ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

Elektrooniliste sidevõrkude pakkujate ühispaiknemine ja ning võrguelementide ja seotud vahendite ühiskasutus

1. Kui elektroonilisi sidevõrke pakkuval ettevõtjal on riigi õigusnormide kohaselt õigus paigaldada seadmeid avaliku või eraomandi peale, kohale või alla või kasutada vara sundvõõrandamise või avalikuks kasutamiseks määramise menetlust, on riigi reguleerival asutusel õigus , võttes täielikult arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, muuta selliste seadmete või vara, sealhulgas hoonetesse pääsu, hoonesisese juhtmestiku, mastide, antennide, tornide ja muude kõrgete tugikonstruktsioonide, kaablikanalisatsiooni, torustike, pääseluukide ja kappide ning muude võrgu mitteaktiivsete elementide ühine kasutamine kohustuslikuks.

2. Liikmesriik võib nõuda, et lõikes 1 nimetatud õiguste valdajad kasutaksid ühiselt seadmeid või vara (kaasa arvatud füüsiline ühispaiknemine) või võtaksid meetmeid ehitustööde kooskõlastamiseks, et kaitsta keskkonda, rahva tervist ja avalikku julgeolekut, ja järgiksid linnade või maapiirkondade planeerimiseesmärke alles pärast nõuetekohase kestusega avalikku arutelu, mille käigus kõikidele huvitatud isikutele antakse võimalus esitada oma seisukohad. Selline ühiskasutus- või koordineerimiskord võib sisaldada reegleid seadmete või vara või omandi ühiskasutusest tulenevate kulude jaotamise kohta.

3. Liikmesriik tagab, et riigi reguleerival asutusel on volitus nõuda, et lõikes 1 nimetatud õiguste valdajad kasutaksid ühiselt vahendeid või vara (sh füüsiline ühispaiknemine), et ergutada tõhusaid investeeringuid infrastruktuuri ja edendada uuendustegevust, ja seda pärast nõuetekohase kestusega avalikku arutelu, mille käigus antakse kõigile huvitatud isikutele võimalus esitada oma seisukohad. Selline ühiskasutus- või koordineerimiskord võib sisaldada reegleid vahendite või vara ühiskasutusest tulenevate kulude jaotamise kohta ning sellega tagatakse, et riskid on asjaomaste ettevõtete vahel nõuetekohaselt jagatud.

4. Liikmesriik tagab, et riigi reguleeriv asutus koostab lõikes 1 nimetatud õiguste valdajate esitatud teabele tuginedes kõnealuses lõikes osutatud vahendite omaduste, kättesaadavuse ja geograafilise asukoha kohta üksikasjaliku loendi ja teeb selle kättesaadavaks huvitatud isikutele.

5. Liikmesriik tagab, et pädev asutus kehtestab koostöös riigi reguleeriva asutusega seoses lõikes 2 osutatud ehitustöödega ja muude asjakohaste avalike vahendite või varaga nõuetekohased kooskõlastusmenetlused. Need menetluseds võivad hõlmata menetlusi tagamaks, et huvitatud isikud saavad teavet asjakohaste avalike vahendite või vara kohta ning käimasolevate ja kavandatavate ehitustööde kohta, et neid teavitatakse sellistest töödest õigeaegselt ning ühiskasutus tehakse võimalikult lihtsaks.

6. Meetmed, mida riikide reguleerivad asutused käesoleva artikli alusel võtavad, peavad olema objektiivsed, läbipaistvad, mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed.”
Käesoleva ettepanekuga nähakse ette terroristliku tegevusega seotud õigusrikkumiste kriminaliseerimine, et aidata kaasa üldpoliitilise eesmärgi saavutamisele, milleks on terrorismi ennetamine, vähendades selliste materjalide levitamist, mis tahtlikult ja tõenäoliselt õhutavad inimesi sooritama terroriakte.

Käesoleva ettepanekuga nähakse ette terroristliku tegevusega seotud õigusrikkumiste kriminaliseerimine, et aidata kaasa üldpoliitilise eesmärgi saavutamisele, milleks on terrorismi ennetamine, vähendades selliste materjalide levitamist, mis võiksid õhutada inimesi sooritama terroriakte.

(10) Liikmesriikidel tuleks vastastikku ühtlustada terroriaktide, sealhulgas terroriaktidega seotud tegevuste mõiste, nii et see hõlmaks avalikku üleskutset panna toime terroriakte, värbamist terroristlikel eesmärkidel ja väljaõpet terroristlikel eesmärkidel, kui see on toime pandud tahtlikult;
(6) Võttes arvesse ettevõtjate töökeskkonna ja töövahendite arengut, tuleks veenduda, et neil on võimalik täita oma deklareerimiskohustust lihtsate elektrooniliste menetluste abil, et vähendada halduskulusid maksimaalselt.

(6) Käesoleva direktiiviga ei kavandata mingil juhul mõjutada ühenduse tasandil võetud meetmeid, mille eesmärk on saavutada ettevõtjate halduskulude vähendamine 25 % võrra 2012. aastaks. Võttes eelkõige arvesse ettevõtjate töökeskkonnast ja töövahenditest tulenevat arengut, on soovitatav veenduda, et neil on võimalik täita oma deklareerimiskohustust lihtsate elektrooniliste menetluste abil, et vähendada halduskulusid maksimaalselt.
3.

on seisukohal, et õigusakti ettepanekus osutatud lähtesumma võib olla mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 4 ülemmääraga ühildatav üksnes juhul, kui ülemmäära kohandatakse vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (1) sätetele; on seisukohal, et kõnealuse rahastamisvahendi rahastamine ei tohiks ohustada Euroopa Liidu teiste prioriteetide ja jooksvate kohustuste rahastamist;
A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek mis tahes sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus sellisena määratletud, ning arvestades, et olemasolevate õigusaktide muutmata sätete osas on ettepaneku puhul tegemist ainult kehtivate tekstide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,
A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega sisalda sisulisi muudatusi,
A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi,
(b)

esitama teatise, milles määratletakse ELi osalus ja toetuse määr olemasolevates ja tulevastes ülemaailmsetes rahastamismehhanismides, mis edendavad metsade kaitset ja vähendavad ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli raames metsade raadamisest tingitud heidet. Teatises tuleks välja tuua ELi kohustus tagada rahalised vahendid, et aidata arengumaid nende metsade kaitsmisel, et rahastada kaitsealade võrgustikke ja edendada majanduslikke alternatiive metsade hävitamise asemel. Selleks et tagada tõeline kasu kliimale, bioloogilisele mitmekesisusele ja inimestele, tuleks määratleda miinimumpõhimõtted ja -kriteeriumid, mida need vahendid peavad järgima. Samuti tuleks teatises määratleda esmatähtsad meetmed ja valdkonnad, mis peaksid kõnealuste toetusmehhanismide raames kohest rahastamist saama.
2.

on seisukohal, et õigusakti ettepanekus osutatud rahastamispakett peab olema kooskõlas uue mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1a ülemmääraga, ja rõhutab, et iga-aastast summat puudutav otsus tehakse iga-aastase eelarvemenetluse käigus vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (1) punktile 37;
Lisaks ilmneb, et äärepoolseimates piirkondades on laevastikke, mis koosnevad peamiselt vananenud alustest, mis on mõnikord üle 30 aasta vanad, mistõttu on vaja tagada ühenduse toetus selliste laevastike ja eelkõige väikepüügi laevastike uuendamiseks ja moderniseerimiseks, kuna see on hädavajalik kala säilitamistingimuste ning kutseliste kalurite töö- ja turvatingimuste parandamiseks kõnesolevates piirkondades.
(1) Rahvusvahelise Mereuuringute Nõukogu (ICES) hiljutiste teadusuuringute tulemused on näidanud, et lubatud kogupüügi, tehniliste meetmete (nt võrgusilma suurus, lossimise koostis, püügipiirkondade sulgemine) ja püügikoormuse haldamist käsitlevate täiendavate õigusnormide ühine tursapüüki vähendav mõju ei ole olnud kaugeltki piisav kalastussuremuse vähendamiseks tursavarude taastumist võimaldava tasemeni ja et ühegi määrusega (EÜ) nr 423/2004 hõlmatud tursavaru puhul ei ole täheldatud selgeid taastumise märke.

(1) Rahvusvahelise Mereuuringute Nõukogu (ICES) hiljutiste teadusuuringute tulemused on näidanud, et lubatud kogupüügi, tehniliste meetmete ja püügikoormuse haldamist (sealhulgas järelevalve ja kontroll, et vältida tursapüüki ja lossimist ebaseadusliku, teatamata või reguleerimata kalapüügiga) käsitlevate täiendavate õigusnormide ühine tursapüüki vähendav mõju ei ole olnud kaugeltki piisav kalastussuremuse vähendamiseks tursavarude taastumist võimaldava tasemeni ja et ühegi määrusega (EÜ) nr 423/2004 hõlmatud tursavaru puhul ei ole täheldatud selgeid taastumise märke , ehkki Põhjamere ja Keldi mere varude puhul on märgata mõningast paranemist .
Passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardid ***I

P6_TA(2009)0015

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2252/2004 liikmesriikide väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardite kohta (KOM(2007)0619 – C6-0359/2007 – 2007/0216(COD))

(2010/C 46 E/28)

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

LISA

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus vajaduse kohta suurendada passide ja reisidokumentide turvalisust turvaliste algdokumentide kasutamise teel

Ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust väljastada passe ja muid reisidokumente, rõhutavad Euroopa Parlament ja nõukogu, et eesmärki suurendada passide turvalisust võib kahjustada see, kui passe väljastatakse ebausaldusväärsete algdokumentide põhjal.

Pass ise on ainult üks lüli turvaahelas, mis algab algdokumentide esitamisest, hõlmab biomeetriliste andmete registreerimist ja lõpeb kokkulangevuse tuvastamisega piirikontrollipunktides. See ahel on ainult nii turvaline nagu selle nõrgim lüli.

Euroopa Parlament ja nõukogu märgivad, et liikmesriikide olukorrad ja menetlused erinevad üksteisest oluliselt selles osas, millised algdokumendid tuleb esitada passi väljastamise taotlemiseks, ning tavaliselt on nendel dokumentidel vähem turvaelemente kui passil endal ja neid võidakse tõenäolisemalt võltsida.

Seepärast koostab nõukogu liikmesriikidele küsimustiku, et oleks võimalik võrrelda passi või reisidokumendi väljastamise menetlusi ja nõutavaid dokumente igas liikmesriigis. Analüüsis tuleks hinnata seda, kas kõnealuses valdkonnas on vaja töötada välja ühised põhimõtted või parimate tavade suunised.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus artiklis 5a osutatud uuringu kohta

Euroopa Parlament ja nõukogu märgivad, et komisjon viib läbi üheainsa uuringu käesoleva määruse artikli 5a ja määruse (millega muudetakse ühiseid konsulaarjuhiseid) [eelnõu] artikli 2 eesmärkidel.
(4) Kõnealuses teatises järeldati, et erinevate käibemaksumäärade kohaldamine kohapeal osutatavatele teenustele ei ohusta siseturu tõrgeteta toimimist. Seetõttu on otstarbekas anda kõigile liikmesriikidele õigus kohaldada vähendatud käibemaksumäärasid sellistele teenustele nagu 2010. aasta lõpuni kohaldatavate ajutiste sätetega hõlmatud töömahukad teenused, elamusektoriga ja isikuhooldusega seotud teenused ning restoraniteenused. Need muudatused võimaldavad liikmesriikidel kohaldada vähendatud käibemaksumäärasid renoveerimis- ja remonditöödele, mille eesmärk on suurem energia kokkuhoid ja energiatõhusus.

(4) Kõnealuses teatises järeldati, et erinevate käibemaksumäärade kohaldamine kohapeal osutatavatele teenustele ei ohusta oluliselt siseturu tõrgeteta toimimist ning see võib mõjutada positiivselt töökohtade loomist ja varimajanduse vastast võitlust . Seetõttu on otstarbekas anda kõigile liikmesriikidele õigus kohaldada vähendatud käibemaksumäärasid sellistele teenustele nagu 2010. aasta lõpuni kohaldatavate ajutiste sätetega hõlmatud töömahukad teenused, elamusektoriga ja isikuhooldusega seotud teenused ning restoraniteenused. Vähendatud käibemaksumäärad mõjutaksid kõnealustes valdkondades positiivselt mitmete teenustesektorite ümberkujundamist, sest sellega seoses väheneks deklareerimata töö osakaal. Liikmesriigid peaksid esitama ettevõtjatele vähendatud käibemaksumäära kohaldamisala käsitlevad selged ja kättesaadavad suunised.
A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi kui need, mis on ettepanekus sellistena määratletud, ning arvestades, et mis puutub varasemate aktide (koos nende muudatustega) muutmata sätete kodifitseerimisse, siis piirdub ettepanek üksnes olemasolevate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi,
(4 a)

Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 8 a Euroopa statistikasüsteemi ja EKPSi vaheline koostöö 1. Ilma et see piiraks siseriiklike sätete kohaldamist, mis reguleerivad käesoleva määrusega hõlmamata konfidentsiaalse statistilise teabe vahetamist, võib edastada konfidentsiaalset statistilist teavet EKPSi liikme, kes selle teabe kogus, ja Euroopa statistikasüsteemi asutuse vahel, kui see edastamine on vajalik Euroopa statistika, sealhulgas euroala statistika, väljatöötamiseks, tootmiseks või levitamiseks või selle kvaliteedi tõstmiseks EKPSi ja Euroopa statistikasüsteemi vastavates pädevusvaldkondades. Muuks andmete edastamiseks lisaks esimesele edastamisele on nõutav andmed kogunud EKPSi liikme selgesõnaline luba. 2. Kui konfidentsiaalseid andmeid vahetatakse Euroopa statistikasüsteemi asutuse ja EKPSi liikme vahel, võib neid andmeid kasutada ainult statistilistel eesmärkidel ning neile võib olla juurdepääs ainult statistikaga tegelevatel töötajatel oma konkreetse töövaldkonna piires. 3. Euroopa Parlamendi ja nõukogu … määruse (EÜ) nr …/2009 Euroopa statistika kohta (2) artiklis 20 osutatud kaitse-eeskirju ja -meetmeid kohaldatakse seoses kõikide konfidentsiaalsete andmetega, mida vahetatakse Euroopa statistikasüsteemi asutuse ja EKPSi liikme vahel vastavalt käesoleva artikli lõigetele 1 ja 2 ning määruse (EÜ) nr …/2009 artikli 21 lõikele 2. EKP avaldab iga-aastase aruande statistiliste andmete konfidentsiaalsuse tagamiseks võetud meetmete kohta.
Teisipäev, 24. märts 2009

Kosmeetikatooted (uuestisõnastamine) ***I

P6_TA(2009)0158

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kosmeetikatoodete kohta (uuesti sõnastatud) (KOM(2008)0049 – C6-0053/2008 – 2008/0035(COD))

2010/C 117 E/39

(Kaasotsustamismenetlus - uuestisõnastamine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0049);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0053/2008);

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1);

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 80a lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 21. novembri 2008. aasta kirja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonile;

võttes arvesse kodukorra artikleid 80a ja 51;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A6-0484/2008),

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi,

(1) EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

Teisipäev, 24. märts 2009

LISA

Komisjoni avaldused

Komisjon võtab arvesse liikmesriikide muret seoses direktiivide uuestisõnastamisega ja muutmisega määrusteks.

Komisjon on arvamusel, et kui direktiivi kehtivad sätted on piisavalt selged, täpsed ja üksikasjalikud, siis võib olla võimalik muuta need uuestisõnastamise teel määruses otseselt kohaldatavateks säteteks. See kehtib eriti siis, kui kõne all olevad sätted on tehnilist laadi ning kõik liikmesriigid on need juba siseriiklikku õigusse täielikult üle võtnud.

Komisjon nõustub erinevaid esitatud arvamusi arvesse võttes sellega, et kosmeetikatoodete määruse spetsiifilist juhtumit ei kasutata pretsedendina asjaomase institutsioonidevahelise kokkuleppe tõlgendamisel.

Komisjon lubab enne määruse kohaldamise kuupäeva selgitada olukorda seoses internetis müüdavate kosmeetikatoodetega.

Nagu Euroopa Parlamendile, valmistab ka komisjonile muret asjaolu, et kosmeetikasektoris on võltsimisoht, mis võib suurendada ohtu inimeste tervisele. Seetõttu võtab komisjon meetmeid, et edendada võltsimise vastu võitlemisel liikmesriikide pädevate asutuste koostööd.

Komisjon koostab selgitava märkuse määruse üleminekusätete ja kohaldamise ajakava kohta (eriti seoses artiklitega 7, 8, 10 ja 12a).

Komisjon märgib, et nanomaterjalide ühtne mõiste on veel väljatöötamisel. Seetõttu kinnitab komisjon, et tulevastes ühenduse õigusaktides tuleks võtta arvesse arengut ühtse mõiste väljatöötamisel, ning märgib, et ettepanekus sisalduvad komiteemenetlused võimaldavad mõistet ettepaneku raames ka ajakohastada.
(2)

Asutamislepingu artikli 33 lõikes 1 määratletud ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid hõlmavad turgude tasakaalustamist ja mõistliku hinnaga toodangu tarbijani jõudmise tagamist. Aastate jooksul abikava kohaselt rakendatud toiduabi jaotamine on aidanud saavutada mõlemat eesmärki ning on enim puudustkannatavate isikute toiduainetega varustuse ebakindlust vähendades tõestanud, et on oluline vahend, mille abil aidatakse tagada toiduainetega varustatus Euroopa Liidus, samal ajal sekkumisvarusid vähendades. Puudustkannatavatele inimestele toiduabi jaotamise uue ühenduse kavaga tuleks ka edaspidi tagada, et järgitaks ühise põllumajanduspoliitika eesmärke ja et see kava peab aitama saavutada ühtekuuluvuspoliitika eesmärke nii, et kõikidele piirkondadele oleks tagatud tasakaalustatud, harmooniline ja jätkusuutlik areng.
ICCATi taastamiskava eesmärk on julgustada osalisi vähendama 2009. aastal Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni püüki, et aidata kaasa kalavarude taastumisele. Mõned osalised on seda juba teinud.
Komisjon peaks tagama, et need liikmesriigid, kes ei ole Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA) (1) liikmed, kaasatakse samaväärselt Euroopa Liidu otsuste ja meetmete puhul kokkuleppel IEAga.

Naftavarude kättesaadavuse ja energiavarustuse kaitse moodustavad liikmesriikide ja ühenduse avaliku julgeoleku põhituuma. Neid eesmärke aitab saavutada ühendusesiseste varude säilitamist haldavate asutuste ja kesküksuste olemasolu. Selleks et asjaomased liikmesriigid saaksid võimalikult hästi kasutada riigisisest õigust määratleda varude säilitamise kesküksuse staatus ja optimeerida lõpptarbijatele varustamistegevustest tekkivat finantskoormust , piisab tulunduslike eesmärkide keelamisest , võttes arvesse konteksti, et naftavarusid võib säilitada igal pool ühenduse territooriumil selleks otstarbeks loodud mis tahes asutuse või talituse poolt.

Et aidata kaasa varustuskindluse tõhustamisele ühenduses, peaksid varud , mis on hangitud liikmesriikidele või kesküksustele ja moodustatud pärast liikmesriikide vastu võetud otsuseid (nn erivarud), vastama kriisiolukorra vajadustele . Lisaks oleks vajalik varude juriidiline eristaatus, mis tagaks kriisiolukorras nende täieliku kättesaadavuse. Selleks peaksid asjaomased liikmesriigid tagama vajalike meetmete võtmise kõnealuste varude tingimusteta kaitsmiseks mis tahes sundtäitmismeetmete vastu.

(18) Tundub, et direktiiviga 2006/67/EÜ määratletud varusid käsitlevate kokkuvõtete esitamise sagedus ja tähtaeg, mille jooksul tuleb need kättesaadavaks muuta, on hilisemad, kui mujal maailmas moodustatud erinevate naftavarusüsteemide puhul. Euroopa Parlament on avaldanud oma resolutsioonis energiahindade suurendamise makromajanduslike mõjude kohta toetust tõhusama teavitussüsteemi kehtestamisele.
1. Komisjon võtab vajalikke meetmeid, et koostöös majandus- ja rahanduskomiteega korrapäraste ajavahemike järel kontrollida, kas ühenduselt laenu saava liikmesriigi majanduspoliitika on kooskõlas kohandusprogrammi ja teiste tingimustega, mis nõukogu on seadnud vastavalt artiklile 3. Selleks annab liikmesriik kogu vajaliku teabe komisjoni käsutusse ning teeb komisjoniga täielikku koostööd. Sellise kontrollimise tulemuste alusel otsustab komisjon edasiste osamaksete eraldamise pärast seda, kui majandus- ja rahanduskomitee on esitanud oma arvamuse.

1. Komisjon võtab vajalikke meetmeid, et koostöös majandus- ja rahanduskomiteega korrapäraste ajavahemike järel kontrollida, kas ühenduselt laenu saava liikmesriigi majanduspoliitika on kooskõlas kohandusprogrammi ja teiste tingimustega, mis nõukogu on seadnud vastavalt artiklile 3 , ning artiklis 3a nimetatud vastastikuse mõistmise memorandumiga. Selleks annab liikmesriik kogu vajaliku teabe Euroopa Parlamendi ja komisjoni käsutusse ning teeb komisjoniga täielikku koostööd. Sellise kontrollimise tulemuste alusel otsustab komisjon edasiste osamaksete eraldamise pärast seda, kui majandus- ja rahanduskomitee on esitanud oma arvamuse.
(3) Puudulik patsiendi ohutus on tõsine rahvatervise probleem ning piiratud tervishoiuressurssidel lasuv suur majanduslik koorem. Suur osa kõrvalekalletest on nii haiglasektori kui ka esmatasandi arstiabi puhul välditavad ning enamik neist on tingitud süsteemsetest teguritest.

(3) Puudulik patsiendi ohutus on tõsine rahvatervise probleem ning piiratud tervishoiuressurssidel lasuv suur majanduslik koorem. Suur osa kõrvalekalletest , sealhulgas diagnoosi- ja/või ravivigadest tulenevatest kõrvalekalletest, on nii haiglasektori kui ka esmatasandi arstiabi puhul välditavad ning enamik neist on tingitud piiratud rahalistest vahenditest ja süsteemsetest teguritest.
A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi,
(2) Et tagada siseturu nõuetekohane toimimine ning samal ajal ka EÜ asutamislepingu artikliga 152 nõutav kõrgetasemeline tervisekaitse, ja pidades silmas, et ühendus on Maailma Tervishoiuorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramise raamkonventsiooni osapool, tuleks teha erinevaid muudatusi. Need muudatused peaksid arvesse võtma iga tubakatoote puhul valitsevat olukorda.

(2) Et tagada siseturu nõuetekohane toimimine ning samal ajal ka EÜ asutamislepingu artikliga 152 nõutav kõrgetasemeline tervisekaitse, ja pidades silmas, et ühendus on Maailma Tervishoiuorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramise raamkonventsiooni osaline, tuleks teha erinevaid muudatusi. Need muudatused peaksid vajaduse korral arvesse võtma suitsetamiskeeldu ja iga tubakatoote puhul valitsevat olukorda ning peaksid täiendama tubakatoodete reklaami keeldu ja koolituskampaaniate käivitamist. Arvesse tuleks võtta ka vajadust võidelda salakaubaveoga kolmandatest riikidest ja organiseeritud kuritegevusega ning Schengeni piirkonna loomist ja laiendamist.