Brüssel 28.4.2004

KOM(2004) 289 lõplik

2004/0108 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega moodustatakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem

(komisjoni esitatud) {SEC(2004) 448}

SELETUSKIRI

1. KOKKUVÕTE

Ühise kalanduspoliitika reformimise kohta koostatud rohelises raamatus[1] on muuhulgas liikmesriikide kaupa välja toodud ühise kalanduspoliitika reeglite kontrolli ja jõustamise vallas esinevad probleemid, samuti nende võimalikud lahendused, muuhulgas ühise inspekteerimisstruktuuri moodustamine. Komisjoni ühise kalanduspoliitika reformi tegevuskava ja selle elluviimise kava on välja toodud ühise kalanduspoliitika reformi kohta avaldatud teatises (“teekaart”)[2], milles komisjon kuulutas välja tegevuskava reformi jõustamiseks tehtava koostöö vallas ja tegi teostatavusuuringu koostamise järel ettepaneku moodustada ühine inspekteerimisstrukuur ühenduse tasandil.

Teatisega „ühise kalanduspoliitika ühtse ja tulemusliku rakendamise kohta“[3] hakatakse ülalnimetatud teekaardis loetletud algatusi ellu rakendama. Nimetatud teatises esitati teostatavusuuringu jaoks ühenduse kalanduse kontrolliagentuuri idee. Nii nõukogu kui ka Euroopa Parlament avaldasid uuringule ja nimetatud ideele oma toetust.

13. detsembril 2003. aastal Brüsseli kohtumisele kogunenud liikmesriikide esindajad riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil tervitasid komisjoni kava esitada enne 2004. aasta märtsi lõppu ühenduse kalanduse kontrolliagentuuri loomise ettepanek: nad olid ühel meelel niisuguse agentuuri loomise pakilisuse küsimuses ja selles, et agentuuri peakorter asuks Hispaanias.

Käesoleva määrusega teeb komisjon ettepaneku luua ühenduse kalanduse kontrolliagentuur. Selle põhiülesandeks saab liikmesriikide inspekteerimis- ja järelevalvetegevuse koordineerimine. Eeldatavalt loob agentuur liikmesriikide endi, liikmesriikide ja agentuuri ning liikmesriikide ja komisjoni vahel tugevad partnerlussuhted ning annab olulise panuse ühenduse kontrolli- ja jõustamiskultuuri kujunemisse kalandussektoris.

2. SISSEJUHATUS

2.1. Komisjoni motiivid

Ühise kalanduspoliitika eeskirjade rakendamine liikmesriikide poolt eeldab tugevat kontrolli ja -inspektsioonistruktuuri ühenduse tasandil, kontrolliks ja inspekteerimiseks piisavaid vahendeid ning sobivat strateegiat nende vahendite koordineeritud kasutamiseks.

Püstitatud eesmärgid on:

( ühise kalanduspoliitika tulemuslik rakendamine; ja

( ühtne jõustamine ja inspekteerimine kogu ühenduse ulatuses.

Ühisele kalanduspoliitikale kalandusettevõtjate toetuse võitmiseks on nende eesmärkide saavutamine hädavajalik.

Praegu iga liikmesriigi poolt eraldi korraldatava kontrolli ja inspekteerimise kogemused on näidanud, et neid uusi eesmärke saab täita ainult juhul, kui riiklikke kontrolli- ja inspekteerimisstruktuure ühenduse tasandil moodustatava organisatsioonistruktuuri loomisega toetatakse.

Praegu ei toimu liikmesriikide pädevate asutuste kontrolli- ja inspekteerimistegevuse süstemaatilist koordineerimist. Liikmesriikide pingutused ei haaku teiste liikmesriikidega, kellel võivad olla teistsugused prioriteedid ja tegevustavad. Seetõttu esineb ühenduse tasandil kontrolli ja jõustamise osas tühikuid ning puudujääke. Kalandusettevõtjad kaebavad katkendliku ning ebaühtlase kontrolli ja jõustamise üle, mida kalurid on ajuti isegi diskrimineerivaks pidanud.

Enamik liikmesriike on oma seadus- ja haldussüsteemide kontekstis teinud ühise kalanduspoliitika kontrollimise ja jõustamise ülesandeks mitmetele juba olemasolevatele riikliku ja piirkondliku tasandi asutustele (nagu näiteks kalandusinspektsioonid, rannavalve, merevägi, toll, politsei jt). Paljudel neist asutustest tuleb täita ülesandeid ka muudes valdkondades peale kalanduse, mis raskendab kalanduskontrolli koordineerimist.

Eriti sellistes liikmesriikides, kus ühise kalanduspoliitika eeskirjade kontrolli ja jõustamisega tegelevad mitmed ametkonnad, on täheldatud, et ka selgete eeskirjade olemasolul ei taga nende tegevuse koordineerimine kõigil juhtudel sellist paindlikkust, mis võimaldaks kalanduse kontrollimisel ja jõustamisel tekkivatele jooksvatele probleemidele õigeaegselt reageerida.

Kohaldatavate eeskirjade kontrolli ja jõustamisega seotud küsimustes tehtava rahvusvahelise koostöö osas on ühenduse pädevus kolmandate osapoolte seisukohalt vaadelduna piiratud, kuna vastutus selle eest lasub liikmesriikidel. Liikmesriigid rakendavad ühise kalanduspoliitika reegleid omaenda tavade ja traditsioonide kohaselt. Kolmandatele osapooltele tundub keeruline ühendusega sellistes valdkondades koostööd teha, seda eeskätt erinevate partnerite ja traditsioonide paljususe tõttu. Neis valdkondades tekkivad probleemid võivad põhjustada tagasilööke kogu ühendusele tervikuna.

Sellisel taustal ja eeskätt ühenduse rahvusvahelistele kohustustele vastava tulemusliku kontrolli ja inspekteerimise tagamiseks on komisjon viimase kümnendi jooksul võtnud rahvusvahelistes vetes teostatava inspektsiooni ja järelevalve alaseid ülesanded enda kanda. Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsioonist tulenevate ühenduse rahvusvaheliste kohustustega seoses on komisjon 1990. aastast saadik prahtinud valvelaeva, täitmaks vastavaid ülesandeid Loode-Atlandil, millele on 2000. aastast lisandunud ka mõningad Kirde-Atlandi kalanduskonventsioonist tulenevad kohustused Atlandi ookeani kirdeosas. Lisaks käivitas komisjon 1995. aastal vaatluskava, mida täidavad NAFO tsoonis tegutsevate kalalaevade pardal olevad vaatlejad.

Komisjon lõpetab nimetatud ülesannete täitmise, mille eest vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklitele 23, 24, 25 ja 28 vastutavad nüüd liikmesriigid. Komisjoni sekkumine kontrolli ja inspektsiooni küsimustesse ei sobi kokku talle määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikliga 27 pandud ülesandega kontrollida ja hinnata ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmist liikmesriikide poolt. Komisjon keskendub sellele, mis on asutamislepingu ja ühise kalanduspoliitika kohaselt tema põhiülesanne ning ei peaks sekkuma liikmesriikide poolt teostatavasse kontrolli- ja inspektsioonitegevusse ega tegelema selliste küsimustega nagu inspekteerimine ja järelevalve ning vaatluskavade käigushoidmine.

Kolmandad maad, asjaomased liikmesriigid ja kalandussektor on osanud hinnata asjaolu, et komisjon selliseid ülesandeid täidab. Komisjoni vastavate merel teostatavate abinõude järelmeetmena tuleks liikmesriikidel inspekteerida rahvusvahelistest vetest tagasipöörduvate laevade lossimisi. Nimetatud inspekteerimiste kvaliteet pole aga alati tagatud, mistõttu ei saa kõigil juhtudel tagada ka kehtivate eeskirjade täitmist.

2.2. Tegevuse koordineerimine

Komisjon teeb ettepaneku, et:

- komisjon võtaks kasutusele ühtsed kontrolli- ja inspekteerimisprogrammid (SKJ[4]programmid);

- liikmesriigid koondaksid oma riiklikud kontrolli- ja inspekteerimisvahendid ühiskasutusse, mida korraldaks vastavate kontrolli- ja inspekteerimisprogrammide kohaselt ühenduse tasandil tegutsev asutus.

Agentuur aitab liikmesriikidel täita nende ühenduse õigusaktidest tulenevaid kohustusi vastavalt ühenduse ja kolmandate osapoolte vahel sõlmitud lepingutele. Ta peaks koordineerima liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimistegevust, pidades eeskätt silmas ühenduse rahvusvaheliste kohustuste selget, läbipaistvat ja ühtset täitmist.

Agentuuri loomine ei muuda liikmesriikidel ühise kalanduspoliitika raames olevad kontrolli- ja jõustamiskohustusi. Samuti ei muuda kavandatav struktuur määruse (EÜ) nr 2371/2002 V peatüki sätteid ning piirdub nimetatud määruse artiklis 28 sätestatuga.

Keskseks ülesandeks on riiklike kontrolli- ja inspekteerimisvahendite ühine kasutamine kooskõlas ühenduse vastava strateegiaga. Agentuur tagab liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimise ühenduse kui terviku tõelistes huvides.

Tegevuse koordineerimine hõlmab:

- liikmesriikide ühendatud kontrolli- ja inspekteerimisvahendite kasutamise planeerimist;

- kontrolli- ja inspekteerimisvahendite liikmesriikidepoolse kasutamise korraldamist.

Kontrolli- ja inspekteerimisvahendite kasutamise planeerimise alla kuulub rahvusvaheliste meeskondade moodustamine, kes ühenduse huvides teostavad inspekteerimist merel ja kaldal. Kasutamise korraldamine seisneb muuhulgas juhendite koostamises, mis käsitlevad teatud perioodil kontrollitavaid geograafilisi piirkondi, kalavarusid, püüke ja laevastikke.

Tegelikkuses tuleb agentuuri ja riiklike asutuste vahel kujundada tõhusad töised sidemed. Ühenduse huvides peab agentuur tihedas koostöös asjaosaliste pädevate riiklike asutustega kontrolli- ja inspekteerimisvahendite kasutamist juhtima.

Agentuur tagab siseriiklike asutuste kontrolli- ja inspektsioonitegevuse täieliku koordineerimise. Ühiskasutus peaks aitama riiklike vahendite kasutamist optimeerida.

Kontrolli- ja inspekteerimisvahendite ühise kasutamise korraldamiseks on agentuuri käsutuses ühenduse kalalaevade seirekeskus, mille kaudu on võimalik saada reaalajas pidevalt teavet asjaomaste liikmesriikide lipu all sõitvate kalalaevade paiknemise kohta. Agentuur saab käsutada kogu vastavat informatsiooni, liikmesriigid aga üksnes oma laevu ja territoriaalvesi puudutavat teavet.

Pakutava töökorralduse tugevaks küljeks on komisjoni poolt kehtestatud selge tugiraamistik (prioriteedid, kontrollnäitajad jms), samas kui agentuur korraldab seatud eesmärkide täitmist riiklike kontrolli- ja inspekteerimisvahendite baasil. Liikmesriigid omakorda peavad oma vastavad vahendid ühendama ja kandma jätkuvalt vastutust oma peamiste kontrolli- ja inspekteerimisalaste kohustuste täitmise eest.

2.3. Ülesanded

Ühenduse spetsialiseeritud tehnilise asutusena täidab agentuur tegevuse koordineerimise kõrval ühise kalanduspoliitika raames kontrolli ja inspekteerimise alal muidki ülesandeid.

Agentuur täidab ühenduse kohustusi piirkondlike kalandusorganisatsioonide raames ja kahepoolsetest kalanduslepingutest tulenevaid ülesandeid. Eelkõige aitab ta täita liikmesriikidel nende kontrolli- ja inspekteerimiskohustusi ja võib täita ülesandeid ka liikmesriikide nimel.

Selleks võib agentuur liikmesriikide taotlusel ja kulul neile lepingulisi teenuseid osutada. Selliste teenuste hulka võib kuuluda valvelaevade prahtimine ja kasutamine ning asjaomastele liikmesriikidele ühiste vaatlejate palkamine.

Lisaks abistab agentuur liikmesriike järgmistes küsimustes:

- inspektorite väljaõpe,

- kontrolliks ja inspekteerimiseks vajalike kaupade (mõõteseadmed, püügipäevikud) ühishanked ja katseprojektide teostamine uute kontrolli- ning inspekteerimistehnikate katsetamiseks,

- ühiste kontrolli- ja -inspekteerimimenetluste edasiarendamine,

- kontrolli- ja inspekteerimisvahenditega varustamise ja nende vastastikuse vahetamise kriteeriumite väljatöötamine.

3. ÜHENDUSE STRUKTUURI VALIK

Liikmesriikidevahelise alalise koostööplatvormina toimiva spetsialiseeritud tehnilise asutuse moodustamine ühenduse tasandil on ülalnimetatud eesmärkide saavutamiseks sobiv lahendus. Selline asutus peaks tegutsema agentuuri kujul.

Pakutava ühenduse kalanduse kontrolliagentuuri[5] puhul võib ühenduse seadusandja koondada agentuuri tehnilise loomuga spetsiifiliste ülesannete täitmise niivõrd, kui need ülesanded ei sega asutamislepingus ja ühenduse teisestes õigusaktides sätestatud ühenduse institutsioonide funktsioonide täitmist. Selles kontekstis on ühenduse kalanduse kontrolliagentuuri ülesanded määratletud liikmesriikide vahelise tegevuse koordineerimise ja koostööga. Need ülesanded ei takista komisjonil asutamislepingu ja ühise kalanduspoliitikaga seatud funktsioonide täitmist.

Ühise kalanduspoliitika eeskirjade jõustamine ja nende täitmise kontroll on eelkõige liikmesriikide ametiasutuste ülesanne. Tulevane agentuur on ühenduse avalik asutus ja omab juriidilise isiku staatust. Liikmesriikide ja kalandussektori esindajate kuulumine agentuuri haldusnõukogusse koos komisjoni esindajatega tõstab otsuste tegemise kvaliteeti. Agentuuri tööd juhib direktor. Agentuuri poolt teostatava koordineerimise tagamiseks ei sekku haldusnõukogu agentuuri töötajate igapäevatöösse riiklike kontrolli- ja inspekteerimisvahendite liikmesriikides kasutamise planeerimisel ja korraldamisel.

Seoses määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklites 5 ja 6 viidatud mitmeaastaste taastamis- või majandamiskavadega võivad nimetatud eeskirjade kontrollist ja jõustamisest huvituda piirkondlikud nõuandekomisjonid. Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 31 lõike 5 kohaselt võivad piirkondlikud nõuandekomisjonid esitada komisjonile ettepanekuid või soovitusi, mille põhjal viimane saab kavandatava määruse artikli 9 lõike 1 kohaselt tegutseda.

Ühenduse asutusena täidab agentuur kõiki tema suhtes kehtivaid ühenduse nõudeid. Kavandatav määrus vormistatakse kooskõlas Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse[6] ja selle rakenduseeskirjadega[7] ning võimaluse korral ka 1. mail 2004. aastal jõustuvate ühenduse uute personalieeskirjade ja mitmete muude määrustega. Ettepanekus peavad kajastuma ühenduse asutuste loomise ja toimimise osas nüüdseks olemasolevad parimad kogemused ja tegevustavad.

4. ÜHINE KALANDUSPOLIITIKA

4.1. Ühine kalanduspoliitika

Nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta)[8] V peatükk loob seoses ühise kalanduspoliitika reformiga ühenduse kontrolli- ja jõustamissüsteemile uue õigusliku raamistiku. Antud peatükk konsolideerib eelnenud määruste nõuded ja põhimõtted.

Ühenduse kontrolli- ja jõustamissüsteem peab tagama kalavarude kättesaadavuse ja nende kasutamise kontrolli kogu püügiketi ulatuses ja ühise kalanduspoliitika eeskirjade, sealhulgas ka struktuuri- ja turupoliitikate, jõustamise. Selgelt tuuakse välja liikmesriikide ja komisjoni vastutus ning kalapüügi ja sellega seonduvaga tegelemise tingimused. Lisaks näeb süsteem ette kontrolli- ja jõustamisvahendid ning liikmesriikide kolmandate osapooltega tehtava koostöö ja tegevuse koordineerimise tingimused.

Ühenduse vetest väljaspool toimuva kalapüügi kontrolli ja inspekteerimise osas on komisjon ühiste rahvusvaheliste kontrolli- ja jõustamiskavade ning kahepoolsete kalapüügilepingute kohaselt võtnud endale rahvusvahelisi kohustusi. Nimetatud kohustused on lülitatud ühenduse seadusandlusse konkreetsete määrustena nagu näiteks määrus (EÜ) nr 2791/1999, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatavad kontrollimeetmed[9]. Nimetatud määruse artikli 11 kohaselt täidavad ühenduse kontrolli- ja järelevalvekohustusi asjaosalised liikmesriigid. Sarnased sätted kehtivad ka seoses muude rahvusvaheliste lepingute raamistikus või siis teeb komisjon vastavad ettepanekud.

4.2. Liikmesriikide kohustused

Liikmesriikide peamised kohustused ühise kalanduspoliitika eeskirjade kontrolli ja jõustamise vallas on ära toodud määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklites 23, 24, 25 ja 28. Liikmesriikidelt nõutakse ühise kalanduspoliitika eeskirjade tulemusliku kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise tagamist. Selleks peavad liikmesriigid rakendama meetmeid, eraldama rahalisi ja inimressursse ning rajama nimetatud eesmärgi täitmiseks vajalikke tehnilisi ja haldusstruktuure. Lisaks nõutakse liikmesriikidelt koostöö tegemist omavahel ja kolmandate riikidega, tagamaks ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmist ja kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist.

4.3. Komisjoni kohustused

Komisjoni ühise kalanduspoliitika eeskirjade jõustamise ja kontrolli alased kohustused on ära toodud eelkõige määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklites 26 ja 27 ning asutamislepingus. Ühise kalanduspoliirika raames kontrollib ja hindab komisjon ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmist liikmesriikide poolt ja toetab nendevahelist koordineerimist ning koostööd. Liikmesriikide poolse ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmise hindamiseks ja kontrollimiseks võib komisjon omal äranägemisel ja oma vahendite arvel algatada ja läbi viia auditeid, järelepärimisi, kontrollimisi ning inspekteerimisi ühise kalanduspoliitika eeskirjade rakendamise kohta liikmesriikide poolt.

Rahvusvaheliste lepingute osas peab komisjon ühenduse nimel kolmandate osapooltega läbirääkimisi, millel võidakse käsitleda ühiseid rahvusvahelisi kontrolli- ja jõustamiskavasid. Ka on komisjonile vastavalt ühenduse õigusele pandud selles kontekstis teatud ülesandeid, eeskätt tegevuse koordineerimise edendamiseks ühenduse tasandil.

Vastavalt määruse (EÜ) nr. 2847/93 artiklile 34c peab komisjon määrama, milliste kalavarude osas ja millistel tingimustel rakendatakse spetsiaalseid seireprogramme. Liikmesriikidel tuleb tagada nende programmide täitmiseks vajalikud meetmed, sealhulgas materiaalsed ja inimressursid. Nimetatud artiklit tuleb käesolevas määruses pakutavale struktuurile kohandada.

Määruse (EÜ) nr 2791/1999 artikli 11 lõike 2 kohaselt võib komisjon oma Kirde-Atlandi kalanduskomitee[10] kavast tulenevate kohustuste täitmiseks koostada ühise operatiivjärelevalve- ja inspekteermisprogramme. Samasugused sätted pakutakse välja ka NAFO[11] ja muude sarnaste rahvusvaheliste lepingute osas.

5. ÜHENDUSE KALANDUSE KONTROLLIAGENTUURI TOIMIMINE

Agentuurile tuleb eraldada sellised eelarvelised vahendid, mis võimaldavad tal eelpool kirjeldatud viisil palgata töötajad, täita oma ülesanded ja tagada asutuse sujuv ning tõhus toimimine. Esimese (2006) aasta eelarve suuruseks võib prognoosida ligikaudu 4,9 miljonit eurot, mis agentuuri täiemahulise toimimise alguseks suureneb 5,0 miljonit euroni. (Ligikaudu sama suur summa eraldatakse komisjoni eelarves “rahvusvahelise kontrolli” artikli all (11 07 03), pärast seda, kui komisjon lõpeb NAFO raames kontroll-laeva ja vaatlejate väljapanemise).

Agentuuri eelarvet rahastatakse peamiselt ühenduse assigneeringutest. Muudeks tuluallikateks on muuhulgas laekumised liikmesriikidele osutatavate konkreetsete lepinguliste teenuste eest. Mõningat tasu võib agentuur võtta ka oma väljaannete, samuti koolituse ja muude teenuste eest. Tõenäoliselt moodustavad aga sellised teenus- jm tasud agentuuri kogutuludest väikese osa.

Agentuuri tugevaks küljeks on võime pakkuda ühise kalanduspoliitika eri lõikude realiseerimiseks vajalikke kõrgetasemelisi sõltumatuid tehnilisi teadmisi, oskusteavet ja juhtimisoskusi.

Liikmesriikide haldusnõukogu liikmeteks võtmisega saavad nad võimaluse osaleda selliste meetmete elluviimisel, mis seonduvad liikmesriikide pädevustega ja aitavad neid realiseerida. Kalandussektori esindajate haldusnõukogusse võtmine parandab suhteid vastava sektoriga ja tõstab otsuste langetamise kvaliteeti, millega suureneb agentuuri tegevuse aktsepteeritavus kalandussektori jaoks.

Komisjon on tellinud uuringu agentuuri toimimise täielik optimeerimine on komisjoni tellitud uuringu teemaks. Aruanne nimetatud uuringu kohta valmib 2004. aasta sügisel.

6. ÕIGUSLIKU ALUSE VALIK

Pakutava määruse õiguslikuks aluseks on artikkel 37, mis on kooskõlas ettepaneku eesmärgi ja kõigi seni vastu võetud ühise kalanduspoliitikaga seonduvate õigusaktidega.

7. SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

Agentuuri loomine on vajalik selleks, et see toimiks alalise sõltumatu platvormina, mis tagab liikmesriikide vahelise kooskõlastatud tegevuse ja koordineerimise. Tegevuse koordineerimine käivitatakse kõigil juhtudel, mil see soodustab ühenduse sihtide saavutamist.

Muud, liikmesriikide vabatahtlikul koostööl põhinevad või ilma alalise tööorganita ühenduse ad hoc programmid ei võimaldaks nimetatud eesmärke saavutada, kuna tegevuse koordineerimine ei sobi kokku komisjoni asutamislepingust ja ühisest kalanduspoliitikast tulenevate funktsioonidega.

Agentuuri kui “kontrollijate kontrollija” sõltumatus komisjonist võimaldab tal luua tugevad töised suhted liikmesriikides inspekteerimist ja kontrolli korraldavate liikmesriikide pädevate asutustega.

Agentuur aitab liikmesriikidel täita nende ühisest kalanduspoliitikast tulenevaid kohustusi kontrolli ja inspektsiooni koordineerimise ja vastava koostöö vallas sellega, et aitab liikmesriikidel ühendatud kontrolli- ja inspekteerimisvahendeid ratsionaalselt kasutada kooskõlas ühenduse eesmärkide, kontrollnäitajate, prioriteetide ja komisjoni poolt kasutusele võetud ühtsetele inspekteerimismenetlustega.

Tänu kontaktpunktide tsentraliseerimisele ja ühtsete tegevustavade ning traditsioonide edendamisele parandab agentuuri loomine ka ühenduse suhteid ühenduseväliste partneritega.

Ülalkirjeldatud mehhanism on vajalik, et viia üksikute liikmesriikide huvid paremini vastavusse ühishuviga, mis seisneb ühise kalanduspoliitika eeskirjade vajalikul tasemel kontrolli ja jõustamise tagamises piirkondades, kus liikmesriikide kalalaevastikud kasutavad ühiselt kalavarusid, mille suhtes komisjon on kehtestanud kaitse- ja kontrollimeetmed. Lisaks võimaldab antud mehhanism riiklike inspekteerimis- ja järelevalvevahendite kasutamise tulusust optimeerida.

8. KOMMENTAARID ARTIKLITELE

Eesmärk (artikkel 1)

Selles artiklis käsitletakse määruse eesmärki – agentuuri moodustamist, mis korraldaks liikmesriikide teostatava kalapüügi kontrolli- ja inspekteerimisalase tegevuse koordineerimist ja aitaks neil ühisa kalanduspoliitika nõuete kohast koostööd teha.

Tegevuse koordineerimise ulatus (artikkel 2)

Selles artiklis tuuakse välja agentuuri vastutusala kalapüügi kontrolli- ja inspekteerimisalase tegevuse koordineerimisel. See hõlmab rahvusvahelisi ja kolmandate riikide vesi, ühenduse vesi ja liikmesriikide territooriumi kuni esimese realiseerimiskohani.

Mõisted (artikkel 3)

Artiklis selgitatakse mõningate määruses kasutatud kesksete mõistete tähendust.

Missioon (artikkel 4)

Artiklis määratletakse agentuuri missioon, mis seisneb tegevuse koordineerimises seoses nii ühenduse kohustustega kalapüügi inspekteerimise ja järelevalve alal rahvusahelistes ja ühenduse vetes kui ka liikmesriikide abistamisega kontrolli ja jõustamise küsimustes.

Ühenduse missioon peab tagama eeskätt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 28 nõuetekohase täitmise.

Ühenduse kontrolli- ja inspekteerimikohustustega seotud ülesanded (artikkel 5)

Selles artiklis käsitletakse agentuuri ülesandeid, mille eesmärk on ühenduse kohustuste täitmine kontrolli ja inspekteerimise vallas. Ühendus võtab endale vastavaid kohustusi piirkondlike kalandusorganisatsioonide kaudu sõlmitavate rahvusvaheliste lepingute, samuti kolmandate riikidega sõlmitavate lepingute põhjal. Liikmesriigid on omakorda kohustatud nimetatud kohustusi täitma ja ellu viima. Agentuuri ülesanne on ühendust ja liikmesriike selles protsessis abistada, seda eeskätt liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimisalase tegevuse koordineerimisega. Selleks annab antud artikkel agentuurile kindlate parameetrite raames vastavad volitused.

Tegevuse koordineerimise korraldamine (artikkel 6)

Antud artikkel käsitleb liikmesriikide poolt ühenduse vetes teostatava kontrolli- ja inspekteerimisalase tegevuse koordineerimist. Artikli keskne osa on viide ühenduse kalapüügi seirekeskusele, mis kasutab kalapüügitegevusest ja inspekteerimis- ning kontrollivõimalustest reaalajas ülevaate saamiseks satelliitseiretehnoloogiat.

Lepinguliste teenuse osutamine liikmesriikidele (artikkel 7)

Selle artikliga lubatakse agentuuril osutada liikmesriikidele inspekteerimise ja kontrolliga seotud lepingulisi teenuseid. Nimetatud teenusteks võib olla kontroll-laeva prahtimine ja selle ekspluateerimine, et aidata liikmesriikidel täita oma kohustusi ühenduse vetes ja neist väljaspool, samuti olemasolevate, näiteks NAFOga seotud vaatluskavade jaoks vaatlejate andmine.

Liikmesriikide abistamine (artikkel 8)

Selle artikliga antakse agentuurile luba inspekteerimise ja kontrolliga seotud kohustuste osas liikmesriike abistada.

Ühenduse kontrolli- ja inspekteerimisalased kohustused (artikkel 9)

Artiklis tuuakse välja üks põhjus, miks agentuuril tuleb tegevuse koordineerimisega tegelda, nimelt ühenduse seotus kontrolli- ja inspekteerimiskohustuste täitmisega seoses piirkondliku kalandusorganisatsiooniga seotud või kolmanda riigiga sõlmitud lepinguga. Loomulikult on sellised kohustused seotud kalapüügiga ühenduse vetest väljaspool.

Konkreetsete kontrolli- ja inspekteerimisprogrammide täitmine (artikkel 10)

Teine impulss agentuuri käivitamiseks on komisjoni poolt määruse (EMÜ) nr 2847/93 (määrust muudetakse käesoleva määrusega) artikli 34c alusel vastu võetud konkreetne seire-, kontrolli- ja inspekteerimisprogramm.

Vahendite ühiskasutuskavade sisu (artikkel 11)

Tegevuse koordineerimise aluseks peavad olema nimetatud artikli sätetele vastavad ühiskasutuskavad. Eelkõige tuleb märkida, et sellised kavad on adresseeritud neile konkreetsetele liikmesriikidele, kes on mingist kalapüügipiirkonnast huvitatud, ja nende kohustus ühendada antud plaanide täitmisel inspekteerimiseks ja kontrolliks eraldatud vahendid sõltub nende lõikes 2 määratletud suhtelisest ‘huvist’ antud kalapüügipiirkonna vastu.

Ühiskasutuskavade vastuvõtmise menetlus (artikkel 12)

Artiklis esitatakse vahendite ühiskasutuskavade koostamise ja vastuvõtmise menetlus. Nimetatud kavade sisu osas tuleb muidugi arvestada liikmesriikide juba olemasolevatest ühiskasutuskavadest tulenevate kohustuste ja rakendatavate kontrolli- ning inspekteerimisprogrammidega.

Ühiskasutuskavade täitmine (artikkel 13)

Antud artikli kohaselt on ühiskasutuskavade täitmine eelkõige liikmesriikide ülesanne.

Ühiskasutuskavade hindamine (artikkel 14)

Hindamistsükli üheks vajalikuks osaks on agentuuri poolt teostatav kõigi ühiskasutuskavade iga-aastane hindamine ja vastavate hindamistulemuste edastamine komisjonile.

Kontrolli- ja inspekteerimisvahenditest teavitamine (artikkel 15)

Agentuuri teavitamine kasutada võidavatest kontrolli- ja inspekteerimisvahenditest on tähtsaim osa teabest, mille põhjal agentuur saab ühiskasutuskavasid koostada.

Kontrolli- ja inspekteerimisprogrammidega katmata kalastuspiirkonnad (artikkel 16)

Kui liikmesriigid on kokku leppinud oma seire-, kontrolli-, inspekteerimis- ja järelevalvetegevuse koordineerimises teatud aladel või kalastuspiirkondades, võib agentuur vastava taotluse korral neile abi osutada.

Teabevõrgustik (artikkel 17)

Artiklis sätestatakse agentuuri ühenduse õigusaktidele vastava teabevahetuse eesmärgil toimivad kontaktid ühendusesiseste ja rahvusvaheliste võrgustikega.

Üksikasjalikud eeskirjad (artikkel 18)

Antud artikliga lubatakse komisjonil koostada põhjalikumad tegevuse koordineerimise eeskirjad.

Juriidiline staatus ja keskuse asukoht (artikkel 19)

Artikkel käsitleb agentuuri asukohta ja õiguslikku staatust.

Töötajad (artikkel 20)

Artiklis esitatakse agentuuri töötajatega seonduvad üldeeskirjad. Agentuur võtab ühenduse vastavate menetluste (Euroopa Personalivaliku Talituse) kaudu tööle ajutisi (sealhulgas komisjonist lähetuse korras saabuvaid) ja lepingulisi töötajaid.

Privileegid ja immuniteedid (artikkel 21)

Artiklis käsitletakse agentuurile ja selle töötajatele laienevaid privileege ja immuniteete.

Vastutus (artikkel 22)

Artiklis on sätestatud agentuuri vastutus.

Keeled (artikkel 23)

Artikkel käsitleb agentuuri töökeeli.

Haldusnõukogu moodustamine ja volitused (artikkel 24)

Antud artiklis käsitletakse agentuuri haldusnõukogu. Üks oluline agentuuri juhtimise vahend on tema tööprogramm. Agentuuril tuleb mitmetes valdkondades oma ja esmajärjekorras ühenduse prioriteedid viia kokku oma inimressurssidega. Sisemine töökorraldus ja töötajate jagamine mitmesuguste ülesannete vahel peab olema läbipaistev ja eelkõige tagama vastavate valdkondade vahelise tasakaalu.

Haldusnõukogu koosseis (artikkel 25)

Artikkel kirjeldab agentuuri haldusnõukogu koosseisu. Nõukogusse saavad oma esindaja määrata ainult need liikmesriigid, kellel on merepüügiga tegelevaid kalalaevu. Kuna kontroll-laevu, mille tegevust agentuur koordineerib, ekspluateerivad pädevad riiklikud asutused, mis võivad tegelda muudegi valdkondadega peale kalanduse, on tähtis, et kõik asjaosalised liikmesriigid oleksid nõukogus esindatud. Komisjonil on õigus määrata nõukogusse neli oma esindajat ja nimetada neli kalandussektori esindajat.

Haldusnõukogu eesistuja (artikkel 26)

Artiklis käsitletakse agentuuri haldusnõukogu eesistujat. Arvestades, et agentuuril saab olema piirkondlike kalandusorganisatsioonide ja kolmandate maadega seonduvaid kohustusi, on kohane valida eesistuja haldusnõukogusse määratud komisjoni esindajate hulgast. Täpsemalt öeldes peab eesistuja esindama mitte riikide vaid ühenduse kui terviku huve.

Koosolekud (artikkel 27)

Antud artikkel sisaldab agentuuri haldusnõukogu koosolekuid puudutavaid sätteid.

Hääletamine (artikkel 28)

Artikkel sisaldab agentuuri haldusnõukogu hääletusi käsitlevaid sätteid. Liikmesriikide esindajatel oleks igaühel üks hääl ja komisjoni esindajatel kokku 10 häält.

Huvide deklaratsioon (artikkel 29)

Antud artikkel kehtib haldusnõukogus olevate kalandussektori esindajate suhtes.

Tegevdirektori volitused ja kohustused (artikkel 30)

Artiklis kirjeldatakse agentuuri tegevdirektori ülesandeid ja volitusi.

Tegevdirektori ametissemääramine (artikkel 31)

Artikkel käsitleb agentuuri tegevdirektori ametissemääramist. Komisjon koostab esialgse nimekirja sobivatest kandidaatidest, kelle seast agentuuri haldusnõukogu valib direktori.

Teabevahetus ja läbipaistvus (artikkel 32)

Artikkel käsitleb agentuuri tegevuse läbipaistvust ja tema teabevahetusele kehtestatud reegleid.

Konfidentsiaalsus (artikkel 33)

Antud artikliga kehtestatakse agentuuri haldusnõukogule, tegevdirektorile ja töötajatele konfidentsiaalsuse nõue. Konfidentsiaalne on üksikute laevade kalapüüki puudutav teave (laevaseiresüsteem).

Komisjoni juurdepääs teabele (artikkel 34)

Selles artiklis nõutakse, et agentuur teeks kogu tema valduses oleva teabe osas komisjoniga täielikku koostööd.

Eelarve (artikkel 35)

Artikkel käsitleb agentuuri eelarvet ja on kehtivate õigusaktidega kooskõlas (vt joonealused märkused 6 ja 7).

Eelarve täitmine ja kontroll (artikkel 36)

Artikkel tugineb uuele finantsmäärusele ja käsitleb agentuuri eelarve täitmist ning kontrolli.

Pettuste tõkestamine (artikkel 37)

Artiklis sätestatakse võitlus pettustega.

Finantssätted (artikkel 38)

Artikkel käsitleb agentuuri finantseeskirjade vastuvõtmist ja sisu.

Hindamine (artikkel 39)

Artikkel sisaldab hindamisklauslit, mille kohaselt toimub viis aastat pärast agentuuri tegevuse algust ja seejärel iga viie aasta tagant tema tegevuse hindamine sõltumatu välise hindaja poolt.

Agentuuri tegevuse algus (artikkel 40)

Antud artikli kohaselt tuleb agentuuril alustada tööd kaheteistkümne kuu jooksul pärast määruse jõustumist.

Muudatus (artikkel 41)

Selle artikliga muudetakse määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklit 34c.

Jõustumine (artikkel 42)

Artiklis esitatakse määruse jõustumise kuupäev.

2004/0108 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega moodustatakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[12],

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[13],

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2371/2002 ühtsele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta[14] nõutakse liikmesriikidelt tulemusliku kontrolli, inspekteerimise ja ühise kalanduspoliitika eeskirjade jõustamise tagamist ja selleks omavahelise ning kolmandate riikidega tehtava koostöö arendamist.

(2) Nende kohustuste täitmiseks tuleb liikmesriikidel koordineerida ühenduse kalalaevade tegevuse kontrollimist ja inspekteerimist ühenduse ning rahvusvahelistes vetes, arvestades seejuures eriti ühenduse piirkondlike kalandusorganisatsioonidega ja kolmandate riikidega sõlmitud lepingutega seonduvaid kohustusi.

(3) Nimetatud koostöö peab kontrolli- ja inspekteerimisalase tegevuse koordineerimise kaudu kaasa aitama vee-elusressursside säästvale kasutamisele ja tagama selle ekspluateerimisega seotud kalandussektorile võrdsed tingimused, kahandades nõnda konkurentsimoonutusi.

(4) Ilma et see piiraks liikmesriikide määrusest (EÜ) nr 2371/2002 tulenevaid kohustusi, on tekkinud vajadus ühenduse tehnilise ja haldusorgani järele, mis korraldaks liikmesriikide koostööd ja nende tegevuse koordineerimist kalapüügi kontrollimisel ja inspekteerimisel ühenduse ning rahvusvahelistes vetes.

(5) Selleks on kohane ühenduse praeguse institutsioonilise struktuuri raames ja komisjoni ning liikmesriikide vahelist uut pädevuste piiritlemist arvestades moodustada ühenduse kalanduse kontrolliagentuur („agentuur“).

(6) Täitmaks eesmärke, mille saavutamiseks agentuur luuakse, tuleb määratleda tema ülesanded.

(7) Eeskätt peab agentuur olema võimeline abistama komisjoni taotluse korral ühendust ja liikmesriike nende suhetes kolmandate riikide ja/või piirkondlike kalandus-organisatsioonidega ning tegema viimaste pädevate asutustega ühenduse rahvusvaheliste kohustuste raames koostööd.

(8) Liikmesriikide koostöö koordineerimine agentuuri poolt peab toimuma vastavalt vahendite ühiskasutuskavadele, millega korraldatakse asjaosaliste liikmesriikide olemasolevate kontrolli- ja inspekteerimisvahendite kasutamist vastavalt komisjoni poolt vastu võetud kontrolli- ja inspekteerimisprogrammidele. Liikmesriikide poolne kalanduse kontroll ja inspekteerimine peaks toimuma vastavalt selliste programmide põhjal kontrolli- ja inspekteerimistegevusele kehtestatud ühtsetele kriteeriumitele, prioriteetidele, menetlustele ja kontrollnäitajatele.

(9) Selleks peab agentuuri käsutuses olema kalapüügiteave reaalajas, milleks moodustatakse ühenduse kalapüügi seirekeskus, mis peab sidet liikmesriikide kalapüügi seirekeskustega.

(10) Ühiskasutuskavade täitmiseks tuleks asjaosalistel liikmesriikidel oma kontrolli- ja inspekteerimisvahendid ühte koondada. Selleks peavad nad nimetatud vahendid eraldama, kättesaadavaks tegema ja neid vastava plaani kohaselt kasutama. Agentuuril tuleb hinnata olemasolevate kontrolli- ja inspekteerimisvahendite piisavust ning vajaduse korral teatama komisjonile ja asjaosalistele liikmesriikidele, et vahendid on kontrolli- ja inspekteerimisprograinspekteerimisprogrammides ettenähtud ülesannete täitmiseks ebapiisavad.

(11) Agentuur peab ühiskasutuskavade tulemuslikkust regulaarselt hindama.

(12) Vastava taotluse korral võib agentuur lepinguliselt korraldada kontrolli- ja inspekteerimisvahendite eraldamist asjaosaliste liikmesriikide ühiskasutusse.

(13) Agentuurile seatud ülesannete täitmiseks peavad komisjon, liikmesriigid ja agentuur teabevõrgustiku kaudu vahetama vajalikku kontrolli- ja inspekteerimisalast teavet.

(14) Agentuuri staatus ja ülesehitus peavad objektiivselt vastama temalt nõutavatele tulemustele ja võimaldama tal tihedas koostöös liikmesriikide ja komisjoniga oma funktsioone täita. Seetõttu tuleb agentuurile anda õiguslik, finants- ja haldusautonoomia, säilitades samas tema tihedad sidemed ühenduse institutsioonide ja liikmesriikidega. Selleks on vajalik ja kohane moodustada agentuur ühenduse organina, kellel on juriidilise isiku staatus ja kes teostab talle käesoleva määrusega antud täidesaatvat võimu.

(15) Agentuuri lepinguline vastutus, mida reguleerib agentuuri poolt sõlmitavate lepingute kohta kehtiv seadus, peaks lepingus sisalduvate mistahes vahekohtuklauslite kohaselt kuuluma Euroopa Kohtu pädevusse. Euroopa Kohtu pädevusse peaksid kuuluma ka vaidlused agentuuri mittelepingulistest kohustustest tulenevate kahjude heastamise küsimustes.

(16) Komisjon ja liikmesriigid peaksid olema esindatud haldusnõukogus, mille ülesandeks oleks tagada agentuuri korrektne ja tulemuslik toimimine.

(17) Arvestades, et agentuuril tuleb täita ühenduse kohustusi ja ühenduse rahvusvaheliste kohustuste raames teha komisjoni palvel koostööd kolmandate riikide ning piirkondlike rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonidega, oleks õige valida haldusnõukogu eesistuja komisjoni esindajate hulgast.

(18) Haldusnõukogu hääletamiskorra juures tuleks arvestada liikmesriikide ja komisjoni huvitatust agentuuri tulemuslikust toimimisest. Kohane on ette näha haldusnõukogu koosseisus kohad ka piiratud arvule kalandussektori hääleõiguseta esindajatele.

(19) Tuleb sätestada agentuuri tegevdirektori ametissemääramine ja tema ülesannete täitmist määratlevad reeglid.

(20) Agentuuri toimimise läbipaistvuse huvides peaks tema suhtes piiranguteta kehtima Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele[15].

(21) Üksikisikute privaatsuse kaitseks peaks käesoleva määruse suhtes kehtima Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta[16].

(22) Agentuuri sõltumatuse ja tegevusautonoomia tagamiseks tuleks talle anda iseseisev eelarve, mille tulud tulevad ühenduse assigneeringutest ja agentuuri poolt osutatavate lepinguliste teenuste tasudest. Ühenduse assigneeringute ja mistahes muude Euroopa Liidu üldeelarvest tulevate toetuste osas peaks kehtima ühenduse eelarvemenetlus. Raamatupidamist peaks auditeerima kontrollikoda.

(23) Pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse tõkestamiseks peaksid agentuuri suhtes piiranguteta kehtima Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta)[17] sätted, mida tuleks laiendada ka Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahel 25. mail 1999. aastal sõlmitud institutsioonidevahelisele kokkuleppele Euroopa Pettustevastase Ameti sisejuurdluste kohta.

(24) Et vahendite ühiskasutuskavade juurutamisega soodustada agentuuri poolset tegevuse koordineerimist, tuleb muuta 12. oktoobri 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2847/93 (millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem[18]) artikli 34 punkti c

(25) Käesoleva määruse täitmiseks vajalike meetmete vastuvõtmine peab toimuma kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[19],

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

Eesmärk, reguleerimis ala ja mõisted

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva määrusega moodustatakse ühenduse kalanduse kontrolliagentuur ("agentuur”), mille eesmärk on korraldada liikmesriikide kalanduse kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist ja aidata neil ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmisel koostööd teha.

Artikkel 2

Tegevuse koordineerimise ulatus

Agentuuripoolne tegevuse koordineerimine hõlmab kalapüügitegevuse inspekteerimist ja kontrollimist kuni kalatoodete esimese müügipunktini ja seetoimub

a) liikmesriikide territooriumil,

b) ühenduse vetes või

c) ühenduse kalalaevade poolt ühenduse vetest väljaspool.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) "kontroll ja inspekteerimine" – liikmesriikide poolt määruse (EÜ) nr 2371/2002[20] artiklite 23, 24 ja 28 kohaselt ühise kalanduspoliitika raames rakendatavad mistahes kalapüügi kontrolli- ja inspekteerimismeetmed, kaasa arvatud selline seire- ja järelevalvetegevus nagu satelliidipõhised laevaseiresüsteemid ja vaatluskavad;

b) "kontrolli- ja inspekteerimisvahendid" – liikmesriikide poolt kontrolli ja inspekteerimise jaoks kasutatavad valvelaevad, lennukid, sõidukid ja muud materiaalsed vahendid, samuti inspektorid, vaatlejad jm inimressursid;

c) "ühenduse kontrolli- ja inspekteerimiskohustused" – kõik ühenduse teatud piirkondlikku kalandusorganisatsiooni kuulumisest või ühenduse ja kolmanda riigi vahel sõlmitud kalanduslepingust tulenevad ühenduse kohustused seoses kontrolli ja inspekteerimisega;

d) "ühiskasutuskava" – plaan, millega kehtestatakse olemasolevate kontrolli- ja inspekteerimisvahendite operatiivse kasutamise kord;

e) "rahvusvaheline kontrolli- ja inspekteerimisprogramm" – programm, millega kehtestatakse komisjoni poolt ühenduse kontrolli- ja inspekteerimiskohustuste täitmiseks määratud kontrolli- ja inspekteerimismeetmete eesmärgid, menetlused ja ühtsed prioriteedid;

f) "konkreetne kontrolli- ja inspekteerimisprogramm" – programm, millega määratletakse määruse (EÜ) nr 2847/93 artikli 34 c kohaselt kehtestatud kontrolli- ja inspekteerimismeetmete eesmärgid, menetlused ja ühtsed prioriteedid;

g) “kalapüük” – nõukogu määratlusele, eriti määruse (EÜ) nr 2371/2002[21] artiklitele 5 ja 6 vastav kalapüügitegevus teatud kalavarude ekspluateerimisel;

h) “ühenduse inspektorid” – määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 28 lõikes 4 viidatud nimestikus loetletud inspektorid.

II PEATÜKK

Agentuuri missioon ja ülesanded

Artikkel 4

Missioon

Agentuuri missioon on:

a) koordineerida liikmesriikide poolt seoses ühenduse kohustustega teostatavat kontrolli- ja inspekteerimistegevust;

b) koordineerida käesoleva määruse kohaselt ühendatud liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimisvahendite kasutamist;

c) aidata liikmesriikidel edastada komisjonile ja kolmandatele osapooltele kalapüüki ja kontrolli- ning inspekteerimistegevust puudutavat teavet;

d) aidata oma pädevuse piires liikmesriikidel täita nende ühtsest kalanduspoliitikast tulenevaid ülesandeid ja kohustusi.

Artikkel 5

Ühenduse kontrolli- ja inspekteerimiskohustustega seotud ülesanded

1. Komisjoni palvel agentuur:

a) abistab ühendust ja liikmesriike suhetes kolmandate maade ja piirkondlike rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonidega, mille liikmeks ühendus on;

b) teeb piirkondlike rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonide pädevate asutustega kokku lepitud töökorra raames nendega koostööd ühenduse kontrolli- ja inspekteerimiskohustustega seotud küsimustes.

2. Komisjoni palvel võib agentuur ühenduse ja kolmandate riikide vahel sõlmitud lepingute raames teha nende riikide pädevate asutustega koostööd kontrolli ja inspekteerimisega seotud küsimustes.

3. Oma pädevuse piires võib agentuur liikmesriikide nimel täita ühenduse poolt ühe osapoolena sõlmitud rahvusvahelistest kalanduslepingutest tulenevaid ülesandeid.

Artikkel 6

Tegevuse koordineerimise korraldamine

Agentuur:

a) kehtestab ühiskasutuskavad ja korraldab vastavalt III peatükile liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimisalase tegevuse koordineerimist;

b) asutab ühiste kontrolli- ja inspekteerimismeetmete koordineerimiseks ühenduse kalapüügi seirekeskuse.

Artikkel 7

Lepinguliste teenuste osutamine liikmesriikidele

Liikmesriikide palvel võib agentuur osutada neile kontrolli ja inspekteerimisega seotud lepingulisi teenuseid seoses nende ühenduse ja/või rahvusvahelistes vetes teostatavast kalapüügist tulenevate kohustustega. Nimetatud teenused on näiteks kontrolli- ja inspekteerimisaluste prahtimine, opereerimine ja mehitamine ning vaatlejate eraldamine koos asjaosaliste liikmesriikidega teostatavateks ühisoperatsioonideks.

Artikkel 8

Liikmesriikide abistamine

Liikmesriikide abistamiseks nende ühise kalanduspoliitika eeskirjadest tulenevate kohustuste täitmisel agentuur:

a) koostab ja arendab edasi liikmesriikide kalandusinspektorite juhendajate koolitamise tuumikõppekava ja võib korraldada neile inspektoritele täiendavaid koolituskursuseid ning seminare;

b) korraldab liikmesriikide palvel ühishankeid liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimismeetmetega seonduvate kaupade ja teenuste muretsemiseks ja valmistab ette ning koordineerib liikmesriikide ühiste katseprojektide elluviimist;

c) töötab välja kahe või mitme liikmesriigi ühiste kontrolli- ja inspekteerimismeetmetega seotud ühtseid tegevusmenetlusi;

d) töötab välja kriteeriume kontrolli- ja inspekteerimisvahendite vahetamiseks liikmesriikide ja liikmesriikide ning kolmandate maade vahel ja selliste vahendite varumiseks liikmesriikide poolt.

III PEATÜKK

Tegevuse koordineerimine

Artikkel 9

Ühenduse kontrolli- ja inspekteerimisalased kohustused

Komisjoni palvel koordineerib agentuur ühiskasutuskavasid koostades liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimistegevust vastavalt rahvusvahelistele kontrolli- ja inspekteerimisprogrammidele.

Artikkel 10

Konkreetsete kontrolli- ja inspekteerimisprogrammide täitmine

Ühiskasutuskavade kaudu viib agentuur ellu vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklile 34c välja töötatud konkreetseid kontrolli- ja inspekteerimisprogramme.

Artikkel 11

Ühiskasutuskavade sisu

1. Kõigis ühiskasutuskavades:

a) rakendatakse komisjoni poolt kontrolli- ja inspekteerimisprogrammides määratud kriteeriume, kontrollnäitajaid, prioriteete ja ühtseid inspekteerimismenetlusi;

b) määratletakse, millised kontrolli- ja inspekteerimisvahendid tuleb ühendada asjaosalistel liikmesriikidel, kes peavad, lähtuvalt nende huvist antud kalastuspiirkonna vastu, kavaga seonduvat kontrolli- ja inspekteerimisprogrammi ellu viima;

c) püütakse artikli 15 kohaselt teatatud riiklikud kontrolli- ja inspekteerimisvahendid punktis b määratletud vahenditega vastavusse viia ja nende kasutamist korraldada;

d) korraldatakse selleks ettenähtud ajavahemikel ja vööndites inim- ja materiaalsete ressursside, sealhulgas eri liikmesriikidest pärit ühenduse inspektorite rühmade rakendamist;

e) võetakse arvesse asjaosaliste liikmesriikide seoses muudest ühiskasutuskavadest tulenevaid kohustusi.

2. Et hinnata vastavalt lõike 1 punktile b liikmesriigi huvi teatud kalastuspiirkonna vastu, vaadeldakse eelkõige:

a) tema territooriumil lossitud kalakoguste osakaalu antud ühiskasutuskava objektiks olevast kalastuspiirkonnast püütud ja lossitud kalade koguhulgast;

b) tema lipu all sõitvate ja ühiskasutuskava objektiks olevas kalastuspiirkonnas aktiivselt tegutsevate kalalaevade osakaalu (mootorite võimsust ja kogumahutavust arvestades) kõigist antud kalastuspiirkonnas aktiivselt tegutsevatest laevadest;

c) antud kalastuspiirkonnas vaadeldavaks perioodiks talle eraldatud püügikvooti või kvoodi puudumisel tema tegelikku püüki;

d) tema suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvate antud ühiskasutuskavaga hõlmatud vete suhtelist pindala (selliste vete olemasolu korral).

Artikkel 12

Ühiskasutuskavade vastuvõtmise menetlus

1. Agentuur koostab vastava kontrolli- ja inspekteerimisprogrammiga seotud liikmesriikidega kooskõlastatult ühiskasutuskava projekti.

2. Kui ühiskasutuskava koostamise käigus saab agentuurile selgeks, et vastava kontrolli- ja inspekteerimisprogrammi nõuete täitmiseks ei piisa kontrolli- ja inspekteerimisvahendeid, teatab ta sellest koheselt kavaga seotud liikmesriikidele ja komisjonile.

3. Agentuur võtab asjaomase kontrolli- ja inspekteerimisprogrammi nõuetele vastava ühiskasutuskava vastu hiljemalt kolm kuud pärast kontrolli- ja inspekteerimisprogrammi jõustumist.

4. Igal aastal vaatab agentuur asjaosaliste liikmesriikidega konsulteerides kõik ühiskasutuskavad läbi, et võtta arvesse kõiki uusi antud liikmesriike puudutavaid kontrolli- ja inspekteerimisprogramme ja kõiki komisjoni poolt kontrolli- ja inspekteerimisprogrammides määratletud prioriteete.

Artikkel 13

Ühiskasutuskavade täitmine

1. Liikmesriigid kohustuvad rakendama ühiskasutuskavadest tulenevaid ühiseid kontrolli- ja inspekteerimismeetmeid. Selleks rakendavad asjaosalised liikmesriigid vajalikke meetmeid eeskätt nõutavate inim- ja materiaalsete ressursside osas, võttes arvesse vööndeid ja ajavahemikke, kus ja millal neid tuleb rakendada.

2. Kõik asjaosalised liikmesriigid:

a) eraldavad ja muudavad kättesaadavaks kontrolli- ja inspekteerimisvahendid, mida ühiskasutuskava kohaselt loetakse selle kava elluviimiseks vajalikuks;

b) määravad ühe kontaktisiku/koordinaatori, kellele antud volitused võimaldavad tal õigeaegselt reageerida agentuurilt tulevatele taotlustele ühiskasutuskava täitmisega seonduva teabe ja juhendite saamiseks ning agentuuri sellest teavitada;

c) kasutavad oma ühendatud kontrolli- ja inspekteerimisvahendeid vastavalt ühiskasutuskavale ja agentuuri juhenditele;

d) mitme liikmesriigi inspektoritest koostatud meeskondade puhul volitavad antud ühiskasutuskava juurde määratud teistest liikmesriikidest pärit ühenduse inspektoreid abistama nende territooriumil ja nende suveräänsete õiguste alla kuuluvatel vetel asuvatel kalalaevadel sellise kontrolli ja inspekteerimise teostamisel, mis on ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimiseks vajalik;

e) võimaldavad agentuurile ühenduse kalapüügi seirekeskuse kaudu reaalajas juurdepääsu ühiskasutuskava täitmiseks vajalikule teabele;

f) teevad ühiskasutuskava täitmisel agentuuriga koostööd;

g) tagavad kõigi ühenduse ühiskasutuskava jaoks eraldatud kontrolli- ja inspekteerimisvahendite kasutamise vastavalt ühise kalanduspoliitika eeskirjadele.

3. Kõik liikmesriigid tagavad nende kontrolli- ja inspekteerimisvahendite poolt ühiskasutuskava raames rakendatavate meetmete vastavuse ühise kalanduspoliitika eeskirjadele.

Artikkel 14

Ühiskasutuskavade hindamine

Agentuur viib igal aastal läbi kõigi ühiskasutuskavade tulemuslikkuse hindamise ning analüüsib olemasolevate andmete põhjal, kas valitseb oht, et kalapüügitegevus ei ole rakendatavate kaitse- ja kontrollimeetmetega kooskõlas. Hindamistulemused edastatakse koheselt komisjonile.

Artikkel 15

Kontrolli- ja inspekteerimisvahenditest teavitamine

Kõik liikmesriigid teatavad igal aastal enne 31. augustit agentuurile, milliseid kontrolli- ja inspekteerimisvahendeid nad kavatsevad järgmisel aastal kontrolliks ja inspekteerimiseks eraldada.

Artikkel 16

Kontrolli- ja inspekteerimisprogrammidega katmata kalastuspiirkonnad

Kaks või mitu liikmesriiki võivad taotleda, et agentuur koordineeriks nende kontrolli- ja inspekteerimisvahendite kasutamist seoses piirkonna või kalastuspiirkonnaga, mis ei kuulu ühegi kontrolli- ega inspekteerimisprogrammi alla. Selline koordineerimine toimub vastavalt asjaosaliste liikmesriikide vahel kooskõlastatud kontrolli- ja inspekteerimiskriteeriumitele ja prioriteetidele.

Artikkel 17

Teabevõrgustik

1. Komisjon, agentuur ja liikmesriikide pädevad asutused edastavad üksteisele nende käsutuses olevat asjakohast teavet ühenduse piires ja rahvusvahelistel vetel teostatava kontrolli ja inspekteerimise kohta.

2. Vastavalt määruse nr (EMÜ) 2847/93 artikli 33 lõikele 5 ja artiklile 37 rakendavad kõik pädevad riiklikud asutused kooskõlas ühenduse vastavate õigusaktidega meetmeid käesoleva artikli kohaselt saadava teabe nõutava konfidentsiaalsuse tagamiseks.

Artikkel 18

Üksikasjalikud eeskirjad

Käesolevas peatüki kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võidakse vastu võtta vastavalt määruse nr (EÜ) 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 toodud menetlusele.

Nimetatud eeskirjad võivad hõlmata eeskätt ühiskasutuskavade projektide koostamise ja vastuvõtmise menetlusi.

IV PEATÜKK

Organisatsiooni ülesehitus ja toimimine

Artikkel 19

Juriidiline staatus ja keskuse asukoht

1. Agentuur on ühenduse asutus. Tal on juriidilise isiku staatus.

2. Agentuuril on kõigis liikmesriikides kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mida antud riikide seadusandlus juriidilistele isikutele võimaldab. Eeskätt võib ta omandada või käsutada kinnis- ja vallasvara ning esineda õiguslike menetluste ühe osapoolena.

3. Agentuuri esindab selle tegevdirektor.

4. Agentuur asub Hispaanias [……….].

Artikkel 20

Töötajad

1. Agentuuri töötajate suhtes kehtivad Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad, Euroopa ühenduste muude töötajate tööhõivetingimused ja Euroopa ühenduste institutsioonide poolt kehtestatud nimetatud personalieeskirjade ning tööhõivetingimuste ühised rakendussätted. Kokkuleppel komisjoniga kehtestab haldusnõukogu üksikasjalikud rakendussätted.

2. Ilma, et see piiraks artikli 31 kohaldamist, on agentuuril personalieeskirjadele ja muude töötajate tööhõivetingimustele vastavalt õigus oma töötajaid ametisse nimetada.

3. Agentuuri töötajateks on komisjoni või liikmesriikide poolt sinna ametisse nimetatud või lähetuse korras määratud ametnikud ja muud agentuuri ülesannete täitmiseks tööle võetud teenistujad.

Artikkel 21

Privileegid ja immuniteedid

Agentuuri ja selle töötajate suhtes kehtib Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokoll.

Artikkel 22

Vastutus

1. Agentuuri lepingulise vastutuse määrab vastavale lepingule kohaldatav seadus.

2. Euroopa Ühenduste Kohus on pädev langetama otsuseid kõigi agentuuri poolt sõlmitud lepingutes sisalduvate vahekohtuklauslite kohaselt.

3. Lepinguvälise vastutuse korral heastab agentuur liikmesriikide seadusandlusele ühiste üldpõhimõtete kohaselt kõik kahjud, mida agentuur või selle töötajad oma kohustuste täitmisel põhjustavad. Euroopa Ühenduste Kohtule kuulub pädevus kõigis nimetatud kahjude heastamist puudutavates vaidlustes.

4. Agentuuri töötajate isikliku vastutuse agentuuri ees sätestavad neile kohaldatavad personalieeskirjad või tööhõivetingimused.

Artikkel 23

Keeled

1. Agentuurile kohaldatakse 15. aprilli 1958. aasta määruse nr 1 sätteid, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled[22].

2. Agentuuri toimimiseks vajalikud tõlketeenused tagab Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus.

Artikkel 24

Haldusnõukogu moodustamine ja volitused

1. Agentuuril on haldusnõukogu.

2. Haldusnõukogu:

(a) määrab vastavalt artiklile 31 ametisse tegevdirektori;

(b) kinnitab iga aasta 30. aprilliks agentuuri eelmise aasta tegevusaruande ja edastab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikidele. Aruanne avalikustatakse;

(c) kinnitab komisjoni ja liikmesriikide arvamusi arvestades iga aasta 31. oktoobriks agentuuri järgmise aasta tööprogrammi ja edastab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele;

Tööprogramm, milles on esikohal agentuuri kontrolli- ja järelevalveprogrammidega seonduvad ülesanded, võetakse vastu ühenduse iga-aastase eelarvemenetluse kohaldamist piiramata. Kui komisjon 30 päeva jooksul pärast tööprogrammi vastuvõtmist teatab, et ei ole sellega nõus, vaatab haldusnõukogu programmi uuesti läbi ja võtab selle koos võimalike parandustega vastu teistkordsel lugemisel kahe kuu jooksul;

(d) kinnitab enne rahandusaasta algust agentuuri lõpliku eelarve, korrigeerides seda vajaduse korral vastavalt ühenduse dotatsioonile ja mistahes muudele agentuuri tuludele;

(e) täidab vastavalt artiklitele 35, 36 ja 38 oma agentuuri eelarvega seotud ülesandeid;

(f) rakendab distsiplinaarvõimu tegevdirektori üle;

(g) kehtestab endale töökorra, milles nähakse vajaduse korral ette haldusnõukogu allkomiteede moodustamine;

(h) kehtestab agentuuri ülesannete täitmiseks vajalikke menetlusi.

Artikkel 25

Haldusnõukogu koosseis

1. Haldusnõukogusse kuulub üks esindaja igast liikmesriigist, kelle laevad on seotud mere-elusressurssidega seonduva kalapüügitegevusega, neli komisjoni esindajat ja neli komisjoni poolt määratud hääleõiguseta kalandussektori esindajat.

Nõukogu liikmete määramisel lähtutakse nende kalapüügi kontrolli- ja inspekteerimisalastest teadmistest ja kogemustest.

2. Kõik liikmesriigid ja komisjon määravad haldusnõukogusse oma esindajad, samuti määravad asendajad, kes asendavad haldusnõukogu liiget tema äraolekul.

3. Nõukogu liikmete ametiaeg on viis aastat. Sama isik võib jääda ametisse teiseks ametiajaks.

Artikkel 26

Haldusnõukogu eesistuja

1. Haldusnõukogu valib komisjon esindajate seast eesistuja. Haldusnõukogu valib oma liikmete seast eesistuja asetäitja. Asetäitja asendab automaatselt eesistujat, kui viimane ei saa oma ülesandeid täita.

2. Eesistuja ja tema asetäitja ametiaja pikkus on kolm aastat ja see lõpeb, kui nad ei ole enam haldusnõukogu liikmed. Nad võivad olla ametis mitu ametiaega.

Artikkel 27

Koosolekud

1. Haldusnõukogu koosolekuid juhatab haldusnõukogu eesistuja. Eesistuja määrab koosoleku päevakorra, arvestades seejuures haldusnõukogu liikmete ja tegevdirektori ettepanekuid.

2. Tegevdirektor osaleb küsimuste arutamisel.

3. Haldusnõukogu korralised koosolekud toimuvad kord aastas. Lisaks tuleb nõukogu kokku eesistuja kutsel, komisjoni või ühe kolmandiku haldusnõukogus esindatud liikmesriikide nõudmisel.

4. Konfidentsiaalse küsimuse või huvide konflikti korral võib haldusnõukogu võtta vastu otsuse arutada konkreetseid päevakorraküsimusi ilma komisjoni poolt kalandussektori esindajatena nõukogusse määratud liikmete juuresolekuta. Töökorraga võidakse kehtestada antud sätte rakendamiseks täpsemad eeskirjad.

5. Haldusnõukogu võib kutsuda vaatlejatena oma koosolekutele kõiki isikuid, kelle seisukoht võib talle huvi pakkuda.

6. Vastavalt töökorra sätetele võivad haldusnõukogu liikmeid abistada nõustajad või asjatundjad.

7. Agentuur moodustab haldusnõukogu sekretariaadi.

Artikkel 28

Hääletamine

1. Haldusnõukogu langetab otsused absoluutse häälteenamusega.

2. Kõigil liikmesriikide poolt määratud nõukogu liikmetel on üks hääl. Komisjoni poolt määratud liikmetel on kokku kümme häält. Agentuuri tegevdirektor ei osale hääletamisel.

Mõne liikme puudumisel on hääletamisõigus tema asetäitjal.

3. Töökorraga kehtestatakse täpsem hääletamise kord, eeskätt nõukogu liikmete teiste liikmete nimel tegutsemise tingimused ja vajaduse korral ka kvoorumi suurus.

Artikkel 29

Huvide deklaratsioon

1. Komisjoni poolt kalandussektori esindajatena nõukogusse määratud liikmed esitavad kohustuste deklaratsiooni ja huvide deklaratsiooni, näidates, et neil puuduvad huvid, mis võivad nende sõltumatust ohustada või siis tuues välja kõik otsesed või kaudsed huvid, mida võidakse pidada nende sõltumatust ohustavateks. Nimetatud deklaratsioonid esitatakse kirjalikult kord aastas.

2. Komisjoni poolt kalandussektori esindajateks määratud nõukogu liikmed deklareerivad igal koosolekul kõik oma huvid, mida võidakse mõne päevakorrapunktiga seoses lugeda ohuks nende sõltumatusele.

Artikkel 30

Tegevdirektori õigused ja kohustused

1. Agentuuri tööd juhib tegevdirektor. Ilma et see piiraks vastavalt kas komisjoni või haldusnõukogu pädevust, ei küsi tegevdirektor üheltki valitsus- või muult asutuselt juhtnööre ega tegutse selliste juhtnööride kohaselt.

2. Oma ülesandeid täites viib tegevdirektor ellu ühise kalanduspoliitika põhimõtteid.

3. Tegevdirektoril on järgmised õigused ja kohustused:

(a) ta koostab tööprogrammi projekti ja esitab selle pärast komisjoni ja liikmesriikidega konsulteerimist haldusnõukogule. Ta võtab käesoleva määruse, selle rakenduseeskirjade ja mistahes kehtivate seadustega määratud piirides tarvitusele abinõud tööprogrammi täitmiseks;

(b) ta rakendab agentuuri toimimiseks ja selle töö korraldamiseks vastavalt käesoleva määruse sätetele kõiki vajalikke meetmeid, kaasa arvatud organisatsioonisiseste administratiivjuhendite vastuvõtmine ja teatiste avaldamine;

(c) ta rakendab kõiki vajalikke meetmeid, kaasa arvatud määruse II ja III peatükist tulenevaid agentuuri kohustusi puudutavate otsuste langetamine, sealhulgas kontrolli- ja inspekteerimisvahendite prahtimine ja ekspluateerimine ning teabevõrgustiku käitlemine;

(d) ta reageerib vastavalt artiklitele 7, 8 ja 16 komisjoni taotlustele ja liikmesriikide abitaotlustele;

(e) ta seab sisse tulemusliku seiresüsteemi, mis võimaldab agentuuri saavutusi tegevussihtidega võrrelda. Selle põhjal koostab tegevdirektor igal aastal tegevusaruande projekti ja esitab selle haldusnõukogule. Ta kehtestab professionaalsetele nõuetele vastavad regulaarsed hindamismenetlused;

(f) ta realiseerib agentuuri töötajate suhtes oma artikli 20 lõikes 2 määratletud õigusi;

(g) ta koostab vastavalt artiklile 35 agentuuri tulu- ja kuluprognoosid ning korraldab vastavalt artiklile 36 agentuuri eelarve täitmist.

4. Oma tegevuse eest vastutab tegevdirektor haldusnõukogu ees.

Artikkel 31

Tegevdirektori ametissemääramine

1. Tegevdirektori nimetab tema võimete ja vastavate dokumenteeritud kalanduspoliitika-alaste kogemuste põhjal ametisse haldusnõukogu kolme kandidaadi seast, keda komisjon on valikumenetluse järel välja pakkunud. Kandideerimistaotluste saamiseks avaldatakse teade vakantsest ametikohast eelnevalt Euroopa Liidu Teatajas ja mujal.

2. Haldusnõukogu otsus langetatakse nõukogu liikmete kahe kolmandiku häälteenamusega.

3. Haldusnõukogul on õigus komisjoni ettepanekul tegevdirektorit vallandada.

4. Tegevdirektori ametiaja kestus on viis aastat. Teda võib jätta ametisse teiseks ametiajaks.

Artikkel 32

Teabevahetus ja läbipaistvus

1. Agentuuri valduses olevate dokumentide suhtes kehtib Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele.

2. Haldusnõukogu kehtestab kuue kuu jooksul pärast oma esimest koosolekut määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamise praktilise korra.

3. Agentuuri võib oma missiooniga hõlmatud valdkondades omal algatusel teabevahetust korraldada. Eeskätt tagab ta avalikkuse ja kõigi huvigruppide kiire, objektiivse, usaldusväärse ja arusaadava teavitamise oma tegevusest.

4. Haldusnõukogu kehtestab lõike 3 täitmiseks vajalikud siseeeskirjad.

5. Agentuuri poolt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 kohaselt langetatavad otsused võivad vastavalt EÜ asutamislepingu artiklitele 195 ja 230 anda alust kaebuse esitamiseks õigusvahemehele või hagi algatamiseks Euroopa Ühenduste Kohtus.

6. Komisjoni ja agentuuri poolt käesoleva määruse kohaselt kogutava teabe suhtes kehtib Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta.

Artikkel 33

Konfidentsiaalsus

1. Haldusnõukogu liikmed, tegevdirektor ja agentuuri töötajad alluvad ka pärast oma töölepingu lõppemist asutamislepingu artikliga 287 sätestatud konfidentsiaalsusnõuetele.

2. Haldusnõukogu kehtestab sise-eeskirjad lõikes 1 viidatud konfidentsiaalsusnõuete praktiliseks täitmiseks.

Artikkel 34

Komisjoni juurdepääs teabele

Komisjonil on piiranguteta juurdepääs kogu agentuuri poolt kogutavale teabele. Agentuur esitab komisjonile viimase palvel ja komisjoni poolt osundatud kujul mistahes teavet ja hinnanguid sellele teabele.

V PEATÜKK

Finantssätted

Artikkel 35

Eelarve

1. Agentuuri tuludeks on:

(a) ühenduse toetus, mis kantakse Euroopa Liidu üldeelarve komisjoni eelarvejakku;

(b) tasu agentuuri poolt artikli 7 kohaselt liikmesriikidele osutatavate teenuste eest;

(c) väljaannete müügist, koolitusest ja/või muudest agentuuri teenustest saadav tulu.

2. Agentuuri kuludeks on personali-, haldus- ja tegevuskulud ja kulud infrastruktuurile.

3. Tegevdirektor koostab agentuuri järgmise rahandusaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni eelnõu ja esitab selle koos ametikohtade loendi projektiga haldusnõukogule.

4. Agentuuri tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

5. Igal aastal koostab haldusnõukogu tulude ja kulude kalkulatsiooni eelnõu põhjal agentuuri järgmise rahandusaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni.

6. Nimetatud kalkulatsiooni koos ametikohtade loendi projekti ja esialgse tööprogrammiga esitab haldusnõukogu hiljemalt 31. märtsiks komisjonile.

7. Komisjon esitab tulude ja kulude kalkulatsiooni eelnõu koos Euroopa Liidu üldeelarve esialgse projektiga Euroopa Parlamendile ja nõukogule (‘eelarvepädevatele institutsioonidele’).

8. Kalkulatsiooni põhjal kannab komisjon Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti arvestuslikud summad, mida ta ametikohtade loendi ja üldeelarvest eraldatava toetussumma jaoks vajalikuks peab, ja esitab üldeelarve vastavalt asutamislepingu artiklile 272 eelarvepädevale institutsioonile.

9. Eelarvepädev institutsioon kinnitab agentuuri toetamiseks ettenähtud assigneeringud. Eelarvepädev institutsioon kinnitab agentuuri ametikohtade loendi.

10. Haldusnõukogu kinnitab eelarve. Eelarve lõplik kinnitamine toimub siis, kui võetakse lõplikult vastu Euroopa Liidu üldeelarve. Vajaduse korral korrigeeritakse eelarvet vastavalt üldeelarvele.

11. Haldusnõukogu teatab eelarvepädevale institutsioonile võimalikult kiiresti oma mistahes projekti teostamise kavadest, mis võivad eelarve finantseerimist oluliselt mõjutada, eelkõige varadega (näiteks hoonete rentimine või ost) seotud projektidest. Ta teavitab sellest ka komisjoni.

12. Kui mõni eelarvepädev institutsioon on teatanud, et kavatseb esitada oma arvamuse, edastab ta vastava arvamuse haldusnõukogule kuue nädala jooksul pärast projektist teavitamise kuupäeva.

Artikkel 36

Eelarve täitmine ja kontroll

1. Agentuuri eelarve täitja on tegevdirektor.

2. Pärast rahandusaasta lõppu esitab agentuuri pearaamatupidaja hiljemalt 1. märtsiks esialgse raamatupidamisaruande koos lõppenud rahandusaasta eelarve täitmise ja finantsjuhtimise aruandega komisjoni pearaamatupidajale. Komisjoni pearaamatupidaja konsolideerib institutsioonide ja detsentraliseeritud asutuste esialgsed raamatupidamisandmed vastavalt 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (“finantsmäärus”),[23] artiklile 128.

3. Hiljemalt 31. märtsiks pärast rahandusaasta lõppu esitab komisjoni pearaamatupidaja agentuuri esialgse raamatupidamisaruande koos lõppenud rahandusaasta eelarve täitmise ja finantsjuhtimise aruandega kontrollikojale. Rahandusaasta eelarve täitmise ja finantsjuhtimise aruanne saadetakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4. Kui tegevdirektor on vastavalt finantsmääruse artiklile 129 saanud kontrollikoja märkused agentuuri esialgsele raamatupidamisaruandele, koostab ta omal vastutusel agentuuri lõpliku raamatupidamisaruande ja edastab selle arvamuse saamiseks haldusnõukogule.

5. Haldusnõukogu esitab agentuuri lõpliku raamatupidamisaruande kohta oma arvamuse.

6. Hiljemalt järgneva aasta 1. juuliks saadab tegevdirektor lõpliku raamatupidamisaruande koos haldusnõukogu arvamusega Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale.

7. Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse.

8. Tegevdirektor saadab kontrollikoja märkustele vastuse hiljemalt 30. septembriks. Nimetatud vastuse edastab ta ka haldusnõukogule.

9. Tegevdirektor esitab Euroopa Parlamendile viimase palvel kõik kõnesoleva rahandusaasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse ladusaks läbiviimiseks vajalikud andmed vastavalt finantsmääruse artikli 146 lõikes 3 sätestatule.

10. Nõukogu soovituse põhjal edastab Euroopa Parlament enne ülejärgmise aasta 30. aprilli agentuuri tegevdirektorile kõnesoleva aasta eelarve täitmise aruande kinnitamise teate.

Artikkel 37

Pettuste tõkestamine

1. Võitluseks pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevusega kehtivad agentuuri suhtes piiranguteta määruse (EÜ) nr 1073/1999 sätted.

2. Agentuur ühineb 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega OLAFi sisejuurdluste kohta ja väljastab koheselt vastavad sätted kõigile oma töötajatele.

3. Rahastamist puudutavates otsustes ja asjaomastes rakenduslepetes ja -vahendites sätestatakse selgelt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajaduse korral agentuuri finantsvahendite saajaid ja nende jaotamise eest vastutajaid kohapeal kontrollida.

Artikkel 38

Finantssätted

Komisjoni nõusoleku ja kontrollikoja arvamuse saamise järel võtab haldusnõukogu vastu agentuuri finantseeskirjad. Eeskirjad ei tohi lahkneda komisjoni 2002. aasta 23. detsembri määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185,[24] välja arvatud komisjoni eelneva nõusoleku korral ja kui see on agentuuri konkreetse tegevuse jaoks vajalik.

VI PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 39

Hindamine

1. Haldusnõukogu korraldab käesoleva määruse täitmise hindamise sõltumatu väljaspoolse hindaja poolt [viie] aasta jooksul alates päevast, mil agentuur alustab oma ülesannete täitmist, ja edaspidi kord iga viie aasta tagant. Komisjon võimaldab agentuuril kasutada mistahes teavet, mida agentuur peab hindamise jaoks vajalikuks.

2. Igal hindamisel hinnatakse käesoleva määruse mõju, agentuuri ja tema töömeetodite kasulikkust, asjakohasust ja tulemuslikkust ja seda, mil määral agentuur aitab kaasa ühise kalanduspoliitika raames kehtestatud eeskirjade võimalikult põhjalikule täitmisele. Haldusnõukogu avaldab kokkuleppel komisjoniga ja pärast asjaomaste osapooltega arupidamist konkreetse hindamisülesannete loendi.

3. Haldusnõukogu saab hindamisaruande ja edastab komisjonile oma soovitused muudatuste tegemiseks käesolevas määruses, agentuuris ja tema töömeetodites. Nii hindamistulemused kui ka soovitused edastatakse komisjoni poolt Euroopa Parlamendile ja nõukogule ja avalikustatakse.

Artikkel 40

Agentuuri tegevuse algus

Agentuur alustab tööd kaheteistkümne kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 41

Muudatus

Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikkel 34c asendatakse järgmisega:

'Artikkel 34c

1. Vastavalt 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta)* artikli 30 lõikega 2 kehtestatud menetlusele ja asjaosaliste liikmesriikidega kooskõlastatult määrab komisjon, millistele kahe või enama liikmesriigiga seotud kalastuspiirkondadele kehtestatakse konkreetsed kontrolli- ja inspekteerimisprogrammid ja nende programmide rakendamise tingimused.

Konkreetses kontrolli- ja inspekteerimisprogrammis määratletakse kahe või enama programmiga hõlmatud liikmesriigiga seotud kalastuspiirkonnad ja neis kehtivad tingimused. Igas konkreetses kontrolli- ja inspekteerimisprogrammis sõnastatakse programmi eesmärgid, ühised prioriteedid ja menetlused ning kontrolli- ja inspekteerimismeetmete kontrollnäitajad, loetletud meetmete eeldatavad tulemused ja strateegia selle tagamiseks, et kontrolli- ja inspekteerimismeetmed oleksid ühtsed, tulemuslikud ja võimalikult ökonoomsed. Igas programmis määratletakse sellega seotud liikmesriigid. Konkreetse kontrolli- ja inspekteerimisprogrammi kestus ei või ületada kolme aastat või määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 5 kohaselt vastu võetud taastootmiskavaga või sama määruse artikli 6 kohaselt vastu võetud majandamiskavaga selleks määratud tähtaega.

Konkreetseid kontrolli- ja inspekteerimisprogramme viivad ellu asjaosalised liikmesriigid ühiskasutuskavade põhjal, mis koostatakse vastavalt ……. määrusele (EÜ) nr XXXX/2004 ühenduse kalanduse kontrolliagentuuri asutamise ja määruse (EÜ) nr 2847/93 (millega luuakse ühise kalanduspoliitika raames rakendatav kontrollisüsteem) muutmise kohta.

2. Vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 27 lõikele 4 kontrollib ja hindab komisjon iga konkreetse kontrolli- ja inspekteerimisprogrammi täitmist ja annab tulemustest aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

(*) EÜT L 358, 21.12.2002, lk 59.’

Artikkel 42

Määruse jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

Eesistuja

ANNEXLEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

Policy area(s): FISHERIES Activit(y/ies): 1107 – Fisheries Conservation, Control and Enforcement |

TITLE OF ACTION: ESTABLISHMENT OF A COMMUNITY FISHERIES CONTROL AGENCY (CFCA) |

1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S)

New budget line to be created

110704 Community Fisheries Control Agency

2. OVERALL FIGURES

2.1. Total allocation for action: 4,9 € million for commitment in 2006

2.2. Period of application:

As from 2005

2.3. Overall multiannual estimate of expenditure:

(a) 11070401 Community Fisheries Control Agency – Subsidy under Titles 1 and 2

Subsidy of administrative expenditure from the Community budget. This appropriation is intended to cover the costs of the CFCA’s staff and administrative expenditure. (see 6.2 (a))

€ million (to three decimal places)

Year 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 and subs. Years | Total |

Commitments | p.m. | 3,8 | 4,8 | 4,8 |

Payments | p.m. | 3,8 | 4,8 | 4,8 |

(b) 11070402 Community Fisheries Control Agency – Subsidy under Title 3

Subsidy of operational expenditure from the Community budget. This appropriation is intended to cover operational expenditure, which includes installation of computer equipment, meetings and missions.

€ million (to three decimal places)

Year 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 and subs. Years | Total |

Commitments | p.m. | 1,1 | 0,2 | 0,2 |

Payments | p.m. | 1,1 | 0,2 | 0,2 |

TOTAL a+b |

Commitments | p.m. | 4,9 | 5,2 | 5,2 |

Payments | p.m. | 4,9 | 5,2 | 5,2 |

2.4. Compatibility with financial programming and financial perspective

[X] Proposal is compatible with existing financial programming.

Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.

Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement.

2.5. Financial impact on revenue [25]

Proposal has no financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure)

OR

[X] Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:

The effect will be neutral as the income will match the expenditure for which the contribution is received

(NB All details and observations relating to the method of calculating the effect on revenue should be shown in a separate annex.)

(€ million to one decimal place)

Prior to action [Year n-1] | Situation following action |

Non-comp | Diff | YES | NO | NO | No 3 |

4. LEGAL BASIS

Article 37 of the Treaty

DESCRIPTION AND GROUNDS

5.1. Need for Community intervention [26]

5.1.1. Objectives pursued

The objective of the proposal is to promote uniform and effective application of the rules of the Common Fisheries Policy by Member States through the establishment of a Community Fisheries Control Agency (CFCA) and the framework necessary for operational co-ordination. The CFCA will serve as an independent permanent platform for cooperation between Member States in the area of control and enforcement in accordance with Article 28 of Regulation (EC) N° 2371/2002[27]. The CFCA will organise operational coordination of inspection and surveillance activities by the competent authorities in the Member States.

5.1.2. Measures taken in connection with ex ante evaluation

The possibility of setting up a Joint Inspection Structure is the result of the Green Paper on the future of the Common Fisheries Policy (COM(2001) 135 final of 20.03.2001) and the Communications from the Commission on the “reform of the Common Fisheries Policy” ("Roadmap") (COM(2002) 181 final of 28.05.2002) and “towards a uniform and effective implementation of the Common Fisheries Policy” (COM(2003) 130 final of 21.03.2003).

In the latter Communication it was stated that a feasibility study would be undertaken by the Commission prior to the proposal for the establishment of the CFCA being put forward. Further to the conclusions of the representatives of the Member States, meeting at Head of State or Government level on 13 December 2003 it is necessary to make the proposal without the benefit of the feasibility study. The study must still take place in order to determine the optimal organisation for the operational functions and structure of the CFCA. Therefore the Commission reserves the right to modify the financial statement in the light of the conclusions of the study.

Notwithstanding the above, an impact assessment, covering also specific ex ante evaluation requirements of the Financial Regulation and its implementing rules has been undertaken and is attached to the proposal. The aforementioned feasibility study will be used to specify the concrete results that are expected and identify appropriate indicators needed to measure them as well as to review the cost-effectiveness aspects of the proposal.

5.1.3. Measures taken following ex post evaluation

The measures are explained in detail in the impact assessment and ex ante evaluation attached to the proposal. In particular, the evaluations of the NAFO Observer Scheme (FISH/2002/03) and of the scheme for financial contribution to control expenditure incurred by Member States (FISH 2002/10 and 2002/12) can be mentioned in this regard.

5.2. Action envisaged and budget intervention arrangements

5.2. General co-ordination and communications

The organisation of operational co-ordination will necessitate the establishment of a Fisheries Monitoring Centre (FMC) to implement an integrated monitoring, inspection and surveillance communication system. Some of the tasks that would be performed by such an FMC are presently undertaken by the Commission.

5.2.2 Operational co-ordination

A major task of the CFCA will be to facilitate co-operation and co-ordination between Member States regarding inspection and surveillance through the creation of a Joint Inspection Framework. This is essentially a new task although it will encompass some duties currently performed by the Commission.

The target populations of the Joint Inspection Framework are the Member States and the fishermen. The specific objective of setting up a Joint Inspection Framework is uniform and effective implementation of conservation measures through the organisation of joint deployment of pooled national means of inspection and surveillance;

The Joint Inspection Framework will consist of joint inspection and surveillance activities to be undertaken on the basis of joint deployment plans that give effect to specific monitoring programmes, the purpose of which is to implement effectively the recovery plans for certain stocks adopted by the Council. A specific monitoring, control and surveillance (MCS) programme will be introduced by the Commission on request of two or more Member States or on its own initiative. The joint deployment plans drawn up by the CFCA will apply to fisheries in which fleets from several Member States participate.

The Joint Inspection Framework will cover certain co-ordination tasks performed by the Commission such as NAFO[28]/NEAFC[29] on the international level. However, as these duties have not been considered as priority tasks they have been insufficiently covered by the Commission’s services. These tasks will be better and more efficiently performed by the CFCA, which will also be able to address future requirements for co-ordination in international waters (ICCAT[30], IOTC[31] etc) or specific MCS programmes for stocks in Community waters that are under threat. The output of the Joint Inspection Framework will be the co-ordination and organisation of operational activities undertaken by the national competent authorities.

5.2.3 Other co-ordination support tasks

The CFCA will also undertake support tasks to further the co-operation and co-ordination between Member States in the field of inspection and surveillance. Such tasks will include:

(1) Training of national instructors

(2) Joint procurement in relation to monitoring, control and surveillance activities. Development of operational procedures; technical input and advice, and co-ordination of pilot projects (VMS[32], electronic logbooks, etc.)

Furthermore, the CFCA may provide contractual services to Member States relating to inspection and surveillance, including the provision of observers.

The Commission currently carries out some of these tasks (technical input, vessel chartering). Transferring them to the CFCA will imply a transfer of posts, as appropriate.

5.3. Methods of implementation

The objectives and mission of the CFCA as an independent body in support of co-operation between Member States and its capacity to assemble quickly the necessary expertise in its fields of competence, make it the appropriate Community body for performing the core tasks and the associated tasks resulting from the proposed Regulation.

The CFCA will perform the direct management of the envisaged actions using regular or outside staff. The detailed activity in the fields mentioned above will be set out in the Work Programme of the CFCA to be established every year by its board in close co-operation with the Commission.

6. FINANCIAL IMPACT

6.1. Total financial impact - (over the entire programming period)

The cost of this intervention by the Agency is calculated by adding up the individual costs on an annual basis, starting in 2006, when the Agency will become operational.

The expenditure is based on a total staff of 38 in the first year rising to 49 in the second year. The costs are higher in the first year mainly as a result of expenditure on setting up the FMC.

The transfer of the task undertaken by the Commission for chartering an inspection vessel for patrols in NAFO and NEAFC will result in a saving of 2,5 MIO €. The transfer of responsibility to Member States for placing observers on board vessels operating in the NAFO Regulatory Area foreseen for 2004 will already result in a saving of 3,0 MIO €.

These amounts will not be transferred to the budget of the CFCA as the tasks in question will become the responsibility of Member States. However, they show that the overall exercise foreseen in the CFP reform of re-defining responsibilities, of which the JIF and CFCA play an integral part, will not result in an increase in the Community budget.

In addition 3 posts will be withdrawn from the Commission in respect of tasks that are currently performed by the Commission but will in the future be undertaken by the CFCA (see 6.2 (a)). As a consequence there will be a reduction in the administrative costs of the Commission.

6.1.1. Financial intervention

Commitments (in € million to three decimal places)

Breakdown | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 and subs. Years | Total |

p.m. | 1,1 | 0,2 | 0,2 |

TOTAL | p.m. |

6.1.2. Technical and administrative assistance, support expenditure and IT expenditure (commitment appropriations) |

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 and subs. years | Total |

1) Technical and administrative assistance |

a) Technical assistance offices |

b) Other technical and administrative assistance: - intra muros: - extra muros: of which for construction and maintenance of computerised management systems |

Subtotal 1 |

2) Support expenditure |

a) Studies |

b) Meetings of experts |

c) Information and publications |

Subtotal 2 |

TOTAL |

6.2. Calculation of costs by measure envisaged (over the entire programming period)[33]

(a) Human Resources

The number of staff is estimated at 49. This estimate is based on the experience acquired with regard to the work carried out to date in the field of inspection and surveillance of fisheries and by comparison with other bodies (such as the European Aviation Safety Agency and the European Maritime Safety Agency).

The staff will consist of 9 Commission officials on secondment. 6 of these will perform core managerial and administrative tasks and 3 (1 A and 2 B’s on posts transferred from the Commission will perform tasks that in the future will be undertaken by the CFCA.

Contractual agents will be recruited to fill the remaining posts (40). In recruiting such agents it will be necessary to obtain staff to perform managerial and administrative tasks as well as experts who have proven experience in the sector and are abreast of the latest technical developments.

The total annual expenditure for human resources will amount to around 3,8 MIO € in year 1, rising to 4,1 MIO € in subsequent years. This estimate is based on an average Commission staff cost per year of € 0,108 MIO for transferred/detached officials and € 0,096 MIO for contractual staff. These costs include buildings and related administrative expenditure (postal charges, telecommunications, IT, etc.) and cover two meetings per year of the Administrative Board of 25 members (€ 40,000 per year).

A breakdown of the staff by areas of activity and category is provided in the following table:

ESTIMATE OF HUMAN RESOURCES - BREAKDOWN BY AREAS OF ACTIVITY AND CATEGORY

2006

TOTAL | A | B | C | D |

A. Administration | 14 | 4 | 4 | 4 | 2 |

- Management(this item includes the Director and 2 secretaries) | 5 | 1 | 2* | 2* |

- Human, legal and financial resources | 5 | 2** | 2* | 1* |

- Informatics | 4 | 1 | 2* | 1* |

B. Operational Co-ordination: | 24 | 9 | 10 | 5 |

1. General co-ordination and communications (this item includes the Head of Unit and 1 secretary) | 2 | 1 | 1* |

- FMC (Fisheries Monitoring Centre) | 3 | 1 | 2* |

2. Joint deployment (this item includes the Head of Unit and 1 secretary): | 2 | 1 | 1* |

- NAFO/NEAFC | 3 | 1* | 2 |

- ICCAT/IOTC |

d/Hake in Areas 2 & 3 | 7 | 2** | 5* |

Other stocks subject to recovery measures |

3. Co-ordination support (this item includes the Head of Unit and 1 secretary): | 2 | 1* | 1* |

- Training of trainers | 2 | 1 | 1* |

- Procurement and development of operational procedures; technical input and advice, co-ordination of pilot projects (VMS, electronic logbooks, etc.) | 3 | 1* | 2* |

TOTAL (A + B) | 38 | 13 | 14 | 9 | 2 |

* Post filled by contractual agents

** includes 1 post filled by contractual agent

2007 AND SUBSEQUENT YEARS

TOTAL | A | B | C | D |

A. Administration | 14 | 4 | 4 | 4 | 2 |

- Management(this item includes the Director and 2 secretaries) | 5 | 1 | 2 | 2 |

- Human, legal and financial resources | 5 | 2 | 2 | 1 |

- Informatics | 4 | 1 | 2 | 1 |

B. Operational Co-ordination: | 35 | 12 | 18 | 5 |

1. General co-ordination and communications (this item includes the Head of Unit and 1 secretary) | 2 | 1 | 1 |

- FMC (Fisheries Monitoring Centre) | 3 | 1 | 2 |

2. Joint deployment (this item includes the Head of Unit and 1 secretary): | 2 | 1 | 1 |

- NAFO/NEAFC | 3 | 1 | 2 |

- ICCAT/IOTC | 3 | 1 | 2 |

d/Hake in Areas 2 & 3 | 7 | 2 | 5 |

Other stocks subject to recovery measures | 8 | 2 | 6 |

3. Co-ordination support (this item includes the Head of Unit and 1 secretary): | 2 | 1 | 1 |

- Training of trainers | 2 | 1 | 1 |

- Procurement and development of operational procedures; technical input and advice, co-ordination of pilot projects (VMS, electronic logbooks, etc.) | 3 | 1 | 2 |

TOTAL (A + B) | 49 | 16 | 22 | 9 | 2 |

(b) Equipment Costs

The principal cost in terms of equipment will be computer hardware necessary for the establishment of the FMC. It is estimated that this hardware, together with costs related to its installation, programming etc. will amount to € 1 MIO in the first year.

(c) Operational costs

- Publication: For publication of the Agency’s reports, a sum of € 20,000 is planned from the second year on.

- Translation: To cut costs and time taken for translation, the Agency’s in-house work and documents for the Commission will be available in just one of the working languages. However, documents to and from Member States will have to be translated. The cost of such translations will have to be adjusted in the light of experience. A sum of € 40,000 is planned from the second year (€ 20,000 for the first year).

- Meetings: It is estimated that around 6 meetings of experts from Member States (10 persons) to assist in the development and follow-up of deployment plans. A sum of € 60,000 is planned for the first year, rising to € 120,000 in subsequent years.

- Missions: Some of the tasks performed by the Agency will necessitate visits to the Member States or to the Commission. In addition it is necessary to provide for missions outside the Community to attend meetings of Regional Fisheries Management Organisations for example (NAFO, ICCAT etc.). The cost of such missions is estimated at € 30,000 in the first year, rising to € 40,000 in subsequent years.

It is estimated that the operational costs would amount to 110,000 € in the first year, rising to € 220,000 in subsequent years.

7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE

7.1. Impact on human resources

Types of post | Staff to be assigned to management of the action using existing and/or additional resources | Total | Description of tasks deriving from the action |

Number of post for officials on secondments | Number of contractual agent posts |

Officials or contractual agents | A B C | 7 2 | 9 20 9 | 16 22 9 | . |

Other human resources | 2 | 2 | D posts |

Total | 9 | 40 | 49 |

There will be a saving for the administrative budget of the Commission in respect of transferred posts and detached officials of around € 0,9 MIO.

7.2. Overall financial impact of human resources

(a) 2006

Type of human resources | Amount (€) | Method of calculation * |

Officials Contractual agents | 972.000 2.784.000 | 9 x € 0,108 MIO/year 29 x € 0,096 MIO/year |

Other human resources (specify budget line) |

Total ( MIO €) | 3,756 |

(a) 2007 and subsequent years

Type of human resources | Amount (€) | Method of calculation * |

Officials Contractual agents | 972.000 3.840.000 | 9 x € 0,108 MIO/year 40 x € 0,096 MIO/year |

Other human resources (specify budget line) |

Total ( MIO €) | 4,812 |

7.3. Other administrative expenditure deriving from the action

Budget line (number and heading) | Amount € | Method of calculation |

Overall allocation (Title A7) A0701 – Missions A07030 – Meetings A07031 – Compulsory committees 1 A07032 – Non-compulsory committees 1 A07040 – Conferences A0705 – Studies and consultations Other expenditure (specify) | 40.000 | 2 x 20.000 Administrative board |

Information systems (A-5001/A-4300) |

Other expenditure - Part A (specify) |

Total | 40.000 |

The amounts are total expenditure for twelve months.

1 Specify the type of committee and the group to which it belongs.

I. Annual total (7.2 + 7.3) II. Duration of action III. Total cost of action (I x II) |

8. FOLLOW-UP AND EVALUATION

The CFCA, in line with its founding regulation will have to produce every year a general report on its activities for the previous year which will be forwarded to the Member States, the European Parliament, the Council and the Commission. This report will present all specific actions undertaken by the CFCA and will provide elements for the evaluation of the actions undertaken under the proposed revision of the Agency Regulation.

With regard to the implementation of the Joint Inspection Framework as well as the other operational functions of the CFCA a study is being carried out in order to develop an optimal role for the CFCA.

An independent external evaluation of the implementation of the proposed regulation is to be carried out within three years from the date of the CFCA having taken up its responsibilities. After this initial evaluation of the start-up phase the activities of the CFCA will be evaluated at least every five years.

9. ANTI-FRAUD MEASURES

In order to combat fraud, corruption and other unlawful activities, the provisions of Regulation (EC) No 1073/1999 shall apply without restriction to the Agency, which shall also accede to the Inter-Institutional Agreement of 25 May 1999 concerning internal investigations by OLAF and shall issue, without delay, the appropriate provisions to its staff.

[1] KOM (2001) 135, 20.3.2001

[2] KOM (2002) 181, 28.5.2002

[3] KOM (2003) 130, 21.3.2003

[4] SKJ on FAO rahvusvaheliselt käibiv termin, millega tähistatakse ametivõimudepoolset püügitegevuse seiret, kontrolli ja järelevalvet. See hõlmab kontrolli ja järelevalve kõrval ka laevaseiresüsteemide (LSS) ja vaatluskavade abil toimuvat kalalaevade jälgimist satelliitidelt. SKJ programm on ühenduse tugiraamistik, mida iseloomustavad ühtsed menetlused ja prioriteedod ning kontrollnäitajad.

[5] Ühenduse kalanduse kontrolliagentuuri näol on tegemist niinimetatud “reguleeriva asutusega”, mis erineb „täitevasutusest“, mis komisjoni täieliku kontrolli all komisjoni ülesandeid täidab.

[6] Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, EÜT L 248, 16.9.2002

[7] Komisjoni määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, EÜT L 357, 31.12.2002

[8] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59

[9] EÜT L 337, 30.12.1999, lk 1

[10] NEAFC

[11] Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon

[12] ELT C , , lk .

[13] ELT C , , lk .

[14] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

[15] EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

[16] EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

[17] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15.

[18] EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.

[19] EÜT L 184, 17.7.1999.

[20] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

[21] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

[22] EÜT L 17, 6.10.1958, lk 385/58.

[23] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1

[24] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

[25] For further information, see separate explanatory note.

[26] For further information, see separate explanatory note.

[27] Article 28 of Council Regulation (EC) No 2371/2002 of 20 December 2002 on conservation and sustainable exploitation of fisheries resources under the Common Fisheries Policy (O.J. L 358 of 31.12.2003

[28] Northwest Atlantic Fisheries Organisation

[29] North East Atlantic Fisheries Commission

[30] International Commission for the Conservation of Atlantic Tuna

[31] Indian Ocean Tuna Commission

[32] Vessel Monitoring System

[33] For further information, see separate explanatory note.