[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 21.12.2005

KOM(2005) 673 lõplik

2005/0272 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU DIREKTIIV

radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse vedude järelevalve ja kontrolli kohta

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU PÕHJENDUS

3. veebruari 1992. aasta direktiivi 92/3/Euratom (liikmesriikidevaheliste ning ühendusse suunduvate ja ühendusest väljuvate radioaktiivsete jäätmete vedude järelevalve ja kontrolli kohta) läbivaatamise protsess algatati 2001. aastal SLIM-algatuse ( Simpler Legislation for Internal Market – siseturualaste õigusaktide lihtsustamine) viiendas faasis (SLIM V) eesmärgiga muuta direktiiv 92/3/Euratom kasutajasõbralikumaks ja arusaadavamaks. Lisateavet on komisjoni aruandes SLIM-algatuse viienda faasi tulemuste kohta.[1]

Muudatusi direktiivi 92/3 sätetes põhjendatakse nelja põhjusega.

- Järjepidevus hilisemate Euratomi direktiivide suhtes : 13. mai 1996. aasta direktiiv 96/29/Euratom, millega sätestatakse põhilised ohutusnormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest, [2] ning nõukogu 22. detsembri 2003. aasta direktiiv 2003/122/Euratom kõrgaktiivsete kinniste kiirgusallikate ja omanikuta kiirgusallikate kontrollimise kohta.

- Järjepidevus rahvusvaheliste konventsioonidega , eriti arvestades käimasolevat Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) ühinemist kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutust käsitleva IAEA rahvusvahelise ühiskonventsiooniga (edaspidi „ühiskonventsioon”).

- Tegeliku menetluse selgitamine ja direktiivi ülesehituse parandamine .

- Reguleerimisala laiendamine, hõlmamaks kasutatud tuumkütust. Direktiivi 92/3 kohaselt peetakse kasutatud tuumkütust, millele ei ole ette näha mingit kasutust, radioaktiivseteks jäätmeteks ning selliste materjalide vedusid tuleb vastavalt direktiivis sätestatud ühtlustatud menetlusele kontrollida. Ümbertöötamiseks saadetud kasutatud tuumkütuse vedusid seevastu nii ei menetleta. See võib põhjustada järjepidevusetust ühe ja sama materjali kõnealuse menetluse abil kontrollimise kohustuses olenevalt selle kavandatavast kasutusest.

SLIM-aruandes tunnistati, et ühiskonventsiooni näide viitab sellele, et direktiivi reguleerimisala tuleks laiendada, hõlmamaks ka ümbertöötamiseks minevat kasutatud tuumkütust. Mingit otsest soovitust aga ei tehtud, kuna SLIM-algatuse meeskond pidas seda SLIM V raamistikus neile antud volitustest üleastumiseks.

Komisjoni ettepanekut käsitlevas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuses toetati reguleerimisala laiendamist, hõlmamaks ümbertöötamiseks mineva kasutatud tuumkütuse vedusid (vt punkti 5).

Arvestades eeltoodud tingimusi ning kuna radioloogilisest seisukohast ei ole mingit põhjust direktiivis 92/3 sätestatud menetlust mõnede kasutatud tuumkütuse vedude puhul kohaldamata jätta, peetakse direktiivi reguleerimisala laiendamist kirjeldatud viisil asjakohaseks. Nende kasutatud tuumkütuse vedude halduskoormust, mis on seotud ainult liikmesriikidega, kes on sõlminud kokkuleppe, et tuumkütus läheb ümbertöötamiseks, saab hoida väga madalana.

SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

Kui ühenduse kohustuseks on kehtestada kiirguskaitse valdkonnas ühtlustatud eeskirjad, et saavutada töötajate ja elanikkonna kõrge tervisekaitsetase, jääb liikmesriikide ülesandeks need eeskirjad oma riigisisestesse õigusaktidesse üle võtta ja neid rakendada.

Vaadates olemasolevaid nõudeid liikmesriikidevaheliste vedude kohta, ei ole mingit ebaselgust seoses ühenduse ja liikmesriikide ülesannetega olemasolevas radioaktiivsete jäätmete kontrollimise ja eelneva loa andmise süsteemis, mis on sätestatud direktiivis 92/3.

Käesoleva direktiivi ettepanekuga ei muudeta oluliselt kõnealust olemasolevat eelneva loa andmise süsteemi. Vedude kontrollimine kindla menetluse abil jääb liikmesriikide ülesandeks.

ETTEPANEKU RAKENDAMISE KULUD LIIKMESRIIKIDE JA ÜHENDUSE JAOKS

Liikmesriikide kulud

Soovitatud muudatused ei muuda direktiivis 92/3 sätestatud olemasolevat süsteemi. Menetluse laiendamine ümbertöötamiseks mõeldud kasutatud tuumkütuse vedudele ei tohiks liikmesriikidele tähendada olulisi lisakulusid – juba olemasolevad halduslikud infrastruktuurid katavad tekkivad kulud lihtsa vaevaga.

Nüüd, kui olulisemad aspektid (kindlasti need, mis käsitlevad kasutatud tuumkütust, üldist automaatset nõusolekut, keelte kasutust, direktiivi sätete kasutajasõbralikkust jne) selgitatud, võimaldab uus direktiiv vältida vedudel viivitusi ja seega vähendada halduskulusid.

Ettevõtjate kulud

Loa andmise menetluse laiendamine ümbertöötamiseks mineva kasutatud tuumkütuse vedudele ei tohiks tähendada lisakulutusi tuumaenergia ettevõtjatele, kuna sellist tüüpi veod on liikmesriikides teatava direktiivil 96/29 põhineva haldusmenetlusega juba kaetud.

Nüüd, kui olulisemad aspektid (kindlasti need, mis käsitlevad kasutatud tuumkütust, üldist automaatset nõusolekut, keelte kasutust, direktiivi sätete kasutajasõbralikkust jne) selgitatud, võimaldab uus direktiiv vedudel tekkivate viivituste vältimist, mis on kasulik asjaomastele ettevõtjatele.

Ühenduse kulud

Uus direktiiv ei mõjuta kuidagi ühenduse eelarvet.

Kõnealusest direktiivist tulenevad erinevad ühenduse kohustused (aruannete esitamise, tüüpvormi koostamise ja ajakohastamise ning asutuste nimekirja avaldamise osas) on direktiivis 92/3 juba sätestatud.

Ühtlasi vastab artiklis 16 nimetatud nõuandekomitee direktiivi 92/3 artikli 19 alusel juba loodud komiteele.

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA

Direktiivi 92/3/Euratom rakendamise eest vastutavate pädevate asutuste (direktiivi 92/3 artiklis 19 sätestatud komitee) esindajatega konsulteeriti direktiivi muudatuste eelnõu osas 18. oktoobril 2002 peetud kohtumisel.

Euratomi asutamislepingu artiklis 31 nimetatud teadusekspertide rühmaga konsulteeriti direktiivi 92/3 muutmise osas 2002. aasta detsembris toimunud kohtumisel ning ekspertide rühm toetas seda.

Komisjon sai 2005. aasta esimesel poolel ettepaneku eelnõu kohta mitteametlikku tagasisidet ka riigisisestelt asutustelt ja tööstuse esindajatelt.

KONSULTEERIMINE EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEEGA (EMSK)

Komisjon esitas 12. novembril 2004 EMSKle arvamuse avaldamiseks samal päeval vastu võetud ettepaneku radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse vedude järelevalve ja kontrolli kohta (KOM(2004) 716 lõplik).

EMSK esitas oma arvamuse 8. juunil 2005. EMSK toetas komisjoni muudatusi direktiivis ning suhtus soosivalt üldisemasse automaatse nõusoleku andmise menetlusse.

Samas juhtis EMSK komisjoni tähelepanu vajadusele sõnastada umber transiiti käsitlevad eeskirjad, et tagada vastavus tuumaenergia ühisturu põhimõtetega, eriti seoses ümbertöötamisele mineva kasutatud tuumkütuse vedudega.

Veel palus EMSK selgitada impordi- ja ekspordieeskirju ning määratleda täpsemalt tingimused, mille olemasolul võib transiidi- või sihtriik nõusolekust keelduda.

ETTEPANEKU SÄTTED

Sisu ja reguleerimisala (artikkel 1)

Artikli 1 lõige 1: seadusandlikest menetlusviisidest tulenevalt on direktiivi eesmärk nüüd selgelt sätestatud. Direktiiv täiendab direktiivi 96/29/Euratom, mille alusel on liikmesriigid sätestanud süsteemi aruannete esitamiseks ja lubade andmiseks toimingute puhul, mis on seotud ioniseerivast kiirgusest tuleneva ohuga, ning direktiivi eesmärk on sellest tulenevalt kooskõlas direktiivi 96/29 eesmärgiga (tervisekaitse).

Artikli 1 lõige 2 : direktiivi 92/3 artikli 1 lõike 1 säte sõnastati umber.

Uues sättes võetakse arvesse direktiivi 96/29/Euratom artikli 3 lõike 2 punktides a ja b sätestatud uusi tingimusi (radionukliidide kogused ja kontsentratsioon). Säte sisaldab ka dünaamilist viidet sellele direktiivile.

Selgituste abil kaetakse sellised veod, millel on sama päritolu- ja sihtriik, kuid erinev transiidiriik.

Direktiivis sätestatud menetlusi rakendatakse nüüd ka sellise kasutatud tuumkütuse vedude puhul, mida ei peeta jäätmeteks.

Artikli 1 lõige 3: see vastab direktiivi 92/3 artikli 13 sisule, mis käsitleb kasutusest kõrvaldatud kiirgusallikaid, kuid selle sõnastust on lihtsustatud ja direktiivi 2003/122 sätetega kohandatud. See vabastus hõlmab nüüd kõiki kasutusest kõrvaldatud kiirgusallikate vedusid tarnijale, tootjale või tunnustatud rajatisele (nagu on kirjeldatud direktiivi 2003/122 artikli 3 lõike 2 punktis a, mis käsitleb kiirgusallikate ohutut haldamist pärast nende kasutusest kõrvaldamist) ja mitte ainult olukordi, kus „kiirgusallika kasutaja saadab selle tagasi allika tarnijale muus riigis”, nagu on sätestatud direktiivis 92/3.

Selle sätte õige asukoht tundub olevat artiklis 1, kuna see piiritleb direktiivi reguleerimisala.

Töötlemise ja ümbertöötamisega seotud ümbersuunamine (artikkel 2)

Direktiivi 92/3 artiklis 14 sisalduv säte teisaldati artiklisse 2. Termin „jäätmed” asendati terminiga „radioaktiivsed jäätmed”. Sõna „eksporditakse” asendatakse sõnaga „saadetakse”, et katta ka ühest liikmesriigist teise toimuvad ümbersuunamised. Leitakse, et sarnaselt ümbertöötamise järgsele ümbersuunamisele katab radioaktiivsete jäätmete pärast töötlemist tagasisaatmise õigus ka muid ümbertöötamise käigus saadud tooteid. Õigus radioaktiivsed jäätmed ja muud töötlemise ja ümbertöötamise käigus saadud tooted päritoluriiki tagasi saata ei vabasta aga loa saamise menetlusest.

Mõisted (artikkel 3)

Mõisteid on muudetud järgmiselt.

Mõisted „radioaktiivsed jäätmed ” , „kasutatud tuumkütus”, „lõppladustamine” ja „ladustamine” on mõnede kohtandustega viidud kooskõlla ühiskonventsiooni mõistetega.

1. „Radioaktiivsed jäätmed”: mõiste määratluse esimeses osas on viide lepinguosalisele asendatud väljendiga „päritolu- või sihtriik”; teine osa on aga kohandatud nii, et see kataks näiteks olukordi, kus leitakse, et veetav vanametall on radioaktiivne vanametall (päritolu-, transiidi- või sihtriigis), mistõttu peab asjaomane riik seda pidama radioaktiivseteks jäätmeteks, olenemata edasisest kasutusest, mille päritolu- või sihtriik on ette näinud.

See on kooskõlas direktiivi 2003/122 vastuvõtmisel tehtud komisjoni avaldusega, millega komisjon kinnitab, et vajadusega reguleerida deklareerimata radioaktiivselt saastatud potentsiaalselt omanikuta kiirgusallikaga metalli eksporti ja importi võidakse tegeleda nõukogu direktiivi 92/3/Euratom (liikmesriikidevaheliste ning ühendusse suunduvate ja ühendusest väljuvate radioaktiivsete jäätmete vedude järelevalve ja kontrolli kohta) muutmise arutelu raames.

2. „Lõppladustamine”: sõnad „vastav rajatis” asendatakse sõnadega „lubatud rajatis”.

Termin „vedu” katab nüüd nii radioaktiivsete jäätmete veod kui ka kasutatud tuumkütuse veod. See võimaldab ühe termini kasutamist kõikide nende materjalide vedude kohta ning nende korduv eraldi nimetamine ei ole enam vajalik. Väljend „sealhulgas transportimine ning peale- ja mahalaadimine nii lõppladustamise kui ajutise ladustamise eesmärgil” on kustutatud, kuna see on ülejäänud mõiste selgitusest niigi selge.

Järgides direktiivi uut ülesehitust, määratletakse mõisted „ühendusesisesed veod” ja „ühendusevälised veod”.

Järgmisi mõisteid muudetakse täpsemaks. Termini „valdaja” määratluses asendatakse sõna „kavatseb” sõnaga „plaanib” (vt artikli 4 kommentaare). Olemasolevate mõistete „lähetekoht” ja „sihtkoht” asemel määratletakse mõisted „päritoluriik” ja „sihtriik” ning samuti määratletakse mõiste „transiidiriik”.

Kooskõlas EMSK ettepanekuga määratletakse „territooriumi” mõiste.

„Kinnise kiirgusallika” mõiste määratlus on võetud direktiivist 96/29 ning „kasutusest kõrvaldatud kiirgusallika” ja „tunnustatud rajatise” määratlused vastavad direktiivile 2003/122.

Veoloa taotlus (artikkel 4)

Artikli 4 lõikes 1 sisalduv väljend „kes kavatseb” asendatakse ühemõttelisema sõnastusega („kes plaanib”). Uus sõnastus aitab tegelikkuses vältida raskusi, mis tulenevad vedude „kavatsetud” loomusest (vt SLIM-algatuse aruande punkti 3.5), tagades samas taotluste õigeaegsuse (nii et need ei ulatuks liiga kaugesse tulevikku).

Artikli 4 lõige 2 on kooskõlas direktiivi 92/3 artikli 5 lõikega 1.

Taotluse edastamine pädevatele asutustele (artikkel 5)

Artikli 5 lõige 1 on kooskõlas direktiivi 92/3 artikli 4 esimese lõigu teise lausega.

Nõusolek ja keeldumine (artikkel 6)

Termineid on ühtlustatud ning transiidi- ja sihtliikmesriikidega seoses kasutatakse sõna „nõusolek”, et seda oleks võimalik eristada sõnast „luba”, mida annab välja päritoluliikmesriik.

Vastupidiselt direktiivi 92/3 artikli 6 lõike 4 sättele ei ole automaatne nõusoleku andmise menetlus enam vabatahtlik ja seda kohaldatakse kõikide vedude korral. Transiidi- või sihtriik, kes ei anna kavandatava veo osas vastust, loetakse veo heaks kiitnuks. Nüüd tuleb teatis veose vastuvõtmise kohta esitada ühe kuu jooksul ning heakskiitmisest/keeldumisest teatamise tähtaega pikendati nelja kuuni (kolm kuud vastuse jaoks + üks kuu pikendust taotluse esitamisel). Nii vastuvõtuteatis kui ka üldisem automaatse nõusoleku andmise menetlus kiideti EMSKs heaks.

EMSK soovituse kohaselt on põhjendused nõusolekust keeldumiseks või nõusolekule lisatud tingimused selguse huvides täpselt määratletud ning sihtliikmesriigi ja transiidiliikmesriikide jaoks erinevalt, nii et transiidiliikmesriigid saaksid rakendada asjakohaseid riigisiseseid, ühenduse või rahvusvahelisi radioaktiivse materjali veo õigusakte. Ühtse tuumaenergiapoliitika puudumise tõttu on selline erinevuse tegemine vajalik selleks, et tagada nende riikide õigused, kes on valinud ümbertöötamise. See on samuti kooskõlas EMSK soovitusega seoses tuumaenergia ühisturu võimalike tõketega.

Artikli 6 lõige 4 on kooskõlas direktiivi 92/3 artikli 16 sättega, kusjuures sõnastust on käesoleva ettepaneku ülesehitusega kohandatud. Nüüd on selge, et nõusoleku andmise menetlus kehtib ümbersuunamiste puhul ka siis, kui algne vedu luhtus artiklis 9 toodud põhjustel (vt SLIM-algatuse aruande punkti 3.12).

Veoload (artikkel 7)

Loa andmist on loogiline käsitleda eraldi artiklis ja pärast heakskiitmist käsitlevaid sätteid.

Artikli 7 lõige 3 kajastab mõtet, mis oli selge juba direktiivi 92/3 artikli 5 lõikes 1.

Artikli 7 lõige 4 vastab direktiivi 92/3 artikli 5 lõikele 2. Kolmeaastane kehtivusaeg on maksimaalne piir. Loa andmiseks sobiva aja määrab iga juhtumi puhul eraldi luba väljaandev asutus.

Teatis veose vastuvõtu kohta (artikkel 8)

See säte vastab direktiivi 92/3 artiklile 9.

Veo luhtumine (artikkel 9)

See säte vastab direktiivi 92/3 artiklile 15, kuid järgmiseid punkte on selgemaks muudetud: a) päritolu-, transiidi- või sihtliikmesriigi õigus vedu samas sättes toodud tingimustel katkestada ning b) päritoluliikmesriigi kohustus seoses olukorraga, kus valdaja peab veose tagasi võtma. Kooskõlas ühiskonventsiooni artikliga 27 sätestatakse võimalus alternatiivseks ohutuks kokkuleppeks sellistel juhtudel, kus tagasivõtmine ei ole radioloogilisest seisukohast põhjendatud.

Valdaja kohustus tasuda kõik lisakulud – ümberpakendamine, vedu jne – on põhjendatud, kuna valdaja on peamine vastutaja nende tingimuste täitmise eest, mille olemasolul veole luba ja nõusolek anti.

Erieeskirjad ühendusse importimiseks (artikkel 10)

Direktiivi 92/3 artiklit 10 on parandatud, sätestades menetluse erinevad sammud.

Erieeskirjad transiidiks, mis toimub läbi ühenduse (artikkel 11)

Selles artiklis täiendatakse direktiivi 92/3 artikli 10 lõiget 2, sätestades menetluse erinevad sammud.

Erieeskirjad ühendusest eksportimiseks (artikkel 12)

Selles artiklis täiendatakse direktiivi 92/3 artiklit 12, sätestades menetluse erinevad sammud. Ühiskonventsiooni artiklist 27 tulenevalt on vajalik sihtriigi nõusolek.

Ekspordikeelud (artikkel 13)

See säte vastab direktiivi 92/3 artiklile 11. Seda sätet parandati, võttes arvesse, et AKV-EMÜ neljas Lomé konventsioon asendati 23. juunil 2000. aastal Cotonous alla kirjutatud partnerluslepinguga Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide (AKV) ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel,[3] mis jõustus 1. aprillil 2003.

Tüüpvormi kasutamine (artikkel 14)

Artikli 14 lõige 2 on kohandatud direktiivi 92/3 artikli 20 põhjal. Seal sätestatakse tüüpvormi kasutamise üldine kohustus, seega on direktiivide asjakohastes sätetes sisalduvad eraldi viited sellele nüüd ülearused. Kohustus kehtestada uus tüüpvorm ülevõtmise kuupäevaks on sätestatud selguse tagamise eesmärgil. Artikli 14 lõikes 3 selgitatakse keelekasutust ebaselguste vältimiseks. Vajadus selgete keelekasutust käsitlevate eeskirjade järele on eriti asjakohane 25 liikmesriigiga ühenduses.

Kõnealuse küsimusega tegeldakse järgnevalt uue tüüpvormi kehtestamisel, kasutades artiklis 18 sätestatud nõuandekomitee menetlust. Võimalik, et tüüpvorm sisaldab erinevaid üksusi/pealkirju kõikides ELi keeltes või võimaldab kakskeelsete või mitmekeelsete ametlike versioonide kasutust, ühendades vastavalt vajadusele päritoluriigi keele ühe või enama ELi keelega.

Pädevad asutused (artikkel 15)

See artikkel vastab direktiivi 92/3 artiklile 17, kuid artikli 6 lõikest 4 tulenevalt on kustutatud viide automaatse nõusoleku andmise menetlusele.

Koostöö (artikkel 16)

Radioaktiivsete jäätmete väikeste tootjate jaoks lahenduse sätestamine on vajalik lõppladustamiseks minevate radioaktiivsete jäätmete keelamise õiguse tunnustamisest tulenevalt.

Arvestades artikli 14 asjaolusid tuleb väljendada vajadust koostöökohustuse järele, et vältida olukordi, kus loa/nõusoleku andmise menetlust võib viivitamise eesmärgil kuritarvitada ja põhjendamatuid takistusi luua, näiteks piirates kasutatud tuumkütuse vaba liikumist ühenduse piires. Kohaldatakse sobivaid ühenduse kontrollimehhanisme, sealhulgas Euratomi asutamislepingu artiklis 141 nimetatud kohustuste täitmata jätmise puhul kohaldatavaid menetlusi.

Artikli 16 lõike 3 soovitused on ette nähtud selleks, et luua ohutu teabevahetussüsteem, lihtsustamaks kõnealuses direktiivis sätestatud menetluse järgimist, vältides samal ajal viivitusi.

Korralised aruanded (artikkel 17)

Arvestades direktiivi 92/3 kogemust nõutakse aruandeid ainult iga kolme aasta järel. Viidatakse menetlusele, mida tuleb järgida (see ettepanek ei sisalda ühtegi direktiivi 92/3 artikliga 20 sarnast sätet, kuid viitab sellele artiklites 3, 12, 13 ja 15).

Nõuandekomitee (artikkel 18)

See säte vastab direktiivi 92/3 artiklile 19.

Ülevõtmine (artikkel 19)

Direktiivi ülevõtmisel peaksid liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu uutele aspektidele, eriti järgmistele.

Artikli 1 osas, kus määratletakse direktiivi laiendatud reguleerimisala, mis on nüüd kohaldatav ka ümbertöötamiseks mõeldud kasutatud tuumkütuse vedude ning selliste vedude puhul, mille päritoluriik ja sihtriik on üks ja seesama liikmesriik, kuid mis läbivad mõnda teist riiki, ning osas, kus viidatakse direktiivis 96/29 sätestatud kogustele ja kontsentratsioonidele.

Artikli 2 laiendatud säte töötlemise ja ümbertöötamisega seotud ümbersuunamiste kohta.

Artikkel 6, mis käsitleb nõusoleku andmise muudetud menetlust.

Artikli 9 lõige 1 veo luhtumise kohta ning asjakohased sätted artiklites 10, 11 ja 12.

Artikkel 12 ekspordi kohta ühendusest välja, milleks on nüüd vaja sihtriigi pädevate asutuste nõusolekut.

Artikkel 13, sealhulgas uus viide Cotonou’ AKV-EÜ lepingule.

Artikkel 14 tüüpvormi kasutamise kohta, eriti selle lõige 3 keelekasutuse kohta.

Lõppsätted (artiklid 20, 22 ja 23)

Standardtekstid.

Üleminekusätted (artikkel 21)

Õiguskindluse tagamise eesmärgil ei ole kõnealuses direktiivis kehtestatud erinõuded kohaldatavad, kui loataotlus on esitatud nõuetekohaselt enne ülevõtmise kuupäeva.

Üleminekuperioodi jooksul esitatud taotluste puhul peaksid liikmesriigid aga mitmele veole loa andmisest keelduma, kui nende vedude ühte taotlusse grupeerimiseks ei ole mingit objektiivset põhjust ning on kahtlus, et ettevõtja üritab vältida kõnealuse direktiivi asjakohaste sätete kohaldamist, eriti vajadust saada kolmandast riigist sihtriigi nõusolek.

2005/0272 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU DIREKTIIV

radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse vedude järelevalve ja kontrolli kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 32,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[4] mis on koostatud pärast arvamuse saamist asjatundjate rühmalt, mille teadus- ja tehnikakomitee on nimetanud liikmesriikide teadlaste seast vastavalt asutamislepingu artiklile 31 ja pärast konsulteerimist Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteega, [5]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[6]

ning arvestades järgmist:

3. Radioaktiivsete jäätmete ning kasutatud tuumkütuse veoga seotud toimingute suhtes kohaldatakse ühenduse ja rahvusvaheliste õigusnormide alusel mitmeid nõudeid, eriti seoses radioaktiivse materjali ohutu transportimise ja radioaktiivsete jäätmete või kasutatud tuumkütuse ladustamise või lõppladustamise tingimustega sihtriigis.

4. Lisaks neile nõuetele tuleb töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse liikmesriikidevaheliste ning ühendusse suunduvate ja ühendusest väljuvate vedude suhtes kohaldada ühist kohustuslikku eelneva loa andmise süsteemi.

5. Nõukogu 3. veebruari 1992. aasta direktiiviga 92/3/Euratom liikmesriikidevaheliste ja ühendusse suunduvate ja ühendusest väljuvate radioaktiivsete jäätmete vedude järelevalve ja kontrolli kohta[7] kehtestati radioaktiivsete jäätmete vedudele range kontrollimise ja eelneva loa andmise ühenduse süsteem, mis on osutunud rahuldavaks. Omandatud kogemusi arvestades on seda siiski vaja muuta, et selgitada ja lisada mõisteid ja definitsioone, käsitleda varem välja jäetud olukordi, lihtsustada radioaktiivsete jäätmete liikmesriikidevahelise veo kehtivat korda ja tagada vastavus teistele ühenduse ja rahvusvahelistele õigusnormidele, eriti kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutut haldamist käsitlevale ühiskonventsioonile, millega ühendus liitus 2. jaanuaril 2006.

6. SLIM-algatuse ( Simpler Legislation for Internal Market – siseturualaste õigusaktide lihtsustamine) viienda järgu raames loodi liikmesriikide esindajatest ja kasutajatest koosnev töörühm, et käsitleda mitmeid direktiivi 92/3/Euratom kasutajate kirjeldatud probleeme, kooskõlastades seda kehtivate rahvusvaheliste eeskirjade ja õigusnormidega.

7. Direktiivis 92/3 sätestatud korda on praktikas kohaldatud ainult sellise kasutatud tuumkütuse vedude suhtes, mille jaoks pole ette nähtud kasutusala ja mida seega peetakse radioaktiivseteks jäätmeteks käesoleva direktiivi tähenduses. Radioloogilisest seisukohast ei ole õigustatud, et nimetatud järelevalve- ja kontrollisüsteemi ei rakendata sellise kasutatud tuumkütuse suhtes, mida kavatsetakse ümber töötada. Seetõttu on asjakohane laiendada käesoleva direktiivi reguleerimisala kõigile kasutatud tuumkütuse vedudele, sõltumata sellest, kas kõnealune tuumkütus on ette nähtud lõppladustamiseks või ümbertöötamiseks.

8. Kuna ühenduses puudub ühine kütusetsüklit käsitlev poliitika, jääb liikmesriigi jurisdiktsioonis olevate tuumajäätmete ja kasutatud tuumkütuse haldamist käsitleva poliitika valik iga liikmesriigi vastutusse, mistõttu ei tohiks käesoleva direktiivi sätted piirata liikmesriikide õigust kasutatud tuumkütust ümbertöötamiseks eksportida ja õigust keelduda nõusoleku andmisest radioaktiivsetele jäätmetele lõpptöötluse või lõppladustamise eesmärgil nende territooriumile sisenemiseks, välja arvatud ümbersuunamisel.

9. Nõukogu 22. detsembri 2003. aasta direktiivi 2003/122/Euratom (kõrgaktiivsete kinniste kiirgusallikate ja omanikuta kiirgusallikate kontrollimise kohta)[8] vastuvõtmine loob vajaduse kohandada kinniste kiirgusallikate ümbersuunamist käsitlevate sätete sõnastust.

10. Kehtiva korra lihtsustamine ei tohiks piirata liikmesriikide õigusi olla vastu või seada tingimusi radioaktiivsete jäätmete veole, mille jaoks on vaja nende heakskiitu. Vastuväited ei tohiks olla meelevaldsed ning peaksid lähtuma asjakohastest riiklikest või rahvusvahelistest õigusnormidest, mida on lihtne kindlaks teha. Asjakohased õigusaktid ei piirdu valdkondlikke vedusid käsitlevate õigusaktidega. Käesolev direktiiv ei tohiks piirata rahvusvahelisest õigusest tulenevaid liikmesriikide õigusi ja kohustusi, eriti rahvusvahelises õiguses sätestatud laevade ja õhusõidukite mere-, jõe-, ja aeronavigatsiooniga seotud õigusi ja vabadusi.

11. Siht- või transiidiriigiks oleva liikmesriigi võimalus vedude automaatsest loa andmise menetlusest keelduda toob endaga kaasa põhjendamatu halduskoormuse ja ebakindluse. Kohustuslik taotluse kättesaamise kinnitus siht- ja transiidiriikide asutustelt koos nõusoleku andmise tähtaja pikendamisega peaks võimaldama suure tõenäosusega eeldada sõnades väljendamata heakskiitu.

12. Inimeste tervise ja keskkonna kaitsmiseks radioaktiivsetest jäätmetest tulenevate ohtude eest tuleb arvesse võtta väljaspool ühendust tekkivaid ohtusid. Juhul, kui radioaktiivsed jäätmed ja kasutatud tuumkütus viiakse ühendusest välja, tuleb sihtriigiks olevat kolmandat riiki mitte ainult veost teavitada, vaid nimetatud riigilt selleks ka nõusolek saada.

13. Käesoleva direktiivi sätetest ja omandatud kogemustest tulenevalt tuleb olemasolevat tüüpvormi kohandada. Selguse huvides tuleks sätestada kohustus kehtestada käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäevaks uus tüüpvorm. Kui seda tähtaega aga ei täideta, tuleks üleminekusätetes sätestada olemasoleva tüüpvormi kasutus. Lisaks peaksid selged eeskirjad keelekasutuse kohta andma õiguskindlust ja aitama vältida põhjendamatuid viivitusi.

14. Korrapärased aruanded liikmesriikidelt komisjonile ja komisjonilt Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele peaksid andma kasuliku ülevaate kogu ühenduses väljastatud lubadest ning selgitama välja võimalikud raskused, millega liikmesriigid tegelikkuses kokku puutuvad, ja pakkuma lahendused.

15. Nõukogu 13. mai 1996. aasta direktiivi 96/29/Euratom, millega sätestatakse põhilised ohutusnormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest,[9] kohaldatakse muu hulgas radioaktiivsete ainete ühenduse vedude, impordi ja ekspordi suhtes ning selles on sätestatud ioniseeriva kiirgusega seotud toimingute kohta aruannete esitamise ja nendeks loa saamise süsteem. Seetõttu on kõnealused sätted asjakohased käesoleva direktiiviga hõlmatud valdkonnas.

16. Eespool öeldut silmas pidades on selguse huvides vaja direktiiv 92/3/Euratom kehtetuks tunnistada ja asendada. Käesolev direktiiv ei tohi piirata liikmesriikide kohustusi seoses kehtetuks tunnistatud direktiivi riigisisestesse õigusaktidesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

1. peatükk Eelsätted

Artikkel 1 Sisu ja reguleerimisala

1. Käesolevas direktiivis sätestatakse radioaktiivsete jäätmete ja tuumkütuse piiriüleste vedude ühenduse järelevalve- ja kontrollisüsteemi, et tagada elanikkonna piisav kaitse.

2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse piiriüleste vedude suhtes järgmistel juhtudel:

a) kui päritoluriik või sihtriik või mis tahes transiidiriik asub ühenduses;

b) kui saadetise kogused ja kontsentratsioon ületavad nõukogu direktiivi 96/29/Euratom artikli 3 lõike 2 punktides a ja b sätestatud piirmäärasid ning samuti kõnealuse direktiivi muutmise või asendamise korral.

3. Käesolevat direktiivi ei kohaldata kasutusest kõrvaldatud kiirgusallikate vedude suhtes, mille sihtpunktiks on kiirgusallikate tarnija või tootja või tunnustatud rajatis.

Artikkel 2 Töötlemise ja ümbertöötamisega soetud ümbersuunamine

Käesolev direktiiv ei mõjuta õigust liikmesriigil või liikmesriigi ettevõttel, kellele radioaktiivsed jäätmed töötlemiseks saadetakse, saata radioaktiivsed jäätmed ja muud ümbertöötamise käigus saadud tooted pärast töötlemist tagasi päritoluriiki. Samuti ei mõjuta see õigust liikmesriigil või liikmesriigi ettevõttel, kellele kasutatud tuumkütus ümbertöötamiseks saadetakse, saata radioaktiivsed jäätmed ja muud ümbertöötamise käigus saadud tooted pärast ümbertöötamist päritoluriiki tagasi.

Artikkel 3 Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) radioaktiivsed jäätmed – gaasilises, vedelas või tahkes olekus radioaktiivne materjal, millele päritolu- või sihtriik ega füüsiline või juriidiline isik, kelle otsust nimetatud riigid tunnustavad, ei näe ette edasist kasutust, ja/või mida reguleeriv organ kontrollib päritolu-, transiidi- või sihtriigi õiguslikus ja reguleerivas raamistikus kui radioaktiivseid jäätmeid;

2) kasutatud tuumkütus – tuumkütus, mida on kiiritatud ning mis on reaktori südamikust alaliselt eemaldatud;

3) vedu – kõik toimingud, mis on seotud radioaktiivsete jäätmete või kasutatud tuumkütuse viimisega nende päritoluriigist sihtriiki;

4) ühendusesisene vedu – vedu, mille päritolu- ja sihtriik on liikmesriigid;

5) ühenduseväline vedu – vedu, mille päritolu- ja/või ja sihtriik on mõni kolmandatest riikidest;

6) lõppladustamine – radioaktiivsete jäätmete või kasutatud tuumkütuse paigutamine lubatud rajatisse, kavatsemata seda sealt välja võtta;

7) ladustamine – radioaktiivsete jäätmete või kasutatud tuumkütuse hoidmine selle kogumiseks ette nähtud rajatises, kavatsusega see sealt välja võtta;

8) valdaja – füüsiline või juriidiline isik, kes enne radioaktiivsete jäätmete või kasutatud tuumkütuse vedu on nimetatud materjalide eest juriidiliselt vastutav ja plaanib veose saajale kätte toimetada;

9) saaja – füüsiline või juriidiline isik, kellele radioaktiivsed jäätmed või kasutatud tuumkütus saadetakse;

10) päritoluriik või päritoluliikmesriik ja sihtriik või sihtliikmesriik – vastavalt riik või liikmesriik, millest vedu plaanikohaselt algab, ja riik või liikmesriik, millesse vedu plaanitakse või millesse see toimub;

11) transiidiriik või transiidiliikmesriik – riik või liikmesriik, mille territooriumi plaanitakse veoga läbida või mida see läbib, kui see ei ole päritoluriik, päritoluliikmesriik, sihtriik või sihtliikmesriik;

12) territoorium – riigi maa-ala, õhuruum või territoriaalvesi, välja arvatud selle majandusvöönd;

13) pädevad asutused – asutused, mis on päritoluriigi, transiidiriigi või sihtriigi õigusnormide alusel volitatud rakendama radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse vedude järelevalve- ja kontrollisüsteemi;

14) kinnine kiirgusallikas – kiirgusallikas, mille struktuur hoiab normaalsetes kasutustingimustes ära radioaktiivsete ainete mis tahes lekkimise ümbritsevasse keskkonda;

15) kasutusest kõrvaldatud kiirgusallikas – kinnine kiirgusallikas, mida enam ei kasutata ega kavatseta kasutada tegevuseks, milleks luba välja anti;

16) tunnustatud rajatis – mõne riigi territooriumil asuv rajatis, millele kõnealuse riigi pädevad asutused on andnud riigisiseste õigusaktide kohaselt loa kinniste kiirgusallikate pikaajaliseks ladustamiseks või lõppladustamiseks, või rajatis, millele on riigisiseste õigusaktide alusel antud nõuetekohane luba kinniste kiirgusallikate vaheladustamiseks.

2. peatükk Ühendusesisesed veod

Artikkel 4 Veoloa taotlus

1. Valdaja, kes plaanib radioaktiivseid jäätmeid või kasutatud tuumkütust vedada või nende vedamist korraldada, esitab päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele loataotluse.

2. Taotluse võib esitada rohkem kui ühe veose kohta, kui täidetud on järgmised tingimused:

a) sellega seotud radioaktiivsetel jäätmetel või kasutatud tuumkütusel on põhiliselt samad füüsikalised, keemilised ja radioaktiivsed omadused;

b) veod toimuvad samalt valdajalt samale saajale ja on seotud samade pädevate asutustega;

c) kui veod on seotud kolmandate riikidega, toimub transiit ühendusse ja ühendusest välja sama piiripunkti kaudu ja asjaomase kolmanda riigi sama piiripunkti või asjaomaste kolmandate riikide samade piiripunktide kaudu, kui asjaomased pädevad asutused ei ole kokku leppinud teisiti.

Artikkel 5 Taotluse edastamine pädevatele asutustele

Päritoluliikmesriigi pädevad asutused saadavad artiklis 4 nimetatud taotlused nõusoleku saamiseks sihtliikmesriigi pädevatele asutustele ning transiidiriikide olemasolu korral transiidiliikmesriikide pädevatele asutustele.

Artikkel 6 Nõusolek ja keeldumine

1. Hiljemalt üks kuu pärast nõuetekohaselt täidetud taotluse kättesaamist väljastavad sihtliikmesriigi ja iga transiidiliikmesriigi pädevad asutused kättesaamise kohta teatise.

Hiljemalt kolm kuud pärast nõuetekohaselt täidetud taotluse kättesaamist teatavad sihtliikmesriigi ja iga transiidiliikmesriigi pädevad asutused päritoluriigi pädevatele asutustele oma nõusolekust, vajalikuks peetavatest tingimustest või nõusoleku andmisest keeldumisest.

Sihtliikmesriigi või iga transiidiliikmesriigi pädevad asutused võivad oma seisukoha esitamiseks taotleda teises lõigus nimetatud tähtajale kuni ühekuulist pikendust.

2. Kui lõike 1 esimeses ja teises lõigus nimetatud tähtajaks pole sihtliikmesriigi ja/või kavandatavate transiidiliikmesriikide pädevatelt asutustelt vastust saadud, loetakse seda taotletava veoga nõustumiseks, tingimusel et lõikes 1 nimetatud kättesaamisteatis on neilt riikidelt saadud.

3. Liikmesriigid põhjendavad nõusoleku andmisest keeldumist või nõusoleku andmist teatavatel tingimustel:

a) transiidiliikmesriikidele asjakohaste riigisiseste, ühenduse või rahvusvaheliste radioaktiivsete materjalide vedu käsitlevate õigusaktide põhjal;

b) sihtliikmesriikidele radioaktiivsete jäätmete ja tuumkütuse halduse puhul kohaldatavate asjakohaste õigusaktide põhjal ning radioaktiivse materjali veo puhul kohaldatavate asjakohaste riigisiseste, ühenduse ja rahvusvaheliste asjakohaste õigusaktide põhjal.

Nii transiidi- kui ka sihtriikideks olevate liikmesriikide pädevate asutuste mis tahes tingimused ei või olla rangemad tingimustest, mis on kehtestatud samasugustele vedudele nendes riikides.

4. Liikmesriik või liikmesriigid, kes on andnud nõusoleku teatava veose transiidiks, ei tohi keelduda nõusoleku andmisest ümbersuunamiseks järgmistel juhtudel:

a) kui esialgne nõusolek oli töötlemise või ümbertöötamise eesmärgil veetava materjali kohta ja kui ümbersuunatav veos sisaldab pärast töötlemist või ümbertöötamist esialgse materjaliga samaväärseid radioaktiivseid jäätmeid või muid tooteid ning kui kõiki asjaomaseid õigusakte on arvesse võetud;

b) artiklis 9 kirjeldatud asjaoludel, kui ümbersuunamine toimub samadel tingimustel ja veo tehnilised näitajad on samad.

Artikkel 7 Veoload

1. Kui kõik veoks vajalikud nõusolekud on antud, on päritoluliikmesriigi pädevatel asutustel õigus anda valdajale veoluba; sellest teavitavad nad sihtliikmesriigi ja iga transiidiliikmesriigi või transiidiriigiks oleva kolmanda riigi pädevaid asutusi.

2. Lõikes 1 nimetatud luba ei mõjuta mingil määral valdaja, vedaja, omaniku, saaja või selle veoga seotud muu füüsilise või juriidilise isiku vastutust.

3. Üks luba võib hõlmata mitut vedu, juhul kui artikli 4 lõikes 2 märgitud tingimused on täidetud.

4. Luba kehtib kuni kolm aastat.

Selle kehtivusaja määramisel võtab liikmesriik arvesse kõiki sihtliikmesriigi või transiidiliikmesriigi nõusolekus esitatud tingimusi.

Artikkel 8 Teatis veose vastuvõtu kohta

1. 15 päeva jooksul pärast veose vastuvõtmist saadab saaja oma liikmesriigi pädevatele asutustele teatise iga veose vastuvõtu kohta.

2. Sihtliikmesriigi pädevad asutused saadavad vastuvõtuteatise koopiad päritoluliikmesriigile ja igale transiidiliikmesriigile või transiidiriigiks olevale kolmandale riigile.

3. Päritoluriigi pädevad asutused saadavad vastuvõtuteatise koopia algsele valdajale.

Artikkel 9 Veo luhtumine

1. Siht-, päritolu- või transiidiliikmesriik võib otsustada, et vedu ei või lõpule viia, kui veotingimused ei ole enam vastavalt käesoleva direktiivi sätetele täidetud või ei ole vastavalt käesolevale direktiivile välja antud lubade või nõusolekutega kooskõlas.

Selline liikmesriik teavitab kõnealusest otsusest viivitamata teiste veoga seotud liikmesriikide pädevaid asutusi.

2. Kui vedu ei saa lõpule viia või kui veo tingimused ei ole vastavalt käesoleva direktiivi sätetele täidetud, tagavad päritoluliikmesriigi pädevad asutused, et kõnealuste radioaktiivsete jäätmete või kasutatud tuumkütuse valdaja võtab need tagasi, kui olukorda ei saa just mõne alternatiivse kokkuleppe abil lahendada. Kõnealused asutused tagavad, et veo eest vastutav isik võtab vajaduse korral parandavaid ohutusmeetmeid.

3. Kui vedu ei saa või ei tohi lõpule viia, kannab sellest tulenevad kulud valdaja.

3. peatükk Ühendusevälised veod

Artikkel 10 Import ühendusse

1. Kui käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvad radioaktiivsed jäätmed või kasutatud tuumkütus tuuakse ühendusse kolmandast riigist ja sihtriik on liikmesriik, esitab saaja loataotluse nimetatud liikmesriigi pädevatele asutustele. Taotluse võib esitada mitme veo kohta, kui artikli 4 lõikes 2 osutatud tingimused on täidetud.

See sisaldab tõendeid selle kohta, et saaja on kolmandas riigis asuva ja selle kolmanda riigi pädevate asutuste heakskiidetud valdajaga jõudnud kokkuleppele, et valdaja on kohustatud radioaktiivsed jäätmed või kasutatud tuumkütuse tagasi võtma, kui vedu ei saa vastavalt käesolevale direktiivile lõpule viia, nagu sätestatud käesoleva artikli lõikes 5.

Kui vedu ei saa või ei tohi lõpule viia, kannab sellest tulenevad kulud saaja.

2. Sihtliikmesriigi pädevad asutused saadavad lõikes 1 osutatud taotluse nõusoleku saamiseks transiidiliikmesriikide olemasolu korral transiidiliikmesriikide pädevatele asutustele.

Kohaldatakse artiklit 6.

3. Kui kõik veoks vajalikud nõusolekud on antud, on sihtliikmesriigi pädevatel asutustel õigus anda saajale veoluba; sellest teavitavad nad iga transiidiliikmesriigi või transiidiriigiks oleva kolmanda riigi pädevaid asutusi.

Kohaldatakse artikli 7 lõikeid 2 kuni 4.

4. 15 päeva jooksul pärast vastuvõtmist saadab saaja sihtliikmesriigi pädevatele asutustele teatise iga veose vastuvõtmise kohta. Sihtliikmesriigi pädevad asutused saadavad vastuvõtmisteatise koopiad päritoluriigile ja igale transiidiliikmesriigile või transiidiriigiks olevale kolmandale riigile.

5. Sihtliikmesriik või mis tahes transiidiliikmesriik võib otsustada, et vedu ei või lõpule viia, kui veotingimused ei ole enam vastavalt käesoleva direktiivi sätetele täidetud või ei ole vastavalt käesolevale direktiivile välja antud lubade või nõusolekutega kooskõlas. Kõnealune liikmesriik teavitab sellest otsusest viivitamata päritoluriigi pädevaid asutusi. Kui vedu ei saa või ei tohi lõpule viia, kannab sellest tulenevad kulud saaja.

Artikkel 11 Transiit läbi ühenduse

1. Kui radioaktiivsed jäätmed või kasutatud tuumkütus tuuakse ühendusse kolmandast riigist ja sihtriik ei ole liikmesriik, esitab isik, kes vastutab veose haldamise eest liikmesriigis, mille tollipunkti need radioaktiivsed jäätmed ühendusse sisenemisel esimesena läbivad („esimene transiidiliikmesriik”), selle liikmesriigi pädevatele asutustele loataotluse. Taotluse võib esitada mitme veo kohta, kui artikli 4 lõikes 2 osutatud tingimused on täidetud.

See sisaldab tõendeid selle kohta, et kolmandas riigis asuv saaja on kolmandas riigis asuva ja selle kolmanda riigi pädevate asutuste heakskiidetud valdajaga jõudnud kokkuleppele, et valdaja on kohustatud radioaktiivsed jäätmed või kasutatud tuumkütuse tagasi võtma, kui vedu ei saa vastavalt käesolevale direktiivile lõpule viia, nagu sätestatud käesoleva artikli lõikes 5.

2. Esimese transiidiliikmesriigi pädevad asutused saadavad lõikes 1 osutatud taotluse nõusoleku saamiseks teiste transiidiliikmesriikide olemasolu korral nende transiidiliikmesriikide pädevatele asutustele.

Kohaldatakse artiklit 6.

3. Kui kõik veoks vajalikud nõusolekud on antud, on esimese transiidiliikmesriigi pädevatel asutustel õigus anda lõikes 1 osutatud vastutavale isikule veoluba; sellest teavitavad nad iga muu transiidiliikmesriigi või transiidiriigiks oleva kolmanda riigi pädevaid asutusi.

Kohaldatakse artikli 7 lõikeid 2 kuni 4.

4. Lõikes 1 osutatud vastutav isik teatab esimese transiidiliikmesriigi pädevatele asutustele radioaktiivsete jäätmete või kasutatud tuumkütuse jõudmisest kolmandas riigis asuvasse sihtkohta 15 päeva jooksul alates veose kohalejõudmise kuupäevast ning nimetab viimase ühenduses asuva tollipunkti, mida veos läbis.

Teatisele lisatakse saaja deklaratsioon või tõend, milles ta kinnitab, et radioaktiivsed jäätmed või kasutatud tuumkütus on jõudnud ettenähtud sihtkohta ja nimetab sisenemise tollipunkti kolmandas riigis.

5. Transiidiliikmesriik võib otsustada, et vedu ei või lõpule viia, kui veotingimused ei ole enam vastavalt käesoleva direktiivi sätetele täidetud või ei ole vastavalt käesolevale direktiivile välja antud lubade või nõusolekutega kooskõlas. Kõnealune liikmesriik teavitab sellest otsusest viivitamata päritoluriigi pädevaid asutusi. Kui vedu ei saa või ei tohi lõpule viia, kannab sellest tulenevad kulud lõikes 1 osutatud vastutav isik.

Artikkel 12 Eksport ühendusest

1. Kui radioaktiivseid jäätmeid või kasutatud tuumkütust eksporditakse ühendusest kolmandasse riiki, esitab valdaja päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele loataotluse. Taotluse võib esitada mitme veo kohta, kui artikli 4 lõikes 2 osutatud tingimused on täidetud.

2. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused:

a) teavitavad sihtriigi pädevaid asutusi ja küsivad nende nõusolekut enne sellist vedu;

b) saadavad lõikes 1 osutatud taotluse nõusoleku saamiseks transiidiliikmesriikide olemasolu korral transiidiliikmesriikide pädevatele asutustele. Kohaldatakse artiklit 6.

3. Kui kõik veoks vajalikud nõusolekud on antud, on päritoluliikmesriigi pädevatel asutustel õigus anda valdajale veoluba; sellest teavitavad nad sihtriigiks oleva kolmanda riigi ja iga olemasoleva transiidiliikmesriigi või transiidiriigiks oleva kolmanda riigi pädevaid asutusi.

Kohaldatakse artikli 7 lõikeid 2 kuni 4.

4. Valdaja teatab päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele radioaktiivsete jäätmete või kasutatud tuumkütuse jõudmisest kolmandas riigis asuvasse sihtkohta 15 päeva jooksul alates veose kohalejõudmise kuupäevast ning nimetab viimase ühenduses asuva tollipunkti, mida veos läbis.

Teatisele lisatakse saaja deklaratsioon või tõend, milles ta kinnitab, et radioaktiivsed jäätmed või kasutatud tuumkütus on jõudnud ettenähtud sihtkohta ja nimetab sisenemise tollipunkti kolmandas riigis.

5. Päritoluliikmesriik või mis tahes transiidiliikmesriik võib otsustada, et vedu ei või lõpule viia, kui veotingimused ei ole enam vastavalt käesoleva direktiivi sätetele täidetud või ei ole vastavalt käesolevale direktiivile välja antud lubade või nõusolekutega kooskõlas. Kõnealune transiidiliikmesriik teavitab sellest otsusest viivitamata päritoluliikmesriigi pädevaid asutusi. Kohaldatakse artikli 9 lõiget 2. Kui vedu ei saa või ei tohi lõpule viia, vastutab sellest tulenevate kulude eest valdaja.

Artikkel 13 Ekspordikeelud

1. Liikmesriikide pädevad asutused ei anna luba vedudeks:

a) sihtkohta, mis asub lõuna pool 60° lõunalaiust, või

b) ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingus (Cotonou’ AKV-EÜ leping) osalevasse riiki, mis ei ole liikmesriik, ilma et see piiraks artiklit 2, või

c) kolmandasse riiki, millel päritoluliikmesriigi pädevate asutuste arvates ei ole lõikes 2 nimetatud kriteeriumidest lähtudes halduslikku ja tehnilist suutlikkust ning õiguslikku struktuuri radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse ohutuks haldamiseks. Seda tehes peaksid liikmesriigid nõuetekohaselt arvesse võtma kogu asjakohast teavet, mis on selle kohta saadud teistelt liikmesriikidelt.

2. Komisjon kehtestab artiklis 18 sätestatud korras kriteeriumid, mille põhjal liikmesriigid hindavad, kas ekspordinõuded on täidetud.

4. peatükk Üldsätted

Artikkel 14 Tüüpvormi kasutamine

1. Kõigi käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate vedude korral kasutatakse tüüpvormi.

2. Komisjon koostab tüüpvormi artiklis 18 sätestatud korra alusel ning see avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt (sama kuupäev mis artikli 19 lõikes 1 – ülevõtmise kuupäev) . Vajadusel ajakohastatakse seda sama korra kohaselt.

3. Loataotlus täidetakse ja kogu artiklites 7, 10, 11 ja 12 osutatud lisadokumentatsioon ja -teave on keeles, mis on vastuvõetav selle liikmesriigi pädevale asutusele, kellele loataotlus käesoleva direktiiviga kooskõlas esitatakse.

Siht- või transiidiriigi pädevate asutuste soovil esitab valdaja neile notariaalselt kinnitatud tõlke neile vastuvõetavasse keelde.

4. Kõik veoloa taotlemisel nõutavad täiendavad dokumendid ja teave lisatakse nimetatud tüüpvormile.

5. Loa nõuetekohast saamist tõendav täidetud tüüpvorm peab olema kaasas iga veoga, mille suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse, ning ka juhul, kui ühes dokumendis antav luba hõlmab mitut vedu, ilma et see piiraks muude asjakohastes õigusaktides nõutavate saatedokumentide kasutamist.

6. Kõnealused dokumendid peavad olema kättesaadavad päritolu- ja sihtriigi ning iga transiidiriigi pädevatele asutustele.

Artikkel 15 Pädevad asutused

Liikmesriigid edastavad komisjonile hiljemalt (sama kuupäev, mis on nimetatud artikli 19 lõikes 1) pädevate asutuste nime(d) ja aadressi(d) ning kogu vajaliku teabe kiireks kontakteerumiseks nende ametiasutustega.

Liikmesriigid edastavad komisjonile korrapäraselt kõik nendes andmetes tehtud muudatused.

Komisjon edastab need andmed ja kõik nendes andmetes tehtud muudatused kõikidele ühenduse pädevatele asutustele.

Artikkel 16 Koostöö

1. Liikmesriigid soodustavad kokkulepete sõlmimist, et lihtsustada selliste radioaktiivsete jäätmete ohutut haldamist, sealhulgas lõppladustamist, mis on pärit riikidest, kus seda toodetakse väikestes kogustes ja kus vastavate rajatiste loomine ei oleks radioloogilisest seisukohast põhjendatud.

2. Kõik liikmesriigid tagavad, et nende pädevad asutused teevad koostööd ja suhtlevad teiste asjakohaste liikmesriikide ja kolmandate riikide pädevate asutustega, et vältida põhjendamatuid viivitusi käesolevas direktiivis sätestatud menetlustes.

3. Komisjon esitab kooskõlas artiklis 18 sätestatud menetlusega soovitused käesoleva direktiivi sätetega seotud dokumentide ja teabe vahetamise turvalise ja tõhusa süsteemi kohta.

4. Kõikidest põhjendamatutest viivitustest ja/või koostöö puudumisest, mille on põhjustanud teise liikmesriigi pädevad asutused, teatatakse viivitamatult komisjonile.

Artikkel 17 Korralised aruanded

(Kuupäevaks kolm aastat pärast artikli 19 lõikes 1 nimetatud kuupäeva) ja pärast seda iga kolme aasta järel esitavad liikmesriigid komisjonile aruanded käesoleva direktiivi rakendamise kohta.

Liikmesriigid täiendavad kõnealuseid aruandeid teabega oma territooriumil toimuvate vedudega seotud olukorra kohta.

Nende aruannete põhjal esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele artiklis 18 sätestatud korra alusel kokkuvõtva aruande.

Artikkel 18 Nõuandekomitee

Komisjoni abistab artikli 13 lõikes 2, artikli 14 lõikes 2, artikli 16 lõikes 3 ja artikli 17 kolmandas lõigus ette nähtud ülesannete täitmisel nõuandekomitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja eesistujana komisjoni esindaja.

Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille eesistuja määrab lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse, vajaduse korral hääletamise teel.

Arvamus protokollitakse. Igal liikmesriigil on õigus taotleda oma seisukoha protokollimist.

Komisjon arvestab komitee arvamust ja teatab komiteele, kuidas arvamust on arvesse võetud.

Artikkel 19 Ülevõtmine

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid enne (kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva) . Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud riigisiseste põhiliste õigusnormide teksti ja tabeli, mis näitab, kuidas käesoleva direktiivi sätted vastavad vastuvõetud riigisisestele sätetele.

Artikkel 20 Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 92/3/Euratom tunnistatakse kehtetuks alates (sama kuupäev, mis on nimetatud artikli 19 lõikes 1) , ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi seoses nimetatud direktiivi riigisisesesse õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ja neid tuleb lugeda lisas toodud vastavustabeli kohaselt.

Artikkel 21 Üleminekusätted

1. Kui loataotlus on nõuetekohaselt päritoluriigi pädevate asutuste poolt heaks kiidetud või neile esitatud enne (sama kuupäev, mis on nimetatud artikli 19 lõikes 1) , kohaldatakse selle loaga hõlmatud vedude suhtes direktiivi 92/3/Euratom.

2. Otsustades enne (sama kuupäev, mis on nimetatud artikli 19 lõikes 1) esitatud taotluste üle, milles taotletakse luba mitmeks radioaktiivsete jäätmete veoks kolmandasse sihtriiki, võtab päritoluliikmesriik arvesse kõiki asjakohaseid asjaolusid ning eelkõige:

a) kõigi sama taotlusega hõlmatud vedude kavandatavat ajagraafikut;

b) kas kõigi vedude suhtes ühe taotluse esitamine on õigustatud;

c) võimalust anda luba taotluses esitatud arvust väiksemale vedude arvule.

3. Kuni käesoleva direktiivi artiklis 14 sätestatud tüüpvorm kättesaadavaks muutub, kasutatakse käesoleva direktiivi kohaldamisel mutatis mutandis komisjoni otsusega 93/552/Euratom[10] sätestatud tüüpvormi.

Artikkel 22 Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamise päeva Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 23

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

Vastavustabel

Direktiiv 92/3/Euratom | Käesolev direktiiv | Muudatuse laad [11] |

Artikli 1 lõige 1 | Uus säte |

Artikli 1 lõige 1 | Artikli 1 lõige 2 | Muudetud |

Artikkel 2 | Artikkel 3 | Kohandatud |

Artikkel 3 | Esimene põhjendus | Kohandatud |

Artikli 4 esimene lõik, esimene lause | Artikli 4 lõige 1 | Kohandatud |

Artikli 4 esimene lõik, teine lause | Artikli 5 lõige 1 | Kohandatud |

Artikli 4 lõige 2 | Artikli 14 lõige 1 | Kohandatud |

Artikli 4 lõige 3 | Artikli 5 lõige2 |

Artikli 5 lõige1 | Artikli 4 lõige2 | Kohandatud |

Artikli 5 lõige 2 | Artikli 7 lõige 4 | Kohandatud |

Artikli 6 lõike 1 esimene lõik | Artikli 6 lõike 1 teine lõik | Muudetud |

Artikli 6 lõike 1 teine lõik | Artikli 14 lõige 1 | Kohandatud |

Artikli 6 lõike 2 esimene lõik | Artikli 6 lõike 3 teine lõik | Muudetud |

Artikli 6 lõike 2 teine lõik | Artikli 6 lõike 3 esimene lõik | Muudetud |

Artikli 6 lõige 3 | Artikli 6 lõike 1 kolmas lõik | Kohandatud |

Artikli 6 lõige 4 | Artikli 6 lõige 2 | Muudetud |

Artikli 7 lõige 1 | Artikli 7 lõige 1 | Kohandatud |

Artikli 7 lõige 2, esimene lause | Artikli 14 lõige 1 | Kohandatud |

Artikli 7 lõige 2, teine lause | Artikli 14 lõige 4 | Kohandatud |

Artikli 7 lõige 3 | Artikli 7 lõige 2 |

Artikli 8 lõige 1 | Artikli 14 lõige 5 | Kohandatud |

Artikli 8 lõige 2 | Artikli 14 lõige 6 |

Artikli 9 lõige 1, lause esimene osa | Artikli 8 lõige 1 | Kohandatud |

Artikli 9 lõige 1, lause lõpuosa | Artikli 14 lõige 1 | Kohandatud |

Artikli 9 lõige 2 | Artikli 8 lõige 2 |

Artikli 10 lõige 1 | Artikli 10 lõige 1 | Kohandatud |

Artikli 10 lõige 1, esimese lause lõpp | Artikli 14 lõige 1 | Kohandatud |

Artikli 10 lõige 2 | Artikkel 11 | Kohandatud |

Artikli 10 lõige 3, viide lõikele 1 | Artikli 10 lõige 1 | Kohandatud |

Artikli 10 lõige 3, viide lõikele 2 | Artikli 10 lõige 2 | Kohandatud |

Artikkel 11 | Artikli 13 lõige 1 | Kohandatud |

Artikli 12 lõige 1 | Artikli 12 lõige 2 | Muudetud |

Artikli 12 lõige 2 | Artikli 12 lõige 3 | Kohandatud |

Artikli 12 lõige 3 | Artikli 12 lõige 3 |

Artikli 12 lõige 4 | Artikli 14 lõige 1 | Kohandatud |

Artikli 12 lõige 5 | Artikli 12 lõige 4 | Kohandatud |

Artikli 12 lõige 6 | Artikli 12 lõige 4 | Kohandatud |

Artikli 13 lõige 1 | Artikli 1 lõige 3, esimene lause | Muudetud |

Artikli 13 lõige 2 | Artikli 1 lõige 3, teine lause |

Artikkel 14 | Artikkel 2 | Muudetud |

Artikli 15 lõige 1 | Artikli 9 lõige 2 | Kohandatud |

Artikli 15 lõige 2 | Artikli 10 lõige 1 | Kohandatud |

Artikli 16 esimene taane | Artikli 6 lõike 4 punkt a | Kohandatud |

Artikli16 teine taane | Artikli 6 lõike 4 punkt b | Kohandatud |

Artikli 17 lõige 1 | Artikli 15 lõige 1 | Kohandatud |

Artikli 17 lõige 2 | Artikli 15 lõige 2 |

Artikli 17 lõige 3 | Artikli 15 lõige 3 |

Artikli 18 lõige 1 | Artikli 17 lõige 1 | Kohandatud |

Artikli 18 lõige 2 | Artikli 17 lõige 2 |

Artikli 18 lõige 3 | Artikli 17 lõige 3 |

Artikli 19 lõige 1 | Artikli 18 lõige 1 | Kohandatud |

Artikli 19 lõige 2 | Artikli 18 lõige 2 |

Artikli 19 lõige 3 | Artikli 18 lõige 3 |

Artikli 19 lõige 4 | Artikli 18 lõige 4 |

Artikli 20, esimene taane | Artikli 14 lõige 2 | Kohandatud |

Artikli 20, teine taane | Artikli 14 lõige 2 | Kohandatud |

Artikli 20, kolmas taane | Artikli 14 lõige 2 | Kohandatud |

Artikli 20, neljas taane | Artikli 13 lõige 2 | Kohandatud |

Artikli 20, viies taane | Artikli 17 lõige 3 | Kohandatud |

Artikkel 21 | Artikkel 19 | Kohandatud |

Artikkel 22 | Artikkel 23 |

Artikli 9 lõige 1 | Uus säte |

Artikli 12 lõige 1 | Uus säte |

Artikli 12 lõige 5 | Uus säte |

Artikkel 16 | Uus säte |

Artikli 14 lõige 3 | Uus säte |

Artikkel 20 | Uus säte |

Artikkel 21 | Uus säte |

Artikkel 22 | Uus säte |

[1] Komisjoni talituste töödokument „Siseturualaste õigusaktide lihtsustamine” (SEC (2001)1977), nõukogule ja Euroopa Parlamendile edastatud 5. detsembril 2001.

[2] EÜT L 159, 29.6.1996, lk 1.

[3] 2000/483/EÜ, EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

[4] ELT C , , lk .

[5] ELT C , , lk .

[6] ELT C , , lk .

[7] EÜT L 35, 12.02.1992, lk 24.

[8] EÜT L 346, 31.12.2003, lk 57

[9] EÜT L 159, 29.6.1996, lk 1

[10] EÜT L 268, 29.10.1993, lk 83.

[11] „Kohandatud” näitab, et sõnastust on muudetud, kuid kehtetuks tunnistatud direktiivi teksti reguleerimisala jääb samaks. Kehtetuks tunnistatud direktiivi sätete reguleerimisala muutmist tähistatakse sõnaga „muudetud”.