ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 14.7.2004 
KOM(2004) 486 lõplik 
2004/0155 (COD) 
2004/0159 (COD)  Tehnilised lisad 
  
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV, 
millega koostatakse uuesti Euroopa Parl amendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta 
direktiiv 2000/12/EÜ krediidiasu tuste asutamise ja tegevuse kohta ja nõukogu 15. märtsi 
1993. aasta direktiiv 93/6/EMÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali 
adekvaatsuse kohta 
(esitanud komisjon) 
 
{SEC(2004)921} 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
- 
 
ET 3   ET Ettepanek: 
NÕUKOGU DIREKTIIV, 
[kuupäev], 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutam islepingut, eriti selle artiklit […], 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut1, 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust2 
võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust3 
võttes arvesse regioonide komitee arvamust,4 
ning arvestades järgmist: (1) [suur algustäht] 
(2) [suur algustäht] 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: 
Artikkel 1 
[…] 
Artikkel […] 
Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt […] . 
Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile. 
Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide 
ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi 
näevad ette liikmesriigid. 
                                                
 
1 ELT C […], […], lk […]. 
2 ELT C […], […], lk […]. 
3 ELT C […], […], lk […]. 
4 ELT C […], […], lk […]. 
 
ET 4   ET Artikkel […] 
Käesolev direktiiv jõustub […] päeval pärast  selle avaldamist Eu roopa Liidu Teatajas. 
Artikkel […] 
Käesolev direktiiv on adre sseeritud liikmesriikidele. 
Brüssel, […] 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja  […] 
 
ET 5   ET LISA  
 
Ø new 
V lisa – Riskide liigitamise ja kä sitlemise tehnilised kriteeriumid  
1. JUHTIMISPÕHIMÕTE  
1. Artiklis 11 osutatud juhtorgan määratleb organisatsioonisises te ülesannete lahusust ja 
huvide konflikti ärahoidmist käsitleva korra. 
2. RISKIDE KÄSITLEMINE  
2. Artiklis 11 osutatud juhtorgan ki nnitab ja vaatab korrapäraselt läbi krediidiasutusele 
avanevate või avaneda võivate riskide, sealhulgas asutuse makromajanduslikust 
tegevuskeskkonnast tulenevate konjunktuur itsükli faasiga seotud riskide võtmise, 
juhtimise, järelevalve ja maa ndamise strateegiad ja põhimõtted. 
3. KREDIIDIRISK JA VASTASPOOLE RISK  
3. Laenu antakse kindlate ja täpselt m ääratletud kriteeriumide alusel. Laenu 
kinnitamise, laenutingimuste muutmise, uuendamise ja refinantseerimise kord 
määratakse selgelt kindlaks. 
4. Krediidiasutuse erinevate kred iidiriskidega portfellide ja riskile avatud positsioonide 
pidev haldamine ja järelevalve muu hulgas probleemsete laenude välja selgitamiseks 
ja juhtimiseks ning väärtuste asjakohase ks korrigeerimiseks ja provisjonide 
tegemiseks toimub tõhusate süsteemide kaudu. 
5. Laenuportfellid peavad olema piisavalt diversifitseeritud, arvestades krediidiasutuse 
sihtturge ja üldist laenustrateegiat. 
4. JÄÄKRISK  
6. Riski, et krediidiasutuse kasutatavad tunnus tatud krediidiriski maandamise tehnikad 
osutuvad oodatust vähem tõhusaks, käsitletaks e ja ohjatakse kirjalike eeskirjade ja 
menetlustega. 
5. KONTSENTRATSIOONIRISK  
7. Kontsentratsiooniriski, mis tekib riskipos itsioonidest, mis on seotud vastaspooltega, 
omavahel seotud vastaspoolte gruppi dega ning samas majandusharus või 
geograafilises piirkonnas tegutsevate vast aspooltega või samast tegevusest või 
kaubast, sealhulgas suurtest  kaudsetest krediidiriskile avatud positsioonidest 
 
ET 6   ET tulenevaid riske (näiteks seoses ühe tagati se andjaga), käsitletak se ja kontrollitakse 
lähtudes kirjalikest eeskirjadest ja menetlustest. 
6. VÄÄRTPABERISTAMISE RISKID  
8. Riske, mis tulenevad väärtpaberistamise tehingutest, mille puhul krediidiasutus on 
laenude algne väljastaja või tehingu korraldaj a, hinnatakse ja käsitletakse asjakohaste 
eeskirjade ja menetlustega eelkõige sell e tagamiseks, et tehingu majanduslik sisu 
oleks täielikult kajastatud riski hi ndamise ja juhtimise otsustes.  
9. Krediidiasutustes, kes on uuenevate ja varajase amortiseerimise tingimustega 
väärtpaberistamise tehingute aluseks olevate varade algsed väljastajad, peavad olema 
koostatud likviidsusplaanid kavandatud ja varajase amortiseerimise tagajärgede 
käsitlemiseks. 
7. KAUPLEMISEGA MITTESEOTUD TEGEVUSEST TULENEV INTRESSIRISK  
10. Krediidiasutus peab rakendama süsteeme selliste riskide hindamiseks ja juhtimiseks, 
mis tulenevad intressimäärade võimalik est muutustest, mis võivad mõjutada 
krediidiasutuse kauplemisega mitteseotud tegevust. 
8. OPERATSIOONIRISK  
11. Operatsiooniriskile avatuse, sealhulgas harvaesinevate väga tõsiste juhtumite 
hindamiseks ja juhtimiseks rakendatakse eeski rju ja menetlusi. Ilma et see piiraks 
artikli 4 lõikes 22 sätestatud definitsioonide kasutamist, ki rjeldavad krediidiasutused 
operatsiooniriski asjaomaste eeskir jade ja menetluste tähenduses. 
12. Selleks et tagada krediidias utuste võime tegutseda järj epidevalt ja piirata kahju 
majandustegevuse tõsiste häirete korral, peavad olemas olema situatsioon- ja 
talitluspidevuse plaanid. 
9. LIKVIIDSUSRISK  
13. Krediidiasutuses peavad olema netofinant seerimise positsiooni ja netotingimuste 
mõõtmise ja juhtimise eeskirjad ja mene tlused, mis on järjepid evad ja tulevikku 
suunatud. Krediidiasutus kaalub altern atiivseid stsenaariume ja vaatab 
netofinantseerimise positsiooni käsitlev ate otsuste aluseks olevad eeldused 
korrapäraselt läbi. 
14. Likviidsuskriiside lahend amiseks peavad olema koos tatud situatsioonplaanid. 
 
ET 7   ET VI lisa  
Standardmeetod  
1. osa – Riskikaalud  
1. NÕUDED KESKVALITSUSTELE VÕI KESKPANKADELE  
1.1. Käsitlemine 
1. Ilma et see piiraks lõigete 2–8 kohaldamist, määratakse keskvalitsustele ja 
keskpankadele esitatavatele  nõuetele 100% riskikaal. 
2. Keskvalitsustele ja keskpankadele esita tavatele nõuetele, mille kohta on olemas 
määratud reitinguagentuuri ( External Credit Assessment Institution ) antud hinnang, 
määratakse riskikaal kooskõlas tabeliga 1 vastavalt krediidikvaliteedi hindamisskaala 
kuuele astmele, mille pädevad asutused on aktsepteeritud reitinguagentuuride antud 
krediidihinnangutele määranud. 
Tabel 1 
Krediidikva
liteedi aste 1 2 3 4 5 6
Riskikaal 0
%2
0
%5
0
%1
0
0
%1
0
0
%1
5
0
%
3. Euroopa Keskpangale esitatavatele n õuetele määratakse 0% riskikaal. 
1.2. Nõuded laenuvõtja omavääringus 
4. Vastavalt pädevate asutuste kaalutlusõigusele võib keskvalitsusele ja keskpangale 
esitatavatele omavääringus nomineeritud ja väljastatud nõuetele määrata riskikaalu, 
mis on madalam lõikes 2 osutatust. 
5. Kui ühe liikmesriigi pädevad asutused kasutavad lõikele 4 vastavat kaalutlusõigust, 
võivad teise liikmesriigi pädevad asutused samuti lubada oma krediidiasutustel 
kohaldada sama riskikaalu asjaomasele kes kvalitsusele või kes kpangale esitatavate 
nõuete suhtes, mis on nomineeritud ja  väljastatud kõnealuses vääringus. 
6. Kui kolmanda riigi pädevad asutuse d, kes kohaldavad ühenduses kohaldatava 
korraga vähemalt samaväärset järelevalve- ja regulatiivset korda, määravad lõigetes 
1–2 osutatust madalama riskikaalu oma keskva litsusele või keskpangale esitatavatele 
nõuetele, mis on nomineeritud ja väljastat ud omavääringus, võivad liikmesriigid 
lubada oma krediidiasutustel kaaluda sellised nõuded riskiga samal viisil. 
1.3. Ekspordikrediidi agentuuride antud krediidihinnangute kasutamine 
7. Ekspordikrediidi agentuuri an tud krediidihinnangut võib tunnustada ainult siis, kui 
on täidetud üks järgmistest tingimustest: 
 
ET 8   ET a) krediidihinnang on konsensusel põhi nev riskihinnang, mille on andnud OECD 
riiklikult toetatava ekspordikrediidi suuniste kokkuleppes osalev 
ekspordikrediidi agentuur; 
b) ekspordikrediidi agentuur avalda b krediidihinnangu ja järgib OECD 
kokkulepitud metoodikat ning krediidihinna ng on seotud ühega minimaalsetest 
ekspordikindlustuse preemiatest vastavalt OECD metoodikale (minimum 
export insurance premium – MEIP). 
8. Riskipositsioonidele, mille puhul tunnustataks e riskiga kaalumisel ekspordikrediidi 
agentuuri krediidihinnangut, määratak se riskikaal vastavalt tabelile 2. 
Tabel 2 
Ekspordi
kindlustu
se 
miinimu
mpreemi
a 1 2 3 4 5 6 7 
Riskikaa
l 0% 20% 50% 100% 100% 100% 150% 
 
2. NÕUDED PIIRKONDLIKELE OMAVAL ITSUSTELE VÕI KOHALIKELE 
AMETIASUTUSTELE  
9. Ilma et see piiraks lõigete 10–12 koha ldamist, kaalutakse piirkondlikele 
omavalitsustele ja kohalikele ametiasutustele esitatavaid nõudeid riskiga nagu 
nõudeid asutustele. Kõnealuse kaalutlusõiguse kasutamine pädevate asutuste poolt on 
sõltumatu artiklis 80 sätestatud pädevate asutuste kaalutlusõiguse kasutamisest. 
Lõigetes 30, 31 ja 36 sätestatud lühiajalis te nõuete eeliskäsitl emist ei kohaldata. 
10. Vastavalt pädevate asutuste  kaalutlusõigusele võib piir kondlikele omavalitsustele ja 
kohalikele ametiasutustele esitatavaid nõudeid  käsitleda nõuetena selle keskvalitsuse 
vastu, kelle jurisdiktsioonis nad asuva d, kui kõnealuste nõuete riskide vahel puudub 
erinevus tulenevalt piirkondlike omavalitsus te ja kohalike ametiasutuste iseseisvast 
maksukogumisõigusest ja konkreetsetest institutsioonilisest korraldusest, millega 
vähendatakse maksejõuetuse riski.  
11. Kui ühe liikmesriigi pädevad asutused kasutavad lõikele 10 vastavat kaalutlusõigust, 
võivad teise liikmesriigi pädevad asutused lubada oma krediidiasutustel samuti 
kohaldada sama riskikaalu piirkondlikele omavalitsustele või kohalikele 
ametiasutustele esitata vate nõuete suhtes. 
12. Kui kolmanda riigi pädevad asutuse d, kes kohaldavad ühenduses kohaldatava 
korraga vähemalt samaväärset järelevalv e- ja regulatiivset korda, käsitlevad 
piirkondlikele omavalitsustele või kohalikel e ametiasutustele esitatavaid nõudeid 
keskvalitsusele esitatavate nõuetena,  võivad liikmesriigid lubada oma 
 
ET 9   ET krediidiasutustel kaaluda sellised piirkondlikele omavalitsustele või kohalikele 
ametiasutustele esitatavad nõuded riskiga samal viisil. 
3. NÕUDED HALDUSASUTUSTELE JA MITTETULUNDUSÜHINGUTELE  
3.1. Käsitlemine 
13. Ilma et see piiraks lõigete 14–18 kohaldam ist, määratakse haldusasutustele ja 
mittetulundusühingutele esitatavat ele nõuetele 100% riskikaal. 
3.2. Avaliku sektori asutused 
14. Ilma et see piiraks lõigete 15–17 kohaldamist, määratakse avaliku sektori asutustele 
esitatavatele nõuetele 100% riskikaal. 
15. Vastavalt pädevate asutuste kaalutlusõigus ele võib nõudeid avaliku sektori asutustele 
käsitleda nõuetena asutustele. Kõnealus e kaalutlusõiguse kasutamine pädevate 
asutuste poolt on sõltumatu artiklis 80 sätest atud pädevate asutuste kaalutlusõiguse 
kasutamisest. Lõigetes 30, 31 ja 36 sätestatud lühiajaliste nõuete eeliskäsitlemist ei 
kohaldata. 
16. Kui ühe liikmesriigi pädevad asutused kasu tavad kaalutlusõigust käsitleda nõudeid 
avaliku sektori asutustele nõuetena asutus tele, võivad teise liikmesriigi pädevad 
asutused lubada oma krediidiasutustel kaal uda sellistele avaliku sektori asutustele 
esitatavad nõuded ri skiga samal viisil. 
17. Kui kolmanda riigi pädevad asutuse d, kes kohaldavad ühenduses kohaldatava 
korraga samaväärset järelevalve- ja regulat iivset korda, käsitlevad nõudeid avaliku 
sektori asutustele nõuete na asutustele, võivad liikmesriigid lubada oma 
krediidiasutustel kaaluda sellistele av aliku sektori asutus tele esitatavad nõuded 
riskiga samal viisil. 
3.3. Kirikud ja usukogukonnad 
18. Nõudeid kirikutele ja usukogukondadele, kes on  avalik-õiguslikud juriidilised isikud, 
käsitletakse nõuetena avali ku sektori asutustele, kui na d koguvad õigusaktidega neile 
antud volituste kohaselt makse. 
4. NÕUDED MITMEPOOLSETELE ARENGUPANKADELE  
4.1. Reguleerimisala 
19. Artiklites 78–83 käsitatakse Üleameerik alist Investeerimiskorporatsiooni 
mitmepoolse arengupangana. 
4.2. Käsitlemine 
20. Ilma et see piiraks artiklite  21–22 kohaldamist, käsitletak se nõudeid mitmepoolsetele 
arengupankadele samal viisil kui nõudeid krediidiasutustele kooskõlas lõigetega 28–
31. Lõigetes 30, 31 ja 36 sätest atud lühiajaliste n õuete eeliskäsitlemist ei kohaldata. 
 
ET 10   ET 21. Järgmistele mitmepoolsetele arengupankadele  esitatavatele nõuetele määratakse 0% 
riskikaal: 
a) Rahvusvaheline Rekonstrukt siooni- ja Arengupank; 
b) Rahvusvaheline Finantskorporatsioon; 
c) Ameerika Arengupank; 
d) Aasia Arengupank; 
e) Aafrika Arengupank; 
f) Euroopa Nõukogu Arengupank; 
g) Põhjamaade Investeerimispank; 
h) Kariibi Arengupank; 
i) Euroopa Rekonstrukt siooni- ja Arengupank; 
j) Euroopa Investeerimispank; 
k) Euroopa Investeerimisfond; 
l) Mitmepoolne Investeeringute Tagamise Agentuur. 
22. Euroopa Investeerimisfondi märgitud maksma ta kapitali osa s uhtes kohaldatakse 
20% riskikaalu. 
5. NÕUDED RAHVUSVAHELISTELE ORGANISATSIOONIDELE  
23. Järgmistele rahvusvahelistele organisatsioon idele esitatavatele nõuetele määratakse 
0% riskikaal. 
a) Euroopa Ühendus; 
b) Rahvusvaheline Valuutafond; 
c) Rahvusvaheliste Arvelduste Pank. 
6. NÕUDED ASUTUSTELE  
6.1. Käsitlemine 
24. Riskikaalude määramisel asutustele esitatav atele nõuetele kohaldatakse ühte lõigetes 
26–27 ja 28–31 kirjeldatud kahest meetodist. 
 
ET 11   ET 6.2. Riskikaalu alammäär reitinguta asutustele esitatavatele nõuetele 
25. Reitinguta asutustele esitatavatele nõuete le ei anta riskikaalu, mis on madalam 
keskvalitsusele esitatavate nõuete suhtes kohaldatavas t riskikaalust. 
6.3. Keskvalitsuse riskikaa lul põhinev meetod 
26. Asutustele esitatavatele nõuetele määratak se tabeli 3 alusel riskikaal vastavalt 
krediidikvaliteedi astmele, mis on määrat ud sellele keskvalitsusele esitatavatele 
nõuetele, kelle jurisd iktsioonis nad asuvad. 
Tabel 3 
Keskvalitsuse 
krediidikvaliteedi 
aste 1 2 3 4 5 6 
Nõude riskikaal 20% 50% 100% 100% 100% 150% 
 
27. Reitinguta keskvalitsusega riig is asuvatele asutustele esit atavate nõuete riskikaal ei 
ole suurem kui 100%. 
6.4. Krediidihinnangul põhinev meetod 
28. Krediidiasutustele esitatavatele nõuetele, mille esialgne kehtiv lõpptähtaeg on üle 
kolme kuu ja mille kohta on olemas m ääratud reitinguagentuuri antud hinnang, 
määratakse riskikaal kooskõlas tabeliga 4 vastavalt krediidikvaliteedi hindamisskaala 
kuuele astmele, mille pädevad asutused on aktsepteeritud reitinguagentuuri antud 
krediidihinnangutele määranud. 
Tabel 4 
Krediidikvaliteedi 
aste 1 2 3 4 5 6 
Riskikaal 20% 50% 50% 100% 100% 150% 
 
29. Reitinguta asutustele esitatavatele nõ uetele määratakse 50% riskikaal. 
30. Asutustele esitatavatele nõuetele, mille esialgne kehtiv l õpptähtaeg on kuni kolm 
kuud ja mille kohta on olemas määratud reit inguagentuuri antud hinnang, määratakse 
riskikaal kooskõlas tabeliga 4 vastava lt krediidikvaliteedi hindamisskaala kuuele 
astmele, mille pädevad asutused on aktsepteeritud reitinguagentuuri antud 
krediidihinnangutele määranud. 
Tabel 5 
Krediidikvaliteedi 1 2 3 4 5 6 
 
ET 12   ET aste 
Riskikaal 20% 20% 20% 50% 50% 150% 
 
31. Reitinguta asutustele esitatavatele nõuetele, mille esialgne kehtiv lõpptähtaeg on kuni 
kolm kuud, määratakse 20% riskikaal. 
6.5. Koostoime lühiajaliste krediidihinnangutega 
32. Kui lõigetes 28–31 osutatud meetodit kohaldatakse asutustele esitatavate nõuete 
suhtes, on koostoime lühiaja liste hinnangutega järgmine. 
33. Kui puudub lühiajaline hinnang nõude kohta, kohaldatakse lõikes 30 määratletud 
lühiajaliste nõuete üldist eeliskäsitlemis t kõikidele asutustele esitatavate nõuete 
suhtes, mille esialgne lõ pptähtaeg on kuni kolm kuud. 
34. Kui lühiajaline hinnang on olemas ja selle ga nähakse ette lõikes 30 määratletud 
lühiajaliste nõuete üldisest eeliskäsitlemisest soodsama või samaväärse riskikaalu 
kohaldamine, kasutatakse lühiajalist hi nnangut vaid konkreetse nõude suhtes. Muude 
lühiajaliste nõuete puhul järgita kse lõikes 30 määratletud l ühiajaliste nõuete üldist 
eeliskäsitlust. 
35. Kui lühiajaline hinnang on olemas ja selle ga nähakse ette lõikes 30 määratletud 
lühiajaliste nõuete üldisest eeliskäsitlemisest vähem s oodsa riskikaalu kohaldamine, 
lühiajaliste nõuete üldist eeliskäsitlem ist ei kohaldata ja kõikidele reitinguta 
lühiajalistele nõuetele anta kse sama riskikaal, mida kohaldatakse lühiajalise 
hinnangu puhul. 
6.6. Lühiajalised nõuded laenuvõtja omavääringus 
36. Kui pädevad asutused on vastavalt kaalutlusõigusele otsustanud kohaldada 
keskvalitsustele ja keskpankadele esitatavate  nõuete suhtes lõig etes 4–6 kirjeldatud 
meetodit, võib asutustele esitatavatele nõuete le, mille esialgne kehtiv lõpptähtaeg on 
kuni kolm kuud ja mis on nomineeritud ja vä ljastatud omavääringus mõlema lõigetes 
26–27 ja 28–31 kirjeldatud meetodi alusel, määrata riskikaalu, mis on lõigetes 4–6 
kirjeldatud keskvalitsusele es itatavate nõuete soodusriskikaa lust ühe kategooria võrra 
vähem soodne. 
37. Nõuetele, mille esialgne kehtiv l õpptähtaeg on kuni kolm kuud ja mis on 
nomineeritud ja väljastatud laenuvõtja  omavääringus, määratakse vähemalt 20% 
riskikaal. 
6.7 Investeeringud regulatiivse kapitali instrumentidesse 
38. Investeeringud omakapitali või asutus te emiteeritud regulatiivse kapitali 
instrumentidesse kaalutakse 100% riskiga,  kui need ei ole omavahenditest maha 
arvatud. 
 
ET 13   ET 7. NÕUDED ÄRIÜHINGUTELE  
7.1. Käsitlemine 
39. Nõuetele, mille kohta on olemas määr atud reitinguagentuuri antud hinnang, 
määratakse riskikaal kooskõlas tabeliga 5 vastavalt krediidikvaliteedi hindamisskaala 
kuuele astmele, mille pädevad asutused on aktsepteeritud reitinguagentuuride antud 
krediidihinnangutele määranud. 
Tabel 5 
Krediidikvaliteedi 
aste 1 2 3 4 5 6 
Riskikaal 20% 50% 100% 100% 150% 150% 
 
40. Nõuded, mille kohta ei ole kõnealust krediid ihinnangut, saavad 100% riskikaalu või 
keskvalitsuse riskikaalu olen evalt sellest, kumb on kõrgem. 
8. JAENÕUDED  
41. Artikli 79 lõikes 2 loetletud kriteeriumide le vastavatele nõuetele võib pädevate 
asutuste äranägemisel määrata 75% riskikaalu. 
9. KINNISVARAGA TAGATUD RISKIPOSITSIOONID  
42. Ilma et see piiraks lõigete 43–57 kohaldamist, määratakse täies ulatuses kinnisvaraga 
tagatud riskipositsiooni dele 100% riskikaal. 
9.1. Elamukinnisvarale seatud hüpoteeg iga tagatud riskipositsioonid 
43. Riskipositsioonidele, mis on pädevaid asut usi rahuldaval viisil täielikult tagatud 
eluruumile, milles laenuvõtja elab või kavatseb elama asuda või mille ta on üürile 
andnud, seatud hüpoteegiga, määratakse 35% riskikaal. 
44. Riskipositsioonidele, mis on pädevaid asut usi rahuldaval viisil täielikult tagatud 
Soome 1991. aasta elamuühinguseaduse või hilisemate vastavate õigusaktide 
kohaselt tegutsevate Soome elamuühingute osadega sellise elamukinnisvara puhul, 
milles laenusaaja elab või kavatseb el ama asuda või mille ta on üürile andnud, 
määratakse 35% riskikaal. 
45. Otsuse tegemisel annavad pädevad asutused  nõusoleku vaid si is, kui on täidetud 
järgmised tingimused: 
a) vara väärtus ei või sõltuda olulisel t võlgniku krediidikvalite edist. See tingimus 
ei välista olukordi, kus puhtalt makromaj anduslikud tegurid mõjutavad nii vara 
väärtust kui ka l aenuvõtja suutlikkust; 
 
ET 14   ET b) laenuvõtja risk ei või sõ ltuda oluliselt alusvara või projekti väärtuse arengust, 
vaid pigem laenuvõtja võimest maksta võlg tagasi teistest allikatest. Sellisel 
juhul ei või laenu tagasimaksmine sõltuda  oluliselt mis tahes rahakäibest, mis 
on saadud seoses tagatiseks antud alusvaraga; 
c) VIII lisa 2. osa lõikes 8 sätestatud  miinimumtingimused ja VIII lisa 3. osa 
lõigetes 63–66 sätestatud hindamiseeskirjad peavad olema täidetud; 
d) vara väärtus peab ületama olul iselt riskipositsioonide väärtust. 
46. Pädevad asutused võivad loobuda lõik e 45 punktis b esitatud tingimusest 
riskipositsioonide puhul, mis on täielikul t tagatud nende territooriumil asuvale 
elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga, kui  nad suudavad tõendada, et nende 
territooriumil on hästiarenenud ja pi kaajaline elamukinnisvaraturg, mille 
kahjumimäär on piisavalt madal sellise käsitlemise õigustamiseks.  
47. Kui ühe liikmesriigi pädevad asutused kasutavad lõikele 46 vastavat kaalutlusõigust, 
võivad teise liikmesriigi pädevad asutused lubada oma krediidiasutustel kohaldada 
35% riskikaalu riskipositsioonide suhtes, mis on täielikult tagatud elamukinnisvarale 
seatud hüpoteegiga. 
9.2. Kommertskinnisvarale seatud hüpoteeg iga tagatud riskipositsioonid 
48. Vastavalt pädevate asutuste kaalutlusõ igusele võib riskipositsioonidele, mis on 
pädevaid asutusi rahuldaval viisil täielikult tagatud nende territooriumil asuvatele 
kontoritele või muudele äripindadele seat ud hüpoteekidega, määrata 50% riskikaalu. 
49. Vastavalt pädevate asutuste kaalutlusõ igusele võib riskipositsioonidele, mis on 
pädevaid asutusi rahuldaval viisil  täielikult tagatud Soome 1991. aasta 
elamuühinguseaduse või hilisemate vast avate õigusaktide kohaselt tegutsevate 
Soome elamuühingute osadega, kontorite või muude äripindadega seoses määrata 
50% riskikaalu.  
50. Vastavalt pädevate asutuste kaalutlusõi gusele võib vara liisingtehingutele, mille 
objektiks on nende territooriumil asuvad kontorid või muud äripinnad ja mille suhtes 
kohaldatakse õigusakte, mille puhul liis inguandjale jääb täielik omandiõigus 
liisitavate varade üle kuni rentnik kasu tab oma ostueesõigust, määrata 50% 
riskikaalu.  
51. Lõikeid 48–50 kohaldatakse järgmistel tingimustel: 
a) vara väärtus ei või sõltuda olulisel t võlgniku krediidikvalite edist. See tingimus 
ei välista olukordi, kus puhtalt makromaj anduslikud tegurid mõjutavad nii vara 
väärtust kui ka laenuvõtj a tagasimakse suutlikkust; 
b) laenuvõtja risk ei või sõ ltuda oluliselt alusvara või projekti väärtuse arengust, 
vaid pigem laenuvõtja võimest maksta võlg tagasi teistest allikatest. Sellisel 
juhul ei või laenu tagasimaksmine sõltuda  oluliselt mis tahes rahakäibest, mis 
on saadud seoses tagatiseks antud alusvaraga; 
c) VIII lisa 2. osa lõikes 8 sätestatud  miinimumtingimused ja VIII lisa 3. osa 
lõigetes 63–66 sätestatud hindamiseeskirjad on täidetud. 
 
ET 15   ET 52. 50% riskikaalu kohaldatakse se lle laenu osa suhtes, mis ei ületa järgmiste tingimuste 
alusel arvutatud piirmäära: 
a) 50% kõnealuse vara turuväärtusest. 
b) 50% vara turuväärtusest või 60% hüpoteekimisväärtusest, olenevalt sellest, 
kumb on madalam, neis liikmesriikides, kus seaduste või rakendusaktidega on 
hüpoteekimisväärtuse hindamiseks sätestatud ranged kriteeriumid. 
53. 100% riskikaalu kohaldatakse se lle laenu osa suhtes, mis ül etab lõikes 52 sätestatud 
piirmäärad. 
54. Kui ühe liikmesriigi pädevad asutused  kasutavad lõigetele 48–50 vastavat 
kaalutlusõigust, võivad teise liikme sriigi pädevad asutused lubada oma 
krediidiasutustel kohaldada 50% riskikaalu riskipositsiooni suht es, mis on täielikult 
tagatud kommertskinnisvarale seatud hüpoteegiga. 
55. Pädevad asutused võivad loobuda lõike 51 punktis b esitatud tingimusest nõuete 
puhul, mis on täielikult tagatud nende terr itooriumil asuvale kommertskinnisvarale 
seatud hüpoteegiga, kui nad suudavad tõ endada, et nende territooriumil on 
hästiarenenud ja pikaajaline kommertski nnisvaraturg, mille kahjumimäär ei ületa 
järgmisi piirmäärasid: 
a) kuni 50% turuväärtusest (või  vajaduse korral vähem kui 60% 
hüpoteekimisväärtusest) ei või mis tahe s aastal ületada 0,3% tagasimaksmata 
laenust; 
b) kommertslaenust tulenev kogukahjum ei  või ületada mis tahes aastal 0,5% 
tagasimaksmata laenust. 
56. Kui kumbagi lõikes 55 osutatud piirmäära ei ole konkreetsel aastal järgitud, siis 
kõnealuse käsitluse kohaldamise õigus l õpeb ja lõike 51 punktis b esitatud teine 
tingimus tuleb uuesti täita, enne kui  käsitlust saab jälle kohaldada.  
57. Kui ühe liikmesriigi pädevad asutused kasutavad lõikele 55 vastavat kaalutlusõigust, 
võivad teise liikmesriigi pädevad asutused lubada oma krediidiasutustel kohaldada 
50% riskikaalu riskipositsiooni s uhtes, mis on täielikult tagatud 
kommertskinnisvarale seatud hüpoteegiga. 
10. TÄHTAJAKS  TASUMATA  NÕUDED 
58. Ilma et see piiraks lõigetes 59–62 sisal duvaid sätteid, määratakse mis tahes nõude 
tagamata osale, mis on üle 90 päeva tasumata, järgmine riskikaal: 
a) 150%, kui väärtuse korrigeerimised on vähemalt 20% nõude tagamata osast 
enne väärtuse korrigeerimist; 
b) 100%, kui väärtuse korrigeerimised on vähemalt 20% nõude tagamata osast 
enne väärtuse korrigeerimist; 
 
ET 16   ET c) 50% vastavalt pädevate asutuste  kaalutlusõigusele, kui väärtuse 
korrigeerimised on vähemalt 50% nõude tagamata osast enne väärtuse 
korrigeerimist. 
59. Tähtajaks tasumata nõude tagatud osa m ääratlemisel loetakse aktsepteeritud 
tagatisteks ja garantiideks neid, mis on aktsepteeritavad krediidiriski maandamisel. 
60. Kui tähtajaks tasumata nõue on siiski täielikult tagatud selliste tagatistega, mis ei ole 
krediidiriski maandamisel aktsepteeritav ad, võib vastavalt pädevate asutuste 
kaalutlusõigusele määrata rangete tegevuskr iteeriumide alusel 100% riskikaalu, et 
tagada tagatise hea kvaliteet, kui väärtu se korrigeerimised ulatuvad 15%ni nõudest 
enne väärtuse korrigeerimist. 
61. Lõigetes 43–47 osutatud nõuetele määratak se 100% riskikaal pärast väärtuse 
korrigeerimist, kui need on tasumata üle 90 päeva. Kui väärtuse korrigeerimised on 
vähemalt 20% nõudest enne väärtuse korri geerimist, võib ülejäänud nõude suhtes 
kohaldatavat riskikaalu vähendada vastavalt pädevate asutuste kaalutlusõigusele 50% 
tasemeni. 
62. Lõigetes 48–57 osutatud nõuetele määratak se 100% riskikaal, kui need on tasumata 
üle 90 päeva. 
11. REGULATIIVSELT  SUURE  RISKIGA  KATEGOORIATESSE  KUULUVAD  
VARAD 
63. Vastavalt pädevate asutuste kaalutlusõigusele võib sellistele eriti suurte riskidega 
seotud riskipositsioonidele nagu invest eeringud riskikapitalie ttevõtetesse ja 
mittebörsiettevõtete omakapitali määrata 150% riskikaalu. 
64. Pädevad asutused võivad lubada , et eelnevate lõigete säte te alusel 150% riskikaalu 
saanud varad, mis ei ole tähtajaks tasumata ja mille suhtes on kehtestatud väärtuse 
korrigeerimised, määratakse riskikaal: 
a) 100%, kui väärtuse korrigeerimis ed on vähemalt 20% riskipositsiooni 
väärtusest enne väär tuse korrigeerimist; 
b) 50%, kui väärtuse korrigeerimised on vähemalt 50% riskipositsiooni väärtusest 
enne väärtuse korrigeerimist. 
12. TAGATUD VÕLAKIRJAD 
65. Tagatud võlakirjad on direktiivi 85/611/EMÜ artikli  22 lõikes 4 määratletud 
võlakirjad, mis on tagatud ühega järg mistest aktsepteeritud varadest: 
a) keskvalitsustele, keskpankadele, mitmepoolsetele arengupankadele ja 
rahvusvahelistele organisatsioonidele esitatavad või nende garanteeritud 
nõuded, mis vastavad käesolevas lisas es itatud krediidikva liteedi hindamise 
astmele 1; 
 
ET 17   ET b) avaliku sektori asutustele, piirkondlikele omavalitsustele ja kohalikele 
ametiasutustele esitatavad või nend e garanteeritud nõud ed, mis on riskiga 
kaalutud kui nõuded krediidia sutustele või kes kvalitsustele ja keskpankadele 
vastavalt lõigetele 15, 9 või 10 ja mis vastavad käesolevas lisas esitatud 
krediidikvaliteedi hindamise astmele 1; 
c) nõuded asutustele, mis vastavad käesol evas lisas esitatud krediidikvaliteedi 
hindamise astmele 1. Kogu kõnealune ri skipositsioon ei või ületada 10% 
emiteeriva asutuse tagasimaksmata tagatud võlakirjade nominaalväärtusest. 
Riskipositsioonid, mis tulenevad makset e ülekandest kinnisvaraga tagatud 
laenude võlgnikelt tagatud võlakirjade omanikele, ei sisalda 10% piirmäära; 
d) elamukinnisvaraga või lõikes 44 viidatud Soome elamuühistute osadega 
tagatud laenud, mille puhul vaid kinnipidamisõigused, mis on seotud mis tahes 
eelnevate kinnipidamisõigustega pand itud vara väärtuse 80% ulatuses; 
e) kommertskinnisvaraga või  lõikes 49 viidatud So ome elamuühistute osadega 
tagatud laenud, mille puhul vaid kinnipidamisõigused, mis on seotud mis tahes 
eelnevate kinnipidamisõigustega 60% ulatuses panditud vara väärtusest. 
Pädevad asutused võivad aktsepteerida kommertskinnisvaraga tagatud laene, 
kui laenu ja väärtuse 60% suhe on ületatud, kuid jääb alla 70% piirmäära, kui 
tagatud võlakirjade tagatisena pandit ud varade koguväärtus ületab tagatud 
võlakirjadelt tasumata nominaalväärtu st vähemalt 10% võrra ja võlakirja 
omaniku nõue vastab IX lisas sätestat ud õiguskindluse põhimõtetele. Võlakirja 
omaniku nõue peab olema prioriteetne kõi kide teiste tagati sele seatud nõuete 
suhtes. 
66. Kinnisvaraga tagatud võlakirjade puhul peavad  krediidiasutused vastama VIII lisa 2. 
osa lõikes 8 sätestatud miinimumtingimu stele ja VIII lisa 3. osa lõigetes 63–66 
sätestatud hindamiseeskirjadele. 
67. Vaatamata lõigetele 65 ja 66, on direktiivi 85/ 611/EMÜ artikli 22 lõikes 4 sätestatud 
määratlusele vastavad võlakirjad, mi s on väljastatud enne 31. detsembrit 2007, 
samuti aktsepteeritavad eeliskäsitlemi seks kuni tähtaja saabumiseni. 
68. Tagatud võlakirjadele määratakse ri skikaal vastavalt need väljastanud 
krediidiasutusele esitatud kõrgema nõudeõi guse järguga tagamata nõuetele määratud 
riskikaalule. Riskikaalude vahel kohaldatakse järgmist vastavust: 
a) kui krediidiasutusele esitatavad nõuded saavad 20%  riskikaalu, siis tagatud 
võlakiri saab 10% riskikaalu; 
b) kui krediidiasutusele esitatavad nõuded saavad 50%  riskikaalu, siis tagatud 
võlakiri saab 20% riskikaalu; 
c) kui krediidiasutusele esitatavad nõuded saavad 100%  riskikaalu, siis tagatud 
võlakiri saab 50% riskikaalu; 
d) kui krediidiasutusele esitatavad nõuded saavad 150%  riskikaalu, siis tagatud 
võlakiri saab 100% riskikaalu. 
 
ET 18   ET 13. VÄÄRTPABERISTAMISE  POSITSIOONID 
69. Väärtpaberistamise positsioonide riskig a kaalutud varad määratakse vastavalt 
artiklitele 94–101. 
14. LÜHIAJALISED  NÕUDED  KREDIIDIASUTUSTELE  JA ÄRIÜHINGUTELE 
70. Asutustele või äriühingutele esitatavatel e lühiajalistele nõuetele, mille kohta on 
olemas määratud reitinguagentuuri antud krediidihinnang, määr atakse riskikaal 
kooskõlas tabeliga 5 vastavalt krediidikva liteedi hindamisskaala kuuele astmele, 
mille pädevad asutused on aktsepteeritud reitinguagentuuride antud 
krediidihinnangutele määranud. 
Tabel 6 
Krediidikvaliteedi 
aste 1 2 3 4 5 6 
Riskikaal 20% 50% 100% 150% 150% 150% 
 
15. INVESTEERIMISFONDIDE  OSAKUD 
71. Ilma et see piiraks lõigete 72–78 kohaldam ist, määratakse investeerimisfondide 
osakutele 100% riskikaal. 
72. Investeerimisfondide osakutele, mille koht a on olemas määratud reitinguagentuuri 
antud hinnang, määratakse riskikaal kooskõlas  tabeliga 1 vastava lt krediidikvaliteedi 
hindamisskaala kuuele astmele, mille pädevad asutused on aktsepteeritud 
reitinguagentuuride antud kr ediidihinnangutele määranud. 
Tabel 7 
Krediidikvaliteedi 
aste 1 2 3 4 5 6 
Riskikaal 20% 50 100% 100% 150% 150% 
 
73. Kui pädevad asutused leiavad, et positsioon investeerimisfondi osakus on seotud eriti 
suurte riskidega, tao tlevad nad positsioonile 150 % riskikaalu määramist. 
74. Krediidiasutused võivad määrata investeeri misfondide osakutele riskikaalu vastavalt 
lõigetes 76–78 osutatule, kui on täidetud jä rgmised aktsepteeritavuse kriteeriumid: 
a) investeerimisfondi juhib äriühing, m ille suhtes kohaldatakse liikmesriigis 
järelevalvet või mis peab saama kredii diasutuse üle järele valvet teostava 
pädeva asutuse heakskiidu, kui: 
 
ET 19   ET i) fondi juhib äriühing, mille suhtes k ohaldatakse ühenduse õiguses sätestatuga 
samaväärset järelevalvet; ja 
ii) koostöö pädevate asutuste vahel on piisavalt tagatud; 
b) investeerimisfondi prospekt või  samaväärne dokument sisaldab: 
– nende varade kategooriaid, millesse inve steerimisfondil on õigus investeerida, 
– investeerimise piirmäärade kohaldamise ko rral suhtelisi piirmäärasid ja nende 
arvutamise metoodikat; 
c) investeerimisfondi majandustegevuse kohta esitatakse vähemalt kord aastas 
aruandeid, mis võimaldavad hinnata ar uandlusperioodi vara sid ja kohustusi 
ning tulusid ja tehinguid. 
75. Kui pädev asutus kinnitab kolmanda riig i investeerimisfondi aktsepteeritavaks 
vastavalt lõike 74 punktile a, võib teise liik mesriigi pädev asutus kasutada sellist 
tunnustamist omapoolset hinnangut andmata. 
76. Kui krediidiasutus on teadlik investeerimis fondi aluspositsioonidest, võib ta nende 
põhjal arvutada investeerimisfondi keskmi se riskikaalu vastavalt artiklites 78–83 
esitatud meetoditele. 
77. Kui krediidiasutus ei ole teadlik investeerimisfondi aluspositsioonidest, võib ta 
arvutada investeerimisfondi ke skmise riskikaalu vastava lt artiklites 78–83 esitatud 
meetoditele järgmiste põhimõtete alusel: ee ldatakse, et investeer imisfond investeerib 
kõigepealt volitustele vastava piirmäära ulat uses riskipositsiooni klassidesse, mille 
puhul kehtib kõrgeim kapitalinõue, ja seej ärel jätkab investeerimist kahanevas 
järjekorras kuni koguinvesteeringu te ülemmäära saavutamiseni. 
78. Krediidiasutused võivad investeerimisfondi riskikaalu arvutamise ja sellest aru 
andmise teha ülesandeks kolmandale poolel e vastavalt lõigetes  76 ja 77 esitatud 
meetoditele, tingimusel et arvutamise ja aruandmise täpsus on piisavalt tagatud. 
16. MUUD  VARAD 
16.1. Käsitlemine 
79. Materiaalsele põhivarale direktiivi 86/ 635/EMÜ artikli 4 lõik es 10 määratletud 
tähenduses määratakse 100% riskikaal. 
80. Ettemaksed ja viitlaekumised, mille suhtes  asutus ei suuda teha kindlaks vastaspoolt 
vastavalt direktiivile 86/635/EM Ü, määratakse 100% riskikaal. 
81. Sissenõudmisel olevatele sularahakirjetele an takse 20% riskikaal. Su larahale ja selle 
ekvivalentidele anta kse 0% riskikaal. 
82. Liikmesriigid võivad lubada 10% riskikaalu  kohaldamist nõuete suhtes sellistele 
krediidiasutustele, kelle tegevus kesk endub pankadevahelistele turgudele ja 
valitsemissektori võlaturgudele päritoluliik mesriikides ja kes on pädevate asutuste 
 
ET 20   ET range järelevalve all, kui kõnealused vara kirjed on päritoluliikmesriikide pädevaid 
asutusi rahuldaval viisil täielikult tagatud varad, millele on määratud 0% või 20% 
riskikaal ja mida kõnealused asutus ed tunnustavad piisava tagatisena.  
83. Osalustele osakapitalis ja muudele osal ustele, välja arvatud juhul, kui need on 
omavahenditest maha arvatud, määratakse vähemalt 100% riskikaal. 
84. Kullakangidele või nõuetele kullakangide ga tagatud ulatuses määratakse 0% 
riskikaal. 
85. Varade müügi- ja repotehinguid ja tähtpäev a ostutehinguid kaalut akse kõnealustele 
varadele, mitte tehingute vastaspooltele määratud riskikaaludega. 
86. Kui krediidiasutus määrab krediidiriski ka itse mitmele riskipositsioonile, tingimusel 
et n arv kordi maksejõuetu st riskipositsiooni de puhul käivitab maksekohustuse ja 
kõnealune krediidikvaliteeti mõjutav juht um lõpetab lepingu, ja kui tootel on 
aktsepteeritud reitinguagentuuri antud väline hinnang krediidikvaliteedile, 
kohaldatakse artiklites 78–83 ettenähtud ri skikaalusid. Kui t oode ei ole saanud 
aktsepteeritud reitinguagentuuri reitingut, liid etakse korvi riskipositsioonide (välja 
arvatud n-1 riskipositsioonid) riskikaa lud kokku nii, et kogusumma on maksimaalselt 
1250%, mis omakorda korrutatakse kred iididerivatiiviga antava kaitse 
nominaalväärtusega, mille tulemusel saadakse riskiga kaalutud varade väärtus. 
Kogusummast mahaarvatavad n-1 riskipositsi oonid määratakse kindlaks selliselt, et 
need sisaldavad riskipositsioone, mis a nnavad eraldi madalama riskiga kaalutud 
varade summa kui summas sisalduvad mis tahes riskiga kaalutud varad. 
 
ET 21   ET 2. osa – Reitinguagentuuride tunnustamine  ja nende antud krediidihinnangute 
kaardistamine  
1. MEETODID 
1.1. Objektiivsus 
1. Pädevad asutused kontrollivad, et kr ediidihinnangu andmise meetodid oleksid 
ranged, süsteemsed, järjepidav ad ja rajaneksid ajal oolisel kogemusel põhineval 
valideerimisprotseduuril. 
1.2. Sõltumatus 
2. Pädevad asutused kontrollivad, et meetodid oleksid sõltumatud välistest poliitilistest 
mõjutustest või piirangutest ning maja nduslikest surveavaldustest, mis võivad 
krediidihinnangut mõjutada. 
3. Pädevad asutused hindavad reitinguage ntuuri meetodite sõltumatust järgmiste 
tegurite alusel: 
a) reitinguagentuuri omandisuhted  ja organisatsiooni struktuur; 
b) reitinguagentuuri rahalised vahendid; 
c) reitinguagentuuri personal ja pädevus; 
d) reitinguagentuuri üldjuhtimine. 
1.3. Pidev läbivaatamine 
4. Pädevad asutused kontrollivad, kas re itinguagentuuri antud krediidihinnanguid 
vaadatakse pidevalt läbi, võttes arvesse finantstingimustes toimunud muutusi. Selline 
läbivaatamine peab toimuma pärast kõiki olulisi sündmusi ja vähemalt kord aastas. 
5. Enne tunnustamist kontrollivad päde vad asutused, et iga turusegmendi 
hindamismeetodid oleksid kehtestatu d järgmiste standardite alusel: 
a) järeltestimine toimub vähemalt ühe aasta jooksul; 
b) pädevad asutused peavad kont rollima reitinguagentuuri poolse 
läbivaatamisprotsessi regulaarsust; 
c) pädevad asutused peavad saama reiti nguagentuurilt teavet  kontaktidest tema 
poolt hinnatavate asutuste nõukogudega. 
6. Pädevad asutused võtavad vajalikke meet meid selleks, et reitinguagentuurid 
teavitaksid neid viivitamata olulistest  muudatustest krediid ihinnangu andmisel 
kasutatavates meetodites.  
 
ET 22   ET 1.4. Läbipaistvus ja avalikustamine 
7. Pädevad asutused võtavad vajalikud meetme d selleks, et tagada reitinguagentuuri 
poolt krediidihinnangute andmisel kasutata vate meetodite põhimõtete kättesaadavus 
üldsusele, et võimaldada potentsiaalsetel kasutajatel otsustada nende asjakohasuse 
üle. 
2. INDIVIDUAALSED  KREDIIDIHINNANGUD 
2.1. Usaldusväärsus ja tunnustamine turul 
8. Pädevad asutused kontrollivad, et krediidihinnangute kasutajad peaksid 
reitinguagentuuri individuaalseid kred iidihinnanguid turul usutavateks ja 
usaldusväärseteks. 
9. Pädevad asutused hindavad usut avust järgmiste tegurite alusel: 
a) reitinguagentuuri turuosa; 
b) reitinguagentuuri tulu ja reitingua gentuuri üldised ra halised vahendid; 
c) kas reitingut kasuta takse hinnakujundamiseks. 
2.2. Läbipaistvus ja avalikustamine 
10. Pädevad asutused kontrollivad, et in dividuaalsed krediidihinnangud oleksid 
samaväärsetel tingimustel kättesaadavad vä hemalt kõikidele nendele  isikutele, kel on 
individuaalsete krediidihinna ngute suhtes õigustatud huvi. 
11. Pädevad asutused kontrollivad eriti seda, et individuaalsed krediidihinnangud oleksid 
välismaal asuvatele isikutele samaväär setel tingimustel kättesaadavad kui 
asukohajärgses riigis as uvatele isikutele, kel on indi viduaalsete krediidihinnangute 
suhtes õigustatud huvi. 
3. KAARDISTAMINE 
12. Igas krediidihinnangus väljend atud suhteliste riskiastme te eristamiseks vaatlevad 
pädevad asutused selliseid kvantitatiivseid  tegureid nagu pikaajaline kahjumäär, mis 
on seotud kõikide riskipositsioonidega, millele on antud sama krediidihinnang. 
Hiljuti asutatud reitinguagentuuride ja vaid lühikest aega kahjuandmeid kogunud 
reitinguagentuuride puhul küsivad pädeva d asutused reitinguagentuurilt arvamust 
pikaajalise kahjumäära kohta, mis on seot ud kõikide riskipositsioonidega, millele on 
antud sama krediidihinnang. 
13. Igas krediidihinnangus väljend atud suhteliste riskiastmete eristamiseks võtavad 
pädevad asutused arvesse se lliseid kvalitatiivseid te gureid nagu reitinguagentuuri 
hinnatavate emitentide ring, reitinguagentuuri antavate krediidihinnangute ulatus, iga 
krediidihinnangu tähtsus ja reitinguage ntuuri antud maksejõuetuse määratlus. 
 
ET 23   ET 14. Pädevad asutused võrdlevad konkreetse rei tinguagentuuri antud krediidihinnangute 
puhul erinevaid kahjumäärasid võrdlusalustega, mis tuginevad kahjumääradel, mida 
teised reitinguagentuurid on registreerinud emitentide puhul, kes pädevate asutuste 
arvates kuuluvad samaväärsele  krediidiriski tasemele. 
15. Kui pädevad asutused leiavad, et  konkreetse reitinguagentuuri antud 
krediidihinnangu puhul esinevad võrdlusalusest oluliselt ja süstemaatiliselt kõrgemad 
kahjumäärad, siis määravad pädeva d asutused reitinguagentuuri antud 
krediidihinnangule krediidikvaliteedi hindamisskaalal kõrgema riskiastme. 
16. Kui pädevad asutused on suurenda nud konkreetse reitinguagentuuri ühe 
krediidihinnanguga seotud riskikaalu ja reitinguagentuur tõendab, et tema 
krediidihinnanguga seotud kahjumäärad ei ole enam oluliselt ega süstemaatiliselt 
võrdlusalusest kõrgemad, siis võivad pä devad asutused otsustada taastada 
reitinguagentuuri antud krediidihinna ngu esialgse astme krediidikvaliteedi 
hindamisskaalal.  
 
ET 24   ET 3. osa – Reitinguagentuuri antud kred iidihinnangu kasutamine riskikaalude  
määramiseks  
1. KÄSITLEMINE : 
1. Asutus võib nimetada ühe või mitu aktsept eeritud reitinguagentuuri, keda varakirjete 
ja bilansiväliste positsi oonide suhtes kohaldatavate riskikaalude määramiseks 
kasutada. 
2. Krediidiasutus, kes otsustab kasutada  aktsepteeritud reitinguagentuuri antud 
krediidihinnanguid teatud ri skipositsiooni klassi suhtes, peab kasutama neid 
hinnanguid järjepidevalt kõikide  sellesse klassi kuuluvate  riskipositsioonide suhtes. 
3. Asutus, kes otsustab kasutada ak tsepteeritud reitinguagentuuri antud 
krediidihinnanguid, peab neid kasutama  järjepidevalt ja  järjekindlalt. 
4. Krediidiasutus võib kasutada vaid neid re itinguagentuuri antud krediidihinnanguid, 
milles on arvestatud kõiki põhivõlgnevusi ja intresse. 
5. Kui reitingu saanud riskipositsiooni kohta on olemas ainult üks määratud 
reitinguagentuuri antud kredii dihinnang, siis kasutataks e seda krediidihinnangut 
kõnealuse riskipositsiooni riskikaalu määramiseks. 
6. Kui on olemas kaks määratud reitinguagentu uri antud krediidihinnangut ja need 
vastavad reitingu saanud krediidiinstrume ndi erinevatele riskikaaludele, siis 
kohaldatakse kõrgemat riskikaalu. 
7. Kui reitingu saanud riskipositsiooni koht a on olemas rohkem kui kaks määratud 
reitinguagentuuri antud krediidihinnangut, siis kasutatakse kahte madalaimat 
riskikaalu andvat hinnangut. Kui kaks madalaimat riskikaalu on erinevad, 
kohaldatakse kõrgemat riskikaalu. Kui ka ks madalaimat riskikaalu on samad, 
kohaldatakse seda riskikaalu. 
8. Krediidiasutused kasutavad taotletud krediidihinnanguid. Pädevad asutused võivad 
lubada krediidiasutustel kasutada  taotlemata krediidihinnanguid. 
2. EMITENDI JA EMISSIOONI KREDIIDIHINNANG  
9. Kui riskipositsiooni aluseks ol evad varad kuuluvad konkreetsesse 
emissiooniprogrammi või tehingusse, mille kohta on olemas krediidihinnang, 
kasutatakse seda kõnealuse riskipos itsiooni riskikaalu määramiseks. 
10. Kui teatavate varade kohta puudub otse selt kohaldatav krediidihinnang, kuid 
krediidihinnang on olemas konkreetse em issiooniprogrammi või tehingu kohta, kuhu 
riskipositsiooni aluseks olevad varad ei kuulu või üldine krediidihinnang on olemas 
emitendi kohta, kasutataks e kõnealust krediidihinnangut, kui see annab tavalisest 
kõrgema riskikaalu või kui see anna b madalama riskikaalu ja kõnealune 
riskipositsioon on vastavalt olukorrale igas mõttes samaväärne või olulisem kas 
võrreldes konkreetse emissiooniprogrammi  või tehinguga või kõnealuse emiteerija 
kõrgema nõudeõiguse järguga ta gamata riskip ositsioonidega. 
 
ET 25   ET 11. Lõiked 9 ja 10 ei takista käesolev a lisa 1. osa lõigete 65–68 kohaldamist. 
12. Krediidihinnanguid emiteerijatele ettevõtjate  kontsernis ei s aa kasutada samasse 
ettevõtjate kontserni kuuluva teise emitendi krediidihinnangutena. 
3. PIKAAJALISED JA LÜHIAJALISED KREDIIDIHINNANGUD  
13. Lühiajalisi krediidihinnanguid võib kasuta da ainult lühiajalis te varakirjete ja 
bilansiväliste positsioonide suhtes, mis on krediidiasutu ste ja äriühingutega seotud 
riskipositsioonid. 
14. Mis tahes lühiajalist krediidihinnangut  kohaldatakse ainult krediidiinstrumendi 
suhtes, millele lühiajaline krediidihinnang on antud, ja seda ei kasutata mis tahes 
muu krediidiinstrumendi riskikaalude määramiseks. 
15. Olenemata lõikest 14, juhul kui lühiajalisele reitingu saanud krediidiinstrumendile 
antakse 150% riskikaal,  antakse kõikidele asjaomase võlgnikuga seotud reitinguta ja 
tagamata lühi- ja pikaajalistele risk ipositsioonidele samuti 150% riskikaal. 
16. Olenemata lõikest 14, kui lühiajalise reitingu saanud vahendile antakse 50% 
riskikaal, antakse kõikidele reitinguta lühiajalistele ri skipositsioonidele vähemalt 
100% riskikaal. 
4. KREDIIDIINSTRUMENDID OMA - JA VÄLISVÄÄRINGUS  
17. Võlgniku omavääringus nomineeritud krediid iinstrumendile antud krediidihinnangut 
ei või kasutada riskikaalu määram iseks sama võlgnikuga seotud muule 
välisvääringus nomineeritud riskipositsioonile. 
18. Olenemata lõikest 17, kui riskipositsioon tuleneb panga osalemisest laenus, mille on 
andnud mitmepoolne arengupank, kelle eeli statud kreeditori staatus on turul 
tunnustatud, võivad pädevad asutus ed lubada võlgniku omavääringus 
krediidiinstrumendile antud krediidihinna ngu kasutamist riski kaalumise eesmärgil. 
 
ET 26   ET VII lisa  
Sisereitingutel põhinev meetod  
1. osa – Riskiga kaalutud varad ja oodatav kahju  
1. RISKIGA KAALUTUD VARADE ARVUTAMINE KREDIIDIRISKI MÄÄRAMISEKS  
1. Kui ei ole teisiti ette nähtud, määratakse parameetrid maksejõuetuse tõenäosus (PD), 
maksejõuetusest tingitud kahju (LGD) ja l õpptähtaja väärtus (M) vastavalt 2. osas 
sätestatule ja riskipositsiooni väärtu s vastavalt 3. osas sätestatule.  
2. Iga riskipositsiooni riskiga kaalutud va rad arvutatakse vastavalt järgmistele 
valemitele: 
1.1. Äriühingutele, asutustele  ning keskvalitsustele ja  keskpankadele esitatavate 
nõuete riskiga kaalutud varad 
3. Kooskõlas lõigetega 4–8 arvutatakse är iühingutele, kredii diasutustele ning 
keskvalitsustele ja keskpankadele esitatava te nõuete riskiga kaalutud varad vastavalt 
järgmistele valemitele: 
Korrelatsioon (R) = ( ) ( ) () ( )
()() ( ) () [] 50 1/ *50 11*24.0 50 1/ *50 1 12.0
−− −−−+−− −−×
EXP PD EXPEXP PD EXP
 
Lõpptähtaja tegur (b) = () ()2ln* 05478.0 11852.0 PD − 
Riskikaal (RW) = 
() ( ) ()()() [ ] ( )
() ( ) () 06.1*5.12**5.2 1* *5.11* * 999.0* 1/ * 1 *
15.0 5.0
b M bLGD PD G R R PDG R N LGD
−+ −− −+ −
−−
 
N(x) tähistab standardse normaalse juhusliku muutuja kumulatiivset 
jaotusfunktsiooni (s.t tõenäosus, et norm aalne juhuslik muutuja keskmisega null ja 
hälbega üks on väiksem kui x või sellega võrdne ). )(zG tähistab standardse 
normaalse juhusliku muutuja pöördväärtusega kumulatiivset jaotusfunktsiooni (s.t 
väärtus x selliselt, et )(xN= z).  
Riskiga kaalutud varad = RW * riskipositsiooni väärtus 
4. Nõuete puhul äriühingutele, mille aasta kogukäive konsolideeritud kontserni kohta, 
kuhu ettevõte kuulub, on väiksem kui 50 m iljonit eurot, võivad krediidiasutused 
kasutada järgmist korrelatsioonivalemit är iühingutele esitatavat e nõuete riskikaalude 
arvutamiseks. Nimetatud valemis väljendab S aasta kogukäivet miljonites eurodes, 
mille puhul 5 miljonit eurot <= S <= 50 miljoni t eurot. Registreeritud alla 5 miljoni 
euro suurust käivet käsitletakse 5 miljoni euro suuruse käibena.  Ostetud nõuete puhul 
on aasta kogukäibeks nõuetekogumi üksikute nõuete kaalutud keskmine. 
 
ET 27   ET Korrelatsioon (R) =( ) () () ( )
()() ( ) () []
()() 45/5 1*04.050 1/ *50 11*24.0 50 1/ *50 1 12.0
−− −−− −−−+−− −−×
SEXP PD EXPEXP PD EXP
 
Krediidiasutused asendavad konso lideeritud kontserni aasta kogukäibe 
koguvaradega, kui aasta kogukäive ei ole ette võtte suuruse otstar bekas näitaja ja 
koguvara on otstarbekam näita ja kui aasta kogukäive.  
5. Eriotstarbeliste laenunõuete jaoks, mille puhul  krediidiasutus ei suuda tõendada, et 
tema maksejõuetuse hinnangu tõen äosus vastab 4. osas esitatud 
miinimumtingimustele, määrab krediidiasutus riskikaalud vastavalt tabelile 1.  
Tabel 1. 
Lõpptähtajani 
jäänud aeg 1. 
kategoori
a 2. 
kategoori
a  3. 
kategoori
a  4. 
kategoori
a  5. 
kategoori
a  
Alla 2,5 aasta 50% 70% 115% 250% 0% 
Vähemalt 2,5 
aastat või 
rohkem 70% 90% 115% 250% 0% 
 
Pädevad asutused võivad lubada kr ediidiasutustel määrata üldiselt 50% 
eelisriskikaalud 1. kategooria  riskipositsioonidele ja 70%  riskikaalu 2. kategooria 
riskipositsioonidele, tingimusel et krediid iasutuste emissiooni korraldamise tunnused 
ja muud riskitunnused on asjaomase kategooria jaoks piisavalt tugevad.  
Riskikaalude määramisel eriotstarbelistele laenunõuetele arvestav ad krediidiasutused 
järgmisi tegureid: majanduslik tugevus, po liitiline ja õiguskeskkond, tehingu ja/või 
varade tunnused, tehingu korraldaja ja ar endaja tugevus, sealhulgas avaliku ja 
erasektori koostööst tulenevad rahavood, tagatiste pakett.  
6. Äriühingutele ettenähtud käsitlemise kohald amiseks peavad ostetud äriühingutele 
esitatavad nõuded vastama 4. osa lõiget es 104–108 esitatud miinimumtingimustele. 
Ostetud äriühingutele esitat avate nõuete puhul, mis vast avad lisaks ka lõikes 12 
esitatud tingimustele ja millega seoses krediidiasutusel oleks põhjendamatult 
koormav kasutada 4. osas sätestatud äriühingutele esitata vate nõuete riski 
kvantifitseerimise standardeid, võib kasuta da 4. osas sätestatud jaenõuete riski 
kvantifitseerimise standardeid. 
7. Ostetud äriühingutele esitatavate nõue te puhul võib rahas tagastatavaid 
ostuallahindlusi, tagatisi või osalisi garantiisid, mis tagavad esimese järjekoha kahju 
kaitse maksejõuetuse kahju, või mõlema id, käsitleda esimese järjekoha kahju 
positsioonidena vastavalt sisereitingul põhine va väärtpaberistamise raamistikule. 
 
ET 28   ET 8. Kui asutus määrab krediidiriski kaitse mitmele riskipositsioonile, tingimusel et n arv 
kordi maksejõuetust riski positsioonide puhul käivitab maksekohustuse ja kõnealune 
krediidikvaliteeti mõjutav juhtum lõpeta b lepingu, kui tootel on aktsepteeritud 
reitinguagentuuri antud väline hinnang kred iidikvaliteedile, koha ldatakse artiklites 
94–101 ettenähtud riskikaalusid. Kui t oode ei ole saanud aktsepteeritud 
reitinguagentuuri reitingut, liidetakse korvi  riskipositsioonide (välja arvatud n-1 
riskipositsioonid) riskik aalud kokku nii, et 12,5ga korrutatud oodatava kahju ja 
riskiga kaalutud varade kokkuliidetud summa ei ületa krediidider ivatiiviga antava 
kaitse nominaalväärtust, mida on korrutat ud 12,5ga. Kogusummast mahaarvatavad n-
1 riskipositsioonid määratakse kindlaks sellis elt, et need sisald aksid riskipositsioone, 
mis annavad eraldi madalama riskiga kaalutud varad kui kokkuliidetud summas 
sisalduvate riskipositsioonid e riskiga kaalutud varad. 
1.2. Riskiga kaalutud var ad jaenõuete puhul 
9. Kooskõlas lõigetega 10 ja 11 arvutatakse riskiga kaalutud va rad jaenõuete puhul 
järgmiste valemite alusel: 
Korrelatsioon (R) =( ) () () ( )
()() ( ) () [] 35 1/ *35 11*16.0 35 1/ *35 1 03.0
−− −−−+−− −−×
EXP PD EXPEXP PD EXP
 
Riskikaal: 
() ( ) ()()() [ ] ( ) 06.1*5.12* * 999.0* 1/ * 1 *5.0 5.0LGD PD G R R PDG R N LGD − −+ −−
 
N(x) tähistab standardse normaalse juhusliku muutuja kumulatiivset 
jaotusfunktsiooni (s.t tõenäosus, et norm aalne juhuslik muutuja keskmisega null ja 
hälbega üks on väiksem kui x või sellega võrdne ). )(zG tähistab standardse 
normaalse juhusliku muutuja pöördväärtusega kumulatiivset jaotusfunktsiooni (s.t 
väärtus x selliselt, et )(xN= z). 
Riskiga kaalutud varad = RW * riskipositsiooni väärtus 
10. Kinnisvaraga tagatud jaenõuete puhul  asendatakse lõikes 9 esitatud 
korrelatsioonivalemiga saadud ar v korrelatsiooniga (R) 0,15.  
11. Punktides a–e sätestatud aktsepteerit ud uuenevate jaenõuete puhul asendab 
korrelatsioon (R) 0,04 lõikes 9 esitat ud korrelatsioonivalemiga saadud arvu. 
Nõuded kuuluvad aktsepteeritud uuenevate jaenõuete hulka, kui need vastavad 
järgmistele tingimustele: 
a) Nõuded on üksikisikutele. 
b) Nõuded on uuenevad, tagamata ja kui ne id ei kasutata kohe selt, ei ole need 
krediidiasutuste poolt tingimusteta tühist atavad (selles kontekstis määratletakse 
uuenevad nõuded selliste nõuetena, mille  puhul klientide tagasimaksmata 
saldodel lubatakse kõikuda vastavalt ne nde laenamise ja tagasimaksmise 
otsustele krediidiasutus e kehtestatud piirmäära ulatuses). Kasutamata 
krediidilimiite võib pidada tingimust eta tühistatavateks, kui tingimused 
võimaldavad krediidiasutustel neid tühi stada sellises ulatuses, mis on lubatud 
tarbijakaitsealaste ja nendeg a seonduvate õigusaktidega. 
 
ET 29   ET c) Maksimaalne nõue ühele üksikisik ule alamportfellis on 100 000 eurot või 
vähem. 
d) Krediidiasutus suudab tõendada, et käesolevas lõikes esitatud 
korrelatsioonivalemi kasutamine piirdub portfellidega, mille puhul on esinenud 
kahjumäärade madal volatiilsus võrreldes  nende keskmise kahjumimääraga, 
eriti madalate maksejõuetuse tõenäo sustega vahemike puhul. Järelevalve 
teostajad vaatavad läbi kahjumimäärade  suhtelise volatiilsuse aktsepteeritud 
uuenevate jaeportfellide osade ja aktsepteeritud uuenevate jaenõuete 
koguportfelli lõikes ning on valmis jaga ma teavet aktsep teeritud uuenevate 
jaekahjumimäärade tüüpiliste tunnuste kohta erinevates jurisdiktsioonides. 
e) Pädev asutus on veendunud, et käsitlem ine aktsepteeritud uueneva jaenõudena 
on kooskõlas alamportfelli riskitunnustega. 
12. Jaekäsitlemise kohaldamiseks peavad oste tud nõuded vastama 4. osa lõigetes 104–
108 esitatud miinimumtingimustele ja järgmistele tingimustele: 
a) Krediidiasutus on ostnud nõuded sõltuma tult kolmanda poole müüjalt ja selle 
nõue saadaoleva nõude võlgnikule ei sisa lda nõudeid, mis pärinevad kas otse 
või kaudselt krediidiasutusest endast. 
b) Nõuete ostu-müügitehing toimub mitteseot ud osapoolte vahel. Seepärast ei ole 
ühte kontserni kuuluvate omavahel ostu-m üügitehinguid sooritava te ettevõtjate 
nõuded ja kontraarved aktsepteeritud. 
c) Ostval krediidiasutusel on õigus kõikidele ostetud nõue test tekkivatele tuludele 
või tulude proportsionaalsele osale. 
d) Ostetud nõuete portfellid on p iisavalt diversifitseeritud.  
13. Ostetud nõuete, rahas tagastatavate ostuallahi ndluste, tagatiste või osaliste garantiide 
puhul, mis tagavad esimese järjekoha ka hju kaitse maksejõuetuse kahjumi, 
lahjendusriskist tuleneva kahju või mõlema vastu, võ ib sisereitingul põhineva 
väärtpaberistamise raames käsitleda esimese järjekoha kahju positsioonidena. 
14. Ostetud jaenõuete hübriidkogumite korral, m ille puhul ostev krediidiasutus ei suuda 
muudest jaenõuetest eraldada kinnisvara ga tagatud nõudeid ja aktsepteeritud 
uuenevaid jaenõudeid, kohaldatakse nende nõ uete suhtes jaeris kikaalu funktsiooni, 
mis määrab kõrgeimad kapitalinõuded.  
1.3. Riskiga kaalutud varad omakap itali investeeringute puhul 
15. Pädevate asutuste heakskii dul võib krediidiasutus kasu tada erinevaid meetodeid 
erinevate portfellide suhtes, kui krediidi asutuse siseselt kasutatakse erinevaid 
meetodeid. Kui krediidiasutusel lubataks e kasutada erinevaid meetodeid, peab 
krediidiasutus tõendama päde vatele asutustele, et valikup rintsiibid on järjepidevad 
ega põhine regulatiivse ar bitraaži kaalutlustel.  
16. Olenemata lõikest 15, võivad pädevad asut used lubada riskig a kaalutud varade 
kohaldamist krediidiasutuse ab iettevõtjale esitatavate om akapitali investeeringute 
suhtes vastavalt käsitlusele, mida kohaldatakse muude varade suhtes.  
 
ET 30   ET 1.3.1.  Lihtsustatud riskikaalu meetod 
17. Riskiga kaalutavad varad arvutatakse  vastavalt järgmisele valemile: 
Riskikaal (RW) = 190% investeeringute puhul mittebörsiettevõtete omakapitali 
piisavalt diversifitseeritud portfellides. 
Riskikaal (RW) = 290% börsil kaubeld avate omakapitali i nvesteeringute puhul. 
Riskikaal (RW) = 370% kõikide muude  omakapitali investeeringute puhul. 
Riskiga kaalutud varad = RW * riskipositsiooni väärtus  
18. Lühiajalisi sularahapositsioone ja panga portfelli tuletisins trumente lubatakse 
kasutada samade osade pikaajaliste positsi oonide tasaarvelduseks, tingimusel et need 
instrumendid on selgelt määratletud konkr eetse omakapitali investeeringute riski 
maandamiseks ja need maandavad riski veel vähemalt ühe aasta jooksul. Muid 
lühiajalisi positsioone käsi tletakse pikaajaliste posits ioonidena ning asjaomaseid 
riskikaale kohaldatakse iga positsiooni absoluutväär tuse suhtes. Erinevate 
lõpptähtaegadega positsioonide korral kasuta takse äriühingutele esitatavate nõuete 
meetodit.  
19. Krediidiasutused võivad aktsepteerida kauds et krediidiriski kaitset, mis on antud 
omakapitali investeeringule vastavalt ar tiklites 90–93 sätest atud meetoditele.  
1.3.2.  Maksejõuetuse tõenäosusel (PD)/makse jõuetusest tingitud kahjul (LGD) 
põhinev meetod 
20. Riskiga kaalutud varad arvutatakse vastav alt lõikes 3 esitatud valemitele. Kui 
asutusel ei ole piisavat teavet 4. osa lõigetes 44–48 sätestatud maksejõuetuse 
definitsiooni kasutamiseks, kohaldatakse riskik aalude suhtes korrige erimistegurit 1,5.  
21. Üksikute riskipositsioonide tasandil ei või 12,5ga korrutatud oodatava kahju summa 
ja riskiga kaalutud varad ületada 12,5ga  korrutatud riskipositsiooni väärtust. 
22. Krediidiasutused võivad aktsepteerida kauds et krediidiriski kaitset, mis on antud 
omakapitali investeeringule vastavalt artik lites 90–93 sätestatud meetoditele. Riskide 
maandajaga seotud riskipositsioonide s uhtes kohaldatakse 90% maksejõuetusest 
tingitud kahju määra. Investeeringute puhul mittebörsiettevõtete omakapitali 
piisavalt diversifitseeritud portfellides või b kasutada 65% maksejõuetusest tingitud 
kahju määra. Sellisel juhul on lõpptähtaeg M 5 aastat.  
1.3.3.  Sisemudelite meetod 
23. Riskiga kaalutud varad on krediidiasutus e omakapitali investeeringust tulenev 
potentsiaalne kahju, mis on saadud kasutades sisest riskiväärtuse mudelit 99 
protsentiili juures, kvartaalsete tulumäär ade vahe ühesuunalist usaldusvahemikku 
ning pikka valimiperioodi katvat asjakohast  riskivaba tulumäära, mis on korrutatud 
12,5ga. Riskiga kaalutud varad üksikute risk ipositsioonide tasandil ei või olla 
väiksemad minimaalsete riskiga kaal utud varade, mida nõutakse PD/LGD 
meetodiga, ja vastava oodatava ka hju summast, mis on korrutatud 12,5ga. 
 
ET 31   ET 24. Krediidiasutused võivad aktsepteerida kauds et krediidiriski kaitset, mis on antud 
omakapitali positsioonile.  
1.4. Riskiga kaalutud varad  muude varade puhul 
25. Riskiga kaalutud varad arvutatakse vastavalt järgmisele valemile: 
Riskiga kaalutud varad = 100% * riskipositsiooni väärtus 
2. RISKIGA KAALUTUD VARADE ARVUTAMINE OSTETUD NÕUETE LAHJENDUSRISKI 
PUHUL  
26. Riskikaalud ostetud äriühingutele esitatav ate nõuete ja jaenõuete lahjendusriski 
puhul: 
Riskikaalud arvutatakse vastavalt lõikes 3 esitatud valemile. Parameetrid PD ja LGD 
määratakse vastavalt 2. osas sätestatule, riskipositsiooni väärtus arvutatakse vastavalt 
3. osas sätestatule ja lõpptähtaeg M on 1 aasta. Kui krediidiasutused suudavad 
tõendada pädevatele asutuste le, et lahjendusrisk on ebao luline, ei ole vaja seda 
arvesse võtta.  
3. OODATAVA KAHJU ARVUTAMINE  
27. Kui ei ole teisiti ette nähtud, määratakse  sisendparameetrid PD ja LGD vastavalt 2. 
osas sätestatule ja riskip ositsiooni väärtus vastavalt 3. osas sätestatule.  
28. Äriühingutele, asutustele, keskvalitsustele  ja keskpankadele es itatavate nõuete ning 
jaenõuetega seotud oodatav ka hju arvutatakse vastavalt järgmistele valemitele: 
Oodatav kahju (EL) = PD × LGD 
Oodatava kahju summa = EL × riskipositsiooni väärtus 
Preemiat ostetud nõuete ees t käsitletakse kui EL. 
29. EL väärtused eriotstarbeliste laenunõuete puhul, mille suhtes krediidiasutused 
kasutavad lõikes 5 sätestatud riskikaalude määramise meetodeid, määratakse 
vastavalt tabelile 2.  
Tabel 2 
Lõpptähtajani 
jäänud aeg 1. 
kategoori
a  2. 
kategoori
a  3. 
kategoori
a  4. 
kategoori
a  5. 
kategoori
a  
Alla 2,5 aasta 0% 5% 35% 100% 625% 
Vähemalt 2,5 aastat 5% 10% 35% 100% 625% 
 
 
ET 32   ET Kui pädevad asutused on lubanud kred iidiasutustel määr ata üldiselt 50% 
eelisriskikaalu 1. kategooria  riskipositsioonidele ja 70% eelisriskikaalu 2. kategooria 
riskipositsioonidele, on EL väärtus 1. ka tegooria riskipositsioonide puhul 0% ja 
2. kategooria riskipositsioonide puhul 5%.  
30. Omakapitali investeeringute oodatava ka hju summa, mille puhul riskiga kaalutud 
varad arvutatakse kooskõlas lõigetes 17–19 sätestatud meetoditega, arvutatakse 
vastavalt järgmisele valemile: 
Oodatava kahju summa = EL × riskipositsiooni väärtus 
Kohaldatakse järgmisi EL väärtusi: 
Oodatav kahju (EL) = 10% invest eeringute puhul mittebörsiettevõtete 
omakapitali piisavalt diversifitseeritud portfellides. 
Oodatav kahju (EL) = 10% börsil kaube ldavate omakapitali investeeringute 
puhul 
Oodatav kahju (EL) = 30% muude omakapitali investeeringute puhul 
31. Omakapitali investeeringute oodatava ka hju summa, mille puhul riskiga kaalutud 
varad arvutatakse kooskõlas lõigetes 20–22 sätestatud meetoditega, arvutatakse 
vastavalt järgmistele valemitele: 
Oodatav kahju (EL) = PD × LGD 
Oodatava kahju summa = EL × riskipositsiooni väärtus 
32. Omakapitali investeeringute oodatava ka hju summa, mille puhul riskiga kaalutud 
varad arvutatakse kooskõlas lõigetes 23–24 sätestatud meetoditega, arvutatakse 
vastavalt järgmisele valemile:  
33. Ostetud nõuete lahjendusriskiga seotud ooda tava kahju summa arvutatakse vastavalt 
järgmisele valemile: 
Oodatav kahju (EL) = PD × LGD 
Oodatava kahju summa = EL × riskipositsiooni väärtus 
4. OODATAVA KAHJU SUMMA KÄSITLEMINE  
34. Vastavalt lõigetele 28, 29 ja 33 arvutatud oodatava ka hju summad lahutatakse 
nimetatud nõuetega seotud korrigeeritud väär tuse summast ja provisjonidest. 3. osa 
lõikele 1 vastavaid ostetud nõue te allahindlusi käsitletakse samal viisil kui väärtuste 
korrigeerimisi ja 3. osa lõikele 1 vast avad ostetud nõuete eest saadud preemiad 
lisatakse oodatava kahju summadele. Oodatav kahju väärtpaberistatud 
riskipositsioonide ja väärtuste korrige erimiste ning selliste riskipositsioonide 
provisjonide puhul jäetakse sellest arvutusest välja.  
 
ET 33   ET 2. osa – PD, LGD ja lõpptähtaeg  
1. 1. osas kirjeldatud riskiga kaalutud va rade ja oodatava kahju summade arvutamise 
parameetrid maksejõuetuse tõenäosus (probabi lity of default, PD), maksejõuetusest 
tingitud kahju (loss given default, LGD) ja  lõpptähtaja väärtus (maturity, M) on need, 
mida krediidiasutus on hinnanud vastavalt 4.  osale kooskõlas järgmiste sätetega.  
1. NÕUDED ÄRIÜHINGUTELE , ASUTUSTELE NING KESKVALITSUSTELE JA 
KESKPANKADELE  
1.1. Maksejõuetuse tõenäosus (PD) 
2. Äriühingule või asutusele esitatava nõude maksejõuetuse tõenäosus on vähemalt 
0,03%.  
3. Ostetud äriühingutele esitatavate nõuete puhul , mille suhtes krediidiasutus ei suuda 
tõendada, et nende PD hinnang vastab 4.  osas esitatud miinimumtingimustele, 
määratakse PD vastavalt järgmistele meetoditele: kõrgema nõudeõiguse järguga 
ostetud äriühingutele esitatava te nõuete puhul on PD kred iidiasutuse oodatava kahju 
hinnang jagatuna asjaomaste nõuete LGDg a. Ostetud äriühingutele esitatavate 
allutatud nõuete puhul on PD krediidiasutuse oodata va kahju hinnang. Kui 
krediidiasutusel lubatakse kasutada är iühingutele esitatav ate nõuete puhul LGD 
sisehinnangut ja krediidiasutus suudab us aldusväärselt jagada ostetud äriühingutele 
esitatavate nõuete oodatava kahju hinnangud PDdeks ja LGDdeks, võib kasutada PD 
hinnangut.  
4. Maksejõuetute võlgnike PD on 100%.  
5. Krediidiasutused võivad PD arvutamiseks akts epteerida kaudset kr ediidiriski kaitset 
vastavalt artiklites  90–93 sätestatule. 
6. LGD sisehinnanguid kasutavad krediidi asutused võivad tunnustada kaudset 
krediidiriski kaitset, korrigeerid es PDd vastavalt lõikele 11.  
7. Ostetud äriühingutele esitatava te nõuete lahjendusriski puhul määratakse selline PD, 
mis on võrdne lahjendusriski EL hinnanguga . Kui krediidiasutusel on lubatud 
kasutada LGD sisehinnangut äriühingutele esitatavatele n õuetele ja krediidiasutus 
suudab jagada ostetud äriühingutele esita tavate nõuete lahjendusriski EL hinnangu 
usaldusväärsel viisil PDdeks ja LGDd eks, on lubatud kasutada PD hinnangut. 
1.2. Maksejõuetusest tingitud kahju (LGD) 
8. Krediidiasutused kasutavad järgmisi LGD väärtusi: 
a) Esimese nõudeõiguse järguga nõuded ilm a aktsepteeritud tagatiseta: 45%  
b) Allutatud nõuded ilma aktsepteeritud tagatiseta: 75%  
c) Krediidiasutused võivad LGD arvutamis eks aktsepteerida otsest ja kaudset 
krediidiriski kaitset vastava lt artiklites 90–93 sätestatule. 
 
ET 34   ET d) VI lisa 1. osas lõigetes 65–67 määra tletud tagatud võlakir jadele võib määrata 
12,5% LGD. 
e) Esimese nõudeõiguse järguga ostetud äriühingutele esitatavate nõuete puhul, 
kui krediidiasutus ei suuda tõendada  PD hinnangute vastavust 4. osas 
sätestatud miinimumtingimustele: 45%. 
f) Ostetud äriühingutele esita tavate allutatud nõuete puhul , kui krediidiasutus ei 
suuda tõendada PD hinnangute va stavust 4. osas sätestatud 
miinimumtingimustele: 100%. 
g) Ostetud äriühingutele esitatavat e nõuete lahjendusriski puhul: 75% 
9. Olenemata lõikest 8, võib lahjendus- ja ma ksejõuetusriski puhul, kui krediidiasutusel 
on lubatud kasutada äriühingutele esitata vate nõuete puhul L GD sisehinnangut ja 
krediidiasutus suudab usaldus väärselt jagada ostetud äriü hingutele esitatavate nõuete 
EL hinnangud PDdeks ja LGDdeks, võib kasu tada ostetud äriühi ngutele esitatavate 
nõuete puhul LGD hinnangut.  
10. Olenemata lõikest 8, kui krediidiasutus el on lubatud kasutada äriühingutele, 
asutustele, keskvalitsustele ja kes kpankadele esitatavate nõuete kohta LGD 
sisehinnangut, võib tunnustada kaudset kred iidiriski kaitset, korrigeerides PD või 
LGD hinnanguid kooskõlas 4. osas sätest atud miinimumtingimustega pädevate 
asutuste heakskiidul. Krediidiasutus ei või määrata garanteeritud riskipositsioonidele 
korrigeeritud PDd või LGDd selliselt, et korrigeerit ud riskikaal oleks madalam 
garantii andjaga seotud võrreldava otse se riskipositsiooni riskikaalust.  
1.3. Lõpptähtaeg 
11. Kooskõlas lõikega 12 määravad krediidiasutu sed repotehingutest või väärtpaberite ja 
kaupade laenuks andmise või võtmise tehi ngutest tulenevatele nõuetele lõpptähtaja 
(M) 0,5 aastat ja kõikidele muudele nõuetele lõpptähtaja 2,5 aastat. Pädev asutus 
võib nõuda, et kõik tema ju risdiktsioonis asuvad kred iidiasutused kasutaksid 
lõpptähtaega M iga nõude puhul vastav alt lõikes 12 sätestatule.  
12. Krediidiasutused, kellel on lubatud ka sutada LGD või ümberhindamistegurite 
sisehinnanguid äriühingutel e, asutustele või keskvalitsustele ja keskpankadele 
esitatavate nõuete suhtes, arvutavad lõpptähtaja M iga asjaomase nõude puhul 
kooskõlas punktidega a–e ja lõigetega 13–15. Üh elgi juhul ei või lõpptähtaeg M olla 
pikem kui 5 aastat. 
a) Rahavoo graafiku kohase instrumendi puhul  arvutatakse M vast avalt järgmisele 
valemile: 
M = MAX{1; MIN{∑∑
tt t
tCF CFt / *
 ; 5}} 
kus CF t tähistab rahavoogusid (põhimaksed, intressid ja teenustasud), mille 
võlgnik peab lepingujärgselt tasuma ajavahemikus t. 
 
ET 35   ET b) Tasaarvelduse raamlepingu järgse te tuletisinstru mentide puhul on M 
riskipositsiooni kaalutud keskmine  järelejäänud lõppt ähtaeg, kus M on 
vähemalt 1 aasta. Lõpptähtaja kaalumis eks kasutatakse ig a riskipositsiooni 
nominaalväärtust.  
c) Repotehingutest või väärtpaberite ja  kaupade laenuks andmise või võtmise 
tehingutest tulenevate riskipositsio onide puhul, mis kuuluvad tasaarvelduse 
raamlepingu kohaldamisalasse, on M tehingute  kaalutud keskmi ne järelejäänud 
lõpptähtaeg, kus M on vähemalt 5 aastat . Lõpptähtaja kaalumiseks kasutatakse 
iga tehingu nominaalväärtust.  
d) Kui krediidiasutusel on lubatud kasu tada ostetud äriühingutele esitatavate 
nõuete puhul PD sisehinnanguid, on M kasutatud summade korral võrdne 
ostetud nõuete kaalutud keskmise l õpptähtajaga, kus M on vähemalt 1 aasta. 
Sama lõpptähtaja M väärtust kasutatakse ka mittetühistatava ostukrediidi 
kasutamata limiidi puhul, eeldusel et asjaomane leping sisaldab kehtivaid 
klausleid, varajast amortiseerimist käivit avaid tegureid või muid tingmusi, mis 
kaitsevad nõude ostnud krediidiasutu st nende nõuete kvaliteedi olulise 
halvenemise eest, mida ta lepingu ke htivusajal on kohustatud ostma. Sellise 
tõhusa kaitse puudumisel arvutatakse M kasutamata krediidilimiidi puhul 
järgmiste tegurite summana: kõige pi kema tähtajaga potentsiaalsed nõuded 
vastavalt ostulepingule ja  ostukrediidi allesjää nud osa, mille puhul M on 
vähemalt 1 aasta.  
e) Mis tahes muude instrumentide puhul, mida  ei ole käesolevas lõikes nimetatud, 
või kui krediidiasutus ei saa arvutada M vastavalt punktis a määratule, siis M 
on maksimaalne järelejäänud aeg (aastate s), mille jooksul on võlgnikul lubatud 
täielikult täita lepingulisi kohustusi ning mille pikkus on vähemalt 1 aasta.  
13. Olenemata lõike 12 punktidest a, b, d ja  e, on pädevate asutuste määratletud 
lühiajaliste alla ühe aastase järelejäänud lõpptähtajaga riskipositsioonide korral, mis 
ei kuulu võlgniku pideva krediidiasutuse pool se finantseerimise alla, M vähemalt 1 
päev.  
14. Pädevad asutused võivad lubada sellis tele ühenduses asuvatele äriühingutele 
esitatavate nõuete puhul, mille konsolideerit ud käive ja konsolideeritud varad on alla 
500 miljoni euro, kasutada lõik es 11 esitatud lõpptähtaega.  
15. Lõpptähtaegade erinevusi kä sitletakse vastava lt artiklites 90–93 sätestatule.  
2. JAENÕUDED  
2.1. Maksejõuetuse tõenäosus (PD) 
16. Nõude PD on vähemalt 0,03%.  
17. Maksejõuetute võlgnike või tehingupõhise  meetodi puhul on neile vastavate 
riskipositsioonide PD 100%. 
18. Ostetud äriühingutele esitatava te nõuete lahjendusriski puhul määratakse selline PD, 
mis on võrdne lahjendusriski EL hinna nguga. Kui krediidiasutus suudab 
 
ET 36   ET usaldusväärselt jagada ostetu d äriühingutele esitatavate nõuete lahjen dusriski EL 
hinnangud PDdeks ja LGDdeks, on lubatud kasutada PD hinnangut.  
19. Kaudset krediidiriski kaitset võib tunnustada , korrigeerides PDsi d vastavalt lõikele 
21.  
2.2. Maksejõuetusest tingitud kahju (LGD) 
20. Krediidiasutused esitavad LGD sisehinn angud vastavalt 4. osas sätestatud 
miinimumtingimustele pädevate asutuste heakskiidul. Ostetud nõuete lahjendusriski 
puhul kasutatakse 75% LGD väärtust. Kui krediidiasutus suudab usaldusväärselt 
jagada ostetud äriühingutele esitatavat e nõuete lahjendusris ki EL hinnangud PDdeks 
ja LGDdeks, on lubatud kasutada PD hinnangut. 
21. Kaudset krediidiriski kaitset võib tunnusta da, korrigeerides PD  või LGD hinnanguid 
kooskõlas 4. osa artiklites 95–103 sätest atud miinimumtingimustega pädevate 
asutuste heakskiidul kas üksiku riskipositsi ooni või riskipositsiooni de kogumi suhtes. 
Krediidiasutus ei või määrata garanteerit ud riskipositsioonidel e korrigeeritud PDd 
või LGDd selliselt, et korrigeeritud riskik aal oleks madalam gara ntii andjaga seotud 
võrreldava otsese riskip ositsiooni riskikaalust. 
3. OMAKAPITALI INVESTEERINGUD VASTAVALT PD/LGD  MEETODILE  
3.1. Maksejõuetuse tõenäosus (PD) 
22. PDd määratakse vastavalt äriühingute le esitatavate nõuete meetoditele.  
Kohaldatakse järgmisi minimaalseid PDsid: 
a) 0,09% börsil kaubeldavate omakapitali  investeeringute puhul, kui investeering 
on osa pikaajalisest kliendisuhtest; 
b) 0,09% börsil mittekaubeldavate omakapitali investeeringute puhul, kui tulu 
investeeringust põhineb regulaarsetel ja perioodilistel rahavoogudel, mis ei ole 
saadud kapitali kasvutulust; 
c) 0,40% börsil kaubeldavate omakapitali  investeeringute puhul, mis sisaldavad 
muid 1. osa lõikes 17 esit atud lühikesi positsioone; 
d) 1,25% muude omakapitali investeeringut e puhul, mis sisaldavad muid 1. osa 
lõikes 17 esitatud lühi kesi positsioone.  
3.2. Maksejõuetusest tingitud kahju (LGD) 
23. Investeeringute puhul mittebör siettevõtete omakapitali p iisavalt diversifitseeritud 
portfellides võib kasutada 65% maks ejõuetusest tingitud kahju määra. 
24. Kõikidele muudele riskipositsiooni dele määratakse LGD 90%.  
 
ET 37   ET 3.3. Lõpptähtaeg 
25. Kõikidele riskipositsioonide le määratakse M 5 aastat. 
 
ET 38   ET 3. osa – Riskipositsiooni väärtus  
1. NÕUDED ÄRIÜHINGUTELE , ASUTUSTELE , KESKVALITSUSTELE JA KESKPANKADELE 
NING JAENÕUDED  
1. Kui ei ole teisiti ette nähtud, mõõdetakse bi lansiliste riskipositsi oonide väärtust enne 
väärtuse korrigeerimist. Sellist põhimõtet kohaldatakse ka nende varade suhtes, mis 
on ostetud võlgnetavast summast erin eva hinnaga. Ostetud varade puhul on 
võlgnetava summa ja krediidiasutuse bila nsis kajastuva netoväärtuse erinevus 
märgitud allahindluseks, kui võlgnetav  summa on suurem, ja preemiaks, kui 
võlgnetav summa on väiksem.  
2. Kui krediidiasutused kasutavad tasaar velduse raamlepingut repotehingute või 
väärtpaberite laenuks andmise või võtmise tehingute suhtes, arvutatakse 
riskipositsiooni väärtus va stavalt artiklitele 90–93. 
3. Laenude ja hoiuste bilans ilise tasaarvelduse korral kohaldavad krediidiasutused 
riskipositsiooni väärtuse arvutamisek s artiklites 90–93 sätestatud meetodeid. 
4. Liisingu puhul on riskipositsiooni väär tus diskonteeritud liisingmakse voog.  
5. IV lisas loetletud krediidiin strumentide puhul määratakse riskipositsiooni väärtus III 
lisas sätestatud kahest meetodist ühe abil. 
6. Riskipositsiooni väärtus ostetud nõuete riskiga kaalutud varade arvutamiseks on 
tasumata summa, millest on maha arvat ud lahjendusriski kapitalinõuded enne 
krediidiriski maandamist. 
7. Olenemata lõikest 5, on tunnustatud börsidel kaubeldavad lepingud ja 
välisvääringute lepingud (välja arvatud kul da käsitlevad lepingud), mille esialgne 
lõpptähtaeg on 14 kalendripäeva või vähem, vabastatud III lisas esitatud meetodite 
kohaldamisest ja neile määratakse riskipositsiooni väärtus null.  
8. Olenemata lõikest 5, võivad pädevad asutused vabastada III lisas sätestatud 
meetodite kohaldamisest ja määrata riski positsiooni väärtuseks  nulli sellistele 
arvelduskojas tasaarveldatud börsivälistele  lepingutele, mille puhul on arvelduskoda 
juriidiline lepingupartner ja kõik osal ejad tagavad iga päev täies mahus 
arvelduskojale tekkiva riski, kattes nii jooksva asendus hinna kui ka tulevikus tekkida 
võiva riski.  
Tasutud tagatis kas: 
a) vastab 0% riskikaalule 
b) on laenu andvas krediidiasut uses hoiustatud sularahahoius 
c) on krediidiasutuse väljal astud või talle hoiule ant ud hoiusesertifikaadid või 
sarnased vahendid 
Pädev asutus peab olema veendunud, et arvelduskoja riskide kogunemise oht seatud 
tagatiste turuväärtusest s uuremas mahus on välistatud. 
 
ET 39   ET 9. Ostetud uuenevatest äriühingutel e esitatavatest nõuetest tu lenevate riskipositsioonide 
väärtused arvutatakse mittetühistatavate, kuid kasutamata krediidilimiitidena, mis on 
korrutatud 75%ga.  
10. Kui riskipositsioon on müüdud, makstud või laenatud väärtpaberite kujul 
repotehingu või väärtpaber ite või kaupade laenuks a ndmise või võtmise tehingu 
alusel, siis riskipositsio oni väärtus on väärtpaberite või kaupade väärtus, mis on 
määratud vastavalt artiklile 74. Kui ka sutatakse VIII lisa 3. osas esitatud 
finantstagatiste hindamise üldmeetodit, s uurendatakse riskipos itsiooni väärtust 
kõnealuses lisas sätestatud väärtpaberite le või kaupadele sobiva volatiilsuse 
korrigeerimisega. 
11. Järgmiste krediidiinstrumentide riskipos itsiooni väärtus arvutatakse siduva, kuid 
kasutamata summana, mis on korrutatud ümberhindamisteguriga.  
Krediidiasutused kasutavad järg misi ümberhindamistegureid: 
a) Krediidiliinide puhul, mis on mittesiduvad, tingimusteta tühistatavad või mis 
võimaldavad automaatset tühistamist krediidiasutuse poolt mis tahes ajal, 
kohaldatakse 0% ümberhindamistegurit. Krediidiasutused peavad aktiivselt 
jälgima võlgniku majanduslikku olukorda, et kohaldada 0%, 
ümberhindamistegurit ja nende sisekont rollisüsteemid p eavad võimaldama 
avastada viivitamatult võlgniku krediidikvaliteedi halvenemist. Kasutamata 
jaekrediidiliine võib pidada tingimust eta tühistatavateks, kui tingimused 
võimaldavad krediidiasutustel neid tühi stada sellises ulatuses, mis on lubatud 
tarbijakaitsealaste ja nendega seonduvate õigusaktidega.  
b) Kaupade liikumisest tulenevate lühiaj aliste akreditiivide puhul kohaldatakse 
20% ümberhindamistegurit nii väljaandva  kui kinnitava asutuse suhtes.  
c) Muude krediidiliinide, võlakirja emi ssiooniteenuste (NIF) ja uueneva käenduse 
süsteemide (RUF) suhtes kohaldatakse 75% ümberhindamistegurit.  
d) Krediidiasutused, mis vastavad 4. osas määratletud ümberhindamisteguri 
sisehinnangute kasutamise miinim umtingimustele, võivad kasutada 
sisehinnanguid ümberhindamistegur ite kohta erinevate tooteliikide puhul 
pädevate asutuste heakskiidul. 
12. Kui kohustus on seotud teise kohustuse pikendamisega, kasutatakse selle 
kohustusega seotud kahest ümberhindamistegurist madalamat. 
13. Kõikide bilansiväliste positsioonide puhul , mis ei ole nimetatud lõigetes 1–11, 
määratakse riskipositsiooni väärtus vastavalt II lisale. 
2. OMAKAPITALI INVESTEERINGUD  
14. Riskipositsiooni väärtus on raamatupidamisa ruannetes kasutatav väärtus. Lubatud 
omakapitali investeeringud on järgmised: 
 
ET 40   ET a) Investeeringute puhul, mida kirjenda takse õiglases väär tuses, kusjuures 
väärtuse muutused mõjutavad otse tulu sid ja omavahendeid, on riskipositsiooni 
väärtus bilansis esitatud õiglane väärtus.  
b) Investeeringute puhul, mi da kirjendatakse õiglases  väärtuses, kusjuures 
väärtuse muutused ei mõjuta tulusid,  vaid maksuga korrigeeritud omakapitali 
eraldi osa, on riskipositsiooni väärtu s bilansis esitatud õiglane väärtus.  
c) Investeeringute puhul, mi da kirjendatakse kuluna või madalama kuluna või 
turuväärtuses, on riskipositsiooni väärtus bilansis esitatud kul u või turuväärtus. 
3. MUUD VARAD  
15. Muude varade riskipositsiooni väärtus on raamatupidamisaruannetes kasutatav 
väärtus.  
 
ET 41   ET 4. osa – Sisereitingul põhine va meetodi miinimumtingimused  
1. REITINGUSÜSTEEMID  
1. Reitingusüsteem koosneb kõikidest meetoditest, protsessidest, kontrollidest, andmete 
kogumistest ja IT-süsteemidest, mis toetavad  krediidiriski hindamist, riskipositsiooni 
klassidesse või kogumitesse jagamist (re iting) ning maksejõuetuse ja kahju 
hinnangute kvantifitseerimist t eatavat liiki nõuete puhul.  
2. Kui krediidiasutus kasutab mitmeid rei tingusüsteeme, tuleb võlgniku või tehingu 
liigitamine reitingusüsteemis dokumenteerida ja kohaldada seda viisil, mis kajastab 
riskitaset asjakohaselt.  
3. Liigitamise kriteeriumid ja protsessid vaadat akse korrapäraselt läbi, et teha kindlaks, 
kas need on käesoleva portfelli ja välisti ngimuste seisukohalt jätkuvalt asjakohased.  
1.1. Reitingusüsteemide struktuur 
4. Kui krediidiasutus kasutab riskiparameetrite otseseid hinnanguid, võib neid käsitleda 
pideva reitinguskaala kl asside vastetena.  
1.1.1.  Nõuded äriühingutele, asutustele ni ng keskvalitsustele ja keskpankadele 
5. Reitingusüsteemis võetakse arvesse võlgniku ja tehingu riskitunnuseid.  
6. Reitingusüsteemi kuulub võlgniku reitinguska ala, mis kajastab ainult võlgniku 
maksejõuetuse riski kvantifits eerimist. Võlgniku reitinguskaalal on vähemalt 7 klassi 
maksejõuliste võlgnike ja 1 maks ejõuetute võlgnike jaoks.  
7. Võlgniku reitinguklass tähendab riskik ategooriat reitingusüsteemi võlgniku 
reitinguskaalal, mis määratakse võl gnikele konkreetsete ja selgete 
reitingukriteeriumide kogumi alusel, millest  saadakse PD hinnangud. Krediidiasutus 
dokumenteerib suhte, mis on võlgniku reitinguk lasside maksejõuetuse igale klassile 
vastava riski taseme ja nende kriteeriumid e vahel, mida kasutatakse maksejõuetuse 
riski vastava taseme määramiseks.  
8. Krediidiasutustel, kelle portfellid on kontsentreerunud teatud turulõiku ja 
maksejõuetuse riski vahemikku, peab olema sellises vahemikus piisavalt võlgniku 
reitinguklasse, et vältida võlgnike li igset kontsentreerumist ühte klassi. 
Märkimisväärseid kontsentreerumisi ühte re itinguklassi tuleb põhj endada veenvate 
empiiriliste tõenditega selle kohta, et võlgn iku reitinguklass katab piisavalt kitsa PD 
vahemiku ja et kõikide sellesse klassi kuuluvate võlgnike maksej õuetuse risk jääb 
nimetatud vahemikku.  
9. Selleks et saada pädevate asutuste h eakskiit LGD sisehinnangute kasutamiseks 
kapitalinõude arvutamisel, peab reitingus üsteem sisaldama selget tehingupõhist 
reitinguskaalat, mis kajastab ainu lt tehingu LGDga seotud tunnuseid.  
10. Selleks et saada pädevate asutuste heak skiit ümberhindamistegurite sisehinnangute 
kasutamiseks kapitalinõude arvutamisel, peab reitingusüsteem sisaldama selget 
 
ET 42   ET tehingupõhist reitinguskaalat, mis kajastab  ainult tehingu ümberhindamisteguriga 
seotud tunnuseid.  
11. Tehingupõhine reitinguklass tähendab ri skikategooriat reitingusüsteemi 
tehingupõhisel reitinguskaalal, mis määratakse  riskipositsioonide le konkreetsete ja 
selgete reitingukriteeriumide alus el, millest saadakse LGD või 
ümberhindamistegurite sisehinn angud. Klassi definitsioon  sisaldab kirjeldust selle 
kohta, kuidas riskipositsioone klassidess e jagatakse ja milliseid kriteeriume 
kasutatakse riskitaseme eristamiseks klasside lõikes.  
12. Märkimisväärseid kontsentreerumisi ühte tehingupõhisesse re itinguklassi tuleb 
põhjendada veenvate empiiriliste tõen ditega selle koht a, et tehingupõhine 
reitinguklass katab vastavalt kas piisavalt kitsa LGD vahemiku või 
ümberhindamisteguri vahemiku ja et kõi kide sellesse kla ssi kuuluvate nõuete 
maksejõuetuse risk jääb nimetatud vahemikku.  
13. Krediidiasutused, kes kasutavad 1. osa lõ ikes 5 esitatud meetodeid riskikaalude 
määramiseks eriotstarbelistele  laenunõuetele, vabastatakse  nõudmisest luua võlgniku 
reitinguskaala, mille alusel klassifitseer itakse ainult võlgniku maksejõuetuse risk 
asjaomase riskipositsiooni suhtes. Olenemata lõikest 6, peab nimetatud asutustel 
olema asjaomaste riskipositsioonide jaoks  vähemalt 4 reitinguklassi maksejõuliste 
võlgnike ja vähemalt 1 reitinguklas s maksejõuetute võlgnike jaoks.  
1.1.2.  Jaenõuded 
14. Reitingusüsteemid peavad kajastama nii võ lgniku kui tehingu riski ning sisaldama 
kõiki võlgnike ja tehingut e asjakohaseid tunnuseid. 
15. Riski eristamise tase peab tagama, et riskipositsioonide arv konkreetses klassis või 
kogumis on piisav kahju tunnuste otst arbekaks kvantifitseerimiseks ja 
valideerimiseks klassi või kogumi tasa ndil. Riskipositsioonide või võlgnike 
jagamisel klassidesse või kogumitesse tuleb vältida liigset kontsentreerumist.  
16. Krediidiasutused peavad tõendama, et risk ipositsioonide jagamisel klassidesse või 
kogumitesse on tagatud riski otstarbekas eristamine, piisav alt homogeensete 
riskipositsioonide rühmitamine ja on võimalik  kahju tunnuseid täpselt ja järjekindlalt 
klassi või kogumi tasandil hinnata. Os tetud nõuete puhul peab rühmitamine 
kajastama müüja emissiooni korraldamise tavasid ja klientide heterogeensust.  
17. Krediidiasutused peavad riskipositsioone  klassidesse või kogumitesse jagamisel 
kaaluma järgmisi riskitegureid: 
Võlgniku riskitunnused 
a) Tehingu riski tunnused, s ealhulgas toote või tagati se liik või mõlemad. 
Krediidiasutused peavad selgesõnaliselt välja tooma juhtumid, kus mitmele 
riskipositsioonile on seatud sama tagatis. 
b) Viivises olemine, kui krediidiasutus ei suuda pädevale as utusele tõendada, et 
viivises olemine ei ole riskipos itsiooni puhul oluline riski tegur. 
c) Jagamine klassidesse või kogumitesse. 
 
ET 43   ET 18. Krediidiasutusel peavad olema konkreetsed defi nitsioonid, protsessid ja kriteeriumid 
riskipositsioonide jagamiseks klassidesse  või kogumitesse reitingus üsteemi siseselt.  
a) Klasside või kogumite definitsioonid peav ad olema piisavalt üksikasjalikud, et 
võimaldada reitingute määramise eest vast utavatel isikutel jagada sarnase 
riskiprofiiliga võlgnikke või tehinguid järjekindlalt samasse klassi või 
kogumisse. Järjekindluse tagamiseks tu leb arvesse võtta tegevusvaldkonda, 
osakonda ja geograafilist asukohta.  
b) Reitinguprotsessi dokumendid peavad või maldama kolmandatel isikutel mõista 
riskipositsioonide jagamist klasside sse või kogumitesse, imiteerida klassidesse 
ja kogumitesse jagamist ning hinnata kl assidesse ja kogumitesse jagamise 
asjakohasust. 
c) Kriteeriumid peavad samuti olema kooskõlas krediidiasutuse siseste 
laenustandarditega ja raskustes olevat e võlgnike ja tehingute käsitlemise 
eeskirjadega. 
19. Krediidiasutus peab võtma võlgnike ja  tehingute klassidesse või kogumitesse 
jagamisel arvesse kogu asjaomase teabe.  Teave peab olema ajakohastatud ja 
võimaldama krediidiasutusel prognoosida ri skipositsiooni edaspi dist arengut. Mida 
vähem teavet krediidiasutusel on, seda kons ervatiivsemalt peab ta riskipositsioone 
võlgnike ja tehingute klassi desse ja kogumitesse jagama. Kui krediidiasutus kasutab 
sisereitingu määramisel esmase tegurina vä list reitingut, peab krediidiasutus tagama 
muu asjaomase teabe arvesse võtmise.  
1.2. Nõuete liigitamine 
1.2.1.  Nõuded äriühingutele, asutustele ni ng keskvalitsustele ja keskpankadele 
20. Iga võlgnik määratakse kredii di kinnitamise protsessi r aames võlgniku reitinguklassi.  
21. Krediidiasutused, kellel on lubatud ka sutada LGD või ümberhindamistegurite 
sisehinnanguid, määravad krediidi kinnitami se protsessi raames iga riskipositsiooni 
ka tehingupõhisesse reitinguklassi. 
22. Krediidiasutused, kes kasutavad 1. osa lõ ikes 5 sätestatud m eetodeid riskikaalude 
määramiseks eriotstarbel istele laenudele, määravad kõik asjaomased 
riskipositsioonid klassidesse  vastavalt lõikele 13.  
23. Iga eraldiseisvat juriidilist isikut, kelle puhul avaneb krediidiasutusele risk, 
hinnatakse eraldi. Krediidiasutus peab tõenda ma asjaomasele pädevale asutusele, et 
tal on asjakohased eeskirjad nii üksikute võl gnikest klientide kui ka seotud klientide 
rühmade käsitlemiseks.  
24. Sama võlgnikuga seotud eral diseisvad riskipositsioon id määratakse samasse 
võlgniku reitinguklassi, sõltumata erinevuste st konkreetse tehingu laadis. Erandid, 
mis võivad kaasa tuua sama võlgnikuga se otud eraldiseisvate riskipositsioonide 
mitmesse võlgniku reitinguklassi määramise, on järgmised: 
a) maarisk, mis sõltub sellest, kas ri skipositsioonid on nomineeritud kohalikus või 
välisvääringus; 
 
ET 44   ET b) riskipositsiooniga seotud garantii de käsitlemine võib kajastuda võlgniku 
reitinguklassi korrigeerimises. 
1.2.2.  Jaenõuded 
25. Iga riskipositsioon määratakse krediidi ki nnitamise protsessi raames klassi või 
kogumisse.  
1.2.3.  Muudatused 
26. Klassidesse ja kogumitesse jagamisel dokumenteerib krediidiasutus olukorrad, milles 
eksperthinnangul võidakse muuta liigitamise  protsessi sisendeid ja väljundeid, ning 
personali, kes vastutab selliste muudatu ste kinnitamise eest. Krediidiasutused 
dokumenteerivad sellised muudatused ja vastutava personali liikmete nimed. 
Krediidiasutused analüüsivad selliste risk ipositsioonide arengut, mille liigitust on 
muudetud. See analüüs hõlmab nende risk ipositsioonide arengu hindamist, mille 
reitingu on muutnud isik, kes esindab kogu vastutavat personali.  
1.3. Liigitamisprotsessi asjakohasus 
1.3.1.  Nõuded äriühingutele, asutustele ni ng keskvalitsustele ja keskpankadele 
27. Liigitamise ja liigituste korrapäraseid läbi vaatusi teostab või kinnitab sõltumatu pool, 
kes ei saa otseselt kasu krediidi andmise otsustest.  
28. Krediidiasutused ajakohastavad liigitusi  vähemalt kord aastas. Suure riskiga 
võlgnikud ja probleemsed riskipositsioonid tuleb sagedamini läbi vaadata. 
Krediidiasutused korraldavad  uue liigitamise, kui võlgniku või riskipositsiooni kohta 
saadakse olulist teavet.  
29. Krediidiasutus kasutab tõhusat  protsessi, et saada ja aj akohastada asjaomast teavet 
võlgniku PDsid mõjutavate tunnuste ning tehi ngu LGDsid ja ümberhindamistegureid 
mõjutavate tunnuste kohta.  
1.3.2.  Jaenõuded 
30. Krediidiasutus ajakohastab vähemalt kord aast as võlgnike ja tehingu te liigitust ning 
vaatab (vastavalt vajadusele) läbi iga tuvastatud riskikogum i kahju tunnused ja 
viivisseisundi. Krediidiasut us vaatab samuti vähemalt kord aastas representatiivse 
valimi põhjal läbi üksikute riskipositsioonide staatuse igas kogumis selle tagamiseks, 
et riskipositsioone määratakse jätkuvalt õigesse kogumisse.  
1.4. Mudelite kasutamine 
31. Kui krediidiasutus kasutab statistilisi mudeleid ja muid mehaanilisi meetodeid 
riskipositsioonide jagamiseks võlgnike või tehingute klasside sse või kogumitesse, 
siis: 
a) Krediidiasutus peab tõendama asjaomas ele pädevale asutusele, et mudelil on 
usaldusväärne prognoosivõime ja kapita linõudeid ei ole selle kasutamise 
tulemusel moonutatud. Sisendmuutujad moodustavad mõistliku ja tõhusa aluse 
saadavate prognooside jaoks. Mudel ei või tekitada olulisi moonutusi. 
 
ET 45   ET b) Krediidiasutusel peab mudelisse si sestavate andmete kontrollimiseks olema 
protsess, mis sisaldab andmete täpsuse,  täielikkuse ja as jakohasuse hindamist. 
c) Krediidiasutus peab tõendama, et mudeli loomiseks kasutatavad andmed on 
krediidiasutuse tegelike võlgnik e või riskipositsioonide suhtes 
representatiivsed. 
d) Krediidiasutusel peab olema korrapärane mudeli valideerimise tsükkel, mis 
hõlmab mudeli tõhususe ja stabiilsuse kontrolli, mudeli tehniliste näitajate 
läbivaatamist ja mudeli väljundite testimist tegelike tulemuste suhtes. 
e) Krediidiasutus peab statistilist m udelit täiendama eksperthinnangu ja -
kontrolliga, et vaadata lä bi mudelipõhised liigitus ed ja tagada mudelite 
asjakohane kasutamine. Läbivaatamise ees märgiks on tuvastada ja piirata vigu, 
mis on seotud mudeli nõrkade külgedega. Eksperthinnangutes võetakse arvesse 
kogu mudelist välja jäänud asjakohast teavet. Krediidiasu tus dokumenteerib 
selle, kuidas eksperthinnangu ja mudeli tulemusi ühendatakse. 
1.5. Reitingusüsteemide dokumenteerimine 
32. Krediidiasutused dokumenteerivad reiti ngusüsteemi ülesehituse ja toimimise 
üksikasjad. Dokumendid tõendavad vast avust käesolevas osas sätestatud 
miinimumtingimustele ja nendes käsitlet akse selliseid teem asid nagu portfelli 
diferentseerimine, reitingukriteeriumid, võlgnikke ja riskipositsioone hindavate 
poolte ülesanded, liigitamise läbiva atamise sagedus ja reitinguprotsessi 
juhatusepoolne järelevalve.  
33. Krediidiasutus dokumenteerib reitingukrit eeriumide valiku põhimõtted ja seda 
toetava analüüsi. Krediidias utus dokumenteerib kõik suur emad muutused riskidele 
reitingu andmise protsessis ja sellised dokume ndid aitavad tuvastada riskidele 
reitingu andmise protsessis tehtud muudatusi pä rast pädevate asutuste poolset viimast 
läbivaatust. Reitingu andmise korraldus, se alhulgas reitingu andmise protsess ja 
sisekontrolli struktuur tuleb samuti dokumenteerida.  
34. Krediidiasutused dokumenteerivad konkreetse d sisekasutuses olevad maksejõuetuse 
ja kahju definitsioonid ja tõendavad nende vastavust käesolevas direktiivis sätestatud 
definitsioonidele.  
35. Kui krediidiasutus kasutab reitinguprotsess is statistilisi mudeleid, peab ta 
dokumenteerima nende meetodid. See materjal: 
a) peab andma üksikasjaliku ülevaate hinnangute klassidesse määramisel 
kohaldatavatest teooriatest, ee ldustest ja/või matemaatilistest ja empiirilistest 
alustest ning üksikutest võ lgnikest, riskipositsioonide st või nende kogumitest ja 
mudeli hindamisel kasutatava(te)st andmeallika(te)st; 
b) peab kehtestama range statistilise  protsessi (sealhulgas viitajaga ja 
valimiväliste andmete põhjal tehtud testid) mudeli valideerimiseks; ja 
c) peab viitama mis tahes asjaoludele, mille korral mudel ei toimi tõhusalt. 
 
ET 46   ET 36. Kolmandalt poolelt ostetud sellise mudeli kasutamine, mis sisaldab 
intellektuaalomandiga kaits tavat tehnoloogiat, ei vaba sta dokumenteerimisest või 
muudest reitingusüsteemiga seos es esitatavatest kohustustes t. Krediidiasutus vastutab 
oma ülesannete täitmisel pädevate asutuste ees.  
1.6. Andmehaldus 
37. Krediidiasutused koguvad ja säilitavad a ndmeid sisereitingute kohta vastavalt 
artiklites 145–149 sätestatule. 
1.6.1.  Nõuded äriühingutele, asutustele ni ng keskvalitsustele ja keskpankadele 
38. Krediidiasutused koguva d ja säilitavad: 
a) võlgnike ja tunnustatud garantii andjate täielikku reitinguajalugu, 
b) reitingute andmise kuupäevi, 
c) reitingu andmise põhiandmeid ja meetodeid, 
d) reitingute andmise ees t vastutava isiku nime, 
e) andmeid maksejõuetute võlgnike ja ri skipositsioonide kohta, millega seoses 
maksejõuetus tekkis, 
f) selliste maksejõuetuse juhtumite kuupäevi ja asjaolusid, 
g) andmeid PDde ja realiseerunud kahjumäärade kohta, mis on seotud 
reitinguklasside ja reitingute liikumisega, 
h) krediidiasutused, kes ei kasuta  LGD ja/või ümberhindamistegurite 
sisehinnanguid, koguvad ja säilitavad  võrdlusandmeid tegelike LGDde ja 
2. osa lõikes 8 sätestatud väärtuste kohta ning tegelike ümberhindamistegurite 
ja 3. osa lõikes 11 säte statud väärtuste kohta.  
39. Krediidiasutused, kes kasutavad LGD ja/ või ümberhindamistegurite sisehinnanguid, 
koguvad ja säilitavad: 
a) täielikke ülevaateid andmetest tehingupõhiste reitingute ning LGDde ja 
ümberhindamistegurite hinnangute kohta, mis on seotud iga reitinguskaalaga, 
b) reitingute ja hinnangute andmise kuupäevi, 
c) põhiandmeid ja meetodeid, mida kasu tatakse tehingupõhiste  reitingute ning 
LGD ja ümberhindamistegurite hinnangute saamiseks, 
d) tehingupõhise reitingu andnud isiku nime  ja LGD ja ümberhindamistegurite 
hinnangud andnud isiku nime, 
e) andmeid maksejõuetute võlgnikega seotud riskipositsioonide prognoositud ja 
tegelike LGDde ja ümberhindamistegurite kohta,  
 
ET 47   ET f) andmeid riskipositsiooni LGD koht a enne ja pärast garantii või 
krediididerivatiivi mõjude hindamist  nende krediidiasutuste puhul, kes 
kajastavad garantiide või krediidideriva tiivide krediidiriski maandavat toimet 
LGD kaudu, 
g) andmeid maksejõuetute võlgnikeg a seotud riskipositsioonide kahju 
koostisosade kohta.  
1.6.2.  Jaenõuded 
40. Krediidiasutused koguva d ja säilitavad: 
a) andmeid, mida kasutatakse riskip ositsioonide klasside sse või kogumitesse 
jagamise protsessis, 
b) andmeid hinnanguliste ja tegelike PD de, LGDde ja ümberhindamistegurite 
kohta, mis on seotud riskipositsi ooni klasside või kogumitega, 
c) andmeid maksejõuetute võlgnike ja ri skipositsioonide kohta, millega seoses 
maksejõuetus tekkis, 
d) maksejõuetute võlgnike riskiposits ioonide puhul andmeid klasside või 
kogumite kohta, kuhu riskipositsioon m äärati maksejõuetusele eelnenud aastal, 
ning tegelikke LGD ja ümbe rhindamisteguri väärtusi, 
e) andmeid kahjumäärade ja marginaa ltulu kohta aktsepteeritud uuenevate 
jaenõuete puhul.  
1.7. Kapitali adekvaatsuse hindamise l kasutatavad stresstestid 
41. Krediidiasutusel peavad olema usaldusväär sed stressi testimise protsessid kapitali 
adekvaatsuse hindamiseks. Stressi testimine hõlmab selliste võimalike sündmuste ja 
majandustingimuste edaspidiste muutuste ki ndlakstegemist, mis võiksid avaldada 
negatiivset mõju krediidia sutuse krediidiriskile avatud positsioonidele, ja 
krediidiasutuse selliste muutustega toimetuleku suutlikkuse hindamist.  
42. Krediidiasutus viib regulaarselt läbi krediidiriski stresstesti, et hinnata teatavate 
konkreetsete asjaolude mõju oma krediidiriski  kogukapitali nõuetele. Kasutatava testi 
valib krediidiasutus pädevate asutuste järelevalve all. Kasutatav test peab olema 
otstarbekas ja piisavalt kons ervatiivne ning selles tuleb arvestada vähemalt kerge 
tagasilanguse stsenaariumide mõju. Krediidiasutus hindab oma reitingute liikumist 
vastavalt stresstesti stsenaariumidele. Testit avad portfellid peavad sisaldama valdavat 
osa krediidiasutuse kogu riskipositsioonist.  
2. RISKI KVANTIFITSEERIMINE  
43. Reitinguklasside või kogumitega seotud ri skiparameetrite määramisel peavad 
krediidiasutused kohaldama järgmisi nõudeid. 
 
ET 48   ET 2.1. Maksejõuetuse definitsioon 
44. Võlgnik loetakse maksejõuetuks, kui on esinenud üks või mõlemad järgmistest 
juhtumitest: 
a) Krediidiasutus leiab, et võlgnik tõen äoliselt ei maksa tema vastu olevaid 
nõudeid krediidiasutusele, emaettevõtjale või  selle tütarettevõ tjale täielikult, 
kui krediidiasutus ei kasutaks võimalust realiseerida tagatis (selle olemasolul). 
b) Võlgnik on üle 90 päeva jätnud tasumata mis tahes olulised tema vastu olevad 
nõuded krediidiasutusele, emaettevõtjale  või selle tütarettevõtjale.  
Viivispäevade loendamine algab siis , kui võlgnik on ületanud kokkulepitud 
krediidilimiiti, talle on teatatud krediidi limiidi vähendamisest allapoole nõude jääki 
või ta on kasutanud krediiti ilma loata. 
Kokkulepitud limiit tähendab limiiti, millest võlgnikku on teavitatud. 
Jaenõuete ja avaliku sektori asutustele esitatavate nõuete korral määravad pädevad 
asutused tähtaja ületanud päevade ar vu vastavalt lõikes 48 sätestatule.  
Äriühingutele esitatavate nõuete korral või vad pädevad asutused  määrata tähtaja 
ületanud päevade arvu vastavalt ar tikli 154 lõikes 4 sätestatule. 
Jaenõuete korral võivad krediidiasutused  kohaldada seda definitsiooni tehingu 
tasandil.  
45. Elemendid, mida tuleks pidada maksmata jätmise tõenäosuse näitajateks, sisaldavad 
järgmist: 
a) Krediidiasutus liigitab võlgniku vastu oleva nõude tähtajaks mittelaekunuks. 
b) Krediidiasutus hindab võlgniku vastu ol eva nõude alla tulenevalt võlgniku 
krediidikvaliteedi olulisest langusest pärast riskipositsiooni võtmist.  
c) Krediidiasutus müüb võlgniku vastu ol eva nõude olulise rahalise kahjuga. 
d) Krediidiasutus on nõus võlgniku vastu oleva nõude erakorralise 
ümberstruktureerimisega, mis tõenäolise lt vähendab finantskohustust tulenevalt 
põhimaksete, intressi või (vajaduse kor ral) teenustasude kustutamisest või 
nende maksmise edasilükkamisest. S ee hõlmab PD/LGD meetodi raames 
hinnatud omakapitali investeeringute korral omakapitali erakorralist 
ümberstruktureerimist.  
e) Krediidiasutus on esitanud taotluse võlgniku pankroti või sarnase menetluse 
kohta võlgniku vastu oleva nõude suhtes kr ediidiasutuse, emaettevõtja või selle 
tütarettevõtja ees. 
f) Võlgnik on taotlenud pankrotti või tall e on kehtestatud pankrot või sarnane 
kaitse, mis väldiks või lükkaks edasi tema vastu oleva nõude tagasimaksmist 
krediidiasutusele, emaettevõtjale või selle tütarettevõtjale. 
 
ET 49   ET 46. Krediidiasutused, kes kasutavad välisei d andmeid, mis iseenesest ei vasta 
maksejõuetuse definitsioonile, peavad päde vatele asutustele tõendama, et nad on 
teinud asjakohased korrigeerimised maksejõue tuse definitsioonile üldise vastavuse 
saavutamiseks.  
47. Kui krediidiasutus leiab, et eelnev ri skipositsioon, mille puhul jäeti kohustused 
täitmata, on selline, et ühtki maksejõuetuse  käivitajat ei saa enam kohaldada, annab 
krediidiasutus võlgnikule või tehingule se llise reitingu, mis antakse maksejõulise 
võlgnikuga seotud riskipositsioonile. Kui s eejärel tekib vastavus maksejõuetuse 
definitsioonile, loetakse toimunuks järgmine maksejõuetuse juhtum.  
48. Jaenõuete ja avaliku sektor i asutustele esitatavate nõuete puhul kehtestavad iga 
liikmesriigi pädevad asutused täpse tähtaj a ületanud päevade arvu, mida kõik tema 
jurisdiktsioonis asuvad krediidiasutused järgivad vastavalt lõikes 44 sätestatud 
maksejõuetuse definitsioonile kõnealuses liikmesriigis asuvate le vastaspooltele 
esitatavate nõuete korral. P äevade konkreetne arv jääb 90–18 0 päeva piiresse ja võib 
erineda tootegruppide lõikes. Teiste liikmesriikide territooriumidel asuvatele 
vastaspooltele esitatavate nõue te puhul määravad pädevad asutused tähtaja ületanud 
päevade arvu, mis ei ole kõrgem vastava l iikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud 
arvust.  
2.2. Hindamise üldised tingimused 
49. Krediidiasutuse sisehinnangud riskiparameet rite PD, LGD, ümbe rhindamisteguri ja 
EL kohta peavad sisaldama kõiki vajali kke andmeid ja meetodeid. Hinnangud 
saadakse ajaloolise kogemuse ja empiiriliste tõend ite alusel ja need  ei põhine vaid 
subjektiivsetel kaalutlustel. Hinnangud peavad olema usutavad ja arusaadavad ja 
põhinema vastavate riskiparameetrite olul istel käivitajatel. Mida vähem andmeid 
krediidiasutusel on, seda konservati ivsemaid hinnanguid peab ta andma. 
50. Krediidiasutus peab suutma esitada kahj umi ajaloo, mis on jagatud maksejõuetuse 
sageduse, LGD, ümberhindamisteguri või  EL hinnangu kasutamisel kahjutegurite 
kaupa, selliste tegurite lõikes, mida ta peab vastavate riskiparameetrite käivitajateks. 
Krediidiasutus peab tõendama, et te ma antud hinnangutes on võetud arvesse 
pikaajalisi kogemusi.  
51. Krediidiasutus peab võtma arvesse kõiki muutusi laenuandmise praktikas või 
tagasinõudmise protsessis lõigetes 66, 71, 81, 85, 92 ja 94 viidatud vaatlusperioodil. 
Krediidiasutus peab hinnangutes kajastam a tehnika arengut ning uute andmete ja 
muu teabe tulemusi vastavalt nende ilmnemi sele. Krediidiasutused vaatavad antud 
hinnangud läbi uue teabe ilmnemisel ja vähemalt kord aastas.  
52. Hinnangu andmisel kasutatud andmetesse kaasatud riskipos itsioonid, andmete 
loomisel kasutatud laenuandmise standardid  ja muud asjaomased  näitajad peavad 
olema võrreldavad krediidiasutuste nõuete ja standarditega. Krediidiasutus peab 
samuti tõendama, et andmete aluseks ol evad majanduslikud ja turutingimused on 
olemasolevate ja prognoositavate tingi muste seisukohalt asjakohased. Valimi 
moodustavate riskipositsioonide arv ja kva ntifitseerimiseks kasutatavate andmete 
ajavahemik peavad olema piisavad, et krediidiasutus oleks veendunud oma 
hinnangute täpsuses ja stabiilsuses. 
 
ET 50   ET 53. Ostetud nõuete puhul kajastavad hinnangud kogu ostva krediidiasutuse käsutuses 
olevat teavet alusnõuete kvaliteedi kohta, sealhulgas andmeid sarnaste kogumite 
kohta, mille on andnud müüja, ostev krediidiasutus või välised allikad. Ostev 
krediidiasutus peab hindama kõi ki müüjalt saadud andmeid.  
54. Krediidiasutus peab krediidiriski para meetrite hindamisel rakendama hinnangute 
ebatäpsuse astmest sõltuvat konservatiivsusm arginaali. Kui meetodid ja andmed on 
vähem veenvad ja eeldatav vigade  ulatus on suurem, peab ka 
konservatiivsusmarginaal suurem olema.  
55. Kui krediidiasutus kasutab riskikaalude ar vutamiseks ja asutusesisestel eesmärkidel 
erinevaid hinnanguid, siis tuleb see dokum enteerida ja hinna ngute põhjendatust 
pädevale asutusele tõendada.  
56. Kui krediidiasutused suudavad tõendada päde vatele asutustele, et enne käesoleva 
direktiivi rakendama hakkamise kuupäeva kogutud andmeid on asjakohaselt 
korrigeeritud, et saavutada üldine vastavus  maksejõuetuse või kahju definitsioonile, 
võivad pädevad asutused võimaldada kred iidiasutustele teatavat paindlikkust 
andmete suhtes nõutavate standardite kohaldamisel.  
57. Kui krediidiasutus kasutab mitmest kred iidiasutusest koosneva kogumi lõikes 
koondatud andmeid, peab ta tõendama järgmist: 
a) teiste kogumis olevate krediidiasutus te reitingusüsteemid ja kriteeriumid on 
sarnased tema omadele; 
b) kogum on representatiivne portfelli  suhtes, mille jaoks kogutud andmeid 
kasutatakse; 
c) krediidiasutus kasutab koondatud andmei d aja jooksul järjekindlalt püsivate 
hinnangute jaoks. 
58. Kui krediidiasutus kasutab mitmest kred iidiasutusest koosneva kogumi lõikes 
koondatud andmeid, peab ta tagama oma reitingusüsteemide ühtsuse. Krediidiasutus 
peab pädevale asutusele tõendama, et as utusesiseselt tuntak se reitingusüsteeme 
põhjalikult, sealhulgas suudetakse reitinguprots essi tõhusalt jälgida ja auditeerida.  
2.2.1.  PD hindamise tingimused 
Nõuded äriühingutele, asutustele ning keskvalitsustele ja keskpankadele 
59. Krediidiasutused hindavad PDsid võlgniku  reitinguklassi lõikes üheaastase 
kahjumäära pikaajalise keskmise alusel.  
60. Ostetud äriühingutele esitatav ate nõuete puhul võivad kredii diasutused hinnata ELsid 
võlgniku reitinguklassi lõikes üheaastase kahjumäära pikaajalise keskmise alusel.  
61. Kui krediidiasutus saab ostetud äriühingut ele esitatavate nõuete PDde ja LGDde 
pikaajalise keskmise hinnangu EL hinnangu ja asjakohase PD ja LGD hinnangu 
põhjal, vastab kogukahju hindamise protse ss üldistele PD ja LGD hindamise 
standarditele, mis on esitatud käesolevas osas , ja tulemus vastab lõikes 73 sätestatud 
LGD kontseptsioonile.  
 
ET 51   ET 62. Krediidiasutused kasutavad PD hindamise te hnikaid ainult koos tõ endava analüüsiga. 
Krediidiasutused peavad võtma arvesse su bjektiivsete kaalutluste tähtsust ja 
ühendama eri meetodite tulemused ning korrigeerima meetoditest ja teabest 
tulenevaid piiranguid.  
63. Kui krediidiasutus kasutab PD hindamisel andmeid sisemise maksejõuetuse 
esinemiste kohta, tuleb tal analüüsid es tõendada, et hinnangud kajastavad 
emissioonide korraldamise standardeid ning  erinevusi andmete saamiseks kasutatud 
ja hetkel kasutatava re itingusüsteemi vahel. Kui emissioonide korraldamise 
standardid või reitingusüsteemid on muut unud, lisab krediidias utus PD hinnangule 
suurema konservat iivsusmarginaali. 
64. Kui krediidiasutus seob oma sisemised rei tinguklassid reitinguage ntuuri või sarnaste 
organisatsioonide kasutatava skaalaga või  kaardistab need kõnealusel skaalal ja 
seejärel määrab krediidiasutuse klasside le välise organisats iooni klasside puhul 
esinenud kahjumäära, tuginetakse kaardistam isel sisereitingukrit eeriumide ja välise 
organisatsiooni kasuta tavate kriteeriumide võrdlusel e ning mis tahes ühiste võlgnike 
sise- ja välisreitingu võrdlus ele. Kaardistamise meetodis ja alusandmetes tuleb 
vältida moonutusi ja vastuolusid. Kvantifitseerimiseks kasutatavate andmete aluseks 
olevad välisorganisatsiooni de kriteeriumid keskenduvad vaid maksejõuetuse riskile 
ega kajasta tehingu tunnuseid. Krediidia sutuse analüüs sisaldab kasutatud 
maksejõuetuse definitsioonide võrdlu st kooskõlas lõigetes 44–48 esitatud 
tingimustega. Krediidiasutus peab dokumenteerima kaardistamise alused.  
65. Kui krediidiasutus kasutab maksejõuetuse statistilisi prognoosimudeleid, on tal õigus 
hinnata PDsid kui kõnealuses reiti nguklassis olevate üksikute võlgnike 
maksejõuetuse tõenäosuse hinnangute liht sat keskmist. Maksejõuetuse tõenäosuse 
mudelite kasutamine krediidiasutuse poolt sellisel eesmärgil peab vastama lõikes 31 
sätestatud standarditele.  
66. Olenemata sellest, kas krediidiasutus kasu tab PD sisehinnanguks väliseid, siseseid 
või koondatud andmeallikaid või nende kolme  kombinatsiooni, peab kasutatava 
vaatlusperioodi pikkus vähemalt ühe allika  puhul olema vähemalt viis aastat. Kui 
kasutatav vaatlusperiood ke stab mis tahes allika puhul kauem ja need andmed on 
asjakohased, kasutatakse pikemat perioodi.  Käesolevat lõiget kohaldatakse ka 
PG/LGD omakapitali meetodi suhtes.  
Jaenõuded 
67. Krediidiasutused hindavad PDsid võlgniku  reitinguklassi või kogumi lõikes 
üheaastase kahjumäära pikaajalise keskmise alusel.  
68. Olenemata lõikest 67, võib PD hinnangute an dmisel lähtuda ka te gelikust kahjust ja 
asjakohastest LGD hinnangutest.  
69. Krediidiasutused käsitlevad riskipos itsioonide klassidesse või kogumitesse 
jagamiseks kasutatavaid siseandmeid kahju tunnuste hindamisel esmase 
teabeallikana. Krediidiasut ustel on õigus kasutada vä liseid andmeid (sealhulgas 
koondatud andmeid) või statis tilisi kvantifitseerimise mudeleid, tingimusel et on 
võimalik tõendada selget seost: 
 
ET 52   ET a) krediidiasutuse poolt riskipositsioonid e klassidesse või kogumitesse jagamisel 
kohaldatava protsessi ja väliste andmeal likate kasutatava protsessi vahel; 
b) krediidiasutuste siseriskiprofiili ja väliste andmete koosseisu vahel.  
Ostetud jaenõuete puhul võiva d krediidiasutused kasuta da väliseid ja siseseid 
võrdlusandmeid. Krediidiasutused kasuta vad võrdlusalustena kõiki asjaomaseid 
andmeallikaid.  
70. Kui krediidiasutus saab jaenõuete PD ja LGD pikaajalise keskmise hinnangu 
kogukahju hinnangu ja asjakohase PD ja  LGD hinnangu põhjal, vastab kogukahju 
hindamise protsess üldistel e PD ja LGD hindamise standarditele, mis on esitatud 
käesolevas osas, ja tulemus vastab lõ ikes 73 sätestatud LGD kontseptsioonile.  
71. Olenemata sellest, kas krediidiasutus kasutab kahjutunnuste hinnanguks väliseid, 
siseseid või koondatud andmeallikaid võ i nende kolme kombinatsiooni, peab 
kasutatava vaatlusperioodi pikkus vähemalt ühe allika puhul olema vähemalt viis 
aastat. Kui kasutatav vaatlu speriood kestab mis tahes allika puhul kauem ja need 
andmed on asjakohased, kasutatakse pi kemat perioodi. Kredii diasutus ei pea 
omistama samasugust tähtsust ajalooliste le andmetele, kui ta suudab veenda 
asjaomast pädevat asutust selles, et hilisemad andmed on kahjumäärade 
prognoosimiseks sobilikumad. 
72. Krediidiasutused peavad tegema kindlak s riskiparameetrite prognoositud muutused 
krediidiriskile avatud posits ioonide kehtivusaja jooksul (ajaline mõju) ja neid 
analüüsima. 
2.2.2.  LGD sisehinnangute tingimused 
73. Krediidiasutused hindavad LGDsid tehingupõh ise reitinguklassi või kogumi lõikes 
keskmise tegeliku LGD alusel tehingu kla ssi või kogumi lõikes, kasutades selleks 
kõiki andmeallikates täheldatud maksejõuetuse juhtumeid (maksejõuetusega 
kaalutud keskmine).  
74. Krediidiasutused kasutavad võimaliku ma jandusliku languse puhuks sobivaid LGD 
hinnanguid, kui need on konservatiivsemad pi kaajalistest keskmistest hinnangutest. 
Kui reitingusüsteemilt eeldatakse aja jooksul püsivaid tegelikke LGDsid klasside või 
kogumite lõikes, peavad krediidiasutused korrigeerima riskiparameetrite hinnanguid 
klasside või kogumite kaupa, et vähendada  majanduslikust langusest tulenevat mõju 
omakapitalile.  
75. Krediidiasutus kaalub mis tahes sõltuvuse mä ära võlgniku ja ta gatise või tagatise 
andja riskide vahel. Juhtumei d, kus on tegemist olulise sõltuvuse astmega, käsitlevad 
krediidiasutused konservatiivselt.  
76. Alusvaraks oleva võlainstrumendi ja taga tise vääringute erinevusi käsitlevad 
krediidiasutused LGD hinna ngus konservatiivselt.  
77. Kui LGD hinnangutes arvestatakse tagatise  olemasoluga, ei põhine need hinnangud 
ainult tagatise hinnangulisel turuväärtusel. LGD hinnangutes  tuleb arvestada mõjuga, 
mis tuleneb krediidiasutuse potentsiaalsest  suutmatusest saavutada kiiresti kontroll 
tagatise üle ja realiseerida see.  
 
ET 53   ET 78. Kui krediidiasutus ei vasta VIII lisa s sätestatud tagatisele esitatavatele 
miinimumtingimustele, ei võta ta L GD hinnangutes arvesse  summasid, mida 
loodetakse hüvitada asjaomase tagatise arvel.  
79. Ebatõenäoliselt laekuvate nõuete puhul ka sutab krediidiasutus täpseimat oodatava 
kahju hinnangut iga nõude kohta, võttes ar vesse tegelikku majandus likku olukorda ja 
nõude staatust.  
80. Kui viivises olevad maksmata teenusta sud on kapitaliseeritud krediidiasutuse 
kasumiaruandes, lisatakse need krediidiasutus e riskipositsiooni ja kahju arvestusele.  
Nõuded äriühingutele, asutustele ning keskvalitsustele ja keskpankadele 
81. LGD hinnangud peavad põhinema vähemalt ühe andmeallika puhul vähemalt seitsme 
aasta andmetel. Kui kasutatav vaatlusperi ood kestab mis tahes allika puhul kauem ja 
need andmed on asjakohased, kasutatakse pikemat perioodi.  
Jaenõuded 
82. Olenemata lõikest 73, võib LGD hinnangute andmisel lähtuda ka tegelikust kahjust 
ja asjakohastest PD hinnangutest.  
83. Olenemata lõikest 88, võivad krediidiasutused kajastada kas ümberhindamistegurites 
või LGD hinnangutes tulevi ku krediidikasutust.  
84. Ostetud jaenõuete puhul võivad krediidias utused LGD hinnangute jaoks kasutada 
väliseid ja siseseid võrdlusandmeid. 
85. LGD hinnangud põhinevad vähemalt viie aasta andmetel. Olenemata lõikest 73, ei 
pea krediidiasutus omistama samasugust täht sust ajaloolistele andmetele, kui ta 
suudab veenda asjaomast pädevat asutust selles, et hilisemad andmed on 
kahjumäärade prognoosimiseks sobilikumad.  
2.2.3.  Ümberhindamistegurite si sehinnangute tingimused 
86. Krediidiasutused hindavad ümberhindamist egureid tehingupõhise reitinguklassi või 
kogumi lõikes vastavalt keskmisele tege likule ümberhindamistegurile tehingupõhise 
reitinguklassi või kogumi lõikes, kasutades selleks kõiki andmeallikates täheldatud 
maksejõuetuse juhtumeid (maksejõuetusega kaalutud keskmine).  
87. Krediidiasutused kasutavad võimali ku majandusliku languse puhuks sobivaid 
ümberhindamistegurite hinnanguid, kui n eed on konservatiivsemad pikaajalistest 
keskmistest hinnangutest. Kui reitingusüste emilt eeldatakse aj a jooksul püsivaid 
ümberhindamistegureid klasside või kogum ite lõikes, peavad krediidiasutused 
korrigeerima riskiparameetrite hinna nguid klasside või kogumite kaupa, et 
vähendada majanduslikust langusest tu lenevat mõju omakapitalile.  
88. Krediidiasutuse ümberhindamistegur i hinnangud kajastavad võlgnikupoolse 
täiendava krediidi kasutamise võimalikkust enne ja pärast maksejõuetuse juhtumi 
käivitumist.  
 
ET 54   ET Ümberhindamisteguri hinnang peab sisaldam a suuremat konservatiivsusmarginaali, 
kui võib mõistlikult eeldada tugevamat positiivset korrelatsiooni maksejõuetuse 
sageduse ja ümberhindamist eguri suuruse vahel.  
89. Ümberhindamisteguri hinnangute andmisel  võtavad krediidiasutused arvesse 
konkreetseid eeskirju ja stra teegiaid, mis on võetud va stu raamatupidamiskontode 
kontrollimiseks ja maksete töötlemiseks. Krediidiasutused peavad samuti arvestama 
suutlikkust ja tahet hoida ära edaspidist krediidi ka sutamist olukordades, mis 
sarnanevad maksejõuetusele, näiteks lepingute rikkumised ja muud tehnilised 
maksejõuetuse juhtumid.  
90. Krediidiasutustel peavad olema piisavad sü steemid ja menetlused selleks, et jälgida 
tehingusummasid, krediidiliinide kasutama ta osa ning tasumata summade muutusi 
võlgniku ja klassi kaupa. Krediidiasutus peab suutma jälgida päeviti jooksvaid 
võlgnevusi.  
91. Kui krediidiasutus kasutab riskiga kaalut ud varade arvutamiseks ja asutusesisestel 
eesmärkidel erinevaid ümberhindamist eguri hinnanguid, siis tuleb see 
dokumenteerida ja nende hi nnangute põhjendatust pädevale asutusele tõendada.  
Nõuded äriühingutele, asutustele ning keskvalitsustele ja keskpankadele 
92. Ümberhindamisteguri hinnangud põhinevad vähemalt seitsme aasta andmetel 
vähemalt ühe andmeallika kohta. Kui olemas olev vaatlusperiood kestab mis tahes 
allika puhul kauem ja need andmed on as jakohased, kasutatakse pikemat perioodi. 
Jaenõuded 
93. Olenemata lõikest 88, võivad krediidiasutused kajastada kas ümberhindamistegurites 
või LGD hinnangutes tulevi ku krediidikasutust.  
94. Ümberhindamisteguri hinnangud peavad põhi nema vähemalt viie aasta andmetel. 
Olenemata lõikest 86, ei pea krediidia sutus omistama samasugust tähtsust 
ajaloolistele andmetele, kui ta suudab v eenda asjaomast pädevat asutust selles, et 
hilisemad andmed on tuleviku krediidikasutuse prognoosimiseks sobivamad.  
2.2.4.  Miinimumtingimused garantiide ja kred iididerivatiivide mõju hindamiseks 
Nõuded äriühingutele, asut ustele, keskvalitsustele ja keskpankadele LGD 
sisehinnangute kasutamise korral ning jaenõuded 
95. Lõigetes 96–103 esitatud tingimusi ei kohal data asutuste ning keskvalitsuste ja 
keskpankade antud garantiide suhtes, kui kred iidiasutus on saanud kinnituse artiklites 
78–83 sätestatud eeskirjade kohaldamiseks sellistele üksustele esitatavate nõuete 
suhtes. Sel juhul kohaldatakse ar tiklites 90–93 sätestatud tingimusi.  
96. Jaenõuete puhul kohaldatakse nimetatud tingi musi ka riskiposits ioonide klassidesse 
või kogumitesse jagamise ja PD hindamise korral. 
Aktsepteeritud garantii andjad ja garantiid 
 
ET 55   ET 97. Krediidiasutused peavad selgelt määratlema  kriteeriumid selliste garantii andjate 
suhtes, keda nad tunnustavad riskig a kaalutud varade arvutamisel.  
98. Tunnustatud garantii andja suhtes kohaldatak se samu eeskirju, mis on sätestatud 
võlgnike suhtes lõigetes 18–30. 
99. Garantii olemasolu tuleb kirjalikult tõe ndada, see ei ole ga rantii andja poolt 
tühistatav, kehtib kuni kohustuse täieliku täitmiseni (garantii summa ja tähtaja 
ulatuses) ja on garantii andja suhtes  õiguslikult täitmisele pööratav selles 
jurisdiktsioonis, kus garantii andjal on va rasid arestimiseks ja otsuse täitmiseks. 
Garantiisid, millega kaasnevad tingimuse d, mille kohaselt garantii andjat võib 
kohustuse täitmisest vabastada (tingimusli kud garantiid), võib tunnustada vastavalt 
pädevate asutuste heakskiidule. Krediidiasutus peab tõendama, et 
liigitamiskriteeriumide puhul võetakse piisaval t arvesse mis tahes potentsiaalset riski 
maandava mõju vähenemist.  
Korrigeerimiskriteeriumid 
100. Krediidiasutusel peavad olema selgelt m ääratletud kriteeriumid klasside, kogumite 
või LGD hinnangute korrigeerimiseks ning jae nõuete ja aktsepteeritud ostetud nõuete 
puhul riskipositsioonide klas sidesse või kogumitesse jagami se kord, et kajastada 
garantiide mõju riskiga kaalutud varade arvutamisele. Need kriteeriumid peavad 
vastama lõigetes 18–30 sätestatud miinimumtingimustele.  
101. Kriteeriumid peavad olema usutavad ja arusaadavad. Nendega hinnatakse garantii 
andja suutlikkust ja tahet täita garantiiga seotud kohustusi, garantii andja tehtavate 
maksete tõenäolist ajastust, mil määral on  garantii andja suutli kkus täita garantiiga 
seotud kohustusi seotud võlgniku tagasimaks e suutlikkusega ja mis ulatuses jääb 
võlgniku suhtes alles jääkrisk.  
Krediididerivatiivid 
102. Käesolevas osas esitatud garantiide miinimumtingimusi kohaldatakse ka ühe 
alusvaraga krediididerivatiivide suhtes. Krediididerivatiivi alusvaraks oleva 
võlainstrumendi ja krediididerivatiivi tingi muste aluseks oleva võlainstrumendi või 
krediididerivatiivi alusvaraks oleva instrumendi ja krediidikvaliteeti mõjutava 
sündmuse toimumise kindlakstegemiseks kasutavata instrumendi erinevuse korral 
kohaldatakse VIII lisa 2. osa lõikes 20 sätestatud tingimusi. Jaenõuete ja 
aktsepteeritud ostetud nõuete  puhul kohaldatakse riskipos itsioonide klassidesse või 
kogumitesse jagamisel k äesolevat lõiget.  
103. Kriteeriumidega käsitletakse krediididerivatiivi väljamakset e tegemise struktuuri ja 
hinnatakse konservatiivselt selle mõju ta gasinõudmiste tasemele ja ajastusele. 
Krediidiasutus võtab arvesse, mis ulatuses muud jääkriski vormid alles jäävad.  
2.2.5.  Ostetud nõuete miinimumtingimused 
Õiguskindlus 
104. Tehingu struktuuriga peab olema tagatud s ee, et kõikide prognoos itavate asjaolude 
korral on krediidiasutusel tegelik omandiõi gus ja kontroll kõigi  nõuetest saadavate 
rahaülekannete üle. Kui võlgnik teostab ma kseid otse müüjale või laenuteenindajale, 
 
ET 56   ET peab krediidiasutus korrapära selt kontrollima, et maksed tehakse täies ulatuses ja 
lepinguliste tingimuste alusel. Laenuteen indaja tähendab üksust, kes haldab 
igapäevaselt ostetud nõuete või aluseks ol evate krediidiriskile avatud positsioonide 
kogumit. Krediidiasutusel peab olema kord selle tagamiseks, et omandiõigus nõuete 
ja sularahalaekumiste suhtes on kaitstud pa nkrotist tulenevate viivituste või õigusliku 
vaidlustamise eest, mis võiksid oluliselt takistada laenuandja võimalusi realiseerida 
või üle anda nõudeid või säilitada ko ntrolli sularahalaekumiste üle.  
Järelevalvesüsteemide tõhusus 
105. Krediidiasutus jälgib nii ostetud nõuete kvaliteeti kui müüja ja laenuteenindaja 
finantsseisundit. Eelkõige rakendab krediidiasutus järgmisi meetmeid: 
a) Krediidiasutus peab hindama ostetud nõuete kvaliteedi ja nii müüja kui 
laenuteenindaja finantsseisundi vahe list korrelatsiooni, kehtestama sise-
eeskirjad ja korra, mis tagavad piis ava kaitse selliste ettenägematute 
olukordade vastu, sealhulgas sisemise riskireitingu määramine igale müüjale ja 
laenuteenindajale.  
b) Krediidiasutusel peavad olema selged ja tõhusad ees kirjad ja kord müüjate ja 
laenuteenindajate aktsepteeritavuse ki ndlakstegemiseks. Krediidiasutus või 
tema esindaja peavad kontrollima korra päraselt müüjate ja  laenuteenindajate 
tegevust, eesmärgiga teha kindlaks m üüjate ja laenuteenindajate esitatud 
aruannete õigsus, avastada pettusi võ i tegevuse nõrkusi ning  kontrollida müüja 
krediidieeskirjade kvaliteeti ja laen uteenindaja sissenõudmiseeskirju ja korda. 
Selliste läbivaatuste tulemu sed tuleb dokumenteerida.  
c) Krediidiasutus peab hindama ostetud nõuete kogumite tunn useid, sealhulgas 
ettemaksete ülelaekumisi, müüja võlgnevus te ajalugu, halbu laene ja halbade 
laenude allahindlusi, maksetingimusi ja potentsiaalseid kontra -aktiva kontosid.  
d) Krediidiasutusel peavad olema tõhusad eeskirjad ja kord konkreetse võlgniku 
riskide kontsentreerumise jälgimiseks koondalusel nii ostetud nõuete kogumi 
siseselt kui nende lõikes.  
e) Krediidiasutus peab tagama, et ta saab laenuteenindajalt õigeaegselt ja piisavalt 
üksikasjalikke aruandeid nõuete aegumis e ja lahjenduste kohta, et tagada 
vastavus krediidiasutuse aktsepteeritavus e kriteeriumidega ja ostetud nõudeid 
käsitleva ettemaksete korraga ning taga da tõhusad meetmed müüja müügi- ja 
lahjendustingimuste jälgimiseks ja kinnitamiseks.  
Probleemide avastamise süsteemi tõhusus 
106. Krediidiasutusel peavad olema süsteemid ja kord müüja finantsseisundi ja ostetud 
nõuete kvaliteedi halvenemis e kindlakstegemiseks varases staadiumis ning tekkivate 
probleemide ennetavaks käsitlemiseks. Ee lkõige peavad krediidiasutusel olema 
selged ja tõhusad eeskirjad, kord ja teab esüsteemid lepingu rikkumiste jälgimiseks 
ning selged ja tõhusad eeskirjad ja kord õiguslike meetmete võtmiseks ja 
probleemsete ostetud nõuetega tegelemiseks.  
Tagatise, krediidi olemasol u ja sularaha kontrollimise süsteemide tõhusus 
 
ET 57   ET 107. Krediidiasutusel peavad olema selged ja tõhusad eeskirjad  ja kord, mis reguleerivad 
ostetud nõuete, krediidi ja sularaha kontro llimist. Eelkõige nähakse kirjalike sise-
eeskirjadega ette kõik nõuete ostmise progr ammi olulised elemendid, sealhulgas 
ettemaksete määrad, aktsepteeritud ta gatis, vajalikud dokumendid, riskide 
kontsentreerumise piirmäärad ja sulara halaekumiste käsitlemise viis. Nendes 
elementides võetakse asjakohaselt arvesse kõiki asjaomaseid olulisi tegureid, 
sealhulgas müüja ja teenusepakkuja fina ntsseisundit, riski kontsentratsiooni ja 
ostetud nõuete kvaliteedi ja müüja klie ndibaasi suundumusi, ning sisesüsteemidega 
tagatakse, et raha makstakse ette ainu lt konkreetse toetava tagatise ja dokumentide 
vastu. 
Vastavus krediidiasutuse sise-eeskirjadele ja menetlustele 
108. Krediidiasutusel peab olema tõhus sise kord kõikidele sise-eeskirjadele ja 
menetlustele vastavuse hindamiseks. Nimeta tud kord hõlmab korrapäraseid auditeid 
krediidiasutuse nõuete ostmise programmi kriitiliste faaside jaoks, ülesannete 
lahususe kontrollimist esiteks müüjate ja  teenusepakkujate hindamise ning võlgniku 
hindamise vahel ja teiseks müüja ja l aenuteenindaja hindamise ning müüja ja 
laenuteenindaja välisauditi vahel, ning te hingute tugiteenuste hindamist, kusjuures 
erilist tähelepanu pööratakse erialasele ettevalmistuse le, kogemustele, personali 
olemasolule ja toetavatele automaatsüsteemidele.  
3. SISEMISTE HINNANGUTE VALIDEERIMINE  
109. Krediidiasutustel peavad olema stabiilsed  süsteemid reitingusüsteemide, protsesside 
täpsuse ja järjepidevuse valideerimiseks ning kõikide asjaomaste riskiparameetrite 
hindamiseks. Krediidiasutus peab pädeva le asutusele tõendama, et sisemine 
valideerimiskord võimaldab krediidiasutu sel hinnata siserei tingu ja riskide 
hindamissüsteemide toimimist järjekindlalt ja otstarbekalt.  
110. Krediidiasutused võrdlevad korrapära selt tegelikke kahjumäärasid igas 
reitinguklassis PD hinnangut ega ja kui tegelikud kahj umäärad jäävad konkreetse 
klassi puhul väljapoole eeldatavat va hemikku, analüüsivad krediidiasutused 
üksikasjalikult sellise kõrvalekalde põhjus eid. LGD või ümberhindamistegurite 
sisehinnanguid kasutavad krediidiasut used teostavad nimetatud hinnangute kohta 
sarnaseid analüüse. Sellistes võrdlustes ka sutatakse ajaloolisi a ndmeid, mis katavad 
võimalikult pika ajavahemiku. Krediidia sutus dokumenteerib sellistes võrdlustes 
kasutatud meetodid ja andmed. Kõnealusei d analüüse ja dokumente ajakohastatakse 
vähemalt kord aastas.  
111. Krediidiasutused kasutavad ka muid kva ntitatiivseid validee rimismeetodeid ja 
võrdlusi asjaomaste väliste andmeallika tega. Analüüsi aluseks peavad olema 
andmed, mis on portfelli suhtes asjakohased,  mida ajakohastatakse korrapäraselt ja 
mis katavad asjaomase vaatlusperioodi . Krediidiasutuste sisemised hinnangud 
kasutatavate reitingusüst eemide tulemuslikkuse kohta peavad põhinema võimalikult 
pikal perioodil.  
112. Kvantitatiivseks valideerimiseks kasutatavad meetodid ja andmed peavad olema 
ajaliselt järjepidevad. Hindamise ja valid eerimise meetodite ja andmete muutused 
(nii andmeallikates kui kaetud ajavahemikes) dokumenteeritakse.  
 
ET 58   ET 113. Krediidiasutustel peavad olema piisavad  sisestandardid olukordade jaoks, kus 
tegelike PDde, LGDde, ümberhindamistegurite ja ELde kasutamisel põhineva 
kogukahju kõrvalekalded prognoosidest osutuv ad piisavalt märkimisväärseks, et 
muuta hinnangute usaldusväärsus kaheldavak s. Nendes standardites arvestatakse 
konjunktuuritsükleid ja sarnaseid süsteemseid  erinevusi ebatõenäolise laekumise 
juhtumites. Kui tegelikud väärtused ületav ad järjepidevalt oodatavaid väärtusi, 
korrigeerivad krediidiasutused hi nnanguid kõrgemaks, et võtta arvesse 
maksejõuetuse ja kahju määrasid.  
4. RISKIGA KAALUTUD VARADE ARVUTAMINE OMAKAPITALI INVESTEERINGUTE 
PUHUL VASTAVALT SISEMUDELITEL PÕHINEVALE MEETODILE  
4.1. Kapitalinõue ja riski kvantifitseerimine 
114. Kapitalinõuete arvutamisel järgivad kred iidiasutused järgmisi standardeid: 
a) Potentsiaalse kahju hinnang on realistlik  negatiivsete turuliikumiste suhtes, mis 
on olulised krediidiasutuse erinevate osaluste pikaajalise riskiprofiili 
seisukohalt. Tulude jaotuse kirjeldamiseks  kasutatud andmed peavad kajastama 
pikimat valimiperioodi, mille kohta on andmed olemas ja mis kirjeldavad 
otstarbekalt krediidiasutuse omakapitali investeeringute riskiprofiili. Andmed 
peavad olema piisavad sellise konservat iivse, statistiliselt usaldusväärse ja 
realistliku kahju hinnangu tagamiseks, mi s ei põhine vaid subjektiivsetel või 
hinnangulistel kaalutlustel. Krediidiasutu sed peavad pädevatele asutustele 
tõendama, et kasutatud šokistsenaariu m annab konservatiivse potentsiaalse 
kahju hinnangu asjaomase pi kaajalise turu- või konj unktuuritsükli jooksul. 
Krediidiasutus ühendab olemasolevat e andmete empiirilise analüüsi 
korrigeerimistega, mis põhinevad mitmet el teguritel, et saada piisavalt 
realistlikud ja konservatiivsed mudeli vä ljundid. Riskiväärtus e (Value-at-risk) 
mudelite koostamisel, millega hinnatakse potentsiaalseid kvartaalseid kahjusid, 
võivad krediidiasutused kasutada kvarta alseid andmeid või arvutada lühema 
ajahorisondi andmed ümber kvartaals eteks ekvivalentideks, kasutades 
analüütiliselt sobilikke meetodeid, mida  toetavad empiirilised tõendid ning 
põhjalikud ja dokumenteeritud kaalutlu sed ja analüüs. Sellist meetodit 
kohaldatakse aja jooksul konser vatiivselt ja järjekindla lt. Kui asjaomast teavet 
on vähe, lisab krediidiasutus asjakoh ased konservatiivsusmarginaalid.  
b) Kasutatavad mudelid peavad hõlmama piisavalt kõiki omakapitalist saadava 
tuluga seonduvaid olulisi riske, sealhul gas nii üldist tururiski kui konkreetse 
riski avanemist krediidiasutuse om akapitali investeeringute portfellile. 
Sisemudelites peab piisavalt selgitama ajaloolist hinnakõikumist, mudelid 
peavad hõlmama potentsiaalsete riskide kontsentreerumiste koosseisu ulatust ja 
muutusi ning olema negatiivse tu rukeskkonna suhtes realistlikud. 
Hinnanguteks kasutatavatesse andmetesse  kaasatud riskipositsioonid peavad 
olema lähedased või vähemalt võrreld avad krediidiasutuse omakapitali 
investeeringute risk ipositsioonidega.  
c) Sisemudel peab sobima krediidiasut use omakapitali invest eeringute portfelli 
riskiprofiili ja komplekssusega. Kui krediidiasutusel on olulisi osalusi, mille 
väärtuse muutumine on eriti mittelineaarse loomuga, luuakse sisemudelid 
 
ET 59   ET selliselt, et need hõlma vad asjakohaselt selliste instrumentidega seonduvaid 
riske.  
d) Üksikute positsioonide kaardistamine volitusteks, turuindeksiteks ja 
riskiteguriteks peab olema usaldusväärne, arusaadav ja sisuliselt asjakohane.  
e) Krediidiasutused peavad tõendama empiiriliste analüüsidega riskitegurite 
asjakohasust, sealhulgas nende võimet katta nii üldisi kui eririske.  
f) Omakapitali investeeringute tulu de volatiilsuse hinnangud sisaldavad 
asjaomaseid ja olemasolevaid andmeid, teavet ja meetodeid. Kasutatakse 
sõltumatu poole läbivaadatud siseandmei d või andmeid välistest allikatest 
(sealhulgas koondatud andmeid).  
g) Kohaldada tuleb ranget ja põhjal ikku stresstestimise programmi.  
4.2. Riski juhtimise protsess ja kontroll 
115. Seoses kapitalinõude jaoks koostatavate ja kasutatavate sisemudelitega kehtestavad 
krediidiasutused eeskirjad, menetlused ja kontrollid, et tagada mudeli ja 
modelleerimisprotsessi terv iklikkus. Selliste eeskirjade , menetluste ja  kontrollide 
hulka kuuluvad järgmised: 
a) Sisemudeli täielik integreerimine krediidiasutuse üldisesse 
juhtimisteabesüsteemi ja pangaportfelli omakapitali investeeringute portfelli 
juhtimisse. Sisemudelid integreeritakse täielikult krediidiasutuse riskijuhtimise 
infrastruktuuri, kui neid  kasutatakse eelkõige: omakapitali investeeringute 
portfelli tulude mõõtmiseks ja hind amiseks (sealhulgas riskiga korrigeeritud 
tulud); majanduskapitali jagamiseks om akapitali investeeri nguteks ja üldise 
kapitaliadekvaatsuse ja investeeringute juhtimise protsessi hindamiseks. 
b) Kehtestatud juhtimissüsteemid, mene tlused ja kontrollisüsteemid sisese 
modelleerimisprotsessi kõikide elem entide korrapäraste ja sõltumatute 
läbivaatuste tagamiseks, sealhulgas mudelite läbivaatuste kinnitamiseks, 
mudeli sisendite kontrollimiseks ja mudeli tulemuste läbivaatamiseks, näiteks 
riski arvutamise vahetuks kontrollimisek s. Sellistes läbivaatustes hinnatakse 
mudeli sisendite ja  tulemuste täpsust, täie likkust ja asjakohasust ning 
tähelepanu pööramist teadaolevate nõrkade külgedega seostatavate 
potentsiaalsete vigade tuvastamisel e ja vähendamisele ning mudeli uute 
nõrkade külgede tuvastamisele. Selliseid läbivaatamisi võib teostada 
asutusesisene sõltumatu üksus või sõltumatu asutuseväline kolmas isik.  
c) Asjakohased süsteemid ja menetlu sed investeeringute piirmäärade ja 
omakapitali investeeringute risk ipositsioonide jälgimiseks.  
d) Mudeli koostamise ja rakendamise ees t vastutavad üksused  peavad olema oma 
tegevuses sõltumatud sellistest üksus test, kes vastutavad konkreetsete 
investeeringute haldamise eest.  
e) Modelleerimisprotsessi mis tahes os a eest vastutavad is ikud peavad olema 
piisava erialase ettevalmistusega. Juhtkond määrab modelleerimisosakonda 
piisavate oskustega ja pädevusega personali. 
 
ET 60   ET 4.3. Valideerimine ja dokumenteerimine 
116. Krediidiasutustel peab olema stabiilne süsteem siseste mudelite ja 
modelleerimisprotsesside täpsuse ja järjekindluse valideerimiseks. Sisemudelite ja 
modelleerimisprotsessi ja va lideerimise kõik olulised el emendid dokumenteeritakse.  
117. Krediidiasutused kasutavad sisemisi valideerimisprotsesse sisemudelite ja 
protsesside tulemuslikkuse järjekindlak s ja otstarbekaks hindamiseks.  
118. Kvantitatiivseks valideerimiseks kasutatavad meetodid ja andmed peavad olema 
ajaliselt järjepidevad. Hindamise ja valid eerimise meetodite ja andmete muutused 
(nii andmeallikates kui kaetud ajavahemikes) dokumenteeritakse.  
119. Krediidiasutused võrdlevad korrapäraselt tegelikku tulu omakapitalist (arvutatakse 
realiseerunud ja realiseerumata kasu mi ja kahjumi põhjal) modelleeritud 
hinnangutega. Sellistes võrdlustes kasutata kse ajaloolisi andmeid, mis katavad 
võimalikult pika ajavahemiku. Krediidia sutus dokumenteerib sellistes võrdlustes 
kasutatud meetodid ja andmed. Kõnealusei d analüüse ja dokumente ajakohastatakse 
vähemalt kord aastas.  
120. Krediidiasutused kasutavad ka muid kva ntitatiivseid validee rimismeetodeid ja 
võrdlusi asjaomaste väliste andmeallika tega. Analüüsi aluseks peavad olema 
andmed, mis on portfelli suhtes asjakohased,  mida ajakohastatakse korrapäraselt ja 
mis katavad asjaomase vaatlusperioodi . Krediidiasutuste sisemised hinnangud 
kasutatavate mudelite tulemuslikkuse kohta põhinevad võimalikult pikal perioodil.  
121. Krediidiasutustel peavad olema piisav ad sisestandardid olukordadeks, kus 
omakapitali tegeliku tulu võrdlus mudelijärg sete hinnangutega seab kahtluse alla 
hinnangute või selliste mudelite usaldusväär suse. Nendes standardites arvestatakse 
konjunktuuritsükleid ja sarnaseid süsteemseid  erinevusi omakapitali tulus. Kõik 
mudeli läbivaatamise järel sisemudelitesse tehtud korrigeerimised dokumenteeritakse 
ja need peavad vastama krediidiasutuse mudelite läbivaatamise standarditele.  
122. Sisemudel ja modelleerimisprotsess dokument eeritakse, sealhulgas modelleerimises 
osalevate isikute ülesanded ning mudeli ki nnitamise ja läbivaatamise protsess.  
5. ÄRIÜHINGUTE ÜLDJUHTIMINE JA JÄRELEVALVE  
5.1. Äriühingute üldjuhtimine 
123. Reitingute ja hinnangute andmise protse ssi kõik olulised aspektid kinnitavad 
krediidiasutuse juhatus või selle määr atud komisjon ja nõukogu. Nimetatud pooltel 
peavad olema üldised teadmised kred iidiasutuse reiti ngusüsteemidest ja 
üksikasjalikud teadmised sellega seotud tegevusaruannetest. 
124. Nõukogu teavitab juhatust või selle määratud komisjoni kehtestatud eeskirjades 
tehtud olulistest muudatustest või nende s uhtes ettenähtud eranditest, mis mõjutavad 
oluliselt krediidiasutuse rei tingusüsteemide operatsioone.  
125. Nõukogul peavad olema korralikud teadmise d reitingusüsteemide ülesehitusest ja 
toimimisest. Nõukogu tagab jooksvalt rei tingusüsteemide nõuetekohase toimimise. 
 
ET 61   ET Krediidiriski kontrolli osakonnad teavita vad nõukogu korrapäraselt reitingu andmise 
protsessi tulemustest, täiustamist vaja vatest valdkondadest  ja tuvastatud 
puudujääkide kõrvaldamiseks võetud meetmetest.  
126. Krediidiasutuse krediidiriski  profiili sisereitingute l põhinev analüüs moodustab 
olulise osa nimetatud pooltele esitatavas t tegevusaruandlusest. Aruandlus hõlmab 
vähemalt riskiprofiili klasside kaupa, liikumist klasside lõikes, asjaomaste 
parameetrite hinnangut klasside lõikes  ja tegelike kahjumäärade, LGD ja 
ümberhindamistegurite sisehinnangute võrdl ust ootuste ja stresstesti tulemustega. 
Aruandluse sagedus sõltub teabe olulisusest ja liigist ning aruandluse vastuvõtja 
kohast organisatsi ooni hierarhias.  
5.2. Krediidiriski kontroll 
127. Krediidiriski kontrolli osa kond on sõltumatu personali ja juhtimisfunktsioonidest, 
mille hulka kuulub riskipositsioonide võtmis e ja uuendamise eest vastutamine, ja 
annab aru vahetult nõukogule. Osakond vast utab reitingusüsteemide loomise või 
valiku, rakendamise, järelevalve ja toimimise eest. Ta esitab ja analüüsib 
korrapäraselt reitingusüsteemid e väljundite aruandeid.  
128. Krediidiriski kontrolli os akonna/osakondade vastutusalad hõlmavad järgmist: 
a) klasside ja kogumite testimine ja jälgimine; 
b) koondaruannete koostamine ja analüüsimine krediidiasutuse 
reitingusüsteemide alusel; 
c) rakendusmenetlused selle kontrollimiseks,  et klassi ja kogumi definitsioone 
kohaldatakse osakondade ja geograafiliste piirkondade lõikes järjekindlalt; 
d) reitingu andmise protsessi muutus te, sealhulgas muutuste põhjuste 
läbivaatamine ja dokumenteerimine; 
e) reitingukriteeriumide läbivaatamine riski prognoosivõime hindamiseks. 
Reitingu andmise protsessi, kriteeriumide  või üksikute reitinguparameetrite 
muudatused dokumenteeritakse ja säilitatakse; 
f) aktiivne osalemine reitingute andm ise protsessis kasutatavate mudelite 
koostamisel või valikul, rakendamisel või valideerimisel; 
g) reitingu andmise protse ssis kasutatavate mudelite  pidev järelevalve ja 
kontrollimine; 
h) reitingu andmise protsessis kasutatava te mudelite pidev läbivaatamine ja 
muutmine.  
129. Olenemata lõikest 128, võivad koondatud andmeid kasutavad krediidiasutused 
vastavalt lõigetele 57 ja 58 osta  sisse järgmisi ülesandeid: 
a) klasside ja kogumite testimisek s ja jälgimiseks asjakohase teabe 
ettevalmistamine; 
 
ET 62   ET b) koondaruannete koostamine krediidia sutuse reitingusüsteemide kohta; 
c) vajaliku teabe ettevalmistamine rei tingukriteeriumide läbivaatamisel riski 
prognoosivõime hindamiseks. 
d) reitingute andmise protsessi, kritee riumide või üksikute reitinguparameetrite 
muutuste dokumenteerimine; 
e) vajaliku teabe ettevalmistamine pi devaks läbivaatamiseks ja muudatuste 
tegemiseks reitingu andmise protsessis kasutatavates mudelites. 
Käesolevat lõiget kasutavad krediidiasutus ed peavad tagama, et pädevatel asutustel 
oleks juurdepääs kolmandatelt poolte lt kogutud teabele, mis on vajalik 
miinimumtingimustele vastavuse kontrollimiseks, ja et pädevad asutused võivad 
teostada kohapealseid kontrolle sama s ulatuses kui kr ediidiasutuses. 
5.3. Siseaudit 
130. Siseauditiga kontrollitakse vähemalt kord aast as krediidiasutuse reitingusüsteeme ja 
selle operatsioone, sealhulgas  krediidifunktsioon i operatsioone ning PD, LGD, EL ja 
ümberhindamistegurite hinnanguid. Läbivaat amisel hinnatakse muu hulgas vastavust 
kõikidele kohaldatavatel e miinimumtingimustele. 
 
ET 63   ET VIII lisa – Krediidiriski maandamine  
1. osa – Aktsepteeritavus  
1. Käesolevas osas sätestatak se artikli 92 kohaldamisel ak tsepteeritud krediidiriski 
maandamise vormid. 
2. Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid: 
Tagatud laenuandmistehing – mis tahes tehing, millest tuleneb tagatisega kaetud 
riskipositsioon, mis ei sisalda sätet, m illega antakse krediidiasutusele õigus saada 
perioodiliselt marginaali. 
Kapitaliturupõhine tehing – on mis tahes tehing, millest tuleneb tagatisega kaetud 
riskipositsioon ja mis sisaldab sätet, millega antakse krediidiasutusele õigus saada 
perioodiliselt marginaali.  
1. OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE  
1.1. Bilansiline tasaarveldus 
3. Krediidiasutuse ja tema vastaspoole vastas tikuste nõuete bilans ilist tasaarveldust 
võib aktsepteerida.  
4. Ilma et see piiraks lõike 5 kohaldamist, piirdub aktsepteeritavus krediidiasutuse ja 
tema vastaspoole vaheliste vastastikuste  sularahavarudega. Ainult laenu andva 
krediidiasutuse laenude ja hoiuste puhul võib ri skiga kaalutud varasid ja vajadusel 
oodatava kahju summasid tulenevalt bilans ilisest tasaarveldus lepingust muuta.  
1.2. Tasaarvelduse raamlepingud, mis hõlmavad  repotehinguid ja/või väärtpaberite 
või kaupade laenuks andmise või võtmise tehinguid ja/või muid 
kapitaliturupõhiseid tehinguid 
5. Krediidiasutuste puhul, kes on võtnud käesolev a lisa 3. osa alusel kasutusele 
finantstagatise hindamise üldmeetodi , võib tunnustada mõju, mis tuleneb 
kahepoolsetest bilansilistest  tasaarvelduslepingutest, mis hõlmavad repotehinguid 
ja/või väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehinguid ja/või muid 
kapitaliturupõhiseid tehinguid vastaspooleg a. Ilma et see piiraks direktiivi 
[93/6/EMÜ] II lisa kohaldamist, peavad se llistes lepingutes seatud tagatised ja 
laenuks võetud väärtpaberid või ka ubad vastama lõigetes 7–11 tagatise 
aktsepteeritavusele sätestatud tingimustele. 
1.3. Tagatis 
6. Kui kasutatava krediidiriski maandamise tehnika aluseks on kr ediidiasutuse õigus 
realiseerida või säilita da varasid, sõltub aktsepteerita vus sellest, kas riskiga kaalutud 
varasid ja vastavalt vajadusele oodata va kahju summasid arvutatakse kooskõlas 
artiklitega 78–83 või 84–89. Aktsepteeritavus  sõltub ka sellest, kas kasutatakse 
3. osas sätestatud finantstagatise hindamis e lihtsustatud meetodit või finantstagatise 
hindamise üldmeetodit. Repotehingute ni ng väärtpaberite või kaupade laenuks 
 
ET 64   ET andmise või võtmise tehingute puhul sõltub akts epteeritavus ka sellest, kas tehingut 
hoitakse kauplemisportfellis või pangaportfellis. 
1.3.1.  Aktsepteeritavus kõikide meetodite alusel 
7. Järgimisi finantsinstrumente võib pidada ak tsepteeritud tagatiseks  kõikide meetodite 
alusel: 
a) Laenu andvasse krediidiasutusse hoi ule antud raha või selles hoitavad 
rahaekvivalendid. 
b) Keskvalitsuste või keskpankade väljalastud võlainstrumendid, millel on 
artiklite 78–83 tähenduses aktsepteeritavaks peetav a reitinguagentuuri või 
ekspordikrediidi agentuuri antud kredii dihinnang, mida pä dev asutus peab 
vastavaks krediidikvaliteed i astmele 4 või sellest kõrgemale astmele kooskõlas 
artiklites 78–83 ettenähtud keskvalitsustele ja keskpa nkadele esitatavate nõuete 
riskiga kaalumise eeskirjadega. 
c) Asutuste väljalastud võlainstrume ndid, millel on artiklite 78–83 tähenduses 
aktsepteeritavaks peetava reitinguagen tuuri või ekspordikrediidi agentuuri 
antud krediidihinnang, mida pädev asut us peab vastavaks krediidikvaliteedi 
astmele 3 või sellest kõrgemale astm ele kooskõlas artiklites 78–83 ettenähtud 
asutustele esitatavate nõuete riskiga kaalumise eeskirjadega. 
d) Muude asutuste väljalastud võlai nstrumendid, millel on artiklite 78–83 
tähenduses aktsepteeritavaks  peetava reitinguagentuur i antud krediidihinnang, 
mida pädev asutus peab vastavaks kr ediidikvaliteedi astmele 3 või sellest 
kõrgemale astmele kooskõlas artiklit es 78–83 ettenähtud äriühingutele 
esitatavate nõuete riskiga kaalumise eeskirjadega. 
e) Võlainstrumendid, millel on artiklite 78–83 tähenduses aktsepteeritavaks 
peetava reitinguagentuuri antud krediid ihinnang, mida pädev asutus peab 
vastavaks krediidikvaliteed i astmele 3 või sellest kõrgemale astmele kooskõlas 
artiklites 78–83 ettenähtud lühiajaliste nõuete riskiga kaalumise eeskirjadega. 
f) Aktsiad või vahetusvõlakirjad, mis on loetletud peamistes indeksites. 
g) Kuld. 
Punkti b kohaldamisel hõlmavad keskval itsuste või keskpankade väljalastud 
võlainstrumendid järgmist: 
i) võlainstrumendid, mille on välja lasknud piirkondlikud omavalitsused või 
kohalikud ametiasutused, kellele esitata vaid nõudeid käsitle takse nõuetena 
keskvalitsusele, kelle jurisdiktsi oonis nad VI lisa kohaselt asuvad; 
ii) võlainstrumendid, mille on välja lasknud mitmepoolsed arengupangad, kelle 
suhtes kohaldatakse artiklit e 78–83 alusel 0% riskikaalu; 
iii) võlainstrumendid, mille on välja la sknud rahvusvahelised organisatsioonid, 
kelle suhtes kohaldatakse artikl ite 78–83 alusel 0% riskikaalu. 
 
ET 65   ET Punkti c kohaldamisel hõlmavad asut uste väljalastud võlainstrumendid  järgmist: 
i) võlainstrumendid, mille on välja lasknud piirkondlikud omavalitsused või 
kohalikud ametiasutused, välja arvatu d need, kellele esitatavaid nõudeid 
käsitletakse nõuetena keskvalitsusele, kelle jurisdiktsioon is nad artiklite 78–83 
kohaselt asuvad; 
ii) võlainstrumendid, mille on välja la sknud avaliku sektori asutused, kellele 
esitatavaid nõudeid käsitletakse artiklite 78–83 alusel nõuetena 
krediidiasutustele; 
iii) võlainstrumendid, mille on välja lasknud mitmepoolsed arengupangad, välja 
arvatud need, kelle suhtes kohaldatakse  artiklite 78–83 alusel 0% riskikaalu. 
8. Võlainstrumente, mille on välja lasknud as utused, kelle väärtpaberitel ei ole 
aktsepteeritud reitinguagentuur i antud krediidihinnangut, või b pidada aktsepteeritud 
tagatiseks, kui need vastavad järgmistele kriteeriumidele: 
a) need on noteeritud tunnustatud börsil; 
b) need on esimese nõudeõiguse järguga võlad; 
c) kõik muud emiteeriva asutuse sama nõudeõiguse järguga ja reitingu saanud 
väärtpaberid, millel on aktsepteeritud re itinguagentuuri antud krediidihinnang, 
mida pädev asutus peab vastavaks kr ediidikvaliteedi astmele 3 või sellest 
kõrgemale astmele kooskõlas artiklites 78–83 ettenähtud asutustele esitatavate 
või lühiajaliste nõuete riskiga kaalumise eeskirjadega. 
d) laenu andval krediidiasutusel ei ole andmeid, mis näitaksid, et emissioon 
õigustaks krediidihinnangut, mis on madalam punktis c osutatust; 
e) krediidiasutus suudab pädevale asutusele tõendada, et instrumendi 
turulikviidsus on selleks piisav. 
9. Investeerimisfondi osakuid võib pidada ak tsepteeritud tagatisek s, kui on täidetud 
järgmised tingimused: 
a) neil on igapäevane noteeritud hind; 
b) investeerimisfond piirdub investeerimi sega instrumentidesse, mida peetakse 
aktsepteeritavaks lõigete 7 ja 8 alusel. 
Tuletisinstrumentide kasutamine (või  potentsiaalne kasutamine) lubatud 
investeeringute maandamiseks investeerim isfondi poolt ei tähenda sellise fondi 
osakute muutumist mitteaktsepteeritavaks. 
10. Kui lõike 7 punktidele b–e vastaval ta gatisel on olemas  aktsepteeritud 
reitinguagentuuride antud ka ks krediidihinnangut, koha ldatakse vähem soodsat 
hinnangut. Kui väärtpaberi kohta on rohkem kui kaks aktsepteeritud 
reitinguagentuuri antud krediidihinnangut, kohaldatakse kahte kõige soodsamat 
hinnangut. Kui kaks kõige soodsamat kred iidihinnangut on erinevad, kohaldatakse 
vähem soodsat hinnangut.  
 
ET 66   ET 1.3.2.  Täiendav aktsepteeritavus finantstaga tise hindamise üldmeetodi alusel 
11. Kui krediidiasutus kasutab 3. osale vastav at finantstagatise hi ndamise üldmeetodit, 
võib lisaks lõigetes 7–10 ettenähtud tagatise le pidada aktsepteeritud tagatiseks 
järgmisi finantsinstrumente: 
a) aktsiad või vahetusvõlakirjad, mis ei  ole loetletud peamistes indeksites, kuid 
millega kaubeldakse tunnustatud börsidel; 
b) investeerimisfondide osakud, kui  on täidetud järgmised tingimused: 
i) neil on igapäevane noteeritud hind; 
ii) investeerimisfond piirdub investeerimisega instrume ntidesse, mida peetakse 
aktsepteeritavaks lõigete 7 ja 8 alusel, ning instrumentidesse, mis on loetletud 
käesoleva lõike punktis a. 
Tuletisinstrumentide kasutamine (või  potentsiaalne kasutamine) lubatud 
investeeringute maandamiseks investeerim isfondi poolt ei tähenda sellise fondi 
osakute muutumist mitteaktsepteeritavaks. 
1.3.3.  Täiendav aktsepteeritavus artikli tele 84–89 vastavateks arvutusteks 
12. Lisaks eespool sätestatud tagatistele koha ldatakse lõikeid 13–22,  kui krediidiasutus 
arvutab artiklites 84–89 sätestatud meetodite  alusel riskiga kaalutud varasid ja 
oodatava kahju summasid: 
a) Kinnisvarast tagatis 
13. Elamukinnisvara, milles omanik elab või millesse ta kavatseb elama asuda või mille 
ta on üürile andnud, ning kommertskinnisvar a, s.t bürood ja muud äripinnad, võib 
pidada aktsepteeritud tagatiseks, kui  on täidetud järgmised tingimused: 
a) vara väärtus ei sõltu oluliselt võlgn iku krediidikvaliteedist. See tingimus ei 
välista olukordi, kus puhtalt makromaj anduslikud tegurid mõjutavad nii vara 
väärtust kui ka laenuvõtj a tagasimakse suutlikkust; 
b) laenuvõtja risk ei sõltu oluliselt alusvara või projek ti väärtuse arengust, vaid 
pigem laenuvõtja võimest maksta võlg tagasi teistest allikatest. Sellisel juhul ei 
või laenu tagasimaksmine sõltuda olul iselt mis tahes rahakäibest, mis on 
saadud seoses tagatiseks antud alusvaraga. 
14. Krediidiasutused võivad pidada elamuki nnisvarast tagatisena aktsepteeritud 
tagatiseks Soome 1991. aasta elamuühi nguseaduse või hilisemate vastavate 
õigusaktide kohaselt tegutsevate Soome el amuühingute osasid sellise eluasemena 
kasutatava kinnisvara puhul, milles omanik elab või millesse ta kavatseb elama asuda 
või mille ta on üürile andnud, kui need tingimused on täidetud. 
15. Pädevad asutused võivad l ubada krediidiasutustel pi dada kommertskinnisvarast 
tagatisena aktsepteeritud tagatiseks Soome 1991. aasta elamuühinguseaduse või 
hilisemate vastavate õigusaktide kohaselt tegutsevate Soome elamuühingute osasid, 
kui need tingimused on täidetud. 
 
ET 67   ET 16. Pädevad asutused võivad vabastada krediidiasutused nõudmisest, mille kohaselt need 
peavad täitma lõike 13 punktis b esitatud tingimust riskiposits ioonide puhul, mis on 
tagatud asjaomase liikmesriigi territooriu mil asuva elamukinnisvaraga, kui pädevad 
asutused suudavad tõendada, et asjaomane turg on hästi arenenud ja traditsioonidega 
ning selle kahjumäärad on piisavalt madala d sellise meetme õigustamiseks. See ei 
takista liikmesriigi pädevatel asutustel, kes ei kasuta sellist va bastusõigust, pidada 
aktsepteeritud elamukinnisvaraks seda, mis on muus liikmesriigis vabastusõigusega 
aktsepteeritavaks tunnistatud. Liikmesr iigid avalikustavad, kuidas nad seda 
vabastusõigust kasutavad. 
17. Liikmesriigi pädevad asutused võivad vabast ada asutused nõudmi sest, mille kohaselt 
need peavad täitma lõike 13 punktis b esitatud tingimust asjaomase liikmesriigi 
territooriumil asuva kommertskinnisvara puhul, kui pädevad asutused suudavad 
tõendada, et asjaomane turg on hästi arenenud ja traditsioonidega ning selle 
kahjumäärad, mis tulenevad kommertski nnisvaraga tagatud antud laenudest, 
vastavad järgmistele tingimustele: 
a) kuni 50% turuväärtusest (või  vajaduse korral vähem kui 60% 
hüpoteekimisväärtusest) ei või mi s tahes aastal ületada 0,3% 
kommertskinnisvaraga tagatud tagasimaksmata laenust; 
b) kommertskinnisvaraga tagatud laenus t tulenev kogukahjum ei või mis tahes 
aastal ületada 0,5% tagasimaksmata laenust.  
18. Kui üks nendest tingimustest ei ole mis tahes aastal täidetud, peatatakse sellise 
käsitluse kohaldamise aktsepteeritavus, kuni  need tingimused mõnel järgneval aastal 
täidetakse.  
19. Liikmesriigi pädevad asutused, kes ei kasu ta lõikes 17 sätestatud vabastusõigust, 
võivad pidada aktsepteeritud kommertskinni svaraks seda, mis on muus liikmesriigis 
vabastusõigusega aktsept eeritavaks tunnistatud.  
b) Saadaolevad nõuded 
20. Pädevad asutused võivad pidada aktsepteer itud tagatiseks saadaolevaid summasid, 
mis tulenevad kommertstehingust või tehingus t, mille esialgne lõpptähtaeg on vähem 
kui üks aasta või sellega võrdne. Aktsepte eritud saadaolevad nõuded ei või sisaldada 
neid, mida seostatakse väärtpaberistamise, allosaluste või krediididerivatiividega või 
seotud osapoolte võlgnevustega. 
c) Muu füüsiline tagatis 
21. Pädevad asutused võivad pidada aktsepteeritud tagatiseks füüsilisi esemeid, välja 
arvatud lõigetes 13–19 sätestatud esemed, kui järgmised tingimused on täidetud: 
a) likviidsete turgude olemasolu taga tise kiireloomuliseks ja majanduslikult 
otstarbekaks realiseerimiseks; 
b) tagatise kindlate ja üldsusele kätte saadavate turuhindade olemasolu. Asutus 
peab suutma näidata, et puuduvad tõendid,  mis viitaksid sell ele, et tagatise 
realiseerimisest saadav puhashind erin eks oluliselt sellistest turuhindadest; 
 
ET 68   ET d) liisimine. 
22. Kui 3. osa lõike 73 sätetest ei tulene teisiti ja kui on täidetud 2. osa lõikes 11 
ettenähtud tingimused, käsitletakse tehingutest, millega krediidiasutus liisib vara 
kolmandale poolele, tulenevaid nõudeid samaväärselt laenudega, mis on tagatud 
sama liiki varaga kui liisitud vara.  
1.4. Muu otsene kredii diriski kaitse 
1.4.1.  Kolmandasse asutusse hoiule antud r aha või selles hoitavad rahaekvivalendid 
23. Kolmandasse krediidiasutusse hoiule an tud raha või väljas pool hoolduslepingut 
selles hoitavaid ja laenu andvale krediidiasutusel e panditud rahaekvivalente võib 
pidada aktsepteeritud kr ediidiriski kaitseks.  
1.4.2.  Laenu andvale krediidiasutusele panditud elukindlustuspoliisid 
24. Laenu andvale krediidiasutusele pand itud elukindlustuspoliise võib pidada 
aktsepteeritud krediidiriski kaitseks.  
1.4.3.  Nõudmise korral tagasiostetav ad asutuste instrumendid 
25. Kolmanda asutuse väljalastud instrumente, mille see asutus nõudmisel tagasi ostab, 
võib pidada aktsepteeritud krediidiriski kaitseks. 
2. KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE  
2.1. Kaitse andjate aktsepteeritavu s kõikide meetodite alusel 
26. Järgmisi pooli võib pidada aktsepteeritud krediidiriski kaudse kaitse andjateks: 
a) keskvalitsused ja keskpangad; 
b) piirkondlikud omavalitsused või kohalikud ametiasutused; 
c) mitmepoolsed arengupangad; 
d) rahvusvahelised organisatsioonid, ke llele esitatavatele nõuetele antakse 
artiklite 78–83 alusel 0% riskikaal; 
e) avaliku sektori asutused, kellele esitatavaid nõudeid käsitlevad pädevad 
asutused artiklite 78–83 alus el nõuetena asutustele; 
f) asutused; 
g) muud äriühingud, sealhulgas emaettevõtja d, tütarettevõtjad ja  krediidiasutusega 
seotud osapooled: 
i) kellel on tunnustatud reitinguagentuur i antud krediidihinnang, mida pädev 
asutus peab vastavaks krediidikvaliteedi astmele 2 või sellest kõrgemale 
astmele kooskõlas artiklites 78–83 ettenäht ud äriühingutele esit atavate nõuete 
riskiga kaalumise eeskirjadega. 
 
ET 69   ET ii) kellel juhul, kui krediidi asutus arvutab riskiga k aalutud varasid ja oodatava 
kahju summasid vastavalt artiklite le 84–89, ei ole tunnustatud 
reitinguagentuuri antud kred iidihinnangut, kuid kelle maksejõuetuse tõenäosus 
on sisehinnangute kohaselt võrdne tõenäosusega, mis vastab 
reitinguagentuuride antud krediidihinnangutele, mida pädev asutus peab 
vastavaks krediidikvaliteed i astmele 2 või sellest kõrgemale astmele kooskõlas 
artiklites 78–83 ettenähtud äriühingutel e esitatavate nõuete riskiga kaalumise 
eeskirjadega. 
27. Kui riskiga kaalutud varasid ja oodatava  kahju summasid arvutatakse vastavalt 
artiklitele 84–89, peab garantii andja olema aktsepteeritavuse saavutamiseks saanud 
krediidiasutuse sisereitingu kooskõlas  VII lisa 4. osas sätestatuga. 
28. Erandina lõikest 26 võivad liikmesriigid pidada aktsepteeritud krediidiriski kaudse 
kaitse andjaks ka muid finantseerimisasut usi, kellele krediidiasutustele tegevusloa 
andmise ja nende üle järelevalve teostami se eest vastutav pädev asutus on andnud 
tegevusloa ja kes kuulub pädeva asutuse järelevalve alla, kooskõlas 
usaldatavusnormatiividega, mis on samaväärsed krediidiasutuse suhtes kohaldatavate 
usaldatavusnormatiividega. 
3. KREDIIDIDERIVATIIVIDE LIIGID  
29. Aktsepteeritavaks võib pidada järgmisi krediididerivatiivi liike ja instrumente, mis 
võivad koosneda sellistest krediidideriva tiividest või mis on oma majanduslikust 
mõjust lähtuvalt sarnased: 
a) krediidiriski ülekandetehingud 
b) kogutulu vahetustehingud 
c) krediidiriski ülekandete hingut sisaldavad võlakirjad rahaliselt kaetud ulatuses 
30. Kui krediidiasutus ostab krediidiriski kaits et kogutulu vahetustehinguga ja kirjendab 
vahetustehingust saadud netomaksed netotu luna, kuid ei kirje nda kaitstava vara 
väärtuse vähenemise tasaarveldust (kas õigl ase väärtuse vähenemise või reservidesse 
lisamisega), krediidiriski kaitset ei tunnustata.  
3.1. Sisesed riskimaandused 
31. Kui krediidiasutus korraldab sisest riskimaandamist krediididerivatiivi kasutamisega, 
s.t maandab pangaportfelli riskipositsiooni krediidiriski krediididerivatiiviga, mida 
hoitakse kauplemisportfellis, tuleb kauplem isportfelli üleviidud krediidirisk kanda 
üle kolmandale poolele või pooltele, et muuta kaitse käesoleva lisa kohaselt 
tunnustatuks. Sellistel asjaoludel, kui kõnealune edasikandmine vastab käesolevas 
lisas esitatud krediidiriski maandamise  aktsepteerimise nõuetele, kohaldatakse 
kaudse krediidiriski kaitse korral 3.–6. os as sätestatud eeskirju riskiga kaalutud 
varade ja oodatava kahju arvutamiseks. 
 
ET 70   ET 2. osa – Miinimumtingimused  
1. Krediidiasutus peab tõendama pädevatele asutustele, et tal on piisavad 
riskijuhtimisprotsessid selliste riskide kont rollimiseks, mis võivad krediidiasutusele 
avaneda krediidiriski maandamise menetluste rakendamise tulemusel.  
2. Olenemata riskimaandusest, mida on arvest atud riskiga kaalutud varade ja vajadusel 
oodatava kahju summade arvutamisel, jätkab krediidiasu tus aluspositsiooni 
täieulatuslikku riskihindamist ja peab suut ma tõendada pädevale asutusele kõnealuse 
tingimuse täitmist. Repotehingute ja/või väärtpaberite või kaupade laenuks andmise 
või võtmise tehingute puhul peetakse aluspositsiooni ainul t käesoleva lõike 
kohaldamisel riskipositsiooni netosuuruseks.  
1. OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE  
1.1. Bilansiline tasaarveldus (välja ar vatud tasaarvelduse raamlepingud, mis 
hõlmavad repotehinguid ja/või väärtpab erite või kaupade laenuks andmise või 
võtmise tehinguid ja/või muid ka pitaliturupõhiseid tehinguid) 
3. Selleks et bilansilised tasaarveldus lepingud – välja arvatud tasaarvelduse 
raamlepingud, mis hõlmavad repotehinguid ja/v õi väärtpaberite või kaupade laenuks 
andmise või võtmise tehinguid ja/või muid kapitaliturupõhiseid tehinguid – oleksid 
tunnustatud artiklite 90–93 tähenduses, peavad  olema täidetud järgmised tingimused: 
a) neil peab olema hästi põhjendatud õi guslik alus ja need peavad olema 
kohaldatava õiguse alusel juriidiliselt jõustatavad, sealhulgas vastaspoole 
maksejõuetuse või pankroti korral; 
b) krediidiasutus peab suutma teha mi s tahes ajal kindlaks tasaarvelduslepingule 
vastavaid varasid ja kohustusi; 
c) krediidiasutus peab jälgima ja kontrollima krediidiriski kaitse lõpetamisega 
seonduvaid riske; 
d) krediidiasutus peab jälgima ja k ontrollima asjaomaseid riskipositsioone 
netopõhiselt. 
1.2. Tasaarvelduse raamlepingud, mis hõlmavad  repotehinguid ja/või väärtpaberite 
või kaupade laenuks andmise või võtmise tehinguid ja/või muid 
kapitaliturupõhiseid tehinguid 
4. Selleks et tasaarvelduse raamlepingud,  mis hõlmavad repotehinguid ja/või 
väärtpaberite või kaupade laenuks andmis e või võtmise tehinguid ja/või muid 
kapitaliturupõhiseid tehinguid, oleksi d tunnustatud artiklite 90–93 tähenduses: 
a) peab neil olema hästi põhjendatud õi guslik alus ja need peavad olema 
kohaldatava õiguse alusel juriidiliselt jõustatavad, sealhulgas vastaspoole 
pankroti või maksejõuetuse korral; 
 
ET 71   ET b) peavad need andma maksejõulisele poolele õiguse lõpeta da ja arveldada 
õigeaegselt kõik lepingulised tehi ngud kohustuste mittetäitmise korral, 
sealhulgas vastaspoole pankr oti või maksejõuetuse korral; 
c) peavad need võimaldama tasaarvel duse raamlepingu kohaselt arveldatud 
tehingute kasumi ja kahjumi tasaarveldus e nii, et üks pool võlgneks teisele ühe 
netosumma. 
5. Lisaks tuleb täita lõikes 6 sätestatud fina ntstagatise hindamise üldmeetodile vastavad 
finantstagatise aktsepteerimise miinimumtingimused. 
1.3. Finantstagatis 
1.3.1.  Miinimumtingimused finantstaga tise aktsepteerimiseks kõ ikide meetodite alusel 
6. Finantstagatise ja kulla aktsepteerimiseks peavad olema täidetud järgmised 
tingimused: 
a) Madal korrelatsioon 
Võlgniku krediidikvaliteedi ja tagatise väär tuse vahel ei või olla olulist positiivset 
korrelatsiooni.  
Võlgniku või samasse kontserni kuuluva muu seotud äriühingu väljalastud 
väärtpabereid ei aktsepteerita. 
b) Õiguskindlus 
Krediidiasutused peavad täitma kõiki lepingulisi ja seadusjärgseid tingimusi tagatist 
käsitlevate kokkulepete jõustamiseks vastav alt nende tagatisega se otud huvide suhtes 
kohaldatavale õigusele ja võtma kõik va jalikud meetmed kõnelause jõustamise 
tagamiseks. 
Krediidiasutused peavad viima läbi piisav aid juriidilisi kontrolle, mis kinnitaksid 
tagatist käsitlevate kokkul epete jõustatavuse võimalikkust kõikides asjaomastes 
jurisdiktsioonides. Nad teostavad sell iseid kontrolle siis, kui see on vajalik 
jõustamise jätkumise tagamiseks. 
c) Operatsioonilised tingimused 
Tagatist käsitlevad kokkule pped peavad olema nõuetek ohaselt vormistatud ning 
sisaldama selget ja kindlat menetlust tagatise õigeaegseks realiseerimiseks. 
Krediidiasutused peavad võtma kasutuse le usaldusväärsed menetlused ja korra 
tagatise kasutamisest tulenevate riskid e kontrollimiseks – sealhulgas puuduliku või 
vähenenud krediidiriski kaitse risk, väärtu se hindamise risk, krediidiriski kaitse 
lõpetamisega seotud riskid, ta gatise kasutamisest tuleneva d kontsentratsiooniriskid ja 
koostoime krediidiasutuse üldise riskiprofiiliga. 
Krediidiasutus peab dokumenteerima eeskirjad  ja menetlused aktsepteeritud tagatise 
liikide ja summade kohta. 
 
ET 72   ET Krediidiasutused peavad arvutama tagatise turuväärtuse ja seda vastavalt ümber 
hindama vähemalt kord kuue kuu jooksul ja mis tahes ajal, mil krediidiasutusel on 
põhjust arvata, et selle turuväärtus on märkimisväärselt vähenenud.  
Kui kolmas pool valdab tagatist, peavad kr ediidiasutused võtma vajalikke meetmeid 
selle tagamiseks, et kolmas pool eraldab tagatise oma varadest. 
1.3.2.  Täiendavad miinimumtingimused finantstag atise aktsepteerim iseks finantstagatise 
hindamise lihtsustatud meetodi alusel 
7. Lisaks lõikes 6 sätestatud tingimustele p eab kaitse järelejäänud lõpptähtaeg vastama 
finantstagatise hindamise lihtsustatud meet odi alusel aktsepteerimiseks vähemalt 
riskipositsiooni järe lejäänud lõpptähtajale. 
1.4. Miinimumtingimused kinnisvaras t tagatise aktsepteerimiseks 
8. Kinnisvarast tagatise aktsepteerimiseks peavad olema täidetud järgmised tingimused: 
a) Õiguskindlus 
Hüpoteegi kanne või kinnisvarapant peab olema kõikides asjaomastes 
jurisdiktsioonides juriidi liselt täitmisele pööratav ni ng hüpoteek või kinnisvarapant 
tuleb õigeaegselt ja nõuetekohaselt regist reerida. Kokkulepetes peab sisalduma 
täitmisele pööratav kinnipidamisõigus (s .t kõik juriidilised tingimused pandi 
seadmiseks peavad olema täidetud). Krediidir iski kaitse leping ja selle aluseks olev 
juriidiline menetlus peavad võimaldama kr ediidiasutusel realis eerida kaitse väärtus 
mõistliku ajavahemiku jooksul. 
b) Vara väärtuse kontroll 
Vara väärtust peab kontrollima pidevalt ja vä hemalt kord aastas. Kontroll peab olema 
sagedasem, kui turutingimused muutuvad märkimisväärselt. Vara väärtuse 
kontrollimisel ja ümberhindamist vajava  vara kindlakstegemisel võib kasutada 
statistilisi meetodeid. Vara hindab sõltuma tu hindaja, kui andmed viitavad vara 
väärtuse võimalikule olulisele langusele üldiste turuhindade suhtes. Laenude puhul, 
mis ületavad 3 miljonit eurot või 5% krediidiasutuse omavahenditest, hindab 
sõltumatu hindaja vara väärtust vähemalt iga kolme aasta tagant.  
Sõltumatu hindaja on isik, kellel on hindamise läbiviimiseks vajalik erialane 
ettevalmistus, oskused ja kogemus ning kes on krediidi andmise otsuse tegemisest 
sõltumatu. 
c) Dokumentatsioon 
Krediidiasutuse poolt aktsepteeritud elamu- ja kommertskinnisvara liigid ning 
seonduvad laenuandmise eeskirjad tuleb selgelt dokumenteerida. 
d) Kindlustus 
Krediidiasutusel peavad olema menetlused selle  jälgimiseks, et tagatiseks antud vara 
on kahju vastu piisavalt kindlustatud. 
 
ET 73   ET 1.5. Miinimumtingimused saadaolevate nõue te aktsepteerimiseks tagatisena 
9. Saadaolevate nõuete aktsepteerimiseks taga tisena peavad olema täidetud järgmised 
tingimused: 
a) Õiguskindlus 
i) Õigusmehhanism, millega tagatis antaks e, peab olema usaldusväärne ja tõhus 
ning tagama, et laenuandjal on selge õigus tuludele.  
ii) Krediidiasutused peavad rakendama kõiki meetmeid, mis on vajalikud 
tagatisega seotud huvide täit misele pööramist käsitlev ate tingimuste täitmiseks. 
Kasutusel peab olema raamistik, mis võimaldab laenuandja nõude rahuldamist 
tagatise suhtes eelisjärjekorras, võttes arvesse siseriiklikus t kaalutlusõigusest 
tulenevat võimalust allutada se llised nõuded sea dusandlikes või 
rakendusaktides sätestatud eelis õigusega laenuandja nõuetele. 
iii) Krediidiasutused peavad viima läbi  piisavaid juriidi lisi kontrolle, mis 
kinnitaksid tagatist käsitlevate kokkulepe te jõustatavuse võim alikkust kõikides 
asjaomastes jurisdiktsioonides. 
iv) Tagatiskokkulepped peavad olema n õuetekohaselt vormistatud ning sisaldama 
selget ja usaldusväärset menetlust ta gatise õigeaegseks realiseerimiseks. 
Krediidiasutused tagavad oma menetlustes, et järgitakse mis tahes õiguslikke 
tingimusi, mis on vajalikud kliendi maks ejõuetuks kuulutamiseks ja tagatise 
õigeaegseks sissenõudmiseks. Laenuvõtja rahaliste raskuste või maksejõuetuse 
korral on krediidiasutusel seaduslik õi gus müüa või loovutada saadaolevad 
nõuded teistele pooltele ilma nõue te võlgnike nõusolekuta.  
b) Riskijuhtimine 
i) Krediidiasutusel peab olema kinde l kord saadaolevate nõuetega seotud 
krediidiriskide kindlakstegemiseks. Selline kord peab hõlmama muu hulgas 
laenuvõtja äritegevuse ja majandusharu  analüüsi ning laenuvõtja klientide 
liikide analüüsi. Kui krediidiasutus toetub klientide krediidiriski 
kindlakstegemisel laenuvõtjale, peab kr ediidiasutus vaatama läbi laenuvõtja 
krediiditegevuse, et teha kindlaks selle kindlus ja usaldusväärsus.  
ii) Riskipositsiooni ja saadaolevate nõue te väärtuse vahe peab kajastama kõiki 
asjakohaseid tegureid, sealhulgas sissenõudmise kulu, üksiku laenuvõtja 
panditud nõuete kogumi sisest kont sentreerumist ja potentsiaalset 
kontsentratsiooniriski krediidiasutuste kõiki de riskipositsioonide ulatuses lisaks 
krediidiasutuse üldmetoodikaga kontrollit avale. Krediidiasutusel peab olema 
saadaolevate nõuete jaoks asjakohane pidev jälgimiskord. Jälgitakse 
krediidiasutuse üldistest kontsentreer umise piirmääradest kinnipidamist. 
Täiendavalt tuleb vaadata korrapärase lt läbi vastavus laenulepingutele, 
keskkonnaalastele piirangutele ja teis tele juriidilistele tingimustele. 
iii) Laenuandja panditud saadaolevad nõude d peavad olema diversifitseeritud ning 
nende ja laenuvõtja vahel ei või o lla ülemäärast korre latsiooni. Olulise 
 
ET 74   ET positiivse korrelatsiooni puhul arvest atakse sellega kaasnevaid riske 
marginaalide määramisel tagatis e kogumi kui terviku kohta.  
iv) Laenuvõtjaga seotud osapooltelt (sealhul gas tütarettevõtjad ja  töötajad) saadud 
nõudeid ei loeta riski maandavateks teguriteks.  
v) Krediidiasutusel peab olema dokume nteeritud kord saadaolevate maksete 
sissenõudmiseks majanduslike raskuste korral. Sissenõudmiseks vajalikud 
vahendid peavad olema paigas, isegi kui  tavaliselt vastutab sissenõudmise eest 
laenuvõtja. 
1.6. Miinimumtingimused füüsilise tagatise aktsepteerimiseks 
10. Muu füüsilise tagatise aktsepteerimiseks peavad olema täidetud järgmised 
tingimused: 
a) Tagatiskokkulepe peab olema õigus likult täitmisele p ööratav kõikide 
kohaldatavate õiguste alusel ja võimaldama krediidiasu tusel realiseerida kaitse 
väärtus mõistliku ajavahemiku jooksul. 
b) Ainsa erandina lõike 9 punkti a alapunktis ii viidatud lubatavatest eelisnõuetest 
on lubatav ainult tagatisele seatud es mane kinnipidamisõigus või pant. 
Krediidiasutusel on eesõigus tagatise real iseerunud tulu suhtes kõikide teiste 
laenuandjate ees.  
c) Vara väärtust peab kontrollima pideva lt ja vähemalt kord aa stas. Kontroll peab 
olema sagedasem, kui turu tingimused muutuvad märkimisväärselt.  
d) Laenuleping peab sisaldama tagatise üksikasjalikku kirjeldust ja ümberhindluse 
viisi ja sageduse üksikasjalikku kirjeldust.  
e) Krediidiasutuse poolt aktsepteeritud füüsilise tagatise liigid ning eeskirjad ja 
menetlused, millega reguleeritakse iga tagatise liigi asjakohast väärtust varade 
suhtes, tuleb selgelt dokumenteerida sisestes krediidieeskirjades ja menetlustes, 
mida peab olema võimalik kontrollida. 
f) Krediidiasutuse krediidieeskirjad seos es tehingu struktuuriga peavad käsitlema 
asjakohaseid tagatise tingimusi varade suhtes, tagatise kiire realiseerimise 
võimalikkust, hinna või turuväärtuse kiire ja objektiivse väärtuse 
kindlaksmääramist, väärtust käsitlevate andmete kättesaadavuse sagedust 
(sealhulgas eksperthinnang) ja tagatise väärtuse volatiilsust. 
g) Nii esialgsel hindamisel kui ümberhindl usel tuleb täielikul t arvestada tagatise 
väärtuse langemist või selle vananemist. Hindamisel ja ümberhindlusel tuleb 
erilist tähelepanu pöörata aja möödumise mõjule moe- või ajatundliku tagatise 
suhtes. 
h) Krediidiasutusel peab olema õigus vara  füüsiliselt kontrollid a. Krediidiasutusel 
peavad olema eeskirjad ja menetlused, mis käsitlevad füüsilise kontrolli õiguse 
rakendamist. 
 
ET 75   ET i) Krediidiasutusel peavad olema menetlused selle jälgimiseks, et kaitseks antud 
vara on kahju vastu piisavalt kindlustatud. 
1.7. Miinimumtingimused liisingnõuetest tulenevate riskipositsioonide tagatuks 
lugemiseks 
11. Selleks et pidada liisingnõuetest tuleneva id riskipositsioone li isitud vara liigiga 
tagatuks, peavad olema täidetud järgmised tingimused: 
a) lõikes 8 või 10 sätestatud tingimuse d, mis on vajalikud l iisitud vara liigi 
tagatisena aktsepteerimiseks; 
b) liisinguandja peab kohaldama usaldusväärset riskijuhtimist vara asukoha, selle 
kasutuse, vanuse ja kavandatud vananemise suhtes; 
c) peab olema usaldusväärne õiguslik raamistik, millega kehtestatakse 
liisinguandja seaduslik õigus varale ja tema võime teostada omanikuõigusi 
õigeaegselt; 
d) erinevus materiaalse vara kulumise määra ja liisingmaksete amortiseerumise 
määra vahel ei või olla nii suur, et s ee ületaks liisitavate varade krediidiriski 
maandava mõju. 
1.8. Miinimumtingimused muu otsese krediidiriski kaitse aktsepteerimiseks 
1.8.1.  Kolmandasse asutusse hoiule antud r aha või selles hoitavad rahaekvivalendid 
12. 3. osa lõikes 80 sätestatud käsitlemise kohaldamiseks peab 1. osa lõikes 23 osutatud 
kaitse vastama järgmistele tingimustele: 
a) laenuvõtja nõue kolmandale asutusele on otseselt panditud või loovutatud 
laenu andvale krediidiasutusele; 
b) kolmandat asutust teavitatak se pandist või loovutamisest; 
c) teavitamise tulemusel saab kolmas as utus teha makseid ainult laenu andvale 
krediidiasutusele või laenu andva kred iidiasutuse nõusolekul  muudele pooltele; 
d) pantimine või loovutamine on tingimusteta ja tühistamatu. 
1.8.2.  Laenu andvale krediidiasutusele panditud elukindlustuspoliisid 
13. Laenu andvale krediidiasutusele panditud elukindlustuspoliiside aktsepteerimiseks 
peavad olema täidetud järgmised tingimused: 
a) elukindlustust andvat äriühingut või b pidada aktsepteeritud kaudse kaitse 
andjaks 1. osa lõike 26 alusel; 
b) elukindlustuspoliis on otseselt panditud või loovutatud laenu andvale 
krediidiasutusele; 
 
ET 76   ET c) elukindlustust andvat är iühingut on teavit atud pantimisest või loovutamisest ja 
selle tulemusel ei või ta lepingut tühistada ega maksta lepingujärgseid 
summasid ilma laenu andva kr ediidiasutuse nõusolekuta; 
d) poliisis peab olema määratletud tagasiostuväärtus, mida ei või vähendada; 
e) laenu andval krediidiasutusel peab olema õigus poliis tühistada ja nõuda 
tagasiostuväärtus laenuvõtja maksej õuetuse ilmnemisel õigeaegselt sisse; 
f) laenu andvat krediidiasutust teavitat akse sellest, kui kindlustusvõtja jätab 
tegemata poliisi alusel tasumisele kuuluva makse; 
g) krediidiriski kaitse peab olema antud laenu tähtajaks; 
h) pant peab olema juriidiliselt täitm isele pööratav kõikides asjaomastes 
jurisdiktsioonides. 
2. KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE JA KREDIIDIRISKI ÜLEKANDETEHINGUT 
SISALDAVAD VÕLAKIRJAD  
2.1. Ühised tingimused garantiidel e ja krediididerivatiividele 
14. Kooskõlas lõikega 16 peab garantiist või kr ediididerivatiivist tu leneva krediidiriski 
kaitse tunnustamiseks olema täidetud järgmised tingimused: 
a) krediidiriski kaitse peab olema otsene;  
b) krediidiriski kaitse ulatus peab  olema selgelt määratletud ega kuulu 
muutmisele; 
c) krediidiriski kaitse leping ei või sisa ldada ühtegi punkti, mill e täitmine ei allu 
laenuandja otsesele kontrollile, ja mis: 
i) võimaldaks kaitse andjal ka itse ühepoolselt tühistada; 
ii) suurendaks kaitse saanud riskipos itsiooni krediidikvaliteedi langemise 
tagajärjel tegelikke  kulusid kaitsele; 
iii) võimaldaks kaitse andjal pääseda kohustusest tasuda esialgse võlgniku 
võlgnetavaid makseid; või 
iv) võimaldaks kaitse andjal lühendada  krediidiriski kaitse lõpptähteaega; 
d) krediidiriski kaitse peab olema ju riidiliselt täitmisele pööratav kõikides 
asjaomastes jurisdiktsioonides. 
2.1.1.  Operatsioonilised tingimused 
15. Krediidiasutus peab tõendama järelevalve teostajale, et tal on olemas süsteemid 
krediidiasutuse poolsest garantiide või krediid iderivatiivide kasutamisest tulenevate 
riskide potentsiaalse kontsentreerumise juhtimiseks. Krediidiasutus peab suutma 
 
ET 77   ET tõendada, kuidas tema krediididerivatiivide ja garantiide kasutamise strateegia sobib 
üldise riskiprofiili juhtimisega.  
2.2. Riigi ja muu avaliku sektori edasigarantiid 
16. Kui riskipositsioon on kaitstud garantiiga, mille on edasi garanteerinud keskvalitsus 
või keskpank, piirkondlik omavalitsus  või kohalikud ametiasutused, kellele 
esitatavaid nõudeid käsitletakse  nõuetena riigile, kelle jurisdiktsioonis need asuvad 
vastavalt artiklitele 78–83, mitmepoolne ar engupank, kelle suhtes kohaldatakse 0% 
riskikaalu vastavalt artiklitel e 78–83, või avaliku sektori asutus, kellele esitatavaid 
nõudeid käsitletakse nõuetena  krediidiasutustele vastav alt artiklitele 78–83, võib 
riskipositsiooni käsitleda kõnesoleva  üksuse antud garantiiga kaitstud 
riskipositsioonina, eeldusel et on täidetud järgmised tingimused: 
a) edasigarantii katab nõude kõi k krediidiriski elemendid; 
b) nii esialgne garantii kui edasigarantii va stavad lõigetes 14, 15 ja 17 garantiidele 
esitatavatele tingimustele, välja arvat ud see, et edasigarantii ei pea olema 
otsene; 
c) pädev asutus peab olema veendunud,  et tagatis on usaldusväärne ja et 
ajaloolised tõendid ei viita sellele, et ed asigarantii antav tagatis ei ole vähemalt 
samaväärne kõnesoleva isiku antud otsese garantiiga. 
2.3. Täiendavad tingimused garantiidele 
17. Garantiide tunnustamiseks peavad olema täidetud järgmised tingimused: 
a) vastaspoole garantii kasutamist põhjustava maksejõuetuse/mittemaksmise 
korral on laenu andval krediidiasutusel õigu s nõuda garantii andjalt õigeaegselt 
nõude alusel võlgnetavat mis tahes rahasu mmat, mille suhtes kaitse on antud. 
Makse tegemine garantii andja poolt ei eelda seda, et laenu andev 
krediidiasutus peaks kõigepealt võlgnikule nõude esitama. 
b) Garantii peab olema garantii andj a võetava kohustusena selgesõnaliselt 
dokumenteeritud.  
c) Kui järgmisest lausest ei tulene teisiti, peab garantii katma kõiki makseid, mille 
tegemist võlgnikult nõudega seoses eeldatakse. Kui teatavad maksed on 
garantiist välja arva tud, korrigeeritakse garantii tunnustatud väärtust piiratud 
katte arvessevõtmiseks.  
18. Vastastikuste garantiide raames antud ga rantiide puhul, mida pädevad asutused 
sellisel eesmärgil tunnustavad või mille on andud lõikes 16 osutatud üksus või 
millele selline üksus on andnud edasigaran tii, võib punktis a sätestatud tingimusi 
lugeda täidetuks, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest: 
a) pädevad asutused on veendunud, et l aenu andval krediidiasutusel on õigus 
saada garantii andjalt õigeaegselt ga rantii antud kattega proportsionaalne 
esialgne makse, mis arvestuste kohaselt vastab majandusliku kahju 
umbkaudsele suurusele, sealhulgas viivise tasumata jätmisest ja muude 
 
ET 78   ET võlgnikult nõutavate maksete tegemata jä tmisest tulenev kahju, mis võib laenu 
andval krediidiasutusel tekkida; 
b) pädevad asutused on muul viisil vee ndunud, et garantii pak ub piisavat kaitset 
kahju eest, sealhulgas viivise tasumata  jätmisest ja muude võlgnikult nõutavate 
maksete tegemata jätmisest tuleneva kahju eest.  
2.4. Täiendavad tingimused k rediididerivatiividele 
19. Krediididerivatiivide tunnustamiseks p eavad samuti olema täidetud järgmised 
tingimused: 
a) Kui punktist b ei tulene teisiti, p eavad krediididerivatiivis määratletud 
krediidikvaliteeti mõjutavad sündmused hõlmama vähemalt järgmist: 
i) maksmata jätmise hetkel kehtivate krediididerivatiivi alusvaraks oleva 
võlainstrumendi tingimuste kohaselt  maksmisele kuuluvate summade 
maksmata jätmine (arvestatakse ka ajapikendust, mis on üldjoontes võrdne 
alusvaraks olevale võlainstrumendile määratud ajapikendusega või sellest 
lühem); 
ii) võlgniku pankrot, maksejõuetus või suut matus võlga tasuda või suutmatus või 
kirjalik tunnistus üldise suutmatuse kohta maksta võlgne vusi tähtaegselt tagasi 
või sarnased juhtumid; 
iii) krediididerivatiivi alusvaraks olev a võlainstrumendi ümberstruktureerimine, 
sealhulgas põhimaksete, intressi või teenustasude kustutamine või nende 
tasumise edasilükkamine, mille tulemuseks on krediidikahju sündmus (s.t 
väärtuse korrigeerimine või muu sarnane kanne kasumiaruandes);  
b) kui krediididerivatiiviga määratletu d krediidikvaliteeti mõjutavad sündmused 
ei hõlma krediididerivatiivi al usvaraks oleva võlainstrumendi 
ümberstruktureerimist nagu kirjelda tud punkti a kolmandas alapunktis, võib 
krediidiriski kaitset siis ki tunnustada, kui vähendatakse 3. osa lõikes 84 
sätestatud tunnustatud väärtust;  
c) sularahaarveldust võimaldavate krediididerivatiivide puhul peab olema kindel 
hindamiskord kahju usaldusväärsuse hindamiseks. Peab olema selgelt 
täpsustatud ajavahemik krediidikvaliteeti mõjutava sündmuse toimumise 
järgseteks krediididerivatiivi alusvaraks  oleva võlainstrumendi hindamisteks;  
d) kui arveldamiseks on nõutav kaitse ostja õigus ja võime kanda 
krediididerivatiivi alusva raks olev võlainstrument kaitse andjale üle, siis 
krediididerivatiivi alusvaraks olev a võlainstrumendi tingimused peavad 
tagama, et selliseks ülekandmiseks vajatava nõusoleku andmisest ei või 
põhjendamatult keelduda;  
e) krediidikvaliteeti mõjutava sündm use toimumise kindlakstegemise eest 
vastutavad pooled tuleb selgelt kindlak s määrata. See määramine ei ole kaitse 
müüja ainukohustus. Kaitse ostjal on õi gus/võimalik teavit ada kaitse müüjat 
krediidikvaliteeti mõjutava sündmuse toimumisest. 
 
ET 79   ET 20. Erinevus krediididerivatiivi alusvaraks oleva võlainstrumendi ja krediididerivatiivi 
tingimuste aluseks oleva võlainstrumendi (s.t võlainstrument, mida kasutatakse 
sularahaarvelduse väärtuse või ülekanta va kohustuse määramiseks) vahel või 
krediididerivatiivi alusvaraks  oleva võlainstrumendi ja krediidikvaliteeti mõjutava 
sündmuse toimumise kindlakstegemiseks kasutatava võlainstrumendi vahel on 
lubatud ainult juhul, kui järg mised tingimused on täidetud: 
a) krediididerivatiivi tingimuste aluseks olev võlainstrument või krediidikvaliteeti 
mõjutava sündmuse toimumise kindlak stegemiseks kasutatav võlainstrument 
(olenevalt asjaoludest) kuulub kred iididerivatiivi alusvaraks oleva 
võlainstrumendiga samasse või sellest madalamasse järku; 
b) krediididerivatiivi alusvaraks olev võlainstrument ja krediididerivatiivi 
tingimuste aluseks olev võlainstrumen t või krediidikvaliteeti mõjutava 
sündmuse toimumise kindlakstegemiseks ka sutatav võlainstrument (olenevalt 
asjaoludest) on seotud sama võlgnikuga (s.t sama juriidilise isikuga) ja on 
olemas õiguslikult täitmisele pöörat avad samaaegse maksejõuetuse või 
samaaegse tagasimakse tingimused.  
 
ET 80   ET 3. osa – Krediidiriski maandamise mõju arvutamine  
1. Kui 4.–6. osast ei tulene teisiti ja eeldusel, et 1. ja 2. osa tingimused on täidetud, võib 
riskiga kaalutud varade arvutamist 1. alajao  artiklite 78–83 alusel ja riskiga kaalutud 
varade ja oodatava kahju arvutamist artikl ite 84–89 alusel muuta vastavalt käesoleva 
osa sätetele. 
2. Sularaha, väärtpabereid või kaupu, mis on ostetud, laenuks võetud või saadud 
repotehingu alusel või v äärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise 
tehingute alusel, käsitletakse tagatisena.  
1. OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE  
1.1. Krediidiriski ülekandetehi ngut sisaldavad võlakirjad 
3. Investeeringuid krediidiriski ülekandetehingu t sisaldavatesse võlakirjadesse, mille on 
välja lasknud laenu andev krediidiasut us, võib käsitleda sularahatagatisena. 
1.2. Bilansiline tasaarveldus 
4. Laenu andva krediidiasutuse kinnitatud laenusid ja vastuvõetud hoiuseid, mille 
suhtes kohaldatakse bilansili st tasaarveldust, käsitle takse sularahatagatisena. 
1.3. Tasaarvelduse raamlepingud, mis hõlmavad  repotehinguid ja/või väärtpaberite 
või kaupade laenuks andmise või võtmise tehinguid ja/või muid 
kapitaliturupõhiseid tehinguid 
1.3.1.  Täielikult korrigeeritud riskipositsiooni väärtuse arvutamine 
a) Regulatiivsetel volatiilsuse korrigeer imisteguritel või sisehinnangute kohastel 
volatiilsuse korrigeerimisteguritel põ hinevate meetodite kasutamine 
5. Kui lõigetest 12–22 ei tulene teisiti ja kui arvutatakse täie likult korrigeeritud 
riskipositsiooni väärtust (E*) riskipositsioonide kohta,  mille suhtes kohaldatakse 
aktsepteeritud tasaarvelduse raamlepi ngut, mis hõlmab repotehinguid ja/või 
väärtpaberite või kaupade laenuks andmis e või võtmise tehinguid ja/või muid 
kapitaliturupõhiseid te hinguid, arvutatakse kohald atavaid volatiilsusega 
korrigeerimisi, kasutades selleks kas regulatiivsetel volatiilsuse 
korrigeerimisteguritel põhinevat või sisehinnangute kohastel volatiilsuse 
korrigeerimisteguritel põhineva t meetodit vastavalt lõig etes 35–60 finantstagatise 
hindamise üldmeetodi suhtes sätestatul e. Sisehinnangutel põhineva meetodi 
kasutamiseks kohaldatakse samu tingimu si, mida kohaldatakse finantstagatise 
hindamise üldmeetodi raames. 
6. Iga väärtpaberiliigi netopositsiooni arvutamiseks lahutatakse tasaarvelduse 
raamlepingu alusel laenuks antud, m üüdud või antud seda liiki väärtpaberi 
koguväärtusest lepingu alusel laenuks s aadud, ostetud või saadud seda liiki 
väärtpaberi koguväärtus. 
7. Lõike 6 kohaldamisel tähendab väärtpaberiliik väärtpabereid, mille on välja lasknud 
sama üksus, millel on sama väljalaskekuupäev, sama lõpptähtaeg ja mille suhtes 
 
ET 81   ET kohaldatakse samu tingimusi ning samu rea liseerimistähtaegu vastavalt lõigetes 35–
60 sätestatule. 
8. Tasaarvelduse raamlepingu arveldus vääringust erinevate vääringute 
netopositsioonide arvutamiseks lahutataks e asjaomases vääringus nomineeritud ja 
tasaarvelduse raamlepingu al usel laenuks antud, müüdud või antud väärtpaberite 
koguväärtusest, millele on liidetud lepingu alusel asjaomases vääringus laenuks 
antud või üle kantud sularaha, asjaomases vääringus nomineeritud ja lepingu alusel 
laenuks võetud, ostetud või saadud v äärtpaberite koguväärtus, millele on liidetud 
lepingu alusel laenuks võetud või saa dud asjaomases vääringus sularaha. 
9. Konkreetsele väärtpab eriliigile või sulara hapositsioonile vast avat volatiilsusega 
korrigeerimist kohaldatakse seda liiki väärtpaberi po sitiivse või negatiivse 
netopositsiooni suhtes. 
10. Välisvaluutariski (fx) volatiilsusega korri geerimist kohaldatakse iga vääringu, välja 
arvatud tasaarvelduse raam lepingu arveldusvääringu posit iivsete või ne gatiivsete 
netopositsioonide suhtes. 
11. E* arvutatakse vastavalt järgmisele valemile: 
E* = max {0, [( ∑(E) - ∑(C)) + ∑(|iga väärtpaberi netopositsioon| x H sec) + + (∑|Efx| x 
Hfx)]}  
Kui riskiga kaalutud varasid arvutata kse vastavalt artiklitele 78–83, on E 
riskipositsiooni väärtus ig a lepingujärgse riskipositsi ooni puhul, mida kohaldataks 
krediidiriski kaitse puudumisel. 
Kui riskiga kaalutud varasid ja oodatava  kahju summasid arvutatakse vastavalt 
artiklitele 84–89, on E riskipositsiooni v äärtus iga lepingujär gse riskipositsiooni 
puhul, mida kohaldataks krediidiriski kaitse puudumisel. 
C on seoses iga sellise riskipositsiooniga  laenuks võetud, ostetud või saadud 
väärtpaberite või kaupade või laenuks võetud või saadud sularaha väärtus. 
∑(E) on kõikide lepingujärgsete Ede summa. 
∑(C) on kõikide lepingujärgsete Cde summa. 
Efx on netopositsioon (positiivne või negatiivne) asjaomases vääringus, mis ei ole 
lõike 8 kohaselt arvutatud lepi ngujärgne arveldusvääring. 
Hsec on konkreetsele väärtpaberiliigile vast av volatiilsusega korrigeerimine. 
Hfx on välisvääringu volatiils usega korrigeerimine. 
E* on täielikult korrigeeritud riskipositsiooni väärtus. 
b) Sisemudelitel põhineva meetodi kasutamine 
12. Kui arvutatakse täielikult korrigeeritud risk ipositsiooni väärtust  (E*), mis tuleneb 
aktsepteeritud repoteh inguid ja/või väärtp aberite või kaupade laenuks andmise või 
 
ET 82   ET võtmise tehinguid ja/või muid kapitali turupõhiseid tehingui d (välja arvatud 
derivatiivide tehingud) hõlmava tasaarve lduse raamlepingu kohaldamisest, võib anda 
krediidiasutusele alternatiivina regulatiiv setel volatiilsuse korrigeerimisteguritel 
põhineva meetodi või sisehinnangute koha stel volatiilsuse ko rrigeerimisteguritel 
põhineva meetodi kasutamisele õiguse kasutada sisemudelitel põhinevat meetodit, 
milles arvestatakse korrelatsioonimõ jusid tasaarvelduse raamlepingu 
kohaldamisalasse kuuluvate väärtpaberi positsioonide vahel ja asjaomaste 
instrumentide likviidsust. Sellise meetodi raames kasutatavate sisemudelitega 
saadakse hinnangud tagamata varade väärtu se potentsiaalsete muutumiste kohta ( ∑E 
- ∑C). 
13. Krediidiasutus võib otsustada kasutada sise mudelite meetodit olenemata sellest, kas 
ta on eelnevalt valinud krediidiriski määramis eks standardmeetodi või sisereitingutel 
põhineva meetodi. Kui krediidi asutus soovib siiski kasutada sisemudelitel põhinevat 
meetodit, peab ta seda kasutama kõikide  vastaspoolte ja väär tpaberite puhul, välja 
arvatud vähese tähtsusega portfellid, mille puhul võib kasutada regulatiivsetel 
volatiilsuse korrigeerimiste guritel põhinevat meetodit või  sisehinnangute kohastel 
volatiilsuse korrigeerimisteguritel põhine vat meetodit vastavalt lõigetes 5–11 
sätestatule. 
14. Sisemudelitel põhinevat meetodit võivad kasu tada krediidiasutused, kelle sisest 
riskijuhtimismudelit on tunnustatud vastava lt direktiivi [93/6/EMÜ] V lisale. 
15. Krediidiasutused, kelle puhul ei ole päde vad asutused sellise mudeli kasutamist 
vastavalt direktiivile 93/6/EMÜ tunnustanud,  võivad taotleda pä devatelt asutustelt 
sisese riskimõõtmismudeli tunnustami st kõnealuste lõigete kohaldamisel. 
16. Tunnustus antakse üksnes siis, kui pädev asutus on veendunud, et krediidiasutuse 
riskijuhtimissüsteem tasaarvelduse raam lepinguga hõlmatud tehingutest tulenevate 
riskide juhtimiseks on sisuliselt veatu, süsteemi rakendatakse terviklikult ja eelkõige 
täidetakse järgmisi kvalitatiivseid tingimusi: 
a) sisene riskimõõtmismudel tehingut e potentsiaalse hinnavolatiilsuse 
arvutamiseks on tihedalt seotud krediidiasutuse igapäevase riskijuhtimisega ja 
selle alusel teatatakse risk idest krediidiasutuse nõukogule; 
b) krediidiasutusel on kauplemisosakonda dest sõltumatu risk ikontrolli osakond, 
kes annab aru otse nõukogule. Osakond peab vastutama krediidiasutuse 
riskijuhtimissüsteemi kavandamise ja  rakendamise eest. Ta koostab ja 
analüüsib iga päev aruandeid riskimõõtmismudeliga saadud tulemuste ja 
positsioonide piirmääradega seot ud asjakohaste meetmete kohta; 
c) riskikontrolli osakonna igapäevas ed aruanded vaatab läbi selline 
juhtimishierarhia tasand, kellel on piisav pädevus vähendada võetavaid 
positsioone ja üldist riskile avatust; 
d) krediidiasutustel peab riskikontrolli osakonnas olema piisav hulk töötajaid, kes 
oskavad kasutada keerulisi mudeleid; 
 
ET 83   ET e) krediidiasutus on kehtestanud ri skimõõtmissüsteemi üldist toimimist 
käsitlevate kirjalike asutusesiseste tegevus- ja kontrollipõhimõtete täitmise 
järelevalve ja tagamise korra; 
f) krediidiasutuse mudelit e kohta on kinnitatud andmed, et nende täpsus riskide 
mõõtmisel on piisav, mida on võimalik tõendada tulemuste järeltestimisega 
vähemalt ühe aasta andmete alusel; 
g) krediidiasutus rakendab tihti ranget stresstestimiskava, mille tulemused vaatab 
nõukogu läbi ja võtab neid oma määr atavates tegevuspõhimõtetes ja 
piirmäärades arvesse; 
h) krediidiasutus peab korrapärase sisekontrolli raames korraldama oma 
riskimõõtmissüsteemi sõltumatu kontrollim ise. Kontrollimine peab hõlmama 
nii kauplemisosakondade kui ka sõltumat u riskikontrolli osakonna tegevust; 
i) krediidiasutus peab vähemalt kord aastas kontrollima riskijuhtimissüsteemi.  
17. Väärtuse potentsiaalse muutumise arvutamisel tuleb täita järgmisi 
miinimumtingimusi: 
a) väärtuse potentsiaalset muutumis t arvutatakse vähemalt kord päevas; 
b) 99% ühesuunaline usaldusvahemik; 
c) 5päevane realiseerimisperiood m uude tehingute kui repotehingud või 
väärtpaberite või kaupade laenuks andm ise või võtmise tehingute korral, mille 
puhul kasutatakse 10päevast realiseerimisperioodi; 
d) vähemalt aastane tagasiv aateline vaatlusperiood, välj a arvatud juhul, kui lühem 
vaatlusperiood on põhjendatud hinna vol atiilsuse märkimisväärse äkktõusu 
tõttu; 
e) andmeid ajakohastatakse iga kolme kuu tagant. 
18. Pädevad asutused nõuavad, et sisene risk imõõtmismudel sisaldaks piisaval arvul 
riskitegureid, et katta kõik olulised hinnariskid. 
19. Pädevad asutused võivad luba da krediidiasutustel kasuta da riskikategooriates ja 
riskikategooriate vahel ül disi korrelatsioone, kui na d on veendunud, et asutuse 
süsteem vastastikuste seoste mõõtmiseks on veatu ja seda rakendatakse terviklikult. 
20. Krediidiasutus, kes kasutab sisemudelitel põhinevat meetodit, on kohustatud 
järeltestima mudeli tulemusi, kasutades se lleks 20 vastaspoolest koosnevat valimit, 
mis määratakse kindlaks iga-aastasel al usel. Kõnealuse valimi hulka kuuluvad 10 
suurimat vastaspoolt, kelle krediidiasutus  on kindlaks määranud vastavalt sisesele 
riskipositsiooni mõõtmise meetodile, ja 10 ülejäänut valitakse juhuslikkuse alusel. 
Iga päeva ja iga vastaspoole puhul võrdleb krediidiasutus vastaspoolega seotud 
riskipositsiooni väärtuse muutumist ühe päeva jooksul riski positsiooni väärtuse 
hinnangulise muutumisega, kasutades sisemudelitel põhinevat meetodit, mis on 
arvutatud kauplemispäeva sulgemishinna se isuga. Erandiks on juhud, mille puhul 
riskipositsiooni tegelik muutus ületab sisemudeli kohaselt saadud hinnangu. Sõltuvalt 
 
ET 84   ET erandite arvust 20 vastaspoole kohta v iimase 250 tööpäeva jooksul (hõlmab 5000 
vaatlust) suurendatakse sisemudeli hinn angulist väljundit tabelis 1 esitatud 
kordistiga.  
Tabel 1 
Tsoon Erandite arv Kordisti 
Roheline tsoon  0-99  1 
  100-119  1.13 
  120-139  1.17 
Kollane tsoon  140-159  1.22 
  160-179  1.25 
  180-199  1.28 
Punane tsoon/ala  200 või 
rohkem  1.33 
 
Järeltestimise osana peab krediidiasutus kinnitama, et erandid ei ole 
kontsentreerunud ühe või mitme vastas poolega seotud riskipositsiooni.  
21. Sisemudelitel põhinevat meetodit kasutavad krediidiasutused arvutavad täielikult 
korrigeeritud riskipositsiooni väärtuse (E*) vastavalt järgmisele valemile: 
E* = max {0, [( ∑E - ∑C) + (sisemudelite hinnanguline väljund x kordisti)]} 
Kui riskiga kaalutud varasid arvutatakse vastavalt 1. alaj ao artiklitele 78–83, on E iga 
lepingujärgse riskipositsi ooni väärtus, mida kohaldataks krediidiriski kaitse 
puudumisel. 
Kui riskiga kaalutud varasid ja oodatava  kahju summasid arvutatakse vastavalt 
artiklitele 84–89, on E iga lepingujärgse ri skipositsiooni väärtu s, mida kohaldataks 
krediidiriski kaitse puudumisel. 
C on seoses iga sellise riskipositsiooniga  laenuks võetud, ostetud või saadud 
väärtpaberite või lae nuks võetud või saadud sularaha väärtus. 
∑(E) on kõikide lepingujärgsete Ede summa. 
∑(C) on kõikide lepingujärgsete Cde summa. 
22. Kapitalinõuete arvutamisel sisemudelite abil kasutavad krediidiasutused mudeli 
eelnenud tööpäeva väljundeid. 
 
ET 85   ET 1.3.2.  Riskiga kaalutud varade ja oodatava kahj u summade arvutamine repotehinguid 
ja/või väärtpaberite või kaupade laenuks andm ise või võtmise tehi nguid ja/või muid 
kapitaliturupõhiseid tehinguid hõlmava tasaarvelduse raamlepingu alusel 
Standardmeetod 
23. Lõigete 5–22 alusel arvutatud E*d käsitletak se artikli 80 kohaldamisel vastaspoolega 
seotud riskipositsiooni väärtusena, mis tule neb tasaarvelduse raamlepingu järgsetest 
tehingutest.  
Sisereitingutel põhinev meetod 
24. Lõigete 5–22 alusel arvutatud E*d käsitlet akse VII lisa kohalda misel vastaspoolega 
seotud sellise riskipositsiooni  väärtusena, mis tuleneb tasaarvelduse raamlepingu 
järgsetest tehingutest. 
1.4. Finantstagatis 
1.4.1.  Finantstagatise hindamis e lihtsustatud meetod 
25. Finantstagatise hindamise lihtsustatud meet odit kasutatakse ainult siis, kui riskiga 
kaalutud varasid arvutatakse vastavalt ar tiklitele 78–83. Krediidiasutus ei kasuta 
korraga finantstagatise hindamise üld- ja lihtsustatud meetodit. 
Hindamine 
26. Käesoleva meetodi kohaselt määratakse t unnustatud finantstagat isele väärtus, mis 
vastab 2. osa lõike 6 alusel  arvutatud turuväärtusele. 
Riskiga kaalutud varade arvutamine 
27. Riskikaalu, mis kuuluks kohaldamisele vast avalt artiklitele 78–83, kui laenuandjal 
oleks tagatisinstrumendiga seoses otsene  riskile avatud positsioon, kohaldatakse 
nõude selliste osade suhtes, mis on tagat ud tunnustatud tagatisega turuväärtuses. 
Tagatud osa riskikaal peab olema vähe malt 20%, välja arva tud lõigetes 28–30 
sätestatud juhtumid. Riskipositsiooni ülej äänud osale määratakse riskikaal, mis 
kuuluks kohaldamisele vastaspoolega seot ud tagamata riskipositsiooni suhtes 
vastavalt artiklitele 78–83.  
Repotehingud ja väärtpaberite la enuks andmise või võtmise tehingud 
28. 0% riskikaalu kohaldatakse sellise riski positsiooni tagatud osa suhtes, mis tuleneb 
lõigetes 59–60 loetletud kriteeriumidele  vastavatest tehingut est. Kui tehingu 
vastaspool ei ole kutseline turuosal ine, kohaldatakse 10% riskikaalu. 
Tehingud börsiväliste tuleti sinstrumentidega, mida hinnatakse igapäevaselt 
turuhinnas 
29. 0% riskikaalu kohaldatakse tagatise ulatus es selliste riskipos itsioonide väärtuste 
suhtes, mis on määratud III lisa kohaselt IV lisas loetletud tuletisinstrumentidele ja 
mida hinnatakse turuhinnas iga päev  ja mis on tagatud sularaha või 
rahaekvivalentidega, kui puudub vääringute erinevus. 10%  riskikaalu kohaldatakse 
 
ET 86   ET tagatise ulatuses selliste ri skipositsiooni väärtuste suht es, mis tulenevad vastavalt 
artiklitele 78–83 0% riskikaalu saanud kes kvalitsuste või keskpankade väljalastud 
võlainstrumentidega tagatud tehingutest. 
Käesoleva lõike kohaldamisel hõlmavad keskvalitsuste  või keskpankade väljalastud 
võlainstrumendid järgmist: 
a) võlainstrumendid, mille on välja lasknud piirkondlikud omavalitsused või 
kohalikud ametiasutused ja mida käsitletak se nõuetena keskvalitsusele, kelle 
jurisdiktsioonis nad artik lite 78–83 kohaselt asuvad; 
b) võlainstrumendid, mille on välja lasknud mitmepoolsed arengupangad, kelle 
suhtes kohaldatakse artiklit e 78–83 alusel 0% riskikaalu; 
c) võlainstrumendid, mille on välja la sknud rahvusvahelised organisatsioonid, 
kelle suhtes kohaldatakse artikl ite 78–83 alusel 0% riskikaalu. 
Muud tehingud 
30. 0% riskikaalu võib kohaldada siis, kui riskipositsioon ja  tagatis on nomineeritud 
samas vääringus ja kui: 
a) tagatis on hoiule antud ra ha või rahaekvivalent; või 
b) tagatis on vastavalt artiklitele 78–83 0%  riskikaalu saavate keskvalitsuste või 
keskpankade väljalastud võlainstrumentide kujul ja selle turuväärtust on 
diskonteeritud 20% võrra. 
Käesoleva lõike kohaldamisel hõlmavad kes kvalitsuste või keskpankade väljalastud 
võlainstrumendid eelmise pealkirj a all loetletud instrumente. 
1.4.2.  Finantstagatise hindamise üldmeetod 
31. Finantstagatise hindamisel finantstag atise hindamise üldmeetodi raames 
kohaldatakse volatiilsusega korrigeerimisi tagatise turuväärtuse  suhtes vastavalt 
lõigetes 35–60 sätestatule, et võtta arvesse hinna volatiilsust. 
32. Kui lõikes 33 sätestatud börsiväliste tuletisinstrumentide tehingutega seotud 
vääringute erinevuse käsitlusest ei tule ne teisiti ja kui tagatis on nomineeritud 
vääringus, mis erineb aluspositsiooni nomin eeritud vääringust, lisatakse lõigete 35–
60 kohaselt tagatise suhtes koh aldatavale volatii lsusega korrigeerim isele vääringu 
volatiilsust kajastav korrigeerimine.  
33. Pädevate asutuste poolt III lisa alusel tunnustatud tasaarvelduslepingutega kaetud 
börsiväliste tuletisin strumentide tehingute puhul kohaldat akse vääringu volatiilsust 
kajastavat volatiilsusega korrigeerimist, kui tagatise vääring ja arveldusvääring on 
erinevad. Olukorras, kus tasaarvelduslepi nguga kaetud tehingutega on seotud mitmed 
vääringud, kohaldatakse ikkagi üh te volatiilsusega korrigeerimist. 
a) Korrigeeritud väärtuste arvutamine 
 
ET 87   ET 34. Välja arvatud tunnustatud tasaarveldus e raamlepingu järgsete tehingute puhul 
arvutatakse arvessevõetava tagatise volatiil susega korrigeeritud väärtus järgmiselt 
kõikide tehingute puhul, mille suhtes kohaldatakse lõikeid 5–24: 
CVA = C x (1-H C-HFX) 
Arvessevõetava riskipositsi ooni volatiilsusega korrige eritud väärtus arvutatakse 
järgmiselt: 
EVA = E x (1+H E), ja börsiväliste tuletisin strumentide tehingute puhul E VA = E. 
Riskipositsiooni täielikult korrigeeritud vä ärtus, mille puhul võetakse arvesse nii 
volatiilsust kui tagatise riski maa ndavat mõju, arvutatakse järgmiselt: 
E* = max {0, [E VA - CVAM]} 
Kus 
E on riskipositsiooni väärtus, mis juhul, kui riskipositsioon ei oleks tagatud, 
määrataks kas artiklite 7 8–83 või artiklite 84–89 alusel. 
EVA on volatiilsusega korrigeeritud varad. 
CVA on volatiilsusega korrigeer itud tagatise väärtus. 
CVAM vastab C VAle, mida on täiendavalt korrigee ritud võimaliku lõpptähtaegade 
erinevuse korral kooskõl as 4. osa sätetega. 
HE on riskipositsiooni (E) s uhtes kohaldatav volatiilsuse ga korrigeerimine, mis on 
arvutatud vastavalt lõigetele 35–60. 
HC on tagatise suhtes kohaldatav volatiilsu sega korrigeerimine, mis on arvutatud 
vastavalt lõigetele 35–60. 
HFX on vääringute erinevuse suhtes kohaldatav  volatiilsusega korri geerimine, mis on 
arvutatud vastavalt lõigetele 35–60. 
E* on täielikult korrigeeritud riskipositsiooni väärtus, mille puhul võetakse arvesse 
nii volatiilsust kui tagatise riski maandavat mõju. 
b) Kohaldatava volatiilsusega  korrigeerimise arvutamine 
35. Volatiilsusega korrigeerimist saab arvutada kahel viisil: regulatiivsetel volatiilsuse 
korrigeerimisteguritel põhineva meetodi ja sisehi nnangute kohastel volatiilsuse 
korrigeerimisteguritel põhineva meetodi alusel (s isehinnangutel põhinev meetod). 
36. Krediidiasutus võib valida regulatiivsetel vol atiilsuse korrigeerimisteguritel põhineva 
meetodi või sisehinnangutel  põhineva meetodi sõltumata sellest, kas ta on valinud 
riskiga kaalutud varade arvutamiseks artiklid 78–83 või artiklid 84–89. Kui 
krediidiasutused soovivad siiski kasu tada sisehinnangutel põhinevat meetodit, 
peavad nad seda kasutama kõikide instrume ntide liikide puhul, välja arvatud vähese 
 
ET 88   ET tähtsusega portfellid, mille puhul nad võiva d kasutada regulatiivsetel volatiilsuse 
korrigeerimisteguritel põhinevat meetodit. 
Kui tagatis koosneb mitmest tunnustat ud instrumendist, on volatiilsuse 
korrigeerimine∑=
ii iHa H
, kus a i on instrumendi osa tagatise kui terviku suhtes ja 
Hi on selle instrumendi suhtes kohaldat av volatiilsusega korrigeerimine. 
i) Regulatiivsed volatiilsuse korrigeerimistegurid  
37. Regulatiivsete volatiilsuse korrigeerimiste gurite raames kohaldatavad volatiilsusega 
korrigeerimised (eeldatakse igapäevast üm berhindlust) on esitatud tabelites 2–5.  
VOLATIILSUSEGA KORRIGEERIMISED 
Tabel 2 
Krediidikvali
teedi aste, 
millega 
võlainstrume
ndi 
krediidihinna
ngut 
seostatakse Järelejää
nud 
lõpptäht
aeg 1. osa lõike 7 punktis b 
kirjeldatud üksuste väljalastud 
võlainstrumentide 
volatiilsusega korrigeerimised 1. osa lõike 7 punktides c ja d 
kirjeldatud üksuste väljalastud 
võlainstrumentide volatiilsusega 
korrigeerimised 
  20päev
ane 
realisee
rimispe
riood 
(%) 10päeva
ne 
realiseeri
misperio
od (%) 5päevan
e 
realiseeri
misperio
od (%) 20päevane 
realiseerim
isperiood 
(%) 10päevan
e 
realiseeri
misperioo
d (%) 5päevane 
realiseerim
isperiood 
(%) 
1 ≤ 1 aasta 0.707 0.5 0.354 1.414 1 0.707 
 > 1 ≤ 5 
aastat 2.828 2 1.414 5.657 4 2.828 
 > 5 
aastat 5.657 4 2.828 11.314 8 5.657 
2-3 ≤ 1 aasta 1.414 1 0.707 2.828 2 1.414 
 > 1 ≤ 5 
aastat 4.243 3 2.121 8.485 6 4.243 
 > 5 
aastat 8.485 6 4.243 16.971 12 8.485 
4 ≤ 1 aasta 21.213 15 10.607 ei 
kohaldata ei 
kohaldata ei 
kohaldata 
 
ET 89   ET  > 1 ≤ 5 
aastat 21.213 15 10.607 ei 
kohaldata ei 
kohaldata ei 
kohaldata 
 > 5 
aastat 21.213 15 10.607 ei 
kohaldata ei 
kohaldata ei 
kohaldata 
Tabel 3 
Krediidikvaliteedi 
aste, millega 
lühiajalise 
võlainstrumendi 
krediidihinnangut 
seostatakse 1. osa lõike 7 punktis b kirj eldatud üksuste väljalastud 
lühiajaliste krediidihinna ngutega võlainstrumentide 
volatiilsusega korrigeerimised 1. osa lõike 7 p u
lühiajaliste k r
volatiilsusega korrig e
 
 20päevane 
realiseerimisperiood 
(%) 10päevane 
realiseerimisperiood 
(%) 5päevane 
realiseerimisperiood 
(%) 20päevane 
realiseerimisperiood 
(%) 
1 0.707 0.5 0.354 1.414 
2-3 1.414 1 0.707 2.828 
Tabel 4 
Muud ta gatise või nõude lii gid
 20päevane 
realiseerimisperiood 
(%) 10päevane 
realiseerimisperiood 
(%) 5päevane 
realiseerimisperiood 
(%) 
Peamiste indeksite 
aktsiad, peamiste 
indeksite 
vahetusvõlakirjad 21.213 15 10.607 
Muud aktsiad või 
vahetusvõlakirjad, mis 
on noteeritud 
tunnustatud börsil 35.355 25 17.678 
Sularaha 0 0 0 
Kuld 21.213 15 10.607 
Tabel 5 
Volatiilsusega korrigeerimin e vääringute erinevuse puhul 
20päevane 
realiseerimisperiood (%) 20päevane 
realiseerimisperiood (%) 5päevane 
realiseerimisperiood (%) 
 
ET 90   ET 11.314 8 5.657 
38. Tagatud laenuandmistehingute puhul on realiseerimisperi ood 20 tööpäeva. 
Repotehingute (välja arvat ud juhul, kui sellised tehi ngud sisaldavad kaupade või 
kaupade omandiõigusega seotud garanteeritu d õigusi) ja väärtpaberite laenuks 
andmise või võtmise tehingute puhul on r ealiseerimisperiood 5 tööpäeva. Muude 
kapitaliturupõhiste tehi ngute puhul on realiseeri misperiood 10 tööpäeva. 
39. Tabelites 2–5 ja lõigetes 40–42 on krediidi kvaliteedi aste, millega võlainstrumendi 
krediidihinnangut seostatakse,  selline krediidikv aliteedi aste, mida pädev asutus peab 
artiklite 78–83 alusel välis ele krediidihinnangule va stavaks. Sel eesmärgil 
kohaldatakse ka 1. osa lõiget 10. 
40. Repotehingute või väärtpab erite laenuks andmise ja võtmise tehingute raames 
laenuks antud või müüdud mitteaktsepteer itud väärtpaberite puhul on volatiilsusega 
korrigeerimine sama, mis peamistest in deksitest väljajäävat e tunnustatud börsil 
noteeritud aktsiate puhul. 
41. Investeerimisfondi aktsepteeritud osakut e puhul on volatiilsusega korrigeerimine 
kõrgeim volatiilsusega korrige erimine, mis kuuluks lõik es 38 täpsustatud tehingu 
realiseerimisperioodi arvestades kohaldamisele mis tahes varade suhtes, millesse 
fondil on õigus investeerida. 
42. Asutuste väljalastud reiti nguta võlainstrumentide puhul, mis vastavad 1. osa lõikes 8 
sätestatud aktsepteeritavuse kriteeriumidele, on volatiilsusega korrigeerimine sama, 
mis asutuste või äriühingut e väljalastud väärtpaberite puhul, mis on saanud välise 
krediidihinnangu, mis vastab kred iidikvaliteedi astm etele 2 või 3. 
ii) Sisehinnangute kohased vola tiilsuse korrigeerimistegurid  
43. Pädevad asutused võivad l ubada lõigetes 48–57 esitatud tingimustele vastavatel 
asutustel kasutada volatiilsuse sisehinnangui d tagatiste ja riskipositsioonide suhtes 
kohaldatavate volatiilsusega korri geerimiste arvutamiseks.  
44. Kui võlainstrumentidel on tunnustatud reit inguagentuuri antud kr ediidihinnang, mis 
vastab investeerimisjärgu krediidireitingule või on selle st kõrgem, võivad pädevad 
asutused lubada krediidiasutustel arvut ada volatiilsuse hinnangu iga väärtpaberi 
kategooria kohta.  
45. Asjaomaste kategooriate määramisel arvestavad krediidiasutused väärtpaberi 
väljalaskjat, väärtpab erite välist krediidihi nnangut, nende järele jäänud lõpptähtaega 
ja nende muudetud kestust. Volatiilsush innangud peavad olema representatiivsed 
krediidiasutuse poolt kategooriasse määratud väärtpaberite suhtes. 
46. Võlainstrumentide puhul, millel on tunnustatud reitinguagentuuri antud 
krediidihinnang, mis jääb allapoole investeerimisjärgu krediidireitingut, ja muu 
aktsepteeritud tagatise puhul  tuleb volatiilsusega korrige erimised arvutada iga üksiku 
instrumendi kohta eraldi. 
 
ET 91   ET 47. Sisehinnangutel põhinevat meetodit kasuta vad krediidiasutused peavad hindama 
tagatise volatiilsust või välisvääringute erin evusi, ilma et nad võtaksid arvesse mis 
tahes korrelatsiooni tagamata riskipositsiooni, tagatise ja/või  vahetuskursside vahel.  
Kvantitatiivsed kriteeriumid 
48. Volatiilsusega korrigeerimisi arvut ades kasutatakse 99% ühesuunalist 
usaldusvahemikku. 
49. Realiseerimisperiood on tagatud l aenuandmistehingute puhul 20 tööpäeva, 
repotehingute puhul 5 tööpäeva, välja arvatud juhul , kui sellised tehingud sisaldavad 
kaupade või kaupade omandiõigusega seot ud garanteeritud õiguste üleandmist ning 
väärtpaberite laenuks andmis t või võtmist, ja muude ka pitaliturupõhiste tehingute 
puhul 10 tööpäeva.  
50. Krediidiasutused võivad kasutada volatiil susega korrigeerimise arvandmeid, mis on 
saadud lühemate või pikemate realiseerimis perioodide alusel ja mida on lõikes 49 
sätestatud kõnealuse tehingu realiseerimisperioodi suht es ülespoole või allapoole 
korrigeeritud, kasutades selleks ajavalemi ruutjuurt: 
N M N M TTH H /= 
kus T M on asjaomane realiseerimisperiood; 
HM on volatiilsusega korrigeerimine asjaomase realiseerimisperioodi jooksul; 
HN on volatiilsusega korrigeerimine vast avalt realiseerimisperioodile T N. 
51. Krediidiasutused peavad võtma arvesse madalama kvaliteediga varade vähest 
likviidsust. Realiseerimisperioodi pikendata kse, kui tekivad kahtlused tagatise 
likviidsuse suhtes. Krediidiasutused peav ad tegema kindlaks juhud, kus ajaloolistes 
andmetes võidakse alahinnata potentsiaalset volatiilsust , näiteks seotud vääringud. 
Selliseid juhtumeid käsitletakse stressistsenaariumi abil. 
52. Ajalooline vaatlusperiood (valimiper iood) volatiilsusega korrigeerimiste 
arvutamiseks on vähemalt üks aasta. Krediid iasutuste puhul, kes kasutavad ajaloolise 
vaatlusperioodi jaoks kaalumissüsteem i või muid meetodeid, on kohaldatav 
vaatlusperiood vähemalt üks aasta (s.t üksi kute vaatluste kaalutud keskmine ajavahe 
ei ole vähem kui 6 kuud). Pädevad as utused võivad nõuda krediidiasutuselt 
volatiilsusega korrigeerimiste arvutamisel lühema vaatlusperioodi kasutamist, kui 
pädevate asutuste hinnangul on see õigus tatud hinna volatiilsuse märkimisväärse 
äkktõusu tõttu. 
53. Krediidiasutused ajakohastavad andmekogus id vähemalt kord iga kolme kuu tagant 
ja hindavad neid ümber alati, kui turuhi nnad muutuvad oluliselt. See tähendab, et 
volatiilsusega korrigeerimisi arvutatak se vähemalt iga kolme kuu tagant.  
Kvalitatiivsed kriteeriumid 
54. Krediidiasutus kasutab volatiilsuse hinnangui d igapäevases riskijuhtimisprotsessis, 
sealhulgas riskipositsioonidele kehtestatud siseste limiitide suhtes. 
 
ET 92   ET 55. Kui krediidiasutus kasutab igapäevases risk ijuhtimisprotsessis realiseerimisperioodi, 
mis on pikem käesolevas lisas kõnealuse tehingu liigi suhtes sätestatust, korrigeerib 
krediidiasutus volatiilsusega korrigeerimisi ülespoole, kasutades lõikes 50 sätestatud 
ajavalemi ruutjuurt. 
56. Krediidiasutusel peab olema kehtestatud menetlus, millega kontrollitakse vastavust 
kirjalikele eeskirjadele ja kontrollidele, mis käsitlevad volatiilsusega korrigeerimise 
hindamise ning selliste hinnangute riskijuht imisprotsessi integreerimise süsteemi 
toimimist.  
57. Krediidiasutuse enda siseauditi protsess peab hõlmama korrapärast sõltumatut 
kontrolli krediidiasutuse vol atiilsusega korrigeerimise hindamise süsteemi üle. 
Volatiilsusega korrigeerimise hindamise ja selliste korrigeerimiste krediidiasutuse 
riskijuhtimisprotsessi integreerimise üldi se süsteemi kontrollimine toimub vähemalt 
kord aastas ja selles käsitletakse vähemalt järgmist: 
a) volatiilsusega korrigeerimise hinna ngute integreerimine igapäevasesse 
riskijuhtimisse; 
b) volatiilsusega korrigeerimise hindamisprotsessi mis tahes märkimisväärse 
muudatuse valideerimine; 
c) volatiilsusega korrigeerimise hindamissüsteemis kasutatavate teabeallikate 
järjepidevuse, õigeaegsuse ja usaldusväärsuse, sealhulgas sõltumatuse 
hindamine; 
d) volatiilsushinnangute tä psus ja asjakohasus. 
iii) Volatiilsusega korrigeerimiste ülespoole korrigeerimine  
58. Lõigetes 37–42 sätestatud volatiilsusega korrigeerimised on need, mida tuleb 
kohaldada igapäevase ümberhindluse puhul. Samuti tuleb siis, kui krediidiasutus 
kasutab vastavalt lõigetele 43–57 volatii lsusega korrigeerimise sisehinnanguid, 
arvutada need kõigepealt päevase ümberhi ndluse alusel. Kui ümberhindlus toimub 
harvemini kui kord päevas, kohaldatakse suuremaid volatiilsusega korrigeerimisi. 
Neid arvutatakse päevaseid volatiilsusega korrigeerimiste ümbe rhindlusi ülespoole 
korrigeerides ja selleks kasutatakse järgmist „aja ruutjuure“ valemit: 
MM R
MTT N HH)1 (−+=
 
kus: 
H on kohaldatav volatiilsusega korrigeerimine 
HM on volatiilsusega korrigeerimine igapäevase ümberhindluse puhul 
NR on tegelik tööpäevade arv, mis jääb ümberhindluste vahele 
TM on kõnealuse tehinguliigi realiseerimisperiood. 
iv) 0% volatiilsusega korrigeer imise kohaldamise tingimused  
 
ET 93   ET 59. Repotehingute ja väärtpab erite laenuks andmise või võtmise tehingute puhul, kui 
krediidiasutus kasutab regul atiivsetel volatiilsuse kor rigeerimisteguritel põhinevat 
meetodit või sisehinnangutel põhinevat meetodit ja punktides  a–h sätestatud 
tingimused on täidetud, võivad pädevad asutus ed anda krediidiasutusele õiguse jätta 
kohaldamata lõigete 35–58 alusel arvutatud  volatiilsusega kor rigeerimised ja 
kohaldada selle asemel 0% volatiilsusega korrigeerimist. See võimalus ei kehti 
krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad lõigetes 12–22 sätestatud sisemudelitel 
põhinevat meetodit. 
a) Nii riskipositsi oon kui tagatis on sularaha või väärtpaberid, mis kuuluvad 
1. osa lõike 7 punkti b kohaldamisalasse. 
b) Nii riskipositsioon kui tagatis on nomineeritud samas vääringus.  
c) Tehingu lõpptähtaeg ei ületa ühte päeva või riskipositsiooni ja tagatise suhtes 
kohaldatakse igapäevast turuhinnas hinda mist või igapäevast ümberhindlust. 
d) Ajavahemik, mis jääb enne vastaspoole ümberhindluse tegemata jätmist 
toimunud viimase turuhinnas hindamise ja ta gatise realiseerimise  vahele, ei või 
olla rohkem kui neli tööpäeva. 
e) Tehing arveldatakse sellise tehingu jaoks asjakohaseks osutunud 
arveldussüsteemis. 
f) Lepingut hõlmav dokumentatsioon  on asjaomaste väärtpaberite puhul 
repotehinguid või väärtpaber ite laenuks andmise või võtmise tehinguid käsitlev 
tavapärane turudokumentatsioon. 
g) Tehingut reguleerivas dokumentatsiooni s sätestatakse tehingu viivitamatu 
lõpetamine juhul, kui vastaspool ei s uuda täita kohustust a nda üle raha või 
väärtpaber või muutub maksejõuetu ks või rikub kohustusi muud moodi. 
h) Pädevad asutused peavad  vastaspoolt „kutseliseks turul osalejaks“. Kutseline 
turul osaleja võib tähistada järgmisi üksusi: 
– 1. osa lõike 7 punktis b loetletud üksused , kellele esitatavatele nõuetele antakse 
0% riskikaal vastava lt artiklitele 78–83; 
– asutused; 
– muud finantsettevõtjad (sealhulgas kindlus tusettevõtjad), kell ele esitatavatele 
nõuetele antakse 20% riskikaal vastava lt artiklitele 78–83 või kellel juhul, kui 
krediidiasutused arvutavad riskiga kaalutud varasid ja oodatava kahju 
summasid vastavalt artiklitele 83–89, ei ole tunnustatud reitinguagentuuri 
antud krediidihinnangut ja  kellel on sisehinnangut e kohaselt maksejõuetuse 
tõenäosus, mis on samaväärne reitingua gentuuride antud krediidihinnangutega, 
mida pädev asutus peab vastavaks kr ediidikvaliteedi astmele 2 või sellest 
kõrgemale astmele kooskõlas artiklitega 78–83 ettenähtud äriühingutele 
esitatavate nõuete riskiga kaalumise eeskirjadega; 
– õigusaktides reguleeritud investeerimisühi ngud, kelle suhtes kehtivad kapitali- 
või võimendusnõuded; 
 
ET 94   ET – õigusaktides reguleeritud pensionifondid; 
– tunnustatud arvelduskojad. 
60. Kui pädev asutus annab õiguse lõikes 59 sätestatud käsi tluse kohaldamiseks 
repotehingute suhtes või oma riigi valits use väljalastud väärtpaberite laenuks 
andmise või võtmise tehingute suhtes, võiva d teised pädevad asutused anda nende 
jurisdiktsioonis asutatud krediidiasutustele õiguse kasutada sama meetodit 
samasuguste tehingute suhtes. 
c) Riskiga kaalutud varade ja  oodatava kahju arvutamine 
Standardmeetod 
61. E*d, mis on arvutatud vastavalt lõikele 34, käsitletakse ar tiklis 80 sätestatud 
riskipositsiooni väärtusena. 
Sisereitingutel põhinev lähenemine 
62. LGD*d (tegelik maksejõuetustest tingitud kahju määr), mis on arvutatud vastavalt 
käesolevas lõikes sätestatule, käsi tletakse VII lisas sätestatud LGDna. 
LGD* = Max {0, LGD x [(E*/E]}  
kus: 
LGD on maksejõuetusest tingitud kahju määr , mis kuuluks kohaldamisele vastavalt 
artiklitele 84–89, kui risk ipositsioonil puuduks tagatis; 
E on riskipositsiooni väärtus vastavalt artiklitele 84–89; 
E* arvutatakse vastavalt lõikele 34. 
1.5. Muu aktsepteeritud tagatis artiklite 84–89 kohaldamisel 
1.5.1.  Hindamine 
a) Kinnisvaratagatis 
63. Vara peab hindama sõltumatu hindaja turuväärtuses või sellest madalamas väärtuses. 
Liikmesriikides, kus on seaduste või rake ndusaktidega sätestatud ranged kriteeriumid 
hüpoteekimisväärtuse hindamiseks, võib vara hinnata sõltumatu hindaja 
hüpoteekimisväärtusega või sellest madalama väärtusega. 
64. Turuväärtus tähendab eeldatavat summat, millega saaks vara hindamiskuupäeval 
huvitatud ostja ja huv itatud müüja vahel üle anda sõ ltumatu tehingu alusel pärast 
nõuetekohast turustamist, milles pooled osalesid teadlikult, kaalutletult ja ilma 
sunnita. Turuväärtus vormistatakse arusaadavalt ja selgelt. 
65. Hüpoteekimisväärtus tähendab vara väärtust, mille on ki ndlaks määranud hindaja, 
kes hindab mõistlikult vara turustatavust tulevikus, võttes arvesse vara pikaajalisi 
püsiomadusi, tavapäraseid ja kohalikke turuti ngimusi, vara praegust kasutust ja muid 
 
ET 95   ET võimalikke kasutusviise. Hüpoteekimisv äärtuse hindamisel ei võeta arvesse 
spekulatiivseid tegureid. Hüpoteekimisväärtus vormistatakse arusaadavalt ja selgelt.  
66. Tagatise väärtus on turuv äärtus või hüpoteekimisväärtus, mida on vähendatud 
vastavalt vajadusele, et võtta arvesse 2. os a lõike 8 alusel nõuta va kontrolli tulemusi 
ja eelnevaid nõudeid varale. 
b) Saadaolevad nõuded 
67. Saadaolevate nõuete väärtus on saadaolev summa. 
c) Muu füüsiline tagatis 
68. Vara hinnatakse selle turuväärtuses – s ee on eeldatav summa, millega saaks vara 
hindamiskuupäeval huvitatud ostja ja huv itatud müüja vahel üle anda sõltumatu 
tehingu alusel. 
1.5.2.  Riskiga kaalutud varade ja oodat ava kahju summade arvutamine 
a) Üldkäsitlus 
69. LGD*d (tegelik maksejõuetusest tingitud kahju määr), mis on arvutatud vastavalt 
lõigetes 70–73 sätestatule, käsitletakse VII lisas sätestatud LGDna. 
70. Kui tagatise väärtuse (C) suhe riskipositsi ooni väärtusesse (E) jääb allapoole tabelis 6 
sätestatud C* piirmäära (nõutav minimaal ne tagatise tase risk ipositsiooni puhul), 
võrdub LGD* VII lisas vastas poolele esitatava tagamata  riskipositsiooni LGDga. 
71. Kui tagatise väärtuse suhe riskipositsiooni väärtusesse ül etab tabelis 6 sätestatud C** 
teist kõrgemat piirmäära (s.t  nõutav tagatise tase LGD tä ielikuks aktsepteerimiseks), 
võrdub LGD* järgmises tabelis sätestatuga.  
72. Kui tagatise nõutav tase C** ei ole saavut atud riskipositsiooni kui terviku suhtes, 
käsitletakse riskipositsiooni kahe riskipositsioonina – es iteks riskipositsiooni osa, 
mille puhul tagatise nõutav tase C** on saavutatud, ja teiseks ülejäänud osa. 
73. Tabelis 6 sätestatakse kohaldatav L GD* ja nõutavad tagamise tasemed 
riskipositsioonide tagatud osade puhul: 
Tabel 6 
LGD miinimumväärtus riskiposit sioonide tagatud osade puhul 
 LGD* esimese 
nõudeõiguse 
järguga või 
tingimuslike 
nõuete puhul LGD* allutatud 
nõuete või 
tingimuslike 
nõuete puhul Nõude puhul 
nõutav 
minimaalne 
tagamise tase 
(C*) Nõude puhul 
nõutav 
minimaalne 
tagamise tase 
(C**) 
Saadaolevad 
nõuded 35% 65% 0% 125% 
 
ET 96   ET Elamukinnisvara/ 
kommertskinnisvara 35% 65% 30% 140% 
Muu tagatis 40%  70% 30% 140% 
 
Erandina võivad pädevad asutused kuni  31. detsembrini 2012 osutatud tagamise 
tasemete alusel: 
a) lubada krediidiasutustel määrat a 30% LGD esimese nõudeõiguse järguga 
riskipositsioonidele, mis on seotud kommertskinnisvara liisimisega; 
b) lubada krediidiasutustel määrat a 35% LGD esimese nõudeõiguse järguga 
riskipositsioonidele, mis on seotud seadmete liisimisega. 
Kõnealuse perioodi lõpus tuleb see erand läbi vaadata.  
b) Kinnisvaratagatise alternatiivne käsitlemine 
74. Kui käesolevas lõikes ja lõikes 75 es itatud tingimustest ei tulene teisiti ning 
alternatiivina lõ igetes 69–73 esitatud käsitlusele,  võivad liikme sriigi pädevad 
asutused lubada krediidi asutustel kohaldada 50% risk ikaalu riskipos itsiooni osa 
suhtes, mis on täielikult tagatud elamukinni svaraga või kommertskinnisvaraga, mis 
asub selle liikmesriigi territooriumil, kui nad suudavad tõendada, et asjaomased turud 
on hästiarenenud ja pikaajalised ning nende  kahjumäärad, mis tulenevad vastavalt 
elamukinnisvaraga või kommertskinnisvarag a tagatud laenu andmisest, ei ületa 
järgmisi piirmäärasid: 
a) kuni 50% turuväärtusest (või  vajaduse korral vähem kui 60% 
hüpoteekimisväärtusest) ei või mi s tahes aastal ületada 0,3% 
elamukinnisvaraga ja/või kommertski nnisvaraga tagatud tagasimaksmata 
laenust. 
b) vastavalt elamukinnisvaraga või kommertskinnisvaraga tagatud laenu 
andmisest tulenevad üldkahjud ei või mis tahes aastal ületada 0,5% seda liiki 
elamukinnisvaraga tagatud tagasimaksmata laenust.  
75. Kui üks lõikes 74 esitatud tingimustest ei ole mis tahes aastal täidetud, peatatakse 
sellise käsitluse kohaldamise aktsepteerita vus, kuni need tingimu sed mõnel järgneval 
aastal täidetakse.  
76. Pädevad asutused, kes ei luba lõikes 73 sätestatud käsitlust, võivad lubada 
krediidiasutustel kohaldada riskikaalusid, mis on lubat ud käesoleva käsitlusega 
nende riskipositsioonide suhtes, mis on tagatud vastavalt elamukinnisvaraga või 
kommertskinnisvaraga, mis asub selle liik mesriigi territooriumil, mille pädevad 
asutused lubavad seda käsitlust kohaldada samadel tingimustel kui need, mida 
kohaldatakse kõnealuses liikmesriigis. 
 
ET 97   ET 1.6. Riskiga kaalutud varade ja ood atava kahju arvutamine er inevat liiki tagatistest 
koosneva kogumi puhul 
77. Kui riskiga kaalutud varasid ja oodatava  kahju summasid arvutatakse vastavalt 
artiklitele 84–89 ja riskipositsioon on taga tud nii finantstagatisega kui ka muude 
aktsepteeritud tagatistega, käsitletakse LGD*d (tegelik maksejõuetusest tingitud 
kahju määr) VII lisas sätestatud LGDn a ja see arvutatakse järgmiselt. 
78. Krediidiasutus peab volatiilsusega korrigeerit ud riskipositsiooni v äärtuse (s.t väärtus 
pärast lõikes 34 sätestatud volatiilsusega korrigeerimist) jagama osadeks, mis on kõik 
kaetud ainult ühe tagatise l iigiga. See tähendab, et kr ediidiasutus peab jagama 
riskipositsiooni vastavalt vajadusele aktsepteeritud fina ntstagatisega kaetud osaks, 
saadaolevate nõuetega kaetud osaks, kommertskinnisvarast tagatisega ja/või 
elamukinnisvarast tagatisega kaetud osadek s, muu aktsepteeritud tagatisega kaetud 
osaks ja tagamata osaks.  
79. Riskipositsiooni iga osa L GD* arvutatakse eraldi kooskõlas käesoleva lisa 
asjakohaste sätetega.  
1.7. Muu otsene kredii diriski kaitse 
1.7.1.  Hoiused kolmandas krediidiasutuses 
80. Kui on täidetud 2. osa lõikes 12 sätestatud tingimused, võib 1. osa lõike 23 
kohaldamisalasse jäävat kred iidiriski kaitset käsitleda kolmanda krediidiasutuse 
antud garantiina. 
1.7.2.  Laenu andvale krediidiasutusele panditud elukindlustuspoliisid 
81. Kui on täidetud 2. osa lõikes 13 sätestatud tingimused, võib 1. osa lõike 24 
kohaldamisalasse jäävat krediidiriski kaitset  käsitleda elukindlustust andva äriühingu 
antud garantiina. Tunnustatud krediidiriski  kaitse väärtus on elukindlustuspoliisi 
tagasiostuväärtus. 
1.7.3.  Nõudmise korral tagasiostetav ad asutuste instrumendid 
82. 1. osa lõike 25 alusel aktsepteeritud inst rumente võib käsitleda emiteeriva asutuse 
antud garantiina.  
83. Eespool nimetatud juhtudel  on tunnustatud krediidiriski  kaitse väärtus järgmine: 
a) kui instrument ostetaks e tagasi nominaalväärtusega , on see kaitse kõnealune 
väärtus; 
b) kui instrument ostetakse tagasi turuhinnaga, on kait se väärtuseks instrumendi 
väärtus, mis on saadud samal viisil kui 1. osa lõikes 8 nimetatud 
võlainstrumentide väärtus. 
 
ET 98   ET 2. KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE  
2.1. Hindamine 
84. Kaudse krediidiriski kaitse väärtus (G) on summa, mida kaitse andja on kohustunud 
maksma laenuvõtja maksejõuetuse või makse tegemata jätmise korral või muude 
kindlaks määratud krediidikvaliteeti mõju tavate sündmuste toimumise korral. 
Krediididerivatiivide puhul, mis ei sisalda krediidikvaliteeti mõjutava sündmusena 
krediididerivatiivi alusvara ks oleva võlainstrumendi ümberstruktureerimist, mis 
hõlmab põhimaksete, intressi või tee nustasude kustutamist või tasumise 
edasilükkamist, mille tulemuseks on kredii dikahju sündmus (väärtuse korrigeerimine 
või muu sarnane kanne kasumiaruandes), vähendatakse käesoleva lõike esimese 
lause alusel arvutatud krediid iriski kaitset 40% võrra. 
85. Kui kaudne krediidiriski kaitse on nomineer itud vääringus, mis erineb vääringust, 
milles nõue on nomineeritud (vääringute erinevus), vähendatakse krediidiriski kaitset 
volatiilsuse korrigeerimise H FX kohaldamisega järgmiselt: 
G* = G x (1-H FX) 
kus: 
G on krediidiriski kaitse nominaalväärtus; 
G* on G, mida on korrigeeritud mis tahes välisvaluutariski suhtes; 
Hfx on volatiilsusega korrigeer imine krediidiriski kaitse ja krediididerivatiivi 
alusvaraks oleva võlainstrumendi mis tahes vääringute erinevuse puhul. 
Kui vääringute erinevus puudub 
G* = G 
86. Mis tahes vääringute erinevuse korral koha ldatavaid volatiilsusega korrigeerimisi 
võib arvutada regulatiivsetel volatiilsuse ko rrigeerimisteguritel põhineva meetodi või 
sisehinnangutel põhineva m eetodi alusel vastavalt lõ igetes 35–58 sätestatule. 
2.2. Riskiga kaalutud varade ja oodat ava kahju summade arvutamine 
2.2.1.  Osaline kaitse – väärtpaberis tamise seeriatesse jagamine 
87. Kui krediidisasutus kannab osa laenuga  seotud riskist üle ühe või enama 
väärtpaberistamise seeria ga, kohaldatakse artiklites  94–101 sätestatud eeskirju. 
Maksete olulisuse piirmäärasid, millest väiksemas summas makset kahjujuhtumi 
korral ei tehta, loetak se võrdseks allesjäänud esimese järjekoha kahju 
positsioonidega ning need viivad riski vä ärtpaberistamise seeriatesse jaotatud 
ülekandmiseni. 
2.2.2.  Standardmeetod 
a) Täielik kaitse 
 
ET 99   ET 88. Artikli 80 kohaldamisel on g riskikaal, mis määratakse riskipositsioonile, mis on 
täielikult tagatud kaudse krediidiriski kaitsega (G A); 
kus: 
g on kaitse andjaga seotud ri skipositsiooni riskikaal, mis on määratletud artiklites 
78–83; 
GA on G* väärtus, mis on arvutatud vast avalt lõikele 85 ja korrigeeritud 
lõpptähtaegade erinevuse suhtes va stavalt 4. osas sätestatule.  
b) Osaline kaitse – võrdne kahjukandmise järk 
89. Kui kaitsega summa on väiksem riskipositsi ooni väärtusest ning kaitsega ja kaitseta 
osad on võrdse kahjukandmise järguga – s.t krediidiasutus ja kaitse andja jagavad 
kahjusid proportsionaalselt, on lubatud re gulatiivse kapitali proportsionaalne 
vähendamine. Artikli 80 kohaldamisel arvuta takse riskiga kaalut ud varad vastavalt 
järgmisele valemile: 
(E-G A) x r + G A x g 
kus: 
E on riskipositsiooni väärtus, 
GA on G* väärtus, mis on arvutatud vast avalt lõikele 85 ja korrigeeritud 
lõpptähtaegade erinevuse suhtes va stavalt 4. osas sätestatule; 
r on võlgnikuga seotud riskipositsiooni risk ikaal, mis on kindlaks määratud artiklites 
78–83; 
g on kaitse andjaga seotud riskipositsi ooni riskikaal, mis on kindlaks määratud 
artiklites 78–83.  
c) Riigigarantiid 
90. Pädevad asutused võivad laiendada VI lis a lõigetes 4–6 ettenähtud käsitlemist 
riskipositsioonidele või riskipositsioonide osadele, millele on andnud garantii 
keskvalitsus või keskpank, kui garantii on  nomineeritud lae nuvõtja pär itoluriigi 
vääringus ja nõuet rahastatak se nimetatud vääringus. 
2.2.3.  Sisereitingutel põhinev lähenemine 
Täielik kaitse/osaline kaitse – võrdne kahjukandmise järk 
91. Riskipositsiooni kaetud osa puhul (krediid iriski kaitse korrige eritud väärtuse G A 
alusel) võib PD VII lisa 2. osa kohaldami sel olla kaitse andja PD või laenuvõtja ja 
garantii andja vaheline PD, kui täielik asendamine ei ole lubatud. Allutatud 
riskipositsioonide ja allutamata kaudse krediidiriski kaitse puhul võib LGD VII lisa 
2. osa kohaldamisel olla esimese nõudeõi gusega järguga nõuetele vastav LGD.  
 
ET 100   ET 92. Riskipositsiooni tagamata osa puhul on PD laenuvõtja PD ja LGD on aluspositsiooni 
LGD. 
93. GA on G* väärtus, mis on arvutatud vast avalt lõikele 85 ja korrigeeritud 
lõpptähtaegade erinevuse suhtes va stavalt 4. osas sätestatule. 
 
ET 101   ET 4. osa – Lõpptähtaegade erinevus  
1. Riskiga kaalutud varade arvutamisel esin eb lõpptähtaegade erinevus siis, kui 
järelejäänud lõpptähtaeg on lühem kaitsega riskipositsiooni omast. Ei tunnustata 
vähem kui kolmekuulise järelejäänud lõpptäh tajaga kaitset, mille lõpptähtaeg on 
väiksem aluspositsiooni  lõpptähtajast.  
2. Lõpptähtaegade erinevuse puhul  ei tunnustata krediidir iski kaitset siis, kui 
a) kaitse esialgne lõpptähta eg on vähem kui 1 aasta; või 
b) tegemist on lühiajalise riskipositsi ooniga, mille puhul pädevad asutused on 
määranud üheaastase alampiiri kohaldamise asemel ühepäevase alampiiri 
lõpptähtaja väärtuse (M) suhtes vast avalt VII lisa 2. osa lõikele 13. 
1. LÕPPTÄHTAJA DEFINITSIOON  
3. Aluskohustuse kehtiv lõpptähtaeg, mille suht es kohaldatakse 5aastast ülempiiri, on 
pikim järelejäänud aeg enne seda, kui võlgnik peab plaanijärgselt täitma oma 
kohustuse. Kui lõikest 4 ei tulene teisiti, on krediidiriski kaitse lõpptähtaeg aeg, mis 
on kõige lähemal kuupäevale, millal ka itse võib lõppeda või millal selle võib 
lõpetada.  
4. Kui kaitse müüjal on kaal utlusõiguse alusel võimalu s kaitse lõpetada, on kaitse 
lõpptähtaeg aeg, mis on kõige lähemal kuupäevale, mil seda võimalust võib 
kasutada. Kui kaitse ostjal on kaalutlusõig use alusel võimalus ka itse lõpetada ja 
kaitse andmise kokkuleppe tingimused sisald avad krediidiasutustele positiivset 
stiimulit sooritada tehing enne lepingujärgs et lõpptähtaega, on kaitse lõpptähtaeg 
aeg, mis on kõige lähemal kuupäevale, mil se da võimalust võib kasutada; vastasel 
korral võib pidada sellist võimalust kaitse lõpptähtaega mitte mõjutavaks. 
5. Kui krediididerivatiivi kehtivusaja l õppemist ei takistata enne mis tahes 
tähtajapikenduse lõppu, mis on vajalik selleks,  et makse tegemata jätmisest tuleneks 
krediididerivatiivi alusvaraks olevast võlainstrumendist tulenevate kohustuste 
täitmata jätmine, vähendatakse kaitse  lõpptähtaega tähtajapikenduse võrra. 
2. KAITSE HINDAMINE  
2.1. Otsese krediidiriski kaitsega kaet ud tehingud – Finantstagatise hindamise 
lihtsustatud meetod 
6. Tagatist ei tunnustata, kui riskipositsiooni l õpptähtaja ja kaitse lõpptähtaja vahel on 
erinevus. 
2.2. Otsese krediidiriski kaitsega kaet ud tehingud – Finantstagatise hindamise 
üldmeetod 
7. Krediidiriski kaitse lõpptähtaeg a ja riskipositsiooni lõppt ähtaega tuleb arvesse võtta 
tagatise korrigeeritud väärtuses vastavalt järgmisele valemile: 
 
ET 102   ET CVAM = C VA x (t-t*)/(T-t*) 
kus: 
CVA on tagatise volatiilsusega korrigeeritud väärtus vastavalt 3. osa lõikes 34 
sätestatule või riskiposit siooni suurus, olenevalt sellest, kumb on madalam; 
t on krediidiriski kaitse lõpptähtajani jää nud aastate arv, mis on arvutatud vastavalt 
lõigetele 3–5, või T väärtus, olen evalt sellest, kumb on madalam; 
T on krediidiriski kaitse lõpptähtajani jää nud aastate arv, mis on arvutatud vastavalt 
lõigetele 3–5, või 5 aastat, olen evalt sellest, kumb on madalam; 
t* on 0,25. 
CVAM on C VA, mida on täiendavalt korrigeeritud lõpptähtaja erinevuse suhtes, mis 
tuleb lisada valemisse, millega arvutatak se riskipositsiooni (E*) täielikult 
korrigeeritud väärtust vastavalt 3. osa lõikes 34 sätestatule. 
2.3. Kaudse krediidiriski ka itsega tagatud tehingud 
8. Krediidiriski kaitse lõpptähtaeg a ja riskipositsiooni lõppt ähtaega tuleb arvesse võtta 
krediidiriski kaitse korrigeeritud väärtuses vastavalt järgmisele valemile: 
GA = G* x (t-t*)/(T-t*) 
kus: 
G* on kaitse väärtus, mida on korrigeeritud vääringute erinevuse suhtes 
GA on G*, mida on korrigeeritud lõppt ähtaegade erinevuse suhtes 
t on krediidiriski kaitse lõpptähtajani jää nud aastate arv, mis on arvutatud vastavalt 
lõigetele 3–5, või T väärtus, olen evalt sellest, kumb on madalam; 
T on krediidiriski kaitse lõpptähtajani jää nud aastate arv, mis on arvutatud vastavalt 
lõigetele 3–5, või 5 aastat, olen evalt sellest, kumb on madalam; 
t* on 0,25. 
GA on 3. osa lõigete 84–93 kohaldamisel kaitse väärtus.  
 
ET 103   ET 5. osa – Krediidiriski maandamise ko mbineerimine standardmeetodi alusel  
9. Kui krediidiasutusel, kes arvutab riskiga k aalutud varasid vastavalt artiklitele 78–83, 
on rohkem kui üks ühte riskipositsiooni kattev krediidiriski maandamise vorm 
(näiteks on krediidiasutusel nii tagatis kui garantii, mi s katavad riskipositsiooni 
osaliselt), on krediidiasutus kohustatud ja gama riskipositsiooni osadeks, mis on 
kaetud iga erinevat liiki krediidiriski maa ndamise vahenditega (näiteks tagatisega 
kaetud osaks ja garantiiga kaetud osaks), ning iga osa riskiga kaalutud varad tuleb 
arvutada vastavalt artik lite 78–83 ja käesolev a lisa sätetele.  
10. Kui ühe kaitse andja krediidiriski kaitsel on erinevad lõpptähtajad, kohaldatakse 
lõikes 1 kirjeldatud meetodile sarnast meetodit. 
 
ET 104   ET 6. osa – Nõudekorvi krediidir iski maandamise tehnikad  
1. ESIMESE MAKSEJÕUETUSRISKI TA GAMISE KREDIIDIDERIVATIIVID  
1. Kui krediidiasutus saab krediidiriski kaits e mitmele riskipositsioonile, tingimustel et 
nende riskipositsioonidega seotud esmane maksejõuetus käivitab maksekohustuse ja 
selline krediidikvaliteeti mõjutav sündmu s lõpetab lepingu, võib krediidiasutus 
muuta riskiga kaalutud varade arvutamist  ja vastavalt vajadusele riskipositsiooni 
oodatava kahju suurust, mis krediidirisk i kaitse puudumisel annaks madalaimad 
riskiga kaalutud varad artik lite 78–83 või artiklite 84–89 alusel kooskõlas käesoleva 
lisaga, kuid ainult siis, kui ri skipositsiooni väärtus on kred iidiriski kaits e väärtusest 
väiksem või sellega võrdne. 
2. N-ARVU MAKSEJÕUETUSRISKI TAGAMISE KREDIIDIDERIVATIIVID  
2. Kui n arv kordi maksejõuetust riskipositsi oonide hulgas käivitab krediidiriski kaitse 
raames maksekohustuse, võib kaitset ostev krediidiasutus aktsepteerida kaitset 
riskiga kaalutud varade arvutamiseks ja vastavalt vajadusele oodatava kahju summa 
arvutamiseks ainult siis, kui kaitse on an tud ka maksejõuetuse 1 kuni n-1 arvu kohta 
või kui on juba esinenud n-1 arv maksejõuetu st. Sellisel juhul järgitakse lõikes 1 
esimese maksejõuetuse riski tagamise krediidi tuletisväärtpaberitele sätestatud 
meetodit, mida on n arv maksejõuetuse toodete puhul asjakohaselt muudetud. 
 
ET 105   ET IX lisa – Väärtpaberistamine  
1. osa – X lisas kasutatavad mõisted  
1. Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid: 
– Intressivahe – finantstasude sissenõudmised ja muudest teenustasudest tulenev 
sissetulek, mis on saadud se oses väärtpaberistatud ri skipositsioonidega, mis ei 
sisalda kulusid ega muid väljaminekuid. 
– Clean-up ostuoptsioon – laenude algse väljastaja le pinguline õigus osta tagasi 
või kustutada väärtpaberistamise positsi oonid enne kõikide aluspositsioonide 
tagasimaksmist, kui tagasimaksmata nõuete summa langeb alla määratud taset. 
– Likviidsuse tagamise tehing – väärtpaberistamise pos itsioon, mis tuleneb 
lepingulisest rahastamise kokkuleppest, millega tagatakse rahavoogude 
õigeaegne jõudmine investoriteni.  
– Kirb – 8% riskiga kaalutud varadest, mis ar vutataks lõigete 84–89 alusel seoses 
väärtpaberistatud ri skipositsioonidega, kui neid ei  oleks väärtpaberistatud, 
millele liidetakse oodatava kahju summ a, mida seostatakse kõnesolevate 
riskipositsioonidega ja mis on arvut atud kõnesolevate artiklite alusel. 
– Reitingupõhine meetod – väärtpaberistamise positsi oonide riskiga kaalutud 
varade arvutamise meetod vast avalt 4. osa lõigetele 45–49. 
– Regulatiivsest valemist lähtuv meetod – väärtpaberistamise positsioonide 
riskiga kaalutud varade arvutamise meet od vastavalt 4. osa lõigetele 50–52. 
– Reitinguta positsioon – väärtpaberistamise positsioon, millel puudub artiklis 97 
määratletud aktsepteeritud reiti nguagentuuri antud aktsepteeritud 
krediidihinnang. 
– Reitingu saanud positsioon – väärtpaberistamise positsioon, millel puudub 
artiklis 97 määratletud aktsepteeritud reitinguagentuuri antud aktsepteeritud 
krediidihinnang.  
– Varadega kaetud kommertspaberite programm – väärtpaberistamise 
programm, mille raames väljalastud väärtpaberid on valdavalt 
kommertspaberid esialgse lõpptäh tajaga üks aasta või vähem. 
 
ET 106   ET 2. osa – Miinimumtingimused märkim isväärse krediidiriski ülekandmise 
aktsepteerimiseks ja riski ga kaalutud varade ja oodatava kahju summade arvutamiseks 
väärtpaberistatud riskipositsioonide puhul  
1. MIINIMUMTINGIMUSED MÄRKIMISVÄÄRSE KREDIIDIRISKI ÜLEKANDMISE 
AKTSEPTEERIMISEKS TRADITSIOONILISE VÄÄRTPABERISTAMISE PUHUL  
1. Traditsioonilise väärtpaberistamise tehingu al useks olevad varad algselt väljastanud 
krediidiasutus võib jätta väär tpaberistatud riskipositsioon id välja riskiga kaalutud 
varade ja oodatava kahju summade ar vutamisest, kui väärtpaberistatud 
riskipositsioonidega seotud märkimisväärne  krediidirisk on üle kantud kolmandatele 
pooltele ja ülekandmine vastab järgmistele tingimustele: 
a) Väärtpaberistamise dokumendid peavad kajastama tehingu majanduslikku sisu; 
b) Väärtpaberistatud risk ipositsioonid ei või  olla laenud algselt väljastanud 
krediidiasutuse ja tema kreeditoride  poolt tagasivõetavad, sealhulgas ka 
pankroti ja pankrotivara haldamise korra l. Seda peab tagama kvalifitseeritud 
õigusnõustaja kinnitusega. 
c) Väljalastud väärtpaberid ei või olla laenud algselt väljastanud krediidiasutuse 
maksekohustused.  
d) Väärtpaberistamise positsioonide saajaks peab olema sihtotstarbeline 
väärtpaberistamisasutus. 
e) Laenud algselt väljastanud krediidiasut us ei või teostada otsest ega kaudset 
kontrolli ülekantavate positsioonide suhtes. Laenude algselt väljastanud 
krediidiasutus on teostanud otsest kontro lli ülekantud positsioonide suhtes siis, 
kui tal on õigus osta positsioonide saajalt tagasi eelnevalt ülekantud 
positsioonid, et realiseerida nende kasum,  või kui tal on kohustus võtta tagasi 
ülekantud risk. Kui laenud algselt väljastanud krediidiasutus jätab 
positsioonidega seoses endale teenindami se õigused või kohustused, ei tähenda 
see veel kaudset kontrolli positsioonide üle.  
f) Clean-up  ostuoptsioonide puhul peavad olem a täidetud järgmised tingimused: 
i) Clean-up  ostuoptsiooni võib lae nud algselt väljastanud kred iidiasutus kasutada 
vastavalt oma äranägemisele; 
ii) Clean-up  ostuoptsiooni võib kasutada ainul t siis, kui amortiseerimata on 10% 
või vähem väärtpaberistatud riskipos itsioonide esialgsest väärtusest; 
iii) Clean-up  ostuoptsioon ei või olla  struktureeritud sellek s, et vältida kahjumi 
jagamist krediidikvaliteedi parandam ise positsioonidesse või muudesse 
investorite käes olevate sse positsioonidesse, ega või olla krediidikvaliteedi 
parandamiseks muul viisil struktureeritud. 
g) Väärtpaberistamise dokumendid ei või sisaldada punkte, millega 
 
ET 107   ET i) nõutakse, et laenud algselt välj astanud krediidiasutus parandaks 
väärtpaberistamise positsioone, sealhulgas,  kuid mitte ainult, muudaks aluseks 
olevat krediidiriskile avatud positsiooni  või tõstaks investorile makstavat 
intressi väärtpaberistatu d riskipositsioonide krediid ikvaliteedi halvenemisel, 
välja arvatud varajase amor tiseerimise tingimuste puhul; 
ii) tõstetakse väärtpaber istamise positsioonide omanikele makstavat intressi 
väärtpaberistamise alusek s olevate riskipositsiooni de kogumi krediidikvaliteedi 
halvenemisel. 
2. MIINIMUMTINGIMUSED MÄRKIMISVÄÄRSE KREDIIDIRISKI ÜLEKANDMISE 
AKTSEPTEERIMISEKS SÜNTEETILISE VÄÄRTPABERISTAMISE PUHUL  
2. Sünteetilise väärtpaberistamise tehingu al useks olevad varad algselt väljastanud 
krediidiasutus võib arvutada väärtpaberis tatud riskipositsioonide riskiga kaalutud 
varasid ja vajadusel oodata va kahju summasid vastaval t lõigetele 3 ja 4, kui 
kolmandale poolele on üle kantud oluline krediidirisk kas otsese või kaudse 
krediidiriski kaitse kaudu ja ülekandmin e vastab järgmistele tingimustele.  
a) Väärtpaberistamise dokumendid peavad kajastama tehingu majanduslikku sisu. 
b) Krediidiriski kaitse, millega krediidiri sk üle kantakse, peab vastama artiklites 
90–93 asjaomasele krediidiris ki kaitsele sätestatud aktsepteeritavuse ja 
muudele tingimustele. Sellisel juhul ei  peeta sihtotstarbelisi ettevõtjaid 
aktsepteeritud kaudse krediidiriski kaitse andjateks.  
c) Krediidiriski ülekandmiseks kasuta tavad instrumendid ei või sisaldada 
tingimusi, millega 
i) kehtestatakse olulisuse piirmäärad, alla mille ei loeta krediidiriski kaitset 
krediidikvaliteeti mõjutava s ündmuse toimumisel käivitunuks; 
ii) võimaldatakse kaitse lõpetamist aluspositsioonide krediidikvaliteedi 
halvenemise tõttu; 
iii) nõutakse, et laenud algselt välj astanud krediidiasutus parandaks 
väärtpaberistamise positsioone, välja arvatud varajase amortiseerimise 
tingimuste puhul; 
iv) suurendatakse krediidiasutuse krediidiriski kaitse kulusid või 
väärtpaberistamise pos itsioonide omanikele makstavat intressi 
väärtpaberistamise alusek s olevate riskipositsiooni de kogumi krediidikvaliteedi 
halvenemisel. 
d) Kvalifitseeritud õigusnõustajalt tuleb s aada arvamus, mis kinnitab krediidiriski 
kaitse jõustatavust kõikides as jaomastes jurisdiktsioonides. 
 
ET 108   ET 3. SÜNTEETILISE VÄÄRTPABERISTAMISE RAAMES VÄÄRTPABERISTATUD 
RISKIPOSITSIOONIDE RISKIGA KAALUTUD VARADE ARVUTAMINE LAENUD ALGSELT 
VÄLJASTANUD KREDIIDIASUTUSES  
3. Kui on täidetud lõikes 2 sätestatud tingimused, kasutab sünteetilise 
väärtpaberistamise tehingu aluseks olevad varad algsel t väljastanud krediidiasutus 
väärtpaberistatud riskiposits ioonide riskiga kaalutud vara de arvutamisel vastavalt 
lõigetele 5–8 asjakohaseid arvutamismeetodeid, mis on sätestatud 4. osas, ja mitte 
neid, mis on sätestatud artiklites 78–89. Kr ediidiasutuste puhul, kes arvutavad riskiga 
kaalutud varasid ja oodatava  kahju summat artiklite 84–89 alusel, on oodatava kahju 
summa selliste riskipositsioonide suhtes null. 
4. Selguse huvides viitab lõige 3 väärtp aberistamistehingusse kaasatud tervele 
riskipositsioonide kogumile. Kui lõigetest 5–8  ei tulene teisiti, peab laenud algselt 
väljastanud krediidiasutus arvutama riskiga kaalutud varad seoses väärtpaberistamise 
kõikide seeriatega kooskõlas IV osa sätetega, s ealhulgas krediidiriski maandamise 
aktsepteerimise sätetega. Näiteks kui väärtp aberistamise seeria kantakse üle kaudse 
krediidiriski kaitse raames kolmandale pool ele, kohaldatakse väärtpaberistamise 
seeria suhtes laenud algselt väljastanud krediidiasutuse riskiga kaalutud varade 
arvutamisel sellise kolmanda poole riskikaalu. 
3.1. Lõpptähtaegade erinevuse käsitlemine sünteetilise väärtpaberistamise puhul 
5. Riskiga kaalutud varade arvutamisel va stavalt lõikele 3 võetakse mis tahes 
lõpptähtaegade erinevust krediidiriski kaitse, mille kaudu väärtpaberistamise 
seeriatesse jaotamine toimub,  ja väärtpaberistatud risk ipositsioonide vahel arvesse 
vastavalt lõigetele 6–8. Väär tpaberistatud riskipositsiooni de lõpptähtaeg on aluseks 
olevate riskipositsioonide pikim lõppt ähtaeg ülempiirig a viis aastat.  
6. Väärtpaberistatud riskiposits ioonide lõpptähtaeg on asja omaste riskipositsioonide 
pikim lõpptähtaeg, ülempiiriga viis aas tat. Krediidiriski kaitse lõpptähtaeg 
määratakse kindlaks kooskõlas VIII lisaga.  
7. Kui laenud algselt väljastanud krediidias utus kasutab riskiga kaalutud varade 
arvutamisel 4. osa lõikeid 6–35, jätab ta reitinguta või investeerimisjärgu 
krediidireitingust madalama reitingu saa nud väärtpaberistami se seeria riskiga 
kaalutud varade arvutamisel tähelepanuta mis tahes lõpptähtaegade erinevused. 
Kõikide muude väärtpaberistamise seeriate puhul kohaldatakse VIII  lisas sätestatud 
lõpptähtaegade erinevuse käsitlust vastavalt järgmisele valemile: 
RW* on [RW(SP) x (t-t*)/(T-t*)] + [RW(Ass) x (T-t)/(T-t*)]  
Kus 
RW* on riskiga kaalutud vara d artikli 75 punkti a tähenduses; 
RW(Ass) on proportsionaalsete arvutuste  alusel leitud riskiga kaalutud varad 
riskipositsioonide puhul siis, kui ne id ei oleks väär tpaberistatud; 
RW (SP) on riskiga kaalutud varad, mis on arvutatud lõike 3 alusel, kui 
lõpptähtaegade erinevus puuduks; 
 
ET 109   ET T on aluspositsioonide lõ pptähtaeg aastates; 
t on krediidiriski kaitse lõpptähtaeg aastates; 
t* on 0,25. 
8. Kui laenud algselt väljastanud krediidias utus kasutab riskiga kaalutud varade 
arvutamisel 4. osa lõikeid 36–74, jätab ta  nende lõigete alusel 1250% riskikaalu 
saanud väärtpaberistamise seeriate või seeriate osade riskiga kaalutud varade 
arvutamisel tähelepanuta mis tahes l õpptähtaegade erinevused. Kõikide muude 
väärtpaberistamise seeria te või seeriate osade puhul  kohaldatakse VIII lisas 
sätestatud lõpptähtaegade erinevuse käsitlus t vastavalt lõikes 7 esitatud valemile. 
 
ET 110   ET 3. osa – Välised krediidihinnangud  
1. TINGIMUSED , MILLELE REITINGUAGENTUURIDE ANTUD KREDIIDIHINNANGUD 
PEAVAD VASTAMA  
1. Käesoleva lisa 4. osa alusel riskiga kaalut ud varade arvutamiseks peab aktsepteeritud 
reitinguagentuuri antud kr ediidihinnang vastama järgmistele tingimustele. 
a) Krediidihinnangus kajastuvate maksete vahel ja maksete vahel, millele 
krediidiasutusel on õigus lepingu al usel, millest tuleneb kõnealune 
väärtpaberistamise positsioon,  ei või olla erinevusi. 
b) Krediidihinnang on turul avalikult kä ttesaadav. Krediidihinnanguid peetakse 
avalikult kättesaadavaks ainult siis, kui need on avalikustatud ja kaasatud 
reitinguagentuuri krediidihinna ngute muutmise maatriksisse 
Krediidihinnanguid, mis on kättesaadavad vaid piiratud ar vule üksustele, ei 
peeta avalikuks. 
2. KREDIIDIHINNANGUTE KASUTAMINE  
2. Krediidiasutus võib määrata ühe või mitu aktsepteeritud reitinguagentuuri, kelle 
antud krediidihinnanguid kasutatakse riskig a kaalutud varade arvutamisel artiklite 
94–101 alusel („määratud reitinguagentuur“). 
3. Kui lõigetest 5–7 ei tulene teisiti, peab  krediidiasutus kasutama määratud 
reitinguagentuuri antud kredii dihinnanguid väärtpaberistami se positsioonide suhtes 
järjekindlalt.  
4. Kui lõigetest 5 ja 6 ei tulene teisiti, ei või krediidiasutus kasutada ühe 
reitinguagentuuri antud krediidihinnanguid positsioonide ühtede väärtpaberistamise 
seeriate puhul ja teise reitinguagentuuri antud kr ediidihinnanguid teiste 
väärtpaberistamise seeriate puhul sama st ruktuuri raames, millel võib olla esimese 
reitinguagentuuri antud reiting.  
5. Kui positsioonil on määratud reitinguagentuu ride antud kaks krediidihinnangut, 
kasutab krediidiasutus vähem soodsat krediidihinnangut. 
6. Kui positsioonil on rohkem kui kaks määratud reitinguagentuuri antud 
krediidihinnangut, kohaldatakse kahte kõi ge soodsamat hinnangut. Kui kaks kõige 
soodsamat hinnangut on erinevad, koha ldatakse vähem soodsat hinnangut. 
7. Kui artiklite 90–93 alusel aktsepteeritud krediidiriski kait se antakse otse 
sihtotstarbelisele väärtpaberistamisasutusele  ja sellist kaitset kajastatakse positsiooni 
krediidihinnangus, mille on andnud määratud reitinguagentuur, võib kasutada sellele 
krediidihinnangule vastavat riskikaalu. Krediidihinnangut ei peeta aktsepteeritavaks, 
kui kaitse ei ole artiklite 90–93 alusel tunnustatud. Kr ediidihinnangut ei peeta 
aktsepteeritavaks, kui krediidiriski kaitse ei anta sihtotstarbelisele 
väärtpaberistamisasutusele, vaid vahe tult väärtpaberista mise positsioonile. 
 
ET 111   ET 3. KAARDISTAMINE  
8. Pädevad asutused otsustavad, millisele 4. osas esitatud tabelites olevale 
krediidikvaliteedi astmele aktsepteerit ud reitinguagentuuri ig a krediidihinnang 
vastab. Selleks eristavad pädevad asutused  igas hinnangus esita tud suhtelisi riski 
määrasid. Nad võtavad arvesse kvantitatiivs eid tegureid nagu maksejõuetuse ja/või 
kahju määrad ning kvalitatiivseid tegurei d nagu reitinguagentuur i hinnatud tehingute 
ulatus ja krediidihinnangu tähendus. 
9. Pädevad asutused peavad tagama, et väär tpaberistamise positsioonid, mille suhtes 
kohaldatakse aktsepteeritud reitinguagentuur ide antud krediidihinnangute alusel 
sama riskikaalu, vastaksid samaväärsetele krediidiriski tasemetele. See hõlmab ka 
sellise krediidikvaliteedi astme muutmist, millele teatav krediidihinnang vastab. 
 
ET 112   ET 4. osa – Arvutamine  
1. RISKIGA KAALUTUD VARADE ARVUTAMINE  
1. Artikli 96 kohaldamisel arvutatakse väärtp aberistamise positsiooni riskiga kaalutud 
varad selliselt, et ri skipositsiooni väärtuse suhtes kohaldatakse asjakohast riskikaalu 
vastavalt käesolevas osas sätestatule.  
2. Kui lõikest 3 ei tulene teisiti, 
a) kui krediidiasutus arvutab riskiga kaalutud varasid lõigete 6–35 alusel, on 
bilansilise väärtpaber istamise positsiooni väärtuseks selle bilansiline väärtus; 
b) kui krediidiasutus arvutab riskiga kaalutud varasid lõigete 36–74 alusel, 
arvutatakse bilansilise v äärtpaberistamise positsiooni  väärtus enne väärtuse 
korrigeerimist; 
c) bilansivälise väärtpaberistamise posit siooni väärtus on selle nominaalväärtus, 
mis on korrutatud ümberhindamisteguriga vastavalt käesolevas lisas 
ettenähtule. Ümberhindamistegur on 100%, kui ei ole sätestatud teisiti. 
3. Väärtpaberistamise positsiooni väärtu s, mis tuleneb IV lisas loetletud 
tuletisinstrumendist, määratakse vastavalt III lisale. 
4. Kui väärtpaberistamise positsiooni suhtes koha ldatakse otsest krediidiriski kaitset, 
võib sellist riskipositsiooni vä ärtust muuta vastavalt VIII lisas esitatud tingimustele, 
mida on täpsustatud käesolevas lisas. 
5. Kui krediidiasutusel on kaks või enam ka ttuvat väärtpaberistami se positsiooni, peab 
krediidiasutus nende kattumise ulatus es kasutama riskiga kaalutud varade 
arvutamisel vaid seda positsiooni või pos itsiooni osa, mis annab riskiga kaalutud 
varade suurema väärtuse. Kattuvus tähendab, et positsioonid sisaldavad tervikuna või 
osaliselt samale riskile avatust selliselt, et kattumise ulatuses on tegemist ühe 
riskipositsiooniga. 
2. RISKIGA KAALUTUD VARADE ARVUTAMINE STANDARDMEETODI ALUSEL  
6. Kui lõigetest 8 ja 9 ei tule ne teisiti, arvutatakse reit ingu saanud väärtpaberistamise 
positsiooni riskiga kaalutud va rasid selliselt, et riski positsiooni väärtuse suhtes 
kohaldatakse riskikaalu, mis vastab kred iidikvaliteedi astmele, millesse pädevad 
asutused on artikli 98 alusel krediidihinnangu liigitanud, vast avalt tabelitele 1 ja 2.  
Tabel 1 
Positsioonid, välja arva tud lühiajaliste krediid ihinnangutega positsioonid 
Krediidikva
liteedi aste 1 2 3 4 5 ja alla selle 
 
ET 113   ET Riskikaal 20% 50% 100% 350% 1250% 
Tabel 2 
Lühiajaliste krediidihi nnangutega positsioonid 
Krediidikvaliteedi aste 1 2 3 Kõik muud 
krediidihinnangud 
Riskikaal 20% 50% 100% 1250% 
 
7. Kui lõigetest 10–16 ei tulene teisiti, kohald atakse reitinguta väärtpaberistamise 
positsioonide puhul riskiga kaalutud va rade arvutamisel 1250% riskikaalu. 
2.1. Laenud algselt väljastanud krediidia sutused ja tehingut korraldavad 
krediidiasutused 
8. Laenud algselt väljastanud kr ediidiasutused ja tehingut kor raldavad krediidiasutused 
kohaldavad 1250% riskikaalu kõikide hallatavate  ja tagasiostetud väärtpaberistamise 
positsioonide suhtes, millel on määratud reitinguagentuuri ant ud krediidihinnang, 
mida pädevad asutused peavad vastavaks krediidikvaliteedi astmele, mis on madalam 
krediidikvaliteedi astmest 3. Sellise kredii dihinnangu olemasolu kindlaks tegemiseks 
kohaldatakse 3. osa lõikeid 2–7. 
9. Laenud algselt väljastanud krediidiasutuse ja tehingut korraldav a krediidiasutuse 
puhul võib väärtpaberistamise positsioonid e riskiga kaalutud varade arvutamist 
piirata riskiga kaalutud varadega, mi da arvutataks väärtpaberistatud 
riskipositsioonide puhul, kui neid ei olek s väärtpaberistatud; eeldatakse, et 150% 
riskikaalu kohaldatakse kõikide  tähtajaks tasumata varade ja nende varade suhtes, 
mis kuuluvad regulatiivselt suure riskig a kategooriatesse väärtpaberistatud 
riskipositsioonide hulgas.  
2.2. Reitinguta positsioonide käsitlemine 
10. Pädevad asutused võivad lubada krediidiasutusel, kellel on reitinguta 
väärtpaberistamise positsioon,  kohaldada lõikes 11 säte statud käsitlust sellise 
positsiooni riskiga kaalutud varade arvutamiseks, eeldusel et väärtpaberistatud 
riskipositsioonide kogumi koosseis  on igal ajahetkel teada.  
11. Krediidiasutus võib kohaldada riskipositsiooni kaalutud ke skmist riskikaalu, mida 
kohaldataks riskipositsioone hoidva kr ediidiasutuse väärtpaberistatud 
riskipositsioonide suhtes artiklite 78–83 alusel ja mis on korrutatud kontsentratsiooni 
määraga. Selline kontsentratsiooni määr on võrdväärne kõikide väärtpaberistamise 
seeriate nominaalväärtuste summaga, mis on jagatud selliste väärtpaberistamise 
seeriate nominaalväärtuste summaga, mis on vähem tähtis või samaväärne 
väärtpaberistamise seeriaga, milles positsiooni hoitakse, sealhulgas 
väärtpaberistamise seeria ise. Saadav ri skikaal ei või olla suurem kui 1250% ega 
väiksem kui mis tahes riskikaal, mida koha ldatakse reitingu saanud ja kõrgema järgu 
väärtpaberistamise seeria suhtes. Kui kred iidiasutus ei suuda määrata riskikaalusid, 
 
ET 114   ET mida kohaldataks väärtpaberistatud riski positsioonide suhtes artiklite 78–83 alusel, 
peab ta positsiooni suhtes kohaldama 1250% riskikaalu. 
2.3. Väärtpaberistamise positsioonide kä sitlemine teisese või eelistatuma 
kahjukandmise järguga väärtpaberist amise seerias varadega kaetud 
kommertspaberite programmis 
12. Välja arvatud juhul, kui lõigete 14–16 likv iidsuse tagamise tehinguid käsitlevate 
sätete alusel on võimalik kohaldada soodsamat käsitlust, võib krediidiasutus 
kohaldada lõikes 13 esitatud tingimustele va stavate väärtpaberistamise positsioonide 
suhtes kas i) 100% riskikaal u või ii) suurimat riskikaalu, mida positsioone hoidev 
krediidiasutus kohaldaks mis tahes väärtp aberistatud riskipositsioonide suhtes 
artiklite 78–83 alusel, olenev alt sellest, kumb on suurem. 
13. Lõikes 12 sätestatud käsitluse kohald amiseks peavad väärtpaberistamise 
positsioonid: 
a) olema väärtpaberistamise seerias,  mis on väärtpaberistamise tehingus 
majanduslikult teiseses või eelistatuma s kahjukandmise positsioonis ja mille 
puhul esimese kahjukandmise järguga v äärtpaberistamise seeria parandab 
oluliselt teisese kahjukandmise jär guga väärtpaberistamise seeria 
krediidikvaliteeti; 
b) olema kvaliteediga, mis on võrdväärne investeerimisjärgu krediidireitinguga 
või sellest kõrgem; 
c) kuuluma krediidiasutusele , kellel ei ole positsiooni  esimese kahjukandmise 
järguga väärtpaberistamise seerias.  
2.4. Reitinguta likviidsuse tagam ise tehingute käsitlemine 
2.4.1.  Aktsepteeritud likviid suse tagamise tehingud 
14. Kui järgmised tingimused on täidetud, võib riskipositsiooni väärtuse määramiseks 
kohaldada 20% ümberhindamistegurit sellis e likviidsuskrediidi nominaalväärtuse 
suhtes, mille esialgne lõpptähtaeg on üks aasta või vähem, ja 50% 
ümberhindamistegurit sellise likviidsuse tagamise tehingu nominaalväärtuse suhtes, 
mille esialgne lõpptähtaeg on rohkem kui üks aasta.  
a) Likviidsuse tagamise tehingu dokume ntides tuleb selgelt täpsustada ja 
piiritleda asjaolud, mille korral võib likviidsuskrediiti kasutada.  
b) Likviidsuskrediiti ei või olla võ imalik kasutada juba tekkinud kahjude 
katmiseks – näiteks likviidsuse tagamiseks nõuetele juba maksejõuetute 
võlgnike vastu või varade soetamiseks nende õiglasest väärtusest kõrgema 
hinnaga. 
c) Likviidsuskrediiti ei või kasutada  väärtpaberistamise pidevaks või 
korrapäraseks rahastamiseks. 
d) Tehingu alusel väljamakstu tagasimaksmi ne ei või olla allutatud investorite 
nõuetele, mille puhul ei ole tegemist nõue tega, mis tulenevad intressimäära või 
 
ET 115   ET valuutatuletislepingute st, teenustasudest või muudes t sellistest maksetest, ning 
nende suhtes ei või kohaldada vabast amisõigust ega tähtaja pikendamist.  
e) Likviidsuskrediiti ei või  olla võimalik kasutada enne, kui on ammendatud kõik 
kohaldatavad krediidikvaliteedi para ndamised, millest võib likviidsuse 
tagamise tehingu puhul kasu olla. 
f) Tehing peab sisaldama sätet, mille tulemusel väheneb kasutatava summa 
suurus automaatselt maksejõuetute võlgni ke nõuete summa võrra, kui esineb 
artiklites 84–89 sätestat ud maksejõuetus või kui väärtpaberistatud 
riskipositsioonide kogum koosneb reitingu saanud instrumentidest, mille 
tulemusel tehing lõpetatakse, kui kogu mi keskmine kvaliteet langeb allapoole 
investeerimisjärgu krediidireitingut. 
Kohaldatav riskikaal on kõr geim riskikaal, mida posits ioone hoidev krediidiasutus 
kohaldaks mis tahes väärtpaberistatud riskip ositsioonide suhtes ar tiklite 78–83 alusel. 
2.4.2.  Likviidsuskrediidid, mida võib ka sutada ainult üldise turuhäire puhul 
15. Riskipositsiooni väärtuse kindlak s määramiseks võib kohaldada 0% 
ümberhindamistegurit sellise likviidsuskredi idi nominaalväärtuse suhtes, mida võib 
kasutada ainult üldise turuhäire puhul (s.t kui rohkem kui üks sihtotstarbeline 
ettevõtja erinevate tehingute lõikes ei suuda pikendada kommertspaberit, mille 
tähtaeg läheneb, ja selline suutmatus ei tulene sihtotst arbelise ettevõtja 
krediidikvaliteedi halvenemisest seoses väärtpaberistatud ri skipositsioonidega), 
eeldusel et lõikes 14 sätest atud tingimused on täidetud. 
2.4.3.  Rahalise ettemaksega tehingud 
16. Riskipositsiooni väärtuse kindlaks määr amiseks võib tingimusteta tühistatava 
likviidsuse tagamise tehingu nomin aalväärtuse suhtes kohaldada 0% 
ümberhindamistegurit, eeldusel et lõikes 14 sätestatud tingimused on täidetud ja 
likviidsuskrediidi kasutatud summade tagasimaksmine on kõrgema järguga, 
võrreldes muude nõuetega vä ärtpaberistatud riskipos itsioonidest tulenevate 
rahavoogude suhtes. 
2.5. Täiendavad kapitalinõuded varajase am ortiseerimise ting imusi sisaldavate 
uuenevate nõuete väärtpaberistamise puhul 
17. Lisaks väärtpaberistamise positsioonide suhtes arvutatavatele  riskiga kaalutud 
varadele peab laenud algsel t väljastanud krediidiasutus arvutama riskiga kaalutud 
varad vastavalt artiklites 18–32 sätestatud metoodikale, kui ta müüb uuenevaid 
nõudeid väärtpaberistamiseks, mis sisaldab  varajase amortiseerimise tingimusi. 
18. Krediidiasutus arvutab riskiga kaalutud va rad laenude algsele väljastajale kuuluva 
osa ja investorile kuuluva osa suhtes.  
19. Väärtpaberistamise strukt uuride puhul, kus väärtpaber istatud riskipositsioonid 
hõlmavad uuenevaid ja mitteuuenevaid nõudeid, peab laenud algselt väljastanud 
krediidiasutus kohaldama alljärgnevat käsitlust väärtpaberistamise aluseks olevate 
riskipositsioonide kogumi selle osa s uhtes, mis sisaldab uuenevaid nõudeid.  
 
ET 116   ET 20. Sel eesmärgil tähistab laenude algsele välj astajale kuuluv osa väärtpaberistamiseks 
müüdud kasutatud summade kogumi mõttelise osa nominaalväärtust, mille osa 
struktuuri raames müüdud kogumi suhtes määrab rahavoogude osa, mis on saadud 
põhimaksete ja intresside ning muude seot ud summade sissenõudmisest, kui need ei 
ole kasutatavad maksete tegemiseks neile,  kes omavad väärtpab eristamise tehingus 
väärtpaberistamise positsioone.  
Sellistele tingimustele vastamiseks ei või laenude algsele väljastajale kuuluv osa olla 
madalama järguga kui investorile kuuluv osa.  
Investorile kuuluv osa tähi stab kasutatud summade kogumi allesjäänud mõttelise osa 
nominaalväärtust.  
21. Laenud algselt väljastanud kred iidiasutuse riskipositsiooni , mida seostatakse tema 
õigustega laenude algsele väljastajal e kuuluva osa suhtes, ei käsitleta 
väärtpaberistamise positsioonina, vaid väär tpaberistatud riskipositsioonide suhtes 
proportsionaalse positsioonina, mis keht iks, kui riskipositsioone ei oleks 
väärtpaberistatud. 
2.5.1.  Erandid varajase amortiseerimise käsitlusest 
22. Järgmiste väärtpaberistamise tehinguliikide aluseks olevate varade algsed väljastajad 
on vabastatud lõikele 17 vastavast kapitalinõudest: 
a) Uuenevate nõuete väärtpaberistamised,  mille korral on investorid täielikult 
avatud riskile laenuvõ tjate täiendava krediidi kasutamise suhtes, nii et 
alustehingu risk ei kandu üle laenu algselt väljasta nud krediidiasutusele isegi 
pärast varajase amortiseerumise sündmuse toimumist, on vabastatud varajase 
amortiseerimise käsitlusest; 
b) väärtpaberistamised, mille puhul mis tahes varajase amortiseerimise tingimusi 
käivitavad vaid sündmused, mis ei ole seotud väärtpaberistatud varade 
arenguga ega laenud algse lt väljastanud krediidiasutusega, näiteks olulised 
muudatused maksualastes õigusaktides. 
2.5.2.  Maksimaalne kapitalinõue 
23. Laenud algselt väljastanud krediidiasutuse puhu l, kelle suhtes kohaldatakse lõiget 17, 
ei või investorile kuuluva osa positsiooni de riskiga kaalutud koguvarad ja lõike 17 
alusel arvutatud riskiga k aalutud varad olla suuremad kui suurem järgmistest: 
a) investorile kuuluva osa positsioonide suhtes arvutat ud riskiga kaalutud varad; 
b) riskiga kaalutud varad, mida posit sioone hoidev krediidiasutus arvutaks 
väärtpaberistatud riskiposits ioonide suhtes, kui neid ei  oleks väärtp aberistatud, 
investorile kuuluva osaga samaväärses summas. 
24. Artiklis 57 nõutavat edaspidi ste tulude kapitaliseerimises t tulenevate netotulude 
mahaarvamist käsitletakse eraldi lõ ikes 23 osutatud maksimumsummast.  
 
ET 117   ET 2.5.3.  Riskiga kaalutud varade arvutamine 
25. Lõike 17 alusel arvutatavate riskiga kaalutud varade kindlaksmääramiseks 
korrutatakse investorile kuuluv osa lõigetes 27–32 osut atud asjakohase 
ümberhindamisteguri tootega ja kaalutud keskmise riskikaaluga, mida kohaldataks 
väärtpaberistatud risk ipositsioonide suhtes, kui neid ei oleks väärtpaberistatud.  
26. Varajase amortiseerimise tingimus loet akse „kontrollituks“, kui on täidetud 
järgmised tingimused. 
a) Laenud algselt väljastan ud krediidiasutusel on asjakoha ne kapitali/likviidsuse 
plaan, et tagada piisav kapital ja lik viidsus varajase am ortiseerimise puhul. 
b) Tehingu kestuse jooksul ja gatakse laenude algsele välj astajale ja investorile 
kuuluva osa vahel proportsionaalselt ma kstavad intressid, põhimaksed, kulud, 
kahjum ja tagasilaekumised vastavalt saadaolevate võlgnev uste saldodele kuu 
alguse seisuga.  
c) Amortiseerimise perioodi peetakse  piisavaks juhul, kui varajase 
amortiseerimise perioodi alguseks on 90% koguvõla saldost (laenude algsele 
väljastajale ja investorile kuuluv os a) tagasi makstud või tunnistatud 
ebatõenäoliselt laekuvaks; 
d) Tagasimakseid ei sooritata k iiremini, kui vastavalt lineaarsele 
amortiseerimisele tingimuses c sätestatud perioodi jooksul. 
27. Väärtpaberistamiste puhul, mille suht es kohaldatakse mittesiduvate ja 
etteteatamisnõudeta tingimusteta tühistat avate jaenõuete varajase amortiseerimise 
tingimust, mille puhul käivitab varajase amortiseerimise täiendava intressivahe 
taseme langemine kindlaks määratud ta semele, võrdlevad krediidiasutused 
kolmekuulist keskmist intressivahe taset täiendavate intressivahe tasemetega, millele 
intressivahe peab olema lukustatud. 
28. Kui väärtpaberistamise raames ei nõuta tä iendava intressivahe lukustamist, on 
lukustuspunkt 4,5 protsenti suurem kui in tressivahe tase, mis käivitab varajase 
amortiseerimise.  
29. Kohaldatav ümberhindamistegur määr atakse kindlaks tegeliku kolmekuulise 
keskmise intressivahe tasemega tabeli 3 alusel. 
Tabel 3 
 Väärtpaberistamised, 
mille suhtes kohaldatakse 
kontrollitud varajast 
amortiseerimist Väärtpaberistamised, mille 
suhtes kohaldatakse 
mittekontrollitud varajast 
amortiseerimist 
3 kuu keskmine 
intressivahe Ümberhindamistegur Ümberhindamistegur 
Kõrgem tasemest A 0% 0% 
 
ET 118   ET Tase A 1% 5% 
Tase B 2% 15% 
Tase C 20% 50% 
Tase D 20% 100% 
Tase E 40% 100% 
 
30. Tabelis 3 tähistab tase A intressivahe  tasemeid, mis jäävad allapoole 133,33% 
intressivahe lukustustasemest, kuid on vä hemalt 100% asjaomasest lukustustasemest; 
tase B tähistab intressivahe tasemeid, mis jäävad allapoole 100% intressivahe 
lukustustasemest, kuid on vähemalt 75% asjaomasest lukustustasemest; tase C 
tähistab intressivahe tasemeid, mis jäävad allapoole 75% intressivahe 
lukustustasemest, kuid on vähemalt 50% asjaomasest lukustustasemest; tase D 
tähistab intressivahe tasemeid, mis jäävad allapoole 50% intressivahe 
lukustustasemest, kuid on vähemalt 25% asjaomasest lukustustasemest; tase E 
tähistab intressivahe tasemeid, mis jäävad allapoole 25% intressivahe 
lukustustasemest. 
31. Kõikide muude väärtpaberistamiste puhul, mille suhtes kohaldatakse uuenevate 
nõuete kontrollitud varajast amortiseerimist, kuulub kohaldamisele 90% krediidi 
ümberhindamistegur. 
32. Kõikide muude väärtpaberistamiste puhul, mille suhtes kohaldatakse uuenevate 
nõuete mittekontrollitud va rajast amortiseerimist, kuulub kohaldamisele 100% 
krediidi ümberhindamistegur. 
2.6. Väärtpaberistamise positsi oonide krediidiriski maandamise aktsepteerimine 
33. Kui väärtpaberistamise positsioonile on an tud krediidiriski ka itse, võib riskiga 
kaalutud varade arvutamist muuta kooskõlas VIII lisaga. 
2.7. Riskiga kaalutud varade vähendamine 
34. Vastavalt artikli 66 lõikes 2 sätestatule võivad krediidiasutused seoses 
väärtpaberistamise positsiooniga, mille suhtes kohaldatakse 1250% riskikaalu, 
riskiga kaalutud varade arvutamisel altern atiivina positsiooni  arvesse võtmisele 
lahutada omavahenditest riskipositsi ooni väärtuse. Sellel eesmärgil võib 
riskipositsiooni väärtuse arvutamisel arvesse võtta aktsepteeritud otsest kaitset 
kooskõlas lõikega 33. 
35. Kui krediidiasutus kasutab lõikes 34 sätestatud alternatiivi, lahutatakse lõike 9 
kohaldamisel vastavalt kõneso levale lõikele maha arvat ud summa, mis on korrutatud 
12,5ga, sellisest summast, mis on täpsustatu d kõnealuses lõikes kui riskiga kaalutud 
varade piirmäär, mida kõnesolevas lõikes  nimetatud krediidiasutused peavad 
arvutama. 
 
ET 119   ET 3. RISKIGA KAALUTUD VARADE ARVUTAMINE SISEREITINGUTEL PÕHINEVA MEETODI 
ALUSEL  
3.1. Meetodite hierarhia 
36. Artikli 96 kohaldamisel arvutatakse vä ärtpaberistamise positsioonide riskiga 
kaalutud varad vastavalt lõigetele 36–74. 
37. Reitingu saanud positsiooni või sellise positsiooni puhul, mille suhtes võib kasutada 
kaudset reitingut, kasutatakse riskiga kaal utud varade arvutamisel lõigetes 45–49 
sätestatud reitingupõhist meetodit.  
38. Reitinguta positsiooni puhul kasutatakse lõigetes 50–52 sätestatud regulatiivsest 
valemist lähtuvat meetodit, välja arvatud juhul, kui on lubatud kasutada sisemisel 
hinnangul põhinevat meetodit vastav alt lõigetes 42–43 sätestatule. 
39. Krediidiasutus, kes ei ole laenude algne  väljastaja ega tehingu korraldaja, võib 
kasutada regulatiivsest valemist lähtuvat meetodit ainult pädeva asutuse heakskiidul.  
40. Sellise laenud algselt väljastanud kred iidiasutuse või tehingut korraldava 
krediidiasutuse puhul, ke s ei suuda arvutada K irbi ja kes ei ole saanud heakskiitu 
sisemisel hinnangul põhineva meetodi kasutamiseks varadega kaetud 
kommertspaberite programmi positsioonide su htes, ja muude krediidiasutuste puhul, 
kes ei ole saanud heakskiitu regulatiivsest va lemist lähtuva meetodi kasutamiseks või 
varadega kaetud kommertspaberite pr ogrammi positsioonide puhul sisemisel 
hinnangul põhineva meetodi kasutamise ks, kohaldatakse 1250% riskikaalu 
väärtpaberistamise positsioonide suhtes, mis on reitinguta ja mille suhtes ei või 
kasutada kaudset reitingut.  
3.1.1.  Kaudsete reitingute kasutamine 
41. Kui järgmised minimaalsed operatsioonilised tingimused on täidetud, määrab asutus 
reitinguta positsioonile kaudse krediidihi nnangu, mis on samaväärne nende reitingu 
saanud positsioonide omaga („aluseks olev  positsioon“), mis on kõige kõrgema 
nõudeõiguse järguga positsioonid, mis on mada lama järguga kui kõnealune reitinguta 
väärtpaberistamise positsioon.  
a) Aluseks olevad positsioonid peavad olema mis tahes juhul madalama järguga 
kui reitinguta väärtpaberistamise seeria.  
b) Aluseks olevate positsioonide lõpptäht aeg peab olema samaväärne või pikem 
kõnealuse reitinguta positsiooni omast.  
c) Kaudset reitingut peab pidevalt aj akohastama, et võtta arvesse muudatusi 
aluseks oleva väärtpaberistamise positsiooni krediidihinnangus. 
3.1.2.  Sisemisel hinnangul põhinev meetod varade ga kaetud kommertspaberite programmi 
positsioonide puhul 
42. Kui pädevad asutused on andnud heakskiidu ja kui järgmised tingimused on täidetud, 
võib krediidiasutus määrata varadega k aetud kommertspaberite programmi kuuluvale 
reitinguta positsioonile tu letatud reitingu vastavalt lõikes 43 sätestatule. 
 
ET 120   ET a) Programmi raames väljalastud komme rtspaberite positsioonid peavad olema 
reitingu saanud positsioonid. 
b) Krediidiasutus peab pädevatele asutustele tõendama, et positsiooni 
krediidikvaliteedi sisemine hinnang ka jastab ühe või enama aktsepteeritud 
reitinguagentuuri üldsusele kättes aadavat hindamismetoodikat, mida 
kohaldatakse sellistele väärtpaberitele  reitingu andmisel, mis on tagatud 
positsioonidega, mis on väärtpaberistatud riskipositsioonidega sama liiki. 
c) Nende reitinguagentuuride hulka, kelle  metoodikat vastaval t punktis b nõutule 
kajastatakse, kuuluvad reitinguagentuur id, kes on andnud programmi raames 
väljalastud kommertspaberile välise reitingu. Kvantitatiivsed elemendid, 
näiteks stressifaktorid, mida ka sutatakse positsioonile konkreetse 
krediidikvaliteedi määramisel, peavad  olema sama konservatiivsed kui 
kõnealuse reitinguagentuuri poolt kasuta tava asjaomase hindamismetoodika 
omad. 
d) Sisemistel hinnangutel põhineva metoodika  väljatöötamisel peab krediidiasutus 
arvestama kõiki aktsepteeritud reitingu agentuuride kasutatavaid avaldatud 
reitingu andmise metoodikaid, selleks et anda reiting väärtp aberitele, mis on 
tagatud sama liiki riskipositsioonidega kui väärtpaberistatud riskipositsioonide 
liik. Krediidiasutus peab sellist analüüsi dokumenteerima ja ajakohastama 
vähemalt kord aastas. 
e) Krediidiasutuse sisemistel hinnangut el põhinev metoodika peab sisaldama 
reitingupõhiseid klasse. Sellised reitingupõhised klassid ja aktsepteeritud 
reitinguagentuuride ant ud krediidihinnangud peav ad olema vastavuses. 
Vastavus tuleb selg elt dokumenteerida. 
f) Krediidiasutus peab sisemistes risk ijuhtimisprotsessides, sealhulgas otsuste 
tegemises, juhtkonna teavitamises ja  kapitali paigutamise protsessides 
kasutama sisemistel hinna ngutel põhinevat metoodikat. 
g) Sise- või välisaudiitorid, reitingua gentuur või krediidiasutuse sisene 
krediidiriski kontrollimise või riski kontrolli osakond peab korrapäraselt 
kontrollima sisemiste hinnangute andmise protsessi ja selliste sisemiste 
hinnangute krediidikvaliteeti, mis antaks e krediidiasutuse varadega kaetud 
kommertspaberite programmi kuuluvatel e positsioonidele. Ku i kontrolli viivad 
läbi krediidiasutuse siseauditi, kredii dikontrolli või riski kontrolli osakonnad, 
peavad need olema sõltumatud varadega  kaetud kommertspaberite programmi 
ärivaldkonnast ja kliendisuhetest. 
h) Krediidiasutus peab jälgima siserei tingute toimivust aja jooksul, et hinnata 
sisemistel hinnangutel põhine va metoodika toimivust, ja tegema vajalikud 
korrektsioonid metoodikas, kui posits ioonide areng erineb pidevalt 
sisereitingutes näidatust. 
i) Varadega kaetud kommertspaberite programm peab sisaldama emissiooni 
korraldamise standardeid, mis on esitatud krediidi andmise ja 
investeerimisjuhistena. Vara ostmise ül e otsustamisel peab programmi haldaja 
arvesse võtma ostetava vara liiki, likviidsuse tagamise tehingutest ja 
 
ET 121   ET krediidikvaliteedi parandamisest tulenevate  positsioonide liiki ja väärtust rahas, 
kahju jagunemist ning ülekantud varade jur iidilist ja rahalist eristamist varasid 
müüvast üksusest. Tuleb läbi viia vara de müüja riskiprofiili krediidianalüüs, 
mis peab sisaldama eelnevate ja edas pidiste oodatavate majandustulemuste, 
jooksvate turupositsioonide, eeldata va edaspidise konkurentsivõime, 
võimenduse, rahavoogude ning intressima ksete kattevara ja võlareitingu 
analüüsi. Lisaks tuleb k ontrollida müüja emissiooni korraldamise standardeid, 
võlateenindusvõimet ja sissenõudmisprotsesse. 
j) Varadega kaetud kommertspaberit e programmi emissiooni korraldamise 
standarditega kehtestataks e varade aktsepteeritavus e miinimumkriteeriumid, 
mis eelkõige: 
i) välistavad selliste varade ostmise, mis on pikalt tähtajaks tasumata või 
ebatõenäoliselt laekuvad; 
ii) piiravad liigset kontsentreerumis t üksikute võlgnike või geograafiliste 
piirkondade lõikes; 
iii) piiravad ostetavate varade kehtivusaega. 
k) Varadega kaetud kommertspabe rite programm peab sisaldama 
sissenõudmiseeskirju ja protsesse, mille s arvestatakse laenuteenindaja 
operatsioonilist suutlikkust ja kredii dikvaliteeti. Program m peab maandama 
müüja/laenuteenindaja riski erinev ate meetoditega, näiteks käivitavad 
sündmused, mis põhinevad hetke krediidikvaliteedil ja mis välistaksid rahaliste 
vahendite mitteeristatavuse. 
l) Varadega kaetud kommert spaberite programmi raames  osta plaanitava varade 
kogumi kahjumi koguhinnangus tuleb arvess e võtta kõiki potentsiaalse riski 
allikaid, nagu krediidirisk  ja lahjendusrisk. Kui m üüjapoolset kred iidikvaliteedi 
parandamist mõõdetakse ainult kredii diga seotud kahjude alusel, tuleb 
lahjendusriski jaoks luua  eraldi reserv, kui la hjendusrisk on konkreetse 
riskipositsioonide kogumi puhul oluline.  Lisaks tuleb nõutava parandamise 
ulatuse mõõtmiseks vaadata programmi raames läbi mitme aasta ajaloolised 
andmed, sealhulgas kahjum, viivisseisundid, lahjendused ja saadaolevate 
nõuete käibekordaja.  
m) Varadega kaetud kommertspaberite pr ogramm peab sisaldama struktuurseid 
tunnuseid – näiteks wind down triggers  – seoses riskiposits ioonide ostmisega, 
et kaitsta alusportfelli krediidikvalite edi potentsiaalset halvenemise eest.  
Pädevad asutused võivad loobuda tingimuse st, mille kohaselt peab reitinguagentuuri 
hindamismetoodika olema avalikult kä ttesaadav, kui nad on veendunud, et 
väärtpaberistamise konkreetsete  asjaolude tõttu – näiteks selle ainulaadne struktuur – 
ei ole veel olemas reitinguagentuuri avalikult kättesaadavat hindamismetoodikat. 
43. Krediidiasutus määrab reitinguta posit siooni ühte lõikes  42 kirjeldatud 
reitingupõhisesse klassi. Positsioonile antaks e tuletatud reiting, mis on samaväärne 
krediidihinnangutega, mis vastavad asjaom asele reitingupõhisele klassile lõike 42 
alusel. Kui kõnealune tuletatud reiting on väärtpaberistamise alguses 
 
ET 122   ET investeerimisjärgu krediidireitingu tasemel või sellest kõrgemal, käsitletakse seda 
riskiga kaalutud varade arvutamisel sama väärsena aktsepteeritud reitinguagentuuri 
antud aktsepteeritud krediidihinnanguga. 
3.2. Riskiga kaalutud varad e maksimaalne väärtus 
44. Laenud algselt väljastanud kr ediidiasutuse, tehingut korra ldava krediidiasutuse ja 
muude selliste krediidiasutuste väärtpab eristamise positsioonide  suhtes arvutatud 
riskiga kaalutud varasid, kes võivad arvutada K IRBi, võib piirata määrani, millest 
tuleneks artikli 75 punkti a alusel kapitali nõue, mis vastab 8%le riskiga kaalutud 
varadest, mis tekiks juhul, kui väärtpaberis tatud varasid ei oleks väärtpaberistatud ja 
kui need oleksid krediidiasutuse bila nsis, ja millele lisanduvad asjaomaste 
riskipositsioonide oodatava kahju summad.  
3.3. Reitingupõhine meetod 
45. Vastavalt reitingupõhisele meetodile arvutatak se reitingu saanud väärtpaberistamise 
positsiooni riskiga kaalutud va rasid selliselt, et riski positsiooni väärtuse suhtes 
kohaldatakse riskikaalu, mis vastab kred iidikvaliteedi astmele, millesse pädevad 
asutused on artikli 98 kohaselt  krediidihinnangu liigitanud, va stavalt tabelitele 4 ja 5.  
Tabel 4 
Positsioonid, välja arva tud lühiajaliste krediid ihinnangutega positsioonid 
Krediidikvaliteedi aste 
(KKA) Riskikaal 
 A B C 
KKA 1 7% 12% 20% 
KKA 2 8% 15% 25% 
KKA 3 10% 18% 35%3 
KKA 4 12% 20% 35% 
KKA 5 20% 35% 35% 
KKA 6 35% 50% 50% 
KKA 7 60% 75% 75% 
KKA 8 100% 100% 100% 
KKA 9 250% 250% 250% 
KKA 10 425% 425% 425% 
KKA 11 650% 650% 650% 
 
ET 123   ET Alla KKA 11 1250% 1250% 1250% 
Tabel 5 
Lühiajaliste krediidihi nnangutega positsioonid 
Krediidikvaliteedi aste 
(KKA) Riskikaal 
 A B C 
KKA 1 7% 12% 20% 
KKA 2 12% 20% 35% 
KKA 3 60% 75% 75% 
Kõik muud 
krediidihinnangud 1250% 1250% 1250% 
 
46. Kui lõikest 47 ei tulene teisiti, kohaldata kse kummagi tabeli A veeru riskikaalusid, 
kui positsioon on kõrgeima järguga väärtpab eristamise seerias. Kui sel eesmärgil 
otsustatakse väärtpaberistamise kõrgeima jär guga seeria üle, ei ole vaja võtta arvesse 
intressimääradest või valuutatuletislepi ngutest tulenevaid maksmisele kuuluvaid 
summasid, võlgnetavaid teenustasusi d või muid sarnaseid makseid. 
47. Iga tabeli C veerus olevaid riskikaal usid kohaldatakse, kui positsioon kuulub 
väärtpaberistamise tehingusse , kus väärtpaberistatud riskip ositsioonide efektiivne arv 
jääb alla kuue. Väärtpaberistatud riskip ositsioonide efektiivse arvu leidmiseks 
käsitletakse erinevaid nõudeid ühele  võlgnikule ühe riskipositsioonina. 
Riskipositsioonide efektiivne  arv leitakse järgmiselt: 
∑∑
=
iiii
EADEAD
N22) (
 
kus EAD i on i arv võlgnikuga seotud riski positsioonide väärtuste summa. 
Kordusväärtpaberistamise puhul (väär tpaberistamise riskipositsioonide 
väärtpaberistamine) peab krediidiasutus arvesse võtma väärtpaberistamise 
riskipositsioonide arvu kogumis ja mitte aluspositsioonide arvu esialgses kogumis, 
millest väärtpaberistamise aluseks olevad riskipositsioonid tulenevad. Kui on olemas 
suurima krediidiriskile avatud positsiooniga C 1 seostatav portfelli osa, võib 
krediidiasutus lugeda N võrdseks 1/C 1-ga . 
48. B veeru riskikaalusid kohaldatakse kõikide muude positsioonide suhtes. 
49. Väärtpaberistamise positsioonide krediidiris ki maandamist võib tunnustada vastavalt 
lõigetele 58–60. 
 
ET 124   ET 3.4. Regulatiivsest valemist lähtuv meetod 
50. Kui lõigetest 56 ja 57 ei tulene teisiti, on regulatiivsest valemist lähtuva meetodi 
korral väärtpaberistamise positsiooni riskikaal 7% või vastavalt lõikele 51 määratud 
riskikaal, olenevalt sellest, kumb on suurem. 
51. Kui lõigetest 56 ja 57 ei tule ne teisiti, on riskipositsiooni varadele määratav riskikaal 
järgmine: 
12.5 x (S[L+T] – S[L]) / T 
kus: 
 
kus: 
τ = 1000 
ja ω = 20. 
Siin viitab Beeta [x; a, b] beeta kumulatiivse le jaotusele parameetritega a ja b, mille 
väärtuseks on hinnatud x. 
T (selle väärtpaberistamise seeria tihedus , milles positsiooni hoitakse) mõõdetakse a) 
väärtpaberistamise seeria nominaalväärtuse ja b) väärtpaberista tud riskipositsioonide 
summa suhtena. Sellisel juhul on IV lisas lo etletud tuletisinstrum endi riskipositsiooni 
väärtus potentsiaalne edaspidine krediidir iskile avatud positsioon, mis on arvutatud 
vastavalt III lisale, kui jooksev asen dushind ei ole positiivne väärtus; 
Kirbr on a) Kirb’i ja b) väärtpaberistat ud riskipositsioonide väärtuse summa suhe. 
Kirbr esitatakse kümnendarvuna (näiteks  15% kogumist moodustav Kirb esitatakse 
kujul Kirbr 0,15).  
L (krediidikvaliteedi parandamise  tase) mõõdetakse kõikide nende 
väärtpaberistamise seeriate nominaalvä ärtuse, mis on madalama järguga kui 
väärtpaberistamise seeria, milles positsiooni hoitakse, ja väärtpaberistatud 
riskipositsioonide väärtuse suhtena. M õõdetud L ei või sisald ada kapitaliseeritud 
edaspidiseid tulusid. Kui ar vutatakse parandamise taset, võib mõõta IV lisas loetletud 
tuletisinstrumentide vastaspoolte võlgnetavaid summasid, mis esindavad 
kõnesolevast väärtpaberistamise seeriast madalama järguga väärtpaberistamise 
seeriaid nende jooksva asendushinna alus el (ilma potentsiaalsete edaspidiste 
krediidiriskile avatud positsioonideta).  
N on riskipositsioonide efektiivne arv,  mis on leitud vastavalt lõikele 47. 
ELGD, riskipositsiooni kaalutud keskmine  maksejõuetusest tingitud kahju määr, 
arvutatakse vastavalt järgmisele valemile: ()( ) ⎭⎬⎫
⎩ ⎨ ⎧ 
< − ⋅+ − + ≤
= −x Kirbr kus e Kirbr/ω d K[Kirbr] K[x] KirbrKirbr x kus x x S x)/Kirb r ω(Kirbr1] [ 
 
ET 125   ET ∑∑⋅
=
iiii i
EADEAD LGD
ELGD
 
kus LGD i tähistab keskmist LGDd, mida seostatakse kõikide nõuetega i arv 
võlgnikule, ning LGD määratakse  vastavalt artiklitele 84–89. 
Kordusväärtpaberistamisel kohaldatakse väär tpaberistatud riskipos itsioonide suhtes 
100% LGDd. Kui ostetud nõuete maksejõuetu se ja lahjendusriski käsitletakse 
väärtpaberistamises agregeeritult (näiteks kummastki allikast lähtuvad kahjud võib 
katta ühest reservist või ül etagatusega), käsitatakse LGDd krediidiriski puhul 
kaalutud keskmise LGDna ja lahjendusri ski puhul 75% LGDna. Riskikaalud on 
vastavalt krediidiriski ja lahjendus riski eraldiseisvad kapitalinõuded. 
Lihtsustatud sisendid 
Kui suurima väärtpaberistatud riskipositsiooni C 1 väärtus ei ole suurem kui 3% 
väärtpaberistatud riskipos itsioonide väärtuste summast, võib krediidiasutus 
regulatiivsest valemist lähtuva meetodi ra ames määrata LGD väärtuseks 50% ja N 
väärtuseks kas: 
1
11
1 }0, 1 max{1−
⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛−⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛
−−+= CmmC CCC Nm
m
 . 
või 
N=1/ C 1. 
Cm on suurimate „m“ riskipositsioonide v äärtuste summa ja väärtpaberistatud 
riskipositsioonide väärtuste summa suhe. “m“ taseme võib määrata krediidiasutus.  
Uuenevaid jaenõudeid sisaldava väärtpaber istamise puhul võivad pädevad asutused 
lubada regulatiivsest valemist lähtuva mudeli kasutamisel järgmisi lihtsustusi: h = 0 
ja v = 0 .  
52. Väärtpaberistamise positsioonide krediidiris ki maandamist võib tunnustada vastavalt 
lõigetele 58, 59 ja 61–65. 
3.5. Likviidsuse tagamise tehingud 
53. Lõigete 54 ja 55 sätteid koha ldatakse selliste reitinguta väärtpaberistamise 
riskipositsioonide väärtuse määramiseks, mis esinevad teatud tüüpi likviidsuse 
tagamise tehingute kujul. 
3.5.1.  Likviidsuskrediit, mida võib kasuta da üksnes üldise turuhäire puhul 
54. 20% ümberhindamistegurit võib koha ldada sellise likviidsuskrediidi 
nominaalväärtuse suhtes, mida  võib kasutada üksnes üldi se turuhäire korral ja mis 
vastab lõikes 14 sätestatud aktsepteeritud lik viidsuse tagamise te hingu tingimustele.  
 
ET 126   ET 3.5.2.  Rahalise ettemaksega tehingud 
55. 0% ümberhindamistegurit võib kohaldada likviidsuskrediidi nominaalväärtuse 
suhtes, mis vastab lõikes 16 sätestatud tingimustele. 
Erandkäsitlus juhuks, kui K irb’i ei saa arvutada 
56. Kui krediidiasutusel ei ole otstarbekas arvutada väärtpab eristatud riskipositsioonide 
riskiga kaalutud varasid selliselt, nagu neid ei oleks väärtpaberistatud, võib ajutiselt 
lubada krediidiasutusel erandkorras ja pä devate asutuste nõusolekul järgmise 
meetodi kohaldamist likviidsuse tagami se tehingu kujul oleva reitinguta 
väärtpaberistamise posit siooni riskiga kaalutud va rade arvutamiseks.  
57. Kõrgeimat riskikaalu, mis kuuluks artiklit e 78–83 alusel kohaldamisele mis tahes 
väärtpaberistatud risk ipositsioonide suhtes, kui neid ei  oleks väärtpaberistatud, võib 
kohaldada väärtpaberistamise positsioon ide suhtes, mis kuuluvad likviidsuse 
tagamise tehingusse. Riskipositsiooni vä ärtuse kindlaks tegemiseks võib 
likviidsuskrediidi nominaalväärtuse suht es kohaldada 50% ümberhindamistegurit, 
kui tehingu esialgne lõpptähtaeg on maks imaalselt üks aasta või alla selle. Kui 
likviidsuse tagamise tehing va stab lõikes 54 sä testatud tingimustel e, võib kohaldada 
20% ümberhindamistegurit.  
3.6. Väärtpaberistamise positsi oonide krediidiriski maandamise aktsepteerimine 
3.6.1.  Otsene kaitse 
58. Aktsepteeritud otsene kaitse on piiratud kaitsega, mis on aktsepteeritud riskiga 
kaalutud varade arvutamisel vastavalt artik lites 78–83 täpsustat ud artiklitele 90–93 ja 
aktsepteerimine sõltub vastavusest kõneal ustes artiklites sätestatud asjakohastele 
miinimumtingimustele. 
3.6.2.  Kaudne kaitse 
59. Aktsepteeritud kaudne kaitse ja selle andj ad on piiratud arti klite 90–93 alusel 
aktsepteeritutega ning aktsepteerimine sõltub vastavusest kõnealustes artiklites 
sätestatud asjakohastele miinimumtingimustele.  
3.6.3.  Krediidiriski maandusega väärtpaberist amise positsioonide kapitalinõuete 
arvutamine 
Reitingupõhine meetod 
60. Kui riskiga kaalutud varasi d arvutatakse reitingupõhise meetodi alusel, võib muuta 
väärtpaberistamise positsiooni väärtust ja/v õi riskiga kaalutud varasid, millele on 
antud krediidiriski kaitse, vastavalt VIII lisa sätetele, mida kohaldatakse riskiga 
kaalutud varade arvutamiseks  vastavalt artiklitele 78–83. 
Regulatiivsest valemist lähtuv meetod – täielik kaitse 
61. Kui riskiga kaalutud varasid arvutatakse regulatiivsest valemist lähtuva meetodi 
alusel, määrab krediidiasut us positsiooni tegeliku riskik aalu. Krediidiasutus peab 
 
ET 127   ET selleks jagama positsiooni riskiga kaalut ud varad riskipositsi ooni väärtusega ja 
korrutama tulemuse 100ga.  
62. Otsese krediidiriski kaitse puhul arvutatak se väärtpaberistamise  positsiooni riskiga 
kaalutud varad nii, et korrutatakse otsese kaitse kohaselt korrigeeritud 
riskipositsiooni väärtus (E*, mis arvutatak se vastavalt artiklit ele 90–93, selleks et 
arvutada riskiga kaalutud varasid vastava lt artiklitele 78–83, kui väärtpaberistamise 
positsiooni väärtus on E) tegeliku riskikaaluga. 
63. Kaudse krediidiriski kaitse puhul arvutatakse  väärtpaberistamise  positsiooni riskiga 
kaalutud varad nii,  et korrutatakse G A (kaitse summa, mida on vastavalt VIII lisa 
sätetele korrigeeritud mis tahes vääringute ja  lõpptähtaegade erin evuse suhtes) kaitse 
andja riskikaaluga ja liidet akse see summale, mis on saadud väärtpaberistamise 
positsiooni summa korrutamisel tegeliku riskikaaluga ja millest on lahutatud G A. 
Regulatiivsest valemist lähtuv meetod – osaline kaitse 
64. Kui krediidiriski maandamine katab esimese järjekoha kahju või kahjud 
proportsionaalselt väär tpaberistamise positsiooniga, võib krediidiasutus kohaldada 
lõikeid 61–63. 
65. Muudel juhtudel käsitleb krediidiasutus v äärtpaberistamise positsiooni kahe või 
enama positsioonina, mille katmata osa lo etakse madalama krediidikvaliteediga 
positsiooniks. Kõnealuse positsiooni ri skiga kaalutud varade arvutamiseks 
kohaldatakse lõikeid 50–52 sõltuvalt muudatu stest, kus „T“ korrigeeritakse otsese 
kaitse puhul e*-ks ja kaudse kaitse puhul T-g-ks, ku s e* tähistab  E* ja kogu 
väärtpaberistamise aluseks olevate riski positsioonide kogumi nominaalväärtuse suhet 
ning E* on väärtpaberistamise positsiooni  korrigeeritud väärtus, mis on arvutatud 
vastavalt VIII lisa sätetele, mida kohaldat akse riskiga kaalutud varade arvutamiseks 
artiklite 78–83 alusel, kus v äärtpaberistamise positsioon on  E ja g on krediidiriski 
kaitse nominaalväärtuse (korrigeeritud väär ingute või lõpptähtaegade erinevuse 
suhtes vastavalt VIII lisa sätetele) ja väärtpaberistatud riskipositsioonide suuruse 
summa suhe. Kaudse krediidiriski kaitse puhul  kohaldatakse kaitse andja riskikaalu 
positsiooni sellise osa suhtes, mis ei kuulu „T“ korrigeeritud väärtuse alla. 
3.7. Täiendavad kapitalinõuded varajase am ortiseerimise ting imusi sisaldavate 
uuenevate nõuete väärtpaberistamise puhul 
66. Lisaks väärtpaberistamise positsioonide suhtes arvutatavatele  riskiga kaalutud 
varadele peab laenud algsel t väljastanud krediidiasutus arvutama riskiga kaalutud 
varad vastavalt artiklites 17–32 sätestatud metoodikale, kui asutus müüb uuenevaid 
nõuded väärtpaberistamise jaoks, mis sisald ab varajase amortiseerimise tingimusi. 
67. Lõike 66 kohaldamisel asendatakse lõiked 20 ja 21 lõigetega 68 ja 69. 
68. Kõnealuste sätete kohaldamisel on laenude algsele väljastajale kuuluv osa järgmiste 
summa: 
a) väärtpaberistamiseks müüdud kasutatud summade kogumi nominaalne väärtus, 
mille osakaal struktuuri müüdud kogumi suhtes määrab rahavoogude osakaalu, 
mis on saadud sissenõutud põhimaksetest ja intressidest ning  muudest seotud 
 
ET 128   ET summadest, mis ei ole kättesaadavad ma ksete tegemiseks neile, kes omavad 
väärtpaberistamise tehingus väärtpaberistami se positsioone; 
b) krediidiliini kasutamata summade kogumi selle osa nominaalväärtus, mille 
kasutatud summad on müüdud väärtpab eristamiseks ja mille osakaal 
kasutamata summade kogusumma suhtes on sama kui punktis a kirjeldatud 
nominaalväärtuse osakaal väärtpaber istamiseks müüdud väljavõetud summade 
kogumi nominaalväärtuse suhtes. 
Sellistele tingimustele vastamiseks ei või laenude algsele väljastajale kuuluv osa olla 
madalama järguga investorile kuuluva osa suhtes.  
Investorile kuuluv osa tähistab kasu tatud summade kogumi mõttelise osa 
nominaalväärtust, mis ei ole nimetatud punktis a ja millele on liidetud väljavõtmata 
summade kogumi selle osa nominaalväär tus, mille kasutatud summad on müüdud 
väärtpaberistamiseks ja mis ei ole nimetatud punktis b.  
69. Laenud algselt väljastanud kr ediidiasutuse riskipositsioon, mis on seotud õigustega, 
mille annab lõike 68 punktis a kirjeldatud l aenude algsele väljastajale kuuluv osa, ei 
käsitleta väärtpaberistamise  positsioonina, vaid proportsio naalse riskipositsioonina 
väärtpaberistamises kasutatud summade risk ipositsioonide suhtes, kui neid ei oleks 
väärtpaberistatud summas, mis on võrdne lõike 68 punktis a kirjeldatuga. Loetakse, 
et laenud algselt väljasta nud krediidiasutusel on ka pro rata  riskipositsioon 
krediidiliinide kasutamata summade s uhtes, kui kasutamata summad on müüdud 
väärtpaberistamiseks summas, mis on võrdne lõike 68 punktis b kirjeldatuga.  
3.8. Riskiga kaalutud varade vähendamine 
70. Sellise väärtpaberistamise positsiooni  puhul, mille suhtes kohaldatakse 1250% 
riskikaalu, võib riskiga kaalutud vara sid vähendada krediidiasutuse poolt 
väärtpaberistatud ri skipositsioonide suhtes teht ud väärtuste korrigeerimise 
12,5kordse summa võrra. Kui sel eesmärgil arve statakse väärtuste korrigeerimisi, ei 
võeta neid enam arvesse VII lisa 1. os a lõikes 34 sätestat ud arvutuste puhul. 
71. Väärtpaberistamise positsiooni risk iga kaalutud varasid võib vähendada 
krediidiasutuse poolt positsiooni suhtes tehtud väärtuste korrigeerimise 12,5kordse 
summa võrra.  
72. Vastavalt artikli 66 lõikes 2 sätestatule võivad krediidiasutused seoses 
väärtpaberistamise positsiooniga, mille suhtes kohaldatakse 1250% riskikaalu, 
riskiga kaalutud varade arvutamisel altern atiivina positsiooni  arvesse võtmisele 
lahutada omavahenditest ri skipositsiooni väärtuse.  
73. Lõike 73 kohaldamisel: 
a) võib riskipositsiooni väärtuse tuletada  riskiga kaalutud varadest, võttes arvesse 
mis tahes mahaarvamisi, mis on tehtud lõigete 70 ja 71 alusel; 
b) võib riskipositsiooni väärtuse arvutamis el võtta arvesse aktsepteeritud otsest 
kaitset viisil, mis on kooskõlas lõ igetes 58–65 sätestatud metoodikaga; 
 
ET 129   ET c) kui riskiga kaalutud vara de arvutamiseks kasutatakse regulatiivsest valemist 
lähtuvat meetodit ja L < KIRBR ja [L+T] > K IRBR, võib positsiooni käsitleda 
kahe positsioonina, kus L on võrdne K IRBR-ga kõrgema nõudeõiguse järguga 
positsioonide puhul. 
74. Kui krediidiasutus kasutab lõikes 72 sätest atud alternatiivi, lahutatakse lõike 44 
kohaldamisel vastavalt kõneso levale lõikele maha arvat ud summa, mis on korrutatud 
12,5ga, sellisest summast, mis on täpsustatu d kõnealuses lõikes kui riskiga kaalutud 
varade piirmäär, mida kõnesolevas lõikes  nimetatud krediidiasutused peavad 
arvutama. 
 
ET 130   ET X lisa  
Operatsioonirisk  
1. osa – Baasmeetod  
1. KAPITALINÕUE  
1. Baasmeetodi alusel on operatsioonirisk i kattev kapitalinõue 15% järgnevalt 
defineeritud olulisest indikaatorist.  
2. OLULINE INDIKAATOR  
2. Oluline indikaator on neto intressitulu ja  neto finants- ja muu tegevustulu summa 
kolme aasta keskmine. 
3. Kolme aasta keskmine arvutatakse viim ase kuue kaheteistkümnekuulise perioodi 
finantsaasta keskpaiga ja lõpu andmete põhjal. Kui auditeeritud andmed ei ole 
kättesaadavad, võib kasutada  äritegevuse prognoose.  
4. Kui mis tahes vaatluse puhul on neto intressitu lu ja neto finants-  ja muu tegevustulu 
summa negatiivne või võrdub nulliga, ei  võeta seda kolme aasta keskmise 
arvutamisel arvesse. Oluline indikaator arvutatakse positiivsete arvandmete summa 
jagamisel positiivsete arvandmete arvuga. 
2.1. Krediidiasutused, mille suhtes ko haldatakse direktiivi 86/636/EMÜ 
5. Vastavalt direktiivi 86/635/EMÜ artiklis 27 sätestatud krediidiasutuste kasumi- ja 
kahjumiaruande raamatupidamiskategooriate le väljendatakse ol ulist indikaatorit 
tabelis 1 loetletud elementide summana. Iga element arvestatakse summasse koos 
selle pluss- või miinusmärgiga. 
6. Neid elemente võib korrigeerida, et võtta arvesse lõigetes 7 ja  8 esitatud tingimusi. 
Tabel 1. 
1 Saadaolevad intressid ja samalaadsed 
tulud 
2 Makstaolevad intressid ja samalaadsed 
kulud. 
3 Tulud väärtpaberitelt: 
a) tulud aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga 
väärtpaberitelt 
b) tulu teistes äriühingutes osalusest 
c) tulud seotud osapoolte osadelt või 
aktsiatelt. 
 
ET 131   ET 4 Saadaolevad teenustasud 
5 Makstaolevad teenustasud 
6 Puhaskasum või puhaskahjum 
finantstehingutest 
7 Muu põhitegevustulu 
 
2.1.1.  Tingimused 
7. Indikaator arvutatakse enne provisjonide või te gevuskulude mahaarvamist. 
8. Järgmisi elemente ei või indi kaatori arvutamisel kasutada: 
a) realiseerunud kasum/kahjum pangapo rtfellis hoitavate varade müügist 
b) erakorraline tulu 
c) kindlustusest saadav tulu. 
Kui kaubeldavate varade ümberhindlus on osa kasumi- ja kahjumiaruandest, võib 
ümberhindlust arvesse võtta. Direktiivi 86 /635/EMÜ artikli 36 lõike 2 kohaldamisel 
tuleb arvesse võtta kasumi- ja kahjum iaruandes kirjendatud ümberhindlus. 
2.2. Krediidiasutused, kelle suhtes kohald atakse muid raamatupidamiseeskirju 
9. Kui krediidiasutuse suhtes kohaldatakse  direktiivis 86/635/EMÜ kehtestatud 
raamatupidamiseeskirjadest erinevaid eeskirj u, võib krediidiasutus  arvutada olulise 
indikaatori selliste andmet e alusel, mis kajastavad kõige paremini eespool toodud 
definitsiooni. 
 
ET 132   ET 2. osa – Standardmeetod  
1. KAPITALINÕUE  
1. Standardmeetodi alusel on opera tsiooniriski kattev kapitalin õue iga tabelis 2 esitatud 
ärivaldkonna kohta arvutatud ka pitalinõuete lih tne summa. 
2. Iga ärivaldkonna kapitalinõue on võrdne teatav a protsendiga olulisest indikaatorist. 
3. Indikaator arvutat akse iga ärivaldkonna kohta eraldi. 
4. Iga ärivaldkonna puhul on oluline indikaator neto intressitulu ja neto finants- ja muu 
tegevustulu summa kolme aasta keskmine vast avalt 1. osa lõigetes 5–9 defineeritule. 
5. Kolme aasta keskmine arvutatakse viim ase kuue kaheteistkümnekuulise perioodi 
finantsaasta keskpaiga ja lõpu andmete põhjal. Kui auditeeritud andmed ei ole 
kättesaadavad, võib kasutada  äritegevuse prognoose. 
6. Kui mis tahes vaatluse puhul on neto intressitu lu ja neto finants-  ja muu tegevustulu 
summa negatiivne, määratakse selle summa väärtuseks null. 
Tabel 2. 
Ärivaldkond Tegevuste loetelu Protsendimää
r 
Ettevõtterahandus Finantsinstrumentide emiteerimine ja/ 
või kohustus tagada emissioon 
tingimusteta 
Emissiooni korraldamisega seotud 
teenused 
Investeerimisalane nõustamine 
Ettevõtjate nõustamine kapitali 
struktuuri, tööstusstrateegia ja muudes 
sellealastes küsimustes ning ettevõtjate 
ühinemise ja ostuga seotud nõustamine 
ja teenused 
Investeeringute analüüs ja 
finantsanalüüs ning muud liiki üldised 
soovitused finantsinstrumentidega 
seotud tehingute kohta 18% 
Kaubandus ja finantshaldus Kauplemine oma arvel 
Rahamaakleri tegevus 
Ühe või mitme finantsinstrumendiga 18% 
 
ET 133   ET seotud tellimuste vastuvõtmine ja 
edastamine 
Tellimuste täitmine klientide nimel 
Emissioon, millega ei kaasne kohustus 
seda tingimusteta tagada 
Mitmepoolsete kauplemislepingute 
haldamine 
Erakliendimaaklerlus 
(toimingud üksikute füüsiliste 
isikutega või väikeste ja 
keskmise suurusega üksustega, 
mis vastavad artiklis 55 
jaenõuete klassile sätestatud 
kriteeriumidele) Ühe või mitme finantsinstrumendiga 
seotud tellimuste vastuvõtmine ja 
edastamine 
Tellimuste täitmine klientide nimel 
Emissioon, millega ei kaasne kohustus 
seda tingimusteta tagada 12% 
Äripangandus Hoiuste ja muude tagasimakstavate 
vahendite vastuvõtmine 
Laenutehingud 
Kapitalirent 
Garantiid ja kohustused 15% 
Jaepangandus 
(toimingud üksikute füüsiliste 
isikutega või väikeste ja 
keskmise suurusega üksustega, 
mis vastavad artiklis 55 
sätestatud jaenõuete 
krediidireitingu kriteeriumidele) Hoiuste ja muude tagasimakstavate 
vahendite vastuvõtmine 
Laenutehingud 
Kapitalirent 
Garantiid ja kohustused 12% 
Maksed ja arveldus Maksevahendus 
Maksevahendite väljalaskmine ja 
haldamine 18% 
Administreerimisteenused Kliendi kontol olevate 
finantsinstrumentide hoidmine ja 
haldamine, sealhulgas deponeerimine ja 
sellega seotud teenused nagu 
raha/tagatiste haldamine 15% 
Kapitalihaldus Portfelli haldamine 12% 
 
ET 134   ET Avatud investeerimisfondide juhtimine 
Muud kapitalihalduse vormid 
 
7. Pädevad asutused võivad lubada krediidi asutusel arvutada opera tsiooniriski katvat 
kapitalinõuet alternatiivse sta ndardmeetodi alusel vastava lt lõigetes 9–16 sätestatule. 
2. ÄRIVALDKONDADE KAARDISTAMISE PÕHIMÕTTED  
8. Krediidiasutused peavad koostama ja dokumenteerima konkreetsed eeskirjad ja 
kriteeriumid olemasolevate ärivaldkonda de ja tegevuste indikaatorite 
kaardistamiseks standardraamistikku. Krit eeriume tuleb läbi vaadata ja uute või 
muutuvate äritegevuste ja  riskide suhtes vastava lt vajadusele korrigeerida. 
Ärivaldkondade kaardistamise põhimõtted on järgmised: 
a) Kõik tegevused tuleb jagada ärivaldkondadesse nii,  et need omavahel ei 
kattuks ja et kokkuvõttes oleksi d kõik tegevused kaetud. 
b) Iga tegevus, mida ei saa hõlpsalt ärivaldkondade r aamistikku paigutada, kuid 
mis on raamistikku kuuluva tegevuse kõr valtegevus, tuleb paigutada sellesse 
valdkonda, mida ta toetab. Kui kõrva ltegevus toetab rohkem kui ühte 
ärivaldkonda, tuleb kasutada objekt iivseid kaardistamiskriteeriume. 
c) Kui tegevust ei saa paigutada konkreets esse ärivaldkonda, tuleb kasutada kõige 
kõrgema protsendimääraga äriv aldkonda. Sama ärivaldkond kehtib 
samaväärselt ka seonduva kõrvaltegevuse kohta. 
d) Krediidiasutused võivad indikaatori järgsete tulude/kulude jagamiseks 
ärivaldkondade vahel kasutada sise seid hinnakujundusmeetodeid. Ühes 
ärivaldkonnas tekkinud kulud, mis kuul uvad teisele ärivaldkonnale, võib üle 
kanda ärivaldkonnale, mille suhtes need on asjakohased, näiteks kasutades 
kahe ärivaldkonna vahel kulude ül ekandmisel põhinevat käsitlust. 
e) Kui tegevusi kaardistatakse är ivaldkondadesse operatsiooniriski katva 
kapitalinõude arvutamiseks, tu leb olla järjekindel kredii di- ja tururiski suhtes 
kasutatavate kategooriatega. 
f) Nõukogu vastutab krediidiasutuse juhtor ganite järelevalve all kaardistamise 
põhimõtete eest. 
g) Ärivaldkondade kaardistamisprotsess i suhtes peab kohaldama sõltumatut 
läbivaatamist. 
 
ET 135   ET 3. ALTERNATIIVSED INDIKAATORID TEATAVATE ÄRIVALDKONDADE PUHUL  
3.1. Üksikasjalikud eeskirjad 
9. Pädevad asutused võivad krediidiasutus tel lubada kasutada alternatiivseid 
indikaatoreid jaepanganduse ja  äripanganduse ärivaldkondade puhul. 
10. Nende ärivaldkondade puhul on oluline indikaat or tasendatud tuluindikaator, mis on 
võrdne laenude ja ettemaksete kogu nomin aalväärtuse kolme aas ta keskmisega, mis 
on korrutatud 0,035ga. 
11. Jaepanganduse ärivaldkonna puhul koosne vad laenud ja maksed kõikidest 
väljavõetud summadest järgmistes kredii diportfellides: jaekliendid, jaeklientidena 
käsitletavad väikesed ja keskmise suur usega ettevõtjad ja ostetud jaenõuded. 
12. Äripanganduse ärivaldkonna puhul koosne vad laenud ja maksed väljavõetud 
summadest järgmistes krediidiportfellides: ärikliendid, riigid, asutused, 
eriotstarbelised laenud, ärik lientidena käsitletavad väikes ed ja keskmise suurusega 
ettevõtjad ning ostetud äriühingutele es itatavad nõuded. Sisse arvatakse ka 
pangaportfellis hoita vad väärtpaberid. 
3.2. Tingimused 
13. Õigus kasutada alternatiivseid indikaat oreid sõltub lõigetes 14–16 sätestatud 
tingimustest. 
3.2.1.  Üldtingimus 
14. Krediidiasutus peab vastama lõikes 17 sä testatud aktsepteeritavuse tingimustele. 
3.2.2.  Tingimused, mis on spetsiifil ised jae- ja äripangandusele 
15. Krediidiasutus tegeleb peamiselt jae- ja  äripangandusega, mis moodustab vähemalt 
90% tema tuludest. 
16. Krediidiasutus suudab pädevatele asutustele tõendada, et oluline osa tema jae- ja 
äripangandusalastest tegevustest koosne b laenudest, mida seostatakse suure 
maksejõuetuse tõenäosusega, ja et altern atiivne standardmeetod annab parema aluse 
operatsiooniriski hindamiseks. 
4. AKTSEPTEERITAVUSE TINGIMUSED  
17. Krediidiasutused peavad vastama järgmistele aktsepteeritavuse tingimustele lisaks 
artiklis 22 ja V lisas sätestatud ül distele riskijuhtimise standarditele. 
a) Krediidiasutustel peab olema korra likult dokumenteeritud operatsiooniriski 
hindamise ja juhtimise süsteem, mille vastutusalad on selgelt määratud. Nad 
peavad tegema kindlaks operatsiooniri skile avatud positsioonid ja jälgima 
asjakohaseid operatsiooniriski andmeid, sealhulgas oluliste kahjude andmeid. 
Seda süsteemi tuleb korrapäraselt ja sõltumatult läbi vaadata. 
 
ET 136   ET b) Operatsiooniriski hindamissüsteem  peab olema põhjalikult integreeritud 
krediidiasutuse riskijuhtimisprotse ssidesse. Selle tulemused peavad 
moodustama lahutamatu osa krediidiasutuse  operatsiooniriski profiili jälgimise 
ja kontrollimise protsessist. 
c) Krediidiasutused peavad rakendama tegevusaruandluse süsteemi, mis tagab 
operatsiooniriski käsitlevate aruannete es itamise krediidiasutuse asjakohastele 
osakondadele. Krediidiasutusel peav ad olema menetlused asjakohaste 
meetmete võtmiseks vastavalt tegevu saruannetes sisalduvale teabele.  
 
ET 137   ET 3. osa – Täiustatud mõõtmismudelil põhinevad meetodid  
1. AKTSEPTEERITAVUSE TINGIMUSED  
1. Täiustatud mõõtmismudelil põhineva  meetodi kohaldamiseks peavad 
krediidiasutused tõendama pädevatele as utustele, et nad vastavad järgmistele 
aktsepteeritavuse tingimustele lisaks artiklis 22 ja V lisas sätestatud üldistele 
riskijuhtimise standarditele. 
1.1. Kvalitatiivsed standardid 
2. Krediidiasutuse sisene operatsiooniriskid e mõõtmissüsteem peab olema põhjalikult 
integreeritud igapäevase riskijuhtimise protsessidesse. 
3. Krediidiasutusel peab olema ope ratsiooniriski jaoks sõltumatu 
riskijuhtimisfunktsioon. 
4. Peab toimuma korrapärane aruandlus operatsiooniriskil e avatud positsioonide ja 
kahjujuhtumite kohta. Kr ediidiasutusel peavad olema menetlused asjakohaste 
parandusmeetmete võtmiseks. 
5. Krediidiasutuse riskijuhtumissüsteem p eab olema põhjalikult dokumenteeritud. 
Krediidiasutusel peavad olema tavad vastavuse tagamiseks ja eeskirjad 
mittevastavuse käsitlemiseks.  
6. Operatsiooniriski juhtimise menetluste ja mõõtmissüsteemide suhtes tuleb korraldada 
siseaudiitorite ja/või välisaudiitorite  läbiviidavaid korrapäraseid kontrolle. 
7. Operatsiooniriski mõõtmissüsteemi valideer imine pädevate as utuste poolt peab 
sisaldama järgmisi elemente: 
a) selle kontrollimine, et sisesed valide erimisprotsessid toimiksid rahuldavalt; 
b) riskimõõtmissüsteemiga seotud andmevoogude  ja protsesside läbipaistvuse ja 
kättesaadavuse kontrollimine. 
1.2. Kvantitatiivsed standardid 
1.2.1.  Protsess 
8. Krediidiasutused arvutavad kapitalinõue t nii, et see hõlmaks oodatavat ja 
mitteoodatavat kahju, kui nad ei suuda tõendada, et oodatav kahju on asutusesisestes 
äritavades piisavalt arvesse võetud. Operatsiooniriski mõõdik peab hõlmama 
potentsiaalselt tõsiseid tõenäosusjaotu se ääreala sündmuseid, saavutades 
usaldusväärsuse taseme, mis vastab 99, 9% usaldusnivoole üheaastase perioodi 
jooksul.  
9. Krediidiasutuse operatsiooniriski mõõt missüsteem peab sisaldama teatavaid 
võtmeelemente, et see vastaks eespool toodud usaldusväärsuse tasemele. Need 
elemendid peavad sisaldama siseandmete, välisandmete, stsenaariumianalüüsi ja 
selliste tegurite kasutamist, mis kajastav ad ärikeskkonda ja lõigetes 13–24 sätestatud 
 
ET 138   ET sisekontrollisüsteemide kasutamist. Kr ediidiasutusel peab olema põhjalikult 
dokumenteeritud meetod nimetatud nelja elem endi kasutamise kaalumiseks üldises 
operatsiooniriski mõõtmissüsteemis. 
10. Riskimõõtmissüsteem peab hõlmama peam isi riskikäivitajaid, mis mõjutavad 
kahjude tõenäosusjaotuse ääreala kuju. 
11. Operatsiooniriskidest tule neva kahju korrelatsioone üksikute operatsiooniriski 
hinnangute vahel võib tunnustada  ainult siis, kui krediidia sutus suudab pädevatele 
asutustele tõendada, et korrelatsiooni mõõtmissüsteemid on us aldusväärsed, neid 
rakendatakse terviklikult ja ne is on võetud arvesse mis tahes 
korrelatsioonihinnangutega seotud ebakindl ust, eelkõige majanduslike raskuste ajal. 
Krediidiasutus peab valideerima tehtud korrelatsioonihinnangud, kasutades selleks 
asjakohaseid kvantitatiivseid ja  kvalitatiivseid tehnikaid. 
12. Riskimõõtmissüsteem peab olema asutusesiseselt järjekindel ja selles tuleb vältida 
kapitali adekvaatsuse  raamistiku muudes valdkondades tunnustatud kvalitatiivsete 
hinnangute või riskimaandamistehni kate korduvat arvestamist. 
1.2.2.  Siseandmed 
13. Asutusesisene operatsiooniriski mõõtmine  peab põhinema vähemalt viieaastasel 
vaatlusperioodil. Kui krediidiasutus ha kkab esmakordselt kasutama täiustatud 
mõõtmismudelil põhinevat meetodit, on sobilik kolmeaastane vaatlusperiood. 
14. Krediidiasutused peavad suutma kaardistada ajaloolised sisesed kahjuandmed 2. osas 
määratletud ärivaldkondade ja 5. osas määr atletud juhtumiliikide lõikes ning esitama 
sellised andmed pädevate asutuste ta otlusel. Peavad olema dokumenteeritud ja 
objektiivsed kriteeriumid kahjude jaga miseks konkreetsete ärivaldkondade ja 
juhtumiliikide vahel. Operatsiooniriskist tule nev kahju, mis on seotud krediidiriskiga 
ja mis on ajalooliselt kuulunud sisestesse krediidiriski a ndmebaasidesse, tuleb kanda 
operatsiooniriski andmebaasidesse ja eraldi kindlaks määrata. Selliste kahjude puhul 
ei kohaldata operatsiooniriski katvat kapi talinõuet seni, kuni neid käsitletakse 
krediidiriskina miinimumkapitali nõuete ar vutamisel. Operatsi ooniriskist tulenevat 
kahju, mis on seotud tururiskidega, arva takse operatsioonirisk i katva kapitalinõude 
hulka. 
15. Krediidiasutuse sisesed kahjuandmed peavad olema täielikud ja hõlmama kõiki 
olulisi tegevusi ja riske kõiki dest asjakohastest allsüsteem idest ja geograafilistest 
piirkondadest. Krediidiasutused peavad s uutma põhjendada, et mis tahes välja jäetud 
tegevused või riskid ei mõjuta oluliselt ül disi riskihinnanguid ei eraldi võttes ega 
koos. Tuleb määratleda asjakohane miinim umkahju piirmäär siseste kahjuandmete 
kogumiseks. 
16. Lisaks kahju kogusumma andmetele peav ad krediidiasutuse d koguma andmeid 
juhtumi toimumise kuupäevade ja kahju kogusumma tagasilaekumiste kohta ning 
kirjeldavaid andmeid kahjujuhtum i käivitajate või põhjuste kohta. 
17. Peavad olema konkreetsed kriteeriumid tsentraliseeritud funktsioonis toimunud 
juhtumist või rohkem kui ühte ärivaldkonda hõlmavast tegevusest ning aja jooksul 
nendega seonduvatest juhtumitest tulenevate kahjuandmete liigitamiseks. 
 
ET 139   ET 18. Krediidiasutustel peavad olema dokum enteeritud menetlused ajalooliste 
kahjuandmete ajakohasuse hindamiseks, se alhulgas selliste olukordade puhul, kus 
võidakse kasutada eksperthinnangutel põhine vaid muudatusi, taseme muutmist või 
muid korrigeerimisi, samuti selleks, et hinnata sellise kasutamise ulatust ja seda, 
kellel on volitus teha se llealaseid otsuseid. 
1.2.3.  Välisandmed 
19. Krediidiasutuse operatsiooni riski mõõtmissüsteemis peab kasutama asjakohaseid 
välisandmeid, eriti kui on põhjust arvata, et  krediidiasutus on avatud harvaesinevale, 
kuid potentsiaalselt suurele ka hjule. Krediidiasutusel peab olema süsteemne protsess, 
et teha kindlaks sellised olukorrad, kus tuleb kasutada välisandmeid, ja milliseid 
metoodikaid on kasutatud selliste andmete mõõtmissüsteemi lisamiseks. 
Välisandmete kasutamise tingimused ja ta vad tuleb korrapäraselt läbi vaadata, 
dokumenteerida ning kohaldada nende suhtes  korrapärast sõltumatut läbivaatust. 
1.2.4.  Stsenaariumianalüüs 
20. Krediidiasutus kasutab eksperdi stsenaar iumianalüüsi koos välisandmetega, et 
hinnata avatust tõsise loomuga  juhtumitest tulenevatele ri skidele. Aja jooksul tuleb 
sellised hinnangud valideerida ja tegelike ka hjude suhtes uuesti hinnata, et tagada 
nende põhjendatus. 
1.2.5.  Ärikeskkonna ja sisekont rolliga seonduvad tegurid 
21. Krediidiasutuse üleorganisatsioonilised ri skihindamise meetodid peavad hõlmama 
peamisi ärikeskkonna ja sisekontrolliga se onduvaid tegureid, mi s võivad mõjutada 
operatsiooniriski profiili. 
22. Iga valitud teguri olulisust riskikäivitajana tuleb kogemu stele toetudes põhjendada, 
võttes arvesse eksperthinnangut mõjutatud ärivaldkondade kohta.  
23. Riskihinnangute tundlikkus te gurite muutumise suhtes ja erinevate tegurite suhteline 
kaalumine peab olema hästi põhjendatud.  Lisaks riskikontro lli täiustamisest 
tulenevate muudatuste arvessevõtmisele peab raamistik sisaldama ka tegevuste 
keerukamaks muutumisest või tegevusmahu kasvust tulenevat pot entsiaalset riski 
suurenemist. 
24. Selline raamistik peab olema dokumenteeritud ja selle suhtes peab kohaldama 
sõltumatut läbivaatust krediidiasutuse sisese lt ja pädevate asutus te poolt. Aja jooksul 
tuleb protsessi ja tulemeid valideerida ning tegelike kahjude ja asjakohaste 
välisandmete suhtes uuesti hinnata. 
2. KINDLUSTUSE MÕJU  
25. Krediidiasutused peavad suutma määrata ki ndlustuse mõju vastavalt lõigetes 26–29 
sätestatud tingimustele. 
26. Kindlustusandjal peab olema õigus pakkuda  kindlustust või edasikindlustust. 
 
ET 140   ET 27. Kindlustusandjal peab olema vähemalt nõuete  tagasimakse suutlikkuse reiting A (või 
samaväärne). 
a) Kindlustuspoliisi esialgne kehtivusperiood peab olema vähemalt üks aasta. 
Poliiside puhul, mille allesjäänud kehtivusaeg on alla aasta, peab krediidiasutus 
tegema asjakohaseid väärtusekärpeid, millega võetakse arvesse poliisi 
vähenevat allesjäänud kehtivusaega ; poliiside puhul, mille allesjäänud 
kehtivusaeg on 90 päeva või vähem, tehakse kuni 100% väärtusekärbe; 
b) Lepingu tühistamiseks peab kindlustus poliisi minimaalne etteteatamistähtaeg 
olema 90 päeva; 
c) Kindlustuspoliis ei või sisaldada välistusi või piiranguid, mis on seotud 
järelevalveorgani sekkumisega või mi s maksejõuetu krediidiasutuse puhul 
välistaksid krediidiasutus el, pankrotihalduril või likvideerijal võimaluse saada 
tagasi krediidiasutuse ka ntud kahju või kulud, välja arvatud sündmuste korral, 
mis toimuvad pärast pankroti- või likvideerimismenetluse algatamist 
krediidiasutuse suhtes, eeldusel et kindlus tuspoliis võib välistada kõik trahvid, 
karistused või kahju hüvitamised, mis tulenevad pädevate asutuste võetud 
meetmetest; 
d) Riskimaandamise arvutused peavad ar vesse võtma kindlustuskatet viisil, mis 
on läbipaistev ja järjekindel seoses op eratsiooniriski katva kapitalinõude üldisel 
määratlemisel kasutatud kahju tõenäosuse ja mõjuga; 
e) Kindlustuse peab andma kolmas pool. Kindlustamisel seotud osapoolte kaudu 
tuleb riskipositsioon üle kanda  kolmandale poolele, näiteks 
edasikindlustamisega, mis vastab aktsepteeritavuse kriteeriumidele; 
f) Kindlustuse aktsepteerimise raamis tik peab olema hästi põhjendatud ja 
dokumenteeritud. 
28. Kindlustuse aktsepteerimise meetodid peav ad hõlmama väärtuse allahindamise või 
väärtuse kärbete teel järgmisi elemente: 
a) Poliisi järelejäänud keht ivusaeg, kui see on vastavalt eespool toodule alla ühe 
aasta; 
b) Poliisi tühistamise tingimused, kui poliisi kehtivusaeg on alla ühe aasta; 
c) Maksete ebakindlus ja kindlus tuspoliiside katete erinevus.  
29. Kindlustuse aktsepteerimisest tulenev kapitalileevendus ei või ületada 20% 
operatsiooniriski katvast kapitalinõudest enne risk imaandamise tehnikate 
aktsepteerimist. 
3. TAOTLUS TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI KASUTAMISEKS 
KOGU KONTSERNIS  
30. Kui ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus ja selle tütarettevõtjad või ELis 
emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja tütarettevõtjad kavatsevad kasutada 
 
ET 141   ET täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit, peab taotlus sisaldama 
operatsiooniriski katva kapita li kontserni erinevate üksuste vahel jagamise metoodika 
kirjeldust. 
31. Taotluses näidatakse ära, kas ja kuidas kavatsetakse riskimõõtmissüsteemis võtta 
arvesse diversifitseerimise mõjusid. 
 
ET 142   ET 4. osa – Erinevate met oodikate kombineerimine  
1. TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELITEL PÕHINEVA MEETODI KOMBINEERIMINE TEISTE 
MEETODITEGA  
1. Krediidiasutus võib kasutada täiustatud mõõtmismudelitel põhinevat meetodit 
kombineeritult kas baasmeetodiga või st andardmeetodiga kooskõlas järgmiste 
tingimustega: 
a) Kõik krediidiasutuse operatsioonirisk id peavad olema kaetud. Pädev asutus 
peab olema rahul metoodikaga, mida on kasutatud erinevate tegevuste, 
geograafiliste piirkondade, õiguslike strukt uuride ja muude as jakohaste jaotuste 
katmiseks, mis on määratud ki ndlaks sisestel alustel. 
b) 2. ja 3. osas esitat ud aktsepteeritavuse tingimused peavad olema täidetud 
tegevuste puhul, mis on kaetud vastava lt standardmeetodiga ja täiustatud 
mõõtmismudelitel põhineva meetodiga. 
2. Konkreetsetel juhtumitel võib pädev asut us kehtestada järgmised täiendavad 
tingimused: 
a) Täiustatud mõõtmismudelitel põhinev a meetodi rakendamise kuupäeval peab 
märkimisväärne osa krediidiasutuse operatsiooniriskidest olema kaetud 
täiustatud mõõtmismudelitel põhineva meetodiga. 
b) Krediidiasutus kohustub juurutama tä iustatud mõõtmism udelitel põhinevat 
meetodit operatsioonide olulise osa puhul pädevate asutustega kokkulepitud 
ajavahemiku jooksul. 
2. BAASMEETODI JA STANDARDMEETO DI KOMBINEERITUD KASUTAMINE  
3. Krediidiasutus võib kasutada baasmeetodit ja standardmeetodit kombineeritult ainult 
erandolukorras, näiteks hiljutise uue äriü hingu omandamise korral, mis võib nõuda 
üleminekuperioodi standardmeetodi juurutamiseks. 
4. Baasmeetodi ja standardmeetodi kombineer itud kasutamine sõltub krediidiasutuse 
kohustusest juurutada standardmeetod pädevate asutustega kokkulepitud 
ajavahemiku jooksul. 
 
ET 143   ET 5. osa – Kahjujuhtumi liiki de klassifitseerimine  
Tabel 3 
Juhtumiliigi kategooria Määratlus 
Sisene pettus Kahju, mis tuleneb tegudest, m ille eesmärgiks on pettus, vara 
seadusevastane omandamine või  õigusaktidest ja äriühingu 
tegevuspõhimõtetest möödah iilimine, välja arvatud 
vahetegemise/diskrimineerimise juhtumid, milles osaleb vähemalt 
üks sisepool. 
Väline pettus Kahju, mis tuleneb kolmanda poole toimepandud tegudest, mille 
eesmärgiks on pettus, vara seadusevastane omandamine või 
õigusaktidest möödahiilimine. 
Tööhõivetavad ja 
töökeskkonna turvalisus Kahju, mis tuleneb tööhõive-, te rvisekaitse- või  ohutusalaste 
õigusaktide või kokkulepetega vastuolus olevatest tegudest, 
isikukahjunõuete väljamaksmisest või 
vahetegemise/diskrimineerimise juhtumitest. 
Kliendid, tooted ja 
äritavad Kahju, mis tuleneb ametialaste koh ustuste (sealhulgas usaldus- ja 
sobivustingimused) tahtmatust või hooletuse tõttu täitmatajätmisest 
konkreetsete klientide ees või toot e laadist või ko nstruktsioonist. 
Varaline kahju Kahju, mis tuleneb materiaalse va ra kaotusest või kahjustamisest 
loodusõnnetuse või muude sündmuste tõttu. 
Äritegevuse katkemine 
ja süsteemirikked Kahju, mis tuleneb äritegevuse katkemisest või süsteemiriketest. 
Tehingu täitmine, tarned 
ja protsessijuhtimine Kahju, mis tuleneb tehingu eb aõnnestunud käsitlemisest või 
protsessijuhtimisest, suhetest kauba nduspartnerite ja tarnijatega. 
 
 
ET 144   ET XI lisa  
Pädevate asutuste läbiviidava kontrolli ja  hindamise tehnilised kriteeriumid 
1. Lisaks krediidi-, turu- ja ope ratsiooniriskile peab pädeva te asutuste poolt artikli 124 
alusel läbiviidav kontroll ja hindamine hõlmama järgmist: 
a) sisereitingutel põhinevat meetodit ka sutavate krediidias utuste läbiviidud 
stresstesti tulemused; 
b) avatus likviidsusriskile ja kontsentra tsiooniriskile ning nend e riskide juhtimine 
krediidiasutuses, sealhulgas artiklite s 108–118 sätestatud tingimuste täitmine; 
c) selliste põhimõtete ja menetluste kindl us, sobivus ja rakendamise laad, mida 
krediidiasutus kasutab tunnustatud kr ediidiriski maandamise tehnikatega 
seotud jääkriski juhtimiseks; 
d) krediidiasutuse poolt väärtpaberis tamise varadega seoses hoitavate 
omavahendite piisavuse ulatus tehingu majandusliku sisu taustal, sealhulgas 
realiseerunud riski ülekandmise määr. 
2. Pädevad asutused kontrollivad, kas kr ediidiasutus pakub väärtpaberistamise 
tehingule tingimusteta tuge. Juhul kui se lgub, et krediidiasutus on pakkunud ühel või 
enamal korral tingimusteta tuge, võtab pä dev asutus vajalikud meetmed vastavalt 
ootusele, et krediidiasutus jätkab toe pakkumist väärtpaberistamise tehingutele ka 
tulevikus ega saavuta seega märkimisväärset riski ülekandmist. 
 
ET 145   ET XII lisa  
Avalikustamise tehni lised kriteeriumid  
1. OSA – ÜLDKRITEERIUMID  
1. Teavet loetakse avalikustamise seisukohalt ol uliseks, kui selle väljajätmine või väär 
esitamine võib muuta või mõjutada sellis t teavet majanduslike otsuste tegemiseks 
kasutava isiku hinnangut või otsust. 
2. Teavet käsitletakse krediidiasutuse äris aladusena, kui sellise teabe üldsusele 
jagamine kahjustaks asutuse konkurentsivõime t. See võib hõlmata teavet toodete või 
süsteemide kohta, mis konkurentidega jagami sel vähendaks krediidiasutuse poolt 
neisse tehtud inve steeringute väärtust. 
3. Teavet käsitletakse konfidentsiaalsena, kui krediidiasutusel on klientide ees või 
suhetest teiste vastaspoo ltega kohustused, mis nõua vad konfidentsiaalsust.  
4. Pädevad asutused nõuavad, et krediidiasut used hindaksid vajadust avaldada osa või 
kogu avalikustatavat teavet rohkem kui kor d aastas krediidiasutuse äritegevusest 
tulenevate oluliste näitajate tõttu, m illeks on tegevuse maht, tegevuste ulatus, 
tegutsemine erinevates riikides, kaasatus er inevatesse finantssektoritesse ja osalus 
rahvusvahelistel finantsturgudel ning maks e-, arveldus- ja kliiringsüsteemid. 
Kõnealuses hinnangus tuleb pöörat a erilist tähelepanu 2. osa lõike 3 punktides b ja e, 
lõike 4 punktides b–f sätestatud teabeelementide sagedasema avalikustamise 
vajadusele ning teabele riskipositsioonide ja  muude varade kohta, mis võivad kiiresti 
muutuda.  
5. 2. osa lõike 4 punktis f säte statud avalikustamise nõuet kohaldatakse vastavalt artikli 
72 lõigetele 1 ja 2. 
2. osa – Üldnõuded  
1. Krediidiasutus peab avalikustama riskijuht imise eesmärgid ja üldpõhimõtted eraldi 
iga riskikategooria kohta, sealhulgas  lõigetes 1–13 osutatud riskide kohta. 
Avalikustamine peab hõlmama järgmist: 
a) selliste riskide juhtimise strateegiad ja protsessid; 
b) asjakohaste riskijuhtimisfunktsiooni de struktuur ja korraldus või muud 
asjakohased meetmed; 
c) riskiaruandluse ja mõõtmissüsteemide ulatus ja laad; 
d) riski vähendamise ja maandamise põhi mõtted ja jätkuva tõhususe kontrollimise 
strateegiad ja protsessid. 
2. Käesoleva direktiivi nõuete reguleerimisalag a seoses tuleb avalikustada järgmine 
teave: 
a) krediidiasutuse nimi, kelle suhtes käesoleva direktiivi nõudeid kohaldatakse; 
 
ET 146   ET b) ülevaade erinevustest raamatupidamise ja usaldatavusnormatiivide jaoks 
kasutatavates konsolideerimise alustes koos lühikirjelduse ga üksuste kohta, 
mis: 
i) on konsolideeritud täies ulatuses; 
ii) on konsolideeritud propor tsionaalses ulatuses; 
iii) on omavahenditest maha arvatud; 
iv) ei ole konsolideeritud ega maha arvatud; 
c) mis tahes jooksvad või prognoositavad sisulised või juriidilised takistused 
omavahendite viivitamat uks ülekandmiseks või kohustuste tagasimaksmiseks 
emaettevõtja ja selle tütarettevõtjate vahel; 
d) koondsumma, mille võrra on tegelikud omavahendid nõutavast miinimumist 
väiksemad kõikides konsolideerimata tü tarettevõtjates, ja selliste 
tütarettevõtjate nimi või nimed; 
e) vajadusel artiklites 69–70 kehtes tatud sätete rakendamise asjaolud. 
3. Krediidiasutused peavad avalikustama järgneva teabe krediidiasutuse omavahendite 
kohta: 
a) koondteave omavahendite kõikide vara de ja nende komponentide peamiste 
tunnuste kohta; 
b) esmaste omavahendite summa koos kõiki de positiivse väärtusega kirjete ja 
mahaarvamiste eraldi äranäitamisega; 
c) täiendavate omavahendite ja [dir ektiivi 93/6/EMÜ V lisas] määratletud 
omavahendite kogusumma; 
d) mahaarvamised esmastest ja täiendavate st omavahenditest vastavalt artikli 66 
lõike 1 punktile c koos artikli 57 punktis q osutatud varade eraldi 
avalikustamisega; 
e) kõik aktsepteeritud omavahendid pärast mahaarvamisi ja artiklis 66 sätestatud 
piirmäärade arvessevõtmist. 
4. Avalikustada tuleb järgmine teave kredii diasutuse vastavuse koht a artiklites 75 ja 
123 sätestatud tingimustele: 
a) krediidiasutuses jooksvate ja edaspi diste tegevuste toetamiseks kasutatava 
sisekapitali adekvaatsuse hindamismeetodi kokkuvõte;  
b) krediidiasutuste puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud va rasid arti klite 78–83 
alusel, 8% artiklis 79 sätestatud iga ri skipositsiooni klassi  riskiga kaalutud 
varadest; 
c) krediidiasutuste puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud va rasid arti klite 84–89 
alusel, 8% artiklis 86 säte statud iga riskipositsiooni  klassi riskiga kaalutud 
 
ET 147   ET varadest. Jaenõuete klassi puhul kohald atakse seda tingimust iga sellise 
riskipositsiooni kategooria suhtes, millele vastavad erinevad VII lisa 1. osa 
lõigetes 9–11 sätestatud korrelatsi oonid. Omakapitali in vesteeringute puhul 
kohaldatakse seda tingimust: 
i) VII lisa 1. osa lõigetes 1 5–25 sätestatud meetodite suhtes; 
ii) börsil kaubeldavate riskipositsioonide,  piisavalt diversifitseeritud portfellides 
hoitavate mittebörsiettevõtete omak apitali investeeringute ja muude 
riskipositsioonide suhtes; 
iii) riskipositsioonide suhtes, mille kapita linõuete suhtes kohaldatakse järelevalvest 
tulenevat üleminekuaega; 
iv) riskipositsioonide suhtes, mille kapita linõuete suhtes kohaldatakse järelevalvest 
tulenevalt ajutiselt va rem kehtinud eeskirju; 
d) artikli 75 punktide b ja c alusel arvutatud miinimumkapitali nõuded; 
e) artiklite 103–105 alusel arvutat ud miinimumkapitali nõuded eraldi 
avalikustatuna; 
f) maksejõuetuse määrad, mis on arvutatud vastavalt kõikidele omavahenditele ja 
esmastele omavahenditele. 
5. Krediidiasutus peab avalikustama järgmise teabe krediidiriskile ja lahjendusriskile 
avatuse kohta: 
a) raamatupidamises kasutatavate mõistete  „viivises“ ja „vähenenud väärtusega“ 
määratlused; 
b) väärtuste korrigeerimiste ja provi sjonikirjete kindlaksm ääramise meetodite 
kirjeldus; 
c) riskipositsioonide kogusumma pärast r aamatupidamislikke tasaarveldusi, kus ei 
ole arvesse võetud krediidiriski maa ndamise mõju, ja riskipositsioonide 
keskmine suurus perioodi vältel, esitat una erinevate riskip ositsiooni klasside 
lõikes; 
d) riskipositsioonide geograafiline ja otumine, jaotatuna märkimisväärseteks 
piirkondadeks oluliste riskipositsiooni  klasside lõikes, ja muud üksikasjad 
vastavalt vajadusele; 
e) riskipositsioonide liigitamine majan dusharudesse või vastaspoolte liikidesse, 
esitatuna riskipositsiooni klasside lõikes, ja muud üksi kasjad vastavalt 
vajadusele; 
f) riskipositsioonide järelejäänud lõpptähtaegade jaotumine, esitatuna 
riskipositsiooni klasside lõikes, ja  muud üksikasjad vastavalt vajadusele; 
g) oluliste majandusharude või vastas poole kategooriate lõikes ja järgmise 
äranäitamisega: 
 
ET 148   ET i) vähenenud väärtusega riskipositsioonid ja tähtajaks tasumata riskipositsioonid, 
eraldi välja tooduna, 
ii) väärtuse korrigeerimised ja provisjonid, 
iii) väärtuse korrigeerimis te kulud perioodi jooksul; 
h) eraldi välja toodud vähenenud v äärtusega ja täht ajaks tasumata 
riskipositsioonide arv, esitatuna ol uliste geograafiliste piirkondade lõikes, 
sealhulgas iga geograafilise piirkonnaga seotud väärtuste korrigeerimiste 
summad ja provisjonid, kui see on otstarbekas; 
i) eraldi välja toodud vähenenud väär tusega riskiposits ioonide väärtuste 
korrigeerimiste ja provisjonide muudatuste vastavusseviimine. Selline teave 
peab sisaldama: 
i) väärtuste korrigeerimise ja provisjonide liigi kirjeldust; 
ii) algsaldosid, 
iii) provisjonide vastu võetud su mmade suurust perioodi jooksul, 
iv) perioodi jooksul riskipositsioonidest  tuleneva prognoositud tõenäolise kahju 
tarbeks tehtud eraldised või  tühistatud summad või mi s tahes korrigeerimised, 
sealhulgas need, mis tulenevad vahetu skursi erinevustest, äritegevuste 
ühendamisest, tütarettevõtete omanda misest või võõrandamisest ja 
provisjonikirjete vahelistest ülekannetest; 
v) lõppsaldod.  
Otse kasumiaruandes kirjendatavad väär tuste korrigeerimised  ja tagasinõutud 
summad tuleb eraldi avalikustada. 
6. Krediidiasutused, kes arvutavad riskiga ka alutud varasid kooskõl as artiklitega 78–83, 
peavad avalikustama järgmise teabe iga ar tiklis 79 sätestatud ri skipositsiooni klassi 
kohta: 
a) määratud reitinguagentuuride ja eks pordikrediidi agentuuride nimed ja mis 
tahes muudatuste põhjendused; 
b) riskipositsiooni klassid, mille puhul ig at reitinguagentuuri või ekspordikrediidi 
agentuuri kasutatakse; 
c) emissioonide ja emissiooni kr ediidihinnangute kauplemisportfelli 
mittekuuluvatele instrumentidele ülekandm iseks kasutatava protsessi kirjeldus; 
d) iga määratud reitinguagentuuri või ekspordikrediidi agentuuri välise reitingu 
seos VI lisas sätestatud kr ediidikvaliteedi astmetega, võttes arvesse, et sellist 
teavet ei pea avalikustama, kui krediidia sutus vastab pädeva asutuse avaldatud 
standardseose tingimustele; 
 
ET 149   ET e) VI lisas sätestatud krediidikvaliteed i astmega seostatava d riskipositsioonide 
väärtused ja krediidiriski maandusega ri skipositsioonide väärtused, sealhulgas 
need, mis on omavahenditest maha arvatud. 
7. Krediidiasutused, kes arvutavad riskiga k aalutud varasid vastavalt VII lisa 1. osa 
lõigetele 5 või 17–19, peavad avalikusta ma igasse lõikes 5 esitatud tabelis 
sisalduvasse kategooriasse liigitatud riski positsioonid või riskipositsioonid, millele 
on määratud lõigetes 17–19 sätestatud riskikaal. 
8. Krediidiasutused, kes arvutavad kapitalinõude id vastavalt artikli 75 punktidele b ja c, 
peavad avalikustama kõnealused nõuded eraldi iga riski kohta, millele on 
asjaomastes sätetes viidatud. 
9. Krediidiasutus, kes arvutab kapitalinõude id vastavalt [direktiivi 93/6/EMÜ VIII 
lisale], peab avalikustama järgmise teabe: 
a) iga hõlmatud alamportfelli kohta: 
i) kasutatavate mudelite tunnused, 
ii) alamportfelli suhtes kohalda tava stresstestimise kirjeldus, 
iii) sisemudelite ja modelleerimisprotsessi täpsuse ja järjekindluse järeltestimiseks 
ning valideerimiseks kasutava meetodi kirjeldus; 
b) pädeva asutuse antud tunnustuse ulatus; 
c) mudelisse kuuluvate alamportfellide kohta: 
i) kõrge, keskmise ja madala riskiväärt use suurus aruandlusperioodi jooksul ja 
selle lõpus; 
ii) riskiväärtuse suuruste võrdlus krediidiasutuse tegeliku kasumi ja kahjumiga 
ning järeltestimisel tuvastatud oluliste erinevuste analüüs. 
10. Krediidiasutused peavad avalikustama ope ratsiooniriski kohta järgmise teabe: 
a) krediidiasutuse puhul ak tsepteeritud opera tsiooniriski omav ahendite nõuete 
arvutamise meetodid; 
b) artiklis 105 sätestatud me toodika kirjeldus (kui kred iidiasutus seda kasutab), 
sealhulgas krediidiasutuse mõõtmismeet odis arvessevõetavate asjakohaste sise- 
ja välistegurite analüüs. Osalise kasu tamise puhul erinev ate kasutatavate 
metoodikate kohaldamisala ja katvus. 
11. Kauplemisportfelli mittekuuluvate om akapitali instrumentidega seotud 
riskipositsioonide kohta tuleb av alikustada järgmine teave: 
a) riskipositsioonide eristamine vastavalt nende eesmärkidele, sealhulgas 
vastavalt kapitali kasvutul u seostele ja strateegiliste põhjendustele, ning 
ülevaade kasutatavatest raamatupidamis-  ja hindamismetoodikatest, sealhulgas 
 
ET 150   ET hindamist mõjutavad peamised oletus ed ja mis tahes märkimisväärsed 
muutused kõnealustes menetlustes; 
b) bilansiline ja õiglane vä ärtus ja börsil kauplemise puhul võrdlus turuhindadega, 
kui see erineb oluliselt õiglasest väärtusest; 
c) börsil kaubeldavate riskipositsioonide,  piisavalt diversifitseeritud portfellides 
hoitavate mittebörsiettevõtete omak apitali investeeringute ja muude 
riskipositsioonide liigid, laad ja summa; 
d) kumulatiivne realiseerunud kasum või kahjum, mis tuleneb perioodi jooksul 
toimunud müükidest ja realiseerimistest; 
e) kogu realiseerumata kasum või kahjum , kogu latentsest ümberhindlusest 
tulenev kasum või kahjum ja kõik ees pool nimetud summad, mis sisalduvad 
esmastes või täiendavates omavahendites. 
12. Krediidiasutused peavad avalikustama järgmise teabe kauplemisportfelli 
mittekuuluvatest positsioonidest tulene va intressiriskile avatuse kohta: 
a) intressimäärast tuleneva riski laad ja  peamised oletused (sealhulgas oletused 
laenu ettemaksete ja tähtajata hoius te arengu kohta) ning intressiriski 
esinemissageduse mõõtmine; 
b) kõikumised tuludes, majanduslikus v äärtuses või muus asjakohases näitajas, 
mida juhtkond kasutab intressimäära järskude tõusude või languste puhul 
vastavalt juhtkonnapoolsele meetodile in tressiriski mõõtmiseks, esitatuna 
vääringute kaupa. 
13. Krediidiasutused, kes arvutavad riskiga ka alutud varasid vastav alt artiklitele 94–101, 
avalikustavad järgmise teabe: 
a) krediidiasutuse eesmärkide analüüs seoses väärtpaberistamisega; 
b) krediidiasutuse roll väär tpaberistamise protsessis; 
c) krediidiasutuse osaluse ära näitamine  kõikides väärtpaber istamistehingutes; 
d) krediidiasutuse poolt väärtpaberistamise protsessis järgitavade riskiga kaalutud 
varade arvutamise meetodid; 
e) kokkuvõte raamatupidamiseeskirjad est, mida krediidiasutus 
väärtpaberistamises kasutab, sealhulgas: 
i) see, kas tehinguid käsitletakse müügi või rahastamisena, 
ii) müügitulu kirjendamine, 
iii) peamised eeldused, millest lähtutak se akumuleerunud intresside väärtuse 
hindamisel, 
 
ET 151   ET iv) sünteetiliste väärtpaberistamiste kä sitlus, kui see ei ole hõlmatud muude 
raamatupidamiseeskirjadega; 
f) väärtpaberistamises kasutatud reitin guagentuuride nimed ja riskipositsioonide 
liigid, mille puhul igat agentuuri on kasutatud; 
g) kogu tagasimaksmata summa krediidias utuse väärtpaberistamise positsioonide 
puhul, mis kuuluvad väärtpaberis tamise raamistikku (jagatuna 
traditsiooniliseks ja sünteeti liseks), esitatuna riskipos itsioonide liikide kaupa; 
h) krediidiasutuse poolt v äärtpaberistatud ja  väärtpaberistami se raamistikku 
kuuluvate riskipositsioonide puhul al lahinnatud ja tähtajaks tasumata 
väärtpaberistamise positsioonide summa riskipositsioonide liikide kaupa ja 
krediidiasutuse jaoks perioodi jooksul realiseerunud kahjum; 
i) hallatavate või ostetud väärtpaberistamise positsi oonide kogusumma, esitatuna 
riskipositsioonide liikide kaupa; 
j) hallatavate või ostetud väärtpaberistamise positsi oonide kogusumma, esitatuna 
riskikaalu põhjendatud vahemike kaupa. Positsioonid, millele on antud 1250% 
riskikaal või mis on omavahenditest maha  arvatud, tuleb eraldi avalikustada; 
k) väärtpaberistamise uuenevate nõu ete tagasimaksmata kogusumma, mis on 
liigitatud laenude algsele väljastajale ja  investoritetele kuuluvate osade kaupa; 
l) perioodi väärtpaberista mistegevuse kokkuvõte, sealhul gas väärtpaberistamise 
riskipositsioonide väärtu s (riskipositsioonide liikid e kaupa) ja kirjendatud 
kasum või kahjum müügist risk ipositsioonide liikide kaupa. 
3. 3. osa – Teatavate instrumentide või met oodikate kasutamise aktsepteeritavuse 
tingimused  
14. Krediidiasutused, kes arvutavad riskiga k aalutud varasid vastavalt artiklitele 84–89, 
peavad avalikustama järgmise teabe: 
a) meetodi aktsepteerimine pädeva asutuse poolt või määratud üleminekuaeg; 
b) järgneva selgitus ja kontroll: 
i) sisereitingusüsteemide struktuur ni ng sise- ja väli sreitingute suhe; 
ii) sisemiste hinnangute kasutamine muudel juhtudel kui riskiga kaalutud varade 
arvutamine vastavalt artiklitele 84–89, 
iii) krediidiriski maandamise juhtimise ja aktsepteerimise protsess; 
iv) reitingusüsteemide kontrollimehha nismid, sealhulgas sõltumatuse ja 
aruandekohustuse kirjeldus ja  reitingusüsteemi ülevaade; 
c) sisese reitingu andmise protsessi kirjeldus, mis on toodud eraldi järgmiste 
riskipositsiooni klasside kohta: 
 
ET 152   ET i) keskvalitsused ja keskpangad, 
ii) asutused, 
iii) äriühingud, sealhulgas  väikesed ja keskmise  suurusega ettevõtted, 
eriotstarbelised laenud ja ostet ud äriühingutele esitatavad nõuded, 
iv) jaenõuded iga sellise riskipositsiooni  kategooria kohta, millele vastavad 
erinevad VII lisa 1. osa lõigetes  9–11 sätestatud korrelatsioonid, 
v) aktsiad; 
d) riskipositsiooni väärtuse d iga artiklis 86 sätestatud ri skipositsiooni klassi kohta. 
Nõuded keskvalitsustele ja keskpankadele,  krediidiasutustele ja äriühingutele, 
kui krediidiasutused kasutavad riskiga kaalutud varade arvutamiseks LGD või 
ümberhindamisteguri sisehinnangui d, avalikustatakse eraldi 
riskipositsioonidest, mille puhul kredii diasutused selliseid hinnanguid ei 
kasuta; 
e) krediidiasutus peab krediidiriski usaldusväärseks eristamiseks avalikustama iga 
riskipositsiooni klassi (keskvalitsuste ja keskpankade, asutus te, äriühingute ja 
omakapitali) ja piisava hulga võlgni ku reitinguklasside (sealhulgas 
maksejõuetute) kohta: 
i) kõik riskipositsioonid sell iste klasside nagu keskva litsused ja keskpangad, 
asutused ja äriühingud puhul tagasi maksmata laenude ja kasutamata 
krediidiliinide riskip ositsioonide väärtuse summa; omakapitali puhul 
tagasimaksmata summa), 
ii) riskiga kaalutud varade arvutamis el LGD sisehinnanguid kasutavate 
krediidiasutuste puhul riskiga kaal utud keskmine LGD protsentides, 
iii) riskipositsiooni kaalutud keskmine riskikaal, 
iv) riskiga kaalutud varade arvutamisel  ümberhindamistegurite sisehinnanguid 
kasutavate krediidiasutuste puhul kasutama ta krediidiliinid ja riskipositsiooni 
kaalutud keskmised riskiposits iooni väärtused iga riski positsiooni klassi kohta; 
f) jaenõuete klassi ja iga punktis c m ääratletud kategooria puhul kas punktis e 
sätestatud avalikustamised (vajadusel  kogumi alusel) või riskipositsioonide 
analüüs (tagasimaksmata laenud ja kasuta mata krediidiliinide riskipositsiooni 
väärtused) piisava arvu EL klasside põhjal krediidirisk i usaldusväärseks 
eristamiseks (vajadusel kogumi alusel); 
g) eelneval perioodil tehtud tegeli kud väärtuste korrigeerimised iga 
riskipositsiooni klassi kohta (jaen õuete puhul iga punktis  c määratletud 
kategooria kohta) ja nende erin evus varasematest tulemustest; 
h) selliste tegurite kirjeldus, mis mõju tasid kahjumit eelneval perioodil (näiteks 
kas krediidiasutusel on es inenud keskmisest kõrgemaid kahjumäärasid või 
keskmisest kõrgemaid LGDsid või ümberhindamistegureid); 
 
ET 153   ET i) krediidiasutuse hinnangud pikaaegset e tegelike tulemu stega võrreldes. 
Kõnesolev teave peab sisaldama vähe malt andmeid kahjuhinnangute võrdluse 
kohta tegelike kahjudega igas riskiposits iooni klassis (jaenõuete puhul igas 
punktis c määratletud kategoorias) piisav alt pika perioodi jooksul, et saaks 
anda usaldusväärse hinnangu iga riskipos itsiooni klassi siseste reitingu andmise 
protsesside toimivuse kohta (jaenõuete  puhul iga punktis c määratletud 
kategooria kohta). Vajadusel peab krediidiasutus seda  teavet laiendama ja 
esitama PD analüüsi ning krediidiasutu ste puhul, kes kasutavad LGD ja/või 
ümberhindamistegurite sisehinnangui d, LGD ja ümberhindamistegurite 
tulemused võrreldes kvanti tatiivse riskihindamise kohta avalikustatud teabes 
antud hinnangutega. 
Punkti c kohaldamisel sisaldab kirjel dus riskipositsiooni  klassis olevate 
riskipositsioonide liike, defini tsioone, PD ning vajadusel LGD ja 
ümberhindamistegurite hindamise ja valideer imise meetodeid ja andmeid, sealhulgas 
oletusi, mida on kasutatud nimetatud muut ujate saamiseks, ning kirjeldusi oluliste 
kõrvalekallete kohta maksejõuetuse definitsiooni st vastavalt VII lisa  4. osa lõigetes 
44–48 sätestatule, sealhulgas ulatuslikke se gmente, mida kõnealused kõrvalekalded 
mõjutavad. 
15. Krediidiriski maandamise tehnikaid kohaldavad krediidiasutused peavad 
avalikustama järgmise teabe: 
a) üksuse poolt kasutatavate bilansilise ja  bilansivälise tasaarvelduse kasutamise 
põhimõtted ja protsessid ning nende ka sutamise ulatuse äranäitamine; 
b) tagatise hindamise ja haldamise põhimõtted ja protsessid; 
c) krediidiasutuse võetud ta gatise põhiliikide kirjeldus; 
d) garantii andjate ja krediididerivatiivi vastaspoolte peamised liigid ja nende 
krediidivõime; 
e) teave turu- või krediidiriski kontse ntreerumiste kohta võetud krediidiriski 
maandamise raames; 
f) krediidiasutuste puhul, kes arvutavad  riskiga kaalutud varasid vastavalt 
artiklitele 78–83 või 84–89, kuid ei a nna LGD või ümberhindamisteguri 
sisehinnanguid riskipositsiooni klassi  kohta iga klassi  kohta eraldi, kogu 
riskipositsioon (vajadusel pä rast bilansilist või bilansivälist tasaarveldust), mis 
on kaetud (pärast volatiilsusega korrigeerimisi) aktsepteeritud finantstagatisega 
ja muu aktsepteeritud tagatisega; 
g) krediidiasutuste puhul, kes arvutavad  riskiga kaalutud varasid vastavalt 
artiklitele 78–83 või 84–89, iga klassi  kohta eraldi, kogu riskipositsioon 
(vajadusel pärast bilans ilist või bilansivälist ta saarveldust), mis on kaetud 
garantiide või krediididerivatiivide ga. Omakapitali investeerimisjärgu 
krediidireitingu puhul kehtib kõnealune tingimus VII lisa 1. osa lõigetes 15–25 
sätestatud meetodite suhtes. 
 
ET 154   ET 16. Krediidiasutused, kes kasutavad artiklis  105 sätestatud meetodit operatsiooniriski 
omavahendite nõuete arvutamiseks, avali kustavad asjaomase riski maandamiseks 
kasutatava kindlustuse kirjelduse.