ET Euroopa Liidu Teataja C 48/87

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa Liidu ja Kanada suhted” (omaalgatuslik arvamus)

2011/C 48/16

Raportöör: José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

26. veebruaril 2009 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Euroopa Liidu ja Kanada suhted”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav välissuhete sektsioon võttis arvamuse vastu 3. septembril 2010.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 465. istungjärgul 15.–16. septembril 2010 (16. septembri istungil) ühehäälselt vastu järgmise arvamuse.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Euroopa ja Kanada kodanikuühiskonnal on ühised väärtused, sh ka majanduslikud väärtused, mis toetavad oma ühiskonna identiteeti 21. sajandil. Oma põhimõtete ühtlustamine võib tuua lisaväärtust Euroopa Liidule ja Kanadale ning järelikult ka kogu rahvusvahelisele kogukonnale tervikuna.

1.2 Seepärast peab Kanada olema Euroopa Liidu võrdluspartner. Praegused ELi ja Kanada suhted on asjakohased, kuigi neid võiks nimetada arglikeks. Seepärast väljendab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee heameelt läbirääkimiste alustamise üle üldise majandus- ja kaubanduskokkuleppe sõlmimiseks. See kokkulepe tekitab suuri lootusi nii ELi ja Kanada tulevaste suhete kui ka Atlandi-üleste suhete valguses. Meenutagem, et USA, Kanada ja Mehhiko on allkirjastanud Põhja-Ameerika vabakaubanduse kokkuleppe ning seepärast võib Kanada olla ukseks USA turule, mida ei saa alahinnata.

1.3 Komitee väljendab heameelt 6. mail 2010 toimunud ELi ja Kanada tippkohtumise tulemuste üle. Seoses viisamenetluse erinevustega tervitab komitee asjaolu, et mõlema poole juhid võtsid endale kohustuse see küsimus lahendada, ning leiab, et Kanada kavatsus oma varjupaigapoliitika läbi vaadata peaks aitama lihtsustada viisade andmist kõigile ELi kodanikele täieliku vastastikkuse vaimus.

1.4 Komitee leiab, et kokkuleppe edukaks elluviimiseks on väga oluline kehtestada konkreetsed provintside, alade ja kodanikuühiskonna läbirääkimistes osalemise ja neilt nõusoleku küsimise viisid. Riigihangete turu avamine on üks punkte, mis ELile kõige rohkem huvi pakub. Kanada provintsidel on selles valdkonnas väga suur pädevus ning seepärast tuleb ka selles küsimuses korraldada läbirääkimised provintside osalusel. Arvestades selles valdkonnas sotsiaal-majanduslike osaliste seas esinevate eriarvamustega, leiab komitee, et selles küsimuses on hädavajalik tagada sotsiaalpartnerite aktiivne osalemine läbirääkimistes.

1.5 Komitee pooldab seda, et Euroopa Parlament sekkuks sellesse protsessi, jälgides läbirääkimisi ja andes asjakohast teavet, mitte ei piirduks vaid lõpliku versiooni vastuvõtmise ja ratifitseerimisega, nagu Lissaboni lepingus ette on nähtud.

1.6 Pärast kokkuleppe sõlmimist oleks soovitav, et ELi ja Kanada ühine koostöökomitee täidaks ELi ja USA ühise Atlandi-ülese majandusnõukoguga sarnaseid ülesandeid, et teha muu hulgas edusamme ELi ja Kanada õigusnormide lähendamise suunas.

1.7 EL peab pidama läbirääkimisi sellise ambitsioonika kokkuleppe sõlmimiseks, mis hõlmaks kõik ELi ja Kanada vaheliste kaubandussuhete aspektid, sealhulgas riigihanked. Seepärast on eriti oluline tegeleda viivitamatult ettevõtete ees seisvate tegelike takistustega, ühtlustades õigusnorme ja kaotades mittekaubanduslikud tõkked.

1.8 Kokkuleppes tuleb käsitleda ka keskkonda ja säästvat arengut puudutavaid aspekte.

1.9 Komitee leiab, et ei EL ega Kanada saa jätta kasutamata võimalust omavahelisi suhteid tihendada, mis toob kasu mõlemale ühiskonnale. Selleks on vaja, et mõlemad osapooled peaksid ladusat dialoogi organiseeritud kodanikuühiskonna esindajatega nii läbirääkimiste vältel kui ka tulevase kokkuleppe rakendamise ja tulemuste jälgimiseks, et kokkulepet pidevalt parandada.

1.10 Komitee teeb ettepaneku luua kokkuleppe raames ELi ja Kanada kodanikuühiskonna ühine nõuandeorgan. Sellel ühisel nõuandeorganil oleks kokkuleppele poliitilise suuna andmiseks loodava ühisorgani juures nõuandev ülesanne ja ta võiks koostada ühisorgani taotluste alusel arvamusi kokkuleppes käsitletavate küsimuste kohta. Nõuandekomitee loomise eeskujuks võiks võtta teised kodanikuühiskonna ühised nõuandeorganid, millest kõige hiljutisem näide on ühine nõuandekomitee 2010. aasta ELi ja Kesk-Ameerika assotsiatsioonilepingu juures.

2. Sissejuhatus

2.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee analüüsis Euroopa Liidu ja Kanada suhteid 1996. aastal (1). Sellest ajast peale on toimunud rida sündmusi, mille tulemusena on praegune ELi ja Kanada suhete kontekst tollasest erinev ning mistõttu oli vajalik käesoleva arvamuse koostamine.

2.2 Euroopa ja Kanada kodanikuühiskonnal on ühised väärtused, mis toetavad oma ühiskonna identiteeti 21. sajandil. Oma põhimõtete ühtlustamine võib tuua lisaväärtust Euroopa Liidule ja Kanadale ning järelikult ka kogu rahvusvahelisele kogukonnale tervikuna sellistes valdkondades nagu majandus, keskkonnapoliitika, julgeolek, sisseränne jne. Lisaks oleks soovitav teha ulatuslikumat mitmepoolset koostööd sellistel teemadel nagu majanduse juhtimine, kliimamuutused ja konfliktide lahendamine.

2.3 Selles kontekstis täiendavad üksteist paljud kummagi piirkonna majandussektorid ning mõlemad piirkonnad omavad ühiseid majandusväärtusi, mis lihtsustab kokkuleppe saavutamist. 6. mail 2009 toimus Prahas ELi ja Kanada tippkohtumine, mille põhitulemus oli läbirääkimiste alustamine kahe poole vahelise üldise majandus- ja kaubanduskokkuleppe üle (ingliskeelne lühend CETA).

2.4 Komitee väljendab heameelt läbirääkimiste alustamise üle kokkuleppe sõlmimiseks ning loodab, et kokkulepe tähistab uue etapi algust ELi ja Kanada suhetes, innustades koostööd nii, et mõlemad pooled saaksid sellest kasu. Samuti edastatakse seeläbi selge sõnum rahvusvahelisele kogukonnale sellest, et nii EL kui ka Kanada taunivad neil majandus- ja finantskriisi aegadel protektsionismi. Teisest küljest ei ole Atlandi-üleste suhete hoogustamist võimalik ette kujutada ilma Kanada täieliku osalemiseta.

2.5 Tuleb rõhutada, et kokkuleppe sõlmimise korral saab sellest esimene viimase aja kaubanduskokkulepe suures osas OECD-sse kuuluvate riikide ühenduse osalusel; kõigis neist on majanduskasv ja töökohtade loomine sarnaselt tundlik teema. Seepärast loodetakse, et kokkuleppega pannakse tugev alus nii majanduse, ühiskonna ja keskkonna säästva arengu aspektidele kui ka kodanikuühiskonnaga konsulteerimisele ja kaubanduskokkuleppe rakendamise jälgimisele.

3. Kanada kodanikuühiskond

3.1 Kanada kodanikuühiskonnaga konsulteerimise süsteem on Euroopa omast erinev. Kodanikuühiskonnaga konsulteerivad vajaduse korral parlamendikomisjonid ja föderaaltasandi ministrid. See viimane on kohustuslik Kanada parlamendi menetlustes, kus tuleb tõendada, et selline konsulteerimine on tõepoolest aset leidnud. Ka provintside tasandil on konsulteerimine kodanikuühiskonnaga laialt levinud tava.

3.2 Kanadas on ametiühingutega ühinenud ligi 4,6 miljonit töötajat, (2) st 26,1 % kõigist töötajatest. Hoolimata sellest, et viimasel kümnel aastal on ametiühingutesse kuulumine kasvanud üle poole miljoni töötaja võrra tänu töökohtade arvu proportsionaalsele kasvule, ei ole ametiühinguga ühinenud töötajate osakaal peaaegu üldse muutunud, jäädes nimetatud ajavahemikus sarnasele tasemele.

3.3 Kanada tööjõu kongress (3) on ametiühinguliikumise peamine hääl riigi tasandil. Enamik Kanada ametiühinguid on ühinenud Kanada tööjõu kongressiga, mis koosneb 12-st provintsi ja ala föderatsioonist ning 136-st töönõukogust, esindades ligikaudu kolme miljonit ametiühinguga ühinenud töötajat. Kongressi ülesanne on tagada vastuvõetavamad palga- ja töötingimused, tervishoiu- ja ohutusnõuete parandamine, õiglane maksukord ning sotsiaalskeemid, sh lapsehoiuteenused, ravikindlustus ja pensionid. Samuti töötab kongress koolituskavade ja töökohtade loomise kavade parandamise nimel.

3.4 Kanada ettevõtjate nõukogu (4) on riigi peamine ettevõtlusorganisatsioon. Nõukogusse kuulub ligikaudu 150 liiget peamistest Kanada ettevõtetest ning silmapaistvad ettevõtjad kõigist tootmissektoritest. Organisatsiooni peamine eesmärk on edastada ettevõtjate seisukohti kolmel tasandil: Kanada, Põhja-Ameerika ja ülemaailmsel tasandil. Kanada tasandil keskendub organisatsiooni töö riiklikele küsimustele, nagu rahandus- ja maksupoliitika, keskkond, konkurents, äriühinguõigus ja seadusandlus. Põhja-Ameerika tasandil on tema töö suunatud eelkõige USA ja Kanada omavahelisele majanduslikule sõltuvusele ning Põhja-Ameerika vabakaubanduse kokkuleppele (NAFTA). Ülemaailmsel tasandil on organisatsiooni töö suunatud rahvusvahelise maksustamise küsimustele, kaubandusele, investeeringutele ja arengupoliitikale ning kahe- ja mitmepoolsetele suhetele.

3.5 Kanada iseseisvate ettevõtjate föderatsiooni (5) kuulub üleriigilisel tasandil 105 000 liiget kõigist sektoritest ning föderatsiooni eesmärk on esindada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete huve nii föderaalsel kui ka provintsi ja ala tasandil. Samuti on olemas Kanada kaubanduskoda, (6) mis on üleriigilisel tasandil mõjukas organisatsioon.

3.6 Tarbijate puhul on vahest kõige representatiivsem organisatsioon Kanada tarbijate liit, (7) mille põhieesmärk on teavitada tarbijaid (8) ning edastada tarbimisega seotud konfliktide lahendamise protsessis oma sõnumeid valitsusele ja ettevõtetele.

3.7 Kanadas on ka mitu põllumajandustootjate organisatsiooni. Kõige suurem neist on Kanada põllumajandusföderatsioon (CFA), (9) millel on üle 200 000 liikme. Föderatsioon loodi 1935. aastal, et Kanada põllumajandustootjad saaksid oma seisukohtade edastamisel rääkida ühel häälel. Tegemist on katusorganisatsiooniga, mis esindab provintside organisatsioone ja üleriigilisi tootjate rühmitusi ning edendab Kanada põllumajanduse ja põllumajandusliku toidutööstuse huve.

3.8 Kalandussektorit esindab peamiselt Kanada kalandusnõukogu (FCC) (10). Kalandusnõukogu esindab kalatööstust riigi tasandil ja selle liikmeteks on ligikaudu 100 ettevõtet, mis töötlevad enamiku Kanada kala- ja mereandide toodangust.

4. Uus tõuge ELi ja Kanada suhetele: majanduslikud ja poliitilised suhted

4.1 Kanada on maailma neljateistkümnes majandusjõud, kelle SKP on 1,51 triljonit (11) USA dollarit. Kanada peamine majandussektor on teenustesektor, mis moodustas 2008. aastal üle 69,6 % SKPst (12) ja milles töötab ligikaudu kolm neljandikku Kanada töötavast elanikkonnast (13).

4.2 2009. aastal oli Kanada kaubandusbilansi puudujääk hinnanguliselt 34309 miljonit USA dollarit, samas kui 2008. aastal oli ülejääk 7606 miljonit dollarit. Kanada peamised ekspordiartiklid on mootorsõidukid ja nende osad, tööstusmasinad, lennukid, telekommunikatsiooniseadmed, keemia- ja plasttooted ning väetised. ELi ja Kanada 2009. aasta märtsi ühisdokumendi järgi on Kanadas üks viiest töökohast seotud kaubandusega.

4.3 ELi ja Kanada ametlikud suhted said alguse 1959. aastal, kui sõlmiti koostööleping tuumaenergia rahumeelseks kasutamiseks. Sellest ajast peale on allkirjastatud mitmeid kahepoolseid kokkuleppeid ja deklaratsioone. Kooskõlas uue Atlandi-ülese tegevuskavaga, mis allkirjastati USAga 1995. aastal, võeti 1996. aasta detsembris toimunud USA ja Kanada tippkohtumisel vastu poliitiline deklaratsioon ja tegevuskava, mille kaks eesmärki olid arendada kahepoolseid poliitilisi ja majandussuhteid ning lihtsustada koostööd mitmepoolsetes valdkondades. Kõnealuses kavas sätestati ka tippkohtumiste pidamine kaks korda aastas, et saada ülevaade olukorrast ja edendada kahepoolseid suhteid.

4.4 Kanada ja ELi vahel on väga olulised majandussuhted. 2009. aastal oli ELi ja Kanada vahelise kaubavahetuse maht 40,2 miljardit eurot (14) ja teenustekaubanduse (välja arvatud avalikud teenused) maht 18,8 miljardit. Lisaks on viimaste aastate tendents olnud üsna positiivne, sest 2000. ja 2009. aasta vahel kasvas ELi kaupade eksport Kanadasse 2,1 miljardilt 22,4 miljardile, samal ajal kui Kanada kaupade import Euroopa Liitu vähenes samal ajavahemikul 19 miljardilt 17,8 miljardile. ELi kaubavahetuse ülejääk kasvas eelmisel kümnendil seega 2,1 miljardilt 4,7 miljardile eurole. ELi peamised Kanadasse eksporditavad kaubad on ravimid, mootorsõidukid ja lennukimootorid. Teiselt poolt on Kanada peamised Euroopa Liitu eksporditavad kaubad lennukid, teemandid, rauamaak, ravimid ja uraan. 2009. aastal oli ka teenustekaubanduse ülejääk ELi kasuks, ulatudes 2,5 miljardi euroni.

4.5 Üks ELi suur soov majandusvaldkonnas on riigihangete turu liberaliseerimine. Samal ajal kui Kanada ettevõtetel on vaba juurdepääs Euroopa riigihankelepingutele tänu sellele, et nii Kanada kui ka EL on allkirjastanud Maailma Kaubandusorganisatsiooni 1994. aasta riigihangete kokkuleppe, ei ole Euroopa ettevõtetele tagatud Kanadas samaväärne vabadus. Kanada provintsidel on pädevus sellistes valdkondades nagu energia, keskkond, transport ja tervishoid. Seega on ilmselge, kui oluline on nende kaasamine läbirääkimistesse, et saavutada kõiki rahuldav kokkulepe, mis toob ELile majanduslikku kasu. Käesoleva aasta algul sõlmis Kanada kaubanduskokkuleppe Ameerika Ühendriikidega, et avada oma riigihangete turud piirkondlikul tasandil. Kanada tegi selle ettepaneku reaktsioonina sellistele protektsionistlikele meetmetele nagu „Buy America”, mille USA viis sisse oma majanduse elavdamiseks. Kokkulepe näitab provintside tahet avada oma riigihangete turud rahvusvahelisele konkurentsile.

4.6 Eelnevad sündmused ELi ja Kanada kahepoolsetes suhetes toetuvad peamiselt järgmistele õigusvahenditele:

— 1976. aasta majandus- ja kaubanduskoostöö raamleping;

— 1990. aasta Atlandi-ülene deklaratsioon, millega loodi institutsiooniline raamistik nii ELi ja Kanada tippkohtumiste kui ka ministrite koosolekute korraldamiseks;

— 1996. aasta ELi ja Kanada suhete tegevuskava ja poliitiline deklaratsioon, mis hõlmab kolm põhipeatükki, st majandus- ja kaubandussuhted, välis- ja julgeolekupoliitika ning rahvusvahelised küsimused;

— 2004. aasta märtsis toimunud Ottawa tippkohtumisel võeti vastu koostöö uus tegevuskava, mis lisas kõnealustesse suhetesse mitmed seni puutumata valdkonnad (rahvusvaheline koordineerimine, ühine osalemine rahuvalvemissioonidel, arengukoostöö, teaduskoostöö, justiits- ja välisküsimused jne), ning kiideti heaks raamistik läbirääkimisteks kaubanduse ja investeeringute edendamise kokkuleppe üle (TIEA).

4.7 Üldiselt võib öelda, et Kanada ja Euroopa Liidu suhted on suurepärased. Kanada ja ELi peamised poliitilised tüliküsimused on Arktika küsimus, hülgetoodetega kauplemise keeld Euroopas ning viisa nõudmine teatud ELi liikmesriikidelt.

Esiteks tõstatab mitmeid võimkonna küsimusi peatne Arktika laevateede avamine, sest seni ei olnud üldse tulnud kõne alla võimalus kõnealust piirkonda kaubanduslikult kasutada. Lisaks väga paeluvate alternatiivsete kaubateede võimalusele võib see piirkond sisaldada hinnanguliselt 20 % maailma nafta- ja gaasivarudest. Mitmepoolsete õigusnormide ja eeskirjade puudumine selles küsimuses on teema, millega tuleb keskpikas perspektiivis tegeleda, enne kui tekivad vastuolud või lahkhelid seoses võimuga kõnealuse piirkonna üle. 2009. aasta detsembris kehtestas ELi Nõukogu ELi Arktika-poliitika kolm põhieesmärki: 1) Arktika kaitse ja säilitamine kooskõlas selle elanikega, 2) ressursside säästva kasutuse edendamine, 3) osalemine Arktika mitmepoolses haldamises, tuginedes ÜRO mereõiguse konventsioonile (UNCLOS).

Teiseks nõuab Kanada viisat Tšehhi Vabariigi, Rumeenia ja Bulgaaria kodanikelt, väites, et nimetatud riikide kodanikud kuritarvitavad varjupaigataotlusi. Arvestades seda, et ELi viisapoliitika põhineb vastastikkusel, on vaja leida kiiresti lahendus, enne kui EL leiab, et ta on kohustatud võtma sarnaseid meetmeid. Bulgaaria ja Rumeenia teevad tööd selle nimel, et täita Kanada kehtestatud kriteeriume viisavabaduse saamiseks. Tšehhi Vabariigi osas ei ole aga Kanada veel kehtestanud konkreetseid meetmeid viisanõude kaotamiseks. Kanada õigustab oma seisukohta sellega, et puudub kaitse valede varjupaigataotluste eest. Praegu töötab Kanada välja õigusakti reformi, kuid võtab aega, enne kui see parlamenti jõuab.

4.8 Sellega seoses väljendab komitee heameelt 6. mail 2010 toimunud ELi ja Kanada tippkohtumise tulemuste üle, kus mõlema poole juhid võtsid endale kohustuse see küsimus lahendada ning leidsid, et Kanada kavatsus oma varjupaigapoliitika läbi vaadata peaks aitama viisaküsimust kõigi ELi kodanike jaoks lihtsustada.

5. Hinnang ELi ja Kanada üldisele majandus- ja kaubanduskokkuleppele

5.1 6. mail 2009 lepiti Prahas toimunud ELi ja Kanada tippkohtumisel kokku läbirääkimiste käivitamine üldise majandus- ja kaubanduskokkuleppe sõlmimiseks.

5.2 ELi ja Kanada ühiselt korraldatud uuringus ELi ja Kanada vahelise tihedama majandusliidu kulude ja tulude kohta jõuti järeldusele, et mõlemad pooled saaksid suurt kasu tariifide kaotamisest, teenustekaubanduse liberaliseerimisest ja mittetariifsete tõkete vähendamisest kaupade ja investeeringute puhul.

5.3 Kõnealuse aruande järgi oleksid kokkuleppe kõige asjakohasemad valdkonnad kaubavahetus, sanitaar- ja fütosanitaarküsimused, tehnilised kaubandustõkked, kaubanduse hõlbustamine; tolliprotseduurid, piiriülene teenustekaubandus, investeeringud, riigihanked, regulatiivne koostöö, intellektuaalomand, inimeste liikumine, konkurentsipoliitika, institutsioonilised kohustused ja vaidluste lahendamine ning säästev areng. Mittekaubanduslikud tõkked ja õigusnormid on kõige olulisemad teemad, mida läbirääkimiste käigus käsitletakse.

5.4 ELi ja Kanada vahelise kaubavahetuse ja teenustekaubanduse liberaliseerimine võib tähendada kahepoolse kaubanduse suurenemist 20 % võrra. Lisaks peaksid seitse aastat pärast nimetatud omadustega kokkuleppe jõustumist kasvama ELi tegelikud tulud hinnanguliselt 11,6 miljardi euro võrra, samal ajal kui Kanada saaks lisaks 8,2 miljardit eurot. ELi kogueksport Kanadasse kasvaks 2014. aastaks 24,3 % ehk 17 miljardit eurot, samal ajal kui Kanada eksport kasvaks 20,6 % ehk 8,6 miljardit eurot.

5.5 Uuringus viidatakse sellele, et veel on ruumi laiendada koostööd teadus- ja tehnikaalase ühistegevuse kaudu (luues teaduse ühise tegevuskava) peamiselt sellistes strateegilistes valdkondades nagu energia ja keskkond; puhas söepõletustehnoloogia ning süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine; bioenergia ning elektri tootmine ja arukad elektrivõrgud.

5.6 Teised valdkonnad, milles võiks teha kõnealuse kokkuleppe raames tihedamat koostööd, oleksid muu hulgas julgeolek, sotsiaalkindlustuse küsimused, koostöösüsteem kvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise vallas ning koostöö Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni raames.

5.7 Kaubanduslikust vaatepunktist ei näi tariifsed aspektid kujutavat endast läbirääkimistel probleemide allikat. Üks oluline aspekt on läbirääkimistel õigusaktide ühtlustamine, sest majanduse liikumine teenuste ja välisinvesteeringute poole omistab õiguslikule raamistikule senisest suurema tähtsuse. Siiski võib selles vallas tekitada kokkuleppe üle peetavatel läbirääkimistel probleeme föderaaltasandi, provintside ja alade vahel jagatud õigusloomepädevuse süsteem.

5.8 Seepärast on provintsidele tagatud erandkorras otsene osalemine läbirääkimiste protsessis, sest EL pooldab nendega arvestamist. Läbirääkimiste eest vastutab föderaalvalitsuse esindaja, kuid jagatud või ainupädevuse valdkondades võivad tekkida lahkhelid nii provintside endi vahel kui ka nende ja föderaalvalitsuse vahel.

5.9 Kanadas ei ole olemas tõelist ühtset turgu. Nii föderaalvalitsus kui ka provintsid mõistavad, et on vaja luua siseturg, kuid praegu on selleks olemas vaid tugev poliitiline tahe. Ülemaailmne majanduskriis kannustab Kanadat aga sõlmima võimalikult kiiresti kokkuleppe, mis võimaldab tal muuta oma välisturud mitmekesisemaks, et mitte piirduda vaid USAga.

5.10 Tundlikumatest sektoritest rääkides on autotööstus peamine kaubanduslik tüliküsimus ELi ja Kanada suhetes. Sellele vastupidiselt on head suhted sisse seatud kalanduses, mis ei saa olema läbirääkimiste üks peateemadest. Energia valdkonnas soovib EL muuta mitmekesisemaks Euroopa Liitu energiaga varustavad tarnijad. Seepärast on kavas saavutada erikokkulepe energia küsimuses, kuid praegu esineb see vaid alles ettepaneku kujul. Teised sektorid, kus Euroopa ettevõtetel on probleeme Kanadas äri ajades, on lennundus, pangandus ja riigihanked. EL ja Kanada on eriarvamusel ka geograafiliste tähiste ja põllumajanduse küsimustes.

5.11 Keskkonna seisukohast peavad föderaalvalitsus ja provintside valitsused alles välja töötama ühise seisukoha keskkonnaküsimustes, eelkõige seoses kasvuhoonegaaside heitkogustega. Provintsidel on selles küsimuses erinevad seisukohad. Samal ajal kui Québec, Ontario, Briti Columbia ja Manitoba osalevad läänepiirkondade kliimaalgatuses (WCI) ning võtavad meetmeid kliimamuutuste leevendamiseks ja nendega kohanemiseks, ei ole sellega ühinenud Alberta ja Newfoundland, kelle majandus sõltub tugevalt nafta tootmisest. See küsimus on endiselt lahendamata ning ei ole tõenäoline, et see läbirääkimiste osa jõuaks kõnealuses aspektis siduva kokkuleppeni. Igal juhul ei tohiks see viia selliste seisukohtade võtmiseni, mis võivad luua kahjulikud tingimused, mis kahjustavad Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet. Sellest hoolimata on Kanada võtnud endale kohustuse investeerida keskkonnahoidlikesse energiatehnoloogiatesse ja kahepoolse koostöö loomisse tuumaenergia strateegia valdkonnas.

6. Kodanikuühiskonna seisukohad ELi ja Kanada kokkuleppe osas

6.1 Tööandjad

6.1.1 Euroopa tööandjad (BusinessEurope) taotlevad tariifsete ja mittetariifsete tõkete kaotamist, jätmata kõrvale ühtegi tariifirubriiki; ulatuslikumat juurdepääsu kõigi tasandite riigihangetele (riigi ja piirkonna tasandil); kohustust lähendada õigusakte prioriteetsetes sektorites; intellektuaalomandi rangemat kaitset (sh päritolunimetuste kaitse, eelkõige alkohoolsete jookide puhul); vaidluste lahendamise mehhanismi ning ulatuslikumat tööjõu liikuvust, sh ettevõtte töötajate ja teatud ametite (meditsiiniõed, advokaadid jne) kutsekvalifikatsiooni vastastikust tunnustamist.

6.1.2 Kokkulepe avab uksed uuteks ärivõimalusteks kahele partnerile, kellel on sarnane arengutase ja sarnased seisukohad kaubanduspoliitikas. Jõukus on tulnud tihedas seoses majanduspoliitikaga, mis on tuginenud kaubanduse liberaliseerimisele ja välismaiste otseinvesteeringute ligimeelitamisele. Nüüd on olulisem kui kunagi varem hoida turud avatud, sest see annab olulise stiimuli konkureerimiseks, uuendamiseks ja kasvamiseks.

6.1.3 Ettevõtlusmaailm pooldab mitmepoolsete kaubanduseeskirjade domineerimist rahvusvahelise kaubanduse juhtimisel, kuid leiab samuti, et on võimalik minna neist veelgi kaugemale ambitsioonikamate kahepoolsete kokkulepete abil, mis võimaldavad kiiremini kaotada kaubandustõkkeid, eelkõige mittetariifseid tõkkeid, ning teha kiiremaid edusamme teenustekaubanduses ja investeerimisel.

6.1.4 ELi ja Kanada vaheline ambitsioonikas ja põhjalik kokkulepe avaldaks soodsat mõju kahe poole majandussuhete tugevdamisele. Need suhted on muutunud viimasel ajal üha tihedamaks mitte ainult ekspordi toel, vaid ka teenustesektoris ja ettevõtete loomisel sisse viidud keerulisemate toimingute näol.

6.1.5 Kokkulepe annaks hoo kahepoolsete majandus- ja kaubandusvoogude suurendamisele. Läbirääkimiste tulemusena tuleb luua ärivõimalused sektorites, kus ettevõtted on näidanud piisavalt oma konkurentsivõimet maailmaturul. Sellised sektorid on näiteks energiasektor, eelkõige selle taastuvenergia osa, infrastruktuuride haldamine, finantsteenused, ehitus, keskkonnateenused ja -tehnoloogia ning telekommunikatsioon.

6.1.6 Üldeesmärk on luua rohkem võimalusi vähemate tõketega, st pakkuda ettevõtetele uusi ärivõimalusi, kaotades takistusi kaupade, teenuste ja kapitali ekspordilt.

6.1.7 Kokkulepe aitaks otsustavalt kaasa Euroopa Liidu ja Kanada majanduse suurema integratsiooni saavutamisele, soodustades kaubandus- ja investeeringuvoogude laiendamise abil mõlema poole majanduse elavdamist kriisi tingimustes.

6.1.8 Rahvusvahelisel kaubandusel saab ja peab olema maailmas väljapaistev roll kasvu ja arengu mootorina. Seepärast peab kaubanduspoliitika koos turgude avamisega moodustama olulise osa ELi majanduspoliitikast.

6.2 Ametiühingud

6.2.1 Euroopa tasandi ja rahvusvahelised ametiühingud (EPSU, ETUC, ITUC) on esitanud oma soovitused seoses töötajate õigustega, ILO peamiste tööalaste konventsioonide järgimisega – konventsioon nr 98 (kollektiivsed läbirääkimised), nr 138 (vanuse alammäär), nr 94 (töönormid riigihankelepingutes) ja nr 29 (sunniviisiline töö) – ning muude inimväärse töö aspektidega. Nad nõuavad, et mõlemad pooled esitaksid korrapäraselt aruandeid edusammude kohta nimetatud kohustuste täitmisel. Nad meenutavad sellega seoses, et Kanada tööjõu kongress esitab ILO-le sageli kaebusi tööalaste konventsioonide mittetäitmise kohta Kanadas provintside tasandil. Kuigi föderaalseadused tagavad töötajatele õiguse ühineda ametiühinguga, piiratakse provintside eri õiguskordadega ametiühinguõigusi kogu riigis, pälvides seetõttu kriitikat ILO-lt.

6.2.2 Mõlemad pooled peavad samuti järgima OECD eeskirju rahvusvahelistele ettevõtetele ja ILO kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta. Samuti ei tohi nad alandada töönorme välisinvesteeringute ligimeelitamiseks.

6.2.3 Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon (ETUC) sooviks näha kokkuleppes sisukat peatükki säästva arengu kohta, sh siduvat mehhanismi, mis tagaks peamiste tööalaste konventsioonide rakendamise.

6.2.4 Euroopa Avalike Teenuste Ametiühingute Föderatsioon (EPSU) soovib, et kokkuleppega kaitstaks praegusi ja tulevasi avalikke teenuseid. Selleks tuleb tagada riigi tasandi õigusnormid.

6.2.5 Kanada ametiühingute seas toetab Kanada tööjõu kongress kindlameelselt riigihangete kasutamist sotsiaalse, keskkonnaalase ja majandusliku arengu eesmärkide saavutamiseks ning avaldab seetõttu vastuseisu riigihangete avamisele, sealhulgas kuninglikele korporatsioonidele (Crown Corporations) ja liidutasandist madalamale jäävate tasandite valitsustele.

6.2.6 Kanada tööjõu kongress on ka sügavalt mures selle üle, et investorite ja riigi erinevatest huvidest tingitud võimalikud vaidlused võivad ohustada avalikke teenuseid ja riigisisest reguleerimist, ning mõju üle, mida intellektuaalomandi kaitsega liialdamine võib avaldada, eelkõige farmaatsiatoodete hindadele.

6.2.7 Peab olema olemas siduv mehhanism, mille abil mõlema poole tööandjate ja töötajate organisatsioonid saavad nõuda valitsuselt meetmete võtmist.

6.2.8 Taotletakse kaubanduse ja säästva arengu foorumi käivitamist, et konsulteerida tasakaalustatud viisil töötajate, tööandjate ja teiste kodanikuühiskonna organisatsioonidega. Kanada tööorganisatsioonide sõnul on konsulteerimisprotsess praegu kallutatud ärihuvide suunas.

6.2.9 Samuti taotletakse kindlate sätete olemasolu mitmepoolsete keskkonnalaste kokkulepete kohta, sh Kyoto protokoll. Selles peatükis tuleks ametiühingute arvates sätestada inimõiguste konventsioonide järgimine, sh poliitilised ja kodanikuõigused, sest see on väga oluline säästva arengu sotsiaalse mõõtme jaoks.

6.3 Mitmesugused tegevusalad

6.3.1 Põllumajandussektor palub, et ELi läbirääkijad arvestaksid kõnealuse valdkonna tundlike toodetega. Seoses päritolueeskirjadega soovitatakse eeskuju võtta Lõuna-Koreaga sõlmitud kokkuleppest. Väga oluline on piimasektor ning loodetakse, et kokkuleppega luuakse Euroopa tootjatele uusi turuvõimalusi. Lihasektoris on ELi huvides oma tootjaid kaitsta ning nõutakse kvoote sea- ja linnulihale, munadele ja munatoodetele. Sektoril on ka aktiivsed huvid teravilja, eelkõige nisu osas, ning ollakse vastu Kanada kvoodi suurendamisele. Samuti oleks hea, kui Kanada valitsus teavitaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni kaubandust takistada võivatest õigusnormidest, et tehniliste kaubandustõkete komitee saaks analüüsida nende sobivust. See puudutab näiteks Kanada seadust C-32 tubakatoodete koostisainete kohta.

6.3.2 Hariduse ja koolitusega seoses meenutab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, et ELi ja Kanada vahelisi koostöövõimalusi selles valdkonnas mainiti juba 1990. aasta novembri ühisdeklaratsioonis. 2006. aastal laiendasid EL ja Kanada kokkulepet, hõlmates sellesse ajavahemikuks 2006–2013 ka kõrghariduse, koolituse ja noored. See oli seega esimene ELi sõlmitud kahepoolne kokkulepe, milles mainitakse noorsooalast koostööd väljaspool kõrgharidust. Siiski näib, et kõnealune kokkulepe ei saanud vastaval määral rahalisi vahendeid. Komitee kutsub üles kõnealuseid meetmeid piisavalt rahastama ja samuti andma rahalist abi neile paljudele sotsiaaltöötajatele, kes töötavad ELis laste ja noortega ning kes oleksid valmis tegelema kogemuste tutvustamise ja ühistegevusega Kanada samalaadsete organisatsioonidega.

7. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seisukoht üldise majandus- ja kaubanduskokkuleppe osas

7.1 Komitee toetab kaubandussuhete tihendamist ja liberaliseerimist ning väljendab seepärast heameelt läbirääkimiste alustamise üle ELi ja Kanada vahelise kokkuleppe sõlmimiseks, kuid väljendab kahetsust Doha läbirääkimistevooru läbikukkumise pärast ning kordab, et komitee eelistab mitmepoolset lähenemisviisi ja taunib protektsionismi kaubanduses.

7.2 Komitee toetab kõiki meetmeid, mille eesmärk on lahendada need vähesed tüliküsimused, mis kahepoolsetes suhetes veel esinevad (juurdepääs Arktikale, viisad, kauplemine hülgetoodetega), ning meenutab, kui oluline on kõnealune kokkulepe Põhja-Ameerika vabakaubanduse kokkuleppe raames ELi kaubandussuhete soodustamiseks kogu Põhja-Ameerikaga. Sellega seoses soovitab komitee tagada läbirääkimiste kõigis etappides Euroopa Parlamendi poolse piisava järelevalve, lihtsustades seeläbi kokkuleppe lõplikku heakskiitmist nimetatud institutsiooni poolt.

7.3 Komitee avaldab heameelt ELi ja Kanada vahel valitsevate suurepäraste suhete üle ning kutsub mõlemaid pooli üles tagama, et need suhted aitaksid tugevdada poliitikas mitmepoolsete eesmärkidega sidemeid, eelkõige otsustavaid ja konkreetseid meetmeid maailmamajanduse elavdamiseks ning ka muudes valdkondades, nagu tuumarelvade leviku tõkestamine, kliimamuutused ja ühine kriisiohje (rahuvalvemissioonid, looduskatastroofid).

7.4 Komitee pooldab kindlalt Euroopa sotsiaaldialoogi ja kodanikuühiskonna dialoogi mudelit. Seepärast rõhutab komitee vajadust kuulata ja kaasata sotsiaalpartnereid ja organiseeritud kodanikuühiskonda kokkuleppe üle toimuvas läbirääkimiste protsessis ning samuti kokkuleppe hilisemas rakendamises.

7.5 Komitee leiab, et tulevases kokkuleppes peaks kaaluma ELi ja Kanada ühise nõuandekomitee loomist. Sellesse kuuluksid organiseeritud kodanikuühiskonna esindajad, kelle ülesanne oleks edendada dialoogi ja koostööd ELi ja Kanada suhete majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaaspektides, mis tekivad kokkuleppe rakendamisel. Kuna Kanadas ei ole Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega samalaadset, organiseeritud kodanikuühiskonda esindavat institutsiooni, teeb komitee ettepaneku uurida koos Kanada kodanikuühiskonna organisatsioonidega, kuidas määrata kõige paremini kindlaks osalus kõnealuses tulevases nõuandekomitees.

Brüssel, 16. september 2010 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) Arvamus „Euroopa Liidu ja Kanada suhted” (EXT/142 ), Brüssel, 27. november 1996.

(2) Labour Force Survey 2008, Kanada statistika.

(3) http://canadianlabour.ca

(4) http://www.ceocouncil.ca/en/

(5) http://www.cfib.org

(6) http://www.chamber.ca

(7) http://www.consumer.ca

(8) Teised Kanada tarbijaorganisatsioonid on Consumers Council of Canada, the Society of Professional Consumers of Canada, Option consommateurs ning Union des consommateurs.

(9) http://www.cfa-fca.ca/pages/home.php

(10) http://www.fisheriescouncil.ca/

(11) 2009. aastal hinnanguliselt 1,3 ja 2008. aastal 1,4 triljonit. Allikas: Rahvusvaheline Valuutafond, „World Economic Outlook Database”, oktoober 2009.

(12) https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ca.html

(13) Allikas: Hispaania väliskaubandusinstituut (ICEX).

(14) Eurostat.