ÜHISTEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Idapartnerlus: tegevuskava 2013. aasta sügiseseks tippkohtumiseks /* JOIN/2012/013 final */





ÜHISTEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Idapartnerlus: tegevuskava 2013. aasta sügiseseks tippkohtumiseks SISSEJUHATUS Koostöö ELi ja tema Ida-Euroopa partnerite – Armeenia Vabariik, Aserbaidžaani Vabariik, Valgevene Vabariik, Gruusia, Moldova Vabariik ja Ukraina – vahel moodustab olulise osa liidu välissuhetest. Mida rohkem partnerriigid ELile lähenevad, seda suuremad on nende võimalused tugevdada poliitilisi, majanduslikke ja kultuurilisi sidemeid nii ELiga kui ka omavahel. Käesoleva teatise eesmärk on esitada idapartnerlust käsitlev tegevuskava vastavalt 29.−30. septembril 2011 Varssavis toimunud idapartnerluse tippkohtumisel[1] kokkulepitule. Tegevuskava eesmärk on anda juhised, pidades silmas 2013. aasta sügisel toimuvat järgmist tippkohtumist[2]. Tegevuskava hõlmab idapartnerluse kahe- ja mitmepoolset mõõdet ning selles juhindutakse ühise vastutuse, eristamise ja tingimuslikkuse põhimõttest. 1. TAUST 1.1. Idapartnerlus: ühistel väärtustel põhinev võrdsete partnerlus Idapartnerlus käivitati 2009. aastal Prahas toimunud tippkohtumisel[3] ELi ja tema idapartnerite soovil, eesmärgiga edendada poliitilisi ja majanduslikke reforme ning aidata piirkonna riikidel ELile läheneda. Partnerluse aluseks on ühine pühendumine rahvusvahelise õiguse põhimõtetele ja põhiväärtustele, nende hulgas demokraatiale, õigusriigile ning inimõiguste ja põhivabaduste austamisele, samuti turumajandusele, jätkusuutlikule arengule ja heale valitsemistavale. Ehkki igal riigil on ELiga kahepoolsed suhted, on EL ja tema partnerid võtnud idapartnerluse raames endale ülesande arendada edasi mitmepoolset mõõdet, millesse kaasatakse ELi kõik liikmesriigid ja partnerriigid. Mitmepoolse mõõtmega soovitakse tugevdada ja täiendada kahepoolset suunda ning hõlbustada ühiste seisukohtade ja ühise tegevuse väljatöötamist. Varssavis 2011. aasta septembris toimunud idapartnerluse teisel tippkohtumisel kinnitati Prahas kokkulepitud strateegiat ja tõdeti, et mitmes valdkonnas on tehtud olulisi edusamme. Tippkohtumisel tõdeti siiski ka seda, et reformipüüdlusi tuleb tugevdada, et reformide tempo määrab ära koostöö intensiivsuse ja et reformidega kõige aktiivsemalt tegelevad pooled saavad suhetest Euroopa Liiduga kõige rohkem kasu. Samuti kutsuti üles taaskinnitama pühendumist ühistele väärtustele. On oluline, et muutused toimuksid kohapeal, et ehitataks üles jätkusuutlikke demokraatlikke institutsioone, et pikaajalised konfliktid lahendatakse rahumeelselt ning et loodaks tugev alus jätkusuutlikule ja kaasavale majanduskasvule ja töökohtade loomisele. Liikumine tugeva ja jätkusuutliku demokraatia poole on keskne element ELi ja tema Ida-Euroopa partnerite vahelistes suhetes. Erilist rõhku pandi tippkohtumisel vajadusele olla avatud kodanikuühiskonna organisatsioonidele tervikuna. Kodanikuühiskond on hästi toimiva demokraatliku süsteemi põhielement. ELi toetust Ida-Euroopa riikide kodanikuühiskonnale ja nendega koostööle on seeläbi märkimisväärselt tugevdatud. Eelnevast tulenevalt rõhutatakse kavandatavas tegevuskavas mainitud aspekte. 1.2. Eesmärgid Idapartnerluse peaeesmärk on luua tingimused, et kiirendada Euroopa Liidu ja tema partnerriikide poliitilist ühinemist ja majandusliku integratsiooni süvenemist. Varssavi idapartnerluse tippkohtumisel tunnustati mõnede partnerite Euroopa-suunalisi pürgimusi ja ELi kasuks langetatud valikut ning nende riikide pühendumust tugeva ja jätkusuutliku demokraatia ülesehitamisele. Rõhutati idapartnerluse eriti tähtsat rolli nende riikide toetamisel, kes püüdlevad ELiga ühe tihedamate suhete loomisele[4]. Idapartnerluse eesmärk on edendada ka piirkondlikku koostööd ja heanaaberlikke suhteid. Need eesmärgid tugevdavad nii ELi kui ka partnerriikide ühist pühendumust stabiilsusele, turvalisusele ja heaolule. Nende üldiste eesmärkide saavutamiseks EL ja tema Ida-Euroopa partnerid · arendavad uusi ja süvendatud omavahelisi lepingulisi suhteid assotsieerimislepingute vormis, mis hõlmavad vajaduse korral põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade (DCFTA) loomist, mille puhul õigusnormide lähendamine tugevdab kaubanduse ja investeeringute liberaliseerimise positiivset mõju ja millega kaasneb lähenemine ELi õigusnormidele ja standarditele; · toetavad kodanike liikuvust ning viisanõuete kaotamist hästi hallatud ja turvalises keskkonnas. Partnerriikide kodanike liikuvust edendatakse lihtsustatud viisamenetluse ja tagasivõtulepingute kaudu. See on esimene etapp viisavabaduse eesmärgi suunas; · tugevdavad valdkondlikku koostööd ja lihtsustavad partnerriikide osalemist ELi programmides ja ametites. Idapartnerluses käsitletakse pooleli olevate üleminekuprotsesside küsimust. Partnerriikidel aidatakse reformide toetamise kaudu viia lõpule üleminek demokraatiale ja turumajandusele. 2. UUE LÄHENEMISVIISI RAKENDAMINE Tegevuskavaga soovitakse viia ellu uuendatud Euroopa naabruspoliitika põhimõtet, mille kohaselt. mida suuremal määral teeb riik edusamme, seda enam tuge saab ta ELilt. See hõlmab sotsiaal- ja majandusarengu suuremat rahastamist, ulatuslikumaid terviklike institutsioonide väljaarendamise programme, paremat pääsu ELi siseturule, investeeringute toetamiseks suuremat ELi-poolset rahastamist, sealhulgas Euroopa Investeerimispanga (EIP) laenud ning ELi tegevuseelarve toetuste kombineerimine EIP ja muude rahvusvaheliste finantsasutuste laenudega, ja tugevdatud poliitiline dialoog. Reformide teostamisel saavutatud edu hinnatakse Euroopa naabruspoliitika (ENP) iga-aastastes riikide aruannetes. Edusamme reformimisel hinnatakse vastavalt spetsiifilistele kriteeriumidele, milles arvestatakse kohustusi, mis on juba võetud ELi ja partnerriikide vaheliste kokkulepete, sealhulgas Euroopa naabruspoliitika tegevuskavade / assotsieerimiskavade raames. EL võtab suhetes oma partneritega tervikliku lähenemisviisi, arvestades sealhulgas püüdlusi lahendada piirkonnas ebastabiilsuse ja konfliktidega seonduvad probleemid. Tegevuskavale lisatakse täiendav rahastamine vastavalt põhimõttele, mille kohaselt oleneb toetus tehtud edusammudest. Loomisel on idapartnerluse integratsiooni- ja koostööprogramm (EaPIC), mille soovituslike eraldiste suurus on aastateks 2012−2013 130 miljonit eurot. See lisandub ELi juba varem Ida-Euroopa partnerite suhtes perioodiks 2010−2013 võetud kohustusele (summaga 1,9 miljardit eurot). Eelarveeraldisi, millega kaetakse Ida-Euroopa partnerite osalemine kõrgharidusalastes koostööprogrammides (Erasmus Mundus ja Tempus), kahekordistatakse Erasmuse programmi puhul ja suurendatakse märkimisväärselt Tempuse programmi puhul. Idapartnerluse integratsiooni- ja koostööprogrammis keskendutakse demokraatlikele muutustele, institutsioonide väljaarendamisele, kaasavale majanduskasvule ning usaldust suurendavatele meetmetele. 3. TEGEVUSKAVA: dünaamiline vahend, et hinnata ühist pühendumist reformidele ja edusammudele Idapartnerluse tegevuskava ja lisatud dokumentides sisalduvad kaks tabelit aitavad ELi ja Ida-Euroopa partnerriikidel reforme ja nende edenemist suunata ja jälgida. Tegevuskavas seatakse · eesmärgid, milles ELi ja tema Ida-Euroopa partnerid leppisid ühiselt kokku 2009. aastal Prahas ja 2011. aastal Varssavis idapartnerluse raames toimunud tippkohtumiste deklaratsioonide tulemusena; · reformid ja edusammud, mida partnerriikidel tuleks üritada saavutada, et täita asjaomastes assotsieerimiskavades ja Euroopa naabruspoliitika tegevuskavades esitatud ühiselt kokkulepitud meetmete eesmärgid; · eri vahendid ja toetus, mida EL annab finantskoostöö ja poliitilise dialoogi kaudu; · prognoos selle kohta, millisesse etappi peaksid EL ja partnerriigid olema eesmärkide täitmisel jõudnud 2013. aasta teiseks pooleks. Selleks määratakse kindlaks konkreetsed eesmärgid, tulemused või ajakavad. 4. TEGEVUSKAVA KAHEPOOLNE MÕÕDE Tegevuskava kahepoolse mõõtme osas keskendutakse järgmistele ühiselt kokkulepitud põhieesmärkidele: – poliitiline ühinemine ja majanduslik integratsioon – kodanike suurem liikuvus hästi hallatud ja turvalises keskkonnas – valdkondliku koostöö tugevdamine. Kõigi kolme nimetatud eesmärgi puhul määratakse tegevuskava kõnealuses osas kindlaks poliitikameetmed, mis partnerriikidel tuleb võtta ja mis põhinevad sellistel olemasolevatel ühiselt kokkulepitud dokumentidel nagu assotsieerimiskavad ja Euroopa naabruspoliitika tegevuskavad, samuti määratakse kindlaks ELi-poolne võimalik toetus. · Eesmärk 1: poliitiline ühinemine ja majanduslik integratsioon Ühiste väärtuste rakendamine Kahepoolset mõõdet käsitlevas osas esitatakse loetelu ühiste väärtuste elluviimise hindamise võtmekriteeriumidest. Selles sisalduvad ühelt poolt ühiselt kokkulepitud dokumentides (näiteks assotsieerimiskavad) kindlaksmääratud põhimeetmed, mis tuleb partnerriikidel võtta, ning teiselt poolt ELi-poolne toetus. Idapartnerluse praegune seis Läbirääkimised Ukrainaga assotsieerimislepingu üle, sealhulgas põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna loomise üle, on lõpule viidud; heakskiidetud tekst parafeeriti 30. märtsil 2012. Assotsieerimisläbirääkimisi on alustatud Moldova Vabariigi, Gruusia, Armeenia ja Aserbaidžaaniga ja need edenevad hästi. Otsus alustada läbirääkimisi põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepingute[5] (mis on assotsieerimislepingute lahutamatu osa) sõlmimiseks Gruusia ja Moldova Vabariigiga tehti 2011. aasta detsembris ja samasisuline otsus Armeenia kohta 2012. aasta veebruaris. 2013. aasta sügiseks oodatavad tulemused Pärast ELi-Ukraina assotsieerimislepingu üle peetavate läbirääkimiste lõpetamist 2011. aasta detsembri tippkohtumisel jõudsid mõlemad pooled ühisele arusaamisele, et Ukraina saavutatavad tulemused, eelkõige seoses ühiste väärtuste ja õigusriigi austamisega, määrab ära Ukraina ELiga poliitilise ühinemise ja majandusliku integratsiooni kiiruse, eelkõige assotsieerimislepingu sõlmimise ja selle hilisema rakendamise kontekstis. 2013. aasta sügiseks peaksid läbirääkimised Moldova Vabariigi, Gruusia, Armeenia ja Aserbaidžaaniga sõlmitavate assotsieerimislepingute üle olema kui mitte lõpetatud, siis lõppjärgus. Läbirääkimised Armeenia, Gruusia ja Moldova Vabariigiga põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade loomiseks peaksid olema lõppjärgus, kui mitte lõpetatud, ning olulisi edusamme peaks olema vastavalt komisjoni soovitustele saavutatud õigusnormide lähendamise valdkonnas. Aserbaidžaan peaks olema teinud edusamme WTOga liitumise suunas, kuna see on vajalik, et alustada läbirääkimisi põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna üle. Selleks et toetada assotsieerimislepingute ettevalmistamist ja rakendamist, sealhulgas vajaduse korral põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade kehtestamist, peaks EL 2013. aastal Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia ja Moldova Vabariigiga leppima kokku assotsieerimiskavades. Kogu läbirääkimiste protsessi ajal pakub EL partneritele poliitilise dialoogi pidamise võimalust ja rahalist toetust, eelkõige terviklike institutsioonide väljaarendamise programmide kaudu. Idapartnerluse ühiste väärtuste elluviimiseks vajalike poliitiliste reformide edukus ning ELi ja partnerriikide suhete üldine seis mõjutavad seda, kui kiiresti partnerid hakkavad kasu saama ELiga lähemate suhete loomisest. Armeenias, Gruusias ja Ukrainas eelseisvad valimised on oluline etapp demokraatia kinnistamisel neis riikides. EL ootab veenvaid ja jätkuvaid jõupingutusi Gruusia konfliktide, Moldova Vabariigi Transnistria konflikti ja Mägi-Karabahhi konflikti võimalikult kiireks ja rahumeelseks lahendamiseks. EL kinnitab oma pühendumust osaleda jätkuvalt stabiliseerimis- ja konfliktilahendusmeetmetes Gruusias, täites endiselt oma rolli Genfi kõneluste kaaseesistujana, jätkates Lõuna-Kaukaasiasse ja Gruusia kriisi jaoks nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja tegevust ja säilitades ELi järelevalvemissiooni kohalolu. Transnistria konfliktiga seoses toetab EL täielikult OSCE egiidi all 5+2 formaadis toimuvaid vahenduspüüdlusi, milles EL osaleb. Ehkki EL ei ole seal esindatud, toetab ta täielikult Mägi-Karabahhi konflikti käsitleva OSCE Minski rühma vahendamispüüdlusi. EL kinnitab oma toetust Madridi aluspõhimõtetele ning kutsub Armeeniat ja Aserbaidžaani üles suurendama pingutusi, et saavutada kokkulepe nende põhimõtete kui rahu alustalade suhtes. EL tugevdab koostööd asjaomaste partnerriikidega ja suurendab toetust usalduse taastamise meetmetele ning meetmetele, millega parandada konfliktis kannatada saanud inimeste elutingimusi. Edusammud poliitilise ühinemise ja majandusliku integratsiooni teel Euroopa Liiduga mõjuvad positiivselt piirkonna konfliktide lahendamisele ja stabiilsusele. EL on jätkuvalt kindlalt pühendunud Valgevene rahva ja kodanikuühiskonnaga toimuva koostöö tugevdamisele . Arvestades ELi-Valgevene suhete praegust seisu, suurendab EL toetust Valgevene kodanikuühiskonnale ja demokraatlikele poliitilistele jõududele ajakohastamise alase Euroopa dialoogi kaudu. Kõnealune dialoog käivitati 29. märtsil 2012 Brüsselis ja see on märk ELi kindlast pühendumisest Valgevene rahva demokraatlike püüdluste toetamisele. EL jätkab Valgevene olukorra pingsat jälgimist ja kriitilist lähenemispoliitikat, eelkõige dialoogi pidamise ja idapartnerluse kaudu. Kahepoolsete suhete arendamine sõltub endiselt Valgevene edusammudest demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste austamise tagamisel. Pidades silmas olukorra edasist arengut, on EL samal ajal valmis vajaduse korral kaaluma sihiotstarbelisi meetmeid koostöö kõigis valdkondades. · Eesmärk 2: suurem liikuvus turvalises ja hästi hallatud keskkonnas Idapartnerluse praegune seis Olles alates 2008. aastast rakendanud ELiga sõlmitud viisalihtsustuslepingut ja tagasivõtulepingut, tegelevad Moldova Vabariik ja Ukraina praegu viisanõude kaotamise tegevuskavade kohaldamisega. Liikuvuspartnerlused on loodud Gruusia ja Moldova Vabariigiga; hiljuti tehti seda Armeeniaga. Gruusia on alates 2011. aasta märtsist edukalt rakendanud viisalihtsustuslepingut ja tagasivõtulepingut. Pärast ELi ministrite nõukogult 2011. aasta detsembris saadud volitust alustas Euroopa Komisjon 2012. aasta märtsis läbirääkimisi samalaadsete lepingute sõlmimiseks Armeenia ja Aserbaidžaaniga. Valgevenele 2011. aasta juunis tehtud sarnane ettepanek tooks kasu kogu Valgevene elanikkonnale, kuid Minski ametivõimud ei ole sellele vastanud. Selleks et lihtsustada Valgevene kodanikele viisade väljaandmist, püüavad ELi liikmesriigid kasutada optimaalselt viisaeeskirjas sisalduvaid võimalusi, eelkõige võimalust loobuda Valgevene kodanike teatud kategooriate puhul või konkreetsetel juhtudel viisatasust või seda tasu vähendada. 2013. aasta sügiseks oodatavad tulemused Läbirääkimised Armeenia ja Aserbaidžaaniga sõlmitava viisalihtsustuslepingu ja tagasivõtulepingu üle peaksid olema lõpetatud. EL on jätkuvalt valmis alustama Valgevenega läbirääkimisi kõnealuste lepingute üle. Mõeldav on liikuvuspartnerluse kehtestamine Aserbaidžaaniga. Lihtsustatud viisamenetluse ja tagasivõtulepingute tõhus rakendamine ja koostöö mitmes justiits- ja siseküsimuste valdkonnas võib viia selleni, et lähiajal alustatakse Gruusiaga ning hiljem Armeenia ja Aserbaidžaaniga läbirääkimisi viisanõude kaotamise tegevuskavade üle. EL kavatseb peatselt käivitada viisadialoogi Gruusiaga. Viisanõude kaotamine Moldova Vabariigi ja Ukrainaga sõltub kõnealuste riikide viisanõude kaotamise tegevuskavade kohaldamisest. · Eesmärk 3: valdkondliku koostöö parandamine Järgnev valdkondlik käsitlus on soovituslik ja mittetäielik. Tabelites on esitatud üksikasjalikum teave valdkondliku koostöö tugevdamise kohta. Koos partnerriikidega kaks korda aastas korraldatavad mitteametlikud idapartnerlust käsitlevad dialoogid (nagu see on lahti seletatud punktis 5) aitavad samuti panustada kahepoolse valdkondliku koostöö taseme parandamisele. Osalus ELi programmides ja ametites Idapartnerluse praegune seis EL on kirjutanud alla protokollid Moldova Vabariigi ja Ukrainaga, mis loovad õigusliku aluse nende riikide osalemiseks idapartnerluse riikidele avatud ELi programmides. Moldova Vabariik on olnud alates 2012. aasta jaanuarist seotud ELi teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse kuuenda raamprogrammiga. ELi ametite ja Ida-Euroopa riikide vahelises koostöös või püüdlustes koostööd tugevdada on toimunud edasiliikumine, eelkõige justiits- ja siseküsimuste ning lennuohutuse alal. 2013. aasta sügiseks oodatavad tulemused EL kavatseb lihtsustada partnerriikide osalemist nende ELi ametite ja ELi programmide töös, mis on neile avatud asjakohase komisjoni teatise alusel[6]. 2013. aasta lõpuks on kavas vastastikuse kokkuleppe alusel sõlmida protokollid, mis võimaldavad muudel Ida-Euroopa partnerriikidel osaleda ELi programmides. Komisjon kavatseb aidata partnerriike ELi ametites osalemiseks vajalike õiguslike eeltingimuste täitmisel ja võimaldab saada rahalist toetust teatavate ELi ametites ja programmide töös osalemisega kaasnevate kulude katmiseks. Energia Idapartnerluse praegune seis Käimas on valdkondlikud reformid, mille eesmärk on energiajulgeoleku suurendamine. Tehakse esimesi samme Ida-Euroopa riikide ja ELi energiaturgude integreerimiseks, ELi ja idapartnerluse riikide võrkude ühendamise parandamiseks, tarneallikate ja -teede mitmekesistamiseks, energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate kasutamise parandamiseks. Algust on tehtud sektorit reguleerivate õigusaktide ja eeskirjade lähendamiseks ELi energia siseturu eeskirjade mõnede aspektidega. Ukraina ja Moldova Vabariik on energiaühenduse liikmed. Energiaühendus on oluline integratsioonivahend. Gruusia ja Armeenia on vaatlejastaatuses. Ukrainas ja Armeenias on käimas tuumaohutuse parandamine. Mõlemad eelmainitud riigid asusid pärast 2011. aasta Fukushima õnnetust omal algatusel teostama ELi spetsifikatsioonide alusel vastupidavusteste. Ka Valgevene võttis endale kohutuse seoses oma tuumaelektrijaama projektiga viia läbi tuumaohutuse ja riskihindamisi. 2013. aasta sügiseks oodatavad tulemused Energiapartnerluse tugevdamiseks on kavas edendada kaasavat ja avatud poliitikat energiaohutuse, -transpordi ja –tarne küsimustes. Valdkondliku poliitika alaste reformidega peaks selleks ajaks olema jõutud märkimisväärselt kaugele, liikudes seeläbi energiaturgude integreerimise suunas. Julgustatakse täiendavaid sünergiaid seoses tegevusega energiaühenduse asutamiselepingu raames. Ühist huvi pakkuvate energiavõrkude (maagaas, nafta, elekter) planeerimine ja tegelik ehitamine peaks olema edasi liikunud, sealhulgas tehtud konkreetsed sammud lõunapoolse gaasikoridori rajamisel. Tegemist on strateegiliselt olulise infrastruktuuriga, millega tagatakse Kaspia merelt Euroopa turule suunduvate energiavarustusteede mitmekesistamine. Partneritel peaksid olema loodud tugevamad energiatõhususe ja taastuvenergia poliitikameetmed ja projektid. Ukraina ja Armeenia peaksid olema veelgi parandanud oma tuumaelektrijaamade ohutust ja viinud lõpule vastupidavustestid. Transport Idapartnerluse praegune seis Ehkki kõiki transpordiliike hõlmavate reformidega transpordisektoris on tehtud algust, ei ole reformid kaugeltki veel lõpetatud. Enamik riike viivad oma normid järk-järgult vastavusse ELi transpordistandarditega. Transpordi ohutuse ja turvalisuse ning sotsiaalsete standardite kõrgem tase on keskse tähtsusega partnerriikide lähemaks integreerimiseks ELi transpordisüsteemi. Lennundussektoris on viidud lõpule läbirääkimised ulatuslike lennunduslepingute sõlmimiseks Gruusia ja Moldova Vabariigiga ning õige pea algavad läbirääkimised Aserbaidžaaniga. Läbirääkimised Ukrainaga edenevad hästi. Probleemiks on endiselt meresõiduohutuse parandamine, kuna enamik partnerriikide lipu all sõitvast laevastikust on endiselt lipuriigi tegevust hindava sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi mustas nimekirjas. Samuti on problemaatiline maanteeohutus, kuna liiklusõnnetustest põhjustatud suremus on märkimisväärselt kõrgem kui ELi riikides. Senisest rohkem võiks ära kasutada raudteetranspordi potentsiaali ELi raudteesüsteemide suurema koostalitlusvõime kaudu. ELi ja partnerriikide vahelist isikute sujuvat reisimist ja kaubavedusid pidurdavad infrastruktuuri kitsaskohad. EL ja partnerriigid teevad infrastruktuuri planeerimise alast koostööd, et tagada transpordivõrkude vahelised ühendused. 2013. aasta sügiseks oodatavad tulemused Transpordisektoris reformidega peaks olema saavutatud suurem ühtlus ELi transpordistandarditega. Läbirääkimised lennunduslepingute sõlmimiseks peaksid olema lõpetatud mitme riigiga ja muud läbirääkimised peaksid olema käimas või algamas. Lepingute rakendamise järelevalve peaks olema alanud. Mereohutus ja -turvalisus peaks olema vastavate reformide kaudu suurenenud ning laevastiku olukord paranenud vastavalt sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumile. Partnerriigid peaksid olema parandanud maanteeohutuse näitajaid ning näitama ette konkreetseid meetmeid, mis on võetud riigi ja ELi võrgustiku vahelise raudteevõrgustiku koostalitlusvõime parandamiseks. Transpordiühendused ELiga peaksid olema paranenud tänu võrkude paremale planeerimisele ja infrastruktuuri esmatähtsatele projektidele, mis aitavad ühendada partnerriigid üleeuroopalise transpordivõrguga. Vabadus, õigus ja turvalisus Idapartnerluse praegune seis Selles valdkonnas on kahepoolne koostöö arenenud astmeliselt. Koostööd alustati kõigepealt Ukrainaga ELi-Ukraina spetsiifilise valdkondliku tegevuskava alusel. Liikuvuspartnerlused Moldova Vabariigi ja Gruusiaga on näited sidemete tugevdamisest ja tegevuse suurenemisest rände valdkonnas üldiselt. Need aitasid kaasa liikuvuspartnerluse allakirjutamisele Armeeniaga 2011. aasta oktoobris. Suurenenud on piirkondlik piirihaldusalane koostöö Moldova Vabariiki ja Ukrainasse lähetatud Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni (EU BAM) ning Lõuna-Kaukaasia integreeritud piirihalduse projekti (SCIBM) raames. ELi piirihaldamise abimissioon on jätkuvalt pakkunud asjakohast järelevalvet Moldova Vabariigi Transnistria piirkonna olukorra üle. Varjupaiga, organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise, inimkaubanduse, rahapesu, korruptsiooni, andmekaitse ja õigusalase koostöö küsimused on olnud viimastel aastatel käsitlusel ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide vahel. Moldova Vabariigi, Armeenia ja Aserbaidžaaniga käivitati 2011. aastal uimastitealane dialoog. 2011. aasta detsembris kordas EL oma kavatsust tugevdada veelgi valdkondlikku koostööd idapartnerluse raames, sealhulgas uimastitevastase koostöö küsimustes. Nii nagu märgitakse idapartnerluse raames justiits- ja siseküsimuste valdkonnas tehtavat koostööd käsitlevas Euroopa Komisjoni teatises, võib vajaduse korral koostöö huvides ministrite tasandil regulaarsete kohtumiste kokkukutsumine justiits- ja siseküsimuste arutamiseks aidata tagada asjakohased poliitilised suunised ja koordineerimise selleks, et saavutada edusamme konkreetsetes valdkondades[7]. 2013. aasta sügiseks oodatavad tulemused Kooskõlas idapartnerluse raames justiits- ja siseküsimuste valdkonnas tehtavat koostööd käsitleva Euroopa Komisjoni teatisega ja vastavalt asjakohastele nõukogu järeldustele[8] on oodata edusamme seadusliku rände edendamisel asjakohase õigusloomealase töö ja õigusaktide jõustamise kaudu. Varjupaiga küsimustes on vastu võetud õigusaktid ning loodud haldusstruktuurid ja -menetlused tõhusa kaitse tagamiseks. Lõpule peaks olema viidud ebaseadusliku rände vastase võitluse, sealhulgas tagasivõtulepingute õigusliku raamistiku loomine, ning jõustatud tõhusad rakendusmeetmed. Inimkaubanduse vastast võitlust rakendatakse asjakohaste rahvusvaheliste konventsioonide täieliku kohaldamise kaudu, paralleelselt parimate tavade ja rahvusvaheliste kokkulepete alusel elluviidava integreeritud piirihaldusega. Märkimisväärseid edusamme loodetakse saavutada võitluses organiseeritud kuritegevuse ja finantskuritegevuse vastu, sealhulgas terroristide finantseerimine, ebaseaduslik uimastikaubandus ja korruptsioon, ning andmekaitse valdkonnas tõhusate õigusaktide loomisega, mida täiendavad põhjalikud rakendusmeetmed. Piirkondlik areng, põllumajandus ja maaelu areng Idapartnerluse praegune seis Regionaalpoliitika alal toimub dialoog Ukrainaga. Hiljuti käivitati dialoogid ja tööprogrammid Gruusia ja Moldova Vabariigiga. Piirkondlikku arengut käsitlevaid ulatuslikke programme rakendatakse Ukrainas ja Gruusias ning Armeenia ja Aserbaidžaani valitsusega peetakse arutelusid nende piirkondlike arengustrateegiate üle, pidades silmas piirkondliku arengu katseprogrammide ettevalmistamist. Mis puutub Moldova Vabariiki, siis on ettevalmistused jõudnud lõppjärku ning programm käivitatakse 2012. aastal. Põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas toimuvad valdkondlikud dialoogid asjaomastes all-komiteedes partnerlus- ja koostöölepingute raames. Põllumajanduse valdkonnas partnerriikidega tehtava koostöö tugevdamiseks on komisjon alustanud tööd üldise lähenemisviisi kallal, et toetada kõnealust sektorit põllumajanduse ja maaelu arengu Euroopa naabrusprogrammi (ENPARD) raames. 2013. aasta sügiseks oodatavad tulemused Piirkondliku arengu valdkonnas peaks olema tehtud edusamme tööprogrammide rakendamisel ning dialoogid võiks olla käivitatud teiste huvitatud partneritega. Enamikus partnerriikides on piirkondliku arengu katseprogrammid selleks ajaks rakendamisjärgus. Mis puutub põllumajandusse ja maaelu arengusse, siis on ENPARDi alustamiseks lõpule viidud ettevalmistav töö, mis seondub ülevaatlike uuringutega sektori kohta. Loodetakse, et nimetatud programm aitab partnerriikidel toimida tõhusamalt välisturgudel, saada täielikult kasu tulevasest põhjalikust ja laiaulatuslikust vabakaubanduspiirkonnast ja stimuleerida põllumajandust riiklikul tasandil. Selles kontekstis kavatseb komisjon osaleda partnerriikidega peetavatel poliitilistel dialoogidel, et edendada pikaajalisi põllumajanduslikke ja maaelu arengu strateegiaid tihedas koostöös kõigi asjaomaste sidusrühmadega. Selleks algatatakse uurimus, mille eesmärk on vaadata koos partnerriikidega läbi nende maaelu- ja põllumajanduspoliitika ja -strateegiad ning tuvastada alad, kus edaspidine abi võiks olla vajalik. Sellega luuakse tugev alus ENPARDi programmide alustamiseks Ida-Euroopa partnerriikides. Samaaegselt viiakse Gruusias lõpule 40 miljoni euro suurune laiaulatuslik programm põllumajandussektoris („Toetus põllumajandussektorile – ENPARD Gruusia”). ENPARDi uusi koostööprogramme kaalutakse sel suvel käivitatava programmitöö raames. Need põhinevad maaelu käimasolevate arenguprogrammide hindamisel, nagu eelnimetatud programm Gruusias, programmid Aserbaidžaanis (põllumajanduse ja maaelu areng) ja Moldova Vabariigis (maapiirkondade arengu stimuleerimine). Sellele lisaks on EL valmis tegema tihedamat koostööd rannikuäärsete partnerriikidega merenduspoliitika alal, muu hulgas selleks, et tagada kalavarude jätkusuutlik kasutamine. Keskkond ja kliimamuutused Idapartnerluse praegune seis Koostöö keskkonna ja kliimamuutuste küsimustes hõlmab paljusid teemasid, näiteks roheline majandus, bioloogiline mitmekesisus, keskkonnaalase teabe jagamise süsteem ja keskkonnahindamised. Peamine eesmärk on toetada õigusalast lähenemist, tugevdada haldussuutlikkust ja elluviimist ning mitmepoolsete keskkonnakokkulepete rakendamist. 2013. aasta sügiseks oodatavad tulemused Partnerriigid peaksid olema teinud suuri edusamme ettevalmistuste osas, mis puudutavad lähenemist ELi peamistele keskkonnaalastele õigusaktidele. Nad peaksid olema parandanud oma halduskorraldust ja liikunud edasi keskkonnaandmete kogumise tervikliku süsteemi loomisel. 5. TEGEVUSKAVA MITMEPOOLNE MÕÕDE Idapartnerluse mitmepoolse mõõtme eesmärk on toetada ja tugevdada partnerluse kahepoolseid eesmärke. Sellega luuakse foorum, kus jagada teavet ja kogemusi partnerriikide võetud meetmete kohta ülemineku, reformide ja moderniseerimise suunas liikumisel. ELiga integratsiooni edendamise vahendina võimaldab see partneritel saada kasu täiendavast vahendist, millega toetada reformipüüdlusi ja lihtsustada õigusaktide ühtlustamist. Nagu kinnitati Varssavi deklaratsioonis, peaks idapartnerlus edendama stabiilsust ja mitmepoolse usalduse süvendamist seal, kus pikaajalised konfliktid ikka veel pidurdavad koostööalaseid jõupingutusi. Tegevuskava käesolevas osas järgitakse idapartnerluse mitmepoolsete platvormide kaheaastastes tööprogrammides kindlaksmääratud eesmärke. Neil foorumitel, milles osalevad ELi liikmesriikide ja partnerriikide kõrgemad ametnikud, toimub järgmiste temaatiliste küsimuste poliitiline dialoog: demokraatia, hea valitsemistava ja stabiilsus; majandusareng; energiajulgeolek; kodanikuühiskonna kaasamine ja piiriüleste inimestevaheliste suhete lihtsustamine. Need täiendavad ELi ja partnerriikide suhete kahepoolset mõõdet. EL on alates idapartnerluse loomisest käivitanud mitmeid juhtalgatusi, mida arutatakse korrapäraselt asjakohase mitmepoolse platvormi raames. 2012.−2013. aastatel viiakse läbi nende meetmete hindamine ning EL uurib võimalusi aastate 2014−2020 programmiraamistiku raames uute juhtalgatuste väljatöötamiseks enne idapartnerluse järgmist tippkohtumist, eesmärgiga rakendada neid alates 2014. aastast. Idapartnerluse mitteametlikud dialoogid loodi kui uus võimalus kahepoolsete ja mitmepoolsete protsesside vahelise sideme tugevdamiseks, idapartnerluse ühise vastutuse tunnetuse ergutamiseks ja piirkondliku dünaamika edendamiseks. Kaks korda aastas toimuvad mitteametlikud mitmepoolsed dialoogid partnerriikide välisministrite, ELi kõrge esindaja ja asepresidendi ja Euroopa naabruspoliitika voliniku vahel annavad võimaluse mitteametlikeks aruteludeks ministrite tasemel arengusuundade kohta partnerriikides ja reformiprotsesside alaste edusammude kohta ning võimaldavad jälgida idapartnerluse tegevuskava rakendamist. See raamistik annab samuti võimaluse dialoogideks asjaomaste valdkondlike ministrite ja ELi volinike vahel, eesmärgiga tugevdada ELi ja Ida-Euroopa partnerite vahelist mitmepoolset valdkondlikku koostööd. · Demokraatia, hea valitsemistava ja stabiilsus Idapartnerluse praegune seis Edu on saavutatud järgmistes valdkondades: korruptsioonivastane võitlus, demokraatia ja inimõigused, kohtuvõimu toimimine, küberkuritegevus ja valimisstandardite parandamine. Demokraatiat, head valitsemistava ja stabiilsust käsitlev platvorm moodustas hiljuti avaliku halduse reformi ning rände ja varjupaiga uued eksperdirühmad ning võttis vastu oma kaheaastased tööprogrammid. Platvormis arendatakse ideid selle kohta, kuidas parandada ühiste lähenemisviiside väljatöötamist õiguskaitseasutuste vahel, eesmärgiga tõkestada piiriülest kuritegevust ja käivitada koostöö ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika küsimuste valdkonnas. 2013. aasta sügiseks oodatavad tulemused Märkimisväärseid edusamme peaks olema tehtud käimasolevas tööprogrammis (2012−2013) kokkulepitud põhieesmärkide elluviimises, nende hulgas on kaks seonduvat juhtalgatust. Juhtalgatust puudutav tegevus integreeritud piirihalduse (IBM) valdkonnas peaks olema jõudnud nii kaugele, et rohkem kui 700 piirivalvurit ja tolliametnikku on saanud koolitust ning on alustatud mitme konkreetse katseprojekti rakendamisega partnerriigi piiridel. Kodanikukaitse alal peaks olema märkimisväärselt edasi liigutud järgmise juhtalgatuse raames: loodusõnnetuste ja inimtegevusest põhjustatud katastroofide ennetamine, nendeks valmisolek ja neile reageerimine. Nimelt peaks olema välja töötatud elektrooniline riskiatlas ja esitatud soovitused partnerriikide suutlikkuse parandamiseks ennetamisel, valmisolekul ja reageerimisel. Demokraatiat, head valitsemistava ja stabiilsust käsitleva platvormi ja sellega seotud rühmade tegevus, tihedas koostöös Euroopa Nõukoguga ELi rahastatud idapartnerluse rahastamisvahendi raames, peaks olema parandanud vastavust Euroopa normidele valimiste, kohtureformi ja korruptsioonivastase võitluse alal ning tugevdanud suutlikkust võidelda küberkuritegevuse vastu. Samuti peaksid olema võetud ombudsmani institutsiooni tugevdavad meetmed. Avaliku halduse reformimisel peaks olema liigutud edasi tänu 2012.−2013. aastatel läbiviidavale kogemustevahetusele, koolitusseanssidele, seminaridele ja töötubadele. Piiriüleste koostööprogrammide ja territoriaalse koostöö katseprojektide raames antav toetus ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konverentsi ning avaliku halduse reformi eksperdirühma tegevus peaksid olema tugevdanud partnerriikide suutlikkust piirkondliku ja kohaliku valitsuse tasandil. Uue rände ja varjupaiga küsimusi käsitleva eksperdirühma töö peaks olema tugevdanud varjupaiga ja rändesüsteeme vastavalt parimatele tavadele. Koostöö õiguskaitseasutuste vahel peaks olema tugevnenud politseiprojekti „EuroEast” käivitamise kaudu. Alanud peaks olema kogemustevahetus seoses sellega, kuidas tugevdada rahvusvahelist koostööd julgeolekuküsimustes ning ühise julgeoleku ja kaitsepoliitika küsimustes. · Majandusintegratsioon ja lähenemine ELi poliitikale Idapartnerluse praegune seis Majandusintegratsiooni ja ELi tegevuspõhimõtetele lähenemist käsitlev platvorm on toetanud partnerite jõupingutusi kaubandus- ja kaubandusega seonduvate õigusaktide lähendamisel ning investeerimiskliima ja VKEde arendamisel. Platvormi eksperdirühm, milles tegeletakse kaubanduse ja kaubandusega seonduvate küsimuste reguleerimise alase koostööga põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna kontekstis, on tegelenud mitmete teemadega, eesmärgiga toetada idapartnerluse kahepoolse mõõtme raames toimuvaid kaubandusläbirääkimisi. Keskkonna ja kliimamuutuste eksperdirühmas keskendutakse lähenemisele ELi keskkonnaalastele õigusaktidele, rohelisele majandusele ja kliimamuutuste vastu võitlemise meetmetele. Platvorm on loonud eksperdirühma, kes tegeleb VKEdega seonduva poliitikaga, samuti julgustatakse ettevõtjatevahelisi kontakte. Transpordialane eksperdirühm loodi 2011. aastal transpordiühenduste tugevdamiseks naaberriikidega, lihtsustades komisjoni asjakohases teatises kehtestatud meetmete rakendamist[9]. Kaalumise all on tööturgu ja sotsiaalpoliitikat käsitleva eksperdirühma moodustamine. 2013. aasta sügiseks oodatavad tulemused Kõnealuses valdkonnas tehtava töö tulemusena peaks toimuma partnerriikide õigusaktide järkjärguline ühtlustumine kaubanduse ja kaubandusega seotud ELi asjakohase acquis’ga põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepingute ja nende rakendamise üle praegu käimasolevate või tulevaste läbirääkimiste raames. Tollialases koostöös peaks tulemuseks olema sujuvamad ja turvalisemad kaubateed, riskijuhtimissüsteemide väljatöötamine ning toetus tolli üleüldiseks ajakohastamiseks, sealhulgas lähenemine ELi standarditele partnerriikides, samuti edusammud pettusevastases võitluses, eelkõige sigarettide salakaubaveo vastu. Väikese ja keskmise suurusega ettevõtetega (VKEd) tehtava koostöö alal, sealhulgas juhtalgatuse raames, peaks olema parandatud juurdepääsu nõuandeteenustele ja investeeringute finantseerimisele. Teabeühiskonna osas luuakse idapartnerluse raames reguleerivate asutuste võrgustik. Transpordi valdkonnas tuleks keskenduda turu integreerimise edasiarendamisele ja ühenduste parandamisele, millega lihtsustada reisijate- ja kaubavedusid. Keskkonna- ja kliimamuutuste alase dialoogi tõhustamisega peaks panustatama partnerriikide õigusnormide ELi keskkonnaalastele õigusaktidele lähendamisse, toetada tuleks heitkogustega kauplemise riiklike süsteemide väljatöötamist ja viia läbi kliimamuutusi käsitlevaid katseprojekte. Jätkatakse dialoogi maksupoliitika ühtlustamise teemal ja maksunduse valdkonna hea valitsemistava üle . Luua tuleks dialoog tööturu ja sotsiaalpoliitika valdkonnas, eesmärgiga edendada teabevahetust tööhõive, sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse poliitika küsimustes, kaasates sellesse sidusrühmadena avalike teenuste pakkujad ja sotsiaalpartnerid. EL ja partnerriigid peaksid samuti jätkama koostööd kõrgetasemelise statistika arendamise ja levitamise alal. Tugevdatud koostöö EIPga (Euroopa Investeerimispank), EBRDga (Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank) ja Euroopa muude finantsasutustega aitab kaasa ELi fondide paremale võimendavale mõjule, eelkõige seoses esmatähtsate transpordialaste ühendusprojektidega, sealhulgas EIP idapartnerite rahastamisvahendi kaudu. Tuginedes julgustavale tulemusele, mis saavutati toetuse andmisega Euroopa Kagu-Euroopa Fondile (EFSE) ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtete rahastamisvahendile, loob EL uusi võimalusi, et toetada riskikapitalitehinguid ja tagatisskeeme idapartnerluse riikides koos EIP, EBRD ja Euroopa teiste finantsasutustega. · Energiajulgeolek Idapartnerluse praegune seis Energiajulgeolekut käsitleva platvormi töös keskendutakse neljale põhieesmärgile: raamtingimuste ja solidaarsuse tugevdamine; infrastruktuuri arendamise, võrkude ühendamise ja tarneallikate mitmekesistamise toetamine; energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate kasutamise edendamine; õigusraamistik ja energiapoliitikate lähendamine. Vastavalt Varssavi tippkohtumise deklaratsiooni suunistele sisalduvad platvormi 2012−2013 tööprogrammis ka meetmed, mille abi soovitakse luua ja tugevdada tuumaohutuse alast õigusraamistikku. 2013. aasta sügiseks oodatavad tulemused Aastatel 2012−2013 tehtavas töös keskendutakse koostöö tugevdamisele, mille eesmärk on ühendada ELi turuga konkurentsivõimelised energiaturud laiaulatuslike energiasektori reformide kaudu (tegevuspoliitika, õigusaktide rakendamine ja reguleerimine). Samuti jätkatakse püüdlustega energia tarneallikate mitmekesistamiseks. Energiatõhususe edendamiseks ja taastuvate energiaallikate kasutamiseks tehakse suuri jõupingutusi. Piirkondlikke elektriturge, energiatõhusust ja taastuvenergiat käsitlev juhtalgatus aitab INOGATE programmi ja linnapeade pakti kaudu kaasa põhieesmärkide saavutamisele kõigis neis valdkondades. Asjaomased partnerriigid peaksid 2012. aasta jooksul viima lõpule vastupidavustestid osana püüdlusest edendada tõhusamat tuumaohutuskultuuri ja töötada välja õiguslikult siduv reguleeriv raamistik kooskõlas rahvusvaheliste lepingute ja konventsioonidega. · Inimestevahelised kontaktid Idapartnerluse praegune seis Inimestevaheliste kontaktide platvormi kaudu toetatakse suhteid ELi ja partnerriikide kodanike vahel, keskendudes eelkõige üliõpilastele, akadeemilisele personalile, teadlastele, noortele ja kultuurivaldkonnas tegutsejatele. ELi liikmesriigid ja partnerriigid on alustanud dialoogi paljudes poliitikavaldkondades, sealhulgas noorsoo- ja kultuuripoliitikas. Kooostööd tehakse ELi mitme uue või olemasoleva koostööprogrammi raames või selle ümber hariduse, kõrghariduse, teadustegevuse ja innovatsiooni, noorsoo ja kultuuri alal. Tähelepanu pööratakse moderniseerimisküsimustele, teadustegevuse ja innovatsiooni alase suutlikkuse suurendamisele, üliõpilaste, õpetajate, teadlaste ja noorte liikuvusele. Samuti edendatakse platvormi kaudu koostöösidemete loomist ELiga teadustegevuse kõigis valdkondades, sealhulgas teadusuuringute infrastruktuur. 2013. aasta sügiseks oodatavad tulemused Inimestevaheliste kontaktide edendamise koostöö tulemusena peaks suurenema partnerriikide üliõpilaste ja õpetajate osalemine ELi rahvusvahelistes kõrghariduse koostööprogrammides. Näiteks oodatakse, et partnerriikide üliõpilastele ja akadeemilisele personalile antakse õppeaastatel 2012 ja 2013 Erasmus Munduse programmi raames üle 2300 stipendiumi. Samuti on oodata edusamme kõrgharidussüsteemide lähendamisel, õppeasutuste vahelise koostöö ja ühisõppe arendamisel. Partnerriigid peaksid senisest enam osalema ELi programmis „Aktiivsed noored” (nn idapartnerluse akna avamise kaudu). Noorsoopoliitikaga tegelevate partnerriikide ametnike ja kodanikuühiskonna osaliste suutlikkus peaks olema suurenenud. Kultuurialast koostööd tugevdatakse idapartnerluse kultuuriprogrammi ja tõhustatud poliitilise dialoogi kaudu. See toimub eksperte koondavate seminaride raames ja 2013. aastal toimuva kõrgetasemelise kohtumise raames, kuhu kutsutakse poliitikakujundajad ja olulised kultuuritegelased. Kultuurialal tehtava koostööga peaks suurenema partnerriikide teadlikkus kultuuri potentsiaalsest rollist majanduslikus ja sotsiaalses arengus ning tugevnema ministeeriumidevaheline koostöö kultuuriküsimustes. Audiovisuaalvaldkonnas on alustatud koostööd, kuhu on kaasatud poliitikakujundajad ja valdkonnas tegutsejate esindajad. Samuti peaks aastatel 2012−2013 suurenema osalemine ELi seitsmendas teadusuuringute raamprogrammis, juhul kui suurendatakse teadusalast võimekust ja parandatakse rahastamisvõimalusi käsitleva teabe levitamist, eriti kohaliku tasandi kontaktkeskuste kaudu ja parimate tavade jagamisega, eelkõige seoses teadustöö ettepanekuid käsitleva sõltumatu eksperdihinnanguga. Püütakse parandada sidemeid partnerriikide riiklike teadusuuringute ja haridusvõrgustike ning GEANT võrgustiku vahel. Aastatel 2012−2013 töötatakse ühise teadmiste- ja innovatsiooniruumi arendamise nimel. 6. IDAPARTNERLUSE EESMÄRKIDE ELLUVIIMINE: KOOSTÖÖ TEISTE SIDUSRÜHMADEGA Idapartnerluse raames on pööratud suurt tähelepanu ühiskonna kõigi kihtide kaasamisele. 2009. aastal loodi kodanikuühiskonna foorum, et lihtsustada kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemist partnerluse elluviimisel. ELi liikmesriigid ja idapartnerluse riigid tunnustasid foorumi rolli pärast seda, kui tehti otsus kutsuda kodanikuühiskonna foorumi esindajad alaliste liikmetena osalema idapartnerluse neljas mitmepoolses platvormis. Foorum võttis Poznanis toimunud iga-aastasel kohtumisel (2011. aasta novembris) vastu strateegia, mis suunab kodanikuühiskonna panust partnerluse töösse. Kodanikuühiskonna foorumi raames on loodud riiklikud platvormid, mille abil panustatakse riikliku tasandi aruteludesse idapartnerluse eesmärkide üle partnerriikides. Septembris 2011 loodi uus kodanikuühiskonna naabrusrahastu, millega suurendatakse toetust kodanikuühiskonna organisatsioonidele ELi naaberriikides. See hõlmab kõiki naaberriike ja selle algne eelarve 2011. aastaks on 26 miljonit eurot. Samasugused summad on kavandatud aastateks 2012 ja 2013. ELi ministrite nõukogu kiitis 2011. aasta detsembri kohtumisel heaks Euroopa demokraatia sihtkapitali loomise kesksed põhimõtted. Euroopa demokraatia sihtkapitaliga (mille tegevus keskendub algul ELi naabritele, kuid mitte eranditult) tagatakse täiendav toetus piirkonnas demokraatiat edendavatele osalejatele. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel on oluline roll dialoogi edendamisel idapoolsete naaberriikide kodanikuühiskonnaga. Samuti aitab komitee kaasa dialoogi tugevdamisele tööandjate organisatsioonide ja ametiühingutega. Assotsieerimislepingute üle käimasolevatel läbirääkimistel soovitakse edendada korrapäraselt toimuvaid kohtumisi ELi ja partnerriikide kodanikuühiskonna esindajate vahel. 2011. aasta mais loodud Euronesti parlamentaarne assamblee viib kokku partnerriikide ja Euroopa Parlamendi saadikud. Institutsioonina, mis vastutab partnerluse parlamentaarse konsultatsiooni, kontrolli ja järelevalve eest, aitab assamblee kaasa idapartnerluse tugevdamisele, arendamisele ja nähtavuse suurendamisele. Alates selle loomisest on Euronest võtnud mitmeid meetmeid, et ratsionaliseerida parlamentaarset arutelu idapartnerluse programmi üle. 2011. aasta septembris loodud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konverents (CORLEAP) pani aluse idapartnerluse piirkondlikule mõõtmele. CORLEAPi edasine tegevus aitab kaasa riiklike ametivõimude ja kodanike tihedamale kaasamisele idapartnerluse eesmärkide täitmisse. 2011. aasta septembris Sopotis käivitatud idapartnerluse ettevõtlusfoorum annab ELi ja partnerriikide ettevõtjatele võimaluse arendada foorumit edasi eriti nüüd, mil läbirääkimised põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade üle on ühe partneriga lõpetatud ja käimas mitme teisega. Samuti saab idapartnerluse arendamisel kasutada ära Euroopa Nõukogu ekspertteadmisi, kuna nõukogu rakendab ELi rahastatud idapartnerluse rahastamisvahendit. Poliitiliste reformide toetamiseks, Ida-Euroopa partnereid ELiga ühendavatele suurtele infrastruktuurialastele projektidele kaasaaitamiseks, arengu hoogustamiseks ning energia-, keskkonna- ja transpordialaste probleemidega tegelemiseks tagavad EIP ja muud piirkondlikud ja riiklikud arengupangad (näiteks EBRD) täiendava rahastamise majanduskasvu ja töökohtade loomise toetamiseks. Idapartnerluse raames toimiv teavitus- ja koordineerimisrühm viib kokku ELi-välised partnerid ja rahvusvahelised finantsasutused, eesmärgiga vahetada idapartnerluse alast teavet ja edendada abiandjate tegevuse koordineerimist. 7. TEGEVUSKAVA RAKENDAMISE JÄLGIMINE Tegevuskava on praktiline vahend idapartnerluse raames tehtavate edusammude jälgimiseks ja hindamiseks. See on ELi liikmesriikidele ja Ida-Euroopa riikidele suunatud dokumendikogu, milles esitatakse ühiselt kokkulepitud eesmärgid, partnerriikide võetavad vajalikud poliitikameetmed ning ELi toetus nende meetmete ja oodatavate tulemuste saavutamiseks. Tegevuskavas seatakse seega meetmed, mille abil saavutada konkreetne edasiliikumine 2013. aasta sügiseks. ELil ja liikmesriikidel on võimalus hinnata ühiselt idapartnerluse eesmärkide elluviimisel tehtud edusamme idapartnerluse välisministrite iga-aastastel kohtumistel. Ministrite tasandil kaks korda aastas peetavad mitteametlikud idapartnerluse dialoogid annavad samuti võimaluse tegevuskava rakendamise kohta arvamuste vahetamiseks ja konkreetsete valdkondlike küsimustega tegelemiseks. Varssavi tippkohtumise deklaratsiooniga anti kodanikuühiskonnale volitused osaleda demokraatia, jätkusuutliku sotsiaal-majandusliku arengu, hea valitsemistava ja õigusriigi toetamise püüdlustes. Kodanikuühiskonnalt oodatakse abi partnerriikide muutusteprotsesside lihtsustamisel reformidele üleskutsumise ja idapartnerluse väärtuste edendamise kaudu. Kodanikuühiskonna panus on oluline ka partnerluse rakendamise ja reformide tempo jälgimisel iga-aastaste hindamisaruannete kaudu. Seepärast oodatakse, et kodanikuühiskonna foorum ja selle riiklikud platvormid (nendega on kavas koostööd tugevdada ELi delegatsioonide käivitatud struktureeritud dialoogi kaudu), Euronesti parlamentaarne assamblee ja CORELEAP mängivad suuremat rolli partnerluse eesmärkide saavutamisel ja tegevuskava rakendamise jälgimisel. Idapartnerluse eesmärkide täitmise jälgimise toetamiseks püütakse suurendada idapartnerluse raames toimuva tegevuse nähtavust. 8. JÄRELMEETMED Tegevuskava koostamisel võeti arvesse ELi liikmesriikide, Ida-Euroopa riikide ja kodanikuühiskonna esindajate ettepanekuid erinevate konsulteerimiste raames. Oodatakse, et ühisarutelu tulemusena sündinud tegevuskavast kujuneb tõhus ja dünaamiline vahend idapartnerluse eesmärkide täitmise toetamisel. Pärast seda, kui ELi kõrge esindaja ja Euroopa Komisjon selle 2012. aasta mais vastu võtavad, tuleb idapartnerluse tegevuskava arutluse alla 2012. aasta suvel peetaval idapartnerluse välisministrite iga-aastasel kohtumisel. [1] Idapartnerluse tippkohtumise deklaratsioon, Varssavi, 29.−30. september 2011. [2] Tegevuskava ei piira ühegi Ida-Euroopa partnerriigi individuaalseid püüdlusi ega Euroopa integratsiooni ajakava. Tegevuskava sisuline külg on ELi liikmesriikidega, Ida-Euroopa partnerriikidega ja kodanikuühiskonna esindajatega peetud konsulteerimise tulemus. [3] Idapartnerluse Praha tippkohtumise ühisdeklaratsioon, Praha, 7. mai 2009. [4] Idapartnerluse tippkohtumise deklaratsioon, Varssavi, 29.−30. september 2011. [5] Kõnealuste vabakaubanduslepingute läbirääkimiste eelduseks WTO liikmesus. [6] COM(2006) 724, komisjoni teatis „Üldine lähenemisviis, mis võimaldab naabruspoliitika partnerriikidel osaleda ühenduse ametite töös ja ühenduse programmides", Brüssel, 4. detsember 2006. [7] KOM(2011) 564, komisjoni teatis „Koostöö justiits- ja siseküsimuste valdkonnas idapartnerluse raames”, Brüssel, 26. september 2011. [8] Nõukogu järeldused „Koostöö justiits- ja siseküsimuste valdkonnas idapartnerluse raames”, Brüssel, 13.−14. detsember 2011. [9] KOM(2011) 415, komisjoni teatis „Euroopa Liit ja naaberpiirkonnad: uus lähenemisviis transpordikoostööle”, Brüssel, 7. juuli 2011.