Tervena ja aktiivsena vananemise põhimõte tähendab, et tervislikke eluviise edendatakse kogu elu jooksul, ning hõlmab tarbimis- ja toitumisharjumusi ning kehaliselt ja sotsiaalselt aktiivset olemist. Tervena ja aktiivsena vananemine aitab vähendada rasvumise, diabeedi ja muude üha levinumate mittenakkuslike haiguste ohtu. Südame-veresoonkonna haigused ja vähktõbi on Euroopas alla 75aastaste hulgas peamised selliste surmajuhtumite põhjustajad, mida saanuks vältida. Tervena ja aktiivsena vananemine avaldab positiivset mõju tööturule, tööhõivemäärale ja sotsiaalkaitsesüsteemidele ning seega ka majanduse kasvule ja tootlikkusele.

Vananeval ühiskonnal võivad aidata edukalt toime tulla eelkõige kaks poliitikapõhimõtet: tervena ja aktiivsena vananemine ning elukestev õpe. Mõlemad põhimõtted annavad parimaid tulemusi, kui neid rakendada alates varasest east, sest need on asjakohased kogu elutsükli jooksul. Oluline on veel märkida, et hea haridus toetab head tervist ja vastupidi.

Komisjon on seadnud demograafia ELi poliitilises tegevuskavas tähtsale kohale. Ta avaldas 2020. aasta juunis aruande, milles olid esitatud demograafiliste muutuste põhifaktid ja kirjeldatud nende muutuste tõenäolist mõju. Käesolev roheline raamat on esimene selle aruande tulemusel koostatud dokument ja sellega algatatakse arutelu ühe olulisima Euroopas aset leidva demograafilise muutuse üle. Arutelu on kaasav ning selles tuginetakse teiste demograafilisi probleeme käsitlevas arutelus aktiivselt osalevate ELi institutsioonide ja ametite tööle.

Elutsüklil põhinevas lähenemisviisis võetakse arvesse, et tavapärased eluetapid, st haridus ja koolitus, töölkäimine ja pensionilejäämine, ei ole enam sama rangelt piiritletud ja muutuvad paindlikumaks. Samuti võetakse arvesse asjaolu, et elanikkonna vananemise küsimusega tegelemisel tuleb saavutada õige tasakaal, kus ühelt poolt leitakse jätkusuutlikke lahendusi heaolusüsteemi jaoks ning teiselt poolt suurendatakse põlvkondadevahelist solidaarsust ja õiglust noorte ja vanade vahel. Eri põlvkondi seob palju omavahel seotud aspekte, mis tekitavad ühiskonnas probleeme, võimalusi ja küsimusi. Seepärast peaksid igas vanuses noored poliitikameetmete kujundamises aktiivselt kaasa lööma.

Selles rohelises raamatus kasutatakse elutsüklil põhinevat lähenemisviisi, st lähtutakse sellest, et elanikkonna vananemise mõju avaldub igal pool, ning käsitletakse vananemisest nii üksikisikutele kui ka laiemale ühiskonnale tulenevaid küsimusi. Need hõlmavad kõike alates elukestvast õppest ja tervislikest eluviisidest kuni piisavate pensionide rahastamise võimalusteni või vajaduseni suurendada tootlikkust ja tagada küllaldaselt suur tööjõud, et suuta üleval pidada tervishoiusüsteemi ja vanemaealiste inimeste pikaajalist hooldust.

Selle rohelise raamatu eesmärk on algatada ulatuslik poliitiline arutelu elanikkonna vananemise teemal, et arutada vananemisega kaasnevate probleemide ja võimaluste prognoosimise ning neile reageerimise võimalusi, võttes eelkõige arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja ÜRO tervena vananemise kümnendi algatust. Vananemise mõjuga tegelemine kuulub enamjaolt liikmesriikide pädevusse, kuid ELi tasand annab võimaluse teha kindlaks olulisimad küsimused ja suundumused ning toetada vananemisega seotud meetmeid riikide, piirkondade ja kohalikul tasandil. Ta võib aidata liikmesriikidel ja piirkondadel välja töötada nende vajadustele vastavad vananemispoliitika meetmed.

Vananemise mõjuga seotud probleemide lahendamiseks parandavad liikmesriigid haridus- ja oskuste süsteeme, soodustavad pikema ja täisväärtuslikuma tööelu elamist ning teevad reforme sotsiaalkaitses ja pensionisüsteemides. Arvestades aga elanikkonna vananemise suundumuse ulatust ja kiirust ning seda, millist mõju see avaldab kogu ühiskonnale, on vaja uurida ka uusi käsitlusi ja tagada, et poliitikameetmed oleksid eesmärgipärased ajal, mil toimuvad suured muudatused, alates rohe- ja digipöördest kuni uute töövormide tekkeni ja pandeemiate ohuni.

See suundumus mõjutab oluliselt inimeste igapäevaelu ja kogu ühiskonda. Mõju avaldub majanduskasvule, riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, tervishoiule ja pikaajalisele hooldusele, heaolule ning sotsiaalsele ühtekuuluvusele. Ühtlasi on praeguse pandeemia ebaproportsionaalselt suur mõju vanemaealistele (mida näitab haiglaravi vajavate inimeste ja surmajuhtumite arv) toonud esile, milliseid probleeme põhjustab vananemine tervishoiu ja sotsiaalhoolekande valdkonnas. Teisalt kaasnevad elanikkonna vananemisega ka uued võimalused töökohtade loomiseks ning sotsiaalse õigluse ja heaolu suurendamiseks, näiteks hõbemajanduses ja hooldussektoris.

Viimasel viiel aastakümnel on nii meeste kui ka naiste eeldatav eluiga sünnil pikenenud umbes kümne aasta võrra. ELi eri piirkondade demograafiline profiil erineb suurel määral, eriti linnade ja maapiirkondade vahel. Mõnes kohas vananeb elanikkond märkimisväärselt, mõnes aga kasvab tööealine elanikkond. Euroopa ei ole sugugi ainus piirkond maailmas, kus elanikkond vananeb, kuid siin on see protsess jõudnud kõige kaugemale. Euroopas on inimeste mediaanvanus praegu 42,5 aastat ehk enam kui kaks korda kõrgem kui Aafrikas. See lõhe püsib ka lähikümnenditel suurena.

Vananemine mõjutab kõiki meie elu aspekte kogu elu vältel. Kuigi pandeemia paneb meid jätkuvalt proovile ning me võitleme elude ja elatusvahendite kaitsmise nimel, ei tohi unustada tähelepanuväärset asjaolu, et kunagi varem ei ole eurooplaste eluiga olnud nii pikk kui nüüd. See on suur saavutus, mida toetab ELi sotsiaalne turumajandus.

Tervena ja aktiivsena vananemise põhimõtte järgimine on isiklik valik ja igaühe enda teha, kuid eeldused selleks sõltuvad suuresti inimeste elu-, töö- ja suhtluskeskkonnast. Avalikul poliitikal võib siin olla oluline toetav roll. Ennetavad meetmed võivad aidata haigusi ära hoida ja avastada ning kaitsta inimesi halva tervise mõjude eest. Nad võivad aidata tagada, et tervena ja aktiivsena vananemise kasuks otsustada on lihtsam, sealhulgas ka neil, kes on haavatavas olukorras. Tervislike eluviiside edendamiseks laste ja noorte hulgas on olemas uuenduslikke võimalusi, nagu ohutu digitehnoloogia, mängud, õppeplatvormid ja äpid. Personaalmeditsiin võib aidata teha varases etapis kindlaks need, kellel võib hilisemas elus avalduda mõni konkreetne haigus.

Kuigi liikmesriigid vastutavad ise oma tervishoiupoliitika eest, saab EL liikmesriikide tegevust toetada, muu hulgas rakendades uut programmi „EL tervise heaks“, et näiteks võidelda vähktõve ja dementsuse vastu ja kaitsta vaimset tervist ning edendada tervislikku toitumist ja korrapärase kehalise tegevusega tegelemist. Selle toetuseks koostatakse Euroopa vähktõvevastase võitluse kava, milles käsitletakse haiguse kõiki aspekte alates ennetamisest kuni haigusest paranemiseni. Riigisiseste tervishoiualgatuste jälgimine ja nende kohta teabe vahetamine võib aidata vähendada liikmesriikides ja nende vahel lähenemisviiside ja tervishoiuteenuste erinevusi.

2.2.Haridus ja koolitus elukestva õppena

Elukestev õpe ehk investeerimine inimeste teadmistesse, oskustesse ja pädevustesse kogu nende elu vältel on üks elanikkonna vananemisega seotud probleemidele pakutavatest lahendustest. Pideval õppimisse investeerimisel on mitmesugune positiivne mõju: oskuste omandamine ja täiendamine aitab inimestel tööalaselt konkurentsivõimelisena püsida, edukalt töökohti vahetada ja karjääriredelil edasi liikuda, nii et nad käivad meelsamini tööl ja on tööga rohkem rahul. Kiirelt muutuvas maailmas on elukestev õpe hädavajalik, sest töökarjäärid ja haridusvõimalused muutuvad kiiresti. Pidev õppimine võib samuti aidata aeglustada dementsuse teket ja hoida ära kõrge vanusega seonduvat kognitiivsete funktsioonide nõrgenemist. Ka aitab see vanemaealistel inimestel osaleda aktiivselt ühiskonnaelus. Kodanikupädevuste arendamine on oluline, et elukestvalt demokraatias osaleda.

Elukestev õpe on kõige tulemuslikum siis, kui see algab varastes eluaastates. Esimesed eluaastad on kognitiivsete ja sotsiaalsete oskuste arendamisel otsustava tähtsusega. Tõendid näitavad, et juurdepääs kvaliteetsele alusharidusele ja lapsehoiule mõjutab püsivalt saavutusi koolis ja edaspidigi. Kuigi kooliharidust ja koolis pakutavat väljaõpet on parandatud, lahkuvad liiga paljud noored ikka veel haridussüsteemist varakult ja neil on suuri raskusi põhioskustega, nagu lugemine, loodusteadused ja matemaatika. Sama kehtib ka täiskasvanute kohta. On murettekitav, et Euroopas puuduvad igal viiendal noorel elementaarsed digioskused. Kehvade õpitulemustega õpilaste seas on liiga palju ebasoodsatest oludest pärit õpilasi. Tõendid näitavad ka seda, et valitseb oht sattuda nn madala kvalifikatsioonitaseme lõksu. See tähendab, et rohkemate oskustega inimesed kipuvad õppetegevuses osalema sagedamini kui need, kellel on vähem põhioskusi.

On palju võimalusi arendada vanemaealiste inimeste oskusi ning parandada nende valideerimist ja karjäärinõustamise kättesaadavaks tegemist. Täiskasvanuharidus ja -koolitus aitab suurendada tööalast konkurentsivõimet muutuvas töömaailmas, kus eelkõige rohe- ja digipöörde tõttu muutuvad vajadused oskuste järele toovad kaasa uute töökohtade loomise potentsiaali.

Kõik see on komisjoni poolt hiljuti vastu võetud Euroopa oskuste tegevuskava rakendamise keskmes. Euroopa haridusruumi väljatöötamisega aastaks 2025 töötatakse ühtlasi selle nimel, et luua kõigile juurdepääs kvaliteetsele haridusele, kusjuures eriti võetakse arvesse edasijõudmatuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olijaid.

2.3.Haridusele juurdepääsu territoriaalsed aspektid

Kvaliteetsele haridusele ja koolitusele juurdepääsu ei saa pidada iseenesestmõistetavaks, eriti hõredalt asustatud piirkondades, kus inimesed peavad õppekohtadesse minemiseks võib-olla läbima suuri vahemaid. Vähese sündimuse ja noorte mujale elama asumise tagajärjel võib maapiirkondades ja äärealadel väheneda nõudlus koolihariduse järele.

See võib tekitada surnud ringi: lapsi võib jääda nii väheks, et kooli ülalpidamist võib olla raske põhjendada. See omakorda muudab lastega peredele sellisesse piirkonda kolimise või sinna jäämise vähem huvipakkuvaks.

Distantsõppele üleminekust COVID-19 puhangu ajel on saadud kogemusi digitehnoloogia kasutamisel hariduses ja koolituses. Samas on see üleminek jälle toonud esile maapiirkondade ebavõrdse seisu digiteenustele juurde pääsemisel. Maapiirkondades ja äärealadel on suurema tõenäosusega vaja teha investeeringuid internetiühendusse ning seal on vähema tõenäosusega olemas juurdepääs taskukohasele ja kvaliteetsele lairibaühendusele ning selle kasutamiseks vajalikud seadmed ja oskused. Nii mõnegi lapse jaoks tähendas see õppetöö katkemist pandeemia ajal, mis suurendas veelgi ebavõrdsust võrreldes paremini varustatud piirkondade eakaaslastega. Uute lähenemisviisidega saab kombineerida kontaktõpet kvaliteetse digiõppega, et parandada juurdepääsu haridusele ja koolitusele nii linna- kui ka maapiirkondades. Digiõppe tegevuskva sisaldab terviklikku lähenemisviisi digiõppele ja -haridusele ELi tasandil.

1.Kuidas saaks edendada tervena ja aktiivsena vananemise meetmeid kõigi hulgas varasest elueast peale ja kogu elu jooksul? Kuidas saaks lapsi ja noori võimalikuks pikemaks oodatavaks elueaks paremini ette valmistada? Millist tuge saaks EL liikmesriikidele pakkuda? 2.Millised on kõige olulisemad takistused elukestvale õppele kogu elutsükli jooksul? Millises eluetapis esinevate takistuste kõrvaldamisest oleks kõige rohkem kasu? Kuidas tuleks seda küsimust lahendada maapiirkondades ja äärealadel?

3.Kuidas inimeste tööelu võimalikult hästi ära kasutada?

ELi tööealine elanikkond on viimasel kümnel aastal kahanenud ja kahaneb prognooside kohaselt edasigi. Kuna elanike koguarv püsib sama, suureneb tööjõupuuduse oht. See omakorda raskendab tootmise ja teenusteosutamise jätkamist ning mõjutab lõppkokkuvõttes meie jõukust ja heaolu. Tööealise elanikkonna kahanemise tasakaalustamiseks peaksid EL ja selle liikmesriigid edendama poliitikat, millega tuuakse tööturule rohkem inimesi, võimaldatakse pikemat tööiga ja suurendatakse tootlikkust. Samuti saaks ära kasutada vähem arenenud piirkondade (st piirkonnad, mille SKP elaniku kohta on alla 75 % ELi keskmisest) potentsiaali, tehes asjakohaseid investeeringuid, et toetada piirkondades ühtlustamist.

3.1.Rohkemate inimeste tööturule toomine

Suur tööturul osalemine ja pikem tööiga võib aidata leevendada ühiskonna vananemise ja tööealise elanikkonna kahanemise probleemi. Diskrimineerimine töökohal või töö otsimisel on siiski laialt levinud ja võib teatavatele rühmadele rohkem osaks saada. Kui kanda hoolt selle eest, et rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimesed saavad oma potentsiaali igati ära kasutada, on oodata paremaid sotsiaalseid ja majanduslikke tulemusi kõigi jaoks. Siinkohal on väga tähtis jätkata tööd võrdõiguslikkuse liidu ülesehitamiseks ja kehtivate õigusaktide täielikuks rakendamiseks.

ELis on naiste (vanuses 20–64) tööhõive määr endiselt meeste omast 11,7 protsendipunkti madalam ja rohkem naisi kui mehi töötab osalise tööajaga, kuigi rohkematel naistel kui meestel on akadeemiline kraad.

Meetmed, millega edendatakse naiste ja meeste võrdset tegelemist nii tasustatud tööga kui ka tasustamata koduste töödega, võivad aidata suurendada naiste tööhõivet, muu hulgas seeläbi, et aidatakse inimestel üldse ja peredel paremini ühitada töö- ja eraelu. Meetmed soolise võrdõiguslikkuse parandamiseks tööturul ja soolise ebavõrdsuse kõrvaldamiseks võivad aidata suurendada meeste osalemist majapidamistöödes ja perekondlike hoolduskohustuste täitmises, kui nendega koos võetakse struktuurimeetmeid maksu- ja sotsiaalhoolekandesüsteemi reformimiseks. Euroopa soolise võrdõiguslikkuse strateegias aastateks 2020–2025 on juba esitatud mitu selles valdkonnas võetavat põhimeedet.