ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 24.2.2011 
SEK(2011) 223 lõplik 
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
  
Lisatud dokumendile 
 
Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, 
millega muudetakse direktiive 89/666/EMÜ, 2005/56/EÜ ja 2009/101/EÜ seoses 
keskregistrite, äriregistrite või äriühingute registrite sidumisega 
SEK(2011) 222 lõplik 
KOM(2011) 79 lõplik 
 
ET 2   ET 1. SISSEJUHATUS  
Praegune finantskriis on taas kord näidanud, kui  tähtis on finantsturgude läbipaistvus, sh 
äriühingute juhtimise ja äritegevuse osas. Nõukogu 25. mai 2010. aasta järeldustes kinnitati, 
et äriühinguid käsitlevale aja kohastatud ja usaldusväärsele t eabele juurdepääsu parandamine 
võib suurendada kindlustunnet turul ning ai data kaasa Euroopa ettevõtluse arengu 
taastumisele ja suurendada konkurentsivõimet1.  
Siinkohal täidavad väga olulis t rolli ettevõtlusregistrid; nende kaudu registreeritakse, 
uuritakse ja säilitatakse är iühingutega seotud teavet, nagu t eave äriühingu õigusliku vormi, 
asukoha, kapitali, seaduslike esindajate ja aastaar uannete kohta, ning tehakse see avalikkusele 
kättesaadavaks.  
Ühtse turu võimalusi kasutades laienevad är iühingud üha enam riigip iiridest väljapoole. 
Sellest tulenevalt suureneb vaja dus ettevõtlusregistrite piiriülese  koostöö järele ning piiriülene 
nõudlus äriühinguid käsitleva teab e järele kas siis ärilistel eesmärkid el või õiguskaitse 
kättesaadavuse lih tsustamiseks.  
5. novembril 2009 võttis Euroopa Ko misjon vastu rohelise raamatu,2 millele oli lisatud 
äriregistrite sidumise eduaruanne3. Roheline raamat oli aluseks avalikule arutelule, mille 
raames kõik vastajad väljendasid oma toetust ELi ettevõtlusregistrite sidumise parandamisele
4.  
25. mail 2010 võttis konkurentsiküsimustega tegelev nõukogu vastu järeldused, milles kiideti 
heaks komisjoni algatus ettevõtlu sregistrite sidumise parandamiseks. Ka Euroopa Parlamendi 
raportis õhutati komisjoni ja liikme sriike kõnealust valdkonda arendama5. Lisaks väljendati ka 
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee6 ning Regioonide Komitee7 arvamuses komisjoni 
algatusele tugevat toetust. 
Mõju hindamise aruannet kontrollis mõju hi ndamise komitee kirjaliku menetluse teel. 
Komitee andis sellele heaksk iitva hinnangu 15. septembril 2010. Komitee arvamuse alusel 
tehti aruandesse rida muudatusi.  
2. TAUST  
Ettevõtlusregistrid on igas liikmesriigis ja na d võivad tegutseda riiklikul, piirkondlikul või 
kohalikul tasandil. 1968. aastal võeti vastu ühised eeskirjad ettevõtlusalase teabe 
avalikustamise (registreerimine ja aval damine) miinimumstandardite loomise kohta8. Alates 
                                                 
1 9678/10. 
2 KOM(2009) 614 (lõplik). 
3 SEK(2009) 1492. 
4 Tagasiside aruanne: http://ec.europa.eu/internal_market/company/business_registers/index_en.htm  
5 2010/2055(INI)). 
6 INT/517. 
7 CdR 20/2010. 
8 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/101/EÜ, 16. september 2009, tagatiste kooskõlastamise 
kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks asutamislepingu 
artikli 48 teises lõigus osutatud äriühingutelt nõuavad, et muuta sellised tagatised võrdväärseteks (ELT 
L 258, 1.10.2009, lk 11). 
ET 3   ET 1. jaanuarist 2007 peavad liikmesriigid pidama ka elektroonilisi ettevõtlusregistreid9 ning 
võimaldama kolmandatele isikutele online -juurdepääsu registrite sisule. 
Usaldusväärne ajakohastatud teav e äriühingute kohta on ka piiriüleselt ülioluline tarbijatele, 
praegustele või võimalikele äripartneritele, av aliku halduse asutustele ja õigusasutustele. 
Lisaks nõutakse eri liikmesriikide ettevõtlusr egistrite koostööd selgesõnaliselt Euroopa 
õigusaktides, mis on vastu võetud viimase kümne ndi jooksul selleks, et hõlbustada piiratud 
vastutusega äriühingute10 piiriülest ühinemist ni ng Euroopa äriühingu (SE)11 ja Euroopa 
ühistu (SCE)12 piiriülest asukohamuutmist.  
Alates 1992. aastast on Euroopa ettevõtlusregistrid teinud vaba tahtlikku koostööd. Praeguseks 
ühendab nn Euroopa Äriregister (EBR)13 19 liikmesriigi ja veel 6 Euroopa riigi ametlikke 
ettevõtlusregistreid. Aa statel 2006–2009 osales EBR uurimisprojektis BRITE,14 mille 
eesmärk oli töötada välja tehnoloogiline plat vorm ettevõtlusregistrite koostalitlusvõime 
tagamiseks kogu Euroopas. Paraku seisab EBR s ilmitsi oluliste probleemidega, mis on seotud 
tema laienemise, rahastamise ja juhtimis ega; praegune koostöömeh hanism ei rahulda 
potentsiaalseid kasutajaid. 
Teine asjakohane projekt on sise turu infosüsteem (IMI), mis on av aliku halduse asutuste vahel 
teenuste direktiivi (2006/123/ EÜ) ja kutsekvalifikatsioonide direktiivi (2005/36/EÜ) raames 
toimuva igapäevase halduskoostöö toetamisek s loodud elektrooniline vahend. IMI teenused 
võiksid toetada ka muude dire ktiivide ellurakendamist. 
Lisaks avaneb Euroopa e-õigus keskkonna portaalist peamine juur depääs õigusteabele, õigus- 
ja haldusasutustele, registritele, andmebaasidele ja muudele teenustele, selleks et kiirendada 
kodanike, õigus- ja muude ekspertide ning koht uasutuste igapäevaülesannete täitmist.  
3. SUBSIDIAARSUS  
Peaaegu kahe aastakümne pikkune EBRi kogemus näitab, et iseregulatsioonist ei piisa 
kõnealuse algatuse eesmärkide saavutamiseks. Eesmärki ei saavutata ka liikmesriikide ühise eeskirjade kogumi kaudu ja kehtestada tuleb ri ikide ettevõtlusregistr ite piiriülese koostöö 
nõuded. Kui sellised sätted määrataks kindlaks riig i tasandil, ei pruugiks need olla omavahel 
kokkusobivad ja need ei aitaks eesmärke saavut ada. Seega on meetmete võtmine EL-i tasandil 
vajalik ja õigustatud. 
                                                
 
9 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/58/EÜ, 15. juuli 2003, millega muudetakse nõukogu 
direktiivi 68/151/EMÜ teatud liiki äri ühingute avalikustamisnõuete osas (ELT L 221, 4.9. 2003, lk 13). 
10 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/56/EÜ, 26. oktoober 2005, piiratud vastutusega 
äriühingute piiriülese ühinemise kohta (ELT L 310, 25.11.2005, lk 1). 
11 Nõukogu määrus (EÜ) nr 2001/2157, 8. oktoober 2001, Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta (EÜT 
L 294, 10.11.2001, lk 1). 
12 Nõukogu määrus (EÜ) nr 2003/1 435, 18. august 2003, Euroopa ühis tu (SCE) põhikirja kohta (ELT L 
207, 18.8.2003, lk 1).  
13 http://www.ebr.org/  
14 http://www.briteproject.eu/   
ET 4   ET 4. EESMÄRGID  
Kõnealuse algatuse põhiees märgid on kasvatada usaldus t ühtse turu vastu ja 
suurendada Euroopa äriühingute konk urentsivõimet, samuti parandada 
haldusasutuste tööd Euroopa ettevõtlusreg istrite vahelise koo stöö edendamise kaudu. 
Konkreetsete eesmärkide hulka kuulub tarb ijatele, võlausaldajatele ja muudele 
äripartneritele turvalisema ettevõtlu skeskkonna kindlustamine, õiguskindluse 
suurendamine, ettevõtete halduskoormuse vä hendamine ja menetluste kiirendamine. 
Käesoleva algatuse eesmärk on eelkõige: 
• tagada, et äriühingu registrist edastata kse kõikjal Euroopas asuvate välisfiliaalide 
registri(te)le ajakohastatud teav et ettevõtte staatuse kohta; 
• töötada välja ettevõtlusregistrite koostö öraamistik piiriülese ühinemise ja 
asukohamuutmise toimingute jaoks;  
• hõlbustada piiriülest juurdepääsu ametlikule är iteabele, määrates kindlaks ühise ettevõtet 
käsitleva ajakohastatud teabe miinimumkogumi, mis tuleb igas liikmesriigis kolmandatele 
isikutele võrgustiku kau du kättesaadavaks teha.  
5. PROBLEEMI MÄÄRATLEMINE , VÕIMALIKUD VALIKUD JA MÕJU  
Ettevõtlusregistrite koostalitlusvõimega se otud küsimused võib jagada kolme rühma: 
ajakohastatud äriteabe puudumine välisfiliaalid e registris, koostöör askused piiriülese 
ühinemise ja asukohamuutmise toimingute korra l ning raskendatud piir iülene juurdepääs 
äriteabele.  
Võimalike poliitikavalikute mõju  hinnati järgmiste kriteeriu mide alusel: tõhusus, mõju 
sidusrühmadele (tarbijad, võlausaldajad jn e), halduskoormuse vähendamine, õiguskindlus, 
paindlikkus ja kulud.  
5.1. Kulustsenaariumid 
Kulud sõltuvad valitud tehnoloogilisest lahe ndusest. IKT vahendite valik tuleb teha 
rakendusetapil. Kõnealuse algatuse IKT mõju on  seega ainult kaudne. Mõju hindamisel tehti 
eri tehnoloogiate põhjal kõrgetasemeline kul uhinnang. Põhierinevus nende tehnoloogiate 
vahel seisneb selles, et EBR võimaldab autom aatset andmevahetust ja on võimeline töötlema 
palju teavet korraga. IMI nõuab käsitsi andmevah etust ja sobib väikesemahulise elektroonilise 
andmevahetuse jaoks.  
IMI haldaja on komisjon. Teenuste kulud ka tab seega komisjon. EBR/BRITE laiendamist 
peaksid rahastama liikmesriigid, välja arva tud juhul, kui selleks eraldatakse ELi 
rahastamisvahendeid.  
1. stsenaariumis  võeti arvesse EBRil ja BRITE projek til põhinevaid kulusid ja praeguse 
koostöö laiendamist ülejäänud kaheksasse liikme sriiki. Laiendamise üldkulude suurus oleks 
164 472 eurot. Iga-aastased hoolduskul ud võivad ulatuda 495 000 euroni. 
2. stsenaariumis  uuriti IMI-l põhineva lahenduse väljaar endamise kulusid. Liikmesriigid ei 
osale IMI hooldus- ja tarkvaramajutuskulude katmisel. 2009. aastal olid komisjoni kulud 
ET 5   ET umbes 518 000 eurot. Uue valdkonna lisamine nõua b mõningaid arendamise ja toetamisega 
seotud investeeringuid komisjonis. 
3. stsenaariumis  hinnati IMI ja EBRi loomisega seotud  kulude alusel uue ettevõtlusregistrite 
võrgustiku ehitamise kulusid. Kuni 2009. aastani  olid IMI arendamise üldkulud umbes 2 
miljonit eurot ja hoolduskulud umbes 770 000 eurot (personalikulud välja arvatud). EBRi suguse võrgustiku nullist loomise kulud oleksid 11,06 miljonit eurot. Iga-aastased hoolduskulud võivad ulatuda 405 000 euroni. Selle valiku suurte kulude tõ ttu ning arvestades 
liikmesriikide soovi toetuda kõnealuses val dkonnas juba saavutatud tulemustele (EBR, 
BRITE ja IMI), jäeti se e stsenaarium kõrvale. 
5.2. Ajakohastatud äriteabe puudumine vä lisfiliaalide ettevõ tlusregistris  
11. äriühinguõiguse direktiiviga nähakse ette, et teises liikmesriigis filiaali avades 
avalikustavad äriühingud teat avad üksikasjad ja dokumendid. Tihti aga jätavad äriühingud 
selle teabe ajakohastamata. Sellise teabe väljaj ätmisel võivad olla kriitilised tagajärjed 
tarbijate ja äripartnerite kaitsmisele, iseärani s siis, kui filiaali registrile ei ole teatatud 
äriühingu lõpetamisest või maksejõuetusest (15 % kontrollitud juhtudest). Võttes arvesse 
välisfiliaalide koguarvu Euroopas (rohkem kui 112 000), võib sellises olukorras olla 16 800 
registreeritud välisfiliaali. 
Ajakohastatud teabe puudumine välisfiliaali ettevõtlusregistr is muudab ettevõtluskeskkonna 
tarbijate ja võlausaldajate jaoks riskantsemak s ning vähendab õiguskindlust. Veelgi enam, 
ettevõtlusregistrite vahelise koostöö puudumine  paneb äriühingutele halduskoormuse, mida 
oleks võimalik vähendada 69 miljoni euro võrra
15.  
Analüüsiti nelja valikuvõimalust.  
• Valikuvõimalus A1:  Poliitika muutmata jätmine 
• Valikuvõimalus A2: Soovitada ettevõtlusregistritele üksikasjalikke eeskirju piiriüleseid 
filiaale käsitleva teabe ajakohastamisel tehtava koostöö meetodite kohta. 
• Valikuvõimalus A3:  Kehtestada ettevõtlusregistrite le juriidiline nõue kasutada 
välisfiliaalide registreerimise ajakohastamis e alal tehtava koostöö puhul elektroonilisi 
sidevahendeid ja määratleda koostöö tehnilised üksikasjad. 
• Valikuvõimalus A4:  Kehtestada ettevõtlusregistrite le juriidiline nõue kasutada 
välisfiliaalide registreerimise ajakohastamis e alal tehtava koostöö puhul elektroonilisi 
sidevahendeid ja määratleda koostöö tehn ilised üksikasjad delegeeritud õigusaktis / 
halduslepingus. 
Mõjuhinnangu järeldus on, et  eelistada tuleks võimalust A4. Valikuvõimalused A2–
A4 tooksid endaga positiivseid muutusi tõhususe osas, kuid valikuvõimalus A2 ei tagaks õiguskindlust ja eeskirjade kohaldamist kõigis liikmesriikides. Valikuvõimalused A3 ja A4 võimaldaksid vähendada halduskoormust ja pakuksid 
õiguskindlust. Kuigi valikuvõimalus A3 taga ks kõige suurema ühtsuse, ei oleks see 
                                                
 
15 Vt Cap Gemini, Deloitte, Ramboll Management: Final Report for Priority Area Annual Accounts / 
Company Law, EU Project on Baseline Measurement and Reduction of Administrative Costs. 
ET 6   ET üldse paindlik. Valikuvõimalus A4 täienda ks õigusnorme delegeeritud õigusaktidega 
ja võimaldaks seega eri regi stritel võtta arvesse oma erip ärasid. Valikuvõimaluste A3 
ja A4 kulud oleksid ühesuurused. 
5.3. Koostööraskused ettevõtlusregistrite p iiriülese ühinemise ja asukohamuutmise 
toimingute korral 
Ettevõtlusregistrite piiriülest  koostööd piiriülese ühinemise ja asukohamuutmise toimingute 
puhul on selgesõnaliselt nõutud Euroopa  õigusaktides. Nendes ei ole siiski sätestatud juhiseid 
teate saatmise meetodi kohta. Igapäevatöös edas tatakse ettevõtlusregistr ite vahelisi teateid 
harilikult tavalise e-kirjaga, mis on koostatud väljaandva asutuse kasutatavas keeles. Kuna 
praegu on toiminguid vähe, suudavad ettevõtlu sregistrid teateid kä sitsi käidelda. Kui 
toimingute arv tulevikus kasvab, võivad nad raskustesse sattuda. 
Ettevõtlusregistrite vahelised  koostööraskused ühinemise ja asukohamuutmise valdkonnas 
mõjutavad negatiivselt õiguskindlust. Kui piiriü lese ühinemise teel loodud SE või SCE kohta 
kehtib koostöönõue, võiks kõnealuste är iühingute halduskoormust vähendada. 
Analüüsiti nelja valikuvõimalust.  
• Valikuvõimalus B1:  Poliitika muutmata jätmine 
• Valikuvõimalus B2:  Soovitada ettevõtlusregistritele üksikasjalikke eeskirju piiriülese 
ühinemise ja asukohamuutmise toimingut el tehtava koostöö meetodite kohta. 
• Valikuvõimalus B3:  Kehtestada tehnilised nõuded, milles määratletakse ettevõtlusregistrite 
vahel piiriülese ühinemise ja asukohamuutmise toimingute valdkonnas tehtava koostöö tehnilised üksikasjad. 
• Valikuvõimalus B4:  Kehtestada juriidil ised koostöönõuded ja tä psustada piiriülese 
ühinemise ja asukohamuutmise toimingute tehnilised üksikasjad delegeeritud õigusaktis / halduslepingus.  
Mõjuhinnangu järeldus on, et ee listada tuleks võimalust B4. Kuna äriregistr itel on juba 
juriidilised kohustused teha piiriüleste to imingute puhul koostööd (v.a SE ja SCE 
moodustamine piiriülese ühinemise teel), on vaja ainult õigusakti, millega komisjonile 
antakse volitused. Valikuvõimalus B3 tundub liiga jäik, samal ajal kui valikuvõimalused B2 ja B4 pakuvad mõlemad liikmesriikidele vajalik ku paindlikkust. Siiski on valikuvõimalus B4 
(delegeeritud õigusakt) asjakohasem lahendus, kuna see hõlmab kohustuslikus korras kõiki 
liikmesriike, samas kui valikuvõimaluse B2 puhul jääb osalemine vabatahtlikuks. Valikuvõimalused B3 ja B4 võimaldaksid vä hendada äriühingute halduskoormust seoses 
SEde ja SCEde moodustamisega piiriülese ühi nemise teel. Kulusid oleks võimalik piirata 
sõltuvalt IKT vahendite valikust. 
5.4. Raskendatud piiriülene juurdepääs äriteabele 
Kui äriühinguid käsitlev äriteave on riigis, ku s need on registreeritud,  hõlpsasti kättesaadav, 
siis sama teabe hankimisel teisest liikmesrii gist võivad olla takistuseks tehnilised või 
keelebarjäärid. EBR ei hõlma kõiki 27 liikmesr iiki ja võrgustiku kaudu kättesaadav teave on 
riigiti erinev. 
ET 7   ET Äriühingu kordumatu tunnuse puudumi ne teeb äriühingute iden tifitseerimise piiriülestes 
olukordades (nt ühinemised või kontsernid) keeru liseks. Äriteabe ajakohastamise sagedus ei 
ole praegu ühtlustatud ja andmete kasutajatel ei  ole teavet andmete us aldusväärsuse kohta eri 
liikmesriikides. 
Piiratud piiriülene juurdepääs äriteabel e tekitab tarbijate ning praeguste või 
võimalike äripartnerite jaoks riskants ema ettevõtluskeskkonna. Selle probleemi 
tulemuseks on ka väiksem õiguskindlus.  
Analüüsiti nelja valikuvõimalust.  
• Valikuvõimalus C1:  Poliitika muutmata jätmine 
• Valikuvõimalus C2:  Soovitada ettevõtlusregistritel e üksikasjalikke eeskirju parema 
piiriülese teabele j uurdepääsu tagamiseks. 
• Valikuvõimalus C3: Kehtestada liikmesriikidele nõue  osaleda ettevõtlusregistrite 
elektroonilises võrgustikus, määr ata kindlaks nimekiri teabe kohta, mis tuleb võrgustiku 
kaudu edastada, registreeritud teabe ajakohastamise sagedus  ja koostöö tehnilised 
üksikasjad. 
• Valikuvõimalus C4:  Kehtestada liikmesriikidele nõue  osaleda ettevõtlusregistrite 
elektroonilises võrgustikus, määr ata kindlaks nimekiri teabe kohta, mis tuleb võrgustiku 
kaudu edastada, registreeritud teabe ajakohastamise sagedus  ja koostöö tehnilised 
üksikasjad delegeeritud õigus aktis / halduslepingus. 
Mõjuhinnangu järeldus on, et eelistada tuleks võimalust C4. Valikuvõimalusel C2 on 
potentsiaali, samal ajal kui valikuvõimalust el C3 ja C4 on teatav positiivne mõju 
sidusrühmadele. Mitteseadusandlikud meetmed (valikuvõimalus C2) ei võimaldaks tagada 
õiguskindlust teabele juurdepääsu osas. Valikuvõimalused C3 ja C4 looksid selge 
õigusraamistiku, kuid C3 nõuaks õigusaktide muut mist, kui tehnilised üksikasjad muutuksid. 
Valikuvõimalus C4 tagaks vajaliku paindlikkuse.  Valikutel ei ole mõju halduskoormusele. 
Kulud võivad siiski olla märkimisväärsed. 
6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Komisjon jälgib sätete rakendamise etappi  ning tagab raamistiku riikide ekspertide 
struktureeritud aruteluks (nt seminarid) dele geeritud õigusakti üksikas jade üle. Meetmete 
mõju tuleks hinnata viis aastat pärast sätete ülevõtmist.