Tulemusnäitajad Kontrollikoja kommentaarid Mõjunäitajad Kontrollikoja kommentaarid

Valdkonnaülene eesmärk: moderniseerimine – teadmiste, innovatsiooni ja digiteerimise edendamine ja kasutuselevõtt põllumajanduses ja maapiirkondades ÜPP strateegiakava määruse artiklis 96 on sätestatud, et liikmesriigid peavad tegema kindlaks üheksa ÜPP erieesmärgi vajadused, mis on sätestatud sama määruse artiklis 6. Valdkonnaülene eesmärk ei ole üks nendest, vaid see on artiklis 5 eraldi välja toodud. See muudab raamistiku ebavajalikult keerukaks. Kui valdkonnaülene eesmärk eraldi lisada, jäävad selle eesmärgiga seotud näitajad tulemuslikkuse kontrollimise ja heakskiitmise ning mitmeaastase tulemuslikkuse hindamisest välja. Eesmärk kattub osaliselt erieesmärgiga „suurendada konkurentsivõimet ja turule orienteeritust, pöörates muu hulgas erilist tähelepanu teadusuuringutele, tehnoloogiale ja digiüleminekule“ (artikli 6 lõike 1 punkt b). Raamistiku struktuuri lihtsustamiseks soovitame integreerida valdkonnaülese eesmärgi erieesmärkidega.

R.1. Tulemuslikkuse suurendamine teadmiste ja innovatsiooni kaudu: põllumajandustootjate osakaal, kes saavad toetust nõustamiseks, koolituseks, teadmiste vahetamiseks või töörühmades osalemiseks, et suurendada majanduslikku, keskkonna-, kliima- ja ressursitõhususe alast tulemuslikkust R.2. Nõuande- ja teadmistevahetussüsteemide sidumine: põllumajanduslike teadmiste ja innovatsioonisüsteemidega (AKIS) seotud nõustajate arv (võrreldes põllumajandustootjate koguarvuga) R.3. Põllumajanduse digiteerimine: ÜPP kaudu täppispõllumajanduse tehnoloogiale antavast toetusest kasu saavate põllumajandustootjate osakaal Praeguses sõnastuses ei mõõda näitajad R.1 ja R.3 tulemusi. Et mõõta nõustamise, koolituse, teadmiste vahetamise või töörühmades osalemise toetamise (vahetute muutuste) tulemusi, võib kasulikum olla nt näitaja selle kohta, kui paljud põllumajandustootjad on saadud nõuannetele või koolitusele tuginedes meetmeid võtnud. Kui valdkonnaülene eesmärk on erieesmärkidesse lisatud, sobiks ümbersõnastatud näitaja R.1 selle tulemusel uue/muudetud erieesmärgi raames tulemusnäitajaks. Teise võimalusena võib sellist toetust saavate põllumajandustootjate arvu kasutada väljundnäitajana sekkumise „Teadmiste vahetus ja teave“ raames. Siiski tundub, et näitajad R.1 ja R.24 kattuvad ning probleem tuleks lahendada. Näitaja R.3 oleks kasulik väljundnäitaja investeeringute jaoks. Kui liikmesriik tunnistab oma vajaduste hindamises nõustajate puudust ja võtab kasutusele sekkumised, mille eesmärk on suurendada nõustajate suhtarvu oma ÜPP strateegiakavas, võib asjakohane tulemusnäitaja olla näitajas R.2 mõõdetud põllumajandustootjate arv nõustaja kohta. Kui valdkonnaülene eesmärk on erieesmärkidesse lisatud, sobiks ümbersõnastatud näitaja R.2 selle tulemusel uue/muudetud erieesmärgiga. I.1. Teadmiste ja innovatsiooni jagamine: teadmiste jagamisele ja innovatsioonile eraldatavate vahendite osakaal ÜPP eelarvest I.1. ei ole mõjunäitaja. Arvestades, et sellega mõõdetakse rahalisi vahendeid, võib näitajat I.1 pidada sisendnäitajaks (vt joonis 6). Kui komisjon peab seda näitajat oma praeguses sõnastuses järelevalve eesmärkidel asjakohaseks, oleks kasulik selgitada, kas see viitab eraldatud ÜPP eelarve osale või teatava aja jooksul kulutatud eelarvele.

1. erieesmärk: toetada põllumajandusettevõtte elujõulisust tagavat sissetulekut ja vastupanuvõimet kogu liidus, et suurendada toiduga kindlustatust

R.4. Sissetulekutoetuse sidumine standardite ja heade tavadega: sissetulekutoetusega hõlmatud ja teatavate tingimuste täitmisega seotud kasutatava põllumajandusmaa osakaal R.5. Riskijuhtimine: ÜPP riskijuhtimisvahendeid omavate põllumajandusettevõtete osakaal R.6.. Toetuse ümberjaotamine väiksematele põllumajandusettevõtetele: keskmisest väiksema suurusega toetuskõlblikele põllumajandusettevõtetele antava lisatoetuse protsent hektari kohta (võrreldes keskmisega) R.7. Erivajadustega piirkondades asuvate põllumajandusettevõtete toetuse suurendamine: erivajadustega piirkondades antava lisatoetuse protsent hektari kohta (võrreldes keskmisega) Näitaja R.4 ja toiduga kindlustatuse parandamise eesmärk ei ole omavahel seotud. Lisaks ei mõõdeta selle näitajaga tema praeguses sõnastuses tulemusi. Nagu me oma nõuetele vastavust käsitlevas eriaruandes soovitasime, oleks kasulik mõõta nende põllumajandusettevõtete (kelle suhtes kohaldatakse kohapealset kontrolli) osakaalu, kes täidavad tingimuslikkuse nõudeid. Selline tulemusnäitaja sobiks hästi nt ühiskonna nõudmistega (artikli 6 lõike 1 punkt i) seotud erieesmärgiga. Võttes arvesse olemasolevaid riskijuhtimisvahendeid, oleks iga vahendi liigi puhul kasulik jälgida näitajat R.5. Kui näitajaga R.7 kavatsetakse mõõta ÜPP strateegiakava määruse artiklite 66–67 kohaste sekkumiste tulemusi, oleks selguse huvides parem sõnastus ühtlustada (nt pindalapõhised piirangud). I.2. Sissetulekuerinevuste vähendamine: põllumajandusliku sissetuleku muutumine võrreldes üldise majandusega I.3. Põllumajandusettevõtete sissetulekute erinevuse vähendamine: põllumajandusliku sissetuleku muutumine I.4. Põllumajandusettevõtte elujõulisust tagava sissetuleku toetamine: põllumajandusliku sissetuleku taseme muutumine sektorite kaupa (võrreldes põllumajandussektori keskmise sisetulekuga) I.5. Panustamine territoriaalsesse tasakaalu: põllumajandusliku sissetuleku muutumine looduslike piirangutega aladel (võrreldes keskmisega) Näitajates I.2, I.3, I.4 ja I.5 kasutatakse sünonüümidena mõisteid põllumajandusettevõtte sissetulek ja põllumajanduslik sissetulek. Meie arvates on põllumajandusettevõtte sissetulek asjakohasem mõiste (vt punkt 27, 28 ja 30). Oleme arvamusel, et peamise eesmärgi – toiduga kindlustatus – mille jaoks on ette nähtud suurim osa ühise põllumajanduspoliitika eelarvest (2014.–2020. aasta õigusaktid sisaldavad nt näitajat I.05, millega mõõdetakse toiduainete tarbijahinna arengut, mis on seotud elujõulise toidutootmise üldise eesmärgiga), mõjunäitajat ei ole kehtestatud. Üks võimalus ELi toiduga kindlustatust mõõta oleks hinnata iseseisvat toimetulekut. Selleks tuleks mõõta ELi põhitarbeainete ja -toiduainete tootmist võrreldes elanikkonna hinnanguliste vajadustega, mis vastavad nende toitumisvajadustele, et elada aktiivset ja tervet elu (vt punkt 33). Lisaks oleks poliitika mõju mõõtmiseks sobiv näitaja ÜPP toetuse osakaal põllumajandusettevõtte kogusissetulekust.

2. erieesmärk: suurendada konkurentsivõimet ja turule orienteeritust, pöörates muu hulgas erilist tähelepanu teadusuuringutele, tehnoloogiale ja digiüleminekule

R.8. Keskendumine raskustes olevate sektorite põllumajandusettevõtetele: põllumajandustootjate osakaal, kes saavad kasu tootmiskohustusega seotud toetusest, et suurendada konkurentsivõimet, jätkusuutlikkust või tõsta kvaliteeti R.9. Põllumajandusettevõtete kaasajastamine: ümberkorraldamiseks ja kaasajastamiseks, sh ressursitõhususe suurendamiseks antavat investeeringutoetust saavate põllumajandustootjate osakaal Näitaja R.8 ja eesmärgi vahel puudub seos, sest üldiselt tunnistatakse, et tootmiskohustusega seotud maksed võivad tekitada turumoonutusi. Näitaja R.9 ei mõõda tulemusi (vahetu muutus), vaid tähistab teatavate sekkumiste toetusesaajate osakaalu koguarvust. Selle eesmärgi saavutamiseks vajalike tulemuste mõõtmiseks tuleb veel tulemusnäitajaid välja töötada. Lisaks turule orienteerituse ja konkurentsi suurenemise peamisele eesmärgile oleks kasulik jälgida näitajat „rohkem tähelepanu teadusuuringutele, tehnoloogiale ja digiteerimisele“. I.6. Põllumajandusettevõtete tootlikkuse suurendamine: täistootlus I.7. Põllumajanduslike toiduainete kaubandus: põllumajanduslike toiduainete import ja eksport

3. erieesmärk: parandada põllumajandustootjate positsiooni väärtusahelas

R.10. Parem tarneahela korraldus: toetust saavates tootjarühmades, tootjaorganisatsioonides, kohalikel turgudel, lühikestes tarneahelates ja kvaliteedikavades osalevate põllumajandustootjate osakaal R.11. Tarnete koondamine: rakenduskava rakendavate tootjaorganisatsioonide turustatud toodangu väärtuse osakaal Näitaja R.10 ei mõõda nendes rühmades või organisatsioonides saavutatud tulemusi (vahetuid muutusi). Näitaja R.11 puhul ei ole selge, kuidas osakaalu arvutatakse, st seda, millega turustatud toodangu väärtust tuleks seostada. I.8. Põllumajandustootjate positsiooni parandamine toidutarneahelas: toidutarneahela esmatootjate saadav lisandväärtus

4. erieesmärk: panustada kliimamuutuste leevendamisse ja nendega kohanemisse ning säästvasse energiasse

R.12. Kliimamuutustega kohanemine: kliimamuutustega parema kohanemise kohustustega hõlmatud põllumajandusmaa osakaal R.13. Heitkoguste vähendamine loomakasvatussektoris: kasvuhoonegaaside heitkoguste ja või ammoniaagi vähendamise, sh sõnnikukäitlemisega seotud kohustustega loomühikute osakaal R.14. Süsiniku säilitamine mullas ja biomassis: heitkoguste vähendamise ning süsiniku sidumisvõime säilitamise ja/või suurendamise kohustustega hõlmatud põllumajandusmaa osakaal (püsirohumaa, põllumajandusmaa turbarabas, mets jne) R.15. Roheline energia põllumajandus- ja metsandussektoris: investeeringud taastuvenergia, sh biopõhise energia tootmisvõimsusesse R.16. Energiatõhususe suurendamine: energiasääst põllumajanduses R.17. Metsastatud maa: metsastamise ja metsamaa loomise, sh agrometsanduse toetust saav ala Me teadvustame, et kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise meetmetega seotud tulemusi on raske mõõta ning et vahetuid muutusi ei ole sageli märgata. Kui aga sellele vaatamata lugeda näitajad R.12, R.13, R.14 ja R.17 tulemusnäitajateks, siis on võetud meetmete eeldatavate tulemuste toetamiseks vaja teaduslikke tõendeid. Lisaks on igal hektaril neis näitajates võrdne kaal, hoolimata asjaolust, et võetud kohustustega kliimaalane mõju on (sageli väga) erinev. Nende hektarite eristamine vastavalt sellele, kuidas nad eesmärkide saavutamisele kaasa aitavad, võib need näitajad (tõenditele põhinedes) tähenduslikumaks muuta. Seda võiks teha näiteks hindamissüsteemi abil, nagu OECD Rio markerid, mille puhul tegevus vaadatakse läbi ja märgistatakse, määrates eesmärgi toetamiseks panuse (0–100 %). Ei ole selge, kas näitajaga R.15 kavatsetakse mõõta investeeringute arvu või tootmisvõimsust. Kuigi loodav tootmisvõimsus oleks asjakohasem kui investeeringute arv, võiks teatud aja möödudes toodetud taastuvenergia olla sobivam tulemusnäitaja. Näitajas R.16 tuleks selgitada, kas eesmärk on mõõta ÜPP investeeringutest tulenevat energiasäästu ja kas mõõta tuleks aastast energiasäästu. I.9. Põllumajandusettevõtte vastupanuvõime suurendamine: indeks I.10. Panustamine kliimamuutuste leevendamisse ja nendega kohanemisse: põllumajandusest pärineva ammoniaagi heitkoguse vähendamine I.11. Süsinikdioksiidi sidumise võimendamine: suurendada mulla orgaanilise süsiniku sisaldust I.12. Säästva energia osakaalu suurendamine põllumajanduses: taastuvenergia tootmine põllumajandus- ja metsandussektoris ÜPP strateegiakava määruse artiklitega 7, 96 ja 97 seotakse ÜPP sekkumised ELi kliima- ja energiaalaste õigusaktidega. Seega peab ÜPP tulemuslikkuse raamistik näitama sektori tulemusi ELi kliima- ja energiaeesmärkide täitmisel. Kui näitaja I.9 eesmärk on mõõta vastupanuvõimet kliimamuutustele, soovitame seda täpsustada näitaja nimetuses. Sõna „vastupanuvõime“ kasutatakse 1. eesmärgi puhul, kus on erinev tähendus (majanduse vastupanuvõime), mis võib tekitada segadust. Indeksit tuleb täpsustada: meie andmetel töötab põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat praegu välja indeksit, et koos kliimameetmete peadirektoraadiga kliimamuutusi jälgida.

5. erieesmärk: edendada säästvat arengut ja selliste loodusvarade tõhusat majandamist nagu vesi, muld ja õhk

R.18. Mulla kvaliteedi parandamine: mulla majandamist toetavate halduskohustustega hõlmatud põllumajandusmaa osakaal R.19. Õhukvaliteedi parandamine: ammoniaagi heitkoguste vähendamise kohustustega hõlmatud põllumajandusmaa osakaal R.20. Vee kvaliteedi kaitse: vee kvaliteediga seotud halduskohustustega hõlmatud põllumajandusmaa osakaal R.21. Toitainete säästlik haldamine: toitainete parema haldamise kohustustega hõlmatud põllumajandusmaa osakaal R.22. Säästlik veekasutus: veevarude tasakaalu parandamise kohustustega seotud niisutatud alade osakaal R.23. Keskkonna-/kliimaalane tulemuslikkus investeeringute kaudu: keskkonnahoiu või kliimaga seotud investeeringutega seotud toetust saavate põllumajandustootjate osakaal R.24. Keskkonna-/kliimaalase tulemuslikkuse suurendamine teadmiste kaudu: keskkonna-/kliimaalase tulemuslikkusega seotud nõustamis- või koolitustoetust saavate põllumajandustootjate osakaal Me teadvustame, et keskkonnaeesmärkidega seotud tulemusi on raske mõõta ning et vahetuid muutusi ei ole sageli märgata. Kui aga sellele vaatamata lugeda näitajad R.18, R.19, R.20, R.21 ja R.22 tulemusnäitajateks, siis on võetud meetmete eeldatavate tulemuste toetamiseks vaja teaduslikke tõendeid. Lisaks on maatükkidel neis näitajates võrdne kaal, hoolimata asjaolust, et võetud kohustuste keskkonnaväärtus on (sageli väga) erinev. Need oleksid kasulikumad, kui eristada erinevaid kohustusi (vt eespool kommentaar näitaja R.12 kohta). Näitaja R.23 puhul vajatakse samuti teaduslikke tõendeid/uuringuid, mis kinnitaksid, et investeering aitab keskkonnaeesmärke saavutada. Näitaja R.24 oleks rohkem tulemustele suunatud, kui mõõdetaks meetmeid, mis võeti saadud nõuande/koolituse tulemusel. Topeltarvestuse vältimiseks tuleb näitajates R.23 ja R.24 täpsustada, et põllumajandustootjaid võib arvesse võtta ainult üks kord mitmeaastase finantsraamistiku perioodi jooksul. I.13. Mulla erosiooni vähendamine: mõõduka ja tugeva mulla erosiooniga maa protsent põllumajandusmaast I.14. Õhukvaliteedi parandamine: põllumajandusest pärineva ammoniaagi heitkoguse vähendamine I.15. Veekvaliteedi parandamine: toitainete üldine tasakaal põllumajandusmaal I.16. Toitainete lekke vähendamine: nitraadid põhjavees – põhjaveepunktide protsent, mille nitraadisisaldus ületab 50 mg/l, vastavalt nitraadidirektiivile I.17. Veeressurssidele avaldatava surve vähendamine: veekasutuse indeks pluss (WEI+) Mõjunäitajad näivad asjakohased, kuid neid tuleb täpsustada. I.14.„Vähendamine“ oleks täpsem kui „vähendada“ [eestikeelses tõlkes seda probleemi pole].

6. erieesmärk: panustada elurikkuse kaitsesse, edendada ökosüsteemi teenuseid ning säilitada elupaiku ja maastikke

R.25. Säästva metsamajandamise toetamine: metsade kaitset ja majandamist toetavate halduskohustustega seotud metsamaa osakaal R.26. Metsade ökosüsteemide kaitse: maastiku, bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide teenuseid toetavate halduskohustustega seotud metsamaa osakaal R.27. Elupaikade ja liikide säilitamine: bioloogilise mitmekesisuse säilitamist või taastamist toetavate halduskohustustega hõlmatud põllumajandusmaa osakaal R.28. Natura 2000 toetamine: kaitse, säilitamise ja taastamise kohustustega seotud Natura 2000 võrgustiku ala R.29. Maastikule iseloomulike vormide säilitamine: maastikule iseloomulike vormide (sh hekkide) haldamise kohustustega seotud põllumajandusmaa osakaal Nagu mainiti eespool kliima- ja keskkonnaalaste tulemusnäitajate kohta, nii peavad ka näitajad R.25, R.26, R.27, R.28 ja R.29 tuginema teadusuuringutel või tõendusmaterjalil, mis kinnitavad bioloogilise mitmekesisuse meetmete panust. Ei ole selge, miks on näitaja R.28 puhul tehtud ettepanek mõõta absoluutset pindala, mitte osa, nagu teistegi näitajate puhul. I.18. Põllumajandusmaa linnustikupopulatsioonide suurendamine: põllumajandusmaa linnustiku indeks I.19. Bioloogilise mitmekesisuse tõhusam kaitse: selliste liidu tähtsusega liikide ja elupaikade protsent põllumajandussektoris, mille arvukus/ulatus on stabiilne või suurenev I.20. Ökosüsteemi teenuste osutamise edendamine: maastikuelemente sisaldava kasutatava põllumajandusmaa osakaal

7. erieesmärk: olla atraktiivne noorte põllumajandustootjate jaoks ja soodustada ettevõtluse arengut maapiirkondades

R.30. Põlvkondade vahetus: ÜPP toetuse abil põllumajandusettevõtet asutavate noorte põllumajandustootjate arv Näitajad R.30 ja I.21 keskenduvad noorte ja uute põllumajandustootjate arvule, mitte põlvkonnavahetuse määrale noorte/uute ja vanade põllumajandustootjate vahel või noorte/uute ja põllumajandustootjate koguarvule. Selliste suhtarvude mõõtmine oleks poliitika tulemuslikkuse hindamisel kasulikum näitaja. Meie arvates tuleks neis näitajates võtta arvesse ainult neid noori põllumajandustootjaid, kes on edukalt läbinud tegevuse alustamise etapi (näiteks rakendanud edukalt äriplaani). I.21. Atraktiivsuse suurendamine noorte põllumajandustootjate jaoks: uute põllumajandustootjate arv Vt kommentaarid tulemusnäitaja R.30 kohta.

8. erieesmärk: Edendada tööhõivet, majanduskasvu, sotsiaalset kaasatust ja maapiirkondade arengut, sealhulgas biomajandust ja säästvat metsamajandust

R.31. Majanduskasv ja töökohad maapiirkondades: uued töökohad toetatud projektides R.32. Maapiirkondade biomajanduse arendamine: toetuse abil loodud biomajandusettevõtete arv R.33. Maapiirkondade majanduse digiteerimine: toetust saanud arukate külade strateegiaga hõlmatud maaelanikkond R.34. Euroopa maapiirkondade ühendamine: ÜPP toetuse kaudu teenustele ja taristule paremast juurdepääsust kasu saava maaelanikkonna osakaal R.35. Sotsiaalse kaasatuse parandamine: toetatud sotsiaalse kaasatuse projektidest kasu saavate vähemus- ja/või haavatavamatesse rühmadesse kuuluvate inimeste arv Tegelikkuse kajastamiseks peaks näitaja R.31 mõõtma projekti lõpetamise ajaks loodud tegelikku (st mitte ajutist) töökohtade arvu. Tuleb luua ühtne määratlus. Näitaja R.33 mõõdab „arukate külade strateegiate“ katvust. Kui seda kasutada tulemusnäitajana, tuleb see mõiste määruses määratleda. Kui 16. ja 45. põhjendus välja arvata, ei mainita ettepanekus praegu „aruka küla strateegiat“. Et muuta näitaja R.35 kasulikumaks, tuleks iga toetusesaaja ainult üks kord arvesse võtta (et vältida topeltarvestust, kui üksikisikud saavad kasu rohkem kui ühest sotsiaalse kaasamise projektist). I.22. Maapiirkondade töökohtadesse panustamine: tööhõivemäära muutumine peamiselt maapiirkondades I.23. Maapiirkondade majanduskasvu panustamine: muutused SKP-s elaniku kohta peamiselt maapiirkondades I.24 õiglasem ÜPP: ÜPP toetuse jaotamise parandamine I.25. Sotsiaalse kaasatuse edendamine maapiirkondades: vaesusindeksi muutumine maapiirkondades Ei ole selge, mida I.24-ga mõõta soovitakse. Seadusandja võib kaaluda võimalust arvutada ümber ainult ÜPP toetuste Gini koefitsiendi muutumine.

9. erieesmärk: parandada ELi põllumajanduse reageerimist ühiskonna toidu ja tervise valdkonna nõudlusele, siia alla kuulub nii ohutu, toitev ja säästev toit kui ka loomade heaolu.

R.36. Antibiootikumide kasutamise piiramine: antibiootikumide kasutamist piiravate toetatud meetmetega (ennetamine/vähendamine) seotud loomühikute osakaal R.37. Pestitsiidide säästlik kasutamine: pestitsiidide kasutamisega kaasnevate ohtude ja mõju vähendamiseks pestitsiidide säästva kasutamiseni viivate toetatud erimeetmetega seotud põllumajandusmaa osakaal R.38. Loomade heaolu parandamine: loomade heaolu parandamise toetatud meetmetega hõlmatud loomühikute osakaal Kui aga sellele vaatamata lugeda näitajad R.36, R.37 ja R.38 tulemusnäitajateks, siis on võetud meetmete eeldatavate tulemuste toetamiseks vaja teaduslikke tõendeid. Näitaja R.36 hõlmab meetmeid, millel on loomade heaolule kaudne mõju. Näitaja ei käsitle sekkumiste tulemusi, mis puudutavad loomade heaolu paranemist/antibiootikumide kasutamise tegelikku vähendamist. Näitaja R.38 ei mõõda tegelikke tulemusi. Loomade heaolu parandamise meetmetega hõlmatud loomühikute osakaal ei näita loomade heaolu muutumist. Ei ole selge, kas see näitaja on seotud väljundnäitajaga O.16, st kas seda näitajat saab näitaja R.38 arvutamisel aluseks võtta. On oht, et selle näitaja all kajastatakse muude kui loomade heaoluga seotud eesmärkide (tervishoid, bioturvalisus) sekkumisi ning esitatakse eksitav ülevaade loomade heaolu meetmete ulatusest. I.26. Antibiootikumide kasutamise piiramine: müük/kasutamine toiduloomade hulgas I.27. Pestitsiidide säästlik kasutamine: Pestitsiididega seotud riskide ja mõju vähendamine (direktiiv pestitsiidide säästva kasutamise kohta) I.28. Tarbijanõudluse rahuldamine kvaliteetse toidu järele: toodangu väärtus vastavalt ELi kvaliteedikavadele (sh orgaaniline toodang) Loomade heaolu mõjunäitajat ei ole kehtestatud. Ei ole selge, kas näitaja I.26 peaks hindama antibiootikumide müüki või kasutamist. Toit on samuti väga lai mõiste. Näitaja oleks kasulikum, kui oleks võimalik mõõta näiteks ilma antibiootikumideta toodetud toidu osakaalu aja jooksul. Ei ole selge, mida näitajaga I.27 mõõta soovitakse. Kui selle eesmärk on pestitsiidide kasutamise vähendamine, tuleks näitaja ümber sõnastada. Pestitsiidide riskide ja mõju vähendamise hindamist ei saa hinnata. Näitaja I.28 käsitleb ainult toodangu väärtust ega seosta seda ühegi teise teguriga. See muudab näitaja tundlikuks välismõjule, nagu hinnamuutused. Selle mõõtmine protsendina kogutoodangust võib olla kasulikum näitaja.