ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 14.12.2010 
SEK(2010) 1548 lõplik 
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
 
Lisatud dokumendile  
 
Ettepanek:  
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS 
kohtualluvuse ja kohtuotsuste tunnustami se ja täitmise kohta tsiviil- ja 
kaubandusasjades  
(uuesti sõnastatud) 
  
{KOM(2010) 748 lõplik} 
{SEK(2010) 1547 lõplik} 
ET    ET 1. TAUST , KONSULTEERIMINE JA EKSPERTTEADMISED  
Märtsis 2002 jõustunud nõukogu määrus (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste 
täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (B rüsseli I määrus) on Euroopa õigusalase koostöö 
aluseks tsiviil- ja kaub andusasjades. Selles määratakse kind laks piiriülest vaidlust lahendav 
pädev kohus ja tagatakse muus liikmesriigis tehtud kohtuotsuste tõrgeteta tunnustamine ja täitmine. Kuigi leitakse, et määrus tervikuna toimib hästi, näitas sidusrühmadega konsulteerimine ja mitu komisjoni tehtud uuri ngut vajadust reformi järele. Samas vaimus 
kutsutakse Stockholmi programmis üles kõrva ldama viimased takistused kodanike ja 
ettevõtjate õiguste kasutamise teelt.  
Määruse läbivaatamist ette valmistades konsulte eris komisjon laialdaselt sidusrühmadega ja 
palus palju abi välisekspertidelt. Komisjon võ ttis aprillis 2009 vastu ro helise raamatu, millega 
käivitati avalik konsultatsioon, ja tellis kokku neli uuringut refo rmi eri küsimuste kohta. Veel 
ühe välisuuringuga ja Euroopa Ettevõtete Test paneeli uuringuga koguti empiirilisi andmeid 
mõjuhinnangu ettevalmistamiseks. Komisjon korra ldas ka kaks suurt konverentsi, kohtumise 
riikide ekspertidega ja kaks kohtumist vahekoht uekspertidega. Täiendavaid märkusi esitas 
komisjoni talituste vaheline juhtrühm.  
2. P
ROBLEEMI PÜSTITUS , EESMÄRGID JA POLIITIKAVALIKUTE HINNANG  
2.1. KOHTULAHENDITE VABA LIIKUMINE 
2.1.1.  Probleemi püstitus ja ulatus 
Ühes liikmesriigis tehtud kohtulahend ei jõustu  automaatselt teises liikmesriigis. See tuleb 
enne kinnitada ja täitmisele  pöörata erilises koht utevahelises korras,  mida nimetatakse 
välisriigi kohtuotsuse tunnusta miseks. See menetlus nõuab aega ja raha. ELis maksab see 
lihtsas asjas keskmiselt 2200 eurot. See summa võib eksponentsiaalselt kasvada keerukamates 
või vaidlustatud asjades (kuni 12 700 euroni). Ee ldades et 25 % asjadest on keerulised, võib 
täidetavaks tunnistamise menetlus ELis maks ta kokku 47 miljonit eurot aastas. Täidetavaks 
tunnistamise otsuse tegemine võib võtta paaris t päevast kuni mitme kuu ni ja edasikaebuste 
korral kahe aastani. Rohkem kui 90 % juhtud est on menetlus lihtsalt vormitäiteks, sest 
puuduvad tunnustamisest ja täitmisest keeldumise alused; vaid üksikud otsused kaevatakse 
edasi ja edasikaebused on harva edukad. Välis riigi kohtuotsuse tunnustamise nõue muudab 
piiriülesed asjad veelgi keer ukamaks ja see heidutab firm asid piiriülese kaubandusega 
tegelemast.  
2.1.2.  Eesmärgid 
• Ettepaneku selle os a konkreetne eesmärk  on jõuda kõikides tsivi il- ja kaubandusasjades 
tehtud kohtulahendite tõepool est vaba liikumiseni.  
2.1.3.  Sõelalejäänud poliitikavalikud 
• Poliitikavalik nr 1 : Praeguse olukorra säilitamine 
• Poliitikavalik nr 3:  Jätta välisriigi kohtuot suse tunnustamise nõue kehtima, kuid vähendada 
hagejale esitatavaid nõudeid.  
ET    ET • Poliitikavalik nr 4A : Kaotada välisriigi kohtuotsuse t unnustamise nõue ja seada sisse 
kaitseõiguse kindlustamiseks vajalikud tagatise d. Välisriigi kohtuotsu se tunnustamise nõue 
jääks kehtima laimuasjades ja ühis tes kahjunõuetes tehtud otsuste suhtes. 
2.1.4.  Poliitikavaliku nr 4A analüüs: Välisriigi kohtuotsuse tunnustamise nõude kaotamine 
ja vajalike tagatiste kehtestamine 
a) Tõhusus : Selle valikuga realiseeritaks täielikult kohtulahendite tõeliselt vaba liikumine 
Euroopa Liidus. b)  Peamine mõju: i) Majanduslik mõju : Välisriigi kohtuotsuse 
tunnustamise nõude kaotamisega kõrvaldatak s praeguse menetlusega seotud kulud ja 
viivitused, seega saaksid ELi ettevõtted ja kodanikud säästa suure osa peagu 48 miljonist eurost, mis kulub aastas kõnealusele menetlusele . Suurema osa asjade  puhul, kus kostja ei 
vaidlusta välisriigis tehtud kohtuot sust, peaks hageja kandma va id väiksed tõlkekulud seoses 
kehtestatavate tüüpvormidega, millega nõutakse kohtuotsuse tervikteksti tõlkimist. Vaid 
keerukates asjades oleksid tervikteksti tõlkim ise ja õigusnõustamise kulud suuremad. Selle 
valikuga ärgitataks palju sid ettevõtjaid, eriti VKEsid  võtma ette piiriüleseid tehinguid. Praegu 
tegeleb vaid 25 % Euroopa 20 miljonist VKEst piiriülese kaubandusega; s.t 15 miljonit VKEd 
võiksid potentsiaalselt laiendada  tegevust muudesse liikmesriikidesse. 39 % nendest VKEdest 
hakkaks suurema tõenäosusega piiriüleseid tehinguid tegema, kui ka otataks välisriigi 
kohtuotsuse tunnistamise nõue. Kui vaid veerand neist seda teeks, j õuaks siseturule 1,4 
miljonit VKEd. ii) Põhiõigused:  Välisriigi kohtuotsuse tunnustamise nõude kaotamisega 
kaasneksid menetluslikud tagatised, mis kindl ustaksid, et ei täideta ega tunnustata 
kohtuotsuseid, mis eiravad õigust õiglasele kohtulikule arutamis ele ja kaitseõigusele. See 
valik oleks kooskõlas hartaga, er iti selle artikliga 47. Kuna välisriigi ko htuotsuse täitmisest 
keeldumise kavandatavad alused vastavad üldjoontes praegu välis riigi kohtuotsuse 
tunnustamise nõude alustele, ei väheneks kohtu liku kaitse tase piiriülestes menetlustes 
olukorra säilitamisega võrreldes. iii) Finantskulud:  Liikmesriikidel tekiksid õigusvaldkonna 
töötajate uute menetlustega kurssi viimisest tulenevad kulud. Need oleksid minimaalsed, kui 
siseriiklikud kaitsemeetmed oleksid kujundat ud vastavalt nende Euroopa õigusaktide 
kohastele menetlustele, millega kaotatakse väli sriigi kohtuotsuse tunnustamise nõue teatavat 
liiki hagide/nõuete suhtes. Ettepanek sisaldab  ka tüüpvormi, mille eesmärk on soodustada 
otsest täitmist.  
2.1.5.  Kõrvalejäetud valikute ja eelistat ud poliitikavaliku nr 4A võrdlus  
Eesmärgid/mõju Valik nr 1 
Senise olukorra 
säilitamine Valik nr 3  
Hageja koormuse 
vähendamine Valik nr 4A 
Välisriigi 
kohtuotsuse 
tunnustamise 
nõude kaotamine 
Kohtuotsuste vaba liikumise seniste tõkete kõrvaldamine 0 + ++ 
Mõju majandusele 0 + + 
Finantskulud 0 – – 
Põhiõigused 0 0 0 
ET    ET  
2.2. MÄÄRUSE TOIMIMINE RAHVUS VAHELISES ÕIGUSKORRAS  
2.2.1.  Probleemi olemus  
• Määruse kohtualluvuse eeskirjad ei kehti pr aegu (mõnede eranditega) juhul, kui kostja 
alaline elukoht on väljaspool ELi , nii et nendel juhtudel viidat akse määruses siseriiklikule 
õigusele (kohtualluvus muudel juhtudel). Koht ualluvuse eeskirjad kolmandatest riikidest 
kostjate suhtes erinevad ELi s liikmesriigiti põhjalikult. Kui kostja alaline elukoht on 
väljaspool Euroopa Liitu, 
• ei ole Euroopa kodanikel ja ettevõtj atel õiguskaitse võrdselt kättesaadav, 
• tingib see siseturul tegutsevatele ettevõtjatele  ebavõrdsed võimalused, mis võivad päädida 
konkurentsi moonutamisega, 
• ei ole tagatud nõrgemaid pooli (nt tarbijad, töövõtjad, kindlustatud isikud jne) kaitsvate 
Euroopa õigusaktide jõustamine. 
2.2.2.  Eesmärgid 
• Konkreetne eesmärk on parandada õiguskaitse kättesaada vust, õiguskindlust ning ELi 
kodanike ja ettevõtjate kaitset kolma ndate riikidega seotud vaidlustes.  
2.2.3.  Sõelalejäänud poliitikavalikute analüüs 
• Poliitikavalik nr 1: Praeguse olukorra säilitamine  
• Poliitikavalik nr 3A: Kohtualluvuse ees kirjade minimaalne ühtlustamine  
• Poliitikavalik nr 4A: Kohtualluvuse eeskirjade täielik ühtlustamine  
2.2.4.  Eelistatud poliitikavaliku nr 4A analüüs : Kohtualluvuse ees kirjade täielik 
ühtlustamine 
a) Tõhusus:  Kohtualluvuse eeskirjade täielik ühtlustamine tagab täieliku ja võrdse võimaluse 
pöörduda Euroopa kohtutesse. Õiguskaitse kättesaada vus oleks täielikult lä bipaistev, sest kõik 
rahvusvahelise kohtualluvuse ees kirjad koondataks ühte dokumen ti, milleks on läbivaadatud 
määrus. Selle valikuga saaks kaotada ELis ja  väljaspool seda elavate kostjate kunstliku 
eristamise. Sellist eristust viimaste ELi õigusaktidega enam ei tehta, eriti määrusega 4/2009 ülalpidamiskohustuste kohta ja komisjoni määr use ettepanekuga pärimise ja testamentide 
kohta. b) Peamine mõju: i)  Majanduslik mõju: Selle valikuga suurendatakse ELi ettevõtjate 
võimalust osaleda kohtuvaidluses ELis, selle asemel et teha se da väljaspool ELi . Nii väheneks 
ELi ettevõtjatele ka kohtuvaidluse keskmine kulu ja viivitused, sest  kohtuvaidlus Euroopa 
õigusruumis on üldiselt odavam ja lihtsam ku i kohtuvaidlus väljaspool ELi asuvas riigis. 
Suhetes kolmandate riikidega puuduvad praktili selt õigusalase koostöö meetmed ja pädeva 
kohtu kaugus kaardil suurendab tõen äoliselt tunnistajate ja poo lte isiklikult kohtusse ilmumise 
kulusid. Kolmandatest riikidest pärit kostjaid re guleerivate eeskirjade ühtlustamine suurendab 
õiguskindlust ja etteennustatavust, mis oma korda tõenäoliselt vähendab vaidlusse kaasatud 
ettevõtjate kulusid. Täiustatud õigusraamistik võiks soodusta da rohkematel ettevõtjatel 
piiriüleste tehingute tegemist. Lisaks kõrva ldataks konkurentsimoonutused, mis tekivad 
ET    ET siseriiklike kohtualluvuse eeskirjade lahknevusest. VKEd : Kulude kokkuhoid on eriti kasulik 
VKEdele, sest neil puuduvad erinevalt suurettevõ tjatest vahendid keerulistes rahvusvahelistes 
kohtuvaidlustes osalemiseks. ii) Finantskulud:  Valikuga nr 4A kaasne ksid liikmesriikidele 
vaid minimaalsed kulud või ei kaasneks neid üldse. iii) Põhiõigused:  Täielik ühtlustamine 
parandaks õiguskaitse kättes aadavust nõrgemate poolte jaoks (tarbijad, töövõtjad jne) 
kooskõlas harta artiklitega 38 ja 47, sest neile tagataks võimalus pöörduda vaidluses 
väljastpoolt ELi pärit kostjaga ELi kohtusse. Lisaks tagaks s ee valik Euroopa ettevõtjatele 
õiguskaitse kohtuvaidlustes kolmanda test riikidest pärit kostjatega. Forum necessitatise  
loomine tagab, et Euroopa ettevõtjad saavad pöörduda ELi kohtusse, ku i ühelgi muul õiglast 
kohtulikku arutamist tagaval kohtul ei ole pä devust. Konkreetselt väljastpoolt ELi pärit 
kostjatele suunatud kohus parandaks õiguskaitse kättesaadavust nende r iikide ettevõtjatele, 
mille õiguses puuduvad võrreldavad sätted. iii) Sotsiaalne mõju:  Selle valikuga tagataks, et 
nõrgematel pooltel on kohustusliku ELi õigusaktiga antud kaitse. iv) Kolmandad riigid:  
Valiku nr 4A mõju kolmandat ele riikidele sõltuks ühtlustatud eeskirjade sisust. 
Diplomaatilisel tasandil on raske olla vastu kavandatava forum necessitatise  loomisele ja 
kehtestatavale pisut ebataval isele kohtualluvuse eeskirjale (n t vaidlusega hõlmatud varade 
asukohajärgne kohtualluvus). Mõju kolmandatele riikidele oleks va stupidiselt positiivne, sest 
liikmesriikidel ei oleks enam õigust hoida jõus soodsamaid õiguskaitsele kättesaadavust tagavaid eeskirju oma siseriiklikus õiguses. Kui rahvusvahelised läbirääkimised üleilmsete kohtulahendite konventsiooni üle peaksid taastu ma, sõltuks ELi läbirääkimiste seisukoha 
läbivaatamise mõju ühtlustatud eeskirjade sisu st. Kuigi siseriiklike eeskirjade ühtlustamine 
oleks selles küsimuses neutraalne, võiks ees kirjade täpne sisu mõjutada ELi seisukohta 
läbirääkimisel.  
2.2.5.  Kõrvalejäetud valikute ja eelistat ud poliitikavaliku nr 4A võrdlus 
Eesmärgid/mõju Valik nr 1 Valik nr 3A Valik nr 4A 
Parandada ELi poolte 
kaitset vaidlustes väljapoolt ELi pärit kostjatega 0 + ++ 
Mõju majandusele 0 0 + 
Põhiõigused 0 + + 
Mõju kolmandatele 
riikidele 0 0 0 või + 
 
2.3. KOHTUALLUVUSE KOKKULEPPED 
2.3.1.  Probleemi püstitus ja ulatus 
Valdav enamik piiriüleses kaubanduses osal evaid ELi ettevõtjaid kasutab kohtualluvuse 
kokkuleppeid (peagu 70 % kõikidest ettevõ tjatest ja 90 % su urettevõtjatest). 
• Määrusega põhimõtteliselt lubatakse koht ualluvuse kokkulepped, kuid on väljendatud 
muret kõnealuste kokkulepete tõhususe üle,  kuna seda võib kahandada kuritahtlik 
kohtuvaidlustaktika. See tuleneb koostoimes t määruses sätestatud paralleelsete 
kohtumenetluste eeskirjaga, mille eesmärk on vältida olukorda, kus kaks ELi kohut 
ET    ET menetlevad ühte ja sama asja samal ajal. Kõnealuse sätte kohaselt peab kohus, kelle poole 
pöörduti teisena, peatama menetluse, kuni kohus, kelle poole pöörduti esimesena, on 
teinud otsuse kohtualluvuse kohta. Kohtuall uvuse kokkuleppest mööda hiilida sooviv pool 
võib märkimisväärselt pikendada menetlust valitud kohtus, kui ta pöördub kõigepealt 
(ebapädeva) kohtu poole riigis, kus kohtusüsteem toimib suhteliselt aeg laselt. Viimase viie 
aasta jooksul on 7,7 % e ttevõtjatest teatanud, et nende lepi ngu teine pool ei pidanud kinni 
kohtualluvuse kokkuleppest.  
• Kohtualluvuse kokkulepete tõhusus tuleb taga da ka väljaspool ELi piire. EL pidas 
läbirääkimisi rahvusvahelise lepingu, Haagi kohtualluvuse kokkulepete konventsiooni üle, 
millega parandatakse kohtualluvuse kokkulepete õiguskindlust ettevõtjatevahelistes suhetes. Konventsiooni ratifits eerimine on pooleli. Määruse läbivaatamine peaks tagama, 
et ELis kasutav kohtualluvuse kokkulepete kord oleks kooskõlas võimaliku väljaspool ELi 
vastuvõetava kohtualluvuse kokku lepete korraga. Haagi konve ntsiooni kohaselt peab 
kohus, kelle poole pöörduti, kuid kes ei ole kokkul eppe kohane, end asjast taandama, välja 
arvatud juhul, kui kehtib mõni konventsioonis sätestatud eranditest.  
2.3.2.  Eesmärgid  
Konkreetne eesmärk
 on tõhustada kohtualluvuse kokkulep peid. Reformiga peaks muutuma 
lihtsamaks Haagi kohtualluvuse kokkulepete konventsiooni rati fitseerimine ELi poolt.  
2.3.3.  Poliitikavalikute kirjeldus 
• Poliitikavalik nr 1: Praeguse olukorra säilitamine.  
• Poliitikavalik nr 2: Vabastada kokkuleppe koha ne kohus menetluse peatamise kohustusest  
• Poliitikavalik nr 3: Anda kokkuleppe koha sele kohtule eelisõigus kohtualluvuse üle 
otsustamisel 
2.3.4.  Eelistatud poliitikavaliku nr 3 analüüs Anda kokkuleppe kohasele kohtule eelisõigus 
kohtualluvuse üle otsustamisel 
a) Tulemuslikkus eesmärkide saavutamisel : Valik nr 3 pärsiks taktikaliselt ennetava hagi 
esitamise eesmärgiga õõnestada kehtivat kohtu alluvuse kokkulepet ja  seega saavutataks 
eespool seatud eesmärgid. b) Peamine mõju: i) Majanduslik mõju:  Valik nr 3 kõrvaldaks 
kulud ja viivitused, mis tekivad ettevõtjatel praegu lepingupoolte pahausksetest katsetest 
hiilida mööda kohtualluvuse kokkulepetest. Sellega  soodustatakse piiriülese kaubandusega 
tegelemist ka vähemalt osa puhul nendest 30 % e ttevõtjast, kes ei os ale praegu piiriüleses 
kaubanduses piiriülese vaidluse või võlgade sissenõudmisega kaas nevate raskuste tõttu. Selle 
lahenduse puudujääk seisneb kohtumenetluse või malikes viivitustes, kus määratud kohus 
peab lõpuks kokkulepet õigustühiseks (nii juhtub vaid 1,1 % ettevõtjatest aastas) ja pooled 
peavad vaidluse muusse kohtusse üle viima. ii) Finantskulud:  Valikuga nr 3 kaasneksid vaid 
minimaalsed rakenduskulud. iii) Põhiõigused : Valik nr 3 jõustaks poolte soovi kasutada 
kohtualluvuse kokkulepet. Nii para neks märkimisväärselt poolte  ettevõtlusvabadus, mis on 
tagatud harta artikliga 16. iv) Rahvusvahelised aspektid:  Valik nr 3 peegeldab Haagi 
konventsiooniga vastuvõetud la hendust. Sarnaselt konventsiooni ga on eelisõigus antud 
kokkuleppe kohasele kohtule, ke s võib asja menetleda iseg i siis, kui tema poole pöörduti 
teisena.  
ET    ET 2.3.5.  Kõrvalejäetud valikute ja eelistatud poliitikavaliku võrdlus 
Eesmärgid/mõju Valik nr 1 
Praeguse olukorra 
säilitamine Valik nr 2 
Menetluse peatamise 
kohustusest 
vabastamine Valik nr 3 
Kokkuleppe kohasele 
kohtule eelisõiguse 
andmine 
Kuritarvitamise võimaluste kõrvaldamine 0 + ++ 
Mõju majandusele 0 + ++ 
Põhiõigused 0 + ++ 
Rahvusvahelised 
aspektid 0 + ++ 
 
2.4. VAHEKOHTU REGULATSIOON MÄÄRUSES  
2.4.1.  Probleemi olemus  
Vahekohtumenetlus on rahvusvahelises kaubanduses  väga oluline, sest seda kasutavad 
korrapäraselt suuremad ettevõtjad ja rahvus vahelised ettevõtjad (umbes 63 % Euroopa 
suurettevõtjatest eelistab vahe kohtumenetlust kohtumenetlusele ). Brüsseli I määrus praegu 
vahekohtumenetlust ei hõlma. Teatatud on raskus test vahekohtumenetluse ja kohtumenetluse 
suhetes. Vahekohtu kokkuleppe kehtivust vaidlu stav pool võib taotleda kohtult ka sisulist 
otsust. Nii võib tekkida paralleelne menetlu s kohtus ja vahekohtus, mille tulemused võivad 
osutuda vastuoluliseks, kui kokkulepet peetakse  ühes liikmesriigis kehtivaks ja teises 
kehtetuks. Vahekohtu kokkuleppest mööda hiilida sooviv vaidluspool võib sellist olukorda ära 
kasutada. Hiljuti on sellele probleemile tähele panu juhitud Euroopa Koht u hiljutises otsuses 
asjas West Tankers  ning see vähendab vahekohtumenetluse tõhusust.  
2.4.2.  Eesmärgid  
Ettepaneku käesoleva osa konkreetne eesmärk  on tagada kohtu- ja vahekohtumenetluse 
läbipaistev ja etteennustatav kooskõlastamine, mis säilitaks või parandaks Euroopa Liidu atraktiivsust vahekohtusse  pöördumise paigana.  
2.4.3.  Poliitikavalikute kirjeldus 
• Poliitikavalik nr 1: Praeguse olukorra säilitamine  
• Poliitikavalik nr 2: Laiendada vahekohtum enetluse reguleerimisalast väljajätmist  
• Poliitikavalik nr 3A: Tõhustada vahekoht u kokkuleppeid. Selle valikuga nähtaks 
ette, et kohus, kelle poole pöörduti va hekohtu kokkulepet hõlmava vaidlusega, 
peab peatama menetluse, kui on pöördutud vahekohtusse või vahekohtu asukoha järgsesse kohtusse.  
ET    ET 2.4.4.  Eelistatud poliitikavaliku nr 3A analüüs: Tõhustada vahekohtu kokkuleppeid  
a) Tulemuslikkus  eesmärkide saavutamisel : Selle poliitikavalikuga saavutataks kõik 
eespool esitatud eesmärgid. Paralleelsete mene tluste riski ning kuritah tliku vaidlustaktika 
võimaluste vähendamisega tagataks selle va likuga vahekohtu kokkulepete tõhusus. Nii 
tagataks kõikide praegu ELis ringlevate kohtuotsuste ringlemise jätkumine. b) Peamine 
mõju: i) Majanduslik mõju : Valikuga nr 3A kõrvaldataks kuritahtliku kohtuvaidlustaktika 
kasutamise risk. Sellest tulenevat maja nduslikku kasu on selgitatud eespool. Lisaks 
kõrvaldataks valikuga nr 3A para lleelsete kohtu- ja vahekohtumen etluste risk, suurendades nii 
märkimisväärselt ELi vahekohtumenetluse ja  Euroopa vahekohtukesk uste atraktiivsust. ii) 
Finantskulud : Valiku nr 2 puhul kaasneksid määruse muutmisega liikmesriikidele vaid 
minimaalsed rakenduskulud. iii) Põhiõigused:  Vahekohtumenetlus muutus tõhusamaks ja 
tulemuslikumaks võrreldes valikutega nr 1 ja  2. Nii paraneks poolte  võimalus kasutada 
alternatiivseid vaidluse  lahendamise viise. Lisaks para ndataks selle va likuga õiguskaitse 
kättesaadavust nende ettevõtjate jaoks, ke s soovivad (heas usus) vahekohtu kokkulepet 
vaidlustada, sest nii loodaks vaidlustamiseks selge ja läbipaistev õigusraamistik. Samal ajal määrataks kindlaks selged eeskirjad õiguski ndluse parandamiseks ja venitamistaktika 
vältimiseks. Selle valikuga tugevdataks ve elgi ELi harta artikliga 47 loodud põhimõtteid. 
Kogu liidus tagataks poolte tahtmisele suurim  õigusjõud ja suurendataks nende lepingu- ja 
ettevõtlusvabadust, mis on tagatud harta artikliga 16. iv) Kolmandad riigid : Euroopa Liidus 
toimuva vahekohtumenetluse atraktiivsus suureneks. 
2.4.5.  Kõrvalejäetud valikute ja eelistatud poliitikavaliku võrdlus 
Eesmärgid/mõju Valik nr 1 
Praeguse olukorra 
säilitamine Valik nr 2 
Välja jätmise 
laiendamine Valik nr 3 
Tõhustamine 
Kohtuotsuste vaba liikumine 0  –  + 
Vahekohtumenetluse 
tulemuslikkuse tagamine ELis 0 + ++ 
Mõju majandusele 0 + + 
Põhiõigused 0 + ++ 
3. ELI MEETMETE VAJALIKKUS (SUBSIDIAARSUS )  
Eespool kirjeldatud probleemid välisriigi kohtuotsuse tunnustamise nõude, kohtualluvuse 
kokkulepete vähese tõhususe ning vahekohtumenetlu se ja määruse suhete vallas on tingitud 
ELi õiguse kehtivatest eeskirjade st ja seda olukorda saab para ndada vaid Euroopa seadusandja 
sekkumisega. Kohtualluvuse eeskirjade ühtlustam ine väljastpoolt ELi pärit kostjate suhtes on 
vajalik, et luua võrdsed tingimu sed siseturul tegutsevatele ettevõtjatele ja tagada nõrgemate 
poolte ELi õigusaktidega sätest atud õiguste jõustamine. Ni metatud eesmärke ei saa 
liikmesriigid üksi saavutada.  
ET    ET 4. ÕIGUSLIK ALUS  
Määrus on vastu võetud EÜ asutamislepingu arti kli 61 punkti c ja artikli 67 lõike 1 alusel. 
Alates Lissaboni lepingu jõustumisest on läbi vaadatud määruse vastuvõtmise vastav õiguslik 
alus Euroopa Liidu toimimise lepi ngu artikli 67 punkt 4 ja artikli 81 lõike 2 punktid a, c ja e.  
5. ELI MEETMETE PROPORTSIONAALSUS  
Kirjeldatud eelistatud vali kud vastavad proportsionaalsu se põhimõttele. Eelistatud 
valikutega kavandatavad muudatused ei lähe kaugemale tuvastatud probleemide 
saavutamiseks vajalikust. Vastavalt eespool kirjeldatule kaaluva d eelistatud valikute 
hüved ja nendega kaasnev kokkuhoid üles nendega kaasnevad kulud ja nõrgad 
küljed. Võimalik rahaline sääst on märkimisväärne, samas kui reformi liikmesriikides rakendamise finantskulud on üldiselt väiksed. Reform võib suurendada usaldust siseturul ja ärgitada  suuremat hulka ettevõtjaid ja kodanikke 
piiriüleseid tehinguid ette võtma, andes nii võimaluse lõigata sise turul kasu. Selline 
aktiivsem majandustegevus koos reformist tuleneva kokkuhoiuga aitab kodanikel ja 
ettevõtjatel saada jagu praegusest finantskriisist.  
6. J
ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Komisjon koostab iga viie aasta järel määrus e rakendamise kohta hindamisaruande. Kuna 
suurem osa liikmesriike ei kogu süstemaatiliselt statistilisi andmeid määruse rakendamise 
kohta, sisaldab läbivaadatud määrus nõuet esita da asjakohast teavet, eriti selliste eri 
läbivaatamismenetluste kasutamise ja tulemuste kohta, mis on ette nähtud kostjate põhiõiguste 
kaitseks.