Uute CO2-heitenormidega aidatakse tootjatel omaks võtta innovatsiooni ja tuua turule vähesaastavaid sõidukeid. Keskkonnasõbralike sõidukite direktiiviga toetatakse riigihangete pakkumuste puhul keskkonnahoidliku liikuvuse lahendusi ning luuakse seeläbi kindel alus nõudluse stimuleerimiseks ja keskkonnahoidliku liikuvuse lahenduste laialdasemaks kasutuselevõtuks. Pakett sisaldab ka mitmesuguseid investeerimist toetavaid lahendusi alternatiivkütuste taristu üleeuroopaliseks kasutuselevõtuks ja ühiseid standardeid. Koostamisel on tarbijatele suunatud kütusehindade võrdlemist hõlbustav metoodika. Kombineeritud vedu käsitleva direktiivi läbivaatamine, millega edendatakse eri transpordiliikide (nt veoautod ja rongid) kooskasutust kaubaveos, ja bussiveoteenuste direktiivi läbivaatamine, millega stimuleeritakse kaugbussiühenduste loomist kogu Euroopas ja pakutakse alternatiive eraautode kasutamisele, aitavad samuti kaasa transpordi tekitatud heite ja teede ülekoormatuse vähendamisele. Need algatused aitavad samuti edendada ELi integreeritud tööstuspoliitikat, näiteks akusid käsitlev algatus, mis on selles kontekstis strateegiliselt eriti tähtis, kuna aitab saavutada tulevikusõidukite ja nende komponentide ELis leiutamise ja tootmise eesmärki. Nende algatuste eesmärk on kulutõhusus, tehnoloogiline neutraalsus ja sotsiaalne kaasatus.

Paketiga kehtestatakse selged, realistlikud ja täidetavad eeskirjad, et tagada võrdsed tingimused sektoris tegutsevatele osalejatele Euroopas ja suurendada nende usaldusväärsust. Lisaks nähakse paketiga ette selged sihid Pariisi kokkuleppe kohaste ELi kohustuste täitmiseks ning stimuleeritakse uute tehnoloogiate ja ärimudelitega seotud innovatsiooni, aga ka kõigi transpordiliikide tõhusamat kasutamist kaupade veoks. Lisaks aitavad paketi meetmed tagada sujuva ülemineku ning edasiste sammude parema prognoositavuse. Tarbijad on valmis kasutama keskkonnasõbralikke sõidukeid ja muid keskkonnahoidliku liikuvuse võimalusi üksnes siis, kui alternatiivkütuste infrastruktuur on kättesaadav ja neil on võimalik teha teadlikke otsuseid pakutavate kütuseliikide maksumuse ja sõiduki kogukulude kohta kogu selle kasutusea vältel. Samuti on meetmete eesmärk teha uued liikuvusteenused kättesaadavaks kõigile eurooplastele ja pakkuda uusi tulevikuväljavaateid töötajatele, kogukondadele ja autotööstuse väärtusahelas osalejatele, aga ka kõigile teistele, kelle olukord võib kõnealuse ülemineku tõttu halveneda.

Algatuse „Arenev Euroopa“ raames tehtud tänaste ettepanekutega antakse Euroopa autotööstusele ja liikuvusvaldkonnale tulevikuks valmistumiseks vajalikud vahendid, kehtestades õiged tingimused ja stiimulid, mis aitavad tagada transpordisektori ülemaailmse konkurentsivõime ning hoogustada innovatsiooni, majanduskasvu ja töökohtade loomist. Lisaks on kavandatud meetmete eesmärk tagada, et tuleviku liikuvus on keskkonnahoidlik, kättesaadav ja kõigile taskukohane, ning taastada tarbijate usaldus. Usalduse taastamine on eriti tähtis pärast seda, kui autotööstust vapustas diiselmootoriga autode tekitatud heitega seotud usalduskriis. Eeskirjad peavad olema selged ja nõuetekohaselt jõustatud. Eurooplastel peab olema transpordi valdkonnas kättesaadavaid ja taskukohaseid alternatiive fossiilkütusel töötavatele sõidukitele ning alternatiivkütuste infrastruktuuri tehtavad investeeringud peavad olema eesmärgipärased ja asjakohaselt kooskõlastatud.

Vähese heitega liikuvuse eesmärk on integreeritud ka selle valdkonna ELi peamistesse strateegiatesse, näiteks 2015. aasta veebruari energialiidu strateegiasse, mille kohaselt on üleminek energiatõhusale ja vähese CO2-heitega transpordisektorile väga oluline tegevusvaldkond. Sellele järgnesid 2016. aasta juuli vähese heitega liikuvuse strateegias ette nähtud konkreetsed meetmed, mida viiakse praegu ellu. Käesoleval aastal esitati vastuseks transpordisektoris käimasolevatele põhjalikele muutustele algatuse „Arenev Euroopa“ raames tegevuskava sotsiaalselt õiglaseks üleminekuks puhtale, konkurentsivõimelisele ja ühendatud liikuvusele kõigi jaoks. Selle juurde kuulus ka ettepanekute esimene pakett. Komisjon esitles hiljuti läbivaadatud ELi tööstuspoliitika strateegiat, mille eesmärk on toetada Euroopa tööstusvaldkondi töökohtade loomise ja jätkusuutliku majanduskasvu hoogustamisel praeguses kiiresti muutuvas ja keerulises keskkonnas.

Praegu langeb transpordisektori arvele peaaegu veerand Euroopa kasvuhoonegaaside heitkogustest. See on peamine õhukvaliteedi halvenemise põhjus linnades ja ohustab olulisel määral rahvatervist. Ainuüksi maanteetranspordi arvele langeb ligikaudu viiendik ELi heitest ja 73 protsenti transpordisektori heitest.

Samas tekitab transport suure osa kasvuhoonegaaside heitest Euroopas, olles nende näitajate poolest pärast energiasektorit teisel kohal. Lisaks põhjustab transport üha tõsisemat õhusaastet meie linnades. Kõigi prognooside kohaselt suureneb transporditegevus kogu Euroopas veelgi. Ajavahemikul 2010–2050 peaks reisijatevedu eeldatavasti kasvama ligikaudu 42 protsenti. Autovedude eeldatav kasv on 60 protsenti.. See muudab säästva liikuvussüsteemi saavutamise veelgi raskemaks.

Euroopa Liit näitab head eeskuju. Liidu roll soodustada ülemaailmset võitlust kliimamuutuste vastu on ka kesksel kohal ELi tegevuskavas, mille kohaselt „tuleb aidata luua Euroopa, mis hoiab, kaitseb ja avardab võimalusi“. Üleminek kaasaegsele ja vähese CO2-heitega majandusele on Euroopa Komisjoni peamine poliitiline prioriteet, mis kajastub ka vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika kujundamises. Eesmärk on tugevdada Euroopa võimet tulla toime kliimamuutustega ja parandada kodanike elukvaliteeti, säilitades ja laiendades samas meie tööstuse konkurentsivõimet luua töökohti, edendada jätkusuutlikku majanduskasvu ning soodustada innovatsiooni taastuvenergia tehnoloogiatesse. See tähendab maailmas liidripositsiooni saavutamist innovatsiooni, digiteerimise ja CO2-heite vähendamise valdkonnas. Sellised suundumused võivad olla ka häirivad, sest kuigi luuakse uusi töökohti, võivad senised kaduda, ning vaja on uusi oskusi ja ümberõpet. Üleminek vähese CO2-heitega majandusele on ELi tööstusele seega nii võimalus kui ka väljakutse.

Kliimamuutused on praegu üks inimkonna suurimaid väljakutseid. Kaalul on meie planeedi tulevik. Seda kinnitas ka rahvusvaheline üldsus Pariisis detsembris 2015, kui sõlmiti tõeliselt ajalooline kliimakokkulepe. Pariisi kliimakokkulepe näitas, et üleminek kaasaegsele ja vähese CO2-heitega ühiskonnale ei ole üksnes hädavajalik, vaid juba praegu võimalik.

Säästev liikuvus on ülemaailmne teema, mis puudutab järjest rohkem riike ja linnu kogu maailmas. See põhjustab suurt üleilmset nõudlust liikuvust toetavate keskkonnasõbralike toodete, tehnoloogiate ja ärimudelite järele, mis kujutab endast enneolematut ärivõimalust konkurentsivõimelise ELi tööstuse jaoks kõnealuses sektoris.

On väga oluline, et EL edendab transpordisektoris järgmise põlvkonna normide väljatöötamist CO2-heite vähendamiseks. See annaks turule selge signaali ning aitaks säilitada ELi juhtpositsiooni võitluses kliimamuutuste vastu, aga ka tugevdaks Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ja tagaks, et Euroopa on jätkuvalt peamine ülemaailmsete autotootmisstandardite kehtestaja. Ettepanek sõiduautode ja kaubikute uute 2020. aasta järgsete CO2-heitenormide kohta on seepärast kõnealuse paketi keskne element. Need normid aitavad liikmesriikidel saavutada 2030. aastaks püstitatud kliimaalased eesmärgid ning linnadel parandada elanike elukvaliteeti ja tervist. Sõiduautode CO2-heidet reguleeriva määruse kohaldamise tulemusena alates 2009. aastast on autode heitkogused vähenenud hinnanguliselt 65–85 protsenti. Samuti luuakse kõnealuste normidega seos Pariisi kokkuleppe rakendamise ja Euroopa ülemaailmse kaubanduse tegevuskava vahel, mis annab meie tööstusettevõtetele konkurentsieelise, võimaldades neil eksportida oma tooteid ning siseneda kasvuturgudele, kuna ülemaailmne nõudlus keskkonnasõbralike sõidukite järele kasvab. Keskkonnasõbralike sõidukite direktiivi läbivaatamine aitab suurendada täiendavat nõudlust selliste sõidukite järele ELis. Toimiv turg ja tööstusbaas on olulised ELi ekspordipotentsiaali tugevdamiseks.

Heitkoguseid aitavad oluliselt vähendada ka mitmeliigilise transpordi edendamine ja eri transpordiliikide tõhus kooskasutamine. Kombineeritud vedu käsitlevate õigusaktide läbivaatamine soodustab veoautode ja rongide, praamide või laevade kooskasutust kaubaveol, mis on konkurentsivõimelisem kui üksnes autokaubaveo kasutamine. Veoautode arvu vähendamine vähendab ka autokaubaveo põhjustatud CO2-heidet ja õhusaastet, aga ka ummikuid ja liiklusõnnetuste arvu.

Samuti aitab komisjoni ettepanek bussiveoteenuste direktiivi läbivaatamise kohta parandada kodanike liikuvust, stimuleerides bussiühenduste loomist ja pakkudes eraautode kasutamise asemel alternatiivseid võimalusi ning suurendades säästva ühistranspordi kasutamist. Sellised teenused toovad ka majanduslikku ja sotsiaalset kasu, reageerides paremini tarbijate vajadustele ning pakkudes reaalseid lahendusi madalama sissetulekuga inimestele.

Neid seadusandlikke ettepanekuid toetatakse ja tugevdatakse paketis ette nähtud eri meetmetega.

3. Euroopa, mis avardab võimalusi: kõik tarbijad on tähtsad ja ühtegi piirkonda ei jäeta kõrvale

Kodanike vabadus takistamatult liikuda kogu liidu territooriumil on Euroopa Liidu oluline saavutus. See on võimaldanud inimestel probleemideta reisida liikmesriikide vahel, olgu tegemist äri- või vaba aja veetmise reisiga. EL peab lihtsustama ja hõlbustama oma kodanike piiriülest liikumist. Transpordi kasv tulevikus jätkub, kuid see areng peab olema säästev. Igapäevased liiklusummikud ja diiselmootoriga autode heitgaasidega seonduv kriis on ilmsed märgid sellest, et maanteetranspordi valdkonnas tuleb hakata panustama tervise ja õhu kvaliteedi parandamisse. Mõnel juhul on kohalikul tasandil juba võetud poliitilisi meetmeid, et julgustada auto kasutamisest loobumist linnapiirkondades. Nende meetmete mõju tarbijate liikuvusvalikutele on juba märgata.

Pärast kahetsusväärset olukorda seoses diiselmootoriga autode heitgaasidega ja sellele järgnenud tarbijate usalduse kriisi on komisjon võtnud meetmeid, et tagada tarbijatele paremad tingimused ning taastada nende usaldus ELi lähenemisviisi. Võtame tüübikinnituseks kasutusele kindla katsesüsteemi, mis tugineb eeskirjade tõhusa järgimise tagavatele uutele katsemenetlustele. See süsteem on ka kindel alus uute CO2-heitenormide kohaldamiseks pärast 2020. aastat.

Samuti tuleb hõlbustada tarbijate juurdepääsu taskukohase hinnaga uutele ja puhtamatele liikuvuse vormidele ja tagada, et uued liikuvusega seotud teenused on kõigile kättesaadavad ja jagunevad ühtlaselt kogu liidus. Uus tehnoloogia ning innovatiivsed ja koostööl põhinevad ärimudelid muudavad meie liikuvussüsteemi säästvamaks. Samas tuleb vältida digitaalse lõhe tekkimist, mis võib põhjustada uut ebavõrdsust ja jätta mõned piirkonnad innovatsioonist saadavast kasust ilma.

Vähese heitega ja heitevabade sõidukite kasutamine Euroopa teedel ei saa reaalsuseks, kui puudub piisav alternatiivkütuste infrastruktuur. Autotööstus on teada andnud märkimisväärsetest investeeringutest, eelkõige elektrisõidukite tootmisesse. Piisava taristu olemasolu on hädavajalik, kui tarbijaid soovitakse veenda selles, et tavakütusel töötavatele sõidukitele on usaldusväärseid alternatiive. Ajavahemik 2020–2025 on Euroopas otsustava tähtsusega, sest prognooside kohaselt peaks vähese heitega ja heitevabade sõidukite osakaal aastaks 2025 olema Euroopa teedel kuni seitse protsenti. Vaja on kiiresti investeerida, et vajaliku taristu puudumine ei takistaks edasist arengut.

Praeguseks on välja töötatud alternatiivkütuste taristut käsitlev ELi raamistik, mille kohaselt vastutavad eelkõige liikmesriigid selle kasutuselevõtu eest oma territooriumil. Kuid riiklikud strateegiad ei ole tulevase nõudluse rahuldamiseks piisavalt ambitsioonikad. Lisaks sellele on oluline, et taristu ja teenused oleksid piiriüleselt koostalitlusvõimelised. Tarbijad peavad olema veendunud, et vähese heitega liikuvus tähendab probleemidevaba liikuvust. Ametiasutustel ja turuosalistel tuleb tagada taristuteenuste koostalitlusvõime.

Alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu tuleb kiirendada ja puudused kõrvaldada. . See on valdkond, kus EL saab olukorda parandada ja peab seda tegema. ELi rahaline toetus on oluline, et osaliselt katta rahastamisvajadused valdkondades, kus investeerimisel esineb turutõrkeid, näiteks üleeuroopaline transpordi põhivõrk. Sellist üldsuse toetust tuleks näha kui võimalust kaasata olulisi erainvesteeringuid, sealhulgas uute rahastamisviiside kaudu, näiteks toetuste ja laenude ühendamise teel, nagu soovitati Euroopa investeerimiskavas. Paketti kuulub tegevuskava, mille eesmärk on hoogustada investeeringuid alternatiivkütuste taristusse ning arendada välja kogu liitu hõlmav laadimispunktide ja tanklate koostalitlusvõimeline võrgustik.

Komisjon suurendab rahalist toetust, et suurendada era- ja avaliku sektori poolt alternatiivkütuste taristu rajamiseks tehtavaid investeeringuid. Sel eesmärgil eraldatakse kuni 800 miljonit eurot, mis lisandub mahukatele vahenditele, mis on juba kõnealuse valdkonna jaoks eraldatud Euroopa ühendamise rahastust ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest. Ühtekuuluvuspoliitika kaudu saab toetada alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu kõigi transpordi- ja kütuseliikide puhul, näiteks laadimisjaamade rajamist linnadesse ja väiksematesse kogukondadesse, aga ka alternatiivkütust kasutavate sõidukite, näiteks keskkonnasõbralike linnaliinibusside hankeid.

Komisjoni, liikmesriikide ja kohalikul tasandil tuleb teha tihedat koostööd ja tegevust koordineerida, et tagada puuduste kõrvaldamine ja vältida seda, et tarbijad jäävad oma keskkonnasõbralike autodega hätta. Sõidukijuhtidele tuleb pakkuda kindlust, et ELis ringi sõites saavad nad hõlpsasti igal ajal ja kõikjal oma autosid laadida. Ükski ELi piirkond ja ükski tarbija ei tohiks kõrvale jääda.

Paketiga innustatakse liikmesriike, piirkondi ja linnu suurendama keskkonnahoidliku transpordi pakkumist kodanikele. Seda soodustatakse omakorda keskkonnahoidlike sõidukite hangetele kaasaaitamisega, edendades keskkonnahoidlike sõidukite pakkumist riigihangete puhul. Linnadel on tähtis roll Pariisi kokkuleppe rakendamisel eeskätt keskkonnahoidliku liikuvuse poliitika kaudu. Veebruaris 2018 toimuval linnapeade pakti tseremoonial osaleb enam kui 700 Euroopa linnapead, et hoogustada selliste meetmete rakendamist kohalikul tasandil.

Lisaks täiendab paketti käimasolev töö tarbijatega, et nad suudaksid teha teadlikumaid valikuid sõiduki ostmisel või kasutamisel, tehes neile kättesaadavaks kõigi kütuseliikide hindade võrdlemise metoodika, et neil oleks võimalik veenduda keskkonnasäästlikumatest liikuvuslahendustest saadavas kasus. Selleks koostab komisjon koostöös liikmesriikidega Euroopa kütusehindade võrdlemise metoodika. Ta on juba teinud kättesaadavaks keskkonnasõbraliku sõidukijuhi abivahendi, mis aitab tarbijatel võrrelda erinevate tehnoloogialahenduste mõju kütusekulule ja CO2 heitkogustele.

Komisjon ja Euroopa Investeerimispank on kasutusele võtnud keskkonnahoidliku transpordi rahastamisvahendi keskkonnahoidliku transpordi rahastamiseks. Kesksel kohal on ühistransport. Rahalised vahendid on pärit Euroopa ühendamise rahastust ja/või Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist. Euroopa Regionaalarengu Fondist on eraldatud 35 miljardit eurot energiatõhusa ja vähese CO2-heitega transpordisektori toetamiseks, millest 12,4 miljardit eurot on ette nähtud keskkonnahoidliku linnatranspordi jaoks. Euroopa piirkondadevahelise koostöö (Interreg) kaudu saab tagada alternatiivkütuste taristu ühtlustatud kasutuselevõtu nii piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil. Mitmed liikmesriigid kavandavad juba alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu või keskkonnahoidliku veeremi ostu ühistranspordi jaoks (nt elektribussid). Näiteks Tšehhi Vabariigis toetatakse transpordiprogrammist (ligikaudu 30 miljonit eurot) elektrisõidukite laadimispunktide rajamist. Mitmed liikmesriigid, sealhulgas Poola, Slovakkia, Tšehhi Vabariik, Sloveenia ja Hispaania kavatsevad elektribusse osta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetusel.

4. Euroopa, mis kaitseb: ELi tööstuse konkurentsivõime suurendamine, et soodustada töökohtade loomist, majanduskasvu ja investeeringuid