[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 4.9.2007

KOM(2007) 494 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE,

mis käsitleb nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 58/97 rakendamist

KOMISJONI ARUANNEEUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE,

mis käsitleb nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 58/97 rakendamist(EMPs kohaldatav tekst)

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. Regulatiivne areng 3

3. Struktuurilise ettevõtlusstatistika kättesaadavus kasutajatele 4

3.1. Peamised andmekogumid 4

3.2. Kasutajatele kättesaadavate andmekogumite õigeaegsus, täpsus ja täielikkus 5

3.3. Konfidentsiaalsuseeskirjad ja nende rakendamine 7

3.4. Täpsus 8

3.5. Võrreldavus ja koherentsus 8

4. Struktuurilise ettevõtlusstatistika määruse nõuete täitmine 9

5. Ettevõtete koormus ja selle vähendamise meetmed 12

5.1. Sissejuhatus 12

5.2. Koormuse mõõtmine 12

5.3. Liikmesriikide poolt koormuse vähendamiseks võetud meetmed 14

1. SISSEJUHATUS

Nõukogu määruse nr 58/97 (edaspidi „struktuurilise ettevõtlusstatistika määrus”) eesmärk, mis on sätestatud määruse artiklis 1, on kehtestada ühine raamistik ühenduse ettevõtete struktuuri, tegevust, konkurentsivõimet ja jõudlust käsitleva ühenduse statistika kogumiseks, koostamiseks, edastamiseks ja hindamiseks. Struktuurilise ettevõtlusstatistika määruses on sätestatud normid, standardid ja mõisted, mis on vajalikud võrreldava ühenduse statistika kogumiseks.

Käesolevas aruandes käsitletakse nõukogu määruse nr 58/97 (muudetud nõukogu määrusega nr 410/98 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega 2056/2002) rakendamist. Käesolev aruanne on koostatud kõnealuse määruse artikli 14 lõike 1 sätete kohaselt: „Kolme aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest ja seejärel iga kolme aasta tagant esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse kohaselt koostatud statistikat, eriti selle kvaliteeti ja sellest tulenevat ettevõtete koormust, käsitleva aruande.”

Üldisemas plaanis on aruande eesmärk anda teavet komisjoni võetud meetmete kohta, millega tagatakse kvaliteetse Euroopa struktuurilise ettevõtlusstatistika kättesaadavus kasutajatele, samuti struktuurilise ettevõtlusstatistika määruse rakendamise viisi ja ulatuse kohta liikmesriikides. Aruandes antakse teavet ettevõtete koormuse ja selle vähendamiseks võetud meetmete kohta.

2. Regulatiivne areng

Pärast määruse nr 58/97 ja selle rakendussätete vastuvõtmist on reguleerimise vallas toimunud neli tähtsamat sündmust.

1) 21. veebruaril 1998 avaldati nõukogu poolt vastuvõetud esimene muudatus. Sellega lisati viies lisa elu- ja kahjukindlustusega seotud struktuurilise ettevõtlusstatistika kohta alates 1996. aasta võrdlusperioodist.

2) 2001. aastal käivitati komiteemenetlust kasutades kohandamisprotsess. Selle eesmärk oli vähendada statistilist koormust, jättes ära nõuete vähem otstarbekad osad, et teha ruumi struktuurilise ettevõtlusstatistika tulevasele arendamisele; vastav muudatus võeti vastu 6. septembril 2002.

3) 21. novembril 2002 võtsid nõukogu ja Euroopa Parlament vastu ja avaldasid teise muudatuse. Sisuliselt lisati selle muudatusega kaks uut lisa krediidiasutuste ja pensionifondide kohta ning kaks keskkonnakaitsekuludega seotud muutujat.

4) Komisjoni ettepanek struktuurilise ettevõtlusstatistika määruse ümbersõnastamise kohta on praegu kaasotsustamismenetluses (KOM (2006) 66 (lõplik)). Komisjoni soovitatud uues sõnastuses on nõudeid vähem oluliste näitajate väljajätmise abil lihtsustatud.

Selle eesmärk on tagada kiiresti kasvavate majandussektorite – peamiselt teenustesektori – käsitlemine, mis varem statistilise vaatluse alla ei kuulunud.

Ühtlasi antakse selles teavet dünaamilise ettevõtlusteenuste sektori ja ettevõtlusdemograafia kohta. Sellega ratsionaliseeritakse ja kodifitseeritakse olemasolevaid õigusakte ja tunnistatakse kehtetuks eelmine õigusakt.

Nüüd on struktuurilise ettevõtlusstatistika määrusel seitse lisa:

I lisa Ühine moodul

II lisa Tööstus

III lisa Jae- ja hulgikaubandus

IV lisa Ehitus

V lisa Kindlustus

VI lisa Krediidiasutused

VII lisa Pensionifondid

Struktuurilise ettevõtlusstatistika määrusega antakse komisjonile rakendusvolitused. Kokku kehtib 12 komisjoni määrust,[1] mis käsitlevad määratlusi, edastatavaid andmeseeriaid, tehnilist vormingut, tehtavaid erandeid, tehnika ja majanduse arenguga kohandamist ning kvaliteedi hindamise kriteeriume. Need meetmed on vajalikud selleks, et tagada struktuurilise ettevõtlusstatistika määruse ühtlustatud rakendamine liikmesriikides. Vastavalt struktuurilise ettevõtlusstatistika määruse sätetele on liikmesriikidel statistika koostamiseks kasutatavate allikate valimisel vabad käed; seepärast on oluline, et statistikaasutused järgiksid komisjoni määrustes sätestatud määratlusi ja teavitaksid komisjoni andmete kvaliteedist. Teised komisjoni määrused käsitlevad jaotusi, mis tuleb esitada kõigi struktuurilise ettevõtlusstatistika muutujate kohta, ja nende tehnilist vormingut, ning nendega tagatakse kõigi riikide andmete esitamine ühtlustatud vormingus, et vältida vigu andmete edastamisel.

Riikidele võimaldatakse erandeid, et anda neile aega vajalike andmekogumissüsteemide kasutuselevõtmiseks või olemasolevate kohandamiseks, et üleminekuperioodi lõpuks oleksid struktuurilise ettevõtlusstatistika määruse sätted täidetud. 1., 3., 4. ja 5. lisa puhul on üleminekuperiood lõppenud. 2., 6. ja 7. lisa puhul tehti komisjoni määrusega erandid. 2. ja 7. lisa keskkonnamuutujate kohta on vastuvõtmisel määrus, millega üleminekuperioodi pikendatakse.

3. Struktuurilise ettevõtlusstatistika kättesaadavus kasutajatele

3.1. Peamised andmekogumid

Struktuuriline ettevõtlusstatistika annab igakülgse ülevaate Euroopa ettevõtluse ja selle mitmesuguste tegevusalade struktuurist, arengust ja näitajatest. Laiemas plaanis hõlmab see kõiki turuga seotud tegevusi, välja arvatud põllumajandussektor.

Struktuurilise ettevõtlusstatistika andmete põhinäitajad (muutujad) on järgmised:

- ettevõtluse demograafilised muutujad (nt ettevõtete arv);

- toodanguga seotud muutujad (nt käive, lisandväärtus);

- vahenditega seotud muutujad; tööjõuvahendid (nt tööhõive, töötunnid); kaupade ja teenustega seotud vahendid (nt ostude kogusumma); kapitalivahendid (nt investeeringud materiaalsetesse hüvedesse).

Määruses sätestatakse edastamistähtajad, mis on kokkuvõtlikult järgmised: I–IV lisa lõplike andmete puhul 18 kuud, esialgsete andmete puhul 10 kuud ja V–VII lisa andmete puhul 10–18 kuud.

Ettevõtlusstatistika iga-aastase andmeseeria näitajad avaldatakse riikide lõikes ja esitatakse NACE REV 1.1 klassi tasemel (üldjuhul 4 numbrikohaga).

Iga-aastane ettevõtlusstatistika on jaotatud suurusjärkude alusel. Näitajad avaldatakse riikide lõikes ning NACE REV 1.1 grupi tasemel (3 numbrikohaga) ja tööhõive suurusjärgu alusel. Jae- ja hulgikaubanduse kohta on olemas täiendav jaotus käibe suurusjärgu alusel.

Iga-aastase piirkondliku statistika neli näitajat avaldatakse NUTS-2 piirkondade[2] lõikes ja NACE REV 1.1 osa tasemel (2 numbrikohaga). Jae- ja hulgikaubanduse rubriigi andmed on 3 numbrikoha tasemel.

Enamiku struktuurilise ettevõtlusstatistika andmeid koguvad liikmesriikide statistikaametid statistiliste uuringute abil, äriregistrist või haldusallikatest. Liikmesriikide statistikaametid saavad kasutada ühte või mitut nimetatud allikat vastavalt valitud uuringustrateegiale, võttes arvesse kulutusi, kvaliteeti ja vastamisega kaasnevat koormust ettevõtetele. Enne avaldamist kinnitatakse andmed Eurostati tasandil. Tehakse rida mitmesuguste muutujate loogilisi kontrolle, samuti kontrollitakse andmete ajalist kooskõla.

3.2. Kasutajatele kättesaadavate andmekogumite õigeaegsus, täpsus ja täielikkus

Struktuurilise ettevõtlusstatistika andmete avaldamine

Kõik andmed on tasuta kättesaadavad Eurostati veebisaidil rubriigis Industry, trade and services (tööstus, kaubandus ja teenused). Igal aastal koostatakse avaldamiskalender – andmete avaldamise ajakava. Kõige värskemate andmetena avaldati enamiku riikide 2004. aasta lõplikud andmed 1.–4. lisa kohta NewCronos’es 2006. aasta novembris.

ELi koondandmed on arvutatud kättesaadavate andmete alusel ning andmete puudumise korral arvestuslike andmete alusel. Esialgsed koondandmed avaldati 2006. aasta detsembris. 1.–4. lisaga seotud esialgsed andmed 2005. aasta kohta olid enamiku riikide kohta kättesaadavad 2007. aasta jaanuaris.

Väljaandmisprogramm 2006

Lisaks avaldamisele Eurostati veebisaidil esitletakse tulemusi mitmes väljaandes. 2006. aasta struktuurilise ettevõtlusstatistika väljaannete programmi raames avaldati üks Panorama väljaanne, üks taskuraamat, 18 numbrit väljaannet „Statistics in Focus“ ja Euroopa ettevõtlusele pühendatud veebisaidi uus versioon. Panorama väljaande „European business - Facts and figures“ 2006. aasta trükk avaldati 2007. aasta veebruaris. See väljaanne annab igakülgse ülevaate Euroopa ettevõtluse ja selle mitmesuguste tegevusalade struktuurist, arengust ja näitajatest.

Samal ajal avaldati Eurostati veebisaidil uus Euroopa ettevõtetele pühendatud ümberstruktureeritud rubriik. Portaalis on struktuuriline ettevõtlusstatistika nüüd esitatud teemade kaupa (kaasa arvatud konkreetsed teemad, nagu üleilmastumine, VKEd, piirkondlik ettevõtlus, välisomandis olevad ettevõtted) koos väljaannete, andmete ja metoodika juurde juhatavate linkidega.

2006. aasta oktoobris avaldati taskuraamat , milles on lihtsas ja ülevaatlikus vormis võetud kokku Euroopa ettevõtluse ja selle mitmesuguste tegevusalade põhijooned. Samuti on väljaanne mõeldud kõnealuses valdkonnas kättesaadavate andmete tutvustamiseks ja kasutuselevõtmiseks.

Väljaandmisprogrammi kuulusid ka seitse konkreetsete valdkondade süvauuringut kogumikus Statistics in Focus (SIF), kolm SIFi horisontaalsel (sektoriülesel) teemal ja kaheksa SIFi, milles tutvustati struktuurilise ettevõtlusstatistika arendusprojektide tulemusi (mitmel juhul koos asjaomaste andmetega regulaarsest andmeseeriast). Struktuurilise ettevõtlusstatistika andmeid kasutatakse ka paljudes teistes väljaannetes. 2006. aastal kasutati andmeid mitmes olulises väljaandes, eelkõige Eurostati aastaraamatus, Eurostati taskuraamatus, piirkondlikus aastaraamatus, transpordiülevaates (panoraam) ja uutes kultuuristatistikale pühendatud väljaannetes.

Kasutajatele kättesaadavate andmekogumite täielikkus

Väga suure üldistusena võib tabeli 1 põhjal järeldada, et enamik liikmesriike on esitanud Eurostatile piisavalt täielikud andmekogumid. Mõne riigi puhul on aga lünki, mis mõjutavad andmete kättesaadavust kasutajatele. Neid lünki kommenteeritakse punktis 4.

Tabelist on ühtlasi näha, et andmete konfidentsiaalsus piirab märkimisväärselt andmete kasutajatele kättesaadavust. Paljud andmed on konfidentsiaalsed, eriti väiksemates riikides. 5.–7. lisa kohta pole veel üksikasjalikku analüüsi tehtud. Tundub, et nende riikide puhul, kelle suhtes ei kohaldata erandeid, on andmete kättesaadavus võrdlemisi hea ja enamik andmeid pole konfidentsiaalsed.

Tabel 1. Kõik edastatud lahtrid ja avaldatavad lahtrid pärast konfidentsiaalse käsitlemise nõude kontrollimist. 1.–4. lisa, 2003. aasta andmed protsentidena struktuurilise ettevõtlusstatistika määruses nõutavatest andmetest

Riik | Kokku edastatud lahtrite arv %des struktuurilise ettevõtlusstatistika määruses nõutavast arvust | Mittekonfidentsiaalsete lahtrite arv %des struktuurilise ettevõtlusstatistika määruses nõutavast arvust | Konfidentsiaalsete lahtrite arv %des edastatud lahtrite arvust |

Suurriigid | 91 | 80 | 12 |

Keskmise suurusega riigid | 78 | 61 | 23 |

Väikeriigid | 81 | 61 | 24 |

KÕIK | 81 | 64 | 21 |

3.3. Konfidentsiaalsuseeskirjad ja nende rakendamine

Liikmesriikide statistikaasutused ja ühenduse ametiasutus peavad kohaldama konkreetsete vastajate andmete kaitse põhimõtet, mis on sätestatud nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määruse (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta[3] artikli 13 lõikes 1. Kuna struktuuriline ettevõtlusstatistika on tegevusalade kaupa võrdlemisi üksikasjalikult liigendatud ja kuna nõutav on nii tegevust kui ka suurusjärku kajastav jaotus, tuleb paljusid riigi tasandi andmeid kaitsta, et mitte avaldada konfidentsiaalset teavet. Eespool punktis 3.2 esitatud tabel näitab, mil määral konfidentsiaalsus vähendab andmete kättesaadavust. Riikide tasandil ei ole konfidentsiaalsuseeskirjad veel täielikult ühtlustatud. Kõigis riikides on kaitstud ühe ettevõtte või väheste ettevõtete andmed. Mitmes liikmesriigis kasutatakse lisaks domineerimisreeglit, mille kohaselt ei tohi andmeid levitada, kui arvandmetes domineerivad ühe vastaja näitajad üle teatava kindla protsendi. See protsent võib riikide lõikes märgatavalt erineda.

Lisaks riigi tasandi konfidentsiaalsetele andmetele tuleb varjata ka ühenduse tasandi andmeid, et vältida konfidentsiaalsete riiklike andmete avaldamist. Avaldamisele mittekuuluvate ELi koondandmete määramise eeskirjad on sätestatud liikmesriikidega kokku lepitud konfidentsiaalsushartas. Konfidentsiaalsusharta eeskirjade kohaldamisest tulenevalt jäetakse avaldamata märkimisväärne hulk ühenduse koondandmeid. Tabelist 2 on näha, et konfidentsiaalsuse tõttu ei saanud avaldada 32% kõigist ELi koondandmetest, mille kohta olid olemas iga-aastase ettevõtlusstatistika 2004. võrdlusaasta andmed.

Tabel 2. Iga-aastase ettevõtlusstatistika põhimuutujad, mille kohta on avaldatud ELi 2004. aasta koondandmed, kõik tegevustasandid.

Lahtrite koguarv | Konfidentsiaalsete lahtrite arv | Konfidentsiaalsete lahtrite arv %des koguarvust |

Lisa 1 | 492 | 106 | 22% |

Lisa 2 | 4956 | 1578 | 32% |

Lisa 3 | 1116 | 387 | 35% |

Lisa 4 | 300 | 110 | 37% |

1.–4. lisa | 6864 | 2181 | 32% |

Praegu uurib komisjon võimalusi enamate ELi koondandmete avaldamiseks, et rahuldada kasutajate teabevajadust. Uuritakse võimalusi arvutada ELi konfidentsiaalsete koondandmete kohta hinnangulisi näitajaid, mis võimaldaksid konkreetsete vastajate andmete piisavat kaitset, tagades samas koondandmete teatava täpsuse. Praegu arvutatakse ELi tasandi hinnangulisi näitajaid mittekonfidentsiaalsete riiklike andmete alusel, et täita ELi koondandmetes lüngad, mille kohta ei saa avaldada tegelikku väärtust. Struktuurilise ettevõtlusstatistika määruse uus sõnastus annab liikmesriikidele võimaluse lisada andmetele märke „kasutamiseks ainult Euroopa koondandmetes”, mis peaks ühtlasi suurendama kättesaadavate Euroopa koondandmete arvu.

3.4. Täpsus

Struktuurilise ettevõtlusstatistika määruses on sätestatud, et liikmesriigid peavad igal aastal esitama Eurostatile kvaliteediaruande. Aruanded sisaldavad teavet variatsioonikordajate ja mittevastanute määra kohta.

Liikmesriigid esitavad andmed variatsioonikordajate kohta (väljendatuna protsentides). Liikmesriikide andmete alusel arvutab Eurostat välja ELi koondandmete variatsioonikordajad. Alltoodud tabelist on näha, et ELi koondandmete variatsioonikordajad on enamiku NACE rühmade puhul alla 1,5%. Väiksemad on üldiselt tööstusvaldkonna NACE rühmade variatsioonikordajad. Ehituse, kaubanduse ja eriti teenuste variatsioonikordajad on suuremad. See tähendab, et üldiselt on tööstustegevuse kohta esitatud andmed täpsemad.

Tabel 3. ELi koondandmete variatsioonikordajate (VK) jaotus (%), NACE 3 numbrikohaga koondandmed.

ELI VK VAHEMIK | NACE RÜHMADE ARV |

0,0 – 0,5 | 95 |

0,6 – 1,5 | 51 |

1,6 – 2,5 | 21 |

ÜLE 2,5 | 2 |

Mittevastanute hulk on liikmesriigiti erinev, vähestel juhtudel üle 20%.

3.5. Võrreldavus ja koherentsus

Andmete võrreldavus riikide lõikes tagatakse eelkõige komisjoni määrustes sätestatud mõistete järgimisega. Struktuurilise ettevõtlusstatistika koostamise metoodika valiku otsustavad statistikaasutused. Liikmesriigid esitavad oma riigi metoodika kohta teavet, mille Eurostat avaldab, et aidata kasutajatel mõista andmekogumise meetodeid.

Sidusus näitab, mil määral statistika võimaldab eri allikatest pärinevaid andmeid kombineerida. Struktuurilise ettevõtlusstatistika saab siduda mitmete teiste statistiliste andmekogumitega, nagu rahvamajanduse arvepidamine, tööjõuandmed ja lühiajaline statistika, kuid et võimaldada kasutajatel neid koos kasutada, tuleb tagada nende sidusus.

Struktuurilise ettevõtlusstatistika ja lühiajalise statistika sidusust on varem testitud ning avastatud on teatavaid metoodilisi erinevusi. Seepärast on vajalik täiendav uurimine. Samamoodi on võrreldud tööhõivealast struktuurilist ettevõtlusstatistikat ja teistest allikatest pärinevaid tööhõiveandmeid. Jällegi täheldati erinevusi metoodikas, aga ka määratlustes. Vajalik on töötada täiendava ühtlustamise nimel. Kuna struktuurilise ettevõtlusstatistika koostamisel toetutakse äriregistrile, peaks see tagama ühtse lähenemisviisi. Samas on uuringud näidanud, et kahe nimetatud allika vahel on olulisi erinevusi; see aspekt vajab täiendavat analüüsimist.

4. Struktuurilise ettevõtlusstatistika määruse nõuete täitmine

Struktuurilise ettevõtlusstatistika määruse nõuete täitmist hinnatakse liikmesriikide andmete edastamise õigeaegsuse ja saadetud andmekogumite täielikkuse alusel. Eelmise aruandega jaoks antud hinnanguga võrreldes on nõuete täitmise tase üldiselt paranenud. Teisi nõuete täitmise küsimusi, näiteks edastatud andmete kvaliteeti, ei saa veel täiel määral hinnata.

Andmete edastamise õigeaegsus on aastate jooksul üldiselt paranenud. Mõned riigid saadavad andmeid endiselt märkimisväärse hilinemisega, mis mõjutab ELi koondandmete õigeaegset levitamist. Et tagada edaspidi määrusega kehtestatud tähtaegadest kinnipidamine, on asjaomased liikmesriigid koostanud riiklikud tegevuskavad.

Näiteks kaubandussektoris ei õnnestunud ELi koondandmeid avaldada koos teiste sektorite andmetega, kuna Saksamaa andmed saadeti märkimisväärse hilinemisega. Võrreldes eelmise aruandega, milles käsitleti võrdlusaasta 2000 andmete õigeaegsust toona struktuurilise ettevõtlusstatistika määruse kohaldamisalasse kuulunud riikide poolt, on kõige suuremaid edusamme teinud Prantsusmaa ja Iirimaa. Iirimaa saadab andmeid siiski endiselt hilinemisega. Hispaania ehitussektori andmed (4. lisa) laekusid tunduvalt õigeaegsemalt, nagu ka Norra kaubandussektori andmed (3. lisa). Nii Belgia kui ka Luksemburg saatsid 2004. aasta andmed hiljem kui 2000. aasta omad.

Rääkides riikide edastatud andmekogumite täielikkusest, siis moodustavad kõik EL-27 riikide ja Norra 1.–4. lisa lõplikud andmeseeriad kokku 85% kõigist nõutavatest andmetest. Tegemist on märgatava paranemisega võrreldes olukorraga, mida kirjeldati eelmises aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule, kuid sellest ei ole siiski veel küllalt. Mitmes riigis rakendatakse meetmeid andmete kättesaadavuse parandamiseks.

Tabelis 4 on esitatud üldine hinnang nõuete täitmise kohta kõigi riikide poolt, kelle suhtes kohaldatakse 2007. aastal struktuurilise ettevõtlusstatistika määrust (EL-27, Island, Liechtenstein ja Norra). Hinnangu aluseks oli lõplike andmete õigeaegsus 2004. aasta kohta 1.–4. lisa puhul, 2005. aasta kohta 5.–7. lisa puhul ja 2005. aasta eelandmete õigeaegsus 1.–4. lisa puhul. Arvesse võeti ka 1.–4. lisa 2003. aastat käsitlevate lõppseeria andmete täielikkust. Finantssektori lisade (5–7) täielikkust ei ole veel üksikasjalikult hinnatud, kuid võimaluste piires on seda arvesse võetud. Nõuete täitmise alusel on riigid jagatud nelja kategooriasse:

VG nõuete täitmine väga hea, kõik nõutavad andmed (väikeste eranditega) õigeaegselt esitatud;

G nõuete täitmine hea, mõned elemendid puuduvad või andmeid edastatakse väikese hilinemisega (andmed saadetakse vähem kui 2 kuud pärast tähtaega);

P andmed on osaliselt saadaval, kuid olulised nõutud elemendid puuduvad või tähtaegadest ei peeta kinni (andmed saadetakse enam kui 2 kuud pärast tähtaega);

N suur osa andmetest puudub, edastamisega viivitatakse oluliselt (enam kui 6 kuud pärast tähtaega), andmete kinnitatud versioon pole veel laekunud või oodatakse ikka veel uut piisava kvaliteediga versiooni (või see on laekunud väga pika hilinemisega).

Tabel 4. Üldhinnang nõuete täitmisele.

RIIK | Struktuuriline ettevõtlusstatistika | Üldhinnang |

BE | 2002. aasta lõplikke andmeid 1.–4. lisa kohta ei ole veel Eurostatile saadetud. Võrdlusaastate 2003 ja 2004 andmed saadeti märkimisväärse hilinemisega. Andmete kättesaadavus on rahuldav. 5. lisa kohta ei ole võrdlusaastate 2002–2005 andmeid esitatud. | P |

BG | 1.–4. lisa andmed saadeti kaks kuud enne tähtaega. Ka muud andmed saadeti enne tähtaega. Andmete kättesaadavuse alal on arenguruumi, kuna kõige üksikasjalikuma taseme andmeid ei ole veel esitatud. Sellest ülesaamiseks võetakse meetmeid. | G |

CZ | Andmed saadeti õigeaegselt. Tööstus- ja ehitussektori lisades nõutud tegevusalaüksuste andmeseeriad puuduvad; tööstussektori keskkonnakaitsekulutuste andmed võrdlusaasta 2004 kohta edastati olulise hilinemisega; krediidiasutuste kohta pole esitatud piirkondlikke andmeid. Tegevusklasside kaupa esitatud andmed on endiselt ebapiisava kvaliteediga, mille tagajärjel on andmete kättesaadavus kasutajatele madal. | P |

DK | Üldiselt saadeti andmed õigeaegselt, mõned andmeseeriad lühikese hilinemisega. 5. lisa kohta ei esitatud 2004. ega 2005. aasta andmeid ja 7. lisa kohta 2005. aasta andmeid. Andmete kättesaadavus on rahuldav. | G |

DE | Püsivaks probleemiks on viivitused kaubandussektori andmete edastamisel. Enamik 1. lisa andmeid võrdlusaasta 2004 kohta saadeti õigeaegselt, kuid H jagu saadeti olulise hilinemisega. 2. lisa andmetest puudusid E jao andmed, mis saadeti olulise hilinemisega. | G |

EE | Andmed saadeti õigeaegselt. Andmed on täielikud. | VG |

EL | Varasema väga ebarahuldava olukorraga võrreldes on alates 2005. aastast täheldatud andmete edastamise paranemist. K jao andmed esitati esmakordselt 2007. aasta veebruaris. Tööstuses ilmnes valikulisus: alla 10 töötajaga ettevõtete kohta ei esitatud andmeid, kuid meetmeid on rakendatud ka puuduva osa hindamiseks. 5. ja 6. lisa kohta puuduvad mõned andmeseeriad. | P |

ES | Andmed saadeti õigeaegselt. Puuduvaid andmeid vähe: andmete kättesaadavus hea. | VG |

FR | Kõik andmed saadeti õigeaegselt, välja arvatud 5. lisa puhul, mille kohta ei esitatud võrdlusaastate 2004–2005 andmeid. Andmete kättesaadavus hea. | VG |

IE | 1. ja 3. lisa andmed võrdlusaasta 2004 kohta esitati olulise hilinemisega (suurest IT-projektist tingitud ajutised probleemid). Andmete kättesaadavus on kolmel viimasel aastal paranenud. Ehitussektori andmed ainult > 20 töötajaga ettevõtete kohta. Täielik erand 7. lisa puhul, kuid kättesaadavate andmete saatmist jätkatakse. Statistika keskasutus tahaks korraldada uuringu 7. lisa kohta, kuid see osutub väga keeruliseks. 5. lisa kohta pole esitatud võrdlusaastate 2002–2005 andmeid ja 6. lisa kohta võrdlusaasta 2005 andmeid. | G |

IT | Põhiandmeseeriad saadeti õigeaegselt, keskkonnakaitsekulutuste andmed saadeti olulise hilinemisega. Andmete kättesaadavus on üldiselt rahuldav, kuid mõned andmed on veel puudu. | VG |

CY | Andmed saadeti õigeaegselt. Mõned andmed puuduvad: andmeid NACE jaotise 70 kohta ei esitatud ja 5. lisa andmed ei ole täielikud. | VG |

LV | Väga väheste eranditega saadeti andmed õigeaegselt. Andmete kättesaadavus on väga hea. Võrdlusaasta 2003 andmetega seoses oli vaja mitut versiooni, enne kui andmed sai avaldada; 2004. aasta andmete kvaliteet on parem. | VG |

LT | Andmed saadeti õigeaegselt. Andmete kättesaadavus on väga hea. | VG |

LU | 2004. aasta andmete saatmisel endiselt olulised viivitused, kuid andmed sisaldavad sekundaarset konfidentsiaalsusmudelit. Edasiminek andmete kättesaadavuse alal (2003. aasta kohta on esitatud tööhõive suurusjärgu andmed kõigi lisade puhul ja tegevusalaüksuste statistika 2. lisa puhul); teave kohalike üksuste (piirkondlikud andmeseeriad) ja mõne 2. lisa konkreetse andmeseeria kohta on veel laekumata. | G |

HU | Andmed saadeti õigeaegselt. Puuduvaid andmeid väga vähe. | VG |

MT | 2003. ja 2004. aasta kohta andmeid ei esitatud. | N |

NL | Väge väike hilinemine andmete edastamisel, välja arvatud keskkonnakaitsekulutuste andmeseeria puhul, mis laekus mõnevõrra suurema hilinemisega. Andmete kättesaadavus on rahuldav. | G |

AT | Andmed saadeti õigeaegselt, välja arvatud võrdlusaasta 2005 andmed 5. lisa puhul. 2002. aasta andmete edastamise tähtaegade täitmisega oli ajutine probleem, kuna Austria statistikaasutus muutis selle aasta puhul 1.–4. lisa uuringustrateegiat. Andmete kättesaadavus väga hea. | VG |

PL | Andmete edastamise tähtaegadest kinnipidamine paranes. Sektoripõhiste üksikasjalike andmete (sektorimoodulite muutujad, mis ei kuulu 1. lisa alla) kättesaadavus on piiratud. | P |

PT | Andmed saadeti õigeaegselt. Puuduvaid andmeid väga vähe. | VG |

RO | Andmed saadeti õigeaegselt. Andmete kättesaadavus hea. | VG |

SI | Andmed saadeti õigeaegselt. Andmete kättesaadavuse osas on endiselt arenguruumi. | G |

SK | 1.–6. lisa andmed võrdlusaasta 2005 kohta saadeti õigeaegselt; 7. lisa andmete puhul esines hilinemisi võrdlusaastani 2005, mille andmed saadeti õigeaegselt. | VG |

FI | Andmed saadeti õigeaegselt. Andmete kättesaadavus väga hea. 2003. aasta andmete puhul tuli käsitleda mitut versiooni, enne kui andmed sai avaldada; võrdlusaasta 2004 esimeste andmekogumite kvaliteet on parem. | VG |

SE | Andmed saadeti õigeaegselt. Andmete kättesaadavus hea. Võrdlusaasta 2003 osas oli probleeme andmete kvaliteediga, kuid need lahendati 2007. aasta alguses. 2004. aasta andmed on parema kvaliteediga. | G |

UK | Andmed saadeti õigeaegselt, välja arvatud 5. lisa puhul. Andmete kättesaadavus väga hea: kõik andmeseeriad on täielikud. | VG |

IS | 1.–4. lisa andmeid ei ole kunagi esitatud. 5.–7. lisa andmeid võrdlusaasta 2005 kohta ei ole veel esitatud. | N |

LI | Andmeid ei ole kunagi esitatud. | N |

NO | Andmed saadeti õigeaegselt. Andmete kättesaadavus hea. | VG |

Eelmise aruande järel on mitu riiki struktuurilise ettevõtlusstatistika määruse sätete täitmise üldist taset parandanud. Prantsusmaa, Iirimaa, Luksemburgi, Soome, Ühendkuningriigi ja Norra tase nõuete täitmisel on võrdlusaastate 2001 ja 2004 vahel paranenud. Nõuete täitmise tase enamikus uutes liikmesriikides ulatub „heast“ väga „heani”.

Kreeka on teinud taseme parandamiseks märkimisväärseid jõupingutusi alates 2005. aastast, mil esitati andmed võrdlusaastate 1999–2002 kohta, kuid peab tööd jätkama. Vastavalt Kreeka tegevuskavale peaksid võrdlusaasta 2006 andmete edastamisel olema kõik nõuded täidetud. Belgias tekitas uuringustrateegia läbivaatamine tõsiseid probleeme nõuete täitmisega: 2002. aasta kohta ei esitatud lõplikke andmeid 1.–4. lisa puhul ning 2003. ja 2004. aasta andmed saadeti märkimisväärse hilinemisega. Seepärast on vaja teha täiendavaid jõupingutusi, et parandada andmete õigeaegsust. Saksamaa on saatnud andmed kaubanduse, hotellide ja restoranide ning energiasektori kohta õigeaegsemalt, kuid hilinemisi tuleb siiski veel lühendada. Vastavalt tegevuskavale, mis esitati komisjoni talitustele, saadab Saksamaa statistikaamet 2005. aasta andmed õigeaegselt. 2005. aasta esialgsed andmed edastati õigeaegselt.

5. Ettevõtete koormus ja selle vähendamise meetmed

5.1. Sissejuhatus

Komisjoni 2005. aasta märtsi teatises „Parem õigusloome majanduskasvu ja tööhõive suurendamiseks” mainiti ELi prioriteetse meetmena lihtsustamist. Komisjoni teatises vastamise koormuse vähendamise, lihtsustamise ja prioriteetide määratlemise kohta ühenduse statistikas (KOM (2006) 693 lõplik) suunati see kohustus konkreetsemalt statistikale. Teatises käsitletakse komisjoni võetud ja kavandatavaid meetmeid.

Struktuurilise ettevõtlusstatistika määruse uue sõnastuse (KOM (2006) 66 lõplik) eesmärk on hoida ettevõtete koormus võimalikult väike, jättes ära mitmed kohustuslikud muutujad, hakates teisi muutjaid iga aasta asemel koguma mitme aasta kaupa ja jättes välja mittekohustuslikud muutujad. Struktuurilise ettevõtlusstatistika määruse uus sõnastus on üks vahenditest, mida saab kasutada lihtsustamiseks:

- Struktuurilise ettevõtlusstatistika määruse uuesti sõnastamisega antakse riikidele võimalus aidata lihtsalt kaasa Euroopa koondandmete kogumisele , ilma sunduseta näitajate ja kõigi üksikasjalike andmete esitamiseks. See ei ole päris Euroopa ametlik lähenemisviis, kuid on samm selles suunas, mis vähendab märgatavalt koormust.

- Ka haldusandmete kasutamine vähendab ettevõtete koormust. Struktuurilise ettevõtlusstatistika määruse uuesti sõnastamisega kaasatakse uusi valdkondi. Andmete kogumine ettevõtlusdemograafia kohta (uue sõnastusega lisandunud uus valdkond) toimub täielikult registripõhiselt ega lisa seega ettevõtetele mingit koormust.

5.2. Koormuse mõõtmine

Täpsete andmete saamiseks ettevõtete koormuse kohta, mis tuleneb struktuurilisest ettevõtlusstatistikast, kasutas Eurostat andmete kogumiseks standardiseeritud küsimustikku. Küsimustiku üks osa oli pühendatud andmetele tegeliku koormuse kohta, samas kui teine osa käsitles liikmesriikides ettevõtete koormuse vähendamiseks võetud või kavandatud meetmeid.

Eurostatile laekusid 18 riigi vastused, millest 15 sisaldasid teavet ettevõtte koormuse kohta seoses I–IV lisaga ja viis seoses V–VII lisaga. 14 juhul viidati potentsiaalsele kokkuhoiule, mida võiks saavutada struktuurilise ettevõtlusstatistika määruse mõnede osade väljajätmisega. Andmed on olemas järgmise 15 riigi kohta: DK, EE, EL, ES, IT, LV, LT, LU, NL, AT, PO, SE, UK, BG ja NO. Uuringutulemused hõlmavad struktuurilise ettevõtlusstatistika määruse lisasid 1–4. V–VII lisa kohta vastasid väga vähesed riigid. Enamikus riikides kogutakse andmeid V–VII lisa kohta haldusallikatest.

Enamikus riikides viiakse struktuurilise ettevõtlusstatistika uuringuid läbi valikuuringutena. Mõnes liikmesriigis kasutatakse väikeettevõtete puhul ainult haldusandmeid. Seega saavad vaid vähesed ettevõtted täitmiseks küsimustiku.

Keskmiselt kulus valimisse kaasatud ettevõtetel küsimustiku täitmiseks 110 minutit – kõiki sektori ettevõtteid arvestades vastab see keskmiselt 6 minutile ettevõtte kohta. Koormus erineb olenevalt riigi suurusest, nagu võib näha alltoodud tabelist:

Tabel 5. Ajakulu ettevõtte kohta minutites I–IV lisa puudutava aruande koostamisel.

I–IV lisa | Valimi ettevõtete keskmine ajakulu (minutites) | Kõigi sektori ettevõtete keskmine ajakulu minutites |

Suurriigid | 114 | 5 |

Keskmise suurusega riigid | 86 | 8 |

Väikeriigid | 182 | 41 |

Keskmine (EL) | 110 | 6 |

Riikide rühmade erinevusi valimisse kuuluvate ettevõtete ajakulu puhul on raske seletada. Kriteeriumi „kõigi sektori ettevõtete ajakulu minutites” kõrge keskmise väärtuse põhjuseks väikeriikide puhul on asjaolu, et valimiosa on suurem. Kuna kõik riigid peavad esitama sama üksikasjalikud andmed, tuleb väikeriikidel vastuvõetava täpsusega tulemuste saamiseks moodustada suurem valim.

Tuleb märkida, et ELi keskmine valimiosa uuringus osalevate riikide puhul on 5,8%. Ainult üks riik teatas ülduuringust.

Tabel 6. Valimi suurus.

I–IV lisa | Valimi suurus, ettevõtete arv | Ettevõtete koguarv | Valimiosa (%) |

Suurriigid | 438573 | 9084194 | 4,8 |

Keskmise suurusega riigid | 184845 | 2078198 | 8,9 |

Väikeriigid | 33610 | 147665 | 22,8 |

Keskmine (EL) | 657028 | 11310057 | 5,8 |

Struktuurilisele ettevõtlusstatistikale kulutatud tundide järgi on võimalik väga umbkaudselt arvestada, kui palju see ettevõtetele maksma läheb: kui keskmist kulutatud aega rakendataks ELis tervikuna, teeks struktuurilise ettevõtlusstatistika määruse I–IV lisast tingitud koormus kogu ühenduse peale kokku umbes 75 miljonit eurot.

Kõne all oli ka alla 50 töötajaga ettevõtetele langev koormus. Keskmiselt moodustab alla 50 töötajaga ettevõtete ajakulu 70% kõigi ettevõtete ajakulust. Ehkki uuringutesse kaasatakse üldjuhul suurettevõtteid, on ka väikeettevõtete panus üsna märkimisväärne.

5.3. Liikmesriikide poolt koormuse vähendamiseks võetud meetmed

Selles punktis antakse ülevaade liikmesriikides viimastel aastatel ettevõtete koormuse vähendamiseks võetud meetmetest.

Sageli kasutatakse valikuuringuid. 2007. aasta veebruaris kasutas ülduuringu asemel valikuuringuid juba 26 liikmesriiki 27st. Valimi suurus on suurriikides 5%, keskmise suurusega riikides 8% ja väikeriikides veidi üle 20% – see tähendab, et ettevõtete koormus väheneb tunduvalt. Samuti näitavad need arvud, et on õigustatud väikeriikide koormuse ulatuslikum vähendamine, näiteks diferentseeritud aruandlusnõuetega, mida kavandatakse struktuurilise ettevõtlusstatistika muudatuses CETO tähiste kasutamisega (kasutatakse ainult Euroopa koondandmetes).

Nii mõnelgi juhul on riigid väga väikesed ettevõtted uuringust vabastanud. Vajaliku teabe esitamiseks täidetakse lüngad arvestuslike andmetega või täiendatakse haldusandmeid uuringutulemustega. Seoses teenuste ulatuslikuma käsitlemisega ettevõtlusstatistikas jätkub see tendents ka edaspidi. Enamikus teenuste valdkondades on väikeettevõtted ülekaalus.

Paljudes liikmesriikides on tugev ja kasvav eelistus kasutada uuringute asemel haldusandmeid. Samas takistavad haldusandmete ulatuslikumat kasutamist mõningad tõkked. Üldjuhul on haldusandmete formaat, koodid, edastusprotokollid jms statistilistest andmetest erinevad, mistõttu tuleb teha investeeringuid, et neid andmeid saaks statistikas kasutada. Riikide statistikaasutuste ja asjaomaste valitsusorganisatsioonide vaheliste kokkulepete saavutamiseks on vaja poliitilist toetust. Haldusandmete kasutamise muutmiseks on vaja täiendavaid sisemisi ressursse, kuna riikide statistikaasutustel tuleb investeeringu ärakasutamiseks kohandada asutusesisest töökorraldust.

Ettevõtete koormuse vähendamisel võivad abiks olla ka paremad valimi moodustamise strateegiad. Väga sageli rakendasid liikmesriigid esialgu lihtsaid valimi moodustamise strateegiaid; arenenumate meetodite abil saaks ettevõtete koormust veelgi vähendada. Selleks peavad riikide statistikaasutused jällegi investeeringuid tegema.

Neid näiteid võib leida paljudes liikmesriikide puhul. Mõned riigid on juba asunud uurima otsesemaid võimalusi andmete kogumiseks, näiteks otse äriühingute raamatupidamisandmetest. Ideaaljuhul võiksid statistilisi andmeid koguda ettevõtted korraliste raamatupidamisandmete kõrvalsaadusena, andmeid töödeldaks automaatselt, ühised identifikaatorid võimaldaksid kogutud andmete kasutamist kõige tõhusamal viisil ja kohe pärast töötlemist toimuks automaatselt andmete edastamine, näiteks Eurostatile.

[1] Komisjoni määrused nr 2700/98, 2701/98, 2702/98, 1225/99, 1227/99, 1228/99, 1618/99, 1614/2002, 1667/2003, 1668/2003, 1669/2003, 1670/2003.

[2] Ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (määrus (EÜ) nr 1059/2003).

[3] uroopa Liidu Teataja L 052 , 22.2.1997, lk 1–7.