikud elanikud, kes tunnevad neid etappe tänu aegade jooksul perekondlikult edasiantud kogemusele. Soolasisalduse vähendamine toimub üksnes vajaduse korral.

Pärast nõrutamist riputatakse kalad läbi silmade pandud rõngaste abil varrastele. Suitsu liikumise võimaldamiseks paigutatakse kalad üksteisest 15 cm kaugusele, eri ridades asuvad kalad pannakse vahelduvalt, nii et vahekohad ei kattu.

Suitsutamine on üldiselt tuntud toiming, kuid toote „Scrumbie de Dunăre afumată“ puhul kasutatakse traditsiooniliselt külmsuitsutamist. Selline eriline suitsutamisviis on geograafilisele piirkonnale iseloomulik, kuna Doonau aloosa näol on tegemist väga suure rasvasisaldusega kalaga ning külmsuitsutamine võimaldab suure osa kalas sisalduvast rasvainest säilitada. Suitsutamine kestab vähemalt 9 tundi ning selle käigus ei või temperatuur tõusta üle 35 °C, et rasvad ei laguneks ning toode säilitaks ettenähtud toiteväärtusega seotud ja organoleptilised omadused.

Külmsuitsutamine hõlmab nelja etappi: kuivatamine, suitsutamine, jahutamine ja laagerdamine.

Kuivatamine toimub katusealustes või vastavates kuivatites, kus kaladele pääseb juurde värske õhu vool (eeskätt öösel, kui õhutemperatuur on madalam); see etapp kestab kuus kuni kümme tundi, kuni kala nahk omandab kuivades sillerdava varjundi.

Kuivatamise etapi lõppedes kontrollitakse, et kalad oleksid piisavalt kuivanud (tekstuur on kõva ja pigistamisel ei eritu kalamahla, seega kala on kaotanud piisavalt vett; sealjuures peab kala saba olema kõva). Kui need tingimused on täidetud, suunatakse kalad suitsutamise etappi. Vastasel juhul pikendatakse kuivatamise aega.

Suitsutamine toimub kuivade kõva puidu laastude abil.

Vardad, mille külge kalad on kinnitatud, asetatakse suitsutusahjudesse. Suits tekib kuivade kõva puidu laastude summutatud põletamisel. Protsessi temperatuuri kontrollitakse termomeetri abil ning seda vähendatakse niipea, kui see ületab 35 °C. Suitsutamise kestus sõltub välisõhu temperatuurist ja niiskusest ning võib kesta 2–48 tundi. Suitsutamise etapp loetakse lõppenuks, kui kala nahk on omandanud kuldse varjundi ja kalal on tekkinud spetsiifilised organoleptilised omadused.

Suitsutamise etapi lõppedes võetakse vardad, mille külge kalad on kinnitatud, suitsutusahjudest välja ja asetatakse jahutamise etapiks raamidele.

Kalade laagerdamine seisneb kalade hoidmises jahedas ja hästiventileeritud ruumis, kuni kalad omandavad teatava „elastsuse“.

Erinevate etappide edukaks teostamiseks tuleb toote organoleptilisi omadusi tootmise igal etapil väga täpselt teada, neid omadusi (nagu suitsutamise etapi lõppemise määratlemiseks vajaliku kuldse varjundi tekkimine) ei saa kindlaks määrata laboratoorselt ning neid on võimalik hinnata üksnes selliste parameetrite põhjal, mille tundmiseks vajalikud oskused antakse edasi põlvest põlve.

Geograafilise piirkonna eeliseks on suitsutamiseks sobivate kalade olemasolu, kuid suitsutamise edukus sõltub mitmetest muutuvatest asjaoludest, mis on seotud kalade füüsikalis-keemiliste omaduste, püügiperioodi ning kasutatud püügivahendite ja -meetoditega.

Tänu mitmete põlvkondade jooksul omandatud kogemusele on geograafilise piirkonna „kalasuitsutajatel“ oskused ja meetodid alati laitmatu kvaliteediga toote saamiseks.

Toote „Scrumbie de Dunăre afumată“ valmistamiseks ei ole võimalik kasutada väljastpoolt geograafilist piirkonda pärinevat Musta mere aloosat, sest kalade rasvainesisaldus väheneb seoses nende suurema liikuvusega, lisaks sellele hukkuvad paljud täiskasvanud isendid kurnatusest pärast paljunemist ning järelejäävatel kaladel on oluliselt halvemad organoleptilised omadused.

Doonau jõe suudmealade elanike jaoks on kalapüük kõige vanem ja tähtsam tegevusala. Kala moodustab suure osa nende toidust ja selle väärtustamisest saadav tulu on nende oluline elatusallikas.

Tegemist on seega Doonau jõe delta elanike sügavalt juurdunud kultuuriga, mille eripära on jätnud jälje ka sellesse piirkonda üle kogu maailma saabuvate turistide mälestustesse.

Toote „Scrumbie de Dunăre afumată“ maine ja selle tootmise edasiarendamine põhinevad asjaolul, et tegemist on piirkonna traditsioonidesse juba pikka aega kinnistunud tootega, mis on hinnatud kogu riigis. Toote „Scrumbie de Dunăre afumată“ valmistamismeetod tuleneb kohaliku elanikkonna oskusteabest, mis kandub edasi põlvest põlve ning on tihedalt seotud toote geograafilise piirkonnaga.

Nimetatud kvaliteediomadused koos „Scrumbie de Dunăre afumată“ pikaajalise mainega geograafilise piirkonna kokakunstis teevad sellest tarbijate seas kõrgelt hinnatud piirkondliku eritoote, mille maine on piirkonnaga tihedalt seotud. Enam kui 100 aastat kestnud tootmine ja turustamine geograafilises piirkonnas on toote mainele märkimisväärselt kaasa aidanud.

1916. aastal ilmunud teoses „Pescăria și pescuitul în România“ (Rumeenia kalandus ja kalatööstusettevõtted) (Academia Română, Publicațiunile Fondului Vasile Adamachi, köide XIII, nr XLVIL) nimetab teadlane Grigore Antipa geograafilises piirkonnas töödeldud toodet nimetusega „Scrumbie de Dunăre afumată“ ja märgib ühtlasi ära selle kõrge maine: „[…] Viimasel ajal areneb meie kala konserveerimistööstus jätkuvalt edasi. Lisaks kalandusettevõtjatele, kes toodavad püügipiirkondades suures koguses soolatud kala – tegemist on meie kõige algupärasema ja levinuma konserveerimisviisiga (tünnidesse soolatud heeringas ja aloosa, kuivatatud tuur ja teised kalad, suitsutatud kefaal jne) –, võib piirkonnas juba mõnda aega täheldada ka kalaturgude, -vabrikute ja -konserveerimisettevõtjate tekkimist. Tegemist on eeskätt suitsutuskodadega, kes toodavad suitsutatud turska, Musta mere aloosat ja teisi merekalu […]“.

Samas geograafilises piirkonnas on Tulcea piirkonna prefektuuri kirjavahetuses, mis kajastab kala vahetamist teravilja vastu, 1919. aastal nimetatud toote „Scrumbie de Dunăre afumată“ turustamist seoses ministri 20. mai 1919. aasta määrusega nr 740 ning ka „värske, soolatud ja suitsutatud kala maksimaalse hinnavahemikuga“.

1942. aastal kasutas Cercetări Piscicole al României instituut (Rumeenia kalandusuuringute instituut) toodet „Scrumbie de Dunăre afumată“ illustreeriva näitena külmsuitsutamise juhendite koostamisel.

Toote „Scrumbie de Dunăre afumată“ valmistamine ja turustamine jätkus geograafilises piirkonnas ka järgnevatel aastatel, samaaegselt Rumeenia sotsiaal-majandusliku arenguga ning seda toodet on nimetatud mitmetes tootmisega seotud dokumentides. Nagu ilmneb Tulcea kalanduse arengu- ja tööstusasutuse (I.I.D.P.) arengukava kokkuvõtlikust tabelist, müüdi 1958. aastal toodet „Scrumbie de Dunăre afumată“ kogu Rumeenias. 1965. aastal toodetakse seda toodet endiselt ja see on märgitud Tulcea I.I.D.P. tootmiskavas (riigiarhiiv, Tulcea, inventarinumber 69). Toote „Scrumbie de Dunăre afumată“ tootmistraditsiooni geograafilises piirkonnas jätkasid alates 2011. aastast ühingu RO-Pescador liikmed, kes on piirkonnas ainukesed tootjad.

Toodet „Scrumbie de Dunăre afumată“ on nimetatud Angelika Sontheimeri artiklis „Regionale janë preisautonomie auch in Rumanien zunehmend beliebt — Geraucherter Hareng aus dem Donaudelta“ (Piirkondlikud tooted muutuvad populaarseks ka Rumeenias – Doonau delta suitsutatud heeringas), mis ilmus Reini kaldapiirkondade maa- ja linnakeskkonna huviväärtusi kajastava Saksamaa ajakirja „LZ Rheinland“ (Landwirtschaftliche Zeitschrift Rheinland) numbris 34/2017 (https://www.lz-rheinland.de/). Samuti on toodet kajastatud artiklis „Geraucherter Hering aus dem Donaudelta“, mis ilmus Baden-Wurtembergi põllumajandusettevõtjate föderaalühingu võrguväljaandes „BWagrar“ (Baden Wurtemberg Agrar) nr 43/2017 (https://www.bwagrar.de/), ning toimetaja Domnica Macri kirjutatud ja fotograaf Ionuț Macri fotodega illustreeritud reportaažis kohapealt „Pe urmele scrumbiei de Dunăre“ (Doonau aloosa radadel), mis ilmus ajakirjas National Geographic Traveler, kd 37 (suvi 2017).

Doonau delta biosfääri kaitseala piirkonna iseloomulik toode „Scrumbie de Dunăre afumată“ on saanud kõrge hinnangu mitmel riiklikul ja rahvusvahelisel toiduüritusel: Seafood Expo Global/Seafood Processing Global (Brüssel, Belgia), rahvusvaheline festival Donaufest Ulm/Neu-Ulm (Ulm, Saksamaa), International Fair of Seafood Processing and Products - Polfish Gdansk (Gdansk, Poola), INDAGRA (Bukarest), FAO korraldatud ülemaailmne toidupäev (Bukarest - Casa Poporului), Rural Fest (Bukarest), Festivalul Borşului de Peşte Delta Dunării (Tulcea), Festivalul Gastronomic şi Etnocultural D’ale Gurii Dunării (Tulcea).

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://www.madr.ro/docs/ind-alimentara/documentatie-2016/Documentatie-caiet-de-sarcini-Scrumbie-afumata-de-Dunare-IGP.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.