SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõukogu 1. veebruari 2003. aasta otsuse 2003/77/EÜ lisas on sätestatud: „a) Likvideeritava ESTÜ [Euroopa Söe- ja Teraseühendus] varasid [---] kasutatakse vajaduse korral ESTÜ järelejäänud kohustuste täitmiseks seoses selle maksmata laenude, eelmistest tegevuseelarvetest tulenevate kohustuste ja mis tahes ettenägematute kohustustega. b) Likvideeritava ESTÜ varad, mis ei ole vajalikud lõikes a kirjeldatud kohustuste täitmiseks, investeeritakse tulu saamiseks, mida kasutatakse teadusuuringute jätkamise rahastamiseks söe- ja terasetööstusega seotud sektorites. c) Söe ja terase teadusfondi varad investeeritakse tulu saamiseks, mida kasutatakse teadusuuringute jätkamise rahastamiseks söe- ja terasetööstusega seotud sektorites.“

Võttes arvesse, et ESTÜ-l ei ole maksmata laene ja selle kulukohustused vähenevad, keskendutakse varasemast rohkem likvideeritava ESTÜ puhul investeeringutele, millest saadavat tulu kasutatakse teadusuuringute rahastamiseks. Nõukogu otsuses 2003/77/EÜ on sätestatud, et komisjon valitseb likvideeritava ESTÜ varasid nii, et „vajaduse korral oleks tagatud rahaliste vahendite olemasolu, kuid samal ajal võimalikult kasumlikult, kooskõlas suure turvalisuse ja stabiilsuse säilitamisega pikema aja jooksul“ (nõukogu otsuse 2003/77/EÜ lisa punkt 3).

Euroopa Komisjon kasutab likvideeritavast ESTÜst saadavat tulu, et toetada teadusprojekte terase- ja söesektoris. Kuid portfelli suutlikkus toota piisavat tulu tulemusliku teadusprogrammi rahastamiseks on viimastel aastatel sattunud surve alla, sest finantsturult saadav tulu on pikaajalises languses. Juba enne COVID-19 pandeemia põhjustatud hiljutist turutingimuste halvenemist tootis portfell finantskriisi järgsete madalamate intressimäärade tõttu väiksemat tulu. COVID-19 kriis on seda eeldatava tulu pikaajalist struktuurset langust võimendanud. ESTÜ portfell on võrreldes sarnaste fondidega COVID-19 kriisist põhjustatud märkimisväärse turu ahenemisega üpris hästi toime tulnud tänu selle suhteliselt konservatiivsele koosseisule. Kriisil on siiski eeldatavale tulule püsiv mõju ja see suurendab vajadust otsida alternatiivseid viise, kuidas kasutada fondi vahendeid ELi poliitika toetamiseks.

Sellest lähtudes soovib komisjon suurendada söe- ja terasesektori teaduskoostööprojektidele antavat toetust ja teeb samal ajal ettepaneku muuta nõukogu otsust 2008/376, et viia see kooskõlla rohelise kokkuleppe eesmärkidega. Komisjon soovib ka toetada suuri murrangulisi teadusprojekte, mille tulemusena saavutatakse 2030. aastaks peaaegu süsinikdioksiidiheiteta terasetootmine, ning söesektori õiglase ülemineku haldamise teadusprojekte. Sellise programmi jaoks peetakse piisavaks püsivat [111 miljoni] euro suurust aastaeelarvet. Seda on vaja, et anda väärtuslikele projektidele asjakohast toetust ulatuses, mis on vajalik kava elluviimise tagamiseks.

Kuni 2027. aastani korrapäraste [111 miljoni] euro suuruste iga-aastaste eraldiste tagamiseks on vaja muuta viisi, kuidas likvideeritava ESTÜ varadest saadavaid ressursse kasutatakse ja investeeritakse. Kehtivasse otsusesse kavandatud muudatused võimaldavad anda sellel tasemel toetust teaduskoostööprojektidele ja murrangulistele teadusprojektidele terasesektoris ning õiglase ülemineku haldamise teadusprojektidele söesektoris. Kuigi need iga-aastased eraldised vähendavad järk-järgult investeeritud vara kogusummat, jääb 2027. aasta järgseks ajavahemikuks alles mõistlikus koguses investeeritavat vara.

•Likvideeritava ESTÜ investeeritud varade hiljutine tootlus ja väljavaated

31. märtsi 2020. aasta seisuga on portfelli väärtus ligikaudu 1,5 miljardit eurot. Portfelli suurus on alates 30. juunist 2012 mõnevõrra vähenenud, kuna saadud kogutulu ja uued osamaksed olid väiksemad kui söe- ja terasetööstusega seotud sektorite rahastamiseks suunatud vahendid.

Alates 2003. aastast ja kuni lähiminevikuni on likvideeritava ESTÜ varad tootnud tulu, mis koos tasakaalustamise mehhanismist saadavate ressurssidega on võimaldanud toetada teadusprojekte igal aastal 50 miljoni euroga. 2017. aasta lõpu seisuga on portfelli tootlus olnud pärast otsuse 2003/77/EÜ vastuvõtmist (nagu seda on muudetud nõukogu otsusega 2008/750/EÜ) positiivne: summad maksti välja taotletud ulatuses ja ajal ning portfelli tootlus on olnud turukeskkonda ja üldiselt konservatiivseid investeerimissuuniseid arvestades rahuldav. Ajavahemikul 1. juulist 2012 kuni 31. detsembrini 2017 oli portfelli kogutootlus +8,5 %.

Investeeritud vara tootlus on pidevalt ületanud selle võrdlusalust ja on osutunud paremaks alternatiiviks võrreldes viimastel aastatel negatiivseks pöördunud riskivabade kehtivate intressimääradega tehtavate investeeringutega. Portfelli aastatootlus ei ole kogu selle kasutusaja jooksul olnud kordagi negatiivne ja selle kogutootlus alates selle loomisest on 80 %. Kuid edaspidi osutab praegune madal (ja sageli negatiivne) võlakirjade tootlus eeldatavale väiksemale tulule lühikeses kuni keskpikas perspektiivis ning isegi positiivse tulu tekitamine on problemaatiline.

Lisaks sellele väheneb portfell Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingus (edaspidi „väljaastumise leping“) sätestatu kohaselt veel hinnanguliselt [250] miljoni euro võrra.

Seda arvesse võttes eeldab poliitikaeesmärkide saavutamine ESTÜ varade kasutamisel erinevat lähenemisviisi. Käesoleva ettepanekuga pakutakse välja kaks peamist muudatust:

·kooskõlas otsuse 2003/76/EÜ muutmise ettepanekuga lubada vajaduse korral portfelli ressursse müüa, et võimaldada [111 miljoni] euro suuruse iga-aastase eraldisega seotud makseid kuni aastani 2027. Olenevalt investeerimistingimustest ja portfelli suuruse muutumisest kaasneb sellega valitsetavate varade järkjärguline vähenemine;

·hajutada portfelli rahastamiskõlblikke investeeringuid, et parandada riski ja tootluse suhet. Tehakse ettepanek laiendada rahastamiskõlblike varade ringi, et parandada konkreetse riskitaseme puhul eeldatavat tootlust.

•Kavandatud muudatused, mille alusel saab vajaduse korral varasid kasutada iga-aastase [111 miljoni] euro suuruse eraldise tagamiseks

Tehakse ettepanek muuta otsust 2003/77/EÜ, et sõnaselgelt lubada, et alates 1. jaanuarist 2021 võib teha väljamakseid seoses [111 miljoni] euro suuruse iga-aastase eraldisega kuni aastani 2027, et toetada terase- ja söesektori teadusprojekte väljaspool teadusuuringute raamprogrammi. Iga-aastane eraldis kehtestatakse kooskõlas muudetud nõukogu otsuse 2003/76/EÜ kriteeriumidega. Kõnealuse eraldisega seotud maksetaotlused rahuldatakse, kasutades investeeringutest ja likvideeritava ESTÜ varade realiseerimisest saadavat netotulu.

Iga-aastane eraldis tuleks otsuses sõnaselgelt sätestada, et võimaldada piisavat ennustatavat ressursside voogu, mis võimaldab jätkuvalt anda soovitud toetust ühistele teadusuuringutele terase- ja söesektoris.