EUROOPA KOMISJON Brüssel,22.12.2020 COM(2020) 819 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE tööjõukuluindeksit käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 450/2003 rakendamise kohta



I.SISSEJUHATUS Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2003. aasta määruses (EÜ) nr 450/2003 tööjõukuluindeksi kohta on kehtestatud liikmesriikidele ühine raamistik võrreldavate indeksite koostamiseks ja komisjonile edastamiseks. Tööjõukuluindeksiga mõõdetakse kvartalipõhiseid muutusi tööandjate kantavas tööjõu kogukulus tunni kohta ja see võimaldab jälgida tööjõust kui tootmistegurist tuleneva kulusurve arengut. Tööjõukuluindeks kuulub euronäitajate rühma, mis annab teavet euroala majandusarengu kohta. Eurostat avaldab oma veebisaidil tööjõu tunnikulu indeksi kohta kord kvartalis pressiteate, mis sisaldab täielikke andmeid, jaotatuna majandustegevusalade ja tööjõukulu komponentide (palga- ja mittepalgaliste kulude) kaupa. Veebisaidil esitatakse ka kvartali- ja aastapõhine kasvumäär. Määruse (EÜ) nr 450/2003 artikli 13 kohaselt peab komisjon esitama iga kahe aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande. Kuna eelmistes aruannetes analüüsiti tagasiulatuvaid andmeridasid, keskendutakse käesolevas aruandes selliste tööjõukuluindeksi andmete kvaliteedile, mis on esitatud hiljem, alates 2018. aasta II kvartalist kuni 2020. aasta I kvartalini. Kuna Ühendkuningriik oli kuni 31. jaanuarini 2020 Euroopa Liidu liige, sisaldab käesolev aruanne ka selle riigi edastatud tööjõukuluindeksi andmeid. 2003. aasta juulis võttis komisjon vastu määruse (EÜ) nr 1216/2003, milles on üksikasjalikumalt sätestatud menetlused, mida liikmesriigid peavad komisjonile oma indeksite saatmisel järgima, samuti indeksites tööpäevade arvu järgi tehtavad ja hooajalised korrektsioonid ning riiklike kvaliteediaruannete sisu. 2007. aasta märtsis võttis komisjon vastu määruse (EÜ) nr 224/2007. Sellega muudetakse määrust (EÜ) nr 1216/2003 ja laiendatakse tööjõukuluindeksi kohaldamisala klassifikaatori NACE Revision 1 jagudes L, M, N ja O määratletud majanduse tegevusaladele. Kõnealused jaod hõlmavad peamiselt turuväliseid teenuseid, mille dünaamika võib erineda turuteenuste omast. Peale selle võttis komisjon 2007. aasta augustis vastu määruse (EÜ) nr 973/2007, millega muudeti mitut õigusakti, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi, sealhulgas tööjõukuluindeksit, et rakendada klassifikaatoris NACE Revision 2 sätestatud majanduse tegevusalade statistilist klassifikatsiooni. Määruse (EÜ) nr 1216/2003 I lisas on tööjõukuluindeksi kvaliteet määratletud järgmiste kriteeriumide kaudu: andmete asjakohasus, täpsus, õigeaegsus, kättesaadavus ja selgus, võrreldavus, sidusus ja täielikkus. Kuna kättesaadavust ja selgust peeti eelmises tööjõukuluindeksit käsitlevas aruandes rahuldavaks, keskendutakse asjakohasusele, täielikkusele, õigeaegsusele, täpsusele, võrreldavusele ja sidususele. II.ÜLDISED EDUSAMMUD PÄRAST VIIMAST ARUANNET Seadusandlikust seisukohast ei ole pärast eelmise aruande vastuvõtmist muudatusi tehtud. ELi koondandmeid mõjutab aga Ühendkuningriigi väljaastumine Euroopa Liidust. Eelkõige kajastavad alates 2020. aasta I kvartalist avaldatud tööjõukuluindeksid EL 27 uut koosseisu. Tööjõukuluindeksi andmete kogumisel kasutati andmete paremaks edastamiseks jätkuvalt standardit SDMX ja iga-aastaseid kvaliteediaruandeid ajakohastati õigeaegselt, enne vaatlusperioodile järgneva aasta lõppu. Tööjõukuluindeksi andmete aluseks võeti uus baasaasta (vaatlusaasta 2016), mida käsitlevad viimasest tööjõukulude uuringust (tööjõukulude uuring 2016) saadud uued võrdlusandmed said kättesaadavaks 2019. aastal. Tööjõu tunnikulu taset käsitlevaid andmeid ajakohastati kolme kuu jooksul pärast vaatlusaastat, tuginedes 2019. aasta tööjõukuluindeksi andmetele. Samuti kinnitas tööturustatistika töörühm Eurostati kavandatud uue vormi teabe kogumiseks hooajaliste korrektsioonide mudelite kohta, mida liikmesriigid tööjõukuluindeksi puhul kasutavad. Üksikasjalik teave nende muutuste kohta on esitatud järgmistes lõikudes. 2.1. Täiustatud standardid andmete kogumiseks Jätkub statistiliste andmete ja metaandmete vahetuse standardi (SDMX) andmestruktuuride uue versiooni edukas kasutamine liikmesriikide andmete vastuvõtmiseks ja tööjõukuluindeksi koostamiseks, aga ka tööjõukuluindeksi andmete edastamiseks Euroopa Keskpangale. Liikmesriikide teavitamiseks IT-probleemidest, mis nende tööjõukuluindeksi edastamise käigus avastati, kasutati automaatset valideerimisvahendit (STRUVAL). 2.2. Tööjõukuluindeksi vaatlusaasta muutmine Tööjõukuluindeksi andmed esitatakse indekseeritud arvudena, väljendatuna teatava baasaasta suhtes, mil nende väärtus on määratluse järgi 100. Selle tulemusel näitavad indekseeritud arvud tööjõukulude kumulatiivset kasvu alates baasaastast.

Baasaasta valitakse nii, et see langeks kokku viimase iga nelja aasta tagant läbiviidava tööjõukulude uuringuga, mis annab tööjõukulude taseme võrdlusnäitajad. See võimaldab asjaomasel baasaastal esitatud tööjõukuluindeksi andmeid otseselt ühendada (korrutada) tööjõukulude uuringu andmetega ja selle tulemusel saadakse tööjõukulude taseme hinnang viimase aasta kohta, mille kohta tööjõukuluindeksi andmed on kättesaadavad. Pärast uute tööjõukulude uuringu andmete avaldamist vaatlusaasta 2016 kohta muudeti vastavalt tööjõukuluindeksi valdkonna baasaastat. Alates 2019. aasta juunist väljendatakse tööjõukuluindeksi andmeid uue baasaasta põhjal (2016 = 100). 2.3. Tööjõu tunnikulu tase Eurostat jätkas edukalt NACE Rev. 2 jagudel põhinevate tööjõu tunnikulude iga-aastaste hinnangute avaldamist, mida esmakordselt tehti 2016. aasta aprillis. Kõnealused hinnangud põhinevad nii tööjõukulude tasemel kui ka tööjõukuluindeksi suundumustel ning need koostatakse kolm kuud pärast vaatlusperioodi lõppu. Need hõlmavad kõiki NACE Revision 2 jagusid peale jao L („Kinnisvaraalane tegevus“). 2.4. Kvaliteediaruanded Liikmesriikide esitatud kvaliteediaruandeid töödeldi õigeaegselt IT-vahendi „European Statistical System Metadata Handler“ viimase versiooni abil ja need tehti kättesaadavaks kõikidele kasutajatele. 2.5. Hooajalised ja tööpäevade arvu järgi tehtavad korrektsioonid Eurostat analüüsis liikmesriikide esitatud hooajaliselt ja tööpäevade arvuga korrigeeritud andmeridasid ja võrdles riikide lõikes tulemusi, mida tutvustati tööturustatistika töörühmas 2019. aasta oktoobris. Samuti tutvustas Eurostat uut vormi, mida liikmesriigid oma tööjõukuluindeksi andmeridade hooajalisel korrigeerimisel kasutatavatest menetlustest ja mudelitest teatamiseks alates 2020. aastast kasutavad. Samal ajal töötati välja tarkvarale JDemetra+ lisatav eriprogramm, mis võimaldab täita vormi ühtlustatult ja automatiseeritult. III.ANDMETE KVALITEET 3.1.Asjakohasus Tööturu arengust tingitud võimaliku inflatsioonisurve hindamiseks kasutavad komisjon ja Euroopa Keskpank tööjõu tunnikulu indeksit, mis näitab lühiajalisi muutusi tööjõukuludes. Indeks tuleb arvutada iga liikmesriigi, kogu ELi ja euroala kohta võimalikult kiiresti pärast andmete kättesaamist. Tööjõukuluindeks on oluline ka palgaläbirääkimistes osalevate sotsiaalpartnerite jaoks ja komisjoni jaoks tööjõukulude lühiajalise arengu jälgimisel. Tööjõukuluindeks on üks peamine Euroopa majandusnäitaja. Samuti kasutatakse tööjõukuluindeksi andmeid hindade indekseerimiseks teatavates mahukates mitu aastat kestvates ärilepingutes. Kasutajad soovisid jätkuvalt teavet mitte üksnes tööjõukulude protsentuaalsete kvartalimuutuste kohta, mida mõõdetakse tööjõukuluindeksiga, vaid üha enam ka tööjõukulude absoluutväärtuse kohta (eurodes tunni kohta). Eurostat avaldab jätkuvalt iga aasta aprillis eurodes ja omavääringus tööjõu tunnikulu hinnangu, mis on jaotatud NACE Revision 2 alusel. Sellele lisati ka tööjõu tunnikulu aastane kasvumäär ja mittepalgaliste kulude osakaal tööjõu kogukulus. Nende hinnangute avaldamise kohta on saadud positiivset tagasisidet ja Eurostat esitab ka edaspidi iga-aastased tööjõukulud NACE Revision 2 jaotuse põhjal. 3.2.Täielikkus Üldiselt olid tööjõukuluindeksi kättesaadavus ja täielikkus kogu vaatlusperioodi jooksul rahuldavad. Eurostat sai kõikidelt liikmesriikidelt tööpäevade arvuga ning tööpäevade arvuga ja hooajaliselt korrigeeritud andmed kõikide kvartalite kohta, välja arvatud üks erand (Kreeka andmed 2019. aasta III kvartali kohta). Liikmesriigid esitasid ka hooajaliselt korrigeerimata andmeid, välja arvatud Taani ja Rootsi, kellele on tehtud erand. Taani edastas kõik vaatlusperioodi 2019. aasta IV kvartali tööjõuindeksi andmed Eurostatile õigeaegselt, kuid need avaldati viienädalase hilinemisega, sest uue sotsiaalmaksete süsteemi dokumenteerimist käsitleva otsuse tegemine oli pooleli. Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riikidest edastasid nii Island kui ka Norra tööjõukuluindeksi andmed vaatlusperioodi kõikide kvartalite kohta. Šveits ei kogu tööjõukuluindeksi kvartaliandmeid. Ehkki hooajaliselt korrigeeritud andmete katvus on paranenud, on põhinäitajate aluseks aastate lõikes (kv/kv–4) toimunud muutused tööpäevade arvuga korrigeeritud andmetes, mis ei ole nii volatiilsed. Kõik andmed, sealhulgas hooajaliselt korrigeeritud hinnangud, on aga kättesaadavad Eurostati andmebaasi asjaomasel lehel, et tagada selgus ja sidusus muu hinnastatistikaga (nt eelkõige ühtlustatud tarbijahinnaindeksiga).

Kõik liikmesriigid esitasid kvaliteediaruanded vaatlusaasta 2018 kohta. Need aruanded on valideeritud ja avaldatud Eurostati vastaval veebisaidil. 3.3.Õigeaegsus Pärast eelmist aruannet esitasid liikmesriigid komisjonile andmeid õigeaegselt – kõik andmed edastati õigel ajal, välja arvatud Kreeka andmed 2019. aasta III kvartali kohta, mille puhul esines kaheksapäevane viivitus. EMP riikidest esitasid nii Norra kui ka Island tööjõukuluindeksi andmed õigel ajal. 3.4.Täpsus Tööjõukuluindeks koosneb mitmest muutujast (nt tööjõukulu ja töötunnid), mis võidakse saada eri allikatest. See tähendab, et igal ajal võidakse teha viimast kvartalit, mitut kvartalit või kogu aastat mõjutavaid korrektsioone. Kui korrektsioonid on seotud vaatlusaastaga, tuleb korrigeerida kogu andmerida. Alates 2018. aasta I kvartalist on ELi põhinäitajat (aastane kasvumäär) korrigeeritud rohkem kui 0,1 protsendipunkti võrra ainult ühel korral (0,2 protsendipunktine korrektsioon 2018. aasta II kvartalis, vt joonis 1). See tähendab, et eelmise aruandega võrreldes on täpsus paranenud. Joonis 1. Algsete ja viimaste (2020. aasta I kvartalis) avaldatud tööjõukuluindeksite vaheline aastase kasvumäära muutus (EL 28, NACE Revision 2 jagude B–S tööjõu kogukulude koondandmed protsendipunktides) 3.5. Võrreldavus Riikide andmete võrreldavus on tagatud tööjõukuluindeksit käsitlevates õigusaktides sätestatud üksikasjalike määratluste ja metoodika abil. Liikmesriigid tuginevad ELi nõuete täitmisel riigi tasandil kättesaadavatele andmeallikatele. Enamik neist kasutab uuringuid või kombineerib uuringud haldusandmetega; kaks liikmesriiki tuginevad üksnes haldusallikatele. Aja jooksul võrreldavate tööjõukuluindeksi andmete avaldamiseks on tähtis neid tööpäevade arvuga ja hooajaliselt korrigeerida. Põhinäitajaid korrigeeritakse tööpäevade arvuga ja hooajalisuse mõju kõrvaldamiseks võrreldakse kahe järjestikuse aasta sama kvartalit. Komisjoni määruse (EÜ) nr 1216/2003 artikli 1 kohaselt tuleb tööjõukuluindeksi andmed esitada hooajaliselt korrigeerimata kujul, tööpäevade arvuga korrigeeritud kujul ning hooajaliselt ja tööpäevade arvuga korrigeeritud kujul. Määruses (EÜ) nr 450/2003 ei ole sõnaselgelt täpsustatud, kas tööpäevade arvu järgi tehtavate ja hooajaliste korrektsioonide puhul tuleb kasutada otsest või kaudset meetodit. Kaudne korrektsioon tähendab seda, et põhiandmeridasid korrigeeritakse ja seejärel tuletatakse neist kõrgema taseme koondandmed, otsene korrektsioon tähendab aga seda, et iga andmerida, sealhulgas kõrgema taseme koondandmeid, korrigeeritakse eraldi. Tööjõukuluindeksi puhul soovitab Eurostat kasutada kaudset meetodit, et vältida erinevusi tööjõu kogukulu ja selle komponentide summa vahel. Ka kasutajatel on selliseid erinevusi lihtne märgata ja need võivad tekitada kahtlusi tööjõukuluindeksi üldise kvaliteedi suhtes. Eurostat teeb süstemaatiliselt kindlaks koondnäitaja ja selle komponentide summa vahelisi erinevusi, mis on (pärast ümardamist) 0,1 protsendipunkti või suuremad, ja teatab neist asjaomasele riigile valideerimisaruandes. Seejärel arvutatakse tööjõukuluindeksi koondnäitaja palga ja mittepalgaliste komponentide põhjal ümber (kaudne meetod). Sellise ühtlustatud meetodiga tagatakse ka suurem võrreldavus riikide lõikes. Tööturustatistika töörühma 2019. aastal toimunud nõupidamisel teavitas Eurostat liikmesriike sellest, kuidas ta hindab tööjõukuluindeksi kohta esitatud hooajaliselt ja tööpäevade arvuga korrigeeritud andmeridasid. Hooajaliselt ja tööpäevade arvuga korrigeeritud andmeid analüüsiti eraldi ning kontrolliti, kas need on jätkuvalt mõjutatud vastavalt hooajalisusest või tööpäevade arvust. Välja pakuti riikide hooajalise ja tööpäevade arvuga korrigeerimise menetluste dokumenteerimise standardvorm, millega riigid nõustusid. Riikidel, kelle andmeread olid jätkuvalt mõjutatud hooajalisusest või tööpäevade arvust, paluti oma korrigeerimismenetlusi kontrollida ja oma leidudest aru anda. 3.6. Sidusus rahvamajanduse arvepidamise näitajatega