KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE EAGFi kulude kohtaVarajase hoiatamise süsteemNr 1–3/2011 /* KOM/2011/0257 lõplik */





ET || EUROOPA KOMISJON Brüssel 13.5.2011 KOM(2011) 257 lõplik KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE EAGFi kulude kohta Varajase hoiatamise süsteem Nr 1–3/2011 SISUKORD 1........... EAGFi 2011. aasta eelarvemenetlus................................................................................ 3 2........... EAGFi sihtotstarbeline tulu.............................................................................................. 3 3........... Ajutistest ümberkorraldusmaksetest laekuv tulu (suhkrusektor)........................................ 4 4........... Märkused EAGFi 2011. aasta eelarve täitmise kohta....................................................... 5 5........... EAGFi sihtotstarbeliste tulude haldamine......................................................................... 8 6........... Ajutistest ümberkorraldusmaksetest laekuva tulu haldamine (suhkrusektor)....................... 8 7........... Suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondi haldamine............................................................ 8 8........... Järeldused...................................................................................................................... 8 1. lisa: 2. lisa || EAGFi 2011. aasta eelarvemenetlus EAGFi assigneeringute esialgne kasutamine kuni 31.1.2011 1. EAGFi 2011. aasta eelarvemenetlus Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) 2011. aasta eelarvemenetlus ja vastavad assigneeringute summad, mis menetluse iga etapiga kaasnevad, on kokkuvõtvalt esitatud 1. lisa tabelis. Eelarvepädevad institutsioonid võtsid EAGFi 2011. aasta eelarve vastu 15. detsembril 2010. Eelarve hõlmas kulukohustuste ja maksete assigneeringuid summades: – vastavalt 42 508,3 miljonit eurot ja 42 509,0 miljonit eurot põllumajanduse turumeetmete ja otsetoetuste jaoks (poliitikavaldkond 05); – vastavalt 352,9 miljonit eurot ja 253,7 miljonit eurot veterinaar- ja fütosanitaarmeetmete jaoks (poliitikavaldkond 17); – vastavalt 30,0 miljonit eurot ja 25,8 miljonit eurot kalandusele (poliitikavaldkond 11). EAGFi eelarve kulukohustuste assigneeringute kogusumma on 42 891,2 miljonit eurot ja maksete assigneeringute kogusumma 42 788,5 miljonit eurot. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kogusummade vahe on tingitud asjaolust, et teatavate komisjoni poolt otseselt rakendatavate meetmete puhul kasutatakse liigendatud assigneeringuid. Selline tava on peamiselt seotud põllumajandustoodete müügiedenduse, poliitilise strateegia ja põllumajanduse kooskõlastusmeetmete ja samuti kalanduse ning veterinaar- ja fütosanitaarmeetmega. 2. EAGFi sihtotstarbeline tulu Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) artiklile 34 käsitatakse vastavuse kontrolli otsuste kohastest finantskorrigeerimistest, eeskirjade eiramisest tulenevat ja piimamaksust laekuvat tulu EAGFi kulude rahastamiseks määratud sihtotstarbelise tuluna. Nende eeskirjade kohaselt võib sihtotstarbelist tulu kasutada liikmesriikide kantud EAGFi kulude rahastamiseks. Kui osa kõnealusest tulust jääb kasutamata, kantakse see automaatselt üle järgmisse eelarveaastasse[1]. EAGFI 2011. aasta eelarve hõlmab mõlemat: komisjoni viimane prognoos turumeetmete ja otsetoetustega seotud eeldatavate kulude rahastamiseks vajalike assigneeringute kohta ning prognoosid asjaomase eelarveaasta jooksul eeldatavasti laekuvate sihtotstarbeliste tulude ning eelmisel eelarveaastal kasutamata jäänud ja asjaomasesse eelarveaastasse üle kantud sihtotstarbeliste tulude kohta. Komisjon võttis 2011. eelarveaasta EAGFi assigneeringute summat käsitlevas ettepanekus arvesse eeldatavasti kasutada oleva sihtotstarbelise tulu kogusummat ning nõudis 2011. aastal assigneeringute tegemist, mille summa arvutamiseks lahutatakse sihtotstarbelise tulu hinnanguline summa prognoositavate kulude summast. Eelarvepädevad institutsioonid kiitsid heaks EAGFi uue eelarve, mille assigneeringud hõlmavad eeldatavasti laekuvat sihtotstarbelist tulu. 2011. aasta eelarve koostamise ajal oli saadaoleva sihtotstarbelise tulu kogusumma komisjoni hinnangul 1 247,0 miljonit eurot. Täpsemalt: – 2011. eelarveaasta jooksul eeldatavasti laekuva sihtotstarbelise tulu suuruseks hinnati 707,0 miljonit eurot. Vastavuse kontrolli kohaste korrektsioonide ja eeskirjade eiramisega seotud laekuva tulu suuruseks hinnati vastavalt 600,0 miljonit eurot ja 88,0 miljonit eurot. Piimamaksust laekuva tulu suuruseks hinnati 19,0 miljonit eurot. – 2010. eelarveaastast 2011. eelarveaastasse eeldatavasti ülekantava sihtotstarbelise tulu suuruseks hinnati 540,0 miljonit eurot. 2011. aasta eelarves eraldas komisjon kõnealuse 1 247,0 miljoni euro suuruse tulu kahele kavale. Täpsemalt: – 500,0 miljonit eurot eraldati puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rakendusfondidele ning – 747,0 miljonit eurot eraldati ühtsele otsemaksete kavale. Nende kahe kava jaoks kiitsid eelarvepädevad institutsioonid komisjoni ettepaneku alusel heaks vastavalt 292,0 miljoni euro ja 30 389,0 miljoni euro suurused assigneeringud. Eespool nimetatud heakskiidetud assigneeringute ja sihtotstarbelise tulu summa on vastavuses assigneeringute hinnangulise koguvajadusega, mis puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rakendusfondide puhul on 792 miljonit eurot ja ühtse otsemaksete kava puhul 31 136,0 miljonit eurot. 2. lisas, mis kajastab 2011. aasta eelarve esialgset täitmist seisuga 31. jaanuar 2011, on eespool nimetatud kahe kavaga seotud heakskiidetud assigneeringud, mille suurus, arvestamata eespool nimetatud sihtotstarbelist tulu, on vastavalt 491,1 miljonit eurot ja 36 324,0 miljonit eurot, ära toodud puu- ja köögiviljasektori ning tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste sektori eelarveassigneeringute real. Pärast kõnealustele sektoritele eraldatud sihtotstarbelise tulu lisamist suureneb 2011. aasta eelarves kavandatud assigneeringute kogusumma puu- ja köögiviljasektori puhul 991,1 miljoni euroni ja tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste puhul 37 071,0 miljoni euroni. 3. Ajutistest ümberkorraldusmaksetest laekuv tulu (suhkrusektor) Suhkrusektori ajutisi ümberkorraldusmakseid käsitatakse sihtotstarbelise tuluna, millest rahastatakse suhkrusektori ümberkorraldusabi ja suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondis ettenähtud muud abi. Igas liikmesriigis ettevõtjatele kuuluvate suhkru, inuliinisiirupi ja isoglükoosi koguseliste kvootidega seonduvad kõnealused summad maksti fondi seoses 2006/07., 2007/08. ja 2008/09. turustusaastaga. 2011. aasta eelarve koostamise ajal eeldati, et 2010. eelarveaastast kantakse 2011. eelarveaastasse üle 1 015,0 miljonit eurot. 4. Märkused EAGFi 2011. aasta eelarve täitmise kohta Eelarve esialgse täitmise tase ajavahemikul 16. oktoobrist 2010 kuni 31. jaanuarini 2011 on esitatud 2. lisas. Kõnealust taset võrreldakse kulude profiiliga, mille aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 20 sätete põhjal kehtestatud näitaja. Järgmisena on esitatud lühikommentaar konkreetsete eelarveartiklite kohta, mille puhul 2011. aasta eelarve tegelik ja kavandatud täitmine kõige olulisemalt erinevad. 4.1. Turumeetmed Assigneeringute kasutamine sekkumiseks põllumajandusturgudel oli heakskiidetud eelarveassigneeringute tasemest 179,4 miljonit eurot kõrgem, nagu osutas näitaja tase 31. jaanuaril 2011. See kõrvalekaldumine on peamiselt seotud veini- ning puu- ja köögiviljasektori (vt punkt 4.1.2) ning toiduabiprogrammidega. Samal ajal võis muudes sektorites kokku täheldada assigneeringute mõningast alakasutamist. 4.1.1. Toiduabiprogrammid (+22,1 miljonit eurot) Assigneeringute kiirem kasutuselevõtt, võrreldes näitaja praeguse tasemega, kajastab kõnealuse eelarverea assigneeringute alakasutust 2010. aastal. See kajastab asjaolu, et liikmesriikide 2010. aasta programmijuhtimisega seotud halduskulud deklareeriti alles 2011. eelarveaastal. Praegusel ajahetkel leiab komisjon, et assigneeringud on piisavad eeldatavate kulude katmiseks. 4.1.2. Puu- ja köögivili (+74,4 miljonit eurot võrreldes heakskiidetud assigneeringutega) Eelarve täitmise tase on peamiselt tingitud tootjaorganisatsioonide rakendusfondidele tehtud kulutustest, mida rahastatakse nii eelarve heakskiidetud assigneeringutest kui ka 2011. aasta eelarves sellele kavale eraldatud sihtotstarbelisest tulust (NB! Täpsema teabe saamiseks vt eespool punkt 2). Kõnealune eelarve täitmise tase tuleneb näitaja kohaldamisest seisuga 31. jaanuar 2011 eelarve heakskiidetud assigneeringutele, mis ei hõlma selle sektori sihtotstarbelist tulu. Kõnealuse sektori olemasolevate assigneeringute kogusumma on praegu komisjoni arvamuse kohaselt piisav liikmesriikide poolt 2011. aastal eeldatavasti tehtavate kulude katmiseks. Alates 2010. aastast lisas komisjon lugeja jaoks joonealuse märkuse* assigneeringute esialgse kasutamise tabelisse 2. lisas. Kõnealune joonealune märkus osutab, milline oleks olukord, kui näitajat seisuga 31. jaanuar 2011 oleks kohaldatud kõigi nende assigneeringute suhtes, mis on eeldatavasti kasutada selle sektori rahastamiseks. Nagu punktis 2 osutatud, koosneb selle sektori jaoks eeldatavasti kasutada olev kogueraldis eelarve heakskiidetud assigneeringutest mahus 491,1 miljonit eurot ja sektori sihtotstarbelisest tulust, mis on hinnanguliselt 500,0 miljonit eurot. Seepärast, kui näitajat oleks kohaldatud kogueraldisele 991,1 miljonit eurot, mida kõnealune sektor saab eeldatavasti kasutada, siis ilmneks eelarve alatäitmine – 55,7 miljonit eurot. Kõnealune alatäitmine on seotud tootjaorganisatsioonide rakendusfondidega, millesse maksete laekumise kiirus on eelmiste aastatega võrreldes veidi vähenenud, ning koolide puuviljaprogrammiga, mille puhul meetme suhtelise uudsuse tõttu ei järgita veel eelarve määratletud täitmisviisi. Mõlemaid põhjusi peetakse ajutiseks. 4.1.3. Viinamarjakasvatussaadused (+96,4 miljonit eurot) Võrreldes näitaja osutatud eelarveassigneeringute ja eelarve teoreetilise täitmise profiiliga seisuga 31. jaanuar 2011, on praegune ületäitmine tingitud liikmesriikide tehtud maksete kiiremast tempost eelkõige veinisektori riiklike toetusprogrammide (peamiselt investeeringud, edendusmeetmed ning viinamarjaistanduste ümberkorraldamine ja muutmine) jaoks. Kiirem tempo ei tähenda aga, et eelarveassigneeringud ületatakse, kuna assigneeringud põhinevad kõnealuseid meetmeid käsitlevate õigusaktidega kehtestatud rahalistel ülemmääradel. 4.1.4. Piim ja piimatooted (–10,2 miljonit eurot) Võrreldes näitaja osutatud eelarveassigneeringute ja eelarve teoreetilise täitmise profiiliga seisuga 31. jaanuar 2011 võib täheldada alatäitmist. See on peamiselt seotud koolipiima programmiga, mille assigneeringud uues eelarveprojektis olid 10 miljoni eurot suuremad kui kirjalikus muutmisettepanekus. Eelarve suurendamine ei kajastu liikmesriikide eelarvetäitmises. 4.2. Otsetoetused Assigneeringute kasutamine otsetoetusteks oli seisuga 31. jaanuar 2011 võrreldes näitaja tasemega 328,5 miljonit eurot madalam. 4.2.1. Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused (–231,3 miljonit eurot võrreldes heakskiidetud assigneeringutega) Kõnealuse sektori vajaduste jaoks kättesaadav assigneeringute kogusumma on 37 071 miljonit eurot, mis hõlmab ka ühtsele otsemaksete kavale eraldatud eeldatavat tulu 747 miljonit eurot. (NB! Täpsema teabe saamiseks vt eespool punkt 2). Ühtse otsemaksete kava puhul võib täheldada väikest alatäitmist. Pärast assigneeringute väga kiiret kasutuselevõttu 2011. eelarveaasta kahel esimesel kuul aeglustus kõnealuse kava rakendamine mõnevõrra jaanuaris. Liikmesriigid on aga seni maksnud ligikaudu 92 % hinnangulistest eelarvevajadustest võrreldes 86 %-ga samal ajal 2010. aastal. Tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste eelarve täitmise tase on tingitud ka liikmesriikide ühtse pindalatoetuse kavaga ettenähtud maksetest, mille puhul võib näitaja tasemega võrreldes täheldada märkimisväärset alatäitmist. Kui enamiku liikmesriikide puhul vastab maksete tegemise kiirus väljakujunenud tavale, siis Bulgaaria ei olnud jaanuari lõpuks teinud ühtegi makset ning märkimisväärselt oli vähenenud maksete tegemise kiirus Poolas. Komisjoni praeguse arvamuse kohaselt on selline olukord ajutine. Alates 2010. aastast lisas komisjon lugeja jaoks joonealuse märkuse* assigneeringute esialgse kasutamise tabelisse 2. lisas. Kõnealune joonealune märkus osutab, milline oleks olukord, kui näitajat seisuga 31 jaanuar 2011 oleks kohaldatud kõigi nende assigneeringute suhtes, mis on eeldatavasti kasutada selle sektori rahastamiseks. Nagu punktis 2 osutatud, koosneb selle sektori jaoks eeldatavasti kasutada olev kogueraldis eelarve heakskiidetud assigneeringutest mahus 36 324,0 miljonit eurot ja sektori sihtotstarbelisest tulust, mis on hinnanguliselt 747,0 miljonit eurot. Seepärast, kui näitajat oleks kohaldatud kogueraldisele 37 071,0 miljonit eurot, mida kõnealune sektor saab eeldatavasti kasutada, siis ilmneks eelarve alatäitmine – 898,9 miljonit eurot. 4.2.2. Muud otsetoetused (–97,3 miljonit eurot) Teatavate kavade puhul (ammlehma-, veisetapa- ning puuvillatoetus) võib täheldada, et liikmesriigid on võrreldes näitaja osutatud tasemega teinud makseid aeglasemas tempos. Praegu peetakse sellist olukorda ajutiseks. Teisalt oli 2010. kalendriaasta tootmiskohustusega seotud eritoetusmeetmete (artikkel 68) maksete tegemise esimene aasta. Kõnealuse meetmega seotud varasemate kogemuste puudumisest tingitult liigituvad kõnealuse eelarverea praeguse profiili kohased kulutused lineaarselt kuni juuni lõpuni, kusjuures liikmesriigid on ajavahemikul novembrist jaanuarini teinud rohkem kui 45 % maksetest, mis on ette nähtud 2011. eelarveaastaks. See ei tähenda aga ohtu eelarveassigneeringute olemasolule, kuna assigneeringud põhinevad eritoetusmeetmeid käsitlevate õigusaktidega kehtestatud rahalistel ülemmääradel. 4.3. Põllumajanduskulude audit 4.3.1. Eelmiste aastate raamatupidamisarvestuste kontrollimine ja heakskiitmine (+74,8 miljonit eurot) Eelarve praegune ületäitmine võrreldes 31. jaanuari 2011 vastava näitajaga on tingitud raamatupidamisarvestuse juba teostatud korrigeerimistest. Tuleks siiski märkida, et kooskõlas seadusandliku ajalise raamistikuga ei ole seni veel vastu võetud kõiki käesolevaks eelarveaastaks kavandatud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuseid. Tuleks märkida, et komisjon tegi oma 2011. aasta kirjalikus muutmisettepanekus ettepaneku teha korrektsioone mahus –72,0 miljonit eurot. 2011. eelarvesse lisatud lõplik summa oli –272,0 miljonit eurot. Praegu on komisjon arvamusel, et raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsustest ning liikmesriikide poolt toetuste maksetähtaegade eiramisest tulenevad eeldatavad korrektsioonid ei ole piisavad, et katta erakorraline summa –200,0 miljonit eurot. Komisjonil oleks vaja positiivsete eelarveassigneeringutega katta negatiivsetest eelarveassigneeringutest tingitud oluline puudujääk selleks, et sulgeda see eelarvepunkt 2011. aastal. 4.4. Poliitikavaldkond 17 4.4.1. Toidu- ja söödaohutus, loomade tervishoid, loomakaitse ja taimetervis (+110,1 miljonit eurot) Komisjoni vastutavad talitused on kõnealuse eelarvepunkti näitaja arvutanud eelarveliste kohustuste kavandamise alusel. Sellest nähtub siiski, et kõnealuse valdkonna tööprogrammide koostamine ja vastuvõtmine oli 2011. aastal kiirem kui algselt ette nähtud, mille tulemusel kiirenes eelarveliste kohustuste täitmine. Praegu leiab komisjon, et assigneeringud on piisavad eeldatavate kulude katmiseks. 5. EAGFi sihtotstarbeliste tulude haldamine 2. lisas esitatud tabelist nähtub, et 31. jaanuari 2011. aasta seisuga oli sihtotstarbelist tulu laekunud 1 219,4 miljonit eurot. Täpsemalt: – vastavuse kontrolli otsuste kohastest tagasinõuetest laekus 236,1 miljonit eurot ja eelarveaasta lõpuks oodatakse sellele lisa; – eeskirjade eiramise eest nõuti sisse ligikaudu 57,8 miljonit eurot ja eelarveaasta lõpuks oodatakse ka sellele lisa ning – praegu on laekunud enamus piimamaksust, mille ligikaudne suurus 20,4 miljonit eurot ületab veidi esialgselt prognoositud summat 19,0 miljoni eurot; – esialgselt prognoositud 540,0 miljoni euro asemel kanti 2010. aastast 2011. aastasse tegelikult üle 905,1 miljonit eurot sihtotstarbelisi tulusid. Seega on EAGFi kulude katmiseks olemasolevate sihtotstarbeliste tulude kogusumma 31. jaanuari 2011. aasta seisuga 1 219,4 miljonit eurot. Komisjoni praeguse hinnangu kohaselt on laekumata sihtotstarbeline tulu 392,7 miljonit eurot (2011. aasta eelarve hinnanguliselt laekuv sihtotstarbeline tulu on 707,0 miljonit eurot, millest 314,3 miljonit eurot on laekunud). 6. Ajutistest ümberkorraldusmaksetest laekuva tulu haldamine (suhkrusektor) Alates 2009. aasta novembrist ei ole liikmesriikidelt õigusaktide kohaselt uusi ajutisi ümberkorraldusmakseid kogutud. Seega on suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondi saadaolev sihtotstarbeline tulu võrdne 2010. eelarveaastast ülekantud summaga, mis vastupidiselt esialgsetele prognoosidele on 1 044,8 miljonit eurot (mis on rohkem kui 2011. eelarves sisalduv 1 015,0 miljonit eurot, oodatust väiksemate maksete tõttu 2010. aasta lõpus). 7. Suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondi haldamine 2011. aasta jaanuari lõpu seisuga olid liikmesriigid teinud tühiseid makseid (NB! makseid oli vaid 5,7 miljonit eurot) suhkrutööstuse ümberkorraldamise, mitmekesistamise ja suhkru rafineerimisega seotud toetusteks. 8. Järeldused EAGFi 2011. aasta eelarveassigneeringute esialgne kasutamine kuni 31. jaanuarini 2011 näitab, et liikmesriikide igakuised maksed ületavad näitajal põhinevat eelarve täitmise profiili ligikaudu 34,5 miljoni euro võrra. Sihtotstarbelisest tulust on laekunud 1 219,4 miljonit eurot ning eeldatavasti peaks 2011. aastal laekuma veel 392,7 miljonit eurot. Praegu eeldab komisjon, et laekunud ja aasta jooksul laekuvat sihtotstarbelist tulu kasutatakse tootjaorganisatsioonide rakendusfondide ja ühtse otsemaksete kava rahastamiseks, nagu eeldati eelarve koostamise ajal. Tulenevalt raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega seotud korrigeerimiste suurendamisest –200,0 miljoni euro võrra kokku –272,0 miljoni euroni, jälgib komisjon eelarve täitmise arengut tähelepanelikult, et näha, kas eelarve alatäitmine eelarve teistes osades võimaldab rahastada osa kõnealustest negatiivsetest kuludest, mida ei kaeta komisjoni otsustega raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta või muude korrigeerimistega seoses toetuste maksetähtaegade mittejärgimisega asjaomaste liikmesriikide poolt. [1] Ülekantud sihtotstarbeline tulu tuleb ära kasutada esmajärjekorras, st enne eelarvepädevate institutsioonide poolt heakskiidetud assigneeringuid või eelarveaasta jooksul saadud sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikkel 10).