Samuti tõi analüüs esile meetodid, mis on aidanud avastada ja tõkestada pettusi ja muid rikkumisi, mis hõlmavad märkimisväärseid rahasummasid. Nendeks on riskianalüüs, informaatorite või rikkumisest teatajate vihjed ja meediast saadud teave.

Aruandele on lisatud kuus komisjoni talituste töödokumenti, mis on loetletud 3. lisas.

·analüüs, milles käsitletakse liikmesriikide ja Euroopa asutuste peamisi saavutusi ELi kulude ja tuludega seotud pettuste ja õigusnormide rikkumiste avastamisel ja nendest teatamisel. See põhineb eeskätt avastatud rikkumistel ja pettustel, millest liikmesriigid on teatanud vastavalt valdkondlikele eeskirjadele.

EL ja liikmesriigid on kohustatud üheskoos kaitsma ELi finantshuve ja võitlema pettuste vastu. Liikmesriikide ametiasutused haldavad umbes 74 % ELi kuludest ja koguvad traditsioonilisi omavahendeid. Komisjon teostab mõlemas valdkonnas üldist järelevalvet, kehtestab nõudeid ja kontrollib nende täitmist. Selleks et kaitsta ELi finantshuve tulemuslikult, peavad komisjon ja liikmesriigid tegema tihedat koostööd.

1. lisas on esitatud liikmesriikide poolt pettustena avastatud ja teatatud rikkumiste arv. See arv kajastab liikmesriikide tööd, mis on suunatud võitlusele pettuste ja muu ELi finantshuve kahjustava tegevuse vastu. Neid andmeid ei tohiks käsitada pettuste taseme näitajana liikmesriikide territooriumil.

Õigusnormide rikkumise avastamine tähendab, et on võetud parandusmeetmed rikkumisega seotud summade sissenõudmiseks ja et pettuse kahtluse korral on algatatud kriminaalmenetlus.

Enamik liikmesriike andis teada, kui palju ja milliseid meetmeid on võetud 2016. aasta soovituste järgimiseks; seda võib pidada positiivseks, kuid arenguruumi veel on.

Liikmesriigid teatasid 73 olulise meetme võtmisest, mille eesmärk on kaitsta ELi finantshuve ja võidelda pettustega. Need meetmed hõlmavad kogu pettustevastase võitluse tsüklit, kuid on ennekõike suunatud avastamisele ja ennetamisele. Peamiselt on need meetmed seotud selliste rahaliste vahendite kontrollimisega, mille puhul eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega.

Uued õigusaktid nõuavad pettustevastase võitluse praeguse korralduse kohandamist uusimate suundumustega, et tagada pädevate asutuste ja organite tegevuse vajalik koordineerimine. Lähiaastatel see töö jätkub, eelkõige seoses 2021.–2027. aasta mitmeaastast finantsraamistikku reguleeriva õigusraamistiku ettevalmistamisega.

Komisjon on viimastel aastatel toonud esile erinevusi liikmesriikide ametiasutuste lähenemisviisides ELi finantshuve kahjustavate pettuste ja õigusnormide rikkumiste tõkestamisel. Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlused on osutanud piiriüleste pettusejuhtumite arvu kasvule.

23. mail 2018 võttis komisjon vastu ettepaneku kõnealuse määruse muutmiseks. Ettepanek oli peamiselt ajendatud Euroopa Prokuratuuri loomisest, kuid selles käsitleti ka hindamise ühemõttelisi järeldusi eesmärgiga tagada, et OLAF on Euroopa Prokuratuuri tugev ja täielikult toimiv koostööpartner.

Hindamisel jõuti järeldusele, et määrus on võimaldanud OLAFil oma ülesandeid täites saavutada konkreetseid tulemusi, parandades oluliselt juurdluste läbiviimist, partneritega tehtavat koostööd ja asjaomaste isikute õiguste järgimist. Samas toodi esile mõningaid puudusi, mis mõjutavad OLAFi juurdluste tulemuslikkust ja tõhusust. Need on muu hulgas seotud järgmisega:

Programmiga Herakles III (2014–2020) edendatakse meetmeid, mille eesmärk on võidelda pettuste, korruptsiooni ja ELi finantshuve mõjutava muu ebaseadusliku tegevuse vastu. 2017. aastal, mis oli programmi rakendamise neljas aasta, moodustas programmi eelarve 14,95 miljonit eurot ja see oli ette nähtud:

Enamik komisjoni pettustevastase võitluse strateegia meetmetest on nüüdseks lõpule viidud või käimas. Kõik 49 komisjoni talitust on oma poliitikavaldkonnas kehtestanud valdkondlikud pettustevastase võitluse strateegia.

Komisjon plaanib ajakohastada 24. juunil 2011 vastu võetud pettustevastase võitluse strateegia, mille eesmärk on parandada pettuste ennetamist, avastamist ja uurimist ning tagada, et asjakohased karistused, sissenõudmine ja tõkestamine on komisjoni tegevuskavas prioriteetide hulgas.

Ettepaneku eesmärk on ajakohastada ja lihtsustada liidu finantsreegleid ning tugevdada olemasolevaid süsteeme, millega kaitstakse ELi eelarvet pettuste ja finantsrikkumiste eest. Muu hulgas karmistatakse maksustamise vältimist käsitlevaid reegleid, mida peavad järgima ELi rakenduspartnerid, ja täpsustatakse, et kohustus vältida huvide konflikte kehtib ELi fondide rakendamise kõikide viiside kohta (kaasa arvatud liikmesriikide tasandil). Lihtsustamine peaks vähendama vigade hulka ning suurendama poliitika ja selle rakendamise tulemuste mõju kohapeal.

2017. aasta lõpuks olid 10 liikmesriiki võtnud vastu riikliku pettustevastase võitluse strateegia ja saatnud selle komisjonile. Neis liikmesriikides mõistetakse, et võitluses pettustega ja õigusnormide rikkumistega on oluline võtta aluseks strateegiline lähenemisviis. Komisjon väljendab selle üle heameelt ja kutsub ka teisi liikmesriike üles sellist strateegiat koostama.

M.A.S. otsuse kohaselt on liikmesriigid kohustatud tagama, et liidu finantshuve kahjustavate raskete käibemaksupettuste eest määratakse tõhusad ja hoiatavad kriminaalkaristused; vastasel korral eiraksid nad neile ELi toimimise lepingu artikli 325 lõigetega 1 ja 2 pandud kohustusi .

Üldiselt näitab soovituste järgimise järelevalve (vt allpool esitatud diagramme), et enamik liikmesriike on teinud või teeb olulisi ja konstruktiivseid jõupingutusi. Suurem osa liikmesriike on enamikku soovitusi asjakohaselt järginud.

Õigusnormide rikkumise avastamine tähendab, et on võetud parandusmeetmed rikkumisega seotud summade sissenõudmiseks ja et pettuse kahtluse korral on algatatud kriminaalmenetlus.

Arenguruumi siiski veel on, näiteks tollimisel tegelikust väärtusest väiksema väärtuse deklareerimist käsitlevate uute eeskirjade rakendamisel ja kahtluse korral kauba vabastamisest keeldumisel; sellega seoses võiks näha ette nn puhastel keskmistel hindadel põhinevate ELi-üleste riskiprofiilide laiema kasutamise. Rohkem võiks ära teha täiesti digitaalsete riigihankemenetluste tagamiseks. Kuigi mõned liikmesriigid juba pakuvad või korraldavad aruandluses IT-süsteemide kasutamise alast koolitust ja seminare, et parandada andmete kvaliteeti ja ajakohastada juba teatatud õigusnormide rikkumisi, võiksid teised liikmesriigid oma jõupingutusi suurendada. Samuti võiks parandada liikmesriikidevahelist koostööd seoses piiriüleste pettuste suurenenud ohuga ja Euroopa territoriaalse koostöö programmidega.

Tuluvaldkondades pettuste vastu võitlemisel on kiire, õigeaegne ja täpne teabevahetus väga oluline. See tagab tegevuse piisava koordineerimise, mis on vajalik oma olemuselt piiriüleste petuskeemide lõhkumiseks. Selleks et võidelda pettustega ja õigusnormide rikkumistega neis valdkondades, tugevdab EL õigusraamistikku ja rahvusvahelisi koostöölepinguid, tagab koordineeritud tegevuse ühiste tollioperatsioonide kaudu ja hõlbustab käibemaksupettuste alast teabevahetust.

Pettustevastase transiiditeabe andmebaasi oli edastatud teave 22,5 miljoni uue transiidisaadetise kohta. Need andmed on kättesaadavad ka impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidlas.

Pettustevastane infosüsteem on üldmõiste pettustevastaste rakenduste kogumi kohta, mida OLAF haldab ühise tehnilise taristu kaudu. See on oluline IT-vahend paljude ametiasutuste ja teiste kasutajate jaoks, kes osalevad ELi finantshuvide kaitses. Pettustevastane infosüsteem loob ka olulise mastaabisäästu ja sünergia sellise laiaulatusliku ja mitmekesise IT-teenuste ja töövahendite kogumi arendamisel, haldamisel ja käitamisel eesmärgiga:

·riikide maksu- ja tolliasutuste vahelise koostöö parandamine teatavate tolliprotseduuride korral, mis on seotud väljastpoolt ELi imporditava kaubaga ja mis on praegu aldis käibemaksupettustele, ning

30. novembril 2017 võttis komisjon 2016. aasta aprilli käibemaksualase tegevuskava järelmeetmena vastu ettepaneku muuta määrust (EL) nr 904/2010 halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas. Nõukogu saavutas ettepaneku suhtes poliitilise kokkuleppe 2018. aasta juunis. Ettepaneku eesmärk on muuta ELi käibemaksusüsteem pettusekindlamaks ja kõrvaldada õiguslikud lüngad, mis võivad põhjustada ulatuslikke käibemaksupettusi. Uute eeskirjade eesmärk on suurendada liikmesriikidevahelist usaldust, et liikmesriigid saaksid vahetada rohkem teavet, ning tõhustada riikide maksuhaldurite ja õiguskaitseasutuste vahelist koostööd. Peamised meetmed hõlmavad järgmist:

Pettustena teatati 2017. aastal kokku 441 õigusnormide rikkumisest. See näitaja on 33 % väiksem kui viie aasta keskmine (keskmiselt 658 õigusnormide rikkumist ajavahemikul 2013–2017). 2017. aasta traditsiooniliste omavahendite hinnanguline ja kindlaksmääratud mõjutatud väärtus (76 miljonit eurot) oli viie aasta keskmisest (106 miljonit eurot) 28 % väiksem.

Absoluutarvudes oli suurem osa avastatud võimalikest pettustest seotud maaelu arengu toetustega, kuid otsese toetamisega seotud juhtumite rahaline kogusumma oli suurem ja kasvas 2017. aastal märkimisväärselt. Otsese toetamisega seotud pettuste ülekaalukus rahalises mõttes tulenes mõningatest turumeetmetega seotud juhtumitest, mis hõlmasid väga suuri summasid. Kuid isegi neid erandlikke juhtumeid arvestamata on võimalike pettuste keskmine rahaline summa turumeetmete valdkonnas suurem kui maaelu arengu toetustega seotud juhtumite puhul. Otsetoetustega seotud võimalike pettuste keskmine rahaline summa on maaelu arengu toetustega seotud juhtumitega võrreldes väiksem ja see vähenes 2017. aastal.

See erinevus mõjutab liikmesriikide poolt viimase viie aasta jooksul avastatud ja komisjonile teatatud õigusnormide rikkumiste suundumust: otsese toetamise puhul on suundumus stabiilne ja ühtlane, samas kui maaelu arengu toetuse puhul järgib suundumus kõverat, mille haripunkt oli 2015. aastal. Rikkumiste analüüs kinnitab, et turutoetusmeetmetega ja maaelu arengu investeeringutega kaasneb suurem risk.

Üldiselt kehtivad punktis 4.2.2 kirjeldatud mustrid ka muude kui pettustena teatatud õigusnormide rikkumiste kohta. Õigusnormide rikkumised, mis on seotud maaelu arengu toetustega, on ülekaalus nii arvuliselt kui ka rahaliste kogusummade osas. Samas on otsese toetamisega seotud juhtumite keskmine summa suurem ja see kasvas 2017. aastal veelgi. See suurem keskmine summa tulenes taas väikesest arvust juhtumitest, mis olid seotud turumeetmetega ja hõlmasid väga suuri summasid. Kuid isegi neid erandlikke juhtumeid arvestamata on muude kui pettustena teatatud õigusnormide rikkumiste keskmine rahaline summa turumeetmete valdkonnas aastatel 2013–2017 suurem kui maaelu arengu toetustega seotud juhtumite puhul. Muus kui pettuses seisnevate rikkumiste keskmine rahaline summa on otsetoetuste puhul väiksem kui maaelu arengu toetustega seotud juhtumite puhul ja see väheneb.

Kõige sagedasemad avastatud ja teatatud õigusnormide rikkumised, mis ei seisne pettuses, on seotud maksetaotluste ja dokumentaalsete tõenditega, mille kohta on esitatud arvukalt teateid võltsimisest. Need juhtumid ei ole siiski liigitatud pettusteks.

Rikkumiste avastamise määr oli maaelu arengu toetuste puhul kõrgem kui kogu otsese toetamise valdkonna puhul. Samas oli rikkumiste avastamise määr turumeetmete puhul 1,39 %, mis oli kogu poliitikavaldkonna kõrgeim. Seda mõjutavad jällegi vähesed juhtumid, mis hõlmavad suuri summasid.

4.3.Ühtekuuluvuspoliitika ja kalandus – valdkondlikud pettustevastased poliitikapõhimõtted, meetmed ja tulemused

4.3.1.Ühtekuuluvuspoliitika ja kalandus – liikmesriikide pettustevastased meetmed

Ühtekuuluvuspoliitika ja kalandus on poliitikavaldkonnad, kus liikmesriigid võtsid 2017. aastal kõige enam meetmeid.

Kaheksa riiki teatasid, et nad on võtnud oma juhtimissüsteemis kasutusele ARCHNE, riigihangete valdkonnas IT-vahendid või elektroonilise raamatupidamissüsteemi või parandanud toetusesaajate teavitamise süsteemi. Neli riiki võtsid kasutusele pettuseriski hindamise vahendi või töötasid välja majanduskuritegevuse riskianalüüsi.

Neljas riigis võeti meetmeid, mis on seotud õigusnormide rikkumiste haldamisega või nendest teatamisega. Kolmes riigis võeti ühe konkreetse fondiga seotud meetmeid. Ülejäänud meetmed puudutasid huvide konflikte, kontrollimenetluse kasutuselevõtmist ja pettuste tõkestamise koolitust.