ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.1.

in vitro diagnostikameditsiiniseadmetel on oluline osa haiguste ennetamisel, diagnoosimisel ja ravis. Need seadmed on kesksel kohal nii meie tervise kui ka haigete ja puuetega inimeste elukvaliteedi jaoks ning iseäranis kehtib see pandeemia ajal. Komitee kordab oma seisukohta, mida ta väljendas arvamuses kehtiva määruse (EL) 2017/746 kohta, ( 7 ) et tervis on Euroopa kodanikele äärmiselt oluline, ja kinnitab, et meditsiiniseadmetel jadiagnostikameditsiiniseadmetel on oluline osa haiguste ennetamisel, diagnoosimisel ja ravis. Need seadmed on kesksel kohal nii meie tervise kui ka haigete ja puuetega inimeste elukvaliteedi jaoks ning iseäranis kehtib see pandeemia ajal.
3.3.3.

Komitee on veendunud, et komisjon peaks Euroopas piirideta reisimise toetuseks rakendama tugevamat poliitikat. Euroopa Liidu lepingus on selgelt väljendatud, et EL tagab oma kodanikele piirideta ala. Liikmesriikide õigus taaskehtestada piirikontroll on sellest õigusest tehtav erand, mida tuleb kitsalt tõlgendada. Seda ei saa pidada suveräänseks eesõiguseks ja see on pigem seotud Schengeni piirieeskirjade nõuetega. Eeskirjade mis tahes läbivaatamisel tuleb täielikult arvesse võtta piirikontrolli taaskehtestamise erandlikkust.
2.3.

2 heitkogused, kasutades ühte mitmest heakskiidetud kütusekasutuse mõõtmismeetodist. ICAO liikmesriigid on aga nõustunud rakendama CORSIAt eraldi etappides. Alates 2021.–2026. aastast esitatakse kompenseerimisnõuded ainult lendudele nende riikide vahel, kes on selles esimeses etapis vabatahtlikult osalenud CORSIA tähtsust ei saa üle hinnata, sest see on rahvusvaheliselt ÜRO tasandil kokku lepitud mehhanism. Kõik allakirjutanud ICAO liikmesriigid peavad tagama, et nende lennuettevõtjad esitaksid heitkoguste aruandluse igal aastal. Rahvusvaheliste lendude seire algas 1. jaanuaril 2019. Lennuettevõtjad on seega kohustatud looma andmebaasid igal lennul kasutavate kütusekoguste kohta, et arvutada COheitkogused, kasutades ühte mitmest heakskiidetud kütusekasutuse mõõtmismeetodist. ICAO liikmesriigid on aga nõustunud rakendama CORSIAt eraldi etappides. Alates 2021.–2026. aastast esitatakse kompenseerimisnõuded ainult lendudele nende riikide vahel, kes on selles esimeses etapis vabatahtlikult osalenud ( 7 ) . Alates 2027. aastast hõlmab kava kõiki rahvusvahelisi lende, millest ainult mõni arengumaa on vabastatud. Riigisisesed lennud kuuluvad teise ÜRO agentuuri, ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ( 8 ) pädevusse ja on hõlmatud Pariisi kokkuleppega.
3.12.

Kavandatava määrusega võimaldatakse komisjonil tegutseda omal algatusel, et uurida välisriikide subsiidiumide tõttu tekkinud võimalikke ELi siseturu moonutusi (2. peatükk). Ainus nõue komisjonipoolse menetluse algatamiseks on, et välisriigi subsiidiumid ületaksid kolmel järjestikusel eelarveaastal viie miljoni euro künnise. Nimetatud künnis on absoluutarvudes üsna madal ja komitee soovitab komisjonil seda suurendada, et vältida väikesemõjulisi ja väheolulisi juhtumeid, mis oleks ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate huvides. Komisjonil on samuti õigus uurida kuni kümme aastat enne uurimise algust saadud välismaist rahalist toetust, sealjuures on tal õigus analüüsida välisriigi subsiidiume, mis on eraldatud kuni kümme aastat enne uue määruse jõustumist, juhul kui moonutavad mõjud ilmnevad pärast määruse jõustumist.
4.15.

märgib, et artikli 8 lõikes 11 nõutakse, et tootjad kasutaksid ohtlikest toodetest teatamise portaali ettevõtjatele, et tarbijaid viivitamatult hoiatada nende tervist ja ohutust ähvardava ohtu eest ning et teavitada turujärelevalveasutusi. Komitee kordab, et määrus peab konkreetselt tagama, et asjaolu, et see teave tehakse kättesaadavaks, ei kohusta tarbijaid otseselt ega kaudselt andmebaasiga konsulteerima, mis võib mõjutada seda, kas toodet peetakse ohutuks või mitte. Lisaks peaksid teated olema kergesti juurdepääsetavad haavatavatele tarbijatele ja puuetega tarbijatele;
3.1.

Ettepaneku edukaks rakendamiseks on oluline tagada, et säästvate lennukikütuste segamise kohustusest on kõrvaldatud olulised kavandamisvead. Komisjon on välja töötanud kaheksa poliitikastrateegiat, mis erinevad järgmise poolest: määruse kohustatud isik (tarnija ja/või lennuettevõtja), geograafiline kohaldamisala (ainult EMP-sisesed marsruudid või ka EMP ja kolmandate riikide vahelised marsruudid), tulevaste keerukate säästva lennukikütuse toodete (eelkõige muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütused) alamkohustus, eesmärk (säästvate lennukikütuste maht/kasvuhoonegaaside heite vähendus) ja logistilised nõuded (st kas variant hõlmab kaubeldavate sertifikaatide süsteemi, mis muudab ebavajalikuks säästva lennukikütuse füüsilise tarnimise igasse lennujaama, et vältida vajadust tagada, et iga lennujaama iga kütusepartii seda sisaldaks).
7.17.

Uue süsteemi pakutavad lahendused sunnivad teenuseosutajaid uuendama oma elektroonilisi turvasüsteeme nii, et need oleksid oluliselt kõrgemal tasemel, pöörates erilist tähelepanu küberturvalisusele. Komitee eeldab, et sellega kaasnevad märkimisväärsed kulud ja olemasoleva IT-taristu kaasajastamine. See võib olla mõnele teenuseosutajale ülemääraselt suur koormus, mis võib isegi viia teenuseosutajate kadumiseni teatud turgudel, sest nad ei saa endale lühikese aja jooksul selliseid investeeringuid lubada. Seetõttu arvab komitee, et komisjon ja liikmesriigid peaksid otsima lahendusi, mis kaitseksid teenuseosutajaid diskrimineerimise eest selles valdkonnas ning võimaldaksid „pehmet“ maandumist, sh pakkudes võimalust, et uute nõuete järgimine toimub mitmes etapis ja mõistliku aja jooksul.
1.2.

Komitee tunnustab teadusuuringute vabaduse Bonni deklaratsiooni, mis võeti vastu Euroopa teadusruumi käsitleval ministrite konverentsil 20. oktoobril 2020 Bonnis, sest see kujutab endast eeltingimust dünaamilise teadus- ja innovatsioonimaastiku jaoks, mille eesmärk on teadmiste edendamine ja ühiskonna hüvang. Komitee pooldab seda, et need põhimõtted võetaks tulevikus vastu ka rahvusvahelisel tasandil.
3.7.

Komitee on arvamusel, et põimõpe võib muuta täielikult nii õpetamist kui ka õppimist. Kuigi ettepanekus räägitakse põimõppega kaasnevatest võimalustest, milleks on muu hulgas hariduse ja koolituse kvaliteedi ja kaasavuse parandamine ning õpilaste oskuste laiapõhjaline arendamine ja heaolu, juhib komitee tähelepanu sellele, et hoolikalt tuleb kaaluda ka põimõppe rakendamise piiranguid. Eriti kehtib see maapiirkondades ja vaesust kannatavates piirkondades, kus puudub kvaliteetne õpilastele kasu toov põimõppe taristu (juurdepääs lairibaühendusele ja IT-vahenditele) ja toetav keskkond (kodukeskkond, rahaline taust jne). Liitumine võimsate ja usaldusväärsete võrkudega on ülioluline, eriti kui kogu pere vajab oma tegevuste jaoks internetiühendust. Lisaks ei ole kõikidel õpilastel piisaval tasemel digioskusi, enesedistsipliini ega iseseisvust, mis on vajalikud ainetundide iseseisvaks jälgimiseks ja ülesannete lahendamiseks ilma õpetajaga silmast silma suhtlemata. Üldiselt sõltub edukas põimõpe suuresti vanematepoolsest jälgimisest ja abist, eriti nooremate õppijate puhul. See võib tekitada või suurendada ebavõrdsust õpilaste õpiväljundites ning aidata kaasa haridussüsteemist varakult lahkujate arvu kasvule, sest kõikidel ei ole vanemaid, kes suudavad või saavad täita seda rolli tulemuslikult.
3.2.

Komitee on seisukohal, et Euroopa komisjoni teatis seab tööstuse ja eriti tervishoiu Euroopa poliitika keskmesse, tunnistades selle võimet kutsuda esile märkimisväärseid muutusi, tõlgendada ühiskonna uusi vajadusi ja probleeme ning pakkuda uuenduslikke ja konkurentsivõimelisi lahendusi. Sellegipoolest nõuab komitee lähenemisviisi, mis on komisjoni omast terviklikum, kuna viimases keskendutakse peamiselt tööstusele. Poliitikakujundajatel on suur vastutus, kuna tervis on inimeste jaoks üks elu põhialuseid ja kahtlemata kõige väärtuslikum vara. Komitee nõuab seega, et ELi tasandil teavitataks rohkem tarbijate/patsientide õigustest, sealhulgas ELi põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigustest. EL vajab tugevat kooskõlastatud tervishoiusüsteemi.
5.3.

Komitee mõistab, et liikmesriigid suhtusid tervishoiuolukorda erinevalt, kuid rõhutab ka asjaolu, et koordineerimist ja häid tavasid tuleks pärast vaktsineerimist rohkem edendada. EL peab kasutama ära oma varade eelise, eelkõige kodanike, toodete ja kapitali vaba liikumise. Komitee soovib seda vabadust toetada, kahjustamata seejuures liikmesriikide tervishoiusüsteeme, ning see on võimalik ainult ühtse turu koordineerimisega. Liikmesriigid on korduvalt näidanud, et see on võimalik. Nüüd on aeg hästi tegutseda.
3.2.

Komisjoni koostatud strateegiliste sõltuvuste alt-üles analüüs näitab, et kõige tundlikumate ökosüsteemide sõltuvused moodustavad vaid 0,6 % ELi imporditud kaupade väärtusest. Seega on paljud väärtusahelad pandeemia ajal üles näidanud märkimisväärset vastupanuvõimet. Komitee toetab kindlalt komisjoni tööd strateegiliste sõltuvuste ja suutlikkuse kindlaks määramisel. Analüüs näitab ka seda, et ELi imporditavast 5 200 tootest 137 kuulub tundlikesse ökosüsteemidesse, millest EL on väga sõltuv – peamiselt energiamahukates tööstusharudes (nt toorained) ja tervishoiu ökosüsteemides (nt ravimite toimeained). Samuti on nende seas tooteid, mis on olulised rohe- ja digipöörde toetamiseks. 52 % neist toodetest, millest EL sõltub, imporditakse Hiinast. 34 toodet on potentsiaalselt tundlikumad seepärast, et võimalus nende edasiseks mitmekesistamiseks ja asendamiseks ELi toodanguga on väike. Euroopa tööstuse konkurentsivõime parandamiseks on vaja jõulist säästva energia ja digitehnoloogia poliitikat. Komitee rõhutab, et Euroopa digitervishoius ja taastuvenergias osalejad on maailma liidrite hulgas.
4.3.

Komitee jälgib kliimamuutuste valdkonnas toimuvaid arenguid suure murega. Sellega seoses tervitab komitee paketi „Eesmärk 55“, sealhulgas ELi kliimaeesmärgi kava vastuvõtmist. Komitee peab väga oluliseks võtta vastu ja rakendada meetmeid, et kehtestada kliimakriisi vastases võitluses üldiselt vastuvõetud ja heakskiidetud standardid. Kuna võimalused on kliimamuutuste vastases võitluses piiratud ja aeg otsa saamas, kutsub komitee üles võtma vastu kõik kiireloomulised meetmed kliimamuutuste vastu võitlemiseks. Lisaks on kliimamuutuste kontekstis vaja analüüsida mõju makromajanduslikule arengule ja selle tagajärgedele, st raha- ja eelarvepoliitikale, sealhulgas finants- ja sotsiaalsele stabiilsusele.
Tuleks vältida riski, et mõõtmise meetmete ja mõõtmisega premeeritakse sektoreid, mis on paremini mõõdetavad ja kus on ligipääs rohkematele ressurssidele või andmetele, kahjustades valdkondi, kus objektiivne mõõtmine on keerulisem või kus andmeid on raskem leida. Avaliku, erasektori ja sotsiaalsektori vaheline koostöö on vajalik sotsiaalsete investeeringute alal edu saavutamiseks. Sotsiaalsektori kaasamine on hädavajalik, et seada esikohale vajadused, sest just see valdkond tegutseb kohapeal ja tunneb tegelikke vajadusi.
i.

Komitee tegi ettepaneku kaasata rohelises kokkuleppes sisalduva strateegia „Talust taldrikule“, elurikkuse strateegia ja paketi „Eesmärk 55“ kõigisse ELi tulevastesse kaubanduskokkulepetesse, tunnistades samas, et kestliku arengu eesmärkide ja kõrgemate standardite integreerimine mitmepoolsetesse kaubanduslepingutesse ja nende rakendamine on äärmiselt keeruline. Suurem edasiminek kestliku arengu eesmärkide ning peamiste keskkonna- ja sotsiaalstandardite puhul paistab lühemas perspektiivis olevat võimalik kahepoolsetes kaubanduslepingutes. On hästi teada, et põllumajandussaadustega kauplemisel on suurema osa, kui mitte kõigi kestliku arengu eesmärkide saavutamisel tähtis roll, ja et ka WTO-l on nende saavutamisel täita oluline osa ning see oleks palju keerulisem ilma tõhusa mitmepoolse kaubandusmehhanismita. Piiride sulgemine kriiside ajal muudab kriisi tavaliselt hullemaks ega ole lahendus. Komitee leiab, et EL peaks rakendama Euroopa õigusakte, millega kehtestatakse ettevõtjatele hoolsuskohustus kogu tarneahela ulatuses, et tuvastada, ennetada ja leevendada keskkonna- ja sotsiaalseid riske ning inimõiguste rikkumisi. EL peab tagama, et kaubanduslepingud ei hajutaks neid probleeme ega suurendaks näiteks metsade hävitamist teistes riikides. Kõik ELi kaubanduskokkulepped peavad järgima ELi sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid ning ettevaatuspõhimõtet (16).
3.2.4.

Äärepoolseimates piirkondades peaksid ookeanide, merede ja mereressurssidega seotud tegevused olema esmatähtsad, kuna neil on potentsiaal tugevdada majandust, luua kvaliteetseid töökohti ja tagada kodanike heaolu. See puudutab väga erinevaid ja igas suuruses ettevõtteid. Jätkuvad jõupingutused teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas on hädavajalikud selleks, et kasutada kõiki äärepoolseimate piirkondade iseärasustega seotud võimalusi. See on oluline nii traditsiooniliste tegevuste arendamiseks kui ka uute võimaluste loomiseks, mis aitaksid noorteski huvi äratada.
Olemasolevate CO2 heite ülekandumise meetmete väga kiire asendamine CBAMiga võib põhjustada märkimisväärset ebakindlust, häirides pikaajalisi investeerimisotsuseid, mis on hiljuti läbivaadatud 2030. aasta eesmärkide alusel juba vastu võetud. Samuti võib see vähendada tööstuse suutlikkust investeerida vähese CO2 heitega tehnoloogiasse ja kujuneda konkurentsitakistuseks juurdepääsul kolmandate riikide turgudele. Seetõttu tuleks vajadusel esialgu säilitada praegune lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamise määr, et võimaldada CBAMiga hõlmatud tööstusharudel muutuda CO2-tõhusamaks. Sellele järgneb tasuta eraldamise järkjärguline vähendamine vastavalt vajadusele , et hõlbustada CO2 heite edasist vähendamist.

Olemasolevate CO2 heite ülekandumise meetmete väga kiire asendamine CBAMiga võib põhjustada märkimisväärset ebakindlust, häirides pikaajalisi investeerimisotsuseid, mis on hiljuti läbivaadatud 2030. aasta eesmärkide alusel juba vastu võetud. Samuti võib see vähendada tööstuse suutlikkust investeerida vähese CO2 heitega tehnoloogiasse ja kujuneda konkurentsitakistuseks juurdepääsul kolmandate riikide turgudele. Seetõttu tuleks vajadusel esialgu säilitada praegune lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamise määr, et võimaldada CBAMiga hõlmatud tööstusharudel muutuda CO2-tõhusamaks. Sellele järgneb tasuta eraldamise järkjärguline vähendamine seni, kuni uus meede on oma tõhusust tõestanud , et hõlbustada CO2 heite edasist vähendamist.
4.2.

Fossiilkütuste hinnatõus võib ebaproportsionaalselt mõjutada majanduslikult vähekaitstud leibkondi, mikroettevõtjaid ja transpordikasutajaid, kelle sissetulekust energiale ja transpordile kuluv osa on proportsionaalselt suurem, kellel puudub teatavates piirkondades juurdepääs alternatiivsetele taskukohastele liikuvus- ja transpordivõimalustele ning kellel ei pruugi olla vajalikku finantssuutlikkust, et investeerida fossiilkütuste tarbimise vähendamisse. Seepärast tunnustab komitee asjaolu, et komisjoni ettepanekus keskendutakse haavatavate leibkondade, mikroettevõtjate ja transpordikasutajate vajadustele, sealhulgas ühistranspordi tasuta kasutamise võimalusele või kohandatud tariifide kehtestamisele ühistranspordi kasutamise eest ning säästva nõudetranspordi ja jagatud liikuvusteenuste edendamisele. Samuti kutsutakse liikmesriike üles toetama taskukohaste heiteta ja vähese heitega liikuvus- ja transporditeenuste arendamist ja pakkumist. Komitee on arvamusel, et avaliku reisijateveoteenuse osutamine õiguslike võimaluste piires on säästva ja taskukohase liikuvuse selgroog. Sellest seisukohast lähtudes tuleb ulatuslikumalt hüvitada selliste avalike teenuste pakkumise kohustust, mis vastavad paremini ökoloogilistele ja majanduslikele nõudmistele ning see omakorda nõuab, et liikmesriikide valitsused, piirkonnad ning kohalikud omavalitsused pakuksid rahalist tuge ja looksid rahastamisvahendeid.
3.10.

Eelöeldu taustal saaks rohelistest võlakirjadest vähese CO 2 heitega majandusele ülemineku rahastamise põhikomponent kogu ELis. Rohelistel võlakirjadel on üldiselt pikaajalised ja nende kapitaliosa makstakse tagasi võlakirjade tähtaja lõppedes, nagu nõutakse suurte taristuprojektide puhul. Euroopa roheliste võlakirjade märgise kasutamine on küll vabatahtlik, ent investorid on igati motiveeritud seda kasutama kapitali kaasamisel nähtava keskkonnakasuga projektidesse. See on juba iseenesest oluline eelis, ent peamine eelis on standard ise, mis loob kapitaliturul rohevaradele võrdlusaluse. See peaks eeldatavasti rohelisi võlakirju kui varaklassi edasi arendama, võimaldades investoritel tuvastada rohelistele võlainstrumentidele omase tulukõvera. Kui kõigis liikmesriikides võetakse kasutusele ühtne emitentidele kohaldatav standard, võivad roheliste võlakirjade fondid ning roheliste pangalaenude pakkumine aidata kaasata täiendavaid rahalisi vahendeid, et lihtsustada üleminekut vähese CO 2 heitega majandusele. See oleks veelgi lihtsam, kui saame eeldada, et roheliste laenude hind on piisavalt mõistlik.
2.3.

Kavandatavaid nõudeid kohaldatakse maanteetranspordi ja hoonete suhtes, mis kuuluvad eraldi heitkogustega kauplemise süsteemi alla, nagu on sätestatud paketis „Eesmärk 55“, ning ELi-sisese laevanduse ja selliste sektorite ja tegevuste suhtes, mis ei ole hõlmatud ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga, nagu põllumajandus ja jäätmed. Komitee toetab komisjoni ettepanekut jätkuvalt kohaldada jõupingutuste jagamise määrust eespool nimetatud sektorite suhtes. Selle eeldatav lisaväärtus seisneb selles, et komisjoni mõjuhinnangu kohaselt tagatakse sellega asjaolu, et need sektorid vähendavad heitkoguseid vajalikul määral, ning et (laiendatud) heitkogustega kauplemise süsteemi tuleks käsitada täiendava toetusena 2030. aastaks seatud suurema eesmärgi saavutamiseks. Mõjuhinnangus juhitakse tähelepanu ka sellele, et jõupingutuste jagamise määruse kohaste riiklike eesmärkide suurendamine nõuab õigluse ja kulutõhususe põhimõtete läbivaatamist. Täiendavaid vahendeid (turg ja reguleerimine) võib seetõttu olla vaja turu jäikusega sektorites (puudub juurdepääs taskukohastele vähese CO 2 heitega lahendustele), kus elanikkond (eelkõige madala sissetulekuga rühmad) on otseselt mõjutatud. Nende sektorite hoidmine jõupingutuste jagamise määruse alusel tegutsevate liikmesriikide reguleerimisvõimaluste piires tagab soovitud tulemuste saavutamise ning võib pakkuda paremat kaitset ja suuremat õiglust. Seepärast toetab komitee komisjoni praegust ettepanekut jätta need sektorid jõupingutuste jagamise määruse kohaldamisalasse ka pärast maanteetranspordi ja hoonete jaoks uue heitkogustega kauplemise süsteemi loomist. Komitee juhib tähelepanu vajadusele, et komisjon ja liikmesriigid käsitleksid nende kahe süsteemi ühitamist sujuvalt ja läbipaistvalt.
3.20.

Seepärast on eesmärk vähendada laevade pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukust 2050. aastaks keskmiselt 75 % liiga ambitsioonikas. Üks suurimaid takistusi merendussektori CO 2 heite vähendamisel on uue punkerdamistaristu rajamine, mida on vaja sadamates üle kogu maailma, et laevu turvaliselt alternatiivkütustega varustada. Laevandussektori huvides on selline taristu kiirelt välja arendada, et uued kütused oleksid hõlpsasti kättesaadavad kogu maailmas ja võimalikult paljudes sadamates, kuna see muudab heitevabade kütuste hinna odavamaks, tagades seeläbi kooskõla kavandatavas määruses seatud eesmärkidega.
4.1.

Seadusandlik pakett „Eesmärk 55“ on suurepärane ja ambitsioonikas samm ning tõestab taas, et EL on kliimamuutuste vastases võitluses esirinnas. Samuti on see suurepärane aruteluteema enne ÜRO 26. kliimamuutuste konverentsi Glasgows, kus EL peaks püüdma ülejäänud maailma veenda, et nad peavad kiiresti võtma sarnaseid meetmeid. Komitee juhib tähelepanu sellele, et koordineeritud üleilmne reageerimine on ainus tõhus viis kliimamuutustega tegeleda ning et koostöö meie partneritega G7s, G20s ja teistes rahvusvahelistes organisatsioonides on viis, kuidas edasi liikuda.
4.2.

Komitee märgib, et üha enam pakutakse kasutajatele bussides, lennukites, kaubanduskeskustes, konverentsiruumides ja muudes avalikes kohtades kaasaskantavate seadmete (juhtmega või juhtmeta) laadimiseks USB pistikupesasid. Reeglina on need madala võimsusega pistikupesad (2,1 W), mille võimsus on juba praegu ebapiisav teatavate direktiiviga hõlmatud seadmete laadimiseks. Selleks et soodustada kiiret laadimist ja edendada USB-C-juhtme jagamist kasutajate vahel lühikesel teekonnal või piiratud ajavahemiku jooksul, teeb komitee ettepaneku varustada need kohad tulevikus ülikiirete laadijatega. See vastab ühele Euroopa Komisjoni küsitlustes väljendatud vajadusele.
4.4.1.

Finantssektoril on majandustsüklis keskne roll, mistõttu on tal oluline roll ka kestlikkuse kontekstis, sest tulevast CO 2 heidet saab hinnata praeguste investeeringute järgi. Seepärast on loogiline, et vastavalt äriühingute kestlikkusaruandluse direktiivile nõutakse, et erinevad finantsturu asutused avalikustaksid oma üleminekukavad ja oma panuse keskkonnajalajälje vähendamisse ning püüaksid tugevdada finantsturu osaliste avalikustamis- ja dekarboniseerimistegevust finantstoodete puhul jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määruse kontekstis (meede 4a). Komitee soovitab siduda parandatud aruandluse eelnevalt kindlaks määratud üleminekuviisidega ja laiendada aruandlusnõudeid teistele finantsturu osalistele. Nagu komisjon ise märgib, on vabatahtlikud kestlikkusega seotud lubadused vaid esimene samm, seega tuleks toetada kõiki meetmeid, mis on suunatud suurema siduvuse saavutamisele, et vältida segadust ja omavoli.
3.15.

Seoses süsteemi laiendamisega maanteetranspordile märgib komitee, et selle meetme kasuks otsustati erasektori, ametiühingute ja valitsusväliste organisatsioonide skeptilistest seisukohtadest hoolimata. Näib, et nendel seisukohtadel on olnud väike kaal võrreldes eraisikute ja akadeemiliste ringkondade seisukohtadega. Kuna seadusandlus on poliitiline protsess, millel on ühiskondlik mõju, on komitee seisukohal, et otsustusprotsessis peaks olema kesksel kohal laialdane arvestamine ühiskonnale, sealhulgas majandusele ja tööhõivele avalduva mõjuga.
4.7.

Maapiirkonnad sõltuvad ühistranspordi puudumise tõttu rohkem autotranspordist kui linnapiirkonnad. Maapiirkonna asulad on üldiselt väga hajutatud, nii et paljudes sellistes piirkondades ei ole võimalik pakkuda ulatuslikku ühistranspordisüsteemi. Elujõulise alternatiivse transpordivahendi puudumisel saavad maapiirkondade elanikud bensiini ja diislikütuse kõrgete CO 2 -maksude tõttu palju kahju. Euroopa Tarbijaliitude Amet (BEUC) märkis oma 2021. aasta aprillis avaldatud aruandes, et maapiirkondades elavate suure läbisõiduga juhtide jaoks toob üleminek akutoitega elektrisõidukitele käegakatsutavat kasu, eriti kui akutoitega elektrisõiduki omanik kasutab kohapeal toodetud taastuvelektrit. Euroopa Tarbijaliitude Ameti seisukoht on kasulik tingimusel, et väga kõrgete paigalduskulude tõttu antaks elanikele toetust ning et vastavate ühiselt käitatavate tootmis- ja ladustamisrajatiste käitamine on üldse lubatud.
7.1.

2020. aasta konkurentsipoliitika aruandes märgitakse, et pankadele ja finantsasutustele riigiabi andmise juhtumite kohta ei algatatud uusi uurimisi. Komisjon täpsustab samuti, et ta on pikendanud teatavaid juba olemasolevaid riiklikke toetuskavasid, mille alusel võivad liikmesriigid vajaduse korral sekkuda, et soodustada väikeste krediidiasutuste probleemide või kriiside nõuetekohast juhtimist.