3.

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2007. aasta resolutsioon tähelepanekutega, mis on Euroopa Ülesehitusameti 2005. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa (C6-0388/2006 - 2006/2155(DEC))

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse Euroopa Ülesehitusameti 2005. rahandusaasta lõplikke raamatupidamisaruandeid [1];

- võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Ülesehitusameti 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega [2];

- võttes arvesse nõukogu 27. veebruari 2007. aasta soovitust (5711/2007 - C6-0080/2007);

- võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

- võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, [3] eriti selle artiklit 185;

- võttes arvesse nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusameti kohta [4], eriti selle artiklit 8;

- võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, [5] eriti selle artiklit 94;

- võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa;

- võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0116/2007),

A. arvestades, et kontrollikoda märkis, et ta on saanud piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2005 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanded on usaldusväärsed ning nende aluseks olevad tehingud on koos tehtud reservatsiooniga seaduslikud ja korrektsed;

B. arvestades, et Euroopa Parlament andis 27. aprillil 2006. aastal heakskiidu ameti direktori tegevusele ameti 2004. eelarveaasta eelarve täitmisel [6] ning heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsioonis muu hulgas:

- nõudis tungivalt, et amet küsiks nõu oma sularahahalduse poliitika parandamiseks, et kasutada võimalikult hästi ära sageli ulatuslikke summasid, mida hoitakse jooksevkontodel;

- märkis, et ekvivalentfondide, krediidiliini programmide ja spetsiaalsete rahastutega seotud tehingud on täies ulatuses kirjendatud, kuna puuduvad tõhusad sisekontrollimenetlused seoses pikaajaliste saadaolevate summadega; nõudis kindlalt, et kontrollikojal peab olema võimalik kõiki tehinguid kontrollida;

- et lahendada tõsiseid usaldamatuse probleeme (ja korruptsioonisüüdistusi), mis olid tekkinud seoses tingimustega, mille alusel sõlmiti riigihankelepinguid ja anti kontsessioone väga tundlikele projektidele (nt mobiilsideoperaatorid), nõudis kindlalt et komisjon ja amet tihedas koostöös ÜRO missiooniga Kosovos (UNMIK) ja finantsjuurdluse üksusega (FIU) kehtestaksid selged ja läbipaistvad riigihanke eeskirjad, asutaksid selles valdkonnas sisemised ja kõrgemad kontrolliasutused ning teavitaksid Euroopa Parlamenti tehtud edusammudest;

Üldised punktid, mis puudutavad enamikku ELi asutusi, mille eelarve täitmisele on nõutav eraldi heakskiidu andmine

1. on seisukohal, et ühenduse asutuste üha suurenev arv ja teatud asutuste tegevus ei tundu sobivat kokku üldise poliitilise raamistikuga ja mõne asutuse volitused ei vasta alati liidu tegelikele vajadustele ega kodanike ootustele ning märgib, et üldiselt ei ole asutustel alati hea kuvand ja ajakirjandus ei näita neid alati heas valguses;

2. palub seepärast komisjonil määratleda üldise poliitilise raamistiku uute ühenduse asutuste loomiseks ja esitada enne iga uue asutuse loomist kulutõhususe uuringu ning kanda hoolt, et eri asutuste tegevus ei kattuks omavahel ega teiste Euroopa organisatsioonide volitustega;

3. palub kontrollikojal esitada arvamuse kulutõhususe uuringu kohta enne otsuse tegemist Euroopa Parlamendis;

4. palub komisjonil esitada iga viie aasta järel uuringu iga olemasoleva asutuse lisaväärtuse kohta; palub kõikidel asjaomastel institutsioonidel mõne asutuse lisaväärtusele negatiivse hinnangu andmise korral võtta vajalikke meetmeid selle asutuse volituste ümbersõnastamise või asutuse sulgemise teel;

5. peab reguleerivate asutuste arvu suurenemist arvestades kahetsusväärseks, et läbirääkimised Euroopa Liidu reguleerivate asutuste ühtset raamistikku käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu üle pole veel lõppenud, ning palub komisjoni vastavatel osakondadel teha kontrollikojaga kooskõlastatult kõik endast oleneva selleks, et kõnealune kokkulepe kiiresti sõlmitaks;

6. märgib, et komisjoni vastutus eelarve eest nõuab asutuste tihedamat sidumist komisjoniga; palub komisjonil ja nõukogul astuda kõik vajalikud sammud selleks, et anda komisjonile 31. detsembriks 2007 reguleerivate asutuste järelevalveorganites blokeeriv vähemus ning sätestada uute asutuste loomisel sellise vähemuse olemasolu algusest peale;

7. palub kontrollikojal lisada oma aastaaruandesse täiendava peatüki kõikide asutuste kohta, mille eelarve täitmisele komisjoni raamatupidamisaruannete raames on nõutav heakskiidu andmine, et saada selgem ülevaade ELi vahendite kasutamise kohta asutuste poolt;

8. tuletab meelde põhimõtet, mille kohaselt kõik ühenduse asutused, olenemata sellest, kas nad saavad toetust või mitte, peavad saama eelarve täitmisele Euroopa Parlamendi heakskiidu isegi juhul, kui nende asutamisakti kohaselt on olemas eelarve täitmist kinnitav asutus;

9. palub kontrollikojal viia kõikide asutuste suhtes läbi tulemusauditid ja esitada aruanded vastavatele parlamendikomisjonidele, sh eelarvekontrollikomisjonile;

10. märgib, et asutuste arv üha kasvab, ning arvestades komisjoni poliitilist vastutust asutuste tegevuse eest, mis ületab kaugelt logistilist toetust, on ametite loomise ja järelevalve eest vastutavatel komisjoni peadirektoraatidel veel suurem vajadus töötada välja ühine lähenemisviis asutustele; on seisukohal, et pragmaatiline viis edasiliikumiseks komisjoni ühise lähenemisviisi poole kõikides asutustega seotud küsimustes oleks samalaadne struktuur sellega, mille asutused moodustasid koordineerimiseks asjaomaste peadirektoraatide raames;

11. palub komisjonil parandada haldus- ja tehnilist toetust asutustele, võttes arvesse ühenduse halduseeskirjade ja tehniliste probleemide üha suuremat keerukust;

12. märgib, et üheski ühenduse asutuses ei ole distsiplinaarorganit, ning palub komisjonil astuda vajalikud sammud tagamaks, et selline mehhanism kiiresti luuakse;

13. tervitab märkimisväärseid edusamme asutuste omavahelises koordineerimistegevuses, mis võimaldab neil lahendada korduvaid probleeme ning muudab koostöö komisjoni ja Euroopa Parlamendiga tõhusamaks;

14. on seisukohal, et mitme asutuse ühise tugiteenistuse loomine, mille eesmärk on muuta nende arvutipõhised finantsjuhtimissüsteemid komisjoni vastavate süsteemidega ühilduvaks, on meede, mida tuleks edasi arendada ja laiendada;

15. kutsub asutusi üles parandama oma koostööd ja võrdlevat hindamist vastava valdkonna osalistega; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks kõik meetmed, mida ta peab vajalikuks, et aidata asutustel parandada oma kuvandit ja suurendada nende tegevuse nähtavust;

16. palub komisjonil esitada ettepaneku asutuste iga-aastase aruandluse vormi ühtlustamiseks ja töötada välja tulemuslikkuse näitajad, mis võimaldaksid nende tõhusust võrrelda;

17. palub asutustel esitada iga aasta algul tulemuslikkuse näitajad, mille alusel oleks võimalik neid hinnata;

18. kutsub asutusi üles kasutama üha enam SMART-eesmärke, mis peaksid kaasa tooma eesmärkide realistlikuma planeerimise ja rakendamise;

19. nõustub kontrollikojaga, et komisjon kannab vastutust ka asutuste (finants)juhtimise eest; seetõttu nõuab tungivalt, et komisjoni teostaks järelevalvet eri asutuste juhtimise üle ning vajadusel annaks juhiseid ja abi, eriti seoses pakkumismenetluste nõuetekohase läbiviimisega, töölevõtmiskorra läbipaistvusega, usaldusväärse finantsjuhtimisega (alakulutamine ja ülepaisutatud eelarve) ning eelkõige sisekontrolli raamistikku käsitlevate eeskirjade nõuetekohase kohaldamisega;

20. on seisukohal, et asutuste panus peaks nende tööprogrammides väljenduma tegevust iseloomustavates ja mõõdetavates mõistetes ning vajalikul määral tuleks arvesse võtta komisjoni sisekontrollistandardeid;

Spetsiifilised punktid

21. rõhutab, et ta hindab kõrgelt ameti saavutatud tulemusi ja olulisi parandusi, mida amet suutis teha, et positiivselt reageerida kontrollikoja ja Euroopa Parlamendi soovitustele;

22. õnnitleb direktorit ja töötajaid väga raskes keskkonnas tehtud töö eest, mis oluliselt parandas ELi mainet ja nähtavust;

23. nõuab tungivalt, et komisjon pikendaks ameti tegevust, mis kava kohaselt lõppeb 2008. aastal; on seisukohal, et amet tuleks muuta teatava ELi välistegevuse teostamise ametiks, see muudatus peaks põhinema eelneval kulude-tulude analüüsil, eelkõige eesmärgiga ohjata konfliktijärgseid olukordi, kuid kanda hoolt, et ameti tegevus ei kattuks teiste Euroopa või rahvusvaheliste organisatsioonide tegevusega, et vältida omandatud ekspertiisi kaotsi minekut;

24. palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti, millistel põhjustel - välja arvatud kavatsusest sulgeda amet 2008. aastal - ei ole ametile tehtud ülesandeks rakendada Küprose põhjaosa käsitlevat liidu eriprogrammi ja Palestiina rahva abiprogrammi;

25. on arvamusel, et ametil ei ole ainult süsteemid (logistika, IT-süsteemid jne) suuremahulise abi kiireks rakendamiseks konfliktijärgsetes piirkondades, vaid tal on ka tõestatud kõrgetasemeline asjatundlikkus ja oskusteave, mida läheb vaja sõjajärgses ülesehitustöös;

26. on veendunud, et olukorras, kus komisjon tahab üle võtta uue ühinemiseelse abi rahastamisvahendi haldamise, et täita ühenduse õigustikuga seotud ülesandeid, peaks amet üle võtma ülesanded, mida peab täitma "RELEXi välistegevuse amet";

27. on seisukohal, et sellele edukale ametile uute volituste andmine oleks kõige tõhusam viis täita välistegevuse uusi ülesandeid, mida komisjoni teenistused Brüsselis ega komisjoni delegatsioonid täita ei saa;

28. on seisukohal, et ametil võiks olla tõhusam osa valdkondades, kus ei saa rakendada tavapärast arenguabi; ja on seisukohal, et see suurendaks oluliselt ELi nähtavust;

29. tunneb heameelt meetmete üle, mis amet on võtnud lepingute sõlmimise menetluse parandamiseks pärast kontrollikoja märkusi oma 2003. ja 2004. aasta aruannetes ja mille tulemusena on paranenud läbipaistvus paljudes valdkondades; näiteks olulised otsused, mis tehakse hindamise käigus ja mis mõjutavad lepingute sõlmimist, on paremini dokumenteeritud, ja lisaks on paranenud hindamis- ja lepingu sõlmimise menetluste üldine distsipliin;

30. palub ametil valikukriteeriume edasi arendada, et muuta need realistlikumaks, kuna need mõnikord ei sobi olukorras, milles amet tegutseb;

31. tunneb heameelt pakkumiste valdkonnas saavutatud edu üle ja julgustab ametit jõupingutusi veelgi suurendama, et tagada lepingute sõlmimine täielikus vastavuses kõikide õigusnormidega;

32. võtab teadmiseks, et kontrollikoda märkis oma 2004. aasta aruandes seoses UNMIKile delegeeritud tehingute kontrolliga, et amet ei viinud maksete tegemisel läbi asjakohast finantskontrolli ning et ametil esines tõsiseid raskusi tehingute sulgemisel, sest projektide kohta puudusid nõuetekohased raamatupidamisaruanded ja kulutused ei olnud piisavalt põhjendatud; tunneb heameelt suurte jõupingutuste üle, mida amet tegi 2005. aastal selle olukorra lahendamiseks, kuid märgib, et tehingute sulgemise osas jäid mõned probleemid püsima.

[1] ELT C 266, 31.10.2006, lk 7.

[2] ELT C 312, 19.12.2006, lk 18.

[3] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

[4] EÜT L 306, 7.12.2000, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1756/2006 (ELT L 332, 30.11.2006, lk 18).

[5] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

[6] ELT L 340, 6.12.2006, lk 74.

--------------------------------------------------