Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga asutatud assotsiatsiooninõukogu koosneb ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni liikmetest ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi valitsuse liikmetest. Selleks et saavutada lepingus seatud eesmärgid, on assotsiatsiooninõukogule antud otsustusõigus; samuti võib ta anda asjakohaseid soovitusi. Nõukogu teeb oma otsused ja esitab oma soovitused poolte omavahelisel kokkuleppel.

Mõlemad pooled on korduvalt kinnitanud, et Euroopa Liidu ja Maroko vahel on mitmekesised ja elavad suhted ning et nad on kindlalt pühendunud nende suhete pidevale edasiarendamisele kõigis vastastikust huvi pakkuvates valdkondades.

Praeguses poliitilises kontekstis loob 2013.–2017. aasta tegevuskava pikendamine aluse ELi ja Maroko suhetele käesoleval aastal ja võimaldab alustada läbirääkimisi selleks, et määrata kindlaks ELi ja Maroko partnerluse järgmiste aastate suunad ja uued prioriteedid.

Tegevuskava pikendamine on seega Euroopa Liidu huvides.

4.Õiguslik alus

4.1.Menetlusõiguslik alus

4.1.1.Põhimõtted

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Selle alla kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

Assotsiatsiooninõukogu on lepinguga (see tähendab Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga) loodud organ.

Akt, mille assotsiatsiooninõukogu peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt.

Kavandataval õigusaktil on õiguslik toime, kuna edasijõudnud riigi staatusest tuleneva ELi–Maroko tegevuskava (2013–2017) kehtivusaega pikendataks ühe aasta võrra (kuni 2018. aasta lõpuni).

Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

4.2.Materiaalõiguslik alus

4.2.1.Põhimõtted

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, millega seoses liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on pelgalt kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna puhul vajalik õiguslik alus.

4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

Kavandatava õigusakti eesmärgiks ja sisuks on ennekõike kolmanda riigiga loodud assotsiatsiooni raames toimuv tegevus.

Seega on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus artikkel 217, mis on erinevate tegevuskava kohaste meetmete õigusraamistiku moodustava Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) õiguslikuks aluseks.