KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE,

mis käsitleb valitsustevahelise kokkuleppe sõlmimist Maa seire Euroopa programmi (GMES) elluviimiseks ajavahemikul 2014–2020

(EMPs kohaldatav tekst)

1. Sissejuhatus

Programmi GMES eesmärk on töötada välja kvaliteetne Maa seire mehhanism Euroopas. Kuna ELi rahvusvahelised partnerid teevad suuri investeeringuid selle valdkonna potentsiaali arendamiseks, on strateegiliselt väga oluline, et ELi vastav tegevus oleks koordineeritud. GMESi teenused on kasulikud mitmesugustele Euroopa poliitikavaldkondadele. Lisaks on sellel programmil märkimisväärne potentsiaal suurendada majanduskasvu ja töökohtade arvu kooskõlas Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiaga.

Tulevane GMES: praegune olukord

Komisjon tegi teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”[1] ettepaneku rahastada Maa seire Euroopa programmi (GMES) muudest allikatest kui järgmine mitmeaastane finantsraamistik (MFF), sest ELi eelarve on selliste suuremahuliste projektide rahastamiseks piiratud. Siiski soovib komisjon kindlasti tagada GMESi edukuse ning seda silmas pidades võeti 2011. aasta novembris vastu teatis,[2] et määrata kindlaks programmi GMES asjakohane juhtimine ja pikaajaline rahastamine alates 2014. aastast.

Komisjon tegi ettepaneku eelkõige spetsiaalse GMESi fondi loomiseks, kus osaleksid rahaliselt kõik 27 liikmesriiki vastavalt oma kogurahvatulule ning mis toimiks sarnaselt Euroopa Arengufondile. Selleks on vaja nõukogus kokku tulevate ELi liikmesriikide valitsuste vahelist kokkulepet. Fondi haldamine peaks olema delegeeritud komisjonile.

Euroopa Parlament võttis 16. veebruaril 2012 vastu resolutsiooni, milles käsitletakse GMESi tulevikku ja märgitakse, et GMESi tuleks eelistatavalt rahastada MFFist. Teatist on arutatud ka nõukogus, eelkõige kõnealuse programmi rahastamist valitsustevahelisest fondist, kuid ühtegi järeldust ei ole tehtud.

Viivitamisega seotud riskid

Programm GMES käivitati 1998. aastal ning seni ei ole tekkinud ülekulusid ega märkimisväärseid viivitusi. Võimalikel katkestustel oleks aga kasutajatele negatiivne mõju ning ohtu seataks seni tehtud investeeringud ja programmi usaldusväärsus. Lisaks tekiksid ka ülekulud.

Tänu käivituseelses etapis olevatele GMESi teenustele on loodud märkimisväärne riiklike ja piirkondlike investeeringute koostoime. Alates 2012. aasta algusest osutatakse kahte GMESi teenust, need on GMESi maismaa seire teenus ja hädaolukorrale reageerimise teenus ning kummalgi on oma vastav kasutajaskond. Nende teenuste osutamise katkestamise tõttu tekiks suur teabelünk ja sellel oleks negatiivne mõju kasutajate tegevusele. Sama juhtuks ka GMESi muude käivituseelses etapis teenuste puhul, nagu merekeskkonna ja atmosfääri seire, või julgeoleku ja kliimamuutuste seire, mis on alles arendusetapis. Tuleb märkida, et praegune ebakindel olukord seoses tegevusetapi ettevalmistamisega on juba takistuseks sellistele sidusrühmadele nagu tsiviilkaitse, keskkonnakaitse ja teadusvaldkonna asutused ning eraettevõtted, eelkõige tootmisahela lõpus pakutavate teenuste sektori VKEd.

Tegevusetapiga seotud ebakindlus suurendab omakorda riski, et tekivad probleemid kosmosekomponendi rakendamisega, mille jaoks on esimesed kolm Sentineli seeria satelliiti kavas orbiidile viia 2013. aastal. 2012. aasta aprillis kogunenud Euroopa Kosmoseagentuuri nõukogu seadis kahtluse alla võimaluse anda satelliitide orbiidile viimiseks luba enne, kui saadakse rohkem selgust tegevuste ja tulevase institutsioonilise korralduse osas. Orbiidile viimisega viivitamine põhjustab suuri lisakulusid, mida tekivad eelkõige satelliidi hoidmisest nõuetekohastes tingimustes. Peale selle on hiljuti pikalt üle oma nominaalaja toiminud ENVISAT-satelliidi[3] kaotuse tõttu eriti kiireloomuline saada Euroopa kasutajate jaoks Sentinel-andmeid.

Kuigi komisjoni seisukoht rahastada GMESi muudest allikatest kui MFFist ei ole muutunud, soovib ta toetada liikmesriike vajaliku valitsustevahelise kokkuleppe sõlmimisel ja valmistada GMESi elluviimiseks vajalikud õigusaktid ette õigeaegselt, et hoida ära programmi katkemine.

Valitsustevahelise kokkuleppe ettevalmistamine koos seda rakendava määruse ja finantsmäärusega on aeganõudev. Kuna need peavad olema valmis 1. jaanuariks 2014, kutsub komisjon liikmesriike üles alustama viivitamata valitsustevahelise kokkuleppe ettevalmistamist.

Käimasolevate nõupidamiste hõlbustamiseks sisaldab käesoleva teatise lisa valitsustevahelise kokkuleppe peamiste komponentide üksikasjalikumat kavandit, mille saab võtta nõupidamiste aluseks.

2. GMESi fond

Komisjon kinnitas 2011. aasta novembri teatises2, et GMESi toiminguteks vajatav maksimaalne eelarve aastateks 2014–2020 on püsivhindades 5,841 miljardit eurot.

Seni on kaalutud 2014. aastast algavaks ajavahemikuks kolme GMESi rahastamisvõimalust, millest ükski ei kuulu finantsraamistikku: spetsiaalne GMESi fond (sarnane Euroopa Arengufondi mudelile), tõhusam koostöö (mis kaasaks programmist tõsiselt huvitatud liikmesriike) ning viimase võimalusena tööstusharu osalemine, mille puhul kohustused ja rahastamine jagataks majandusüksuste vahel. Komisjon märkis, et ta ei toeta hinnangus kaht viimast ettepanekut, sest ühest küljest ohustaks ainult teatavate liikmesriikide vaheline tõhusam koostöö programmi EL 27 mõõdet ja teisest küljest on Galileo projektiga saadud kogemused juba näidanud, et erasektori ligimeelitamine ja hoidmine on lühikeses perspektiivis keeruline ja ei ole kooskõlas programmi avaliku hüve eesmärgiga.

Sel põhjusel tegi komisjon ettepaneku seada sisse spetsiaalne GMESi fond. See peaks põhinema kõigi 27 liikmesriikide rahalisel osalusel. Kuigi tegemist on otsusega, mis jääb täielikult liikmesriikide pädevusse, kutsub komisjon üles kõiki liikmesriike tegema ühiseid jõupingutusi, et tagada GMESi programmi Euroopa mõõde ja seda tugevdada.

Selleks tuleks sõlmida kõikide nõukogus kokku tulevate ELi liikmesriikide valitsuste vaheline kokkulepe. Selle kokkuleppe peamised komponendid on üksikasjalikumalt esitatud käesoleva teatise lisas.

Valitsustevahelises kokkuleppes tuleks sõltuvalt kogurahvatulust kindlaks määrata iga EL 27 liikmesriigi rahaline osalus ajavahemikul 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. Kokkuleppes määratakse fondi peamiseks järelevalveorganiks GMESi nõukogu, kellel on esmaõigus võtta vastu üldeelarve, kiita heaks eelmise aasta eelarve täitmine ja arvepidamine, kiita heaks liikmesriikide, kolmandate riikide, rahvusvaheliste valitsus- ja valitsusväliste asutuste või liikmesriikide riiklike organisatsioonide vahel sõlmitud kokkulepped.

Programmi järjepidevuse tagamiseks tuleks GMESi fondi teatavaid sätteid kohaldada ajutiselt alates 1. jaanuarist 2014 kuni 27 liikmesriiki ratifitseerivad kokkuleppe.

3. GMESi fondi rakendamine

Valitsustevaheline kokkulepe on esimene etapp GMESi programmi arendamiseks 2013. aastast edasi ning selle rakendamise üksikasjad tuleks sätestada rakendusmääruses.

GMESi toimimist käsitlev määrus peaks sisaldama teatavaid eeskirju, millega tagatakse, et ELi ja liikmesriikide poliitikakujundajatel on pidevalt saada täpsed ja usaldusväärsed andmed ning teave keskkonnaprobleemide, kliimamuutuste ja julgeolekuküsimuste kohta. GMES on oluline ka majanduse stabiilsuse ja kasvu seisukohast, sest täielik ja vaba juurdepääs GMESi teabele ja seireandmetele aitab kaasa äriliste rakenduste loomisele mitmetes erinevates sektorites.

Sellises määruses tuleks sätestada GMESi fondi suhtes kehtivad haldamis-, juhtimis-, rakendamis-, arvepidamis-, auditeerimis- ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise eeskirjad. Määruse peaksid komisjoni ettepaneku põhjal vastu võtma nõukogu ja Euroopa Parlament. See peaks sisaldama ka sätteid, mis käsitlevad GMESi meetmete kavandamist ja elluviimist, sealhulgas delegeerimiskokkulepped ning hankelepingute sõlmimine ja toetuste määramine. Määruses peaksid olema ka sätted, millega lubatakse komisjonil võtta GMESi rakendamise järelmeetmeteks ja järelevalveks arvesse kolmandate isikute eksperdiarvamusi.

Selleks, et GMES toimiks pikaajaliselt, on oluline, et sõltumata valitavast struktuurist on eelkõige tagatud GMESi toimimiseks vajalikud ressursid ja oskusteave ning asjakohane õigusvõime GMESi programmi ja selle meetmete elluviimiseks, et täita eesmärgid vastavalt kasutajate ootustele.

4. Kokkuvõte

Võttes arvesse seda, et tegevusetapi jaoks vajalike menetluste ettevalmistamine on aeganõudev ja et on olemas programmi katkemise oht,

– kutsub komisjon liikmesriike üles algatama menetlust, et õigeaegselt sõlmida valitsustevaheline kokkulepe ja võtta vastu määrus, mis on vajalikud GMESi programmi toimimiseks, ning

– kinnitab oma otsust toetada liikmesriike selles protsessis.

Lisa

Peamisi komponente käsitlev eelnõu: VALITSUSTEVAHELINE KOKKULEPE,

mis käsitleb valitsustevahelise Maa seire Euroopa programmi (GMES) fondi loomist ajavahemikuks 2014–2020,

nõukogu istungil osalevate liikmesriikide valitsuste esindajate vahel Maa seire Euroopa programmi (GMES) rahastamiseks ajavahemikul 2014–2020

EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDE NÕUKOGUS KOKKU TULNUD VALITSUSTE ESINDAJAD

on arvestades järgmist:

(1) [suur algustäht …]

(2) [suur algustäht …]

(3) [suur algustäht …],

KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

GMESi fondi loomine

1. Käesoleva kokkuleppega loovad liikmesriigid omavahel fondi, millest rahastatakse Maa seire Euroopa programmi (GMES), edaspidi „GMESi fond”.

2. GMESi fondist rahastatakse kõiki GMESi programmi toiminguid ja meetmeid. Selleks võib fond kasutada kõiki GMESi eesmärkide saavutamiseks vajalikuks või sobivaimaiks peetavaid finantsinstrumente.

3. GMESi fondi jaoks võetakse vastu määrus, milles sätestatakse fondi suhtes kehtivad haldamis-, juhtimis-, rakendamis-, arvepidamis-, auditeerimis- ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise eeskirjad. Määruse võtavad komisjoni ettepaneku põhjal vastu nõukogu ja Euroopa Parlament.

4. Kõnealune määrus sisaldab sätteid, mis käsitlevad GMESi fondi toimimist ning GMESi toimingute kavandamist ja elluviimist, sealhulgas volituste delegeerimine komisjonile, delegeerimiskokkulepete sõlmimine liidu õiguse kohaldamisalasse kuuluvate ametite, ühenduste asutatud organite ja muude liidu eriorganite, riiklike või rahvusvaheliste avaliku sektori asutuste või avalikke teenuseid osutavate eraõiguslike asutustega ning hankelepingute sõlmimine ja toetuste määramine.

5. Lisaks sätestatakse määruses liikmesriikide kontrolli- ja auditeerimiskohustused eelarve täitmisel ning sellest tulenev vastutus. Selles sätestatakse ka iga sellise asutuse kohustused, kellele delegeeritakse eelarve haldamise õigused, ja üksikasjalikud eeskirjad, mille kohaselt nad osalevad enda kulutuste tegemisel.

Järelevalve ja juhtimine

6. GMESi fondi järelevalvet teeb GMESi nõukogu, kuhu iga liikmesriik määrab ühe esindaja ja mille eesistuja on komisjon.

7. GMESi fondi juhtimine määratakse komisjoni pädevusse. Komisjoni ülesanne on GMESi nõukogu poolt heakskiidetud eelarve rahaline rakendamine ning projektide ja programmide rahastamise kava täitmine.

8. GMESi fondist rahastatud meetmeid rakendab komisjon. Selleks võib ta delegeerida ülesandeid

(a) liidu õiguse kohaldamisalasse kuuluvatele ametitele;

(b) ühenduste asutatud organitele ja muudele liidu eriorganitele tingimusel, et sellised ülesanded on kooskõlas organi ülesannetega, mis on määratletud algõigusaktis;

(c) riiklikele või rahvusvahelistele avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kes esitavad piisavad finantstagatised ning vastavad käesoleva kokkuleppe rakendusmääruses sätestatud tingimustele.

9. Komisjonil ei ole siiski lubatud delegeerida oma volitusi, mis tulenevad aluslepingutest või käesolevast kokkuleppest, kui sellise delegeerimisega kaasneb ulatuslik kaalutlusõigus, mis tähendaks poliitiliste valikute tegemist.

10. Alusetult makstud summade tagasimaksmiseks kuuluvad komisjoni otsused täitmisele vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 299 sätestatud korrale.

GMESi nõukogu

11. GMESi nõukogul on volitused oma hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise kvalifitseeritud häälteenamusega:

(a) võtta vastu üldeelarve ja kiita heaks eelmise aasta eelarve täitmine ja arvepidamine koos GMESi fondi varade ja kohustuste bilansiga, olles enne arvesse võtnud välisaudiitori aruannet;

(b) võtta vastu otsuseid rahastamiskavaga seotud meetmete kohta, sealhulgas sihtotstarbeliste rahastamisvahendite kaudu võetavate meetmete kohta;

(c) võtta vastu otsuseid kolmandate riikide ühinemistingimuste kohta;

(d) kiita heaks liikmesriikide, kolmandate riikide, rahvusvaheliste valitsus- ja valitsusväliste asutuste või liikmesriikide riiklike organisatsioonide vahel sõlmitud kokkulepped.

12. GMESi nõukogul on volitused oma hääleõiguslike liikmete lihthäälteenamusega

(a) võtta vastu otsuseid GMESi fondis osalevate liikmesriikide iga-aastaste osamakse kohandamise kohta;

(b) määrata kindlaks audiitorid ja nende ametiaja kestus;

(c) võtta vastu oma töökord;

(d) võtta vastu liikmesriikidele antavaid soovitusi käesoleva lepingu muutmise kohta;

(e) võtta selliseid juhtimismeetmeid, mis ei kuulu komisjoni pädevusse ja mis on vajalikud GMESi fondi nõuetekohaseks toimimiseks.

13. GMESi nõukokku kuuluvad liikmesriigid otsustavad ühehäälselt liikmesriigi nõukogust kõrvalejätmise, sellise kõrvalejätmise kriteeriumide ja GMESi fondi tegevuse lõpetamise või fondi likvideerimise üle.

14. Igal liikmesriigil on GMESi nõukogus teatav arv hääli sõltuvalt nende poolt GMESi fondi tehtava osamakse suurusest. Liikmesriigil ei ole GMESi nõukogus hääletamise õigust, kui tema tasumata osamaksete summa ületab jooksval finantsaastal maksta oleva osamakse summat. Hääletusel erapooletuks jäävaid liikmeid ei käsitata hääletusest osavõtjatena.

15. Hääli on kokku 999 ja need jaotuvad järgmiselt:

Liikmesriik || Häälte arv

Belgia || 29

Bulgaaria || 3

Tšehhi Vabariik || 12

Taani || 19

Saksamaa || 203

Eesti || 1

Iirimaa || 12

Kreeka || 17

Hispaania || 85

Prantsusmaa || 157

Itaalia || 126

Küpros || 1

Läti || 2

Leedu || 2

Luksemburg || 3

Ungari || 8

Malta || 1

Madalmaad || 48

Austria || 24

Poola || 29

Portugal || 14

Rumeenia || 10

Sloveenia || 3

Slovakkia || 6

Soome || 15

Rootsi || 31

Ühendkuningriik || 138

Kokku || 999

16. GMESi nõukogu võib anda mandaadi, millega delegeeritakse komisjonile mis tahes muid õigusi, mida komisjonil on vaja lisaks haldamisõigustele GMESi eesmärkide saavutamiseks, ja tühistada kõnealuse mandaadi.

GMESi fondi varade koosseis

17. GMESi fondi suurus on 5,841 miljardit eurot (2011. aasta hindades), mis saadakse liikmesriikide poolt vastavalt nende kogurahvatulule makstavatest osamaksetest, ning see tegutseb ajavahemikul 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. Esimese tegevusaasta jaoks teevad liikmesriigid enne 30. septembrit 2013 kättesaadavaks järgmised vahendid:

Liikmesriik || Jaotamiskriteerium || 2014. aasta osamakse eurodes[4]

Belgia || 2,93 % || 24 451 749

Bulgaaria || 0,31 % || 2 573 644

Tšehhi Vabariik || 1,25 % || 10 398 781

Taani || 1,91 % || 15 917 693

Saksamaa || 20,34 % || 169 693 249

Eesti || 0,13 % || 1 056 893

Iirimaa || 1,23 % || 10 304 449

Kreeka || 1,72 % || 14 378 433

Hispaania || 8,49 % || 70 851 816

Prantsusmaa || 15,72 % || 131 203 971

Itaalia || 12,55 % || 104 702 411

Küpros || 0,14 % || 1 183 430

Läti || 0,16 % || 1 294 145

Leedu || 0,24 % || 2 004 516

Luksemburg || 0,33 % || 2 757 700

Ungari || 0,79 % || 6 553 633

Malta || 0,05 % || 425 091

Madalmaad || 4,81 % || 40 095 555

Austria || 2,38 % || 19 861 219

Poola || 2,92 % || 24 377 945

Portugal || 1,36 % || 11 329 104

Rumeenia || 1,04 % || 8 681 881

Sloveenia || 0,28 % || 2 363 824

Slovakkia || 0,55 % || 4 616 893

Soome || 1,50 % || 12 521 438

Rootsi || 3,06 % || 25 492 378

Ühendkuningriik || 13,82 % || 115 336 728

Kokku || 100 % || 834 430 583

18. GMESi nõukogu teeb otsuse liikmesriigi iga järgneva aasta iga-aastase osamakse kohandamiseks muudetud ümberjaotamise aluse põhjal vastavalt liikmesriigi kogurahvatulule. Kohandamisotsuse teeb komisjon ja see kuulub täitmisele kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 299. Pärast seda, kui liikmesriigile on teatatud kohandamisotsuse tegemisest, on liikmesriik kohustatud talle määratud osamakse tasuma enne 30. septembrit.

19. GMESi fondi assigneeringuid ei seota enam kulukohustustega pärast 31. detsembrit 2020, juhul kui Euroopa Liidu Nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ei otsusta ühehäälselt teisiti.

GMESi fondi tehtavad osamaksed

20. Igal aastal koostab komisjon ja edastab GMESi nõukogule 30. septembriks aruande jooksva ja kahe järgmise eelarveaasta kulukohustuste ja tasumisele kuuluvate summade kohta ning aastase osamaksunõude suuruse kohta.

21. Nimetatud summa aluseks on suutlikkus tõhusalt tagada ettepanekule vastav vahendite tase.

22. GMESi nõukogu otsustab komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega osamaksete aastase ülemmäära komisjoni ettepanekule järgneva teise eelarveaasta kohta (n+2) ning eelneval aastal kindlaksmääratud ülemmäära piires osamaksete aastase ülemmäära komisjoni ettepanekule järgneva esimese eelarveaasta kohta (n+1).

23. Kui osamaksed ei ole kooskõlas GMESi tegelike vajadustega kõnealusel eelarveaastal, esitab komisjon GMESi nõukogule ettepaneku muuta osamakse suurust ning GMESi nõukogu võtab vastu kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse.

24. Osamaksed ei tohi ületada eespool osutatud ülemmäära ning ülemmäära ei ole võimalik suurendada, välja arvatud, kui GMESi nõukogu on seda kvalifitseeritud häälteenamusega otsustanud erivajaduse korral, mis tuleneb erandlikest või ettenägematutest asjaoludest. Sellisel juhul tagavad komisjon ja GMESi nõukogu, et osamaksed vastavad eeldatavatele maksetele.

25. Komisjon esitab igal aastal GMESi nõukogule 30. oktoobriks oma hinnangu järgneva aasta kulukohustuste, väljamaksete ja osamaksete kohta.

26. Liikmesriikide osamaksete tasumise üksikasjalikud eeskirjad nähakse ette käesoleva kokkuleppe rakendusmäärusega.

GMESi fondi muud vahendid

27. Juhul kui ELiga ühineb uus riik, muudetakse GMESi nõukogu otsusega osamaksete jaotust.

28. Rahaliste vahendite määra võib kohandada GMESi nõukogus kvalifitseeritud häälteenamusega vastu võetud otsusega.

29. Iga liikmesriik võib komisjonile pakkuda vahendeid GMESi eesmärkide toetamiseks, ilma et see piiraks määruses sätestatud otsustamisprotsessi eeskirjade ja menetluste järgimist. Lisaks võivad liikmesriigid kaasrahastada projekte ja programme konkreetsete algatuste raames, mida haldavad komisjon, EIP või muu liidu organ või organisatsioon, kellega GMESi fond on sõlminud partnerluslepingu või kellele on antud teatavad rakendusülesanded.

30. Käesoleva kokkuleppe rakendusmäärus sisaldab vajalikke sätteid GMESi fondi pakutava kaasrahastuse kohta ja liikmesriikide elluviidavate kaasrahastamismeetmete kohta.

31. Liikmesriigid teatavad pakutavatest vahenditest eelnevalt GMESi nõukogule.

GMESi fondi meetmed

32. GMESi teenused

(a) GMESi teenuste toimingud:

– globaalsed süstemaatilised/rutiinsed toimingud Maa alamsüsteemide seireks ja ennustamiseks nii piirkondlikul kui ka globaalset tasandil, mis hõlmavad eelkõige merekeskkonna, atmosfääri ja õhukvaliteedi, globaalsete maa- ja kliimamuutuste seiret;

– regionaalsed/kohalikud tellimustoimingud, mis hõlmavad hädaolukordade juhtimist, julgeolekut ja üleeuroopalist maismaa seiret nii Euroopas kui ka mujal maailmas.

(b) Arendustegevus, mis seisneb olemasolevate teenuste kvaliteedi parandamises, uute teenuseelementide väljatöötamises ja teenuste arendamises tootmisahela lõpus.

33. GMESi kosmosekomponendi toimingud:

34. Kosmosekomponent sisaldab järgmist:

(a) spetsiaalse kosmosetaristu toimingud (nt Sentinel missioonid);

(b) juurdepääs kolmandate osapoolte missioonidele;

(c) andmete levitamine;

(d) tehniline abi komisjonile teenuste andmenõuete koondamisel;

(e) vaatluslünkade määratlemine ja uute kosmosemissioonide ettevalmistamine.

35. Arendustegevus:

(a) kosmosetaristu uute elementide kavandamine ja hanked;

(b) komisjonile tehnilise abi andmine, et muuta teenuste nõuded uute kosmosemissioonide spetsifikaatideks kosmosetaristu haldajate abiga;

(c) kosmosetoimingute arendamise koordineerimine, sealhulgas nende, mis on suunatud kosmosekomponendi moderniseerimisele ja täiendamisele.

36. GMESi kohapealne komponent sisaldab järgmist:

(a) kohapealsete andmete GMESi teenustele edastamise koordineerimine kohapealsete operaatoritega kokkulepitud ajutise halduskorralduse alusel;

(b) kolmandate osapoolte kohapealsete andmete edastamise koordineerimine rahvusvahelisel tasandil;

(c) tehnilise abi osutamine GMESi teenuste andmenõuete muutmiseks kohapealse vaatlustaristu ja võrgustike spetsifikatsioonideks;

(d) suhtlemine kohapealsete operaatoritega, et tagada GMESi arendustegevuse järjepidevus.

Kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide osalemine

37. GMESi nõukogu võib sõlmida rahvusvahelisi kokkuleppeid, sealhulgas nende osalemise kohta GMESi fondis, järgmiste kolmandate riikidega,

(a) Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepinguosalised Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigid EMP lepingus sätestatud tingimustel;

(b) kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid, kes on kaasatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi vastavalt nendega sõlmitud raamlepingutele või assotsiatsioonilepingute protokollidele, milles käsitletakse kõnealuste riikide suhtes kehtestatud üldpõhimõtteid liidu programmides osalemiseks;

(c) Šveitsi Konföderatsioon, muud punktides 1 ja 2 nimetamata kolmandad riigid ning rahvusvahelised organisatsioonid vastavalt liidu ja kõnealuste kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide vahel EL toimimise lepingu artikli 218 kohaselt sõlmitavatele lepingutele, milles sätestatakse nende osalemise tingimused ja üksikasjalikud eeskirjad.

Vastuvõtmine ja jõustumine

38. Iga liikmesriik teeb käesoleva kokkuleppe jõustamiseks vajaliku sisemenetluse täitmise lõpetamise teatavaks Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile.

39. Käesolev kokkulepe jõustub viimase liikmesriigi poolt Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile kokkuleppe jõustumiseks vajaliku sisemenetluse täitmise lõpetamise kohta esitatud teatele järgneva teise kuu esimesel päeval.

40. Käesolev kokkuleppe kehtib kuni 31. detsembrini 2020 ning peale seda kuupäeva algavaks ajavahemikuks ei ole lubatud võtta ühtegi õigus- ega finantskohustust.

41. Ilma et see piiraks eespool sätestatut, täidab GMESi fond kõik maksenõuded ja kohustused, mis tulenevad GMESi fondi poolt või selle nimel enne 31. detsembrit 2020 võetud kulukohustustest, kuni 31. detsembrini 2023. Pärast nimetatud kuupäeva lähevad kõik täitmata kohustused üle liikmesriikidele.

42. Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaat toimib käesoleva kokkuleppe hoiulevõtjana ning kokkuleppe avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

SELLE KINNITUSEKS on nõukogus kokku tulevad liikmesriikide valitsuste esindajad käesolevale kokkuleppele alla kirjutanud.

[1] KOM(2011) 500 (lõplik), 29.6.2011

[2] KOM(2011) 831 (lõplik), 30.11.2011

[3] ENVISAT on ESA teadussatelliit. See viidi orbiidile aastal 2002 ning selle pardal oli 10 mõõteseadet. See on suurim Maa seire tsiviilmissioon. Selle eeldatav eluiga sai täis juba 2007. aastal.

[4] Allikas : Eurostat 2012.