EUROOPA KOMISJON Brüssel,3.12.2020 COM(2020) 790 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Euroopa demokraatia tegevuskava kohta



„Euroopa Liit ei ole üksnes erakonnad ja poliitika, eeskirjad ja määrused, turud ja vääringud. Lõppkokkuvõttes – ja eelkõige – on see inimesed ja nende püüdlused. See on ühtehoidvad inimesed. Oma vabaduste, oma väärtuste, lihtsalt parema tuleviku nimel.“ Komisjoni president Ursula von der Leyen, 27. november 2019 1SISSEJUHATUS Demokraatia, õigusriik ja põhiõigused on Euroopa Liidu alustalad. Demokraatia on Euroopa tuumväärtus ja ELi liikmesuse eeltingimus. ELi kodanikud peavad demokraatiat, inimõigusi ja õigusriigi põhimõtet liidu kõige olulisemaks eeliseks. Demokraatia võimaldab kodanikel kujundada seadusi ja avalikku poliitikat Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. See nõuab kaitsemeetmeid, kontrolli- ja tasakaalustussüsteeme ning institutsioone, mis täidavad oma ülesandeid ja toetavad mitmekesist demokraatlikku arutelu. Et osalemine oleks mõttekas, peavad kodanikud saama kujundada ka oma hinnanguid – nad peaksid saama valida oma esindajaid avalikus ruumis, kus saab vabalt väljendada erinevaid seisukohti ning kus vaba meedia, akadeemilised ringkonnad ja kodanikuühiskond saavad täita oma rolli avatud arutelu stimuleerimisel, ilma kodu- või välismaise pahatahtliku sekkumiseta. Demokraatia saab jõudsalt areneda ainult sellises õhkkonnas, kus kooskõlas põhiõiguste hartaga austatakse nii teabe- kui ka sõnavabadust, võimaldades kõigil väljendada oma seisukohti, olenemata sellest, kui kriitilised nad on valitsuste ja võimulolijate suhtes. Samal ajal ei ole ELi ainus mure demokraatia kaitsmine oma piirides, vaid kogu maailmas kasvava surve tõttu demokraatiale, õigusriigile ja inimõigustele, töötab EL aktiivselt selle nimel, et kaitsta, inspireerida ja toetada demokraatiaid kogu maailmas. Demokraatia teostamisega seotud probleemid on üleilmsed ja maailma demokraatiatel on ühine huvi teha nende lahendamiseks koostööd. ELi tasandil nõuab see sise- ja välistegevuse sidusust. See, kuidas me toetame ja kindlustame oma demokraatia aluseid liidus ja liikmesriikides, mõjutab meie välistegevuse tugevust. Käesoleva tegevuskavaga pakub komisjon välja lahenduse, mis keskendub üksikisiku õigustele ja vabadustele, läbipaistvusele ja vastutusele, mis võiks olla ka näide sellest, kuidas käsitleda neid üleilmseid probleeme demokraatia ees ning alus partnerluse loomiseks sarnaselt mõtlevate demokraatlike riikidega. Meie demokraatiate digiüleminek Digitaalne revolutsioon on muutnud demokraatlikku poliitikat. Poliitilised kampaaniad ei toimu praegu mitte ainult pressiavaldustes, reklaamtahvlitel, raadiolainetel ja teleekraanidel, vaid ka internetis. See annab poliitilistele osalejatele uusi võimalusi valijatega suhtlemiseks. See loob ka uusi võimalusi kodanikuaktiivsuseks, lihtsustades mõnede rühmade, eelkõige noorte juurdepääsu teabele ning osalemist avalikus elus ja demokraatlikus arutelus. Kuid internetikampaaniate ja -platvormide kiire kasv on tekitanud ka uusi haavatavusi ja muutnud keerulisemaks säilitada valimiste usaldusväärsust, tagada vaba ja mitmekesine meedia ning kaitsta demokraatlikku protsessi desinformatsiooni ja muu manipuleerimise eest. Digiüleminek lõi uusi poliitikute kontrollimatutest allikatest rahastamise viise, küberrünnakud võivad olla suunatud kriitilise tähtsusega valimistaristu vastu, ajakirjanikud seisavad silmitsi internetis toimuva ahistamise ja vaenukõnega ning valeteave ja polariseerivad sõnumid levivad kiiresti sotsiaalmeedias, muu hulgas koordineeritud desinformatsioonikampaaniate kaudu. Mõne sellise nähtuse mõju võimendavad laialdaselt kasutatavate kommunikatsiooniplatvormide läbipaistmatud algoritmid. Digiüleminek ohustab meie Euroopa demokraatlikke kultuure nende mitmekesisuses. Olemasolevad kaitsemeetmed, millega tagatakse läbipaistvus ning ressursside ja eetriaja võrdsus valimiskampaaniate ajal, ei ole kavandatud digitaalkeskkonna jaoks. Internetipõhiste kampaaniavahendite võimalused on suuremad, sest need ühendavad isikuandmed ja tehisintellekti psühholoogilise profiilianalüüsi ja keerukate mikrotasandi teabesuunamistehnikatega. Mõned neist vahenditest, näiteks isikuandmete töötlemine, on reguleeritud ELi õigusega. Teisi aga reguleeritakse praegu peamiselt korporatiivsete teenusetingimuste alusel ning need võivad kõrvale hiilida ka riiklikust või piirkondlikust reguleerimisest, kuna neid kasutatakse väljaspool valimisjurisdiktsiooni. Eeskirjade täitmise tagamisega seotud probleemidele lisandub mure internetiplatvormide läbipaistvuse ja vastutuse pärast. Internetiplatvormide tegevus võib olla seotud nii uudistemeedia kui ka uudistesisule juurdepääsu kontrollimisega, ilma et nende suhtes kohaldataks samu riiklikke eeskirju ja kutsestandardeid. Demokraatliku vastupanuvõime tugevdamine Käesolev tegevuskava on suunatud ELi institutsioonidele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, kellel lasub esmane vastutus demokraatia nõuetekohase toimimise tagamise eest, samuti teistele riigiasutustele, erakondadele, meediale ja kodanikuühiskonnale ning internetiplatvormidele. Austades täielikult liikmesriikide pädevusi, sätestatakse selles tugevdatud ELi poliitikaraamistik ja konkreetsed meetmed, et: -edendada vabu ja õiglasi valimisi ning tugevat demokraatlikku osalust; -toetada vaba ja sõltumatut meediat ning -võidelda desinformatsiooni vastu. Terve demokraatia tugineb kodanike osalusele ja aktiivsele kodanikuühiskonnale mitte ainult valimiste ajal, vaid kogu aeg. Pühendunud, informeeritud ja mõjukad kodanikud on meie demokraatiate vastupanuvõime parim tagatis. Tegevuskavas pannakse suurt rõhku kodanike ja kodanikuühiskonna võimestamisele ohtudega võitlemiseks. 2VALIMISTE AUSAMEELSUSE KAITSMINE JA DEMOKRAATLIKU OSALUSE EDENDAMINE

Suur valimisaktiivsus hiljutistel valimistel kogu ELis näitab, et kodanikud on jätkuvalt kindlad valimiskasti kui oma arvamuse avaldamise ja nende esindajatelt vastutuse nõudmise vahendi mõjuvõimus. Samal ajal on sotsiaalmeedia üks avaliku arvamusega manipuleerimise, valimistel osalemise pärssimise ja valimisprotsesside usaldusväärsuse kahtluse alla seadmise kanal. Dokumenteeritud on ka välissekkumise katseid. Demokraatia säilitamine nõuab otsustavamaid meetmeid, et kaitsta valimisprotsesse, säilitada avatud demokraatlik arutelu ja ajakohastada kaitsemeetmeid, võttes arvesse uut digitaalset reaalsust. Demokraatia tähendab osalustavade rikkust, kodanikuaktiivsust ning demokraatlike standardite ja õigusriigi põhimõtte austamist kogu valimistsükli jooksul.



2.1Poliitilise reklaami ja teabevahetuse läbipaistvus Poliitiliste kampaaniate traditsiooniliste normide järgimine võib internetis olla eriti keeruline. Õigusnorme on internetis sageli keeruline jõustada või need ei ole tõhusad või pädevatel asutustel ei pruugi olla volitusi või vahendeid internetis toimuvaga tegelemiseks. Internetis toimuva piiriülene potentsiaal pakub võimalusi, kuid lisab ka probleeme, sest valimistega seotud küsimusi reguleerivad suures osas ainult konkreetses jurisdiktsioonis kohaldatavad õigusnormid või need ei pruugi olla sõnastatud nii, et võtta arvesse piirideta internetiruumi. Selge on vajadus suurema läbipaistvuse järele poliitilises reklaamis ja teabevahetuses ning seda ümbritsevas äritegevuses. Isikuandmete kaitse üldmääruse normide rangem jõustamine ja järgimine on äärmiselt oluline. Kodanikel, kodanikuühiskonnal ja vastutavatel asutustel peab olema selge ettekujutus sellise reklaami allikast ja eesmärgist. Internetikeskkonnas on sageli keeruline ära tunda kinnimakstud poliitilist materjali ja eristada seda muust poliitilisest sisust, muu hulgas seetõttu, et see võib sageli näida „orgaanilise“ sisuna, mida jagavad või loovad teised kasutajad. See tekitab õiguslikku ebakindlust teenuseosutajatele ja teistele ettevõtjatele, eelkõige internetipõhistele vahendajatele, poliitilistele konsultatsiooni- ja seotud ettevõtetele, aga ka erakondadele, kampaaniaorganisatsioonidele, kandidaatidele ja laiemale üldsusele, ning mõjutab aruandekohuslust ja järelevalvet. Uued meetodid, mida vahendajad/teenuseosutajad kasutavad reklaami suunamiseks kasutajate isikuandmete alusel, võimaldavad poliitilisi reklaame võimendada ja kohandada vastavalt üksikisiku või rühma konkreetsetele profiilidele, sageli ilma nende teadmata. Mikrotasandi teabesuunamise ja käitumusliku profiilianalüüsi tehnikad võivad tugineda ebaausalt hangitud andmetele ning neid võidakse kuritarvitada, lähetades lõhestavaid ja polariseerivaid narratiive. Selle protsessi tõttu on poliitikuid palju raskem sõnumite edastamise eest vastutama panna ja see avab uue tee valijate manipuleerimise katseteks. Muret tekitab ka põhiteabe (nt poliitiliste sõnumite päritolu, tahtlus, allikad ja rahastamine) varjamine ja/või vääresitamine. Nende probleemide lahendamiseks esitab komisjon 2021. aastal seadusandliku ettepaneku sponsoreeritud poliitilise sisu läbipaistvuse kohta. Ettepanekuga täiendatakse tulevases digiteenuste õigusaktis sätestatud internetireklaami eeskirju eesmärgiga kehtestada asjakohased eeskirjad piisavalt aegsasti enne 2024. aasta mais toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi. See on suunatud kinnimakstud sisu sponsoritele ja tootmis-/levitamiskanalitele, sealhulgas internetiplatvormidele, reklaamijatele ja poliitilistele konsultatsioonifirmadele, selgitades nende vastavaid kohustusi ja tagades õiguskindluse. Sellega tagatakse, et asjakohaseid põhiõigusi ja norme järgitakse internetis sama tõhusalt kui väljaspool seda. Lisaks hindab komisjon, kas valimisperioodidel on vaja suunatud lähenemisviisi. Algatusega määratakse kindlaks, milliste osalejate ja millist liiki sponsoreeritud sisu suhtes tõhustatud läbipaistvusnõudeid kohaldatakse. See toetab aruandekohustust ning võimaldab asjakohaste õigusnormide, auditite ja isikustamata andmetele juurdepääsu järelevalvet ja jõustamist ning hõlbustab hoolsuskohustuse täitmist. Komisjon uurib ka seda, kuidas veelgi piirata mikrotasandi teabesuunamist ja psühholoogilist profiilianalüüsi poliitilises kontekstis. Teatavaid konkreetseid kohustusi võiks olenevalt nende ulatusest ja mõjust kehtestada proportsionaalselt internetipõhistele vahendajatele, reklaamiteenuste osutajatele ja muudele osalejatele (nt märgistamine, andmete säilitamine, avalikustamisnõuded, makstud hinna läbipaistvus ning suunamis- ja võimendamiskriteeriumid). Täiendavad sätted võiksid ette näha konkreetse koostöö järelevalveasutustega ning võimaldada kaasregulatsiooni koodekseid ja kutsestandardeid. Tuginedes liikmesriikide vahelisele interdistsiplinaarsele teabevahetusele 2019. aastal enne Euroopa Parlamendi valimisi loodud Euroopa valimisalase koostöövõrgustiku raames, et võimaldada konkreetseid ja praktilisi mõttevahetusi mitmesugustel teemadel, mis on olulised vabade ja õiglaste valimiste tagamiseks, täiendatakse kavandatavat õigusakti toetusmeetmete ja suunistega liikmesriikidele ja teistele osalejatele, näiteks liikmesriikide erakondadele ja pädevatele asutustele, võttes arvesse ELi pädevuse piiratust selles valdkonnas. Meetmed: ·Esitada 2021. aastal õigusakti ettepanek, et tagada sponsoreeritud infosisu suurem läbipaistvus poliitilises kontekstis (poliitiline reklaam) ·Võtta vastu toetusmeetmed ja suunised erakondadele ja liikmesriikidele 2.2Selgemad õigusnormid Euroopa tasandi erakondade rahastamise kohta Euroopa tasandi erakondade rahastamist reguleeritakse ELi õigusega. Euroopa Parlamendi 2019. aasta valimisaruandes rõhutati vajadust tugevdada mõningaid eeskirju, et vältida välissekkumist, eelkõige parandades Euroopa tasandi erakondade rahastamisallikate läbipaistvust, et võidelda välismaistest huvidest lähtuva kaudse rahastamise vastu, mida suunatakse riiklike vahendite või eraannetuste kaudu. 2021. aastal teeb komisjon ettepaneku vaadata läbi Euroopa tasandi erakondade rahastamist käsitlevad õigusaktid, et käsitleda Euroopa tasandi erakondade rahastamist väljastpoolt ELi, vaadata läbi auditinõuded, tugevdada seoseid Euroopa tasandi rahastamise ja riiklike kampaaniate vahel ning hõlbustada läbipaistvust ja auditeerimist. Eesmärk on kehtestada uued eeskirjad piisavalt aegsasti enne 2024. aasta mais toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi. Komisjon kaalub ka internetipõhiste tarkvaravahendite väljatöötamist, et aidata kodanikuühiskonnal teha tööd poliitilise rahastamise ja finantsläbipaistvuse valdkonnas, näiteks võimalike pettuste ja eeskirjade eiramiste avastamisel ja paljastamisel erakondade avaldatud raamatupidamisaruannetes. Meede: ·Teha 2021. aastal ettepanek vaadata läbi määrus nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist 2.3Tihedam koostöö ELis, et tagada vabad ja õiglased valimised Riiklike valimiste korraldamine kuulub liikmesriikide pädevusse ja see lähtub rahvusvahelistest standarditest, kusjuures mõningaid küsimusi, nagu andmekaitse, reguleeritakse ELi õiguse laiema raamistiku alusel. Euroopa Parlamendi valimisi ja liikuvate ELi kodanike hääleõigust reguleeritakse spetsiaalse ELi õigusega, samas kui enamik valimisprotsessiga seotud aspekte lähtub endiselt siseriiklikust õigusest. 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimiste eel saadud kogemused näitasid, kuidas tihedam koordineerimine ja koostöö liikmesriikide ja ELi tasandil võib anda selles osas olulise panuse. Komisjon teeb ka ettepaneku uue toimiva ELi mehhanismi kohta, et toetada vastupanuvõimelisi valimisprotsesse. Seda korraldatakse ja koordineeritakse Euroopa valimisalase koostöövõrgustiku kaudu, et toetada ühiste eksperdirühmade lähetamist ja teabevahetust sellistes küsimustes nagu valimiste küberturvalisus ja internetikriminalistika, tehes seda tihedas koostöös võrgu- ja infosüsteemide koostöörühma ning ELi varajase hoiatamise süsteemiga. Komisjon hõlbustab jätkuvalt liikmesriikide pädevate asutuste vahelist tugevdatud koostööd konkreetsete probleemide lahendamisel (nt seoses valimisperioodide, valimiste vaatlemise, sõltumatu valimiste järelevalve ja tõhusate õiguskaitsevahenditega), hõlmates järelevalvet (sealhulgas internetis), ohtude tuvastamist, suutlikkuse suurendamist, riiklike valimisvõrgustike toimimist ja koostööd erasektoriga. Uuritakse vastastikuse toetamise võimalusi, sealhulgas internetifoorum, ühised koolitused, ühised ressursid ja oskusteave ning internetipõhise järelevalve suutlikkus. Valimisprotsesside või nende haldusaspektide liigitamine elutähtsaks taristuks võiks muuta need jõupingutused tõhusamaks. Komisjon korraldab kõrgetasemelise ürituse, mis toob kokku erinevaid ametiasutusi, et lahendada valimisprotsessidega seotud probleeme ning anda kodanikele võimalus osaleda demokraatlikus protsessis valijate ja kandidaatidena.

ELi tasandil võetakse konkreetseid meetmeid, et kaitsta valimiste taristuid küberrünnakute eest. Sellega seoses ajakohastatakse valimistehnoloogia küberturvalisuse kogumikku ning korraldatakse täiendavaid praktilisi harjutusi, et uurida riske ja valmisolekut, tuginedes Euroopa valimisalase koostöövõrgustiku ning võrgu- ja infosüsteemide koostöörühma ühistööle. Tulevane ELi küberjulgeoleku strateegia loob valdkondadevahelise raamistiku, millega kaasnevad seadusandlikud ettepanekud võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ja elutähtsate taristute kaitse parandamiseks. Komisjon keskendub liikmesriikide ja asjaomaste reguleerivate asutuste vahelise koostöö tugevdamisele võrdse kohtlemise ja tasakaalustatud meediakajastuse osas valimiste ajal, arvestades, et traditsioonilise meedia ja internetiplatvormide suhtes ei kehti samad kohustused. Täiendavaid suuniseid selles valdkonnas võiks lihtsustada ELi tasandil, kasutades ära ka audiovisuaalmeedia teenuste Euroopa regulaatorasutuste rühma (ERGA) kuuluvate riiklike meediat reguleerivate asutuste ja meedia eneseregulatsiooni organite oskusteavet. See töö tugineb ka Euroopa valimisalase koostöövõrgustiku ja ELi varajase hoiatamise süsteemi oskusteabele. Ajakirjanduse ja toimetuse usaldusväärsuse normide järgimine on eriti oluline valimiste kontekstis. Komisjon tugevdab ka teadmistebaasi ja uurib võimalusi aidata kodanikel ja riiklikel valimisasutustel suurendada vastupanuvõimet valimisprotsessi ähvardavatele ohtudele. See võiks hõlmata uuringuid, katseprojekte, kodanikuaktiivsuse alase hariduse toetamist ning kasutajatuge või muid sarnaseid ühiseid vahendeid. Infotehnoloogiat kasutatakse valimistel häälte lugemiseks ja tulemuste edastamiseks või (kuigi ELis harva) elektrooniliste hääletusmasinate kujul või e-hääletamiseks. Ehkki liikmesriigid on tavapäraselt olnud vastu infotehnoloogia üldisemale kasutuselevõtule hääletusprotsessis, on COVID-19 pandeemia ja vajadus füüsilise distantseerumise järele tekitanud taas huvi elektrooniliste hääletuslahenduste vastu. Komisjon koostab e-hääletuse tavade kogumiku koos liikmesriikidega ja tihedas koostöös Euroopa Nõukoguga, kes on selles valdkonnas juba välja andnud põhjalikud suunised, sealhulgas puuetega inimeste ja eakate juurdepääsu kohta. Kasutades parimal viisil ära olemasolevaid struktuure, tugevdatakse koostööd ja teabevahetust valimisküsimustes ELi vahetus naabruses ja kaugemal asuvate riikidega ning rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu Euroopa Nõukogu, UNESCO ning OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo, et hõlbustada parimate tavade vahetamist ja pakkuda tuge selliste ühiste probleemide puhul, nagu võitlus välissekkumise ja desinformatsiooni vastu valimiste kontekstis. Partnerriikidega on juba käimas töö demokraatia toetamise ja ELi valimisvaatlusmissioonide kaudu, kelle volitusi on laiendatud, et jälgida internetipõhiseid valimiskampaaniaid ja sotsiaalmeediat ning anda selles valdkonnas soovitusi. Nende soovituste tõhusaks järgimiseks on vaja tugevdada valimisvaatlusmissioonide suutlikkust pakkuda valitsustele ja kodanikuühiskonnale konkreetset tehnilist tuge poliitikaraamistike, turvaliste taristute, regulatiivse suutlikkuse ja järelevalve ülesehitamisel ning jagada hübriidohtude, sealhulgas desinformatsiooni, avastamise, analüüsimise ja nende vastu võitlemise kogemusi. Meetmed: ·Uue ühise rakendusmehhanismi ja muude kõrvalmeetmete ettevalmistamine tuginedes Euroopa valimisalase koostöövõrgustiku tööle, et edendada vastupanuvõimelisi valimisprotsesse ja võtta täiendavaid praktilisi meetmeid, et kaitsta valimistaristut ohtude, sealhulgas küberrünnakute eest ·Komisjon korraldab kõrgetasemelise ürituse, mis toob kokku erinevad valimistega seotud ametiasutused, et lahendada käesolevas kavas kirjeldatud probleeme ·Koostöö tugevdamine võrdse kohtlemise ja tasakaalustatud meediakajastuse alal valimiste ajal ·E-hääletuse tavade kokkuvõtte koostamine 2.4Demokraatliku kaasatuse ja aktiivse osalemise edendamine väljaspool valimisi Jõupingutused elujõulise kodanikuühiskonna toetamiseks ning demokraatliku osaluse edendamiseks ja laiendamiseks on komisjoni töö keskmes paljudes valdkondades, alates ELi kodakondsusest, võrdsusest ja mittediskrimineerimisest, noorte-, haridus-, kultuuri- ja teaduspoliitikast kuni ELi vahendite kasutamiseni nii liidus kui ka selle naabruses. Mitmes liikmesriigis on astutud uusi samme osalus- ja aruteludemokraatias, kaasates inimesi otsuste tegemisse ja suurendades nende mõjuvõimu üldsuse jaoks olulistes küsimustes. Läbipaistvuse suurendamine ning kodanike kaasamine poliitika kujundamisse ja otsuste tegemisse suurendab demokraatlikku legitiimsust ja usaldust. Selle valdkonna algatused on tihedalt seotud tööga, mida tehakse selleks, et edendada ELi kodakondsusega kaasnevaid õigusi, sealhulgas valimisõigust ja kaasavat demokraatlikku osalust, mida kirjeldatakse üksikasjalikult komisjoni 2020. aasta aruandes ELi kodakondsuse kohta, ja täiendavad seda. Komisjon jätkab osalus- ja aruteludemokraatia edendamist, tuginedes sellistele näidetele nagu kliimapakt, tulevased projektid programmi „Horisont 2020“ rohelise kokkuleppe ja Euroopa kodanikualgatuste raames ning kodanike osalemine ELi poliitika ja kehtivate õigusaktide kujundamises. Komisjoni iga-aastases õigusriigi olukorda käsitlevas aruandes hinnatakse ka õigusloomeprotsessi kaasavust ja kodanikuühiskonna osalust. Euroopa tulevikku käsitleva konverentsi, kui üleeuroopalise osalus- ja aruteludemokraatia näite, eesmärk on võimaldada kogu ELi inimestel teha ettepanekuid ELi tulevase poliitika kujundamiseks. Konverents loob üldsuse osalemise uusi vorme Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Peale selle edendab ka kodanikega peetavate dialoogide uus põlvkond kodanike osalemise ja arutelude uuenduslikke vorme, sealhulgas riikidevahelisel tasandil. Komisjon julgustab liikmesriike kasutama parimal viisil ära asjakohaseid ELi struktuuri- ja investeerimisfonde, et toetada ja tugevdada kodanikuühiskonna suutlikkust nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil ning kaasata kodanikuühiskonna organisatsioone partnerlusse avaliku halduse eri tasanditega, sealhulgas luues aruteludemokraatia taristu. See võimaldab paremat kodanikuosalust ja üldsuse kaasamist prioriteetide kujundamisse, sealhulgas taasterahastu „NextGenerationEU“ algatusse igas liikmesriigis. Euroopa tulevikku käsitleva konverentsi toetamiseks välja töötatud vahendid, näiteks selle mitmekeelne digiplatvorm, võimaldavad kodanikel ja sidusrühmadel esitada ettepanekuid ja korraldada arutelusid ka pärast konverentsi lõppu. Aruteludemokraatiat toetatakse ka programmi „Horisont 2020“ ja sellele järgneva programmi „Euroopa horisont“ raames teadusuuringute, innovatsiooni ja teadmiste ülekande kaudu, mis käsitlevad demokraatia toimimist praktikas, selle ees seisvaid väljakutseid ja võimalikku mõju. Lisaks jätkab komisjon teadusuuringute toetamist, et arendada paremat arusaamist inimeste rahulolematusest demokraatiaga ja sellest, kuidas seda saab lahendada demokraatliku innovatsiooni, sealhulgas kodanikuosaluse ja arutlevate demokraatiaalgatuste abil. Uus programm „Loov Euroopa“ pakub kultuuri- ja loomesektori osalejatele uusi võimalusi demokraatia ja kodanikuosalusega seotud tööks. Komisjon edendab ja kaitseb jätkuvalt ka loovisikute vabadust luua ilma tsensuuri ja hirmutamiseta. Komisjon tagab ka võrdõiguslikkuse arvestamise kõikide tasandite meetmetes, et edendada juurdepääsu demokraatlikule osalusele, samuti kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega. See hõlmab kaasatust ja võrdsust demokraatlikus osalemises, soolist tasakaalu poliitikas ja otsustusprotsessis ning ennetavaid meetmeid, et võidelda demokraatiavastaste rünnakute ja vaenukõne vastu, mille eesmärk on heidutada naisi, LGBTIQ-inimesi ja vähemusrühmi olemast poliitiliselt aktiivsed. Erilist tähelepanu pööratakse ebasoodsas olukorras olevatele noortele, rassilise või etnilise vähemustaustaga inimestele, puuetega inimestele, madalama digikirjaoskuse ja digitaalse kaasatuse tasemega isikutele või rühmadele (nt väikese sissetulekuga leibkonnad, kellel puudub lihtne juurdepääs internetile, või eakad). Noorte kodanikuaktiivsuse edendamine on ELi noortestrateegia (2019–2027 ) oluline osa. ELi noortedialoogi tugevdatakse noorte osalustegevustega programmi „Erasmus+“ ja Euroopa Noorteportaali raames. Uus Euroopa solidaarsuskorpuse programm pakub rohkem võimalusi kodanikuaktiivsuseks, toetades abivajavaid kogukondi ELis ja mujal. Õiguste ja väärtuste programmi raames rahastatakse õppekavasid, millega edendatakse noorte kodaniku-, poliitilist ja demokraatlikku osalemist kodanikuühiskonna organisatsioonide jõupingutuste toetamisel, et stimuleerida ja hõlbustada aktiivset osalemist. Väljaspool liitu aitab arengu-, haridus- ja teadlikkuse suurendamise programm kaasa noorte aktiivsele kaasamisele üleilmsete probleemide lahendamisse ja teadlikkuse suurendamisele universaalsetest põhiväärtustest. Täiendavaid jõupingutusi tehakse võitluses internetis leviva vaenukõne vastu, mis võib heidutada inimesi oma seisukohti avaldamast ja internetiaruteludes osalemast. 2021. aastal teeb komisjon ettepaneku algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõike 1 kohase ELi kuritegude nimekirja laiendamine, et see hõlmaks vaenukuritegusid ja -kõnet, sealhulgas internetis levivat vaenukõnet. Jätkub ka töö internetis leviva vaenukõne vastase võitluse käitumisjuhendi raames. Need jõupingutused aitavad ka suurendada ajakirjanike turvalisust (vt punkt 3.1). Võitlus ebaseadusliku internetisisu vastu, edendades samal ajal sõnavabadust, on üks digiteenuste õigusakti põhieesmärke. Meetmed: ·Ergutada ELi struktuurifondide kasutamist, et rahastada kodanikuühiskonda ning suurendada suutlikkust ja institutsioonilist/haldustaristut, et kaasata kodanikke aruteludesse ja poliitilisse osalusse ·Kasutada ELi vahendeid ja võimalusi ELi noortestrateegia, kodanikuhariduse, programmi „Loov Euroopa“ ja võrdõiguslikkuse tegevuskava raames, et edendada juurdepääsu demokraatlikule osalusele ja usaldust demokraatia vastu ·Võidelda vaenukõne vastu ja edendada austust avalikus mõttevahetuses, laiendades ELi kuritegude loetelu vaenukuritegudele ja -kõnele 3Meediavabaduse ja MEEDIA mitmekesisuse TUGEVDAMINE Meediavabadus ja meedia mitmekesisus on meie demokraatiate jaoks väga olulised ja need on sätestatud põhiõiguste hartas. Vaba ja mitmekesine meedia on keskse tähtsusega, et tagada võimude vastutus ja aidata kodanikel teha teadlikke otsuseid. Sõltumatu meedia, kes annab üldsusele usaldusväärset teavet, mängib olulist rolli võitluses desinformatsiooni ja demokraatliku arutelu manipuleerimise vastu. Rünnakud, laimamist käsitlevate seaduste rikkumine ning muud hirmutamise ja surve vormid, sealhulgas organiseeritud kurjategijate poolt, kahjustavad keskkonda, milles ajakirjanikud töötavad. Meediasektor seisab silmitsi ka digiüleminekuga seotud probleemidega ja platvormide rolliga uudiste levitamise kontrollijatena internetis. COVID-19 pandeemia on neid suundumusi süvendanud. See tõi kaasa suure reklaamikao, mis mõjutas eelkõige väikest ja kohalikku meediat.

On toimunud uusi meediavabaduse rikkumisi, mõnikord internetis leviva desinformatsiooni vastu võitlemise nimel. 2020. aastal on COVID-19 ettekäändel kehtestanud meediavabadusele piiranguid vähemalt 90 riiki kogu maailmas, sealhulgas mõned ELi ja selle naabruses asuvad riigid . On selge, et on vaja parandada ajakirjanike interneti- ja füüsilist turvalisust ning pakkuda neile ja muudele avalike huvide kaitsmises osalejatele vahendeid kohtuvaidluste kuritarvitamise vastu. Meedia mitmekesisust võib kaitsta ka meediaväljaannete omanike või kontrollijate kohta käiva teabe parem avalikustamine ning riigi reklaami läbipaistev ja õiglane jaotus. Lisaks käesolevale Euroopa demokraatia tegevuskavale käsitletakse meedia ja audiovisuaalvaldkonna tegevuskavas meediasektori rahalist elujõulisust, aidatakse meediatööstusel taastuda ja kasutada täielikult ära digiülemineku võimalusi ning toetatakse veelgi meedia mitmekesisust. Need kavad moodustavad tervikliku lähenemisviisi meediasektorile ning tuginevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu tööle. Euroopa inimõiguste ja demokraatia tegevuskavas on esitatud ka konkreetsed suunised välistegevuseks, et toetada vaba ja mitmekesist meediat kogu maailmas, eelkõige ajakirjanike turvalisuse ja kaitse tagamiseks. 3.1Ajakirjanike turvalisus 2020. aasta aruanne õigusriigi olukorra kohta näitas, et mitmes liikmesriigis on sagenemas füüsilised ja internetipõhised ähvardused ja rünnakud ajakirjanike vastu. Laimukampaaniad on sagedased ning üldine hirmutamine ja poliitiliselt motiveeritud sekkumine on muutunud tavaliseks. Viimastel aastatel on Euroopas toimunud jõhkraid rünnakuid vaba meedia vastu, mille käigus on tapetud ajakirjanikke, eelkõige Daphne Caruana Galizia Maltal, Jan Kuciak ja tema kihlatu Martina Kušnírová Slovakkias. Üks nende mõrvade ühine tunnus oli see, et neile eelnes ohvrite füüsiline ja õiguslik ähvardamine. Ähvarduste sihtmärgiks on üha rohkem ajakirjanikke ning seda üha enam internetipõhiste vahendite abil. Ajakirjanikud on märklauaks ahistamise, vaenukõne ja laimukampaaniate puhul, mida mõnikord algatavad isegi poliitikud nii Euroopas kui ka mujal. Eelkõige on sihikule võetud naisajakirjanikud. 2020. aasta aruandes õigusriigi olukorra kohta märgiti, et selline surve mõjub ajakirjanikele heidutavalt. See võib viia enesetsensuurini ja vähendada avalikku arutelu olulistel teemadel. 2016. aasta aprillis võttis Euroopa Nõukogu ministrite komitee vastu soovituse ajakirjanduse kaitse ning ajakirjanike ja teiste meediaosaliste turvalisuse kohta, tunnistades kahju, mida ajakirjanike ähvardamine avaldab demokraatliku ühiskonna toimimisele. Euroopa Nõukogu on loonud hoiatusteadete jälgimiseks ka spetsiaalse platvormi ajakirjanduse kaitse ja ajakirjanike turvalisuse edendamiseks. Riigiasutustel on kohustus kaitsta sõnavabadust ja ajakirjanike turvalisust, pakkudes soodsat õigusraamistikku, suhtudes ajakirjanike vastu suunatud kuritegelikesse ähvardustesse tõsiselt ja esitades ründajatele süüdistusi. Ajakirjanike ohutus on siiski jätkuvalt halvenenud, sest platvorm registreerib üha rohkem hoiatusteateid, mistõttu tuleks soovitust paremini rakendada. Kuigi olukord on murettekitav, on mitmes liikmesriigis välja töötatud mitmeid häid tavasid. Nende hulka kuuluvad piiriülesed algatused, nt meediavabaduse politseikoodeks, mille on välja töötanud meediavabaduse organisatsioonid, et edendada politseijõudude ja meediaosaliste vahelist dialoogi. Komisjon on võtnud kohustuse hõlbustada parimate tavade vahetamist ja levitamist, et edendada ajakirjanike jaoks turvalisemat keskkonda kogu ELis. Komisjon korraldab struktureeritud dialoogi, millesse on kaasatud liikmesriigid ja nende meediat reguleerivad asutused, ajakirjanike esindajad, eneseregulatsiooni asutused (meedia-/pressinõukogud) ja kodanikuühiskond ning Euroopa Nõukogu, OSCE ja UNESCO eksperditeadmised. See dialoog toimub Euroopa uudistemeedia foorumi raames, mille komisjon loob selleks, et tugevdada sidusrühmadega tehtavat koostööd meediaküsimustes. Liikmesriikide kohtute, prokuratuuri ja õiguskaitseasutuste kaasamine on oluline, et tõhusalt tegeleda ajakirjanike ees seisvate ohtudega ja vähendada kuritegude toimepanijate karistamatust. Komisjon esitab 2021. aastal soovituse ajakirjanike turvalisuse kohta. Selle eesmärk on tegeleda täiendavate turvalisusküsimustega, sealhulgas nendega, mis on esile tõstetud 2020. aasta aruandes õigusriigi olukorra kohta, tagada Euroopa Nõukogu soovituses esitatud standardite parem rakendamine liikmesriikides ning juhtida erilist tähelepanu naisajakirjanike vastu suunatud ohtudele. Stabiilse rahastamise tagamine on ajakirjanike toetamise seisukohast samuti oluline. Näiteks meediavabaduse kiirreageerimise katseprojektis keskendutakse koordineeritud kiirreageerimise arendamisele ajakirjandus- ja meediavabaduse rikkumiste puhul, sealhulgas õigusabile ja praktilisele toele (nt varjupaigad), mis on mõeldud abi vajavatele ajakirjanikele liikmesriikides ja kandidaatriikides. EL edendab ja toetab ajakirjanike turvalisust aktiivselt oma välistegevuses ja -poliitikas. EL jätkab meediakeskkonna seiret ja tugevdamist väljaspool ELi, keskendudes sõltumatu meedia mitmekesisuse ja ajakirjanike turvalisuse edendamisele, ning kasutab ajakirjanikele suunatud ähvardustele ja takistustele reageerimiseks avalikku diplomaatiat. ELi mehhanism inimõiguste kaitsjate toetuseks „Protect Defenders“ pakub igal aastal sadadele ajakirjanikele rahalist ja õiguslikku tuge ning ümberpaigutamist. See töö jätkub, nagu ka ajakirjanike ja meediakodade õiguslik toetamine temaatiliste ja kahepoolsete programmide kaudu, eelkõige kohtuliku ahistamise ja küberturvalisust käsitlevate õigusaktide kuritarvitamise korral. Meetmed: ·2021. aastal soovitus ajakirjanike turvalisuse kohta, võttes arvesse uusi internetiohte, millega seisavad silmitsi eelkõige naisajakirjanikud ·Struktureeritud dialoog liikmesriikide, sidusrühmade ja rahvusvaheliste organisatsioonidega Euroopa uudistemeedia foorumi raames soovituse ettevalmistamiseks ja rakendamiseks ·Selliste projektide jätkusuutlik rahastamine, mis keskenduvad ajakirjanikele antavale õiguslikule ja praktilisele abile ELis ja mujal, sealhulgas ajakirjanike turvalisuse ja küberjulgeoleku alane koolitus ning diplomaatiline toetus 3.2Võitlus üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide kuritarvitamise vastu Üldsuse osalemise vastased strateegilised hagid on eriline ahistamise vorm, mida kasutatakse üha enam ajakirjanike ja teiste avalike huvide kaitsmisega tegelevate isikute vastu. Tegemist on põhjendamatute või liialdatud kohtuasjadega, mille riigiasutused, suured äriettevõtted või mõjuvõimsad üksikisikud on algatanud nõrgemate isikute vastu, kes avaliku huvi küsimuses kritiseerivad või edastavad sõnumeid, mis on vaidluspoolele ebamugavad. Nende eesmärk on kritiseerijaid tsenseerida, hirmutada ja vaikima sundida, koormates neid õiguskaitsekuludega, kuni nad kriitikast või vastuseisust loobuvad. Kui kodanikuühiskonna osalejad võivad selliste algatuste suhtes haavatavad olla, siis ajakirjanikud muudab nende töö iseloom eriti haavatavaks. Hiljutine uuring näitas, et paljudes liikmesriikides kasutatakse üha enam üldsuse osalemise vastaseid strateegilisi hagisid keskkonnas, kus vaenulik tegevus ajakirjanike vastu sageneb. Kuigi enamik neist viib õigeksmõistmiseni, tekitavad need siiski tõsist muret, sest need võivad häirida ajakirjanike tööd ja mõjutada nende usaldusväärsust. Võttes arvesse võimu ja ressursside tasakaalustamatust, võib üldsuse osalemise vastastel strateegilistel hagidel olla laastav mõju ohvrite rahalistele vahenditele ja need võivad mõjuda heidutavalt ning keelata või takistada neid tegutsemast avalikes huvides. Üldsuse osalemise vastaseid strateegilisi hagisid kasutatakse sageli koos vägivallaähvardustega – Daphne Caruana Galizia vastu oli tema mõrvamise ajal Maltal ja välismaal pooleli 47 sellist kohtuasja. Üldsuse osalemise vastased strateegilised hagid tuginevad siseriiklikule õigusele, kuid nende kaitse võib olla keerulisem ja kulukam, kui need on teadlikult algatatud teises jurisdiktsioonis või kui nende puhul kasutatakse ära siseriiklikus menetlusõiguses ja rahvusvahelises eraõiguses esinevaid erinevusi. Neil on sageli ka piiriülene mõju. Asjaolu, et internetipõhine meediasisu on kättesaadav kõigis jurisdiktsioonides, võib avada võimaluse meelepärase kohtualluvuse valimiseks ning takistada tõhusat juurdepääsu õigusemõistmisele ja õigusalasele koostööle. Komisjon tutvustab 2021. aastal algatust, mille eesmärk on kaitsta ajakirjanikke ja kodanikuühiskonda üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide eest. Selle töö ettevalmistamiseks viib komisjon läbi kaardistamisuuringu ja juhib tehnilise teemarühma tööd, et koguda tagasisidet selle kohta, millist liiki õigusabi või toetust võiks üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide ohvritele ette näha. Samuti luuakse uus eksperdirühm, et koondada õiguspraktikud, ajakirjanikud, akadeemilised ringkonnad, kodanikuühiskonna ja kutseorganisatsioonide esindajad, et koguda kokku eksperditeadmised ning vahetada ja jagada parimaid tavasid, mis käsitlevad õiguslikku tuge ajakirjanikele ja teistele osalistele, keda üldsuse osalemise vastased strateegilised hagid ähvardavad. Sihtotstarbeline õigusalane koolitus peaks samuti aitama kohtunikel teada saada, kuidas tuvastada kohtumenetluse kuritarvitamist ja kasutada olemasolevaid vahendeid sellise olukorra lahendamiseks. Asjakohaseid piiriüleseid aspekte uuritakse 2022. aastaks ka Rooma II määruse ja Brüsseli Ia määruse hindamise raames. Meetmed: ·Luua 2021. aasta alguses üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide eksperdirühm ·Esitleda 2021. aasta lõpus algatust, mis käsitleb ajakirjanike ja kodanikuühiskonna kaitsmist üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide eest 3.3Tihedam koostöö kutsestandardite väljatöötamiseks ja rakendamiseks Selleks et üldsus meediat usaldaks on väga oluline läbipaistvus ning kutsenormide ja -standardite järgimine. Suurenev kaubanduslik ja mõnikord ka poliitiline surve mõjutab meedia sõltumatust ja ajakirjanike suutlikkust järgida käitumisjuhendeid ja tipptaseme standardeid.

Alates 2019. aastast on komisjon kaasrahastanud katseprojekti „Meedianõukogud digitaalajastul“, mille eesmärk on parandada meedia eneseregulatsiooni asutuste mainet. Järgmise sammuna edendab komisjon tihedamat koostööd riiklike meedianõukogude, teiste meediavaldkonna eneseregulatsiooni asutuste, meediat reguleerivate sõltumatute asutuste ning ajakirjanike võrgustike vahel. Eesmärk on teha täpsemalt kindlaks probleemid ja töötada välja poliitilised soovitused ajakirjandusstandardite edendamiseks ELis. Samal ajal toetab komisjon jätkuvalt eneseregulatsiooni algatusi, millega edendatakse kutsestandardeid, sealhulgas toimetusliku sõltumatuse hartasid, ning arutelusid ajakirjanike ees seisvate probleemide üle. Eelkõige antakse programmi „Loov Euroopa“ sektoriülese tegevussuuna raames sihtotstarbelist toetust koostööpõhistele uudistemeedia partnerlustele, mis on seotud toimetuslike standardite väljatöötamise, spetsialistide koolitamise ja parimate tavade jagamisega. Meede: ·Toetada ELi tasandi koostööd riiklike meedianõukogude, teiste meedia eneseregulatsiooni asutuste, meediat reguleerivate sõltumatute asutuste ja ajakirjanike võrgustike vahel ning algatusi, millega edendatakse ajakirjanduspartnerlusi ja -standardeid 3.4Lisameetmed meedia mitmekesisuse toetamiseks Meediaomandi kuuluvuse läbipaistvus on meediaturgude mitmekesisuse hindamisel väga oluline. Euroopa Nõukogu on samuti rõhutanud seda, kui oluline on läbipaistvus selleks, et võimaldada üldsusel hinnata meedias levitatavat teavet ja arvamusi. Selle tegevuskava üle peetud avaliku konsultatsiooni käigus avaldati laialdast toetust kõigile meediakanalitele ja -ettevõtjatele pandud selgetele kohustustele avaldada üksikasjalikku teavet oma omandisuhete kohta. Läbivaadatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv on oluline samm kõrgete läbipaistvusstandardite tagamise suunas Euroopa meediasektoris, mis julgustab vastu võtma siseriiklikke õigusakte, millega nõutakse meediateenuste osutajate omandilise kuuluvuse läbipaistvust. Liikmesriigid pidid direktiivi üle võtma 19. septembriks 2020 ja praegu toimub ülevõtmise hindamine. 2020. aasta aruandest õigusriigi olukorra kohta ilmnes, et kuigi mõnel liikmesriigil on hästi välja töötatud süsteemid meediaomandi läbipaistvuse tagamiseks, ei ole teistel sellist süsteemi või neil on takistusi sellise kuuluvuse tõhusa avalikustamise ees. Selleks et parandada meediaomandit käsitleva teabe mõistmist ja avalikkusele kättesaadavust, kaasrahastab komisjon uut meediaomandi seirevahendit, mis on katseprojekt, mille raames luuakse meediakanaleid käsitlevat asjakohast teavet sisaldav avalik andmebaas, mida on komisjonil kavas laiendada kõigile liikmesriikidele. Selle projekti tulemustele ja läbivaadatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivile tuginedes võiks audiovisuaalmeedia teenuste Euroopa regulaatorasutuste rühm selles valdkonnas välja töötada täiendavad suunised. Võttes arvesse COVID-19 pandeemia tõsist mõju, kutsub komisjon liikmesriike üles toetama meediat viisil, mis austab ja edendab meedia sõltumatust, vabadust ja mitmekesisust. Vastutus selle tagamise eest, et uudistemeedia sektor saaks jätkuvalt pakkuda tooteid ja teenuseid, mis edendavad mitmekesist teavet, konkureerides samal ajal avatud ja tõhusatel turgudel, lasub peamiselt liikmesriikidel. Kehtivates riigiabi eeskirjades on täpsustaud tingimused, mille alusel liikmesriigid võivad riiklikku toetust anda. Selleks et hõlbustada riigipoolset toetust, kutsus nõukogu komisjoni üles hindama riigiabi eeskirjade kohaldamist ajakirjandussektoris. Komisjon hindab vajadust asjakohaste meetmete järele. Lisaks kohaldatakse 19. märtsi 2020. aasta riigiabi ajutist raamistikku sektoripõhiste meetmete suhtes, nagu abi ajakirjandus-, muusika- ja audiovisuaalsektorile. Riigi rahaline toetus avalikes huvides toimuva reklaami kaudu võib olla otsustava tähtsusega, eriti mittetulundusliku ja kodanikuajakirjanduse ning muude vähem kaubanduslike ajakirjandusvormide puhul. Ilma asjakohaste meedia sõltumatuse kaitsemeetmeteta võib riigi reklaam siiski avaldada meediale kaudset poliitilist survet. Reklaami jaotamise läbipaistvad eeskirjad ja õiglased kriteeriumid võivad selles valdkonnas riske leevendada. Eelkõige võib abiks olla avalike hankeregistrite loomine, mis avaldavad sõlmitud lepingud ja nende muudatused (mida toetab ka komisjoni 2017. aasta riigihankestrateegia). Komisjon analüüsib ka olemasolevaid riiklikke meedia mitmekesisuse ja koondumise eeskirju, et näha, kas ja kuidas need tagavad digitaalmeedia turgudel arvamuste mitmekesisuse, pidades eelkõige silmas internetiplatvormide kasvavat rolli. Komisjon kaardistab võimalused asjaomase valdkonna probleemide lahendamiseks ja toetab veel lisaks meedia mitmekesisust, täiendades seda konkurentsivahendite, asutamisvabadust käsitlevate eeskirjade ja läbivaadatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiiviga. Viimase kohaselt võivad liikmesriigid võtta meetmeid, et tagada üldist huvi pakkuvate audiovisuaalmeedia teenuste sobiv esiletoomine, et saavutada sellised eesmärgid nagu meedia mitmekesisus, sõnavabadus ja kultuuriline mitmekesisus. Komisjon toetab selles küsimuses ühist lähenemisviisi, nagu on sätestatud meedia ja audiovisuaalvaldkonna tegevuskavas. Meetmed: ·Luua meediaomandi seirevahend ja töötada välja võimalikud lisasuunised meediaomandi läbipaistvuse kohta ·Edendada meetmeid riigi reklaami läbipaistvaks ja õiglaseks jaotamiseks ·Kaardistada võimalused meedia mitmekesisuse täiendavaks toetamiseks ja edendada Euroopa lähenemisviisi üldist huvi pakkuvate audiovisuaalmeedia teenuste esiletoomisele 4VÕITLUS DESINFORMATSIOONI VASTU Oluline on eristada erinevaid nähtusi, mida tavaliselt nimetatakse desinformatsiooniks, et oleks võimalik välja töötada asjakohased poliitikameetmed: -väärinfo on vale või eksitav infosisu, mida jagatakse ilma kahjustamiskavatsuseta, kuid selle mõju võib siiski olla kahjulik, nt kui inimesed jagavad valeteavet heas usus sõprade ja perega; -desinformatsioon on vale või eksitav infosisu, mida levitatakse kavatsusega petta või saada majanduslikku või poliitilist kasu, ja mis võib põhjustada avalikku kahju; -teabe mõjutusoperatsioon tähendab kas oma riigi või väliste jõudude koordineeritud jõupingutusi sihtrühma mõjutamiseks, kasutades mitmesuguseid eksitavaid vahendeid, sealhulgas sõltumatute teabeallikate tõrjumist koostoimes desinformatsiooniga ning -välissekkumist inforuumi, mis sageli on osa laiemast hübriidoperatsioonist, võib mõista välisjõu või tema esindajate sundiva ja petturliku jõupingutusena, mille eesmärk on takistada isikute poliitilise tahte vaba kujunemist ja selle väljendamist. Iga nimetatud nähtuse puhul on sõltuvalt osalejast, kanalist ja mõjust vaja erinevaid poliitikameetmeid, mis on kooskõlas põhiõiguste ja demokraatlike standarditega. Näiteks väärinfoga, mille puhul puudub kavatsus petta, tekitada avalikku kahju või saada majanduslikku kasu, saab tegeleda peamiselt ennetava teabevahetuse, usaldusväärse teabe pakkumise ja teadlikkuse suurendamisega vajaduse kohta hinnata kriitiliselt sisu ja allikaid. Tegelemiseks muude nähtustega, mille puhul esinevad kahjulikud kavatsused, on vaja jõulisemat reageerimist ja meie võimekust tuleb pidevalt arendada. Sellest lähtuvalt ja tuginedes tehtud edusammudele, nähakse käesoleva tegevuskavaga ette edasised meetmed desinformatsiooni, välissekkumise ja mõjutusoperatsioonide puhuks. Oluline reageerimiselement on ka asjaomase infosisu võimendamist võimaldavate stiimulite vähendamine internetikeskkonnas. Teabe mõjutamise operatsioonid ja välissekkumine nõuavad tugevamat ja hästi kooskõlastatud reageerimist, kasutades muid vahendeid ja lähenemisviise. Sellega seoses teevad komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus koostööd liikmesriikide, kodanikuühiskonna ja tööstusega, et töötada välja täpsemad ühised määratlused ja metoodika, et käsitleda desinformatsiooni eri liike ja mõjutada tegevust. Euroopa Parlament on loonud komisjoni, mis uurib välissekkumist kõigisse Euroopa Liidu demokraatlikesse protsessidesse, sealhulgas väärinfot (INGE), ja võib samuti selle probleemi lahendamisele kaasa aidata. EL jätkab ka investeerimist selle valdkonna teadusuuringutesse ning tugevdab oma strateegilise teabevahetuse ja teadlikkuse suurendamise meetmeid.

2018. aasta ühises väärinfovastases tegevuskavas esitas EL oma lähenemisviisi desinformatsioonile, tuginedes ka Euroopa välisteenistuse idanaabruse strateegilise kommunikatsiooni töörühma kogemustele seoses Venemaa desinformatsioonikampaaniaga. Sellele järgnesid konkreetsed sammud desinformatsioonilainega toimetulekuks COVID‑19 pandeemia ajal ning ohutu ja tõhusa vaktsiini väljatöötamiseks. ELi töö selles valdkonnas toetub jätkuvalt kindlalt Euroopa väärtustele ja põhimõtetele ning tagab täielikult sõnavabaduse. Allpool esitatud meetmete eesmärk on ära hoida kahjuliku sisu manipuleerivat võimendamist, suurendades läbipaistvust, takistades manipuleerivaid tehnikaid ja vähendades majanduslikke stiimuleid desinformatsiooni levitamiseks, ning tekitada heidutav mõju, nõudes teabe mõjutusoperatsioonides ja välissekkumistes osalejatelt kulude kandmist. Nendega ei püüta sekkuda ega sekkuta inimeste õigusesse avaldada arvamust ega piirata juurdepääsu seaduslikule sisule või menetluslikele tagatistele, sealhulgas õiguskaitsevahenditele. Esmatähtis on läbipaistvam ja vastutustundlikum digitaalne ökosüsteem, mis võimaldab hinnata desinformatsioonikampaaniate levikut, haaret ja koordineeritust. EL toetab ajakirjanike, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja teadlaste olulist tööd eluterve ja mitmekesise inforuumi säilitamisel, eelkõige seoses faktikontrolliga. 4.1ELi ja liikmesriikide suurem suutlikkus desinformatsioonivastases võitluses Internetipõhiste ja -väliste mõjutusoperatsioonide korraldamine võib olla suhteliselt odav ja neil võivad pahatahtlike tegutsejate jaoks olla piiratud negatiivsed küljed, mis osaliselt selgitab nende levikut. Teavet võivad relvana kasutada ka välisjõud. Näiteks on välisjõud ja teatavad kolmandad riigid (eelkõige Venemaa ja Hiina ) korraldanud COVID‑19ga seotud sihistatud mõjutusoperatsioone ja desinformatsioonikampaaniaid ELis, selle naabruses ja kogu maailmas, püüdes õõnestada demokraatlikku arutelu, süvendada sotsiaalset polariseerumist ning parandada oma mainet. Kui välisjõud kasutavad oma huvides manipuleerivaid taktikaid, et eksitada ELi kodanikke, nõuab demokraatia ohustamine terviklikku ja kollektiivset reageerimist. Riigisiseste osalejate poolne desinformatsiooni levitamise oht on samuti suurenemas. Desinformatsioonile tõhusa reageerimise eeltingimus on probleemide põhjalik mõistmine; seda nii üksikjuhtumite puhul, kui ka siis, kui see on osa laiemast mõjutusoperatsioonist või välissekkumisest. Desinformatsioon otsese valesisu jagamise teel on vaid üks kasutatav tehnika, teised hõlmavad teabe moonutamist, sihtrühma eksitamist ja manipuleerivaid taktikaid, nagu võltskontod ja tahtlik mõjutustegevus, et kunstlikult võimendada narratiive konkreetsetel poliitilistel teemadel ja kasutada ära lõhesid ühiskonnas. Uus ohuolukord nõuab ELis veelgi tihedamat koostööd asjakohaste kodanikuühiskonna, akadeemiliste ringkondade ja erasektori sidusrühmade ning rahvusvaheliste partneritega. Ainult hübriidohte käsitlevate olemasolevate teadmiste koondamisega eri sektorites (nt desinformatsioon, küberoperatsioonid ja valimistesse sekkumine) saab EL kujundada ohuolukorrast tervikliku arusaama, mida ta desinformatsioonile ja mõjutusoperatsioonidele tõhusaks reageerimiseks vajab. ELi julgeolekuliidu strateegias pööratakse erilist tähelepanu hübriidkaalutluste süstemaatilisele integreerimisele poliitika kujundamisse, et käsitleda riiklike ja valitsusväliste osalejate poolsete selliste hübriidrünnakute suurenenud riski, mis ühendavad küberrünnakuid, elutähtsa taristu kahjustamist, desinformatsioonikampaaniaid ja poliitilise narratiivi radikaliseerumist. Komisjon ja kõrge esindaja tugevdavad koostööstruktuure selles valdkonnas nii ELi sees kui ka suhetes rahvusvaheliste partneritega. Varajase hoiatamise süsteem jätkab koostööd rahvusvaheliste partneritega, nagu NATO ja G7, kuid vajaduse korral uuritakse ka võimalusi teha koostööd teiste asjaomaste organisatsioonidega, nagu Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet (ENISA), Euroopa digitaalmeedia vaatluskeskus (EDMO) ja Europol. Lisaks varajase hoiatamise süsteemile töötab Euroopa valimiskoostöö võrgustik osana oma terviklikust lähenemisviisist vabadele ja õiglastele valimistele Euroopas ka selle nimel, et töötada välja tõhus reageerimine desinformatsioonile, kui see on osa laiemast hübriidohust, toetades koostööd liikmesriikide vahel ja hõlbustades suhtlust selliste rahvusvaheliste üksustega nagu Euroopa Nõukogu ning OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo. Regulaarne koostöö ja osalemine desinformatsiooniga tegelevate asjaomaste struktuuride ühiskoosolekutel võimaldab nende ulatuslikke teadmisi kõige paremini ära kasutada, arendades multidistsiplinaarset reageerimist desinformatsioonile. ELi institutsioonid tagavad, et nende desinformatsioonialast sisekoordineerimist tugevdatakse, koostades selge juhendi meetmete võtmiseks, et koondada teadmised ja ressursid kiiresti, reageerides konkreetsetele olukordadele, näiteks enne Euroopa Parlamendi valimisi. See tugineks seoses COVID-19ga võetud lähenemisele, mille puhul keerulisematele probleemidele reageerimiseks on loodud tugevdatud koordineerimissüsteem. Liikmesriike kutsutakse üles rohkem investeerima asjakohastesse võrgustikesse ja tagama (ka riiklikul tasandil) nõuetekohase koordineerimise nende vahel, kes neid eri foorumitel esindavad, et tagada tõhus koostöö ning sidus ja terviklik reageerimine. EL on pidevalt parandanud oma suutlikkust paljastada teabe mõjutusmeetodeid välisjõudude poolt ning on toimepanijaid avalikustanud. Pidevalt muutuvas ohuolukorras peab EL siiski kasutama süstemaatilisemalt kõiki oma vahendeid, et võidelda välissekkumiste ja mõjutusoperatsioonide vastu, ning neid edasi arendama, sealhulgas nõuda toimepanijailt kulude kandmist, austades täielikult põhiõigusi ja -vabadusi. Selle võimalikud viisid ulatuvad enimkasutatud tehnikate avalikust kindlakstegemisest (et muuta need kasutuskõlbmatuks) kuni karistuste määramiseni korduvate õigusrikkumiste eest. Reageerimisvahendeid tuleb edasi arendada. Komisjon ning kõrge esindaja / komisjoni asepresident uurivad asjakohaste vahendite väljatöötamise kontseptuaalseid ja õiguslikke aspekte, püüdes saavutada koostoimet pahatahtlikule kübertegevusele ELi ühise diplomaatilise reageerimise raamistikuga (küberdiplomaatia meetmete kogum). EL toetab jätkuvalt tööd, mille eesmärk on suurendada vastupanuvõimet kolmandates riikides, anda ühiskondadele ja demokraatlikele valitsustele vahendid välistele desinformatsiooniohtudele reageerimiseks ning suurendada teadlikkust Euroopa väärtustest ja ELi toetatud projektidest, eelkõige Euroopa naabrus- ja laienemispiirkonnas. See hõlmab püüdlusi, mille eesmärk on tõhusamalt teavitada liidu poliitikast ja väärtustest, tugevdada meediakeskkonda, sealhulgas toetada meedia suuremat vabadust ja mitmekesisust, suurendada teadlikkust desinformatsioonist ja mõjutusoperatsioonidest ning tugevdada nendega seotud vastupanuvõimet. Meetmed: ·Töötada välja ELi vahendid välissekkumiste ja mõjutusoperatsioonide vastu võitlemiseks, sealhulgas uued vahendid, mis võimaldavad nõuda toimepanijatelt kulude kandmist ning tugevdada Euroopa välisteenistuse strateegilise teabevahetuse alast tegevust ja rakkerühmi ·Kehtestada uus juhend olemasolevate koostööstruktuuride tugevdamiseks desinformatsiooni vastu võitlemisel nii ELis kui ka rahvusvahelisel tasandil ·Töötada välja ühine raamistik ja metoodika süstemaatiliste tõendite kogumiseks välissekkumiste kohta ning pidada ohuolukorra regulaarse läbivaatamise eesmärgil struktureeritud dialoogi kodanikuühiskonna, erasektori osalejate ja muude asjaomaste sidusrühmadega ·Suurendada toetust kolmandate riikide asutuste, sõltumatu meedia ja kodanikuühiskonna suutlikkuse suurendamisele desinformatsiooni ja väliste mõjutusoperatsioonide tuvastamiseks ning neile reageerimiseks 4.2Internetiplatvormide suurem vastutus ja kohustused Sotsiaalmeedia platvormidel vahetatav teave on muutunud uudiste tarbimise ja poliitilise arutelu seisukohast üha olulisemaks. Pahatahtlikud tegutsejad võivad aga kasutada internetiplatvorme vale ja eksitava sisu levitamiseks ja võimendamiseks ning neid on kritiseeritud läbipaistvuse puudumise pärast seoses algoritmide kasutamisega sisu levitamiseks internetis ja internetitegevusest saadud suure hulga isikuandmete alusel kasutajate sihtmärgiks valimisel. Samuti saab manipuleerida selliste süsteemidega nagu järjestus- ja soovitusalgoritmid, mis hõlbustavad kodanike juurdepääsu asjakohasele teabele, eelkõige koordineeritud ja mitteautentsete toimingute abil, et hõlbustada desinformatsiooni laialdast levitamist internetiplatvormidel. Hoolikas kontroll platvormi poolt ning mõttekas läbipaistvus kasutajate ja teadlaste jaoks võib aidata selliseid ohte paremini mõista ja nendega tegeleda. Need ja muud desinformatsiooniga seotud probleemid tehti kindlaks väärinfot käsitleva tegevusjuhendi (millega platvormid ja muud sidusrühmad ühinesid vabatahtlikkuse alusel) hiljutise hindamise käigus. Komisjoni arvates on tõhusamaks desinformatsiooni vastu võitlemiseks vaja jõulisemat lähenemist, mis põhineb selgetel kohustustel ja mille suhtes kohaldatakse asjakohaseid seiremehhanisme. Digiteenuste õigusaktis tehakse tekkivatele riskidele reageerimiseks ettepanek veebiruumi regulatiivse järelevalve, aruandekohustuse ja läbipaistvuse horisontaalse raamistiku kohta. Selles tehakse ettepanek õigusnormide kohta, et tagada platvormide suurem vastutus sisu modereerimise osas ning seoses reklaami ja algoritmide protsessidega. Väga suured platvormid on kohustatud hindama riske, mis nende süsteemidega kaasnevad − mitte ainult seoses ebaseadusliku sisu ja toodetega, vaid ka süsteemseid riske, mis on seotud avalike huvide ja põhiõiguste, rahvatervise ja julgeoleku kaitsega. Sellega seoses peavad väga suured platvormid töötama välja ka asjakohased riskijuhtimisvahendid ja võtma meetmeid, et kaitsta oma teenuste terviklikkust manipuleerimistehnikate kasutamise eest. Digiteenuste õigusakt pakub kasutajatele sisulisi võimalusi vaidlustada platvormide otsused sisu eemaldamise või märgistamise kohta. Digiteenuste õigusaktiga kehtestatakse ka kaasreguleerimise kaitsekord meetmete jaoks, mis lisatakse läbivaadatud ja tugevdatud väärinfot käsitlevasse tegevusjuhendisse. Selle kaasreguleerimispõhise lähenemisviisi alusel suunab komisjon jõupingutusi sihipäraste meetmetega, mis käsitlevad desinformatsiooniga seotud küsimusi kolme samba kujul: ·komisjon annab paralleelselt digiteenuste õigusakti ettepanekut käsitlevate kaasseadusandlike arutelude alustamisega välja suunised selle kohta, kuidas platvormid ja muud asjaomased sidusrühmad peaksid täiustama oma meetmeid väärinfot käsitleva tegevusjuhendi hindamisel tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks. Arvestades asjaomaste küsimuste tundlikkust, järgib komisjon paljusid sidusrühmi hõlmavat lähenemisviisi, mis kaasab lisaks platvormidele ka teisi sidusrühmi, nagu reklaamijad, meedia, kodanikuühiskond, faktikontrollijad ja akadeemilised ringkonnad; ·seejärel kutsub komisjon allakirjutanuid ja asjaomaseid sidusrühmi, sealhulgas koostöös ERGAga, üles tegevusjuhendit vastavalt suunistele tugevdama;

·komisjon loob ka kindlama raamistiku tugevdatud tegevusjuhendi pidevaks järelevalveks. See raamistik tugineb COVID-19ga seotud desinformatsiooni jälgimisel saadud kogemustele. Lisaks on kooskõlas Euroopa Andmekaitsenõukogu 2020. aasta septembri suunistega vaja tõhusamalt jõustada isikuandmete kaitse üldmäärust internetiplatvormide ja muude desinformatsiooni levikut mõjutavate osalejate suhtes. Komisjoni välja antud suuniste põhjal käsitletakse tugevdatud tegevusjuhendis järgmisi eesmärke: -jälgida desinformatsiooni mõju ja platvormide poliitika tõhusust uue metoodilise raamistiku alusel, mis sisaldab peamiste tulemusnäitajate kindlaksmääramise põhimõtteid. Sellega seoses peab olema kättesaadav õigeaegne teave platvormide poliitika kohta ja juurdepääs asjakohastele andmetele, et muu hulgas oleks võimalik mõõta edusamme peamiste tulemusnäitajate alusel; -tagada piisav nähtavus avalikku huvi pakkuva usaldusväärse teabe puhul ning säilitada seisukohtade mitmekesisus: töötades välja vastutusstandardid (ühiselt loodud võrdlusalused) soovitus- ja järjestussüsteemide jaoks ning andes kasutajatele juurdepääsu allikate usaldusväärsuse näitajatele; -vähendada sponsoreeritud infosisuga seotud desinformatsiooni tasustamist, piirates koostöös reklaamijatega väära või eksitavat probleemipõhist reklaami internetiplatvormidel või kolmandate poolte veebisaitidel ning reklaamide paigutamist veebisaitidele, kus levitatakse desinformatsiooni; -tõhustada faktikontrolli, kehtestades läbipaistvad standardid ja menetlused faktikontrollijate ja platvormide vahelise avatud ja mittediskrimineeriva koostöö jaoks, ning seda edendada; -tugevdada internetiplatvormide pakutavate teenuste usaldusväärsust, töötades välja asjakohased meetmed desinformatsioonikampaaniate kunstliku võimendamise piiramiseks; -tagada andmete tõhus avalikustamine desinformatsiooni uurimise eesmärgil, töötades välja raamistiku, mis on kooskõlas kohaldatavate regulatiivsete nõuetega ja põhineb kõigi asjaomaste (poliitilisest mõjust sõltumatute) sidusrühmade kaasamisel. Sellise raamistiku väljatöötamist võib toetada Euroopa digitaalmeedia vaatluskeskus. Komisjon märgib, et isikuandmete kaitse üldmäärus ei keela a priori ja üldiselt platvormidel jagada teadlastega isikuandmeid. Meetmed: ·Anda välja suunised väärinfot käsitleva tegevusjuhendi tugevdamiseks (2021. aasta kevad) ·Kutsuda kokku tegevusjuhendile allakirjutanud ja asjaomased sidusrühmad, et juhendit vastavalt suunistele tugevdada ·Luua tegevusjuhendi järelevalve alaline raamistik 4.3Kodanike võimestamine teadlike otsuste tegemiseks Igaühel on desinformatsiooni ja väärinfo vastu võitlemisel oma roll. Meediapädevus, sealhulgas kriitiline mõtlemine, aitab igas vanuses kodanikel orienteeruda uudistekeskkonnas, teha kindlaks meedia eri liigid ja nende toimimine, mõista kriitiliselt sotsiaalvõrgustikke ja teha teadlikke otsuseid. Meediapädevus aitab kodanikel teavet enne selle jagamist kontrollida, mõista, kes on selle taga, miks seda neile levitati ja kas see on usaldusväärne. Digikirjaoskus võimaldab inimestel osaleda internetikeskkonnas arukalt, turvaliselt ja eetiliselt. Desinformatsiooni ja vaenukõne kasutamise vastu võitlemine hariduse ja koolituse kaudu ning avatud poliitiliste arutelude edendamine on ühiskonnas ja demokraatlikes protsessides tõhusaks osalemiseks äärmiselt oluline ning digiõppe tegevuskava tähtis prioriteet. Üle 40 % noortest leiab, et koolis ei õpetata piisavalt kriitilist mõtlemist ega käsitleta piisavalt meedia ja demokraatiaga seotud küsimusi. Sellega seoses on kodanikuhariduse edendamine väga oluline tagamaks, et noortel on sotsiaalsed ja kodanikupädevused, et olla avatud, mõelda kriitiliselt ja osaleda täiel määral meie mitmekesises ühiskonnas. Selles kontekstis on akadeemiliste vabaduste tagamine kõrgharidusasutustes ka kogu ELi tasandil välja töötatud kõrghariduspoliitika keskmes. Komisjon suurendab koostöös Euroopa digitaalmeedia vaatluskeskuse (EDMO) ja meediapädevuse eksperdirühmaga oma jõupingutusi meediapädevuse tugevdamiseks erinevatest vaatenurkadest ja toetab täiendavalt riiklikke meediapädevuse kampaaniaid. Läbivaadatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis nõutakse, et liikmesriigid edendaksid meediapädevuse arendamist. Samuti kohustatakse videojagamisplatvorme looma tõhusad meediapädevuse vahendid ja suurendama kasutajate teadlikkust. Neid arendatakse edasi meedia ja audiovisuaalvaldkonna tegevuskava raames, mille kohaselt tuleb kodanikele anda vajalikud oskused, et nad mõistaksid täielikult mehhanisme, mis kujundavad kasutajate internetipõhist suhtlust, sealhulgas meediapädevuse vahendite ja liikmesriikidele antavate suuniste kaudu. Komisjon toetab meediapädevuse projekte programmi „Loov Euroopa“ uue sektoriülese tegevussuuna raames. Meediapädevuse projekte toetatakse ka mitme muu noori ja koole kaasava programmi raames (nt programm „Erasmus+“ ja Euroopa solidaarsuskorpus). 2021. aastal on eTwinningu meetme (mis aitab koolidel, õpetajatel ja üliõpilastel kogu ELis uute tehnoloogiate kaudu koostööd teha) prioriteetne teema meediapädevus ja desinformatsioon. EDMO ja selle koordineeritav multidistsiplinaarne kogukond toetavad riiklikke meediapädevuse kampaaniaid, mille eesmärk on tugevdada kodanike (sealhulgas erivajadustega kodanike) suutlikkust hinnata veebiteabe kvaliteeti ja õigsust. Oma riiklike keskuste töö tulemusena teeb EDMO kindlaks konkreetsed lahendamist vajavad küsimused. Komisjon suurendab oma jõupingutusi ka järgmise Euroopa meediapädevuse nädala raames. Samuti teeb komisjon tihedat koostööd selliste rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu UNESCO. Lisaks töötab komisjon välja ühised suunised õpetajatele ja haridustöötajatele, et edendada digikirjaoskust ning võidelda desinformatsiooni vastu hariduse ja koolituse kaudu, nagu on sätestatud digiõppe tegevuskavas. Sellega seoses teeb ta koostööd paljude sidusrühmadega, sealhulgas kodanikuühiskonna, Euroopa tehnoloogiaettevõtete ja teenuseosutajatega, ringhäälinguorganisatsioonide, ajakirjanike, meediapädevuse eksperdirühma, EDMO, riiklike ametiasutuste, lapsevanemate, üliõpilaste ja noortega. Suunised toimivad paralleelselt uute algatustega, mille eesmärk on töötada välja uuenduslikud viisid desinformatsiooni vastu võitlemiseks, nagu EUvsDisinfo häkaton. Komisjon toetab ajakirjanike osalemist meediapädevuse alases tegevuses, eelkõige „Tagasi kooli“ algatuste kaudu, mis annavad neile võimaluse arutada oma tööd ja meedia rolli kooliõpilastega. Desinformatsiooni vastu võitlemise meetmete põhielement on kodanikuühiskonna toetamine (sealhulgas rahastamine). Komisjon toetab algatusi, mille eesmärk on aidata kodanikuühiskonna osalejatel avalikust arutelust osa võtta. Samuti aitab komisjon Euroopa tasandil tugevdada kodanikuühiskonna koostööd. Seda võidakse uuel rahastamisperioodil toetada mitmest programmist, eelkõige kavandatud õiguste ja väärtuste programmist aastateks 2021–2027. Meetmed: ·Toetada ELi eri programmide raames rakendatavaid uusi innovaatilisi projekte desinformatsiooni vastu võitlemiseks, mida juhivad eelkõige kodanikuühiskonna organisatsioonid ja kõrgharidusasutused ning kuhu on kaasatud ka ajakirjanikud ·Suurendada algatuste toetamist, rahastamist ja mitmekesistamist, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonide poolt, et edendada meediapädevust ja aidata kodanikel desinformatsiooni ELis ja väljaspool seda ära tunda 5KOKKUVÕTE