SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Praegu seisavad ELi kodanikud ja ettevõtjad, kes taotlevad ELis tehtud kohtuotsuse tunnustamist ja täitmist kolmandas riigis, silmitsi killustatud õigusmaastikuga, kuna välisriigi kohtuotsuste tunnustamiseks ja täitmiseks tsiviil- ja kaubandusasjades kõikehõlmav rahvusvaheline raamistik puudub. See tähendab, et kohtuotsuse alusel õigustatud isikud peavad arvestama kolmandates riikides välisriigi kohtuotsuste aktsepteerimist käsitlevate seadustega ning kehtivate kahepoolsete, piirkondlike ja mitmepoolsete lepingutega. Seetõttu peavad rahvusvahelistes kohtumenetlustes osalejad otsuse täitmiseks kulutama vahendeid ja aega ning sageli kasutama tõhusa kohtustrateegia ettevalmistamiseks väliseksperte.

Selline keerukus ning sellega seotud kulud ja õiguskindlusetus on heidutavad tegurid, mis võivad panna ettevõtjad ja kodanikud vältima kohtuvaidlusi ja otsima muid vaidluste lahendamise viise, loobuma oma nõuete esitamisest või loobuma üldse rahvusvahelistest tehingutest. See omakorda võib negatiivselt mõjutada ELi ettevõtjate ja kodanike valmisolekut osaleda rahvusvahelises kaubanduses ja investeerimistegevuses. Kuna ELi kohtuotsuste täitmine kolmandates riikides on ebakindel, on ELi ettevõtjate ja kodanike õigus õiguskaitsele pärsitud. Rahvusvaheliste kauba- ja investeerimisvoogude kasv suurendab neid õigusriske ELi ettevõtjate ja kodanike jaoks, kuid seda olukorda on võimalik lahendada tsiviil- ja kaubandusasjades tehtud kohtuotsuste prognoositava piiriülese tunnustamise ja täitmise süsteemi kaudu. Veel üsna hiljuti ei olnud tsiviil- ja kaubandusasjades tehtud välisriigi kohtuotsuste tunnustamine ja täitmine rahvusvahelisel tasandil kõikehõlmavalt reguleeritud, isegi kui eksisteerisid mõned piiratud ulatusega kahepoolsed või mitmepoolsed lepingud. Olukord muutus, kui 2019. aasta juulis võeti vastu tsiviil- ja kaubandusasjades tehtud välisriigi kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise konventsioon (edaspidi „kohtuotsuste konventsioon“).

Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi egiidi all vastu võetud kohtuotsuste konventsioon võib parandada välisriigi kohtuotsuste liikumise praegust süsteemi. Konventsiooni eesmärk on edendada õigusalase koostöö kaudu igaühe reaalset juurdepääsu õigusemõistmisele ning hõlbustada reeglitel põhinevat mitmepoolset kaubandust ja investeerimist, samuti liikuvust.

EL on alati toetanud tsiviil- ja kaubandusasjades tehtud kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise mitmepoolse süsteemi loomist ning oli seepärast aktiivselt kaasatud konventsiooni läbirääkimiste protsessi, pidades silmas liidu võimalikku ühinemist kõnealuse tulevase rahvusvahelise süsteemiga. Volituste alusel, mille nõukogu andis Euroopa Komisjonile 2016. aasta mais, esindas komisjon Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi läbirääkimisprotsessis liidu huve.

Käesolev ettepanek on kooskõlas komisjoni eesmärkidega, mis on esitatud Euroopa Komisjoni poliitilistes suunistes (2019–2024), eelkõige prioriteediga „Uus hoog Euroopa demokraatiale“. See on kooskõlas liidu kindla toetusega mitmepoolsusele rahvusvahelistes suhetes ning tõenäoliselt innustab see teisi riike ja ELi kaubanduspartnereid kohtuotsuste konventsiooniga ühinema. ELi ühinemine tsiviil- ja kaubandusasjades tehtud kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise mitmepoolse konventsiooniga oleks samuti kooskõlas liidu poliitikaga, mille eesmärk on suurendada rahvusvahelise kaubanduse ja välisinvesteeringute kasvu ning kodanike liikuvust kõikjal maailmas.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

ELil on tsiviil- ja kaubandusasjades tehtud kohtuotsuste vastastikuseks tunnustamiseks ja täitmiseks liikmesriikides hästi välja arendatud süsteem, mis loodi ELi ühtse turu vajaliku täiendusena. Samas ei kohaldata Brüsseli Ia määrust kolmandates riikides tehtud kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise suhtes. Rahvusvahelisel tasandil on EL sõlminud EMP riikide ja Šveitsiga rahvusvahelise konventsiooni (2007. aasta Lugano konventsioon). Lisaks viis esimene katse luua kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise mitmepoolne raamistik kohtualluvuse kokkuleppeid käsitleva 2005. aasta konventsiooni sõlmimiseni. Selle konventsiooniga tagatakse kohtuotsuste tunnustamine ja täitmine juhtudel, kui pooled on kokku leppinud kohtutes, kellel on vaidluse lahendamisel erandlik pädevus. Liit ratifitseeris selle konventsiooni 2015. aastal, mis tähendab, et see on nüüd liidu acquis’ osa. Peale 2005. aasta kohtualluvuse kokkuleppeid käsitleva konventsiooni, mille kohaldamisala on piiratud, muud üleilmset mitmepoolset raamistikku kohtuotsuste liikumiseks pole. Kohtuotsuste konventsioon täiendaks seega liidus kehtivat õigusraamistikku, tagades välisriigi kohtuotsuste liikumise väljaspool olemasolevat ELi ja EMP riikide ning Šveitsi vahel kohaldatavat süsteemi.

Ilma deklaratsioonideta konventsioon ei mõjutaks ELi-sisest acquis’d, sest neid kahte akti kohaldatakse erinevates kontekstides. Brüsseli Ia määrust kohaldatakse ELi-siseste kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise suhtes, kuid konventsiooni kohaldataks kolmandatest riikidest pärit kohtuotsuste suhtes. Küll aga on deklaratsioon vajalik tagamaks, et konventsiooniga ühinemine ei mõjuta Brüsseli Ia määruse poliitiliste eesmärkide saavutamist. Täpsemalt annab Brüsseli Ia määrus äriruumi üüri või renti puudutavates asjades erandliku pädevuse selle liikmesriigi kohtutele, kus asjaomane kinnisasi asub. Kohtuotsuste konventsioonis selliseid äriruumi üüri või renti puudutavaid erandliku pädevuse norme ei ole. Seetõttu oleksid liikmesriigid konventsiooni kohaselt kohustatud tunnustama ja täitma kolmandate riikide kohtuotsuseid, mis puudutavad nende territooriumil asuva kinnisasja äriruumina üürimist või rentimist. See oleks vastuolus Brüsseli Ia määruse poliitilise eesmärgiga anda ELi kohtutele erandlik pädevus vaidlustes, mis on seotud ELis asuva kinnisasjaga.

Seetõttu tuleks ühinemise ajal esitada sihipärane deklaratsioon, millega välistatakse ELis asuva kinnisasja äriruumina üürimist või rentimist käsitlevate kohtuotsuste tunnustamine ja täitmine. See piiratud ulatusega deklaratsioon tagab konventsiooni sidususe ELi acquis’ga, takistamata kõigi käesoleva ettepaneku poliitiliste eesmärkide täielikku saavutamist.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega