KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE Tuumakäitiste dekomisjoneerimine ja radioaktiivsete jäätmete käitlemine: Teadusuuringute Ühiskeskuse Euratomi asutamislepingu kohase tegevusega seotud tuumatehnoloogiakohustuste täitmine /* COM/2013/0734 final */





KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE Tuumakäitiste dekomisjoneerimine ja radioaktiivsete jäätmete käitlemine: Teadusuuringute Ühiskeskuse Euratomi asutamislepingu kohase tegevusega seotud tuumatehnoloogiakohustuste täitmine 1. Kokkuvõte Käesoleva teatise eesmärk on esitada ajakohane teave Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse hallatavate tuumakäitiste dekomisjoneerimise ja tuumajäätmete käitlemise kava täitmise olukorra kohta. Ajakohane teave hõlmab nii viimasele teatisele[1] järgnenud ajavahemikku (2008–2012) kui ka tulevikuprognoose. Viimase nelja aasta jooksul on kava täitmine hoogustunud ja mitme peamise meetme puhul on toimunud kindel edasiminek. Kõige olulisem tegevus kava täitmisel toimub Teadusuuringute Ühiskeskuse asutuses Ispras (Itaalia), kus asub enamik ühiskeskuse suletavatest tuumakäitistest. Ühiskeskuse ülejäänud tuumakäitistes Geelis (Belgia), Karlsruhes (Saksamaa) ja Pettenis (Madalmaad) on dekomisjoneerimistööd praegu veel suhteliselt piiratud, sest kõigis kolmes kohas on käitised veel töös. Teadusuuringute Ühiskeskuse Ispra asutus on keskendunud jäätmete dekomisjoneerimiseelse iseloomustamise, töötlemise ja ladustamiskujule viimise käitiste projekteerimisele ja ehitamisele oma territooriumil. Kõiki Ispra jäätmeid tuleb pärast ladustamiskujule viimist hoida selle asutuse territooriumil nii kaua, kuni Itaalias on valminud jäätmete vahepealse või lõppladustamise paigad. Seepärast ehitab Teadusuuringute Ühiskeskus sinna territooriumile vahepealse ladustamise hoidla. Samal ajal on enamik tarbetuks muutunud tuumamaterjale veetud territooriumilt välja või neid antakse praegu üle kolmandatele isikutele. Kolmes ülejäänud asutuses on jätkunud dekomisjoneerimiseelne tegevus, mille eesmärk on demonteerida varasemas uurimistöös kasutatud vananenud seadmed ning viia asutuse territooriumilt välja tarbetuks muutunud tuumkütus ja muud tuumamaterjalid. Kõigi nelja tuumakäitise eelarveprognoose on ajakohastatud kavade kohaselt muudetud, keskendudes EÜ uue mitmeaastase finantsraamistiku aastatele 2014–2020, ehkki prognoosid on tehtud ka 2020. aasta järgsete kulude kohta. Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumakäitiste dekomisjoneerimise ja tuumajäätmete käitlemise kava koondeelarve 2013. aasta järgseks ajaks on 989,2 miljonit eurot 2012. aasta väärtuses (edaspidi „miljonit eurotaasta”). Pärast eelmist teatist on riskileevendusstrateegia tulemusel tehtud mitu organisatsioonilise küljega seotud täiustust ning kirjutatud 27. novembril 2009 alla Isprat käsitlevale lepingule Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Itaalia valitsuse vahel. Lepingus käsitletakse järgmist: – reaktori Ispra-1 dekomisjoneerimisega seotud vastutuse ülekandmine Itaalia valitsusele, võttes arvesse Itaalia kohustusi seoses varasemate tuumauuringutega Teadusuuringute Ühiskeskuse Ispra asutuse territooriumil; – tingimused, mille alusel paigutatakse kõik Teadusuuringute Ühiskeskuse Ispra asutuse territooriumil olevad jäätmed tuumakäitiste dekomisjoneerimise ja tuumajäätmete käitlemise kava perioodi lõpuks ümber Itaalia tulevasse riiklikku hoidlasse; – hilisema uuesti ladustamiskujule viimise riski piiramine juhul, kui Itaalias muudetakse jäätmete vastuvõtmise kriteeriume. Järgmisena tuleb võtta meetmeid ja jõuda asjakohaste välispartneritega kokkuleppele järgnevates küsimustes: – Isprat käsitleva lepingu rakendamise, eelkõige reaktori Ispra-1 loa üleandmise ajakava; – regulatiivne loamenetlus selle paremaks ühtlustamiseks Teadusuuringute Ühiskeskuse Ispra asutuse dekomisjoneerimisprojektide vajadustega; – eelkõige Teadusuuringute Ühiskeskuse Ispra ja Karlsruhe asutustest pärinevate jäätmete lõppladustamise kogukulu; – Teadusuuringute Ühiskeskuse Petteni tihevooreaktori üleandmise tingimused selle hilisema sulgemise ajal ja demonteerimistööde lõpus. Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumakäitiste dekomisjoneerimise ja tuumajäätmete käitlemise kava korralduskomitee hindab korrapäraselt dekomisjoneerimisstrateegiaid ja kulude muutumist. Ühiskeskus kasutab kõnealuse kava rakendamisel ka sõltumatute ekspertide rühma abi, kes annab nõu tehniliste projektide ja eelarveprognooside kohta. Väliseksperdid tunnistasid 2011.–2012. aastal tehtud hindamise põhjal, et tehtud on märkimisväärseid edusamme, ning kiitsid heaks asjaomaste asutuste ajakohastatud kavad tuumakäitiste dekomisjoneerimise ja tuumajäätmete käitlemise kava edaspidiseks täitmiseks. 2. Teatise eesmärk Käesoleva teatise eesmärk on anda Euroopa Parlamendile ja nõukogule ajakohane teave Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse hallatavate tuumakäitiste dekomisjoneerimise ja tuumajäätmete käitlemise kava täitmise kohta. Sellele eelnes sarnane teatis, mis koostati 2008. ja avaldati 2009. aastal,[2] ning kaks varasemat teatist aastatest 1999 ja 2004. 3. Taust Teadusuuringute Ühiskeskus asutati 1957. aastal Euratomi asutamislepingu artikliga 8 ja oli algselt pühendatud vaid tuumaenergiale, kuid 1980. aastatel ta mitmekesistas oma tegevust, et rahuldada komisjoni poliitiliste peadirektoraatide ja muude institutsioonide vajadusi. Tuumatehnikaalane tegevus moodustab praegu umbes veerandi ühiskeskuse tegevusest. Euratomi asutamislepingu kohaselt peab ühiskeskus ise juhtima oma tuumatehnikaalaste kohustuste täitmist ja dekomisjoneerima oma käitised, kui need on lõplikult suletud. Selleks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu nõusolekul loodud eraldi eelarverubriik. Tuumakäitiste dekomisjoneerimise ja tuumajäätmete käitlemise kava on seotud kõikide Teadusuuringute Ühiskeskuse juba suletud või alles töös olevate tuumakäitistega Ispras, Karlsruhes, Pettenis ja Geelis. Praktiliselt on ühiskeskus kohustunud dekomisjoneerima vananenud tuumakäitised kuni nende täieliku ja tingimusteta, st ilma radioloogiliste piiranguteta vabastamiseni. Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumakäitiste dekomisjoneerimise ja tuumajäätmete käitlemise kava korralduskomitee, kes tuleb kokku kolm korda aastas, hindab dekomisjoneerimisstrateegiaid ja kulude muutumist. 4. Dekomisjoneerimiskava (2008–2012) tulemused Teadusuuringute Ühiskeskuse Karlsruhe, Petteni ja Geeli asutuses jätkub tuumatehnikaalane uurimistöö. Ispras suleti kõik käitised (reaktorid ja tuumalaborid) lõplikult juba mitu aastat tagasi, tööd jätkavad ainult tsüklotron, tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete toetamisega seotud laborid ja jäätmekäitluskäitised. Seega on tuumakäitiste dekomisjoneerimise ja tuumajäätmete käitlemise kava elluviimisega jõutud ühiskeskuse Ispra asutuses kaugemale kui mujal. 4.1. Teadusuuringute Ühiskeskuse Ispra asutus (Itaalia) Itaalias puudub praegu keskne riiklik hoidla või vahepealse ladustamise hoidla. Lisaks reguleeritakse radioaktiivsete jäätmete ümberpaigutamist ühest piirkonnast teise piirkondlike ja kohalike ametiasutuste korralduste alusel. Seepärast ehitab Teadusuuringute Ühiskeskuse Ispra asutus mitu jäätmete töötluse ja lõppladustamiskujule viimise käitist. Ühiskeskuse Ispra asutuse tuumakäitiste dekomisjoneerimise ja tuumajäätmete käitlemise kaval on viis põhieesmärki: – tagada vananenud käitiste ohutus vastavalt kehtivatele ohutusstandarditele, seda nimetatakse ohutuks konserveerimiseks (safe conservation)[3]; – ehitada või täiustada jäätmete iseloomustamise, töötlemise, ladustamiskujule viimise ja vahepealse ladustamise käitisi; – koguda ja töödelda olemasolevaid jäätmeid ning viia need uuesti ladustamiskujule; – viia tuumamaterjalid kujule, mis sobib kohapeal säilitamiseks või kolmandatele isikutele üleandmiseks; – dekomisjoneerida vananenud käitised ja käidelda tekkivaid jäätmeid. 4.1.1. Kava täitmise olukord Kava on rakendamisel ja varasemate eksperdisoovituste põhjal on selle juhtimise struktuur märkimisväärselt ümber korraldatud. Põhimuudatustena nimetati ametisse asutuse dekomisjoneerimiskava rakendamise üldise koordineerimise eest vastutav tehniline juht, loodi eraldi osakond dekomisjoneerimisprojektide finantstoimikute haldamise toetamiseks ja korraldati ümber kiirgusohu eest kaitsmise tugiteenused. Et välistelt ettevõtjatelt oleks hõlpsam teenuseid hanke korras sisse osta, läheneti küsimusele süstemaatilisemalt ja jagati raamlepingud kuute valdkonda: abi kava täitmisel, inseneritööd, jäätmekäitlustööd, demonteerimistööd, abi radioloogialaboritele ja välised radioloogilised mõõtmised. Kava on jaotatud valdkondadeks. Igas kavavaldkonnas tehtud edusammud ajavahemikul 2008–2012 on järgmised. 1. valdkond: jäätmekäitluskäitiste kasutuselevõtt: – tegevust alustas vedeljäätmete hoidla; – tegevust alustasid jäätmete radioloogilise iseloomustamise käitised; – tellitud on käitis jäätmete ladustamiskujule viimiseks betooni abil ja see peaks olema tegevusvalmis 2015. aastal; samal ajal on kvalifitseerimisetapis asjakohane viiekuupmeetrine ladustamiskujule viidud lõppjäätmete pakett. – ladustamiskujule viidud jäätmete vahepealse ladustamise hoidla on projekteeritud ja litsentsitud; selle ehitamine algas 2011. aastal ja peaks lõppema 2013. aastal. 2. valdkond: jäätmekäitlus: – kõik tarbetuks muutunud leelismetallid (15 tonni) on asutuse territooriumilt ära veetud; – ligikaudu 1700 tarbetuks muutunud kiirgusallikat on asutuse territooriumilt ära veetud; – mitmesugustes ehitistes olevad varasemast tegevusest pärit tehnoloogilisi jäätmeid on sorditud (tegevus jätkub, seni on valmis umbes 40 %) ning need on iseloomustatud, nõuetekohaselt ümber pakitud ja paigutatud kategooria kaupa spetsiaalsele transiidialale ootama ladustamiskujule viimist; – tehtud on uuringuid, et hinnata, kuidas saaks teatavate jäätmete kogust mitmesuguste olemasolevate jäätmevähendamisprotsesside abil vähendada. 3. valdkond: tuumamaterjalide haldamine – ligikaudu 90 % kiiritamata tuumamaterjalidest on asutuse territooriumilt kõrvaldatud, nende omandiõigus on üle antud ning need on veetud Ameerika Ühendriikidesse ja Prantsusmaale ringlussevõtmiseks; – kiiritatud tuumamaterjalide vaheladustamiseks on kasutusele võetud keskne hoidla. 4. valdkond: vananenud käitiste dekomisjoneerimine – tehtud on kõigi dekomisjoneeritavate käitiste radioloogilist iseloomustamist käsitlev ulatuslik uuring; nende käitiste hilisemaks dekomisjoneerimiseks hinnati uuringus nende võimalikku saastatust; – vana radiokeemiahoone (2700 m2) on asutuse territooriumil esimene täielikult dekomisjoneeritud ehitis ja selle üle ei tehta enam radioloogilist kontrolli. Vaatamata märkimisväärsetele edusammudele on Teadusuuringute Ühiskeskuse Ispra asutuse kava rakendamisel oodata mahajäämist 2008. aastal prognoositud ajakavast. See mahajäämine on praegu seotud peamiselt keeruka regulatiivse loamenetlusega. 4.1.2. Isprat käsitlev leping ja selle mõju Et vähendada eelmises teatises osutatud riske, mis on seotud Itaalia kohustustega seoses varasemate tuumauuringutega Teadusuuringute Ühiskeskuse Ispra asutuse territooriumil, asutuse territooriumil pikaajalise jäätmete ladustamise võimsusega ja jäätmete vastuvõtmise kriteeriumidega, sõlmis Euroopa Aatomienergiaühendus 27. novembril 2009 lepingu Itaalia valitsusega, et – vormistada ametlikult asutuse territooriumiga seotud varasemad kohustused, kandes reaktori Ispra-1 dekomisjoneerimisega seotud vastutuse üle Itaalia valitsusele, – vormistada ametlikult kõigi ühiskeskuse Ispra asutuse territooriumil olevate jäätmete ümberpaigutamine Itaalia tulevasse riiklikku hoidlasse tuumakäitiste dekomisjoneerimise ja tuumajäätmete käitlemise kava perioodi lõpuks, – piirata hilisema uuesti ladustamiskujule viimise riski juhul, kui Itaalias muudetakse jäätmete vastuvõtmise kriteeriume. Itaalia valitsus ei ole lepingut siiski veel ametlikult rakendanud. Seetõttu ei ole reaktori Ispra-1 luba veel Itaalia käitajale üle antud. 4.2. Teadusuuringute Ühiskeskuse Karlsruhe asutus (Saksamaa) Ühiskeskuse Karlsruhe asutuses toodetud radioaktiivsed jäätmed saadetakse samal territooriumil asuvasse Saksamaa käitisesse HDB (Hauptabteilung Dekontaminationsbetriebe), kes vastutab nende ladustamiskujule viimise ja vaheladustamise eest. Käimas on aktsioon HDBsse enne 1995. aastat ladustatud jäätmetrumlite täiendavaks iseloomustamiseks ja uuesti ladustamiskujule viimiseks. Seda lisatööd on vaja, et täita Saksamaal asuva lõppladustamise hoidla (Konrad) 1995. aastal kehtestatud jäätmete lõppladustamiseks vastuvõtmise kriteeriumid. Pärast hoidla ehitamise, käitamise ja lõpliku sulgemise orienteeriva ajakava koostamist võttis Saksamaa reguleeriv asutus (Bundesamt für Strahlungschutz, BfS) kasutusele uue meetodi, mille abil määratakse kindlaks rahaline osalus jäätmete lõppladustamises. Kõikidele Saksamaa jäätmetekitajatele kehtivatest kulude jaotamise põhimõtetest lähtuvalt maksab ühiskeskuse Karlsruhe asutus kinni osa (1,4 %) ladustamiskoha käimasolevate ehitustööde kuludest ning osaleb hiljem käitamis- ja sulgemiskuludes. Ühiskeskuse Karlsruhe asutuses ajavahemikul 2008–2012 tehtud edusammud on järgmised: – suure arvu kasutusest kõrvaldatud seadmete demonteerimine ja vanade jäätmete puhastamine; – ühiskeskuse Karlsruhe asutuses olevate tarbetuks muutunud tuumamaterjalide omandiõiguse omajate loetelu valmimine; – katsete tegemine, et hinnata, kui otstarbekas on viia ladustamiskujule tarbetuks muutunud kiiritatud tuumamaterjalid, mida ei saa HDBsse ladustada. Ühiskeskuse Karlsruhe asutus on saanud loa uute uusimatele ohutusstandarditele vastavate teaduslike tuumalaborite ehitamiseks. Pärast nende valmimist viiakse kõrgema radioaktiivsustasemega seotud teadustöö neisse üle. Ülejäänud, madalama radioaktiivsustasemega seotud laborid koondatakse, mis võimaldab laborihoonete kasutamata jääva osa hiljem dekomisjoneerida. 4.3. Teadusuuringute Ühiskeskuse Petteni asutus (Madalmaad) Pettenis tekkinud radioaktiivsed jäätmed viiakse Vlissingenisse Madalmaade jäätmeettevõtjale COVRA (Centrale Organisatie voor Radioactief Afval) kuuluvatesse jäätmete ladustamiskujule viimise ja vaheladustamise käitistesse. Teadusuuringute Ühiskeskus andis 2005. aastal tihevooreaktori käitamisloa edasi Madalmaade ettevõttele NRG (Nuclear Research and consultancy Group), kes käitas reaktorit enne seda ühiskeskuse loa alusel. Sellega toodi selgus küsimusse, kes vastutab riigi ohutusasutuste ees, sest käitaja on nüüd sama asutus, kellele on antud luba. Tihevooreaktori omandiõigus kuulub aga endiselt ühendusele (Madalmaade valitsusega sõlmitud pikaajalise rendilepingu alusel), kes vastutab ka reaktori hilisema dekomisjoneerimise eest. Tihevooreaktoriga seotud täiendavas teadusprogrammis osalevad liikmesriigid (Madalmaad, Belgia ja Prantsusmaa) maksavad reaktori hilisema dekomisjoneerimise kulude katmiseks aastamaksu. Umbes kümme aastat on ühiskeskusele kuulunud tarbetuks muutunud kasutatud tuumkütust korrapäraselt asutuse territooriumilt välja viidud - osa Ameerika Ühendriikidesse ja osa COVRAsse. Viimane väljavedu tehti märtsis 2011. Aastal 2007 sõlmiti NRG-ga leping, milles käsitletakse eksperimentidest ja kütusetsüklist tulenevate vanade väga radioaktiivsete jäätmete kõrvaldamist ja nende omandiõiguse üleandmist. 4.4. Teadusuuringute Ühiskeskuse Geeli asutus (Belgia) Ühiskeskuse Geeli asutuses toodetud radioaktiivsed jäätmed viiakse Desselisse ettevõtjale Belgoprocess kuuluvatesse jäätmete ladustamiskujule viimise ja vaheladustamise käitistesse. Ühiskeskuse Geeli asutus lõpetas 2002. aastal dekomisjoneerimiskava algetapi, mis seisnes ühe kiirendi demonteerimises ning endiste tuumalaborite dekomisjoneerimises ja nende vabastamises radioloogilise kontrolli alt. Pärast seda on ühiskeskuse Geeli asutus sõlminud konkreetsed lepingud oma tarbetuks muutunud tuumamaterjalide järk-järguliseks kõrvaldamiseks. 4.5. Kulud aastatel 2008–2012 Varasemas Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud teatises on toodud alates 2008. aastast kehtiva eelarve prognoos. Ajavahemikuks 2008–2012 hinnati Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumakäitiste dekomisjoneerimise ja tuumajäätmete käitlemise kava kogueelarve 124 miljonile eurole2003, mis koos inflatsiooniparandusega vastab 146 miljonile eurole. Aastatel 2008–2011 tehtud ja aastaks 2012 prognoositud hankeid käsitleva raamatupidamise tulemuste kohaselt on kasutatud vahendeid kokku 133 miljonit eurot. See summa on varem prognoositust ligikaudu 9 % väiksem. Kuigi vahendite vähesem kasutamine tuleneb osaliselt kulude kokkuhoiust, on selle peapõhjus siiski ühiskeskuse Ispra asutuse kava projektide edasilükkumise tõttu tegemata jäänud kulud, nagu on kirjeldatud eespool. 5. Edaspidise kava üldhinnang Viimasel kahel aastal on Teadusuuringute Ühiskeskuse neli asjaomast asutust ümber hinnanud tuumakäitiste dekomisjoneerimise ja tuumajäätmete käitlemise kava projektid ning nendega seotud kulud pärast 2013. aastat. Nende põhjalike ümberhindamiste tulemused on esitatud välisekspertidele üldiseks läbivaatamiseks (vt punkt 4.6). Komisjon soovitas ettepanekus „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (KOM(2011) 500 (lõplik)) eraldada aastatel 2014–2020 tuumakäitiste dekomisjoneerimise ja tuumajäätmete käitlemise kava jaoks 208 miljonit eurot2011 (ehk 212,1 miljonit eurot2012, mis vastab 234,3 miljonile eurole praegustes hindades). Lõplik kokkulepitud eelarve võib olla väiksem olenevalt aastate 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavate läbirääkimiste tulemusest. Asutuste kulude jaotuse tabelit on vastavalt ajakohastatud (vt 1. LISA) ja allpool selgitatud. Käsitletud on ka kavaga seotud põhiküsimusi ja võetavaid meetmeid. 5.1. Teadusuuringute Ühiskeskuse Ispra asutus (Itaalia) Ühiskeskuse Ispra asutus on oma dekomisjoneerimise ja jäätmekäitluse kava ümber hinnanud. Ümber hinnati kõik käimasolevad ja tulevased projektid, võttes arvesse nendega seotud kulude realistlikku prognoosi. Eri projektide elluviimise ajakavad on koondatud üldkavaks. Asutus on alustanud iga tuumakäitise üksikasjaliku dekomisjoneerimiskava koostamist. Teadusuuringute Ühiskeskuse Ispra asutuse eelarve aastateks 2014–2020 ja pärast 2020. aastat (vt 1. LISA) 1. LISAs on Ispra eelarvetabelis kokku võetud 2008. aastal prognoositud kulujaotus ja selle praegune ajakohastatud versioon, mille kõigis väärtustes on tehtud inflatsiooniparandus (miljonites eurodes2012). 2008. aasta prognoosis oli ette nähtud dekomisjoneerimiseelarve pidev suurenemine aastatel 2014–2020, mis on seotud peamiste tuumakäitiste tegeliku demonteerimise ja jäätmete töötlemise algusega. Praegused summad on märkimisväärselt väiksemad: aastateks 2014–2020 eraldatud kogueelarve on 172,9 miljonit eurot2012. Teatavad projektid lükatakse 2020. aasta järgseks ajaks edasi ja kava peaks lõpule viidama 2030. aastal (2008. aasta prognoosi kohaselt pidi see toimuma 2028. aastal). Selle ümberajastamise tõttu suureneb 2020. aasta järgne hinnanguline vajalik kogueelarve. Veel on vaja 332,7 miljonit eurot2012, et katta allesjäänud dekomisjoneerimisprojektide kulud (197,0 miljonit eurot2012) ja tagada reservvahendid (135,7 miljonit eurot2012), millega kaetaks jäätmete lõppladustamisega seotud tulevased tasud ja jäätmete vastuvõetavuse kriteeriumide võimalike muutustega seotud kulud vastavalt Isprat käsitleva lepingu tingimustele. Võrreldes 2008. aasta prognoosiga suureneb ühiskeskuse Ispra asutuse kava lõpetamiseks vajalik kogueelarve (aastad 2014–2020 ja 2020. aasta järgne aeg) 8 % – 468,3 miljonilt eurolt2012 505,6 miljonile eurole2012. See tuleneb osaliselt aastatel 2008–2012 täitmata jäänud projektide tõttu tegemata jäänud kuludest (vt punkt 3.5) ja tulevaste projektide ümberhindamisest, kuid seda tingivad ka suuremad kulud, mis on seotud käitiste pikemaajalisema ohutu konserveerimisega. Kui kogu kava lükkuks veelgi edasi, kaasneksid sellega hinnangulised lisakulud 5–7 miljonit eurot2012 aastas, et katta käitiste pikemaajalisema ohutu konserveerimise kulud. Teadusuuringute Ühiskeskuse Ispra asutuse kava: kindlakstehtud probleemid ja meetmed Ühiskeskuse Ispra asutuse kavaga seotud põhiprobleemid ja nendega seotud meetmed võib kokku võtta järgmiselt. (1) Itaalia valitsus peab koostama Isprat käsitleva lepingu tingimuste täitmise kava. Isprat käsitlev leping sõlmiti Itaalia valitsusega 2009. aastal. Selle lepingu rakendamine on väga tähtis Ispra dekomisjoneerimiskavaga seotud ebamäärasuste vähendamiseks. Kuigi lepingu kohaselt tulnuks reaktori Ispra-1 luba üle anda ühe aasta jooksul pärast lepingu allakirjutamist, ei ole seda etappi veel läbitud. Euroopa Komisjoni ja Teadusuuringute Ühiskeskuse meetmed: Euroopa Komisjon ja Itaalia valitsus jätkavad kontakte sel teemal. Lepingu täitmise ootel on ühiskeskus juba kasutusele võtnud raamatupidamissüsteemi reaktori Ispra-1 ohutu konserveerimise konkreetsete kulude väljaarvutamiseks. (2) Regulatiivne loamenetlus peab olema ühiskeskuse Ispra asutuse kava vajadustega paremini ühtlustatud. Vaatamata märkimisväärsetele edusammudele viimastel aastatel on ühiskeskuse Ispra asutuse kava rakendamisel jäädud maha 2008. aastal eeldatud ajakavast. Praegune mahajäämus on peamiselt seotud keeruka loamenetlusega. Teadusuuringute Ühiskeskuse meetmed: ühiskeskus on olnud kontaktis Itaalia ohutusasutustega, et osata paremini koostada ohutustoimikute hindamise ajakavasid. Samal ajal on ühiskeskus kindlaks teinud konkreetsed organisatsioonilised meetmed protsessi parandamiseks. (3) Ühiskeskuse Ispra asutuse tulevase jäätmekoguse ja selle lõppladustamise kuludega seotud allesjäänud ebamäärasust tuleb vähendada. Tulevase dekomisjoneerimisega kaasnev eeldatav jäätmekogus on arvutatud võimalikult täpsete prognooside põhjal. Lisaks ei ole Itaalias valitseva olukorra tõttu kõrvaldamistariifid veel teada. Üldise jäätmekoguse ja kõrvaldamistariifidega seotud ebakindlus võib suuresti muuta reservvahendeid, mis on praegu arvestatud 2020. aasta järgsesse eelarvekavasse. Teadusuuringute Ühiskeskuse meetmed: ühiskeskuse Ispra asutus on hakanud koostama üksikasjalikke dekomisjoneerimiskavasid enamiku suletavate käitise jaoks. Need kavad sisaldavad üksikasjalikumaid andmeid ja vähendavad jäätmekogustega seotud ebamäärasust. Ühtlasi on tugevdatud kontakte ettevõtjaga Sogin (Società Gestione Impianti Nucleari), kellele on seadusega antud ülesanne luua tulevane Itaalia riiklik hoidla ja seda käitada. 5.2. Teadusuuringute Ühiskeskuse Karlsruhe asutus (Saksamaa) Ühiskeskuse Karlsruhe asutuse projektikava on ümber hinnatud, võttes arvesse jätkuva tehnilise arenguga seotud kogemusi ning jäätmete töötlemise, ladustamise ja kõrvaldamisega seotud tasude ja osalemispanuste arengut Saksamaal. Tulevase dekomisjoneerimisega kaasnevat jäätmekogust on esialgu hinnatud vaid üldiselt. Teadusuuringute Ühiskeskuse Karlsruhe asutuse eelarve aastateks 2014–2020 ja pärast 2020. aastat (vt 1. LISA) Aastateks 2014–2020 eraldatud eelarve on 37,9 miljonit eurot2012. Umbes pool sellest eelarvest (45 %) eraldatakse eeldatavasti tasudeks, mis makstakse HDB-le vanade jäätmete uuesti ladustamiskujule viimise eest ja BfS-ile Saksamaa jäätmehoidla (Konrad) eest, nagu on selgitatud eespool (vt punkt 3.2). Viimatinimetatud tasud on tulevaste jäätmetega seotud kulud, mida tuleb kanda algselt plaanitust varem. Kuna seda oodatavat kulu ei olnud 2008. aastal ajavahemikuks 2014–2020 tehtud prognoosis arvesse võetud, siis on muud selle ajavahemiku projektid eraldatud eelarve järgimiseks ümber ajastatud. See ümberhindamine ei mõjuta aga kava ülejäänud kogueelarvet aastateks 2014–2020 ja 2020. aasta järgseks ajaks ning see on endiselt 368,2 miljonit eurot2012. Teadusuuringute Ühiskeskuse Karlsruhe asutuse kava: kindlakstehtud probleemid ja meetmed Tuleb vähendada jäätmekoguse ja selle lõppladustamise kuludega seotud ebamäärasust. Ajavahemiku 2014–2020 eelarve märkimisväärse osaga kaetakse ühiskeskuse Karlsruhe asutuse rahaline osalus Saksamaa jäätmehoidla ehituses. Pärast ehituse lõppu kulud vähenevad ning on seotud hoidla käitamise ja lõpuks selle sulgemise ja pikaajalise ohutuse tagamisega seotud kuludega. Nende kuludega seotud ebamäärasuse tõttu on eelarvet aasta kaupa raske planeerida. Teadusuuringute Ühiskeskuse meede: ühiskeskuse Karlsruhe asutus uurib, kas on võimalik parandada hoidla tasude rahastamise kavandamist. 5.3. Teadusuuringute Ühiskeskuse Petteni asutus (Madalmaad) Pettenis asuva tihevooreaktori dekomisjoneerimise kava (mis koostati 2005. aastal) vaadati läbi ja seda hinnati üksikasjalikumalt 2011. aastal. Kavaga on ette nähtud: – jäätmete esialgne äravedamine enne sulgemist ja ettevalmistav haldustöö; – sulgemisjärgne umbes 3,5 aasta pikkune üleminekuaeg, et lasta kütusel jahtuda ja see ära vedada; – tegeliku demonteerimise etapp. Praegu on sulgemine ette nähtud aastaks 2021, kuigi seda aastaarvu kasutatakse vaid planeerimiseks. Tegelik sulgemisaeg ei ole veel kinnitatud ja sõltub peamiselt uue meditsiiniliste isotoopide tootmise reaktori (PALLAS) ehitamise ajakavast. Teadusuuringute Ühiskeskuse Petteni asutuse eelarve aastateks 2014–2020 ja pärast 2020. aastat (vt 1. LISA) Eelarve 2012. aasta ajakohastuses on arvestatud läbivaadatud dekomisjoneerimiskava arvutusi. Ümberhindamise tulemusel suureneb tihevooreaktori dekomisjoneerimise kogueelarve prognoos umbes 20 % võrra 72,6 miljoni euroni2012. Seda suurenemist saab selgitada sellega, et ühiskeskuse Petteni asutus tegi põhjalikuma hindamise, mille käigus võttis arvesse kõiki dekomisjoneerimisetapi üldkulusid. Selles prognoosis ei ole võetud arvesse järgmiste küsimustega seotud ebamäärasust: – kõrgvooreaktori ohutu konserveerimise tagamine tegevusjärgses etapis reaktori sulgemise ja loa üleandmise vahel; – ehitiste hilisem lammutamine ja territooriumi puhastamine, mis võib mõjutada ühiskeskuse üldeelarvet. Kogueelarves ei ole ette nähtud ka olulisi eraldisi võimalike viivituste või tundmatute tegurite hüvitamiseks. 2008. aastal tehtud eelarveprognoosis nähti ette tihevooreaktori dekomisjoneerimise eeldatav algus; lähtuti eeldusest, et kontrollaasta on 2015 (tööhüpotees). Praeguses ajakohastatud versioonis on see kontrollaasta lükatud edasi 2021. aastale. See selgitab aastate 2014–2020 eelarvekulude edasilükkumist peamiselt 2020. aasta järgsesse aega. Enne reaktori sulgemist on siiski ette nähtud teatavad esialgsed kulud, mis on põhiliselt seotud radioloogilise iseloomustamisega tulevase dekomisjoneerimise eel. Kuna lõpliku sulgemise kuupäev ei ole veel kindlaks määratud, mõjutab eeldatav kuupäev või viivitus paratamatult praegu kavandatud eelarvejaotust. Nagu punktis 3.3 märgitud, toetatakse täiendava teadusprogrammi raames tihevooreaktori dekomisjoneerimise fondi. See toetus on vähemalt 800 tuhat eurot aastas ja 2011. aasta lõpuks oli fondi kogusumma 13,9 miljonit eurot. Teadusuuringute Ühiskeskuse Petteni asutuse kava: kindlakstehtud probleemid ja meetmed Ühiskeskuse Petteni asutuse kavaga seotud ebamäärasuse ja selle leevendamiseks võetud meetmed võib kokku võtta järgmiselt. – Pärast reaktori tulevast sulgemist on ette nähtud, et ettevõte NRG annab üleminekuaja järel loa tagasi Euroopa Komisjonile. On tähtis selgelt määratleda mõlema osalise, st Euroopa Komisjoni ja NRG kohustused ning kõnealuse tuumajaama vastuvõtmise tingimused loa üleandmise ajal. – kõnealust asutust käsitleva ühenduse ja Madalmaade valitsuse lepinguga on ette nähtud, et Euroopa Komisjon peab selle jaama viima tagasi samasugusesse olukorda, nagu see oli üleandmise ajal. See tähendab, et puudub selgesõnaline märge selle kohta, kumb osaline vastutab lammutamise ja territooriumi puhastamise eest. Teadusuuringute Ühiskeskuse meede: ühiskeskus uurib täiendavalt tagajärgi, mis võivad tuleneda jaama olukorrast sulgemise ajal ja pärast dekomisjoneerimist, ning koostab neist ülevaate. Ühiskeskus püüab koostada osalistega ametlikud lepingud. 5.4. Teadusuuringute Ühiskeskuse Geeli asutus (Belgia) Ühiskeskuse Geeli asutus on ajakohastanud oma tuumarajatiste üldist dekomisjoneerimiskava. Kava aluseks on üksikasjalik füüsiline inventuur ning selles on esitatud hinnangulised kavandatud dekomisjoneerimistööd ning tekkivate materjalide ja jäätmete kogus ja liik, sh vastavad kulud. Võrdlusainete ja -mõõtmiste Instituut on koostanud ka asutuse arendamise üldkava, milles kirjeldatakse tulevasi uuendus- ja ehitustöid. Selle kava kohaselt ehitatakse uus ajakohane tuumaehitis (hinnanguline investeering on 10 miljonit eurot). See käitis võtab üle asutuse vanima käitise tegevuse ning selles saab teha tuumaalaseid võrdlusmõõtmisi ja toota võrdlusmaterjale uusimate ohutusstandardite kohaselt. Teadusuuringute Ühiskeskuse Geeli asutuse eelarve aastateks 2014–2020 ja pärast 2020. aastat Eelarve 2012. aasta ajakohastuses on arvestatud läbivaadatud dekomisjoneerimiskava arvutusi. Pärast uue tuumarajatise valmimist on ette nähtud vana rajatise dekomisjoneerimine, mis peaks algama 2020. aastal. 2020. aasta järgseks ajaks on ette nähtud lisaeraldis uue tuumarajatise tulevaseks dekomisjoneerimiseks (hinnanguline dekomisjoneerimiskulu on 3,4 miljonit eurot). See selgitab kogueelarve 8,6 %-st suurenemist 42,8 miljoni euroni2012. See kogueelarve on võimalikult täpne prognoos ja selles ei ole ette nähtud olulisi eraldisi võimalike viivituste või tundmatute tegurite hüvitamiseks. 5.5. Kõigi Teadusuuringute Ühiskeskuse asutuste koondeelarve Ühiskeskuse nelja asjaomase asutuse kuluprognooside põhjal on välja arvutatud ühiskeskuse koondeelarve tuumakäitiste dekomisjoneerimise ja tuumajäätmete käitlemise kava ülejäänud perioodiks (vt 1. LISA). Koondtabeli kohaselt on järelejäänud eelarve prognoos 989,2 miljonit eurot2012. Eelmises teatises esitatuga võrreldes on see hinnanguline summa suurenenud 6 % (inflatsioonimäära ületav puhaskasv). Nagu eespool selgitatud, tuleneb see kasv peamiselt ühiskeskuse Ispra asutuse projektide edasilükkumise tõttu suurenevatest ohutu konserveerimise kuludest. Kui vaadelda üksnes ajavahemikku 2014–2020, siis olemasolev eelarve suuruses 212,1 miljonit eurot2012 (ehk 234,3 miljoni eurot praegustes hindades) on 2008. aastal prognoositust märkimisväärselt väiksem ning nagu eespool märgitud, võib lõplik kokkulepitud eelarve olla väiksem, olenevalt aastate 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavate läbirääkimiste tulemusest. 5.6. Väliste ekspertide poolne läbivaatamine Praegu annab Teadusuuringute Ühiskeskusele tuumakäitiste dekomisjoneerimise ja tuumajäätmete käitlemise kava juhtimise kohta nõu dekomisjoneerimise ja jäätmete töötlemise sõltumatute ekspertide rühm. Rühm koosneb eri liikmesriikide ekspertidest, kelle kohtumised toimuvad kaks korda aastas. Kolm selles rühmas osalevat rahvusvahelist eksperti viisid 2011. aasta aprillist 2012. aasta aprillini läbi läbivaatamise. Ühiskeskuse neli asjaomast asutust andsid aru oma põhisaavutustest ja ajakohastasid tulevikukava kohta tehtud ümberhindamisi. Läbivaatamise tulemuste põhjal esitasid eksperdid mitmed märkused ja soovitused. Läbivaatamise aruanne võeti kokku järgmiselt: „Teadusuuringute Ühiskeskuse palvel vaatasid ühiskeskuse juures tegutseva dekomisjoneerimise ja jäätmete töötlemise sõltumatute ekspertide rühma kolm väliseksperti läbi nelja asjaomase asutuse dekomisjoneerimise ja tuumajäätmete käitlemise kava. Hinnati praegust tegevust ja tulevasi dekomisjoneerimisplaane, sh projektide ja eelarveprognooside täielikkust, sidusust ja teostatavust ning komisjoni varasemates teatistes esitatud prognoosidest kõrvalekaldumise põhjuseid. Eksperdid leidsid üldisi tõendeid selle kohta, et vaatamata mõningale mahajäämusele tegutsetakse asutustes õiges suunas ning et tulevase dekomisjoneerimise plaanid ja kuluhinnangud on omavahel kooskõlas; siiski esitati peamiselt kõnealuses valdkonnas saadud rahvusvaheliste kogemuste põhjal mitu parandamissoovitust. Eksperdid juhivad tähelepanu sellele, et eelarvesummad põhinevad paljudel juhtudel võimalikult täpsetel oletustel ning et ebamäärasuse katmiseks on eraldisi ette nähtud vähe või üldse mitte. See kehtib eriti kaugemasse aega (pärast 2020. aastat) kavandatud projektide kohta. Eksperdid võtsid teadmiseks, et Itaalia valitsusega on sõlmitud leping, tänu millele vähenevad märkimisväärselt Ispra asutuse riskid, mis on seotud ühiste varasemate kohustustega, jäätmete tulevase äravedamisega asutusest ja jäätmete vastuvõtmise kriteeriumidega, kuid märkisid, et seda lepingut tuleb tingimata ka rakendada. Samuti leidsid eksperdid, et Pettenis asuva tihevooreaktori tulevase dekomisjoneerimise kava on põhjalikumalt ja üksikasjalikumalt ümber hinnatud, kuid reaktori lõpliku sulgemise ja sellele järgneva dekomisjoneerimise kuupäev ei ole veel kindlaks määratud. Eksperdid soovitavad astuda osaliste kohustuste selgitamiseks vajalikke samme ning määrata kindlaks reaktori vastuvõtmise tingimused tulevase dekomisjoneerimise alguses ja lõpus. Läbivaatamise üldise märkusena rõhutavad eksperdid seda, et väga tähtis on üksikasjalikult hinnata dekomisjoneerimise käigus eeldatavasti tekkivate jäätmete kogust ning uurida veelgi tehnilisi ja juhtimismeetmeid, mida tuleks võtta selle koguse piiramiseks. Nii vähendataks vähemalt praegust ebakindlust nende jäätmete tulevase kõrvaldamise kulude suhtes.” Läbivaatamise tulemust on võetud arvesse eespool esitatud ajakohastatud kavas; leevendus- või parandusmeetmed on määratud kindlaks punktides 4.1–4.5. 6. Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukogu teave Juhatajate nõukogu on teavitatud nõukogule ja Euroopa Parlamendile esitatavast kavandatavast komisjoni teatisest, milles käsitletakse Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumakäitiste dekomisjoneerimise ja tuumajäätmete käitlemise kava rakendamise käiku. Juhatajate nõukogu: – toetas täielikult komisjoni jõupingutusi võimalikult kõrgete ohutus- ja julgeolekustandardite tagamisel ühiskeskuse tuumaasutustes Ispras, Karlsruhes, Pettenis ja Geelis; – kutsus liikmesriikide asjakohaseid ametiasutusi üles võtma kõik nende pädevusaladesse kuuluvad meetmed ja tegema otsused, mis on vajalikud eriti Isprat käsitleva lepingu puhul, et hõlbustada ühiskeskuse tuumaasutuste dekomisjoneerimist, mis on küll pikaajaline protsess, kuid millega ei tohiks viivitada; – palus ühiskeskusel esitada iga kahe aasta järel dekomisjoneerimise edenemist käsitleva aruande. 7. Kokkuvõte Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumakäitiste dekomisjoneerimise ja tuumajäätmete käitlemise kava rakendamisel on pärast viimase teatise avaldamist 2009. aastal saavutatud märgatavat edu. Põhitähelepanu oli ühiskeskuse Ispra asutusel, kus viidi lõpule esimese suure käitise dekomisjoneerimine, kõrvaldati jäätmeid ja tuumamaterjale, lasti käiku mitu jäätmete iseloomustamise käitist ning alustati vahepealse ladustamise hoidla ehitamist. Riskileevendusstrateegia tulemusel on tehtud mitu organisatsioonilist täiustust ning 27. novembril 2009 kirjutati alla Ispra asutust käsitlevale lepingule Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Itaalia valitsuse vahel. Teadusuuringute Ühiskeskus võtab meetmeid allesjäänud probleemide lahendamiseks, mis on peamiselt seotud Isprat käsitleva lepingu rakendamise ajakavaga, viivitustega, mis tulenevad keerukast loamenetlusest ühiskeskuse Ispra asutuses, eri asutustes tekkivate jäätmete eeldatava koguse ja nende lõppladustamise kuludega ning ühiskeskuse Petteni tihevooreaktori üleandmise tingimustega selle hilisema sulgemise järel. Kava ajakohastatud hinnangu põhjal on ühiskeskuse tuumakäitiste dekomisjoneerimise ja tuumajäätmete käitlemise kava 2013. aasta järgne koondeelarve 989,2 miljonit eurot2012. Dekomisjoneerimisstrateegiaid ja kulude muutumise tendentse jälgib korrapäraselt ühiskeskuse tuumakäitiste dekomisjoneerimise ja tuumajäätmete käitlemise kava korralduskomitee ning need esitatakse korrapäraselt ekspertidele läbivaatamiseks. Nõukogu 19. juuli 2011. aasta direktiiviga 2011/70/Euratom, millega luuakse ühenduse raamistik kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikuks ja ohutuks käitlemiseks, kohustatakse liikmesriike koostama ja esitama komisjonile hiljemalt 2015. aasta augustiks riikliku programmi, mis hõlmab nende jurisdiktsioonialal tekkinud kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemist alates tekitamisest kuni lõppladustamiseni. Teadusuuringute Ühiskeskus leiab, et riiklike programmide kehtestamisega saab vähendada jäätmete vastuvõtmise kriteeriumide ja kuluhinnangutega seotud ebamäärasust. 1. LISA. Kava kulud ja ajakava || Teadusuuringute Ühiskeskuse Ispra asutus || Teadusuuringute Ühiskeskuse Karlsruhe asutus || Teadusuuringute Ühiskeskuse Petteni asutus || Teadusuuringute Ühiskeskuse Geeli asutus || Teadusuuringute Ühiskeskuse asutused kokku || 2008. aasta prognoos || 2012. aasta ajakohastus || 2008. aasta prognoos || 2012. aasta ajakohastus || 2008. aasta prognoos || 2012. aasta ajakohastus || 2008. aasta prognoos || 2012. aasta ajakohastus || 2008. aasta prognoos || 2012. aasta ajakohastus || 2012. aasta *ajakohastus Aasta || (miljonit eurot2012) || (miljonit eurot2012) || (miljonit eurot2012) || (miljonit eurot2012) || (miljonit eurot2012) || (miljonit eurot2012) || (miljonit eurot2012) || (miljonit eurot2012) || (miljonit eurot2012) || (miljonit eurot2012) || (miljonit eurot praeguses väärtuses) 2014 || 35,1 || 23,9 || 5,4 || 5,9 || || 0,5 || || || 40,5 || 30,3 || 31,5 2015 || 39,5 || 24,1 || 5,4 || 6,0 || 6,1 || 0,2 || || || 51,0 || 30,3 || 32,2 2016 || 34,9 || 24,5 || 5,4 || 5,8 || 6,1 || || || || 46,4 || 30,3 || 32,8 2017 || 37,2 || 25,1 || 5,4 || 5,2 || 9,1 || || || || 51,7 || 30,3 || 33,4 2018 || 27,7 || 25,3 || 5,4 || 5,0 || 9,1 || || || || 42,2 || 30,3 || 34,1 2019 || 47,5 || 25,3 || 5,4 || 5,0 || 9,1 || || || || 62,0 || 30,3 || 34,8 2020 || 57,9 || 24,7 || 4,6 || 5,0 || 9,1 || 0,2 || || 0,4 || 71,6 || 30,3 || 35,5 Kokku 2014–2020 || 279,8 || 172,09 || 37,0 || 37,9 || 48,06 || 0,9 || || 0,4 || 365,4 || 212,1 || 234,3 Pärast aastat 2020 || 188,5 || 332,7 || 331,2 || 330,3 || 12,1 || 71,7 || 39,4 || 42,4 || 571,2 || 777,1 || Kokku (> 2013) || 468,3 || 505,6 || 368,2 || 368,2 || 60,7 || 72,6 || 39,4 || 42,8 || 936,6 || 989,2 || * Lõplik kokkulepitud summa võib olla väiksem olenevalt aastate 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavate läbirääkimiste lõpptulemusest. Kava kulusid käsitleva teatise ajakohastatud versioon esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule pärast aastate 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku paketi lõplikku vastuvõtmist. [1] Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile – Tuumakäitiste dekomisjoneerimine ja radioaktiivsete jäätmete käitlemine: Teadusuuringute Ühiskeskuse Euratomi asutamislepingu kohase tegevusega seotud tuumatehnoloogiakohustuste täitmine, KOM(2008)903 lõplik, 12.1.2009. [2] Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile – Tuumakäitiste dekomisjoneerimine ja radioaktiivsete jäätmete käitlemine: Teadusuuringute Ühiskeskuse Euratomi asutamislepingu kohase tegevusega seotud tuumatehnoloogiakohustuste täitmine, KOM(2008)903 lõplik, 12.1.2009. [3] Selle all mõistetakse suletavate seadmete hoidmist ohutus ja turvalises seisundis, st meetmete võtmist seadeldiste vananemise või riiklike või rahvusvaheliste õigusnormide muutumise puhul; see eelneb seadeldiste dekomisjoneerimisele.