ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitleva algatuse eesmärk on tõhustada ELi suutlikkust anda vajaduspõhist humanitaarabi, mille eesmärk on hoida inimelu, vältida ja leevendada inimkannatusi ja säilitada inimväärikus ning parandada kolmandates riikides haavatavas olukorras olevate või katastroofis kannatanud kogukondade suutlikkust ja vastupanuvõimet, eelkõige katastroofideks valmisoleku, katastroofiohu vähendamise ning häda-, taastamis- ja arenguabi tõhusama seostamise abil. Samal ajal võimaldab see Euroopa kodanikel näidata üles solidaarsust abivajajatega läbi osalemise nendes riikides võetavates humanitaarmeetmetes.

Aruande aluseks on algatuse raames võetud meetmete rakendamise järelevalveraamistikuga kooskõlas kogutud ja analüüsitud andmed. Järelevalveraamistik loodi ja kiideti heaks komisjoni ning Euroopa Hariduse ja Kultuuri Rakendusameti koostöö raames. See rakendusamet vastutab enamiku algatuse raames võetavate meetmete elluviimise eest.

Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 214 lõikega 5 käivitas Euroopa Liit 2014. aastal ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitleva algatuse. Käesolevas aruandes kirjeldatakse ELi humanitaarabi vabatahtlike algatuse rakendamist 2020. aastal. Aruanne on koostatud vastavalt määruse (EL) nr 375/2014 artikli27 lõikele 4, milles nõutakse, et komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruanded selle määruse rakendamisel tehtud edusammude kohta. Varasemad aruanded 2014., 2015., 2016., 2017., 2018. ja 2019. aasta kohta on kättesaadavad internetis.

Pandeemia puhkedes õnnestus mõnel organisatsioonil siiski korraldada oma vabatahtlikele reisi nende lähetuskohast koju regulaarlendudega, teised leppisid lähetatud vabatahtlikega kokku, et nad jäävad vastuvõtvasse riiki ja töötavad majutuskohast, kuni tekib kojutoomise võimalus. Osa organisatsioone otsustas kokkuleppel oma vabatahtlikega, et vabatahtlikud jäävad lähetusriiki, kuna riik oli endiselt turvaline ja kavakohase tegevuse jätkamine võimalik.

Organisatsioon, kes soovib rakendada ELi humanitaarabi vabatahtlike projekte, peab olema sertifitseeritud ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitleva algatuse sertifitseerimismehhanismi alusel kui lähetav või vastuvõttev organisatsioon. Selle sertifitseerimise käigus kontrollitakse, kas osalevad organisatsioonid on suutelised kohaldama ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitleva algatuse raames kehtestatud vabatahtlike juhtimise nõudeid, et juhtida vabatahtlikke enne nende lähetamist ja selle ajal.

Kuna 2020. aasta kevadel lõppes eelmine raamleping, kuulutati 2019. aastal välja uus pakkumismenetlus ja 2020. aasta juunis allkirjastati ettevõtja ICF juhitava koolitusfirmade konsortsiumiga uus raamleping.

ELi humanitaarabi vabatahtlike koolituse 2020. aasta esimene ja ainus tsükkel leidis aset 17.– 29. veebruaril Itaalias Pisas ja selle korraldas koolituskonsortsiumi partner Scuola Universitaria Superiore Pisa, Sant’Anna. Koolitusel osales viiskümmend neli vabatahtlikuks kandideerijat (nooremad ja vanemad, kümme meest ja 44 naist), kes olid jaotatud kolme rühma. Kursuste õppekeel oli inglise keel ja kõik vabatahtlikuks kandideerijad läbisid koolituse edukalt.

Pärast seda pandi koolitustegevus ootele. Esialgu loodeti kontaktkoolitust jätkata 2020. aasta septembris, kuid see tuli katkestada, kuna paljudes ELi liikmesriikides kehtisid liikumis- ja reisipiirangud ning karantiininõuded. Arvestades, et 2020. aasta konkursikutse tühistati, puudub vajadus koolitada 2021. ja 2022. aastal 600 uut vabatahtlikuks kandideerijat. 2019. ja 2020. aasta konkursside tulemusel kokku 1 200 vabatahtlikuks kandideerijale ette nähtud koolituse raames on kavas koolitada 2019. aasta konkursil osalenud ülejäänud vabatahtlikud 2021. aasta lõpus, kui olukord seda võimaldab.

IV. Tugimeetmed

Tugimeetmete eelarve katab teabevahetus- ja nähtavuse suurendamise meetmed ning ELi humanitaarabi vabatahtlike platvormi hooldus- ja kasutajatoe. 2020. aastal hõlmas see erandkorras ka järelhindamise uuringut.

Üks vabatahtliku tegevuse üritus oli kavandatud 2020. aasta kevadeks, kuid see tuli ära jätta. Muu kavandatud edendamistegevus, mis on seotud teabe avaldamisega vabade vabatahtliku kohtade kohta ja täiendava teavitamise korraldamisega, ei saanud toimuda ka seetõttu, et suuremad üritused (näiteks Euroopa arengupäevad) jäeti ära ja vabu vabatahtliku kohti käsitlevate teadete avaldamine peatati. Komisjoni veebisaidil avaldati ja saadeti meililisti kolm teabelehte, mis pakuvad ajakohastatud teavet vabatahtliku töö olukorra ja programmi jätkamise kohta (2020. aasta veebruar, mai ja detsember).

2020. aastal avaldati ELi humanitaarabi vabatahtlike platvormil üheksakümmend uut lugu sellest valdkonnast. Platvormi kasutatakse vabu vabatahtliku kohti käsitlevate teadete ja lugude avaldamiseks ka 2021. aastal, kuni Euroopa solidaarsuskorpuse raames võidakse välja töötada muid vahendeid ( https://europa.eu/youth/euaidvolunteers_et ).

Määruse (EL) nr 375/2014 artikliga 27 on ette nähtud, et komisjon peab esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule järelhindamise aruande ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitleva algatuse rakendamise seitsmeaastase rahastamisperioodi kohta hiljemalt 31. detsembriks 2021. Hindamisuuringut tegev töövõtja valiti 2020. aasta kevadel ja töö algas 2020. aasta augustis. Lõpparuande projekt esitati 2021. aasta veebruaris ja seda kasutatakse järelhindamise aruande koostamisel.

V. Järeldused ja edasised sammud

ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitleva algatuse rakendamine tuli COVID-19 pandeemia puhkemise tõttu 2020. aasta kevadel järsult ootele panna. Reisimisvõimaluste ja töötingimuste valdkonnas valitseva ebakindluse tõttu jätkusid ainult väga vähesed lähetused ja paljud neist toimusid kaugtöö vormis. Reisipiirangud, karantiininõuded ja puudulik testimissuutlikkus takistasid kontaktkoolituste korraldamist kulutõhusal ja turvalisel viisil.

2020. aasta lõpuks ei olnud koolitused uuesti alanud ja kestva pandeemia mõjuga seotud ebakindlus püsis, nii et uut tegevust ei kavandatud. Seetõttu tühistati lähetustega seotud 2020. aasta projektikonkurss, nii et teatava tegevusega jätkasid ainult 2018. ja 2019. aastal valitud projektidega seotud ELi humanitaarabi vabatahtlikud. Üldiselt ei olnud 2020. aasta eraldatud eelarvest võimalik kasutada 16,9 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 14,2 miljonit eurot maksete assigneeringuid ning need kanti üle teistesse ELi eelarve 4. rubriigi programmidesse.

Alates algatuse käivitamisest on sertifikaadi saanud 370 organisatsiooni. Paljude nende organisatsioonide sertifikaati pikendati veel kolmeks aastaks ja 2021. aastal jätkub see protsess organisatsioonide jaoks, kes said sertifikaadi 2018. aastal ja kes on lähetamisprojektides endiselt aktiivsed. Sertifitseerimiskutse aegus 2020. aasta septembris ja Euroopa solidaarsuskorpuse kvaliteedimärgise uusi taotlusi on võimalik esitada 2021. aastal.

2020. aasta detsembris jõudsid seadusandjad poliitilisele kokkuleppele uuendatud Euroopa solidaarsuskorpuse õigusakti suhtes, mis hõlmab ka humanitaarabi tegevussuunda ja asendab alates 2021. aastast ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlevat algatust.