Eriaruanne ELi toetus 
asulareoveepuhastitele 
Doonau vesikonnas: 
vajatakse täiendavaid 
jõupingutusi, aitamaks 
liikmesriikidel ELi 
reoveepoliitika eesmärke 
saavutadaET 2015  nr 02
EUROOPA
KONTROLLIKODA

EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2015
Trükis ISBN 978-92-872-2454-5 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/3902 QJ-AB-15-006-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-2450-7 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/351256 QJ-AB-15-006-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-2439-2 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/897212 QJ-AB-15-006-ET-E
© Euroopa Liit, 2015
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Joonise 1 kasutamisel või reprodutseerimisel tuleb nõusolekut küsida otse autoriõiguse valdajalt.
Printed in Luxembourg
ELi toetus 
asulareoveepuhastitele 
Doonau vesikonnas: 
vajatakse täiendavaid 
jõupingutusi, aitamaks 
liikmesriikidel ELi 
reoveepoliitika eesmärke 
saavutada
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2015  nr 02
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisteemasid käsitlevate tulemus- ja vasta -
vusauditite järeldused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende mõju, võttes 
arvesse tulemuslikkuse ja vastavusega seotud riske, sissetuleku või kulutuste suurusjärku, edaspidiseid arengusuundi ning 
poliitilist ja avalikku huvi.
Kõnealuse tulemusauditi viis läbi II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Henri Grethen ning mis on spetsialiseerunud 
struktuuripoliitika, transpordi ja energia kuluvaldkondadele. Auditit juhtis kontrollikoja liige George Pufan, keda abista -
sid kabinetiülem Patrick Weldon, kabineti atašee Mircea Radulescu, üksuse juhataja Alain Vansilliette, auditirühma juht 
Marion Colonerus ning audiitorid Zuzana Gullova, Attila Horvay -Kovacs, Jean -François Hynderick, Dana Moraru, Radka 
Papouskova, Tomasz Plebanowicz ja Olivier Prigent.
Vasakult paremale:  Mircea Radulescu, Alain Vansilliette, Olivier Prigent, George Pufan, 
Zuzana Gullova, Patrick Weldon, Attila Horvay -Kovacs ja Tomasz Plebanowicz.

03
 Sisukord
Punkt
 Mõisted
I–VII  Kommenteeritud kokkuvõte
1–11  Sissejuhatus
1–7 Taust
8 –11  Reoveega seotud taristu ELi-poolne kaasrahastamine
12–17  Auditi ulatus ja lähenemisviis
18–105  Tähelepanekud
18–33  Asulareovee puhastamise direktiivis sätestatud tähtaegade järgimine
21–29  Liikmesriigid järgisid üldjuhul asulareovee puhastamise direktiivis sätestatud tähtaegu kogumise, 
kuid mitte reovee puhastamise osas
30–31  Nende linnastute kohta, mille ie on alla 2000, omab komisjon ainult osalist teavet
32–33  Komisjon tegeleb nõuete täitmata jätmise juhtumitega neljast külastatud liikmesriigist kolmes
34–44 Programmiperioodi 2007–2013 raames saadaval olnud ELi vahendite kasutamine
36–41  Kõiki perioodi 2007–2013 rakenduskavade raames saadaval olnud vahendeid ei ole ära kasutatud
42–44  Väljundi- ja tulemusnäitajate suhtes määratletud sihtväärtused olid 2013. aasta lõpus suuremalt 
jaolt saavutamata
45–88  ELi kaasrahastatud asulareoveepuhastite mõjusus
46–71  Asulareoveepuhastite jõudlus
72–88  Asulareoveepuhastite toodetud reoveesetete kasutamine
89–105  ELi kaasrahastatud asulareoveepuhastite rahaline jätkusuutlikkus
95–99  Kasutajate makstav reovee hind kattis kulud täielikult ainult 11%-l juhtudest
100–101  Neist juhtudest, kus kulud ainult osaliselt kaeti, oli 92% puhul reovee hind alla komisjoni viidatud 
vastuvõetava hinna määra
102–105  Ebapiisav rahaline reserv, et tagada taristu uuendamine
04 Sisukord
10 6 –119  Järeldused ja soovitused
 I lisa. Asulareovee puhastamise keskkond
 II lisa. Kontrollitud reoveepuhastite nimekiri
 III lisa. Asulareovee puhastamise direktiivi rakendamise tähtajad
 Komisjoni vastus
05
 Mõisted
Linnastu : ala, kus elanikkond ja/või majandustegevus on piisavalt kontsentreeritud, kogumaks ja juhtimaks 
asulareovett asulareoveepuhastisse või lõplikku ärajuhtimispunkti.
Biokeemiline hapnikutarve (BHT5): mikroorganismide poolt tarbitud hapnikukogus vees sisalduvate 
biolagunevate orgaaniliste ja mineraalainete eemaldamiseks. Kasutatakse tavaliselt hapnikutarbimise mõõtmiseks 
mg O2/l pärast viit päeva. Mida kõrgem on BHT5 väärtus, seda rohkem hapnikku mikroorganismid tarbivad ja seda 
suurem on saaste.
Keemiline hapnikutarve (KHT) : vees olevate orgaaniliste ja mineraalainete keemiliseks oksüdeerumiseks vajalik 
hapnikukogus. Seda parameetrit väljendatakse mg O2/l-s.
Ühtekuuluvusfond : sellest rahastatakse Euroopa Liidu sisese majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse 
suurendamise eesmärgil transpordi- ja keskkonnaprojekte liikmesriikides, mille rahvamajanduse kogutoodang ühe 
elaniku kohta on väiksem kui 90% ELi keskmisest.
Heitvesi : veekokku juhitav puhastatud reovesi.
Euroopa Regionaalarengu Fond : fondi eesmärk on edendada Euroopa Liidu sisest majanduslikku ja sotsiaalset 
ühtekuuluvust, vähendades eri piirkondade arengutaseme vahelisi erinevusi peamiselt ettevõtetele antava 
finantstoetuse kaudu, millega toetatakse taristu loomist ja tootlikke töökohti loovaid investeeringuid.
Eutrofeerumine : vee rikastumine toitainetega, eriti lämmastiku- ja fosforiühenditega, mis kiirendab vetikate kasvu, 
mille tagajärjel väheneb vee hapnikusisaldus ning hävivad algupärased veetaimed, kalad ja muud veeorganismid.
Eeltingimused : programmiperioodi 2014–2020 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest kaasrahastamist 
taotlevate rakenduskavade ettevalmistamisel peavad liikmesriigid hindama, kas määratletud eeltingimused on 
täidetud. Kui neid täidetud ei ole, tuleb koostada tegevuskavad, et tagada nende täitmine 31. detsembriks 2016.
Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA) : rahastamisvahend (alustas tegevust 2000. 
aastal) kandidaatriikide ühinemiseks ettevalmistamise abistamiseks. ISPA andis abi ELi esmatähtsate valdkondade 
(keskkonna ja transpordi) taristuprojektidele. Pärast ühinemist (10 riiki 2004. aastal ja kaks riiki 2007. aastal) said ISPA 
projektidest Ühtekuuluvusfondi projektid.
Reovee põhjalikum puhastamine/süvapuhastamine : direktiiviga ette nähtud bioloogiline/keemiline etapp, mida 
vajaduse korral rakendatakse toitainete (lämmastiku ja fosfori) sisalduse vähendamiseks puhastatud reovees, enne 
kui see suunatakse suublasse, kus esineb eutrofeerumise oht.
Harilikud alad : veekogu või selle osa, mida eutrofeerumine ei ohusta.
Rakenduskava : selles määratakse kindlaks liikmesriigi prioriteedid ja konkreetsed eesmärgid ning vahendite (ELi ja 
riigi avaliku ja erasektori kaasrahastamine) kasutamine projektide rahastamiseks teatud perioodi (tavaliselt seitsme 
aasta) jooksul. Projektid peavad kaasa aitama teatud arvu eesmärkide saavutamisele, mis on kindlaks määratud 
rakenduskava prioriteetse suuna tasemel. Kavad koostatakse kõigi ühtekuuluvusvaldkonna fondide (st Euroopa 
Regionaalarengu Fond, Ühtekuuluvusfond ja Euroopa Sotsiaalfond) jaoks. Rakenduskava koostab liikmesriik ja 
komisjon peab selle heaks kiitma enne, kui ELi eelarvest saab makseid teha. Rakenduskava saab perioodi jooksul 
muuta üksnes mõlema poole nõusolekul.
06 Mõisted
„Saastaja maksab” põhimõte : sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus (artikli 191 lõige 2). Reovee suhtes 
tähendab see, et tekitatud saaste eest peavad maksma reovee tootjad (näiteks kodumajapidamised maksavad 
puhastusteenuse eest reovee hinna kaudu ja reoveepuhastid maksavad saastemaksu).
Inimekvivalent (ie) : reovee reostuskoormuse kvantitatiivne väljendus ekvivalentse inimeste arvuna, kes 
toodaksid sama suure reostuse. Ühele ie -le vastab ühe elaniku poolt toodetud reostuskoormus ja see väljendab 
biolagundatavat orgaanilist reostust, mille biokeemiline hapnikutarve viie ööpäeva jooksul on 60 g hapnikku 
ööpäevas.
Eelselitus : mehaaniline etapp, mille käigus eraldatakse reoveest suuremad setteosakesed.
Programmiperiood : mitmeaastane raamistik struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kulutuste planeerimiseks ja 
haldamiseks.
Vesikond : maa -ala, millelt kogu äravoolav pinnavesi voolab ojade, jõgede ja mõnikord ka järvede kaudu merre ühe 
jõesuudme või delta kaudu.
Bioloogiline puhastus : bioloogiline faas, mille käigus reovesi puhastatakse, et eemaldada biolagundatavad 
orgaanilised saasteained.
Ise läbiviidav kontroll : käesolevas aruandes tähendab see i) käitaja poolt asulareoveepuhasti igapäevase töö 
käigus korrapäraselt läbi viidavat kontrolli, et jälgida puhastisse suunatud vee kvaliteeti ja setete koostist, ii) 
tööstuskäitise tehtud kontrolli, et jälgida ühiskanalisatsioonivõrku juhitud reovee kvaliteeti.
Tundlik ala : liikmesriik peab liigitama veekogu tundlikuks alaks, kui see kuulub ühte järgnevasse rühma:  
i) eutrofeerumisest ohustatud veekogu või selle osa; ii) joogiveevõtuks ettenähtud veekogu, mille vesi võib 
sisaldada liiga palju nitraate; iii) ala, kus nõukogu direktiivide järgimiseks tuleb rakendada põhjalikumat puhastust.  
Tundlike alade õige määratlemine on väga oluline, kuna selle alusel valitakse asjakohane reovee puhastamise viis, 
mille abil vähendada eutrofeerumist põhjustavate ainete sisaldust.
Kanalisatsioonivõrk : füüsiline taristu, mis hõlmab torusid, pumpasid, sõelasid, kanaleid ja muud, mida läheb tarvis 
reovee juhtimiseks algsest asukohast selle puhastamise või kõrvaldamise kohta.
07 Mõisted
Heljuvainete koguhulk : vees esinevate mineraal- ja orgaaniliste osakeste kogus, mida saab filtriga kinni püüda. 
Seda väljendatakse ka mg/l -s.
Asulareovee puhastamise direktiiv : nõukogu 21. mai 1991. aasta direktiivi 91/271/EMÜ eesmärk on „kaitsta 
keskkonda asulareovee ja teatavate tööstusvaldkondade reovee kahjuliku mõju eest”. Sellega nähakse ette reovee 
kogumine ja puhastamine nende linnastute puhul, mille ie on suurem kui 2000, ja põhjalikum puhastamine 
tundlikel aladel, kus linnastute ie on suurem kui 10 000. Samuti on selles sätestatud, et kõigi linnastute puhul, mille 
ie on vähem kui 2000 ja mis on varustatud kogumissüsteemidega, tagatakse reovee asjakohane puhastamine selle 
juhtimise korral magevette ja suudmealadele.
Asulareoveepuhasti : erinevaid puhastusprotsesse võimaldav taristu, mille eesmärk on langetada linnastu reovee 
saaste tase vastuvõetavale tasemele, enne kui see suublasse suunatakse.
Reovesi : vesi, mille kvaliteeti on negatiivselt mõjutatud. Tavaliselt suunatakse see kanalisatsioonivõrku ja 
puhastatakse reoveepuhastis. Puhastatud reovesi juhitakse heitvee äravoolu kaudu suublasse. Reovesi, mis on 
toodetud aladel, millel puudub juurdepääs ühiskanalisatsioonivõrku, kogutakse individuaalsete süsteemidega, nagu 
settekaevud.
Reovee ärajuhtimise luba : käesolevas aruandes tähistab see riiklike õigussätete alusel väljastatud reovee 
ärajuhtimise luba. Reoveepuhasti luba sisaldab muu hulgas teavet puhasti võimsuse kohta ning mitme näitaja ja 
saasteaine lubatud piirmääru.
Reovee hind : reovett kanalisatsioonivõrku ja/või puhastisse juhtivate poolte ehk reoveepuhastusteenuse kasutajate 
makstav reovee hind. Eri kasutajatele (nagu kodumajapidamised ja tööstuskäitised) võidakse kohaldada erinevat 
hinda.
08
 Kommenteeritud 
kokkuvõte
I
Linnastutes tekkiv reovesi ja reoveesetted võivad 
mõjutada Euroopa järvede, jõgede, rannikuvete, 
pinnase ja põhjavee kvaliteeti. Seetõttu on EL vastu 
võtnud mitu direktiivi ja kaasrahastanud linnastute 
reoveepuhasteid Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa 
Regionaalarengu Fondi kaudu.
II
Kontrollikoja audit keskendus neljale liikmesriigile 
Doonau vesikonnas (Tšehhi Vabariik, Ungari, Rumee -
nia ja Slovakkia). Kontrollikoda analüüsis asulareovee 
puhastamise direktiivi rakendamise seisu ning vali -
misse kuulunud 28 ELi kaasrahastatud reoveepuhasti 
reovee puhastamise jõudlust, toodetud reoveesetete 
käitlemise viise ja taristu rahalist jätkusuutlikkust.
III
Kontrollikoja järelduse kohaselt täitis Euroopa Regio -
naalarengu Fondi / Ühtekuuluvusfondi toetus prog -
rammiperioodil 2007–2013 reovee kogumise ja puhas -
tamise edendamisel keskset rolli, kuid see ei olnud 
piisav, et täita reovee puhastamisele seatud tähtaegu. 
Kontrollikoda soovitab komisjonil aruandlusnõudeid 
karmistada ja võtta liikmesriikides vastu õigussätted, 
mille abil tagada kodumajapidamiste kiire liitumine 
ühiskanalisatsiooniga.
IV
Kontrollikoda leidis, et programmiperioodil 2007–2013 
saadaval olnud vahendite ärakasutamine on toimu -
nud aeglaselt ja rakenduskavade näitajad ei võimalda 
andmete võrdlemist direktiivi rakendamisel tehtud 
edusammudega. Kontrollikoda soovitab liikmesriikidel 
kättesaadavaks teha ajakohastatud teabe, mis puu -
dutab direktiivi täielikuks täitmiseks vajalikke rahalisi 
ressursse ja võimalikke rahastamisallikaid.V
Läbivaadatud asulareoveepuhastid, mida EL kaasra -
hastas, vastasid enamjaolt reovee ärajuhtimise loas 
täpsustatud heitvee käitlemise nõuetele ja direk -
tiivi nõuetele (juhul, kui see oli kohaldatav). Umbes 
kolmandik puhastitest on aga liiga suured (isegi 
arvestades tulevikus kavandatavate liitumiste arvu). 
Lisaks puhastite asjakohase suuruse arvessevõtmisele 
soovitab kontrollikoda komisjonil ja liikmesriikidel 
lahendada valinguvee ülevoolu probleem, kuna see 
võib vee kvaliteeti halvendada, ning puhastite käita -
jatel kasutada võimalusi tegevuskulude kokkuhoiuks. 
Ühtlasi soovitab kontrollikoda komisjonil hinnata 
direktiivis sätestatud piirmäärade asjakohasust, võttes 
arvesse tehnoloogilist arengut, mis on toimunud 
pärast asulareovee direktiivi vastuvõtmist 1991. aastal.
VI
Läbivaadatud reoveepuhastites käideldi reoveesetteid 
korrakohaselt, kui üks liikmesriik välja arvata. Puudu -
vad aga tingimusteta siduvad nõuded reoveesetete 
kõigi kasutusviiside saasteainete kohta. Kontrollikoda 
soovitab komisjonil ja liikmesriikidel kehtestada kri -
teeriumid kõigi kasutusviiside kohta ja võtta vajalikud 
meetmed saasteainete tõhusaks seireks.
VII
ELi kaasrahastatud taristu rahaline jätkusuutlikkus ei 
olnud täiesti rahuldaval tasemel. Kontrollikoda soo -
vitab komisjonil julgustada liikmesriike rakendama 
vastutustundlikku reovee hinnapoliitikat, et hind ei 
oleks komisjoni viidatud vastuvõetavast hinnast (4%) 
madalam. Lisaks tuleks võtta meetmeid, et tagada 
piisavate vahendite olemasolu vajalikeks hooldus- ja 
uuendustöödeks.
09
 Sissejuhatus
Taust
01 
ELi veepoliitika peamine eesmärk 
on tagada kogu ELis piisava koguse 
kvaliteetse vee olemasolu, mis kataks 
inimeste ja keskkonna vajadused. 
Veereostus on ELi kodanike jaoks üks 
peamisi keskkonnaprobleeme.
02 
Käesolevas aruandes keskendutakse 
Doonau vesikonnale, mis on Euroopa 
suurim vesikond (801 463 km2) ja hõl -
mab 19 riiki. See on vastuvõtlik mitme -
sugustest allikatest pärit reostusele.
03 
Üks veereostuse allikaid on linnas -
tutest pärit osaliselt puhastatud või 
puhastamata reovesi. 1991. aasta asula -
reovee puhastamise direktiiviga1 nõu -
takse liikmesriikidelt selle tagamist, 
et teatud tähtajaks oleksid linnastud 
varustatud asulareovee kogumis -
süsteemidega ja et kogutud reovett 
puhastataks nõuetekohaselt.
04 
Asulareoveepuhastite toodetud reo -
veesetted võivad olla veele ja mullale 
ohtlikud peamiselt raskmetallide sisal -
duse tõttu. Seetõttu ei ole reoveesete -
te juhtimine pinnavette enam lubatud 
ja asulareovee puhastamise direktiiv 
näeb ette reoveesetete korduskasuta -
mist. Reoveesetete kasutamist põllu -
majandusmaal2 reguleerib reoveesete -
te direktiiv3, milles määratakse kindlaks 
reoveesetete ja pinnase proovivõtu ja 
analüüsi eeskirjad ning raskmetallide 
kontsentratsiooni piirmäärad ja mak -
simaalsed aastased kogused, mida on 
lubatud pinnasesse viia.05 
Lühike ülevaade reovee puhastamise ja 
reoveesetete kõrvaldamise protsessist 
on toodud I lisas .
06 
Veepoliitika raamdirektiivi4 peamine 
eesmärk on saavutada 2015. aastaks 
hea pinnavee ja põhjavee seisund. 
Direktiivi rakendamise peamiseks 
vahendiks on vesikonna majandamis -
kava.  2009. aastaks pidi iga liikmesriik 
esitama vesikonna majandamiskava, 
mis sisaldab meetmete kava kõigi 
tema territooriumil asuvate vesikon -
dade kohta5. Muu hulgas tuli kavas 
täpsustada ELi veekaitsealaste õigus -
aktide (nagu asulareovee puhastamise 
direktiiv) rakendamiseks vajalikud 
meetmed.
07 
2013. aasta liidu üldises keskkonna te -
gevusprogrammis6 nõutakse muu hul -
gas linna- ja tööstusreoveest pärineva 
ning väetiste kasutamisest põhjusta -
tud lämmastiku- ja fosforiheite vähen -
damist. Ka Euroopa veevarude kaitse 
2012. aasta tegevuskavas7 nähakse va -
jaliku meetmena ette reovee puhasta -
mise nõuetele vastavuse parandamine 
pikaajalise investeerimiskava abil.1 Nõukogu direktiiv 
91/271/E MÜ, 21. mai 1991, 
asulareovee puhastamise 
kohta (EÜT L 135, 30.5.1991, 
lk 40).
2 Pinnasereostus võib viia 
veereostuseni kas saasteainete 
lekkimisega põhjavette või 
äravoolu teel.
3 Nõukogu direktiiv 
86/278/EM Ü, 12. juuni 1986, 
keskkonna ja eelkõige pinnase 
kaitsmise kohta reoveesetete 
kasutamisel põllumajanduses 
(EÜT L 181, 4.7.1986, lk 6).
4 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 23. oktoobri 
2000. aasta direktiiv 
2000/60/E Ü, millega 
kehtestatakse ühenduse 
veepoliitika alane 
tegevusraamistik (EÜT L 327, 
22.12.2000, lk 1).
5 Kui liikmesriigi territooriumil 
asub mitu vesikonda (näiteks 
Tšehhi Vabariigi territooriumil 
asuvad osaliselt nii Doonau, 
Oderi kui ka Elbe vesikonnad), 
tuli kava koostada iga 
vesikonna osa kohta.
6 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu otsus nr 
1386/2013/E L, 20. november 
2013, milles käsitletakse liidu 
üldist keskkonnaalast 
tegevusprogrammi aastani 
2020 „Hea elu maakera 
võimaluste piires” (ELT L 354, 
28.12.2013, lk 171).
7 COM(2012) 673 final,  
14. november 2012.
10 Sissejuhatus
8 Euroopa Liidu lepingu artikli 
17 lõige 1 ja Euroopa Liidu 
toimimise lepingu artikkel 317.
9 Keskkonnaga seotud 
projektide puhul oli see 
summa 1. jaanuarist 2007 kuni 
25. juunini 2010 
25 miljonit  eurot.Reoveega seotud taristu 
ELi-poolne 
kaasrahastamine
08 
Reoveepuhastite ja kanalisatsiooni -
võrkude ehitus-, uuendamis- ja mo -
derniseerimiskulusid kaasrahastab EL 
Euroopa Regionaalarengu Fondist ning 
Ühtekuuluvusfondist. Maapiirkondade 
puhul võib kulusid kaasrahastada ka 
Euroopa Maaelu Arengu Põllumajan -
dusfondist. Liikmesriikidele, kes ühine -
sid ELiga 2004. ja 2007. aastal, eraldati 
vahendeid alates 2000. aastast kuni 
ühinemiskuupäevani ühinemiseelse 
struktuuripoliitika rahastamisvahendist 
(ISPA). Nende riikide ELiga ühinemisel 
said ISPA projektidest Ühtekuuluvus -
fondi projektid.
09 
ELi poolt Euroopa Regionaalaren -
gu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist 
reoveetaristule eraldatud vahendi -
te summa oli programmiperioodil 
2000–2006 ligikaudu 12,9  miljardit  eu-
rot ja programmiperioodil 2007–2013 
14,6  miljardit  eurot.10 
Kaasrahastatavaid taristuprojekte 
(vt 1. selgitus ) viiakse ellu koostöös 
liikmesriikidega, kusjuures komisjonil 
on lõplik vastutus ELi eelarve täitmise 
eest8. Programmiperioodil 2000–2006 
kiitis komisjon lisaks rakenduskavadele 
heaks ka kõik Ühtekuuluvusfondi ja 
ISPA projektide jaoks esitatud liikmes -
riikide taotlused, samuti need Euroopa 
Regionaalarengu Fondi projektide 
taotlused, mille kogumaksumus ületas 
50 miljonit  eurot. Programmiperioo -
dil 2007–2013 pidi komisjon lisaks 
rakenduskavadele heaks kiitma ainult 
suurprojektid, st sellised projektid, mil -
le maksumus on üle 50 miljoni euro9. 
Projekti kaasrahastamise otsuses 
määratakse kindlaks toetuse määr ja 
väljamaksmise tingimused.
11 Sissejuhatus
11 
Reovee puhastamise valdkonnas 
mängivad olulist rolli kaks komisjoni 
peadirektoraati:
a) keskkonna peadirektoraat vastutab 
ELi keskkonnapoliitika eest vee, sh 
reovee puhastamise valdkonnas. 
Tema ülesanne on jälgida asjako -
haste õigusaktide rakendamist 
(näiteks asulareovee puhastamise 
direktiivi eesmärkide tähtajaline 
täitmine) ja algatada vajaduse kor -
ral rikkumismenetlus. Rakenduska -
vade ettepanekute läbivaatamisel 
konsulteerib peadirektoraadiga 
regionaal- ja linnapoliitika peadi -
rektoraat. Samuti konsulteeritakse 
peadirektoraadiga suurprojektide 
ja Ühtekuuluvusfondi projektide 
hindamise etapis;b) regionaal- ja linnapoliitika peadi -
rektoraat vastutab regionaalpoliiti -
ka valdkonnas ELi eelarve selle osa 
eest, millest võib kaasrahastada 
reoveega seotud projekte.Näide kontrollikoja külastatud kaasrahastatud projektist
Ungaris koosnes üks projekt i) uue kanalisatsiooni -
võrgu ehitamisest linnastu teatud piirkondadesse 
ja olemasoleva kanalisatsioonivõrgu laiendamisest 
teistes piirkondades, ii) asulareoveepuhasti uuen -
damisest, et tagada selle toitainete eemaldamise 
võime, ja iii) uue reoveesetete puhasti ehitamisest.
Komisjon kiitis projekti heaks 2004. aasta detsemb -
ris ja seda hakati ellu viima 2011. aasta detsembris. 
Projekti kogumaksumus oli 48,3  miljonit  eurot, 
millest ELi toetus oli 36,2 miljonit eurot.1. selgitus
1. foto. Reoveepuhasti (Ungari, Zalaegerszeg)
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
12
 Auditi ulatus ja 
lähenemisviis
12 
Auditis hindas kontrollikoda, kui 
mõjus oli Euroopa Regionaalarengu 
Fondi /Ühtekuuluvusfondi toetus ELi 
reoveepoliitika eesmärkide liikmesrii -
kidepoolsele saavutamisele kaasaaita -
misel. Kontrollikoda kavatseb teistes 
aruannetes käsitleda teemasid, mis 
on seotud veepoliitika raamdirektiivi 
rakendamisega Doonau vesikonnas.
13 
Audit keskendus Doonau vesikon -
na ülemist, keskmist ja alumist osa 
hõlmavale neljale liikmesriigile: Tšehhi 
Vabariigile, Ungarile, Rumeeniale ja 
Slovakkiale10.
14 
Kontrollikoda püstitas neli küsimust.
a) Kas liikmesriigid täitsid asulareo -
vee puhastamise direktiivis sätes -
tatud tähtaegu?
b) Kas liikmesriigid kasutasid prog -
rammiperioodil 2007–2013 saada -
val olnud vahendeid asjakohaselt?
c) Kas ELi kaasrahastatud asulareo -
veepuhastid töötavad efektiivselt?
d) Kas ELi kaasrahastatud asula -
reoveepuhastid on rahaliselt 
jätkusuutlikud?15 
EL eraldas reovee puhastamise pro -
jektidele mainitud neljas liikmes -
riigis toetust programmiperioodil 
2000–200611 kokku 2,1  miljardit  eurot 
ja programmiperioodil 2007–2013 
5,8 miljardit  eurot12.
16 
Audit põhines järgneva hindamisel:
a) kõige ajakohasem teave, mis 
puudutab üldkanalisatsiooniga 
liitumiste arvu linnastute kau -
pa, reoveepuhastite tõhusust ja 
nende linnastute arvu, mis ei vasta 
veel asulareovee puhastamise 
direktiivile;
b) 28 asulareoveepuhasti jõudlus. 
Kuna puhasteid tuli käigus hoida, 
sai suurem osa valimisse kuulunud 
projektidest ELi toetust program -
miperioodil 2000–2006. II lisas  on 
toodud nimekiri läbivaadatud reo -
veepuhastitest, mille kõigi jõudlus 
ületas 2000 ie -d.10 Doonau vesikonda kuulub osa 
Tšehhi Vabariigist, suur osa 
Slovakkiast ning kogu 
Rumeenia ja Ungari.
11 Külastatud liikmesriikide 
projekte rahastati alates 2000. 
aastast kuni 
ühinemiskuupäevani ISPAst 
ning pärast ühinemist 
Euroopa Regionaalarengu 
Fondist ja 
Ühtekuuluvusfondist.
12 Andmed seisuga 31.12.2013 
(iga-aastaste 
rakendamisaruannete põhjal).
13 Auditi ulatus ja lähenemisviis
17 
Tõendeid koguti dokumentide läbi -
vaatamise ja analüüsi põhjal (nt riiklik 
strateegia, rakendamisaruanded, 
õigusaktid, statistilised andmed ja 
puhastite käitajatelt saadud võimsus -
andmed) ning vestlustest komisjoni 
ja liikmesriikide ametnikega ning 
puhastite omanike ja käitajate esinda -
jatega. Kontrollikoda külastas märt -
sist 2013 kuni jaanuarini 2014 valimisse 
kuulunud 28 puhastist 14-t ja vaatas 
põhjalikult läbi ülejäänud 14 puhasti 
dokumendid. Auditis kasutatud hinda -
miskriteeriume selgitatakse täpsemalt 
aruande eri osades.
14
 Tähelepanekud
Asulareovee puhastamise 
direktiivis sätestatud 
tähtaegade järgimine
18 
Asulareovee puhastamise direktiivi 
kohaselt:
 – varustatakse kõik linnastud, mille 
ie on üle 2000, kogumissüsteemi -
dega. Kui selle rajamine on põh -
jendamatu, kasutatakse indivi -
duaalseid või muid asjakohaseid 
süsteeme13, mis tagavad keskkon -
nale sama kaitstuse taseme (direk -
tiivi artikkel 3);
 – läbib asulareovesi kõigis linnastu -
tes, mille ie on üle 2000, bioloo -
gilise puhastuse, et reoveepuhas -
tite heitvesi vastaks biokeemilise 
hapnikutarve (BHT5), keemilise 
hapnikutarve (KHT) ja heljuvainete 
sisalduse piirmääradele (artikkel 4);
 – läbib reovesi kõigi linnastute, mille 
ie on üle 10 000, tundlikel aladel14 
põhjalikuma puhastuse, et reovee -
puhastite heitvesi vastaks lämmas -
tiku (N)15 ja fosfori (P) üldkoguse 
piirmääradele (artikkel 5);
 – kõigi linnastute puhul, mille ie 
on vähem kui 2000 ja mis on 
varustatud kogumissüsteemide -
ga, tagatakse reovee asjakohane 
puhastamine selle juhtimise korral 
magevette ja suudmealadele (ar -
tikkel 7).19 
Eeltoodud nõuete täitmise tähtajad 
olid nelja külastatud liikmesriigi puhul 
erinevad (vt III lisa ). Kui liikmesriik ELi 
õigusakti ei järgi, võib komisjon alga -
tada rikkumismenetluse ja anda asja 
Euroopa Kohtusse.
20 
Kontrollikoda uuris, kas:
 – vahe- ja/või lõpptähtaegu järgiti 
linnastute puhul, mille ie on suu -
rem kui 2000;
 – oli olemas teave reovee asjakohase 
puhastamise tagamise kohta neis 
linnastutes, mille ie on väiksem 
kui 2000 ja mis on varustatud 
kogumissüsteemidega;
 – komisjon võttis tarvitusele meet -
meid juhtudel, kui asulareovee 
puhastamise direktiivi tähtaegu ei 
järgitud.13 Individuaalseks süsteemiks 
võib pidada näiteks 
heitmekogumiskaevu.
14 Asulareovee puhastamise 
direktiivi kriteeriumide alusel 
tundlikuks loetavad alad (vt 
mõisteid ).
15 Lämmastiku üldkogus 
tähendab Kjeldahli järgi 
määratud üldlämmastiku 
(orgaaniline lämmastik + NH3), 
nitraatide (NO3) ja nitritite 
(NO2) summat.
15 Tähelepanekud
Liikmesriigid järgisid 
üldjuhul asulareovee 
puhastamise direktiivis 
sätestatud tähtaegu 
kogumise, kuid mitte reovee 
puhastamise osas
Neljast liikmesriigist kolm 
täitsid reovee kogumisele 
seatud tähtajad
21 
Liikmesriikide esitatud andmete16 
komisjonipoolse analüüsi põhjal teeb 
kontrollikoda järelduse, et reovee 
kogumise osas (direktiivi artikkel 3) oli 
neljast külastatud liikmesriigist üksnes 
Rumeenia 2012. aasta lõpus oma vahe -
tähtaegadest veidi maha jäänud (vt  
1. tabel ).22 
Kontrollikoda märgib aga, et liikmes -
riikide andmete põhjal ei ole võimalik 
hinnata, kas osa reoveest koguvad 
individuaalsed süsteemid tagavad 
keskkonnale sama kaitstuse taseme 
mis kogumissüsteemid. Mõnes lin -
nastus on individuaalsete süsteemide 
reostuskoormus üsna suur ja võib 
mõningatel juhtudel moodustada 
linnastu reostuskoormusest kuni 100%. 
2014. aasta keskel palus komisjon 
Tšehhi Vabariigil, Ungaril ja Slovakkial 
esitada üksikasjalikumat teavet selle 
kohta, kuidas tagab riik individuaalsete 
süsteemide puhul keskkonnale sama 
kaitstuse taseme.16 2014. aastal esitatud andmed 
kontrollkuupäeva seisuga, mis 
oli Tšehhi Vabariigi, Rumeenia 
ja Slovakkia jaoks 31.12.2012 
ning Ungari jaoks 31.12.2011.1. tabelDirektiivis sätestatud reovee kogumise tähtaegade järgimine (seisuga 31.12.2012)
Liikmesriik NõueTäitmine;  
kogumissüsteemiga varustatud linnastute1 osakaal,
sh individuaalsete süsteemidega kogutud reovesi2
Tšehhi Vabariik100% linnastutest  
aastaks 2010100%;
7% reoveest kogutakse individuaalsete süsteemidega.
Ungari154 linnastut (31% linnastu -
test) aastaks 2010100%;
14% reoveest kogutakse individuaalsete süsteemidega.
Rumeenia 61% reoveest aastaks 2010Täies mahus täidab nõudeid ainult kuus linnastut. Vahetähtajad puudutavad aga reovee 
kogust: 2012. aasta lõpus oli tegelik kogumise määr 60,2%;
1% reoveest kogutakse individuaalsete süsteemidega.
Slovakkia291 linnastut (82% linnastu -
test) aastaks 2010100%;
13% reoveest kogutakse individuaalsete süsteemidega; 0,4% reoveest jääb kogumata.
1  Komisjoni hinnangul täidab linnastu nõudeid, kui kogumissüsteemi kogutakse linnastu toodetud reoveest 98% või rohkem ja kogumata jääva 
reovee kogus ei ületa 2000 ie -d.
2 Koormus on linnastu ie -s väljendatav biolagundatav orgaaniline reovee kogus.
Allikas:  liikmesriikide esitatud andmete komisjonipoolne analüüs.
16 Tähelepanekud
23 
Lisaks ei tähenda asjaolu, et kogumis -
süsteemid on kasutusel, seda, et kõik 
kodumajapidamised, millel on võimalik 
sellega liituda, sellega ka tegelikult 
liitunud on. Inimesed võivad eelistada 
individuaalset süsteemi näiteks hinna 
tõttu. Kõigis neljas külastatud liikmes -
riigis kehtivad õigussätted, mis näevad 
ette liitumiskohustuse ja mõningatel 
juhtudel liitumata jätmise eest trahvi, 
et tagada kodumajapidamiste liitumi -
ne kanalisatsioonivõrguga (vt 2. ta -
bel). Neljast liikmesriigist kolmes ei ole 
aga liitumisele seatud tähtaegu või on 
tingimused sõnastatud ebamääraselt. 
See võib olemasoleva kanalisatsiooni -
võrguga liitumise kohustuse täitmise 
mõjusat tagamist takistada. Seda, kui -
das riigiasutused kohustuste täitmist 
tagasid, auditi raames ei kontrollitud.Ükski neljast külastatud 
liikmesriigist ei täitnud reovee 
puhastamisele seatud tähtaegu
24 
Liikmesriikide esitatud andmete ko -
misjonipoolse analüüsi põhjal järeldab 
kontrollikoda, et kõik neli liikmesriiki 
ületasid 2012. aasta lõpus rohkemal või 
vähemal määral reovee puhastamise 
tähtaegu, mis puudutab teatud näita -
jate lubatud piirmäärade järgimist17 (vt 
3. tabelist  Ungari, Rumeenia ja Slovak -
kia vahetähtaegu ning III lisast  kõiki 
tähtaegu). Arvestades vahetähtaega -
de ületamist ja vajadust leida muid 
rahastamisallikaid (vt punktid 39 ja 
40), on Slovakkial ja Rumeenial ülimalt 
keeruline täita lõpptähtaegu, mis on 
vastavalt 2015. ja 2018. aastal.17 Piirmäärade järgimise kontroll 
järgib teatavat hierarhiat. Selle 
kohaselt tähendab kogumist 
puudutavate kohustuste 
(direktiivi artikkel 3) täitmata 
jätmine ka puhastamise 
tagamise kohustuse (artikkel 4, 
samuti artikkel 5, kui see on 
kohaldatav) täitmata jätmist, 
isegi kui heitvee kvaliteet 
vastab direktiivi nõuetele. 
Samamoodi ei loeta linnastut 
artikli 5 nõuetele (põhjalikum 
puhastamine) vastavaks, kui 
see ei täida bioloogilise 
puhastuse kvaliteedinorme.2. tabelRiiklikud õigussätted olemasoleva kanalisatsioonivõrguga liitumise tagamiseks
Liikmesriik Õigussätted
Tšehhi VabariikKohalik omavalitsus võib muuta liitumise kohustuslikuks ja nõuete täitmata jätmise eest trahvi määrata. Uute või 
renoveeritud hoonete puhul tuleb tagada reovee puhastamine või kõrvaldamine. Tähtaegu määratud ei ole.
UngariKohustus liituda kogumissüsteemiga 90 päeva jooksul. Liitumata jätmise eest on ette nähtud trahv (mida 
kogutakse maksuna).
RumeeniaLiitumise kohustus hoonetel, kus toimub sotsiaal-majanduslik tegevus. Reoveepuhastite käitajaid võib trahvida 
põhjendamatute viivituste eest uute kasutajate ühendamisel.
SlovakkiaReovett tootva kinnisvara omanikel on liitumiskohustus, välja arvatud juhul, kui omanikul on luba reovett teiste 
vahenditega puhastada. Tähtaegu määratud ei ole. Liitumata jätmise eest on ette nähtud trahv.
Allikas:  riiklike õigusaktide kontrollikoja analüüs.
17 Tähelepanekud
25 
Direktiivi (artikli 5 lõike 4) kohaselt ei 
ole individuaalsete puhastite kohta 
sätestatud nõudeid (lämmastiku ja 
fosfori kõrvaldamine) vaja täita tund -
likel aladel, mille puhul suudetakse 
tõestada, et kõikidesse (ie -ga üle 2000) 
sellel alal asuvatesse asulareoveepu -
hastitesse siseneva reovee fosfori- ja 
lämmastikusisaldus väheneb väljumise 
ajaks vähemalt 75% võrra.26 
Ühinemislepingu järgi loeti ainult 
väike osa Ungarist (kuus linnastut) 
tundlikuks alaks, kus tuli 2008. aastaks 
tagada põhjalikum puhastamine. 2009. 
aasta märtsis teavitas Ungari aga Ru -
meenia ja Ungari vahelise kokkuleppe 
tulemusena komisjoni sellest, et raken -
dab artikli 5 lõike 4 sätteid 2018. aasta 
lõpuks kõigisse reoveepuhastitesse 
(498 linnastut) sisenevale reoveele. 
Ungari riigiasutuste poolt komisjonile 
edastatud teabe kohaselt vähenes 
puhastitesse siseneva reovee lämmas -
tikusisaldus 2012. aasta lõpuks 73,1% ja 
fosforisisaldus 74,4% (2010. aasta lõpus 
olid vastavad näitajad 71,5% ja 79,5%).3. tabelDirektiivis sätestatud reovee puhastamise tähtaegade järgimine (seisuga 31.12.2012)
LiikmesriikBioloogilise puhastuse nõuete täitmine (BHT5, KHT 
ja heljuvainete üldhulga piirmäärade järgimine)Tundlikel aladel ette nähtud põhjalikuma puhastu ‑
se nõude täitmine (N ja P üldkoguste piirmäärade 
järgimine)
Nõue Täitmine Nõue Täitmine
Tšehhi Vabariik594 linnastut  
(aastaks 2010)512 (86% )132 linnastut  
(aastaks 2010)83 (63% )
Ungari154 linnastut  
(aastaks 2010)130 (84% )6 linnastut  
(aastaks 2008)5 (83% )
Vt punktid 25 ja 26
RumeeniaReostuskoormus (ie -s)
10 829 595  
(aastaks 2010)
12 953 045  
(aastaks 2013)Reostuskoormus (ie -s)
8 184 225
(76%  (võrreldes 2010. 
aastaga))
(63% (võrreldes 2013. 
aastaga))Reostuskoormus (ie -s)
7 688 721  
(aastaks 2010)
9 196  314  
(aastaks 2013)1 530 828 
(20% )
(17% )
Slovakkia258 linnastut  
(aastaks 2012)236 (92% )81 linnastut  
(aastaks 2010)41 (51% )
Allikas:  komisjoni analüüs liikmesriikide andmete põhjal.
18 Tähelepanekud
Liikmesriikide edastatud 
muutused linnastute arvus ja 
reostuskoormuses mõjutavad 
direktiivi kohaldatavust
27 
Linnastu on määratletud kui ala, kus 
elanikkond ja/või majandustegevus on 
piisavalt kontsentreeritud, kogumaks 
ja juhtimaks reovett reoveepuhastisse 
või ärajuhtimispunkti. Linnastute mää -
ratlemine, eriti otsustamine, millised 
asulad moodustavad ühe linnastu, on 
liikmesriikide ülesanne.
28 
Direktiiv näeb liikmesriikidele ette 
rangemad tingimused nende linnastu -
te puhul, mille ie on suurem kui 2000. Kontrollikoja analüüs näitas, et Tšeh -
hi Vabariigis, Ungaris ja Rumeenias 
muutus üle 2000 ie -ga linnastute arv ja 
vastav reostuskoormus aja jooksul olu -
liselt. Kõige suurem muutus toimus Ru -
meenias (linnastute arv vähenes 29% 
ja reostuskoormus 17%; vt 4. tabel ). 
Kui linnastu ie jääb alla 2000, tähendab 
see, et heitveele kehtestatud nõudeid 
(st kontsentratsiooni piirmääru) ei pea 
enam järgima (vt punkt 18) ja direktiivi 
tähtajad linnastu suhtes enam ei kehti.
29 
Arvestades 28 liikmesriigi suurt linnas -
tute arvu, ei ole komisjonil võimalik iga 
üksikjuhtumit jälgida, et kindlaks teha, 
kas edastatud muutused linnastute 
arvus on tõesed ja tulenevad direktiivi 
korrektsest kohaldamisest.4. tabelKomisjonile edastatud muutused linnastute arvus ja reostuskoormuses
LiikmesriikMuutus arvus  
(ie üle 2000)Muutus reostuskoormuses 
(ie‑s)Märkused
Tšehhi Vabariik2008: 618
2012: 598
= 3% vähenemine2008: 8 429 183
2012: 7 590 604
= 10% väheneminePeamiselt linnastud, mille suurus jäi alla 2000 ie.
Ungari2005: 404
2007: 497
2012: 498
= alates 2005. aastast 23% 
suurenemine, alates 2007 . 
aastast samal tasemel 2005: 9 643 155
2007: 13 231 718
2012: 11 665 187
= alates 2007. aastast  
12% vähenemineKomisjonile edastatud ja Ungari määruses 173/2014 
(VII.18.) toodud andmed on omavahel vastuolus. 
Viimases mainitakse 566 linnastut ja 10 767 713 ie 
suurust reostuskoormust.
Rumeenia2007: 2620
2012: 1852
= 29% vähenemine2007: 25 838 316
2012: 21 409 175
= 17% vähenemineLinnastud, mille suurus jäi alla 2000 ie, ja muudatu -
sed linnastute koosseisus.
SlovakkiaSama arv alates 2005. aastast: 
3562005: 5 054 900
2008: 5 259 370
2012: 5 072 755
= alates 2008. aastast  
4% vähenemine
Allikas:  kontrollikoja analüüs komisjonile esitatud liikmesriikide andmete põhjal.
19 Tähelepanekud
Nende linnastute kohta, 
mille ie on alla 2000, omab 
komisjon ainult osalist teavet
30 
Veepoliitika raamdirektiivile vastavate 
vesikonna majandamiskavade koosta -
miseks tuli liikmesriikidel hinnata, kas 
linnastute (sh ie -ga alla 2000) toodetav 
reostus avaldab veekogudele sellist 
mõju, et selle suhtes tuleb meetmeid 
võtta (vt punkt 6). Lisaks peavad ve -
sikonna majandamiskavad sisaldama 
asulareovee puhastamise direktiivi 
rakendamise tagamiseks võetavaid 
meetmeid. Mingeid muid aruandlust 
puudutavaid nõudeid (st asjaomaste 
linnastute ja nendepoolse artikli 7 
nõuete täitmise kohta) komisjon lin -
nastutele, mille ie on väiksem kui 2000, 
asulareovee puhastamise direktiivi 
alusel ei esita.
31 
Kontrollikoda leidis, et nende linnastu -
te kohta, mille ie on väiksem kui 2000, 
omab komisjon ainult osalist teavet. 
Tšehhi Vabariigi, Ungari ja Slovakkia 
vesikonna majandamiskavadest ei 
selgu, kui suur osa linnastutest omab 
tähtsust vee kvaliteedi seisukohast. Sa -
muti ei esitanud ei Tšehhi Vabariik ega 
Ungari teavet nende linnastute arvu 
kohta, kus on kasutusel kogumissüs -
teemid, kuid kus puuduvad puhastid. 
2013. aastal küsis komisjon vesikon -
dade majandamiskavade hindamise 
raames Tšehhi Vabariigilt ja Slovakkialt 
täpsemaid andmeid. See näitab, et 
komisjonil on võimalik asjaomaste 
linnastute kohta teavet küsida. Tšeh -
hi Vabariigi ja Ungari kohta esitatud 
ja olemasolev teave ei võimalda aga 
komisjonil asulareovee puhastamise 
direktiivi artikli 7 täitmist kontrollida.Komisjon tegeleb nõuete 
täitmata jätmise juhtumitega 
neljast külastatud 
liikmesriigist kolmes
32 
Iga kahe aasta tagant peavad liikmes -
riigid komisjonile asulareovee puhas -
tamise direktiivi rakendamise kohta 
aru andma. 2014. aasta juuniks tuli aru 
anda rakendamise seisust 2012. aasta 
lõpus (või 2011. aastal, kui hilisemad 
andmed polnud kättesaadavad). See -
järel avaldab komisjon kokkuvõtva ra -
kendusaruande: kaks viimast aruannet 
avaldati 18 kuud pärast liikmesriikide 
aruannete esitamise tähtaega18.
33 
Komisjon esitas liikmesriikidelt 2012. 
aastal saadud andmete põhjal 2014. 
aasta juulis teabepäringu Tšehhi Vaba -
riigile ja Slovakkiale ning 2014. aasta 
oktoobris Ungarile. Teabepäringud 
puudutavad nõuete täitmata jätmist 
2010. aasta lõpus (Tšehhi Vabariik ja 
Slovakkia) ja 2009. aastal (Ungari)19. 
Samal ajal olid kätte jõudnud uued 
tähtajad ja laekunud ajakohasem teave 
(vt punkt 32). Seetõttu leiab kontrol -
likoda, et sel viisil toimuva protses -
si tõhusus on kaheldav. Komisjoni 
hinnangu koostamine päringute alusel 
laekunud teabe kohta oli 2015. aasta 
märtsis pooleli.18 Viimane avaldatud aruanne. 
Seitsmes aruanne asulareovee 
puhastamise direktiivi 
rakendamise kohta, 
COM(2013) 574 final, 7. august 
2013.
19 Rumeenia puhul ei olnud 
kontrollkuupäevaks 
(31.12.2009) ükski vahetähtaeg 
kätte jõudnud ja seetõttu ei 
olnud nõuete täitmata jätmist 
võimalik kindlaks teha. Kui aga 
arvestada olukorda seisuga 
31.12.2012 (vt 3. tabel ), ei 
täitnud Rumeenia oma 
esimest, 2010. aasta eesmärki.
20 Tähelepanekud
Programmiperioodi 2007–
2013 raames saadaval 
olnud ELi vahendite 
kasutamine
34 
Reoveealaseid investeeringuid kaasra -
hastab EL üldjuhul perioodi 2007–2013 
rakenduskavade, eelkõige keskkon -
naalaste horisontaalsete kavade 
raames. Kõik neli liikmesriiki on sellise 
horisontaalse rakenduskava koosta -
nud. Kokku taotleti rakenduskavades 
ELi reoveealasteks investeeringuteks 
4,9 miljardit  eurot.
35 
Kontrollikoda kontrollis:
 – perioodi 2007–2013 rakendus -
kavade raames reoveealasteks 
investeeringuteks saadaval olnud 
vahendite kasutamise määra 2013. 
aasta lõpus;
 – väljundi- ja tulemusnäitajate 
suhtes määratletud eesmärkide 
saavutamist 2013. aasta lõpuks.Kõiki perioodi 2007–2013 
rakenduskavade raames 
saadaval olnud vahendeid ei 
ole ära kasutatud
36 
Kõigis neljas liikmesriigis on raken -
duskavade (eelkõige keskkonnaalaste 
horisontaalsete kavade) raames eral -
datavad (nii ELi kui ka riiklikud) vahen -
did reoveealaste projektide peamine 
rahastamisallikas.
37 
Vahendid loetakse rakenduskava 
raames liikmesriikide poolt kulukohus -
tustega kaetuks, kui projektile toetuse 
andmise otsus on vastu võetud. Kont -
rollikoda leidis, et 2013. aasta lõpus oli 
märkimisväärne osa reovee puhastami -
se investeeringuteks kättesaadavatest 
ELi ja riiklikest vahenditest Tšehhi Va -
bariigis, Ungaris ja Slovakkias kuluko -
hustustega katmata (vt 5. tabel ).
38 
Lisaks näitab kontrollikoja analüüs, 
et toetusesaajatele tehtud maksete 
(kantud kulude hüvitamine) määr oli 
madal, mis tähendab, et paljude pro -
jektide ehitustööd ei olnud 2013. aasta 
lõpuks veel valminud. ELi vahendid, 
mis on komisjoni poolt kulukohustus -
tega kaetud, kuid mida liikmesriigid 
ei ole kasutatud maksete tegemiseks 
kahe (mõnel juhul kolme) aasta jooksul 
pärast kulukohustuste võtmist, ei ole 
aga pärast seda enam kättesaadavad20.20 Nõukogu 11. juuli 2006. aasta 
määruse (EÜ) nr 1083/2006, 
millega nähakse ette 
üldsätted Euroopa 
Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja 
Ühtekuuluvusfondi kohta ning 
tunnistatakse kehtetuks 
määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT 
L 210, 31.7.2006, lk 25), artikkel 
93.
21 Tähelepanekud
39 
ELi toetuse saamiseks tuleb kulude 
hüvitamise taotlus komisjonile esita -
da hiljemalt 31.12.2015. Rakendamise 
aeglast tempot arvestades järeldab 
kontrollikoda, et mitut projekti ei jõuta 
tähtajaks valmis ja nende lõpuleviimi -
ne nõuab alates 2016. aastast täienda -
vaid (riiklikke ja/või ELi) vahendeid. 5. tabelReoveega seotud investeeringuteks mõeldud vahendite kasutamine perioodi  
2007–2013 keskkonda hõlmavate rakenduskavade raames (seisuga 31.12.2013)
LiikmesriikKulukohustustega 
kaetud (projektid heaks 
kiidetud) ja protsendina 
eelarvest väljendatud 
vahendidMakstud vahendid
Vahendite mittekasuta ‑
mise riskProtsent eelarvestProtsent kuluko ‑
hustustega kaetud 
vahenditest
Tšehhi Vabariik1 160  miljonit  eurot
60% ja
1 850  miljonit  eurot4
95%  52% 87%
JAH(1 012  miljonit  eurot)
Ungari1382 miljardit HUFi (ehk  
1 290  miljonit  eurot)
83% 23% 28%
JAH (105 miljardit HUFi ehk  
354 miljonit  eurot)
Rumeenia2 4 439  miljonit  eurot
141% 30% 21%JAH(954  miljonit  eurot)
Slovakkia3 719 miljonit  eurot
86% 40% 46%
JAH(332  miljonit  eurot)
1  Teave Ungari kohta pärineb maist 2013. Summad HUFides arvestati ümber eurodeks järgmise vahetuskursi alusel:  1 euro = 296,11 HUFi (mai 
2013).
2  Rumeenia andmed puudutavad veevarustust ja reovett. Eraldi teave ei ole kättesaadav
3  Slovakkia andmed puudutavad üksnes ELi vahendeid, kolme ülejäänud liikmesriigi andmed aga kõiki avaliku sektori (st nii ELi kui ka riiklikke) 
vahendeid.
4  Mitme projekti kaasrahastamine oli juba heaks kiidetud, kuid toetuslepingut ei olnud veel sõlmitud. Kui sellised projektid kaasa arvata, oli 
kulukohustustega kaetud 95% vahenditest.
Allikas:  kontrollikoja analüüs asjaomaste rakenduskavade iga -aastaste rakendusaruannete kohta.
22 Tähelepanekud
40 
Rakendamise aeglus kätkeb endas 
ohtu, et olemasolevaid ELi vahendeid 
ei suudeta 2015. aasta lõpuks täies 
mahus ära kasutada. Kontrollikoda 
märgib, et eri tööetappidesse jagata -
vad projektid võivad programmipe -
rioodi 2014–2020 raames toetust saada 
nende etappide eest, mida vastaval 
ajavahemikul ellu viiakse. Programmi -
perioodi 2014–2020 rakenduskavade 
raames reoveealasteks investeerin -
guteks eraldatud vahendite suhtes 
nendib kontrollikoda, et Ungari puhul 
on oht ning Rumeenia ja Slovakkia 
puhul peaaegu kindel, et program -
miperioodiks 2014–2020 kavandatud 
(nii ELi kui ka riiklikest) vahenditest ei 
piisa, et tagada direktiivi rakendami -
ne linnastutes, mille ie on rohkem kui 
2000. Seega peavad liikmesriigid teisi 
rahastamisallikaid leidma.
41 
Kontrollikoja analüüs näitas ka seda, et 
kriteeriumid, mille alusel valiti perioodi 
2007–2013 keskkonnarakenduskavade 
raames rahastatavad projektid, olid 
kõigis neljas liikmesriigis asjakohased. 
See, kas ja millal linnastud projektid 
esitasid, oli aga nende endi otsustada. 
Seetõttu on üks põhjustest, miks mõ -
ned suuremad linnastud (mille suhtes 
kehtivad põhjalikuma puhastamise 
nõuded) veel asulareovee puhastamise 
direktiivi ei täida, asjaolu, et projekti -
taotlusi ei ole esitatud ja seega pole 
taotletud ka rahastamist.Väljundi- ja tulemusnäitajate 
suhtes määratletud 
sihtväärtused olid 2013. 
aasta lõpus suuremalt jaolt 
saavutamata
42 
Liikmesriikide esitatud ja komisjoni 
heakskiidetud perioodi 2007–2013 
rakenduskavad sisaldavad väljundi-, 
tulemus- ja mõjunäitajaid, et hinnata 
kavade raames kasutatud vahendite 
tõhusust ja mõjusust.
43 
Kontrollikoda märgib, et keskkonna 
rakenduskavades määratletud näitaja -
te sihtväärtuste iseloom ei ole selline, 
mis võimaldaks näidata asulareovee 
puhastamise direktiivi sihtväärtuste 
saavutamist.
23 Tähelepanekud
44 
Rakenduskavades määratud sihtväär -
tuste saavutamise tähtaeg on 2015. 
aasta. 2013. aasta lõpu olukord ei ole 
lõplik, kuid näitab, et paljud siht -
väärtused olid saavutamisest kaugel 
(vt 6. tabel ). Ülejäänud kahe aasta 
jooksul olukord paraneb, sest paljude projektide rakendamine on veel poo -
leli. Arvestades suurt vahet määratud 
sihtväärtuste ja nende saavutamise 
vahel 2013. aasta seisuga, leiab kont -
rollikoda aga, et mõningad sihtväärtu -
sed olid ilmselgelt liiga optimistlikud 
(näiteks Tšehhi Vabariigi näitaja nr 2 ja 
Rumeenia näitaja nr 1).6. tabelPerioodi 2007–2013 keskkonnaalaste rakenduskavade sihtväärtuste saavutamine 
seisuga 31.12.2013
Liikmesriik Näitajad2015. aasta 
sihtväärtusedSaavutatud
Tšehhi Vabariik1. Uute ja taastatud kanalisatsioonivõrkude pikkus (km) 1202294
(>100% )
2. Uute, taastatud ja tõhustatud puhastite arv 35094
(27% )
3. Kanalisatsioonivõrguga liitunud inimeste arv 741 000459 266
(62% )
Ungari1. Kanalisatsioonivõrguga liitumise võimalusega kodumaja -
pidamiste arv400  000141 689
(35% )
2. Reoveepuhastite jõudlus (ie -s) 3 550 000195 124
(5%)
3. Reovee puhastamise projektidega hõlmatud elanike arv 
(miljonites)1,30,2
(15% )
Rumeenia1. Uute ja taastatud puhastite arv 17025
(15% )
2. Nõuetekohaselt puhastatud reovee hulk (% reovee 
koguhulgast)6035
(58% )
Slovakkia1. Uute ja taastatud puhastite arv 6430
(47% )
2. Uue kanalisatsioonivõrguga liitunute arv ie -s 331 29513 883
(4%)
Allikas:  kontrollikoja analüüs asjaomaste rakenduskavade iga -aastaste rakendusaruannete kohta.
24 Tähelepanekud
ELi kaasrahastatud 
asulareoveepuhastite 
mõjusus
45 
Kontrollikoja hindamine hõlmab 28 
asulareoveepuhastit ja põhineb kahel 
aspektil:
a) reovee puhastamise jõudlus;
b) reovee puhastamise tagajärjel 
tekkinud reoveesetete käitlemine.Asulareoveepuhastite 
jõudlus
46 
Kodumajapidamiste ja tööstuskäitiste 
reovett vastu võtvad asulareoveepu -
hastid peavad järgima reovee ärajuh -
timise loas kindlaks määratud heitvee 
kontsentratsiooni piirmääru. Luba väl -
jastatakse siseriiklike õigussätete alusel 
ja nõuete täitmine tuleb tagada pu -
hastite käitajate läbiviidava regulaarse 
kontrolliga. Lubatud kontsentratsiooni 
piirmäärad ja kontrolli sagedus on 
sätestatud direktiivis (vt punkt 18). Ka 
tööstuskäitised peavad järgima ühis -
kanalisatsioonivõrku juhitava reovee 
kontsentratsiooni piirmääru.
2. ja 3. foto. Heitvee ärajuhtimine (Budapest (Ungari), Blansko (Tšehhi Vabariik))
Allikas:  kontrollikoda.
25 Tähelepanekud
47 
Kontrollikoda uuris, kas:
 – asulareoveepuhastite heitvee seire 
ja kvaliteet vastasid direktiivi ja/või 
riikliku reovee heiteloa nõuetele;
 – kanalisatsioonivõrk ja/või asulareo -
veepuhastid olid tugeva vihma -
sajuga edukalt toime tulnud;
 – puhastite käitajatel oli kindlus 
tööstuskäitiste poolt ühiskanali -
satsioonivõrku juhitava heitvee 
piirmäärade järgimise kohta;
 – kontrollitud asulareoveepuhas -
tite jõudlus vastas tegelikele 
vajadustele; – asulareoveepuhastite tegevusku -
lud olid õigustatud, arvestades pu -
hastusmeetodit ja puhasti suurust.
ELi heitvee nõudeid täideti 
puhastite poolt, mille suhtes 
need kehtisid
48 
Kontrollikoda kontrollis seire ja heitvee 
nõuete täitmist puhastite käitajate 
poolt 2012. aastal tehtud laboriana -
lüüside (ise läbiviidavate kontrollide) 
alusel. Sellest selgub, et kõik puhastid 
peale ühe järgisid asulareovee puhas -
tamise direktiivis sätestatud proovivõ -
tusageduse nõudeid.
4. ja 5. foto. Veeproovid ja tulemused (Blansko (Tšehhi Vabariik), Budapest (Ungari))
Allikas:  kontrollikoda.

26 Tähelepanekud
49 
Kontrollikoda tuvastas, et kolme liik -
mesriigi kehtestatud kontsentratsiooni 
piirmäärad olid mõnel juhul direktiivis 
kehtestatutest rangemad (vt 7. tabel ). 
Auditi tegemise ajal ei kavandanud 
komisjon direktiivis sätestatud piir -
määrade ajakohastamist.50 
Direktiivis sätestatud heitvee nõuded 
kehtivad 28 läbivaadatud puhastist 16 
suhtes (57%). Kõik 16 puhastit täitsid 
nõudeid (vt 8. tabel ). 28 puhastist 25 
(89%) järgisid ka riiklikus loas määra -
tud piirmääru.7.  t ab e lKontsentratsiooni piirmääru käsitlevad riiklikud õigussätted, mis on rangemad kui 
direktiivi nõuded
Liikmesriik Rangemad kontsentratsiooni piirmäärad
Tšehhi VabariikBHT5, KHT, heljuvainete üldhulk: rangemad piirmäärad; piirväärtused on kehtestatud ka puhastitele, mille jõudlus on 
alla 2000 ie.
Üldfosfori piirmäär on kehtestatud ka puhastitele, mille jõudlus on 2000–10 000 ie. 
Ungari BHT5, KHT, heljuvainete üldhulk: piirmäärad on kehtestatud ka puhastitele, mille jõudlus on alla 2000 ie.
Rumeenia Piirmäärad ei ületa direktiivi nõudeid.
Slovakkia BHT5, KHT, heljuvainete üldhulk: piirmäärad on kehtestatud ka puhastitele, mille jõudlus on alla 2000 ie.
Allikas:  riiklike õigusaktide kontrollikoja analüüs.8. tabelDirektiivis ja lubades kehtestatud heitvee nõuete täitmine
LiikmesriikKontrollitud puhastite 
arvAsulareovee puhastamise direktiiv
Loa nõuete järgimine
Järgitud Ei kohaldata
Tšehhi Vabariik 4 4 4
Ungari 7 3 4 7
Rumeenia 12 4 8 9
Slovakkia 5 5 5
KOKKU 28 16 12 25
Allikas:  kontrollikoja analüüs.
27 Tähelepanekud
51 
Nelja Ungari ja kaheksa Rumeenia 
puhasti suhtes ei olnud kõik direktiivi 
nõuded (eriti üldlämmastiku ja üldfos -
fori kohta) aruande koostamise ajal 
kohaldatavad:
 – Ungari valis üleriigilise üldlämmas -
tiku ja üldfosfori sisalduse vähen -
damise selle asemel, et kehtestada 
piirmäärad iga puhasti jaoks eraldi 
(vt punkt 26). Neljast puhastist 
kolmel oli tehniline võimekus toit -
ainete (üldlämmastiku ja üldfos -
fori) eemaldamiseks ja seeläbi 
heitvee kvaliteedi parandamiseks, 
kuid riikliku loa alusel neil seda 
teha ei tulnud;
 – Rumeenia tähtaeg üle 10 000 ie -ga 
linnastuid puudutavate direktiivi 
nõuete täitmiseks on 2015. aasta 
lõpp. Kaheksast puhastist seits -
me puhul tuleb teha täiendavaid 
töid, et võimaldada toitainete 
eemaldamist.Ülevooluga seotud olukordi 
pole võimalik hinnata, kuna 
puudub kvantifitseeritud teave
52 
Kui kanalisatsioonivõrgu ja puhasti 
jõudlus ei ole tugeva vihmasaju korral 
piisav, võib tekkida nn ülevool, mille 
korral ei voola veekogusse mitte üks -
nes vihmavesi, vaid ka puhastamata 
reovesi, mis halvendab vee kvalitee -
ti. Seda eriti juhul, kui tegemist on 
kombineeritud kogumissüsteemiga 
ja kanalisatsiooni satub nii vihmavee 
äravool kui ka olme- ja tööstusreovesi 
(vt 1. joonis ). 28 kontrollitud puhastist 
20 kogumissüsteem oli peamiselt või 
täielikult kombineeritud. Kontrolli -
koda tunnistab, et mõnel juhul ei ole 
omavalitsustel kanalisatsioonivõrgu 
ülesehitusest tulenevatel tehnilistel 
põhjustel võimalik rajada eraldi võrku 
(mis eristaks reovee ja vihmavee).
28 Tähelepanekud
53 
Direktiivi kohaselt tuli liikmesriikidel ot -
sustada, milliseid meetmeid ülevoolust 
tuleneva veereostuse vähendamiseks 
võtta: kas määrata lahjendusastmed21, 
ülevoolude lubatav arv aastas või 
vooluhulga läbilaskevõime kuiva ilma 
korral22. Üldjuhul on kontrollitud puhas -
titel olemas valinguvee mahutid, kuhu 
puhasti läbilaskevõimet ületav vesi 
koguda, et see pärast valingu lõppu 
puhastamiseks välja lasta. Kontrollikoda 
kontrollis 28 puhastis olukorda seoses 
valinguvee ülevooluga ja leidis, et: – kaheksal juhul (29%) olid puhasti 
käitajad ülevoolu kogust mõõt -
nud ja see oli lubataval tasemel 
(1–5% aastas sissevoolava reovee 
kogusest);
 – 14 juhul (50%) puhasti käitajate 
sõnul ülevoolu ei esinenud;
 – kuuel juhul (21%) teave puudus, 
sest mõõtmist ei tehtud.1. joonisÜlevoolu tekkimine tugeva vihmasaju korral
© Green Learning Station, Civic Garden Center of Greater Cincinnati, „Diagram of Combined Sewer 
System”.21 Reovee ja vihmavee suhe.
22 Vooluhulk, mida puhasti on 
võimeline puhastama kuiva 
ilma korral, st sademeteta 
perioodil.
Residential 
Wastew aterBusiness
Wastew ater 
Roof &
Area
DrainsRoof &
Area
Drains 
 
Sewer Sewer
Public
Waterway Street Storm
Drains 
Treated W ater
Combined
Sewer Outfall  
 Weir Wall
Over/f_low
Structure
Flow to W astewater
Treatment Facility Comb ined Sanitary
Waste & S torm W ater Combined Sewer 
 Wastew ater
Treatment
Facility 
 
Artwork modeled after
St. Louis MS D - C lean Rivers Healthy
Communities Program ill ustration 
 
29 Tähelepanekud
54 
Neisse arvudesse tuleb aga suhtuda 
ettevaatusega, sest ülevoolu võib 
esineda ka kanalisatsioonis, mis võib 
omakorda vähendada reoveepuhastis -
se jõudva vee kogust. Kvantifitseeritud 
teave kanalisatsioonivõrgu ülevoolu 
kohta ei olnud saadaval üheski neljast 
külastatud liikmesriigist.
55 
Ühtlasi tuvastas kontrollikoda, et 
Tšehhi Vabariigis, Ungaris ja Rumee -
nias puudusid õiguslikud nõuded kas 
ülevoolude lubatava arvu ja koguse või 
lahjendusastme kohta. Slovakkias on 
sellised nõuded kehtestatud ja nende 
alusel on määratud ülevoolukambrite 
nõutav suurus. Ülevoolu koguse ja 
lahjendusastme jälgimine pole aga 
nõutav.
56 
2014. aastal otsustas komisjon läbi viia 
uuringu selle kohta, kuidas järgitakse 
liikmesriikide õigusaktides ülevoolu 
käsitlevaid ELi nõudeid, mis on sätes -
tatud 1991. aasta asulareovee puhasta -
mise direktiivis.85% puhastite käitajatest 
tegid kohapealseid kontrolle 
tööstuskäitistepoolse 
piirmäärade järgimise kohta
57 
Tööstuskäitised võivad juhtida oma 
reovee ühiskanalisatsioonivõrku, et 
seda asulareoveepuhastites käidel -
daks. Asulareovee puhastamise direk -
tiivi kohaselt tuli liikmesriikidel sellist 
protsessi reguleerida eeskirjade ja/või 
eriloa abil.
58 
Tagamaks, et teatud saasteainete ole -
masolu reovees ei takistaks puhastus -
protsessi ning et asulareoveepuhasti -
test väljuv vesi ei sisaldaks keskkonnale 
ohtlikke saasteaineid, peavad töös -
tuskäitised järgima mitme saasteaine 
piirmääru. Õigussätted on liikmesriigiti 
erinevad: Ungaris ja Rumeenias on 
seatud paljudele näitajatele piirväärtu -
sed; Tšehhi Vabariigis ja Slovakkias on 
piirväärtused kehtestatud üksnes eriti 
ohtlikele ainetele, ülejäänud ainete 
piirmäärad on soovituslikud. Sellisel 
juhul määrab kanalisatsioonivõrgu/pu -
hasti käitaja piirmäärad kindlaks oma 
tegevuseeskirjades.
30 Tähelepanekud
59 
Kanalisatsioonivõrgu käitaja ja tööstus -
käitise vahelisi suhteid reguleeritakse 
lepinguga, milles võib kehtestada ka 
piirmäärad, mis on rangemad kui õi -
gusaktides ettenähtud piirmäärad.
60 
Tšehhi Vabariigis, Ungaris ja Rumee -
nias (vt 9. tabel ) on reovett ühiskana -
lisatsioonivõrku juhtivatel tööstuskäi -
tistel seadusest tulenev kohustus teha 
heitvee kontrolli. Tulemused edasta -
takse üldjuhul käitajale. Rumeenias ei 
ole tulemuste edastamist seadusega 
ette nähtud23, kuid puhastite käitajad 
võivad lepingutesse sellise sätte lisada.61 
Kontrollikoda märgib, et reoveepuhasti 
käitajal on tööstuskäitiste kontrolli 
usaldusväärsuse hindamiseks kaks 
võimalust (vt 9. tabel ):
 – tööstuskäitiste veeproovide ana -
lüüsimine akrediteeritud labori 
poolt. Riiklikes õigussätetes ei ole 
sellist nõuet ette nähtud. Käitaja 
võib aga tööstuskäitisega sõlmi -
tavasse lepingusse sellise nõude 
lisada;
 – käitaja kohapealsed kontrollid. 
Tšehhi Vabariigis, Rumeenias ja 
Slovakkias on selline nõue õigus -
aktidega ette nähtud.23 Välja arvatud laborid ning 
meditsiini ja veterinaaria vallas 
tegutsevad üksused.9. tabelRiiklikud õigussätted kanalisatsioonivõrku juhitava tööstusreovee kontrolli kohta
LiikmesriikTööstuskäitiste endi läbiviidava 
kontrolli nõueNõue, et kontrolli peavad tegema 
akrediteeritud laboridNõue, et puhastite käitajad 
peavad tegema tööstuskäitistes 
kohapealset kontrolli
Tšehhi Vabariik Jah EiJah
(sagedus ei ole määratud)
Ungari Jah Ei (välja arvatud teatud tüüpi käitised) Ei
Rumeenia Jah EiJah
(sagedus ei ole määratud)
Slovakkia Ei EiJah
(määratud on ka miinimumsagedus)
Allikas:  riiklike õigusaktide kontrollikoja analüüs.
31 Tähelepanekud
62 
Kontrollikoda moodustas tööstuskäitis -
test puhastite kaupa valimi ning hindas 
nii puhastite käitajate endi tehtud kui 
ka tööstuskäitiste poolt neile edasta -
tud analüüse. Läbi vaadati ka määratud 
trahve puudutav teave.
63 
Kontrollikoja kontrollitud 28 asula -
reoveepuhastist 26 puhastasid töös -
tusreovett. 26-st 22 puhul (85%) tegi 
käitaja kohapealset kontrolli. Ülejää -
nud neljast puhastist kolme käitajatel 
olid olemas tööstuskäitise enda tehtud 
kontrolli tulemused, mida oli analüüsi -
nud akrediteeritud labor.
64 
Kui tööstuskäitise reovesi ületab luba -
tud piirmääru, määrab puhasti käitaja 
trahvi. Ungaris ja Rumeenias on trahv 
(summa sõltub saasteainest) kehtes -
tatud riiklikes õigussätetes; Tšehhi 
Vabariigis ja Slovakkias määratakse 
piirmäärade ületamise eest makstav 
trahvisumma puhasti käitaja ja töös -
tuskäitise vahelises lepingus. Unga -
ris ja Rumeenias määratakse trahv 
vastavalt kahe mõõtmise (aastas) vahel 
veest leitud saaste kogusele24, Tšehhi 
Vabariigis ja Slovakkias aga arvutatak -
se trahvisumma üldjuhul mõõtmise 
päeval veest leitud saastekoguse 
alusel25. Kontrollikoda leiab, et sellistel 
juhtudel on trahvisumma tõenäoliselt 
väike ja selle hoiatav mõju piiratud.Umbkaudu kolmandik 
läbivaadatud reoveepuhastitest 
on liiga suured
65 
Kontrollikoda hindas ie -s väljendatud 
võimsuse (st teatava reoveekoguse 
puhastamise võimsus)26 kasutamist 
ja leidis, et 28 läbivaadatud puhastist 
üheksa (32%) rakendavad vähem kui 
50% oma võimsusest (vt 2. joonis ). 
Veel üheksa puhastit (32%) rakenda -
vad 51–60% oma võimsusest. See on 
probleemiks eelkõige Rumeenias, kus 
12 puhastist kaheksa töötavad alla 50% 
võimsusega. Ülemäära suure võimsu -
sega puhastitesse investeerimine ei 
kujuta endast nappide (olgu ELi või 
riiklike) rahaliste vahendite tõhusat 
kasutamist.
66 
Seda hinnangut kinnitab ka ühe teise 
näitaja analüüs: läbivaadatud 28 pu -
hastist 16 (57%) kasutavad vähem kui 
60% oma hüdraulilisest võimsusest 
(sissevool, mida mõõdetakse l/sek  
ja/või m3/tund). Hinnang põhineb vee 
sissevoolu (m3) ja puhasti keskmise 
võimsuse (kuiva ilma korral) vahelisel 
võrdlusel27.24 Vastab lubatud kogust 
ületavale kogusele (kogus, mis 
on korrutatud näiteks mg/l 
väljendatud sisaldusega).
25 Lepingutes on üldjuhul 
kindlaks määratud tavapärane 
ajavahemik (5–30 päeva 
sõltuvalt lepingust) juhtumite 
puhuks, kus ei ole võimalik 
täpselt kindlaks teha aega, mil 
piirmääru ületati.
26 Võrdlus aasta jooksul reaalselt 
puhastatud reoveekoguse 
(ie-s väljendatult) ja 
reoveekoguse vahel, mida 
puhasti oleks võimeline 
puhastama (vt II lisa , veerg 
„Kavandatud võimsus ie -s”).
27 Sissevool võib hõlmata nii 
reovett kui ka puhast vett (st 
vihmavett ja põhjavett, mis ei 
vaja puhastamist), mistõttu 
võeti võimsuse kasutamise 
hindamisel arvesse puhta vee 
osakaalu.
32 Tähelepanekud
67 
Lisaks leidis kontrollikoda, et läbi -
vaadatud 28 puhastist 22-s (79%) 
moodustab puhta vee (st vihmavee ja 
põhjavee) osa sissevoolu kogumahust 
üle 30% (32–85%). See suurendab hüd -
raulilise võimsuse kasutamist: puhas 
vesi on osa sissevoolust, kuid ei vaja 
puhastamist. Siin võib välja tuua kaks 
aspekti:
 – kontrollikoda tunnistab, et reovee -
puhastitesse võib sattuda teatav 
kogus vihmavett, kuna kombinee -
ritud kanalisatsioonivõrke ei pruu -
gi olla võimalik eraldi võrkudega 
asendada (vt punkt 52); – põhjavee sisseimbumist on aga 
võimalik vähendada, taastades võr -
kude ja hooldusavade veekindluse. 
Kui neid ehitustöid puhasti pro -
jekteerimisel arvesse võtta, saaks 
puhasti vajaminevat hüdraulilist 
võimsust vähendada (mõnel juhul 
märkimisväärselt; vt 2. selgitus ).2. joonisInimekvivalendis väljendatud võimsuse kasutamine
Allikas:  kontrollikoja analüüs.51–60%
>60%
Puhastite arv<50%Rumeenia
Slovakkia
Ungari
Tšehhi 
Vabariik
12 10 8 6 4 2 0
33 Tähelepanekud
68 
Enamikul puhastitel on kavas tulevikus 
liituvate inimeste arvu suurendada, 
kuid uute liitumiste osakaal jääb siiski 
väikeseks ega muuda oluliselt kasu -
tatava võimsuse suurusjärku. Lisaks 
võib eeldada, et kui tööstustegevus 
pikas perspektiivis aktiveerub, varus -
tatakse uued tööstuskäitised omaenda 
reoveepuhastussüsteemidega.Teatud tegevuskulude 
vähendamise võimalused
69 
Tegevuskulud28 võivad näidata kaasra -
hastatud varade kasutamise tõhusust 
ja mängida rolli veehinna kindlaksmää -
ramisel. Seetõttu võrdles kontrolliko -
da 28 puhasti raamatupidamisteabe 
põhjal 2012. aasta kulusid.28 Koosneb järgmistest kuludest: 
tööjõukulud, materjali (sh 
kemikaalide) kulud, 
energiakulud, reoveesetete 
transpordi ja kõrvaldamise 
kulud ning muud kulud. 
Muude kuludena võeti arvesse 
ainult allhanke korras tehtud 
hooldustööde kulusid ja 
väljast tellitud laboratoorsete 
analüüside kulusid. Näiteks 
amortisatsioonikulusid ei 
arvestatud.6. foto. Osa harva kasutatavast taristust (Rumeenia, Galati)
Allikas:  kontrollikoda.
Näide puhastit läbivast olulisest põhjavee kogusest
Ühe Rumeenia puhasti hüdraulilist võimsust kasutatakse vahemikus 60–85%. Ligikaudu pool puhastisse jõud -
vast veest on aga põhjavesi, mis ei vaja puhastamist. Kui kanalisatsioonivõrk oleks veekindlam, imbuks selles -
se vähem põhjavett ja puhasti hüdraulilise võimsuse kasutamine langeks umbes 40%-le. Võrdluseks võib tuua, 
et mõnes valimisse kuulunud puhastis moodustas sisseimbunud põhjavesi kogu sissevoolust ainult 10–20%.2. selgitus
34 Tähelepanekud
70 
Tegevuskulud sõltuvad puhastuse 
liigist (põhjalikum puhastamine tä -
hendab suuremaid kulusid) ja puhasti 
suurusest. Puhastite vahel on aga suuri 
erinevusi (vt 3. joonis ).3. joonisTegevuskulud puhastite kaupa (eurodes ie kohta)
Märkused:  kaks puhastit jäeti välja, kuna nende näitajad oleksid võrdlust moonutanud.
Puhastid, kus rakendati põhjalikumat puhastamist, kuid ei järgitud direktiivi piirmääru, kanti kategooriasse „bioloogiline puhastus”.
Allikas:  kontrollikoja analüüs.euro/ie
ReoveepuhastidEsimene kvartiilMediaanKolmas kvartiil
ZYX WVUTSRQPONMLKJI HGFEDCBA25
20
15
10
5
0EelselitusBioloogiline puhastusPõhjalikum puhastus / süvapuhastus
71 
Kontrollikoja hinnangul on mitme 
kontrollitud puhasti tegevuskulusid 
võimalik vähendada, nagu kirjeldatud 
järgnevates näidetes:
 – 28 puhasti reoveesetete transpor -
di- ja kõrvaldamiskulud erinevad 
märkimisväärselt. Üheksal juhul oli reoveesette tahkeaine ühe tonni 
hind üle 100 euro, kuuel juhul 
oli hind vahemikus 50–100  eurot 
tonni eest. Selle kuluartikli hind 
mängib olulist rolli, sest võib moo -
dustada suure osa puhasti tege -
vuskulude kogusummast (keskmi -
selt ca 10%, kuid võib ulatuda ka 
30% või 50%-ini);
35 Tähelepanekud
 – energiakulud moodustavad 28 
puhasti kogukuludest keskmiselt 
umbkaudu 30%. Pooltel juhtudel 
kasutasid puhastid reoveesetteid 
energia tootmiseks, tavaliselt 
anaeroobse kääritamise teel. 
Enamikul neist juhtudest oli ener -
giakulude osa kogukuludest alla 
keskmise ehk 30%;
 – Euroopa Keskkonnaameti 2014. 
aasta aruande kohaselt29 pa-
randaks veevarustuse tõhususe 
mõõtmise näitajate kasutusele 
võtmine kogu Euroopas oluliselt 
sellega seonduvate ressursitõhusu -
se probleemide mõistmist. Sellised 
näitajad moodustaksid vajaliku 
baasi võrdlusanalüüsi tegemiseks.Asulareoveepuhastite 
toodetud reoveesetete 
kasutamine
72 
Reovee puhastamisel tekivad reo -
veesetted. Jäätmedirektiivi kohaselt 
loetakse reoveesetteid jäätmeteks30. 
Vastavalt direktiivile tuleb jäätmete 
prügilasse ladestamisele, põletamisele 
ja püsiladustamisele eelistada nende 
korduskasutamist, ringlussevõttu ja 
taaskasutamist31. EL toetab reovee -
setete kasutamist põllumajanduses 
väetisena.29 Tehniline aruanne nr 5/2014 
„Performance of water utilities 
beyond compliance” 
(Veevarustusseadmete 
toimivus, mis hõlmab 
rohkemat kui nõuetele 
vastavus).
30 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu direktiiv 2008/98/EÜ, 
19. november 2008, mis 
käsitleb jäätmeid ja millega 
tunnistatakse kehtetuks 
teatud direktiivid (ELT L 312, 
22.11.2008, lk 3).
31 Direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 4 
sätestatud jäätmehierarhia.
7. foto. Toodetud reoveesetted (Tšehhi Vabariik, Blansko)
Allikas:  kontrollikoda.

36 Tähelepanekud
73 
Kontrollikoda uuris, kas:
 – reoveesetete kõrvaldamisele eelis -
tati nende korduskasutamist;
 – asulareoveepuhastite käitajad 
järgisid teatud parameetrite, eriti 
raskmetallide sisalduse piirmääru;
 – komisjon oli ellu viinud kontrol -
likoja varasemad teemakohased 
soovitused.
Neljast liikmesriigist kolmes 
eelistati reoveesetete 
kõrvaldamisele nende 
korduskasutamist
74 
Kontrollikoda analüüsis 28 puhasti reo -
veesetete tootmist 2012. aastal32 ning 
vaatas selleks läbi puhastite käitajate 
ja jäätmekäitlusettevõtete vahelised 
lepingud ning vastavad raamatupi -
damisandmed. Audit ei hõlmanud 
toodetud reoveesetteid äravedavate 
jäätmekäitlusettevõtete külastamist, et 
kontrollida reoveesetete korrakohast 
käitlemist neis ettevõtetes.
75 
Kontrollikoda leidis, et Tšehhi Vabarii -
gis, Ungaris ja Slovakkias olid puhas -
titel üldjuhul lepingud ühe või mitme 
jäätmekäitlusettevõttega, mis käitlesid 
reoveesetteid ise või transportisid 
need teistele kasutajatele. Lepingute 
kohaselt kasutasid jäätmekäitluset -
tevõtted reoveesetteid peamiselt 
komposti tootmiseks, maa rekultiveeri -
miseks või biogaasi tootmiseks.76 
Rumeenias ladestatakse 12 kont -
rollitud puhastist 11-s reoveesetted 
osaliselt või täielikult prügilas ja/või 
kohapeal. Reoveesetete ladustamine 
kohapeal ei ole pikas perspektiivis 
keskkonnasäästlik.
77 
Rumeenia riikliku jäätmekäitlusstratee -
gia (2003–2013) kohaselt tuleb 2020. 
aastaks kasutada 50% reoveesetetest 
põllumajanduses või põletada. 2012. 
aasta veebruaris esitasid Rumeenia 
ametiasutused uue reoveesetete käit -
lemise strateegia, kuid auditi toimumi -
se ajaks ei olnud see veel vastu võetud.
78 
Liikmesriigid esitasid komisjonile 2012. 
aasta lõpu seisuga andmed reovee -
setete kasutamise kohta. Andmed 
kinnitavad, et neljast külastatud 
liikmesriigist kolmes on reoveesetete 
eelistatuim kasutusviis nende kordus -
kasutamine (vt 4. joonis ).32 Neljas liikmesriigis kontrollitud 
reoveepuhastites toodetud 
reoveesetete osakaal kogu 
toodetud reoveesete kogusest 
on järgmine: Tšehhi Vabariigis 
0,78%, Ungaris 45%, 
Rumeenias 52% ja Slovakkias 
10%.
37 Tähelepanekud
Enamikul juhtudel järgiti 
kehtivaid piirmääru
79 
Reoveesetete direktiivi kohaselt pea -
vad reoveepuhastite käitajad reovee -
setete põllumajandusmaal kasutamise 
puhul tegema reoveesetete sisalduse 
seiret33, et tagada piirmäärade järgimi -
ne, eriti seoses raskmetallidega.
80 
Lisaks võivad riiklikud õigussätted olla 
reoveesetete direktiivi sätetest range -
mad, kehtestades suurema arvu näi -
tajaid ja rangemad piirmäärad, samuti 
piirmäärad mujal kui põllumajandus -
maal kasutatavate reoveesetete puhul. 
Siseriiklike õigusaktide kontrollikoja 
analüüs näitab järgnevat: – kõigis neljas liikmesriigis olid 
põllumajanduses kasutatavate 
reoveesetete siseriiklikes õigusakti -
des sätestatud piirmäärad paljude 
näitajate puhul rangemad kui 
reoveesetete direktiivis sätestatud. 
Kõigis neljas liikmesriigis kehtestati 
piirmäärad ka täiendavatele näita -
jatele, nagu näiteks arseen;
 – Tšehhi Vabariigis ja Slovakkias on 
juhuks, kui reoveesetteid kasuta -
takse sisendmaterjalina komposti 
tootmiseks, kehtestatud sisendma -
terjali piirmäärad tehnilise standar -
di vormis;4. joonisReoveesetete kasutamine seisuga 31.12.2012 (protsentuaalne osa toodetud 
reoveesetete koguhulgast)
Märkused:  Tšehhi Vabariigis kasutati 2012. aastal umbkaudu 32 % reoveesetetest komposti tootmiseks (kategooria „korduskasutus: muu”). Slo -
vakkias kasutati 2012. aastal 63 % reoveesetetest komposti tootmiseks (kategooria „korduskasutus: pinnas ja põllumajandus”). Rumeenia puhul 
sisaldab kategooria „kõrvaldamine: muu” ajutist kohapealset ladustamist.
Allikas:  kontrollikoja analüüs komisjonile esitatud liikmesriikide andmete põhjal.2%Kõrvaldamine: muuKõrvaldamine: põletamineKõrvaldamine: prügiladKorduskasutus: muuKorduskasutus: pinnas ja 
põllumajandusTšehhi 
Vabariik
Slovakkia
Ungari
Rumeenia
100% 80% 60% 40% 20% 0%71%
21%
14%22%
65%
63%
33 Direktiivi 86/278/EMÜ artiklis 9 
ja II lisas on toodud 
laboratoorselt analüüsitavad 
näitajad, piirmäärad ja aastas 
võetavate proovide arv.
38 Tähelepanekud
 – nõukogu 2002. aasta otsusega34 on 
sätestatud prügilasse ladestatavate 
jäätmete leostumise piirmäärad. 
Tšehhi õigusaktide kohaselt ei tohi 
prügilas ladustada muid biolagu -
nevaid jäätmeid kui olmejäätmed, 
vedeljäätmed ja vedelikku eralda -
vad jäätmed (sh reoveesetted)35. 
Prügilas ladustamine on lubatud 
Ungaris, Rumeenias ja Slovakkias.81 
Et reoveesetteid võib kasutada kom -
posti tootmise sisendmaterjalina, 
analüüsis kontrollikoda ka komposti 
kasutamist reguleerivaid õigussätteid. 
Kuna ELi tasemel piirmääru kehtes -
tatud ei ole, on olukord liikmesriigiti 
erinev (vt 10. tabel ).34 Nõukogu otsus 2003/33/EÜ, 
19. detsember 2002, millega 
kehtestatakse jäätmete 
prügilatesse vastuvõtmise 
kriteeriumid ja kord direktiivi 
1999/31/EÜ artikli 16 ja II lisa 
kohaselt (EÜT L 11, 16.1.2003, 
lk 27).
35 Vyhláška 294/2005 Sb (määrus 
294/2005 Sb).
36 Hinnang biojäätmete 
ringlussevõtu eesmärkide 
seadmise teostatavusele ELis, 
võttes arvesse subsidiaarsuse 
aspekte, lõpparuanne 
kuupäevaga 31.3.2011, 
koostanud raamlepingu 
ENV.G.4/FRA/2008/0112 alusel 
vito vision on technology 
koostöös Bio Intelligence 
Service’i ja ARCADISega.10. tabelKompostis sisalduvate ainete õigusaktides sätestatud piirmäärad
Tšehhi Vabariik Ungari Rumeenia Slovakkia
Jah
– põllumajandusmaal kasutatav 
kompost
– maa rekultiveerimiseks kasutatav 
kompost
– väetisena turustatav kompostJah
– väetisena turustatav kompost
Maa rekultiveerimise ja mittepõl -
lumajandusliku kasutamise kohta 
eeskirjad puuduvadPuuduvad Jah
– väetisena turustatav kompost
Maa rekultiveerimise ja mittepõl -
lumajandusliku kasutamise kohta 
eeskirjad puuduvad
Allikas:  riiklike õigusaktide kontrollikoja analüüs.
82 
Kontrollikoda kontrollis 28 puhasti piir -
määrade järgimist käitajate poolt 2012. 
aastal tehtud laborianalüüside alusel. 
See näitab, et Tšehhi Vabariigis, Unga -
ris ja Slovakkias järgisid kõik puhastid 
kehtestatud piirmääru (vt punkt 80). 
Rumeenias järgis kolmest puhastist, 
kus kasutati reoveesetteid põllumajan -
dusmaal, kehtestatud piirmääru üks 
puhasti (33%). Ülejäänud kahe puhasti 
analüüsid ei sisaldanud kõiki näitajaid. 
Seitsmest puhastist, mis ladustasid 
reoveesetteid prügilas, ei järginud 
kuus (86%) tahkeaine piirmäära. Lisaks 
ei sisaldanud seitsmest puhastist kol -
me (43%) analüüsid kõiki näitajaid.83 
Piirmäärade puudumine reoveesete -
te ja komposti teatud kasutuse (maa 
rekultiveerimine, mittepõllumajandus -
maa) puhul võib ohustada mulla kva -
liteeti ning äravoolu ja kuivendamise 
kaudu ka vee kvaliteeti. Lisaks tähen -
dab väetisena turustatava komposti 
ELi kriteeriumide puudumine, et üle 
ELi ei saa tagada ühetaolist keskkon -
nakaitset. Komisjoni tellimusel läbivii -
dud uuringu kohaselt on „turu edasise 
arendamise peamine takistus komposti 
kehv kvaliteet mõnes riigis”36.
39 Tähelepanekud
37 Eriaruanne nr 3/2009, mis 
käsitleb struktuurimeetmete 
kulude mõjusust reovee 
puhastamisel 
programmitööperioodil 
1994–1999 ja 2000–2006 
(http://eca.europa.eu ).
38 Talituste töödokument 
SWD(2014) 209 final, 2. juuli 
2014, „Ex -post evaluation of 
five Waste Stream Directives” 
(Viie jäätmevoo direktiivi 
järelhindamine).
39 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrus (EÜ) 
nr 2003/2003, 13. oktoober 
2003, väetiste kohta (ELT L 304, 
21.11.2003, lk 1).
40 Lõpparuanne väetisi käsitleva 
määruse (EÜ) nr 2003/2003 
kohta, mille komisjoni 
tellimusel koostas Centre for 
Strategy and Evaluation 
Services , november 2010.
41 Toksilised sünteetilised 
kemikaalid.
Reoveesetete direktiivi 
ajakohastamine eeldab 
väetiste määruse ülevaatamist 
komisjoni poolt
84 
Kontrollikoda soovitas eriaruandes  
nr 3/200937 komisjonil kaaluda, kas po -
leks õige aeg reoveesetete direktiiv üle 
vaadata. Komisjon tegi mitme jäätme -
voo direktiivi, sealhulgas reoveesetete 
direktiivi põhjaliku hindamise38, et ot -
sustada reguleeriva raamistiku otstar -
bekohasuse üle. 2014. aasta hindami -
ses järeldati, et reoveesetete direktiiv 
„oma praegusel kujul tekitab kahtlusi 
selle asjakohasuse suhtes. Direktiivis 
sätestatud standardeid ja nõudeid ei 
ole ligi 30 aasta jooksul üle vaadatud 
ega ajakohastatud”. Hindamise ko -
haselt tuleks direktiivi ülevaatamist 
puudutavad otsused edasi lükata, kuni 
on vastu võetud muudetud väetiste 
määrus39.85 
2010. aastal järeldati kehtiva väetiste 
määruse toimimise järelhindamises40, 
et määruse reguleerimisala tuleks 
laiendada, hõlmamaks mitte üksnes 
anorgaanilisi, vaid ka orgaanilisi väetisi 
ja mullaparandusaineid. Selles tehti ka 
ettepanek kehtestada väetistes sisal -
duvate saasteainete piirmäärad. 2015. 
aastal kaalub komisjon muudetud 
väetiste määruse esitamist.
86 
2012. aastal esitles komisjoni Teadus -
uuringute Ühiskeskus reoveesetetes 
esinevate teatud ühendite sagedust ja 
taset käsitleva üleeuroopalise sõel -
uuringu tulemusi. Aruande kohaselt 
puuduvad teaduslikud tõendid uute 
piirväärtuste kehtestamiseks, mis puu -
dutab klassikalisi orgaanilisi saasteai -
neid ja uusi saasteaineid, välja arvatud 
perfluoroalküüli sisaldavad ained41.8. foto. Laboriseadmed puhastis katsete tegemiseks (Szeged, Ungari)
Allikas:  kontrollikoda.

40 Tähelepanekud
87 
Muud uuringud42 viitavad võimalike -
le mikroplastidega seotud ohtudele. 
Reoveepuhastites on võimalik mikro -
plaste teatud määral veest kõrvaldada, 
misjärel satuvad kõrvaldatud osad 
reoveesetetesse. Kui reoveesetteid 
kasutatakse maapinnal, võivad need 
äravoolu kaudu veekeskkonda jõuda.
88 
Seoses kompostiga soovitas kontrolli -
koda eriaruandes nr 20/201243 komisjo -
nil koos liikmesriikidega välja töötada 
ELi kvaliteedistandardid, mille abil 
edendada kompostituru arendamist. 
Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus 
esitas 2014. aasta alguses tehnilise et -
tepaneku bioloogiliselt puhastatavate 
biolagunevate jäätmete jäätmeksole -
ku lakkamise kriteeriumide44 kohta. 
Uuringus tehti aga ettepanek reovee -
setteid komposti ja kääritussaadusena 
mitte arvestada. Ei ole veel teada, 
kas ja kuidas kavandatud kriteeriume 
väetiste määruse ülevaatamise ette -
panekus arvesse võetakse ning kas 
viimane sisaldab mehhanismi nende 
kategooriate, mida tehniline ettepanek 
ei hõlmanud (nt reoveesetted), järkjär -
guliseks kaasamiseks.ELi kaasrahastatud 
asulareoveepuhastite 
rahaline jätkusuutlikkus
89 
Veevarustusteenuste rahalise jät -
kusuutlikkuse tagab eeskätt kulude 
katmine. Rahaline jätkusuutlikkus on 
tagatud, kui teenuste osutamisest 
saadav tulu on piisav, et katta tegevus- 
ja hoolduskulud ning tagasi teenida 
kapitalikulud, mis võimaldab teha uusi 
investeeringuid. Veepoliitika raamdi -
rektiivi (artikkel 9) kohaselt tuli liikmes -
riikidel aastaks 2010 tagada, et veeka -
sutuse eri valdkonnad annavad piisava 
panuse veevarustusteenuste kulude 
katmisse. Reoveeteenuste kasutajad 
osalevad kulude katmises veehinna 
kujundamise kaudu. Lisaks tähendab 
„saastaja maksab” põhimõte45 seda, 
et saastaja (praegusel juhul reovee 
tootjad, nagu kodumajapidamised ja 
tööstuskäitised) vastutab enda teki -
tatud saaste eest ning peab seetõttu 
kandma saaste vähendamise (praegu -
sel juhul reovee puhastamise) kulud.
90 
Et vesi ei ole tavaline kaup, arvutatakse 
selle hind hinnakujundusmehhanismi -
de põhjal, mis on üldjuhul ette nähtud 
siseriiklikes õigusaktides.42 Näiteks: 1) Alfred - 
Wegener -Instituti tehtud 
katseuuringu pressiteade 
kuupäevaga 30.10.2014 ( www.
awi.de ) ja 2) uuring 
mikroplastide ohtlikkuse 
kohta mageveekeskkonnas, 
mis avaldati 29.9.2013 aadressil 
www.stowa.nl  (Stichting 
Toegepast Onderzoek 
Waterbeheer).
43 Eriaruanne nr 20/2012 „Kas 
olmejäätmete käitlemise 
taristute projektide 
rahastamine 
struktuurifondidest aitab 
liikmesriikidel mõjusalt ELi 
jäätmepoliitika eesmärke 
saavutada?” ( http://eca.
europa.eu ).
44 Kriteeriumid, mille täitmisel 
teatud kindlaksmääratud 
jäätmed lakkavad olemast 
jäätmed.
45 Euroopa Liidu toimimise 
lepingu (konsolideeritud 
versioon) artikli 191 lõige 2.
41 Tähelepanekud
91 
Reovee hinna määramisel võivad 
liikmesriigid arvesse võtta sotsiaalseid, 
keskkonna ja majanduslikke tagajärgi46, 
et tagada veevarustusteenuste kätte -
saadavus. Komisjoni juhistes47 viidatak -
se 4%-le kodumajapidamise sissetule -
kust kui üldtunnustatud vastuvõetava 
hinna määrale, st veearve kogusumma 
(joogi- ja reovesi) võib moodustada 4% 
kodumajapidamise sissetulekust.
92 
Nii programmiperioodi 2000–2006 
kui ka 2007–2013 hõlmavad komisjo -
ni juhised48 näevad ette, et vee hind 
peab katma vähemalt tegevus- ja 
hoolduskulud, samuti suure osa varade 
amortisatsioonikuludest. Amortisat -
sioonikulusid võib kasutada näitajana, 
mille alusel arvutada tulevikus taristu 
uuendamiseks vajaminevad kulutused.
93 
Programmiperioodil 2014–2020 on 
kulude katmise põhimõtte järgimine 
eeltingimuse täitmise nõude tõttu 
kohustuslikuks tehtud. See tähendab, 
et programmiperioodi 2014–2020 
rakenduskavade heakskiitmine sõltub 
sellest, kas „veekasutuse eri valdkon -
nad annavad piisava panuse veeva -
rustusteenuste kulude katmisse […]”. 
See, milline on „piisav” panus, on aga 
liikmesriikide otsustada.94 
Kontrollikoda uuris, kas:
 – reovee hind kattis varade 
amortisatsiooni-, tegevus- ja 
hoolduskulud;
 – juhtudel, kus tegevus- ja hooldus -
kulusid piisavalt ei kaetud, oleks 
võimalik reovee hinda tõsta;
 – taristu omanikud olid kogunud 
piisava rahalise reservi, mis võimal -
daks taristu majandusliku eluea 
lõppedes selle asendamist või 
uuendamist.
Kasutajate makstav reovee 
hind kattis kulud täielikult 
ainult 11%-l juhtudest
95 
Kontrollikoda analüüsis vee hinna 
kujundamist 2012. aastal seoses 28 
kontrollitud reoveepuhastiga. Vee hin -
na kulukomponente võrreldi puhastite 
käitajate ja taristuomanike finantsand -
metega. Kontrollikoda leidis, et kulud 
kaeti täiel määral ainult kolmel juhul 
(11%). Ülejäänud 89%-l juhtudest kaeti 
kulud vaid osaliselt.46 Veepoliitika raamdirektiivi 
artikkel 9.
47 Uus programmitöö periood 
2007–2013  – tasuvusanalüüsi 
koostamise metoodika 
juhised – töödokument nr 4, 
8/2006.
48 Uus programmitöö periood 
2000–2006: tehniline 
dokument 1 – „Saastaja 
maksab” põhimõtte 
rakendamine  – ühenduse 
struktuurifondide, 
Ühtekuuluvusfondi ja ISPA 
infrastruktuuriprojektidele 
antava toetuse määrade 
eristamine (6.12.99). 
Programmitöö perioodi 
2007–2013 kohta vt eelmine 
joonealune märkus.
42 Tähelepanekud
96 
Kontrollikoda märgib, et kolmes 
liikmesriigis kehtivad õigussätted, mis 
piiravad kulude katmise määra:
 – Tšehhi Vabariigis49 ja Slovakkias50 
on kaetavatest kuludest osaliselt 
või täielikult välja arvatud amorti -
satsioonikulud, mis on seotud selle 
osaga varadest, mida rahastatakse 
(ELi ja riigi) toetusest;
 – Ungaris langetati vee hinda 2013. 
aastal51 ja Slovakkias kehtivad vee 
hinna tõstmise suhtes piirangud52.
97 
Sellises olukorras valitseb kontrollikoja 
hinnangul oht, et puhastite käitajad 
ei tee vajalikke hooldustöid, et tagada 
lühiajaline kasumlikkus. See võib aga 
kaasa aidata reoveepuhastite tegevuse 
jätkusuutlikkuse vähenemisele. Auditi 
ulatusse ei kuulunud hindamine, kas 
2012. aasta hoolduskulud vastasid 
tegelikele vajadustele.
98 
Hinnakujundamist võib mõjutada ka 
see, kuidas otsustatakse ELi toetuse 
andmine taristuprojektidele. ELi toe -
tust antakse üksnes siis, kui projektiga 
toodetav tulu ei ole investeerimis- ja 
tegevuskulude katmiseks piisav. Seda 
rahastamispuudujääki (st diskonteeri -
tud investeerimiskulude ja diskontee -
ritud puhastulu vahelist vahet), mida 
tuleb hinnata kulude ja tulude analüüsi 
põhjal, saab seejärel avaliku sektori 
vahenditest (sh ELi toetustest) rahas -
tada. Selline lähenemisviis ei soodusta kulude katmise põhimõtte rakenda -
mist, kuna eeldab, et mida suurem on 
reovee puhastamisest saadav tulu (st 
mida kõrgem on hind), seda väiksemat 
toetust on investoril võimalik saada.
99 
Programmiperioodil 2014–2020 ei 
pea ELi toetuse taotlejad erinevalt 
varasematest perioodidest tegema 
projekti kulude ja tulude analüüsi, et 
rahastamispuudujääki hinnata53. Selle 
asemel võib kohaldada kindlamääralist 
puhastulu protsenti, mis on määruse 
kohaselt 25%54. Seega on rahastamis -
puudujääk olenemata projekti toode -
tavatest tuludest 75%. Teisisõnu, kui 
vee hind võimaldab katta toodetud 
tulude abil üle 25% kuludest, ei vähene 
toetussumma selle võrra.49 ELi kaasrahastatud projektide 
puhul tuleb reovee hinda 
tõsta, kuni 
amortisatsioonikulud on 
täielikult kaetud, võttes 
arvesse vastuvõetavat 
hinnataset (2% 
kodumajapidamise 
sissetulekust).
50 Hinna arvutamisel ei võeta 
arvesse varade selle osa 
amortisatsiooni, mis soetati 
toetuse abil enne 2011. aastat. 
2011. aasta määruse kohaselt 
võib aga kõigi alates 2011. 
aastast soetatud varade 
amortisatsiooni arvesse võtta 
2% suuruse 
maksimummääraga (mis 
vastab 50 aasta pikkusele 
elueale). Tegelikkuses kiitis 
komisjon programmiperioodi 
2007–2013 suurprojektid 
heaks alles siis, kui 2011. aasta 
määrus oli vastu võetud, sest 
komisjoni hinnangul ei olnud 
jätkusuutlikkus varasemate 
õigussätetega tagatud.
51 Ungaris oli reovee hinna 
määramine kuni 2011. aastani 
kohalike omavalitsuste 
pädevuses. Muudetud 
õigussätetes täpsustati, et 
2012. aastal võib hinda tõsta 
ainult kuni 4,2% võrreldes 
2011. aasta hinnaga. 2013. 
aasta (esimese poolaasta) hind 
pidi jääma samaks mis 2012. 
aastal ning 2013. aasta teise 
poole ja 2014. aasta hind ei 
tohtinud ületada 90% 2012. 
aasta hinnast.
52 2014. aasta hind kehtib ka 
2015. ja 2016. aastal, välja 
arvatud hinnakorrektsiooni 
taotlemisel, mille aluseks on 
majandusnäitajate olulised 
muutused.
53 Nõue jääb kehtima 
suurprojektide puhul, mis 
vajavad komisjoni heakskiitu 
(vt 10. punkt). 
Programmiperioodil 
2014–2020 kuuluvad sellesse 
kategooriasse projektid, mille 
rahastamiskõlblike kulude 
kogusumma ületab 
50 miljonit eurot.
54 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 17. detsembri 
2013. aasta määruse (EL) 
nr 1303/2013, millega 
kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, 
Ühtekuuluvusfondi, Euroopa 
Maaelu Arengu Euroopa 
Põllumajandusfondi ning 
Euroopa Merendus- ja 
Kalandusfondi kohta, nähakse 
43 Tähelepanekud
Neist juhtudest, kus kulud 
ainult osaliselt kaeti, oli 
92% puhul reovee hind 
alla komisjoni viidatud 
vastuvõetava hinna määra
100  
5. joonisel  on toodud reovee keskmi -
ne hind 2012. aastal neljas külastatud 
liikmesriigis.101  
Neist 25 juhust, kus kulusid täiel 
määral ei kaetud, on 23 juhul (92%) 
joogi- ja reoveeteenuste kasutajate 
makstav hind alla komisjoni viidatud 
vastuvõetava hinna määra ehk 4% 
kodumajapidamise sissetulekust. Neist 
seitsmel juhul (30%) oli reovee hind 
riigi keskmisest madalam.5. joonisReovee keskmine hind 2012. aastal
Reovee hind euro/m3
Ungari
Tšehhi 
Vabariik
Slovakkia
Rumeenia
1,4 1,2 1,0 0,8 0,6 0,4 0,2 0,0
Märkus:  summad konverteeriti eurodesse järgmise vahetuskursi alusel: 1 euro = 291,86 HUF, 25 CZK 
ja 4,45 RON.
Allikas:  Tšehhi Vabariigi ja Ungari statistikaametite, Slovakkia veeuuringute instituudi ja Rumeenia 
ametiasutuste andmed.ette üldsätted Euroopa 
Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi, 
Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa 
Merendus- ja Kalandusfondi 
kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus 
(EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 320), artikli 61 
lõige 3 ja V lisa.
44 Tähelepanekud
Ebapiisav rahaline reserv, et 
tagada taristu uuendamine
102  
Üldjuhul peab taristu uuendamise 
tagama selle omanik55. 28 kontrolli -
tud reoveepuhastist 12 puhul (43%) 
kogusid omanikud reservi56, millest 
uuendustöid finantseerida. Olukord on 
erinev (vt 11. tabel ), sõltuvalt sellest, 
milline organisatsiooniline struk -
tuur on reoveeteenuste haldamiseks 
valitud. Kui omanikuks on kohalik 
omavalitsus ja veetaristu haldamise 
kohta eraldi raamatupidamisarvestuse 
pidamine ei ole seadusega nõutav, se -
gunevad selle tegevuse tulud ja kulud 
kohaliku omavalitsuse muude tegevus -
te tulude ja kuludega.
103  
Isegi juhtudel, kui reservi oli kogutud 
või kui vahendeid arvestati eraldi, ei 
piisa neist kontrollitud puhastite puhul 
taristu edaspidise uuendamise taga -
miseks, võttes arvesse kohaldatavat 
hinnapoliitikat (vt punktid 95 ja 96).104  
Mis puudutab käitajana tegutsevate 
ettevõtete finantsolukorda, siis veehin -
na kujundamist reguleerivad õigussät -
ted (Ungaris need puuduvad) võimal -
davad kasumi arvessevõtmist57, mis 
on reservi kogumise üks eeltingimusi. 
Käitajana tegutsevatest ettevõtetest 26 
puhul (93%) on kapital suuremas osas 
või täielikult avaliku sektori omandis; 
üldjuhul on omanikuks sama kohalik 
omavalitsus, kes on ka taristu omanik.
105  
Peaaegu kõigil juhtudel oli käitaja -
na tegutsevatel ettevõtetel, kes tihti 
tegelevad ka joogiveetootmisega ja 
haldavad rohkem kui üht reoveepuhas -
tit, võimalik mõningal määral rahalisi 
reserve koguda. Neid vahendeid saaks 
kasutada taristu uuendamiseks, juhul 
kui käitajana tegutsevate ettevõtete 
omanikud ei rakenda neid muudel ees -
märkidel kui veemajandus. Tasub mär -
kimist, et perioodil 2010–2012 maksid 
28-st käitajana tegutsevast ettevõttest 
üheksa (32%) dividende.11. tabel Rahaliste reservide kogumine taristuomanike poolt
Omanik on kohalik omavalitsus  
(või nende kogum)Omanik on kohaliku omavalitsuse (või nende kogumi) moodustatud 
ettevõte
Ettevõte ei käita puhastit Ettevõte käitab puhastit
19 juhtu (68%) 4 juhtu (14%) 5 juhtu (18%)
Reserv on kogutud16% jah
84% pole täpsustatud või puudubJahJah
(vt punkt 105)
Reserv on piisav Ei Ei Ei55 Kui taristu omanik ja käitaja on 
eri üksused, saab reovee 
puhastamisest laekuva tulu 
käitaja. Sellest tulust peab 
käitaja katma tegevus- ja 
hoolduskulud ning taristu 
omanikule makstava rendi. 
Rendilepingus 
kindlaksmääratud 
rendisumma peaks katma 
amortisatsiooni- ja muud 
omaniku kantavad kulud.
56 Bilansis kajastatud reservide 
ja/või jaotamata kasumi all.
57 Tšehhi Vabariigis kehtib nõue, 
et kasum peab olema mõistlik. 
2013. aastal kehtestati 
seadusega mõistliku kasumi 
arvutamise meetod. 
Slovakkias on seatud kasumi 
ülempiir ühe ruutmeetri 
kohta.
45
 Järeldused ja soovitused
106  
Programmiperioodidel 2000–2006 
ja 2007–2013 asulareoveepuhastitele 
antud Euroopa Regionaalarengu Fondi 
/ Ühtekuuluvusfondi toetusel on olnud 
otsustav roll, võimaldamaks liikmesrii -
kidel asulareovee puhastamise direktii -
vi nõudeid täita. Kõigi nelja aruandes 
käsitletud liikmesriigi puhul tuvastati 
aga viivitusi ja ELi vahendite ärakasu -
tamine toimus aeglaselt. Peaaegu kõik 
kaasrahastatud asulareoveepuhastid 
puhastasid reovett nõuetekohaselt, 
kuid kontrollikoja hinnangul on umb -
kaudu kolmandik neist liiga suured. 
Enamikus külastatud liikmesriikides 
olid heitvee siseriiklikud nõuded tihti 
rangemad kui direktiivi omad, mis 
näitab, et direktiivi ülevaatamine võiks 
olla asjakohane. Kontrollikoda leidis 
puudusi ka ülevoolude haldamises ja 
reoveesetete käitlemises. Samuti on 
reovee hind paljudel juhtudel liiga ma -
dal, et tagada kaasrahastatud taristu 
rahaline jätkusuutlikkus.
Asulareovee puhastamise 
direktiivi tähtaegade 
järgimine
107  
Kõik neli aruandes käsitletud liikmesrii -
ki on teinud asulareovee puhastamise 
direktiivi nõuete täitmisel suuri edu -
samme, kuid kitsamates valdkondades 
tekkis viivitusi: – linnastute, mille ie on üle 2000 
(ja mille suhtes kehtivad heitvee 
nõuded), reovee kogumise täht -
ajad täideti kõigis neljas liikmes -
riigis, välja arvatud Rumeenia, mis 
on oma vahetähtaegadest veidi 
maas. Kõigis neljas liikmesriigis on 
kehtestatud õiguslikud sätted, et 
tagada kodumajapidamiste ühen -
damine olemasoleva kanalisatsioo -
nivõrguga. Nõuete mõjus täitmine 
tekitab asjaomastele riigiasutustele 
aga probleeme, sest nende sõnas -
tus on ebamäärane;
 – ükski külastatud liikmesriik ei 
järginud neile linnastutele keh -
testatud tähtaegu, mille ie on üle 
2000. Ühtlasi leidis kontrollikoda, 
et selliste linnastute arv oli mõnes 
kontrollitud liikmesriigis märga -
tavalt vähenenud. Seetõttu pidi 
direktiivi nõudeid täitma väiksem 
arv linnastuid;
 – komisjon omab üksnes osalist 
teavet selliste linnastute kohta, 
mille ie on alla 2000 ja millele 
on samuti ELi toetust antud, sest 
täpsemat aruandlust ei koostata 
ning liikmesriikide poolt vesikonna 
majandamiskavades esitatud teave 
ei ole täielik.
46 Järeldused ja soovitused
108  
Komisjon kontrollib praegu asulareo -
vee puhastamise direktiivi nõuete 
täitmist neljast aruandes hõlmatud 
liikmesriigist kolmes. Kontrollikoja 
analüüs näitab, et see on aeganõudev 
protsess: üldjuhul on liikmesriikidel 
andmete komisjonile esitamiseks aega 
umbes 18 kuud (mõnel juhul 30 kuud) 
ja komisjonil kulub omakorda 18 kuud 
analüüsi koostamiseks ja tulemuste 
edastamiseks.
1. soovitus
Komisjon peaks:
a) nõudma nendelt linnastutelt, 
mille ie on alla 2000 ja mis on 
varustatud kogumissüsteemidega, 
aruandluse esitamist selle kohta, 
kas reovee puhastamine vastab 
asulareovee puhastamise direktiivi 
artikli 7 nõuetele, ja juhul, kui see 
nii ei ole, kas vesikonna majanda -
miskavas sisalduvad meetmed on 
asjakohased;
b) kontrollima liikmesriikide esitatud 
andmeid alla ja üle 2000 ie -ga lin -
nastute arvu kohta, kui on toimu -
nud olulisi muutusi, eriti ülemine -
kuid ühest kategooriast teise. Seda 
võiks teha komisjoni ja liikmesriiki -
de ühise järelkontrolli käigus;c) julgustama liikmesriike kehtestama 
kodumajapidamistele selge kohus -
tuse liituda olemasoleva kanalisat -
sioonivõrguga. Liitunud koduma -
japidamiste arv tuleks edastada 
tavapärase aruandluse käigus;
d) lühendama asulareovee puhasta -
mise direktiivi täitmise kontrollimi -
sele kuluvat aega, nõudes liikmes -
riikidelt andmete esitamist kuue 
kuu jooksul (kooskõlas direktiivi 
artikliga 15) arvates kuupäevast, 
mille seisuga komisjon direktiivi 
täitmise olukorra kohta andmeid 
soovib (kontrollkuupäev). Komisjon 
peaks püüdma vähendada ka enda 
aruandlusele kuluvat aega;
e) käsitlema ka teiste keskkonnaalas -
te direktiivide pikkadest aruand -
lusperioodidest tingitud sarnaseid 
probleeme.
Programmiperioodi 2007–
2013 raames saadaval 
olnud ELi vahendite 
kasutamine
109  
Programmiperioodil 2007–2013 toimus 
reoveepuhastusalaste ELi kaasrahas -
tatud projektide liikmesriikidepoolne 
heakskiitmine ja rakendamine suurte 
viivitustega. See võib toetuseks kätte -
saadavaid ELi vahendeid vähendada ja 
tekitada liikmesriikide jaoks vajaduse 
teha kättesaadavaks muid (riiklikke 
või erasektori) vahendeid, et tagada 
mitme projekti lõpuleviimine.
47 Järeldused ja soovitused
110  
Kõigis neljas liikmesriigis on perioodi 
2007–2013 keskkonna rakenduskavade 
väljundi- ja tulemusnäitajad (kont -
rollväärtus ja eesmärgid) sellist laadi, 
mis ei võimalda direktiivi rakendamise 
seisu analüüsimist.
2. soovitus
Komisjon peaks:
a) nõudma liikmesriikidelt ajako -
hastatud teavet summade kohta, 
mida neil läheb vaja selle tagami -
seks, et asulareovee puhastamise 
direktiivis sätestatud rakendus -
tähtaegu oleks võimalik järgida 
nii alla kui üle 2000 ie -ga linnas -
tute puhul, mis on varustatud 
kogumissüsteemidega;
b) nõudma, et liikmesriigid tagaksid, 
et linnastud, mis ei vasta direktiivi 
nõuetele, viiksid ellu vastavuse 
saavutamiseks vajalikud projektid.ELi kaasrahastatud 
asulareoveepuhastite 
mõjusus
Asulareoveepuhastite 
jõudlus
111 
Neljast liikmesriigist vähemalt kahe 
prognoositud summa, mida läheb 
vaja direktiivi täitmiseks nõutavate 
projektide lõpuleviimiseks, ületab 
perioodi 2014–2020 keskkonnaalaste 
rakenduskavade raames kättesaadavad 
assigneeringud.
112  
Kõigi asulareoveepuhastite heitvesi 
vastas asulareovee puhastamise direk -
tiivi piirmääradele, juhul kui need olid 
kohaldatavad. Kahes liikmesriigis ei 
olnud kas tähtaeg veel kätte jõudnud 
või ei rakendatud piirmääru puhastite 
tasemel individuaalselt. 89% puhas -
titest järgis loas määratud piirmääru. 
Kontrollikoda täheldas, et piirmäärad 
on kehtestatud vastavalt riiklikele 
õigusaktidele ja/või puhastite luba -
dele, milles on mõnel juhul määratud 
rangemad piirmäärad kui direktiivis.
48 Järeldused ja soovitused
113  
Tugevate sademete korral tekkivate ja 
suubla vee kvaliteeti mõjutavate üle -
voolude koguse ja vee kvaliteedinäita -
jate suhtes valitseb üldine infopuudus. 
Kontrollikoda märgib, et komisjon 
algatas sel teemal hiljuti uuringu.
114  
Enamikul juhtudel (89%) kontrollisid 
puhastite käitajad valimipõhiselt töös -
tuskäitiste reovee suhtes kehtestatud 
piirmäärade järgimist. Slovakkias ei kü -
situd aga nende endi kontrollide (mida 
võidakse teha kõigest kord aastas) 
tulemuste täiendamiseks tööstuskäitis -
te tehtud kontrollide tulemusi.
115  
Umbkaudu kolmandik läbivaadatud 
reoveepuhastitest on liiga suured ja 
osa neist töötleb liiga suures koguses 
põhjavett. See tuleneb nii puudus -
test puhastite kavandamises (nagu 
ebarealistlikud prognoosid koduma -
japidamiste ja tööstuse reovee puhas -
tamise vajaduste kohta) kui ka pärast 
tööde algust elanikkonnas toimunud 
muudatustest.3. soovitus
Komisjon peaks:
a) hindama direktiivi piirmäärade 
asjakohasust, võttes arvesse teh -
noloogilist arengut, mis on toimu -
nud pärast asulareovee direktiivi 
vastuvõtmist 1991. aastal;
b) hindama, kas riiklike keskkonnajä -
relevalveasutuste kontrollide arvu 
ja sagedust puudutavad eeskirjad 
ning tööstuskäitistelt piirmäärade 
järgimata jätmise eest nõutavad 
trahvisummad avaldavad piisavat 
hoiatavat mõju, lähtudes komisjoni 
2012. aasta teatisest58;
c) hindama, kas oleks vaja nõuda 
liikmesriikidelt ülevoolude ko -
hustuslikku mõõtmist ning nende 
lubatud arvu ja kvaliteedi suhtes 
eeskirjade kehtestamist;
d) mitte heaks kiitma suurprojekte ja 
nõudma liikmesriikidelt, et nad ei 
kiidaks heaks rakenduskava pro -
jekte, kui reoveepuhastite ülesehi -
tuses ja suuruses ei võeta arvesse 
põhjavee sisseimbumise vähen -
damise võimalusi: kanalisatsiooni -
võrgu veetihedusse investeerimise 
kulud võivad olla väiksemad kui 
võimsamasse puhastisse investee -
rimise kulud;58 COM(2012) 95 final, komisjoni 
teatis Euroopa Parlamendile, 
nõukogule, Euroopa 
Majandus- ja 
Sotsiaalkomiteele ning 
Regioonide Komiteele 
„Rohkem kasu ELi 
keskkonnameetmetest: 
usalduse suurendamine 
teadmisi ja reageerimisvõimet 
täiustades”.
49 Järeldused ja soovitused
e) julgustama liikmesriike uurima ja 
jagama teavet võimaluste koh -
ta kulusid kokku hoida, näiteks 
kasutades reoveesetete energia -
tootmise potentsiaali või kasu -
tades reoveesetteid väärtusliku 
toorainena fosfori kogumisel. See 
võib hõlmata ka reoveepuhastite 
võrdlusanalüüside tegemist, et 
välja selgitada puhastid, kus võiks 
kulutõhusust suurendada, ning 
kindlaks teha käsitlemist vajavad 
kuluartiklid.
Asulareoveepuhastite 
toodetud reoveesetete 
kasutamine
116  
Suured erinevused puhastite tege -
vuskuludes (eriti seoses energia ning 
reoveesetete teisaldamise ja kõrvalda -
misega) viitavad sellele, et neid kulusid 
oleks võimalik vähendada.
117  
Neljast vaadeldavast liikmesriigist 
kolmes on reoveesetete eelistatuim 
kasutusviis nende korduskasutamine. 
Rumeenias aga ladestatakse suu -
rem osa reoveesetetest prügilas või 
kohapeal, mis ei ole pikas perspektiivis 
keskkonnasäästlik. Reoveesetete põllu -
majandusmaal kasutamise ja prügilas 
ladustamise puhul kehtivad teatud 
ainete, nagu raskmetallid, suhtes 
ELi tasemel kehtestatud piirmäärad. 
Mainitud kasutusviiside järelevalve oli 
liikmesriikides üldjuhul asjakohane, välja arvatud Rumeenias. Muude kasu -
tusviiside puhul (näiteks reoveesetete 
kasutamine sisendmaterjalina kom -
posti tootmiseks) on olukord teistsu -
gune. Siin ei ole ELi tasemel keskkonna 
kaitsmiseks nõudeid kehtestatud. 
Kontrollikoda märgib, et ka komisjon 
peab reoveesetete direktiivi selles küsi -
muses aegunuks, kuid kavatseb esmalt 
ajakohastada väetiste määrust.
4. soovitus
Komisjon peaks:
a) tegema rakenduskava raames 
heakskiidetud suurprojektide 
lõppmaksete väljamaksmise tingi -
museks reoveesetete korduskasu -
tamise sobiva lahenduse olemas -
olu ning nõudma liikmesriikidelt 
nende tasemel heaks kiidetavate 
projektide puhul samasuguse 
lähenemisviisi järgimist; seda võiks 
teha spetsiaalse klausli lisamisega 
programmitöö perioodi 2014–2020 
toetuslepingutesse;
b) tegema saasteainete ja piirmää -
rade asjakohasuse ülevaatamise 
alusel ettepaneku kohandada 
reoveesete direktiivi või mis tahes 
direktiivi või määrust, mis käsitleb 
reovee või mullakvaliteedi küsi -
musi, ning nõudma liikmesriikidelt 
reoveesetete mis tahes korduska -
sutuse puhul saasteainete tõhusa 
seire tegemist.
50 Järeldused ja soovitused
II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Henri GRETHEN, võttis käesoleva 
aruande vastu 10. juuni 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
ELi kaasrahastatud 
asulareoveepuhastite 
rahaline jätkusuutlikkus
118  
89% puhastite puhul oli kodumaja -
pidamiste ja tööstuskäitiste makstav 
reovee hind liiga madal, et võimal -
dada taristu uuendamist pärast selle 
eeldatava majandusliku eluea lõppu. 
Enamikul juhtudel on hind tunduvalt 
madalam kui vastuvõetava hinna määr 
ehk 4% kodumajapidamise sissetule -
kust. Olukord tuleneb osaliselt riikli -
kest õigussätetest: kahes liikmesriigis 
ei saa hinna määramisel amortisatsioo -
nikulusid täies mahus arvesse võtta 
ja kahes liikmesriigis on kehtestatud 
ülempiir sellele, kui palju tohib aas -
tas hinda tõsta. Kui reoveeteenuste 
kasutajad kulusid täies mahus ei kata, 
hüvitavad katmata osa enamasti teised 
ehk laiem üldsus makstavate maksude 
kaudu. Lisaks võivad puhastite käitajad 
selle tagajärjel jooksvaid hooldustöid 
vähendada, mis lühendab varade 
majanduslikku eluiga ja/või halvendab 
reovee puhastamise kvaliteeti.119  
Kahel kolmandikul kontrollikoja 
uuritud juhtudel puudub teave selle 
kohta, kas taristuomanikud kogusid 
piisavalt rahalisi reserve, et teha vee- ja 
reoveetaristu hooldustöid ning seda 
vajaduse korral uuendada. See tuleneb 
vahendite asendatavusest juhtudel, 
kui omanikuks on kohalik omavalitsus. 
Puhastite käitajate tasemel moodusta -
takse teatav reserv kogunenud tulust.
5. soovitus
Komisjon peaks:
a) julgustama liikmesriike rakendama 
vastutustundlikku reoveehinna 
poliitikat ja vajaduse korral vastu 
võtma veehinda puudutavad õi -
gussätted, et hind ei oleks mada -
lam kui üldiselt vastuvõetav hinna 
määr (4%);
b) julgustama liikmesriike kontrolli -
ma, kas avaliku sektori omanikud, 
nagu kohalikud omavalitsused, 
tagavad reoveetaristu vajalikeks 
hooldus- ja uuendustöödeks piisa -
vad vahendid.
51
 Lisad I lisaAsulareovee puhastamise keskkond
Puhastamata reovesi
Reoveesetete transportKorduskasutus
põletamise teel
Ladustamine prügilasKorduskasutus põllumajanduses Ebaõigesti kasutatud väetiste
äravool jõkke
Ühendamata linnastu,
reovesi voolab otse jõkkeÜhendatud linnastuKariloomadEhitamisel olev toru
Reoveepuhasti1. Eeltöötlus
(mehaaniline)2. Eelselitus (mehaaniline) 3. Bioloogiline puhastusReoveepuhastisse
jõudev
puhastamata /
osaliselt
puhastatud reovesi
JÕGIPuhastatud
reovesiReoveesetete puhastamine (kuivatamine) enne kõrvaldamist
4. Süva- (bioloogiline / keemiline)
ja neljanda astme (UV) puhastus Üleliigsed reoveesetted
Toitainete
eemaldamine
Töötlemine
UV-
seadmetegaSõelumine
Liiva ja õli
kõrvaldamine
Kvaliteedikontroll(Nõuetekohaselt eeltöödeldud)
reovee juhtimine
ühiskanalisatsiooni
Allikas:  kontrollikoda.
52 Lisad
Kontrollitud reoveepuhastite nimekiri
Liikmesriik AsukohtKavandatud  
võimsus ie ‑sKulud kokku1
(eurodes)ELi toetus kokku
(eurodes)Toetuse määr 
protsendina 
kogukuludest
Tšehhi VabariikBludov 4115 38 312 039,31 26 818 427 ,32 70%
Zubri 47 000 43 395 472,68 29 508 921,03 68%
Bzenec 22 607 27 294 593,37 17 732 842,00 65%
Blansko 29 376 27 294 593,37 17 732 842,00 65%
UngariSzeged 230 000 94 637 207 ,86 33 325 000,00 35%
Zalaeger-Szeg 180 000 48 350 946,27 36 263 208,96 75%
Györ 375 000 17 560 130,00 7 250 000,00 41%
Dunakeszi 82 5002 954  395,002
(HUF  914 976  000 )1 942 002,002
(HUF  601 438 000 )66%
Budapest 1 600  000 438 526 042,48 278 661 500,00 64%
Debrecen 675 000 87 304 362,28 50 636 530,12 58%
Sopron 165 000 18 594 829,58 9 297 414,79 50%
RumeeniaBraila 247 700 43 984 313,64 32 988 235,23 75%
Bucharest Glina 1 654 110 105 765 515,60 68 747 585,14 65%
Buzau 235 000 26 964 178,91 19 953 492,39 74%
Constanta põhjaosa 308 125 69 251 771,60 49 669 303,00 72%
Craiova 385 000 71 894 883,75 52 783 500,00 73%
Galati 360 000 72 053 837 ,40 42 000 000,00 58%
Iasi 933 300 45 550 042,28 34 162 531,71 75%
Oradea 250 000 18 570 208,73 12 999 145,77 70%
Pitesti 320 000 46 879 803,82 31 312 500,00 67%
Ramnicu Valcea 130 000 28 119 004,10 21 089 253,08 75%
Satu Mare 180 000 31 789 308,31 22 570 408,90 71%
Timisoara 440 000 41 187 160,13 29 242 884,13 71%
SlovakkiaTrencin 30 000 7 935 751,09 3 967 875,55 50%
Povazska Bystrica 45 000 12 299 508,09 6 149 754,04 50%
Trnava 211 700 29 711 033,08 10 193 516,00 34%
Vranov 34 900 51 823 026,31 34 020 640,00 66%
Presov 91 275 65 699 239,14 40 566 608,00 62%
1  Mõni projekt sisaldas väiksemaid projekte (näiteks reoveepuhastite uuendamine ja kanalisatsioonivõrkude ehitamine mitmes asukohas), see -
tõttu hõlmavad kogukulud projekti tervikuna, mitte üksnes kontrollitud reoveepuhastit.
2  Summa HUFides arvestati ümber eurodeks järgmise vahetuskursi alusel:  1 euro = 309,7 HUFi (2014. aasta keskmine).II lisa
53 Lisad III lisaAsulareovee puhastamise direktiivi rakendamise tähtajad
Liikmesriik Vahetähtajad Üleminekuperioodi lõpptähtaeg
Tšehhi Vabariik1. mai 2004 – 18 linnastut, mille ie on > 10 000
31. dets 2006 – 36 linnastut31. dets 2010
Ungari31. dets 2008 – linnastud tundlikel aladel ie-ga > 10 000
31. dets 2010 – linnastud harilikel aladel ie-ga > 15 00031. dets 2015
31. dets 2008  – direktiivi III lisas loetletud 
tööstussektorites tegutsevate tootmisette -
võtete puhul biolagundatav reovesi
2009. aastal kohustus Ungari direktiivi artikli 5 lõike 4 nõudeid täitma 2018. aastaks .
RumeeniaKogumissüsteemid
31. dets 2010 – 61% reostuskoormusest ie-s
31. dets 2013 – 69% reostuskoormusest ie-s
31. dets 2015 – 80% reostuskoormusest ie-s
31. dets 2013 – kõik linnastud ie-ga > 10 000
31. dets 2018 Bioloogiline või sellega võrdne puhastus (põhjalikum puhastamine tundlikel 
aladel)
31. dets 2010 – 51% reostuskoormusest ie-s
31. dets 2013 – 61% reostuskoormusest ie-s
31. dets 2015 – 77% reostuskoormusest ie-s
31. dets 2015 – kõik linnastud ie-ga > 10 000
Slovakkia31. dets 2004 – 83% kogu biolagundatavast reostuskoormusest
31. dets 2008 – 91% kogu biolagundatavast reostuskoormusest
31. dets 2010 – kõik linnastud ie-ga > 10 000
31. dets 2012 – 97% kogu biolagundatavast reostuskoormusest31. dets 2015
54 Komisjoni  
vastus
V
Komisjon on seisukohal, et puhastite suuruse peab 
otsustama liikmesriik, kuna UWWTDs ei määratleta 
mingeid puhastite suuruse spetsifikatsioone (vt 
komisjoni vastus punktile 65).
Üldjuhul määravad puhasti suuruse mitu tegurit, 
sealhulgas ohutusvaru UWWTD nõudmiste täit -
miseks igal ajal, toimetulek hooajaliste muutuste/
tegevusega, nagu turism, tööstuslik tegevus või 
tugevad vihmasajud, võimalus ühendada tulevikus 
täiendavaid asulaid, elanikkonna kasv jne.
Alates 2007. aastast on JASPERSi (ühisabi Euroopa 
piirkondade projektide toetamiseks) struktuuri 
eesmärk olnud aidata liikmesriikidel parandada suu -
remate projektide taotluste kvaliteeti, sh tehnilisi 
näitajaid, enne nende esitamist toetuse saamiseks 
fondidelt.
Ülevoolu kohta vt komisjoni vastuseid 
punktidele 54–56.
Heidete kontsentratsiooni piirmäärade hindamise 
kohta vt komisjoni vastuseid punktile 49 ja soovi -
tuse 3 punktile a.
VI
Komisjon nõustub kontrollikoja soovitusega.
VII
Komisjon nõustub soovitusega ja loeb seda osaliselt 
rakendatuks, sest liikmesriigid peavad rakendama 
asjakohast veehinnapoliitikat veepoliitika raamdi -
rektiivi artikli 9 lõike 1 ning ühissätete määruse (EL) 
nr 1303/2013 XI lisa artikli 6 lõike 1 eeltingimuse 
täitmise nõude kaudu.
Peale selle loeb komisjon vastuvõetava hinna 
taset (4% kodumajapidamise sissetulekust) 
soovituslikuks.Kommenteeritud kokkuvõte
III
Komisjon ei kavatse praegu suurendada asulareo -
vee puhastamise direktiivi 91/271/EMÜ (edaspidi 
„UWWTD”) kohast aruandluskoormust linnastute 
puhul, mille inimekvivalent (edaspidi „ie”) on alla 
2000, sest vastavalt UWWTD artiklitele 3, 4 ja 5 
nendes linnastutes reovee kogumise ja käitlemise 
kohustust ei ole. Sellegipoolest palub komisjon 
liikmesriikidel esitada vastavalt veepoliitika raam -
direktiivile 2000/60/EÜ teatavat teavet, hoolimata 
linnastute suurusest. Peale selle peaks aruandluse 
kvaliteeti parandama katseprogramm „strukturee -
ritud rakendamis- ja teaberaamistik” (vt komisjoni 
vastus punktile 29).
Komisjon tuletab meelde, et linnastute puhul, mille 
ie on üle 2000, näeb õigusraamistik juba praegu 
ette, et kodumajapidamised peavad olema võrgus -
tikega ühendatud või omama individuaalseid või 
muid asjakohaseid süsteeme.
IV
Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Ühte -
kuuluvusfondi peamised eesmärgid programmi -
töö perioodil 2007–2013 on vähendada lõhet ELi 
piirkondade sotsiaal -majanduslike arengutasemete 
vahel ja mitte ilmtingimata aidata kaasa UWWTD 
tähtaegade järgimisele, mille eest vastutavad asja -
omased liikmesriigid, sealjuures sõltumata eralda -
tud vahendite suurusest. Nii ei pruugi ERF/Ühtekuu -
luvusfondi panusest perioodil 2007–2013 piisata 
kõigi vajaduste katmiseks reoveetaristu valdkonnas, 
et järgida UWWTD tähtaegu.
Seoses vajadusega kohandada aruandlus edusam -
mudega UWWTD rakendamisel on komisjon seisu -
kohal, et vastavalt UWWTD artiklile 17 liikmesriigid 
avaldavad ja muutuste korral uuendavad sellist 
teavet iga kahe aasta järel.
Komisjoni vastus 55
28
Komisjon märgib, et toodetud reovee 10–15% vähe -
nemist liikmesriigi tasandil võib lugeda lubatavaks, 
sest linnastud on „elusorganismid”, milles toimuvad 
pidevad muutused (näiteks väljaränne, tehaste 
sulgemine jne). Vastupidi: aastatepikkune ühesu -
gune koormus (ie) võib näidata, et arvandmeid ei 
ole nõuetekohaselt uuendatud. Linnastute arvu 
vähenemine on koormuse vähenemise ja linnastute 
olemuse muutumise loogiline tagajärg. Inimekviva -
lendi arengu seire on olulisem kui linnastute arvu 
muutused.
Koormuse vähenemine ilmnes Rumeenias alles 
nende esimeste rakendamistulemustega (8. aru -
anne) ja seda ei saa põhimõtteliselt „lubatavaks” 
lugeda. Komisjon küsib 2013. aastal käivitatud kat -
seprogrammi „struktureeritud rakendamis- ja tea -
beraamistik” raames ametiasutustelt selliste oluliste 
(ka linnastute arvu mõjutavate) muutuste põhjuseid 
ja nõuab neilt asjakohast tegutsemist (vt komisjoni 
vastus punktile 29). Rumeenia osaleb alates 2015. 
aastast III etapis.
29
Komisjon käivitas katseprogrammi „Strukturee -
ritud rakendamis- ja teaberaamistik” selleks, et 
parandada andmete/teabe korraldust ja haldamist 
riiklikul tasandil ning teavitada poliitikakujundajaid, 
huvitatud isikuid ja avalikkust sellest, kuidas on 
õigusakte praktikas rakendatud, kooskõlas teabele 
juurdepääsu direktiiviga (2003/4/EÜ) ja INSPIRE 
direktiiviga (2007/2/EÜ). See on suunatud peamiselt 
vastavuse saavutamisele või säilitamisele, kesken -
dudes andme- ja teabenõuetele mittevastavates 
linnastutes ja projekteerides IT -süsteeme, mis ühen -
davad erinevaid andmeallikaid (keskkonna-, sot -
siaal -majanduslikud, rahastamis-, õiguslikud aspek -
tid jne). Seni on osalenud järgmised riigid: Küpros, 
Leedu ja Sloveenia, kavas on kaasata veel neli riiki 
(sh Rumeenia).Sellegipoolest ei nõustu komisjon kõnealuse 
soovituse teise poolega (s.o et piisavad vahendid 
vajalikuks hoolduseks ja uuendamiseks peaksid kät -
tesaadavad olema), sest konkreetse õigusraamistiku 
puudumisel langeb vastutus hoolduseks ja uuenda -
miseks vajalike vahendite kättesaadavuse tagamise 
eest reoveetaristu omanikele ja/või käitajatele, 
seega liikmesriikidele.
Tähelepanekud
22
Komisjon analüüsib praegu neile riikidele saadetud 
ametlike järelepärimiste vastuseid. Selle raames 
analüüsib komisjon, kas on vaja võtta järelmeet -
meid üksikute süsteemide keskkonnakaitsemeet -
mete piisavuse tõendamiseks.
23
Komisjon märgib, et see tähelepanek on suunatud 
asjaomastele liikmesriikidele. UWWTD ei reguleeri 
kodumajapidamiste ühendamist ühiskanalisatsioo -
nivõrku. Liikmesriigi kohustus on oma riiklike õigus -
aktide kaudu ühendada või alternatiivina kohaldada 
individuaalseid või muid asjakohaseid süsteeme, et 
tagada UWWTD artikli 3 täitmine.
26
Ungari ja Rumeenia vaheline kooskõlastamine tule -
neb UWWTD artiklis 9 pakutavast võimalusest.
Peale selle osutatakse artikli 5 lõikes 4 lämmas -
tiku- ja fosforisisalduse vähendamisele kõigisse 
asjaomase piirkonna puhastitesse saabuvas reovees, 
isegi nendesse, mis teenindavad linnastuid, mille ie 
on alla 10 000.
Komisjoni vastus 56
31
Komisjoni UWWTD kohane vastavusstrateegia 
keskendub suurimatele saasteainete heitkogustele 
veekogudes. Nii ei kohusta komisjon liikmesriike 
esitama aruandeid linnastute kohta, mille ie on 
vähem kui 2000, kuna UWWTD artiklites 3, 4 ja 5 ei 
ole sätestatud teabe kogumise ja käitlemise kohus -
tust nende linnatute kohta. Komisjon nõuab aga 
vastavalt veepoliitika raamdirektiivile liikmesriiki -
delt teabe esitamist märkimisväärse asulareovee 
koormuse all kannatavate veekogude kohta (sõltu -
mata linnastute suurusest) ja meetmete kohta, mis 
on võetud hea seisundi saavutamiseks. Seepärast 
võivad liikmesriigid võtta juhtumipõhiselt täienda -
vaid meetmeid linnastute puhul, mille ie on vähem 
kui 2000.
33
Komisjon on seisukohal, et protsessi tõhususes ei 
ole põhjust kahelda: 2014. aastal liikmesriikidele 
saadetud konkreetsete nõuetega, millele kontrol -
likoda osutas, küsiti liikmesriikide ametiasutustelt 
uusimaid andmeid 2009.–2010. aasta tähtaegade 
kohta. Sisuliselt tähendab see, et ametiasutused 
ajakohastavad teavet 2009.–2010. aastal möödunud 
tähtaegade kohta (nõutud aasta: 2012 või 2013). 
Lisaks 8. aruande andmetele (vaatlusaastad 2011–
2012) saab komisjon hinnata uutest möödunud 
tähtaegadest kinnipidamist. Kõnealune uuendatud 
teave võimaldab komisjonil käivitada vajaduse kor -
ral rikkumismenetlused. Nagu kontrollikoda märkis, 
analüüsib komisjon parajasti liikmesriikide esitatud 
sellekohast teavet.
37
Komisjon on seisukohal, et kõigi nelja asjaomase 
liikmesriigi programmi tasandi kulukohustuste sidu -
mise määrad olid, nagu näha 5. tabelis, 2013. aasta 
lõpu seisuga rahuldavad.Komisjon kavatseb jälgida järgmise paari aasta 
jooksul katseprogrammis osalevate liikmesriikide ja 
eriti Rumeenia linnastutes toodetava reoveekoguse 
arengut, et paremini mõista, kas selline muutus on 
põhjendatud.
30
Komisjon juhib tähelepanu, et vastavalt UWWTD -le 
ei ole liikmesriikidel kohustust esitada aruan -
deid linnastute kohta, mille ie on vähem kui 2000 
(UWWTD artikli 15 kohased komisjoni aruandlus -
nõuded on seotud andmete kogumise ja käitle -
misega nende linnatute kohta, mille ie on rohkem 
kui 2000). Liikmesriigid saadavad komisjonile 
täiendavaid aruandeid – vastavalt UWWTD artiklile 
16 –, mis käsitlevad üksnes üldteavet „asulareovee 
ärajuhtimise ja reoveesetete kõrvaldamise kohta”.
Proportsionaalsuse huvides ja selleks, et mitte 
suurendada aruandluskoormust, ei nõua komis -
jon linnastute kohta, mille ie on vähem kui 2000, 
aruandlust UWWTD artiklite 15, 16 ega 17 kohaselt. 
Peale selle ei nõua komisjon sellist teavet, mida ei 
ole vaja selleks, et kontrollida vastavust UWWTD 
artiklitega 3, 4 ja 5.
Komisjon nõuab vastavalt veepoliitika raamdirektii -
vile liikmesriikidelt teabe esitamist märkimisväärse 
asulareovee koormuse all kannatavate veekogude 
kohta (sõltumata linnastute suurusest) ja meetmete 
kohta, mis on võetud hea seisundi saavutamiseks, 
sh näiteks saasteainete koguste vähendamise 
kvantitatiivsed näitajad. Komisjon toetub linnastute 
kontrollimisel vastavalt UWWTD artiklile 7 veepolii -
tika raamdirektiivi sätetele.
Komisjoni vastus 57
41
Komisjon märgib, et vastavalt nõukogu 11. juuli 
2006. aasta määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklile 
14 täidetakse Euroopa Liidu eelarvest fondidele 
eraldatud osa koostöös liikmesriikidega. Selles 
raamistikus langeb vastutus lõpliku otsuse tegemise 
eest projektide valimisel liikmesriikidele, kes peavad 
tagama, et valitavad projektid oleksid kooskõ -
las 2007.–2013. aasta programmitöö asjaomaste 
dokumentidega, mille komisjon on vastu võtnud, ja 
ELi õigusaktidega (näiteks UWWTD). Komisjon on 
seisukohal, et kui mõne suurema linnastu kohta ei 
ole ühtki projektitaotlust esitatud/heakskiidetud, 
võib selle põhjuseks olla asjaolu, et neid ei ole pee -
tud piisavalt küpseks, et täita kohaldatavaid valiku -
kriteeriume (näiteks tehniline küpsus / valmisolek 
rakendamiseks).
43
Üldiselt on põhilised/ühised väljundid ning prog -
rammikohased tulemused ja väljundi näitajad kõigi 
2007–2013 programmide jaoks määratud ning 
nende eesmärgid peegeldavad tavaliselt toetata -
vaid meetmeliike (väljundi näitaja) või võimalike 
toetusesaajatega seotud eeldatavat eesmärki 
(tulemusnäitaja).
44
Komisjon tunnistab, et mõni sihtnäitaja võib sulge -
mise ajaks (2015. aasta lõpp) täitmata jääda. Ometi 
on olukord sihtnäitajate saavutamisega liikmesriigiti 
erinev ja need tuleks sulgemisel läbi vaadata, kuna 
enamik reoveekäitluse projektide lepinguid sõlmiti 
alles 2014. aastal.38
Komisjon tunnistab, et kõigi asjaomaste liikmes -
riikide vahendite kasutamise määr oli 2013. aasta 
lõpu seisuga üsna madal, mis põhjustas programmi 
tasandil kulukohustustest vabastamise ohu (nõu -
kogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikkel 93). Selle -
gipoolest tuleks rõhutada, et selleks on objektiivsed 
põhjused, näiteks vajadus tugevdada asjaomaste 
liikmesriikide tehnilist, õiguslikku ja haldussuut -
likkust. Peale selle juhib komisjon tähelepanu, et 
enamiku projektide maksed toimuvad tavaliselt 
viimastel rakendusaastatel (s.o 2014 ja 2015), kuna 
toetuskõlblikkuse lõpptähtaeg on 2015. aasta lõpp.
39
Komisjon on teadlik, et mitut projekti ei pruugita 
lõpetada 31. detsembriks 2015 ja et need saab 
jagada kahte etappi (vt ka komisjoni vastus punktile 
40). Seepärast loodi 2014. aasta lõpul asjaomaste 
programmide rakendamise kiirendamiseks ja 
kulukohustustest vabastamise ohu kõrvaldamiseks 
rakendamise töörühm, mis keskendub muuhulgas 
rakendamise kiirendamisele neljas liikmesriigis.
40
Võttes arvesse, et rea projekte saab jagada kahe 
programmitöö perioodi peale, ja selleks, et lihtsus -
tada olukorda liikmesriikide jaoks, võttis komisjon 
30. aprillil 2015 vastu muudatused programmide 
lõpetamise suunistes (komisjoni otsus C(2015) 2771, 
millega muudetakse otsust C(2013) 1573). Muu -
datuste peamine eesmärk on lisada paindlikkust 
mõnes valdkonnas, sealhulgas lõpetamata projek -
tide jagamine etappideks alates 2016. aastast.
Slovakkia ja Rumeenia ning vähemal määral Ungari 
puhul on komisjon täiesti teadlik, et hoolimata 
2014–2020 programmide assigneeringute märkimis -
väärsest panusest reoveekäitluse valdkonda, ei ole 
tõenäoliselt võimalik kõiki vajadusi rahuldada.
Komisjoni vastus 58
58
Komisjon rõhutab, et liikmesriigid on kohustatud 
tagama, et tööstusreovee juhtimine kogumissüs -
teemidesse ja asulareoveepuhastitesse vastaksid 
UWWTD artiklile 11 ja lisale I.C, samal ajal kui 
heidete kontsentratsiooni piirmääradega seotud 
üksikasjalikke sätteid reguleerib siseriiklik õigus.
64
Komisjon juhib tähelepanu sellele, et liikmesriik 
otsustab, kuidas tööstusrajatiste heiteid kontrollida.
65
UWWTDs ei määratleta mingeid puhastite suu -
ruse spetsifikatsioone. Vaid artiklis 4 nõutakse, 
et koormus arvutatakse maksimaalse keskmise 
nädalase koguse alusel, mis aasta jooksul puhastisse 
saabub. Seepärast otsustavad puhastite suuruse 
liikmesriigid.
Välistamata asjaolu, et projektid võisid olla auditi 
ajal liiga suured, on komisjon seisukohal, et lõplik 
hinnang ja otsus reoveepuhasti lõpliku konstrukt -
siooni ja suuruse kohta peaksid võtma arvesse 
kõrgeid tehnilisi norme ning rea keerukaid faktilisi 
ja hüpoteetilisi parameetreid.
Üldjuhul määravad puhasti suuruse mitu tegurit, 
sealhulgas ohutusvaru UWWTD nõudmiste täitmi -
seks igal ajal, toimetulek hooajaliste muutuste/tege -
vusega, nagu turism, tööstuslik tegevus või tugevad 
sademed, võimalus ühendada tulevikus täiendavaid 
asulaid, elanikkonna kasv jne.
Alates 2007. aastast on Jaspersi (ühisabi Euroopa 
piirkondade projektide toetamiseks) struktuuri 
eesmärk olnud aidata liikmesriikidel parandada suu -
remate projektide taotluste kvaliteeti, sh tehnilisi 
näitajaid, enne nende esitamist toetuse saamiseks 
fondidelt.49
Komisjon on seisukohal, et see, kui liikmesriigid 
kehtestavad rangemad heidete kontsentratsiooni 
piirmäärad kui UWWTD, ei põhjusta tingimata direk -
tiivis sätestatud piirmäärade läbivaatamise vajadust. 
Liikmesriikidel on vabadus rakendada UWWTDst 
rangemaid nõudeid. Peale selle peavad liikmesriigid 
täitma muid asjakohaseid direktiive1 vee kaitse ja 
kvaliteedi valdkonnas.
54
Komisjon on märganud sama probleemi ja käivita -
nud ülevoolu uuringu (vt punkt 56), mis võimaldab 
koguda üksikasjalikumat teavet ülevoolude kohta 
liikmesriikide tasandil ja teha seega täpsemaid järel -
dusi asjaomaste andmete kohta.
Komisjon on tohutu saasteprobleemiga juba tegele -
nud ülevoolu tõttu Londonis ja Whitburnis, käivita -
des rikkumismenetluse Euroopa Kohtus (C-301/10, 
18. oktoober 2012). Kuna UWWTD ei sätesta aga 
konkreetseid nõudeid ülevoolu kohta (selle lisas 
I.A on lihtsalt öeldud: „Liikmesriik otsustab ülevoo -
lude piiramise meetmed.”), peab komisjon esmalt 
koguma tõendeid liikmesriikide võetavate meet -
mete liikide, nende tulemuslikkuse ja praktilise 
rakendamise kohta, enne kui saaste ülevoolu saab 
ELi tasandil süstemaatiliselt käsitleda.
Komisjoni ühine vastus punktidele 55 
ja 56
Komisjon on seisukohal, et punktis 56 osutatud 
uuring võimaldab iga liikmesriigi olukorda sügava -
malt analüüsida, mis praegu ei ole võimalik. Järel -
duste alusel võib komisjon otsustada uurida neid 
liikmesriike, kus tema arvates võib kontrollimatu 
ülevool põhjustada saasteprobleeme reovee käitle -
mata jäämise tõttu.
1 Eelkõige veepoliitika raamdirektiivi (2000/60/EÜ) ja selle 
tütardirektiive põhjavee (2006/118/EÜ) ja prioriteetsete ainete 
kohta (keskkonnakvaliteedi standardite direktiiv 200 8/105/EÜ ) 
ning muuhulgas joogiveedirektiivi (98/83/EÜ), suplusvee direktiivi 
(2006/7/EÜ), merestrateegia raamdirektiivi (2008/56/EÜ), 
elupaikade direktiivi (92/43/E MÜ) (eriti selle artiklit 6) ning määrust 
(EÜ) nr 854/2004 (eelkõige selle lisa II.A.6).
Komisjoni vastus 59
76
Põhimõtteliselt nõustub komisjon, et setteid ei 
tohiks hoida kohapeal, ning need tuleks toimetada 
lähemas tulevikus lõplikku ladustamiskohta.
83
Komisjon arutab väetiste määruse (EL) nr 2003/2003 
läbivaatamist. Üks arutlusalune võimalus on keh -
testada raskmetallide piirväärtused ja hõlmata neid 
nõudeid täitev reoveesete seoses selle väetisväärtu -
sega läbivaadatud väetiste määrusega.
84
Komisjon ei planeeri teha praegusel etapil ettepa -
nekut reoveesetete direktiivi läbivaatamiseks. Enne 
otsuse tegemist reoveesetete direktiivi läbivaata -
mise kohta tulevikus kaalub ta väetiste määruse 
läbivaatamist.
87
Komisjon nõustub, et üha enam uuringuid näitab 
mikroplastide mõju mage- ja merevees ning et reo -
vesi võiks olla heiteallikas.
88
Komisjon arutleb, kas esitada 2015. aastal läbivaa -
datud väetiste määruse ettepanek (vt ka punktid 83 
ja 84).
95
Komisjon teatab, et veepoliitika raamdirektiiv (artik -
kel 9) nõuab kõikide veekasutajate piisava panuse 
tagamist veevarustusteenuste kulude katmisse 
2010. aastaks.67
Tuleb uurida puhta vee sissevoolu vähendamisku -
lusid, sest suuremahuline vähendamine võib olla 
kulukas. Kui puhta vee osa sissevoolus on suur, 
tuleb uurida, kuidas seda kulutõhusalt vähendada.
67 Teine taane
Komisjon nõustub, et seda võimalust võiks kasutada 
juhtudel, kui seda toetavad asjakohased kulude ja 
tulude analüüsid, mis võrdlevad eeldatavaid reno -
veerimiskulusid eeldatavate tuludega.
71 Esimene taane
Komisjon on seisukohal, et reoveesette käitlemise 
kulu sõltub ühest küljest valitud käitlusviisist ja 
teisest küljest puhastist väljuva sette lõplikust 
sihtkohast.
71 Kolmas taane
Komisjon toetab võrdlusanalüüse, et parandada 
veepuhastite keskkonnatoimet. Oma vastu -
ses Euroopa kodanikualgatusele Right2Water 
(COM(2014) 177 final) kohustus komisjon võtma 
meetmeid, et uurida vee kvaliteedi ja teenuste 
võrdlusuuringu ideed, ja korraldas 2014. aasta 
septembris mitme sidusrühma kohtumise. Selles 
dialoogis rõhutati, et terminit „võrdlusuuring” kasu -
tatakse laiemas tähenduses. Tuleb teha selget vahet 
kodanikualgatuse raames nõutud läbipaistvuse 
suurendamise ja võrdlusuuringu kui haldustoetus -
vahendi vahel. Viimane neist  – võrdlusuuring  – on 
kohandatud kommunaalteenuste ja võrdlus -
uuringute võrkude jaoks, mis võimaldavad hinnata 
tulemusi sarnaste üksuste võrdlemise teel, kasuta -
des keerukat andmete ja näitajate kogumit. Komis -
joni roll selles aga piirdub dialoogi hõlbustamisega 
parimate tavade vahetamiseks.
Komisjoni vastus 60
97
Komisjon on ka seisukohal, et eksisteerib oht, et 
puhastite käitajad ei teosta kasumlikkuse suu -
rendamiseks vajalikku hooldust. Kuid konkreetse 
õigusraamistiku puudumise tõttu kuulub käitajate 
tulemuslikkus liikmesriikide pädevusse.
98
Komisjon on seisukohal, et asjakohane tasusüsteem 
ei ole tähtis üksnes ERFi toetuse seisukohast, vaid 
on soovitav ka tegevuse pikaajalise jätkusuutlikkuse 
tagamiseks. Kohaldatud kulude katmise põhimõtte 
senist pärssivat mõju vähendatakse märkimisväär -
selt, sest programmitöö perioodi 2014–2020 raames 
toetuse saajad ei pea ilmtingimata tegema kulu -
de-tulude analüüsi, et teha kindlaks oma projektide 
rahastamispuudujääki; selle asemel võib kohaldada 
25% kindlamääralist tuluprotsenti.
99
Kui liikmesriik otsustab valida kooskõlas määruse 
(EL) nr 1303/2013 artikli 61 lõikega 3a 25% määra 
kasutamise, peab komisjon tegutsema nimetatud 
õigusaktiga ettenähtud piirides.
Vastus punktidele 101–105
Vaata komisjoni vastust punktile 98.Järeldused ja soovitused
106
Komisjon on seisukohal, et madal vahendite kasu -
tamise määr 2013. aasta lõpus võis olla tingitud 
näiteks vajadusest tugevdada nelja asjaomase 
liikmesriigi tehnilist, õiguslikku ja haldussuutlikkust 
või asjaolust, et enamiku projektide maksed toimu -
vad tavaliselt viimastel rakendusaastatel (s.o 2014 
ja 2015), kuna toetuskõlblikkuse lõpptähtaeg on 
2015. aasta lõpp.
Komisjon nõustub, et asjakohane tasusüsteem ei 
ole tähtis üksnes ERFi toetuse seisukohast, vaid on 
soovitav ka kaasrahastatava kanalisatsioonitaristu 
jätkusuutlikkuse tagamiseks. Vastavalt 17. detsembri 
2013. aasta määrusele (EL) nr 1303/2013 oodatakse 
kulude katmise põhimõtte võimaliku pärssiva 
mõju järkjärgulist vähenemist, sest liikmesriikidelt 
nõutakse juhul, kui veetaristut kaasrahastatakse 
fondidest, veepoliitika raamdirektiivi artikli 6 lõike 
1 kohase eeltingimuse täitmist, st tõendeid, et 
täidetakse nimetatud direktiivi artiklis 9 sätestatud 
veekulude katmise sätteid.
Komisjon võtab arvesse kontrollikoja järeldust, et 
peaaegu kolmandik vaadeldud puhasteid on liiga 
suured. Vt ka komisjoni vastust punktile 65.
107 Teine taane
Komisjon on seoses linnastute arvu vähenemisega 
seisukohal, et inimekvivalendi arengu seire on olu -
lisem kui linnastute arvu muutused. Komisjon jälgib 
Rumeenia olukorda struktureeritud rakendamis- ja 
teaberaamistiku katseprogrammi raames (vt komis -
joni vastused punktidele 28 ja 29).
Komisjoni vastus 61
1. soovitus c)
Komisjon nõustub soovitusega ja on seisukohal, et 
see on juba rakendatud linnastutes, mille ie on üle 
2000. Nende linnastute puhul nähakse asulareovee 
puhastamise direktiivis ette kogumis- või indivi -
duaalsed või asjakohased süsteemid.
1. soovitus d)
Komisjon on soovitusega nõus.
Viivitus nõutud viiteaasta ja komisjoni aruande 
avaldamise vahel on põhjustatud erinevatest töötle -
misega seotud ja õiguslikest teguritest nii liikmesrii -
kide kui ka komisjoni tasandil (liikmesriikide sisemi -
sed protsessid, esitatud andmete kvaliteedikontroll, 
asjaomaste linnastute arv, seatud prioriteedid jne). 
Komisjon on seisukohal, et liikmesriikide praegu -
sed aruandlussüsteemid ei võimalda varasemaid 
aruandlustähtaegu, mis oleksid soovitavad, sest 
riiklikud süsteemid põhjustavad viivitusi komisjoni 
aruandluse esitamises. Komisjon püüab kiirendada 
oma aruandlust ja koguda liikmesriikidelt värske -
maid andmeid. Selleks on ta töötanud välja katse -
projekti, mis haarab valitud arvu liikmesriike  – nn 
struktureeritud rakendamis- ja teaberaamistiku 
aruandlusvahendit.
1. soovitus e)
Komisjon on soovitusega nõus.
Komisjon käivitab oma parema õigusloome tege -
vuskava2 raames sõltumatult käesolevast auditist 
ELi keskkonnaõiguse kohaste aruandlusnõuete 
läbivaatamise.
2 C OM(2015) 215 final. Parem õigusloome paremate tulemuste 
saavutamiseks – ELi tegevuskava, 19.5.2015.107 Kolmas taane
Komisjon on seisukohal, et ta kogub vastavalt 
UWWTD -le vajalikku ja asjakohast teavet ning võib 
eriotstarbel nõuda peale selle teabe esitamist vee -
poliitika raamdirektiivi alusel (vt komisjoni vastused 
punktidele 30 ja 31).
108
Komisjon teatab, et protsessi kestus on tingitud 
asjaomaste linnastute arvust kogu ELis. Siiski peaks 
struktureeritud rakendamis- ja teaberaamistiku aru -
andlusvahend parandama riigi tasandi aruandlust.
Komisjon nõudis UWWTD 8. aruande raames 2011. 
või 2012. aasta andmeid.
1. soovitus a)
Komisjon ei nõustu soovitusega.
Komisjon ei kavatse praegu UWWTD raames 
suurendada nende linnastute aruandluskoormust, 
mille ie on väiksem kui 2000 ja kus on olemas 
kogumissüsteemid. Komisjon nõuab aga vastavalt 
veepoliitika raamdirektiivile liikmesriikidelt teabe 
esitamist märkimisväärse asulareovee koormuse all 
kannatavate veekogude kohta (sõltumata linnastute 
suurusest) ja meetmete kohta, mis on võetud hea 
ökoloogilise ja keemilise seisundi saavutamiseks.
1. soovitus b)
Komisjon nõustub soovitusega. Komisjon ei kavatse 
praegu süstemaatiliselt kontrollida alla 2000 inim -
ekvivalendiga linnastute arvu UWWTD artiklites 15 
ja 17 sätestatud regulaarse aruandluse kaudu. Kuid 
komisjon jälgib juhtumeid, kus tema tähelepanu 
on juhitud märkimisväärsetele muutustele või kus 
need on tuvastatud muul viisil, näiteks katseprog -
rammi „struktureeritud rakendamis- ja teaberaamis -
tik” raames.
Komisjoni vastus 62
Linnastute puhul, mille ie on suurem kui 2000, on 
see juba rakendatud, kuna selline nõue on vastavalt 
UWWTD artiklile 17 juba olemas. Artikli 17 kohane 
aruandlus on mõeldud aruandlusvajaduse kohan -
damiseks edusammudega UWWTD rakendamisel. 
Sellise teabe teevad liikmesriigid kättesaadavaks 
ja uuendavad seda muutuste korral iga kahe aasta 
järel vastavalt UWWTD artiklile 17. Peale selle 
võivad liikmesriigid (26. juuni 2014. aasta otsusega 
2014/431/EL vastu võetud) uue aruandevormi abil 
esitada teavet programmide rakendamise kohta, 
sealhulgas kavandatavate investeeringute, iga 
projekti rahakasutuse ja tähtaegade kohta. Katse -
programmi „Struktureeritud rakendamis- ja teabe -
raamistik” üks eesmärke on teha see teave avalikku -
sele kättesaadavaks.
Linnastute puhul, mille ie on väiksem kui 2000, on 
komisjon seisukohal, et selline nõue suurendaks 
aruandluskohustust liigselt ning võib põhjustada 
ebatäpsusi liikmesriigi saadetavates andmetes. Pea -
legi ei nõuta UWWTDs aruandlust nende linnastute 
kohta.
2. soovitus b)
Komisjon nõustub soovitusega.
2014–2020 programmid keskenduvad peamiselt 
neile linnastutele, mille ie on suurem kui 2000. 
Sellele on suunatud ka UWWTD artikli 17 kohane 
aruandlus (vt ka vastus alapunktile a).
111
Komisjon on seisukohal, et puhastite tegevuslubade 
üle peaksid otsustama liikmesriigid.109
Komisjon tunnistab ka kulukohustustest vabasta -
mise ohtu programmi tasandil neljas vaadeldud 
liikmesriigis vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 
1083/2006 artiklile 93. Rakendamisviivituste mõnin -
gaid peamisi põhjuseid on kirjeldatud komisjoni 
vastustes punktidele 38 ja 106.
2014. aasta lõpul loodi selleks, et leida viise asja -
omaste programmide rakendamise kiirendamiseks, 
ja kulukohustustest vabastamise ohu kõrvaldami -
seks rakendamise töörühm, mis keskendub muu -
hulgas rakendamise kiirendamisele nelja asjaomase 
liikmesriigi poolt.
Selleks et tagada rea projektide sujuv lõpuleviimine, 
on komisjon teinud ettepaneku muuta program -
mide lõpetamise suuniseid, et lisada mõnes vald -
konnas paindlikust, sealhulgas lõpetamata projek -
tide jagamine etappideks alates 2016. aastast (vt ka 
komisjoni vastus punktile 40).
110
Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Ühte -
kuuluvusfondi peamised eesmärgid programmi -
töö perioodil 2007–2013 on vähendada lõhet ELi 
piirkondade sotsiaal -majanduslike arengutasemete 
vahel ja mitte ilmtingimata aidata kaasa UWWTD 
tähtaegade järgimisele, mille eest vastutavad asja -
omased liikmesriigid, sealjuures sõltumata eralda -
tud vahendite suurusest. Nii ei pruugi ERF/Ühtekuu -
luvusfondi panusest perioodil 2007–2013 piisata 
kõigi vajaduste katmiseks reoveetaristu valdkonnas, 
et järgida UWWTD tähtaegu.
2. soovitus a)
Komisjon nõustub soovitusega osaliselt.
Komisjoni vastus 63
3. soovitus c)
Komisjon nõustub soovitusega ja uurib seda võima -
lust, arvestades hiljuti käivitatud asjaomase uuringu 
tulemusi.
3. soovitus d)
Komisjon nõustub kontrollikoja soovitusega.
Komisjon toetub kooskõlas programmitöö perioodi 
2014–2020 käsitleva määrusega sõltumatutele 
eksperthinnangutele (k.a JASPERS), et veenduda 
reoveepuhastite sobivas suuruses. Kulude ja tulude 
analüüsi tegemise otsustavad aga liikmesriigid.
3. soovitus e)
Komisjon nõustub soovitusega. Siiski märgib 
komisjon, et liikmesriikidel ei ole mingeid õiguslikke 
kohustusi kohaldada olemasolevaid tavasid või 
osaleda võrdlusanalüüsides (vt ka komisjoni vastus 
punktile 71).
116
Komisjon on seisukohal, et reoveesette prügilasse 
ladestamine või pikaajaline ladustamine Rumeenias 
ei ole jätkusuutlik ja sellega ei tohiks kaasrahastata -
vate projektide puhul nõustuda.
117
Komisjon arutab väetiste määruse (EL) nr 2003/2003 
läbivaatamist. Üks arutlusalune võimalus on keh -
testada raskmetallide piirväärtused ja hõlmata neid 
nõudeid täitev reoveesete seoses selle väetisväärtu -
sega läbivaadatud väetiste määrusesse.114
UWWTD ei reguleeri puhastite suurust, v.a artikli 4 
kohane üldine kohustus. Lisaks on oluline märkida, 
et seda tüüpi taristul on pikk kasutusiga ning selle 
suuruse sobivust on raske hinnata üksnes lühiaja -
liste kaalutluste põhjal. Üldiselt võidakse puhastite 
suurus määrata mitme teguri alusel, näiteks ohu -
tusvaru, et see vastaks pikas perspektiivis UWWTD 
nõuetele, tuleks toime hooajaliste muutuste/
tegevusega, nagu turism, tugevad vihmasajud või 
võimalus ühendada tulevikus elanikkonna kasvu 
tõttu täiendavaid asulaid (vt ka komisjoni vastus 
punktile 65).
3. soovitus a)
Komisjon ei nõustu soovitusega. Komisjon ei 
kavatse praegu käivitada UWWTD heidete kont -
sentratsiooni piirmäärade hindamist ega ka vaadata 
direktiivi läbi tulevikus.
3. soovitus b)
Komisjon ei nõustu soovitusega.
Valmistades 2012. aastal ette oma teatist keskkonna -
järelevalve kohta, hindas komisjon laiemalt ELi kesk -
konnaõigusega seotud eeskirju, juhtimisvahendeid 
ja kontrolle. Ehkki see töö näitas, et teave järeleval -
vekordade suutlikkuse kohta oli mitme liikmesriigi 
puhul kesine ja sanktsioonide kasutamine kippus 
liikmesriigiti erinema3; on komisjon seisukohal, et 
kontrollide ja kontrollkäikude liigi, arvu ja sageduse 
peaksid määrama liikmesriigid riskide alusel. Mis 
puutub trahvidesse, siis toimuvad praegu vastavus -
kontrollid liikmesriikide nende õigusaktide alusel, 
mida kasutatakse direktiivi 2008/99/EÜ4 rakendami -
seks ja milles nähakse ette sanktsioonid füüsilistele 
ja juriidilistele isikutele keskkonnaõiguse kõige 
raskemate rikkumiste eest, sealhulgas nende eest, 
mis on seotud direktiiviga 91/271/EMÜ (UWWTD).
3 http://ec.europa.eu/environment/legal/law/pdf/Final%20
report%20inspections.pdf
4 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/99/EÜ, 
19. november 2008, keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse 
kaudu (ELT L 328, 6.12.2008, lk 28–37).
Komisjoni vastus 64
5. soovitus a)
Komisjon nõustub soovitusega. Liikmesriigid 
peavad rakendama asjakohast veehinnapoliitikat 
veepoliitika raamdirektiivi artikli 9 lõike 1 ning ühis -
sätete määruse (EL) nr 1303/2013 XI lisa artikli 6  
lõike 1 eeltingimuse täitmise nõude kaudu.
Siiski rõhutab komisjon, et arvestades vee väärtuse 
mitmetahulisust ja asjaolu, et hinna vastuvõetav 
tase (4% kodumajapidamise sissetulekust) on soovi -
tuslik, on lõpliku taseme määramine liikmesriikide 
pädevuses.
5. soovitus b)
Komisjon ei nõustu soovitusega.
Konkreetse õigusraamistiku puudumise tõttu lasub 
vastutus hooldus- ja uuendamisvahendite kättesaa -
davuse tagamise eest reoveetaristu omanikel ja/või 
käitajatel, seega liikmesriikidel.4. soovitus a)
Komisjon ei nõustu soovitusega. Komisjon innustab 
liikmesriike regulaarselt kaasama fondidele kaasra -
hastamiseks esitatavatesse suurematesse projek -
titaotlustesse asjakohane reoveesette käitlemine. 
Siiski ei saa komisjon seda tava liikmesriikidele 
praeguse õigusraamistiku alusel peale sundida, sest 
liikmesriikidel ei ole kohustust siduda programmide 
lõppmakseid reoveesette sobiva taaskasutuslahen -
duse olemasoluga.
4. soovitus b)
Komisjon nõustub soovitusega osaliselt. Komisjon ei 
planeeri teha praegusel etapil ettepanekut reovee -
setete direktiivi läbivaatamiseks. Enne otsuse tege -
mist reoveesetete direktiivi läbivaatamise kohta 
tulevikus kaalub ta väetiste määruse läbivaatamist.
118
Komisjon teatab, et veepoliitika raamdirektiiv (artik -
kel 9) nõuab kõikide veekasutajate piisava panuse 
tagamist veevarustusteenuste kulude katmisse 
2010. aastaks.
Komisjon on seisukohal, et asjakohane tasusüsteem 
ei ole tähtis üksnes ERFi toetuse seisukohast, vaid 
on soovitav ka tegevuse pikaajalise jätkusuutlikkuse 
tagamiseks. Kohaldatud kulude katmise põhimõtte 
senist pärssivat mõju vähendatakse märkimisväär -
selt, sest programmitöö perioodi 2014–2020 raames 
toetuse saajad ei pea ilmtingimata tegema kulu -
de-tulude analüüsi, et teha kindlaks oma projektide 
rahastamispuudujääki; selle asemel võib kohaldada 
25% kindlamääralist tuluprotsenti.
KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
Reovesi ja reoveesetted võivad mõjutada vee ja pinnase 
kvaliteeti. Seetõttu on EL vastu võtnud mitu direktiivi ning 
kaasrahastanud kogumissüsteemide ja reoveepuhastite 
ehitamist.
Kontrollikoda kontrollis asulareovee puhastamise direktiivi 
rakendamist neljas Doonau vesikonna liikmesriigis. Samuti 
uuriti valimisse kuulunud 28 reoveepuhastit, et kontrollida, 
kuidas toimub reovee puhastamine, reoveesetete käitlemine 
ning rahalise jätkusuutlikkuse tagamine.
Kontrollikoda esitab soovitusi aruandluse, reoveepuhastite 
mõjususe, tõhususe ja jätkusuutlikkuse parandamise 
võimaluste, piirmäärade asjakohasuse, reoveesetete 
kasutamise ning setetes esinevate saasteainete jälgimise 
kohta.
EUROOPA
KONTROLLIKODA