ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
29.

on kindlalt veendunud, et kogu ÜRO struktuur, sh Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon (IOM), peaksid nüüd ühiselt pingutama, et toetada rände juhtimiseks tehtavaid rahvusvahelisi jõupingutusi ja kindlustada koostööd; peab seetõttu äärmiselt kahetsusväärseks, et USA administratsioon otsustas loobuda ülemaailmse turvalise, korrakohase ja seadusliku rände kokkuleppe läbirääkimistel osalemisest; nõuab, et EL oleks selles protsessis teistele eeskujuks ning mõistaks hukka riigid, kes läbirääkimistest loobuvad või kelle survel sõlmitakse lõpuks liiga lahja kokkulepe; nõuab, et EL täidaks oma ülemaailmsest osatähtsusest tulenevat kohust teha pingutusi läbirääkimiste edukaks lõpuleviimiseks; toonitab, et ELi liikmesriigid peavad näitama üles ühtsust ja toetama ühiselt inimõigustel põhinevat rahvusvahelist rände juhtimise süsteemi;
19.

kordab, et kliimamuutustevastane võitlus nõuab kogu rahvusvahelise üldsuse toetust; väljendab heameelt selle üle, et Austraalia ratifitseeris Pariisi kokkuleppe ning et raamlepingus on võetud kohustus suurendada koostööd ja välispoliitilisi jõupingutusi kliimamuutustega võitlemiseks; võtab teadmiseks Austraalia eesmärgi vähendada 2030. aastaks heitkoguseid 26–28 % võrra võrreldes 2005. aasta tasemega, mida kinnitati ka 2017. aasta kliimamuutustealase poliitika ülevaates; toob välja asjaolu, et selles ülevaates kinnitatakse endale võetud kohustust aidata teisi riike kahe- ja mitmepoolsete algatuste abil; peab tervitatavaks Austraalia jõupingutusi Vaikse ookeani piirkonnale ja haavatavas olukorras olevatele arenguriikidele rahalise toetuse andmiseks, et aidata neid kestliku majanduskasvu saavutamisel ja heite vähendamisel ning aidata neil kohaneda kliimamuutustega; rõhutab, et Austraalia on Rohelise Kliimafondi kaaseesistuja ja selle rahastaja;
26.

palub sellega seoses kõigil Euroopa Liidu institutsioonidel ja asutustel lõpetada ametikohtade täitmine „pehme maandumise“praktikaga, mis võib kahjustada menetlusi ja seega ka ELi usaldusväärsust; rõhutab, et poliitiline mõju ei tohi õõnestada personalieeskirjade kohaldamist; on arvamusel, et läbipaistvuse, usaldusväärsuse ja võrdsete võimaluste huvides tuleks kõigist vabadest ametikohtadest teatada; rõhutab, et kui institutsioonid otsustavad siiski sellest põhimõttest kõrvale kalduda, peaksid nad seda tegema üksnes Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikaga kehtestatud kitsastes piirides;
7.

on seisukohal, et rahastamisvahend peaks olema suunatud konkreetselt projektidele ja algatustele, millega edendatakse Euroopa väärtusi kohalikul ja riiklikul tasandil, nagu kodanikuaktiivsuse projektid ja õiguste kaitsmine ning muu järelevalvetegevus, ja et riikidevahelised projektid ja algatused peaksid täitma üksnes täiendavat osa; on veendunud, et eelkõige tuleks arendada kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkust üldsust paremini teavitada, et parandada üldsuse arusaamist mitmeparteilisest ja osalusdemokraatiast, õigusriigist ja põhiõigustest;
S.

arvestades, et sotsiaalmeedias kirjutavad naised puutuvad kokku üha suurema ahistamisega; arvestades, et kõnealune ahistamine võib summutada naiste häält ja nõrgendab nende osalemist ühiskonnas; arvestades, et kogu maailmas kogutud andmed näitavad, et pooled meediasektoris töötavatest naistest on kogenud seksuaalset kuritarvitamist, neljandik neist on kogenud füüsilist vägivalda ja kolm neljandikku on kogenud hirmutamist, ohte või kuritarvitamist (19); arvestades, et üha enam tuntakse muret naiste ja tütarlaste vastu suunatud kübervägivalla pärast ning hinnangute kohaselt on üks naine kümnest ELis kogenud alates 15. eluaastast mingil kujul kübervägivalda; arvestades, et ELi tasandil puuduvad naiste ja tütarlaste vastu suunatud kübervägivalda käsitlevad andmed ja uuringud; arvestades, et psühholoogiline ja seksuaalne ahistamine on inimõiguste rikkumine; arvestades, et meedia ning riiklikud ja rahvusvahelised reguleerivad asutused peaksid nende küsimustega tegelemiseks kehtestama eeskirjad, sealhulgas meediaorganisatsioonide poolt kohaldatavad sanktsioonid;
N.

arvestades, et EL ja Valgevene peavad praegu läbirääkimisi spetsiaalselt väljatöötatud partnerluse prioriteetide üle, mille peamised huvivaldkonnad on majandusareng ja moderniseerimine, institutsioonide ja hea valitsemistava tugevdamine, ühenduvus ja inimestevahelised kontaktid; arvestades, et Valgevene valitsus on korduvalt väitnud, et taotleb suhete normaliseerimist ELiga, järelejäänud sanktsioonide ja viisanõude kaotamist; arvestades siiski, et selles valdkonnas on tingimata vaja Valgevene-poolset poliitilist tahet ja pühendumist demokraatlikele väärtustele, õigusriigi põhimõttele ja põhivabadustele;
A.

arvestades, et Bologna protsess on valitsustevaheline algatus, millega riigid soovivad avatud ja koostööl põhinevat dialoogi kasutades rahvusvaheliselt kokku lepitud kohustuste kaudu saavutada ühiseid eesmärke, aidates seeläbi üles ehitada Euroopa kõrgharidusruumi; arvestades, et kvaliteetne kõrgharidus on laiapõhjalise ja edasijõudnud teadmusühiskonna kujundamise oluline osa, mis lõppkokkuvõttes toetab stabiilse, rahumeelse ja salliva kogukonna loomist, tagades võrdsed võimalused ja kõigile juurdepääsetava kvaliteetse hariduse;
11.

rõhutab, kui oluline on määrata kindlaks kaitsemehhanismid, et vältida olukorda, kus valitsemissektori tingimuslikud kohustised kahjustavad arenguriikide võla jätkusuutlikkust; nõuab eelkõige tungivalt, et mitmepoolsed arengupangad viiksid läbi avaliku ja erasektori partnerluse projektide eelarveriskide eelneva mõjuhindamise (võttes arvesse täielikke eelarveriske avaliku ja erasektori partnerluse projektide kogu kestuse jooksul), et mitte kahjustada arenguriikide võla jätkusuutlikkust; on seisukohal, et IMF ja Maailmapank peaksid oma võla jätkusuutlikkuse analüüsi lisama kõik avaliku ja erasektori partnerluse kulud;
A.

arvestades, et tööhõive määr ELis kasvab ja jõudis 2017. aasta teises kvartalis 72,3 %ni, mis tähendab, et 235,4 miljonil inimesel on töökoht, ning see on edasiminek strateegias „Euroopa 2020“seatud eesmärgi ehk 75 % tööhõivemäära saavutamisel; arvestades, et väga paljudes riikides on endiselt märkimisväärseid erinevusi tööhõive määras, alustades 65 %st Kreekas, Horvaatias, Itaalias ja Hispaanias, mis on tublisti alla ELi keskmise, ja ulatudes üle 75 % Madalmaades, Taanis, Ühendkuningriigis, Saksamaal ja Rootsis, ehkki see jääb veidi alla kriisieelse taseme ja allapoole eeskätt strateegias „Euroopa 2020“liikmesriikidele seatud eesmärkidest; arvestades, et tööhõive on jõudsamalt kasvanud eakamate töötajate, kõrge kvalifikatsiooniga töötajate ja meeste hulgas ning vähem on kasvanud noorte, madala kvalifikatsiooniga töötajate ja naiste tööhõive; arvestades, et ühe töötaja töötatud tundides arvestatud tööhõive näitaja on ELis endiselt 3 % ja euroalal 4 % väiksem kriisieelsest tasemest, mis on tingitud osaajaga töötamise suurenemisest ja täisajaga töötajate töötundide arvu vähenemisest; arvestades, et praegu on ELis tööta 18,9 miljonit inimest, investeeritakse ikka veel vähe, palgakasv on aeglane ja palgavaesus suureneb endiselt; tuletab meelde, et ELi lepingu artiklis 3 on sätestatud, et liidu eesmärk on saavutada täielik tööhõive;
26.

on seisukohal, et meetmeid, mis seovad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tulemuslikkuse usaldusväärse majandusjuhtimisega, nagu on kirjeldatud määruses (EL) nr 1303/2013, tuleks põhjalikult analüüsida, kaasates sellesse kõik sidusrühmad; on ühtlasi arvamusel, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja usaldusväärse majandusjuhtimise vahelise seose aluspõhimõtted tuleks järgmist programmitöö perioodi silmas pidades uuesti läbi mõelda, võttes arvesse nende rakendamist ajavahemikul 2014–2020; on seisukohal, et komisjon peaks kaaluma Euroopa poolaasta ja ühtekuuluvuspoliitika vahelise seose kohandamist; soovitab sellega seoses luua positiivsete stiimulite süsteemi, mille jaoks võiks luua varu uues mitmeaastases finantsraamistikus ja mis võiks toimida vahendina, mida võib kasutada juhul, kui liikmesriigid täidavad riigipõhiseid soovitusi ja muid Euroopa poolaastast tulenevaid nõudeid;
10.

väljendab heameelt riigi rahanduse olukorra paranemise üle, mis on äärmiselt tähtis kindlama, kestlikuma ja tõhusama majanduskasvu saavutamiseks ning eelkõige selleks, et vähendada valitsemissektori võla suhet SKPsse ELis ja euroalal ning nominaalset eelarvepuudujääki, rõhutades samas, et valitsemissektori võla suhe SKPsse on euroalal endiselt ligikaudu 90 %, kusjuures mitmes liikmesriigis on see tunduvalt kõrgem; rõhutab, et need liikmesriigid peaksid vähendama oma suurt valitsemissektori võla suhet SKPsse kiiresti, sest seda on majanduse elavnemise ajal tunduvalt lihtsam teha; tuletab meelde, et vananev elanikkond ja muud demograafilised muutused seavad riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suure surve alla; kutsub seetõttu liikmesriike üles võtma tulevaste põlvkondade ees vastutust;
51.

usub aga vaatamata sellele, et kõikide mehhanismide abil, mille ELi ametid on loonud, nagu registreerimis- või seiresüsteemid või reguleerivad mehhanismid, peaks olema võimalik hakata koguma liidu eelarvesse makse ja lõive otse selle alusel, milline on nende Euroopa lisaväärtus; on seisukohal, et need on ELi avalikud hüved, mille alusel on kõrgetasemelise omavahendite töörühma sõnul võimalik kehtestada maks, mis kuulub tänu liidu meetmetele saadavate muude tulude hulka;
49.

tunnistab linnade erilist vastutust kliimamuutuste mõjude leevendamisel, arvestades et nende arvele langeb 70 % maailma CO 2 heitkogustest, ning kinnitab Euroopa Parlamendi pühendumust ülemaailmse linnapeade kliima- ja energiapakti, sealhulgas kliimamuutustega kohanemise algatuse Mayors Adapt, vastastikuse mõistmise memorandumi Under 2 Degrees ja algatuse Regions Adapt edukale käivitamisele kogu maailmas; on veendunud, et 2015. aastal Pariisi raekojas vastu võetud deklaratsiooniga võetud kohustusi saab täita ainult ülemaailmses linnapeade kliima- ja energiapaktis osalemise teel, ning õhutab kõiki ELi ja kolmandate riikide linnu linnapeade paktiga ühinema (ilma et see piiraks nende osalemist muudes sama eesmärki taotlevates valdkondlikes või institutsioonilistes võrgustikes), pühenduma ulatuslikele kliimameetmetele ning korraldama vastastikust kogemustevahetust; märgib, et paljud linnade esitatud tegevuskavad sisaldavad kohustusi kuni aastani 2020, ja seetõttu nõuab tungivalt, et kõnealused linnad koostaksid täiendavad kavad kuni 2030. aastani; on veendunud, et EL peaks andma linnadele jätkuvalt vabaduse kavandada oma kliimamuutuste leevendamise strateegiad, sest neis seatakse sageli kõrgemad eesmärgid;
kinnitab, kui tähtis on tulemuslik lipuriigi kontroll, mille puudumine on üks ETR-kalapüügi süvapõhjuseid; on seisukohal, et rahvusvahelise õiguse kohaselt peaksid Komoorid täitma nende lipu all sõitvate laevade järelevalve ja kontrolli kohustust; on kindlalt veendunud, et järelevalve ja püügiloa puudumine võimaldab sellistel laevadel karistamatult ETR-kalapüügiga tegeleda;
H.

arvestades, et ÜRO mandaadi alusel tegutseva IIFFMMi 24. augusti 2018. aasta aruandes jõutakse järeldusele, et kõige olulisemad inimõiguste rikkumised ja rängimad kuriteod, mille suhtes kehtib rahvusvaheline õigus ja mille hulka kuuluvad genotsiid, inimsusvastased kuriteod ja sõjakuriteod, pandi Katšini, Arakani ja Šani osariikides toime Tatmadawi, Myanmari politseijõudude, NaSaKa (endine piiriala immigratsiooni kontrolli peakorter), Myanmari piirivalvepolitsei ja valitsusväliste relvarühmituste poolt; arvestades, et aruandes on ühtlasi märgitud, et Arakani rohingjade päästearmee korraldas rohingjade kogukonna veelgi suuremaks survestamiseks Arakani osariigi põhjaosas koordineeritud rünnakuid ühe sõjaväebaasi ja mitme julgeolekujõudude välikeskuse vastu; arvestades, et aruandes nõutakse ka rahvusvahelisel tasandil korraldatavaid uurimisi ja süüdistuse esitamisi Myanmari sõjaväe vanemkomandöride ja niisuguste isikute suhtes, kes on vastutavad rohingjade vastu suunatud jõhkrate massikuritegude toimepaneku eest; arvestades, et Myanmar ei nõustunud nende järeldustega;
K.

arvestades, et Kambodža ametivõimud on samuti represseerinud ajakirjanikke ja reportereid, kes kajastasid opositsioonipartei vastu suunatud rünnakuid; arvestades, et üks meediavastaste rünnakute ohvreid on 69-aastane auhinnatud režissöör James Ricketson; arvestades, et hr Ricketson vahistati selle eest, et lennutas 2017. aasta juunis toimunud opositsiooniparteid toetaval kogunemisel drooni; arvestades, et hr Ricketson sai süüdistuse spionaažis ja ta mõisteti kuueks aastaks pealinnas Phnom Penhis vangi;
B.

arvestades, et on selge, et Põhja-Iirimaa on piirkond, mis on ELi ühtekuuluvuspoliitikast palju kasu saanud; arvestades, et väga tänuväärne on komisjoni mitmeaastase finantsraamistiku (aastateks 2021–2027) projektis sisalduv edasise rahastamise lubadus;
23.

tuletab meelde Euroopa järelevalveasutuste tähtsust kolmandate riikide järelevalve- ja regulatiivraamistike analüüsimisel ja järelevalvel ning nõuab sellega seoses, et asjaomastel Euroopa järelevalveasutustel oleks suutlikkus ja volitused andmeid koguda, võrrelda ja analüüsida; tuletab meelde liikmesriikide pädevate asutuste rolli nendele finantseerimisasutustele loa andmisel, kes soovivad delegeerida osa oma portfelli valitsemise või riskijuhtimistegevusest teenusepakkujatele kolmandates riikides, kus on ELi korraga võrreldav õiguskord, ning rõhutab järelevalve ühtlustamise olulisust; märgib Euroopa järelevalveasutuste käimasolevat läbivaatamist, eelkõige ettepanekuid, mis käsitlevad tegevuse edasiandmist, delegeerimist, ja riskide ülekandmist finantseerimisasutuste poolt; on seisukohal, et Euroopa järelevalveasutused ja liikmesriikide pädevad asutused peaksid tegema tihedat koostööd, et jagada parimaid tavasid ning tagada kolmandate riikidega tehtavava õigusalase koostöö ja meetmete ühetaoline rakendamine;
F.

arvestades, et Hiina majandusvööndi ja maanteede algatus (Belt and Road Initiative), sealhulgas Hiina Arktika-poliitika, on Hiina seni kõige auahnem välispoliitikaalgatus, millel on geopoliitiline ja julgeolekumõõde ja mis seetõttu ei piirdu vaid väidetava majandus- ja kaubanduspoliitilise mõõtmega; arvestades, et majandusvööndi ja maanteede algatust tugevdati veelgi Aasia Taristuinvesteeringute Panga (AIIB) loomisega 2015. aastal; arvestades, et EL nõuab majandusvööndi ja maanteede algatuse mitmetasandilist juhtimisstruktuuri ja selle mittediskrimineerivat elluviimist; arvestades, et Euroopa pool soovib tagada, et majandusvööndi ja maanteede algatuse igas ühenduvusprojektis täidetakse Pariisi kokkuleppest tulenevaid kohustusi ning tagatakse ka teiste rahvusvaheliste keskkonna-, töö- ja sotsiaalsete standardite järgimine ning põlisrahvaste õiguste austamine; arvestades, et Hiina taristuprojektide tulemusena võib tekkida risk, et Euroopa valitsustel tekivad suured võlad läbipaistmatutel tingimustel laenu andvate Hiina riigipankade ees ja et Euroopas luuakse vähe töökohti; arvestades, et majandusvööndi ja maanteede algatuse taristuprojektid on juba tekitanud kolmandate riikide valitsustele ülemäärase võlakoormuse; arvestades, et seni on lõviosa kõigist majandusvööndi ja maanteede algatuse lepingutest sõlmitud Hiina ettevõtjatega; arvestades, et Hiina kasutab mõnda oma tööstusstandardit majandusvööndi ja maanteede algatuse projektides diskrimineerivalt; arvestades, et majandusvööndi ja maanteede algatuse projektide lepinguid ei tohi sõlmida läbipaistmatu pakkumuse tulemusena; arvestades, et majandusvööndi ja maanteede algatuse raames kasutatakse Hiinas mitmeid kanaleid; arvestades, et 27 ELi liikmesriikide suursaadikut Pekingis koostasid hiljuti aruande, milles kritiseeritakse tugevalt majandusvööndi ja maanteede algatuse projekti, väites, et see on kavandatud takistama vabakaubandust ja eelistama Hiina ettevõtjaid; arvestades, et majandusvööndi ja maanteede algatuses puuduvad kahjuks igasugused inimõiguste kaitsemeetmed;
43.

rõhutab, et neid eesseisvaid muudatusi ei tohiks liikmesriikides ja liikuvusalaste puudujääkidega aladel teha sotsiaalse kaasatuse ega ühenduvuse arvelt; märgib, et suurendada tuleb sidevõrgu läbilaskevõimet, kasutades ära olemasolevat võrgutaristut ja märkimisväärseid tulevasi innovatiivseid lahendusi, et võimaldada digitaaltehnoloogia sügavamat integratsiooni ning tegeleda suurte ühenduvusalaste erinevustega liikmesriikide vahel ning ka linna- ja maapiirkondade ning kesksete ja kõrvaliste piirkondade vahel, mille jaoks tuleks välja töötada rida kohandatud lahendusi, mida toetatakse avaliku ja erasektori poolt ja nendevahelise koordineerimise alusel; rõhutab, et tavapärastel transpordiliikidel, nagu bussidel, on endiselt keskne roll kõrvalistes ja mägipiirkondades ning neid ei tohiks selles protsessis tähelepanuta jätta; tuletab meelde, et mitme ELi riigi kogemus näitab, et ühis- ja avaliku maanteetranspordi struktureerimine avaliku teenindamise kohustuse lepingute raames, milles on kombineeritud kasumlikud ja mittekasumlikud liinid, võib anda kodanike, riigi rahanduse ja turu konkurentsi jaoks optimaalseid tulemusi;
6.

rõhutab, et mitte ükski ELi relvajõudude praegu kasutavatest relvadest või relvasüsteemidest ei kuulu autonoomsete surmavate relvasüsteemide hulka; tuletab meelde, et relvi ja relvasüsteeme, mis on spetsiaalselt kavandatud oma platvormide, relvajõudude ja elanikkonna kaitsmiseks väga dünaamiliste ohtude (näiteks vaenlase raketid, laskemoon ja õhusõidukid) eest, ei loeta autonoomseteks surmavateks relvasüsteemideks; rõhutab, et kui õhusõiduki pardal on inimesed, peavad selle õhusõiduki ründamise kohta otsuse tegema inimesed;
F.

arvestades, et seksuaalne ahistamine on üks vägivalla vorm ning see on kõige ekstreemsem, kuid kõige püsivam soolise diskrimineerimise vorm; arvestades, et umbes 90 % seksuaalse ahistamise ohvritest on naised ja 10 % mehed; arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2014. aastal tehtud naistevastast vägivalda käsitleva kogu ELi hõlmava uuringu kohaselt on üks naine kolmest kogenud täiskasvanuna füüsilist või seksuaalset vägivalda; arvestades, et kuni 55 % ELi naisi on seksuaalselt ahistatud; arvestades, et 32 % kõikidest ohvritest ELis nimetas teo toimepanijana oma ülemust, kolleegi või klienti; arvestades, et 75 % naistest, kes töötavad konkreetset kvalifikatsiooni nõudvatel ametikohtadel või tippjuhtkonnas, on seksuaalselt ahistatud; arvestades, et 61 % teenindussektoris töötavatest naistest on kogenud seksuaalset ahistamist; arvestades, et üldiselt kogeb 5–10 % Euroopa tööjõust vähemalt korra töökohal kiusamist;
2.

juhib tähelepanu asjaolule, et digitaaltehnoloogia on viimase aastakümne jooksul avaldanud keele arengule märkimisväärset mõju, mida on jätkuvalt raske hinnata; soovitab poliitikakujundajatel kaaluda tõsiselt uuringuid, mis näitavad, et digitaalne suhtlus kahjustab noorte täiskasvanute kirjaoskust, mis põhjustab põlvkondadevahelisi barjääre grammatika ja kirjaoskuse valdkonnas ning keeleoskuse üldist kahanemist; on arvamusel, et digitaalse suhtluse eesmärk peaks olema keelte laiendamine, täiendamine ja edendamine ning et need ambitsioonid peaks kajastuma kirjaoskuse riiklikus õpetamises ja poliitikas;
22.

kordab uuesti, et praegust liidu ja liikmesriikide vaheliste suhete raamistikku võiks lihtsustada ja ühtlustada, et muuta see tõhusamaks ja tulemuslikumaks; nõuab sellega seoses, et vaadataks läbi liidu ja liikmesriikide parlamentide sidemed olemasolevate platvormide ja foorumite lõikes, et neid suhteid tugevdada ja praeguste vajadustega kohandada; nõuab siiski kindlalt liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi otsustuspädevuste selget piiritlemist, mille korral esimesed peaksid täitma oma Euroopa küsimustega seotud ülesandeid oma riikide põhiseaduste alusel, kontrollides eelkõige oma riikide valitsuste liikmeid, kes kuuluvad Euroopa Ülemkogusse ja nõukogusse, kuna see on nende jaoks kõige sobivam tasand Euroopa seadusandliku protsessi jälgimiseks; lükkab seepärast läbipaistvusest, vastutusest ja tegutsemissuutlikkusest lähtuvatel põhjustel tagasi ühiste parlamentaarsete otsustusorganite loomise;
28.

on seisukohal, et vaktsineerimisalaste sõeluuringute ja vaktsineerimisteenuste osutamine ELi liikmesriikidesse saabuvatele rändajatele ja pagulastele on äärmiselt oluline; palub komisjonil ja liikmesriikidel kaardistada konkreetseid vaktsineerimistoiminguid, mida rakendatakse ELi liikmesriikidesse sisenevate rändajate ja pagulaste suhtes, ning võtta energiliselt meetmeid kindlakstehtud puudujääkide kõrvaldamiseks;
104.

osutab komisjoni sedastusele, et põllumajandustootjad on toiduainete tarneahelas kõige vähem koondunud, samal ajal kui nende sisendite tarnijad ja kliendid on sageli palju suuremad ja rohkem koondunud, mille tulemuseks on mõne suure turustusahela, töötleja ja jaemüüja poolt peale sunnitud tasakaalustamata suhted ning negatiivsed ja ebaõiglased tavad, mida ei saa lahendada üksnes konkurentsipoliitikaga, ning seetõttu on vajalik sidusus muude poliitikavaldkondadega; palub seetõttu komisjonil määratleda selgemalt turgu valitseva seisundi mõiste ja sellise seisundi kuritarvitamise, võttes arvesse koondumise ulatust ning sisendi-, töötlemis- ja jaemüügisektori läbirääkimisvõimet; märgib ühtlasi, et määruses (EL) 2017/2393 kehtestatakse teatavad sätted õiguse kohta sõlmida kirjalikke lepinguid ja pidada läbirääkimisi lepingutingimuste üle, et parandada väärtuse jaotamist tarneahelas, aidata kaasa sidusrühmade suhete paranemisele, võidelda ebaausate kaubandustavade vastu, parandada põllumajandustootjate turusignaalidele reageerimise võimet, parandada hinnaaruandlust ja hindade ülekandumist ning viia pakkumine nõudlusega paremini kooskõlla; kutsub komisjoni ja riiklikke konkurentsiasutusi ühtlasi üles tagama, et põhitarbeained oleksid nõuetekohaselt klassifitseeritud ja hinnatud ning et põllumajandustootjaid mõjutavate kuritarvituste ja ebaausate kaubandustavade üle teostatakse järelevalvet, et neid käsitletakse siduvate meetmete abil ning et nende eest karistatakse; on veendunud, et uurida tuleks olemasolevaid riiklikke kavasid, et teha kindlaks, milliseid parimaid tavasid kohaldada;
29.

arvab, et tuleks õppust võtta hiljutisest taimekaitsevahendite kasutamise keelustamisest ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-aladel, olgugi et 2016. aastal moodustasid need alad 15 % Euroopa põllumaast (8 miljonit hektarit) ja peaaegu 40 %-l neist maa-aladest kasvatatakse lämmastikku siduvaid või vahekultuure; on seisukohal, et taimsete valkude varustuskindluse tagamise kava ühe osana ette nähtud kõikide kasutatavate põllumajandusmaade üldise kaasamise raames võib ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-aladel taimseid valkusid toota nii tavapõllumajanduse meetoditega – kasutades integreeritud kahjuritõrjet, kuna neid kultuure ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-aladel kasvatavad põllumajandustootjad ei ole alati kindlad, kas nad suudavad kahjurite rünnakuid tõrjuda – kui ka mahetootmise meetoditega, arvestades et ELi sojaimpordi asendamiseks tuleks siin sojat kasvatada ligi 17 miljonil hektaril; leiab, et ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alad on vajalikud ka ohustatud elurikkuse kaitsmiseks ja meie toiduga kindlustatuse tagamiseks, eriti seetõttu, et elurikkus võib eeskätt tolmeldamise parandamise kaudu tõsta naabruses asuvate kultuuride, sealhulgas valgurikaste kultuuride saagikust umbes 20 % võrra;