ET Euroopa Liidu Teataja C 158/24

Nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta) artikli 8 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2009/C 158/07

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 artiklile 9. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

GTE REGISTREERIMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 509/2006

„KIEŁBASA JAŁOWCOWA”

EÜ nr: PL-TSG-007-0047-05.12.2006

1. Taotlejate rühma nimi ja aadress:

Nimi: Związek „Polskie Mięso”

Aadress:

ul. Chałubińskiego 8 00-613 Warszawa POLSKA/POLAND

Tel +48 228302657

Faks +48 228301648

E-post: info@polskie-mieso.pl

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Poola

3. Toote eripära:

3.1. Registreeritav(ad) nimetus(ed) (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikkel 2):

„Kiełbasa jałowcowa”

3.2. Nimetus:

 on iseenesest eripärane

Nimetus „kiełbasa jałowcowa” väljendab toote eripära, mis on eelkõige seotud selle ebatavalise maitse ja lõhnaga. Kõnealused tunnused on tingitud sellest, et tootmisprotsessi käigus kasutatakse kadakamarju, mis peenestatakse enne lihamassile lisamist ning suitsutamise ajal kasutatakse kadakaoksi.

3.3. Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel:

 registreerimine koos nimetuse reserveerimisega

3.4. Toote liik:

Klass 1.2 – Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.5. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus, mida tähistab punktis 3.1. esitatud nimetus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 1):

Toode „kiełbasa jałowcowa” näeb välja nagu ühtlaselt krobeline vanikukujuline rõngas. Sellel on iseloomulik rõnga kuju, välised pikisuunalised kortsud puuduvad. Vorstirõngas võib olla kahe erineva suurusega:

— väike, naturaalses sooles, läbimõõt rohkem kui 32 mm ja kaal ligikaudu 0,5 kg;

— suur, proteiinist kestas, läbimõõt 36 mm ja kaal ligikaudu 0,8 kg.

Toote „kiełbasa jałowcowa” kogu välispind on ühtlast tumepruuni värvi, mis on tavaline tugevasti suitsutatud vorstide puhul.

Konsistentsilt ja katsudes on vorstirõngas kuiv, sile ja ühtlaselt krobeline; vorstikest on tihedalt täidise ümber.

Toote iseloomulik maitse ja pehmus tulenevad toorainete valikust, maitsestamisest (eelkõige kadakas) ning looduslikust suitsutusviisist, mis on osa tootmisprotsessist.

Keemiline koostis:

— valgusisaldus – mitte vähem kui 15,0 %;

— veesisaldus – mitte rohkem kui 60,0 %;

— rasvasisaldus – mitte rohkem kui 35,0 %;

— soolasisaldus – mitte rohkem kui 3,5 %;

— nitriti (III) ja nitraadi (V) sisaldus väljendatuna valemiga NaNO2 – mitte rohkem kui 0,0125 %.

Eespool kirjeldatud keemiline koostis tagab toote traditsioonilise kvaliteedi. Toorainena kasutatavast lihast saab 75 % (+/– 3 %) valmistoodet.

3.6. Põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus, mida tähistab punktis 3.1 esitatud nimetus (komisjoni määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 2):

Koostisained:

Liha (100 kg toorainet): — I klassi sealiha, mille rasvasisaldus on kuni 15 % – 20 kg; — IIA klassi sealiha, mille rasvasisaldus on kuni 20 % – 50 kg; — III klassi sealiha, mille rasvasisaldus on kuni 25 % – 20 kg; — lõigatud pekki – 10 kg. Kuni 50 % IIA klassi sealihast või III klassi sealihast võib asendada veiselihaga.

Maitseained (100 kg liha kohta): — must pipar – 0,17 kg; — kadakamarjad – 0,12 kg; — suhkur – 0,20 kg.

Muud lisaained: — soolamissegu [söögisoola (NaCl) ja naatriumnitriti (NaNO2) segu] – umbes 2 kg.

Selliste sigade söötmine, kelle liha on ette nähtud vorsti „kiełbasa jałowcowa” valmistamiseks

Söötmise all mõeldakse liha rasvasisalduse suurendamist. Eesmärk on kasvatada sigu, kelle rümba kaal on kuni 120 kg ning kellel on kõrgem lihasesisene rasvasisaldus (rohkem kui 3 %).

— Nuumamiseks valitakse hilja suguküpseks saavad tõud ning sobilik nuumamisrežiim teeb võimalikuks soovitud lihasesisese rasvasisalduse saavutamise. Nuumatavatel tõugudel puudub RN geen ning RYR 1T geen on olemas 20 % loomadest.

— Nuumamine peaks toimuma kolmes etapis – esimeses etapis kuni 60 kg, teises etapis kuni 90 kg ja kolmandas etapis kuni 120 kg.

— Loomade nuumamisel ligikaudu 90 kiloni kasutatakse kahte liiki söödasegusid. Söödasegud (annus) sisaldavad:

— energiakomponente: teraviljakliid – nisu, oder, rukis, kaer, tritikale või mais; maisikliid ja paljasteraliste kaerasortide kliid moodustavad segust kuni 30 %;

— valke: lupiini-, põldoa- ja hernekliid, söödajahu soja pressimisjääkidest, rapsikoogijahu, rapsikook, kuivsööda pärm või kuivsööt;

— 90–120 kg kaaluvatele loomadele antav söödasegu (annus) sisaldab:

— energiakomponente: nisu-, odra-, rukki- ja tritikale kliid. Segudes (annustes) ei tohi kasutada maisikliisid ja paljasteraliste kaerasortide kliisid;

— valke: liblikõieliste taimede kliid (lupiin, põlduba ja hernes), söödajahu soja pressimisjääkidest, rapsikook või rapsikoogijahu ja kuivsööt.

— Mitte mingil juhul ei tohi nuumamise käigus kasutada järgmisi toiduaineid: taimeõli, loomse päritoluga sööt, nt piimapulber, kuivatatud vadak, kalajahu.

— Nuumamise kõigis etappides kasutavate segude ainevahetusenergia sisaldus on 12–13 MJ ME/kg segu kohta. Segude valgusisaldus peaks nuumamise esimeses etapis olema 16–18 %, teises etapis 15–16 % ja viimases etapis ligikaudu 14 %.

— Nuumamisannused võivad põhineda üksnes toitesegudel või toitesegudel ja söödal, nt kartulitel ja kuivsöödal.

„Kiełbasa jałowcowa” tootmise etapid

1. etapp kõikide liha koostisosade esmane tükeldamine. Lihatükid peavad olema ühesuurused (läbimõõt ligikaudu 5 cm).

2. etapp traditsiooniline soolamine soolamisseguga (kuivmeetod) umbes 48 tundi.

3. etapp mehaaniline töötlemine: I klassi liha hakitakse umbes 20 mm suurusteks tükkideks, IIA klassi liha umbes 8 mm suurusteks tükkideks, III klassi liha umbes 3 mm suurusteks tükkideks ning seejärel hakitakse kõik koos 5 kg jääga.

4. etapp lihamassi segamine ja maitsestamine musta pipra, suhkru ja kadakamarjadega, mis on peenestatud vahetult enne segistisse lisamist.

5. etapp üle 32 mm läbimõõduga naturaalsete seasoolte või 36 mm läbimõõduga proteiinist kestade täitmine, vorstikangide keeramine ja vanikukujuliseks vormimine. Vorstide valmistamiseks võib kasutada kahte liiki kesti: — väiksemad, 0,5 kg kaaluvad rõngad väikestes seasooltes; — suuremad, 0,8 kg kaaluvad rõngad proteiinist kestades.

6. etapp hoidmine kahe tunni jooksul temperatuuril, mis ei ületa 30 °C. Esialgne pinna kuivatamine, koostisainete nn settimine vorstikangis.

7. etapp pinna kuivatamine, millele järgneb traditsiooniline kuumsuitsutamine (umbes 120 minutit) ja küpsetamine kuni vorstikangi sisetemperatuur on vähemalt 70 °C.

8. etapp jahutamine 24 tundi.

9. etapp külmsuitsutamine kasutades pöögilaaste ja kadakaoksi (umbes 120 minutit), millele järgneb kuivatamine temperatuuril 14–18 °C 3–5 päeva jooksul, kuni on saadud 75 % (+/– 3 %) valmistoodet.

3.7. Põllumajandustoote või toidu eripära (komisjoni määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 3):

„Kiełbasa jałowcowa” eripära tuleneb selle toote järgmistest tüüpilistest omadustest:

— pehmus ja liha eriomadused;

— ebatavaline maitse ja lõhn;

— ühtlane kuju.

Pehmus, mahlakus ja liha eriomadused

„Kiełbasa jałowcowa” oluline koostisaine, mis mõjutab vorsti omapära, on punktis 3.6 kirjeldatud geneetiliste tunnustega 120 kiloni nuumatud hilja suguküpseks saavate seatõugude liha. Osutatud nõuete kohaselt on lihasesisene rasvasisaldus üle 3 %, mis tagab liha õiged maitse- ja tehnoloogilised omadused, mis on toote „kiełbasa jałowcowa” valmistamiseks väga olulised. Tänu selliste toorainete kasutamisele ja vastavusele tavapärasele tootmismeetodile ning eriti tänu hakkimis-, soolamis- ja suitsutamisetappidele on toode „kiełbasa jałowcowa” erakordselt pehme ja mahlakas.

Ebatavaline maitse ja lõhn

Toote „kiełbasa jałowcowa” eripära on eelkõige seotud selle ainulaadse maitse ja aroomiga, mis tulenevad kadakamarjade kasutamisest tootmisprotsessi käigus. Kadakamarjade peenestamine vahetult enne tootmisprotsessi algust annab vorstidele iseloomuliku maitse ja aitab kaasa selle ainulaadsete omaduste saavutamisele; kadakaokste kasutamine suitsutamise käigus tingib toote erakordse aroomi.

Ühtlane kuju

Toote „kiełbasa jałowcowa” iseloomulik kuju eristab seda teistest vorstidest. Müüakse vaid kahe sarnase kujuga vorstirõngaid, mis muudavad toote tarbija jaoks kergesti äratuntavaks. Toode „kiełbasa jałowcowa” näeb välja nagu ühtlaselt krobeline vanikukujuline rõngas. Sellel on iseloomulik rõnga kuju, välised pikisuunalised kortsud puuduvad.

3.8. Põllumajandustoote või toidu traditsioonilisus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 4):

Traditsioonilised toorained

1. Kadakas (Juniperus): 1903. aasta teatmeteoses „Wielka Encyklopedia Powszechna Ilustrowana” on viidatud Poolas sajandeid üsna levinud kadakapõõsa ühele kasulikule omadusele, nimelt kadaka põletamisel tekkivale meeldivale aroomile. Entsüklopeedias on osutatud ka sellele, et kadaka oksad, laastud ja marjad sobivad liha suitsutamiseks, mille tulemusel saab liha peene maitse ja aroomi. 19. sajandi teisest poolest pärit dokumentidest ilmneb, et kadakat kasutati juba tollal lihatoitude ja -toodete maitse- ja koostisainena. 1863. aastal Varssavis välja antud teatmeteoses „Encyklopedyja Powszechna” on tõdetud, et kadakamarjadel on vürtsikas, kibemagus maitse ja meeldiv aroom ning neid kasutatakse ulatuslikult maitsestamiseks. Kadakamarju sisaldava ja kadakasuitsu maitsega vorsti standardne tootmismeetod kehtestati Poolas juba 1940ndate aastate lõpus (vt artikkel „Regulacja asortymentów wędlin na zaopatrzenie rynku” lihatööstuse väljaandes „Gospodarka Mięsna” (1954, nr 3)).

2. Sealiha: Toote „kiełbasa jałowcowa” valmistamiseks kasutatava sealiha lihasesisene rasvasisaldus peab olema üle 3 %; selline marmorjas liha annab tootele soovitud pehmuse, mahlakuse ja suurepärase maitse. Sellise liha kasutamine mõjutab otsustavalt valmistoote kvaliteeti ja selle eripära ning vastab traditsioonilisele tootmismeetodile.

Traditsiooniline tootmismeetod ja koostis

Suitsutamine on liha säilitamise viis ja kõige ulatuslikumalt kasutati kadakaokstega suitsutamist. Seda tõendavad Poola vanad käsikirjad, näiteks 1780ndatest pärit tundmatu mõisavalitseja märkmed liha töötlemise kohta (AGAD Warsaw, „Zbiór z Muzeum Narodowego”, viitenumber 1249). Kadakaokstega suitsutatud liha populaarsus ilmneb ka Poola rahvalauliku Adam Mickiewiczi 1834. aasta eepilises luuletuses „Pan Tadeusz” sisalduvast kirjeldusest maamajas toimunud hommikusöögi kohta: „keele- ja singilõigud – kõik väga maitsev ja kodus valmistatud, ahjus kadakatule kohal suitsutatud”.

Kadaka kasutamisega liha maitsestamise ja suitsutamise traditsiooni kanti edasi paikkonniti ja piirkonniti, kasutades nii erinevaid tehnoloogiaid kui ka mõnikord eri liiki liha. W. Łęg tõdes essees „Z doświadczeń przy produkcji wędlin” (Gospodarka Mięsna (1953, nr 6)), et „kiełbasa jałowcowa” tootmisel katsetati eri metsloomaliha (jänes või metssiga), millele lisati sealiha. Vorstide maitse oli erinev, kuid põhimõtteliselt kasutati igal pool sama retsepti (kadakaga pikitud ja suitsutatud). Kurpie piirkonnas reisinud lihatööstuse asjatundja kirjutas töödeldud lihast valmistatud piirkondlikke tooteid käsitlevas kirjatükis (ilmunud väjaandes „Gospodarka Mięsna” (1950, nr 7–8)) vorsti „kiełbasa jałowcowa” kohaliku variandi kohta järgmist: „Kurpie piirkonnas asuvas Myszyniec’is valmistatud kadakatega suitsutatud ja kadakamarju sisaldav vorst. Kuiv, suurepärane iseloomulik aroom ja maitse”.

Keskplaneerimise doktriini kohaselt otsustati pärast 1945. aastat luua lihatööstus, mis põhineks suurtel lihatöötlemisettevõtetel. Kvaliteedi ja maitse parandamise eesmärgil kehtestati traditsioonilistele retseptidele tuginev toodete ja tehnoloogiate standardiseerimine. Vorsti „kiełbasa jałowcowa” tootenimi esines 1947. ja 1948. aasta toiduainetekaubanduse standardites. Toote „kiełbasa jałowcowa” ühtlustatud standard kehtestati 1954. aastal; hiljem arendati see edasi lihatööstuse keskuse 1964. aasta standardiks (Wydawnictwo Przemysłu Lekkiego i Spożywczego, Warszawa 1964), millel põhineb käesolev taotlus.

Kõnealused standardid töötati välja eesmärgiga tagada toote „kiełbasa jałowcowa” kõrgeim võimalik kvaliteet. Kuigi standard, millel käesolev taotlus põhineb, ei ole enam siduv, on see siiski toote „kiełbasa jałowcowa” kõrgeim tootmisstandard.

3.9. Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikkel 4):

Võttes arvesse „kiełbasa jałowcowa” eripära, vajavad eelkõige kontrollimist järgmised üksikasjad.

1. Tootmises kasutatava tooraine kvaliteet (sealiha, maitseained), sealhulgas — liha tehnoloogiline sobivus; — nuumamise tüüp; — sooldumisaeg; — „kiełbasa jałowcowa” valmistamiseks kasutatavad maitseained ja nende koguste vahekorrad.

2. „Kiełbasa jałowcowa” suitsutamisprotsess Inspekteerimise käigus tuleb kontrollida järgmist: — tavapäraseks kuumsuitsutamiseks nõutava temperatuuri ja kuumutamistemperatuuri säilitamine; — temperatuuri ja kestvuse säilitamine korduval külmsuitsutamisel; — pöögilaastude ja kadakaokste kasutamine külmsuitsutamisel.

3. Valmistoote kvaliteet — valgusisaldus; — veesisaldus; — rasvasisaldus; — soolasisaldus; — nitriti (III) ja nitraadi (V) sisaldus; — maitse ja lõhn.

4. Toote kuju

Kontrollide sagedus

Eespool osutatud etappe tuleb kontrollida kord iga kahe kuu tagant. Kui kõik etapid toimuvad nõuetekohaselt, võib kontrollide sagedust vähendada kuni kahe korrani aastas.

Kui mõnes etapis esineb rikkumisi, peab selle etapi kontrolli sagedust tõstma (kord kahe kuu tagant). Teiste etappide kontrolle võib teha kord iga kuue kuu tagant.

4. Spetsifikaadile vastavust kontrollivad ametiasutused või spetsifitseerimisasutused:

4.1. Nimi ja aadress:

Nimi: Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Aadress:

ul. Wspólna 30 00-930 Warsaw POLSKA/POLAND

Tel +48 226232901

Faks +48 226232099

E-post: —

Riigiasutus  Eraettevõte

4.2. Ametiasutuse või sertifitseerimisasutuse konkreetsed ülesanded:

Eespool nimetatud kontrolliasutus vastutab kogu spetsifikaadile vastavuse eest.