[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 2.7.2010

KOM(2010)354 lõplik

KOMISJONI ARUANNE

komiteede tegevuse kohta 2009. aastal

SEK(2010)806

KOMISJONI ARUANNE

komiteede tegevuse kohta 2009. aastal

Vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 2009/468/EÜ (edaspidi „komiteemenetluse otsus”) artikli 7 lõikele 4 esitab komisjon aruande komiteede tegevuse kohta 2009. aastal. Käesolev aruanne sisaldab ülevaadet komiteemenetluse süsteemi arengu kohta, ülevaadet komiteede tegevusest ja aruandele lisatud dokumenti üksikasjaliku statistikaga eri komiteede töö kohta[1].

1. Ülevaade komiteemenetluse hiljutisest arengust

1.1. Komiteemenetluse reformi rakendamine (nõukogu otsus 2006/512/EÜ, millega muudetakse nõukogu otsust 1999/468/EÜ)

1.1.1. Vastavusseviimine

Vastavusseviimise eesmärk on viia kehtivad põhiõigusaktid kooskõlla uue kontrolliga regulatiivmenetlusega, mis võeti kasutusele nõukogu otsusega 2006/512/EÜ. Vastavusseviimine jätkus 2009. aastal,[2] kui Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid vastu kaks koondmäärust. Teine koondmäärus võeti vastu 11. märtsil 2009 ja neljas koondmäärus 18. juunil 2009. Kõnealuste koondmäärustega koondatakse üheks dokumendiks ja muudetakse vastavalt 47 ja 46 põhiõigusakti. Lisaks sellele taotles Euroopa Parlament 23. septembri 2008. aasta resolutsioonis, et komisjon esitaks ettepanekud 14 täiendava põhiõigusakti vastavusseviimise kohta. Komisjon vaatas kõnealused õigusaktid põhjalikult läbi, kuid ei pidanud sobivaks esitada ettepanekut kõigi nende kohta, sest muu hulgas oli mõni õigusakt juba viidud vastavusse muude õigusaktidega või oli komisjon arvamusel, et nendes sisalduvate rakendusvolituste suhtes ei tule kohaldada kontrolliga regulatiivmenetlust. Selle hindamise tulemusel võttis komisjon 30. märtsil 2009 vastu ettepaneku[3] viimase viienda koondmääruse kohta, mis hõlmab kahte põhiõigusakti. Kõnealune ettepanek aga muutus kehtetuks Lissaboni lepingu jõustumisega.

1.1.2. Komiteemenetlus ja läbipaistvus: komiteemenetluse dokumentide register ja arhiiv

Alates ajast, kui komiteemenetluse dokumentide register alustas tööd 1. aprillil 2008,[4] on registrit veelgi parandatud. Kõnealused parandused võimaldasid tõhustada süsteemi sisekasutamist ja muuta avaliku registrit läbipaistvamaks. Üheks kõige olulisemaks 2009. aastal tehtud paranduseks seoses läbipaistvusega on rakendusmeetmete eelnõu menetluste eri etappide täiendav täpsustamine. Nüüdsest on võimalik tuvastada, milliste rakendusmeetmete eelnõud on komisjon tagasi võtnud enne nende esitamist komiteemenetluse ametlikule hääletamisele.

1.2. Komiteemenetlus ja Lissaboni leping

Euroopa Liidu toimimise leping sisaldab kahte sätet, mis muudavad märkimisväärselt komiteemenetlust. Kõnealused sätted on ühest küljest seotud poolseadusandlike meetmetega, mida nimetatakse delegeeritud õigusaktideks (artikkel 290), ja teisest küljest konkreetsete rakendusmeetmega, mida nimetatakse rakendusaktideks (artikkel 291).

1.2.1. Delegeeritud õigusaktid

2009. aasta detsembris võttis komisjon vastu teatise Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 rakendamine”[5]. Kõnealuse teatise eesmärk on esitada komisjoni seisukoht järgmistes küsimustes: delegeeritud õigusaktide kohaldamisala, volituste delegeerimise õiguslik raamistik, töökord, mida komisjon kavatseb järgida delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise ettevalmistamisel, ja tingimused, mille alusel seadusandja saab kontrollida komisjonile delegeeritud volituste rakendamist.

1.2.2. Rakendusaktid

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 291 on selgesõnaliselt sätestatud, et kui õiguslikult siduvate aktide rakendamiseks on vaja ühetaolisi tingimusi, antakse nende õigusaktide alusel rakendamisvolitused komisjonile või nõuetekohaselt põhjendatud erijuhtudel nõukogule. Euroopa Parlament ja nõukogu sätestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt eelnevalt määruste abil eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbi viidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes.

2010. aasta alguses tegi komisjon ettepaneku komiteemenetluse määruse kohta, milles sätestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide teostatava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[6]. Kõnealune määrus asendab komiteemenetluse otsust, mille nõukogu võttis vastu 1999. aastal ja mida on muudetud 2006. aastal.

2. Ülevaade tegevusest

2.1 Komiteede ja kohtumiste arv

Oluline on teha vahet komiteemenetluse komiteede ja muude üksuste, eelkõige komisjoni enda moodustatud eksperdirühmade vahel. Viimati nimetatud annavad komisjonile ekspertnõu poliitika ettevalmistamises ja rakendamises, samal ajal kui komiteemenetluse komiteed abistavad komisjoni sellele põhiõigusaktidega antud rakendusvolituste kasutamises. Käesolev aruanne keskendub üksnes komiteemenetluse komiteedele. Komiteemenetluse komiteede arv on esitatud tegevusvaldkondade kaupa (vt I tabel ) 31. detsembri 2009. aasta seisuga. Võrdluseks on toodud ka eelmise aasta arvnäitajad (seisuga 31. detsember 2008).

I TABEL – Komiteesid kokku

Poliitikavaldkond | 2008 | 2009 |

Põllumajandus ja maaelu areng (AGRI) | 28 | 15 |

Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) | 1 | 1 |

Eelarve (BUDG) | 2 | 2 |

Haridus ja kultuur (EAC) | 7 | 6 |

Tööhõive, sotsiaalküsimused ja võrdsed võimalused (EMPL) | 5 | 5 |

Laienemine (ELARG) | 3 | 3 |

Ettevõtlus ja tööstus (ENTR) | 34 | 39 |

Keskkond (ENV) | 35 | 36 |

EuropeAid (AIDCO) | 8 | 7 |

Välissuhted RELEX) | 3 | 4 |

Kalandus ja merendus (MARE) | 4 | 4 |

Tervise- ja tarbijaküsimused (SANCO) | 17 | 16 |

Humanitaarabi (ECHO) | 1 | 1 |

Infotehnoloogia (DIGIT) | 1 | 2 |

Infoühiskond ja meedia (INFSO) | 9 | 8 |

Siseturg (MARKT) | 13 | 14 |

Õigus, vabadus ja julgeolek (JLS) | 24 | 24 |

Regionaalpoliitika (REGIO) | 1 | 1 |

Teadusuuringud (RTD) | 6 | 7 |

Statistika (ESTAT) | 9 | 10 |

Maksukorraldus ja tolliliit (TAXUD) | 10 | 12 |

Kaubandus (TRADE) | 12 | 10 |

Transport ja energeetika (TREN) | 36 | 39 |

KOKKU: | 269 | 266 |

Komiteemenetluse komiteesid saab üldjoontes rühmitada menetluse liigi järgi (nõuandev menetlus, korralduskomitee menetlus, regulatiivkomitee menetlus, kontrolliga regulatiivmenetlus ja kaitsemeetmete menetlus – vaata II tabelit). Et teatavad komiteed kohaldavad mitut menetlust (nõuandemenetlusest kuni regulatiivkomitee menetluseni ja lisaks kaitsemeetmete menetlust), ei ole neid arvestatud ühte menetlust kohaldavate komiteede arvu määramisel.

II TABEL – KOMITEEDE ARV MENETLUSTE LIIKIDE KAUPA (2009)

Menetluse liik | KOKKU |

Nõuande-menetlus | Korralduskomitee- menetlus | Regulatiiv-komiteemenetlus | Kontrolliga regulatiiv-menetlus | Mitut menetluse liiki kasutavad komiteed |

AGRI | 5 | 5 | 5 | 15 |

AIDCO | 5 | 2 | 7 |

BUDG | 1 | 1 | 2 |

DIGIT | 2 | 2 |

EAC | 1 | 1 | 4 | 6 |

ECHO | 1 | 1 |

ELARG | 3 | 3 |

EMPL | 2 | 1 | 2 | 5 |

ENTR | 6 | 3 | 10 | 2 | 18 | 39 |

ENV | 1 | 5 | 3 | 27 | 36 |

ESTAT | 2 | 1 | 7 | 10 |

INFSO | 2 | 6 | 8 |

JLS | 4 | 1 | 1 | 3 | 15 | 24 |

MARE | 1 | 3 | 4 |

MARKT | 1 | 3 | 2 | 8 | 14 |

OLAF | 1 | 1 |

REGIO | 1 | 1 |

RELEX | 2 | 1 | 1 | 4 |

RTD | 3 | 4 | 7 |

SANCO | 1 | 7 | 8 | 16 |

TAXUD | 2 | 3 | 6 | 1 | 12 |

TRADE | 2 | 2 | 3 | 3 | 10 |

TREN | 3 | 1 | 6 | 1 | 28 | 39 |

KOKKU: | 22 | 38 | 51 | 11 | 143 | 266 |

Arvud näitavad, et umbes 19 % komiteedest (51 komiteed 266-st) töötab vaid regulatiivkomitee menetluse alusel, korralduskomitee menetluse alusel töötavaid komiteesid on vähem (37). Kuid enamik komiteesid (55 %) töötavad mitme menetluse alusel (143 komiteed 266-st). Poliitikavaldkondade võrdlemine näitab, et eri poliitikavaldkondades kasutatakse eri menetlusliike eri ulatuses. Kuid näiteks ettevõtluse ja tööstuse valdkonnas töötavad paljud komiteed regulatiivmenetluse alusel.

Komiteemenetluse alusel tegutsemise aktiivsust ei näita üksnes komiteede arv. 2009. aastal peetud koosolekute arv peegeldab töö üldist intensiivsust, samuti töö intensiivsust valdkonniti ja üksikute komiteede tasandil ( III tabel ).

III TABEL – KOOSOLEKUTE ARV

2008 | 2009 | 2008 | 2009 |

AGRI | 226 | 165 | JLS | 37 | 40 |

AIDCO | 38 | 40 | MARE | 15 | 15 |

BUDG | 5 | 5 | MARKT | 42 | 32 |

DIGIT | 3 | 3 | OLAF | 3 | 3 |

EAC | 14 | 13 | REGIO | 9 | 10 |

ECHO | 6 | 4 | RELEX | 4 | 3 |

ELARG | 6 | 5 | RTD | 62 | 62 |

EMPL | 4 | 5 | SANCO | 123 | 124 |

ENTR | 57 | 48 | TAXUD | 114 | 107 |

ENV | 57 | 67 | TRADE | 24 | 17 |

ESTAT | 16 | 19 | TREN | 60 | 83 |

INFSO | 28 | 24 | KOKKU: | 953 | 894 |

Sarnaselt 2008. aastaga juhib edetabelit põllumajandus (AGRI) 165 koosolekuga ja seda vaatamata sellele, et võrreldes 2008. aastaga on komiteede arv märkimisväärselt vähenenud (ligikaudu 50 %). Kõnealused arvnäitajad peegeldavad eri põllumajandusturgude haldamise intensiivsust. Põllumajandusele (AGRI) järgnevad tervise- ja tarbijaküsimused (SANCO) 124 koosolekuga ning maksu- ja tolliliit (TAXUD) 107 koosolekuga.

2.2 Arvamuste arv ja rakendusmeetmed

Nagu eelmiseski aruandes, esitatakse käesolevas aruandes ülevaade komiteede esitatud ametlikest arvamustest ja rakendusmeetmetest (st õigusaktid, haldus- ja finantsotsused), mis komisjon on nende tulemusena vastu võtnud[7]. Need näitajad kirjeldavad komiteede töö konkreetset tulemust (vt IV tabel ). 2009. aastal esitasid komiteed kokku 2091 arvamust (2008. aastal 2185 arvamust); komisjonis vastu võetud rakendusmeetmete arv oli 1 808 (2008. aastal 2 022).

IV TABEL – Arvamuste ja vastuvõetud rakendusmeetmete arv (2009)

Arvamu-sed | Meetmed, mille suhtes kaasotsusta-mismenetlust ei rakendata | Meetmed, mille suhtes kaasotsus-tamis-menetlust rakenda-takse | Arvamused | Meetmed, mille suhtes kaasotsusta-mismenetlust ei rakendata | Meetmed, mille suhtes kaasotsusta-mismenetlust rakendatakse |

AGRI | 460 | 459 | 1 | JLS | 57 | 8 | 46 |

AIDCO | 224 | 103 | 118 | MARE | 37 | 39 | 0 |

BUDG | 5 | 0 | 0 | MARKT | 28 | 2 | 25 |

DIGIT | 1 | 0 | 1 | OLAF | 0 | 0 | 0 |

EAC | 40 | 0 | 39 | REGIO | 5 | 2 | 0 |

ECHO | 51 | 0 | 46 | RELEX | 1 | 1 | 0 |

ELARG | 58 | 56 | 0 | RTD | 202 | 190 | 1 |

EMPL | 14 | 0 | 14 | SANCO | 278 | 96 | 153 |

ENTR | 207 | 0 | 108 | TAXUD | 147 | 49 | 2 |

ENV | 88 | 3 | 77 | TRADE | 6 | 4 | 0 |

ESTAT | 30 | 0 | 24 | TREN | 86 | 2 | 74 |

INFSO | 66 | 15 | 50 | KOKKU: | 2091 | 1029 | 779 |

Teatavates poliitikavaldkondades ( põllumajandus (460), tervise- ja tarbijaküsimused (249), EuropeAid (221), teadusuuringud (191) ja ettevõtlus (108)) vastu võetud rakendusmeetmete suur hulk kajastab taas komisjonile delegeeritud töö intensiivsust asjaomastes valdkondades[8]. Võrreldes eelmise aastaga suurenes meetmete arv eelkõige põllumajanduses (460 rakendusmeedet 2009. aastal võrreldes 439 meetmega 2008. aastal) ja EuropeAidi puhul (221 meedet 2009. aastal võrreldes 110 meetmega 2008. aastal). Hariduse ja kultuuri (EAC) valdkonnas vastuvõetud rakendusmeetmete arv aga on märkimisväärselt vähenenud (39 meedet 2009. aastal võrreldes 69 meetmega 2008).

2.3 Kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamine

IV tabelis esitatud arvud vastuvõetud rakendusmeetmete kohta sisaldavad ka neid meetmeid, mis võeti vastu vastavalt kontrolliga regulatiivmenetlusele. Kokku oli selliseid meetmeid 2009. aastal 131 ja kõige rohkem kasutati kõnealust menetlust keskkonna valdkonnas (33 meedet), millele järgnes transpordi ja energeetika valdkond (29) (vt V tabel ).

2009. aastal kasutas Euroopa Parlament oma vetoõigust seoses meetmete eelnõudega ainult ühel juhul. See tähendab, et kaks seadusandjat kokku kasutasid oma vetoõigust ainult 0,8 % juhtudest.

- 2009. aasta mais oli Euroopa Parlament vastu meetme eelnõule seoses energiamärgistuse direktiiviga ja televiisorite märgistamisega. Selle tulemusel meetme eelnõud vastu ei võetud. Muudetud meede võetakse vastu 2010. aastal delegeeritud õigusakti vormis pärast seda, kui on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv energiamõjuga toodete energiatarbimise ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses[9].

Võrdluseks kasutasid 2008. aastal nõukogu ja parlament oma vetoõigust 10 % juhtudest (7 rakendusmeedet).

V TABEL – Vastavalt kontrolliga regulatiivmenetlusele vastuvõetud rakendusmeetmete arv (2009)

Vastavalt kontrolliga regulatiivmenet-lusele vastuvõetud meetmed | EP oli vastu kontrolliga regulatiiv-menetluse kohase meetme eelnõu vastuvõtmisele | Nõukogu oli vastu kontrolliga regulatiiv-menetluse kohase meetme eelnõu vastuvõtmisele | EP ja nõukogu olid vastu kontrolliga regulatiiv-menetluse kohase meetme eelnõu vastuvõtmisele | Vastulaused kokku |

AGRI | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

AIDCO | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

BUDG | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

DIGIT | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

ECHO | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

ELARG | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

EMPL | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |

ENTR | 16 | 0 | 0 | 0 | 0 |

ENV | 33 | 0 | 0 | 0 | 0 |

ESTAT | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 |

INFSO | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |

JLS | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

MARE | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

MARKT | 20 | 0 | 0 | 0 | 0 |

OLAF | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

REGIO | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

RELEX | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

RTD | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

SANCO | 24 | 0 | 0 | 0 | 0 |

TAXUD | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

TRADE | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

TREN | 29 | 1 | 0 | 0 | 1 |

Kokku : | 131 | 1 | 0 | 0 | 1 |

3. ÜKSIKASJALIK TEAVE KOMITEEDE TEGEVUSE KOHTA

Käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis on esitatud üksikasjalik teave eri komiteede tegevuse kohta 2009. aastal, mis on liigitatud komisjoni asjaomaste osakondade alusel. Dokument sisaldab ka teavet komiteede arvus toimunud muutuste kohta ja eriolukordade kohta seoses konkreetsete meetmete eelnõudega, näiteks tagasilükkavad arvamused, eelnõude suunamine nõukogule ja nõukogu või parlamendi vastuseis kontrolliga regulatiivmenetluse alusel.

[1] Lisatud dokument on esitatud eraldi komisjoni töödokumendina.

[2] Rohkem teavet vastavusseviimise tausta ja sel eesmärgil 2008. aastal astutud sammude kohta vt komisjoni aruannet komiteede töö kohta 2008. aastal (KOM (2009)335 (lõplik)).

[3] KOM (2009) 142.

[4] http://ec.europa.eu/transparency/regcomitology/index_en.htm.

[5] KOM(2009) 673 (lõplik), 9.12.2009.

[6] KOM(2010) 83 (lõplik), 9.3.2010.

[7] Tuleb tähele panna, et aastate lõikes võib esineda arvamuste ja rakendusmeetmete arvu lahknevusi. Lahknevuste põhjuseid selgitatakse komisjoni talituste töödokumendi sissejuhatuses.

[8] Tuleb märkida, et ainuüksi vastuvõetud meetmete arv ei näita tehtud otsuste poliitilist, majanduslikku ega rahalist tähtsust.

[9] KOM(2008) 778, 13.11.2008.