KOKKUVÕTE

I. Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ülesanne on võidelda pettusega ja muu ELi eelarvet kahjustava ebaseadusliku tegevusega. Amet kuulub komisjonile, kuid teostab uurimisi sõltumatult. Ametis on 500 töötajat ning aasta kulutused on ligikaudu 50 miljonit eurot. 2005. aastal tõi kontrollikoda oma eriaruandes nr 1/2005 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juhtimise kohta välja uurimiste läbiviimises leitud puudused ning esitas 17 soovitust, sh ameti tegevuse keskendamine uurimisfunktsioonile, tõhususe suurendamine ja mõjususe näitamine (vt punktid 1–5).

II. OLAF kasutab nüüd rohkem oma volitusi kohapealsete kontrollide tegemiseks, tunnistajate küsitlemiseks ja kahtlustatavate ülekuulamiseks. Tegevuse uurimisfunktsioonile keskendamiseks rajas amet varasema ühe uurimisdirektoraadi asemele kaks. Komisjon on siiski seisukohal, et OLAF on kõige mõjusam peamiselt pettuste vastu võitleva asutusena, mitte uurimistele keskendunud talitusena, ning seetõttu ei võimaldatud OLAFil loobuda uurimisvälisest tegevusest (nagu pettustevastane strateegia ja rahastamisprogrammid). Selle tulemusena on uurimisdirektoraatide töötajate arvu kasv (32%) ülejäänud ameti omast (43%)väiksem. 2009. aastal moodustasid uurimistoimingud 37% ameti kogu tööajast (vt punktid 7–18).

III. OLAF on võtnud meetmeid uurimiste tõhususe parandamiseks. Kasutati rohkem elektroonilist juhtumite haldussüsteemi (CMS), viidi läbi asjakohasemaid koolitusi, seati eesmärgid keskenduda tõsistele ja keerukatele juhtumitele, vähendati ajutiste töötajate osakaalu ning võeti kasutusele ajaplaneerimissüsteem (TMS). TMSi ei kasutata aga kavandamiseks ning tööplaanid ei sisalda vajaliku aja prognoosi ega uurimiste kavandatud lõpetamise aegu. Käimasolevate uurimiste haldamist tuleks parandada, et probleeme kiiremalt lahendada ja vältida pikki tegevusetuse perioode: keskmiselt kestab ühe juhtumi uurimine üle kahe aasta. Lisaks saab OLAF 50% rohkem esialgset teavet võimalike pettuste ning eeskirjade eiramise kohta kui 2004. aastal ja selle teabe esialgse hindamise kestus on kahekordistunud (3,5 kuult seitsmele kuule). Kuigi uurijaid on võrreldes 2004. aastaga 32% rohkem, ei ole uuritavate juhtumite arv suurenenud. See näitab, et keskendutakse enam tõsistele juhtumitele, OLAFi enda uurimiste arv on suurem ning et uurimisteks eraldatud ressursid on ümber suunatud esialgsete hindamiste läbiviimisele (vt punktid 19–37).

IV. Õiguslik raamistik [1] ei ole kontrollikoja eelmisest aruandest saadik muutunud. Endiselt puudub käimasolevate uurimiste sõltumatu kontroll ning ei ole ka eeskirja, mis tagaks selle, et uurimistoimingud viiakse läbi ennustatavas järjekorras. Eurojusti ja OLAFi vahelist koostööd käsitleva praktilise lepingu mõju on siiani olnud piiratud (vt punktid 38–44).

V. OLAF seab iga-aastases juhtimiskavas ametile selged eesmärgid. Uurimiste tulemusel on tuvastatud märkimisväärsed summad, mis tuleb tagasi maksta, on viidud läbi kohtu- või distsiplinaarmenetlusi ning on lõpetatud uurimised, mille puhul leiti, et esialgsed kaebused on põhjendamatud. Teave OLAFi tulemuste kohta on saadaval juhtumite haldussüsteemis (nii tegevuse kui ka võimalike ja tegelike tulemuste kohta). OLAF ei esita siiski seda teavet ühes dokumendis, mis võimaldaks ameti tulemusi usaldusväärselt võrrelda ajalises lõikes ja sektorite kaupa (vt punktid 45–57).

VI. Järelevalvekomitee on vaadanud üle oma kodukorra ning on esitanud mitmeid aruandeid ja arvamusi OLAFi juhtimise kohta. Kehtestatud on uus menetlus – enne teabe edastamist riiklikele õigusasutustele tuleb konsulteerida järelevalvekomiteega, kuigi see ei kaitse veel asjakohaselt uurimisaluste isikute õigusi (vt punktid 58–65).

VII. Nende tähelepanekute alusel esitatud kontrollikoja peamised soovitused OLAFile on järgmised (vt punktid 66–76):

a) suurendada uurimiste arvu ja kiirust, selleks on vaja suurendada uurimistele kuluva aja osakaalu ning vaadata üle õiguslik raamistik;

b) parandada tõhusust, koostades uurimiste läbiviimiseks vajalikke ressursse ja kavandatud lõpetamise aegu sisaldavad kavad. Kavasid tuleb kontrollida ja ajakohastada. Järelevalvekomitee peab tagama hindamiste ja uurimiste kogukestuse lühendamise;

c) anda usaldusväärset teavet mõjususe kohta, avaldades ühes dokumendis statistika kogu tegevuse ning võimalike ja tegelike tulemuste kohta;

d) määratleda paremini menetlus järelevalvekomiteega konsulteerimiseks enne teabe edastamist riiklikele õigusasutustele.

SISSEJUHATUS

1. 2005. aastal avaldas kontrollikoda eriaruande nr 1/2005 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juhtimise kohta [2]. Auditi käigus leiti puuduseid OLAFi uurimiste läbiviimises ning esitati 17 soovitust, sh ameti tegevuse keskendamine uurimisfunktsioonile, tõhususe suurendamine ja mõjususe näitamine. OLAF koostas tegevuskava heakskiidetud soovituste elluviimiseks ning esitas 2007. aastal edusammude kohta aruande komisjoni auditi järelevalve komiteele [3]. Ülevaade OLAFi rollist ja ülesannetest on esitatud 1. selgituses.

2. Joonisel 1 on kujutatud OLAFi tegevuse areng alates 2004. aastast kulude, töötajaskonna, saadud teabe ja käsitletud juhtumite osas. Korraga käimasolevate uurimiste arv on püsinud 400 ümber, iga uurimine kestab ligikaudu kaks aastat ning igal aastal lõpetatakse umbes 200 juhtumit. Esialgse teabe hulk on märgatavalt suurenenud ning OLAF saab praeguse seisuga igal aastal ligikaudu 1000 teabeedastust mitmesugustest allikatest.

JOONIS 1

OLAFI KULUD, TÖÖTAJASKOND JA JUHTUMITE HULK PERIOODIL 2004–2009

+++++ TIFF +++++

Allikas: OLAF.

1. SELGITUS

OLAFi ROLL JA ÜLESANDED

Peamised eesmärgid ja tegevus

OLAF loodi 1999. aastal [4] eesmärgiga tõhustada võitlust liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevusega. OLAFi vastutusalasse kuulub mitmeid tegevusi, sealhulgas haldusuurimiste läbiviimine pettustega võitlemiseks, liikmesriikide abistamine pettuste ennetamisel ning teabe kogumine ja analüüsimine.

OLAF on uurimisülesannete täitmisel sõltumatu, sõltumatust tugevdab järelevalvekomitee, mis koosneb viiest väljastpoolt ELi institutsioone valitud sõltumatust isikust.

Juhtumite liigid

Amet jagab juhtumid järgmistesse kategooriatesse:

a) Uurimised:

siseuurimised (ELi institutsioonide ja asutuste sisesed uurimised);

välisuurimised (ELi toetust saavaid majandustegevuses osalejaid puudutavad uurimised).

b) Kooskõlastus- ja toetustegevused:

liikmesriikide koordineerimine uurimistes, mis hõlmavad enam kui ühte riiki;

toetus riiklikele õigusasutustele kriminaalmenetluste kontekstis.

Uurimise peamised etapid

a) OLAF saab kas ELi institutsioonidelt või väljastpoolt kaebuse;

b) OLAF hindab esialgset teavet ning direktor otsustab, kas algatada uurimine või mitte;

c) OLAFi uurijad koguvad tõendeid, näiteks küsitluste ja kohapealsete kontrollide abil;

d) uurijad teevad juhatusele teatavaks uurimistoimingute tulemused. Direktor otsustab, kas ja milliseid edasisi meetmeid võtta. Meetmeteks võib olla juhtumi edasisaatmine pädevatele riiklikele või ELi asutustele, et algatada kohtu- või distsiplinaarmenetlus või vahendite tagasinõudmine;

e) OLAF kontrollib, kas vastutavad ametivõimud on võtnud soovitatud edasised meetmed.

OLAFi töö tulemusel võetakse nelja tüüpi meetmed: rahalised, halduslikud, kohtulikud ja distsiplinaarsed.

SOOVITUSTE JÄRGIMINE

3. Tabelis 1 on esitatud nimekiri eriaruandes nr 1/2005 välja toodud 17 soovitusega. Kontrollikoda märgib, et 13 soovituse puhul võttis OLAF edasised meetmed, kolme soovitust (nr 2, 14 ja 15) ei kiitnud komisjon heaks ning 16 soovitust järelevalvekomitee rolli kohta tuleb käsitleda vastavalt Üldkohtu 2008. aasta juuli otsusele [5].

TABEL 1

KONTROLLIKOJA ERIARUANDES NR 1/2005 OLAFile ESITATUD SOOVITUSTE FAAS

Märkus: eriaruandes nr 1/2005 esitatud soovitused ei olnud nummerdatud. Siin on soovitused esitatud kokkuvõtlikul kujul selles järjekorras, nagu need esitati eriaruandes.

Soovitus | Faas |

1.Täpsustada uurimiste saavutatavad tulemused ning võtta edusammude hindamiseks kasutusele tulemusnäitajad | Heaks kiidetud |

2.Kaaluda eraldi üksuse loomist kooskõlastus- ja toetustegevuse jaoks, et parandada ressursside haldamist | Tagasi lükatud |

3.Luua juhatuses väiksemad grupid, et koostada uurimistele selged kavad ja eesmärgid | Heaks kiidetud |

4.Suunata uurimisprotsess prioriteetidest kinnipidamisele ja asitõendite otsimisele, kasutades paremini ära talle kättesaadavaid uurimisvahendeid | Heaks kiidetud |

5.Võtta kasutusele uurimistele kulutatava aja kalkulatsioone sisaldav, tööplaanidega seotud ajakasutuse registreerimissüsteem, et töökoormust paremini ressurssidega vastavusse viia ning vältida viivitusi | Heaks kiidetud |

6.Panna paika uurimiste maksimaalne kestvus | Osaliselt heaks kiidetud |

7.Loobuda edasistest meetmetest (hõlmatus kohtumenetlustes ja vahendite tagasinõudmisel), mida võivad võtta eelarvevahendite käsutajad | Osaliselt heaks kiidetud |

8.Kodifitseerida ja avaldada menetlused, et kaitsta uurimisaluse isiku õigusi kõikides uurimisetappides ning võimaldada käimasolevate uurimistoimingute seaduslikkuse kontrolli | Heaks kiidetud |

9.Formaliseerida koostöölepingud OLAFi ja liikmesriikide vahel seadusandluse abil või kokkulepete sõlmimise kaudu riiklike uurimistalitustega | Heaks kiidetud |

10.Muuta juhtumite haldussüsteem uurimiste läbiviimise süsteemiks ning pöörata suuremat tähelepanu uurijate koolitamisele uurimistehnikate, õigusaktide ja aruannete kirjutamise alal | Heaks kiidetud |

11.Koostada usaldusväärseid ja asjakohaseid aruandeid, mis rajanevad pigem tegelikel kui võimalikel tulemustel | Heaks kiidetud |

12.Personalijuhtimise struktuuriprobleemide lahendamiseks tuleks rakendada personalijuhtimise suuniseid | Heaks kiidetud |

13.Strateegilise analüüsi talitused peaksid parandama liikmesriikide edastatava teabe kvaliteeti ning looma andmebaasid, mille abil saaks otsida kõrvalekaldeid ning algatada uurimisi | Heaks kiidetud |

14.Pettustevastase strateegia eest peaksid vastutama komisjoni teised talitused | Tagasi lükatud |

15.Anda vastutus rahastamisprogrammide (näiteks Perikles ja Herakles) juhtmise eest üle teistele komisjoni talitustele | Tagasi lükatud |

16.Järelevalvekomitee roll tuleks uuesti üle vaadata, vältimaks igasugust käimasolevatesse uurimistesse sekkumise riski | Heaks kiidetud |

17.Tegevuse suunamine uurimisfunktsioonile koos muudatustega ameti juhtimises ja määrustes | Osaliselt heaks kiidetud |

AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS

4. Järelauditi eesmärk oli kindlaks teha meetmed, mis on võetud eriaruande nr 1/2005 soovituste elluviimiseks. Auditi käigus püüti vastata alltoodud neljale küsimusele, mis võtavad kokku eri soovitused (vt l lisa):

a) Kas OLAFi tegevus on keskendatud uurimisfunktsioonile? (Soovitused nr 2, 7, 13, 14, 15, 17)

b) Kas OLAF on tõhustanud oma uurimistegevust? (Soovitused nr 3, 4, 5 , 6, 8, 9, 10, 12)

c) Kas OLAF saab näidata oma uurimiste mõjusust? (Soovitused nr 1 ja 11)

d) Kas järelevalvekomitee rolli on selgitatud? (16. soovitus)

5. Audit hõlmas järgnevaid toiminguid:

a) OLAFilt saadud poliitikaalase, kavandamisalase, menetlusalase, töötajaid käsitleva ning rahandusalase dokumentatsiooni ja statistika analüüs (sh tegevuskava eriaruandes nr 1/2005 esitatud soovituste põhjal meetmete võtmiseks);

b) intervjuud OLAFi direktorite, üksuste juhatajate ja uurijatega; kohtumised OLAFi järelevalvekomitee ja sekretariaadiga nende aruannete ja arvamuste arutamiseks; intervjuud teiste asjaomaste asutustega (komisjoni uurimis- ja distsiplinaaramet (IDOC), Eurojust);

c) 1. juuli 2008. aasta seisuga käimasoleva 332 sise- ja välisuurimise seast võetud 30 juhtumist koosneva juhuvalimi hindamine [6]. Hindamine põhines elektroonilises juhtumite haldussüsteemis salvestatud juhtumitega seotud dokumentatsiooni hindamisel ja asjaomaste uurijate küsitlemisel.

TÄHELEPANEKUD

6. 30 juhtumist koosneva valimi kontrollimise tulemused on võetud kokku joonisel 2. Iga uurimine hinnati kas tugevaks, rahuldavaks või nõrgaks vastavalt järgnevatele kriteeriumidele: keskendumine uurimistegevusele, OLAFi teiste talituste panus uurimisse, juhtumi uurimise algatamise otsuse õigeaegsus, eesmärkide ja kavandamise selgus, uurimise proportsionaalne kestus ja saavutatud tulemused. Leide käsitletakse lähemalt aruande asjaomastes osades.

KESKENDUMINE UURIMISFUNKTSIOONILE

7. Kontrollikoda tegi järelkontrolli seoses eriaruande nr 1/2005 soovitusega selle kohta, et OLAF peaks teatud uurimisvälistest tegevustest kas loobuma või need muust tegevusest eraldama ning suurendama strateegiliste talituste panust uurimistegevusse. OLAF korraldas 2006. aastal ümber oma direktoraadid ning uue organisatsioonilise struktuuri (vt II lisa) eesmärk oli keskenduda rohkem OLAFi uurimisfunktsioonile.

JOONIS 2

30 LÄBIVAADATUD JUHTUMI HINDAMISKRITEERIUMID

+++++ TIFF +++++

Allikas: 30 juhtumi analüüs.

UURIMISVÄLISTEST TEGEVUSTEST EI OLE LOOBUTUD

8. Kontrollikoda esitas neli soovitust tegevustest loobumiseks või nende muust tegevusest eraldamiseks. Soovitus anda üle edasiste meetmetega seotud tegevused (7. soovitus) kiideti osaliselt heaks. Kuna komisjon soovis endiselt näha OLAFit pettuste vastu võitleva asutusena, mitte uurimistele keskendunud talitusena, siis ei kiidetud heaks ülejäänud kolme soovitust: pettusevastase strateegia eest vastutuse üleandmine teistele komisjoni talitustele (14. soovitus); vastutuse üleandmine rahastamisprogrammide juhtimise eest teistele komisjoni talitustele (15. soovitus) ja kooskõlastus- ja toetustegevuse eraldamine uurimistööst (2. soovitus).

9. Seoses 7. soovitusega (edasiste meetmete võtmisega seotud tegevuse üleandmine) on võetud meetmed esmase vastutuse üleandmiseks komisjoni talitusele [7]. OLAF on endiselt seotud kohtulike ja distsiplinaarsete meetmetega (üksus C1, vt organisatsiooni skeem lI lisas) ja edasiste finantsmeetmetega (üksused C2 ja C3). OLAFi roll on luua optimaalsed tingimused järelkontrolliks ning kontrollida, kas komisjoni talitused ja riiklikud ametiasutused on võtnud vajalikud meetmed.

TABEL 2

TÖÖTAJASKONNA JAGUNEMINE 2004–2009 [1008]

Allikas: OLAF.

Kuupäev | Uurimine ja operatiivtöö (direktoraadid A ja B) | Muu tegevus (direktoraadid C ja D, peadirektor ja järelevalvekomitee) | OLAF kokku | Uurimine ja operatiivtöö (%) |

Ametnikud ja ajutised töötajad | Lepingulised töötajad | Kokku | Ametnikud ja ajutised töötajad | Lepingulised töötajad | Kokku |

2004. a lõpp | 100 | 25 | 125 | 165 | 65 | 230 | 355 | 35,2% |

2005. a lõpp | 107 | 22 | 129 | 174 | 67 | 241 | 370 | 34,9% |

2006. a lõpp | 110 | 25 | 135 | 180 | 77 | 257 | 392 | 34,4% |

2007. a lõpp | 126 | 21 | 147 | 205 | 100 | 305 | 452 | 32,5% |

2008. a lõpp | 140 | 20 | 160 | 212 | 93 | 305 | 465 | 34,4% |

2009. a lõpp | 143 | 22 | 165 | 217 | 111 | 328 | 493 | 33,5% |

10. Tabelis 2 on esitatud uurimiste ja operatiivtöö direktoraatides töötavate isikute osakaal, mis on keskmiselt 34% (2004–2009).

11. Osa töötajaid direktoraatides C (operatiivtöö ja poliitika toetamine) ja D (üldküsimused) on kaasatud ka uurimisprotsessi. OLAF võttis 2007. aastal kasutusele ajaplaneerimissüsteemi (TMS), mis salvestab kõikide OLAFi töötajate poolt juhtumitega tegelemisele ja muudele tegevustele kulutatud aega [8]. TMS näitab, et uurimistalituste töötajad ei kuluta kogu tööaega juhtumitega tegelemiseks. 2009. aastal jagunes tööaeg järgmiselt: 63% juhtumitega tegelemisele, 27% juhtimisele ja haldamisele ja 10% poliitikale ja ressurssidele. Seevastu teiste direktoraatide töötajad kulutasid 25% oma tööajast juhtumitega tegelemise otsesele toetamisele. Kokku kulus kõikide direktoraatide töötajatel juhtumitega tegelemisele 37% tööajast, nagu näidatud joonisel 3 [9]. Napilt üle poole sellest oli pühendatud konkreetsetele juhtumitele [10].

JOONIS 3

TMSIS SALVESTATUD TÖÖTAJATE AJAKASUTUS 2009. AASTAL

+++++ TIFF +++++

Allikas: OLAFi ajaplaneerimissüsteem.

SUUREM KESKENDUMINE UURIMISTEGEVUSTELE

12. Kontrollikoda soovitas OLAFil keskendada tegevused uurimisfunktsioonile koos muudatustega määrustes, jättes teistele talitustele vastutuse ennetava või seadusandliku tegevuse eest (17. soovitus).

13. Septembris 2006 loodi endise ühe direktoraadi (B) asemele kaks uurimis- ja operatiivtöö direktoraati (A ja B). Uue organisatsiooni skeemi (vt II lisa) eesmärk oli keskenduda rohkem OLAFi uurimisfunktsioonile. Ellu ei ole viidud kontrollikoja soovitust selle kohta, et koos uurimisfunktsioonile keskendumisega tuleks teha ka muudatusi ameti juhtimises määrustemuutmise kaudu (vt punkt 38).

14. 30 juhtumist koosneva valimi kontollimine näitas, et uurimistoimingutele (nagu küsitlused ja kohapealsed kontrollid) keskendutakse rohkem. Samuti näitas see OLAFi muude talituste panust (lisaks direktoraatidele A ja B), mis osalevad uurimisprotsessis ja toetavad seda, andes näiteks vajadusel õigusabi või analüüsides ekspertiisimaterjale (vt joonis 2).

15. Veel üks näitaja keskendamisest on OLAFi oma uurimiste osakaalu suurenemine võrreldes kooskõlastus- ja toetustegevusega. OLAFi oma juhtumite osakaal on uurimistes väljendatuna kasvanud 50 protsendilt 2004. aastal 67 protsendini 2009. aastal (joonis 4).

JOONIS 4

AVATUD JUHTUMITE ANALÜÜS

+++++ TIFF +++++

ALLIKAS: OLAF.

JOONIS 5

AJAVAHEMIKUL 2004–2009 SAADUD ESIALGSE TEABE ALLIKAD

+++++ TIFF +++++

Allikas: OLAF.

STRATEEGILISE TEABE KOGUMISE ÜKSUSE PANUS UURIMISTEGEVUSSE ON ENDISELT PIIRATUD

16. Kontrollikoda soovitas, et strateegilise analüüsi talitused peaksid seadma eesmärgiks anomaaliate tuvastamise, mille alusel algatada uurimisi (13. soovitus).

17. OLAFi strateegilise teabe kogumise üksus (üksused C2 ja C3) on tõhustanud süsteeme liikmesriikide edastatud andmete usaldusväärsuse parandamiseks, eelkõige seoses eeskirjade eiramisega põllumajanduse ja struktuurifondide valdkonnas. Nüüd pakuvad üksused tooteid, mida kasutavad nii uurimisdirektoraadid kui ka komisjoni ja liikmesriikide asjaomased talitused.

18. Strateegilise teabe kogumise üksus koostab poliitikakujundamise ja tegevusstrateegiaga seotud üldised suunised, määratleb riskivaldkonnad ja pettuse liigid. See võib kas otseselt või kaudselt viia konkreetsete juhtumite [11] algatamiseni. 2008. aasta 1. juuli seisuga avatud 332 juhtumist kuus (st 2%) algatati otseselt strateegilise teabe alusel. Joonisel 5 on ära toodud ajavahemikus 2004–2009 saadud kogu esialgse teabe allikad, teabest 0,7% tuli strateegilise teabe üksuselt.

UURIMISTE TÕHUSTAMINE

19. Kontrollikoda kontrollis eriaruandes nr 1/2005 esitatud soovituste põhjal võetud meetmeid, mille eesmärgiks oli parandada uurimiste kavandamist ja järelevalvet ning tagada, et uurimised viiakse läbi õigeaegselt ning vastavalt selgetele õiguslikule ja menetluslikule raamistikule.

KAVANDAMINE EI HÕLMA TÖÖJÕUDU EGA LÕPETAMISE TÄHTAEGU

20. Kavandamisega seoses soovitas kontrollikoda luua juhatuses väiksemad grupid, mis koosneksid direktoritest ja üksuste juhatajatest, et koostada uurimistele selgemad kavad ja eesmärgid (3. soovitus) ja võtta kasutusele uurimistele kulutatava aja kalkulatsioone sisaldav, töökavadega seotud ajakasutuse registreerimissüsteem (5. soovitus).

21. Järgides soovitust väiksemate gruppide kohta juhatuses, kohtub juhatus nüüd üle nädala vastavalt kui juhatus A ja juhatus B, juhatuste koosseis vastab kahe uue direktoraadi (A ja B) pädevusele. Selline jagamine oleks pidanud võimaldama juhtumi uurimise algatamise ettepanekute põhjalikumat analüüsimist. Kontrollikoja läbivaadatud uurimiste valimist selgus aga, et kolmandikul juhtudest ei olnud kavad ega eesmärgid selged (vt joonis 2).

22. Seoses 5. soovitusega võeti 2007. aasta oktoobris kasutusele ajaplaneerimissüsteem (TMS). Kõik OLAFi töötajad (välja arvatud järelevalvekomitee) peavad oma ajakasutuse ülesannete kaupa kirja panema. 2009. aastal registreeriti üle 98% kõikidest töötundidest ajaplaneerimissüsteemis. Hetkel kasutatakse süsteemi lihtsalt aja registreerimiseks. Süsteemi andmeid ei kasutata juhtumitega seotud töö juhtimiseks.

23. Saadud teabe esialgne hindamine (vt punkt 32) hõlmab töökava, milles on märgitud ära uurimise esimesed etapid ning mis vaadatakse üle järelevalvekomiteele esitatava 9 kuu aruandes. Kuigi töökavas on ära toodud uurimiste arv ning vajalikud erioskused, ei hinnata selles uurimisele kuluvat aega ega lõpetamise kuupäevi. TMSi ei kasutata kavandamise eesmärgil. Väljaspool TMSi koostab üksus B2 (mis tegeleb tollijuhtumitega) ajakavasid uurijate töö kavandamiseks. Kavad tuleb küll mõnikord uurimistegevuse käigus ümber muuta, sest soovitused uurimise algatamiseks põhinevad antud hetkel saadaoleval teabel ning esialgse hindamise etapis ei saa uurimistoiminguid teha [12].

PRIORITEETIDELE KESKENDUMISEKS VÕETUD MEETMED

24. Kontrollikoda soovitab, et uurimiste käigus tuleks keskenduda prioriteetidele, et olemasolevaid vahendeid kõige paremini ära kasutada (4. soovitus).

25. Välisuurimiste puhul on võetud kasutusele de minimis (vähese tähtsuse) [13] lähenemine, mis põhineb indikatiivsetel väärtuslävedel [14] ja muudel kriteeriumidel, nagu mainelanguse oht, süstemaatilise pettuse ilmingud ja teiste pädevate uurimisorganite olemasolu.

26. Alates 2004. aastast on OLAFi töötajaskond kasvanud 39%, 355 töötajalt 493ni; uurimis- ja operatiivtegevuse direktoraatide töötajaskond on suurenenud 32%, 125 töötajalt 165ni (vt tabel 2). Töötajate arvu suurenemisega uurimis- ja operatiivtegevuse direktoraatides ei ole kaasnenud vastav uurimiste arvu suurenemine (vt joonised 1 ja 4). 2009. aastal viis OLAF iga uurimis- ja operatiivdirektoraadi töötaja kohta läbi vähem uurimisi kui 2004. aastal (2,8 avatud juhtumit 3,7 asemel). Selline areng annab tunnistust järgnevast:

de minimis poliitika tõttu keskendutakse tõsisematele ja keerukamatele juhtumitele;

OLAFi enda uurimiste osakaal suureneb pidevalt (vt joonis 4);

suuremate uurimisalaste ressursside suunamine üha suureneva sissetuleva teabehulga hindamisele (vt joonis 5). Juhtumite uurimise algatamiseni mitte viiva analüüsitud esialgse teabe hulk kahekordistus 364 selliselt juhtumiks mittekvalifitseeruvalt uurimiselt 2004. aastal (sh 108 prima facie juhtumiks mittekvalifitseeruvat uurimist [15]) 755ni 2009. aastal (sh 267 prima facie juhtumiks mittekvalifitseeruvat uurimist).

UURIMISTE KESTUS EI OLE VÄHENENUD

27. Kontrollikoda soovitas panna paika uurimiste maksimaalse kestuse (6. soovitus). Komisjon nõustus mõttega määrata uurimiste läbiviimiseks maksimaalsed tähtajad ja tegi õigusakti ettepaneku [16] määrata standardkestuseks 12 kuud, mida võib pikendada kuni kuue kuu kaupa ameti direktori otsuse alusel, mis on tehtud pärast nõupidamist järelevalvekomiteega. Siiani ei ole aga õigusraamistikus muudatusi tehtud.

28. OLAFi 2010. aasta juhtimiskava miinimumeesmärk oli lõpetada 75% juhtumitest 24 kuu jooksul, millest 10% vähem kui üheksa kuu jooksul. Määrus (EÜ) nr 1073/1999 sätestab, et kui uurimine on kestnud üle üheksa kuu, teatab direktor järelevalvekomiteele selle lõpetamist takistavad põhjused. Uurimiste kestus on oluline mitte ainult aegumisriski tõttu, vaid ka OLAFi tõhususele ning uurimistega seotud isikutele.

29. Uurimise kestust kontrollivad üksuste juhatajad igapäevase järelevalve kaudu, igakuiste tegevusaruannete abil ning direktoraadis B iga kolme kuu järel koostatavate juhtumite aruannete abil. Juhatus on kaasatud ainult juhtumite algatamise ja lõpetamise etapis. Üle üheksa kuu kestvate juhtumite puhul koostab uurija järelevalvekomiteele aruande, milles kirjeldab juhtumi seisu, viivituse põhjusi ning nimetab uurimise lõpetamise hinnangulise tähtaja. Uues käsiraamatus nõutakse ka ainult sisemiseks otstarbeks mõeldud 18 kuu aruande esitamist [17]. Rohkem selliseid aruandeid ei nõuta, kuigi suurem osa uurimisi kestab kauem kui 18 kuud. Endiselt tuleb parandada käimasolevate juhtumite haldamist, et lahendada probleeme kiiremini ning vältida pikki tegevusetuse perioode.

30. Tabelist 3 on näha, et üheksa kuuga lõpetatud juhtumite arv perioodil 2004–2009 on üldiselt vaid veidi üle 10%, mis on kooskõlas aasta juhtimiskavas seatud eesmärgiga.

31. Kuigi perioodil 2004–2009 on juhtumite arv inimese kohta uurimis- ja operatiivtegevuse direktoraatides on vähenenud (vt punkt 26), ei ole see mõjutanud juhtumite kestust. Kõikide juhtumite (sise- ja välisuurimised, kriminaalabi ja kookõlastusjuhtumid) keskmine kestus on ajavahemikus 2004–2009 väga vähe muutunud ning on endiselt natuke üle kahe aasta (25 kuud), nagu näidatud joonisel 6. Paljude uurimiste lõpetamiseks kulub märgatavalt kauem kui kaks aastat. 2009. aasta lõpuks oli 457 käimasolevast juhtumist 125 (27%) kestnud üle kahe aasta. Nendest 33 juhtumit olid kestnud üle kolme aasta ja veel 21 üle nelja aasta. 30 juhtumist koosneva valimi kontrollimisel selgus, et pikk kestus on mõnikord põhjustatud välisteguritest, kuid sagedamini on põhjuseks sisemised tegurid, nagu näiteks juhtumitele määratud ressursside puudumine või prioriteetide muutumine.

TABEL 3

ÜHEKSA KUU JOOKSUL LÕPETATUD JUHTUMID

Allikas: OLAF.

Lõpetamise aasta | Lõpetatud juhtumeid kokku | Üheksa kuuga lõpetatud juhtumeid kokku | % |

2004 | 339 | 60 | 18% |

2005 | 233 | 27 | 12% |

2006 | 217 | 24 | 11% |

2007 | 232 | 21 | 9% |

2008 | 187 | 21 | 11% |

2009 | 188 | 20 | 11% |

32. Pika kestuse probleem kehtib lisaks uurimistele ka esialgsete hinnangute puhul. Kui OLAFini on esmakordselt jõudnud teave (või on ta selle ise kogunud) võimaliku pettuse kohta, viiakse läbi selle esialgse teabe hindamine, et otsustada, kas algatada juhtumi uurimine või mitte. Saadava esialgse teabe hulk on ajavahemikus 2004–2009 märgatavalt suruenenud, 662 teatelt 965ni (vt joonis 5). Hindamise kestust mõjutab vajadus koguda teavet välistelt organisatsioonidelt, uurijate töökoormus ning ka tõsisematele ja keerukamatele juhtumitele keskendumise poliitika (vt punkt 25). Seetõttu võib hindamiseks kuluda palju kauem aega kui OLAFi käsiraamatus ette nähtud kaks kuud [18]. Hindamiste keskmine kestus on kahekordistunud: 2004. aastal oli see 3,5 kuud, 2009. aastal aga 7,1 kuud. 2009. aasta lõpus oli 72 juhtumi hindamine kestnud rohkem kui 12 kuud, mis moodustab 16% juhtumite koguarvust (459).

33. Kontrollikoja läbiviidud 30 juhtumi kontroll (kokkuvõte esitatud joonisel 2) näitas, et otsust juhtumi uurimise algatamiseks ei tehtud õigeaegselt 11 juhul. 30 kontrollitud juhtumi puhul oli hindamise keskmine kestus kuus kuud.

JOONIS 6

JUHTUMITE KESKMINE KESTUS PERIOODIL 2004–2009 [1020]

+++++ TIFF +++++

Allikas: OLAF.

SUUREM TOETUS JUHTUMITE HALDUSSÜSTEEMIST JA PERSONALIOSAKONNAST

34. Kontrollikoda soovitas arendada edasi juhtumite haldussüsteemi kui haldusvahendit, võimaldada uurijatele rohkem koolitust uurimistehnikate, õigusaktide ja aruannete kirjutamise alal (10. soovitus) ja võtta struktuuriprobleemide lahendamiseks kasutusele personalijuhtimise suunised (12. soovitus).

35. Juhtumite haldussüsteemi kasutatakse nüüd rohkem ning sinna salvestatakse kõik peamised dokumendid. Andmekaitsealast teavet ei sisestata aga süstemaatiliselt. Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001 [19] tuleb võtta vastu otsus, kas teavitada füüsilisi isikuid sellest, et OLAF säilitab ja käsitleb nende isiklikke andmeid (mis salvestatakse juhtumite haldussüsteemis kui "teavitatud"), või mitte teavitada (mis salvestatakse juhtumite haldussüsteemis kui "mitteteavitatud"), näiteks juhul, kui teavitamine seaks uurimise ohtu. Kontrollitud 30 juhtumist viiel ei olnud aga vastu võetud otsust kahtlusaluse teavitamise või mitteteavitamise kohta. Lisaks tuletab kontrollikoda meelde, et andmekaitsemääruse kohaselt peavad isikuandmed olema täpsed ja vajaduse korral ajakohastatud [20]. Sellega seoses märgib kontrollikoda, et kui uurimine lõpetatakse ilma edasisi meetmeid võtmata ning algseid süüdistusi ei suudetud tõestada, ei kajastu see juhtumite haldussüsteemis asjaomase isiku määratluses. Selles asjas tuleks konsulteerida Euroopa andmekaitseinspektoriga.

36. Koolitusega seoses on joonisel 7 ära toodud OLAFi töötajate koolituste arv uurimistehnikate, õigusaktide ja aruannete kirjutamise alal alates 2004. aastast ning näha on koolitustel osalejate arvu suurenemine 2009. aastal. OLAFi siseauditi üksuse 2009. aasta jaanuari aruanne koolituste kohta kordas eriaruande nr 1/2005 sõnumit ning rõhutas vajadust parandada koolitusvajaduste analüüsimist.

37. Töötajaskonna struktuuriprobleeme on käsitletud alaliste ametkohtade arvu suurendamise ja seeläbi ka ajutiste ametikohtade arvu ja osakaalu vähendamise kaudu (vt tabel 4).

JOONIS 7

OLAFI TÖÖTAJATE KOOLITUSTEL OSALEMINE

+++++ TIFF +++++

Allikas: OLAF.

TABEL 4

AJUTISTE AMETIKOHTADE OSAKAALU VÄHENDAMINE [1023]

Allikas: OLAF.

Aasta | Alalised ametikohad | Ajutised ametikohad | Ametikohti kokku | Ajutiste ametikohtade protsent |

2004 | 183 | 146 | 329 | 44% |

2005 | 201 | 146 | 347 | 42% |

2006 | 238 | 119 | 357 | 33% |

2007 | 252 | 116 | 368 | 32% |

2008 | 261 | 116 | 377 | 31% |

2009 | 270 | 114 | 384 | 30% |

2010 | 282 | 102 | 384 | 27% |

ÕIGUSLIKU JA MENETLUSLIKU RAAMISTIKU LÄBIVAATAMINE ENDISELT MENETLEMISEL

38. Seoses õigusliku ja menetlusliku raamistikuga soovitas kontrollikoda kodifitseerida ja avaldada menetlused, et kaitsta uurimisaluse isiku õigusi kõikides uurimisetappides ning võimaldada käimasolevate uurimistoimingute seaduslikkuse kontroll (8. soovitus).

39. Detsembris 2009 võttis OLAFi direktor vastu uue asjaajamiskorra käsiraamatu, mis avaldati mais 2010. Õiguslik raamistik ei ole aga kontrollikoja eelmisest aruandest saadik muutunud, kuna käsiraamatus sisalduvad suunised ei ole kavandatud omama õigusjõudu [21] ja kuna määrust (EÜ) nr 1073/1999 OLAFi läbiviidavate juurdluste kohta ei ole veel muudetud [22]. Endiselt puudub sõltumatu käimasolevate uurimistoimingute õiguslikkuse kontroll [23] ja ei ole ka eeskirju, mis tagaks uurimistoimingute toimumise ennustatavas järjekorras, kindluse ärakuulamiste ajastuse osas ja selle, et uurimisaluse isiku õigus õiglasele ärakuulamisele ja ligipääs oma toimikule on kaitstud uurimise kõigis tähtsamates etappides [24].

PROBLEEMID KOOSTÖÖS EUROJUSTI JA LIIKMESRIIKIDEGA

40. Kontrollikoda soovitas selgitada koostöökorraldust liikmesriikide ametiasutustega erimääruse vastuvõtmise abil või kokkulepete kaudu riiklike uurimistalitustega (9. soovitus).

41. 2006. aastal esitas komisjon muudetud ettepaneku vastastikust haldusabi käsitleva määruse [25] kohta, mida parlament ja nõukogu ei ole veel vastu võtnud. OLAF sõlmis halduskoostöö korra kokkulepped kümne liikmesriigi ametiasutustega ning käimas on läbirääkimised veel nelja liikmesriigiga [26]. Mitu liikmesriiki ei ole aga OLAFile teada andnud, milline riiklik ametiasutus või uurimistalitus juhib koostööd OLAFiga otsekulutuste alal või ei ole määratud vajalikku riiklikku või õigusasutust, kes oleks pädev otsekulutuste valdkonnas. Seetõttu osutatakse OLAFile mõnes liikmesriigis endiselt vähe tuge ning esineb raskusi kohapealsete kontrollide ja uurimiste läbiviimisel, eriti kui riiklikel inspektoritel puudub määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 [27] märgitud kontrollipädevus.

42. Audit kinnitas kontrollikoja arvamuses nr 8/2005 esitatud tähelepanekut, et olemasolev õiguslik raamistik pettuste ja rikkumistega võitlemiseks on keerukas ning seda on raske rakendada ja et komisjoni ja liikmesriikide vahelises koostöös esineb endiselt puudusi [28]. Audit kinnitas ka, et kuna OLAFi uurimisõigus on piiratud, on liikmesriikide reageerimine OLAFi taotlustele endiselt loid [29].

43. Raskusi võib tekkida ka siis, kui OLAFi uuritavad süüdistused hõlmavad mitme liikmesriigi majandustegevuses osalejaid. Sellistel juhtudel on oluline koostöö Eurojustiga, sest Eurojust vastutab riiklike kriminaaluurimiste ja kohtu alla andmise menetluste kooskõlastamise eest. Selleks, et koostöö oleks võimalikult tõhus, kirjutati 24. septembril 2008 alla praktilisele kokkuleppele Eurojusti ja OLAFi vahelise koostöö korra kohta [30]. Praktilise kokkuleppe kohaselt peab OLAF Eurojusti kohe teavitama juhtumist, mis näib otseselt hõlmavat kohtualast koostööd kahe või enama liikmesriigi pädevate asutustega, või kui juhtum puudutab liikmesriiki ja ühendust. Kontrollikoja valimi põhjal vastab nendele kategooriatele 20% juhtumitest. Kuigi OLAFi ja Eurojusti kvartaalsed kohtumised toimuvad nagu lepingus ette nähtud, on tegelik koostöö juhtumite kohta teabe edastamise näol piiratud. 2008. aastal edastas OLAF Eurojustile teavet viie juhtumi kohta ning 2009. aastal vaid ühe juhtumi kohta.

44. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 85 laiendab Eurojusti rolli uurimiste algatamisel. Sellega seoses märgib kontrollikoda ära detsembris 2009 Euroopa Ülemkogu heakskiidetud soovitused Eurojusti riiklike liikmete volituste võimaliku suurendamise kohta, Eurojusti kolleegiumi volituste suurendamise kohta või Euroopa prokuratuuri loomise kohta [31]. Sellesuunaliste arengute jaoks on vajalik mõjusam koostöö OLAFi ja Eurojusti vahel.

ARUANDLUS UURIMISTE MÕJUSUSE KOHTA

45. Auditiga hinnati, kas OLAFi võetud meetmete tulemusel on uurimiste eesmärgid selgemad ja kas esitatakse asjakohaseid ja usaldusväärseid aruandeid.

SIHTE SEATAKSE JA KONTROLLITAKSE, KUID NEED EI OLE TULEMUSTELE SUUNATUD

46. Kontrollikoda soovitas täpsustada uurimiste saavutatavad tulemused ning võtta kasutusele tulemusnäitajad (1. soovitus).

47. Ametile tervikuna ning teatud sektoritele ja geograafilistele piirkondadele seab OLAF nüüd eesmärgid aasta juhtimiskavas koos selgelt kvantifitseeritud sihtidega. Sihte kontrollitakse aasta juhtimiskava igakuise ajakohastamise abil [32] ja lisateavet antakse igakuistes tegevusaruannetes [33].

48. Individuaalsete uurimiste osas leiti esialgse hindamise käigus, et uurimistel puuduvad selged finantseesmärgid. Kuigi uurimistega seotud summad ei ole alati põhiprobleemiks, tuleks saadud teabe esialgse hindamise käigus määratleda võimaliku finantsmõju ja tagasinõude maht.

TULEMUSLIKKUSE ARUANDED EI KASUTA SAADAOLEVAT TEAVET TÄIELIKULT ÄRA

49. Kontrollikoja soovitus oli, et OLAFi tulemuslikkuse aruanded peavad põhinema asjakohasel ja usaldusväärsel teabel. Aruanded peavad võimaldama võrdlust ajalises lõikes ning sisaldama näitajaid, mis põhinevad tegelikel tulemustel (11. soovitus).

50. OLAF esitab järgmisi tulemuslikkust kajastavaid aruandeid ja edasisi meetmeid käsitlevaid dokumente: aasta juhtimiskava igakuine ajakohastamine, igakuised juhtimisaruanded, aasta tegevusaruanne, aasta tulemusaruanne ja jooksvad aruanded (nagu 2008. aasta aruanne kohapealsete kontrollide kohta).

51. Juhtumi uurimise lõpetamisel esitatakse juhatusele lõplik juhtumiaruanne. Juhatus soovitab, kas juhtum lõpetada edasiste meetmetega või ilma. Edasised meetmed hõlmavad vahendite tagasinõudmist ja kriminaalmenetluste algatamist [34]. Meetmete eest ei vastuta mitte OLAF, vaid komisjoni peadirektoraadid ja riiklikud ametiasutused. OLAFi ülesanne on luua optimaalsed tingimused edasiste meetmete võtmiseks ning kontrollida, kas meetmed on võetud.

52. Tabelis 5 on näidatud, kuidas teavet eri aegadel (iga kuu, iga aasta või jooksvalt) ja eri lugejatele (sise- või välislugejad) koostatavates dokumentides edastatakse.

53. Lugejal on keeruline saada ülevaadet OLAFi tulemustest. Teave on esitatud mitmes eri eesmärkidel koostatud ja eri lugejatele mõeldud dokumendis. Juhtumite haldussüsteemis olevat põhjalikumat lisateavet ei avaldata. Iga-aastane tegevusaruanne ei võimalda lugejal võrrelda OLAFi tulemusi ajalises lõikes, sest puudub eelnevate aastate peamise statistika kokkuvõte. Aasta tulemusaruandes esitatakse võrdlused eelnevate aastatega seoses mitme tegevusnäitajaga (saadud teave, läbi viidud esialgsed hindamised, uurimise algatamise otsused ja juhtumite keskmine kestus), võimalike tulemustega (edasiste meetmetega lõpetatud juhtumite protsent) ja tegelike tulemustega (reaalselt tagasi saadud vahendid). See ei loo aga seost OLAFi tegevuse (aasta jooksul lõpetatud juhtumite arv) ja sellele järgnevate võimalike (näiteks tagasinõudmiseks mõeldud summad) ja tegelike (näiteks tegelikult tagasi saadud summad) tulemuste vahel.

TABEL 5

TULEMUSNÄITAJATE KÄTTESAADAVUS

Allikas: OLAFi aruanded.

| Igakuised sisearuanded | Avalikud aruanded |

igakuised aruanded | Aastaaruanded | Jooksvad aruanded |

Aasta juhtimiskava igakuine ajakohastamine | Igakuine juhtimisaruanne | Aasta tegevusaruanne | Aasta tulemusaruanne | 2008. a aruanne kohapealsete kontrollide kohta |

Tegevus

Lõpetatud uurimiste arv | √ | √ | √ | √ | |

Võimalikud tulemused

Edasiste meetmetega lõpetatud uurimiste protsent | √ | | √ | √ | |

Uurimiste käigus määratletud tagasinõuded | | | | | √ |

Kasutajate rahulolu [1001]

Komisjoni peadirektoraatide seisukohad | | | | | |

Tegelikud tulemused

Uurimiste tulemusel tegelikult tagasi saadud summad | | | | | √ |

Kõikide juhtumite tulemusel tegelikult tagasi saadud summad | | √ | | √ | |

54. Asjakohased näitajad on need, mis mõõdavad seost OLAFi uurimiste, nende võimalike (näiteks tagasinõuetena määratletud summad, soovitused algatada kriminaalmenetlus) ja tegelike (näiteks tegelikult tagasi saadud vahendid, juhtumid, mille tulemusena määratakse karistus või tehakse kohtuotsus) tulemuste vahel. Kuigi enamasti ei saa OLAF neid näitajaid mõjutada, sõltuvad need siiski OLAFi uurimiste kvaliteedist ja õigeaegsusest.

55. Selleks, et näitaja oleks usaldusväärne, peab see tuginema täpsetel andmetel ning need tuleb esitada järjepidevalt, et võimaldada võrdlusi aastate ja sektorite kaupa (näiteks põllumajandus, toll, välisabi) või uurimiste liigi kaupa (siseuurimine, välisuurimine, kooskõlastus- ja toetustegevus).

56. Juhtumite haldussüsteem sisaldab teavet finantsalastest, kohtulikest ja distsiplinaaralastest tulemustest. Sinna salvestatakse ka juhtumid, mis suleti edasisi meetmeid võtmata, kui OLAF lükkas esialgsed süüdistused ümber või ei suutnud neid tõendada. Juhtumite haldussüsteemis oleva teabe liigid, mille kohta igal aastal aruanded esitatakse, on ära toodud III lisas. Näitajad on seotud OLAFi kolme liiki tulemustega: finants- alased, kohtulikud ja valdkondlikud. Finantsalaste ja kohtulike tulemuste puhul on tabelis ära toodud järgnev teave:

a) tegevus (lõpetatud uurimiste arv);

b) võimalikud tulemused (uurimised, mille lõpetamisele järgnesid edasised meetmed, soovitused vahendite tagasinõudmiseks või kriminaal- või distsiplinaarmenetluse algatamiseks);

c) tegelikud tulemused (tegelikult tagasi saadud summad või määratud karistused).

57. Tabelid III lisas täiendavad olemasolevates aruannetes esitatud teavet. Tegelikud tulemused on neis seotud aastaga, mil juhtumid lõpetati. Teave on esitatud selleks, et näidata, kuidas anda aru juhtumite haldussüsteemis leiduvate näitajate kohta, võimaldades usaldusväärset võrdlust ajalises lõikes ning valdkondade ja uurimiste liikide kaupa. OLAFi-poolse lisaanalüüsi ja selgituse abil annab see teave aruannetes täielikuma ülevaate tegevussuundadest ja tulemuslikkusest.

JÄRELEVALVEKOMITEE ROLLI SELGITAMINE

58. Kontrollikoda kontrollis eriaruande nr 1/2005 esitatud järelevalvekomitee rolli selgitamist käsitleva soovituse põhjal võetud meetmeid.

AJAKOHASTAMISMENETLUSED EI OLE VEEL TÄIELIKUD

59. Kontrollikoda soovitas selgitada järelevalvekomitee rolli, vältimaks uurimistesse sekkumist (16. soovitus).

60. Järelevalvekomitee vaatas 2006. aastal üle oma kodukorra [35] ning esitas mitu aruannet ja arvamust OLAFi juhtimise kohta, mille eesmärgiks oli suurendada ameti sõltumatust.

61. Üldkohtu 2008. aasta juuli kohtuotsus [36] sätestas, et järelevalvekomitee oluline funktsioon on kaitsta nende isikute õigusi, kelle suhtes OLAF uurimisi läbi viib [37]. Pärast otsuse teatavakstegemist tuli leida praktiline töökorraldus, et konsulteerida järelevalvekomiteega enne teabe edastamist riiklikele õigusasutustele.

62. Uue käsiraamatu kohaselt tuleb teave esitada vähemalt viis tööpäeva enne edastamist [38]. Juunis 2010 lepiti kokku OLAFi ja järelevalvekomitee vahelise uue menetluse kohaldamises, eesmärgiga tagada see, et õigusasutusi teavitavatele kirjadele kirjutatakse alla vähemalt viis päeva pärast järelevavekomiteele mõeldud teatist kavandatud edastamise kohta [39].

63. Üldkohtu otsust silmas pidades ohustab selline menetlus aga uurimisaluste isikute õigusi, kuna ei kirjeldata võetavaid meetmeid juhuks, kui järelevalvekomitee otsustab esitada arvamuse. Sellealaste siduvate menetluste puudumise tõttu on keeruline kindlaks teha, kas järelevalvekomitee on sekkunud käimasolevate uurimiste läbiviimisse.

64. Lisaks edastab OLAF riiklikele ametiasutustele teavet ilma järelevalvekomiteed teavitamata, kui OLAFile on teada, et riiklikud õigusasutused juba tegelevad juhtumiga. 2009. aastal registreeris OLAF üheksa sellist juhtumit, mil teave edastati riiklikele ametiasutustele ilma järelevalvekomiteed teavitamata, mis on vastuolus Üldkohtu seisukohaga, et "järelevalvekomitee teavitamise kohustus on tingimusteta ning ei jäta mingisugust kaalutlusruumi" [40].

65. Järelevalvekomitee liikmed nimetatakse ametisse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisel kokkuleppel (vt OLAFi määruse artikkel 11). Järelevalvekomitee liikme ametiaeg on kolm aastat ja seda võib ühe korra pikendada. Ametiaja lõppedes jäävad liikmed ametisse kuni nende tagasinimetamiseni või asendamiseni. Praeguse järelevalvekomitee liikmed asusid ametisse 30. novembril 2005. Nende ametiaeg sai läbi 29. novembril 2008. Kontrollikoda märgib, et rohkem kui kaks aastat hiljem on otsus nende ametiaega pikendada või liikmed asendada ikka veel vastu võtmata. Selline olukord on ebarahuldav.

JÄRELDUSED

JA SOOVITUSED

UURIMISFUNKTSIOONILE KESKENDUMINE

66. Kontrollikoja eelmises aruandes esitati kuus soovitust seoses OLAFi tegevuse suunamisega uurimisfunktsioonile. Soovitustest kolm käsitlesid osadest tegevustest loobumist või nende eraldamist (2., 14. ja 15. soovitus) ja neid ei kiidetud heaks. Ülejäänud kolm on osaliselt ellu viidud (7., 17. ja 13. soovitus). Seetõttu on kõik kuus soovitust OLAFi tegevuse uurimisfunktsioonile suunamise kohta endiselt kehtivad.

67. Vahendite eraldamise osas ei ole OLAF suunanud tegevust uurimisfunktsioonile. Komisjon peab OLAFit universaalseks pettuste vastu võitlevaks asutuseks, mitte uurimistele keskendunud talituseks. Seetõttu ei kiitnud komisjon heaks kontrollikoja eelneva aruande soovitusi loobuda sellistest tegevustest nagu pettusevastane strateegia ja rahastamisprogrammide juhtimine. Uurimisdirektoraatides töötavate isikute osakaal oli 2010. aasta jaanuaris 34%. Ajaplaneerimissüsteemist selgus, et ametil tervikuna kulus 2009. aastal juhtumitega tegelemisele 37% tööajast (vt punktid 8–11).

68. Uurimisi tehes kasutab OLAF nüüd paremini oma uurimispädevust, näiteks kohapealsete kontrollide ja küsitluste tegemiseks. OLAFi tugiteenused annavad uurimisse vajadusel oma panuse ja kulutasid 2009. aastal sellele 25% oma tööajast. Selles kontekstis on strateegilise teabe üksuste ülesandeks riskantsete valdkondade määratlemine, kuid nende töö on harva aluseks uurimise algatamisele (vt punktid 12–18).

JÄRELAUDITI 1. SOOVITUS

OLAF peaks suurendama uurimiste arvu ning nende läbiviimise kiirust, suurendades oma põhitegevusele ehk uurimisfunktsioonile kasutatava aja osakaalu.

JÄRELAUDITI 2. SOOVITUS

Teabeüksuste panust uurimistöösse tuleks suurendada.

UURIMISTE TÕHUSUSE SUURENDAMINE

69. Kontrollikoja eelmises aruandes esitati kaheksa soovitust uurimiste tõhususe suurendamiseks (soovitused nr 3, 4, 5, 6, 8, 9, 10 ja 12). Nende soovituste rakendamiseks on võetud mõned meetmed, välja arvatud soovitus panna paika uurimiste lõpetamise aeg (6. soovitus). Soovitusi ei ole veel täielikult rakendatud ja seega on need endiselt kehtivad, välja arvatud soovitused 3 ja 12.

70. Kontrollikoja eelmises aruandes esitati soovitused uurimistele selge menetlusliku raamistiku tagamiseks ning kavandamise ja järelevalve parandamiseks, et uurimised õigeaegselt ja tõhusalt ellu viia. OLAF on võtnud meetmed menetlusliku raamistiku selgitamiseks, võttes vastu uue käsiraamatu 2009. aasta detsembris ja sõlmides praktilise kokkuleppe Eurojustiga 2008. aastal. Tõhususe parandamiseks võttis OLAF veel järgmised meetmed: ajaplaneerimissüsteemi kasutuselevõtt, de minimis-poliitika väljatöötamine tegevuse suunamiseks tõsistele ja keerukatele juhtumitele, juhtumite haldussüsteemi kasutamise tõhustamine (kuigi seda ei kasutata veel täies mahus), paremini suunatud koolitus, ajutiste töötajate arvu vähendamine ning juhatuse jagamine väiksemateks rühmadeks.

71. Vaatamata OLAFi võetud sammudele tõhususe parandamiseks on edasiminek olnud aeglane ning tõhusus ei ole veel piisav. Uus käsiraamat võeti kasutusele alles detsembris 2009 ja õiguslik raamistik ei ole kontrollikoja eelmisest aruandest saadik muutunud. Kuigi OLAF sõlmis Eurojustiga koostöölepingu, edastas OLAF 2009. aastal Eurojustile teavet vaid ühe juhtumi kohta. Vaatamata sellele, et kulutatud aja salvestamiseks kasutatakse ajaplaneerimissüsteemi, ei kasutata seal sisalduvat teavet uurimiste kavandamiseks ja järelevalveks. Hinnatava esialgse teabe määr on märgatavalt kasvanud ning nende hindamiste kestus on kahekordistunud. Uurimistele kulub endiselt väga pikk aeg, mõnikord on põhjuseks välised tegurid, aga enamasti siiski sisesed, nagu näiteks teised prioriteedid või ressursside puudumine (vt punktid 19–44).

JÄRELAUDITI 3. SOOVITUS

Õiguslik raamistik eeskirjade eiramiste ja pettuste vastu võitlemiseks tuleks uuesti üle vaadata, et lihtsustada ja konsolideerida pettusevastaseid õigusakte. Selline uuendamine aitaks kõrvaldada OLAFi praeguse pädevuse ja menetluste vajakajäämisi, eelkõige seoses koostööga OLAFi ja liikmesriikide pädevate talituste vahel.

JÄRELAUDITI 4. SOOVITUS

OLAF peaks tugevdama koostööd ja partnerlust Eurojustiga, mille ülesandeks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 85 on liidu finantshuve kahjustavate kuritegudega seotud kriminaaluurimiste ja süüdistuste koordineerimine. Selleks peaks OLAF kohaldama menetlused, et teha kindaks kõik asjakohased juhtumid, edastada teave nende kohta Eurojustile õigeaegselt ning esitada regulaarselt aruandeid koostöö kohta Eurojustiga.

JÄRELAUDITI 5. SOOVITUS

Esialgsed uurimiskavad peaksid sisaldama hinnangulisi ressursse ja tähtaegu, tuleks koostada ajaplaneerimissüsteemis ning neid tuleks süsteemi abil ka kontrollida. Kui uurimistegevus käib, tuleks kavade täitmist jälgida ja neid ajakohastada. Ajaplaneerimissüsteemi teavet tuleks kasutada, et võimaldada mõjusamat toetust uurijatele ja juhtkonnale.

JÄRELAUDITI 6. SOOVITUS

Hindamise ja uurimise kogukestust tuleks rohkem kontrollida, et suurendada uurimiste mõju ning paremini ära kasutada olemasolevaid ressursse. Selleks peaks juhatus osalema pikkade ja keerukate uurimiste järelevalves, et tagada asjakohaste meetmete kohaldamine.

ARUANDLUS UURIMISTE MÕJUSUSUSE KOHTA

72. Kontrollikoja eelmises aruandes esitati kaks soovitust seoses uurimiste tõhususe näitamisega (1. ja 11. soovitus). Osalisele elluviimisele vaatamata on soovitused endiselt kehtivad.

73. Aasta juhtimiskavas on ametile paika pandud selgelt kvantifitseeritud eesmärgid, mida regulaarselt kontrollitakse. Individuaalsete uurimiste osas aga ei panda süstemaatiliselt paika selgeid finantseesmärke (vt punktid 45–48).

74. Juhtumite haldussüsteem sisaldab suurt hulka teavet, mis võimaldab võrrelda OLAFi tulemusi ajalises lõikes ja valdkondade kaupa. See statistika hõlmab tegevust (lõpetatud uurimised), võimalikke tulemusi (edasiste meetmetega lõpetatud uurimised), tagasinõutavaid summasid ja tegelikke tulemusi (reaalselt tagasisaadud summad). Hetkel ei esitata aga seda teavet ühes dokumendis, mis võimaldaks lugejal OLAFi tulemusi hinnata. Ajavahemikul 2004–2009 lõpetatud 696 välisuurimise käigus tuvastati, et tagasi tuleb nõuda 656 miljonit eurot, millest 180 miljonit oli auditi ajaks (2010 aprill) reaalselt tagasi saadud (vt punktid 49–57).

JÄRELAUDITI 7. SOOVITUS

Individuaalsetele uurimistele tuleks süstemaatiliselt seada selged eesmärgid, mida tuleks ajakohastada, ning tulemused tuleks esitada seoses saavutatud eesmärkidega.

JÄRELAUDITI 8. SOOVITUS

Juhtumite haldussüsteemi tuleb laialdasemalt kasutada juhtimisotsuste tegemisel ja paremate aruannete esitamiseks. OLAFi tegevuse tulemuste statistika, võimalikud ja reaalsed tulemused peaksid olema kättesaadavad ühes aruandes, mis sisaldaks ka võrdlust ajalises lõikes.

JÄRELEVALVEKOMITEE ROLLI SELGITAMINE

75. Kontrollikoja eelmises aruandes esitati ka soovitus seoses järelevalvekomitee rolli selgitamisega (16. soovitus). Sellega seoses on võetud mõned meetmed, kuid soovituse rakendamine on veel puudulik.

76. Pärast Üldkohtu 2008. aasta juuli kohtuotsust kohaldab OLAF uut menetlust, mille kohaselt tuleb enne teabe edastamist riiklikele õigusasutustele konsulteerida järelevalvekomiteega. Menetluses ei kirjeldata aga võetavaid meetmeid juhuks, kui järelevalvekomitee otsustab esitada arvamuse. Kui kohtupraktika välja arvata, ei ole uurimisaluste isikute õigusi kaitsev õiguslik raamistik kontrollikoja eelmisest aruandest saadik muutunud (vt punktid 58–65).

JÄRELAUDITI 9. SOOVITUS

Järelevalvekomitee peaks OLAFiga kokkuleppel panema paika ametliku korra, milles määratleda meetmed juhuks, kui komitee otsustab esitada arvamuse juhtumi kohta, mille puhul komiteega konsulteeriti. Õiguslik raamistik tuleb üle vaadata, et kaitsta paremini uurimisaluse isiku õigusi.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 8. veebruari 2011. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

president

[1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999, 25. mai 1999, Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1).

[2] ELT C 202, 18.8.2005, lk 1.

[3] Auditi järelevalve komitee 5. juuli 2007. aasta koosolek – OLAFi eduaruanne kontrollikoja eriaruandes nr 1/2005 esitatud soovituste rakendamise kohta.

[4] Komisjoni otsus 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 20); määrus (EÜ) nr 1073/1999.

[5] Juhtum T-48/05, 8. juuli 2008 (ELT C 209, 15.8.2008, lk 44).

[6] Auditi käigus valiti välja 1. juuli 2008 seisuga käimasolevad juhtumid, et kontrollida menetluse kõiki etappe kuni aprillini 2010 (esialgne hindamine, aktiivne uurimistöö, lõplik otsus ning vajadusel edasised meetmed).

[7] Komisjoni otsus – teatis K(2007) 5709, 27.11.2007, milles selgitatakse OLAFi ja komisjoni eelarvevahendite kasutajate vastavaid kohustusi seoses eeskirjade vastaselt tehtud kulutuste finantsalaseks kontrollimiseks võetavate meetmetega.

[1008] Tabelis on ära toodud tegelik töötajate arv.

[8] 2009. aastal salvestati üle 98% kõikidest töötundidest ajaplaneerimissüsteemis.

[9] Uurimisdirektoraatide töötajate koormus hõlmab ka hindamist ning kooskõlastus- ja toetustegevust.

[10] Korraga mitme juhtumi kallal töötav uurija või üksuse juhataja märgib juhtumitega tegelemiseks kuluva aja ilma konkreetsetele juhtumitele viitamata.

[11] OLAFi asjaajamiskorra käsiraamat, 1. detsember 2009, osa 3.1.9.

[12] OLAFi käsiraamat, 1. detsember 2009, osa 3.2.1. Kontrollikoja valimi juhtumitest kahe puhul alustati aga uurimistegevust pärast juhatuse soovitust, kuid enne direktori ametlikku uurimise algatamise otsust. Ühel neist juhtudest olid kõik uurimisetapid läbi viidud juba enne uurimise algatamise otsuse langetamist.

[13] Lühendatud versioon ladina maksiimist de minimis non curat lex, "seadus ei tegele pisiasjadega". Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsioon (EÜT C 316, 27.11.1995, lk 49) sätestab, et kriminaalvastutusele võtmiseks loetakse üle 50000 euro suurust pettust raskeks kelmuseks.

[14] 1 miljon eurot tolli, sigarettide ja kaubandusvaldkondades; 100000 eurot põllumajanduse ja struktuurifondide valdkonnas; 50000 eurot otsekulude ja välisabiga seotud juhtumite puhul (Vt OLAFi 2009. aasta tegevusaruanne, lk 5: http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/olaf_aar.pdf).

[15] Prima facie juhtumiks mittekvalifitseeruvad uurimised on seotud teabega, mis selgelt ei kuulu OLAFi pädevusalasse või ei õigusta OLAFi ressursside kasutamist.

[16] Vt KOM(2004) 103 (lõplik), kavandatud uus artikli 6 lõige 7, lk 10.

[17] OLAFi asjaajamiskorra käsiraamat ( 1. detsember 2009, osa 1.4.7) sätestab: "Kui juhtum on üheksa kuud pärast uurimise algatamist ikka veel pooleli, esitab uurija järelevalvekomiteele aruande, milles kirjeldab kokkuvõtlikult väidetavaid õigusrikkumisi, juhtumi seisu, viivituse põhjusi ning nimetab uurimise lõpetamise hinnangulise tähtaja. 18 kuud pärast uurimise algatamist tuleb juhatusele esitada aruanne samasuguse sisemenetluse alusel."

[18] OLAFi käsiraamatu osa 3.2.2 sätestab, et juhtumi esialgne hindamine tuleb viia läbi kahe kuu jooksul pärast esialgse teabe saamist. Kui see ei ole võimalik, peab uurija paluma pikendust vastutavalt üksusejuhatajalt. Sellisel juhul tuleb esialgne hindamine lõpetada vastutava üksusejuhataja lubatud perioodi jooksul, mis ei tohi olla pikem kui kuus kuud alates esialgse teabe saamisest. Kui hindamise lõpetamiseks vajalik teave ei ole ka pärast poolt aastat saadaval, peab valdkonna eest vastutav direktor pikenduseks loa andma.

[1020] Aluseks on aasta lõpu seisuga avatud juhtumite ja aasta kestel avatud juhtumite arvu suhe.

[19] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

[20] Määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõige 1.

[1023] Lisaks 384 ametikoha loomisele oli märtsis 2010 tööl ka 131 lepingulist töötajat, sh 65 töötajat teabetalituses direktoraadis D.

[21] Vt käsiraamatu eessõna, mis on saadaval OLAFi veebilehel.

[22] Komisjoni ettepanekut (KOM(2006) 244 (lõplik), 24.5.2006) määruse (EÜ) nr 1073/1999 muutmise kohta ei ole veel vastu võetud. Kontrollikoda andis selle ettepaneku kohta välja arvamuse nr 7/2006 (ELT C 8, 12.1.2007, lk 1).

[23] Vt eriaruanne nr 1/2005, punkt 83.

[24] OLAFi järelevalvekomitee arvamus nr 5/2010 juurdlustega seotud põhiõiguste kaitse ja menetluslike tagatiste kohta.

[25] KOM(2006) 473 (lõplik), 14.9.2006.

[26] Kord on pandud paika järgmiste liikmesriikide ametiasutustega: Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Eesti, Hispaania, Itaalia, Leedu, Malta, Rumeenia, Slovaki Vabariik. Läbirääkimised on käimas Taani, Läti, Saksamaa ja Ühendkuningriigi ametiasutustega.

[27] Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

[28] Vt arvamuse nr 8/2005 punktid 34–36 (ELT C 313, 9.12.2005, lk 1).

[29] Eriaruanne nr 1/2005, punkt 15.

[30] ELT C 314, 9.12.2008, lk 3.

[31] Euroopa Ülemkogu 2009. aasta detsembris heaks kiidetud Stockholmi programm, ülemkogu dokument 17024/09, lk 24 .

[32] Aasta juhtimiskava igakuisel ajakohastamisel märgitakse ära teatud sektorites ja geograafilistes piirkondades avatud juhtumite protsent, edasised meetmed nende juhtumite osas, mille finantsmõju ületab teatud summa, nende juhtumite osakaal, mille lõpetamisele järgnesid edasised meetmed, juhtumite algatamise ja lõpetamise suhe, teatud aja jooksul lõpetatud juhtumite protsent ja juhtumite arv uurija kohta.

[33] Igakuistes tegevusaruannetes tuuakse ära jooksva aasta senised tulemused ja nelja eelneva aasta omad vanglakaristuste ja tagasisaadud summade osas ning esitatakse ka hindamiste, uurimiste ja edasiste meetmete kestus.

[34] OLAFi käsiraamatus on määratletud nelja liiki edasised meetmed: haldusalased, finantsalased, kohtulikud ja distsiplinaarsed.

[1001] 2007. aastal käivitas OLAF kasutajate rahulolu uuringu, mis ei osutunud edukaks, sest vastajaid oli liiga vähe (45 väljasaadetud küsitluse kohta tuli vaid kuus vastust). OLAF võttis kasutusele komisjoni peadirektoraatidega peetavad töökoosolekud.

[35] OLAFi järelevalvekomitee kodukord, 24. august 2006 (ELT L 33, 7.2.2007, lk 7).

[36] Juhtum T-48/05, 8. juuli 2008.

[37] Kohtuotsus sätestab ka, et "ei ole võimalik vaidlustada asjaolu, et selle komiteega enne siseriiklikele õigusasutustele informatsiooni edastamist konsulteerimise nõude eesmärk on anda asjaomastele isikutele õigusi" (p 168).

[38] OLAFi asjaajamiskorra käsiraamat, 1. detsember 2009, osad 3.3.6.1.1 ja 3.4.3.2.1.

[39] OLAF esitab ka komiteele kokkuvõtliku teatise, milles on märgitud, kas uurimisalust isikut on teavitatud ja kas talle on antud õigus vastata ning kas juhtum on riiklike ametiasutuste seatud ajalistes piirides.

[40] Otsuses sätestatakse: "OLAF peab teavitama [järelevalve]komiteed enne millegi edastamist õigusasutusele" (p 164) ja "järelvalvekomitee teavitamise kohustus on tingimusteta ning ei jäta mingisugust kaalutlusruumi" (p 170).

--------------------------------------------------

I LISA

SOOVITUSTE JÄRELAUDITI KOKKUVÕTE (ERIARUANNE NR 1/2005) [1]

Soovitus | Heaks kiidetud | Rakendatud [2] |

Soovitused suunata tegevused OLAFi uurimisfunktsioonile

Mitte-põhitegevustest loobumine või nende eraldamine muust tegevusest

7.Loobuda edasistest meetmetest (hõlmatus kohtumenetlustes ja vahendite tagasinõudmisel), mida võivad võtta eelarvevahendite käsutajad | Osaliselt | Osaliselt |

14.Pettustevastase strateegia eest peaksid vastutama komisjoni teised talitused | Tagasi lükatud | Ei |

15.Anda vastutus rahastamisprogrammide (näiteks Perikles ja Herakles) juhtimise eest üle teistele komisjoni talitustele | Tagasi lükatud | Ei |

2.Kaaluda eraldi üksuse loomist kooskõlastus- ja toetustegevuste jaoks, et parandada ressursside haldamist | Tagasi lükatud | Ei |

Suurendada strateegiliste talituste panust uurimisfunktsiooni

17.Tegevuste keskendamine uurimisfunktsioonile koos muudatustega ameti juhtimises ja määrustes | Osaliselt | Osaliselt |

13.Strateegilise analüüsi talitused peaksid parandama liikmesriikide edastatava teabe kvaliteeti ning looma andmebaasid, mille abil saaks otsida kõrvalekaldeid ning algatada uurimisi | Heaks kiidetud | Osaliselt |

Soovitused parandada uurimiste tõhusust

Õiguslik ja menetluslik raamistik

8.Kodifitseerida ja avaldada menetlused, et kaitsta uurimisaluse isiku õigusi kõikides uurimisetappides ning võimaldada käimasolevate uurimistoimingute seaduslikkuse kontrolli | Heaks kiidetud | Osaliselt |

Koostöö liikmesriikidega

9.Formaliseerida koostöölepingud OLAFi ja liikmesriikide vahel seadusandluse abil või kokkulepete sõlmimise kaudu riiklike uurimistalitustega | Heaks kiidetud | Osaliselt |

Kavandamine

3.Luua juhatuses väiksemad grupid, et koostada uurimistele selged kavad ja eesmärgid | Heaks kiidetud | Jah |

5.Võtta kasutusele uurimistele kulutatava aja kalkulatsioone sisaldav, tööplaanidega seotud ajakasutuse registreerimissüsteem, et töökoormust paremini ressurssidega vastavusse viia ning vältida viivitusi | Heaks kiidetud | Osaliselt |

Prioriteetidele keskendumine

4.Suunata uurimisprotsess prioriteetidest kinnipidamisele ja asitõendite otsimisele, kasutades paremini ära talle kättesaadavaid uurimisvahendeid | Heaks kiidetud | Osaliselt |

Õigeaegne lõpetamine

6.Panna paika uurimiste maksimaalne kestus | Osaliselt [3] | Osaliselt [4] |

IT-süsteemide ja personali toetus

10.Muuta juhtumite haldussüsteem uurimiste läbiviimise süsteemiks ning pöörata suuremat tähelepanu uurijate koolitamisele uurimistehnikate, õigusaktide ja aruannete kirjutamise alal | Heaks kiidetud | Osaliselt |

12.Personalijuhtimise struktuuriprobleemide lahendamiseks tuleks rakendada personalijuhtimise suuniseid | Heaks kiidetud | Jah |

Soovitused näidata uurimiste mõjusust

1.Täpsustada uurimiste saavutatavad tulemused ning võtta edusammude hindamiseks kasutusele tulemusnäitajad | Heaks kiidetud | Osaliselt |

11.Koostada usaldusväärseid ja asjakohaseid aruandeid, mis rajanevad pigem tegelikel kui võimalikel tulemustel | Heaks kiidetud | Osaliselt |

Soovitus järelevalvekomiteele OLAFi sõltumatuse tugevdamiseks

16.Järelevalvekomitee roll tuleks uuesti üle vaadata, vältimaks igasugust käimasolevatesse uurimistesse sekkumise riski | Heaks kiidetud | Osaliselt |

[1] Eriaruandes nr 1/2005 esitatud soovitused ei olnud nummerdatud. Siin on soovitused esitatud kokkuvõtlikul kujul selles järjekorras, nagu need esitati eriaruandes.

[2] Jah – soovitus on ellu viidud; ei – soovitus ei ole ellu viidud ja on endiselt kehtiv; osaliselt – elluviimise aste varieerub, soovitatav on võtta edasisi meetmeid.

[3] Komisjon vastas, et esitas ettepaneku muuta määrust (EL) nr 1073/1999 ja võtta kasutusele 12 kuud kestev uurimisaeg, mida on võimalik pikendada korraga kuni kuue kuu kaupa.

[4] Õigusraamistikku ei ole veel muudetud.

--------------------------------------------------

II LISA

OLAFi ORGANISATSIOONI SKEEM [1]

+++++ TIFF +++++

[1] Skeemil on näidatud töötajate arv 2010. aasta märtsi seisuga.

--------------------------------------------------

III LISA

VÕIMALIKUD NÄITAJAD

TABEL A. Tegevusnäitajad ning võimalikud ja tegelikud finantstulemused [1]

Allikas: OLAF seisuga aprill 2010.

| 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Kokku |

Välisuurimine | Tegevus |

Lõpetatud välisuurimised | 151 | 104 | 100 | 117 | 121 | 103 | 696 |

Võimalikud tulemused |

Finantsmeetmed | 59 | 52 | 60 | 66 | 67 | 52 | 356 |

Tagasinõutav summa (miljonit eurot) | 183,7 | 43,8 | 54,7 | 122,6 | 121,0 | 130,6 | 656,4 |

Tegelikud tulemused |

Tagasi saadud summa (miljonit eurot) | 73,0 | 8,8 | 9,2 | 43,8 | 28,3 | 16,6 | 179,7 |

Mahakantud summad (miljonit eurot) | 5,7 | 0,3 | 1,9 | 1,8 | 0,0 | 15,4 | 25,1 |

Jääk (miljonit eurot) | 105,0 | 34,7 | 43,6 | 77,0 | 92,7 | 98,6 | 451,6 |

Tabelis A on esitatud juhtumite haldussüsteemi andmed välisuurimiste kohta. Andmed hõlmavad tegevust (lõpetatud juhtumite arv), võimalikke tulemusi (lõpetatud edasiste meetmetega ja tagasinõudmiseks määratud summadega) ja tegelikke tulemusi (reaalselt tagasi saadud summad).

Kuue aasta jooksul (2004–2009) hõlmas 696 lõpetatud välisuurimisest 356 (51%) potentsiaalseid edasisi finantsmeetmeid.

Sama kuueaastase perioodi kestel määrati tagasinõutavaks summaks kokku 656,4 miljonit eurot. Kuni auditi alguseni 2010. aasta aprillis oli reaalselt saadud tagasi (samal kuueaastasel perioodil) 179,7 miljonit eurot (27%).

TABEL B. Tegevusnäitajad ning võimalikud ja tegelikud kohtuliku kontrolli tulemused

Allikas: OLAF seisuga aprill 2010 (üks juhtum võib viia mitme meetme ning nendele järgnevate karistuste ja kohtuotsusteni).

| Edasist meedet soovitati aastal: | Kokku |

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Välisuurimised | Tegevused |

Lõpetatud uurimised | 151 | 104 | 100 | 117 | 121 | 103 | 696 |

Võimalik tulemus |

Kohtulik kontroll | 33 | 46 | 32 | 42 | 55 | 32 | 240 |

Asjakohased meetmed | 112 | 91 | 48 | 67 | 66 | 22 | 406 |

Tegelik tulemus |

Tagasilükatud juhtumid | 63 | 24 | 17 | 11 | 9 | 0 | 124 |

Pooleliolevad juhtumid | 26 | 55 | 28 | 51 | 57 | 16 | 233 |

Karistus või kohtuotsus | 23 | 12 | 3 | 5 | 0 | 6 | 49 |

Siseuurimised | Lõpetatud uurimised | 39 | 30 | 31 | 34 | 25 | 37 | 196 |

Karistus või kohtuotsus | 1 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 5 |

Kooskõlastus ja toetus | Lõpetatud uurimised | 149 | 99 | 86 | 81 | 41 | 48 | 504 |

Karistus või kohtuotsus | 182 | 63 | 17 | 39 | 19 | 2 | 322 |

Kõik juhtumid kokku | Lõpetatud uurimised | 339 | 233 | 217 | 232 | 187 | 188 | 1396 |

Karistus või kohtuotsus | 206 | 77 | 22 | 44 | 19 | 8 | 376 |

Siseuurimised | Algatatud distsiplinaarmenetlused | 8 | 12 | 13 | 19 | 12 | 1 | 65 |

Tabelis B on esitatud juhtumite haldussüsteemi andmed tegevuste ning võimalike ja tegeliku kohtuliku kontrolli tulemuste kohta. Kuueaastase perioodi (2004–2009) kohta võib teha järgmised tähelepanekud:

Välisuurimised: lõpetatud 696 välisuurimisest oli 240 (34%) puhul vaja teha kohtulik kontroll, mille tulemusel viidi läbi 406 asjakohast menetlust. Nendest 49 (12%) tulemuseks on olnud kohtuotsus (sh neli õigeksmõistmist ja 11 edasikaevatud otsust), 124 menetlust (30%) on tagasi lükatud ja 233 menetluse tulemused on veel selgumata. 124 tagasilükatud menetlusest 76 (61%) puhul oli põhjuseks tõendite puudumine, üheksa juhtumit (7%) olid aga juba aegunud.

Siseuurimised: siseuurimiste osas on õiguasutuste lõplike otsuste arv väga väike: tehti vaid viis otsust 196 lõpetatud juhtumi kohta, millest 45 puhul soovitati kohtulikku kontrolli, mille tulemuseks oli 62 asjakohast menetlust, millest 16 jäeti menetlemata. Nimetatud ajavahemiku jooksul lõpetatud uurimiste tulemusena algatati ka distsiplinaarmenetlus 65 isiku vastu.

Kooskõlastus- ja toetustegevus: nende juhtumite puhul on õigusasutused teinud oluliselt rohkem lõplikke otsuseid ajavahemikus 2004–2009 edasiste meetmetega lõpetatud juhtumite osas kui sise- ja välisuurimiste puhul [2].

Tabelis on näidatud, kuidas kohtuliku kontrolli tulemused varieeruvad juhtumite kategooriate kaupa. Kohtulikuks kontrolliks kulub keskmiselt 3,5 aastat, mis osaliselt selgitab, miks karistuste ja kohtuotsuste arv on viimastel aastatel väiksem.

TABEL C. Eri valdkondade finantstulemused

Allikas: OLAF seisuga aprill 2010.

| Lõpetatud juhtumid 2004–2009 | Lõpetatud edasiste finants-meetmetega | Tagasinõutav (miljonit eurot) | Siiani tagasi saadud | Tagasi saadud summa iga edasiste finantsmeetmega lõpetatud juhtumi kohta (miljonit eurot) |

(miljonit eurot) | % |

Välisuurimised | Põllumajandus | 92 | 49 | 136,8 | 5,5 | 1,7% | 0,11 |

Toll | 102 | 69 | 306,6 | 112,9 | 35,4% | 1,64 |

Välisabi | 225 | 101 | 74,9 | 10,9 | 3,4% | 0,11 |

Struktuurifondid | 124 | 76 | 124,2 | 46,6 | 14,6% | 0,61 |

Muu [3] | 153 | 61 | 13,9 | 3,8 | 1,2% | 0,06 |

Vahesumma | 696 | 356 | 656,4 | 179,7 | 56,4% | 0,50 |

Siseuurimised | 196 | 33 | 3,0 | 0,5 | 0,2% | 0,02 |

Kooskõlastus- ja toetustegevus | 504 | 201 | 877,0 | 138,3 | 43,4% | 0,69 |

Kokku | 1396 | 590 | 1536,4 | 318,5 | 100,0% | 0,54 |

Tabelis C võrreldakse eri sektorite finantstulemusi. Välisuurimiste osas on tollil kõige kõrgem tagasinõutavate summade (20%) ja tegelikult tagasi saadud summade (35%) osakaal. Teiste valdkondade finantstulemused olid nõrgemad.

Kuueaastase perioodi (2004–2009) kogu ameti võimalikest tagasinõutavatest summadest 57% (877 miljonit eurot 1536 miljonist) ja tegelikult tagasisaadud summadest 43% (138 miljonit eurot 319 miljonist) on seotud kooskõlastus- ja toetustegevuse juhtumitega.

Uurimise kohta tagasi saadud summa näitab edasiste finantsmeetmetega lõpetatud juhtumi kohta tagasi saadud keskmist summat igas valdkonnas (näiteks põllumajanduse puhul saadi tagasi 5,5 miljonit eurot ja juhtumeid oli 49. Seega saadi keskmiselt juhtumi kohta tagasi 0,11 miljonit eurot).

Eri valdkondi ei saa küll omavahel otseselt võrrelda, sest nende juhtumid on erinevad, kuid tabelist on näha, kuidas juhtumi kohta tagasi saadud summa valdkonniti varieerub.

[1] Tabelis toodud summad on seotud aastaga, mil edasisi meetmeid alustati, sõltumata sellest, mis aastal raha tegelikult kätte saadi. Tabel ei sisalda seega summasid, mis saadi tagasi seoses 2003. aastal lõpetatud juhtumitega.

[2] Kooskõlastus- ja toetustegevuse puhul on riiklikud õigusasutused juba langetanud otsuse juhtumiga tegelemiseks, mis selgitab nende juhtumite suuremat edumäära.

[3] Muu hõlmab otsekulutusi, ELi asutusi ja organeid ning kaubandust.

--------------------------------------------------