KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE - Komisjoni aruanne 2002. aasta üldeelarve täitmise aruande kinnitamise järelmeetmete kohta

PREAMBUL

Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 276 ja EURATOMi asutamislepingu artiklile 180b "võtab komisjon kõik vajalikud meetmed, et reageerida tähelepanekutele eelarve täitmist kinnitavates otsustes ja Euroopa Parlamendi muudele kulutuste tegemisega seotud tähelepanekutele, samuti märkustele, mis kaasnevad nõukogu vastuvõetud soovitustega eelarve täitmise kinnitamise kohta. Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel esitab komisjon aruande nende tähelepanekute ja märkuste põhjal võetud meetmetest ja eriti juhistest, mis on antud eelarve täitmise eest vastutavatele talitustele. Need aruanded edastatakse ka kontrollikojale." [1]

[1] Vt ka finantsmääruse artiklit 147.

Komisjon esitab vastavalt nõukogu ja parlamendi taotlusele käesoleva järelemeetmete aruande, mis on seotud nõukogu 9. märtsi 2004. aasta soovituse ja Euroopa Parlamendi 21. aprilli 2004. aasta resolutsioonidega. See järelemeetmete aruanne on seotud 2002. majandusaasta eelarve täitmise aruannete kinnitamise [2], samuti Euroopa Parlamendi resolutsioonidega "OLAFi hindamise", "Pettusevastase võitluse ja ühenduste finantshuvide kaitsmise" (hr Bösch'i aruanded) ning 22. aprilli 2004. aasta Eurostati resolutsiooni kohta.

[2] 2002. aasta üldeelarve täitmise aruande kinnitamine, 2002. aasta EAFi eelarve täitmise aruande kinnitamine, 2002. aasta asutuste eelarve täitmise aruannete kinnitamine, 2002. aasta ESTÜ eelarve täitmise aruande kinnitamine.

Järelmeetmete aruanne esitatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ning kontrollikojale. Aruanne teeb kokkuvõtte iga Euroopa Parlamendi ja nõukogu tõstatatud sektori või teema kohta, meetmete kohta, mida komisjon on juba võtnud või kavatseb võtta ning samuti soovituste kohta, mida komisjon ei soovi või ei saa täita.

Käesolevat kokkuvõtlikku järelmeetmete aruannet täiendab komisjoni töödokument, mis esitab üksikasjaliku vastuse igale konkreetsele nõukogu ja parlamendi soovitusle.

I. Euroopa Parlamendi resolutsioon üldeelarve kohta

a) Komisjoni reform

Komisjoni reform algatati 2000. aastal eesmärgiga parandada komisjoni teeninduskultuuri, määratleda selgemini komisjoni poliitilised prioriteedid, kehtestada kaasaegne inimressursside poliitika ja uuendada komisjoni finantsjuhtimise ja -kontrolli süsteeme.

Reformiprotsessi kaks põhielementi on uus finantsmäärus ja ajakohastatud personalieeskiri, mis jõustusid vastavalt 1. jaanuaril 2003 ja 1. mail 2004. Kõik reformi põhivahendid on nüüd komisjoni igapäevase toimimise osaks ja aitavad kaasa komisjoni juhtimise tõhustamisele ning kasvavale vastutusele ja läbipaistvusele

Komisjon jagab Euroopa Parlamendi seisukohta, et reform on jätkuv protsess, mis ei lõpe seadusandlike tekstide vastuvõtmisega. Seetõttu on komisjon arvesse võtnud 2002. aasta eelarve kinnitamise resolutsioonis esitatud soovitusi ning nõustub väga suures ulatuses esitatud ettepanekutega. Komisjon ei nõustu siiski Euroopa Parlamendi arvamusega, et juba praegu on kohane teha ettepanekuid uuendatud finantsmääruses esitatud finantsreformi põhielementide muutmiseks. Komisjon on võtnud kohustuseks esitada 1. jaanuariks 2006 aruanne uue finantsmääruse sätete kohaldamise kohta ning teeb vajaduse korral seadusandlikule võimule asjakohased ettepanekud vastavalt artiklile 184 iga kolme aastat tagant esitatava ülevaate raames.

Euroopa Parlament on teinud ettepanekuid ka komisjoni sisestruktuuri muutmiseks, sidudes sisekontrollitalituse komisjoni presidendiga. Komisjon on ettepanekud teadmiseks võtnud, ent arvab, et otsuse peab langetama järgmine komisjon.

Paljude Euroopa Parlamendi esiletoodud probleemide hulgast soovib komisjon rõhutada järgnevaid.

(i) Raamatupidamise reformid

Käimas on raamatupidamissüsteemi kaasajastamine. Komisjon jätkab Euroopa Parlamendi regulaarset teavitamist selle kulgemisest. Käesoleval hetkel ei ole komisjonil probleeme asjatundliku personali värbamisega.

(ii) Sisekontroll

Sisekontrolli standardite rakendamisel on tehtud märkimisväärseid edusamme. aasta alguses näitas hinnang peadirektoraatide valmisolekule täita 24 standardi põhinõudeid, et 2003. aasta lõpul oli kõigi peadirektoraatide puhul 91 % standarditest täielikult saavutatud ja 8 % osaliselt rakendatud, mõnel puhul lõppjärgus. Efektiivsuse osas on vaja veel tööd teha. Tulevikus keskendutakse rohkem alussüsteemidele, kindlustades, et süsteemid töötavad reaalsuses korralikult ja vajalikud garantiid on tagatud.

iii) Iga-aastased tegevusaruanded

Komisjon on teadlik, et peadirektorid peavad aruande koostama nii, et see kajastaks sisekontrolli olukorda realistlikult, seda eriti ühise juhtimise valdkondades, ning teisalt jätaks aruandele alles selle tähenduse. 2003. aasta tegevusaruannetes väljendavad peadirektoraadid ja talitlused puudusi standardsete miinimumnõuete kaudu, suurendamaks nende võrreldavust. Komisjon viis teist korda läbi ka vastastikkuse eksperdihinnangu, st enne iga-aastaste tegevusaruannete esitamist vaatasid erialakolleegid puudused üle. Mõlemad algatused on suurendanud lähenemisviisi järjepidevust.

b) Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)

Komisjon on võtnud arvesse Euroopa Parlamendi märkusi komisjoni ettepaneku (KOM (2004) 103) osas, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999. Nimetatud küsimusi käsitletakse seadusandja nõupidamiste käigus.

Juhtumi "Blue Dragon" osas tuletab komisjon meelde, et ombudsman esitas 16. veebruaril 2004. aastal soovituse eelnõu. OLAFil paluti esitada üksikasjalik seisukoht 31. maiks 2004. OLAF saatis ombudsmanile vastuse 18. märtsil 2004. Ombudsman tegi otsuse juhtumi kohta 22. juulil 2004. Ta tegi järelduse, et OLAF on tema soovituse eelnõu vastu võtnud, kuna on uurinud toimikut ja kaalunud, kas oleks asjakohane uurimist taasalustada või algatada uus uurimine. Ta leidis, et OLAFi otsus mitte taasalustada uurimist ega algatada uut oli põhjendatud, ja lõpetas juhtumi.

Lõpetuseks soovib komisjon rõhutada, et kõik pettuste ennetamise koordinatsiooniüksuselt (UCLAF) üle võetud juhtumid on lõpetatud. OLAF esitab aruande kõnealuse küsimuse kohta OLAFi järelvalvekomiteele.

c) Korruptsioon

Komisjon nõustub Euroopa Parlamendi seisukohaga, et läbirääkijariikide, kanditaatriikide ja liikmesriikide korruptsioonivastast tegevust tuleb toetada. Uute liikmesriikide puhul algatati mitmed meetmed juba ühinemiseelses faasis.

Lisaks sellele lisati Euroopa Parlamendi palvel 2004. aasta eelarvesse uus eelarverida kogusummas 3 miljonit eurot, et toetada uute liikmesriikide valitsusväliste organisatsioonide tegevust kodanikuühiskonna huvide eest seismisel ja avaliku halduse korruptsioonijuhtumite paljastamisel.

Euroopa Parlament on soovitanud, et valitsusvälised organisatsioonid peaksid vastama teatud standarditele raamatupidamise ja auditeerimise ning samuti läbipaistvuse osas. Komisjon nõustub sellega, ent tuletab meelde, et ei ole volitatud teostama järelvalvet valitsusväliste organisatsioonide sisemise juhtimise üle ega sekkuma sellesse. Valitsusvälised organisatsioonid peavad siiski sarnaselt kõigi teiste Euroopa Liidu üldeelarve fondidest hüvitiste saajatega vastama finantsmääruses esitatud nõuetele. See hõlmab muuhulgas kohustust esitada enne toetuste saamist või lepingute sõlmimist lõpparuanded ja raamatupidamisarvestus, samuti tõendid valitsusvälise organisatsiooni ning vajadusel selle seaduslike esindajate usaldusväärsuse kohta.

d) Ühine juhtimine

Komisjon jagab Euroopa Parlamendi seisukohta, et ühine juhtimine on küsimus, mis peaks olema - ja praegu juba ongi - prioriteet. Kaasatud juhtimistasandite paljusus koos haldusstruktuuride erinevusega liikmesriikides teevad kindla finantsjuhtimise põhimõtete järgimise kindlustamise siiski keeruliseks. Komisjon on tänulik, et Euroopa Parlament osutas sellele, et "liikmesriigid on kohustatud tegema oma osa tööst vastavalt liidu poolt vastu võetud suunistele." [3]

[3] Euroopa Liidu 2002. majandusaasta üldeelarve täitmise aruande kinnitamise otsusega kaasneva Euroopa Parlamendi resolutsiooni punkt 6.

Komisjon püüab tagada, et asutamislepingus ja finantsmääruses esitatud põhiprintsiibid - eriti usaldusväärse finantsjuhtimise printsiip (EÜ artikkel 274) - kaasataks ettepanekutesse uute valdkondlike õigusaktide või olemasolevate valdkondlike õigusaktide muudatuste kohta. Printsiipide säilimist lõplikes õigusaktides saab muidugi tagada vaid seadusandja.

Euroopa Parlament on rõhutanud, et komisjon peaks kehtestama ühisstandardid ja jagama liikmesriikidele vajalikke juhiseid. Komisjoni strateegia usaldusväärse finantsjuhtimise kindlustamiseks püüabki luua ühiseid põhistandardeid juhtimisele liikmesriikides, teostada järelvalvet nende rakendamise üle ja pakkuda suuniseid käsiraamatute ning praktiliste märkuste kujul. Saadud kogemused võetakse arvesse uue perioodi seadusandluses.

Komisjon on tänulik Euroopa Parlamendile toetuse eest regulaarset läbivaatust nõudvate sätete (sunset clauses) ja finantskorrektsioonide kasutamisel. Aastal n + 2 kohustustest vabastamise reegli taolised ajalised piirangud on osutunud efektiivseteks vahenditeks rakendamistasemete parandamisel ning seetõttu teeb komisjon ettepaneku taolisi tingimusi säilitada ja tugevdada ka tulevikus. Finantskorrektsioonid ja maksete peatamine võivad samuti osutuda efektiivseteks liikmesriikide suunamisel nõrkade kohtade parandamisele juhtimises, seetõttu säilitatakse ka need.

Komisjon ei jaga siiski Euroopa Parlamendi seisukohta, et liikmesriik peaks kaotama õiguse põllumajandustoetusele EAGGF tagatisrahastult juhul, kui ta ei suuda rakendada ühtse haldus- ja kontrollsüsteemi nõudeid. [4] Tegelikkuses ei ebaõnnestu ühtse haldus- ja kontrollsüsteemi tingimuste rakendamine ühelgi liikmesriigil täies ulatuses, pigem jääb mõni selle osa (täiel määral) täitmata. Seda silmas pidades on komisjon otsustanud järelfinantskorrektsioonide kehtestamise strateegia kasuks. Nende korrektsioonide summa on seotud liikmesriigi nõrkusest ühtse haldus- ja kontrollsüsteemi rakendamisel tingitud ebakorrapäraste maksete ohu tasemega.

[4] Euroopa Liidu 2002. majandusaasta üldeelarve täitmise aruande kinnitamise otsusega kaasneva Euroopa Parlamendi resolutsiooni punkt 13.

Lõpetuseks kutsub komisjon Euroopa Parlamenti üles toetama ühekordse audiitorkontrolli meetodi rakendamist, mis võib olla abiks auditeerimisega seotud tegevuse efektiivsuse maksimeerimisel nii komisjoni kui liikmesriikide tasemel.

e) Eurostat

Eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse raames on Euroopa Parlament tõstatanud mitmeid probleeme seoses Eurostati juhtumiga. The Commission as already pointed out on different occasions and especially at the plenary session in April 2004, has taken the necessary measures or has already embarked on doing so. The Commission would also like to point out that it has regularly kept Parliament informed through its Budgetary Control Committee during the various steps of the procedure leading to the granting of the Discharge.

Seda eriti siis, kui Euroopa Parlament nõudis, et komisjon kehtestakse kaitsemeetmed ülitähtsa teabe varjamise vastu või kui parlament palus esitada ülevaate suhetest erinevate osalejate ja konkreetsete volinike ning kogu kolleegiumi vahel aruandlusahela toimimisel.

Komisjon kinnitab oma hinnagut, mille on esitanud Euroopa Parlamendile kahel korral (septembris ja novembris 2003); mõlemal korral märkis komisjoni president, et kõik auditeerimisaruandes ja uurimistes esitatud peamised asjaolud leidsid aset enne praeguse komisjoni volituste algust ja enne selle läbiviidavat reformi.

Lisaks sellele tunnistas ta, et poliitilise taseme teavitamisega on probleeme, tuues välja nimetatud olukorra põhjused, ja kohustas komisjoni leidma lahendust komisjoni 10. veebruaril 2004. aastal vastu võetud tegevuskava raames. Nimetatud tegevuskava ja võetud meetmete eesmärk on muuta olemasolevad tundliku informatsiooni vahetamise eeskirjad selgesõnalisemaks ja nõuda aktiivset teabe jagamist.

Nõude osas esitada 31. juuliks 2004 kõiki vastavaid OLAFi aruandeid hõlmav täielik kirjalik hinnang Eurostati juhtumi asjaolude kohta arvab komisjon, et uus teabe komisjonisisese ringlemise ebapiisavuse hinnang ei ole vajalik ega tooks esile uusi tegureid. Vajalik on kindlustada uute mehhanismide rakendamine.

Komisjonile suunatud nõuded kindlustada valges raamatus esitatud konkreetsete toimingute täielik ja põhjalik elluviimine, informatsiooni andnud isikute rehabiliteerimine ja peadirektorite iga-aastaste tegevusaruannete koostamine, mis peegeldavad nende kohustusi eelarvevahendite käsutajatena, on komisjon juba täitnud.

Mõnel juhul, näiteks IASi ja IACi aruannete avaldamise või osakondades toimivate kontrollsüsteemide keskse juhtimisalase järelvalve loomise osas ei suutnud komisjon Euroopa Parlamendi nõudeid siiski täita.

Finantsmääruse läbivaatamise osas ei ole komisjon leidnud uues finantsmääruses ühtegi nõrka kohta, mis võiks ühenduse eelarve pettuseohtu seada. Igal juhul hindab komisjon finantseeskirjade pettusekindlaks muutmist hoolikalt finantsmääruse esimese läbivaatamise käigus, mis viiakse vastavalt selle määruse artiklile 184 läbi 2005. aastal, kuna nimetatud artikkel näeb ette määruse ülevaatamist iga kolme aasta järel.

f) Ühenduse omavahendid

Enamiku Euroopa Parlamendi nõuete täitmiseks on komisjon valmis. Seetõttu on komisjon avaldanud aruande võimaluste kohta luua otsesem side maksumaksjate ja Euroopa Ühenduse eelarve vahel. Ühenduse transiidisüsteemi osas esitas komisjon 2004. aasta juunis uuringu esimese ajutise uurimiskomitee 1997. aastal tehtud 38 soovituse rakendamise kohta. Lisaks jätkab komisjon ülemineku soodustamist uue arvutipõhise transiidisüsteemi (NCTS) faasi 3.2, mis peaks kõigis liikmesriikides toimima 31. detsembriks 2005. NCTSi rakendamine on edastatud andmete kohaselt pidevalt kiirenenud.

Komisjon arvab siiski, et tolliseadustiku muutmine ebatäpselt või valesti deklareeritud kaupade transiidi hulka mittearvamise lõpetamiseks ei oleks kohane. Nimetatud juhul vastutaks transiidiopetatsiooni garant tollivõla eest, mis on tekkinud juba enne transiidiopetatsiooni, ning see seaks ohtu olemasolevate õigusaktide tasakaalu.

Liikmesriikide tollialase asjaajamisega seotud personali hulga osas on preagu kehtivas õiguslikus raamistikus riikide valitsuste ülesandeks luua vajalik struktuur ja kindlustada asutuste varustamine piisava hulga personaliga.

g) Põllumajandus

Parlamendi resolutsiooni põhiküsimuste osas on komisjon parandusmeetmetega juba alustanud või neid kavandanud. Eksporditoetuse määrad on seatud komisjoni üldise tegevuskava rakendamise raames. Komisjon ei saa siiski esitada eksporditoetuse määrade seadmisel kasutatud teabega seotud dokumente, kuna kõnealune informatsioon on avaldamiseks äriliselt liiga tundlik.

Ekspordi tagasimaksete eelfinantseerimise osas on komisjon toimiva süsteemi üle vaadanud ja otsustanud eelfinantseerimine säilitada, ent piirata selle rakendusala. Enne mistahes uute otsuste tegemist hinnatakse nende uute eeskirjade efektiivsust.

Vähemsoodsate piirkondade kava hinnati määruse (EÜ) 950/97 järelhindamise raames, mis lõppes 2003. aasta juulis. Nimetatud uurimuse lõpparuanne on avaldatud komisjoni veebilehel. [5] Praegu valmistab komisjon ette vähemsoodsate piirkondade kava erihindamist maapiirkondade arengut käsitleva määruse raames. Nimetatud uurimuse tulemused esitatakse 2005. aasta lõpul. Juhtimis-, kontrolli- ja mõjutusvahendite süsteemi efektiivset rakendamist liikmesriikide poolt hinnatakse komisjoni talituste auditeerimise käigus. Komisjon kajastab antud küsimust nii nagu peetakse asjakohaseks.

[5] Vt http://europa.eu.int/comm/agriculture/eval/reports/950/index_en.htm

h) Struktuurifondid

Komisjon informeerib eelarve täitmise aruannet kinnitavat organit regulaarselt eelarve paremaks täitmiseks võetud meetmetest. Järgmise struktuurifondide määruse ettevalmistamine hõlmab omandatud kogemusi ning kõiki täitmist kiirendavaid meetmeid (nagu n + 2 reegel) jätkatakse vajaduse korral koos nõutavate parandustega.

Komisjon on seisukohal, et mõjutusvahendite mehhanismid nõrga eelarveprognoosiga liikmesriikide suhtes, SAPARDi märkuste esitamine kõigis ühinejariikide keeltes ja olukorra kvartaliaruanne n + 2 reegli rakendamise osas ei ole asjakohased. Komisjon informeerib juba parlamenti igal aastal n + 2 reegli tegelikust rakendamisest niipea, kui lõplikud andmed saavad teatavaks.

Komisjon levitab järelvalve ja hindamise tulemustele rajanevaid häid tavasid, ent kogemused on näidanud, et struktuurifondide edukas haldamine sõltub laiast teguriteringist.

i) Sisepoliitika ja teadustöö

Sisekontrolli osas vaatab komisjon oma sisekontrolli raamistikku regulaarselt üle, et tõhustada sisekontrolli standardite rakendamist. Seoses sellega annavad teadustöö peadirektoraadid oma panuse isehindamisse, mille eesmärk on määratleda valdkonnad, kus tuleb süvendada tööd standardite rakendamisel.

Meetmeid liigselt makstud summade tagasisaamise protsessi tõhustamiseks juba võetakse: komisjon on üle vaadanud 3. novembril 2003. aastal Cocabu istungil otsustatud parendused tagasinõudmiste vallas. Tagasinõudmiste valdkonnas kehtestatud parendusi on kolm: need puudutavad uusi menetlusi, uusi IT vahendeid ja organisatsioonilisi struktuure.

Kohapealsete auditite juhtimine ja koordineerimine toimub kõigis teadustöö peadirektoraatides ühtlustatult. Viie teadustöö peadirektoraadi sisekontrolli osakonna vahel toimuvad kord kuus koosolekud, kus arutatakse auditeerimise läbiviimist, auditeerimistulemuste ja -strateegiate rakendamist ning vahetatakse auditeerimise alaseid kogemusi.

Komisjon esitab aruande viienda teadustöö raamprogrammiga seoses läbi viidud auditite kohta asjaomaste toimingute lõpul. Suur osa teabest auditeerimisjärgse olukorra kohta on juba esitatud iga-aastastes tegevusaruannetes.

j) Laienemine

Komisjon toetab Euroopa Parlamendi seisukohta, et teave, mille komisjon peab esitama eelarve täitmise aruannet kinnitavale organile ja avalikkusele, peaks olema nii kättesaadav ja arusaadav kui võimalik ka pärast laienemist. Komisjon usub, et juba see vastab juba praegu enamikule Euroopa Parlamendi loetletud soovitustest. Mõned soovitused on veel täitmata, nt eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aastaaruande struktuuri muudetakse ainult selleks, et see peegeldaks 2004. majandusaasta tegevusvaldkondi, kuna 2004. aastal esitati eelarve esmakordselt ABB-vormis.

Lisaks sellele on Euroopa Parlament õigustatult rõhutanud, et tähtis on tagada ühise juhtimise rakendamine kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega. Euroopa Parlament on tõdenud, et see on keeruline ülesanne, millesse on kaasatud kõigi liikmesriikide paljud juhtimisorganid. Siiski kehtivad asjakohased standardid ning neid arendatakse ja täiustatakse pidevalt vastavalt vajadusele.

Komisjon soovib esile tõsta ka mestimise küsimust. Mestiprojektide muudetud juhend jõustus 1. mail 2004. aastal hõlmab muuhulgas tõhustatud makseprotseduure, samuti uusi nõudeid eesmärkide ja tulemuste määramisel. Koostatud on üldine aruanne aastatel 1998-2001 heakskiidetud projektide kohta, mis on avaldatud veebilehel http://europa.eu.int/comm/enlargement/phare_evaluation_pdf/interim_s_zz_eur_01006_fv.pdf.

k) Välispoliitikad

Komisjon on võtnud asjakohaselt arvesse Euroopa Parlamendi soovitusi välispoliitika meetmetega seotud kontrollivahendite osas. aastal käivitas komisjon (EuropeAid) olulise algatuse, mille eesmärgiks on välisaudiitorite läbiviidavate auditite ulatuse ja kvaliteedi parandamine. See on muuhulgas laiendanud 2003. ja 2004. aasta aastaauditite kavasid ning karmistanud audiitorite valimise ning nende rahvusvahelisele standardile vastavuse üldnõudeid eriti audiitori sõltumatuse osas.

Komisjon võtab või on juba võtnud lisaks sellele soovitatud meetmeid naaberriikide ja PHARE programmide ning haridusele ja tervishoiule eraldatud abi osas. Vanade või soikunud maksmata kohustuste hulga vähendamiseks on komisjon süstemaatiliselt läbi vaadanud täitmata kulukohustusi. Humanitaarabi korraldamiseks on komisjon juba valinud üle 160 partneri humanitaarabiorganisatsioonide hulgast 1. jaanuaril 2004 jõustunud uue partnerluse raamlepingu raames.

II. Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Arengufondi (EAF) kohta

Komisjon on parlamendi soovitustega nõus ja on juba võtnud või võtab praegu vajalikke meetmeid. Lisaks sellele tervitab komisjon Parlamendi toetust EAFi Euroopa Liidu üldeelarvesse kaasamise ettepanekule. Praegu arutab seda ettepanekut nõukogu.

Parlamendi esitatud soovitustest tõstab komisjon esile järgnevaid.

(i) Eelarvetoetus

Komisjon nõustub, et kui rahastamislepingus esitatud nõuded on täidetud ja eelarveline toetusraha on AKV riigile eraldatud, saavad eelarvelised toetusfondid abisaaja riigi eelarve osaks ning seetõttu hallatakse ja kulutatakse neid vastavalt riiklikule (ja mitte EAFi) finantsjuhtimise korrale. Eelarvetoetuste suurenenud kasutamisest tingitud konkreetsete probleemide arvessevõtmiseks on komisjon muutnud oma järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Muuhulgas on delegatsioonidele eelarvetoetusi saavates AKV riikides tehtud ülesandeks esitada iga kuue kuu järel põhjalik aruanne riigi rahanduse juhtimise kvaliteedi kohta, kasutades komisjoni peakorteris välja töötatud standardeid. See täiendab riigi rahanduse juhtimise analüüse ja ülevaateid, mida teevad regulaarselt teised komisjoniga koostööd tegevad rahastajad.

(ii) Auditeerimis- ja hindamisstrateegia

Euroopa Parlament on tõstnud esile vajaduse, et komisjon tagaks koostöö ja koordineeritud tegevuse delegatsioonide ja peakorteri vahel. Komisjon toetab nimetatud eesmärki ning on muuhulgas astunud vajalikke samme välisaudiitorite läbiviidavate auditite laiema ulatuse ja parema kvaliteedi kindlustamiseks. Samuti jõustusid 2003. aasta juulis uued hindamissuunised. Auditeerimis- ja hindamisstrateegia on seotud riskianalüüsiga, mis edastati Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollkojale 12. märtsil 2004. aastal (SEC (2004)318).

iii) Finantsjuhtimise aruanne

Euroopa Parlament on palunud lisada finantsjuhtimise aruandele mitu uut küsimust. Komisjon on kõik need küsimused 22. juunil 2004. aastal Euroopa Parlamendile esitatud 6., 7., 8. ja 9. Euroopa Arengufondi finantsjuhtimise aruandes arvesse võtnud.

III. Euroopa Parlamendi resolutsioon ESTÜ kohta

Komisjon on võtnud arvesse Euroopa Parlamendi esitatud soovitused ESTÜ kohta ning võtab edaspidi sobival ajal vajalikud meetmed. Eelkõige on komisjon ette võtnud uurimuse teostamise ESTÜ töö kohta viiekümne tegevusaasta jooksul, kavatsedes avaldada üldsusele sobiva ülevaate 2004. aasta lõpuks.

IV. Euroopa Parlamendi resolutsioon asutuste kohta

Euroopa Parlamendi asutusi puudutavad otsused eelarve täitmise aruande kinnitamise kohta on suunatud iga üksiku asutuse direktorile. Lisaks sisaldavad eelarve täitmise aruande kinnitamisotsusega kaasnevad resolutsioonid mitmeid horisontaalseid soovitusi, mis puudutavad nii asutusi kui ka komisjoni. Seega on uutes, sh raamatupidamise ja siseauditiga seotud finantsmäärustes märgatavalt tugevdatud institutsioonilisi sidemeid asutuste ja komisjoni vahel.

Üldiselt korraldab komisjon regulaarseid koosolekuid asutustega, et arutada raamatupidamisarvestuse küsimusi, eriti aga teavitada ajakohastamisprotsessi kulgemisest. Raamatupidamisküsimustes on komisjonil tunnustatud kontaktpunkt asutuste jaoks, et vastata nende võimalikele küsimustele.

Vastavalt uue finantsmääruse artiklile 185 on komisjoni siseaudiitoril (IAS) ühenduse rahalist toetust saavates asutustes samasugused volitused nagu komisjoniski. Arvestades esialgset töötajate arvu on IAS esmalt keskendunud sisekontrolli struktuuride analüüsimisele ja hindamisele, selleks et prioritiseerida edasist auditeerimistegevust ja pakkuda esialgset nõustamisteavet.

Lisaks võtab komisjon soovitatud meetmeid, muuhulgas ühtlustatud tegevusraamistiku loomine asutustele, personalipoliitika ja muu abi konkreetsetele asutustele. Teisalt on komisjon seisukohal, et asutuste tegevuse ja halduskulude edasised üldised uuringud ei ole asjakohased. Komisjon tuletab meelde, et rahalised toetused liikmesriigilt, kus asutus asub, on täiesti vabatahtlikud.

V. Nõukogu ettepanek üldeelarve kohta

Komisjon on võtnud asjakohaselt arvesse nõukogu soovitustele lisatud märkusi, milles nõukogu soovitab Euroopa Parlamendil anda heakskiit komisjoni tegevusele Euroopa Ühenduse 2002. majandusaasta eelarve täitmisel.

Komisjon jagab nõukogu lootust näha, et komisjoni tehtud parenduste tulemused alustehingute õiguspärasuse ja korrakohasuse osas avalduvad praktikas võimalikult lühikese aja jooksul, nii et saavutataks positiivne DAS. Seetõttu jätkab komisjon jõupingutusi kindlustamaks, et järelevalvesüsteemid pakuvad piisavat garantiid eksimisohu juhtimise osas alustehingutes.

Komisjon jagab ka nõukogu seisukohta, et koostöö siseriiklikele kontrolliasutustega on ühise juhtimise parendamise oluline vahend. Seetõttu võtab komisjon meetmeid selle koostöö tugevdamiseks. Struktuurifondide puhul püüab komisjon liikuda "ühekordse audiitorkontrolli" meetodi poole, mis rajaneb suuremal teabevahetusel ning auditeerimistegevuse koordineerimisel.

Lisaks võtab komisjon vajalikke järelmeetmeid kontrollkoja aastaaruande üksikuid peatükke puudutavate nõukogu märkuste osas.