Komisjoni teatis ohtlikkuse hindamise tulemuste ja ohu vähendamise strateegia kohta järgmiste ainete puhul: bensüülbutüülftalaat (BBP), 2-furaldehüüd (furfuraal), naatriumperboraat

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 149/04)

Nõukogu 23. märtsi 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 793/93 olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta (1) on ette nähtud andmete teatamine, erinimekirja kandmine, ohtlikkuse hindamine ja vajaduse korral strateegia väljatöötamine sellistest ainetest tingitud ohu vähendamiseks.

Määruse (EMÜ) nr 793/93 raames on järgmised ühendid loetud eritähelepanu nõudvateks ühenditeks, mida tuleb hinnata vastavalt komisjoni määrustele (EÜ) nr 2268/95 (2) ja (EÜ) nr 143/97 (3), milles määruse (EMÜ) nr 793/93 kohaselt käsitletakse eritähelepanu nõudvate ainete teist ja kolmandat nimekirja:

Kõnealuste määrustega referendiks määratud liikmesriigid on lõpetanud asjaomastest kemikaalidest inimesele ja keskkonnale tuleneva ohu hindamise vastavalt komisjoni 28. juuni 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 1488/94, milles kehtestatakse registreeritud kemikaalide poolt inimesele ja keskkonnale põhjustatava ohtlikkuse hindamise põhimõtted (4), ja on vastavalt määrusele (EMÜ) nr 793/93 soovitanud strateegia ohu vähendamiseks.

Toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomiteega (SCTEE) ning tervise- ja keskkonnariskide teaduskomiteega (SCHER) on konsulteeritud ja komiteed on esitanud arvamuse referentide läbiviidud ohuhindamise kohta. Kõnealused arvamused on avaldatud teaduskomiteede veebilehel.

Määruse (EMÜ) nr 793/93 artikli 11 lõikega 2 on ette nähtud, et ohuhindamise tulemused ja ohu vähendamiseks soovitatud strateegia kinnitatakse ühenduse tasandil ja avaldatakse komisjoni poolt. Käesolevas teatises ja komisjoni asjaomases soovituses 2008/447/EÜ (5) on esitatud ohuhindamise tulemused (6) ja strateegia eespool nimetatud ainetest tingitud ohu vähendamiseks.

Käesolevas teatises esitatud ohuhindamise tulemused ja ohu vähendamise strateegia on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 793/93 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega.

(1) EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1.

(2) EÜT L 231, 28.9.1995, lk 18.

(3) EÜT L 25, 28.1.1997, lk 13.

(4) EÜT L 161, 29.6.1994, lk 3.

(5) ELT L 156, 14.6.2008.

(6) Põhjaliku ohuhindamisettekande ja selle kokkuvõtte võib leida Euroopa Kemikaalide Büroo veebilehelt:

http://ecb.jrc.it/existing-substances/

LISA

1. OSA

CASi nr 85-68-7 Einecsi nr 201-622-7 Struktuurivalem Einecsi nimetus: Bensüülbutüülftalaat IUPACi nimetus: Bensüülbutüülftalaat Referent: Norra Liigitus (1): Reproduktiivtoksiline, kategooria 2; R61 Reproduktiivtoksiline, kategooria 3; R62 N; R50-53

Ohuhinnang põhineb Euroopa Ühenduses toodetud või sinna imporditud aine elutsükliga seotud praegusel kasutusel, mida kirjeldatakse referentliikmesriigi poolt komisjonile esitatud ohuhindamisettekandes (2).

Kättesaadava teabe põhjal on ohu hindamisel leitud, et Euroopa Ühenduses kasutatakse seda ainet peamiselt (enam kui 95 % ulatuses) plastifikaatorina polüvinüülkloriidis ja muudes polümeerides.

BBP-ga plastifitseeritud polümeermaterjale kasutatakse nii eratarbijate poolt kui ka tööstuses põrandakatetes, hermeetikutes, värvides, tekstiilikatetes ja liimides. Vähem kasutatakse seda üheks polümeeridega mitteseotud otstarbeks ja üks suhteliselt väike, kuid oluline kasutusala on toiduainete pakkimise või toiduainepakendite valdkond, milleks seda viimastel aastatel on hakatud aga vähem kasutama, kuna tänu tehnika arengule ei ole BBP-d enam vaja toiduainete ühe pakkematerjali (regenereeritud tsellulooskile) valmistamiseks. Lisaks on teada, et väheses kontsentratsioonis on BBP-d beebihooldustarvetes ja laste mänguasjades, kuid nendes toodetes esineb BBP arvatavasti lisasaaduse või saasteainena, teadlikult ei ole seda sinna lisatud.

Kuna BBP ei ole põhiaine struktuuriga (maatriksiga) keemiliselt seotud, siis võib ta polümeerist välja imbuda ja nii muutub võimalikuks tema heide muudesse (looduslikesse või bioloogilistesse) struktuuridesse. BBP võib vabaneda polümeertoodetest kas nende kasutamise ajal või pärast nende kõrvaldamist. Heide sõltub mitmesugustest teguritest, näiteks temperatuurist ja toote füüsilisest või mehaanilisest käitlemisest.

OHTUDE HINDAMINE

A. Inimeste tervis

TÖÖTAJAID, TARBIJAID JA KESKKONNA KAUDU KOKKUPUUTUVAID INIMESI

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

— ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

Tuleb märkida, et ohu hindamisel ei arvestatud lisamõjusid, mille põhjuseks on samaaegne kokkupuude muude ftalaatidega.

INIMESTE TERVIST (füüsikaliste ja keemiliste omaduste kaudu)

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

— ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

B. Keskkond

VÄLISÕHKU

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

— ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

VEEÖKOSÜSTEEMI

ähvardava ohu hindamisel jõuti järgmistele järeldustele:

1. On vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid. Selles järelduses arvestatakse järgmist: — on vaja põhjalikumat teavet, et piisavalt iseloomustada veeökosüsteemi ähvardavaid ohte. Teavet või katseid käsitlevad nõuded on järgmised: — kalade sigimisele ja sisesekretsioonile avaldatava mõju pikaajaline uuring.

2. Ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Arvesse võetakse ka praegu juba kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid. Selles järelduses arvestatakse järgmist: veekeskkonna, sealhulgas setete puhul tekitab muret kokkupuude kõnealuse ainega, mille põhjuseks on suurte ja väikeste tootmiskohtade põrandakatted ning kõnealuse aine kasutamine muude toodete kui polümeerid töötlemise ja valmistamise ajal.

MAISMAAÖKOSÜSTEEMI

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Arvesse võetakse ka praegu juba kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

— maismaakeskkonna, sealhulgas setete puhul tekitab muret kokkupuude kõnealuse ainega, mille põhjuseks on suurte ja väikeste tootmiskohtade põrandakatted, polüvinüülkattega tekstiiltooted ning kõnealuse aine kasutamine muude toodete kui polümeerid töötlemise ja valmistamise ajal. Muret tekitavad selle aine tüüpilised vabanemisviisid, mille kohta on olemas vaikimisi eeldatavad heiteandmed.

REOVEEPUHASTI MIKROORGANISME

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse,

— et ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

OHU VÄHENDAMISE STRATEEGIA

TÖÖTAJATE puhul

kohaldatakse ühenduses praegu kehtivaid töötajate kaitset käsitlevaid õigusakte, millest üldise arvamuse kohaselt peaks piisama selle aine ohtliku mõju vähendamiseks. Selle raames soovitatakse:

— kehtestada ühenduses direktiivi 98/24/EÜ (3) alusel BBP piirnorm töökeskkonnas.

KESKKONNA puhul

soovitatakse järgmist:

— lubade andmise ja järelevalve hõlbustamiseks nõukogu direktiivi 2008/1/EÜ (saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta) (4) alusel tuleks BBP võtta parima võimaliku tehnika (BAT) suuniste väljatöötamise kavasse;

— kaaluda nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ (ohtlike ainete turustamist ja kasutamist käsitlev direktiiv) kohaste olemasolevate õiguslike meetmete raames piiranguid BBP kasutamisele tööstuskäitistes polümeeride töötlemiseks BBP-ga (plastisoolpõrandakatte valmistamine ja töötlemine) ning polüvinüülkloriidiga kaetud tekstiiltoodete valmistamiseks ja töötlemiseks ning BBP kasutamisele mujal kui polümeerides, jättes välja käitised, kus BBP-d keskkonda ei heideta või heide on vajaliku kontrolli all. Piisavat kontrolli on võimalik saavutada näiteks kasutatud õhu ja vee tõhusa puhastamisega. Heite vähendamise tõhusus peab olema dokumenteeritud, et liikmesriikide asutused saaksid edaspidi olukorda jälgida.

2. OSA

CASi nr 98-01-1 Einecsi nr 202-627-7 Struktuurivalem: Molekulivalem: C5H4O2 Einecsi nimetus: 2-furaldehüüd IUPACi nimetus: 2-furaldehüüd Referent: Madalmaad Liigitus (5): Puudub

Ohuhinnang põhineb Euroopa Ühenduses toodetud või sinna imporditud aine elutsükliga seotud praegusel kasutusel, mida kirjeldatakse referentliikmesriigi poolt komisjonile esitatud ohuhindamisettekandes.

Kättesaadava teabe põhjal on ohu hindamisel leitud, et Euroopa Ühenduses kasutatakse 75 % kõnealusest ainest furaani derivaatide tootmiseks. Ülejäänud osa kasutatakse peamiselt rafineerimistehastes selektiivse lahustina. Veel kasutatakse kõnealust ainet tulekindlate materjalide ja pestitsiidide valmistamiseks või diislikütuse keemilise märgisena (rafineerimistehased). Lisaks kasutatakse furaldehüüdi lõhnaainena kosmeetikas ja reagendina analüütilises keemias. Furaldehüüdi kasutus Ühendkuningriigis on teistsugune: ligi 40 % sellest kasutatakse plastide, lihvketaste ja tulekindlate materjalide tootmiseks.

Lisaks leiti ohu hindamisel muid kokkupuuteallikaid, mis ei tulene Euroopa Ühenduses toodetud või sellesse imporditud aine elutsüklist. Eelkõige on 2-furaldehüüd paljude toiduainete (puu- ja köögiviljad, vein, leib) puhul leitud loomulik lenduv ühend ja seda on paljude taimede eeterlikes õlides; seda tekib väga väikeste kogustena paljudes toiduainetes ja lagunemise kõrvalsaadusena keemiatööstuse ja kütuste tootmisjäätmetes. Samuti on 2-furaldehüüd üks peamisi saasteaineid paberimassi ja paberi tootmisel sulfitprotsessi abiga ning see võib sattuda keskkonda puu põlemisel tekkiva suitsuga. Kõnealuses põhjalikus ohuhinnangus ei ole vaadeldud ohtusid, mis on seotud selliste kavandamata kokkupuuteallikatega, kuid selles on esitatud teave, mis võimaldab nimetatud ohtusid hinnata.

OHTUDE HINDAMINE

A. Inimeste tervis

TÖÖTAJAID

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

— igasugustel asjaoludel toimuva korduva sissehingamise tagajärjel võib aine põhjustada hingamisteedes süsteemseid ja kohalikke muutusi;

— tootmises võib aine korduval nahalesattumisel puhastus- ja hooldustööde käigus avalduda aine süsteemne toksilisus;

— tootmises võib aine korduval nahalesattumisel ja sissehingamisel puhastus- ja hooldustööde käigus avalduda aine arenguhäireid põhjustav toksilisus;

— igasugustel asjaoludel toimuval korduval nahalesattumisel ja sissehingamisel puhastus- ja hooldustööde käigus võib avalduda aine kantserogeensus.

TARBIJAID

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

— ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

KESKKONNA KAUDU INIMESI

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

— ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

INIMESTE TERVIST (füüsikaliste ja keemiliste omaduste kaudu)

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega ohu vähendamise meetmeid. Selles järelduses arvestatakse, et

— aine omadusi arvestades ei ole vaja karta füüsikalis-keemilistest omadustest tingitud ohtusid.

B. Keskkond

VÄLISÕHKU

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

— ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

MAISMAAÖKOSÜSTEEMI

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et on vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

— on vaja põhjalikumat teavet, et piisavalt iseloomustada 2-furaldehüüdi toksilist mõju maismaaökosüsteemile. Arvutuslik sisaldus pinnases ületab arvutuslikku mittetoimivat sisaldust pinnases juhtudel, kus ainet kasutatakse tulekindlate segude valmistamiseks ja vahesaadusena pestitsiidide tootmisel. Arvutuslik mittetoimiv sisaldus pinnases tuletatakse tasakaalulise jaotumise meetodiga ja seepärast on võimalik seda väärtust katsetega täpsemalt määrata;

— siiski ei soovitata pinnase kohta katsete tegemist, kuna kohaliku veekeskkonnaga seotud ohu vähendamiseks on soovitatud meetmed, mis peaksid kõrvaldama ka pinnase kohta tehtud järeldustes nimetatud ohud.

VEEÖKOSÜSTEEMI

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse, et

— veekeskkonna puhul tekitab muret kokkupuude kõnealuse ainega, mille põhjuseks on selle kasutamine keemilise markerina mineraalõlide ja kütuste tootmisel ning tulekindlate materjalisegude valmistamisel ja vahesaadusena pestitsiidide valmistamisel.

REOVEEPUHASTI MIKROORGANISME

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

— ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

OHU VÄHENDAMISE STRATEEGIA

TÖÖTAJATE puhul

Kohaldatakse ühenduses praegu kehtivaid töötajate kaitset käsitlevaid õigusakte, mis üldise arvamuse kohaselt loovad piisava raamistiku selle aine ohtliku mõju vajalikuks vähendamiseks.

Selles raamistikus soovitatakse:

— kehtestada ühenduses direktiivi 98/24/EÜ (3) alusel 2-furaldehüüdi piirnorm töökeskkonnas.

KESKKONNA puhul

— direktiivi 2008/1/EÜ (saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta) (4) alusel lubade andmise ja järelevalve hõlbustamiseks soovitatakse võtta 2-furaldehüüd parima võimaliku tehnika (BAT) suuniste väljatöötamise kavasse.

3. OSA

CASi nr 11138-47-9 Einecsi nr 234-390-0 Number on veevaba vormi jaoks ja hõlmab ka mono- ja tetrahüdraati. Struktuurivalem: BHO3 · H2O · Na (monohüdraat) BHO3 · 4H2O · Na (tetrahüdraat) Einecsi nimetus: Perboorhappe naatriumisool IUPACi nimetus: Naatriumperboraat Referent: Austria Liigitus (6): Puudub

Ohuhinnang (2) põhineb Euroopa Ühenduses toodetud või sinna imporditud aine elutsükliga seotud praegusel kasutusel, mida kirjeldatakse referentliikmesriigi poolt komisjonile esitatud ohuhindamisettekandes.

Ohuhinnangus hinnatakse ohtu, mida põhjustab naatriumperboraat ja selle lagunemisel tekkiv vesinikperoksiid. Põhjalikus ohuhindamise ettekandes ei ole uuritud ohtu, mida tekitab lagunemissaadus boorhape.

Kättesaadava teabe põhjal on ohu hindamisel leitud, et Euroopa Ühenduses kasutatakse naatriumperboraadi mono- ja tetrahüdraati peamiselt oksüdeerimis- ja pleegitamisvahendina detergentides (olmes ja tööstuses kasutatavad pesuained) ning puhastamiseks (näiteks nõudepesuautomaadid, plekieemaldusvahendid pleegitamist kiirendavate tablettidena) ja kosmeetikavalmististes (hambaproteeside puhastusvahendid). Pesumajades kasutatavates pesemisvahendites kasutatakse perboraate tugevatoimelistes tavalistes ja kompaktpesupulbrites.

OHTUDE HINDAMINE

A. Inimeste tervis

TÖÖTAJAID

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

— naatriumperboraadi tootmisel võib kokkupuude nimetatud ainega sissehingamise teel avaldada paikset mõju ülemistele hingamisteedele ja põhjustada arenguhäireid.

TARBIJAID ja KESKKONNA KAUDU INIMESI

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

— ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

INIMESTE TERVIST (füüsikaliste ja keemiliste omaduste kaudu)

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

— ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

B. Keskkond

VÄLISÕHKU, VEEÖKOSÜSTEEMI ja MAISMAAÖKOSÜSTEEMI

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

— ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

REOVEEPUHASTI MIKROORGANISME

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

— ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

OHU VÄHENDAMISE STRATEEGIA

TÖÖTAJATE puhul

Kohaldatakse ühenduses praegu kehtivaid töötajate kaitset käsitlevaid õigusakte, mis üldise arvamuse kohaselt loovad piisava raamistiku selle aine ohtliku mõju vajalikuks vähendamiseks.

(1) Komisjoni 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/73/EÜ, millega kohandatakse kahekümne üheksandat korda tehnika arenguga nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigusnormide ühtlustamise kohta (ELT L 152, 30.4.2004, lk 1; parandus: ELT L 216, 16.6.2004, lk 125).

(2) Ohuhindamisettekande ja selle kokkuvõtte võib leida Euroopa Kemikaalide Büroo veebilehelt:

http://ecb.jrc.it/existing-substances/

(3) EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.

(4) ELT L 24, 29.1.2008, lk 8.

(5) Kõnealust keemilist aine ei ole praegu direktiivi 67/548/EMÜ I lisas.

(6) Kõnealust keemilist aine ei ole praegu direktiivi 67/548/EMÜ I lisas.