Ettepanek põhineb käibemaksudirektiivi artiklil 397. Selles artiklis on sätestatud, et nõukogu võtab ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal vastu kõnealuse direktiivi kohaldamiseks vajalikud meetmed.

Algatus „Käibemaks digiajastul“ toimib paralleelselt koos teiste komisjoni algatustega, mis on seotud digimajandusega, nagu näiteks digiteenuste määrus, hiljutine ettepanek võtta vastu direktiiv töötingimuste parandamiseks platvormitöös ja käimasolev töö lühiajalise majutuse vallas. Nende algatuste üldine lähenemisviis on tagada, et platvormid oleksid läbipaistvamad, sealhulgas esitades asjakohast teavet nende kasutajate kohta (nt lühiajalise majutuse teenuse osutajad või platvormitöötajad), ja et nad aitavad oma teenuse kasutajatel täita asjakohaseid regulatiivseid nõudeid.

Käesolev ettepanek on osa algatuse „Käibemaks digiajastul“ õigusaktide paketist. Paketi kui terviku kooskõla on põhjalikult kirjeldatud nõukogu direktiivi (millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ) ettepaneku seletuskirjas.

Paketi komponentide jaoks on vaja rakendusmeetmeid, eelkõige neid, mis on seotud platvormimajanduse käibemaksuga maksustamise ja ühtse käibemaksukohustuslasena registreerimisega. Need tagavad põhiaspektide võrdse kohaldamise kõigis liikmesriikides, tagades ettevõtjatele ja maksuhalduritele õiguskindluse.

(3)vältida vajadust ELis mitu korda käibemaksukohustuslasena registreerimise järele ning parandada kaupade kaugmüügi puhul käibemaksu deklareerimiseks ja maksmiseks kasutatava vahendi toimimist, võttes kasutusele ühtse käibemaksukohustuslasena registreerimise. See tähendab seda, et täiustatakse ja laiendatakse olemasolevaid käibemaksu/impordi ühe akna süsteeme ja pöördmaksustamise süsteeme, et viia miinimumini juhud, mil maksukohustuslasel tuleb end registreerida teises liikmesriigis.

(2)lahendada platvormimajanduse probleeme, ajakohastades platvormimajanduse suhtes rakendatavaid käibemaksueeskirju, et käsitleda võrdse kohtlemise küsimust, täpsustades nende tehingute suhtes rakendatavaid eeskirju teenuste osutamise koha kohta ning suurendades platvormide rolli käibemaksu kogumisel, kui need vahendavad lühiajalise majutuse või reisijateveo teenuste osutamist, ning

Käesolev ettepanek on osa algatuse „Käibemaks digiajastul“ õigusaktide paketist koos ettepanekuga võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses digiajastu käibemaksueeskirjadega, ja ettepanekuga võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 904/2010 seoses digiajastul vajaliku käibemaksualase halduskoostöö korraldusega. Kõnealuse algatuse konteksti on põhjalikult kirjeldatud nõukogu direktiivi (millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ) ettepaneku seletuskirjas.

Õiguskontrollikomitee analüüsis ettepaneku mõjuhinnangut 22. juunil 2022. Komitee andis ettepanekule positiivse hinnangu, lisades mõned soovitused, mida on arvesse võetud. Komitee arvamus ja soovitused on esitatud käesolevale ettepanekule lisatud mõjuhinnangu komisjoni talituste töödokumendi 1. lisas. Kokkuvõtte on kättesaadav järgmisel lehel: https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/13186-VAT-in-the-digital-age_et .

Käesolev ettepanek on osa algatuse „Käibemaks digiajastul“ õigusaktide paketist. Paketi proportsionaalsust on põhjalikult kirjeldatud nõukogu direktiivi (millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ) ettepaneku seletuskirjas.

Käesolev ettepanek on osa algatuse „Käibemaks digiajastul“ õigusaktide paketist. Paketi kui terviku subsidiaarsust on põhjalikult kirjeldatud nõukogu direktiivi (millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ) ettepaneku seletuskirjas.

Lisaks peavad maksuhaldurid CESOPis kättesaadavate andmete alusel teenuste osutamist ja sellega seotud makseid käsitleva teabe võrdlemisel (makseandmed viitavad konkreetsetele makse saajatele = müüjatele) teadma, millised maksukohustuslased makse tegelikult saavad. See on eriti keeruline, kui rakendatakse eeldatava teenuseosutaja eeskirju.

Eurofisci raames märkisid pettustevastase võitluse eksperdid, et neil on käibemaksu tasumata jätmisega seotud riskide tuvastamisel ja ettevõtjate nõuete täitmise õigeaegsel kontrollimisel suuri probleeme. Seda põhjustab üksikasjalike andmete puudumine, kui teavet säilitab ja edastab platvorm, kes tegutseb eeldatava teenuseosutajana, kuna edastatud teave sisaldab koondteavet kõikide platvormi kasutavate allmüüjate kohta.

Pärast esimest rakendamisaastat tuvastati mõned küsimused, mida on vaja rohkem täpsustada ja mis kajastuvad käibemaksudirektiivi muutmise ettepanekus. Täiendavad üksikasjad on esitatud käesolevas ettepanekus.

Peale selle täpsustatakse, et platvormi ei tohiks selle eest vastutusele võtta, kui teenuseosutaja esitatud teave on puudulik või ekslik, ning et platvorm võib lugeda teenuse saaja mittemaksukohustuslaseks, kui ta ei esita käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrit.

Lisaks on sätestatud, et olukorras, kus teenuseosutajal on käibemaksukohustuslasena registreerimise number, kuid ta ei nõua käibemaksu (näiteks seetõttu, et ta rakendab väikeettevõtete erikorda liikmesriigis, kus antakse sellistele ettevõtjatele käibemaksukohustuslasena registreerimise number), ei tohiks selline teenuseosutaja platvormile käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrit esitada.

Selleks, et tagada reisijateveo ja lühiajalise majutuse puhul eeldatava teenuseosutaja korra tõhus toimimine, on vaja täpsustada, kuidas platvorm saab kindlaks teha, kas eeldatava teenuseosutaja korda tuleb kohaldada, st juhul, kui teenuseosutaja ei esita platvormile käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrit.

Mõiste „vahendab“ määratlus on esitatud selleks, et tagada teatav õiguskindlus seoses eeldatava teenuseosutaja korra kohaldamisalaga.

Need aspektid on esitatud lisatud käibemaksudirektiivi muutmise ettepaneku seletuskirjas.

Mõlemal eespool nimetatud põhjusel on vajalik teenuseosutaja käibemaksukohustuslasena registreerimise teave edastada platvormilt registreerimisliikmesriigi maksuhaldurile.

Samal ajal luuakse käibemaksu ühe akna süsteemi raames uus lihtsustamiskava, mis võimaldab teatada oma kaupade üleandmisest teise liikmesriiki. Üksikasjalikud sätted on samuti esitatud käesolevas ettepanekus.

Lõpuks käibemaksudirektiivi muutmise ettepanekuga muudetakse impordi ühe akna süsteemi rakendamine kauplemiskohtadele kohustuslikuks. Seetõttu kohandatakse kehtivaid eeskirju, mis on sätestatud nõukogu rakendusmääruses seoses tagajärgedega, mis tulenevad sellest, kui maksukohustuslane ei vasta enam korra rakendamise tingimustele.

Artikli 57a muudatuste ja täienduste abil täiendatakse mõisteid, mida kohaldatakse käibemaksu ühe akna süsteemi kehtiva korra suhtes (liidu ja liiduväline kord), lisades uue lihtsustamiskorra oma kaupade üleandmise tarbeks.

Artikli 57d uue lõikega 3 lisatakse säte, mis käsitleb käibemaksukohustuslasena registreerimist oma kaupade üleandmise erikorra puhul ja alates hetkest, mil maksukohustuslasel lubatakse seda korda rakendada.

Artikli 57e muudatuses täpsustatakse käibemaksukohustuslasena registreerimise number, mida registreerimisliikmesriik kasutab oma kaupade üleandmise korda rakendava maksukohustuslase tuvastamiseks.

Artikli 57f täiendustes määratakse kindlaks meetmed, mida registreerimisliikmesriik peaks rakendama juhul, kui maksukohustuslane jäetakse oma kaupade üleandmise korrast välja.

Artikli 57g täiendused sisaldavad üksikasju selliste maksukohustuslaste kohustuste kohta, kes soovivad vabatahtlikult lõpetada korra rakendamise. Kui tegemist on oma kaupade üleandmise korra rakendamisega, on need eeskirjad samad, mis liidu ja liiduvälise korra puhul. Kui aga tegemist on impordi ühe akna süsteemi korda rakendava eeldatava teenuseosutajaga, jäetakse artikliga välja võimalus, et see eeldatav teenuseosutaja võib end vabatahtlikult registrist kustutada, kuna impordi ühe akna süsteemi rakendamine on sellisele kauplejale kohustuslik.

Artikli 58 uues lõikes 2a sätestatakse uued üksikasjad oma kaupade üleandmise korrast väljajätmise tingimuste kohta.

Uues artiklis 58aa täpsustatakse, et eeldatavaid teenuseosutajaid ei saa impordi ühe akna süsteemi korrast välja jätta, sest see kord on neile kohustuslik.

Artikli 58a täiendustega lisatakse viited oma kaupade üleandmise uuele erikorrale seoses asjakohaste olukordadega, kui maksustatav tegevus lõpetatakse.

Artikli 58b täiendused hõlmavad tagajärgi, kui kohustusliku impordi ühe akna süsteemi rakendaja ei täida püsivalt kõnealuse korraga seotud eeskirju.

Artikli 58c täiendused on seotud oma kaupade üleandmise uue erikorraga, mille puhul kõnealusest korrast väljaarvamise korral täidab maksukohustuslane oma asjaomased käibemaksukohustused vahetult liikmesriigis, kuhu kaubad lähetati või veeti.

Artikli 59 ja artikli 59a lõike 2 täiendustega täpsustatakse oma kaupade üleandmise korra erieeskirju käibedeklaratsiooni (sagedus ja sisu) kohta.

Artikli 60a (mis käsitleb elektroonilisi meeldetuletusi), artikli 61 (mis käsitleb käibedeklaratsiooni arvnäitajate muutmist) ja artikli 61a (mis käsitleb lõpliku käibedeklaratsiooni esitamist ja lõpliku käibemaksu tasumist) täiendused on seotud viitega liikmesriigile, kuhu kaubad lähetati või veeti, mis on nõutav seetõttu, et oma kaupade üleandmise korra puhul ei ole tegemist tarbimisliikmesriigiga, vaid liikmesriigiga, kuhu kaubad saabuvad.

Artikli 63c lõike 3 täiendustega muudetakse käibemaksumäära ja -summa teatamine asjakohaseks, sest uue eeskirja kohaselt tuleb teavitada ka nullmääraga ja käibemaksust vabastatud teenuste osutamisest või kaupade tarnest. Muud lisaandmed, mida eeldatav teenuseosutaja peab säilitama seoses liidu ja liiduvälise korraga, hõlmavad üksikasjalikku teavet teenuseosutajate kohta, kes kasutavad oma platvormi kaupade tarnimiseks ja teenuste osutamiseks, st nii teavet, mida ta on kohustatud säilitama, kui ka muud teavet, mida ta peab säilitama üksnes siis, kui see on kättesaadav. Lõpuks kehtestatakse andmete säilitamise kohustus maksukohustuslastele, kes rakendavad oma kaupade üleandmise korda.

2022/0410 (NLE)

Ettepanek: