Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine

(2019/C 235/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artikli 98 kohaselt kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise hetkest.

KOONDDOKUMENT

„Vera de Estenas“

PDO-ES-N1665

Taotluse esitamise kuupäev: 27. september 2013

1. Registreeritav(ad) nimetus(ed)

„Vera de Estenas“

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Punased veinid „Reserva“ ja „Gran Reserva“

Punane vein „Reserva“

Välimus: sügavpunane värvus, mille pehmed toonid varieeruvad kirsipunasest telliskivipunaseni.

Lõhn: värske esmane aroom, puuviljalistest nüanssidest sordiomasteni. Tunda on küpsete viinamarjade ja vanilli aroomi ning pehmeid sooje noote.

Maitse: magus, täidlane, kuiv lõppmaitse.

Punane vein „Gran Reserva“

Välimus: telliskivivarjundiga granaatpunane värvus

Lõhn: väga küpsed kuivatatud punased puuviljad; aja jooksul võivad need lõhnaomadused areneda edasi hästi kokkusobivateks vürtsikateks ja palsaminootideks. Väga peen puidu- ja vanilliaroom röstitud tamme nootidega.

Maitse: küpsete puuviljade struktureeritud maitsebukett, mis on suus hästi tunda.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) (*1) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 12,5 Minimaalne üldhappesus 5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 15,83 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 140

Punane vein „Crianza“ ja vaadis laagerdunud vein („madurado en barrica“)

Punane vein „Crianza“: kirsipunane. Hästi integreeritud puuvilja- ja vürtsinoodid; Vahemere äärsete põõsaste aroom. Suus magus, pehmete tanniinidega puuviljad, meeldiv maitse.

Vaadis laagerdunud vein: lillakad toonid; läikiv ja puhas. Punaste marjade esmane aroom, metsa- ja puiduaroomid. Suus vürtsikad ja puuviljalised noodid

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) (*2) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 12 Minimaalne üldhappesus 5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 15,83 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 140

Roosa vein

Maasikavarjundiga ja lillakate nüanssidega punane värvus; selge ja läikiv. Väga intensiivne ja puuviljaline aroom. Suus väga hästi tasakaalustatud, meenutab puuvilja ja lillearoome.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) (*3) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 12 Minimaalne üldhappesus 6 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 14,17 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 190

Valge vein

Õlgkollane läikiv värvus. Puuviljaaroom. Suus intensiivne puuviljaline ja hõrk maitse.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) (*4) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 12 Minimaalne üldhappesus 5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 15,0 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 190

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Vaadis laagerdunud punaste veinide „Crianza“„Reserva“ ja „Gran Reserva“ valmistamiseks kasutatakse viinamarjasorte ’Bobal’, ’Tempranillo’, ’Cabernet Sauvignon’ või ’Merlot’. Tootmine toimub reguleeritava temperatuuriga (mitte üle 28 °C) mahutites. Laagerdumine toimub 225- või 300-liitristes tammevaatides. Vaadis laagerdunud veine hoitakse vaadis vähem kui 6 kuud, samas kui „Crianza“ veine vähemalt 6 kuud, „Reserva“ veine vähemalt 12 kuud ja „Gran Reserva“ veine vähemalt 18 kuud. Nende veinide laagerdumine jätkub pudelis kuni seadusega ettenähtud miinimumaeg on lõppenud.

Chardonnay valgeid veine kääritatakse 225- või 300-liitristes uutes tammevaatides.

Enamik roosasid veine on valmistatud punasest viinamarjasordist ’Bobal’. Neid toodetakse roostevabast terasest mahutites temperatuuril mitte üle 22 °C.

Maksimaalseks saagikuseks on kehtestatud 70 %.

Viljelustavad

Viinamarjasordi ’Bobal’ puhul kasutades traditsioonilist lehtrikujuliseks pügamist. Muid sorte istutatakse spaleermeetodil. Viinamarjade küpsemisprotsessi, suhkrusisalduse, pH ja happesuse kontrolliga määratakse kindlaks parim päev saagikoristuseks, sõltuvalt sellest, millist veini nendest viinamarjadest toodetakse.

b. Maksimaalne saagikus

Punased viinamarjasordid:

7 950 kg viinamarju hektari kohta

Punased viinamarjasordid:

55,65 hektoliitrit hektari kohta.

Valged viinamarjasordid:

8 700 kg viinamarju hektari kohta

Valged viinamarjasordid:

60,90 hektoliitrit hektari kohta.

6. Määratletud geograafiline piirkond

Määratletud piirkond asub Utieli (Valencia) omavalitsusüksuse territooriumil ja jaguneb järgmiselt: Kadastriüksus 37, maatükid 101, 104, 141, 143, 144, 146, 147, 148, 149 ning kadastriüksus 38, maatükid 195, 196, 197, 204, 205, 206a1 ja a2, b, d, e, f ja g, 207, 208, 337a, b ja d, 218, 220 ja 534.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

’CABERNET SAUVIGNON’

’BOBAL’

’TEMPRANILLO’

’MERLOT’

’CHARDONNAY’

8. Seos(ed)

Looduslikud ja inimtegurid

„Vera de Estenas“ on määratletud geograafilise piirkonna geograafiline nimi. Piirkond laiub laugel nõlval, mis laskub Sierra Juan Navarrost Magro jõe oruni Estenase oja kallastel. See oja annab määratletud piirkonnale nime, juhib vett Utieli põhjapoolsetest mägedest Magro jõe suunas ning moodustab selle Valencia provintsis asuva omavalitsusüksuse loodusliku piiri.

Määratletud geograafilises piirkonnas asub põhjavesi maapinnale väga lähedal; lisaks on keskmine sademete hulk umbes 430 mm, mis tähendab, et keskmiselt sajab ligikaudu 52 päeval aastas. Keskmine päikesepaisteliste tundide arv 60 päeva kohta on keskmiselt 2 600, kusjuures taevas on pilvitu ligikaudu 130 päeva aastas.

Mis puutub geoloogilisse raamistikku, siis asuvad põllumajandusettevõtte viinamarjaistandused aladel, mis on peamiselt kujunenud Miotseeni ajastul ja vähemal määral ka Kvaternaari ajastul. Piirkonna peamine mullatüüp on lubja-pruunmuld, mille keskmine lubjasisaldus ja aktiivse lubja sisaldus on vastavalt 38 % ja 14 %. Pinnase keskmine elektrijuhtivus on väike, millest nähtub, et soolsusega seotud probleeme ei esine. Keskmine orgaanilise aine sisaldus on 1,5 %, mis on väiksem kui naaberpiirkondades, ja mulla pH on üle 8,5.

Samuti tuleb märkida, et määratletud piirkonnas on 2 hektarit metsa, mis reguleerib niiskust ja leevendab tuulte ja temperatuuri mõju.

Üks kõnealuse piirkonna viinamarjaistanduste omadustest on nende paiknemine. Võttes arvesse piirkonna eripärast pinnamoodi, sõltub ridade paiknemine ja viljelustehnika valik peamiselt maatükkide kujust, valgalast, vee kättesaadavusest ja valdavast tuulesuunast, kusjuures alati püütakse saavutada optimaalset eksponeeritust päikesele.

Veini(de) kirjeldus

Selle piirkonna veine on kujundanud pinnase, pinnamoe ja kohaliku kliima iseärasused, eelkõige pinnaselähedane põhjavesi. Veinid on optimaalse alkoholisisaldusega; intensiivse ja ereda värvusega; küpse puuvilja esmase aroomiga, mis püsib veinis aastaid; suus on need veinid struktureeritud ja harmoonilised ning nende ühisnimetaja – aroomibukett – esineb igas aastakäigus. Veinid on hästi struktureeritud ja sobivad laagerdamiseks vaadis ja seejärel pudelis; tugeva, kuid mitte agressiivse tanniinsusega, punaste veinide polüfenoolide koguindeks on kõrge ja üldhappesus, väljendatud viinhappena, on ligikaudu 5–6 g/l.

Seos piirkonnaga

Määratletud piirkonna iseloomulik pinnamood, mida iseloomustab selliste loodulike tõkete lähedus, nagu Magro jõgi lõunas, Sierra Negrete põhjas ja Estenase oja, mis piiritleb viinamarjaistandusi, eripärane kliima, kirjeldatud muldade tüüp, metsaala olemasolu piirkonna keskosas ning asjaolu, et piirkonnas asub põhjavesi vaid mõne meetri sügavusel maapinnast, võimaldavad viinamarjadel optimaalselt küpseda ning saavutada nende suure suhkrusisalduse ja sobiva happesuse. Selle saavutamisel on määrava tähtsusega asjaolu, et viinamarjaistandustes on õhuniiskus suurem kui ümbritsevatel aladel; sellega välditakse viivitusi viinamarjade valmimisel peamiselt aasta kõige kuivematel kuudel, mis võimaldab toota väga intensiivse värvusega veine, milles on rohkesti tanniine ja polüfenoole ning millel on optimaalne alkoholisisaldus ja happesus. Nende veinide tootmisel on otsustava tähtsusega põhjavee maapinnaläheduse mõju viinamarjaistandusele ja piirkonna eriline maastik.

Üldhappesus väljendatuna viinhappena (5–6 g/l) muudab veini suus väga tasakaalustatuks; happesus tuleneb määratletud piirkonnas põhjavee maapinnalähedusest, mis vähendab päevaste ja öiste temperatuuride erinevust, mistõttu ei kõigu temperatuur nii järsult kui ülejäänud piirkonnas ja õhuniiskus püsib suurem, kui see on ümbritsevates piirkondades. Tänu sellele areneb tõhusalt lehestik, mis püsib tugevana veel pärast saagikoristust. Piirkonna keskosas asuv mets mõjutab samuti viinamarjade küpsemist, pakkudes suvel jahutust, millest tulenevalt küpsevad viinamarjad aeglaselt ja see omakorda annab veinidele väga tasakaalustatud happesuse; samuti kaitseb see ümbruskonna viinapuid talvel ja kevadel, hoides ära hilise pakase.

Veinide olemust määrab samuti viinamarjaistandustest lõunasse jääva Magro jõe lähedus, mis reguleerib tasandiku temperatuuri ja niiskust. Sama kehtib ka põhjapoolsetel aladel, kus Sierra Negrete kaitseb külmade põhjatuulte eest talvel ja kevadel. Veel üks iseloomulik element on Estenase oja, mis kulgeb piki viinamarjaistandusi ja juhib vett Utieli põhjapoolsetest mägedest Magro jõe suunas. Lubjakivikoorikuga muldadel on suurem niiskusesisaldus kui ülejäänud piirkonnas, kus mullad on peamiselt kivinemata pinnasel. Seega kuigi ümbritseva ala pH on 8,2–8,3, on määratletud piirkonna pH 8,5. Sellised kõrged pH väärtused on peamiselt tingitud märkimisväärsest kaltsiumkarbonaadi sisaldusest ning soodustavad viinapuudel fosfaatide, kaaliumi, kaltsiumi ja magneesiumi omastamist.

Seega ei sarnane mulla lubjasisaldus ülejäänud piirkonna mulla lubjasisaldusega: viimati nimetatud näitaja on keskmiselt 25 %, samas kui määratletud piirkonna mulla summaarne lubjasisaldus on 38 % ja aktiivse lubja sisaldus 14 %. Samuti on mulla fosfori- ja kaaliumisisaldus piirkonna pinnases (kuigi see võib olla eri maatükkide puhul erinev) suurem kui ülejäänud piirkonnas ja naaberaladel: 30–50 ppm fosfori ja 0,35–0,55 mEq/l kaaliumi puhul.

Kokkuvõttes aitavad kõik nimetatud tegurid kaasa sellele, et selle viinamarjaistanduse veine iseloomustavad kirgas ja intensiivne värvus, küpsete puuviljade esmane aroom, selge struktuur ning harmooniline maitse suus.

Lisaks on kõige olulisemad erinevused veinide „Vera de Estenas“ ning lähikonnas toodetud ja kaitstud päritolunimetusega „Utiel-Requena“ hõlmatud veinide vahel, eelkõige laagerdunud punaste veinide puhul järgmised:

Näitaja Utiel-Requena KPN „Vera de Estenas“ Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 10,5 12,5 Maksimaalne kogusuhkrusisaldus (g/l) 9 4 Minimaalne üldhappesus (g/l) 3,5 5 Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (g/l) 1,2 0,95 Maksimaalne vääveldioksiidi sisaldus (mg/l) 150 140 Minimaalne värvuse intensiivsus 10 AU/cm Minimaalne TPI 55 Maksimaalne saagikus (kg/ha) 7 500 –10 500 7 850 Ekstraktsioonitõhusus (%) 74 70

Tuleb märkida, et kuigi praegu on määratletud piirkonnas ainult üks veinikelder, on Compañía Vinícola del Campo de Requena, SL esitatud kinnistusregistrile taotluse. Kõnealune äriühing loodi nimelt määratletud piirkonnas asuvate viinamarjaistanduste omanike rühma ühendamiseks, et taotleda päritolunimetuse kaitset. Nimetatud veinikelder ei ole 100 % määratletud geograafilises piirkonnas asuvate maatükkide omanik, kuna katastriüksuse 37 numbritega 144 ja 147 tähistatud maatükid ning katastriüksuse 38 numbritega 197, 204, 207, 208, 218 ja 220 tähistatud maatükid kuuluvad teistele viinamarjakasvatajatele, kellele anti võimalus olla ära kuulatud. Samuti tuleb märkida, et kuigi veinikeldrile kuulub ka teisi määratletud piirkonnaga külgnevaid maatükke, ei ole neid piirkonda lisatud, kuna seal puuduvad vajalikud mulla- ja kliimatingimused.

Seega, isegi kui praegu on olemas ainult üks veinitootmisettevõte, on võimalik, et tulevikus lisatakse ka muid ettevõtteid, kes võivad kaitstud päritolunimetust kasutada, kui nad täidavad tootespetsifikaadi nõudeid.

9. Olulised lisatingimused

Puuduvad

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

http://www.agroambient.gva.es/documents/163228750/163232588/PC+VERA+DE+ESTENAS-GRABADA.pdf/d0d9334c-f314-407f-82e2-15d935a0f9e5

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

(*1) Maksimaalne üldalkoholisisaldus peab jääma asjakohastes ELi õigusaktides sätestatud piiridesse.

(*2) Maksimaalne üldalkoholisisaldus peab jääma asjakohastes ELi õigusaktides sätestatud piiridesse.

(*3) Maksimaalne üldalkoholisisaldus peab jääma asjakohastes ELi õigusaktides sätestatud piiridesse.

(*4) Maksimaalne üldalkoholisisaldus peab jääma asjakohastes ELi õigusaktides sätestatud piiridesse.