KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EUROOPA ARENGUFONDI 2013. AASTA MAJANDUSAASTA ARUANNE /* COM/2014/0487 final */





SISUKORD MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE. 3 EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA SELLE KOHTA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE. 4 I OSA. EAFi MAJANDUSAASTA ARUANNE: KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID. 6 1........... KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE. 7 1.1........ KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi KOONDBILANSS, KOONDTULEMIARUANNE, RAHAVOOGUDE KOONDTABEL JA NETOVARA MUUTUSTE KOONDARUANNE. 7 1.2........ KAHEKSAS EAF: BILANSS, TULEMIARUANNE JA NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE. 11 1.3........ ÜHEKSAS EAF: BILANSS, TULEMIARUANNE JA NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE. 14 1.4........ KÜMNES EAF: BILANSS, TULEMIARUANNE JA NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE. 17 1.5........ KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD. 20 2........... RAKENDAMISE ARUANNE. 42 2.1........ ASSIGNEERINGUD. 45 2.2........ KONSOLIDEERITUD ARUANNE. 48 II OSA. EAFi MAJANDUSAASTA ARUANNE: INVESTEERIMISRAHASTU RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 53 3........... INVESTEERIMISRAHASTU RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE. 55 3.1........ FINANTSSEISUNDI ARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2013. 55 3.2........ 31. DETSEMBRIL 2013 LÕPPENUD EELARVEAASTA KASUMI- JA MUU KOONDKASUMI ARUANNE 56 3.3........ 31. DETSEMBRIL 2013 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA OMAKAPITALI MUUTUSTE ARUANNE. 57 3.4........ 31. DETSEMBRIL 2013 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA RAHAVOOGUDE ARUANNE. 58 3.5........ RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD 31. DETSEMBRI 2013. 59 I OSA 2. PEATÜKI (RAKENDAMISE ARUANNE) LISA - OLUKORD RIIKIDE JA VAHENDITE LÕIKES. 102 MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE Kaheksanda, üheksanda ja kümnenda Euroopa Arengufondi 2013. aasta majandusaasta aruanne on koostatud kooskõlas kümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse VIII jaotisega ning raamatupidamise aastaaruande lisas toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega. Olen teadlik oma vastutusest kaheksanda, üheksanda ja kümnenda Euroopa Arengufondi majandusaasta aruande koostamise ja esitamise eest kooskõlas kümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 125. Olen saanud eelarvevahendite käsutajalt ja Euroopa Investeerimispangalt (EIP) kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Arengufondide varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava majandusaasta aruande koostamiseks. Eelarvevahendite käsutaja ja EIP tagavad selle teabe usaldusväärsuse. Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha majandusaasta aruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev majandusaasta aruanne annab Euroopa Arengufondide finantsseisundi kõigist olulistest tahkudest õige ja õiglase ülevaate. (Alla kirjutanud) Manfred Kraff peaarvepidaja EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA SELLE KOHTA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE 1. TAUST Euroopa Liit (EL) teeb arengukoostööd paljude arenguriikidega. Koostöö peamine eesmärk on edendada majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaarengut ning eelkõige vähendada vaesust ja see pikas perspektiivis kaotada, andes abi saavatele riikidele arenguabi ja tehnilist abi. Selle eesmärgi saavutamiseks koostab EL koos partnerriikidega koostööstrateegiad ja koondab nende rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid. Arengukoosöösse suunatavad ELi vahendid tulevad kolmest allikast: – ELi eelarvest, – Euroopa Arengufondilt, – Euroopa Investeerimispangalt. Euroopa Arengufond (EAF) on peamine vahend ELi abi andmiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (AKV riigid) ning ülemeremaade ja -territooriumidega (ÜMTd) tehtava arengukoostöö raames. EAFi ei rahastata ELi eelarvest. EAF on moodustatud nõukogu raames kokkutulnud liikmesriikide esindajate sisekokkuleppega ja seda haldab eraldi komitee. Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) vastutab EAFi vahenditest rahastatavate meetmete rahalise rakendamise eest ja Euroopa Investeerimispank (EIP) haldab investeerimisrahastut. AKV riikidele ja ÜMTdele antavat geograafiliselt piiritletud abi rahastati ka 2008.–2013. aastal peamiselt EAFist. Iga EAF moodustatakse tavaliselt umbes viieaastaseks perioodiks. Iga Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatakse just seda EAFi käsitlevat finantsmäärust, millega on ette nähtud kõnealuse EAFi raamatupidamise aastaaruande koostamine. Seda silmas pidades koostatakse komisjoni hallatavate vahendite puhul raamatupidamise aastaaruanded iga Euroopa Arengufondi jaoks eraldi. Kõnealused raamatupidamise aastaaruanded esitatakse ka koondaruannete kujul, et anda üldine ülevaade nende vahenditega seonduvast finantsseisundist, mille eest vastutab komisjon. Investeerimisrahastu asutati AKV-EÜ partnerluslepingu raames. Investeerimisrahastut haldab EIP ja seda kasutatakse erasektori arengu toetamiseks AKV riikides, rahastades peamiselt, kuid mitte ainult, erainvesteeringuid. Rahastu on loodud uueneva fondina; laenude tagasimaksed saab seega uuesti muudesse meetmetesse investeerida, mis annab tulemuseks iseuueneva ja rahaliselt sõltumatu rahastu. Kuna komisjon investeerimisrahastut ei halda, ei ole see konsolideeritud majandusaasta aruande esimese osaga – kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi raamatupidamise aastaaruande ja sellega seotud rakendamise aruandega. Tervikliku ülevaate andmiseks EAFi arenguabist on investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne lisatud majandusaasta aruandele eraldi osana (II osa). Kümnes EAF hõlmab ajavahemikku 2008–2013 ja selle kogueelarve on 22 682 miljonit eurot[1]. 2. KUIDAS TOIMUB EAFi RAHASTAMINE? 15.–16. detsembril 2005. aastal toimunud kohtumisel võttis Euroopa Ülemkogu vastu 2007.-2013. aasta finantsraamistiku. Sellega seoses otsustati, et geograafilist koostööd AKV riikidega ei integreerita ELi eelarvesse, vaid seda rahastatakse ajavahemikus 2008-2013 jätkuvalt olemasoleva valitsustevahelise EAFi kaudu. ELi eelarve on iga-aastane ja vastavalt eelarve aastasuse põhimõttele kavandatakse ja kinnitatakse eelarve kulud ja tulud üheks aastaks. Erinevalt EList on EAFi toimimispõhimõte mitmeaastane. Iga EAF on tavaliselt viieks aastaks moodustatav fond, kuhu on koondatud arengukoostöö vahendid. Kuna vahendeid eraldatakse mitmeaastasuse põhimõttest lähtuvalt, võib eraldatud vahendeid kasutada kogu EAFi programmiperioodi vältel. Eelarve aastasuse puudumine on eraldi ära märgitud eelarve raamatupidamisarvestuse aruandluses, kus hinnatakse EAFi eelarve täitmist võrreldes koguvahenditega. EAFi vahendid moodustuvad ELi liikmesriikide sihtotstarbelistest osamaksudest. Ligikaudu iga viie aasta järel kohtuvad liikmesriikide esindajad valitsustevahelisel tasandil, et otsustada fondile eraldatav kogusumma ja kontrollida selle vahendite kasutamist. Seejärel haldab fondi komisjon kooskõlas ELi arengupoliitikaga. Kuna lisaks liidu poliitikale on arengu- ja abipoliitika ka liikmesriikidel, peavad liikmesriigid oma poliitika kooskõlastama ELiga, et tagada vastastikune täiendavus. Lisaks eelnevalt nimetatud osamaksudele saavad liikmesriigid leppida EAFiga kokku kaasrahastamises või tasuda EAFi vabatahtlikke osamaksusid. 3. EELARVEAASTA LÕPU ARUANDLUS 3.1 Majandusaasta aruanne Peaarvepidaja ülesanne on koostada majandusaasta aruanne ja tagada, et see annab EAFi finantsseisundist õige ja õiglase ülevaate. Majandusaasta aruanne koosneb järgmistest osadest: I osa. Komisjoni hallatavad vahendid – Kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi raamatupidamise aastaaruanne – Kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi rakendamise aruanne II osa. EIP hallatavad vahendid – Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne. Tervikliku ülevaate saamiseks EAFi arenguabist on investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne lisatud majandusaasta aruandele eraldi osana. Pärast Euroopa Kontrollikoja (edaspidi „kontrollikoda”) auditit võtab komisjon majandusaasta aruande vastu järgneva aasta 31. juuliks ning esitab selle eelarve täitmisele heakskiidu saamiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 4. AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE 4.1 Auditeerimine EAFi majandusaasta aruannet ja vahendite haldamist kontrollib tema välisaudiitorina tegutsev kontrollikoda, kes koostab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande. 4.2 Eelarve täitmisele heakskiidu andmine Viimaseks kontrolliks on asjaomase aasta EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Euroopa Parlament on EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon. See tähendab, et pärast majandusaasta aruande auditeerimist ja lõplikku viimistlemist tuleb nõukogul soovitada ja seejärel parlamendil otsustada, kas anda heakskiit EAFi eelarve täitmisele komisjoni poolt eelneval eelarveaastal. Kõnealune otsus põhineb majandusaasta aruande läbivaatamisel, kontrollikoja aastaaruandel (mis sisaldab ametlikku kinnitavat avaldust) ja komisjoni vastustel, aga ka nende tulemusena komisjonile esitatud küsimustel ja täiendava teabe taotlustel. I OSA. EAFi MAJANDUSAASTA ARUANNE: KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID[2] 1. KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 1.1 KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi KOONDBILANSS, KOONDTULEMIARUANNE, RAHAVOOGUDE KOONDTABEL JA NETOVARA MUUTUSTE KOONDARUANNE KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi KOONDBILANSS || || || || Miljonites eurodes || Lisa || 31.12.2013 || 31.12.2012 || PÕHIVARA || || || || Eelmaksed || 2.1 || 424 || 438 || || || || || KÄIBEVARA || || || || Eelmaksed || 2.2 || 1 286 || 1 334 || Nõuded || 2.3 || 84 || 70 || Raha ja raha ekvivalendid || 2.5 || 759 || 690 || || || || || VARAD KOKKU || || 2 553 || 2 532 || || || || || PIKAAJALISED KOHUSTUSED || || || || Kreditoorne võlgnevus || 2.6 || (25) || (40) || || || || || LÜHIAJALISED KOHUSTUSED || || || || Kreditoorne võlgnevus || 2.7 || (1 214) || (1 057) || || || || || KOHUSTUSED KOKKU || || (1 239) || (1 097) || || || || || NETOVARA || || 1 313 || 1 435 || || || || || VAHENDID JA RESERVID || || || || Sissenõutud fondikapital || 2.8 || 32 529 || 29 579 || Muud reservid || 2.9 || 2 252 || 2 252 || Varasematest aastatest ülekantud tulem || || (30 396) || (27 374) || Eelarveaasta tulem || || (3 072) || (3 023) || NETOVARA || || 1 313 || 1 435 KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi KOONDTULEMIARUANNE || || Miljonites eurodes || Lisa || 2013 || 2012 || || || PÕHITEGEVUSTULUD || 3.1 || 123 || 124 || || || PÕHITEGEVUSKULUD || || || Põhitegevuskulud || 3.2 || (3 027) || (3 017) Halduskulud || 3.3 || (167) || (107) || || || KAHJUM PÕHITEGEVUSEST || || (3 072) || (3 001) || || || Finantstulud || 3.4 || 0 || (22) ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) FINANTSEERIMISTEGEVUSEST || || 0 || (22) || || || EELARVEAASTA TULEM || || (3 072) || (3 023) KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi RAHAVOOGUDE KOONDTABEL || || Miljonites eurodes || Lisa || 2013 || 2012 || || || Eelarveaasta tulem || || (3 072) || (3 023) || || || PÕHITEGEVUS || 4.2 || || Liikmesriikide tavapärased osamaksud || || 2 961 || 2 606 Kaasrahastamise osamaksud || || 18 || 19 Nõuete väärtuse langusest tingitud kahjum (/kahjumi vähenemine) || || (2) || 4 || || || Pikaajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine || || 14 || (58) Lühiajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine || || 48 || (159) Lühiajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine[3] || || (7) || 31 Pikaajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine) || || (15) || 40 Lühiajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine)[4] || || 123 || 6 || || || NETORAHAVOOD || || 69 || (534) || || || RAHA JA RAHA EKVIVALENTIDE SUURENEMINE/(VÄHENEMINE) (NETO) || || 69 || (534) Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga || 2.5 || 690 || 1 224 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga || 2.5 || 759 || 690 KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi NETOVARA MUUTUSTE KOONDARUANNE || || || || || || || Miljonites eurodes || Fondikapital (a) || Sissenõudmata vahendid (b) || Sissenõutud fondikapital (c)=(a)-(b) || Kumulatiivsed reservid (d) || Muud reservid (e) || Netovarad kokku (c) + (d) + (e) SALDO SEISUGA 31. DETSEMBER 2011 || 45 691 || 18 712 || 26 979 || (27 374) || 2 252 || 1 858 Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud || - || (2 600) || 2 600 || - || - || 2 600 Eelarveaasta tulem || - || - || - || (3 023) || - || (3 023) SALDO SEISUGA 31. DETSEMBER 2012 || 45 691 || 16 112 || 29 579 || (30 396) || 2 252 || 1 435 Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud || - || (2 950) || 2 950 || - || - || 2 950 Eelarveaasta tulem || - || - || - || (3 072) || - || (3 072) SALDO SEISUGA 31. DETSEMBER 2013 || 45 691 || 13 162 || 32 529 || (33 468) || 2 252 || 1 313 1.2 KAHEKSAS EAF: BILANSS, TULEMIARUANNE JA NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE KAHEKSANDA EAFi BILANSS || || || || Miljonites eurodes || Lisa || 31.12.2013 || 31.12.2012 || KÄIBEVARA || || || || Eelmaksed || 2.2 || 5 || 38 || Nõuded || 2.3 || 2 || 1 || Tasaarvelduskontod || 2.4 || 290 || 345 || || || || || VARAD KOKKU || || 297 || 384 || || || || || LÜHIAJALISED KOHUSTUSED || || || || Kreditoorne võlgnevus || 2.7 || (28) || (22) || || || || || KOHUSTUSED KOKKU || || (28) || (22) || || || || || NETOVARA || || 270 || 361 || || || || || VAHENDID JA RESERVID || || || || Sissenõutud fondikapital || 2.8 || 12 840 || 12 840 || Muud reservid || 2.9 || (2 456) || (2 354) || Varasematest aastatest ülekantud tulem || || (10 125) || (10 132) || Eelarveaasta tulem || || 10 || 7 || NETOVARA || || 270 || 361 KAHEKSANDA EAFi TULEMIARUANNE || || Miljonites eurodes || Lisa || 2013 || 2012 || || || PÕHITEGEVUSTULUD || 3.1 || 64 || 58 || || || PÕHITEGEVUSKULUD || 3.2 || (53) || (49) || || || || || || PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) || || 11 || 9 || || || Finantstulud || 3.4 || 0 || (2) ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) FINANTSEERIMISTEGEVUSEST || || 0 || (2) || || || EELARVEAASTA TULEM || || 10 || 7 KAHEKSANDA EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE || || || || || || || Miljonites eurodes || Fondikapital (a) || Sissenõudmata vahendid (b) || Sissenõutud fondikapital (c)=(a)-(b) || Kumulatiivsed reservid (d) || Muud reservid (e) || Netovarad kokku (c) + (d) + (e) SALDO SEISUGA 31. DETSEMBER 2011 || 12 840 || - || 12 840 || (10 132) || (2 276) || 432 Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud || - || - || - || - || - || - Ümberpaigutused kümnendasse EAFi ja kümnendast EAFist || - || - || - || - || (78) || (78) Eelarveaasta tulem || - || - || - || 7 || - || 7 SALDO SEISUGA 31. DETSEMBER 2012 || 12 840 || - || 12 840 || (10 125) || (2 354) || 361 Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud || - || - || - || - || - || - Ümberpaigutused kümnendasse EAFi ja kümnendast EAFist || - || - || - || - || (102) || (102) Eelarveaasta tulem || - || - || - || 10 || - || 10 SALDO SEISUGA 31. DETSEMBER 2013 || 12 840 || || 12 840 || (10 114) || (2 456) || 270 1.3 ÜHEKSAS EAF: BILANSS, TULEMIARUANNE JA NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE ÜHEKSANDA EAFi BILANSS || || || || Miljonites eurodes || Lisa || 31.12.2013 || 31.12.2012 || PÕHIVARA || || || || Eelmaksed || 2.1 || 90 || 119 || || || || || KÄIBEVARA || || || || Eelmaksed || 2.2 || 259 || 447 || Nõuded || 2.3 || 58 || 58 || Tasaarvelduskontod || 2.4 || 1 323 || 1 919 || Raha ja raha ekvivalendid || 2.5 || - || - || || || || || VARAD KOKKU || || 1 730 || 2 543 || || || || || LÜHIAJALISED KOHUSTUSED || || || || Kreditoorne võlgnevus || 2.7 || (263) || (375) || || || || || KOHUSTUSED KOKKU || || (263) || (375) || || || || || NETOVARA || || 1 467 || 2 168 || || || || || VAHENDID JA RESERVID || || || || Sissenõutud fondikapital || 2.8 || 11 699 || 11 699 || Muud reservid || 2.9 || 3 756 || 4 126 || Varasematest aastatest ülekantud tulem || || (13 658) || (12 830) || Eelarveaasta tulem || || (331) || (827) || NETOVARA || || 1 467 || 2 168 ÜHEKSANDA EAFi TULEMIARUANNE || || Miljonites eurodes || Lisa || 2013 || 2012 || || || PÕHITEGEVUSTULUD || 3.1 || 34 || 49 || || || PÕHITEGEVUSKULUD || || || Põhitegevuskulud || 3.2 || (362) || (856) Halduskulud || 3.3 || 0 || (1) || || || || || || KAHJUM PÕHITEGEVUSEST || || (328) || (809) || || || Finantstulud || 3.4 || (3) || (18) PUUDUJÄÄK FINANTSEERIMISTEGEVUSEST || || (3) || (18) || || || EELARVEAASTA TULEM || || (331) || (827) ÜHEKSANDA EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE || || || || || || || Miljonites eurodes || Fondikapital (a) || Sissenõudmata vahendid (b) || Sissenõutud fondikapital (c)=(a)-(b) || Kumulatiivsed reservid (d) || Muud reservid (e) || Netovarad kokku (c) + (d) + (e) SALDO SEISUGA 31. DETSEMBER 2011 || 11 699 || - || 11 699 || (12 830) || 4 227 || 3 096 Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud || - || - || - || - || - || - Ümberpaigutused kümnendasse EAFi ja kümnendast EAFist || - || - || - || - || (100) || (100) Eelarveaasta tulem || - || - || - || (827) || - || (827) SALDO SEISUGA 31. DETSEMBER 2012 || 11 699 || - || 11 699 || (13 657) || 4 126 || 2 168 Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud || - || - || - || - || - || - Ümberpaigutused kümnendasse EAFi ja kümnendast EAFist || - || - || - || - || (371) || (371) Eelarveaasta tulem || - || - || - || (331) || - || (331) SALDO SEISUGA 31. DETSEMBER 2013 || 11 699 || - || 11 699 || (13 988) || 3 756 || 1 467 1.4 KÜMNES EAF: BILANSS, TULEMIARUANNE JA NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE KÜMNENDA EAFi BILANSS || || || || Miljonites eurodes || Lisa || 31.12.2013 || 31.12.2012 || PÕHIVARA || || || || Eelmaksed || 2.1 || 334 || 319 || || || || || KÄIBEVARA || || || || Eelmaksed || 2.2 || 1 021 || 849 || Nõuded || 2.3 || 24 || 11 || Raha ja raha ekvivalendid || 2.5 || 759 || 690 || || || || || VARAD KOKKU || || 2 138 || 1 869 || || || || || PIKAAJALISED KOHUSTUSED || || || || Kreditoorne võlgnevus || 2.6 || (25) || (40) || || || || || LÜHIAJALISED KOHUSTUSED || || || || Kreditoorne võlgnevus || 2.7 || (923) || (660) || Tasaarvelduskontod || 2.4 || (1 613) || (2 264) || || || || || KOHUSTUSED KOKKU || || (2 561) || (2 963) || || || || || NETOVARA || || (423) || (1 095) || || || || || VAHENDID JA RESERVID || || || || Sissenõutud fondikapital || 2.8 || 7 990 || 5 040 || Muud reservid || 2.9 || 952 || 479 || Varasematest aastatest ülekantud tulem || || (6 614) || (4 411) || Eelarveaasta tulem || || (2 751) || (2 203) || NETOVARA || || (423) || (1 095) KÜMNENDA EAFi TULEMIARUANNE || || Miljonites eurodes || Lisa || 2013 || 2012 || || || PÕHITEGEVUSTULUD || 3.1 || 25 || 18 || || || PÕHITEGEVUSKULUD || || || Põhitegevuskulud || 3.2 || (2 612) || (2 112) Halduskulud || 3.3 || (167) || (106) || || || || || || KAHJUM PÕHITEGEVUSEST || || (2 754) || (2 201) || || || Finantstulud || 3.4 || 3 || (2) ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) FINANTSEERIMISTEGEVUSEST || || 3 || (2) || || || EELARVEAASTA TULEM || || (2 751) || (2 203) KÜMNENDA EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE || || || || || || || Miljonites eurodes || Fondikapital (a) || Sissenõudmata vahendid (b) || Sissenõutud fondikapital (c)=(a)-(b) || Kumulatiivsed reservid (d) || Muud reservid (e) || Netovarad kokku (c) + (d) + (e) SALDO SEISUGA 31. DETSEMBER 2011 || 21 152 || 18 712 || 2 440 || (4 411) || 301 || (1 670) Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud || - || (2 600) || 2 600 || - || - || 2 600 Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist || - || - || - || - || 178 || 178 Eelarveaasta tulem || - || - || - || (2 203) || - || (2 203) SALDO SEISUGA 31. DETSEMBER 2012 || 21 152 || 16 112 || 5 040 || (6 614) || 479 || (1 095) Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud || - || (2 950) || 2 950 || - || - || 2 950 Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi || - || - || - || - || 473 || 473 Eelarveaasta tulem || - || - || - || (2 751) || - || (2 751) SALDO SEISUGA 31. DETSEMBER 2013 || 21 152 || 13 162 || 7 990 || (9 365) || 952 || (423) 1.5 KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD 1. PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED 1.1. ÕIGUSAKTID JA FINANTSMÄÄRUS Raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas kümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmäärusega[5]. Nimetatud määruse artikli 121 kohaselt koostatakse raamatupidamise aastaaruanne tekkepõhise arvestuse põhimõtte kohaselt. Käesolev raamatupidamise aastaaruanne on koostatud EAFi raamatupidamiseeskirjade ja -meetodite kohaselt, mis omakorda on välja töötatud vastavalt rahvusvahelistele avaliku sektori raamatupidamisstandarditele (IPSAS), mida annab välja rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standardite nõukogu (IPSASB). EAFi peaarvepidaja vastuvõetud raamatupidamiseeskirju on kohaldatud selle osa suhtes EAFi vahenditest, mille finantsjuhtimise eest vastutab komisjon. EAFi peaarvepidaja peab esitama esialgse majandusaasta aruande kontrollikojale auditeerimiseks järgneva aasta 31. märtsiks. Kontrollikoda esitab omakorda oma tähelepanekud majandusaasta aruande kohta komisjonile 15. juuniks (artikkel 125). Kõnealuste tähelepanekute põhjal kinnitab komisjon majandusaasta aruande 31. juuliks ning saadab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale. Seejärel avaldatakse majandusaasta aruanne Euroopa Liidu Teatajas 15. novembriks koos kinnitava avaldusega, mille kontrollikoda on andnud selle osa kohta EAFi vahenditest, mille finantsjuhtimise eest vastutab komisjon. 1.2. RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED Raamatupidamise aastaaruande eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale. Avaliku sektori üksuste puhul, nagu EAF, on konkreetsem eesmärk anda teavet, millest on abi otsuste tegemisel, ja näidata, et üksus kasutab talle usaldatud vahendeid vastutustundlikult. Õige ja õiglase ülevaate andmiseks peab raamatupidamise aastaaruanne mitte ainult andma organisatsiooni töö iseloomu ja ulatust kirjeldavat asjakohast teavet, selgitama, kuidas seda rahastatakse, ja andma põhjalikku teavet selle tegevuse kohta, vaid ühtlasi tegema seda kõike selgel ja arusaadaval viisil, mis võimaldab eelarveaastaid omavahel võrrelda. Käesoleva dokumendi koostamisel on silmas peetud just neid eesmärke. EAFi raamatupidamissüsteem koosneb üldisest raamatupidamisarvestusest ja eelarve raamatupidamisarvestusest. Eelarve raamatupidamisarvestus annab üksikasjaliku ülevaate eelarve täitmisest. See rajaneb kassapõhise arvestuse põhimõttel. Raamatupidamise aastaaruanne koostatakse üldise raamatupidamisarvestuse põhjal, sest selles on näidatud kõik eelarveaasta kulud ja tulud tekkepõhise arvestuse eeskirjade kohaselt ning selle eesmärk on finantsseisundi kajastamine 31. detsembri seisuga bilansi vormis. Kümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklis 120 on sätestatud järgmised raamatupidamise aastaaruande koostamisel kohaldatavad raamatupidamispõhimõtted: – tegevuse jätkuvuse põhimõte; – konservatiivsuse põhimõte; – raamatupidamismeetodite järjepidevuse põhimõte; – teabe võrreldavuse põhimõte; – olulisuse põhimõte; – brutopõhimõte; – sisu ülimuslikkuse põhimõte; – tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõte. 1.3. ARUANDE KOOSTAMISE ALUS 1.3.1. Arvestus- ja aruandlusvaluuta Raamatupidamise aastaaruanne on koostatud miljonites eurodes, mis on EAFi arvestus- ja aruandlusvaluuta. 1.3.2. Valuuta ja ümberarvestamise alused Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Vahetuskursierinevustest saadud kasum või kahjum, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus kehtinud vahetuskursside alusel, kajastatakse tulemiaruandes. Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud järgnevalt esitatud vahetuskursside alusel. Rahaühik || 31.12.2013 || 31.12.2012 || Rahaühik || 31.12.2013 || 31.12.2012 XOF || 655.957 || 655.957 || KES || 117.270 || 113.460 XAF || 655.957 || 655.957 || BIF || 2107.95 || 2037.95 NGN || 212.376 || 206.074 || SLL || 6013.08 || 5709.56 PGK || 3.38524 || 2.76702 || TZS || 2166.71 || 2077.48 HTG || 60.7227 || 56.2987 || UGX || 3423.24 || 3508.51 GNF || 9616.41 || 9250.40 || MGA || 3092.68 || 2981.70 MWK || 595.810 || 439.917 || SZL || 14.5660 || 11.1727 1.3.3. Prognooside kasutamine IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt on raamatupidamise aastaaruannetes tingimata esitatud summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste prognooside hulka kuuluvad muu hulgas eraldiste summad, nõuete väärtuse langus ja kumuleerunud kulud. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda. Muutusi prognoosides kajastatakse selles perioodis, mil need teatavaks on saanud. 1.4. BILANSS 1.4.1 Eelmaksed Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda abisaajale sularaha ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases eelmaksete lepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid või ettemakseid kasutatakse lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul sel eesmärgil, milleks need anti. Vastasel korral makstakse need tagasi. Kui abisaaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, peab ta eelmakseks oleva ettemakse EAFile tagastama. Eelmakse summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude ja tagasi makstud summade kinnitamisega. Eelarveaasta lõpus leitakse veel tasaarvestamata eelmakse summade väärtus, lahutades makstud esialgse(te)st summa(de)st tagastatud summad, tasaarvestatud rahastamiskõlblikud summad, eelarveaasta lõpu seisuga veel tasaarvestamata prognoositavad rahastamiskõlblikud summad ja väärtuse vähendamised. Eelmaksetelt arvutatud intressi kajastatakse selle teenimise hetkel asjaomase lepingu sätete kohaselt. Eelarveaasta lõpu seisuga koostatakse kõige usaldusväärsema teabe põhjal kogunenud intressitulu prognoos. 1.4.2 Nõuded Nõudeid kajastatakse esialgses summas, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Nõuete väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et kogu võlgnetavat summat ei ole nõude esialgsete tingimuste kohaselt võimalik sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest väärtusest kaetav väärtus; kaetav väärtus on oodatavate tulevaste rahavoogude nüüdisväärtus, diskonteerituna sarnaste laenuvõtjate suhtes kohaldatava turuintressimääraga. Samuti kajastatakse üldine allahindlus nende tasumata sissenõudekorralduste puhul, mille suhtes ei ole konkreetset allahindlust veel kohaldatud. Selline üldine allahindlus põhineb ajaloolistel kahjumääradel. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes. 1.4.3 Raha ja raha ekvivalendid Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning need on määratletud käibevaradena. Nende hulka kuulub kassas olev sularaha, nõudmiseni hoiused pankades ja muud lühiajalised investeeringud, mis on kuni kolmekuulise esialgse tähtaja ja suure likviidsusega. 1.4.4 Kreditoorne võlgnevus Märkimisväärne osa EAFi kreditoorsest võlgnevustest ei ole seotud kaupade ega teenuste ostmisega, vaid kujutab endast toetusesaajate või ELi muu rahastamise saajate esitatud tasumata kulutaotlusi. Need kirjendatakse kreditoorse võlgnevusena taotletava summa ulatuses kulutaotluse saamisel ning kontrollimise järel kinnitavad asjaomased finantsametnikud nende rahastamiskõlblikkust. Selles etapis hinnatakse nende väärtuseks kinnitatud ja rahastamiskõlblik summa. Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel esialgse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui tarne või teenus on üle antud või osutatud ja vastu võetud. 1.4.5 Eraldised Eraldisi kajastatakse, kui EAFil on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus; ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Eraldiste summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured kulud on oodatavalt vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval. 1.4.6 Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud Tekkepõhise arvestuse üheks olulisemaks ülesandeks on tagada, et tehinguid kajastatakse sellel eelarveaastal, millega need seonduvad. Seda menetlust nimetatakse järgmisse eelarveaastasse ülekandmiseks. Eelkõige tuleb anda hinnang sellele, millised on EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikud kulud, mille kohta nad ei ole EAFile veel aruandeid esitanud (kumuleerunud kulud). Samal ajal seonduvad mõned aruandeaastal tehtud maksed järgnevate perioodidega (edasilükkunud kulud), mistõttu need tuleb kindlaks määrata ja neid kajastada järgneva(te)s perioodi(de)s. EAFi raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse tehinguid ja sündmusi raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse kumuleerunud kulusid perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Kumuleerunud kulud arvutatakse komisjoni välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et raamatupidamise aastaaruanne annaks õige ja õiglase ülevaate. Ka tulu kajastatakse selles perioodis, millega see on seotud. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid EAF on teenuse osutanud või tarne üle andnud või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt aluslepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse raamatupidamise aastaaruannetes viitlaekumine. Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis. 1.5. TULEMIARUANNE 1.5.1 Tulud EAFi jaoks ei ole eelarvest tulusid ette nähtud. Liikmesriikide tavapäraseid osamaksusid käsitatakse fondikapitalina. Tulu hõlmab kulude sissenõudmist ja intressitulu. Kulude sissenõudmine Toimingute jaoks, millest tuleneb EAFist lõplikule abisaajale või kolmandale riigile juba tehtud maksete tagasimaksmine, koostatakse sissenõudekorraldused ja nähakse ette järgnevatest maksetest tehtavad mahaarvamised, mille üle peetakse raamatupidamisarvestust järgmiselt: – kulude sissenõudmine: väljastatud sissenõudekorralduse tulemusena tekib nõue, mida kajastatakse asjaomase aasta tulemiaruandes tuluna, ja – eelmakse summade sissenõudmine: sel juhul kajastatakse asjaomast summat bilansis eelmaksete rubriigis. Intressitulu Intressitulu kajastatakse tulemiaruandes tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Intressitulu koosneb kommertspankades hoitavatelt sularahasaldodelt ja nõudmiseni hoiustelt saadud või saadaolevatest intressidest ja EAFi nõuetelt kogunenud viivistest. Intressitulu kajastatakse, kui see koguneb. 1.5.2 Kulud Ostetud kaupade ja saadud teenustega seoses kantud kaubanduslikud kulud kajastatakse siis, kui tarne on üle antud või teenus osutatud ja vastu võetud. Neid hinnatakse algses arvel esitatud maksumuses. Mittekaubanduslikud kulud moodustavad suurema osa EAFi kuludest. Need seonduvad abisaajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ja oma äranägemisel makstavad toetused ning osamaksud ja annetused. Ülekanne kajastatakse selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et asjaomast liiki ülekanne on lubatud õigusaktiga (finantsmäärus või muu õigusakt) või on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud; abisaaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid, ja summa suurust saab realistlikult hinnata. Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis juba kuuluvad abisaajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need kumuleerunud kuludena. Intressikulu Intressikulu kajastatakse tulemiaruandes tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Intressikulu koosneb tasutud või tasumisele kuuluvatest intressidest ja see kajastatakse, kui see koguneb. 1.6. TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED 1.6.1 Tingimuslikud varad Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult EAFi kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline. Tingimuslikke varasid hinnatakse igal bilansipäeval, et tagada muutuste asjakohane kajastamine raamatupidamise aastaaruandes. Kui majandusliku kasu või teenusepotentsiaali tekkimine on muutunud praktiliselt kindlaks ja vara väärtus on usaldusväärselt mõõdetav, kajastatakse vara ja sellega seotud tulu selle perioodi raamatupidamise aastaaruandes, mil muutus aset leidis. Tagatised on võimalikud varad, mis tulenevad minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab tagatist nõudva sündmuse toimumine või mittetoimumine. Tagatisi saab seega lugeda tingimuslikeks varadeks. Tagatis vabastatakse, kui tagatist nõudev sündmus lakkab olemast. Tagatis realiseeritakse, kui on täidetud tingimused tagatise andjalt makse sissenõudmiseks. 1.6.2 Tingimuslikud kohustused Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult EAFi kontrollile, või olemasolev kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest, kuid mida ei kajastata kas seetõttu, et ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või on tegu harva esineva juhuga, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta. Tingimuslik kohustus kajastatakse, välja arvatud juhul, kui vahendite vähenemise tõenäosus majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol on väike. Tingimuslikke kohustusi hinnatakse igal bilansipäeval, et teha kindlaks, kas vahendite vähenemine majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol on muutunud tõenäoliseks. Kui on muutunud tõenäoliseks, et tingimusliku kohustusena käsitletud kirje nõuab vahendite vähenemist majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, kajastatakse selle perioodi raamatupidamise aastaaruandes, mil see tõenäoliseks muutus, eraldis. 2. BILANSI LISAD PÕHIVARA 2.1 EELMAKSED || || || || Miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2013 || KOKKU 31.12.2012 Eelmaksed || - || 90 || 334 || 424 || 438 KOKKU || - || 90 || 334 || 424 || 438 Paljudes lepingutes on ette nähtud ettemaksete tegemine enne tööde alustamist, tarnet või teenuste osutamist. Mõnel juhul on lepingute maksegraafikutes ette nähtud maksete tegemine eduaruannete põhjal. Eelmakseid makstakse üldjuhul selle riigi või territooriumi valuutas, kus projekt ellu viiakse. See, kas eelmakseid kajastatakse käibevarana või pikaajaliste eelmaksetena, oleneb nende väljamaksmise või tagastamise ajastusest. Väljamaksed on kindlaks määratud projekti aluseks olevas lepingus. Mis tahes välja- ja tagasimaksed, mille tähtaeg saabub enne 12 kuu möödumist aruandepäevast, kajastatakse lühiajaliste eelmaksetena. Kuna paljud EAFi projektidest on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seonduvad ettemaksed olema kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Väljamaksed on kindlaks määratud projekti aluseks olevas lepingus. KÄIBEVARA 2.2 EELMAKSED || || || || Miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2013 || KOKKU 31.12.2012 Eelmaksed (bruto) || 39 || 832 || 3 059 || 3 931 || 3 593 Miinus prognooside kohaselt tasaarvestatavad eelmaksed || (34) || (573) || (2 038) || (2 645) || (2 259) KOKKU || 5 || 259 || 1 021 || 1 286 || 1 334 2.2.1 Eelmaksetega seoses saadud tagatised Eelmaksete tagamiseks hoitakse tagatisi, mis vabastatakse projekti raames esitatud viimase nõude tasumisel. Tagatistel on kaks erinevat väärtust - nimiväärtus ja jooksev väärtus. Nimiväärtuse puhul on aluseks olev sündmus seotud tagatise olemasoluga. Jooksva väärtuse puhul on tagatise aluseks olev sündmus eelmakse ja/või järgnevad tasaarvestused. 31. detsembri 2013. aasta seisuga moodustasid tagatised, mille EAF oli saanud seoses eelmakse summadega, nimiväärtuses kokku 303 miljonit eurot. Kõnealuste tagatiste jooksev väärtus oli 151 miljonit eurot. 2013. aastal analüüsiti tagatisi põhjalikult. Analüüsi tulemusel kanti maha tagatisi nimiväärtuses 333 miljonit eurot, kuna need ei kuulunud EAFile. Kui lähtutud oleks 2012. aasta ajakohastatud võrdlusandmetest, oleks tulemuseks olnud väärtuse vähenemine 566 miljonilt eurolt 349 miljonile eurole ja jooksev väärtus oleks vähenenud 391 miljonilt eurolt 185 miljonile eurole. 2.3 NÕUDED || || || || || Miljonites eurodes || Lisa || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2013 || KOKKU 31.12.2012 Nõuded klientidele, avaliku sektori asutustele ja kolmandatele riikidele || 2.3.1 || 2 || 9 || 12 || 24 || 10 Nõuded liikmesriikidele || 2.3.2 || - || - || 3 || 3 || 3 Viitlaekumised ja ettemakstud kulud || 2.3.3 || - || 48 || 9 || 57 || 57 KOKKU || || 2 || 58 || 24 || 84 || 70 2.3.1 Nõuded klientidele, avaliku sektori asutustele ja kolmandatele riikidele || || || || Miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2013 || KOKKU 31.12.2012 Nõuded klientidele, avaliku sektori asutustele ja kolmandatele riikidele || 6 || 19 || 13 || 38 || 26 -Allahindlus || (3) || (10) || (1) || (14) || (16) KOKKU || 2 || 9 || 12 || 24 || 10 Järgnevalt on esitatud üksikasjalik teave avatud sissenõudekorraldustes perioodi jooksul toimunud muutustest. || || || || Miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 2013 || KOKKU 2012 Avatud sissenõudekorraldused aasta alguse seisuga || 5 || 19 || 3 || 26 || 25 Väljastatud sissenõudekorraldused || 3 || 40 || 133 || 176 || 139 Suletud sissenõudekorraldused || (2) || (40) || (123) || (165) || (138) Laekunud || (1) || (27) || (103) || (131) || (97) Loobutud || (0) || (1) || (0) || (1) || (1) Tühistatud || (0) || (6) || (0) || (6) || (4) Tasaarvestatud || (1) || (7) || (19) || (27) || (36) Avatud sissenõudekorraldused aasta lõpu seisuga || 6 || 19 || 13 || 38 || 26 2.3.2 Nõuded liikmesriikidele Kümnenda EAFi nõuded liikmesriikidele (3 miljonit eurot) koosnevad Ühendkuningriigi, Taani ja Rootsi kaasrahastamise osamaksudest. 2.3.3 Viitlaekumised ja ettemakstud kulud Viitlaekumised ja ettemakstud kulud hõlmavad eelkõige eelmaksete summadelt kogunenud intresse. Lisaks kuulub sellesse rubriiki hilinenud osamaksudelt kogunenud intressitulu. 2.4 TASAARVELDUSKONTOD || || || || Miljonites eurodes || || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2013 Tasaarvelduskontod || 290 || 1 323 || (1 613) || 0 KOKKU || 290 || 1 323 || (1 613) || 0 Tõhususe huvides on kõigi EAFide ühine sularahavaru kajastatud kümnendas EAFis; sellest tulenevalt toimuvad tehingud erinevate EAFide vahel, mis tasakaalustatakse erinevate EAFide bilansside vahel tasaarvelduskontodel. 2.5 RAHA JA RAHA EKVIVALENDID[6] || || || || || Miljonites eurodes || Lisa || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2013 || KOKKU 31.12.2012 Erikontod – liikmesriikide finantsasutused || - || - || - || 719 || 719 || 633 Arvelduskontod - kommertspangad || - || - || - || 39 || 39 || 54 STABEXi tagatiskontod || 2.5.1 || - || - || - || - || 2 Kongo Demokraatliku Vabariigi erifond[7] || - || - || - || 1 || 1 || 1 KOKKU || || - || - || 759 || 759 || 690 2.5.1 STABEXi tagatiskontod || Miljonites eurodes || Saldo 31.12.2013 || Saldo 31.12.2012 Côte d'Ivoire || - || 2 Muud riigid || - || 0 KOKKU || - || 2 STABEX on lühend, mis tähistab ELi hüvitiste kava, mille eesmärk on AKV riikide eksporditulu stabiliseerimine. Lisaks kõnealustele vahenditele hoiavad STABEXi vahendeid ka abi saavad AKV riigid. Kui komisjon ja abi saav (AKV) riik on jõudnud STABEXi vahendite kasutamise suhtes kokkuleppele, sõlmitakse poolte vahel ülekandeleping. Vastavalt (läbivaadatud) Lomé 4. lepingu[8] artiklile 211 kantakse vahendid AKV riigi nimel avatud intressi koguvale, kahte (Euroopa Komisjoni ja abisaajariigi) allkirja nõudvale kontole. Vahendid jäävad kõnealustele kahte allkirja nõudvatele kontodele seni, kuni vastastikuste kohustuste kokkuleppe alusel on põhjendatud nende ülekandmine mõnele projektile. Allesjäänud STABEXi tagatiskontod suleti 2013. aastal pärast abimeetme STABEX lõpetamist. Komisjoni eelarvevahendite käsutaja jääb konto suhtes allkirjaõiguslikuks, et tagada vahendite kavakohane väljamaksmine. Kahte allkirja nõudvatel kontodel olevad vahendid kuuluvad AKV riigile ja seetõttu neid EAFi majandusaasta aruandes varadena ei kajastata. Ülekandeid neile kontodele kirjendatakse STABEXi maksetena. Vt ka lisa 3.1.2, kus on esitatud põhjalikumad andmed. PIKAAJALISED KOHUSTUSED 2.6 KREDITOORNE VÕLGNEVUS || || || || Miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2013 || KOKKU 31.12.2012 Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus || - || - || 25 || 25 || 40 KOKKU || - || - || 25 || 25 || 40 Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus 2013. aasta lõpul tuleneb kümnendast EAFist. Kaasrahastamise osamaksusid kajastatakse liikmesriikide ja kolmandate riikide ees tekkinud kreditoorse võlgnevusena, sest need vastavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumile. EAFilt nõutakse, et ta kas kasutaks osamaksusid kolmandatele isikutele teenuste osutamiseks või maksaks need vahendid (s.o saadud osamaksud) liikmesriikidele tagasi. Kaasrahastamislepingute alusel tasumisele kuuluv, ent veel tasumata summa kujutab endast saadud kaasrahastamise osamaksusid, millest on maha arvatud projektiga seoses kantud kulud. Mõju netovaradele puudub. Kaasrahastamisega seotud kreditoorse võlgnevuse kogusumma suurenemist on selgitatud lisas 2.7.1.2. LÜHIAJALISED KOHUSTUSED 2.7 KREDITOORNE VÕLGNEVUS || || || || || Miljonites eurodes || Lisa || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2013 || KOKKU 31.12.2012 Lühiajaline kreditoorne võlgnevus || 2.7.1 || 1 || 61 || 260 || 322 || 209 Kumuleerunud kulud || 2.7.2 || 26 || 202 || 359 || 588 || 555 Ettemakstud fondikapitali osamaksud || 2.7.3 || - || - || 304 || 304 || 293 KOKKU || || 28 || 263 || 923 || 1 214 || 1 057 2.7.1 Lühiajaline kreditoorne võlgnevus || || || || || Miljonites eurodes || Lisa || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2013 || KOKKU 31.12.2012 Tarnijad ja muud || 2.7.1.1 || 1 || 61 || 182 || 244 || 152 Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus || 2.7.1.2 || - || 0 || 75 || 75 || 46 Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused || 2.7.1.3 || 0 || 0 || 3 || 3 || 12 KOKKU || || 1 || 61 || 260 || 322 || 209 Kreditoorsed võlgnevused hõlmavad EAFile toetusmeetmete raames esitatud kuluaruandeid. Need kajastatakse nõude saamisel taotletud summa ulatuses. Hankemeetmetega seoses saadud arvete ja kreeditarvete korral kehtib samasugune kord. Asjaomaseid kulutaotlusi on arvestatud järgmisse eelarveaastasse ülekandmisel. Järgmisse eelarveaastasse ülekandmise kirjete alusel kajastatakse hinnangulised rahastamiskõlblikud summad tulemiaruandes. 2.7.1.1 Tarnijad ja muud Selles rubriigis on kajastatud tarnijatele võlgnetavad summad ning avaliku sektori asutustele ja kolmandatele riikidele tasumisele kuuluvad summad. 93 miljoni euro suurune suurenemine eelmise aruandeperioodiga võrreldes tuleneb peamiselt kolmandatele riikidele tasumisele kuuluvate summade suurenemisest 74 miljoni euro võrra. Kolmandatele riikidele tasumisele kuuluvate summade saldo on suurim Ghana (64 miljonit eurot) ja Sambia (33 miljonit eurot) puhul. 2.7.1.2 Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus Kaasrahastamisega seotud lühi- ja pikaajalise kreditoorse võlgnevuse summa suurenes 14 miljoni euro võrra. 2013. aastal saadi uusi kaasrahastamise osamaksusid Rootsilt (9 miljonit eurot), Prantsusmaalt (5 miljonit eurot), Austraalialt (2 miljonit eurot), Ühendkuningriigilt (2 miljonit eurot) ja teistelt riikidelt. Kaasrahastamisega seoses tasumisele kuuluvaid summasid vähendati 8 miljoni euro võrra, et võtta arvesse kaasrahastamise projektidega seonduvaid tulusid (vt lisad 3.1.3 ja 3.2.2). 2.7.1.3 Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused koosnevad peamiselt mittesihtotstarbelistest laekumistest ja tagastatud summadest. 2.7.2 Kumuleerunud kulud || || || || Miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2013 || KOKKU 31.12.2012 Kumuleerunud kulud || 26 || 202 || 359 || 588 || 555 KOKKU || 26 || 202 || 359 || 588 || 555 Aasta lõpus antakse hinnang sellele, millised on EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikud kulud, mille kohta nad ei ole veel aruandeid esitanud. Järgmisse eelarveaastasse ülekandmise kirjete arvutamise järel kirjendatakse prognoositud rahastamiskõlblikud summad kumuleerunud kuludena. Eelmaksete summade prognoositav kasutamine kajastatakse prognooside kohaselt tasaarvestatavate eelmaksetena (vt lisa 2.2). 2.7.3 Ettemakstud fondikapitali osamaksud || || || Miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2013 || KOKKU 31.12.2012 Ühendkuningriik || - || - || 296 || 296 || 274 Iirimaa || - || - || 5 || 5 || 9 Leedu || - || - || 2 || 2 || - Ungari || - || - || - || - || 10 KOKKU || - || - || 304 || 304 || 293 Siin on kajastatud liikmesriikide osamaksude ettemaksed aasta lõpu seisuga. NETOVARA 2.8 SISSENÕUTUD FONDIKAPITAL || || Miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU Fondikapital || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Sissenõudmata fondikapital || - || - || (16 112) || (16 112) Sissenõutud fondikapital 31.12.2012 seisuga || 12 840 || 11 699 || 5 040 || 29 579 || || || || Fondikapital || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Sissenõudmata fondikapital || - || - || (13 162) || (13 162) Sissenõutud fondikapital 31.12.2013 seisuga || 12 840 || 11 699 || 7 990 || 32 529 Fondikapital kujutab endast osamaksude summat, mille liikmesriigid maksavad vastavalt igale sisekokkuleppele asjaomasesse EAFi. Sissenõudmata fondikapital kujutab endast liikmesriikidelt veel sissenõudmata algset assigneeringut. Sissenõutud fondikapital kujutab endast seda osa algsest assigneeringust, mille kohta liikmesriikidele on saadetud maksenõue ülekande tegemiseks erikontodele vastavalt kümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklis 16 sätestatud menetlusele. Kaheksanda ja üheksanda EAFi kapital on täielikult sissenõutud ja laekunud. Sissenõutud ja sissenõudmata fondikapital liikmesriikide kaupa || || || || Miljonites eurodes Osamaksud || % || Sisse nõudmata (kümnes EAF) 31.12.2012 || 2013. aastal sisse nõutud || Sisse nõudmata (kümnes EAF) 31.12.2013 Austria || 2,41 || (388) || 71 || (317) Belgia || 3,53 || (569) || 104 || (465) Bulgaaria || 0,14 || (23) || 4 || (18) Küpros || 0,09 || (15) || 3 || (12) Tšehhi || 0,51 || (82) || 15 || (67) Taani || 2,00 || (322) || 59 || (263) Eesti || 0,05 || (8) || 1 || (7) Soome || 1,47 || (237) || 43 || (193) Prantsusmaa || 19,55 || (3 150) || 577 || (2 573) Saksamaa || 20,50 || (3 303) || 605 || (2 698) Kreeka || 1,47 || (237) || 43 || (193) Ungari || 0,55 || (89) || 16 || (72) Iirimaa || 0,91 || (147) || 27 || (120) Itaalia || 12,86 || (2 072) || 379 || (1 693) Läti || 0,07 || (11) || 2 || (9) Leedu || 0,12 || (19) || 4 || (16) Luksemburg || 0,27 || (44) || 8 || (36) Malta || 0,03 || (5) || 1 || (4) Madalmaad || 4,85 || (781) || 143 || (638) Poola || 1,30 || (209) || 38 || (171) Portugal || 1,15 || (185) || 34 || (151) Rumeenia || 0,37 || (60) || 11 || (49) Slovakkia || 0,21 || (34) || 6 || (28) Sloveenia || 0,18 || (29) || 5 || (24) Hispaania || 7,85 || (1 265) || 232 || (1 033) Rootsi || 2,74 || (441) || 81 || (361) Ühendkuningriik || 14,82 || (2 388) || 437 || (1 951) KOKKU || 100,00 || (16 112) || 2 950 || (13 162) 2.9 MUUD RESERVID Miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU Saldo 31.12.2011 || (2 276) || 4 227 || 301 || 2 252 Kaheksanda ja üheksanda EAFi vabastatud summade ümberpaigutamine kümnendasse EAFi || (78) || (300) || 378 || 0 Rahaliste vahendite ümberpaigutamine kümnendast EAFist üheksandasse EAFi Lõuna-Sudaani abistamiseks vastavalt nõukogu otsusele 2010/406/EL || - || 200 || (200) || 0 Saldo 31.12.2012 || (2 354) || 4 126 || 479 || 2 252 Kaheksanda ja üheksanda EAFi vabastatud summade ümberpaigutamine kümnendasse EAFi || (102) || (371) || 473 || 0 Saldo 31.12.2013 || (2 456) || 3 756 || 952 || 2 252 Saldo 31. detsembri 2013. aasta seisuga sisaldab: || || || || - Lõuna-Sudaanile eraldatud vahendid || - || 350 || - || 350 Alates kümnenda EAFi jõustumisest 2008. aastal paigutatakse kõik varasemate EAFide vabastatud vahendid ümber kümnenda EAFi reservi. Seda reservi saab kulukohustustega siduda üksnes kümnenda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõikes 4 sätestatud tingimustel. 2013. aastal paigutati kümnenda EAFi tulemusreservi ümber 102 miljonit eurot kaheksandast EAFist ja 371 miljonit eurot üheksandast EAFist vabastatud vahendeid. 3. TULEMIARUANDE LISAD 3.1 PÕHITEGEVUSTULUD Miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 2013 || KOKKU 2012 Kulude sissenõudmine || 1 || 11 || 1 || 13 || 17 STABEXi vahendite sissenõudmine || 61 || - || - || 61 || 49 Kasum vahetuskursierinevustest || 2 || 23 || 16 || 41 || 51 Kaasrahastamisega seonduv põhitegevustulu || - || - || 8 || 8 || 8 KOKKU || 64 || 34 || 25 || 123 || 124 3.1.1 Kulude sissenõudmine Selles rubriigis on kajastatud EAFi väljastatud sissenõudekorraldused ja järgnevatest maksetest tehtud mahaarvamised, mis on kirjendatud EAFi raamatupidamissüsteemis ja esitatud eelnevalt väljamakstud kulude sissenõudmiseks kas kontrolli, lõpetatud auditi või rahastamiskõlblikkuse analüüsi alusel. Tuleb märkida, et sissenõutud eelmakseid ei ole kajastatud tuluna, vaid need on kajastatud bilansis eelmaksete all. Alusetult tehtud väljamaksete sissenõudmine 2013. aastal väljastati seoses alusetult tehtud väljamaksetega 23 miljoni euro suuruses summas sissenõudekorraldusi (2012. aastal väljastati neid 27 miljoni euro suuruses summas). Neist 6 miljonit eurot olid seotud kulude sissenõudmisega ja seega kirjendati need põhitegevustuluna. 17 miljonit eurot moodustas makstud eelmakse summade sissenõudmine, mis krediteeriti bilansi varade poolel eelmaksete reale. Alusetult tehtud väljamaksete sissenõudmised olid oma laadilt kokkuvõtlikult järgmised: Miljonites eurodes || || Tulud || Eelmaksed || KOKKU 2013 || Tulud || Eelmaksed || KOKKU 2012 Vead || 2 || 4 || 6 || 1 || 1 || 2 Eeskirjade eiramised || 4 || 12 || 16 || 9 || 15 || 25 OLAFi teatatud || - || 1 || 1 || 1 || - || 1 KOKKU || 6 || 17 || 23 || 11 || 16 || 27 3.1.2 STABEXi vahendite sissenõudmine 2013. aastal maksti EAFile AKV riikides asuvatelt kahte allkirja nõudvatelt kontodelt tagasi 61 miljonit eurot. Need vahendid kanti üle peamiselt Sudaanist (36 miljonit eurot), Côte d'Ivoire'ist (7 miljonit eurot), Salomoni saartelt (5 miljonit eurot), Paapua Uus-Guineast (3 miljonit eurot), Sierra Leonest (2 miljonit eurot), Zimbabwest (2 miljonit eurot) ja Mauritaaniast (2 miljonit eurot). Need tulud on kajastatud kaheksanda EAFi tulemiaruandes põhitegevustulu (STABEXi vahendite sissenõudmine) all. 3.1.3 Kaasrahastamisega seonduv põhitegevustulu Kaasrahastamisega seonduv põhitegevustulu kujutab endast kasutatud osamaksusid (vt lisa 3.2.2). Kuna need osamaksud täidavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumi, kajastatakse osamaksu vastavalt kaasrahastamise projekti rakendamisele. 3.2 PÕHITEGEVUSKULUD || Miljonites eurodes || Lisa || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 2013 || KOKKU 2012 Põhitegevuskulud – abimeetmed || 3.2.1 || 49 || 330 || 2 578 || 2 957 || 2 938 Kaasrahastamisega seonduvad põhitegevuskulud || 3.2.2 || - || - || 8 || 8 || 8 Valuutakursside muutustest tulenev kahjum || - || 4 || 31 || 25 || 60 || 66 Nõuete allahindlus || - || 0 || 1 || 1 || 1 || 6 KOKKU || || 53 || 362 || 2 612 || 3 027 || 3 017 3.2.1 Põhitegevuskulud – abimeetmed || || || || Miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 2013 || KOKKU 2012 Programmikohane abi || 42 || (2) || 1 678 || 1 719 || 1 476 Makromajanduslik toetus || - || 21 || - || 21 || 8 Valdkondlik poliitika || 0 || 225 || (2) || 222 || 326 Intressitoetused || 0 || - || - || 0 || 5 AKV riikide sisesed projektid || - || 57 || 588 || 645 || 720 Hädaabi || - || 17 || 253 || 270 || 333 Pagulastele ettenähtud abi || 1 || - || - || 1 || 6 Riskikapital || 0 || - || - || 0 || 1 STABEX || (1) || - || - || (1) || 4 Varasemate EAFidega seonduvad muud abiprogrammid || - || 5 || - || 5 || 10 Institutsioonidele ettenähtud toetus || - || 1 || 61 || 62 || 32 Eksporditulude kompensatsioon || 7 || 6 || - || 13 || 18 Kokku || 49 || 330 || 2 578 || 2 957 || 2 938 EAFil on sõltuvalt raha väljamaksmise ja haldamise viisist erinevaid põhitegevuskulusid, mis hõlmavad mitmeid abimeetmeid. 3.2.2 Kaasrahastamisega seonduvad põhitegevuskulud Sellel real on kajastatud 2013. aastal seoses kaasrahastatud projektidega kantud kulud. Kuna laekunud kaasrahastamise osamaksud täidavad mittevahetustehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumi, on neile vastav osamaksude summa kajastatud põhitegevustuluna (vt lisa 3.1.3). 3.3 HALDUSKULUD Miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 2013 || KOKKU 2012 Halduskulud || - || 0 || 167 || 167 || 107 KOKKU || - || 0 || 167 || 167 || 107 See rubriik hõlmab toetuskulusid, s.o EAFide programmitöö ja rakendamisega seotud halduskulusid. Nende kulude hulka kuuluvad projektide ettevalmistamise, järelmeetmete, järelevalve ja hindamisega seotud kulud, samuti arvutivõrkude, tehnilise abi jm kulud. 3.4 FINANTSTULUD Miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 2013 || KOKKU 2012 Intressitulu – Euroopa pangad || - || 0 || 0 || 0 || 9 Eelmaksete intressid || 0 || (3) || 3 || 0 || (32) KOKKU || 0 || (3) || 3 || 0 || (22) Intressitulu suurenemine 2012. aastal on seletatav EIP pangakontodelt saadud tulu suurenemisega. Eelmaksetelt arvutatud intress kirjendatakse kooskõlas kümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 7 lõikega 3 ja artikliga 8. 2012. aasta intressitulu oli negatiivne, kuna eelneval aastal kogunenud intressid tühistati. Üheksanda EAFi 2013. aasta intressitulu oli negatiivne peamiselt USD/EUR vahetuskursi kõikumise tõttu. 4. RAHAVOOGUDE ARUANDE LISAD 4.1 RAHAVOOGUDE ARUANDE EESMÄRK JA KOOSTAMINE Teavet rahavoogude kohta kasutatakse alusena selle hindamisel, milline on EAFi raha ja raha ekvivalentide loomise suutlikkus ja millised on EAFi vajadused nende rahavoogude kasutamisel. Rahavoogude aruanne on koostatud kaudsel meetodil. See tähendab, et eelarveaasta netoülejääki või -puudujääki korrigeeritakse mõjuga, mida avaldavad mitterahalised tehingud ning varasematest või tulevastest põhitegevusega seotud maksetest või -laekumistest tulenevad viitvõlad või ettemaksed. Välisvaluutatehingutest tekkinud rahavood kirjendatakse EAFi aruandlusvaluutas (eurodes), kohaldades välisvaluutas väljendatud summa suhtes rahavoo kuupäeval kehtinud euro ja välisvaluuta vahelist vahetuskurssi. 4.2 PÕHITEGEVUS EAFi rahavoogude aruandes on näidatud ainult põhitegevusest tulenevaid rahavoogusid, kuna investeerimis- ja finantseerimistegevus EAFil puudub. Põhitegevuse eesmärk on osaleda poliitikaeesmärgiks seatud tulemuste saavutamises. 5. TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED NING MUU TEAVE 5.1 TINGIMUSLIKUD VARAD Miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2013 || KOKKU 31.12.2012 Täitmistagatised || 4 || 63 || 49 || 116 || 304 Ettemaksutagatised || 2 || 40 || 14 || 56 || 188 KOKKU || 6 || 103 || 62 || 171 || 492 5.1.1 Täitmistagatised Et tagada, et EAFi rahastamisest abi saajad täidavad EAFiga sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi, nõutakse mõnikord täitmistagatisi. 2013. aastal analüüsiti tagatisi põhjalikult. Analüüsi tulemusel kanti maha 188 miljonit eurot tagatisi, kuna need ei kuulunud EAFile. Kui lähtutud oleks 2012. aasta ajakohastatud võrdlusandmetest, oleks tulemuseks olnud väärtuse vähenemine 304 miljonilt eurolt 177 miljonile eurole. 5.1.2 Ettemaksutagatised Ettemaksutagatised on seotud ainult ehitustöölepingutega. Tavaliselt peetakse kinni 10 % abisaajale tehtavast vahemaksetest tagamaks, et töövõtja täidab oma kohustusi. Need kinnipeetud summad kajastatakse tasumisele kuuluvate summadena. Hankija loal võib töövõtja selle asemel esitada ettemaksutagatise, mis asendab vahemaksest kinnipeetud summasid. Need tagatised on kajastatud tingimuslike varadena. 2013. aastal analüüsiti tagatisi põhjalikult. Analüüsi tulemusel kanti maha 105 miljonit eurot tagatisi, kuna need ei kuulunud EAFile. Kui lähtutud oleks 2012. aasta ajakohastatud võrdlusandmetest, oleks tulemuseks olnud väärtuse vähenemine 188 miljonilt eurolt 98 miljonile eurole. 5.1.3 Muudele asutustele kui komisjon kuuluvad tagatised Muudele asutustele kui komisjon kuuluvad tagatised on riikliku eelarvevahendite käsutaja (kolmandas riigi avaliku sektori hankija) heakskiidetud tagatised, mille eesmärk on kaitsta ELi varasid. Neid tagatisi haldavad ELi delegatsioonid, need ei ole EAFi tingimuslikud varad ja nende andmed esitatakse ainult teavitamise eesmärgil. Miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2013 Eelmaksetagatised Täitmistagatised || 2 2 || 54 44 || 278 142 || 333 188 Ettemaksutagatised || 1 || 34 || 70 || 105 KOKKU || 4 || 131 || 491 || 626 5.2 MUU TEAVE 5.2.1 Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud Miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2013 || KOKKU 31.12.2012 Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid makseid ei ole veel tehtud || 74 || 611 || 5 340 || 6 025 || 5 642 Tulemiaruandes kajastatud seotud summad || (28) || (215) || (540) || (782) || (714) KOKKU || 47 || 396 || 4 800 || 5 243 || 4 928 Eelarvelised täitmata kulukohustused kujutavad endast võetud kulukohustusi, millele vastavaid makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel vabastatud. Need on mitmeaastaste programmide loomulik tagajärg. 31. detsembri 2013. aasta seisuga ulatus eelarveliste täitmata kulukohustuste kogusumma 6 025 miljoni euroni. Rahastamisele kuuluva tulevase kulukohustusena on avaldatud summa, mis on saadud eelarveliste täitmata kulukohustuste vähendamisel nendega seotud summade võrra, mis on 2013. aasta tulemiaruandes kajastatud kuluna. See annab tulemuseks 5 243 miljonit eurot. 6. FINANTSRISKIDE JUHTIMINE Järgnev teave, mis käsitleb Euroopa Arengufondi finantsriskide juhtimist, on seotud komisjoni poolt Euroopa Arengufondi nimel EAFi vahendite rakendamiseks tehtud sularahahalduse tehingutega. 6.1 RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE EAFi sularahahalduse tehingute haldamist käsitlevad eeskirjad ja põhimõtted on sätestatud kümnenda EAFi suhtes kohaldatavas finantsmääruses ja sisekokkuleppes. Eespool nimetatud määrusest tulenevalt kohaldatakse järgmisi peamisi põhimõtteid: – Liikmesriigid maksavad EAFi osamaksud erikontodele, mis on avatud iga liikmesriigi emissioonipangas või liikmesriigi määratud finantsasutuses. Osamaksude summad jäävad neile erikontodele, kuni on tarvis teha EAFi makseid. – Liikmesriigid tasuvad EAFi osamaksusid eurodes, samal ajal kui väljamaksed EAFist on nomineeritud eurodes ja muudes vääringutes, sealhulgas vähem tuntud vääringutes. – EAFi nimel komisjoni poolt avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. Lisaks erikontodele on komisjon avanud finantsasutustes (nii keskpankades kui ka kommertspankades) EAFi nimel ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksud. Sularahahalduse- ja maksetoimingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollistandarditele ja auditeerimispõhimõtetele erimenetlusi. Sularahahalduse- ja maksetoimingute haldamine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad operatsiooni- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Neid kohaldatakse erinevates valdkondades tehtavate toimingute suhtes ning suunistele ja menetluskorrale vastavust kontrollitakse regulaarselt. 6.2 TURURISK 6.2.1 Valuutarisk Kõiki osamaksusid hoitakse eurodes ja muid valuutasid ostetakse alles siis, kui see on vajalik maksete tegemiseks. Seepärast ei mõjuta valuutarisk EAFi sularahahalduse tehinguid. 6.2.2 Intressirisk EAF ei laena raha, seepärast tal intressiriski suhtes riskipositsioon puudub. Siiski teenib ta erinevatel pangakontodel hoitavatelt saldodelt intressi. Komisjon on EAFi nimel seepärast võtnud meetmeid, mis tagavad regulaarselt teenitud intressi vastavuse turuintressimääradele ja nende võimalikule kõikumisele. Kommertspankade kontodel hoitavatelt üleöösaldodelt teenitakse intressi igapäevaselt. Selliste kontode saldodelt makstav tasu põhineb muutuvatel turuintressimääradel, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Enamiku kontode puhul on intressi arvutamine seotud EONIAga (euroala pankadevahelise üleööturu keskmise aastaintressimääraga) ja seda korrigeeritakse, et võtta arvesse kõnealuse intressimäära võimalikke kõikumisi. Teatavate muude kontode puhul on intressi arvutamine seotud EKP baasintressimääraga (Euroopa Keskpanga poolt refinantseerimistehingutes kasutatava intressimääraga). Selle tulemusena puudub risk, et EAFi saldodelt laekuvad tasud võiksid olla madalamad turuintressimääradest. 6.3 KREDIIDIRISK (VASTASPOOLE RISK) Enamikku EAFi sularahavarudest hoitakse kümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse kohaselt „erikontodel”, mille liikmesriigid on avanud oma osamaksude maksmiseks. Enamikku selliseid kontosid hoitakse liikmesriikide riigikassades või keskpankades. Nende institutsioonide vastaspoole risk on EAFi jaoks madalaim (riskipositsioon seondub liikmesriikidega). Mis puutub maksete tegemiseks kommertspankades hoitavasse EAFi sularahavarusse, siis neile kontodele täiendavate vahendite kandmisel juhindutakse täppisajastamise põhimõttest ja seda haldab komisjoni rahavoogude juhtimise sularahahaldussüsteem automaatselt. Igal kontol hoitakse minimaalsel tasemel rahavarusid, mis on proportsionaalsed kontolt päeva jooksul tehtavate maksete keskmise summaga. Selle tulemusel on neil kontodel üleöö hoitavad summad pidevalt väga väiksed, mis tagab, et EAFi riskipositsioon on piiratud. Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuniseid, et EAFi vastaspoole riski veelgi minimeerida. Kõik kommertspangad valitakse välja hankemenetluse teel. Hankemenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne (S&P A-1 või Fitchi F1). Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse lubada ka madalamat reitingut. 6.4 LIKVIIDSUSRISK EAFi suhtes kohaldatavad eelarvepõhimõtted tagavad, et eelarveperioodi jaoks ette nähtud sularahavarude kogusumma on alati piisav kõigi maksete tegemiseks. Liikmesriikide osamaksude kogusumma on tegelikult võrdne asjaomase eelarveperioodi maksete assigneeringute summaga. Siiski makstakse liikmesriikide osamaksud EAFi aasta jooksul tehtava kolme osamaksena, samal ajal kui väljamaksete puhul esineb teatav hooajalisus. Selle tagamiseks, et sularahavarud oleksid alati piisavad, et katta mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavad maksed, vahetavad komisjoni sularahahalduse üksus ja asjaomased kulude eest vastutavad talitused korrapäraselt teavet sularahaseisu kohta, et asjaomasel perioodil tehtud maksed ei ületaks olemasolevaid sularahavarusid. Lisaks eelnevale tagavad EAFi igapäevastes sularahahalduse tehingutes kasutatavad automatiseeritud rahavoogude juhtimise töövahendid, et igal EAFi pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid. 7. SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED Seotud osapooltega tehtud tehinguid, mis nõuaksid siin rubriigis eraldi käsitlemist, ei ole tuvastatud. 8. BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED Käesoleva majandusaasta aruande edastamise kuupäeva seisuga ei olnud EAFi peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva jao all nõutav. Majandusaasta aruanne ja selle lisad on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub eespool esitatud teabes. 9. EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS Eelarveaasta tulem on arvutatud tekkepõhise arvestuse põhimõtte kohaselt, kuid eelarve täitmise tulemus põhineb kassapõhise arvestuse eeskirjadel. Kuna mõlemad on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda. Kõnealune võrdlus on esitatud allpool tabelis, kus on välja toodud peamised võrreldavad summad, jaotatuna tulu- ja kuluartiklite lõikes. || || Miljonites eurodes || 2013 || 2012 || || EELARVEAASTA TULEM || (3 072) || (3 023) || || TULUD || || Eelarve täitmise tulemust mitte mõjutavad nõuded || (68) || (47) Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded || (6) || (8) Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded || 10 || 14 Eelmaksete netomõju || 71 || 62 Viitlaekumiste netosumma || 19 || (40) || || KULUD || || Aruandeaasta maksmata kulud || 90 || 38 Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud || (53) || (101) Tühistatud maksed || 13 || 7 Eelmaksete netomõju || (431) || (316) Kumuleeritud kulude netosumma || 464 || 204 || || EELARVE TÄITMISE TULEMUS || (2 963) || (3 209) 9.1 Võrreldavad tuluartiklid Eelarveaasta eelarvetulud vastavad eelarveaasta jooksul kindlaks määratud nõuetega seoses sissenõutud tuludele ja seoses eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega sissenõutud summadele. Eelarve täitmise tulemust mitte mõjutavaid nõudeid kajastatakse eelarveaasta tulemis, kui eelarve seisukohast ei saa neid lugeda tuludeks, sest sissenõutav summa paigutatakse ümber reservidesse ja seda ei saa ilma nõukogu otsuseta uuesti kulukohustustega siduda. Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulude hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemile liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded. Eelmaksete netomõju vastab sissenõutud eelmaksete tasaarvestatud summale. Sellel laekumisel puudub mõju tulemile. Viitlaekumiste netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud viitlaekumistest. Arvesse võetakse ainult netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelneva eelarveaasta viitlaekumiste vähenemine. 9.2 Võrreldavad kuluartiklid Aruandeaasta maksmata kulud tuleb võrdlemise eesmärgil juurde arvata, sest need sisalduvad tulemis, aga ei kuulu eelarve kulude hulka. Seevastu aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need on osa aruandeaasta eelarvekuludest, ent need kas ei avalda mõju eelarveaasta tulemile või korrektsioonide korral vähendavad kulusid. Tühistatud maksest tekkivad laekumised ei mõjuta eelarveaasta tulemit, kuid neil on mõju eelarve täitmise tulemusele. Eelmaksete netomõju koosneb aruandeaastal makstud uute eelmaksete summadest (mis on kajastatud aruandeaasta eelarve kuluna) ja aruandeaastal või eelnevatel eelarveaastatel makstud eelmaksete tasaarvestamisest rahastamiskõlblike kulude heakskiitmise teel. Neist viimane on käsitletav kuluna tekkepõhises arvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus esialgset eelmakset hakatakse käsitlema eelarve kuluna juba makse tegemisel. Kumuleerunud kulude netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud kumuleerunud kuludest, st EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta abi saajad ei olnud EAFile veel aruandeid esitanud. Arvesse võetakse ainult kumuleerunud kulude netomõju, st aruandeaasta kumuleerunud kulusid, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate kumuleerunud kulude vähenemine. 2. RAKENDAMISE ARUANNE SISSEJUHATAV MÄRKUS Varasemad EAFid · Majandusaasta aruanne ei sisalda enam tabeleid kuuenda ja seitsmenda EAFi rakendamise kohta, kuna need suleti vastavalt 2006. ja 2008. aastal. Ülekantud saldode rakendamist kajastatakse siiski üheksanda EAFi raames. · 2013. aasta majandusaasta aruande selguse tagamiseks on allpool esitatud tabelites kaheksanda EAFi puhul selgelt eristatud Lomé konventsioonis ettenähtud programmitöö alusel kasutatud osa ja Cotonou lepingus ettenähtud programmitöö alusel kasutatud osa, nagu seda on tehtud ka eelnenud aastatel. · Üheksanda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punkti b kohaselt on varasemate EAFide vahendite saldod paigutatud ümber üheksandasse EAFi ja selle fondi tegevusajal seoti need kulukohustustega kui üheksanda EAFi vahendid. Kümnes EAF AKV-EÜ partnerlusleping, mille Euroopa Ühenduse liikmesriigid ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid (AKV riigid) allkirjastasid 23. juunil 2000 Cotonous, jõustus 1. aprillil 2003. Cotonou lepingut on muudetud kahel korral: 25. juunil 2005 Luxembourgis allakirjutatud lepinguga ning 22. juunil 2010 Ouagadougous allakirjutatud lepinguga. 27. novembril 2001. aastal vastu võetud Euroopa Liidu Nõukogu otsus ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMT) assotsieerimise kohta ELiga (2001/822/EÜ) jõustus 2. detsembril 2001. Kõnealust otsust on muudetud 19. märtsil 2007 (otsus 2007/249/EÜ). 1. juulil 2008 jõustus Euroopa Ühenduse liikmesriikide valitsuste esindajate poolt 17. juulil 2006 heaks kiidetud sisekokkulepe, mis käsitleb ühenduse abi rahastamist vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule (2008–2013) läbivaadatud Cotonou lepingu alusel. Cotonou lepingu kohaselt rahastatakse AKV riikidele ja ÜMTdele teisel perioodil (2008−2013) antavat ühenduse abi kümnendast EAFist 22 682 miljoni euro suuruses summas, millest: · 21 966 miljonit eurot eraldatakse AKV riikidele vastavalt läbivaadatud Cotonou lepingu lisas Ib esitatud mitmeaastasele finantsraamistikule; sellest 20 466 miljonit eurot haldab komisjon; · 286 miljonit eurot eraldatakse ÜMTdele vastavalt nõukogu läbivaadatud otsuse (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega) lisale IIAa; sellest 256 miljonit eurot haldab komisjon; · 430 miljonit eurot eraldatakse komisjonile, et rahastada kümnenda EAFi programmitöö ja vahendite rakendamisega seonduvaid kulusid kooskõlas sisekokkuleppe artikliga 6. Pärast kümnenda EAFi jõustumist lisati kümnendale EAFile eraldatud esialgsetele summadele varasemate EAFide vabanenud vahendid, intressitulu ja kasutamata jäänud sularaha, mis tulenevad üheksandale EAFile eelnenud fondide puhul rakendatud süsteemist (STABEX), mille eesmärk on tagada esmaste põllumajandustoodete eksporditulu stabiilsus. Neid vahendeid hallatakse kooskõlas asjaomaste eeskirjadega, mis on ette nähtud läbivaadatud Cotonou lepingu ja sisekokkuleppega. 31. detsember 2013 oli kümnenda EAFi puhul oluline kuupäev, sest sellega oli seotud aegumisklausel. Klausliga on kehtestatud lõpptähtaeg kulukohustuste võtmiseks kümnenda EAFi raames (kümnendat EAFi käsitleva sisekokkuleppe artikli 1 lõiked 4 ja 5). Kogu aasta jooksul on tehtud kõik selleks, et siduda kümnenda EAFi vahendid võimalikult suures ulatuses kulukohustustega. - Kümnenda EAFi tulemusreserv (mittekasutatav) Pärast kümnenda EAFi käivitumist 1. juulil 2008 on üheksanda EAFi ja sellest varasemate EAFide vahendite lõppsaldod ja projektidest vabastatud vahendite summad (v.a Stabexi vahendid ja üheksanda EAFi haldusassigneeringud) paigutatud ümber kümnenda EAFi tulemusreservi. (miljonites eurodes) Kümnenda EAFi AKV riikide tulemusreserv (mittekasutatav) seisuga 31.12.2013 || 924,1 Kümnenda EAFi ÜMTde tulemusreserv (mittekasutatav) seisuga 31.12.2013 || 14,1 Kokku kümnenda EAFi tulemusreserv (mittekasutatav) seisuga 31.12.2013 || 938,2 Vastavalt kümnendat EAFi käsitleva sisekokkuleppe artikli 1 lõikele 4 otsustas nõukogu 12. detsembril 2013 kasutada neid vahendeid üleminekurahastu jaoks. - Kümnenda EAFi sidumata vahendid Seisuga 31.12.2013 oli sidumata vahendite maht järgmine: (miljonites eurodes) AKV riigid (kahepoolsed ja AKV-sisesed piirkondlikud programmid ning riiklike/piirkondlike näidisprogrammide reserv) || 74,5 ÜMTd || 0,08 Kokku kümnenda EAFi sidumata vahendid seisuga 31.12.2013 || 74,6 Ka need vahendid kanti üleminekurahastusse. - Üleminekurahastu 2013. aasta juunis kirjutasid nõukogus kokkutulnud liikmesriigid alla üheteistkümnendat EAFi käsitlevale sisekokkuleppele. Sisekokkulepe jõustub alles pärast seda, kui kõik liikmesriigid on selle ratifitseerinud. Komisjon on teinud ettepaneku 2014. aasta jaanuari ja üheteistkümnenda EAFi jõustumise vaheliseks ajaks võtta üleminekumeetmeid ja luua üleminekurahastu, et teha vahendid AKV riikide ja ÜMTdega tehtava koostöö ning toetuskulude jaoks kättesaadavaks. Üleminekurahastu loomine kiideti heaks 12. detsembril 2013 (otsus 2013/759/EL). Seda rahastatakse järgmistest allikatest: - kaheksandast ja üheksandast EAFist kuni 31. detsembrini 2013 vabanenud vahendid; - 31. detsembri 2013. aasta seisuga sidumata kümnenda EAFi vahendid; - 1. jaanuari 2014. aasta seisuga vabastatud kümnenda ja varasemate EAFide vahendid. 31. detsembri 2013. aasta seisuga oli üleminekurahastu jaoks kättesaadavate vahendite summa intresse arvestamata 998,6 miljonit eurot AKV riikide ja 14,2 miljonit eurot ÜMTde puhul. Need summad on arvatud üheteistkümnenda EAFi vahendite hulka. - Kümnenda EAFi Stabexi reserv Stabexi kontode sulgemise järel paigutatakse kasutamata jäänud / vabastatud vahendid ümber kümnenda EAFi Stabexi A-assigneeringute reservi (kümnenda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõige 4) ja seejärel asjaomaste riikide riiklikesse sihtprogrammidesse. 31. detsembri 2013. aasta seisuga moodustas vabastatud ja kümnendasse EAFi ümber paigutatud Stabexi vahendite summa (33 riiki) 165,3 miljonit eurot. - Kümnenda EAFi kaasrahastamine Kümnenda EAFi raames kirjutati liikmesriikidega alla kaasrahastamise summade ülekandmist käsitlevad lepingud ja võeti kasutusele kulukohustuste assigneeringuid kogusummas 134,4 miljonit eurot, samal ajal kui maksete assigneeringuid nähti ette kogu laekunud 110,6 miljoni euro suuruse summa ulatuses. Kaasrahastamise assigneeringute seis 31. detsembri 2013. aasta seisuga on näidatud järgmises tabelis (miljonites eurodes): || Kulukohustuste assigneeringud || Maksete assigneeringud Kaasrahastamine - A-assigneeringud || 118,1 || 95,3 Kaasrahastamine - AKV riikide sisesed projektid || 12,1 || 12,1 Kaasrahastamine − halduskulud || 4,2 || 3,2 || 134,4 || 110,6 Järgmistes tabelites, mis käsitlevad otsuseid, lepinguid ja väljamakseid, on tegu netosummadega. Lisas on esitatud tabelid, mis kirjeldavad olukorda riikide ja vahendite lõikes. 2.1 ASSIGNEERINGUD TABEL 1.1 || KAHEKSAS EAF || MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2013 || ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES || || || (miljonites eurodes) || || || (miljonites eurodes) || MEEDE || ESIALGNE ASSIGNEERING || VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/ VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2012 || VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2013. AASTAL || Lisad || JOOKSEV ASSIGNEERING || AKV RIIGID || || || || || || Lomé || || || || || || Sihtprogrammid kokku || 7 562 || (2 473) || ( 69) || (1) || 5 020 || Intressitoetused || 370 || ( 287) || || || 83 || Hädaabi || 140 || ( 4) || || || 136 || Pagulastele ettenähtud abi || 120 || ( 17) || || (1) || 103 || Riskikapital || 1 000 || 37 || ( 17) || || 1 019 || Stabex || 1 800 || (1 077) || 0 || (1) || 724 || Sysmin || 575 || ( 474) || || || 101 || Struktuuriline kohandus || 1 400 || 97 || ( 0) || || 1 497 || Suurtes võlgades vaesed riigid || || 1 060 || ( 1) || || 1 059 || Intressitulu kasutamine || || 36 || ( 1) || || 35 || Cotonou || || || || || || A-assigneeringud || || 419 || ( 1) || (1) || 418 || B-assigneeringud || || 252 || ( 14) || (1) || 238 || AKV RIIGID KOKKU || 12 967 || (2 431) || ( 104) || || 10 432 || ÜMTd || || || || || || Sihtprogrammid kokku || 115 || ( 78) || ( 0) || || 37 || Intressitoetused || 9 || ( 7) || || || 1 || Hädaabi || 3 || ( 3) || || || || Pagulastele ettenähtud abi || 1 || ( 1) || || || || Riskikapital || 30 || ( 24) || || || 6 || Stabex || 6 || ( 4) || || || 1 || Sysmin || 3 || ( 0) || || || 2 || ÜMTd KOKKU || 165 || ( 117) || ( 0) || || 48 || Kaheksas EAF kokku || 13 132 || (2 548) || ( 104) || || 10 481 || || || || || || || (1) Kõik vähenemised vastavad vahendite vabastamisele, mis paigutati ümber kümnenda EAFi mittekasutatavasse tulemusreservi. || || || || 2.2 KONSOLIDEERITUD ARUANNE TABEL 2.1. EAFi KOONDARUANNE 31.12.2013: ARENGUARUANNE TABEL 2.2. EAFi KOONDARUANNE 31.12.2013: ABI LIIK II OSA. EAFi MAJANDUSAASTA ARUANNE: INVESTEERIMISRAHASTU RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE EUROOPA INVESTEERIMISPANK || CA/472/14 || 13. märts 2014 || Dokument 14/108 || || DIREKTORITE NÕUKOGU Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne seisuga 31. detsember 2013 || || || - Finantsseisundi aruanne - Kasumi- ja muu koondkasumi aruanne - Omakapitali muutuste aruanne - Rahavoogude aruanne - Raamatupidamise aastaaruande lisad - Sõltumatu audiitori aruanne || ORG.: E || 3. INVESTEERIMISRAHASTU RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 3.1. FINANTSSEISUNDI ARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2013 (tuhandetes eurodes) || Lisad || 31.12.2013 || 31.12.2012 || || || VARAD || || || Raha ja raha ekvivalendid || 5 || 599 515 || 466 568 Tuletisinstrumendid || 6 || 1 024 || 115 Laenud ja nõuded || 7 || 1 222 199 || 1 146 280 Müügivalmis finantsvarad || 8 || 331 699 || 333 001 Nõuded rahastajate vastu || 9/15 || - || 87 310 Tähtajani hoitavad finantsvarad || 10 || 102 562 || 99 029 Muud varad || 11 || 148 || 224 || || || Varad kokku || || 2 257 147 || 2 132 527 || || || || || || KOHUSTUSED JA RAHASTU OMAKAPITAL || || || || || || KOHUSTUSED || || || Tuletisinstrumendid || 6 || 3 545 || 7 035 Ettemakstud tulud || 12 || 35 083 || 37 808 Võlad kolmandatele isikutele || 13 || 331 235 || 312 086 Muud kohustused || 14 || 2 572 || 1 153 || || || Kohustused kokku || || 372 435 || 358 082 || || || RAHASTU OMAKAPITAL || || || Liikmesriikidelt sissenõutud osamaksud || 15 || 1 661 309 || 1 561 309 Õiglase väärtuse reserv || || 78 191 || 68 434 Jaotamata kasum || || 145 212 || 144 702 || || || Rahastu omakapital kokku || || 1 884 712 || 1 774 445 || || || Kohustused ja rahastu omakapital kokku || || 2 257 147 || 2 132 527 Lisad on raamatupidamise aastaaruande lahutamatu osa. 3.2. 31. DETSEMBRIL 2013 LÕPPENUD EELARVEAASTA KASUMI- JA MUU KOONDKASUMI ARUANNE (tuhandetes eurodes) || Lisad || Alates 1.1.2013 || Alates 1.1.2012 || || kuni 31.12.2013 || kuni 31.12.2012 || || || || || Intressid ja samalaadsed tulud || 17 || 68 270 || 67 503 || Intressid ja samalaadsed kulud || 17 || -1 175 || -1 114 || || || || || Intressid ja samalaadsed tulud (neto) || || 67 095 || 66 389 || || || || || Tulud teenus- ja vahendustasudest || 18 || 4 051 || 1 934 || Kulud teenus- ja vahendustasudest || 18 || -43 || -292 || || || || || Tulud teenus- ja vahendustasudest (neto) || || 4 008 || 1 642 || || || || || Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine || || 4 399 || 5 348 || Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum || 19 || 5 294 || 1 045 || Valuutakursside muutustest tulenev netokahjum || || -6 925 || -10 575 || || || || || Netotulu finantstehingutest || || 2 768 || -4 182 || || || || || Muutused laenude ja nõuete väärtuse languses, pärast suurenemiste mahaarvamist || 7 || -27 334 || 597 || Müügivalmis finantsvarade väärtuse langus || 8 || -8 176 || -8 927 || Muude varade väärtuse langus || 20 || - || -337 || Üldhalduskulud || 21 || -37 851 || -36 202 || || || || || Majandusaasta kasum || || 510 || 18 980 || || || || || Muu koondkasum || || || || Kasumisse või kahjumisse ümber liigitatud või ümber liigitada võidavad kirjed || || || || Müügivalmis finantsvarad - õiglase väärtuse reserv || 8 || || || 1. Müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse netomuutus || || 12 350 || 18 551 || 2. Koondkasumiaruandesse üle kantud netosumma || || -2 593 || 8 133 || Müügivalmis finantsvarad kokku || || 9 757 || 26 684 || || || || || Muu koondkasum kokku || || 9 757 || 26 684 || || || || || Majandusaasta koondkasum kokku || || 10 267 || 45 664 || Lisad on raamatupidamise aastaaruande lahutamatu osa. 3.3 31. DETSEMBRIL 2013 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA OMAKAPITALI MUUTUSTE ARUANNE (tuhandetes eurodes) || Sissenõutud osamaksud || Õiglase väärtuse reserv || Jaotamata kasum || Kokku Seisuga 1. jaanuar 2013 Lisad || 1 561 309 || 68 434 || 144 702 || 1 774 445 || || || || Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud 15 || 100 000 || - || - || 100 000 || || || || Majandusaasta kasum 2013. aastal || - || - || 510 || 510 || || || || Majandusaasta muu koondkasum kokku || - || 9 757 || - || 9 757 || || || || Rahastu omakapitali muutused || 100 000 || 9 757 || 510 || 110 267 || || || || Seisuga 31. detsember 2013 || 1 661 309 || 78 191 || 145 212 || 1 884 712 || || || || || Sissenõutud osamaksud || Õiglase väärtuse reserv || Jaotamata kasum || Kokku Seisuga 1. jaanuar 2012 Lisad || 1 281 309 || 41 750 || 125 722 || 1 448 781 || || || || Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud 15 || 280 000 || - || - || 280 000 || || || || Majandusaasta kasum 2012. aastal || - || - || 18 980 || 18 980 || || || || Majandusaasta muu koondkasum kokku || - || 26 684 || - || 26 684 || || || || Rahastu omakapitali muutused || 280 000 || 26 684 || 18 980 || 325 664 || || || || Seisuga 31. detsember 2012 || 1 561 309 || 68 434 || 144 702 || 1 774 445 || || || || || || || || Lisad on raamatupidamise aastaaruande lahutamatu osa. 3.4 31. DETSEMBRIL 2013 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA RAHAVOOGUDE ARUANNE (tuhandetes eurodes) || Lisad || Alates 1.1.2013 kuni 31.12.2013 || Alates 1.1.2012 kuni 31.12.2012 PÕHITEGEVUS || || || Majandusaasta kasum || || 510 || 18 980 Korrigeerimised: || || || Müügivalmis finantsvarade väärtuse langus || || 8 176 || 8 927 Laenude ja nõuete väärtuse langusest tuleneva kahjumi netomuutus || || 27 334 || -597 Laenude ja nõuetega seotud kapitaliseeritud intress || 7 || -10 363 || -9 622 Laenudelt ja nõuetelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus || || -249 || -1 407 Tähtajani hoitavatelt finantsvaradelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus || || 733 || -751 Ettemakstud tulude muutus || || -2 725 || 4 805 Vahetuskursi muutuste mõju laenudele || || 30 402 || 16 044 Vahetuskursi muutuste mõju müügivalmis finantsvaradele || || -1 154 || -1 204 Vahetuskursi muutuste mõju hoitavale rahale || || -378 || -389 Kasum põhitegevusest enne põhitegevusega seotud varades ja kohustustes toimunud muutuste arvestamist || || 52 286 || 34 786 Laenude väljamaksed || 7 || -242 203 || -233 018 Laenude tagastamine || 7 || 119 160 || 115 480 Rahalt ja raha ekvivalentidelt kogunenud intressitulu muutus || || -1 || 389 Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine || || -4 399 || -5 348 Tähtaja lõpuni hoitavate finantsvarade suurenemine || 10 || -680 635 || -98 278 Tähtaja lõpuni hoitavad finantsvarad, mille tähtaeg möödub || 10 || 676 369 || Müügivalmis finantsvarade suurenemine || 8 || -34 700 || -81 981 Müügivalmis finantsvarade tagasimaksmine/müük || 8 || 38 737 || 19 601 Muude varade vähenemine || || 76 || 192 Muude kohustuste suurenemine || || 1 419 || 40 Euroopa Investeerimispangale tasutavate summade (vähenemine)/suurenemine || || -6 539 || 6 876 Rahavood põhitegevusest (neto) || || -80 430 || -241 261 FINANTSEERIMISTEGEVUS || || || Liikmesriikidelt saadud osamaksud || || 187 310 || 236 345 Intressitoetustega seoses liikmesriikidelt saadud summad || || 50 000 || 43 655 Intressitoetustega seoses liikmesriikide eest makstud summad || || -24 312 || -24 450 Rahavood finantseerimistegevusest (neto) || || 212 998 || 255 550 Raha ja raha ekvivalentide suurenemine (neto) || || 132 568 || 14 289 Rahavoogude koondaruanne: || || || Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga || || 466 561 || 451 882 Netorahavood: || || || Põhitegevusest || || -80 430 || -241 261 Finantseerimistegevusest || || 212 998 || 255 550 Vahetuskursi muutuste mõju rahale ja raha ekvivalentidele || || 378 || 389 Raha ja raha ekvivalendid majandusaasta lõpu seisuga || || 599 507 || 466 561 Raha ja raha ekvivalendid jagunevad: || || || Kassas olev sularaha || || 194 107 || 10 588 Tähtajalised hoiused (kogunenud intressideta) || || 405 400 || 455 973 || || 599 507 || 466 561 Lisad on raamatupidamise aastaaruande lahutamatu osa. 3.5 RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD 31. DETSEMBRI 2013. 1 Üldine teave Investeerimisrahastu (edaspidi „rahastu”) on loodud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide (edaspidi „AKV riigid”) rühma ja Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide vahelist koostööd ja arenguabi käsitleva Cotonou lepingu (edaspidi „leping”) raames, mis sõlmiti 23. juunil 2000 ning vaadati läbi 25. juunil 2005 ja 23. juunil 2010. Rahastu ei ole juriidiline isik. Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP” ja „pank”) haldab liikmesriikide („rahastajad”) nimel osamaksusid vastavalt lepingu tingimustele ja korraldab rahastu tegevust. Lepingu kohane rahastamine toimub ELi liikmesriikide eelarvetest ja väljamakseid tehakse vastavalt finantsprotokollidele, mis koostatakse järjestikusteks viie- kuni kuueaastasteks perioodideks. Teise finantsprotokolli (hõlmab ajavahemikku 2008–2013) jõustumise järel 1. juulil 2008, millele osutatakse kui kümnenda Euroopa Arengufondi (EAF) käivitumisele, on EIP-le tehtud lepingu raames ülesandeks järgneva haldamine: - investeerimisrahastu, s.o riske kandev uuenev fond, mille eesmärk on erasektori investeeringute edendamine AKV riikides ning mille maht on 3 185,5 miljonit eurot, millest 48,5 miljonit eurot on eraldatud ülemeremaadele ja -territooriumidele (ÜMTd); - intressitoetuste rahastamiseks ettenähtud toetused AKV riikidele summas 400 miljonit eurot ja ÜMTdele summas 1,5 miljonit eurot. Neid toetusi saab kuni 15 % (kuni 2012. aasta lõpuni kuni 10 %) ulatuses kasutada projektidega seonduva tehnilise abi rahastamiseks. Käesolev raamatupidamise aastaaruanne hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2013. EIP halduskomitee ettepanekul kiitis EIP direktorite nõukogu 13. märtsil 2014 raamatupidamise aastaaruande heaks ja andis loa esitada see EIP juhatajate nõukogule, et viimane saaks selle 29. aprilliks 2014 heaks kiita. 2 Peamised arvestuspõhimõtted 2.1 Koostamise alus − nõuetele vastavuse kinnitus Rahastu raamatupidamise aastaaruanded on koostatud kooskõlas Euroopa Liidu vastuvõetud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega (IFRS). 2.2 Olulised raamatupidamisalased otsused ja hinnangud Raamatupidamise aastaaruannete koostamisel tuleb anda raamatupidamislikke hinnanguid. Samal ajal peab EIP juhtkond investeerimisrahastu raamatupidamispõhimõtete kohaldamisel lähtuma oma äranägemisest. Avalikustada tuleb valdkonnad, milles tehtavate otsuste puhul kasutatakse oma äranägemist laiemas ulatuses või mis on keerukamad, ning valdkonnad, millega seotud eeldustel ja hinnangutel on raamatupidamise aastaaruandele oluline mõju. Otsuseid ja hinnanguid on kõige enam kasutatud järgnevates valdkondades: § Finantsinstrumentide õiglase väärtuse mõõtmine Aktiivsetel turgudel kaubeldavate finantsvarade ja -kohustuste õiglane väärtus põhineb noteeritud turuhinnal ja maaklerite hinnanoteeringutel. Kui õiglast väärtust ei ole võimalik leida aktiivsete turgude alusel, määratakse see kindlaks, kasutades mitmesuguseid hindamismeetodeid, sh matemaatilisi mudeleid. Mudelites kasutatavad väärtused võetakse võimaluse korral jälgitavatelt turgudelt; kui see aga ei ole teostatav, tuleb õiglase väärtuse kindlaksmääramisel teatavas ulatuses kasutada oma äranägemisel tehtavaid otsuseid. Hinnangud liigitatakse vastavalt nende tasemele õiglase väärtuse hierarhias, mis sõltub hindamismeetodis kasutatud sisenditest. Sellekohane kirjeldus ja andmed. Hindamismeetodid on avaldatud ja neid on kirjeldatud lisades 2.4.3 ja 4. Hindamismeetodid võivad hõlmata võrdlust jälgitava turuhinnaga samalaadsete instrumentidega, netonüüdispuhasväärtuse mudelit, diskonteeritud rahavoogude mudelit, Black-Scholesi mudelit, polünoomilise optsioonihinna mudelit ja muid hindamismudeleid. Hindamismeetodites kasutatavate eelduste ja sisendite hulka kuuluvad riskivabad intressimäärad ja võrdlusintressimäärad, diskontomäära arvutamiseks kasutatavad krediidiriski marginaalid, võlakirja- ja aktsiahinnad, valuutavahetuskursid, aktsiahinnad, aktsiaindeksid ning prognoositav hinnavolatiilsus ja korrelatsioon. Hindamismeetodite eesmärk on leida õiglane väärtus ehk hind, mille eest toimuks mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahel tavapärane tehing vara müügiks või kohustuse üleandmiseks. Rahastus kasutatakse levinumate ja lihtsamate finantsinstrumentide õiglase väärtuse määramiseks üldtunnustatud hindamismudeleid. See kehtib näiteks intressimäära ja valuuta vahetuslepingute kohta, mille puhul kasutatakse ainult jälgitavaid turuandmeid ning juhtimishinnanguid ja prognoose ei ole eriti vaja. Jälgitavaid hindu ja mudelite sisendeid võib tavaliselt saada noteeritud võla- ja kapitaliväärtpaberite, börsil kaubeldavate tuletisinstrumente ja lihtsate börsiväliste tuletisinstrumentide (näiteks intressimäära vahetuslepingud) turult. Jälgitavate turuhindade ja mudelite sisendite kättesaadavus vähendab vajadust juhtkonna hinnangute ja prognooside järele ning õiglase väärtuse määramisega seotud ebakindlust. Jälgitavate turuhindade ja sisendite kättesaadavus on eri toodete ja turgude puhul erinev ning see võib muutuda konkreetsete sündmuste mõjul ja vastavalt finantsturgudel valitsevate tingimuste muutumisele. Keerukamate instrumentide puhul kasutab investeerimisrahastu enda väljatöötatud meetodeid, mis põhinevad tunnustatud hindamismudelitel. Mõned või kõik nende mudelite sisendid ei ole turul jälgitavad, vaid tuletatakse turuhindadest ja -määradest või oletustel põhinevatest hinnangutest. Oluliste mittejälgitavate sisenditega instrumentide hulka kuuluvad näiteks teatavad laenud ja tagatised, millel puudub aktiivne turg. Kui õiglane väärtus määratakse kindlaks hindamismudelitega, kus kasutatakse olulisi mittejälgitavaid sisendeid, on suurem roll juhtkonna hinnangutel ja prognoosidel. Juhtkonna hinnanguid ja prognoose on tavaliselt vaja selleks, et valida välja sobiv hindamismudel, prognoosida hinnatava instrumendi poolt tulevikus tekitatava rahavoo suurust, määrata kindlaks vastaspoole maksejõuetuse tõenäosus ja ettemakserisk ning valida sobivad diskontomäärad. Rahastu on välja töötanud õiglase väärtuse mõõtmise kontrolliraamistiku. Raamistik hõlmab EIP investeerimispanganduse riskijuhtimise ja turuteabe haldamisega seotud ülesandeid. Neid ülesandeid täidetakse sõltumatult front office'i juhtimisest ja nende eesmärk on kontrollida olulist õiglase väärtuse mõõtmist. Konkreetsed kontrollimeetmed on järgmised: - jälgitavate hindade kontroll; - kasutuselolevate mudelite muudatuste ja uute hindamismudelite analüüs ja kinnitamine; - mudelite täpsustamine ja järeltestimine jälgitavate turutehingute alusel; - väärtuse suuremate muutuste analüüs ja uurimine; - oluliste mittejälgitavate sisendite analüüs ja hinnangute täpsustamine. Kui õiglase väärtuse mõõtmiseks kasutatakse kolmandatelt isikutelt saadud teavet, näiteks maaklerinoteeringuid ja hinnateabe vahendajate hinnateavet, kontrollib investeerimisrahastu, kas need hinnangud lähtuvad IFRSi nõuetest. Selle raames: - määratakse kindlaks, kas maakleri hinnanoteering või vahendaja hinnateave on asjakohane; - hinnatakse, kas maakleri konkreetne noteering või hinnateabeteenus on usaldusväärne; - selgitatakse välja, kuidas õiglane väärtus on välja selgitatud, ning mil määral see vastab tegelikele turutehingutele; - selgitatakse välja, mil viisil on sarnaste instrumentide hindu kohandatud vastavalt mõõdetava instrumendi omadustele, kui õiglast väärtust mõõdetakse sarnaste instrumentide abil. § Laenude ja nõuete väärtuse langusest tulenev kahjum Investeerimisrahastu vaatab oma laenud ja nõuded läbi igal aruandepäeval, et hinnata, kas kasumi- ja muu koondkasumi aruandes tuleks kajastada reserv väärtuse langusest tuleneva kahjumi katteks. Nõutava reservi taseme kindlaksmääramiseks on tulevaste rahavoogude summa ja ajastuse hindamisel eelkõige nõutav EIP juhtkonna otsus. Sellised hinnangud põhinevad mitmete tegurite kohta tehtud eeldustel. Tegelikud tulemused võivad neist erineda, tuues kaasa reservi tulevase muutumise. Lisaks oluliste üksiklaenude ja -nõuete väärtuse langusest tuleneva kahjumi katteks moodustatavale erireservile moodustab investeerimisrahastu väärtuse langusest tuleneva kahjumi katteks ka ühisreservi selliste riskipositsioonide maandamiseks, mille individuaalne väärtuse langus ei ole küll kindlaks tehtud, kuid mille makserisk on algsega võrreldes suurenenud. Põhimõtteliselt loetakse laenu langenud väärtusega laenuks, kui intressi- ja laenu põhiosa maksetega on hilinetud 90 päeva või rohkem ja EIP juhtkonna arvates esineb objektiivseid põhjusi laenu väärtuse vähendamiseks. § Noteerimata müügivalmis omakapitaliinvesteeringute väärtuse hindamine Noteerimata müügivalmis omakapitaliinvesteeringute väärtust hinnatakse tavaliselt ühel järgnevatest alustest: - hiljutised ametlikud turutehingud; - põhimõtteliselt samasuguse muu instrumendi jooksev õiglane väärtus; - oodatavad rahavood diskonteerituna jooksvate määrade alusel, mida kohaldatakse sarnaste tingimuste ja riskinäitajatega instrumentide puhul; - korrigeeritud netovarade meetod, ja - muud hindamismudelid. Rahavoogude ja diskonteerimisel kasutatavate tegurite kindlaksmääramine noteerimata müügivalmis omakapitaliinvesteeringute puhul nõuab olulisi hinnanguid. Investeerimisrahastu kohandab hindamismeetodeid perioodiliselt ja testib nende asjakohasust, kasutades selleks kas sama instrumendiga tehtud turutehingute jälgitavaid jooksvaid hindasid või muid jälgitavaid turuandmeid. § Müügivalmis finantsvarade väärtuse langus Investeerimisrahastu loeb müügivalmis omakapitaliinvesteeringute väärtuse langenuks, kui nende õiglane väärtus on langenud oluliselt või pikaajaliselt alla soetusmaksumuse või kui väärtuse languse kohta leidub muid objektiivseid tõendeid. Seda, mis on „oluline” või „pikaajaline”, tuleb kaaluda. Investeerimisrahastu puhul on „oluline” tavaliselt 30 % või enam ja „pikaajaline” pikem kui 12 kuud. Lisaks hinnatakse investeerimisrahastu puhul muid tegureid, sealhulgas noteeritud omakapitaliinvesteeringute aktsiahinna tavapärast volatiilsust ning tulevasi rahavooge ja noteerimata omakapitaliinvesteeringute diskonteerimisel kasutatavaid tegureid. 2.3 Muutused arvestuspõhimõtetes Kui järgmised muudatused kõrvale jätta, siis on investeerimisrahastu kõigi käesoleva raamatupidamise aastaaruandega hõlmatud arvestusperioodide suhtes järjepidevalt kohaldanud lisas 2.4 kirjeldatud arvestuspõhimõtteid. Investeerimisrahastu võttis aasta jooksul vastu järgmised standardimuudatused ja uued standardid. Vastuvõetud standardid Käesoleva raamatupidamise aastaaruande koostamisel võeti vastu järgmised standardid, standardite muudatused ja tõlgendused: IAS 1. Muu koondkasumi liikide esitamine (muudatused) IAS 1 muudatustega on muudetud muu koondkasumi liigitust kasumi- ja muu koondkasumi aruandes. Kirjed, mida saab kanda kas kasumi (või kahjumi) alla, eristatakse neist, mida selle alla paigutada ei saa. Koostatud on asjakohane võrdlus. IFRS 13. Õiglase väärtuse mõõtmine Selle standardiga nähakse ette ühtne raamistik õiglase väärtuse mõõtmiseks ja õiglase väärtuse mõõtmise tulemuste avalikustamiseks juhtudel, kui selline mõõtmine on muude IFRSidega nõutav või lubatav. Standardiga ühtlustatakse õiglase väärtuse määratlust; õiglane väärtus on hind, mis saadakse vara müügil või makstakse kohustuse üleandmisel mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahelises tavapärases tehingus. Standard asendab ja laiendab õiglase väärtuse mõõtmise tulemuste avalikustamise nõudeid, mis on esitatud teistes IFRSides, sealhulgas IFRS 7. Sellest tulenevalt on investeerimisrahastu selles küsimuses avalikustamist laiendanud. Investeerimisrahastu on vastavalt IFRS 13 üleminekusätetele uued õiglase väärtuse mõõtmise suunised juba rakendanud ega ole seega uue teabe avalikustamisel võrdlusandmeid esitanud. Standard IFRS 13 sisaldab mitmesuguseid korrigeerimisi, mida investeerimisrahastu on tuletisinstrumentide hindamisel arvesse võtnud: - krediidiväärtuse korrigeerimine vastavalt tuletisinstrumentide õiglases väärtuses kajastuvale vastaspoole krediidiriskile; - deebetväärtuse korrigeerimine vastavalt investeerimisrahastu oma krediidiriskile, mis kajastub tuletisinstrumentide õiglases väärtuses; vastaspoole krediidiväärtuse korrigeerimise arvutused tehakse vastavalt potentsiaalsele tuleviku riskipositsioonile ja oodatavale positiivsele riskipositsioonile vastaspoole netoriskipositsiooni suhtes. Seejärel koostatakse krediidiriski vahetustehingute riskimarginaali turuandmete alusel vastaspoole makseviivituse tõenäosuse mudel. Kui vastaspoolel krediidiriski vahetustehingute riskimarginaal puudub, võetakse aluseks andmed sama suurte, samasuguse reitinguga ja sarnases jurisdiktsioonis asuvate pankade kohta. Selle standardi juurutamisse tõttu on käesoleva perioodi kasumi- ja muu koondkasumi aruandesse kantud 184 000 euro suurune kahjum vastavalt lisale 4. Avaldatud, kuid veel jõustumata standardid Pärast 1. jaanuari 2013 algavate aastaste arvestusperioodide puhul järgitakse järgmisi standardeid, standardite muudatusi ja tõlgendusi, mida käesoleva raamatupidamise aastaaruande koostamisel ei ole veel arvesse võetud. Allpool on loetletud standardid, mis võivad olla olulised ka investeerimisrahastule. Investeerimisrahastu ei kavatse neid standardeid ennetähtaegselt kasutusele võtta. IFRS 9. Finantsinstrumendid Selle standardi näol on tegemist esimese sammuga IASB kolmeosalisest projektist IAS 39 „Finantsinstrumendid” asendamiseks. Sellega nähakse ette uued finantsvarade ja -kohustuste liigid ning nende raamatupidamises käsitlemine. Standardi koostamine on alles pooleli ja lõpuks asendatakse IAS 39 sellega täies ulatuses. Standardi kohaldamine ei alga enne 1. jaanuari 2017. Euroopa Liit ei ole IFRS 9 veel heaks kiitnud. Investeerimisrahastu ei plaani kõnealust standardit ennetähtaegselt kasutusele võtta ja selle mõju on veel kindlaks tegemata. Pärast 1. jaanuari 2014 algavate aastaste arvestusperioodide puhul järgitakse järgmist kolme standardit, mis avaldati 2012. aastal ja mille Euroopa Liit on heaks kiitnud. Nende standardite kasutuselevõtu mõju investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruandele ei ole veel kindlaks tehtud. IFRS 10. Konsolideeritud finantsaruanded Selle standardiga kehtestatakse konsolideeritud finantsaruannete esitamise ja koostamise põhimõtted üksustele, kes kontrollivad ühte või mitut muud üksust. IFRS 11. Ühised ettevõtmised Käesoleva standardiga kehtestatakse raamistik, mille alusel üksus määrab kindlaks teise üksusega algatatava ühise ettevõtmise laadi. IFRS 12. Muudes (majandus)üksustes olevate osaluste avalikustamine Selle standardi eesmärk on nõuda sellise teabe avalikustamist, mis võimaldab raamatupidamise aastaaruande kasutajatel hinnata muudes majandusüksustes oleva osaluse laadi ja sellega seonduvaid riske ning kõnealuse osaluse mõju finantsseisundile, finantstulemustele ja rahavoogudele. 2.4 Kokkuvõte tähtsamatest arvestuspõhimõtetest Finantsseisundi aruandes on varad ja kohustused esitatud likviidsuse järgi kahanevas järjekorras ning käibe- ja põhivaral ei ole vahet tehtud. 2.4.1 Välisvaluuta ümberarvestamine Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne esitatakse eurodes, mis on ühtlasi rahastu arvestus- ja aruandlusvaluuta. Kui ei ole teisiti märgitud, on finantsteave esitatud eurodes ja ümardatud lähima tuhandeni. Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingu päeval kehtinud vahetuskursi alusel. Rahalised varad ja kohustu