Veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaati tehtava liidu muudatuse taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3

(2021/C 269/09)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 annab käesoleva dokumendi avaldamine õiguse esitada muutmistaotluse suhtes vastuväiteid kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

TOOTESPETSIFIKAATI TEHTAVA LIIDU MUUDATUSE TAOTLUS

„MINIȘ“

PDO-RO-A0029-AM01

Taotluse esitamise kuupäev: 2.4.2019

1. Taotleja ja õigustatud huvi

Kutseühing PROVITIS

Kutseühing asutati valitsuse määrusega nr 26/2000 ühingute ja sihtasutuste kohta, mis kiideti koos muudatustega heaks seadusega nr 246/2005. Ühingusse kuuluvad füüsilistest ja juriidilistest isikutest tootjad ning see katab üle 60 % kaitstud päritolunimetusega „Miniș“ hõlmatud piirkonnast. Ühingu tunnusnumber ühingute riiklikus registris on 17165/A/2007.

2. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

☐ Toote nimetus

☒ Viinamarjasaaduse kategooria

☒ Seos piirkonnaga

☐ Turustamiskeeld

3. Muudatuse kirjeldus ja põhjendused

3.1. Uue veiniviinamarjasordi lisamine peamiste sortide hulka

Sort „Cabernet Franc“ on lisatud lubatud sortide nimekirja peamise sordina.

Selle tulemusel on muudetud tootespetsifikaadi IV peatükki ja koonddokumendi punkti 1.7.

Sordi „Cabernet Franc“ kasutuselevõtt on end õigustanud, arvestades selle märkimisväärset tasuvust punase veini turul. Selle peamine kasvatuspiirkond jääb küll Ungari kaguossa, kuid sort on väga hästi kodunenud ka kaitstud päritolunimetusega „Miniș“ hõlmatud piirkonnas Rumeenia Zarandi mägede jalamil, kus teated selle tarbimise tava kohta pärinevad ajast, kui piirkond sattus Austria-Ungari keisririigi koosseisu.

Rumeenias hakati sorti kasvatama 2008. aastal ja 2011. aastal saadud esimese saagi viinamarjadest tehti seguvein koos sordiga „Cabernet Sauvignon“. Kõnealusest sordist valmistatud sordiveinide jälgitavuse nõudeid on järgitud alates 2012. aasta saagikoristusest eesmärgiga lisada see sortide hulka, millel on lubatud kanda kaitstud päritolunimetust „Miniș“.

2012. aastal koristati Covăsânți küla viinamarjaistandustes, mis asuvad Miniși piirkonna parimaid punaseid veine tootva piirkonna põhjapiiril, sordi „Cabernet Franc“ viinamarjad eraldi ja tehti sordiveiniks.

Veinikirjeldustel põhinevates viimase nelja järjestikuse aasta analüütilistes andmetes ja organoleptiliste analüüside tulemustes (mida kasutatakse jälgitavuse tagamiseks ja veinide kvaliteedinäitajate järjepidevuse kontrollimiseks) on antud potentsiaalne alkoholisisaldus saagikoristuse ajal, mille järgi püsib veinide mahuprotsent pidevalt üle 13,5, happesus on üldiselt ligikaudu 5,60 g/l ja kuivekstrakti sisaldus üle 25 g/l. 2015. aasta segu, mis sisaldas 16 % ulatuses sorti „Fetească neagră“, andis veinile täiendavaid tunnuseid, nagu vürtsised ja maalähedased varjundid, mõjutamata selle teisi omadusi.

3.2. Uute veinitüüpide lisamine – kvaliteetvahuvein ja poolvahuvein

Kaitstud päritolunimetuse „Miniș“ alla on lisatud uued veinikategooriad (kvaliteetvahuvein ja poolvahuvein).

Muudetud on tootespetsifikaadi I peatükki ja koonddokumendi punkti 1.3.

Uute veinitüüpide kasutuselevõtt on tingitud sellest, et suurtele aladele on taasistutatud kohalikke viinapuusorte (nt „Mustoasă de Măderat“, „Chardonnay“). Osadel nendest sortidest on puuviljane ja värske aroomipotentsiaal, mis tuleb kõige paremini esile kvaliteetvahuveinis ja poolvahuveinis.

Sellega koos taastatakse ka nende sortide traditsiooniline töötlemisviis ja luuakse uus maitse, mis põhineb nüüdisaegsetel tehnoloogiatel, mis nende sortide puhul rakendatuna toob esile neile omase värskuse ja mõne sordi puhul nende mõõduka kuni suure happesuse (kindlal temperatuuril hoidmine, et säiliks veinide värskus ja puuviljasus; tammevaatides käärimissettel laagerdumine igakuise segamisega; laagerdumine vaadis ja seejärel pudelis; veini valmistamine viinamarjadest, mis on korjatud teatud kõrgustelt, kus on eriline savikilda, graniiti ja moondekivimeid sisaldav viljakas pinnas; jne).

Kaitstud päritolunimetuse „Miniş“ alla uute veinikategooriate lisamisega vastatakse tarbijate arenevatele maitse-eelistuste, mis üha enam kalduvad uut tüüpi veinide poole.

Tänu investeeringutele ning tootmistaristu ja -tehnoloogiate ajakohastamisele, kaitstud päritolunimetusega „Miniș“ vaiksete veinidega seotud traditsioonidele ja väärtustele ning vahuveinide tarbimise märkimisväärsele kasvule on kaitstud päritolunimetusega kvaliteet- ja poolvahuveinide tootmine muutumas üha otstarbekamaks.

3.3. Kvaliteet- ja poolvahuveinide tootmiseks lubatud sortide lisamine

Tootespetsifikaati on lisatud uut tüüpi veinide – kvaliteetvahuveinide ja poolvahuveinide – tootmiseks lubatud sordid, millest osade (nt „Cadarcă“ ja „Mustoasă de Măderat“) puhul on Miniși piirkonnas (eelkõige Șiria-Mâscas) tootmistraditsioon juba välja kujunenud; lisatud on aga ka teisi sorte, nagu „Tămâioasă românească“ ja „Pinot gris“, millel kvaliteetvahuveiniks töödelduna avalduvad hästi struktureeritud puuviljaselt värsked aroomid.

Selle tulemusel on muudetud tootespetsifikaadi IV peatükki ja koonddokumendi punkti 1.4.

Alates 1974. aastast, kui kogu Miniș-Măderati veinipiirkonna viinamarjasaak viidi Sălaji maakonda, kus asuvas Șimleu Silvaniei linnas valmistati tuntud Silvania vahuveini, on valgete viinamarjasortide hulgast vahuveine toodetud eelkõige sordist „Mustoasa de Măderat“. Tänu piirkonna vahemerelisele kliimale säilib sordi värskus ja puuviljasus kaitstud päritolunimetusega vahuveinis hästi.

3.4. Uute veinitüüpide (kvaliteetvahuvein ja poolvahuvein) analüütiliste omaduste esitamine

Kvaliteet- ja poolvahuveinide lisamine tähendab, et tootespetsifikaati tuleb täiendada lisatud veine iseloomustavate analüütiliste omadustega.

Selle tulemusel on muudetud tootespetsifikaadi XI peatüki punkti a ja koonddokumendi punkti 1.4.

Uued kategooriad peavad kajastama nendele kehtestatud analüütiliste näitajate kirjeldusi.

3.5. Uute veinitüüpide (kvaliteetvahuvein ja poolvahuvein) organoleptiliste omaduste esitamine

Täiendades kaitstud päritolunimetust „Miniș“ kvaliteetvahuveini ja poolvahuveini kategooriatega, tuleb kirjeldada ka nende veinide organoleptilisi omadusi (välimus, lõhn ja maitse), et need tootespetsifikaati üksikasjalikult kirja panna.

Selle tulemusel on muudetud tootespetsifikaadi XI peatüki punkti b ja koonddokumendi punkti 1.4.

3.6. Veinisaagise muutmine, et kajastada selle suurenemist

Veinide tootmismahtu on suurendatud: kehtestatud piirmäär on kuni 15 000 kg viinamarju hektari kohta ja kuni 112,5 hl veini hektari kohta.

Selle tulemusel on muudetud tootespetsifikaadi V ja VI peatükki ning koonddokumendi punkti 1.5.2.

Aastatel 2007–2017 taasistutati kaitstud päritolunimetusega „Miniș“ hõlmatud piirkonnas suurtele aladele Rumeenia viinapuusorte, mille seas oli nii traditsioonilisi sorte kui ka nende kloone. Piirkonna Vahemerest mõjutatud soodsates mullastikutingimustes on 2011. aastal tootmist alustanud uutes viinamarjaistandustes valgete ja punaste sortide saagikus suurenenud ning saagikoristuse järelevalve andmetest nähtub vajadus muuta veinitoodangu näitajaid, samas ei ole see kasv mõjutanud kõnealuse päritolunimetuse all toodetud veini kvaliteeti ja omadusi.

3.7. Kvaliteet- ja poolvahuveinidele iseloomulikud tootmistehnoloogiad

Kahe uue veinitüübi (kvaliteetvahuvein ja poolvahuvein) kasutuselevõtt on tinginud vajaduse lisada tootespetsifikaati nende veinide tootmisele iseloomulike tehnoloogiate kirjeldused, sealhulgas kaitstud päritolunimetusega „Miniș“ seotud tootmismeetodite kirjeldus.

Muudetud on tootespetsifikaadi X peatükki, kuid mitte koonddokumenti.

3.8. Uute veinitüüpide (kvaliteetvahuvein ja poolvahuvein) seos geograafilise piirkonnaga

Täiendatud on jagu, kus kirjeldatakse toote seost geograafilise piirkonnaga, et see kirjeldaks paremini kõiki veinitüüpe, sh ka tootespetsifikaati lisatud uusi kategooriaid (st kvaliteetvahuvein ja vahuvein), ja et tagada kõikide kategooriate üksikasjalike kirjelduste olemasolu.

Muudetud on tootespetsifikaadi II peatükki ja koonddokumendi punkti 1.8.

Viinamarjaistanduste paiknemine mäenõlvadel tagab viinapuudele lisaks suurepärastele valgustingimustele ka palju päikesekiirgust, mis soodustab valgete vaiksete veinide valmistamiseks ette nähtud viinamarjades suhkrute ja polüfenoolide kogunemist ning punaste vaiksete veinide jaoks ette nähtud viinamarjades antotsüaniinide kogunemist.

Tänu orgudele, kus hommikukaste püsib suvel kuni keskpäevani, säilitavad kvaliteet- ja poolvahuveinide baasveini tootmiseks ette nähtud valged viinamarjasordid õige happesuse.

Nõlvade jalamitel asuvad viinamarjaistandused, mis külgnevad Zarandi mägede kaljuste seljakutega, on olenemata aastaajast sageli udusse mattunud, samas soodustavad kuivad sügised suhkrute aeglast kogunemist viinamarjadesse – see on vahuveinide valmistamiseks väga oluline. Miniș-Măderati veinipiirkonnas paistab päike keskmiselt 1 955 tundi aastas (viinapuud vajavad minimaalselt 1 300 tundi), mis tähendab, et kaitstud päritolunimetusega „Miniș“ hõlmatud piirkonnas on suurepärased valgustingimused.

3.9. Kvaliteetvahuveini tootmisel kasutatud konkreetsele tehnoloogiale viitavate vabatahtlike märgete lisamine etiketile

Kvaliteetvahuveini villimist ja märgistamist käsitlevatesse sätetesse lisati märge villimistingimuste ja korjeaasta kohta (kui see on olnud vahuveini tootmiseks ette nähtud baasveini saagise mõttes erakordselt soodne aasta). Lisaks on spetsifikaati lisatud kvaliteetvahuveinidele iseloomulike tootmismeetodite näitajad, mis kajastavad nende valmistamiseks kasutatud tegelikke tehnoloogiaid. Etiketile võib lisada korjeaasta, kui kvaliteetvahuveini valmistamiseks kasutatud baasveini tooraine pärineb täies mahus ühe kindla aasta saagist.

Selle tulemusel on muudetud tootespetsifikaadi XII peatükki ja koonddokumendi punkti 1.9.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

MINIȘ

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

5. Kvaliteetvahuvein

8. Poolvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

Analüütilised ja organoleptilised omadused – vaiksed valged ja roosad veinid

Vaiksed valged veinid on kirkad, õlgkollasest kahvatu-/rohekaskollaseni varieeruvate värvivarjunditega, täidlased ja sordile omase aroomiga; keskmise tugevusega, mõõduka kuni suure happesuse ja pika järelmaitsega, puuviljane maitse tugeva esmase maitsekompleksiga (eksootilised viljad: litši, greip, mango või tähtvili, roosi õielehed, viinapuu õis, värskelt niidetud hein, mesi).

Vaiksed roosad veinid on piirkonnale iseloomulikult intensiivse värvusega, mille järgi on neid kerge Miniși piirkonnaga seostada. Värvus on vaarika- või maasikaroosa, särav, maitse meenutab punaseid metsamarju (põldmari, vaarikas, metsmaasikas), püsiv järelmaitse, mis on omane kõnealustest veinidest parimatele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 15,00 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11,00 Minimaalne üldhappesus 5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 200

Analüütilised ja organoleptilised omadused – punased veinid

Vaiksed punased veinid on intensiivse värvusega, erepunasest kuni tumepunaseni varieeruvate varjunditega, kirkad, tanniini- ja antotsüaniinirikkad, täidlased ja suure happesusega, mis eeldab pikka laagerdamisaega nii vaadis kui ka pudelis.

Need on kompleksse ja omapärase maitsega, milles esineb küpsete marjade (nt punane sõstar, jõhvikas, põldmari ja mustikas) nüansse. Küpsedes omandavad vanilli, kohvi või tubakat meenutava maitsevarjundi.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 15,00 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11,00 Minimaalne üldhappesus 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 150

Analüütilised ja organoleptilised omadused – kvaliteetvahuveinid

Kvaliteetvahuveine iseloomustab nende peenus, värskus, looduslikkus, käärimislõhn ja mee, suvelillede, veidi kuivanud heina ning autolüüsi tulemusel kujunenud sooja leiba ja krõbedat maitseküllast koorikut meenutavad nüansid.

Omadused:

— välimus: selge, läbipaistev, värvus varieerub valgete kvaliteetvahuveinide puhul kollasest kuni sidrunkollaseni ja roosade vahuveinide puhul lõheroosast kuni üsna intensiivse oranžini.

— lõhn: värske, varieerub õrnast intensiivseni, puuvilja- (eksootilised puuviljad, kuivatatud õun) või lillenüanssidega (leedripuu õis, roos).

— maitse: meeldivalt happeline, keskmise kuni suure happesusega; roosadel kvaliteetvahuveinidel vähene tanniinisisaldus ja valgetel kvaliteetvahuveinidel tanniinid peaaegu puuduvad; vähetäidlane, kerge, lilleline: valge lõhnav pelargoon, valge liilia või valge roos; puuviljane: suviõun, küpsev magus pirn, valge sõstar, valge virsik; taimne: tambitud sidrunileht, leedripuu õis, akaatsiaõis; või vürtsikas: till, rabarber, basiilik, olenevalt tootmisel kasutatud sordile iseloomulikest aroomidest.

Kvaliteetvahuveini ülerõhk 20 °C juures on vähemalt 3,5 baari.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 15,00 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11,00 Minimaalne üldhappesus 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 10,5 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 150

Analüütilised ja organoleptilised omadused – poolvahuveinid

Omadused:

— välimus: selge, läbipaistev, kollakasroheline, valged veinid on kirkad ja roosade poolvahuveinide värvus varieerub lõheroosast vaarikakarva erkroosani, peene mulliga.

— lõhn: värske, valitud sortidest pärinevad esmased aroomid (valged lilled, valged luuviljad, suviõun või -pirn) peavad olema tunda ja käärimisprotsessi käigus omandatud teiseste aroomidega (pärm, küpsis, värske tainas) harmoonias.

— maitse: happeline, kihisev, peene kauakestva mulliga, maitses on rikkalikult esmaseid lillearoome (valged lilled: leedripuu õis, akaatsia, roos), puuviljane (roheline õun, valge virsik, greip, mango, litši), tasakaalustatud ja keskmise või tugeva järelmaitsega.

Poolvahuveini ülerõhk 20 °C juures on 1–2,5 baari.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11,00 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 7,00 Minimaalne üldhappesus 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 10,5 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 185

5. Veinivalmistustavad

a. Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Tammelaastude kasutamine

Tammelaaste kasutatakse veini tootmisel selleks, et vein omandaks tammepuidust teatud aineid. Kasutada võib ainult perekonda Quercus kuuluva puu laaste.

Puidutükkide mõõtmed peavad olema sellised, et kaalust vähemalt 95 % jääks 2millimeetriste avadega sõelale (tihedus 9).

Teatud ainete kasutamise piirnormid:

— kaitstud päritolunimetusega „Miniș“ veini tootmiseks kasutatava süsinikdioksiidi sisaldus sellega töödeldud veinis ei tohi olla suurem kui 2 g/l,

— kaitstud päritolunimetusega „Miniș“ veini tootmiseks kasutatava sidrunhappe sisaldus sellega töödeldud veinis ei tohi olla suurem kui 1 g/l,

— kaitstud päritolunimetusega „Miniș“ veinis kasutatava metaviinhappe sisaldus ei tohi alla suurem kui 100 mg/l.

b. Maksimaalne saagikus

„Chardonnay“, „Cabernet franc“, „Pinot gris“, „Pinot noir“, „Sauvignon“, „Riesling de Rhin“, „Novac“, „Traminer roz“, „Tămâioasă românească“

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

„Cabernet Sauvignon“, „Merlot“, „Furmint“

11 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

„Burgund mare“, „Fetească regală“, „Riesling italian“, „Muscat Ottonel“, „Fetească neagră“, „Mustoasă de Măderat“, „Cadarcă“, „Syrah“

15 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

„Chardonnay“, „Cabernet Franc“, „Novac“, „Pinot gris“, „Pinot noir“, „Riesling de Rhin“, „Sauvignon“ ja „Traminer roz“, „Tămâioasă românească“

75,00 hektoliitrit hektari kohta

„Cabernet Sauvignon“, „Furmint“, „Merlot“

82,50 hektoliitrit hektari kohta

„Burgund mare“, „Cadarcă“, „Fetească regală“, „Fetească neagră“, „Muscat Ottonel“, „Mustoasă de Măderat“, „Riesling Italian“ ja „Syrah“

112,50 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetusega „Miniș“ veinide tootmiseks kindlaks määratud piirkond hõlmab järgmisi Aradi maakonna asulaid:

— Lipova linn: Radna küla;

— Păuliși kommuun: Barațca ja Păuliși külad

— Ghioroci kommuun: Miniși, Ghioroci ja Cuvini külad

— Covăsânți kommuun: Covăsânți küla;

— Șiria kommuun: Șiria, Galșa ja Mâsca külad;

— Târnova kommuun: Târnova ja Drauți külad;

— Ineu linn: Mocrea küla;

— Pâncota linn: Pâncota ja Măderati külad;

— Șilindia kommuun: Șilindia, Satu Mici ja Luguzău külad.

7. viinamarjasort või sordid, millest veinid on valmistatud

„Burgund Mare N“ – „Grosser burgunder“, „Grossburgunder“, „Blaufrankisch“, „Kekfrankos“, „Frankovka“, „Limberger“

„Cabernet Franc N“

„Cabernet Sauvignon N“ – „Petit Vidure“, „Bourdeos tinto“

„Cadarcă N“ – „Schwarzer Kadarka“, „Rubinroter Kadarka“, „Lugojană“, „Gâmză“, „Fekete budai“

„Chardonnay B“ – „Gentil blanc“, „Pinot blanc Chardonnay“

„Fetească neagră N“ – „Schwarze Mädchentraube“, „Poama fetei neagră“, „Păsărească neagră“, „Coada rândunicii“

„Fetească regală B“ – „Konigliche Madchentraube“, „Konigsast“, „Ktralyleanka“, „Dănăşană“, „Galbenă de Ardeal“

„Furmint B“ – „Furmin“, „Şom szalai“, „Szegszolo“

„Merlot N“ – „Bigney rouge“

„Muscat Ottonel B“ – „Muscat Ottonel blanc“

„Mustoasă de Măderat B“ – „Lampau“, „Lampor“, „Mustafer“, „Mustos Feher“, „Straftraube“

„Novac N“

„Pinot Gris G“ – „Affumé“, „Grau Burgunder“, „Grauburgunder“, „Grauer Mönch“, „Pinot cendré“, „Pinot Grigio“, „Ruländer“

„Pinot noir N“ – „Blauer Spätburgunder“, „Burgund mic“, „Burgunder roter“, „Klävner Morillon Noir“

„Pinot noir N“ – „Spätburgunder“, „Pinot nero“

„Riesling de Rhin B“ – „Weisser Riesling“, „White Riesling“

„Riesling italian B“ – „Olasz Riesling“, „Olaszriesling“, „Welschriesling“

„Sauvignon B“ – „Sauvignon verde“

„Syrah N“ – „Shiraz“, „Petit Syrah“

„Traminer Roz Rs“ – „Rosetraminer“, „Savagnin roz“, „Gewürztraminer“

„Tămâioasă românească B“ – „Busuioacă de Moldova“, „Muscat blanc à petit grains“

„Tămâioasă românească B“ – „Rumanische Weihrauchtraube“, „Tamianka“.

8. Seos(t)e kirjeldus

Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

Sordile lisanduv eriomane looduslik tegur on Zarandi mäejalamid oma raua-, mikroelementide ja koreserikka mullaga.

Viinamarjaistandused paiknevad peamiselt lõunapoolsetel mäekülgedel, mõned erandlikult ka edela- või kagukülgedel. Seetõttu on samal laius- ja pikkuskraadil ning sama viinamarjasorti viljelevate viinamarjaistanduste topo-klimaatilised tingimused suuresti erinevad. Piirkonna mikrokliima on vahemereliste mõjutustega ning sealsed sügised on pikad, soojad ja kuivad. Ökoloogilis-klimaatilised andmed: aasta keskmine õhutemperatuur: 11,2 °C, aastane sademete hulk: 644 mm, aktiivsete temperatuuride summa: 3 291 °C, päikesepaiste tundide summa: 1 490, aktiivsete sademete summa: 365 mm. Suhtelise niiskuse kümne aasta keskmine on ligikaudu 75 %.

Miniș-Măderati veinipiirkonnas on üldiselt mõõdukas kontinentaalne kliima, mida mõjutavad Vahemeri ja Kesk-Euroopa ilmastikuolud. Mõned piirkonna ökoloogilised tunnusjooned on tingitud looduslikust kaitsest, mida pakub Munții Zărandului (Zarandi mäed), paiknemisest edelapoolsetel mäekülgedel, 15–35 % kallakutest ja mulla eripärast. Talved on üldiselt pehmed ja kevaded lühikesed, eriti viimasel 10–15 aastal. Kuu keskmine temperatuur langeb alla 0 °C vaid jaanuaris ja veebruaris ning ka siis tavaliselt mitte alla –2 °C. Kvaliteedi kujunemise seisukohalt kõige olulisemal ajal (juulist septembrini), kui viinamarjad valmivad, püsib kuu keskmine temperatuur soodsaimal tasemel – juulis ja augustis üle 21 °C ja septembris üle 15,5 °C. Üldise soojusbilansi ehk positiivsete temperatuuride summa mitme aasta keskmine on 4 125 °C. Aktiivse soojusbilansi mitme aasta keskmine on 3 667 °C. Tõhus (efektiivne) soojusbilanss on 1 558 °C, mille kõige madalam tulemus (1 102 °C) pärineb 1979. aastast ja kõrgeim (2 485 °C) 1995. aastast. Veinide bioloogiline piirnorm on 1 000 °C. Keskmine temperatuur kasvuperioodil on 17,3 °C.

Miniș-Măderati veinipiirkonnas domineerivad järgmised mullatüübid: küllastunud rähkmullad (40 %), mis on seotud küllastunud mineraalmuldadega (40 %) ja nõrgalt erodeeritud küllastunud mullaga (20 %). Samuti leidub: küllastunud pruunmulda, gleistunud, pruune leetmuldasid ja mustmulda. Miniș-Ghioroci piirkonnas esineb rähkmuldasid, mineraal- ja pruunmuldasid. Pruune savimuldasid, pruune rähkmuldasid ja kolluviaalseid muldasid esineb vähe. Sellistest mullatüüpidest saavad viinapuud hästi kätte mineraale, mida nad vajavad küll vähe, kuid mis annavad viinamarjadele nende iseloomuliku tekstuuri ja kvaliteedi. Selles piirkonnas esinev mikroelementide väike kogus ja valik väljendub suures mitteredutseeriva kuivekstrakti sisalduses, mis langeb harva alla 25 g/l.

Inimtegurid

Inimtegur väljendub valikkorje ja saagi mitmes jaos koristamise tavas ning selles, et eelistatakse sorte, mis sobivad hiliskorjeks või mida võib korjata siis, kui viinamarjadele on tekkinud väärishallitus. Inimteguri mõju kvaliteetvahuveinide ja poolvahuveinide tootmisele ilmneb selles, et igal maatükil viljeletakse üht teatud sorti.

Viinapuude tagasilõikamine ja hooldamine mõjutab kvaliteetvahuveinide ja poolvahuveinide tootmiseks mõeldud viinamarjade tootmist, veini valmistamiseks saaki andvatel maatükkidel kasutatakse nöörpuu- ehk kordonmeetodil lõikamist, sest Guyot’ meetod ei soosi suure happesuse kujunemist.

Viinamarjakasvatuse olemasolu kohta Aradi piirkonnas annab kinnitust piiskop Gerardi teos „Deliberatio“. 1038. aastal annetas Ungari kuninganna Gisela kuninga loal kaheksa Macra mäel (praegu Mocrea) asunud viinamarjaistandust ja sama palju viinamarjakasvatajaid. 1562. aastal oli kümnis 141 000 liitrit ja haritavat maad oli üle 700 hektari. Esmakordselt on Miniși asula viinamarjaistanduste kaardile märgitud 1212. aastal.

1864. aasta Londoni rahvusvahelisele veinivõistlusele valiti veine 11 asulast. Peamiselt olid valitud veinid pärit Minișist ja Măderatist ning mõned neist pärinesid 1785. aastast. 1873. aasta Viini maailmanäitusel omistati mitmele veininäidisele aumedal. Järgmisel aastal sai Păuliși aromaatne vein Londonis esimese koha.

Sordist „Cadarcă“ valmistati esimest korda veini 1744. aastal, kõigepealt Minișis ning seejärel Ghiorocis, Păulișis ja Cuvinis.

Aradi maakonnas Ghioroci kommuunis paiknevas Miniși teadus- ja arendusjaamas asuv viinapuude ja veini muuseum kuulub Aradi muuseumikompleksi alla. Muuseum asutati 1988. aastal. Seal saavad külastajad tutvuda Miniș-Măderati veinipiirkonna viinamarjakasvatuse ajalooga seotud tööriistade, seadmete, dokumentide ja fotodega.

Toote üksikasjad

Kõnealuse piirkonna valgetes ja roosades vaiksetes veinides on rikkalikult ekstraktiivained, kusjuures keskmine suhkrusisaldus on kõikide sortide puhul üle 25 g/l ja happesus on suurem kui teistes Rumeenia veinitootmispiirkondades; neil on greipi ja mangot meenutav puuviljane aroom.

Vaiksed punased veinid on intensiivse värvusega tänu rauda ja lupja sisaldavale pinnasele, millel viinapuid kasvatatakse, veinid on tanniini- ja antotsüaniinirikkad ning neil on vaarika, metsmaasika ja põldmarja aroomid, need on täidlased ja suure happesusega, mis nõuab pikka laagerdumisperioodi nii vaadis kui ka pudelis. Kõige happelisemad punased veinid saadakse viinamarjasortidest „Cadarcă“ ja „Burgund Mare“. Sellest hoolimata on üldhappesus tasakaalustatud ja tuleb esile malolaktilise käärimise käigus. Haruharva on vaikne punane vein tarbimiseks valmis enne, kui see on vähemalt kuus kuud tammevaadis laagerdunud, sest küpsemis- ja laagerdusperiood on pikem kui teistes viinamarjakasvatuspiirkondades.

Kvaliteetvahuveinide (suviõuna, küpse pirni, valge virsiku ja leedripuu õie puuviljane aroom) ja poolvahuveinide (suvipirni, rohelise õuna, greibi ja roosi aroom) happesus tagab nende värskuse ja laagerdumisvõime.

Noored veinid on väga värsked, neis on lille-, puuvilja-, tsitruse- ja mineraalide nüansse ning nende mullid püsivad kaua; laagerdunud veinidel on väljaarenenud aroomid (kollased puuviljad ja vürtsid).

Põhjuslik seos

Veinipiirkonna, millesse kuulub ka Miniși kontrollitud päritolunimetusega ala, önoloogilis-klimaatilise potentsiaali hüdro-helio-termaalindeks on 4 666 (indeksi vahemik on 4 600–5 100). See näitab, et piirkond sobib eriti hästi vaiksete punaste ja valgete veinide tootmiseks.

Viinamarjaistanduste paiknemine mäenõlvadel tagab viinapuudele lisaks suurepärastele valgustingimustele ka palju päikesekiirgust, mis soodustab vaiksete punaste veinide valmistamiseks ette nähtud viinamarjades suhkrute ja antotsüaniinide kogunemist. „Cadarcă“ sordi viinamarjade puhul on mäenõlval kasvanud viinamarjades antotsüaanpigmentide kogus võrreldes jalamil kasvanutega 60 % suurem.

Korese- ja rauarikkal pinnasel kasvanud viinamarjadest valmistatud punased veinid on erepunast värvi sügavate rubiinpunaste varjunditega ning väga külluslikud ja väljendusrikkad. Varieerub ka üldhappesus, mis on mäenõlval kasvanud viinamarjade puhul väiksema õunhappe osakaalu tõttu väiksem.

Păuliși, Covăsânți, Ghioroci ja Cuvinunde viinamarjaistandustele iseloomulik looduslik tegur, mis avaldub paljudes punase veini sortides, annab sealt pärit veinidele intensiivse värvi, pehmuse ning punaste metsamarjade või akaatsiaõie nüansid. Veini valmistamisel põlissortidest, nagu „Fetească neagră“ või „Cadarcă“, või sellistest sortidest nagu „Pinot Noir“, „Merlot“, „Cabernet Sauvignon“ ja „Cabernet Franc“ kasutavad viinamarjakasvatajad traditsioonilisi veinivalmistustehnoloogiaid ja järgivad minimaalse sekkumise põhimõtet: valitud pärmseeni ei kasutata, kuid reguleeritakse temperatuuri, küpsemine toimub suurtes ja seejärel väikestes vaatides, mis on enamasti kasutusel teist või kolmandat korda.

Sel viisil säilivad kvaliteetvahuveinide iseloomulike aroomide jõulisus ja happesus isegi pärast teist käärimist, kui need on teiseste aroomidega (pagaritooted, värske leib või pärm) täienenud.

Kuna happesus on Rumeenia teistest viinamarjaistandustest pärit veinidega võrreldes suurem, säilivad vaiksed valged veinid hästi, mõned neist sobivad isegi küpsemiseks ja laagerdumiseks („Furmint“, „Chardonnay“, „Mustoasă de Măderat“).

Tänu veinipiirkonna lõuna- ja idaosa erilisele lubjakivipinnasele on punased veinid intensiivse värvusega ning paljud vaiksed punased veinid (nt „Cadarcă“, „Burgund mare“) suure tanniinide ja antotsüaniinide sisaldusega, laagerdudes seega keskmiselt vähemalt kuus kuud vaadis ja seejärel ka veel pudelis.

Valgete veinide tootmisel kasutatakse nüüdisaegseid tehnoloogiaid ja temperatuuri reguleerimist, et säilitada veinide värskus ja puuviljasus. „Chardonnay“ laagerdub käärimissettel tammevaatides ja seda segatakse iga kuu, „Furmint“ laagerdub aga väikestes vaatides.

Piirkonna veinitootmiseks sobilik vahemerelise mõjuga kliima aitab valgetest viinamarjasortidest valmistatud vaiksetel veinidel omandada aromaatseid toone, rikastada neid flavonoidide ja terpeenidega ning soodustab suhkrute kogunemist. Mäenõlval, platool või terrassil kasvanud marjade suhkrusisaldus on suurem kui madalal alal kasvanutel, vastavalt 11 % ja 8 %.

Tänu piirkonna ilmastikutingimustele on viinamarjades ja virdes vahuveinide ja poolvahuveinide tootmiseks ideaalne looduslik happesus. Orud, kus hommikukaste püsib suvel keskpäevani, aitavad säilitada kvaliteetvahuveinide ja poolvahuveinide tootmiseks õiget happesuse taset. Kvaliteetvahuveinide ja poolvahuveinide valmistamiseks vajalike viinamarjade kasvatamiseks valitakse maatükid, kuhu on viimastel aastatel istutatud järgmiste omadustega kloone: suur happesus (viinhappesisaldus üle 6 g/l) ja oluliselt suurem saagikus (võrreldes sellega, mis saadi viinamarjaistandustest enne ümberkorraldusi) ning väiksem antotsüaniini- ja tanniinisisaldus võrreldes traditsiooniliste sortidega, millest need kloonid on valitud.

Viinamarjakasvatajad kasvatavad eri viinamarjasorte istandustes eraldi selleks, et kui marjad saavutavad tootmise alustamiseks vajaliku küpsusastme, saaks koristustöid sujuvalt korraldada, ning kasutatakse viinapuude tagasilõikamise ja hooldamise võtteid, mis avaldavad kvaliteetvahuveinide ja poolvahuveinide tootmisele positiivset mõju; tagasilõikamisviisi on ajakohastatud, nöörpuu- ehk kordonmeetodi või ühe- või kaheõlalise Guyot’ meetodi juurest on liigutud edasi Guyot Poussardi meetodi juurde, mille puhul jäetakse alles rohkem korgistunud võrseid, mis annavad viljapungadele kasvamiseks vajalikke toitaineid. Uutes viinamarjaistandustes kasutatava Guyot Poussardi lõikamismeetodi puhul korgistunud võrseid ei eemaldata, sest viinapuid turgutatakse pidevalt iga-aastase tagasilõikamise ja rohevõtetega (võrsete varrest eemale suunamine, valmimata või steriilsete võrsete ja otste eemaldamine).

9. Kohaldatavad lisanõuded (pakendamine, märgistamine, täiendavad nõuded)

Kvaliteetvahuveinide turustamistingimused

Õigusraamistik:

siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kvaliteetvahuveini etiketile võib saagiaasta märkida vaid juhul, kui kaitstud päritolunimetusega „Miniș“ kvaliteetvahuveini tootmiseks kasutatud baasveini saagis pärineb täielikult kõnealusel aastal kaitstud päritolunimetusega „Miniș“ hõlmatuid piirkonnas koristatud viinamarjadest ning kui tegemist on iseäranis märkimisväärse saagiga, millest saab erakordseid veine.

Vastavalt tootjate soovile võib kaitstud päritolunimetusele „Miniș“ lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste nimetustest: BARAŢCA, PĂULIŞ, DEALU DAICONI, DEALU CURŢII, DEALU LUNG, DEALU SOARELUI, MINIŞ, GHIOROC, CUVIN, FAŢA CRUCII, COVĂSÂNŢ, ŞIRIA, GALŞA, DEALUL CIREŞILOR, DEALUL ZĂNOAGA, DEALUL DOMNESC, MÂSCA, MĂDERAT, PÂNCOTA, DEALUL BOCRITA, ŞILINDIA.

Kvaliteetvahuveinide turustamistingimused

Õigusraamistik:

siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Sõnu „pudelis kääritatud“ võib kasutada vaid juhul, kui

— tootes olev süsihappegaas tekkis pudelis järelkääritamisel

— kuveest kvaliteetvahuveini tootmine (kaasa arvatud laagerdumisaeg ettevõttes, kus toode valmistati) kestis käärimisprotsessi algusest arvestatuna vähemalt üheksa kuud

— kuveed kääritati kvaliteetvahuveiniks ja hoiti käärimissettel vähemalt 90 päeva.

Kvaliteetvahuveinide turustamistingimused

Õigusraamistik:

siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Sõnu „traditsioonilisel meetodil pudelis kääritatud“ või „traditsiooniline meetod“ või „klassikaline meetod“ või „klassikaline traditsiooniline meetod“ võib kasutada vaid juhul, kui

— tootes olev süsihappegaas tekkis pudelis järelkääritamisel

— toodet hoiti ühes ja samas ettevõttes käärimissettel katkematult vähemalt üheksa kuud alates kuvee valmistamisest

— käärimissete eraldati tootest ümberkorkimise teel.

Sõnu „paagis kääritatud“ või „mahutis/autoklaavis kääritatud“ võib kasutada vaid juhul, kui

— toote teisene kääritamine toimus akrotofooris / autoklaavis / käärituspaagis / kääritustsisternis / rõhukindlas metallmahutis, suunati seejärel muudesse mahutitesse filtreerimise teel ja villiti (perioodiline või Marinotti/Charmat’ meetod).

— toode läbis käärimisprotsessi käigus mitmest omavahel ühendatud, kuid hermeetiliselt suletud mahutist koosneva süsteemi. Kvaliteetvahuveini valmistamiseks ette nähtud baasveini, millest on hapnik bioloogiliselt eraldatud ning mis on käärimissegu ja pärmisettega hästi läbi segatud, lisatakse süsteemi pidevalt (pideva voolu või Asti meetod).

Link tootespetsifikaadile

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_minis_modif_cf_notif_908_11.05.2020_la_cererea_nr._1391_21.06.2017_no_track_changes.pdf

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.