Liikmesriigid peavad püüdma kiiremini rakendada vajalikke reforme, et kõrvaldada Euroopa poolaasta ja äsja avaldatud majanduskasvu analüüsi raames tuvastatud investeerimistõkked. Riigipõhistes soovitustes soovitati reforme, võttes arvesse riikide konkreetset olukorda. Need reformid on vajalikud investeeringute taseme säilitamiseks ja tõstmiseks liikmesriikides. Vaatamata mõnes liikmesriigis, eriti kriisis tugevalt kannatada saanud euroala riikides võetud meetmetele, on edusammud investeerimistõkete kõrvaldamisel olnud üldiselt ebaühtlased ja vaja oleks teha veelgi rohkem jõupingutusi. Lisaks investeerimistõkete ja kitsaskohtade kõrvaldamisele soovitab komisjon liikmesriikidel seada kõigil haldustasanditel ja kõigi rahastamisallikate jaoks sisse planeerimis- ja kooskõlastusstruktuurid. Need struktuurid võivad aidata liikmesriikide investeerimispoliitika kontekstis luua ja strateegiliselt hallata oluliste avaliku sektori projektide stabiilseid reserve, hõlbustada projektilubade andmise regulatiiv- ja haldusmenetlusi ning teha tihedat koostööd komisjoni talituste ja investeerimisnõustamise keskusega.

Lisaks sellele nähakse energialiidu, kapitaliturgude liidu, ühtse turu strateegia, digitaalse ühtse turu strateegia, ringmajanduse ja rahvusvaheliste kaubandus- ja investeerimislepingutega tehtava töö raames ette spetsiifilised meetmed, mis aitavad nende täieliku rakendamise korral kõrvaldada tõkkeid, edendada innovatsiooni ja parandada investeerimiskeskkonda. Komisjon võtab peagi vastu energiapaketi, millega soovitakse anda tõuge minna üle puhtale energiale ja soodustada energiatõhusust, et toetada ELi juhtpositsiooni taastuvenergia alal ja pakkuda energiatarbijatele õiglasi tingimusi. Paketi eesmärk on tagada olukorra prognoositavus ettevõtjate, investorite ja ühiskonna jaoks ning hõlbustada riiklike energia- ja kliimakavade kaudu riigi tasandi investeeringuid. Sarnaselt ettepanekutega vähendada nende kindlustusandjate kapitalinõudeid, kes investeerivad kvalifitseeruvatesse taristuprojektidesse, tegi komisjon 23. novembril 2016 ettepaneku alandada pankade kapitalinõudeid teatavate taristusse tehtavate investeeringute korral. 22. novembril 2016 esitas komisjon valdkondadevahelise tegevuskava idufirmade toetamiseks Euroopas ja ettepaneku võtta vastu direktiiv, millega tõhustada maksejõuetusmenetlusi ning näha ette ennetava restruktureerimise ja uue võimaluse andmise raamistikud, et kõrvaldada investeerimistõkked, mis tulenevad selliste raamistike erinevusest liikmesriikides.

Komisjon on teinud konkreetsed algatused reaalmajanduse rahastamise hõlbustamiseks. Liikmesriigid saavad näiteks kasu selgematest suunistest avaliku sektori raamatupidamisarvestuse eeskirjade rakendamise kohta, eriti avaliku ja erasektori partnerluste valdkonnas. Komisjon jälgib tähelepanelikult, millist mõju avaldab avaliku sektori raamatupidamisarvestuse eeskirjade tõlgendus avaliku ja erasektori partnerluste loomisele eri sektorites, ja võtab vajaduse korral täiendavaid meetmeid. Komisjon on andnud ka praktilisi suuniseid riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta taristu rahastamisel riiklikest vahenditest. Hiljuti käivitati katseprojektid, mille eesmärk on ELi tasandil paremini kooskõlastada strateegiliste taristuinvesteeringute projektidega seotud eri menetluste ajakavasid. Esimeses etapis käivitati need projektid Belgias ja Slovakkias. Projektidele antava hinnangute alusel kavatseb komisjon laiendada selle algatuse 2017. aastal ka teistesse liikmesriikidesse, eesmärgiga luua kõikide liikmesriikide jaoks ühine kontaktpunkt, mille raames tuleksid ühtse investeerimispoliitika meeskonnana kokku kõik pädevad komisjoni talitused, sealhulgas liikmesriikides asuvad komisjoni esindused.

Lisaks sellele näitavad EFSI-ga saadud kogemused, et fondist seni enim abi saanud liikmesriikides on paremini arenenud finantsturg ja investeeringuid soodustav ettevõtluskeskkond. Sellest võib järeldada, et need liikmesriigid on EFSI projektikavandite väljatöötamisel võrreldes teiste liikmesriikidega üldiselt tõhusamad. Lisaks saavad projektide väljatöötamist ja kaasrahastamist toetada tugevad riiklikud tugipangad.

Jätkusuutlikeks investeeringuteks on tarvis välja kujundada kindel ja prognoositav ettevõtluskeskkond. Investeerimiskava kolmanda samba raames aitavad meetmed, mis võetakse investeerimistõkete kõrvaldamiseks ELis ja liikmesriikides, parandada investeerimiskeskkonda ning tagada pikaajaline ja jätkusuutlik majanduskasv Euroopas. EL ja liikmesriigid on teinud investeerimistõkete kõrvaldamiseks jõupingutusi, aga neid tuleb veelgi tugevdada. Sellal kui komisjon jätkab oma jõupingutusi ELi üldise investeerimiskeskkonna parandamiseks, sealhulgas ühtse turu süvendamise kaudu, peaksid liikmesriigid tugevdama oma püüdlusi kõrvaldada investeerimistõkked riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil.

Investeerimiskava teise sambaga – investeerimisnõustamise keskus ja Euroopa investeerimisprojektide portaal (tekstikast nr 2) – aidatakse tagada, et investeeringud jõuavad reaalmajanduseni. Selleks on kavas luua pankade nõudmistele vastavate projektide stabiilne reserv ja suurendada läbipaistvust.

Euroopa investeerimiskava annab juba reaalseid tulemusi paljudes sektorites, kus toetatakse innovatiivseid projekte, mis aitavad luua töökohti ja tugevdada majanduskasvu kohalikes kogukondades. Kavaga püütakse lahendada ka noorte töötuse probleemi, toetades innovatiivsete, strateegiliste ja noorte ettevõtete arengut. Toetatavad projektid on äärmiselt olulised ELi majanduse konkurentsivõime tuleviku seisukohast ja neid rakendatakse sellistes strateegiliselt tähtsates valdkondades nagu VKEde toetamine, teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon, taastuvenergia, energiatõhusus ja energiavarustuskindlus, keskkond ning digi-, sotsiaal- ja transporditaristu või -teenused. Investeerimiskavaga käivitatud tervikliku strateegia eesmärk on tõsta püsivalt finantskriisi tõttu vähenenud investeeringute taset Euroopas. Kava esimese sambaga, mille eesmärk on parandada EFSI abiga ELi eelarve kasutamist üldiselt, võimendatakse avaliku sektori nappide vahendite mõju, meelitades ligi erasektori investoreid ning toetades Euroopa innovatiivseid ja strateegilise tähtsusega projekte, mis aitavad reaalselt luua uusi töökohti ja suurendada majanduskasvu.

EFSI 2.0 ettepanekus käsitletakse hindamiste käigus esile kerkinud küsimusi ja ettepanekuga tagatakse EFSI toimingute sujuv jätkumine, ilma et rahastamine katkeks. Projektiarendajatele antakse kindlus, et nad võivad projektide ettevalmistamist jätkata ka pärast seda, kui esialgne investeerimisperiood on lõppenud.

Rydgieri haigla (Poolas) Toruńi linnas saab Euroopa Investeerimispangalt EFSI raames 57 miljoni euro suuruse laenu saneerimise rahastamiseks. Projekt on osa investeerimisprogrammist, mis on suunatud Poola ja ELi õigusega ettenähtud tehniliste ja kutsestandardite täitmisele haiglates. See on Poolas esimene avaliku sektori tehing, millele antakse EFSI raames ELi eelarvetagatis. See tehing ka näide sellest, kuidas kombineerida innovatiivselt omavahel EFSI rahalised vahendid ja rahastamisvahendi vormis antav ELi toetus: lisaks EFSI laenule kasutatakse projekti rahastamiseks ELi struktuuri- ja investeerimisfonde.

Sadamatele juurdepääsu taristuprojekt (Hispaania), mis hõlmab raamlaenu andmist riiklikule fondile PAF (Port Accessibility Fund). Laenuga rahastatakse investeeringuid raudtee- ja maanteeühenduste väljaehitamisse, et tagada parem juurdepääs Hispaania riigiomandis olevatele sadamatele. Projektiga püütakse parandada üleeuroopalise transpordivõrgu ääres asuvate oluliste sadamate maismaaühendust. Need püüdlused täiendavad Euroopa Investeerimispanga (EIP) viimaste aastate suuremahulist toetust kõnealuse meresadamavõrgu väljaarendamisele.

WOW Technology (Belgia) on äriühing, mis on spetsialiseerunud spetsiifiliste masinate ja automaatseadmete tootmisele eri sektorite tarbeks, sealhulgas lennundus-, autotööstuse, biotehnoloogia, farmaatsia-, põllumajandusliku toidutööstuse, keskkonna- ja energeetikasektori jaoks. WOW Technology au ja uhkus on „Shaker Robot“, mis võimaldab toota suurel hulgal vaktsiinide valmistamiseks kasutatavaid rakukultuure. Tänu laenule, mis saadi EFSI-lt ja mida tagab Euroopa Investeerimisfond, on äriühingul kavas järgmisel viiel aastal kõvasti suureneda, kahekordistades töötajate arvu ja laienedes muudele Euroopa turgudele, näiteks Prantsusmaale, Saksamaale ja Šveitsi.

PEP-Therapy/Quadrivium (Prantsusmaa). PEP-Therapy on teadusuuringutega tegelev äriühing, mille asutasid 2014. aastal Prantsusmaa mainekates teadusasutustes töötavad teadlased. PEP-Therapy meeskond on arendanud välja meetodi valkude selliste spetsiifiliste funktsioonide blokeerimiseks, mis muudavad terved rakud vähirakkudeks. Teadlaste eesmärk on välja töötada ravi, millega erinevalt keemiaravist hävitatakse ainult vähirakud ning säilitatakse head ja terved rakud. PEP-Therapy oma projekti rahastamiseks saanud 1 miljoni euro suuruse summa Prantsuse investeerimisfondilt Quadrivium 1, kes omakorda sai 20 miljoni euro suuruse finantssüsti Euroopa Investeerimisfondilt.

Malin Corporation (Iirimaa) on üleilmselt tegutsev äriühing, kes investeerib bioteaduste valdkonnas teadus- ja arendustegevust harrastavatesse innovatiivsetesse äriühingutesse nende tegevuse algusetapis. EFSI-lt hiljuti saadud 70 miljoni euro suurune laen võimaldab äriühingul järgmise seitsme aasta jooksul oma investeeringuid Euroopa bioteaduste tööstusesse suurendada. Sellest 40 miljonit eurot on juba kasutusel, et toetada tipptasemel innovatsiooni ja uute toodete arendamist Iirimaa ja Ühendkuningriigi bioteaduste valdkonna eraettevõtjate poolt. Tänu EFSI toetusele saab Malin aidata bioteaduste valdkonna äriühingutel realiseerida oma täieliku potentsiaali ja saavutada kaubanduslikku edu.

Kontsern Creta Farms (Kreeka) püüab muuta lihatooteid tervislikumaks, lisades neisse ekstra-neitsioliiviõli. Seda tehnoloogiat kasutatakse inimtervisele kahjulike küllastunud loomsete rasvhapete eemaldamiseks ja nende asendamiseks küllastumata rasvhapetega, mis aitavad alandada nn halva kolesterooli taset. Creta Farms on praegu kõige suurem ettevõtja Kreeka vorstitoodete turul ning on juba edukalt laienenud välismaale. EFSI vahendite abil rahastab kontsern täiendavaid tehnoloogilisi lahendusi oliiviõli lisamiseks suupistetesse. See võimaldab tal võtta tööle 100 uut töötajat ja jätkata rahvusvahelist laienemist.

Euroopa investeerimiskava on osutunud tulemuslikuks, sest see on soodustanud investeeringute jätkusuutlikku kasvu eri liikmesriikides. Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) on veidi rohkem kui ühe aasta jooksul eraldanud 27 liikmesriigis 154 miljardit eurot, mis peaks kasu tooma ligikaudu 377 000 VKE-le. EFSI aitab muutustele reaalselt kaasa, toetades innovatiivseid ja strateegilise tähtsusega projekte, mis aitavad luua töökohti ja tugevdada majanduskasvu (tekstikast nr 1).

Euroopa majanduse elavnemine on habras, kuid suhteliselt püsiv ja töövõimalusterohke. SKP on praegu suurem kui enne kriisi. Töötus väheneb ja investeeringute summa on hakanud jälle kasvama. Paraku ei ole rahuloluks siiski põhjust. Mõne seni majanduse elavnemist toetanud soodsa üldtingimuse mõju hakkab vaibuma. Kriisi tagajärjed, eriti selle sotsiaalne mõju, avaliku ja erasektori kõrge võlatase ja viivislaenude osakaal on endiselt ulatuslikud.

EFSI toetuse asjakohasus ja täiendavus

Hinnangutes jõutakse järeldusele, et EFSI on olnud Euroopa investeerimisvajaduste rahuldamisel asjakohane. Sõltumatus hinnangus osutatakse püsivale investeerimislõhele ja turu vajadustele ning järeldatakse, et EFSI aitab seda lõhet vähendada, sest on suunatud vajadusele rahastada suure riskiga projekte.

Vajadus rahastada suure riskiga projekte peab tagama täiendavuse (seda määratletakse kui EIP eritegevust, st kui kõrgema riskiprofiiliga toiminguid) ning sellesse tuleb kaasata võimalikult suurel hulgal erasektori vahendeid. EIP hinnangus rõhutatakse, et ELi tagatis võimaldas EIP-l tõsta märkimisväärselt oma eritegevuse taset, nimelt ligikaudu 4 miljardilt eurolt 20 miljardile eurole aastas. Hinnangutes tuuakse esile, et tänu EFSI-le oli EIP-l võimalik laiendada oma kliendibaasi ja tootevalikut. Investeerimispank arendas välja uued allutatud tooted, mis aitasid tal oma tegevust turu vajadustele kohandada ja paremini turu vajadustele vastata.

Sõltumatus hinnangus märgitakse siiski, et hoolimata sellest, et kõik EFSI toimingud kujutasid endast EIP eritegevust, ei pidanud sidusrühmad neid mõnel juhul kommertsturul pakutavatest võrreldavatest toimingutest riskantsemaks. Samas kontekstis osutatakse EIP hinnangus vajadusele määratleda täiendavus seoses eritegevusega selgemalt, et tagada suurem järjepidevus projektide valikul ja leevendada EFSI-le tekkida võivaid maineriske. Ka sõltumatus hinnangus rõhutatakse, et täiendavuse kriteeriumi täitmine ei tohiks piirduda ainult toimingute EIP eritegevuse kategooriasse paigutamisega, ning et täiendavuse hindamine tuleks muuta läbipaistvamaks.

Mitmekordistav mõju ja erasektori investeeringute kaasamine

Sõltumatus hinnangus tehtud järelduste kohaselt on EFSI aidanud tõhusalt suurendada juurdepääsu rahastamisele ja kaasata erakapitali. Hinnangus märgitakse, et 30. juuni 2016. aasta seisuga oli portfelli mitmekordistav mõju sõlmitud tehingute puhul 14,1 (see on täielikult kooskõlas kogu EFSI investeerimisperioodiks seatud eesmärgiga, milleks on 15), ning kaasatud oli 63 % ulatuses erasektori investeeringuid (vastavat eesmärki ei ole täpsustatud). Nii EIP tehtud kui ka sõltumatus hinnangus märgitakse, et EFSI kaks komponenti (taristu- ja innovatsioonikomponent ning VKEde komponent) on arenenud eri kiirusel. Näiteks süvendas Euroopa Investeerimisfond VKEde komponendi rakendamisel kehtivate volituste kasutamist ja uued tooted võeti kasutusele alles hiljem. EIP, kes rakendas taristu- ja innovatsioonikomponenti ja kellel oli küll võimalik kasutada mõningaid olemasolevaid tooteid, vajas seevastu aega, et arendada välja uued tooted, mida iseloomustavad nii kõrgem riskiprofiil kui ka (mõnikord) suurem (väline) mitmekordistav mõju. Nende uute toodetega peaks täiendatama olemasolevaid tooteid ja need võetakse kasutusele pärast EFSI rakendamise esimese aasta möödumist.

► EFSI toetuse täiendavus ja erasektori investeeringute kaasamine EFSI 2.0 ettepanekus EFSI loomisest on möödunud üle aasta ja praeguse seisuga võib nentida, et see fond, mida on rakendanud ja kaastoetanud komisjoni strateegiline partner EIP grupp, tegutseb edukalt, et täita oma eesmärk saavutada 2018. aasta keskpaigaks vähemalt 315 miljardi euro ulatuses täiendavaid investeeringuid reaalmajandusse ja suurendada seejuures võimalikult palju erasektori panust. Turg on investeeringud kiiresti vastu võtnud eriti VKEde komponendi puhul, kus EFSI tulemused on oodatust palju paremad. See on kooskõlas VKEdest sidusrühmadelt saadud väga positiivse vastukajaga. Selleks et tagada EFSI toetuse raames VKEde rahastamiseks vajalikud piisavad vahendid, suurendati 2016. aasta juulis VKEde komponendi mahtu määruse (EL) 2015/1017 kehtivate tingimuste raames 500 miljoni euro võrra. Projektidega, mille EIP grupp on 2016. aasta novembri keskpaigaks mõlema komponendi raames EFSI toetuse saamiseks heaks kiitnud, kaasatakse 27 liikmesriigis investeeringuid kokku 154 miljardi euro ulatuses ja toetatakse umbes 377 000 VKEd. EFSI 2.0 ettepaneku oluline element on toetatavate projektide täiendavuse edasine suurendamine. Komisjoni ettepanekus EFSI 2.0 kohta rõhutatakse veelgi selgemalt, et EFSI toetust saavad projektid peavad olema suunatud mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamisele ja turulünkade kõrvaldamisele. Need nõuded peavad olema projektide rahastamiskõlblikkuse aluseks. Praeguses madalate intressimäärade ja piisava likviidsuse kontekstis võetakse EFSI täiendavuse hindamisel eriti tähtsa tegurina arvesse suuremat riskikatet (ka allutamise kaudu), avatust spetsiifilistele riskidele (nagu katsetamata tehnoloogia ja suurema riskiga vastaspooled), ning investeeringuid uutesse piiriülestesse taristutesse, mis aitavad suurendada usaldust ja üldist juurdepääsu rahastamisele, eelkõige suure riskiga tehingute rahastamisele. Võttes arvesse piiriüleste taristuprojektide ja nendega seotud teenuste tähtsust Euroopa jaoks, määratletakse need uues ettepanekus täiendavust pakkuvate projektide (teenustena). Selles valdkonnas valitseb praegu mahajäämus ja investeeringute soodustamiseks tuleb valdkonda arendama hakata. Euroopa investeerimiskava mehhanismid toimivad ning EFSI 2.0 ettepanekuga püütakse neid tugevdada, et jätkata erasektori investeeringute kaasamist Euroopa tuleviku seisukohalt tähtsatesse sektoritesse, kus esineb veel turutõrkeid või mitteoptimaalseid investeerimisolukordi. EFSI eesmärk on endiselt toetada investeeringuid, mida ei oleks saanud samal ajavahemikul või samas ulatuses ilma EFSI toetuseta teha EIP või Euroopa Investeerimisfond või mida ei oleks saadud samal ajavahemikul või samas ulatuses ilma EFSI toetuseta teha olemasolevate liidu rahastamisvahendite abil. Esialgse investeerimisperioodi eesmärk on meelitada võimalikult suurel määral ligi erasektori investeeringuid ning keskenduda toetuse andmisel eelkõige VKEdele.

EFSI toetuse geograafiline ja sektoripõhine jaotus

Kõigis kolmes hinnangus osutatakse sellele, et nii eri sektorid kui ka eri liikmesriigid on EFSI toetusega hästi kaetud: hindamise ajal sai EFSI-lt toetust juba 26 liikmesriiki kõigis toetuskõlblikes sektorites. Nii EIP tehtud kui ka sõltumatus hinnangus märgitakse siiski, et EFSI portfell on väga tugevalt suunatud teatavatele liikmesriikidele. Sõltumatus hinnangus oletatakse, et EFSI vähesem toetus Kesk- ja Ida-Euroopa riikides võib tuleneda sellest, et neil riikidel on vähem tehnilisi oskusi suurte projektide ning avaliku ja erasektori partnerluste arendamiseks, samuti sellest, et neil puuduvad kesksed planeerimis- ja kooskõlastusstruktuurid, et nende projektide maht on võrdlemisi väike ja et nende riskikapitaliturud on vähem arenenud, aga ka fondide, eelkõige EFSI ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vähesest vastastikusest täiendavusest. Hinnangus rõhutatakse projektide ettevalmistamise suutlikkuse suurendamise tähtsust EFSI geograafilise katvuse parandamise seisukohast. Sõltumatus hinnangus ja EIP tehtud hinnangus osutatakse ka EFSI toetuse keskendatust teatavatele sektoritele, aga sidusrühmad ei näinud selles olulist probleemi.

Sidusus ja vastastikune täiendavus muude liidu rahastamisallikatega

Kolmes hinnangus osutatakse EFSI ja muude liidu rahastamisallikate vahelise koostöö uute vormide arendamise suurele potentsiaalile, ent rõhutatakse ka vajadust jälgida tähelepanelikult EFSI ja mõne sellise fondi vastastikust mõju. Sõltumatu hinnangu kohaselt täiendavad EFSI, COSME ja „Horisont 2020“ Innovfin üksteist hästi, sest EFSI võimaldas neil fondidel oma vahendeid täiendada, et vastata EFSI VKEde komponendi suurele turunõudlusele. Teine konkreetne näide sellest, kuidas neid fonde tõhusalt kombineerida, sai alguse 8. novembril 2016, kui käivitati üleeuroopalised riskikapitali fondifondid: selle programmi eesmärk on lahendada eri ressursside ühendamise kaudu omakapitali puudujäägi ja riskikapitalituru killustatuse probleem Euroopas ning õhutada institutsioonilisi investoreid suunama rohkem erasektori vahendeid ELi riskikapitali varaklassi, et toetada innovatiivsete ettevõtete kasvu.

Seoses Euroopa ühendamise rahastu ja programmiga „Horisont 2020“ leitakse EIP hinnangus, et need programmid võivad EFSIga tõenäoliselt konkureerida ning et EIP eelistab mõnikord EFSI tulemuslikuma kasutuselevõtu eesmärgil EFSI tehinguid Euroopa ühendamise rahastu ja programmi „Horisont 2020“ tehingutele. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kohta märgitakse sõltumatus hinnangus, et mõne sidusrühma arvates pakuvad need fondid EFSI-le konkurentsi, eelkõige Ühtekuuluvusfondist rahastatavates riikides.

Nii EIP kui ka komisjoni hinnangus nähakse siiski tugevat täiendavuse ja sünergia potentsiaali kõigi nimetatud fondide ja EFSI vahel. Eelkõige võiks Euroopa ühendamise rahastu ja programmi „Horisont 2020“ ning samuti Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ressurssidest rahastada EFSI tehingute esimese järjekoha kahju, juhul kui on tarvis käivitada projekte ja võimalikult palju suurendada erasektori panust. Samal ajal võiks EIP EFSI toel rahastada vahefinantseerimise osa. Sel eesmärgil oli ette nähtud, et EFSI 1.0 finantseerimiseks paigutatakse Euroopa ühendamise rahastu vahenditest rahastu toetuse ossa ümber 500 miljoni eurot. EIP ja sõltumatus hinnangus leiti, et hinnata tuleb Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning EFSI toetuse kombineerimise piiranguid ja nõustamisteenuste võimalikku rolli. Lisaks EFSI ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kombineerimise suunistele esitas komisjon ka ettepaneku sellise kombineerimise hõlbustamise kohta. Komisjon kohustub jätkama tööd selle nimel, et tagada ELi eri vahendite kasutamiseks ühtlasemad tingimused.

Koostöö riiklike tugipankade ja investeerimisplatvormidega

EIP hinnangus näidatakse, et ligikaudu üht kolmandikku EFSI toimingutest kaasrahastasid riiklikud tugipangad. See on kooskõlas eri liikmesriikide lubadustega anda EFSI projektidesse või investeerimisplatvormidesse kuni 42 miljardi euro suurune panus. EIP grupp on töötanud välja ka mitmesuguseid algatusi, mis aitavad paremini vastata riiklike tugipankade vajadustele, sealhulgas omakapitali platvormi, väärtpaberistamise algatuse ja terve rea uusi finantstooteid.