EUROOPA KOMISJON Brüssel,11.10.2022 COM(2022) 730 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE ELi kaubanduslepingute rakendamise ja täitmise tagamise kohta











































































{SWD(2022) 730 final}



SISUKORD I. Sissejuhatus I.1. Aruanne I.2. Mitmepoolsetest ja kahepoolsetest lepingutest tulenevate rahvusvaheliste kaubanduskohustuste rakendamine ja täitmise tagamine – peamised arengusuunad II. Kõigi ELi kaubanduslepingute pakutavate võimaluste ärakasutamine II.1. Kauplemine sooduskaubanduspartneritega – peamised arengusuunad 2021. aastal II.2. ELi kaubanduslepingute rakendamise edendamine Aasias, Ameerikas, ELi naabruskonna riikides ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikides III. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate abistamine oma koha leidmisel maailmakaubanduses IV. Tõketega tegelemine ja lahenduste otsimine IV.1. Kaubandustõkked ja nende kaotamine IV.2. Ühtne kontaktpunkt kaebuste esitamiseks V. Kahepoolne ja mitmepoolne kaubanduskohustuste täitmise tagamine – vaidluste lahendamine V.1. Vaidluste lahendamise mehhanismide kasutamine V.2. Vahekohtunike ja ekspertide reservi uuendamine ELi lepingute alusel peetavate vaidluste jaoks



I.Sissejuhatus

I.1. Aruanne See aruanne on komisjoni teine konsolideeritud aastaaruanne kaubanduse valdkonnas kasutatavate rakendamise ja täitmise tagamise meetmete kohta. Selles antakse ülevaade peamistest meetmetest, mis võeti 2021. aastal ja 2022. aasta esimeses kvartalis komisjoni kaubandusvaldkonna juhtiva järelevalveametniku juhtimisel selleks, et tagada ELi kaubanduslepingute ja -kokkulepete tulemuslik rakendamine ja täitmine. Aruandes käsitletakse meetmeid neljas prioriteetses valdkonnas: 1.ELi kaubanduslepingute pakutavate kõikide võimaluste ärakasutamine (II jagu); 2.väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate abistamine oma koha leidmisel maailmakaubanduses (III jagu); 3.kaubandustõkete kaotamine ja probleemide lahendamine väljaspool ametlikke vaidlusi (IV jagu) ning 4.kahepoolsete või mitmepoolsete vaidluse lahendamise mehhanismide kasutamine ELi õiguste maksmapanekuks (V jagu). Aruandele lisatud komisjoni talituste töödokument sisaldab aruande jagu II.2 täiendavat lisateavet ELi 38 peamise kaubanduslepingu kohta, sealhulgas esimest korda riigipõhist teabelehte, mis käsitleb ELi ja Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostöölepingut. Lisaks on komisjoni talituste töödokumendis esitatud teave, mis täiendab aruande jagu IV.1, nimelt loetelu 2021. aastal registreeritud uutest tõketest ja 2021. aastal täielikult või osaliselt kaotatud tõketest. Komisjoni veebisaidil on käesolevat aruannet täiendav teave selle kohta, kuidas arenes 2021. aastal ELi kauplemine sooduskaubanduspartneritega, kuidas ELi eksportijad ja importijad kasutasid sooduskaubanduspartnerite puhul tariifisoodustusi nii ELis tervikuna kui ka liikmesriikide lõikes ning millised olid tariifikvootide kasutamise määrad. Kuigi käesolevas aruandes keskendutakse kaubanduslepingute rakendamisele ja täitmise tagamisele, tuleks seda vaadelda laiemas kontekstis, võttes arvesse ka sellist täitmise tagamise alast tegevust, mille kohta komisjon annab aru eraldi: ·kaubanduse kaitsemeetmete (dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste meetmete ning muude kaitsemeetmete) kasutamist eesmärgiga kaitsta ELi huve ebaausate tavade eest kajastatakse komisjoni iga-aastases kaubanduse kaitsemeetmete aruandes; ·meetmeid võitluseks võltsitud kaupade ja muul viisil ELi ettevõtjate intellektuaalomandi õiguste rikkumise vastu kajastatakse komisjoni võltsimis- ja piraatlusjuhtumite jälgimise nimekirjas ning intellektuaalomandi õigusi käsitlevas aruandes, mis avaldatakse vaheldumisi iga kahe aasta tagant; ·välismaiste otseinvesteeringute taustauuringuid ja kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi kontrollimist, milles seisneb julgeoleku tagamiseks tehtav ELi strateegiline kaubandus- ja investeerimiskontroll, käsitletakse komisjoni iga-aastases aruandes välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute kohta ning ekspordikontrolli määruse kohta;

·ELi üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamist eesmärgiga anda abikõlblikele arengumaadele konkreetne stiimul püüelda kestliku arengu ja hea valitsemistava poole käsitletakse komisjoni aruandes üldiste tariifsete soodustuste kava kohta. I.2. Mitmepoolsetest ja kahepoolsetest lepingutest tulenevate rahvusvaheliste kaubanduskohustuste rakendamine ja täitmise tagamine – peamised arengusuunad Käesolev teine aruanne kinnitab komisjoni kindlat otsust tagada, et ettevõtjad, töötajad ja sidusrühmad kõikjal ELis saavad rahvusvahelisest kaubandusest täit kasu, ent samuti, et ELi kaubanduspartnerid kogu maailmas täidavad oma mitmepoolsel või kahepoolsel tasandil võetud kohustusi. 2022. aasta juunis Genfis toimunud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) ministrite konverentsi hea tulemus, nimelt võetud kohustus WTOd, sealhulgas selle vaidluste lahendamise mehhanismi reformida, näitab WTO olulisust. WTO on taustaks ELi kaubanduspartnerlustele üle kogu maailma, ELi lepingute täitmise tagamise tegevuskava nurgakivi mõne ELi suurima kaubanduspartneri puhul ja kaitsemehhanism mõne teise partneri puhul, kellega EL on sõlminud kahepoolse kaubanduslepingu. ELil oli 2021. aastal 42 sooduskaubanduslepingut 74 partneriga. See lepingute võrgustik mängis kogu aruandeperioodil (2021. aastal ja 2022. aasta esimeses kvartalis) tähtsat rolli, kuna ettevõtjad ELis ja kogu maailmas olid toibumas COVID-19 pandeemia järelmõjudest. Paraku sõltub lepingute mõju lepingute ja rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade nõuetekohasest rakendamisest ja täitmise tagamisest. Koroonaviiruse põhjustatud häired mõjutasid kaubavooge, avaldasid järelmõju elukallidusele ja raskendasid igas suuruses ettevõtjate jaoks tegutsemist välisturgudel. Nagu on näha käesolevast aruandest, jätkasid teatavad partnerid sulgumist endasse, kehtestades diskrimineerivad kaubanduspiirangud, et anda eelis kohalikule toodangule ja kohalikule tööstusele. EL on olnud valmis selliste takistuste ilmnemisel tegutsema. 2022. aasta esimestel kuudel aset leidnud sündmused – Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu – on kaubanduslepingute rolli veelgi teravamalt esile toonud. Tekkinud häired turgudel ja tarneahelates, mis on tingitud sellest, et riigid võtavad reageerimiseks meetmeid, vaid kinnitavad, kui tähtsad on avatud kaubandus, jagatud väärtused ja alternatiivide leidmine, et säilitada kaubavood ELi ja EList välja. Olukorras, kus energiahinnad tõusevad ja toorainet, sealhulgas põllumajandustooteid, napib, on ELi kaubanduslepingute võrgustik suur väärtus, et hoida turud avatud ja aidata ettevõtjatel mitmekesistada oma tarneahelaid. Aruandeperioodil leidis aset veel kaks olulist muudatust. ·Esiteks, pärast ELi ja Ühendkuningriigi vahel sõlmitud väljaastumislepinguga ette nähtud üleminekuperioodi lõppu ning ELi ja Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostöölepingu ajutise kohaldamise lõppu 1. jaanuaril 2021 sai Ühendkuningriigist ELi juhtiv sooduskaubanduspartner ning sooduskaubanduspartneritega kauplemise osakaal ELi kaubanduses suurenes 2020. aasta 32 %-lt 44 %-le. See mõjutas ka ELi kaubandusbilansi ülejääki kaubavahetuses sooduskaubanduspartneritega, mis kasvas 124 miljardilt eurolt 2020. aastal (mil kaubanduse maht oli COVID-19 pandeemia tõttu küll oluliselt väiksem) 208 miljardile eurole 2021. aastal. ELi ja Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostööleping on sui generis leping, millega kaasnevad väga spetsiifilised probleemid, kuna Ühendkuningriigist, kes liikmesriigina omas täielikku juurdepääsu siseturule, on saanud kolmandast riigist partner. Komisjon avaldas 24. märtsil 2022 eraldi aruande ELi ja Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostöölepingu rakendamise kohta 2021. aastal. 2021. aastal oli rakendamisel tähelepanu keskmes ettevõtjate toetamine sel üleminekul, mille raames muu hulgas selgitati Ühendkuningriigi õigusnormide ja süsteemide teatavaid aspekte, tegeledes samal ajal kaubandustõketega, mis võivad kahjustada ELi sidusrühmi. ·Teiseks, 2021. aastal paranesid märkimisväärselt Atlandi-ülesed suhted Ameerika Ühendriikidega: leiti lahendus mitmele pikaajalisele olulisele vaidlusele ning tänu kaubandus- ja tehnoloogianõukogule saavutati uus dünaamika koostöös. EL jätkas aruandeperioodil oma rakendamise ja täitmise tagamise tegevuskava jõulist elluviimist neljas peamises valdkonnas ja tema tegevus kandis vilja, nagu on näha järgmistest näidetest. Esiteks suurendas komisjon veelgi jõupingutusi, et hõlbustada kaubanduslepingutest tulenevate konkreetsete eeliste kasutamist, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) seas, tegeledes samal ajal turulepääsu ja kestlikkusega seotud küsimustega: ·komisjoni portaali Access2Markets, mis hõlmab 135 eksporditurgu ja kõiki ELi riike ning mida on külastanud üle kolme miljoni kasutaja (72 % neist EList), lisati uut sisu ELi teenustekaubanduse ja hangete kohta; täiustati portaali päritolureeglite enesehindamisvahendit (ROSA); ·2021. aastal kaotati täielikult või osaliselt 39 olemasolevat kaubandustõket (kuus tõket rohkem kui 2020. aastal), enamasti tänu ELi koostööle asjaomase 24 kaubanduspartneriga; lisaks oli ELi eksport kolmandatesse riikidesse 2021. aastal 7,2 miljardit eurot suurem tänu tööle, mida oli tehtud tõkete kaotamiseks viie aasta jooksul ajavahemikus 2015–2020; ELi sidusrühmad hakkasid kasutama ühtset kontaktpunkti ning võtsid 2021. aastal ja 2022. aasta esimesel neljal kuul sellega ühendust rohkem kui 60 korral ning esitasid 46 kaebust turulepääsuga seotud probleemide kohta; ·mis puudutab kaht juhtumit, millele juhiti tähelepanu 2021. aasta aruandes ELi kaubandustõkete määruse alusel, siis Mehhiko lahendas edukalt tekiilaekspordiga seotud probleemid (komisjon lõpetas oma uurimise 4. veebruaril 2022) ja Saudi Araabia on üsna pea lahendamas keraamiliste plaatidega seotud probleemid.

Teiseks jätkas komisjon seniste juhtumitega tegelemist ja algatas uusi juhtumeid lepingute õigusliku täitmise tagamiseks WTOs ja oma kahepoolsete lepingute alusel: ·2022. aasta 30. aprilli seisuga oli 1995. aastast saati algatatud 612 WTO vaidlusest 110 vaidlust algatanud EL. Komisjon jätkas pooleliolevate juhtumitega tegelemist ja oma seisukohtade kaitsmist, kuid algatas 2022. aasta alguses ka neli uut juhtumit: kaks Hiina, ühe Egiptuse ja ühe Ühendkuningriigi suhtes. Neist viimane oli seotud tuuleenergia sektoriga: juba 1. juulil, st vähem kui neli kuud pärast seda, kui EL oli taotlenud WTO konsultatsioone, leppisid pooled kokku edasistes sammudes, et lahendada ELi mure diskrimineerimise pärast Ühendkuningriigi hinnavahelepingute kavas, mis on Ühendkuningriigi peamine mehhanism vähese CO2 heitega elektri tootmise toetamiseks. ·2022. aasta 30. aprilli seisuga olid umbes pooled vaidlustest, mis olid algatatud WTOs alates mitmepoolse vahekokkuleppe rakendamise algusest, toimunud mitmepoolse vahekokkuleppe osaliste vahel, samal ajal kui Türgiga oli EL sõlminud kahe juhtumi jaoks eraldi vahekokkuleppe, et käsitleda võimalikke edasikaebusi (lisateavet vt V jaost). ·EL jätkas kahepoolsete vaidluste lahendamise mehhanismide kasutamist, et lahendada probleemid Lõuna-Korea, Lõuna-Aafrika tolliliidu ja Alžeeriaga, samal ajal kui Ukraina suhtes tehtud otsuse täitmisele pööramine peatati seoses poliitiliste sündmustega. Kolmandaks, et täiendada olemasolevaid vahendeid ja tulla toime praeguste üleilmsete probleemidega mitmes valdkonnas, eelkõige toetada rohepööret ja kestlikku üleminekut, tehti järgmist: ·komisjon viis lõpule oma 15 punktist koosneva kaubanduse ja kestliku arengu tegevuskava kiirendatud korras läbivaatamise, mille raames vaadeldi muu hulgas rakendamise ja täitmise tagamisega seotud aspekte, ning avaldas 22. juunil 2022 teatise „Kaubanduspartnerluste jõud: ühiselt rohelise ja õiglase majanduskasvuni“; ·tehti edusamme seoses komisjoni ettepanekuga uuendada üldiste tariifsete soodustuste kava: praegu arutatakse komisjoni 22. septembri 2021. aasta ettepanekul põhinevat uut üldiste tariifsete soodustuste kava määrust Euroopa Parlamendi ja nõukoguga, et võtta 2022. aasta viimases kvartalis parlamendis ja nõukogus vastu määruse lõplik tekst. Neljandaks on komisjon edendanud ka tööd muude oluliste uute ELi õigusaktidega, mis on praegu arutamisel Euroopa Parlamendis ja nõukogus või just vastu võetud, et tagada võrdsed tingimused ning kaitsta ELi ja selle liikmesriike majandusliku survestamise eest: ·Nõukogu ja Euroopa Parlament saavutasid 14. märtsil 2022 poliitilise kokkuleppe kõigis seni lahendamata küsimustes, mis olid seotud komisjoni ettepanekuga võtta vastu rahvusvaheliste hangete instrument. Selle määruse alusel saab EL lõpuks piirata sellistest riikidest pärit tarnijate juurdepääsu ELi riigihanketurgudele, kes ei võimalda sarnast juurdepääsu oma riigihangetele. Need piirangud võivad tähendada asjaomasest riigist pärit pakkumuste hindamise viisi kohandamist või kaasa tuua teatavate asjaomasest riigist pärit pakkujate kõrvalejätmise. Määrus avaldati 30. juunil ja jõustus 29. augustil 2022. ·Nõukogu ja Euroopa Parlament saavutasid 30. juunil poliitilise kokkuleppe seoses komisjoni 5. mai 2021. aasta ettepanekuga võtta vastu määrus välisriigi subsiidiumide põhjustatud siseturu moonutuste kohta, millega kaotatakse regulatiivne lünk ELi konkurentsi-, riigihanke- ja kaubanduseeskirjades. Selle määrusega saab komisjon õiguse uurida kolmanda riigi ametiasutuste antavaid rahalisi toetusi, millest saavad kasu ELis majandustegevusega (nt hangete või ühinemistega) tegelevad ettevõtjad, ja vajaduse korral tasakaalustada nende moonutavat mõju. Määrus jõustub pärast seda, kui see on nõukogus ja parlamendis ametlikult vastu võetud ja avaldatud Euroopa Liidu Teatajas. Määrus muutub vahetult kohaldatavaks kogu ELis kuus kuud pärast jõustumist. Teatamiskohustust hakatakse kohaldama üheksa kuud pärast määruse jõustumist. ·Komisjon esitas 8. detsembril 2021 ettepaneku võtta vastu survestamisvastane õigusakt, et tagada ELi ja liikmesriikide huvide kaitse majandusliku survestamise korral, nimelt juhul, kui kolmas riik survestab ELi või liikmesriiki tegema konkreetset valikut ükskõik millises nende pädevusse kuuluvas valdkonnas, rakendades kaubandust või investeeringuid mõjutavaid meetmeid. Kavandatud õigusakti põhieesmärk on heidutada kolmandaid riike kasutamast ELi või liikmesriigi puhul majanduslikku survestamist. Juhuks, kui kolmas riik sellegipoolest kasutab survestamist, on ettepanekuga ette nähtud suhtlemine kolmanda riigiga, et survestamine lõpetada, ning viimase abinõuna on ette nähtud vastumeetmed. Ettepanek sisaldab ka sätet, mis käsitleb rahvusvahelist koostööd seoses majandusliku survestamisega. Nõukogu ja Euroopa Parlament koostavad praegu kumbki oma seisukohta, et alustada institutsioonidevahelisi läbirääkimisi, mis peaksid algama 2022. aasta sügisel.

·Komisjon edendab oma rakendamise ja täitmise tagamise alast tööd tihedas partnerluses teiste ELi institutsioonidega ja ennekõike liikmesriikidega. 2022. aasta esimeses kvartalis algatas komisjon eesistujariigi Prantsusmaa toel laiema arutelu selle üle, kuidas tugevdada rakendamise ja täitmise tagamise alast koostööd liikmesriikide ja sidusrühmadega (ettevõtjad, kaubandust edendavad organisatsioonid, sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskonna rühmad, valitsusvälised organisatsioonid) nii töötades Brüsseli kaudu kui ka liikmesriikides ja kolmandates riikides kohapeal, kus ELi 58 delegatsioonis tegeleb aasta ringi kaubandusküsimustega üle 200 kaubanduse peadirektoraadi töötaja. Samuti andis komisjon korrapäraselt aru Euroopa Parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjonile, et hoida parlamendiliikmeid kursis kõige olulisemate rakendamise ja täitmise tagamisega seotud küsimustega, ning sai neilt tagasisidet. Lõpetuseks suhtles komisjon ka majandus- ja sotsiaalkomiteega, eelkõige arvesse võttes selle komitee rolli ELi 11 kaubanduslepingu alusel loodud ELi sisenõuanderühmade toetamisel.

II.Kõigi ELi kaubanduslepingute pakutavate võimaluste ärakasutamine II.1. Kauplemine sooduskaubanduspartneritega – peamised arengusuunad 2021. aastal 2021. aastal toimus 44 % ELi kaubandusest sooduskaubanduslepingute alusel ELi kaubandus 74 sooduskaubanduspartneriga ulatus 2021. aastal 1,891 miljardi euroni, moodustades 44 % ELi väliskaubandusest (muu kaubandus kui liikmesriikidevaheline kaubandus). ELi eksport sooduskaubanduspartneriks olevatesse riikidesse ulatus 2021. aastal 1,049 miljardi euroni ja import neist riikidest 841 miljardi euroni, Kui lisada kaubandus partneritega, kellega EL on pidanud läbirääkimisi, et sõlmida lepingud, mis on praegu vastuvõtmisel või ratifitseerimisel (3,4 %), suureneb sooduskaubanduse osakaal kogu ELi väliskaubanduses 47,4 %-le. Joonis 1. ELi väliskaubandus (2021) Allikas: Eurostat, Comext (2022. aasta märtsi väljavõte). Nagu on näha allpool joonisel 2, on ELi suurim sooduskaubanduspartner nüüd Ühendkuningriik, kelle arvele langes 22,8 % ELi kaubandusest 74 sooduskaubanduspartneriga. Järgnesid Šveits (14,8 %), Türgi (8,3 %), Norra (6,9 %) ja Jaapan (6,6 %). Kokku moodustas kauplemine nende viie partneriga 2021. aastal umbes 60 % ELi sooduskaubandusest. Üldiselt võttes on Ühendkuningriik Hiina ja Ameerika Ühendriikide järel ELi suuruselt kolmas kaubanduspartner, kellele järgneb neljandana Šveits. Türgi, Norra, Jaapan ja Lõuna-Korea on Venemaa järel ja India ees kuuendal kuni üheksandal kohal. Joonis 2. ELi kaubavahetus sooduskaubanduspartnerite lõikes (2021) Allikas: Eurostat, Comext (2022. aasta märtsi väljavõte). ELi kaubavahetus sooduskaubanduspartneritega (v.a Ühendkuningriik) kasvas taas jõudsamalt kui kogu ELi rahvusvaheline kaubandus Nii nagu ka ajavahemikus 2019–2020, suurenes ELi ja sooduskaubanduspartnerite vaheline kaubandus aastatel 2020–2021 rohkem (19,5 %) kui üldine kaubandus ELi ja kõigi kaubanduspartnerite vahel (17,6 %). Ühendkuningriigiga toimunud kaubandust arvesse võttes oli kasv väiksem Nagu on näha joonisel 3, suurenes ELi ja sooduskaubanduspartnerite (sh Ühendkuningriigi) vaheline kaubandus 13,3 %, st vähem kui kasvas samal ajavahemikul kaubandus ELi ja kõikide kolmandate riikide vahel (17,6 %) ning ELi ja vabakaubanduslepinguga hõlmamata partnerite vahel (21,3 %).





Joonis 3. Kaubavahetuse kasv partnerite lõikes (2020–2021) Allikas: Eurostat, Comext (2022. aasta märtsi väljavõte). Nii nagu kogu kaubavahetus, kasvas 2021. aastal ka 74 sooduskaubanduspartneriga toimuv ELi põllumajanduslike toiduainetega kauplemine, mis suurenes 4,7 % ehk mõõdukamalt kui ELi põllumajanduslike toiduainetega kauplemine kõigi kaubanduspartneritega (mis kasvas 7,2 %), ehkki ELi põllumajanduslike toiduainete eksport sooduskaubanduspartneriks olevatesse riikidesse suurenes veidi rohkem (8,2 %) kui nende toodete eksport kõikidesse kaubanduspartneriks olevatesse riikidesse (7,3 %). See areng oli tingitud peamiselt sellest, et ELi põllumajanduslike toodete import Ühendkuningriigist vähenes 2021. aastal järsult (24,5 %), kahanedes märksa enam kui muude toodete import samal ajavahemikul (12 %). Selle põhjuseks võis olla sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli kohaldamine ELis, ent samuti Ühendkuningriigi ettevõtjate raskused üleminekul ühtse turu korralt kolmanda riigina kauplemise korrale suure osa ekspordi puhul. Samal ajal suurenes 2021. aastal ELi kaubandusbilansi ülejääk kaubavahetuses sooduskaubanduspartneritega Ühendkuningriigi lisandumisega ELi sooduskaubanduspartnerite hulka suurenes ELi kaubandusbilansi ülejääk kaubavahetuses sooduskaubanduspartneritega, kasvades 124 miljardilt eurolt 2020. aastal 208 miljardile eurole 2021. aastal, ehkki kaubanduse maht oli COVID-19 pandeemia tõttu märksa väiksem. Ligikaudu 20 % sellest ülejäägist saab seostada põllumajanduslike toiduainetega. Komisjon jälgis 2021. aastal taas teatavate tööstustoodete ja põllumajanduslike toiduainete importi ELi, nagu nõutakse vastavates määrustes Spetsiaalsed järelevalvekohustused kaubavahetuses Koreaga ja Ladina-Ameerika partneritega

Komisjon jälgis, nagu nõutakse määruses (EL) nr 511/2011, Lõuna-Korea peamiste autoosade ja elektroonika importi kõige olulisematelt tarnijatelt väljastpoolt ELi. 2021. aastal suurenes 2020. aastaga võrreldes Korea sisepõlemismootorite (bensiini- ja diiselmootorid) ja osade import (+8 %), nagu ka peamiste autoosade import (+11 %). Selle kaubandusstatistika põhjal ei ole võimalik kindlaks teha seost tollimaksu tagastamise lubamise ja ELi Lõuna-Koreast pärit autode impordi kasvu vahel. Komisjon jälgis ka Colombiast, Ecuadorist ja Peruust ning Kesk-Ameerikast pärit värskete banaanide importi ELi, nagu on ette nähtud määrusega (EL) nr 19/2013 ja määrusega (EL) nr 20/2013. Impordi areng 2021. aastal oli kooskõlas varasema keskmise aastase arenguga. Komisjon jätkab turu ja liidu banaanitootjate olukorra korrapärast analüüsimist ning vajaduse korral uurib seda koos liikmesriikide ja sidusrühmadega. Teenustekaubandus kahanes, kuid EL säilitas sellegipoolest teenuste bilansi ülejäägi Teenustekaubanduse valdkonnas on värskeimad, Eurostati maksebilansi statistikast saadud andmed 2020. aasta kohta. Teenustekaubandus 73 sooduskaubanduspartneriga kahanes 2020. aastal 2019. aastaga võrreldes 16,7 % ehk mõnevõrra rohkem kui kogu ELi-väline teenustekaubandus (–14,6 %).



Joonis 4. ELi teenustekaubandus sooduskaubanduspartnerite lõikes (2020) ELi teenustekaubanduses sooduskaubanduspartneritega oli kaubandusbilansi ülejääk 2020. aastal 91 miljardit eurot ehk väiksem kui 2019. aasta 106 miljardit eurot, kuid ikkagi peaaegu kolm korda suurem kui ülejääk kõikide kaubanduspartnerite arvestuses (mis kahanes 2019. aastal 50 miljardilt eurolt 2020. aastal 33 miljardile eurole). Teenuste siseriiklikku reguleerimist käsitlev mõnepoolne leping EL on olnud esirinnas läbirääkimistel, mida on peetud märgilise tähtsusega kokkuleppe sõlmimiseks, et vähendada bürokraatiat teenuste valdkonnas. 2021. aasta detsembris lõpetasid 67 WTO liiget, sealhulgas EL, edukalt läbirääkimised teenuste siseriikliku reguleerimise ühisalgatuse teemal. Läbirääkimiste tulemus lihtsustab tarbetult keerulisi eeskirju ja vähendab teenuseosutajate ees seisvaid menetluslikke takistusi. OECD sõnul aitab selle tulemuse rakendamine vähendada üleilmses teenustekaubanduses kulusid enam kui 150 miljardit USA dollarit aastas. Algatuses osalejad peaksid alustama läbirääkimiste tulemuse lisamist oma nimekirjadesse 2022. aasta lõpuks. Pärast muudetud nimekirjade jõustumist kohaldatakse siseriikliku reguleerimise kohustusi erga omnes. II.2. ELi kaubanduslepingute rakendamise edendamine Aasias, Ameerikas, ELi naabruskonna riikides ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikides Alajaos II.2 esitatakse ülevaade kolmest peamisest valdkonnast, kus komisjon teeb rakendamistööd, et tagada ELi kaubanduslepingute tulemuslikkus, koos näidetega neljast geograafilisest piirkonnast (punktid A–C), ülevaade tegevusest, mille eesmärk on parandada ELi kaubanduslepingute kaubandust ja kestlikku arengut käsitlevate sätete rakendamist (punkt D) ning teavet Colombia, Ecuadori ja Peruuga sõlmitud ELi vabakaubanduslepingu komisjonipoolse järelhindamise kohta (punkt E). A.Kaubanduslepingutega seotud teavitustegevus, millega aidatakse ettevõtjatel neid lepinguid kasutada

On tähtis aidata ettevõtjatel, kes kaaluvad rahvusvahelistumist ja võivad soovida kasutada ELi vabakaubanduslepinguid, orienteeruda uutel turgudel Enne uue kaubanduslepingu jõustumist, ent ka paaril aastal pärast selle jõustumist tuleb sidusrühmadel viia end kurssi uue kauplemise korraga. 2021. aastal tähendas see raskusi eelkõige Ühendkuningriigiga kauplevatele ELi ettevõtjatele, kes pidid harjuma ELi ja Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostöölepingust tulenevate uute kaubandussuhetega. Väga oluliseks osutus hästi suunatud ja õigeaegne teavitustegevus. ·Hõlbustamaks ELi ja Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostöölepingu kohaldamist alates 1. jaanuarist 2021, tegi komisjon kõik, mis võimalik, et aidata liikmesriikidel ja ELi ettevõtjatel uues keskkonnas orienteeruda. Komisjon: oavaldas oma veebisaidil õigeaegset ja üksikasjalikku teavet impordiformaalsusi käsitlevate sätete kohta, mida kohaldatakse ELi kauba toomisel Ühendkuningriiki; oandis ulatuslikke suuniseid sooduskohtlemise, päritolureeglite ja tolliprotseduuride kohta; otegi Ühendkuningriigiga koostööd, et vajaduse korral esitada ettevõtjatele selgitusi. Üldisemalt aitab komisjon, sealhulgas ELi rahastatavate projektide kaudu, ettevõtjatel haarata kinni võimalustest ja kasutada iga lepingu rakendamise varajases etapis ära esimesena tegutseja eelist. ·Näiteks 2021. aastal käivitati ELi projekt, et parandada ELi ettevõtjate (eelkõige VKEde) suutlikkust suurendada oma kauplemist ja investeerimist Vietnamis, andes praktilist teavet selle kohta, kuidas ELi-Vietnami vabakaubanduslepingut võimalikult hästi ära kasutada. 2022. aasta märtsis avaldati ELi VKEdele mõeldud veebipõhine juhend kaubandus- ja investeerimissuhete kohta Vietnamiga. Paraku leidub isegi nende lepingute puhul, mida on rakendatud juba mõnda aega, kasutamata võimalusi muudes valdkondades kui kaubavahetus. ELi rahastatavate projektidega püütakse aidata ettevõtjatel neid võimalusi kasutada. ·Näiteks viis komisjon 2021. aastal ellu partnerluse rahastamisvahendi projekti, mille raames koguti andmeid riigihangete kohta Tšiilis, et saada parem ettekujutus Tšiili riigihanketurust, näiteks mõõtes selle turu suurust ning kirjeldades selle turu omadusi ja tõkkeid sellele turule pääsemisel. Uuring näitas muu hulgas, et 27 liikmesriigist vaid 11 on seni osalenud Tšiili riigihanketurul, enamasti kesktasandil, ning et munitsipaalsektoris on ELi ettevõtjate osalemine väga väike. Eeskätt taristukulutused näivad olevat turg, kus ELi ettevõtjatel on lisavõimalusi. Projekti raames saadud kogemused aitavad suunata jõupingutusi, mis tehakse selleks, et parandada Euroopa ettevõtjate osalemist sellel turul. ·Partnerluse rahastamisvahendi projekti abil, mis jõudis lõpule 2021. aasta augustis ja kus keskenduti soodustuste kasutamise määradele, hindas komisjon soodustuste kasutamist EList eksportimisel Kesk-Ameerikaga sõlmitud kaubanduslepingu alusel ning tegi kindlaks valdkonnad, milles on arenguruumi ning kus tuleks tugevdada kaubanduslepingute rakendamist ja täitmise tagamist. Peale selle osaleb EL tehnilise koostöö projektides, et aidata parandada asjaomaste kaubanduslepingute alusel kaubandus- ja investeerimistingimusi ·Näiteks EL ja Mehhiko kasutasid 2021. aastal projekti, milles keskendutakse intellektuaalomandi õiguste kaitse edendamisele Ladina-Ameerikas kui vahendit, mille abil tagada tõhus intellektuaalomandi õiguste kaitse, korraldades selles valdkonnas rea üritusi (nt kohtunike sümpoosion, patentide kontrolli alane koolitus jne). 2021. aastal avaldati selle projekti raames koostöös Mehhiko tööstusomandi instituudiga uuring, mis käsitleb intellektuaalomandi majanduslikku panust Mehhikos.

·ELi rahastatava 10 miljoni eurose toetusprogrammiga, mida on ellu viidud alates 2021. aasta novembrist, toetatakse ELi-SADCi majanduspartnerluslepingu rakendamist Lõuna-Aafrikas, et suurendada Lõuna-Aafrika kaubandus- ja ettevõtlusvõimalusi, toetades majanduspartnerluslepingu täielikku rakendamist, ja edendada samal ajal piirkondlikku integratsiooni, pöörates erilist tähelepanu põllumajandustoodetele. Selles programmis on võetud eesmärgiks eeskätt i) kaotada põllumajanduse väärtusahelates taristu kvaliteedi ja tehnilise suutlikkusega seotud probleemid, mis takistavad eksporti ELi, ning ii) suurendada majanduspartnerluslepingu pakutavate võimaluste ärakasutamist ettevõtjate seas, kes alles alustavad põllumajandustoodete ja tunnustatud geograafilise päritoluga toodete eksportimist. B.ELi kaubanduslepingute alusel võetud kohustuste täitmise järelevalve Järelevalve kohapeal toimuva üle aitab komisjonil olla valmis, et paremini suunata oma rakendamismeetmeid Komisjon on jälginud – peamiselt oma ELi delegatsioonidesse kuuluvate töötajate kaudu ja mõnikord ELi rahastatavate projektide toel – arengut mitmes kaubanduspartneriks olevas riigis, et saada teavet oma rakendamistegevuse jaoks. ·Näiteks jälgis komisjon 2021. aastal tähelepanelikult Ühendkuningriigi kohustuste täitmist kogu lepingu ulatuses, pöörates erilist tähelepanu võrdsetele tingimustele ja kestlikule arengule, eeskätt silmas pidades Ühendkuningriigi subsiidiume käsitlevaid õigusnorme, keskkonnaga seotud arengut, sh keemiasektorit, Ühendkuningriigi heitkogustega kauplemise kava ja vabasadamaid. ·Komisjon jälgis tähelepanelikult ka taastuvenergia toetamise subsiidiume, mis tulenevad Ühendkuningriigi hinnavahede hüvitamise programmist, millest võib saada eeskuju Ühendkuningriigi muudele subsideerimiskavadele.Jälgimise käigus tekkinud murede tõttu algatati 2022. aasta alguses WTOs vaidlus, kus on tähelepanu keskmes selliste tegurite arvesse võtmine nagu Ühendkuningriigi sisendi osatähtsus tarnijate valimisel rakendatavates hindamiskriteeriumides (vt ka jagu V.I). Väga oluline on hoolikalt jälgida ELi kaubanduslepingute kaubandust ja kestlikku arengut käsitlevate sätete järgimist Komisjon jälgib tähelepanelikult, kas kaubanduspartnerid täidavad ELi kaubanduslepingutes sätestatud kaubanduse ja kestliku arenguga seotud kohustusi. Seda järelevalvet edendatakse kaubanduse ja kestliku arengu komiteede kaudu, keda abistavad kodanikuühiskonna kaasamiseks loodud struktuurid. 2021. aastal ja 2022. aasta esimeses kvartalis toimusid kõik kavandatud kaubanduse ja kestliku arengu komiteede kohtumised (v.a Singapuri ja Moldova oma), ehkki COVID-19 pandeemia tõttu enamasti virtuaalses vormis. Muu hulgas leidis aset äsjaloodud ELi ja Vietnami ning ELi ja Ühendkuningriigi kaubanduse ja kestliku arengu komitee esimene kohtumine. Neil kohtumistel käsitleti selliseid küsimusi nagu sunniviisiline töö, ühinemisvabadus, sotsiaaldialoog, tööalane diskrimineerimine ja muu tööalaste aluspõhimõtete rikkumine ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonide, sealhulgas töötervishoidu ja tööohutust käsitleva konventsiooni ratifitseerimine ja tulemuslik rakendamine. COVID-19 pandeemia on avaldanud töömaailmale kaugeleulatuvat mõju, olles suurendanud vaesust ning soolist, majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust, mis kinnitab vajadust tulemuslikult täita tööalaste aluspõhimõtete ja õigustega seotud kohustusi. EL ja ELi kaubanduspartnerid kontrollisid kaubanduse ja kestliku arengu komiteede kohtumistel ka mitmepoolsete keskkonnalepingute rakendamist ning arutasid, kuidas üheskoos rinda pista keskkonnaalaste katsumustega, eelkõige kliimamuutuste, ringmajanduse ja ressursitõhususe valdkonnas (nt plast, jäätmed ja jäägid), vahetades arvamusi riiklike kliima ja elurikkuse tegevuskavade kohta. EL kasutas neid kohtumisi selleks, et anda ajakohastatud teavet ELi rohelise kokkuleppe poliitikameetmete kohta (nagu piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism (CBAM), ringmajanduse tegevuskava ja metsastrateegia, sh raadamise teemaline algatus) ning propageerida neid meetmeid oma lähimate kaubanduspartnerite seas, sageli ühiselt kokku lepitud koostööalgatuste toel. Küsimusi, mis on seotud kliimamuutustega ja Pariisi kokkuleppe täitmiseks mõeldud riiklikult kindlaksmääratud panustega, käsitleti eriti üksikasjalikult muu hulgas kohtumistel, mis peeti 2021. aasta novembris Vietnami komiteega ja 2022. aasta jaanuaris Jaapani komiteega.

C.ELi kaubanduslepingutega ette nähtud institutsioonilise raamistiku kasutamine turulepääsu parandamiseks, probleemide lahendamiseks ja koostöö edendamiseks ELi kaubanduslepingutega loodud komiteed ja töörühmad on peamine jõud kohustuste rakendamise tagamisel ja kirjalike lepingute muutmisel praktilisteks eelisteks kummagi poole sidusrühmadele. Komiteed tulevad tavaliselt kokku kord aastas ja neid juhivad ühiselt poolte esindajad. Ühiste kaubanduskomiteede kohtumised toimuvad sageli ministrite/volinike tasandil ning need valmistatakse ette vastavalt olukorrale kas kõrgemate ametnike juhitavates allkomiteedes või tehnilisel tasandil. Teave tegevuskavade kohta ja aruanded avaldatakse pärast kohtumisi komisjoni veebisaidil. Komiteed ja töörühmad teevad mitmekülgset tööd ning neid kasutatakse ennetavalt, et suurendada turulepääsu, jälgida kaubanduse ja kestliku arenguga või võrdsete tingimuste tagamisega seotud kohustuste täitmist, ära hoida või kaotada kaubandustõkkeid või edendada koostööd. Samal ajal annavad need võimaluse pidada dialoogi sidusrühmade ja kodanikuühiskonnaga. Allpool on esitatud mõned näited. Institutsiooniline raamistik aitas kasutada veelgi paremini ära vabakaubanduslepingute pakutavaid võimalusi teenuste ja intellektuaalomandi õiguste valdkonnas ·2021. aasta veebruaris otsustasid EL ja Jaapan ühise kaubanduskomitee kohtumisel lisada lepingu alusel kaitstud geograafiliste tähiste loetellu 28 ELi ja 28 Jaapani geograafilist tähist. See oli teine kord, kui seda loetelu täiendati, ning praegu teevad EL ja Jaapan tööd selle nimel, et seda ka kolmandat korda täiendada. ·2022. aasta märtsis viisid Kanada ja EL laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) teenuste komitees edukalt lõpule läbirääkimised arhitekti kutsekvalifikatsiooni vastastikuse tunnustamise lepingu üle, mille tulemusel sõlmis EL läbi aegade esimese kutsekvalifikatsioonide teemalise lepingu kolmanda riigiga. Pärast lepingu jõustumist saavad lepingus sätestatud kriteeriumidele vastavad ELi ja Kanada arhitektid taotleda oma kvalifikatsiooni tunnustamist ning seega võimaluse hõlpsamini osutada teise lepingupoole territooriumil oma teenuseid. Komiteede kohtumiste vaheline korrapärane suhtlemine partnerriikidega suurendas pooltevahelist usaldust, mis aitas ära hoida tõkkeid Vabakaubanduslepingute komiteed on ka koht, kus pooled teavitavad teineteist oma tulevastest regulatiivsetest ja seadusandlikest lähenemisviisidest ja algatustest, mis annab pooltele võimaluse arutada võimalikke tõkkeid, enne kui need sätestatakse õigusaktides. Peale selle suurendab nende komiteede olemasolu vastastikust usaldust, mis võimaldab leida praktilisi lahendusi väljaspool kord aastas toimuvaid korralisi kohtumisi. Siinkohal on osutunud väga tähtsaks komisjoni ning partnerriikides asuvate ELi delegatsioonide, liikmesriikide saatkondade ja ettevõtjate sidusrühmade koostöö: ·2022. aasta märtsis õnnestus ELi delegatsiooni ja liikmesriikide vahelise koostöö kaudu ära hoida kaitsemeetmed, mille Maroko oli kavandanud valtstraadi ja sarrusevarraste impordi jaoks ning külmvaltsitud teraslehtede ja pinnatud või kaetud teraslehtede jaoks. ·2021. aastal jäi tänu ELi ja liikmesriikide kooskõlastatud jõupingutustele ning Egiptuse ametiasutuste koostööle ellu viimata plaan hakata kohaldama Egiptuses EList imporditavate autode suhtes taas tollimakse. Teabe vahetamine vabakaubanduslepingute komiteedes ja organites annab samuti võimaluse küsida selgitusi ja suurendada läbipaistvust ning anda panus avalikesse konsultatsioonidesse. ·Näiteks panustas EL 2021. aastal Vietnami avalikku konsultatsiooni ravimeid käsitlevatesse õigusaktidesse tehtavate muudatuste teemal pärast seda, kui ta oli tõstatanud tehnilisel ja poliitilisel tasandil küsimusi koormavate eeskirjade kohta, mis põhjustavad diskrimineerimist liikmesriikide reguleerivate asutuste seas.

·Pärast suhtlemist poliitilisel tasandil ning arutelusid ELi-Korea vabakaubanduslepingu alusel loodud kaubavahetuskomitees teatas Korea, et Euroopa sidusrühmad saavad uue võimaluse väljendada arvamust 2021. aasta detsembris avaldatud uute eeskirjade kohta, mis käsitlevad avameretuuleenergia turul kohaldatavaid kohaliku sisendi nõudeid. ELi kaubanduslepingute institutsiooniline raamistik aitas taas kaotada partnerriikides olemas olevaid tõkkeid Olemasolevate tõkete kaotamine on sageli keeruline, sealhulgas poliitilisest vaatenurgast, kuna valitsus või seadusandjad peavad selleks tühistama meetmed, mille nad on varem heaks kiitnud. Pealegi võivad piiravad õigusaktid isegi pärast kehtetuks tunnistamist jätkuvalt mõjutada kohalike ametiasutuste tavasid. Kõige suurema tõenäosusega õnnestub need probleemid lahendada komisjoni, ELi delegatsioonide, liikmesriikide ja sidusrühmade kooskõlastatud sekkumisega. ·Näiteks tegi Kanada 2021. aastal edusamme teatavate föderaalsel ja provintsi tasandil säilitatud, veine ja kangeid alkohoolseid jooke puudutavate diskrimineerivate meetmete kaotamisel. Peale selle – pärast aastaid kestnud läbirääkimisi – nõustus Kanada tunnustama ELi ühtlustatud sertifikaati kodulinnuliha jaoks, mis muutis kauplemise loa saanud liikmesriikidest pärit eksportijate jaoks veelgi lihtsamaks. ·Türgi lõpetas päritolutõendi nõudmise väljastpoolt ELi pärit toodete puhul ning pärast komisjoni sekkumisi 2021. aastal andsid Türgi ametiasutused Türgi importijatele lisaselgitusi. Sellest ajast saati on nõutud päritolusertifikaatide koguarv järk-järgult vähenenud ka EList pärit toodete puhul. Samuti on ELi üks peamisi nõudmisi endiselt see, et assotsieerimislepingu lisaprotokolli rakendataks mittediskrimineerivalt kõikide liikmesriikide, sealhulgas Küprose Vabariigi suhtes. ·Vietnam kiitis pärast komisjoni taotlust heaks loetelu 35 ettevõtjast, kes on huvitatud loomsete saaduste ja/või kalandustoodete eksportimisest Vietnami. Need ettevõtjad saavad nüüd alustada selle ekspordiga ilma ühegi füüsilise või dokumentide kontrollita. Vabakaubanduslepingute komiteed ja töörühmad toetasid ka pooltevahelist kahepoolset koostööd kaubandusega seotud küsimustes, mis sageli puudutasid õigusnorme ELi vabakaubanduslepingute raames tehtava koostöö edendamine on paljude komiteede töö lahutamatu osa ja 2021. aastal tõi see taas tulemusi, nagu on näha järgmistest näidetest. ·EL ja Jaapan vahetasid korrapäraselt teavet ja arutasid lahendamata küsimusi, mis olid seotud näiteks meditsiiniseadmeid käsitlevate regulatsioonidega. 2021. aastal, pärast kahepoolseid arutelusid ja koostööd asjaomase tööstusharuga, tehti Jaapanis regulatiivsed täiustused meditsiiniseadmete kasutamise elektroonilistesse juhenditesse ja tootjatega suhtlemisse, et võimaluse korral lühendada müügiloa saamiseks kuluvat aega. ·EL ja Kanada tegid regulatiivsetes küsimustes koostööd CETA regulatiivse koostöö foorumi kaudu. ELi süsteem RAPEX ja Kanada süsteem RADAR, mis on mõeldud tarbijaohutuse tagamiseks, jätkasid oma teabevahetust ning korraldasid koolitusi mõlema poole süsteemi kasutajatele, et parandada juurdepääsu andmetele ja suunatud hoiatusteadetele. Peale selle avaldasid EL ja Kanada 2021. aasta juulis ühisavalduse loomade heaolu kohta ning arutasid mitmesuguseid teemasid, mille hulka kuulusid loomade kaitse mereveo ajal ja võimalikud loomade heaolu alase märgistamise variandid. ·Komisjoni talitused ja Korea ametiasutused edendasid 2021. aastal tehnilist koostööd e-sertifikaatide väljaandmise ja tervisesertifikaatide ühtlustamise valdkonnas, et veelgi lihtsustada kauplemist mitmesuguste töödeldud põllumajanduslike toiduainetega.

Kaubanduse ja kestliku arengu komiteed võimaldasid samal ajal teha täiendavat koostööd kestlikkusega seotud küsimustes, sealhulgas mitmepoolsetel foorumitel ·EL ja Jaapan arutasid 2022. aasta jaanuaris toimunud kaubanduse ja kestliku arengu komitee kohtumisel oma koostööd mitmepoolsetel foorumitel, sealhulgas rahvusvahelise kliimamuutuste raamkonventsiooni raames (metaani ja raadamisega seotud algatuste puhul), ning nimetasid oma valmisolekut koostööks, et teha ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 27. istungjärgu poole liikudes täiendavaid edusamme. ·EL ja Kanada arutasid CETA alusel loodud kaubanduse ja kestliku arengu komitee 2022. aasta veebruaris toimunud kohtumisel koostööd kaubanduse ja tööga seotud küsimustes mitmes poliitikavaldkonnas, mille hulka kuulusid võitlus sunniviisilise töö ja lapstööjõu kasutamise vastu üleilmsetes tarnahelates. Mõlemad pooled rõhutasid, et nad toetavad ILOt ja teevad ILOga tihedat koostööd. Majanduspartnerluslepingud ELi Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna partneritega pakkusid arengukoostöö toel jätkuvalt stiimuleid reformideks Majanduspartnerluslepingutel Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega on tugev arengumõõde ja nad pakuvad stiimuleid reformideks, mida edendab veelgi arengukoostöö. Nende lepingute edukas rakendamine sõltub asjaomaste riikide sisemiste kaubanduspiirangute kaotamisest kaubandusabi andmise kaudu. ELi kaubandusabi käsitlevast 2021. aasta eduaruandest on näha, et EL koos liikmesriikidega oli 2019. aastal maailma suurim kaubandusabi andja, kelle arvele langes 38 % kogu maailmas võimaldatud kaubandusabist ehk 17,9 miljardit eurot, ning et sel aastal antud ELi kaubandusabist 96 % läks riikidele, kellel on soodustingimustel juurdepääs ELi turule. Aruanne sisaldab teavet, mis käsitleb komisjoni ja liikmesriikide antud kaubandusabi, nagu VKEde toetamine kaubanduslepingute pakutavate võimaluste kasutamisel ning kaubanduse ja kestliku arenguga seotud aspektide parandamine. ELi kaubandusabi kajastaval veebisaidil on interaktiivne kaart, kus on märgitud abi saavad riigid ja esitatud näiteid kaubandusabi projektide kohta. Nende majanduspartnerluslepingute raames on peetud ka viljakaid arutelusid kestlikkusega seotud küsimustes 2021. aastal jätkus kakao väärtusahela kestlikkuse teemaline dialoog, Ghana ja Côte d’Ivoire’iga, kus vaatlejana osaleb ka Kamerun. ·Toimus kaheksa temaatilist ümarlauda, kus vaadeldi mitmesuguseid kestlikkuse aspekte kakao väärtusahelas, nagu äraelamist võimaldav sissetulek, standardid, läbipaistvus ja jälgitavus seoses lapstööjõu kasutamise ja raadamisega, nõuetekohane hoolsus, agrometsandus, arengu- ja rahastamisabi ning tarbija vaatenurk. ·2021. aasta kõnelused kakao teemal lõpetati 2021. aasta detsembris tehnilise kokkuvõttega, milles anti ülevaade temaatilistest kohtumistest ja visandati edasised sammud (st tegevuskava ja -punktid), mis kinnitati kõrgetasemelisel poliitilisel kohtumisel 28. juunil 2022. D.Fookuses kaubandus ja kestlik areng Uues komisjoni teatises kirjeldatakse, kuidas EL suurendab veelgi kaubanduslepingute panust kestlikusse arengusse Pärast 15 punktist koosneva tegevuskava läbivaatamist ja terve aasta kestnud konsultatsioone avaldas komisjon 2022. aasta juunis teatise „Kaubanduspartnerluste jõud: ühiselt rohelise ja õiglase majanduskasvuni“. Sotsiaalpartnerid – ettevõtjate ühendustest ja ametiühingutest keskkonna- ja inimõiguste rühmitusteni – esitasid arvukaid seisukohti, esindades laia valikut majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid huve. Komisjon pidas ka ulatusliku arvamuste vahetuse Euroopa Parlamendi, liikmesriikide ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega. Saadud arvamuste ja soovituste põhjal määras komisjon kindlaks poliitilised prioriteedid ja peamised meetmed, mis üheskoos aitavad edendada keskendumist ELi kaubanduslepingute kaubanduse ja kestliku arengu sätete tõhusa rakendamise tagamisele.

Eelkõige tugevdatakse kodanikuühiskonna rolli Kaubanduse ja kestliku arengu tegevuskava läbivaatamise tulemusel tagab komisjon kaasavamad konsultatsioonid kodanikuühiskonnaga kõigis kaubanduslepingute rakendamise etappides. Komisjon tugevdab veelgi ELi sisenõuanderühmade rolli, jätkates vahendite eraldamist nende rühmade toetamiseks logistilistes küsimustes ja nende rühmade tegutsemiseks ning kutsudes sisenõuanderühmade esindajaid osalema komisjoni juhitavas liikmesriikide kaubanduse ja kestliku arengu ekspertide rühmas. Sisenõuanderühmad on nüüd tihedamalt seotud kaubanduse ja kestliku arengu komiteede kohtumiste ettevalmistamisega ning eeskätt rakendamisprioriteetide kindlaksmääramise ja nende järgimise järelevalvega. Samuti edendab ja hõlbustab komisjon ELi ja partnerriikide sisenõuanderühmade vahelist suhtlust ning suurendab selliste rühmade koosseisu läbipaistvust. Lisaks konsulteeritakse kaubanduse ja kestliku arenguga seotud ELi tehnilise abi projektide osas nende projektidega hõlmatud riikide või partnerpiirkondade ELi sisenõuanderühmadega. Samuti keskendutakse vajaduse korral jõulisemale kaubanduse ja kestliku arengu alaste kohustuste täitmise tagamisele Komisjoni uus lähenemisviis hõlmab tõhustatud täitmise tagamise mehhanismi, mida rakendatakse siis, kui koostööpõhiselt lahendust ei leita ja selle tagamiseks, et teine pool täidab oma kokkulepitud kaubanduse ja kestliku arenguga seotud kohustusi, on vaja kasutada vahekohtumenetlust (eksperdikomisjon). ELil on kavas ette näha kord, mis käsitleb täitmisetappi, st ajavahemikku, mil kaotajaks jäänud pool peab täitma vahekohtu otsuse. Selle korraga määratakse kindlaks aeg, mille jooksul kaotaja pool peab hakkama täitma oma kohustusi, mis võimaldab nii eksperdikomisjonil kui ka teisel poolel kontrollida, kas seda ka tehakse. Peale selle kavatseb EL näha ette võimaluse kohaldada kaubandussanktsioone, kui rikutakse tõsiselt ILO tööalaseid aluspõhimõtteid ja põhiõigusi või kahjustatakse oluliselt Pariisi kliimakokkuleppe eesmärki ja otstarvet. Komisjon on täiustanud ka kaubanduse ja kestliku arenguga seotud kohustuste rikkumist käsitlevate kaebuste puhul rakendatavat mehhanismi Kaubanduse ja kestliku arengu tegevuskava läbivaatamise järel kasutusele võetud uue lähenemisviisi rakendamise raames vaatas komisjon läbi oma ühtse kontaktpunkti tegevussuunised, et reageerida sidusrühmade väljendatud konkreetsetele muredele ja palvetele. ·Eelkõige tagavad läbivaadatud suunised kaubanduse ja kestliku arengu sidusrühmadele suurema läbipaistvuse ja prognoositavuse, sisaldades lisaselgitusi selle kohta, kes võib esitada kaebuse. Näiteks on neis sõnaselgelt öeldud, et kaebuse võib esitada sisenõuanderühm ning et EList pärit kaebuse esitaja võib esindada ka ELi kaubanduspartneriks olevas riigis asuva poole huve. ·Tegevussuunistega on parandatud ka kaebuste käsitlemist, eelkõige esialgse hindamise ajastamist. Samuti avaldab komisjon mittekonfidentsiaalset teavet kaubanduse ja kestliku arenguga seotud kaebuste kohta, et suurendada sidusrühmade seas teadlikkust kolmandates riikides esinevatest piirangutest, mis kajastavad turulepääsu valdkonnas rakendatavat lähenemisviisi. ·Läbivaadatud tegevussuunistega on ette nähtud ajakava, mida komisjon üldjuhul järgib kaubanduse ja kestliku arenguga seotud kaebuste käsitlemisel: 10 tööpäeva kaebuse kättesaamise kinnitamiseks, 20 tööpäeva kaebuse esialgseks hindamiseks ja 120 tööpäeva esialgse hinnangu lõplikuks muutmiseks. Komisjon jälgis aruandeperioodil ka seda, kuidas Korea täitis otsuseid, mille eksperdikomisjon oli teinud töötajate õiguste teemalises kahepoolses vaidluses Komisjon jätkas selle jälgimist, kuidas täidetakse kaubanduse ja kestliku arengu eksperdikomisjoni 20. jaanuari 2021. aasta otsust. ·Mis puudutab ILO põhikonventsioonide ratifitseerimist, siis 2022. aasta aprillis jõustusid Koreas kolm olulist ILO konventsiooni: konventsioon nr 87 ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta, konventsioon nr 98 organiseerimisõiguse ja kollektiivse läbirääkimisõiguse kaitse kohta ning konventsioon nr 29 sunniviisilise või kohustusliku töö kohta. ·Siseriiklikul tasandil võttis Korea vastu töökorra muudatused. Pooled pidasid 2021. aasta novembris kaubanduse ja kestliku arengu komitee vahekohtumise, et hinnata ennekõike Korea ametiühingute seadusesse tehtud muudatuste ja selle seaduse rakendussuuniste rakendamist. ·Seoses viimase ratifitseerimata ILO põhikonventsiooni, st sunniviisilise töö kaotamise konventsiooni (nr 105) ratifitseerimisega kinnitas Korea võetud kohustust jätkata järjepidevaid jõupingutusi selle konventsiooni ratifitseerimise nimel ning avaldas kokkulepitud uuringu, milles on kindlaks määratud siseriiklikud sätted, mida tuleb muuta, et need oleksid vastavuses ILO konventsiooniga. Pooled jätkavad teabevahetust, et liikuda lähemale konventsiooni ratifitseerimisele.





Komisjon jälgis ka samme, mida astus Vietnam, et kaasata kodanikuühiskond kaubanduse ja kestliku arengu peatüki rakendamisse Ehkki mõningase viivitusega, lõi Vietnam 17. augustil 2021 sisenõuanderühma. 30. detsembril 2021 täitis Vietnam ka lubaduse laiendada oma sisenõuanderühma liikmeskonda, suurendades liikmete arvu kolmelt kuuele, ehkki liikmete seas ei ole veel ühtki sõltumatut töötajate organisatsiooni. Pärast sisenõuanderühma loomist toimus 2021. aasta novembris esimene kaubanduse ja kestliku arengu komitee ning ühisfoorumi kohtumine. Komisjon jälgib ka tulevikus tähelepanelikult, kas Vietnam täidab kõiki oma kaubanduse ja kestliku arengu peatükist tulenevaid kohustusi, sealhulgas sisenõuanderühmaga seotud elemente. Komisjon tegi ELi kaubanduslepingutes sätestatud kaubanduse ja kestliku arenguga seotud kohustuste rakendamisel koostööd kodanikuühiskonna sidusrühmade ja sisenõuanderühmadega Komisjonil on ammu sisse seatud protsess kohtumiste pidamiseks ELi kodanikuühiskonna sidusrühmadega – nn kodanikuühiskonna dialoog, mis võimaldab nendega ühendust võtta ja arutada kaubanduspoliitikaga seotud küsimusi. Kahepoolsel tasandil suhtleb komisjon korrapäraselt lepingute alusel loodud sisenõuanderühmadega, et vahetada teavet ja anda tagasisidet rakendamisprotsessi kohta. Peale selle toimuvad pärast kaubanduse ja kestliku arengu komitee kohtumisi korrapärased mõlema poole valitsuse ja kodanikuühiskonna esindajate ühised koosolekud, millega panustatakse rakendamisprotsessi. ·Näiteks Ecuadori puhul juhiti kodanikuühiskonna esindajate ühispöördumises tähelepanu raskustele ühe töötajate organisatsiooni liiduna registreerimisel banaanisektoris. Komisjon väljendas oma korralisel kohtumisel valitsuse esindajatega muret tööõigust puudutavate põhikohustuste rikkumise pärast ja tuletas meelde ILO esitatud soovitusi. Kuigi valitsus ei tunnistanud kunagi, et tegemist on vaieldava küsimusega, oli üks Ecuadori kohalik kohus nõudega nõus ja palus valitsusel anda asjaomasele organisatsioonile liidu staatuse. ·2021. aasta novembris kasutas komisjon ELi-Korea vabakaubanduslepingu alusel loodud ELi sisenõuanderühma esitatud teavet, et algatada juhtum seoses kullerite väidetava diskrimineerimisega Koreas. Korea selgitas, et kullerite töötaja staatust ei eitata, kuid tunnistas probleemi, mis oli seotud kullerite kollektiivläbirääkimiste õiguse tunnustamisega. Selle küsimuse uurimine jätkub. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee algatas ja korraldas 5. juulil 2021 kõigi ELi sisenõuanderühmade esimese kohtumise, kuhu kogunesid ELi 11 kaubanduslepingu alusel loodud ELi sisenõuanderühmade liikmed. Osalema olid kutsutud ka Euroopa Parlamendi ja komisjoni kõrged esindajad. Arutelude tulemusel valmis mitteametlik dokument ELi kaubanduse sisenõuanderühmade tugevdamise ja toimimise parandamise kohta, mis avaldati 2021. aasta oktoobris. Komisjon võttis mitut esitatud ettepanekut arvesse kaubanduse ja kestliku arengu tegevuskava läbivaatamisel, eriti ettepanekuid veelgi tugevdada sisenõuanderühmade rolli, eraldades vahendeid nende toetamiseks logistilistes küsimustes, kutsuda ELi sisenõuanderühmade esindajaid liikmesriikide kaubanduse ja kestliku arengu eksperdirühma koosolekutele, siduda ELi sisenõuanderühmad rakendamisprioriteetide kindlaksmääramisega ja nende prioriteetide järgimise üle tehtava järelevalvega ning suurendada läbipaistvust. Komisjon omalt poolt loodab saada kodanikuühiskonna organisatsioonidelt õigeaegseid, hästi põhjendatud ja tõenduspõhiseid seisukohti, mis on olulised kaubanduse ja kestliku arenguga seotud probleemide kindlakstegemiseks ja tähtsusjärjekorda seadmiseks ning asjakohaste meetmete võtmiseks. Komisjon jätkas koostööd ILOga, et anda mitmele kaubanduspartnerile tehnilist abi Komisjon jätkas 2021. aastal kestliku kaubanduse edendamiseks tihedat koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu ILO ja OECD, nagu on näha järgmistest näidetest.

·Komisjon viib partnerluses OECD, ILO ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürooga ellu neli aastat (2019–2022) kestvat projekti, milles keskendutakse vastutustundlikule ettevõtlusele Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikides. Projektiga püütakse edendada neis riikides arukat, kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, toetades vastutustundlikke äritavasid kooskõlas rahvusvaheliste dokumentidega. Projektis osalevad partneritena Tšiili ja Mehhiko, kes on mõlemad OECD liikmed, Argentina, Brasiilia, Colombia, Costa Rica ja Peruu, kes järgisid OECD suuniseid hargmaistele ettevõtetele ja lõid vastutustundliku ettevõtluse riikliku kontaktpunkti, ning kaks teist partnerriiki, nimelt Ecuador ja Panama. ·Üht teist samalaadset programmi (kus on tähelepanu keskmes vastutustundlikud tarneahelad Aasias) viiakse ellu kuues Aasia riigis (Hiina, Jaapan, Myanmar, Tai, Filipiinid ja Vietnam), et edendada kestlikku ja kaasavat arengut majandus-, sotsiaal- ja keskkonna valdkonnas, lõimides vastutustundlikud äritavad hargmaiste ettevõtete tegevusse ja tarneahelatesse. ·Kuni sõja puhkemiseni tegi EL koostööd ILOga, et viia ellu ühisprojekt, mille eesmärk on saavutada Ukrainas ohutu, tervislik ja deklareeritud töö. Projektiga aidati kaasa töösuhteid, töötervishoidu ja tööohutust ning tööinspektsiooni käsitlevate seaduseelnõude koostamisele. Selle projektiga püütakse edendada Ukrainas ohutut, tervislikku ja deklareeritud tööd. ·Aastatel 2021–2022 jätkus teatavate kaubanduspartneriks olevate Aasia ja Aafrika riikide puhul ELi ja ILO projekt, millega püütakse edendada kaubanduse abil inimväärset tööd ning toetatakse ka teatavat sihtotstarbelist tegevust valitud Ladina-Ameerika riikides. Praegu tehakse ettevalmistusi, et 2023. aastal projekti elluviimist jätkata. Komisjon kasutas kaubanduslepinguid ka selleks, et edendada koostööd keskkonnaprobleemide lahendamiseks ·EL toetas 2021. aastal oma koostööprojektide kaudu Colombiat liikumisel kestlikuma ja keskkonnahoidlikuma majanduse poole, sealhulgas rakendades katseprojekti, milles keskenduti kestlikule kaevandustegevusele selles vaesusest räsitud Vaikse ookeani äärses piirkonnas. ·2021. aasta juunis korraldasid EL ja Jaapan üheskoos ürituse, kus olid tähelepanu keskmes tehnoloogia ja sektorid, mis on olulised selleks, et saavutada 2050. aastaks süsinikuneutraalsus. Võimendades ELi ja Jaapani koostöö mõju eeskirjadele ja standarditele ning tuginedes kahepoolse kaubanduse tugevusele, jagasid ettevõtjad kogemusi ja arvamusi rohelise majanduskasvu potentsiaali kohta koostöö tegemisel taastuvenergia, vesiniku ja keskkonnahoidliku liikuvuse valdkonnas ning neis tööstusharudes vajaminevate toorainete kohta. E.Kaubanduslepingute mõju hindamine rakendamistöö toetamiseks Komisjon pöörab jätkuvalt erilist tähelepanu oma kaubanduslepingute mõju hindamisele, vaadeldes kas konkreetseid lepinguid või valdkonnaüleseid küsimusi mitmes lepingus. Järelhindamine võimaldab täiustada tulevasi lepinguid, kuid annab ka lähtepunkti rakendamise ja täitmise tagamise prioriteetide seadmiseks. Aruanne CARIFORUMi-ELi majanduspartnerluslepingu kohta ja aruanne kuue Vahemere piirkonna riigiga sõlmitud ELi vabakaubanduslepingute järelhindamise kohta avaldati vastavalt 2021. aasta jaanuaris ja märtsis ning neid on käsitletud 2021. aasta aruandes. 2022. aasta aprillis viis komisjon lõpule ELi ning Colombia, Peruu ja Ecuadori vahelise kaubanduslepingu järelhindamise. Colombia, Ecuadori ja Peruuga sõlmitud vabakaubanduslepingu järelhindamine – peamised järeldused ·Lepingul oli Andide piirkonna riikides positiivne majanduslik mõju (hinnanguliselt 728 miljonit USA dollarit) SKP-le ja kasu said kõik pooled. Hinnanguline mõju tööhõivele, heaolule ja vaesuse vähendamisele oli samuti positiivne.

·Ehkki üldine mõju oli tõenäoliselt piiratud, tekkis tänu lepingule ja ELi eksportimisele töökohti kõnealuste riikide maapiirkondades. Töökohti loodi eelkõige puuvilja-, suhkru-, köögivilja- ja pähklite sektoris ning kalanduses. Tööstuses said kasu ka sellised sektorid nagu toiduainete, keemiatoodete ja tekstiilisektor (viimane Colombias ja Peruus). ·Vajadus järgida ELi turul kohaldatavaid standardeid on tõstnud Andide piirkonna riikide tootmisstandardeid, mille tulemuseks on kvaliteetsem toodang, aga ka mahepõllumajanduslikumad tooted (tingituna ELi nõudlusest), geograafiliste tähiste kaitse ning töö- ja keskkonnastandardite suurem austamine, näiteks erasektori standardite ja sertifitseerimise kohaldamine. ·Leping on võimaldanud suhelda kestlikkusega seotud teemadel, sealhulgas pidada komiteede korrapäraseid kohtumisi ja viia ellu projekte, et käsitleda muret valmistavaid küsimusi, nagu ühinemisvabadus, inimväärsed töökohad ja võitlus lapstööjõu kasutamise vastu, mille puhul tehti kindlaks, et neid saaks lepinguga hõlmatud sektorites parandada. ·Leping on aidanud mitmekesistada ja suurendada eksporti, eelkõige VKEde eksporditegevust. 2022. aasta jaanuaris avaldati konsultandi esitatud soovitused. Komisjoni kaubanduse peadirektoraadi hinnang ja järelmeetmed esitatakse komisjoni talituste töödokumendis, mis peaks avaldatama 2023. aasta esimeses pooles. III. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate abistamine oma koha leidmisel maailmakaubanduses Komisjoni tegevuses, millega edendatakse ELi kaubanduslepingutest tulenevate eeliste kasutamist, on jätkuvalt kesksel kohal VKEd ja pereettevõtted, kes moodustavad 93 % ELi eksportijatest Hoolimata majanduslikult ja poliitiliselt keerulisest ajast on üleilmsed turud endiselt oluline majanduskasvu allikas, lisaks pakuvad need ka häid võimalusi majanduse taastumiseks. Komisjon jätkas 2021. aastal jõupingutusi, et aidata VKEdel kasutada ELi kaubanduslepinguid. Arvuliselt moodustavad VKEd ELi eksportijatest enamiku, samal ajal kui väärtuse poolest langeb nende arvele vaid kolmandik ekspordist. Komisjon jätkas ka põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele“ propageerimist mitmepoolsetel foorumitel, nagu WTO ja G20, ning osales edasilükkunud, kuid 2022. aasta juunis lõpuks aset leidnud WTO ministrite konverentsi eel aktiivselt mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega tegelevas WTO mitteametlikus töörühmas. A.Portaali Access2Markets ajakohastamine ja edendamine 2020. aasta oktoobris käivitatud portaal Access2Markets sisaldab kõigis ELi ametlikes keeltes tasuta kättesaadavat üksikasjalikku praktilist teavet ettevõtjatele, kes soovivad importida või eksportida kaupu. Eksporti käsitlev teave hõlmab tariife, makse, menetlusi ja tolliformaalsusi 135 ekspordituru jaoks, päritolureegleid, statistikat ja kaubandustõkkeid. Sarnane teave on kättesaadav ELi importimise kohta, nimelt tariifid, maksud, impordinõuded, päritolureeglid ja statistika kogu maailmast. Alates 1. jaanuarist 2021 sisaldab portaal täielikku teavet ka ELi ja Ühendkuningriigi vahelise kauplemise kohta. 2022. aastal, sündmuste arenedes Ukrainas, on portaali ajakohastatud, et kajastada piiravaid meetmeid, mis on kehtestatud Venemaale suunatud ELi ekspordile, ning esitada üldisemat teavet ELi sanktsioonide kohta ja lisasuuniseid importijatele meetmete kohta, mille Venemaa on kehtestanud ELi suunatud ekspordi suhtes. Portaalil Access2Markets on olnud alates käivitamisest üle kolme miljoni üksikkülastaja, neist 72 % EList, ning selle vahendit ROSA on kasutatud keskmiselt 500 korda päevas. ROSA uues versioonis antakse ettevõtjatele suuniseid selle kohta, kuidas dokumenteerida oma toodete päritolu. 2021. aastal tegeles komisjon portaali Access2Markets järkjärgulise ajakohastamisega, lisades kasutajatele uut sisu, mis on eriti oluline VKEdele, ja töötades välja uued interaktiivsed vahendid: ·2021. aasta septembris käivitas komisjon vahendi Access2Procurement, mis aitab ettevõtjatel mõista, kas hange on hõlmatud rahvusvahelise kohustusega, mille Kanada või Jaapan on võtnud ELiga sõlmitud kaubanduslepingu alusel. Kaheksa kuu jooksul pärast seda, kui vahend veebis kättesaadavaks tehti, tegid kasutajad üle 2 700 hindamise ning 2022. aasta esimeses kvartalis jäi hindamiste arv vahemikku 200–300 hindamist kuus. Järgmise sammuna hakkab see vahend hõlmama ka Ameerika Ühendriike ja seda laiendatakse veelgi, et hõlmata rohkem ELi kaubanduspartnereid. ·2021. aastal lisati portaali, kus on tähelepanu keskmes kaupade impordi ja ekspordi tingimused, teavet teenustekaubanduse kohta, sealhulgas abivahend „teenustega kauplemise alustamine“, millele järgnes 2022. aastal abivahend „Minu kaubandusabi – teenused ja investeeringud“, mis hõlmab Ühendkuningriigi ja Kanadaga sõlmitud lepinguga reguleeritud õigus- ja merendussektorit. Näiteks ELi ettevõtja, kes soovib osutada Ühendkuningriigis siseriikliku või välisriigi õigusega seotud õigusteenuseid, võib leida teavet mitmesuguste nõuete kohta, mis käsitlevad näiteks litsentside ja lubade saamist, kvalifikatsioone, õiguslikku vormi, kodakondsust või elukohta. Seda abivahendit laiendatakse järk-järgult muudele kolmandatele riikidele ja sektoritele.

Komisjon pakkus 2021. aastal ettevõtjatele, liikmesriikidele ja muudele vahendajatele jätkuvalt ulatuslikku tuge ja koolitust portaali Access2Markets kohta ning viis ellu koolitajate koolitamise programmi, millega komisjonil on kavas jätkata. Seni on jõutud enam kui 6 500 organisatsioonini ja ettevõtmised on toimunud peaaegu kõigis ELi keeltes. Ettevõtmisi korraldati ka koos ELi-siseste ja -väliste partneritega, nagu ELi ja Jaapani tööstuskoostöö keskus, ICEX España ja Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ). Tutvustamistegevuses kasutati mitmesuguseid meediakanaleid ja -platvorme, sealhulgas Twitterit, samuti komisjoni veebisaiti ja Youtube’i. B.Rahvusvahelistumise toimima panek VKEde jaoks – konkreetsed meetmed 2021. aastal Ehkki kõigi ELi kaubanduslepingutega püütakse aidata VKEdel suurendada äritegevust välisriikide turgudega ja turgudel, on kolmes kehtivas kaubanduslepingus eraldi sätted VKEde kohta: ELi ja Kanada laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping (CETA) sisaldab VKEsid käsitlevat soovitust, ELi-Jaapani majanduspartnerlusleping ning ELi ja Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostööleping sisaldavad aga VKEsid käsitlevat peatükki, kus on ette nähtud kummagi poole spetsiaalsed VKEde kontaktpunktid, mille ülesanne on tagada, et vastavate lepingute rakendamisel võetakse arvesse VKEde huve ja vaatenurka. Peale selle on VKEsid käsitlevas peatükis sätestatud hulk praktilisi samme, et veelgi suurendada VKEde jaoks läbipaistvust, eelkõige teabe jagamise kaudu. Näiteks kooskõlas ELi-Jaapani majanduspartnerluslepingu VKEsid käsitleva peatükiga esitab Jaapan kauba importimiseks tollitariifistiku koodide lõikes tootepõhist teavet turulepääsu kohta (avalikkusele kättesaadaval veebisaidil), seahulgas lingid selliste ametiasutuste saitidele, kes tegelevad kokkulepitud kaubandusalaste küsimustega. Lepingupoolte VKEde kontaktpunktid arutavad viise, kuidas veelgi ühtlustada ja parandada olemasolevaid vahendeid ja teavet. 2021. aastal jätkas komisjon koos kaubanduspartnerite, liikmesriikide ja sidusrühmadega CETA ja ELi-Jaapani majanduspartnerluslepingu VKEsid käsitlevate sätete rakendamist. CETA üVKEde kontaktpunktid leppisid kokku VKEde tegevuskavas, kus on kindlaks määratud konkreetsed meetmed ja VKEsid käsitleva soovituse rakendamise ajakava. Kooskõlas tegevuskavas seatud prioriteetidega korraldasid komisjon ja Euroopa Liidu kaubanduskoda CETA neljanda aastapäeva puhul 2021. aasta septembris Kanadas VKEde ümarlaua. üPeale selle teevad EL ja Kanada koostööd, et toetada oma VKEde rahvusvahelistumist. Üks märkimisväärne näide sellest on töö, mida tegid üheskoos ühelt poolt Euroopa ettevõtlusvõrgustik Kanadas ja Euroopa Liidu kaubanduskoda Kanadas ning teiselt poolt Euroopa-Kanada innovatsiooni- ja teaduskeskus, et pakkuda ettevõtluse ja innovatsiooni tugiteenuseid, mis aitavad suurendada Euroopa ja Kanada VKEde konkurentsivõimet ja kestlikkust. ELi-Jaapani majanduspartnerlusleping üVKEde kontaktpunktidel valmis ühine tegevusaruanne ning EL ja Jaapan parandasid VKEdele suunatud teavitustegevust ELi ja Jaapani tööstuskoostöö keskuse kaudu, kes andis 2021. aastal välja boršüürid selle kohta, kuidas majanduspartnerluslepingut kasutades importida Jaapanist ELi ning eksportida EList Jaapanisse. üTööstuskoostöö keskuse majanduspartnerluslepingu kasutajatugi korraldas aruandeperioodil 47 koolitust ja interaktiivset veebiseminari ettevõtjatega ning avaldas asjakohaseid teabelehti, milles vaadeldakse ELi-Jaapani majanduspartnerluslepingu mitmesuguseid aspekte, nagu geograafilised tähised, päritolureeglid, VKEde peatükk, kalandus, piimatooted, inimressursside liikuvus jne. Keskus suhtleb ka liikmesriikide kaubandust edendavate organisatsioonidega ning muude Euroopa ja Jaapani võrgustikega, nagu Euroopa ettevõtlusvõrgustik, et tuua majanduspartnerlusleping VKEdele lähemale. Peale selle toetab komisjon jätkuvalt Euroopa VKEsid ja nende tegevust keerulistel turgudel, eelkõige Hiinas tegutseva ELi VKEde keskuse kaudu. See keskus mängib olulist rolli ELi VKEde abistamisel ja toetamisel turule sisenemisel ja/või äritegevuse arendamisel Hiinas. Keskus aitab ELi VKEdel hinnata oma valmidust siseneda Hiina turule, annab nõu võimaluste ja riskide kohta, mis kaasnevad ärilise kohalolekuga Hiina turul (ekspordi, investeeringute või mõlema kaudu) ja selle arendamisega, ning annab nõu, kuidas parandada koostoimet ja jagada parimaid tavasid. 2021. aastal korraldas keskus Hiinas ja ELis 62 koolitust enam kui 5 400 VKE-le.

C.Koostöö Euroopa ettevõtlusvõrgustikuga Ühtse turu programmi raames taaskäivitatud Euroopa ettevõtlusvõrgustikus on tähelepanu keskmes ELi ettevõtjate abistamine sooduskaubanduslepingute kasutamisel, st tariifide või muude regulatiivse kooskõlastamisega seotud kulude vähendamisest/kaotamisest kasu saamisel. Komisjon avaldas 4. augustil 2021 rahvusvaheliste võrgustikupartnerite leidmiseks osalemiskutse, kus on kindlaks määratud mitu taotluste esitamise tähtaega. Selle osalemiskutse eesmärk on kindlaks teha klientidele orienteeritud, ettevõtlust toetavad organisatsioonid Ameerika ja (Kagu-)Aasia kiiresti kasvavatel turgudel. Tähelepanu keskmes on riigid ja kaubandusblokid, kellega EL on sõlminud põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu. ·Rahvusvahelised ja Euroopa võrgustikupartnerid hakkavad tegema koostööd, et parandada kaubanduslepingute kasutamist. Nad hakkavad vahetama turuteavet, mis toob kasu Euroopa VKEdele. Euroopa ettevõtlusvõrgustikuga liitumise soovi on avaldanud arvukad äriorganisatsioonid Ameerika Ühendriikidest, Ühendkuningriigist, Jaapanist, Šveitsist, Kanadast, Iisraelist, Lõuna-Koreast ja Indiast. See riikide loetelu ei ole ammendav, vaid täieneb järgmiste taotluste esitamise tähtaegade saabumisel. ·Taaskäivitatud Euroopa ettevõtlusvõrgustikus lõimitakse teenused, mis aitavad ELi ettevõtjatel kasutada välisriikides kaubandusvõimalusi, täielikult klienditeekonda, st Euroopa võrgustikupartnerid peaksid tagama oma klientidele konkreetse mõju ja andma saavutatud mõjust aru võrgustiku tulemuslikkust kajastavas andmebaasis. 2022. aastal loodi Euroopa ettevõtlusvõrgustikus uus eksperdirühm, et parandada võrgustikus rahvusvahelistumisteenuste kvaliteeti. See rahvusvahelistumisele keskendunud temaatiline rühm, kus umbes 130 kogenud võrgustiku nõustajat suhtlevad iga päev ettevõtjatega kõigis liikmesriikides ja piirkondades, nimetas ametisse kaasesimehe, et tugevdada ELi kaubanduslepingute kasutamist. Kaasesimehe põhiülesanne on koostada tegevuskava võrgustiku nõustajate suutlikkuse suurendamiseks ja koolitamiseks, et aidata Euroopa VKEdel saada kasu kaubandusvõimalustest. Ühe esimese projektina luuakse koostöös komisjoniga koolitajate koolitamise kursus võrgustiku nõustajatele, et ära kasutada portaali Access2Markets. Lisaks koostööle Euroopa ettevõtlusvõrgustikuga jätkas komisjon suhtlemist Euroopa ja liikmesriikide ettevõtjate ühendustega, Euroopa äriorganisatsioonide ülemaailmse võrgustikuga ja liikmesriikide kaubandust edendavate organisatsioonidega, kes on esirinnas suurte ja väikeste ettevõtjate toetamisel ja nõustamisel kaubanduslepingute pakutavate eeliste kasutamisega seotud küsimustes. D.Tegevus VKEde toetamiseks mitmepoolsel tasandil (WTO) ELi eestvõtmisel tehakse Maailma Kaubandusorganisatsioonis VKEsid toetavaid mitmepoolseid jõupingutusi EL on olnud mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega tegeleva mitteametliku töörühma aktiivne liige alates selle töörühma loomisest pärast 2017. aastal Buenos Aireses toimunud 11. WTO ministrite konverentsi. Kuigi töörühma algne ülesanne oli koostada tööprogramm kinnitamiseks 12. WTO ministrite konverentsil, sundis COVID-19 pandeemia töörühma 2020. aasta mais avaldama deklaratsiooni mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tähtsuse kohta COVID-19 pandeemia ajal ning 2020. aasta detsembris kiirkorras vastu võtma kuut vähekohustavat soovitust sisaldavat paketti. Kooskõlas ELi pikaajaliste püüdlustega edendada mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rahvusvahelistumist ning nende ettevõtjate erivajaduste arvesse võtmist, püütakse selle paketiga ennekõike parandada kõnealuste ettevõtjate juurdepääsu teabele, lihtsustada kaubanduse lihtsustamise lepingu rakendamise kaudu kaubandusega tegelemist kõnealuste ettevõtjate jaoks, töötada välja integreeritud andmebaas kaubanduspoliitika jaoks ning lihtsustada nende ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele ja piiriülestele maksetele, vahetades parimaid tavasid ja teavet. 2021. aastal töö jätkus ja tõi esimese tulemuse – andmebaasi, mis sisaldab WTO kaubanduspoliitika läbivaatamise jaoks koondatud teavet mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kohta Mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega tegelev mitteametlik töörühm tuli 2021. aastal mitu korda kokku, et jälgida paketi rakendamist. Eelkõige viis selle töörühma sekretariaat lõpule töö, mida tehti eesmärgiga luua andmebaas, mis sisaldab viiteid mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega seotud teabele kasutamiseks WTO kaubanduspoliitika läbivaatamisel. Töörühma tööd tutvustati 12. ministrite konverentsil töörühma esimehe avalduses.

IV. Tõketega tegelemine ja lahenduste otsimine IV.1. Kaubandustõkked ja nende kaotamine 2021. aastal jätkas komisjon tegelemist kaubandustõkete kindlakstegemise, neile tähelepanu juhtimise ja nende kaotamisega. Seda tööd varjutas jätkuvalt COVID-19 pandeemia, mille tõttu olid mitu ELi kaubanduspartnerit hakanud rakendama üha protektsionistlikumaid tavasid. See tekitas mõningaid logistika ja tarneahelatega seotud raskusi, mida võimendas transpordi, kaupade ja energia hinna tõus, mis suurendas aasta edenedes inflatsiooni. Neid keerulisi olusid raskendasid veelgi COVIDi omikroni tüve ilmnemine 2021. aasta lõpu poole ja selle taaslevimine Hiinas 2022. aastal ning ebastabiilne poliitiline olukord, mis oli tingitud Venemaa agressioonisõjast Ukraina vastu. Neist rasketest tingimustest hoolimata tegi EL ka 2021. aastal tööd, et selgitada välja ja kaotada kaubandustõkkeid. Selle töö raames jätkas komisjon tihedas koostöös Euroopa Parlamendi, liikmesriikide ja ettevõtjatega suhtlemist otse kolmandate riikidega, sealhulgas partnerriikides ja Genfis asuvate ELi delegatsioonide võrgustiku kaudu. Komisjon otsis aktiivselt lahendusi olemasolevatele ja uutele probleemidele, tehes tööd nii kolmandates riikides kohapeal kui ka institutsioonilises raamistikus, mille on taganud EL kaubanduslepingud ja WTO (nt WTO tehniliste kaubandustõkete komitee ning sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete komitee). Eelkõige tehti ennetustööd, et tegeleda võimalike kaubandustõketega enne nende tekkimist. Selle töö keskmes olid nende ELi ettevõtjate mured, kes olid teatanud, et ELi kaubanduspartnerid olid kohelnud neid ebaõiglaselt või rakendanud piiravaid meetmeid. Sama suurt tähelepanu pöörati ELi kaubanduslepingutest tulenevate kestliku arenguga seotud kohustuste rikkumisele. 2021. aasta oli esimene aasta, mil rakendati kogu aasta vältel portaali Access2Markets kaudu ligipääsetavat ühtset kontaktpunkti, mis oli loodud selleks, et toetada kaubandusvaldkonna juhtivat järelevalveametnikku ning võimaldada esitada kaebusi (võimalike) kaubandustõkete, kaubanduse ja kestliku arenguga seotud kohustuste või ELi üldiste tariifsete soodustuste kava määruse täitmata jätmise kohta.



A. Ülevaade registreeritud kaubandus- ja investeerimistõketest 31. detsembri 2021. aasta seisuga Nagu on näha allpool esitatud tabelist, oli 2021. aasta lõpu seisuga loetletud komisjoni andmebaasis Access2Markets 455 aktiivset kaubandus- ja investeerimistõket 65 kolmandas riigis. Meetme liik Tõkete arv Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed 102 Tehnilised kaubandustõkked 81 Tariifid ja samaväärsed meetmed ning koguselised piirangud 78 Haldusmenetlused 39 Teenused ja investeeringud 37 Muud meetmed* 39 Intellektuaalomandi õigused 34 Riigihanked 29 Ekspordimaksud ja -piirangud 16 Kõik kokku 455 * Kaubanduse kaitsemeetmed, subsiidiumid, konkurentsi mõjutavad meetmed ja muud meetmed, mis ei liigitu eespool nimetatud kategooriatesse. Selliste kaubandus- ja investeerimistõkete arv, millega ELi ettevõtjad kolmandatesse riikidesse eksportimisel kokku puutusid, vähenes veidi, kahanedes 462 aktiivselt tõkkelt 2020. aastal 455 tõkkele 2021. aastal, seda hoolimata struktuurimuutustest, mis toimusid kaubanduses seoses Ühendkuningriigi lahkumisega. Registreeritud kaubandustõkete hulk siiski suurenes, kasvades 372 registreeritud tõkkelt 51 riigis 2016. aastal 462 tõkkele 66 riigis 2020. aastal (st peaaegu 25 %). Kui vaadelda 2021. aasta seisuga registreeritud kaubandustõkkeid, siis enamik tõkkeid (39 %) oli registreeritud viimase viie aasta jooksul, 34 % tõketest olid kuus kuni kümme aastat vanad ja 27 % tõketest olid olnud registreeritud üle kümne aasta.

Joonis 5. Tõkete arv lähtuvalt registreerimise ajast Kui vaadelda tõkkeid liigiti, siis allpool esitatud jooniselt 6 on näha, et 2021. aastal oli endiselt kõige rohkem kaubandustõkkeid sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete kategoorias (102), kuhu kuulus peaaegu veerand kõigist registreeritud tõketest. Ehkki sanitaar- ja fütosanitaartõkete koguarv oli veidi väiksem kui 2020. aastal (107), on sanitaar- ja fütosanitaarpiirangud aastatel 2016–2020 püsivalt suurenenud ja jäänud kõige arvukamaks. Teiseks kõige sagedamini registreeritud tõkete liigiks 2021. aastal jäid tehnilised kaubandustõkked (81 tõket) ning kolmanda moodustasid tariifsed meetmed ja koguselised piirangud (78 tõket), nagu ka 2020. aastal. Neisse kolme kaubandustõkete kategooriasse kuulus peaaegu 60 % kõigist aktiivsetest tõketest 2021. aastal. Sarnane olukord valitses 2020. aastal.



Joonis 6. Tõkete liigid 2021. aastal ELi ettevõtjad seisavad oma kaupade ja teenuste eksportimisel silmitsi kaubandustõketega kogu maailmas, nagu on näha allpool joonisel 7.



Joonis 7. Tõkete geograafiline jaotus piirkondade lõikes (2021. aasta lõpu seisuga) Nagu on näha allpool joonisel 8, oli Hiina 2021. aastal jätkuvalt riik, kus tõkkeid oli kõige enam (39). Teisel kohal oli Venemaa (32), kellele järgnesid Ameerika Ühendriigid (27), India (26), Türgi (24) ja Indoneesia (21). Riikide hulka, kus oli kümme või enam tõket, kuulusid ka Brasiilia (19), Lõuna-Korea (18), Austraalia (15), Alžeeria (14), Mehhiko (12), Egiptus (11), Malaisia (10) ja Vietnam (10). Ühendkuningriigiga seotud tõkkeid ei ole veel andmebaasi kantud, mis on märk sisse seatud suhete uudsusest ja vahest ka sellest, et teiste partnerite puhul on paljud olemasolevad tõkked püsinud aastaid. Kui vaadelda viieaastast ajavahemikku 2016–2020, siis kaks kõige suurema kaubandustõkete arvuga riiki olid Venemaa ja Hiina, kusjuures 2018. aastal asus Venemaa asemel esikohale Hiina. Kui Venemaa kaubandustõkete arv püsis võrdlemisi muutumatuna (keskmiselt 33), siis Hiinaga seotud tõkete arv sel ajavahemikul peaaegu kahekordistus, kasvades 23 tõkkelt 2016. aastal 40 tõkkele 2020. aastal.



Joonis 8. Tõkete arv kaubanduspartnerite lõikes (2021. aasta lõpu seisuga)

B. Kaubandus- ja investeerimistõkete areng 2021. aastal Uued registreeritud tõkked Kui vaadelda uusi kaubandustõkkeid sektorite lõikes, siis esikohal oli nelja uue tõkkega põllumajandus- ja kalandussektor, millele järgnes teenustesektor kolme uue tõkkega. Kolmandaks jäid keraamika- ja klaasisektor ning sektoriteüleste meetmete kategooria (kuhu kuuluvad meetmed, mis hõlmavad rohkem kui üht sektorit või mõjutavad kogu eksporti asjaomasesse kaubanduspartneriks olevasse riiki), kus mõlemas oli kaks tõket. Sektor Uute tõkete arv Põllumajandus ja kalandus 4 Autotööstus 1 Keraamika ja klaas 2 Kemikaalid 1 Elektroonika 1 Sektoriteülesed meetmed 2 Muud tootmisharud 1 Teenused 3 Tekstiil ja nahk 1 Kõik kokku 16 Kui vaadelda viieaastast ajavahemikku 2016–2020, siis kõige rohkem uusi tõkkeid registreeriti põllumajandus- ja kalandussektoris ning veinide ja kangete alkohoolsete jookide sektoris. Kui vaadelda 2021. aastal registreeritud uute tõkete koguarvu, siis allpool esitatud tabelist on näha, et 2021. aastal registreeriti vähem uusi tõkkeid (16) kui 2020. aastal (41) ehk 25 tõket vähem. Kui vaadelda registreeritud uusi tõkkeid liikide lõikes, siis erinevalt 2020. aastast, mil uute tõkete seas olid ülekaalus sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed, olid 2021. aastal esikohal tehnilised kaubandustõkked (6 uut registreeritud tõket) ning sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega seotud uusi tõkkeid oli vaid kaks (võrreldes 13 tõkkega 2020. aastal). Nii tariifide ja samaväärsete meetmete ning koguseliste piirangute, riigihangete kui ka muude meetmete kategoorias registreeriti kaks uut kaubandustõket. Meetme liik Uued tõkked 2021. aastal Uued tõkked 2020. aastal Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed 2 13 Tehnilised kaubandustõkked 6 5 Tariifid ja samaväärsed meetmed ning koguselised piirangud 2 5 Haldusmenetlused 1 5 Teenused ja investeeringud 1 4 Muud meetmed* 2 4 Intellektuaalomandi õigused 0 3 Riigihanked 2 3 Ekspordimaksud ja -piirangud 0 1 Kõik kokku 16 41 * Kaubanduse kaitsemeetmed, subsiidiumid, konkurentsi mõjutavad meetmed ja muud meetmed, mis ei liigitu eespool nimetatud kategooriatesse. Uute sanitaar- ja fütosaanitaartõkete arvu järsk vähenemine võis olla tingitud sellest, et 2021. aastal ei olnud ühtki sigade Aafrika katku puhangut, ning üldisemalt võisid halvad majandustingimused tõketest teatamist COVID-19 pandeemia ajal aeglustada, kuna ettevõtjad kasutasid piiratud vahendeid muu tegevuse jaoks.



C. 2021. aastal kaotatud tõkked 2021. aastal kaotati 39 kaubandustõket (kuus rohkem kui 2020. aastal): 16 tõket kaotati täielikult ja 23 tõket osaliselt. Meetme liik 2021. aastal kaotatud tõkked 2020. aastal kaotatud tõkked Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed 15 17 Tehnilised kaubandustõkked 6 6 Tariifid ja samaväärsed meetmed ning koguselised piirangud 6 2 Haldusmenetlused 3 4 Teenused ja investeeringud 2 1 Muud meetmed* 1 1 Intellektuaalomandi õigused 3 0 Riigihanked 1 1 Ekspordimaksud ja -piirangud 2 1 Kõik kokku 39 33 * Kaubanduse kaitsemeetmed, subsiidiumid, konkurentsi mõjutavad meetmed ja muud meetmed, mis ei liigitu eespool nimetatud kategooriatesse. Kui vaadelda kaotatud tõkkeid liigiti, siis kõige rohkem kaotati sanitaar- ja fütosanitaartõkkeid (15), nagu ka 2020. aastal (17). Nende tõkete kaotamisel oli taas otsene positiivne mõju, sealhulgas ELi eksportijatele mitmes sektoris, eeskätt toidusektoris. ·Näiteks tõi selles valdkonnas tehtud komisjoni ning liikmesriikide ja ettevõtjate koostöö 2021. aastal ühe konkreetse tulemusena kaasa selle, et Kanada hakkas tunnustama ELi ühtlustatud kodulinnuliha sertifikaati, ning ·Lõuna-Korea kaotas mitu impordikeeldu, mis olid kehtestatud mitmele liikmesriigile seoses lindude kõrge patogeensusega gripiga.

Kuue osaliselt või täielikult kaotatud tõkkega jäid teisele kohale tehnilised kaubandustõkked ning tariifid ja samaväärsed meetmed ning koguselised piirangud. Tehniliste kaubandustõkete edukas kaotamine 2021. aastal väljendus näiteks selles, et ·Austraalia kohandas varasemaid kütuse väävlisisalduse standardeid, mille tõttu kütuse kvaliteet ei olnud sobinud ELi tootjate valmistatud uusimatele tõhusatele mootoritele; ·Tuneesia tegi pärast ELi sekkumist muudatusi, et leevendada tollimaksude mõju vähem tähtsatele tarbekaupadele, mis kehtestati põllumajandustoodetele nagu kiivid, külmutatud tuunikala ja mesi. Nagu on näha allpool joonisel 9, leiti täielikke või osalisi lahendusi 24 ELi kaubanduspartneri puhul. Joonis 9. Kaotatud tõkete arv partnerite lõikes (2021) Komisjon kasutab tõketega tegelemisel mitmesuguseid vahendeid, sageli kombineeritult Vahendite ja foorumi valik sõltub konkreetsest olukorrast. Komisjon võib tõstatada küsimusi kahepoolse kaubanduslepingu alusel (nt kasutades loodud institutsioonilisi struktuure) või mõnes WTO komitees või kasutades diplomaatilisi kanaleid, sealhulgas ühiseid demarše liikmesriikidega, või kõrgetasemelisi dialooge kaubanduspartneritega. Viimase abinõuna – kui probleem seda õigustab – algatab komisjon vaidluse lahendamise menetluse oma kahepoolse lepingu alusel või WTOs (vt lisaks allpool V jagu) või alustab tööstusharu taotlusel uurimist ELi kaubandustõkete määruse alusel. Mõni kaubandustõke kaotati edukalt kahepoolse tegevuse tulemusel Muu hulgas õnnestus see Türgi ja kosmeetikatoodete puhul. 2018. aastal hakkas Türgi nõudma kõikide Türgi turule sisenevate kosmeetikatoodete kohta ohutuse hindamise aruannet. Ankaras asuva ELi delegatsiooni kaubandusosakond, kooskõlastades oma tegevust liikmesriikide saatkondadega, pöördus kohalike ametiasutuste poole, et taotleda tõkke kaotamiseks selle tava muutmist. 2021. aasta alguses ohutuse hindamise aruande nõue kaotati ning tagamaks täielik vastavusse viimine ELiga, koostas Türgi uue õigusakti eelnõu, mis esitati hindamiseks komisjonile.



Teised kaubandustõkked kaotati WTO ja selle komiteede mitmepoolses raamistikus EL, kes tegutseb 27 liikmesriigi nimel, on WTOs endiselt liikumapanev jõud. EL osaleb aktiivselt kõikides komiteedes (nt sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete komitees ning tehniliste kaubandustõkete komitees), kus sageli juhitakse tähelepanu teiste liikmete seatud püsivatele turulepääsutõketele ja püütakse neid tõkkeid kaotada ning kus on võimalik tutvustada sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetest ja tehnilistest kaubandustõketest teavitamise menetluse käigus otse kolmandatele riikidele uusi meetmeid, enne kui need jõustuvad. Näited edukast suhtlemisest mitmepoolsel tasandil 2021. aastal: ·Korea – ballastvee käitlemise süsteem. Pärast enam kui kaht aastat tööd, mida tehti WTO tehniliste kaubandustõkete komitee kaudu, andis Korea tüübikinnitustunnistused ELi tootjale, kes valmistab ballastvee käitlemise süsteeme. See võimaldab sel ettevõtjal paigaldada neid süsteeme Korea lipu all sõitvatele laevadele, et ära hoida invasiivsete võõrliikide levik ning sellega tagada meresõiduohutus ja kaitsta keskkonda.

·Saudi Araabia – kohustuslik kõlblikkusaeg mitme toiduaine puhul. Saudi Araabia teatas 2021. aastal WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetest teavitamise süsteemi kaudu oma kavatsusest kehtestada kohustuslik kõlblikkusaeg munadele (60 päeva) ja külmutatud linnulihatoodetele (kolm kuud). EL esitas märkused, kus paluti Saudi Araabial anda kõlblikkusaja teatavas vahemikus kindlaksmääramise ülesanne ettevõtjatele, millega säilitataks kõrgetasemeline kaitse ja samal ajal välditaks liiga koormavaid haldusmenetlusi. Saudi Araabia ametiasutused peatasid rakendamise küsimuse edasiseks läbivaatamiseks. Kaubandustõkete määrus andis seadusliku tee kaubandustõkete kaotamiseks Mehhikos ja Saudi Araabias Kaubandustõkete määrus on õigusakt, mis võimaldab ELi sidusrühmadel (ettevõtjatel, tööstusharudel, ühendustel ja liikmesriikidel) esitada kaebus kaubandustõkete kohta kolmandates riikides. Kui kaebus vastab vastuvõetavuse kriteeriumidele, hindab komisjon, kas väidetava tõkkega tõepoolest rikutakse rahvusvahelisi kaubanduseeskirju ja kas EL peaks tegutsema. ·Komisjoni talituste aruandes tekiila kohta jõuti järeldusele, et kuna esineb kahtlusi selle suhtes, kas Mehhiko meede on kooskõlas WTO eeskirjadega, tuleks seda edasi jälgida. Selle aruande taustal leiti mõlemale poolele vastuvõetav lahendus, asjaomane tekiilaeksport taastus ja kaebuse esitaja võttis kaebuse tagasi (kaubandustõkete määruse kohane menetlus lõpetati ametlikult 2022. aasta veebruaris). See juhtum näitas, kuidas kaubanduse valdkonnas kasutatav tõhus täitmise tagamise vahend aitab kiiresti leida kaubandustõkkele mõlema poole jaoks vastuvõetava lahenduse. ·2021. aastal viisid komisjoni talitused lõpule ka ELi keraamiliste plaatide turulepääsu piiravate Saudi Araabia meetmete uurimise. Komisjoni talituste aruandes Saudi Araabia kohta on jõutud järeldusele, et nende Saudi Araabia uute tehniliste normide paljud aspektid ja rakendamise viis tekitavad tõsist muret WTO õiguse järgimise pärast, ning on öeldud, et komisjoni talitused jätkavad suhtlemist Saudi Araabiaga, et tagada nende tõkete kiire ja tõhus kaotamine. See suhtlemine, mis oli 2021. aasta lõpus alles pooleli, viis selleni, et Saudi Araabia võttis 2022. aasta märtsis ELi palvete rahuldamiseks rea kohustusi. Komisjon jälgib nende kohustuste täitmist. D. Turulepääsu partnerlus ja selle mõju 2021. aastal Kaubandustõkete kaotamisel teeb komisjon tihedat koostööd liikmesriikidega ja Euroopa ettevõtjate ühendustega mitmesugustel foorumitel, nagu: ·turulepääsu nõuandekomitee, mis keskse arutelufoorumina toob kord kuus kokku komisjoni talituste esindajad, liikmesriikide ametnikud ja ELi ettevõtjate rohkem kui 50 ühenduse esindajad kõikidest sektoritest; ·valdkondlikud turulepääsu töörühmad, kes tulevad kokku kord aastas ja sarnanevad ülesehituselt turulepääsu nõuandekomiteega, kuid kus arutelud on sektoripõhised. Praegu on selline töörühm olemas seitsme sektori jaoks (sanitaar- ja fütosanitaarküsimused, elektroonika ja IKT, meditsiiniseadmed, ravimid, veinid ja kanged alkohoolsed joogid, tekstiilid ning autod ja rehvid). Allpool joonisel 10 on näidatud suur hulk sektoreid, mis on kasu saanud neil ja teistel foorumitel tehtud jõupingutustest, mille eesmärk on olnud parandada ELi ettevõtjate turulepääsu kolmandates riikides. Nii nagu aastatel 2016–2020, oli põllumajandus ja kalandus ka 2021. aastal sektor, kus kaotati kõige rohkem kaubandustõkkeid (17) ehk peaaegu 40 % kõigist kaotatud tõketest. Joonis 10. Kaotatud tõkete arv sektorite lõikes (2021)

2021. aastal moodustasid suuruselt teise kaotatud tõkete kategooria horisontaalsed meetmed, st tõkked, mis puudutasid mitut sektorit. Neli tõket olid seotud tekstiili- ja nahasektoriga. Teistes sektorites püsis kaotatud tõkete arv aastatel 2016–2020 võrdlemisi stabiilne, muutudes aastast aastasse vaid veidi. Kaubanduse peadirektoraadi tehtud ökonomeetriline analüüs näitab, et tänu mitme tõkke kaotamisele aastatel 2015–2020 oli eksport EList 2021. aastal 7,2 miljardi euro võrra suurem, kui see oleks olnud siis, kui tõkked oleksid alles jäänud. Seda on 1,8 miljardit eurot rohkem kui 2020. aastal (mil ELi eksport oli tänu aastatel 2014–2019 tõkete kaotamiseks tehtud tööle 5,4 miljardi euro võrra suurem) ning see on selge märk otsesest kasust, mida toovad rakendamise ja täitmise tagamise alased jõupingutused, mida komisjon, liikmesriigid ja ettevõtjad teevad turulepääsu partnerluse raames. IV.2. Ühtne kontaktpunkt kaebuste esitamiseks Kaubanduse peadirektoraat lõi 16. novembril 2020 ühtse kontaktpunkti, et lihtsustada teatamist uutest (või võimalikest) kaubandustõketest ning (kaubanduse ja kestliku arengu peatüki või üldiste tariifsete soodustuste kava kohaste) kestlikkusega seotud kohustuste rikkumisest. Esiteks on sidusrühmadel nüüd üks ühtne kontaktpunkt. Teiseks tagab ühtne kontaktpunkt uute probleemide tõhusama hindamise ja kiirendab komisjonis asjakohaste järelmeetmete kohta otsuste tegemist. Ühtne kontaktpunkt koordineerib kaubandusvaldkonna juhtiva järelevalveametniku juhendamisel kaebuste hindamist ja moodustab komisjoni talituste töörühmi juhtumite käsitlemiseks. Ühtne kontaktpunkt suhtleb tihedalt potentsiaalsete kaebuse esitajatega enne kaebuse ametlikuks muutmist. Kaebuse saab esitada veebi teel, kasutades üht kahest kaebusvormist, millest üks on turulepääsuga seotud probleemide jaoks ning teine kaubanduse ja kestliku arenguga / üldiste tariifsete soodustuste kavaga seotud probleemide jaoks. Vormid leiate portaalist Access2Markets ning need on koostatud nii, et ühtne kontaktpunkt koos muude komisjoni talituste ja ELi delegatsioonide kaubanduse töörühmadega saaks vajaliku teabe, et anda probleemile esialgne hinnang ja teha vastavalt otsus järelmeetmete kohta. Kui on vaja rohkem teavet või muude rahvusvaheliste organisatsioonide arvamust (nt ILO-lt kaubanduse ja tööõigusega seotud küsimustes), suhtleb ühtne kontaktpunkt otse kaebuse esitajaga. Kaebuse esitajat hoitakse kursis juhtumi menetlemisel tehtavate edusammudega. Kui kaebus on täielik, hindab juhtumit käsitlema määratud töörühm kaebust ja soovitab asjakohaseid järelmeetmeid, et probleem lahendada. Kui ühtne kontaktpunkt ei saa ametlikku kaebust, on komisjonil siiski õigus võtta meetmeid omal algatusel ehk ex officio. NÄIDE: kaebus Indiasse suunatud ELi jalatsiekspordi suhtes kohaldatud piirangute kohta 2021. aasta alguses sai ühtne kontaktpunkt kaebuse Indias jalatsite jaoks ette nähtud kvaliteedikontrolli korralduste kohta. Need korraldused mõjutavad paljusid eri sektoreid ja on üldtuntud probleem ELi ettevõtjatele, kes soovivad eksportida Indiasse. Tänu sellele kaebusele sai komisjon teadlikuks uutest kvaliteedikontrolli korraldustest veel ühes sektoris, jalatsisektoris. Ühtne kontaktpunkt võttis pärast kaebuse saamist ühendust kaebuse esitajaga, et koguda lisateavet ja täita kaebusvormis esinenud lüngad. Seejärel moodustas ühtne kontaktpunkt juhtumi käsitlemiseks geograafiliste ja valdkondlike üksuste ekspertidest koosneva töörühma, et hinnata kaebust üksikasjalikult. Otseselt kaasati ka ELi delegatsioon New Delhis. Järeldus oli selge: jõustumisel kujutavad jalatsite jaoks ette nähtud kvaliteedikontrolli korraldused endast ELi ettevõtjatele kaubandustõket. Seepärast registreeriti see tõke portaalis Access2Markets. 2022. aasta kevadel toimus rõõmustav areng – kvaliteedikontrolli korralduste jõustumine lükati ELi eksportijate kasuks 2023. aastani edasi. Komisjon jätkab tööd probleemi täieliku lahendamise nimel. Ühtne kontaktpunkt arvudes 2021. aasta oli esimene aasta, mil ühtne kontaktpunkt toimis täielikult kogu aasta vältel. Kokku võeti ühtse kontaktpunktiga võimalike kaubandustõkete või kolmandate riikide kestlikkusega seotud kohustuste võimaliku rikkumise küsimuses ühendust 61 korral. Selle tulemusel esitati portaali Access2Markets kaudu 33 kaebust. Kõik need kaebused puudutasid turulepääsuga seotud probleeme. Kuigi mitmel kaebuse esitamise eelsel kohtumisel sidusrühmadega arutati ka kestlikkusega seotud probleeme, ei esitatud käesoleva aruandega hõlmatud ajavahemikul neist ühegi kohta ametlikku kaebust. Kui vaadelda kaebuste allikaid, siis lõviosa kaebuse esitajatest (30) olid ELi ettevõtjad (15 kaebust esitasid otse ettevõtjad, 12 Euroopa kutseorganisatsioonid ja kolm liikmesriikide kutseorganisatsioonid). Vaid kolm kaebust laekus liikmesriikidelt. Kaebused olid ELi 21 kaubanduspartneri turulepääsuga seotud tõkete kohta ning hõlmasid kõiki geograafilisi piirkondi. Ent nagu on näha joonisel 11, puudutas enam kui kolmandik kõigist 2021. aastal saadud kaebustest lõunanaabrust, Lähis-Ida, Türgit, Venemaad ja Kesk-Aasiat, samal ajal kui Põhja-Ameerikaga oli seotud vaid üks kaebus. Joonis 11. Ühtsele kontaktpunktile laekunud kaebused piirkondade lõikes



V. Kahepoolne ja mitmepoolne kaubanduskohustuste täitmise tagamine – vaidluste lahendamine Komisjoni rakendamist ja täitmise tagamist puudutavas lähenemisviisis on kesksel kohal rakendamise alane töö, võimalike tõkete ennetamine ja kehtestatud tõkete kaotamine enne nende juurdumist. Et see varajases etapis tehtav töö oleks võimalikult tulemuslik, peetakse vajaduse korral õigusvaidlusi.

V.1. Vaidluste lahendamise mehhanismide kasutamine A. WTO vaidluste lahendamine Ehkki WTO apellatsioonikogu oli endiselt blokeeritud, jätkas EL aktiivselt vaidluste lahendamist WTOs WTO apellatsioonikogu ei ole alates 2019. aasta detsembrist saanud arutada edasikaebusi, kuna kogusse nimetamine on blokeeritud. EL peab jätkuvalt esmatähtsaks leida sellele olukorrale püsiv lahendus. Hoolimata sellest, et apellatsioonikogu töö halvamine on seadnud ohtu WTO vaidlustes siduvate otsusteni jõudmise, õnnestus ELil aruandeperioodil siiski üha suuremas arvus WTO vaidlustes lahenduse poole liikuda. Sellele aitas kaasa mitmepoolne vahekokkulepe, mis on oluline osa ELi strateegiast seoses apellatsioonikogu praeguse olukorraga. 2022. aasta aprilli lõpu seisuga hõlmasid 25 vahekokkuleppes osalejat WTO 164 liikmest 52. Kui WTO liige, kellega ELil on WTO vaidlus, on otsustanud mitmepoolses vahekokkuleppes mitte osaleda, sõlmib EL mitmepoolset vahekokkulepet eeskujuks võttes asjaomase vaidluse jaoks võimaluse korral ajutise vahekokkuleppe. EL sõlmis 2022. aasta märtsis ajutised vahekokkulepped Türgiga kahe WTO vaidluse jaoks (DS583 ja DS595, vt allpool). Vahekohtumenetluses kokku leppimisega kandsid EL ja Türgi hoolt selle eest, et mõlema juhtumi puhul saab jätkuda WTOs siduv, kahetasandiline ja sõltumatu vaidluse lahendamine. EL tegi aruandeperioodil edusamme muu hulgas järgmistes vaidlustes: ·Ameerika Ühendriigid – küpsed oliivid (DS577). See vaidlus puudutas tasakaalustavaid tollimakse, mis olid kehtestatud 2018. aastal, Ameerika Ühendriikide eelmise valitsuse ametiajal, Hispaaniast pärit küpsete oliivide impordile. 19. novembril 2021 leidis vaekogu, et need maksud on WTO eeskirjade alusel ebaseaduslikud. Vaekogu aruanne muutus siduvaks 2021. aasta detsembris pärast selle vastuvõtmist WTOs ilma võimaluseta edasi kaevata. Pooled leppisid kokku, et mõistlik tähtaeg Ameerika Ühendriikidele otsuse täitmiseks oleks 14. jaanuar 2023. ·Türgi – ravimid (DS583). Selle vaidluse raames vaidlustas EL teatavad Türgi meetmed, mis mõjutavad ravimiimporti. Vaekogu lahendas kõik nõuded ELi kasuks, jõudes oma 28. aprilli 2022. aasta aruandes järeldusele, et Türgi ei saa nõuda, et ravimitootjad peavad viima oma tootmise Türki, et nende toodetavate ravimite puhul oleks võimalik maksta Türgis sotsiaalkindlustussüsteemide raames hüvitist. Ka ei saa Türgi pidada oma riigis toodetud ravimite hüvitamis- ja müügiloa taotluste läbivaatamist tähtsamaks imporditud ravimite kohta esitatud taotluste läbivaatamisest. Selle vaekogu aruande peale esitatud Türgi edasikaebust vaadatakse praegu läbi WTO eeskirjade alusel kooskõlas Türgiga sõlmitud ajutise vahekokkuleppega (millele on osutatud eespool). See kokkulepe tagab vaidluse, sealhulgas mis tahes tulevase nõuetele vastavusega seotud erimeelsuse siduva lahendamise. ·Türgi – terase kaitsemeede (DS595). See vaidlus on seotud terase kaitsemeetmega, mille EL kehtestas 2019. aasta veebruaris. Vaekogu 29. aprilli 2022. aasta aruanne oli ELi jaoks üldjoontes positiivne, kuna kõige olulisemad küsimused lahendati ELi kasuks. Tähtis on see, et vaekogu selgitas WTO eeskirju kaitsemeetmete kohta, kinnitades sellega võimalust kasutada kaitsemeetmeid reageerimiseks ülemaailmsele terasekriisile. Vaekogu jõudis järeldusele, et ELi terase kaitsemeede on kooskõlas WTO eeskirjadega enamikus punktides, mille Türgi oli kahtluse alla seadnud, ent leidis samas ka seda, et kolmes punktis ei ole ELi kaitsemeede piisavalt põhjendatud. EL täidab asjaomast otsust pärast selle ametlikku vastuvõtmist WTOs. Selles vaidluses ei kasutanud kumbki pool õigust otsus edasi kaevata, mis oli tagatud Türgiga sõlmitud ajutise vahekokkuleppega. ·Ameerika Ühendriigid – teras ja alumiinium (DS548 ja DS559). 2021. aasta lõpus lõpetasid EL ja Ameerika Ühendriigid ühise avaldusega kestlikku terast ja alumiiniumi käsitleva üldise kokkuleppe kohta kaks omavahelist vaidlust: 1) vaidluse DS548, mis puudutas täiendavaid tollimakse, mille Ameerika Ühendriigid olid kehtestanud teatavale terase- ja alumiiniumimpordile, ning 2) vaidluse DS559, mis puudutas täiendavaid imporditollimakse, mida EL kogus vastusena nimetatud Ameerika Ühendriikide maksudele. EL ja Ameerika Ühendriigid muutsid WTO vaekogumenetluse mõlema vaidluse puhul WTO vahekohtumenetluseks, mille nad hiljem peatasid võimalusega menetlust vajaduse korral tulevikus jätkata. Ameerika Ühendriigid kohustusid kaotama ELi terase- ja alumiiniumiimpordile kehtestatud paragrahvi 232 kohased tariifid, taastamaks varasem kaubanduse maht, ning EL kohustus ajutiselt peatama oma vastavate tasakaalustavate meetmete kohaldamise Ameerika Ühendriikide suhtes. ·Ameerika Ühendriigid – suured tsiviilõhusõidukid (DS316 ja DS353). Nagu teatati möödunud aastal, oli veel üks oluline samm 2021. aastal ELi ja Ameerika Ühendriikide vaheliste suuri tsiviilõhusõidukeid käsitlevate vaidluste vaibumine juuni keskel seoses kokkuleppele jõudmisega suuri tsiviilõhusõidukeid käsitlevas koostööraamistikus. Peale selle edenesid vaekogu menetlused mitmes muus WTO vaidluses, kus osales ka EL. Nende hulka kuulub Colombia külmutatud friikartulitega seotud vaidlus (DS591), mille puhul vaekogu aruannet on oodata 2022. aasta teises pooles (ja mis on hõlmatud mitmepoolse vahekokkuleppega). Teised olulised näited on juhtum, mille EL algatas India suhtes seoses ülemääraste tariifidega, mille India oli kehtestanud teatavatele kaupadele info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoris (DS582), ning vaidlus, mis käsitleb Indoneesia kehtestatud niklimaagi ekspordikeeldu ning nikli- ja rauamaaki puudutavaid Indoneesia kohaliku töötlemise nõudeid (DS592), samuti kaks juhtumit, mille algatasid ELi suhtes Indoneesia ja Malaisia seoses teatavate biokütuseid käsitlevate normidega, mis puudutavad palmiõli (vastavalt DS593 ja DS600).

Venemaa rikub oma Ukraina vastase provotseerimata ja põhjendamatu sõjalise agressiooniga jämedalt rahvusvahelist õigust ning seab ohtu rahvusvahelise julgeoleku ja stabiilsuse. See on mõjutanud ka ELi kaubanduslepingute täitmise tagamise alast tegevust. Kooskõlas üldise lähenemisviisiga, mida EL rakendab Venemaa suhtes rahvusvahelistel foorumitel, on ELi suhtlemine Venemaaga kahe poole vahelistes WTO vaidlustes lakanud. Eelkõige on peatatud vaekogu menetlus vaidluses, mille EL on algatanud Venemaa suhtes seoses mitmesuguste meetmetega, millega eelistatakse Venemaa tooteid ja teenuseid (DS604), ning vaidluses, mille on algatanud Venemaa seoses ELi dumpinguvastaste meetmetega, mida kohaldatakse teatavate Venemaalt pärit terasetoodete suhtes (DS521). Venemaa pealetung on kahjustanud ka Ukraina suutlikkust täita ELi ja Ukraina assotsieerimislepingu alusel kahepoolses vaidluses vahekohtu otsust, mis käsitleb Ukraina keeldu eksportida teatavat liiki puitu.



Mitu uut juhtumit kinnitavad ELi usku WTO vaidluste lahendamise menetlusse EL algatas 2022. aasta alguses mitu uut WTO vaidlust. See näitab ELi tahet võidelda kaubandust moonutava käitumise vastu ja ELi kindlustunnet, et WTO vaidluste lahendamise menetlus on vahend, mille abil seda teha. -Egiptus – impordi registreerimine (DS609). 2022. aasta jaanuaris taotles EL konsultatsioone seoses Egiptuse kehtestatud impordi registreerimise nõuetega ja viisiga, kuidas need mõjutavad teatavate kategooriate kauba importimist EList Egiptusesse. -Hiina – kaubad ja teenused (DS610). 2022. aasta jaanuaris algatas EL vaidluse Hiina suhtes seoses teatavate meemetega, mis mõjutavad ELi ja Hiina vahelist kauplemist kaupade ja teenustega, mis olid pärit Leedust või suunatud Leetu või seotud erinevatel viisidel Leeduga, näiteks sisaldades Leedu komponenti. Need meetmed mõjutavad tarneahelaid kogu ELis. -Hiina – hagi esitamise keelud (DS611). 2022. aasta veebruaris algatas EL Hiina suhtes veel ühe vaidluse. See vaidlus käsitleb Hiina kohtute tava anda hagi esitamise keelde, mis jätavad ELis registreeritud kõrgtehnoloogia ettevõtted oma tehnoloogia kaitsmiseks intellektuaalomandi õiguste jõustamisel märksa ebasoodsamasse olukorda. -Ühendkuningriik – hanked vähese CO2 heitega elektrienergia tootmise valdkonnas (DS612). 2022. aasta märtsis algatas EL WTO menetluse seoses Ühendkuningriigi meetmetega, millega soodustatakse vähese CO2 heitega elektrienergia tootmise projekte, peamiselt avamere tuuleparke. EL väidab, et Ühendkuningriik, innustades riigilt rahalise toetuse (hinnavahelepingu) taotlejaid võtma kohustust kasutada suures ulatuses Ühendkuningriigi kohalikku sisendit, kohtleb imporditavaid tooteid ebasoodsamalt kui kohalikke tooteid. Pärast WTO konsultatsioone leppisid pooled 1. juulil kokku edasistes sammudes probleemi lahendamiseks. Ühendkuningriik selgitas, et ei praegustes ega