ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
56.

rõhutab vajadust jätkata Cork II deklaratsiooni (parema elu kohta maapiirkondades) rakendamist, et arutada praegu Euroopa saarte ees seisvaid probleeme ja võimalusi; nõuab, et maapiirkondade arengu pikaajaline visioon hõlmaks konkreetselt äärepoolseimate piirkondade ja Egeuse mere saarte eripära; nõuab, et komisjon edendaks piirkondlikes planeerimisprotsessides saarepoliitikat, et toetada kestlikku põllumajandust, toidutootmist, maaturismi, sinist majandust ja ühenduvust, sealhulgas Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) vahendeid täiendava rahastamise kaudu, tegeledes kliimamuutustega, kaitstes elurikkust, juurutades ringmajandust ja üleminekut taastuvenergiale; nõuab tungivalt, et komisjon hindaks ka saarelise asendi ja saarega teise saare kaudu ühenduvuse tegelikku maksumust, võttes arvesse saarepiirkondade, eriti äärepoolseimate piirkondade vähe kaitstust ja ressursse; on veendunud, et saarepiirkondade saarelisest asendist tulenevaid tegelikke kulusid tuleks ELi ühtekuuluvuspoliitikas arvesse võtta ning samal ajal tuleks läbi viia ajakohastatud ja ühtlustatud andmetel põhinev mõjuhinnang ELi algatuste ja meetmete kohta saartel; rõhutab, et maapiirkondade vaatluskeskus on ainulaadne võimalus saarepiirkondade kohta piisavate ja ajakohastatud kvaliteetsete andmete kogumiseks, mis keskenduvad muu hulgas juurdepääsule maale, luues aluse saarte terviklikuks põllumajanduslikuks ja majanduslikuks arenguks;
32.

nõuab, et EL ja selle liikmesriigid suurendaksid kooskõlastatult ja autonoomselt oma merendusvõimekust piirkonnas, sealhulgas uurides võimalusi, kuidas tagada Euroopa alaline ja usaldusväärne mereväe kohalolek India ookeanil; rõhutab vajadust suurendada ELi suutlikkust tulemusliku meresõiduturvalisuse pakkujana ning rõhutab vajadust arutada ja otsustada kõige olulisemate ja pakilisemate väljakutsete üle, mida saab reaalselt lahendada ELi abiga tihedas koostöös piirkonna partneritega, sealhulgas laevade ja laevaperede kaitse; rõhutab, et Prantsusmaa on ainus liikmesriik, millel on alaline sõjaline kohalolek India ookeanis; tunneb heameelt asjaolu üle, et Madalmaad ja Saksamaa on saatnud piirkonda fregatte; rõhutab, et selliseid mereväemissioone, sealhulgas ELi tasandi missioone, võiks korraldada ning need on tulevikus vajalikud integreerituna piirkondliku julgeoleku koordineeritud ja kõikehõlmavasse lähenemisviisi; tunneb heameelt ühiste mereväeõppuste üle, mida EUNAVFOR Atalanta on seni läbi viinud Jaapani, Korea Vabariigi, India, Vietnami, Omaani ja Djiboutiga, ning julgustab selliseid ühisõppusi tõhustama; rõhutab, et EUNAVFOR Atalantal on mereväediplomaatias oluline roll; tunneb heameelt selle tugeva panuse üle India ookeani piirkondliku julgeoleku tagamisse, eelkõige Maailma Toiduprogrammi laevade eduka kaitsmise ja piraatluse ohjeldamise kaudu, ning kiidab EUCAP Somalia ja EUTM Somaliaga loodud sünergiat; kiidab ka koostööd Uus-Meremaa ja USA mereväega ning ühist tööd NATO operatsiooni Ocean Shield ja operatsiooni AGENOR raames, mis on Euroopa juhitava Hormuzi väinas teostatava olukorrateadlikkust merel käsitleva algatuse (EMASOH) sõjaline komponent; kutsub rannikuäärseid liikmesriike üles suurendama oma mereväevõimeid, et suurendada ELi kohalolekut ja nähtavust ülemaailmses merendussektoris, ning nõuab, et EL laiendaks EUNAVFOR Atalanta geograafilist ulatust India ookeanil; kutsub liikmesriike, kes on juba suurendanud oma mereväe kohalolekut India ja Vaikse ookeani piirkonnas, kooskõlastama oma lähenemisviisi ELi foorumitel; tervitab sellega seoses välisasjade nõukogu hiljutist otsust käivitada koordineeritud merelise kohaloleku kontseptsiooni rakendamine India ookeani loodeosas, luues huvipakkuva mereala, mis hõlmab mereala Hormuzi väinast lõunapöörijooneni ning Punase mere põhjaosast India ookeani keskosani, tuginedes liikmesriikide individuaalsetele varadele; nõuab tugevat sünergiat EUNAVFOR Atalantaga; tunneb heameelt EUTM Mozambique’i kiire käivitamise üle;
O.

arvestades, et kuigi seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste kaitse on kogu maailmas, sealhulgas Euroopas, üldiselt edenenud, on tagasiminek ohutu ja seadusliku abordi õiguse osas väga murettekitav; arvestades, et kohtuotsuse Roe vs. Wade tühistamine võib tugevdada abordivastast liikumist Euroopa Liidus; arvestades, et Poola on ainus ELi liikmesriik, kes on oma seadustest kõrvaldanud abordi põhjuse, kuna ebaseaduslik konstitutsioonikohus otsustas 22. oktoobril 2020 Poola naiste pikaajalised õigused tühistada, mis tähendab sisuliselt abordikeeldu; arvestades, et Maltal on abort keelatud; arvestades, et meditsiiniline abort raseduse varajases etapis ei ole Slovakkias seaduslik ja Ungaris kättesaadav; arvestades, et juurdepääs abordile on vähenenud ka Itaalias (15); arvestades, et teistes ELi liikmesriikides, näiteks hiljuti Horvaatias, ei võimaldata juurdepääsu abordile (16); arvestades, et ELi ja selle liikmesriikide jaoks on tingimata vajalik kaitsta seksuaal- ja reproduktiivtervist ning seonduvaid õigusi ning rõhutada, et naiste õigused on võõrandamatud ning neid ei saa tühistada ega nõrgendada; arvestades, et ELi ja selle liikmesriikide jaoks on äärmiselt oluline jätkata edusamme ohutule, seaduslikule ja õigeaegsele abordile juurdepääsu tagamisel kooskõlas WHO soovituste ja tõenditega;
O.

arvestades, et Interpoli põhikirja artiklis 3 keelatakse igasugune poliitiline, sõjaline, religioosne või rassiline sekkumine või tegevus; arvestades, et viimastel aastatel on endiselt täheldatud mitme Interpoli liikmesriigi poolseid rikkumisi kõrgetasemeliste juhtumite puhul; arvestades, et poliitiliselt motiveeritud väljaandmised on sageli ajendatud tagaotsimisteate või tagaotsitava isiku kohta käiva märgukirja väärast väljaandmisest Interpoli poolt; arvestades, et Interpol teeb kättesaadavaks vaid väga piiratud teabe selle kohta, kuidas ta tagaotsimisteateid läbi vaatab, oma haldussuutlikkuse kohta seda teha ning nende läbivaatamiste tulemuste kohta, mille tagajärjel puudub läbipaistvus selles osas, kuidas Interpol teeb tööd, et tõhusalt võidelda poliitiliselt motiveeritud tagaotsimisteadete vastu; arvestades, et liikmesriigid ja muud rahvusvahelised organisatsioonid ei pääse piisavalt ligi teabele tagaotsimisteadete ja märgukirjade üldise käsitlemise kohta; arvestades, et puudub teave riikide kohta, kes selliseid teateid taotlevad, selle kohta, kui palju taotlusi rahuldatakse ja kui palju tagasi lükatakse, mis on keeldumise põhjused, millistel riikidel läheb taotluste rahuldamises või tagasilükkamises paremini või halvemini, ning milline on selle praktika areng aja jooksul; arvestades, et see muudab võimatuks Interpoli peasekretariaadi kontrolliprotsessi, riiklike keskbüroode töö või riikide esitatud taotluste kvaliteedi hindamise;
C.

arvestades, et Hongkongi ametivõimud on alates 2019. aasta meeleavaldustest vahistanud umbes 10 000 inimest; arvestades, et 2 500 inimesele on esitatud süüdistus ja üle 1 100 inimese on süüdi mõistetud; arvestades, et 28. märtsi 2022. aasta seisuga oli riikliku julgeoleku seaduse alusel vahistatud ligi 200 inimest; arvestades, et 2022. aasta alguses oli Hongkongis 721 poliitvangi;
G.

arvestades, et kuigi seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õiguste kaitse on kogu maailmas, sealhulgas Euroopas, üldiselt edenenud, on tagasiminek ohutu ja seadusliku abordi õiguse osas väga murettekitav; arvestades, et Roe vs. Wade kohtuotsuse tühistamine võib tugevdada abordivastast liikumist Euroopa Liidus; arvestades, et Poola on ainus ELi liikmesriik, kes on oma seadustest kõrvaldanud abordi põhjuse, kuna ebaseaduslik konstitutsioonikohus otsustas 22. oktoobril 2020. aastal Poola naiste pikaajalised õigused tühistada, mis tähendab sisuliselt abordikeeldu; arvestades, et Maltal on abort keelatud; arvestades, et medikamentoosne abort raseduse varajases etapis ei ole Slovakkias seaduslik ja Ungaris kättesaadav; arvestades, et abordi kättesaadavus on vähenenud ka Itaalias (5); arvestades, et juurdepääsu abordile ei võimaldata ka teistes ELi liikmesriikides, näiteks hiljuti Horvaatias (6); arvestades, et EL ja selle liikmesriigid peavad tingimata kaitsma seksuaal- ja reproduktiivtervist ja -õigusi ning rõhutama, et naiste õigused on võõrandamatud ning neid ei tohi tühistada ega nõrgendada; arvestades, et ELi ja selle liikmesriikide jaoks on äärmiselt oluline jätkata edasiliikumist ohutu, seadusliku ja õigeaegse abordi kättesaadavuse tagamisel kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni soovituste ja tõenditega;
B.

arvestades, et kahesambalise reformi raames üleilmse minimaalse maksumäära kehtestamine tähendaks, et riikidele laekub igal aastal ligikaudu 150 miljardi USA dollari võrra rohkem tulu (6); arvestades, et 2021. aasta oktoobris OECD/G20 kaasavas raamistikus saavutatud ajalooline kokkulepe ja selle laialdane toetus riikide poolt, mille majandus moodustab üle 90 % maailmamajandusest, on suur poliitiline edusamm, mis tuleb kiiresti ja ulatuslikult ellu viia, et see realiseeruks sotsiaalse ja majandusliku eduna ning toetaks õiglast maksustamist;
13.

tuletab meelde, et meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõte ei saa piirduda konkreetse soo alusel diskrimineerimise keelustamisega, vaid kehtib ka sooidentiteedi alusel diskrimineerimise suhtes; tuletab meelde, et Euroopa Liidu Kohus on tõlgendanud soolise diskrimineerimise põhimõtet võrdse kohtlemise põhimõtte raames nii, et see hõlmab transsoolisi inimesi, kes on läbinud soovahetusoperatsiooni, kuid märgib, et selliseid otsuseid ei ole tehtud mittebinaarsete ega intersooliste inimeste kohta, mis seab kahtluse alla ELi diskrimineerimisvastaste õigusaktide kasulikkuse ja asjakohasuse Euroopa suure transsooliste inimeste kogukonna jaoks, kellel puudub juurdepääs kas soovahetusoperatsiooni läbinud või intersoolistele inimestele mõeldud tervishoiuteenustele; tuletab meelde, et erinevalt nendest inimestest, kes on oma keha muuta lasknud, puuduvad nendel inimestel diskrimineerimise korral õiguskaitsevahendid; tuletab meelde, et ELi diskrimineerimisvastases võitluses ei tohiks piirduda soo binaarse mõistega ja tuleks tunnistada soolist diskrimineerimist; kutsub komisjoni üles esitama seadusandliku ettepaneku, mis väldiks selles küsimuses õiguskindlusetuse tekkimise ohtu;
36.

võtab teadmiseks võimalused, mida programmi „InvestEU“ kaudu saab sotsiaalmajanduse toetamiseks kasutada; nõuab tungivalt, et komisjon ja rakenduspartnerid töötaksid sotsiaalvaldkonna investeeringute ja oskuste poliitikaharu raames välja sotsiaalsete ettevõtete vajadustele kohandatud finantstooted ja eraldaksid neile toodetele piisavalt vahendeid ning pööraksid põhitähelepanu elluviidavatele digi- ja rohepöördeprojektidele; märgib, et välja tuleks töötada usaldusväärsed rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid, mis kehtiksid just sotsiaalmajandust toetavatele finantsvahendajatele, ning on seisukohal, et InvestEU nõustamiskeskuse raames tuleks luua võimalus kasutada nõustamisteenuseid, et finantsvahendajate potentsiaali programmis „InvestEU“ osalemiseks täielikult ära kasutada; kutsub komisjoni üles tagama, et sotsiaalmajandusüksustele, kellest enamik on mikro-, väikesed ja keskmise suurusega üksused, tehtaks kättesaadavaks ka muud programmi „InvestEU“ finantstooted, näiteks need, mis on mõeldud VKEdele, et oleks võimalik koostada tähtsaimate teemadega projektide register ning parandada sotsiaalmajandusüksuste pikaajalist majanduslikku jätkusuutlikkust ja uuenduslike lahenduste kasutuselevõttu;
K.

arvestades, et mitmepoolsusele, mis on rahulik viis iseseisvate riikide vaheliste suhete korraldamiseks, esitatakse üha enam katsumusi, osalt seetõttu, et muutunud on rahvusvaheline süsteem, näiteks on ülemaailmsel areenil esile kerkinud uued osalejad ning neist lähtuvad hübriidohud, mitmepoolsete institutsioonide olemus on tekitanud pingeid ning aastakümneid vanu institutsioone on vaja uuendada, kasvanud on lõhe avaliku arvamuse ja institutsioonide vahel, sagenenud on globaliseerumisvastased mõtteavaldused, traditsiooniliselt tugevad geopoliitilised jõud on mandunud ning koos nendega on nõrgenenud ka ülemaailmsed vabadused ja demokraatia; arvestades, et COVID-19 pandeemia ning selle enneolematu mõju rahvusvahelisele kogukonnale on neid muutusi toetanud ja kiirendanud; arvestades, et me oleme uue ajastu lävel, mis ähvardab ohtu seada rohkem kui 70 aasta edusammud ja suhtelise rahu ning juhatada sisse jõupoliitika ajastu, mille eesmärk on õõnestada rahvusvahelist reeglitel põhinevat korda, mis tugineb rahvusvahelistel õigusaktidel ja õigusriigil, vastutusel, demokraatial ja inimõigustel, soolisel võrdõiguslikkusel ja mitmekesisusel; arvestades, et riikide populistlike impulsside, lahknevate ja muutuvate eesmärkide ning kohaldus- ja vastutusmeetodite puudumise koosmõjul peab mitmepoolne süsteem toime tulema kolme omavahel seotud kriisiga, milleks on võimu-, asjakohasuse ja õiguspärasuse kriisid, mis on esile kerkinud, sest ennekõike lääneriikides pole piisavalt poliitilist tahet ega kooskõlastust;
50.

kordab, et peab kahetsusväärseks, et Mitrovica sild ei ole veel kogu liiklusele avatud, kuigi renoveerimistööd on lõpetatud; rõhutab, et silla taasavamine on äärmiselt tähtis kodanike vaba liikuvuse jaoks ja selleks, et ületada kogukondadevahelised erinevused ning edendada lepitusprotsessi ja konflikti lahendamist; kutsub komisjoni üles suurendama pingutusi ELi rahastatava projekti lõpuleviimiseks ja täielikuks rakendamiseks; kutsub Serbia ja Kosovo ametiasutusi üles edendama inimestevahelisi kontakte kohalike kogukondade vahel, et tugevdada dialoogi, sealhulgas valitsusvälisel tasandil;
61.

kordab, et mõistab hukka sunniviisilise töö ja põhiliste inimõiguste rikkumise ja inimkaubanduse pärast umbes 500 Vietnami kodaniku puhul Hiina Linglongi tehase ehitusplatsil Serbias; märgib, et astuti esimesi samme ja viidi läbi kontrolle, ning kutsub Serbia ametivõime üles juhtumit uurima ning tagama, et austatakse kodanike ja elanike tööõigusi; kutsub Serbiat üles parandama kooskõla ELi tööõigusega, et viia see vastavusse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni asjaomaste konventsioonidega, mille Serbia on ratifitseerinud; rõhutab, et Serbia töö- ja keskkonnaõigusakte tuleks kohaldada ka riigis tegutsevate Hiina ettevõtete suhtes;
78.

väljendab sügavat muret pagulaste tagasisaatmise pärast Serbiasse ja Montenegrosse, samuti nende liikumise piiramise ja ühistranspordi kasutamise piiramise pärast riigis; mõistab hukka ametivõimude võimetuse tegeleda tõsise rändega seotud humanitaarkriisiga piiridel; kordab oma tõsist muret Bosniat ja Hertsegoviinat läbivate inimeste õiguste ja olukorra pärast; rõhutab, et ELi piirihaldus Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimude poolt valmistab muret inimõiguste rikkumiste pärast, mis tulenevad eelkõige äsja loodud piirimehhanismi sõltumatuse, usaldusväärsuse ja tõhususe puudumisest; rõhutab, et ELi kohustus on rakendada inimlikku rändepoliitikat, mille eesmärk on kaitsta rahvusvahelist kaitset vajavate isikute põhiõigusi sellistes transiidiriikides nagu Bosnia ja Hertsegoviina; tuletab meelde, et rände-, varjupaiga- ja piirihalduse valdkonnas on vaja inimõigustel ja solidaarsusel põhinevaid lahendusi, mis toimiksid kooskõlastatult ja koostöös asjaomaste ELi liikmesriikidega ELi välispiiril ning millega tagatakse piisav humanitaarabi ja nõuetekohane vastuvõtusuutlikkus kogu riigis; nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina sõlmiks lepingu Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametiga; väljendab heameelt ELi rahastatava keskuse avamise üle Lipas, kuid peab kahetsusväärseks tõsiasja, et keskusele juurdepääsuga on ikka veel probleeme, ning on endiselt mures teadete pärast ebapiisavate vastuvõtutingimuste kohta; võtab teadmiseks Mirali laagri sulgemise 28. aprillil 2022 ja asjaolu, et seal elanud inimesed viidi sunniviisiliselt üle Lipa laagrisse, mis on kaugel muust põhitaristust;
17.

2 -neutraalsele majandusele pakub suurt majanduskasvu potentsiaali paljudes eri sektorites; märgib, et selline üleminek nõuab suuri investeeringuid avalikust ja erasektorist, kuid nagu tunnistab ka EKP, on selle kulud väiksemad kui tegevusetuse hind; rõhutab pangandussektori tähtsust CO 2 -neutraalsele majandusele ülemineku rahastamisel ja selle tagamisel, et EL suudab täita oma keskkonnaalaseid kohustusi; palub pankadel lisada need küsimused oma üleminekukavadesse; rõhutab taksonoomiamääruse on seisukohal, et üleminek CO-neutraalsele majandusele pakub suurt majanduskasvu potentsiaali paljudes eri sektorites; märgib, et selline üleminek nõuab suuri investeeringuid avalikust ja erasektorist, kuid nagu tunnistab ka EKP, on selle kulud väiksemad kui tegevusetuse hind; rõhutab pangandussektori tähtsust CO-neutraalsele majandusele ülemineku rahastamisel ja selle tagamisel, et EL suudab täita oma keskkonnaalaseid kohustusi; palub pankadel lisada need küsimused oma üleminekukavadesse; rõhutab taksonoomiamääruse ( 38 ) tähtsust sellises ettevõtmises ning asjaolu, et selle rakendamine peaks olema kooskõlas Pariisi kokkuleppe ja Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega; tunneb muret selle pärast, et kliimaga seotud riskid pankade bilansis võivad aja jooksul põhjustada pankadele finantsraskusi; on seisukohal, et neid riske tuleks vähendada, et vältida pankade maksejõuetust; nõuab, et pankadele antaks sellega seoses selged suunised, mis põhinevad kindlatel majandusandmetel; väljendab heameelt ühtse järelevalvemehhanismi jõupingutuste üle anda pankadele suuniseid ja selgust kliima- ja keskkonnariskide enesehindamise kohta; tuletab meelde, et EKP viis 2021. aastal lõpule oma esimese laiaulatusliku hindamise ELi pankade kliima- ja keskkonnariskide juhtimise kohta, ning väljendab heameelt selle üle, et EKP on võtnud kohustuse viia 2022. aastal läbi kliimateemalised stressitestid, mis on oluline element kliimaga seotud riskidega tegelemisel; nõuab, et sellised testid põhineksid realistlikel andmetel ja eeldustel; tunneb muret viivislaenude suurenemise pärast, mis on tingitud fossiilkütustesse tehtud luhtunud investeeringutest; nõuab selliste riskivarade varajast kindlakstegemist ja ennetavat haldamist; ergutab ühtset järelevalvemehhanismi jätkama ja tugevdama selles suunas tehtavat tööd; nõuab keskkonna- ja üleminekuriskide asjakohast integreerimist krediidireitingute mudelitesse; rõhutab, et pankadel on vaja veelgi parandada kliima- ja keskkonnariskide avalikustamist ning parandada üleminekustrateegiate avalikustamist üksuste poolt, et hõlbustada pankadel ja järelevalveasutustel riskide hindamist; nõuab, et pangad võtaksid kliimaga seotud riskide hindamisel arvesse kahe olulisuse perspektiivi; rõhutab selgete õigusaktide tähtsust rohepesu vältimiseks; võtab teadmiseks roheüleminekuga seotud uued probleemid, riskid ja võimalused pangandussektoris;
1.

väljendab rahulolu ELi strateegia üle koostööks India ja Vaikse ookeani piirkonnas, milles seatakse esmatähtsaks kestlik ja õiglane kaubandus ja investeeringud; on veendunud, et selle keskendumine kaasatusele ja koostööle, mis põhineb ühistel väärtustel ja põhimõtetel, sealhulgas pühendumine demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi austamisele, on väga oluline; nõuab, et ELi strateegiline lähenemisviis ja koostöö India ja Vaikse ookeani piirkonnaga töötataks välja mitmepoolse reeglitel põhineva rahvusvahelise korra alusel, mille keskmes on ajakohastatud Maailma Kaubandusorganisatsioon, tuginedes avatud kaubandus- ja investeerimiskeskkonna, võrdsete võimaluste ja vastastikkuse, sh vastastikuse kasu põhimõtetele; rõhutab, et see uus lähenemisviis peaks kujutama endast ühistel huvidel põhinevat põhimõttelist suunamuutust, kuna piirkond on ELi jõukuse jaoks ääretult tähtis; märgib, et India ja Vaikse ookeani piirkonnas asuvad suured veeteed, mis on ELi kaubanduse jaoks elulise tähtsusega, ning et 40 % ELi väliskaubandusest läbib Lõuna-Hiina mere, mis muudab ookeanide majandamise ja stabiilsuse selles piirkonnas ühiseks probleemiks ja koostöövaldkonnaks; rõhutab vajadust säilitada vaba ja avatud India ja Vaikse ookeani piirkond kõigile ning säilitada vabad ja avatud mereteed täielikus kooskõlas rahvusvahelise õigusega, eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooniga, ning meresõiduvabaduse põhimõttega;
D.

arvestades, et ELi 27 liikmesriigi 2019. aasta hinnangute kohaselt mõjutab suhtelise vaesuse määr eriti just naisi, kusjuures vaesuse määr pärast sotsiaalsiirdeid on 17,1 %; arvestades, et COVID-19 pandeemia algusest saadik on see ebaproportsionaalselt mõjutanud naisi sotsiaal-majanduslikus valdkonnas, sealhulgas mõnel juhul töökoha kaotuse tõttu; arvestades, et naiste tööhõive on langenud isegi järsemalt kui 2008. aasta majanduslanguse ajal; arvestades, et see on muu hulgas tingitud tasustamata hooldus-, majapidamis- ja haridustöö suurenemisest, mida teevad peamiselt naised, ning see on toonud kaasa ka naiste vaesuse suurenemise; arvestades, et isegi enne COVID-19 pandeemiat töötasid ajutistel ja osalise tööajaga ametikohtadel peamiselt naised, eriti teenindussektoris, ning arvestades, et pandeemia on seda suundumust tugevdanud; arvestades, et COVID-19 pandeemia tagajärgi ei ole veel täielikult mõistetud ja arvestades, et sotsiaalmajanduslik mõju jätkub ka lähiaastatel; arvestades, et seetõttu on oluline uurida naiste vaesust COVID-19 kriisiga tegelemise ja selle tagajärgede kontekstis; arvestades, et 2008. aasta finantskriisist väljumiseks võetud meetmed ei ole olnud piisavad naiste vaesuse vähendamiseks; arvestades, et avalike sotsiaalteenuste rahastamise vähendamine ja palkade väiksem ebaproportsionaalsus mõjutab naisi, kuna nad sõltuvad rohkem avalikest sotsiaalteenustest ja toetustest;
76.

väljendab tõsist muret sotsiaaldialoogi puudumise pärast EIPs, eelkõige selleks, et tegeleda ahistamissüüdistuste ja töökeskkonnaga seotud probleemidega; nõuab tungivalt, et EIP juhtkond alustaks töötajatega konstruktiivset dialoogi, et tegeleda nende muredega ning edendada usaldust ja vastutuskultuuri; julgustab EIPd jätkama oma töötajate hulgas uuringute ja konsultatsioonide algatamist; võtab teadmiseks personaliuuringute negatiivsed tulemused viimastel aastatel ning nõuab samal ajal tungivalt, et EIP rakendaks konkreetseid meetmeid, mille eesmärk on lahendada töötajate teatatud probleemid, eelkõige need, mis on seotud sisemise liikuvuse probleemidega; võtab teadmiseks EIP jõupingutused lisada uuringud osana oma pidevast kuulamisest, et edendada töötajate kaasamist, nt hiljutise tervise- ja heaolu-uuringu kaudu;
33.

tuletab meelde üldist eesmärki avaldada teave projektide kohta kolm nädalat enne seda, kui EIP nõukogu need heaks kiidab; väljendab suurt muret läbipaistvuse vähenemise pärast, eelkõige seoses projekte käsitleva teabe õigeaegse avalikustamisega; tuletab meelde, et kui 2010. aastal avaldati 96,1 % kõigist projektidest kolm nädalat enne nõukogu heakskiitu, siis 2020. aastal langes see vaid 60 %-ni; märgib, et EIP sõnul on see langustrend tingitud EIP suuremast koostööst erasektori ettevõtetega; peab kahetsusväärseks ärisaladust käsitlevate sätete üha suuremat kasutamist; tunnistab sellega seoses, et eriti olulised on nii ärisaladust käsitlevad sätted, eelkõige VKEde jaoks, kui ka läbipaistvus kui keskne element demokraatlike põhimõtete, sealhulgas inimõiguste kaitsmisel, ning kutsub EIPd üles leidma nende kahe vahel tasakaalu, pidades silmas, et EIP vahendid on avaliku sektori vahendid ning nende suhtes tuleks alati kohaldada avalikku kontrolli ja aruandekohustust; nõuab suuremat läbipaistvust ja aruandekohustust, sealhulgas ELi institutsioonide ja eelkõige parlamendi suhtes; rõhutab lisaks, et mõned hiljutised projektid, mis on nõudnud keskkonnamõju hindamist, on avaldatud alles pärast heakskiitmist; tuletab lisaks meelde, et erainvestorite puhul on parim standard avaldada kõik projektid vähemalt 30 päeva enne heakskiitmist ning et Rahvusvaheline Finantskorporatsioon (Maailmapanga grupi liige), kes rahastab ainult erasektori projekte, avaldab keskkonnamõju hinnangud 60 päeva enne rahastamisotsuste tegemist; tuletab meelde, et börsil noteeritud äriühingud peavad tegutsema vastavalt kohaldatavatele kapitaliturgude eeskirjadele, mis sisaldavad sätteid teabe jagamise kohta; juhib tähelepanu Euroopa Ombudsmani hiljutistele soovitustele vajaduse kohta, et EIP võtaks kasutusele ambitsioonikama lähenemisviisi seoses oma avalikustamistavadega, tegutseks kooskõlas ELi läbipaistvust käsitlevate õigusaktidega ja oleks läbipaistvam tema rahastatavate projektide võimaliku keskkonnamõju osas; nõuab tungivalt, et EIP rakendaks need soovitused võimalikult kiiresti;