[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 04.12.2006

KOM(2006)754 lõplik

2006/0252 (CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

Protokolli allakirjutamise kohta Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Liechtensteini ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

Protokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Liechtensteini ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

I. Sissejuhatus

Euroopa Ühendus kirjutas Šveitsi Konföderatsiooniga 26. oktoobril 2004. aastal alla lepingule, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme (Šveitsiga sõlmitud „Dublini/Eurodaci“ leping).[1]

Lepinguga eeldati Liechtensteini võimalikku ühinemist Dublini/Eurodaci acquis ´ga ning lepingu artikli 15 kohaselt liituks Liechtenstein lepinguga protokolli kaudu, milles määratletakse mõlema lepinguosalise õigused ja kohustused.

12. oktoobri 2001. aasta kirjas oli Liechtenstein juba väljendanud oma huvi ühineda koos Šveitsiga lepinguosaliseks võimalikule Schengeni ja Dublini lepingule, kuna Liechtenstein ja Šveits on isikute liikumises juba aastakümneid järginud avatud piiride poliitikat. Siiski ei võetud Liechtensteini Šveitsiga toimuvate läbirääkimiste pooleks, sest Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini vahel puudus hoiuste maksustamise leping.

Euroopa Ühendus ja Liechtenstein on hiljem hoiuste maksustamist käsitleva lepingu sõlminud, ning see jõustus alates 2005. aasta 1. juulist.

10. juuni 2005. aasta kirjaga kinnitas Liechtenstein oma soovi ühineda Schengeni ja Dublini/Eurodaci acquis ´ga.

Komisjon sai nõukogult läbirääkimisvolitused 27. veebruaril 2006 ning alustas Liechtensteini ja Šveitsiga läbirääkimisi. Läbirääkimised lõppesid 21. juunil 2006 ning parafeeriti Liechtensteini liitumist Šveitsiga sõlmitud Schengeni lepingut käsitlev protokolli eelnõu.[2]

Lisatud ettepanekud moodustavad protokolli allakirjutamist ja sõlmimist käsitlevate otsuste õigusliku aluse. Käesoleva protokolli õiguslik alus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 63 lõike 1 punkt a koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega.

Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega. Protokolli sõlmimisel tuleb konsulteerida Euroopa Parlamendiga vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõikele 3.

II. LÄBIRÄÄKIMISTE TULEMUSED

Komisjon on arvamusel, et nõukogu läbirääkimisdirektiividega sätestatud eesmärgid saavutati ning protokolli eelnõu on ühendusele vastuvõetav.

Protokolli lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt:

- Liechtenstein ühineb Šveitsiga sõlmitud Dublini/Eurodaci lepinguga ja ta peab heaks kiitma kogu Dublini/Eurodaci acquis ´ ja selle edasiarendamise. Kui Liechtenstein ei nõustu Schengeni acquis ´ tulevaste edasiarendustega, lõpeb protokolli kehtivus.

- Liechtenstein saab segakomitee liikmeks ning ta saab õiguse väljendada oma arvamust segakomitees ja olla selle eesistuja.

- Dublini/Eurodaci protokolli jõustamine on seotud Schengeni protokolli jõustamisega ning samuti Euroopa Ühenduse, Šveitsi ja Liechtensteini vahelise Taani osalemist käsitleva protokolli ning Liechtensteini, Norra ja Islandi vahelise, Dublini/Eurodaci lepingut käsitleva kokkuleppe jõustamisega.

- Liechtensteini suhtes on kehtestatud erisätted, mis käsitlevad Dublini/Eurodaci acquis ´ edasiarendamiseks vajalikku ajavahemikku juhuks, kui Liechtenstein peab täitma põhiseadusest tulenevaid nõudeid (18 kuud), ja rahalist panust, mida Liechtensteini nagu Šveitski peab Eurodaci kesküksuse rajamisega seotud haldus- ja tegevuskuludest tasuma. Liechtensteini panus on 0,071% esialgsest 11 675 000 eurosest summast ning alates 2004. eelarveaastast igal aastal 0,071% vastava eelarveaasta eelarveassigneeringutest. Seetõttu ei teki ELile Liechtensteini ühinemisega Dublini/Eurodaci acquis ´ga mingeid finantsmõjusid.

III. JÄRELDUSED

Eespool nimetatust lähtudes soovitab komisjon nõukogul:

- teha otsus, et protokoll kirjutatakse alla Ühenduse nimel ning volitada nõukogu eesistujat määrama isiku, kellel on volitused alla kirjutada Euroopa Ühenduse nimel;

- kiita pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga heaks lisatud Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheline protokoll Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme.

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

Protokolli allakirjutamise kohta Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Liechtensteini ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

Võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 lõike 1 punkti a koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[3]

ning arvestades järgmist:

(1) Pärast komisjonile 27. novembril 2007. aastal antud volitusi viidi lõpule läbirääkimised Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga protokolli kohta, mis käsitlesid Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb mõnes liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme,

(2) Protokolliga nähakse ette selle teatavate sätete ajutine kohaldamine. Kõnealuseid sätteid tuleks kohaldada ajutiselt kuni protokolli jõustumiseni,

(3) 21. juunil 2006. aastal Brüsselis parafeeritud protokollile tuleks alla kirjutada, tingimusel, et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval,

(4) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel,

(5) Euroopa Ühenduse asutamislepingule ja Euroopa Liidu lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning seetõttu ei ole see otsus Taani suhtes siduv ja seda ei kohaldata Taani suhtes,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Nõukogu eesistujale antakse õigus määrata isik, kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutama protokollile Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu kohta, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme, tingimusel, et kokkulepe sõlmitakse hilisemal kuupäeval

Protokolli ja sellega seotud dokumentide tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Käesoleva protokolli artikleid 1 ja 4 ning artikli 5 lõike 2 punkti a esimest lauset ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (mis käsitleb mõnes liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme) artiklis 2 ja artikli 3 lõigetes 1–4 sätestatud õiguseid ja kohustusi tuleb protokolli artikli 8 lõike 3 kohaselt kohaldada ajutiselt käesoleva protokolli allakirjutamisest alates.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

2006/0252 (CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

Protokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Liechtensteini ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

Võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 lõike 1 punkti a koos artikli 300 lõike 2 esimese lõiguga ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[4]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[5]

ning arvestades järgmist:

(1) Pärast komisjonile 27. novembril 2007. aastal antud volitusi viidi lõpule läbirääkimised Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga protokolli kohta, mis käsitlesid Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb mõnes liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme,

(2) Vastavalt … nõukogu otsusele …/…/EÜ, kirjutati protokollile Euroopa Ühenduse nimel … 2006. aastal alla, tingimusel et see sõlmitakse hiljem,

(3) Protokoll tuleks heaks kiita,

(4) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel,

(5) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning seetõttu ei ole see otsus Taani suhtes siduv ja seda ei kohaldata Taani suhtes,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheline protokoll Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb mõnes liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme ning protokolliga seotud dokumendid on ühenduse nimel heaks kiidetud.

Protokolli ja sellega seotud dokumentide tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik, kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel hoiule andma protokolli artikli 8 lõikega 1 sätestatud heakskiitmiskirja, et väljendada ühenduse nõusolekut olla lepinguga seotud.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

Lisa

Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheline protokoll Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme

Euroopa Ühendus

ning

Šveitsi Konföderatsioon

ning

Liechtensteini Vürstiriik,

edaspidi “lepinguosalised”,

VÕTTES ARVESSE 26. oktoobril 2004. aastal alla kirjutatud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist lepingut,[6] mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme (edaspidi „ühenduse ja Šveitsi vaheline leping“) ja selle artiklit 15, millega sätestatakse võimalus, et Liechtensteini Vürstiriik võib kõnealuse lepinguga protokolli kaudu ühineda;

ARVESTADES Liechtensteini Vürstiriigi geograafilist asukohta;

ARVESTADES Liechtensteini Vürstiriigi soovi ühineda Dublini ja Eurodaci määruseid (edaspidi „Dublini/Eurodaci acquis ´“) hõlmavate ühenduse õigusaktidega;

ARVESTADES, ET Euroopa Ühendus on Dublini Konventsiooni alusel 19. jaanuaril 2001. aastal sõlminud Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigiga lepingu, mis käsitleb liikmesriigis, Islandil või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme;[7]

ARVESTADES, ET on soovitav, et Liechtensteini Vürstiriik ühineks Dublini/Eurodaci acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega samadel alustel kui Island, Norra ja Šveits.

ARVESTADES, ET Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel tuleks sõlmida protokoll, millega sätestatakse Liechtensteinile samasugused õigused ja kohustused nagu need, milles leppisid ühelt poolt kokku Euroopa Ühendus ja teiselt poolt Island, Norra ja Šveits;

ARVESTADES, ET Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotise sätteid ja kõnealuse jaotise alusel vastu võetud õigusakte ei kohaldata Taani Kuningriigi suhtes Amsterdami lepinguga Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule liidetud Taani seisukohta käsitlevast protokollist lähtuvalt, kuid Šveitsi Konföderatsioonile, Liechtensteini Vürstiriigile ja Taanile tuleks Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelise lepingu artikli 11 lõike 1 kohaselt anda võimalus kohaldada Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu sisulisi sätteid omavahelistes suhetes;

ARVESTADES, ET on vajalik tagada, et riigid, kellega Euroopa Ühendus on Dublini/Eurodaci acquis´ rakendamiseks, kohaldamiseks ja edasiarendamiseks ühinenud, kohaldaksid kõnealust acquis ´d ka omavahelistes suhetes;

ARVESTADES, ET Dublini/Eurodaci acquis ´ tõrgeteta toimimine eeldab, et käesolevat protokolli kohaldatakse samaaegselt selliste lepingutega, mis on sõlmitud Dublini/Eurodaci acquis ´ rakendamise ja edasiarendamisega ühinenud või selles osalevate lepinguosaliste vahel ning, mis reguleerivad nende omavahelisi suhteid;

ARVESTADES, ET Liechtensteini Vürstiriik peab kohaldama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta seoses isikuandmete töötluse ja selliste andmete vaba liikumisega,[8] nagu seda kohaldavad Euroopa Liidu liikmesriigid andmete töötlemisel käesoleva protokolli kohaldamisalasse kuuluva eesmärgi puhul;

VÕTTES ARVESSE protokolli Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega,

PIDADES SILMAS, et omavahel on seotud ühenduse õigustiku osad, mis käsitlevad liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme, ning Eurodaci ja Schengeni acquis ´ kasutuselevõttu.

ARVESTADES, ET kõnealused seosed eeldavad, et Schengeni acquis ´d kohaldatakse samaaegselt ühenduse õigustikuga, mis käsitleb mõnes liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme, ning Eurodaci kasutuselevõttu.

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

1. Vastavalt Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (mis käsitleb mõnes liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme (edaspidi „Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vaheline kokkulepe“)) artiklile 15, ühineb Liechtensteini Vürstiriik kõnealuse lepinguga käesolevas protokollis sätestatud tingimuste alusel.

2. Käesolev protokoll loob lepinguosaliste vahele käesolevaga sätestatud eeskirjadele ja menetlustele vastavad vastastikused õigused ja kohustused.

Artikkel 2

1. Liechtenstein peab rakendama

- Dublini määrust,[9]

- Eurodaci määrust,[10]

- Eurodaci rakendusmäärust ,[11]ning

- Dublini rakendusmäärust[12]

ja kohaldama nimetatud õigusakte suhetes Euroopa Liidu liikmesriikide ja Šveitsiga.

2. Liechtenstein peab heaks kiitma, rakendama ja kohaldama Euroopa Ühenduse vastuvõetud õigusakte ja meetmeid, mis muudavad või täiendavad lõikes 1 viidatud sätteid ning nende sätetega ette nähtud menetluste kohaselt vastu võetud otsuseid, ilma et see piiraks artikli 5 kohaldamist.

3. Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel hõlmab lõikes 1 osutatud viide „liikmesriigid“ ka Liechtensteini.

Artikkel 3

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelise lepingu artiklis 2, artikli 3 lõigetes 1–4, artiklites 5–7, artikli 8 lõike 1 teises lõigus ja lõikes 2 ning artiklites 9–11 sätestatud õiguseid ja kohustusi kohaldatakse Liechtensteini suhtes samamoodi kui Šveitsi suhtes.

Artikkel 4

Liechtensteini valitsuse esindajast saab Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelise lepingu artikli 3 kohaselt loodud segakomitee liige.

Ühiskomitee eesistujaks on kuuekuulise tähtaja jooksul vaheldumisi Euroopa Ühenduse esindaja ning Liechtensteini või Šveitsi valitsuse esindaja.

Artikkel 5

1. Kui nõukogu võtab vastu õigusakte või meetmeid, mis muudavad või täiendavad artikli 2 sätteid, ja kui õigusakte või meetmeid võetakse vastu kõnealustes sätetes kehtestatud menetluste kohaselt, tuleb kõnealused õigusaktid või meetmed jõustada samaaegselt liikmesriikides ja Liechtensteinis, välja arvatud juhul, kui kehtivatest sätetest ja lõikest 2 ei tulene teisiti.

2. Komisjon teavitab lõikes 1 viidatud õigusaktide või meetmete vastuvõtmisest viivitamata Liechtensteini. Liechtenstein otsustab, kas nõustuda nende sisuga ning rakendada neid oma õiguskorra raames. Käesolevast otsusest tuleb komisjoni teavitada kolmekümne päeva jooksul peale vastavate õigusaktide või meetmete vastuvõtmist.

3. Kui õigusakti või meetme sisu saab olla Liechtensteini suhtes siduv üksnes pärast põhiseadusest tulenevate nõuete täitmist, teavitab Liechtenstein sellest komisjoni samaaegselt eespool nimetatud teavitamisega. Liechtenstein peab viivitamata teavitama nõukogu ja komisjoni kirjalikult kõigi põhiseadusest tulenevate nõuete täitmisest. Kui referendumi korraldamine ei ole vajalik, peab teavitamine toimuma vähemalt 30 päeva pärast referendumi tähtaja möödumist. Kui referendum on vajalik, on Liechtensteinil teatise tegemiseks aega maksimaalselt 18 kuud alates nõukogu teatise avaldamise kuupäevast. Alates õigusakti või meetme Liechtensteini suhtes jõustumiseks ette nähtud kuupäevast ja kuni kõikide põhiseadusest tulenevate nõuete täitmisest teatamiseni kohaldab Liechtenstein võimaluse korral ajutiselt nimetatud õigusakti või meedet.

4. Kui Liechtenstein ei suuda asjaomast õigusakti või meedet ajutiselt rakendada ja kui see põhjustab probleeme, mis takistavad Dublini/Eurodaci koostöö toimimist, peab olukorda uurima segakomitee. Euroopa Ühendus võib Dublini/Eurodaci koostöö tõrgeteta toimimise tagamiseks võtta Liechtensteini suhtes proportsionaalseid asjakohaseid meetmeid.

5. Liechtensteini heakskiit lõikes 1 viidatud õigusaktidele ja meetmetele loob Liechtensteini, Šveitsi ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahele õiguseid ja kohustusi.

6. Juhul kui:

a) Liechtenstein teatab otsusest jätta vastu võtmata lõikes 1 viidatud õigusakti või meetme sisu, mille suhtes on kohaldatud käesoleva protokolli kohast menetlust; või

(b) Liechtenstein ei teavita lõikes 2 sätestatud 30päevase tähtaja jooksul;

c) Liechtenstein ei teavita hiljemalt 30 päeva jooksul pärast referendumi tähtaja möödumist, või referendumi puhul lõikes 3 sätestatud 18kuulise tähtaja jooksul või ei näe ette nimetatud lõikes sätestatud ajutist kohaldamist alates asjaomase õigusakti või meetme jaoks sätestatud jõustumiskuupäevast,

tuleb käesoleva protokolli kohaldamine peatada.

7. Segakomitee uurib küsimust, mis tõi endaga kaasa kohaldamise peatamise ja teostab 90 päeva jooksul vastu võtmata või ratifitseerimata jätmise põhjuste uurimise. Pärast seda, kui on kaalutud kõiki käesoleva protokolli sujuvaks toimimiseks vajalikke võimalusi kaalumist, sealhulgas võimalust märkida, et lepinguosaliste õigusaktid on võrdväärsed, võib segakomitee ühehäälselt võtta vastu otsuse käesoleva protokolli kohaldamise jätkamise kohta. Kui käesoleva protokolli kohaldamine on pärast 90 päeva möödumist jätkuvalt peatatud, tuleb protokolli kohaldamine pidada lõpetatuks.

Artikkel 6

Eurodaci kesküksuse loomise ja kasutamisega seotud haldus- ja tegevuskulude katmiseks peab Liechtenstein tasuma Euroopa Ühenduse üldeelarvesse 0,071% esialgsest 11 675 000-eurosest summast ning alates 2004. eelarveaastast igal aastal 0,071% vastava eelarveaasta eelarveassigneeringutest.

Artikkel 7

Käesolev protokoll ei mõjuta Liechtensteini ja Šveitsi vahelisi lepinguid, juhul kui nad on kooskõlas käesoleva protokolliga. Kui kõnealused lepingud ja käesolev protokoll ei ole kooskõlas, kohaldatakse viimatinimetatut.

Artikkel 8

1. Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva protokolli heaks. Ratifitseerimis- või heakskiitmiskiri antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile, kes tegutseb hoiulevõtjana.

2. Käesolev protokoll jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuule, mil hoiulevõtja teeb lepinguosalistele teatavaks, et viimane ratifitseerimis- või heakskiitmiskiri on hoiule antud.

3. Käesoleva protokolli artikleid 1 ja 4 ning artikli 5 lõike 2 esimest lauset ja Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelise lepingu artiklis 2 ning artikli 3 lõigetes 1–4 sätestatud õiguseid ja kohustusi tuleb Liechtensteini suhtes kohaldada ajutiselt käesoleva protokolli allakirjutamisest alates.

Artikkel 9

Pärast käesolevale protokollile allakirjutamist, kuid enne selle jõustumist vastuvõetud õigusaktide või meetmetega seoses algab artikli 5 lõike 2 viimases lauses viidatud 30päevane ajavahemik käesoleva protokolli jõustumispäevast.

Artikkel 10

1. Käesolevat protokolli kohaldatakse ainult siis, kui rakendatakse ka Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelise lepingu artiklis 11 viidatud lepinguid, millele Liechtenstein peab alla kirjutama.

2. Käesolevat protokolli rakendatakse ainult juhul, kui rakendatakse ka Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini vahel sõlmitud protokolli Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

Artikkel 11

1. Iga lepinguosaline võib käesoleva protokolli denonsseerida. Hoiulevõtjat tuleb denonsseerimisest teavitada ja denonsseerimine jõustub kuus kuud pärast teavitamist.

2. Kui Šveits peaks käesoleva protokolli või Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelise lepingu denonsseerima või kui Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vaheline leping Šveitsi suhtes lõpetatakse, jäävad Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vaheline leping ning käesolev protokoll Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini vaheliste suhete suhtes jõusse.

3. Käesolev protokoll loetakse lõpetatuks, kui Liechtenstein lõpetab mõne Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelise lepingu artiklis 11 viidatud Liechtensteini alla kirjutatud lepingu või artikli 10 lõikes 2 viidatud protokolli.

Artikkel 12

Käesolev protokoll tuleb koostada kolmes eksemplaris tšehhi, taani, hollandi, eesti, inglise, soome, prantsuse, iiri, saksa, kreeka, ungari, itaalia, läti, leedu, malta, poola, portugali, slovaki, sloveenia, hispaania ja rootsi keeles, kõik tekstid on võrdselt autentsed.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale alla kirjutanud.

…………………. (koht),

Lepinguosaliste ühisdeklaratsioon tiheda dialoogi kohta

Lepinguosalised rõhutavad käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1 loetletud sätete rakendamisel osalevate poolte vahelise tiheda, tõhusa dialoogi tähtsust.

Komisjon kutsub vastavalt Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelise lepingu artikli 3 lõikele 1 liikmesriikide eksperte üles osalema segakomitee nõupidamistel, et vahetada Liechtensteiniga teavet kõigis Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelise lepingu kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes.

Lepinguosalised märgivad, et liikmesriigid on valmis käesolevat kutset vastu võtma ning osalema teabevahetuses Liechtensteiniga kõigis Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelise lepingu kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes.

Liechtensteini deklaratsioon artikli 5 lõike 3 kohta

(Dublini/Eurodaci acquis ´ uute edasiarenduste hilinemisega nõustumine)

Artikli 5 lõikes 3 sätestatud maksimaalne 18kuuline tähtaeg hõlmab nii õigusakti või meetme heakskiitmist kui ka rakendamist. See sisaldab järgmisi etappe:

- ettevalmistav etapp,

- menetlus parlamendis,

- 30päevane referendumi tähtaeg,

- vajadusel referendum (korraldamine ja hääletamine)

- valitseva vürsti võetavad meetmed

Liechtensteini valitsus teavitab viivitamata nõukogu ja komisjoni iga etapi täitmisest.

Liechtensteini valitsus teeb kõik, et tagada eespool nimetatud etappide võimalikult sujuv täitmine.

Ühisdeklaratsioon segakomiteede ühiskoosolekute kohta

Euroopa Komisjoni delegatsioon,

Islandi Vabariigi valitsust ja Norra Kuningriigi valitsust esindavad delegatsioonid,

Šveitsi Konföderatsiooni valitsust esindav delegatsioon,

Liechtensteini Vürstiriigi valitsust esindav delegatsioon

märgivad, et Liechtenstein ühineb protokolli kaudu segakomiteega, mis on loodud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelise lepinguga, mis käsitleb mõnes liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme,

on otsustanud kokku kutsuda nende ühiskomiteede koosolekud, mis on loodud Euroopa Ühenduse ning Islandi ja Norra vahelise lepinguga, mis käsitleb mõnes liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelise lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme, mida on täiendatud Liechtensteini ühinemist käsitleva protokolliga,

märgivad, et kõnealuste koosolekute pidamine nõuab pragmaatilisi meetmeid seoses koosolekute eesistuja ametikohaga, kui eesistuja ametikoht kuulub ühinenud riikidele vastavalt Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule, mis käsitleb mõnes liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme, mida on täiendatud Liechtensteini ühinemist käsitleva protokolliga, või Euroopa Ühenduse, Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepinguga mis käsitleb liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme,

märgivad ühinenud riikide soovi anda eesistuja ametikoht üksteisele tähestikulises järjekorras nõuetekohaselt edasi Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme, mida on täiendatud Liechtensteini ühinemist käsitleva protokolliga, jõustumisest alates.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] Euroopa Liit, Euroopa Ühendus ja Šveitsi Konföderatsioon kirjutasid samal päeval alla lepingu, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (Schengeni acquis ´ga ühinemise leping).

[2] Nagu ka protokolli eelnõu Liechtensteini ühinemise kohta Šveitsiga sõlmitud Schengeni lepinguga ja protokolli eelnõu Taani osalemise kohta Šveitsi ja Liechtensteiniga sõlmitud Dublin/Eurodaci lepinguga.

[3] ELT C…

[4] ELT C…

[5] ELT C…

[6] ASILE 54, 13049/04

[7] EÜT L 93, 3.4.2001, lk 38

[8] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

[9] Nõukogu määrus (EÜ) nr 343/2003, 18. veebruar 2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest

[10] Komisjoni määrus (EÜ) nr 1560/2003, 2. september 2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad määrusele (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest

[11] Nõukogu määrus, (EÜ) nr 2725/2000, 11. detsember 2000, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil, et aidata määrata, kumb lepinguosaline on Dublini konventsiooni alusel vastutav esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest

[12] Nõukogu määrus (EÜ) nr 407/2002, 28. veebruar 2002, millega nähakse ette sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil käsitleva määruse (EÜ) nr 2725/2000 teatavad rakenduseeskirjad