EUROOPA KOMISJON Brüssel,6.6.2018 COM(2018) 447 final 2018/0236(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse liidu kosmoseprogramm ja Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 912/2010, (EL) nr 1285/2013 ja (EL) nr 377/2014 ning otsus nr 541/2014/EL (EMPs kohaldatav tekst) {SWD(2018) 327 final}

{SWD(2018) 328 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Alates 1990. aastatest on liit suurendanud kosmosesektorisse tehtavaid investeeringuid. Juba enne Lissaboni lepingu jõustumist oli liit kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 189, millega kehtestatakse alus kosmose valdkonnas võetavatele meetmetele, loonud edukalt Euroopa satelliitnavigatsiooni programmid EGNOS ja Galileo. Praegu rakendatakse mõlemat programmi, ja Galileo programmi käsitatakse liidu juhtsüsteemina. 2014. aastal lisandus esimesele kahele programmile Maa seire Euroopa Programm Copernicus, mis põhineb ülemaailmsel keskkonna- ja turvaseire programmil. Hiljuti alustas liit tegevust kosmose jälgimise ja seire (edaspidi „SST“) toetamise raamistikus. Summaarne eelarveeraldis kõigi liidu kosmosetegevuste, sealhulgas teadusuuringute jaoks ajavahemikus 2014–2020 oli 12,6 miljardit eurot. Oma 26. oktoobri 2016. aasta teatises „Euroopa kosmosestrateegia“ määras komisjon kindlaks uue Euroopa kosmosestrateegia, mis keskendub neljale strateegilisele eesmärgile: ühiskonnale ja ELi majandusele kosmosest tulenevate hüvede maksimeerimine, konkurentsivõimelise ja uuendusliku Euroopa kosmosesektori toetamine, Euroopa strateegilise autonoomia kindlustamine seoses juurdepääsuga kosmosele ja selle kasutamisega turvalises ja ohutus keskkonnas, ning Euroopa kui ülemaailmse tegija rolli kindlustamine ja rahvusvahelise koostöö edendamine. Euroopa kosmosestrateegia kasutuselevõtu põhjus on kosmosesektori strateegiline olulisus liidu jaoks ja vajadus, et Euroopa kosmosesektor kohaneks muutuva ülemaailmse keskkonnaga. Kosmosetööstus toetab mitmeid liidu poliitikameetmeid ja strateegilisi prioriteete. Kosmos võib olla ülioluline selleks, et tegeleda tulemuslikult uute väljakutsetega, näiteks kliimamuutuste, säästva arengu, piirikontrolli, mereseire ja liidu kodanike turvalisusega. Nendest uutest liidu prioriteetidest lähtuvalt tuleb programmi arendamisel kasutada uusi meetodeid. Tuleb tugevdada turvanõudeid liidu kosmosesüsteemide arendamisel, et kasutada täiel määral tsiviil- ja turvameetmete vahelist koostoimet. Kosmos on ka osa ülemaailmsest väärtusahelast, milles toimuvad suured muutused, mis nihutavad kosmosesektori tavapäraseid piire. Nn uus kosmos muudab kosmosesektorit mitte ainult tehnoloogilisest, aga ka ärimudeli seisukohast. Kosmos meelitab ligi üha enam äriühinguid ja ettevõtjaid, kellel vahel puudub selles valdkonnas varasem kogemus. Seetõttu on ülioluline, et liit toetaks aktiivselt kogu kosmosesektorit, eelkõige kosmosesektori teadus- ja arendustegevust, idufirmasid ja äriinkubaatoreid. Konkreetsemalt programmide puhul rõhutas komisjon Euroopa kosmosestrateegias, kui oluline on tagada Galileo ja Copernicuse programmi ning EGNOSe kaudu pakutavate teenuste jätkuva toimimise ning valmistada ette nende teenuste järgmised põlvkonnad ja täiustada SST teenuseid, ning teatas riikliku satelliitside algatusest, mis lisati esialgu komisjoni 2017 aasta tööprogrammi. Lisaks sellele rõhutas komisjon, et määrava tähtsusega on partnerlus komisjoni, liikmesriikide, Euroopa GNSSi (ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem) Agentuuri, Euroopa Kosmoseagentuuri ning kõigi muude ametite ja sidusrühmade vahel, kes osalevad Euroopa kosmosepoliitika rakendamises, tuues seeläbi esile, et liidu kosmoseprogrammi rakendamiseks on ülioluline võtta kasutusele tõhus ja asjakohane juhtimine. Uue riikliku satelliitside algatuse puhul on Euroopa võimekuse vajakajäämisi turvalise satelliitside valdkonnas kinnitatud Euroopa Ülemkogu 2013. aasta detsembri järeldustes ning mitmesugustes edasistes nõukogu järeldustes, komisjoni valges raamatud Euroopa tuleviku kohta, 27 liikmesriigi juhtide Rooma deklaratsioonis ja mitmes Euroopa Parlamendi resolutsioonis. Lähenemisviisi, mille komisjon pakkus välja oma teatises Euroopa kosmosestrateegia kohta, toetasid nii nõukogu oma 30. mai 2017. aasta järeldustes kui ka Euroopa Parlament oma 12. septembri 2017. aasta resolutsioonis. Eelkõige nõukogu kutsus komisjoni ja liikmesriike oma 30. mai 2017. aasta teatises üles tuginema vajadust mööda ka tulevikus Euroopa Kosmoseagentuuri ja Euroopa riiklike kosmoseagentuuride oskusteabele, kutsus komisjoni üles analüüsima ja hindama Euroopa GNSSi Agentuuri vastutusvaldkondade võimalikku arengut ning kinnitas vajadust tagada võimaluse korral suurem koostoime kosmosevarade tsiviil- ja sõjalisel otsatarbel kasutamise vahel. Määruse ettepanek on osa Euroopa kosmosestrateegia järelmeetmetest. Täielikult integreeritud kosmoseprogrammi koondatakse kogu liidu tegevus selles ülimalt strateegilises valdkonnas. Sellest saab sidus raamistik tulevaste investeeringute jaoks, mis pakub suuremat nähtavust ja rohkem paindlikkust. Tõhusust suurendades aitab see lõppkokkuvõttes võtta kasutusele uued kosmosepõhised teenused, millest saavad kasu kõik ELi kodanikud. Seega on programmi eesmärk: –pakkuda või aidata pakkuda katkematult kvaliteetseid ja ajakohaseid, ning kui see on asjakohane, turvalisi kosmosealaseid andmeid, teavet ja teenuseid, võimaluse korral maailma tasandil, täites olemasolevaid ja tulevasi vajadusi ja järgides liidu poliitilisi prioriteete, sealhulgas seoses kliimamuutuste ning julgeoleku ja kaitse valdkonnaga; –kasutada täielikult ära sotsiaal-majanduslikku kasu, sealhulgas edendades programmi komponentide pakutavate andmete, teabe ja teenuste võimalikult laialdast kasutust; –suurendada liidu ja selle liikmesriikide turvalisust, selle tegutsemisvabadust ja strateegilist autonoomsust, eelkõige tehnoloogia ja tõenditel põhinevate otsuste tegemise seisukohast; –edendada rahvusvahelisel tasandil liidu juhtpositsiooni kosmosesektoris ning tugevdada tema rolli üleilmsete probleemide lahendamisel ja üleilmsete algatuste toetamisel, sealhulgas seoses kliimamuutuste ja säästva arenguga. Määruse ettepanek sisaldab sobilikke meetmeid nende eesmärkide saavutamiseks. Määruse ettepanekuga lihtsustatakse ja tõhustatakse märkimisväärselt kehtivat liidu acquis’d, koondades ühte teksti peaaegu kõik õigusnormid, mis sisaldusid varem eri määrustes või otsustes, ja ühtlustades neid. Seeläbi tuuakse liidu kosmosepoliitikat rohkem esile, mis on kooskõlas olulise rolliga, mida liidul on kavas tulevikus täita ülemaailmse osalejana kosmosevaldkonnas.

Ettepanekuga tagatakse liidule piisav kosmose-eelarve, et rakendada ette nähtud mitmesuguseid meetmeid, mis on eelkõige seotud Galileo ja Copernicuse programmi, EGNOSe, SSTga ning riikliku satelliitside algatuse kasutuselevõtuga. Sellega kehtestatakse programmi juhtimise õigusnormid, selgitades eri osalejate (peamiselt liikmesriigid, komisjon ja Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet) omavahelisi suhteid ja rolli ning luuakse ühtne juhtimissüsteem kõigi programmi komponentide jaoks. Sellega suurendatakse endise Euroopa GNSSi Agentuuri rolli, laiendes selle tegevusulatust turvalisuse akrediteerimise valdkonnas kõigile programmi komponentidele, mis õigustab selle asutuse nimevahetust, mille tulemusena saab sellest Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet. Viimaks täpsustatakse ja standarditakse sellega programmi turvalisuse raamistikku, eelkõige austatavate põhimõtete, järgitavate menetluste ja võetavate meetmete puhul, mis on meetmete kahetist olemust arvesse võttes ülioluline. Käesolevas ettepanekus on määruse kohaldamise alguskuupäevana ette nähtud 1. jaanuar 2021 ja see on koostatud 27 liikmesriigist koosneva liidu jaoks, mis on kooskõlas Ühendkuningriigi teatega tema kavatsuse kohta astuda välja Euroopa Liidust ja Euratomist, tuginedes Euroopa Liidu lepingu artiklile 50, mille Ülemkogu sai 29. märtsil 2017. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Liidu kosmosesektori acquis hõlmab praegu järgmisi määrusi ja otsuseid: –Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1285/2013 Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide (Galileo ja EGNOS) rajamise ja kasutamise kohta; –Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 377/2014, millega luuakse Copernicuse programm; –Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 541/2014/EL, millega luuakse kosmose jälgimise ja seire toetusraamistik; –Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 912/2010, millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur; –Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1104/2011/EL, mis käsitleb Galileo programmil põhineva globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi kaudu pakutava avalikule reguleeritud teenusele juurdepääsu võimaldamise korda; –nõukogu otsus 2014/496/ÜVJP Galileo süsteemi kasutuselevõtu, toimimise ja kasutamise aspektide kohta, mis mõjutavad Euroopa Liidu julgeolekut. Käesoleva määrusega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks esimesed neli neist õigusaktidest. Sellega kehtestatakse ühised õigusnormid kõigile programmi komponentidele (sealhulgas Galileo ja Copernicuse programm, EGNOS ning SST) ning kehtestatakse teatavad õigusnormid, mis kehtivad konkreetselt iga nimetatud komponendi puhul. Määruse (EL) nr 912/2010 puhul seisnevad nõutavad muudatused selles, et selguse ja lihtsuse huvides on eelistatav ka see tekst kehtetuks tunnistada ja lisada Euroopa GNSSi Agentuuri tegevust jätkavat uut ametit reguleerivad õigusnormid uude välja pakutud määrusesse, millega luuakse liidu kosmoseprogramm. Välja pakutud määrusega ei muudeta ega mõjutata ühelgi moel otsust nr 1104/2011/EL, mis reguleerib ka edaspidi Galileo programmi pakutavat avalikku reguleeritud teenust. Nimetatud otsus jääb seega kehtima koos välja pakutud määrusega ja täiendab seda erinormina (lex specialis) selle konkreetse teenuse puhul. Kehtima jääb ka otsus 2014/496/ÜVJP, mis põhineb Euroopa Liidu lepingu artiklil 28. Galileo programmi ja EGNOSe kontekstis kohaldatakse otsuses 2014/496/ÜVJP sätestatud menetlusi kõigil juhtudel, kui komponentide kasutuselevõtt, rakendamine või kasutamine võib ohustada liidu või mõne liikmesriigi turvalisust, eelkõige liidu meetmete võtmist nõudva rahvusvahelise olukorra tõttu või kui tekib oht komponentide endi või nende teenuste rakendamisele. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Kosmosesektor avaldab mitmesugust kasulikku ülekanduvat mõju teistele majandussektoritele. Kosmosest kodanike heaolule, liidu majanduse jõukusele, teadusliku ja tehnilise progressi edendamisele ning Euroopa tööstuse konkurentsi- ja innovatsioonivõimele saadava kasu maksimeerimine ning aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärkidele kaasa aitamine on mõned liidu kosmosestrateegia peamistest eesmärkidest, mis on lisatud määruse ettepanekusse. Selliste kosmosesüsteemide nagu EGNOS, Galileo või Copernicuse programm käitamine täiendab otseselt meetmeid, mida võetakse mitme muu liidu poliitikavaldkonna, eelkõige teadusuuringute ja innovatsioonipoliitika, julgeolekupoliitika, rände ja tööstuspoliitika, ühise põllumajanduspoliitika, kalanduspoliitika, üleeuroopaliste võrkude, keskkonnapoliitika, energeetikapoliitika ja arenguabi raames. SST ning uue riikliku satelliitside algatuse abil aidatakse saavutada Euroopa kaitsealase tegevuskava ning Euroopa Liidu üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia eesmärke. Need suurendavad turvalisuse valdkonna osalejate operatiivset tõhusust ja kaitsevad kodanike õigust turvalisusele, diplomaatilisele ja konsulaarkaitsele ning isikuandmete kaitsele. Need parandavad ka oluliste ELi poliitikameetmete, näiteks meresõiduturvalisuse strateegia, küberkaitse poliitikaraamistiku, Arktika-poliitika, piirihalduse ja rände, humanitaarabi, kalanduse, transpordi ja elutähtsa taristu haldamise tulemuslikkust. Programmi meetmeid tuleks kasutada proportsionaalselt selleks, et käsitleda turutõrkeid või ebaoptimaalseid investeerimisolukordi, ning meetmed ei tohiks kattuda erasektorist tulevate vahenditega või neid välja tõrjuda ja neil peaks olema selge Euroopa lisaväärtus. Seeläbi tagatakse eri programmi meetmete ja ELi riigiabi eeskirjade kooskõla, vältides põhjendamatut konkurentsi moonutamist siseturul.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Välja pakutud määruse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 189 lõige 2, milles sätestatakse, et liit töötab välja Euroopa kosmosepoliitika ning millega antakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule, kes tegutsevad seadusandliku tavamenetluse kohaselt, volitus võtta vastu programm, et aidata kaasa nende poliitikaeesmärkide saavutamisele. Arvestades et GNSSi määrus (EL) nr 1285/2013 ja Euroopa GNSSi Agentuuri määrus (EL) nr 912/2010, mis käsitlevad konkreetselt Galileo programmi ja EGNOSt, põhinevad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 172 (üleeuroopalised võrgud), on Euroopa Kohtu õigusliku aluse valikut käsitlevate lahendite alusel kohane kasutada välja pakutud määruse puhul õigusliku alusena Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 189 lõiget 2, võttes arvesse määruses sätestatud meetmete sisu ja eesmärke. •Subsidiaarsus Kosmos on uuenduslik sektor, milles kasutatakse märkimisväärseid rahalisi vahendeid ja tipptehnoloogiat mitmesugustes valdkondades. Välja pakutud määruse eesmärke, mida on kirjeldatud eespool, ei saa liikmesriigid ise piisavalt saavutada, isegi juhul, kui tegemist on kosmosesektori valdkonnas juhtivate liikmesriikidega. Selle sektori teaduslikud ja tehnilised kogemused ning oskusteadmised on hajutatud mitme liidu majanduspiirkonna ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahel, mis on rahvusvaheline organisatsioon, mille liikmeteks on enamik ELi liikmesriikidest. Rahalisest küljest on ülesanne rajada ja käitada selliseid süsteeme nagu Galileo ja Copernicus, mis osutavad kõigile liidu liikmesriikidele, kui mitte kõigile maailma piirkondadele huvi pakkuvaid teenuseid, liiga mahukas, et seda saaks täita mõni liikmesriik üksinda. Välja pakutud määruse eesmärkide ulatus ja mõju on nii suur, et neid on võimalik saavutada ainult liidu tasandil tegutsedes. •Proportsionaalsus Välja pakutud määruse meetmed ei ületa seda, mis on vajalik selle eesmärkide saavutamiseks. Galileo ja Copernicuse programmi, EGNOSe, SST ning riikliku satelliitside komponendid on kooskõlas liidu ettevõtjate ja kodanike vajadustega. Need avaldavad märkimisväärset positiivset ülekanduvat mõju liidu majandusele. Nende süsteemide arendamise meetodi eesmärk on toetada ELi õigusaktide rakendamist ja saavutada parimal viisil liidu poliitilised prioriteedid, sealhulgas kliimamuutuste ning julgeoleku ja kaitse valdkonnas. Kui toetada liidu kosmosesektorit, eelkõige idufirmasid või kanderakettide tootjaid, on võimalik kaitsta liidu tegutsemisvabadust ja tehnoloogilist strateegilist autonoomiat ning laiendada selle tegevuse rahvusvahelist ulatust. Puudub ebakõla programmile eraldatud eelarve ja saavutatavate eesmärkide vahel. Programmi tulemuste saavutamiseks vajalikud summad on määratud kindlaks, võttes arvesse allpool kirjeldatud mõju hindamise raames tehtud mitmeid analüüse ja prognoose. •Vahendi valik Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse programm, ei ole ainult otseselt sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 189 lõikes 2, vaid on ka eelistatud vahend, et anda programmile jätkusuutlik baas. Selle õigusakti valimise teel tagatakse ühtne ja otsene kohaldamine, mida on vaja programmi tulemuslikuks rakendamiseks, andes sellele kogu vajaliku märgatavuse ja rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Galileo programmi ja EGNOSe puhul esitas komisjon kooskõlas GNSSi määruse (EL) nr 1285/2013 artikliga 34 ja Euroopa GNSSi Agentuuri määruse (EL) nr 912/2010 artikliga 26 Euroopa Parlamendile ja nõukogule vahearuande Galileo programmi ja EGNOSe ning Euroopa GNSSi Agentuuri käitamise käigus tehtud edusammude kohta. Selles kontekstis korraldati komisjoni nimel vahehindamine. Vahehindamises keskenduti programmi rakendamisele aastatel 2014–2016. Järeldati, et Galileo programm ja EGNOS on olnud piisavalt tulemuslikud ning on graafikus, et saavutada 2020. aastaks oma pikaajalised eesmärgid, mis on kehtestatud GNSSi määrusega. Siiski tehti Galileo programmi turvalisuse juhtimise ning Galileo programmi ja EGNOSe üldjuhtimise puhul kindlaks teatavad ebatõhusused ja täiustamisvõimalused. Juhtimise puhul oli ajavahemik 2014–2016 oluline üleminekuperiood, kuna selle vältel rakendati ja koondati järk-järgult juhtimis- ja haldusraamistiku olulisi elemente. Nende areng tulevikus on Galileo edasise käitamise etapi oluline aspekt ja nendega tegeledes tuleb olla hoolikas. Turvalisuse juhtimise puhul tuleks järgmises etapis pöörata eritähelepanu, et tagada turvalisuse akrediteerimise ameti ja selle töötajate sõltumatus Galileo programmi ja EGNOSe operatiivtegevusest. Rahalise poole pealt rakendati Galileo programmi ja EGNOSt 2016. aasta lõpu seisuga GNSSi määrusega kehtestatud eelarve (7 071 miljonit eurot) piires ja ei registreeritud üldeelarve ületamist. Galileo programm ja EGNOS on programmide endi piires ja muude GNSSi programmide puhul olnud suurel määral kooskõlas muude ELi poliitikameetmetega. Euroopa GNSSi Agentuur on edukalt saavutanud oma eesmärgid, mis on seotud Galileo programmi ja EGNOSe puhul tehtavate edusammudega ning järelturu arenguga, rakendades tulemuslikult nii peamisi kui ka delegeeritud ülesandeid. Samas on tekkinud probleeme sobilike töötajate palkamisel.

Copernicuse programmi puhul esitas komisjon kooskõlas Copernicuse määruse (EL) nr 377/2014 artikliga 32 Euroopa Parlamendile ja nõukogule vahehindamise kõikide Copernicuse programmi kaudu rahastatavate ülesannete eesmärkide saavutamise kohta, käsitledes nende tulemusi ja mõju, Euroopa lisaväärtust ja vahendite kasutamise tõhusust. Komisjoni nimel tehti vahehindamine. Vahehindamine hõlmas ajavahemikku 2014–2016. Selle tulemusena leiti, et Copernicuse programm oli graafikus, oli juba täitnud teatavad suured ootused, mis olid seotud Euroopa autonoomia toetamisega kvaliteetsete ja kasulike andmete tagamisel ning suure kasutajate arvuga nii institutsionaalsel kui ka ärilisel otstarbel. Toodi esile muud olulised Copernicuse programmi eelised, näiteks avatud andmete poliitika, erasektoris kasutuselevõttu stimuleerivad meetmed, märgatav majanduslik kasu, suur sisemine kooskõla ja kooskõla muude ELi meetmetega, suurepärane eelarve täitmine määrusega kehtestatud eelarve piires ning hea koostöö komisjoni piires ja liikmesriikidega. Konkreetsete saadud kogemuste puhul andsid programmi enneolematu edukus ja andmete kogus järgmised kaks peamist tulemust: i)vajadus parandada andmete levitamist ja kättesaadavust: registreerunud kasutajate väga suure arvu tõttu on vaja parandada teabevahetust, andmete levitamist ja kättesaadavust ning andmete allalaadimise võimalusi; ii)vajadus tugevdada kosmoseandmete kaasamist muudesse poliitikavaldkondadesse ja majandussektoritesse, keskendudes rohkem nende kasutuselevõtule. Copernicuse programm jõuab tavapäraste kosmosevaldkonna kasutajateni, aga on vaja teha täiendavaid jõupingutusi, et jõuda muude potentsiaalsete kasutajateni väljaspool kosmosevaldkonda. SST puhul võttis komisjon 3. mail 2018 vastu aruande kosmose jälgimise ja seire toetusraamistiku rakendamise kohta (2014–2017) (COM(2018) 256). Aruandes järeldati, et ELi SST andis tulemusi kõigi meetmete ja kolme teenuse puhul ning tekitas ELi lisaväärtust, aga ELi SST peab oma tulemuslikkuse parandamiseks arenema. Selleks et reageerida aruandes esitatud soovitustele, nimetati lisatud mõjuhinnangus neli probleemi, millega tuleb tegeleda, et parandada rakendamist järgmistel aastatel: i)parandada ELi SST teenuste autonoomiat, täiustades SST sensoreid, töötades välja uusi sensoreid ja luues Euroopa SST kosmose-tehisobjektide kataloogi; ii)edendada ELi SST Euroopa mõõdet, kõrvaldades põhjendamatu dubleerimise SST riiklike operatiivkeskuste puhul ja nõudes parimast tulemuslikkusest lähtuvat spetsialiseerumist; iii)muuta otsustusstruktuuri, kasutades kvalifitseeritud häälteenamust ja luues tehnilise töö järelevalve tagamiseks ühise koordineerimismeeskonna; iv)muuta rahastamismehhanismi, luues ühe eelarverea ja pikaajalise perspektiiviga programmi. •Konsulteerimine sidusrühmadega Seda algatust toetavad ka ulatuslikud avalikud konsultatsioonid ja seminarid, mille käigus küsiti kõigi asjaomaste sidusrühmade (tööstusvaldkond, liikmesriigid, teadlased jne) arvamust ja mis olid täpsemalt järgmised: ·2016. aastal: komisjon korraldas enne Euroopa kosmosestrateegia vastuvõtmist suure avaliku konsultatsiooni, mille raames käsitleti kõiki kosmoseaspekte, sealhulgas sel ajal järgmise mitmeaastase finantsraamistiku jaoks välja pakutud programme; ·aastatel 2015–2016: korraldati kaks konkreetselt kosmosevaldkonna teadusuuringute aspekte käsitlevat konsultatsiooni, mille käigus esitasid kirjaliku seisukoha liikmesriigid, olulised tööstusvaldkonna kutseorganisatsioonid ja teadusasutused; ·aastatel 2015–2017: korraldati mitu sihtotstarbelist seminari ja kohtumist ning esitati mitu aruannet eksperditasandil, et konsulteerida sidusrühmadega i) Copernicuse ja Galileo programmi arengu, ii) tööstusvaldkonna erivajaduste, iii) riikliku satelliitside erivajaduste ning iv) kosmose olukorrast ülevaate saamise, sealhulgas SST, kosmoseilmastiku ja Maa-lähedaste objektide erivajaduste teemal; ·aastatel 2016–2017: korraldati tulevase riikliku satelliitside programmi mõjuhinnangu raames sihtotstarbelised konsultatsioonid kõigi asjaomaste sidusrühmadega (liikmesriigid riikliku satelliitside tagajate ja kasutajatena, ELi institutsioonid ja asutused ning tööstusvaldkond, sh satelliitide tootjad, käitajad ja VKEd) kahepoolsete kontaktide ja üldkoosolekute teel. Enamik liikmesriikidest ja tööstusvaldkonna esindajatest toetavad selgelt programmi ja selle eesmärke. Sidusrühmade soovitused, eelkõige soovitused tagada kindel turvalisus, koondada nõudlus, tugineda riiklikele ja ärisektori tarnijatele, luua tsiviil- ja sõjalise sektori vaheline koostoime ning kasutada modulaarset teenuspõhist lähenemisviisi, lisati ettepanekusse. Enne Euroopa kosmosestrateegia vastuvõtmist 2016. aastal komisjoni korraldatud suure avaliku konsultatsiooni peamised sõnumid on järgmised. Galileo programmi ja EGNOSe puhul on sidusrühmad üldiselt piisavalt rahul ELi sekkumispõhimõtete rakendamise ja programmide saavutustega hindamisperioodi jooksul. Nende tulemuslikkus nähtub eriti selgelt Galileo programmi kosmosesegmendi saavutustest ning EGNOSe teenuste osutamise stabiilsuse ja suure tulemuslikkuse koondamisest LPV-200 teenuse deklaratsiooniga ning APV-I teenuste tagamisest rohkem kui 98,98 % ulatuses ELi liikmesriikide ning Norra ja Šveitsi maapinnast. Sellest hoolimata saab sidusrühmade hinnangul parandada juhtimise tulemuslikkust, kui vähendada selle keerukust, mille tõttu dubleeritakse sageli tegevust ja tekivad viivitused. Lisaks sellele tuleks sidusrühmade hinnangul kohandada juhtimist tulevikus, kui Galileo programm jõuab käitamise etappi.

Copernicuse programmi puhul peetakse oluliseks väärtuseks avatud andmete poliitikat. Kasutajad väärtustavad Copernicuse programmi teenuseid lähtuvalt toodete asjakohasusest, osutatavate teenuste õigeaegsusest ja toodete kättesaadavusest. In situ komponendi koordineerimisel on saadud häid tulemusi – kasutajate arv on suurenenud ja on koostatud ulatuslikum andmestike kataloog. Samas tuleb rohkem tähelepanu pöörata Copernicuse programmi in situ komponendi väljatöötamisele ja asjakohaste in situ andmestike kasutamisele ning Maa seire andmete eri allikate kaasamisest on võimalik saada lisaväärtust. Copernicuse programmi haldamist peetakse tõhusaks. Siiski tuleb parandada in situ andmete kättesaadavust. In situ andmete ebapiisava kättesaadavuse tõttu pole võimalik saavutada Copernicuse programmi teenuste täielikku potentsiaali. Copernicuse programmi eesmärgid on siiani asjakohased aga sidusrühmad märkisid, et tuleks käsitleda täiendavaid eesmärke (näiteks inimtekkelised süsinikdioksiidiheited, keskkonna- ja kliimanõuete täitmise tagamine, polaaralad, kultuuripärandi kaitse jms). Samuti märgiti, et võiks parandada juurdepääsu Sentinel-satelliitide andmetele ja eri andmeallikate kaasamist. Programmi ELi mõõtme puhul olid sidusrühmad kindlal üksmeelel, et on vaja tagada ELi meetmete järjepidevus, ning nad nõustusid, et olemasoleva ELi sekkumise peatamisel või tühistamisel oleks Galileo ja Copernicuse programmile ning EGNOSele sedavõrd tõsine mõju, et see võiks seada ohtu kogu programmi. •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine On koostatud eriaruanded. ·Nagu eespool on märgitud, korraldasid asutusevälised töövõtjad vahehindamise ja esitasid selle 23. juunil 2017. Selle alusel koostati komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule Galileo programmi ja EGNOSe olukorra kohta ning Euroopa GNSSi Agentuuri loomise kohta, et täita GNSSi määruse (EL) nr 1285/2013 artiklis 34 ja Euroopa GNSSi Agentuuri määruse (EL) nr 912/2010 artiklis 26 sätestatud nõue. ·2018. aasta esimeses kvartalis korraldati uuring Galileo programmi ja EGNOSe rahastamisele avalduva mõju kohta. ·Nagu eespool on märgitud, korraldasid asutusevälised töövõtjad Copernicuse programmi vahehindamise ja esitasid selle 23. juunil 2017. Selle alusel koostati komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule Copernicuse programmi olukorra kohta, et täita Copernicuse määruse (EL) nr 377/2014 artiklis 32 sätestatud nõue. ·Asutusevälised töövõtjad korraldasid uuringu Copernicuse programmist saadava sotsiaal-majandusliku kasu kohta ja viisid selle lõpule 2018. aasta jaanuaris. ·Nad korraldasid uuringu SST mõju, kulude ja sellest saadava kasu muutumise kohta ning esitasid selle 2018. aasta mais. ·Riikliku satelliitside puhul tugines komisjon liikmesriikide, Euroopa Kosmoseagentuuri ja Euroopa Kaitseagentuuri eksperdirühmale. Rühm koostas riikliku satelliitside kõrgetasemeliste tsiviil- ja sõjaliste kasutajavajaduste dokumendi, millega kaasnes mõju hindamine, mille raames koostas PwC riikliku satelliitside mõjuhinnangu, mis avaldati 2018. aasta veebruaris, ning esitas komisjonile eksperditeadmisi satelliitside valdkonnas. Riiklikud haldusasutused ja tööstusvaldkond esitasid täiendavaid eksperditeadmisi sidusrühmadega konsulteerimise ajal. ·Konkreetsetes küsimustes (näiteks juurdepääs kosmosele) on tehtud ka täiendavaid uuringuid. Kõik uuringud on EU Bookshopis avalikkusele kättesaadavad. •Mõjuhinnang Komisjon korraldas liidu kosmoseprogrammi loomisega seoses mõju hindamise kooskõlas oma parema õigusloome poliitikaga. Mõju hindamisel oli kolm erieesmärki: ·tagada olemasoleva kosmosetaristu ja -teenuste järjepidevus ning töötada välja uued või täiustatud teenused ja taristu, ·edendada innovatiivset Euroopa kosmosesektorit ning ·säilitada ELi võime saada autonoomne juurdepääs kosmosele, tuginedes ELi sõltumatule tööstusele ning ELi kosmoseandmete ja -teenuste tagatud kättesaadavusele, ning kasutada neid ohutult ja turvaliselt. Programmi rahastamise puhul hinnati kahte varianti.

Lähtestsenaarium seisnes praeguse eelarve vähendamises (-15 %), võttes arvesse Ühendkuningriigi lahkumist Euroopa Liidust. Välja pakutud stsenaarium seisnes püsivas rahastamistasemes, mida suurendatakse praeguse eelarvega võrreldes 50 % võrra. Lähtestsenaariumi peeti ebapiisavaks, et saavutada Euroopa kosmosestrateegias esile toodud liidu kosmosepoliitika ambitsioonikad eesmärgid. Galileo programmi puhul põhjustaks praeguse eelarve vähendamine selle taristu ja teenuste järk-järgulist halvenemist ning pärast aastakümnete möödumist selle tegevuse lõpetamist. EGNOS jääks kasutuskõlblikuks, aga ei suudaks täiendada Galileo programmi, nagu on sätestatud GNSSi määruses. Samalaadseid tagajärgi võib eeldada Copernicuse programmi puhul, sest kogu Copernicuse arhitektuur suudaks vaevu jätkuda, rääkimata täienduste tegemisest, kuna olemasolevaid satelliite pole võimalik täielikult asendada, kui need jõuavad orbiidil oma kasutusaja lõppu. Väljapakutud stsenaariumiga tagataks järjepidev tegevus ja teenuste osutamine, Galileo programmi 30 satelliidist koosnev konstellatsioon ja tehnoloogia areng, mis aitaks kaasa teise põlvkonna satelliitide kasutuselevõtule ning toetaks rakendamise turgude tulemuslikkust. Copernicuse programmi püsiv rahastamise tase võimaldaks liidul säilitada oma autonoomiat ja juhtpositsiooni keskkonnaseire, hädaolukordade ohjamise ning piiride ja meresõidu turvalisuse toetamise valdkonnas ning tagada piisav usaldatavus, et järgmise etapi teenuste sektor saaks olemasolevate Copernicuse teenuste ja taristu põhjal hakata kasutama Copernicuse andmeid ja teavet ning need integreerida. Eeldatakse, et Galileo ja Copernicuse programmi, EGNOSe ning SST järjepidevus tänu piisavatele eelarvevahenditele annab märkimisväärset sotsiaal-majanduslikku ja keskkonnakasu, sealhulgas aitab luua uusi töökohti. Lõppkasutajad saavad otsest kasu mitmesugustest uutest rakendustest, mis parandavad viisi, kuidas inimesed reisivad, töötavad ja suhtlevad. Eeldatakse, et kodanikud saavad kasu ajakohastatud ja keskkonnahoidlikest transporditeenustest, mis võimaldavad tõhusamat ja vähem saastavat liikluskorraldust. Tõhusamad hädaabiteenused tagavad parema ja kiirema reageerimise hädaolukordadele ning tipptasemel GNSSi rakenduste kasutamine põllumajanduses koos Maa seireandmetega tagab jätkusuutlikuma toidu kättesaadavuse. Riikliku satelliitside jaoks korraldati iseseisev täielik mõju hindamine. Õiguskontrollikomitee andis 29. septembril 2017. aastal positiivse arvamuse. Hinnangus analüüsiti lähtestsenaariumi ja nelja poliitikavarianti, millel on ühised põhielemendid, sealhulgas ühised turvanõuded, riikliku ja ELi nõudluse koondamisest tulenev koostoime, pakkumise koordineerimine, tsiviil- ja sõjalise sektori kooskõla, mastaabisääst ja tõhususe suurendamine, liidu autonoomia ja tööstuse konkurentsivõime suurendamine. Need neli varianti erinevad pakkumise poole pealt kas riiklike või ärisektori satelliitside võimekuste ja teenuste või nende kombinatsiooni kasutamise poolest. Need erinevad ka kosmosetaristu võimaliku tulevase omandamise poolest, kas avaliku ja erasektori partnerlusena või täielikult ELi omandis olevate varadena. Valitud variandi puhul kasutatakse parimal võimalikul viisil eri variantide eeliseid, austatakse subsidiaarsust ja võetakse arvesse sidusrühmade soovitusi. Kui koondada tsiviil- ja sõjalise sektori kasutajad riiklikul ja ELi tasandil, rahastada teenuseid programmi eelarvest ning kasutada nii riiklikke kui ka akrediteeritud turvalisusega ärisektori varasid, siis on võimalik riikliku satelliitside tegevust kiiresti alustada ning suurendada selle paindlikkust ja ulatust. Kui tulevane kosmosetaristu arendamine osutub vajalikuks, siis peetakse selle jaoks parimaks kulutõhusaid avaliku ja erasektori partnerlusi. ELi omandis olev keskus ja järjepidevad turvanõuded on üliolulised. Programmi kohta esitati õiguskontrollikomiteele 11. aprillil 2018 mõjuhinnangu projekt (v.a riiklik satelliitside, mille kohta koostati teine mõjuhinnang). Õiguskontrollikomitee andis 13. aprillil 2018. aastal negatiivse arvamuse. Seejärel muudeti aruande projekti märkimisväärselt, et võtta arvesse esitatud täiendussoovitusi, eelkõige: ·programmi väljakutsete täpsem kirjeldus, sealhulgas väljakutsete põhjuste (poliitilised väljakutsed, ülemaailmsed väljakutsed, olemasolevate programmide käigus saadud kogemustel põhinevad väljakutsed) parem kirjeldus; ·selgemad seosed nende väljakutsete ja programmi erieesmärkide vahel; ·programmi prioriteetide selgem kirjeldus ning kuidas need on seotud väljakutsete ja eesmärkidega; ·selgitused programmi juhtimise muudatuste kohta; ·lisateave põhitegevuse jaoks eraldatud eelarve kohta. Õiguskontrollikomiteele saadeti teine projekt 25. aprillil 2018. Komitee esitas 3. mail 2018 positiivse arvamuse ja soovitas täiendada aruande kahte olulist aspekti. Seejärel muudeti kooskõlas juhistega võtta märkusi arvesse enne talitustevahelise konsultatsiooni alustamist aruande projekti ja eelkõige selle järgmisi punkte: ·Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Ameti ja komisjoni vahelise vastutusvaldkondade jaotuse parem kirjeldus; ·täiendav selgitus jätkusuutlikkuse ja uute tegevuste jaoks eraldatud eelarve kohta; ·üldeesmärkide ja erieesmärkide parem eristamine. Õiguskontrollikomitee esitas mõjuhinnangu projekti kohta positiivse arvamuse 3. mail 2018. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Nagu eespool on selgitatud, on välja pakutud määruse eesmärk lihtsustada märkimisväärselt kehtivaid õigusakte ja koondada liidu kosmoseprogrammi põhikomponendid ühte teksti ning asendada kolm Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust ning ühe Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse, mis neid komponente praegu reguleerivad. •Põhiõigused

Välja pakutud määrus sisaldab tavapäraseid sätteid isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse kohta. Eelkõige on selles sätestatud, et isikuandmete töötlemine käesoleva määrusega ettenähtud ülesannete täitmisel või tegevuste raames, sealhulgas Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Ameti poolt, toimub vastavalt isikuandmete kaitse suhtes kohaldatavale õigusele. 4.MÕJU EELARVELE Liit panustab programmi alates 2021. aastast 16 miljardit eurot praegustes hindades. Enamik eelarve täitmisest toimub eelarve kaudse täitmisena usaldatud üksustega sõlmitud rahalist toetust käsitlevate lepingute teel. Programmi hinnangulised kulud on saadud ulatuslike analüüside tulemusena, mis põhinevad kogemustel, mille komisjon on saanud olemasolevate meetmete (Galileo ja Copernicuse programm, EGNOS ning SST) haldamisel, ning riikliku satelliitside valdkonnas tehtud ettevalmistavatel uuringutel ja korraldatud sidusrühmadega konsulteerimistel. Komisjoni omandatud eksperditeadmised on üliolulised, et tagada meetmete järjepidevus. Käesolevale määruse lisatud finantsselgituses märgitud hinnanguline personalivajadus kajastab nende eksperditeadmiste säilitamise vajadust. 5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Välja pakutud määruses sätestatakse, et komisjon rakendab programmi finantsmääruse [artiklis 108] osutatud tööprogrammide abil, võttes arvesse kasutajate muutuvaid vajadusi ja tehnoloogia arengut. Välja pakutud määruse rakendamise järelevalvet tehakse mitmel moel. Esiteks annab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule programmi rakendamisest aru üks kord aastas. Aurandes tuleb esitada teave riskijuhtimise, kogukulude, iga-aastaste tegevuskulude, hangete tulemuste, tulude, ajakava ja tulemuslikkuse kohta. Teiseks tuleb määrata kindlaks tulemuslikkuse näitajad, mille alusel saab teha programmi rakendamise ja määruse eesmärkide saavutamise järelevalvet, ning liidu fondidest toetusesaajad peavad esitama selle kohta teabe. Tuleb ka koguda andmeid teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste rakendamise ja kasutuselevõtu kohta, sealhulgas tehes teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste kasutuselevõtu jaoks eelkõige programmist „Euroopa horisont“ eraldatud rahastamise järelevalvet. Kolmandaks tuleb programmi hinnata vähemalt iga nelja aasta tagant. Need hindamised tuleb teha piisava ajavaruga, et oleks võimalik teha vajalikke otsuseid. Hindamised korraldatakse kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktidega 22 ja 23, milles institutsioonid kinnitasid, et kehtivate õigusaktide ja kehtiva poliitika hindamise põhjal tuleks hinnata edasiste meetmete variantide mõju. Hindamise käigus hinnatakse programmi mõju kohapeal lähtuvalt programmi näitajatest ja eesmärkidest ning analüüsitakse üksikasjalikult programmi asjakohasuse, tulemuslikkuse ja tõhususe määra ning kuivõrd see annab ELi lisaväärtust ja on kooskõlas muude ELi poliitikameetmetega. Hindamised sisaldavad teavet saadud kogemuste kohta, et teha kindlaks kõik vajakajäämised ja probleemid või meetmete või nende tulemuste täiustamise võimalused ning et aidata maksimeerida nende rakendamist ja mõju. Komisjon edastab hindamise tulemused koos oma tähelepanekutega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Välja pakutud määrus koosneb 12 jaotisest. I jaotises on esitatud üldsätted, muu hulgas määruse reguleerimisese, programmi komponendid ja eesmärgid ning põhimõte, mille kohaselt on programmi raames loodud või arendatud varad liidu omandis. II jaotises sätestatakse programmi osalemine rahastamises ja eelarvemehhanismid. III jaotises on märgitud programmi suhtes kohaldatavad finantssätted. Riigihangete puhul on kosmosesektoris sõlmitavate lepingute keerukust ja eripära arvesse võttes vajalik kehtestada finantsmääruse rakendamise meetmed. Finantssätted peavad ka võimaldama täita programmi eri komponentide eri vajadusi ning mitmesuguseid sidusrühmade koostöö ja partnerluse vorme. IV jaotis käsitleb programmi juhtimist. Selles on märgitud nelja peamise osaleja (komisjon, Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet, Euroopa Kosmoseagentuur ja liikmesriigid) roll ning omavahelised suhted.

V jaotis käsitleb turvalisust, mis on eriti oluline, võttes arvesse mitme programmi komponendi strateegilist olemust ning kosmose ja turvalisuse vahelisi seoseid. Kõrgetasemeline turvalisus tuleb saavutada ja seda tuleb säilitada, kehtestades tulemusliku juhtimiskorra, mis põhineb suurel määral liikmesriikide kogemustel ja kogemustel, mille komisjon on omandanud viimastel aastatel. Lisaks sellele peab programm, nagu kõik strateegilise mõõtmega programmid, läbima sõltumatu turvalisuse akrediteerimise kooskõlas selles valdkonnas kehtivate standarditega. VI jaotis käsitleb Galileo programmi ja EGNOSt. Need sätted põhinevad suures osas GNSSi määruse (EL) nr 1285/2013 asjakohastel sätetel, aga neid on vajaduse korral ajakohastatud ja kohandatud, võttes muu hulgas arvesse, et need kaks süsteemi on praegu kasutusel ja neist on saanud liidu üldise kosmoseprogrammi komponendid. VII jaotis käsitleb Copernicuse programmi. See jaotis sisaldab teatavaid sätteid, mis on väga samalaadsed kehtiva Copernicuse määruse (EL) nr 377/2014 sätetega, kuid kajastavad sellest hoolimata teatavaid olulisi muutusi andmete töötlemise ja haldamise süsteemis ning üldise õigusraamistiku loomist. VIII jaotises on sätestatud muude liidu kosmoseprogrammi komponentide, peamiselt SST ning riikliku satelliitside üksikasjad. SST sätted tuginevad juba SST otsuses nr 541/2014/EL sätestatutele, aga riiklikku satelliitsidet käsitlev osa on täiesti uus. IX jaotises muudetakse Euroopa GNSSi Agentuuri nimetus Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Ametiks ning muudetakse ameti teatavaid tegevuseeskirju, mis on praegu sätestatud määruses (EL) nr 912/2010. Need muudatused kajastavad eelkõige ametile määratud uut rolli, kelle ülesandeid laiendatakse vajaduse korral kaasama kõiki liidu kosmoseprogrammi komponente. X, XI ja XII jaotises sätestatakse vastavalt mitmesugused sätted, delegeerimist ja rakendusmeetmeid käsitlevad sätted ning lõppsätted. •Kliimaeesmärkide kaasamine Komisjoni ettepanekus 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kohta seatakse ulatuslik eesmärk kaasata kliimamuutuse küsimus kõikidesse ELi programmidesse ning üldeesmärk, et 25 % ELi kulutustest oleks suunatud kliimaeesmärkide saavutamisele. Käesoleva programmi panust selle üldeesmärgi saavutamisse jälgitakse ELi kliimanäitajate süsteemi abil asjakohase detailsusega, sealhulgas täpsema metoodika kasutamisega, kui see on kättesaadav. Komisjon esitab jätkuvalt igal aastal teavet kulukohustuste assigneeringute kohta iga-aastase eelarveprojekti raames. Selleks et toetada programmi võimaluste täielikku ärakasutamist, et aidata saavutada kliimaeesmärke, püüab komisjon leida asjakohaseid meetmeid kogu programmi ettevalmistamise, rakendamise, läbivaatamise ja hindamise kestel. 2018/0236 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse liidu kosmoseprogramm ja Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 912/2010, (EL) nr 1285/2013 ja (EL) nr 377/2014 ning otsus nr 541/2014/EL (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 189 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist:

(1)Kosmosetehnoloogia, -andmed ja -teenused on saanud eurooplaste igapäevaelu lahutamatuks osaks ning mängivad paljude strateegiliste huvide kaitsmisel ülimalt olulist rolli. Liidu kosmosetööstus on juba maailmamastaabis üks konkurentsivõimelisemaid. Kuid uute jõudude esilekerkimine ja uute tehnoloogiate areng on traditsioonilisi tööstusmudeleid põhjalikult muutmas. Seepärast on äärmiselt oluline, et liit säilitaks kosmosevallas rahvusvahelise juhtpositsiooni ja ulatusliku tegevusvabaduse, soodustaks liidus teaduse ja tehnika arengut ning toetaks kosmosesektori tööstusettevõtjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, idufirmade ja innovatiivsete ettevõtjate konkurentsivõimet ja innovatsioonisuutlikkust. (2)Kosmosesektori arengut on traditsiooniliselt seostatud julgeolekuga. Paljudel juhtudel on kosmosesektoris kasutatavad seadmed, komponendid ja vahendid kahesuguse kasutusega kaubad. Seepärast tuleks ära kasutada võimalusi, mida kosmos pakub liidu ja liikmesriikide julgeoleku aspektist. (3)Liit on alates 1990ndate aastate lõpust töötanud välja oma kosmosealgatusi ja -programme: kõigepealt Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem (EGNOS) ning seejärel Galileo ja Copernicus, mis vastavad liidu kodanike vajadustele ja avaliku poliitika nõuetele. Lisaks nende algatuste jätkumise tagamisele tuleb neid ka täiustada, et need oleksid kooskõlas uue tehnoloogia arenguga ning digi- ja IKT-valdkonna muudatustega, vastaksid kasutajate uutele vajadustele ning võtaksid arvesse poliitilisi prioriteete, nagu kliimamuutused – sealhulgas Arktikas toimuvate muutuste jälgimine – , julgeolek ja kaitse. (4)Liit peab tagama oma tegutsemisvabaduse ja autonoomia, saama juurdepääsu kosmosele ja võimaluse seda turvalisel viisil kasutada. Seepärast on ülimalt oluline, et ta säilitaks autonoomse, usaldusväärse ja kulutõhusa juurdepääsu kosmosele, eelkõige elutähtsa infrastruktuuri ja tehnoloogia, avaliku julgeoleku ning liidu ja liikmesriikide julgeoleku seisukohast. Seepärast peaks komisjonil olema võimalik koondada lennutusteenused Euroopa tasandile nii oma vajaduste täitmiseks kui ka teiste üksuste, sealhulgas liikmesriikide taotlusel nende vajaduste täitmiseks, kooskõlas aluslepingu artikli 189 lõikega 2. Samuti on äärmiselt tähtis, et liidul oleksid ka tulevikus tänapäevased, tõhusad ja paindlikkust võimaldavad stardikompleksid. Komisjon peaks kaaluma, mil viisil selliseid komplekse toetada lisaks liikmesriikide ja Euroopa Kosmoseagentuuri võetavatele meetmetele. Eriti juhul, kui on vaja hooldada või uuendada programmi vajadustele vastavateks lennutusteks vajalikku kosmose maapealset infrastruktuuri, peaks olema võimalik rahastada selliseid kohandusi osaliselt programmist kooskõlas finantsmäärusega ja kui on tagatud selge ELi lisaväärtus, et saavutada programmi parem kulutõhusus. (5)Liidu kosmosetööstuse konkurentsivõime tugevdamiseks ja oma süsteemide kavandamise, ehitamise ja käitamise suutlikkuse suurendamiseks peaks liit toetama kogu kosmosetööstuse loomist, kasvu ja arendamist. Euroopa, piirkondlikul ja riiklikul tasandil tuleks toetada äri- ja innovatsioonisõbraliku mudeli sündi, luues kosmosetööstuse keskused, mis toovad kokku kosmose-, digitaal- ja kasutajasektori. Liit peaks edendama liidus asuvate kosmoseettevõtjate laienemist, et aidata neil saavutada edu, sealhulgas toetades neid riskikapitali hankimisel, arvestades, et kosmosevaldkonna idufirmadel puudub liidus asjakohane juurdepääs börsivälisele kapitalile, ja luues innovatsioonipartnerlusi. (6)Võttes arvesse liidu kosmoseprogrammi (edaspidi „programm“) ulatust ja potentsiaali aidata lahendada üleilmseid probleeme, on sellel tugev rahvusvaheline mõõde. Seepärast peaks komisjonil olema õigus hallata ja koordineerida liidu nimel rahvusvahelisel areenil meetmete võtmist, eelkõige selleks, et kaitsta liidu ja liikmesriikide huve rahvusvahelistel foorumitel, sealhulgas seoses sagedusalaga, et edendada liidu tehnoloogiat ja tööstust ning õhutada koostööd väljaõppe alal, pidades silmas vajadust tagada osaliste õiguste ja kohustuste vastastikkus. Eriti oluline on, et komisjon esindaks liitu rahvusvahelise programmi Cospas-Sarsat organites ja asjaomastes valdkondlikes ÜRO organites, sealhulgas Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioonis, ja Maailma Meteoroloogiaorganisatsioonis. (7)Komisjon peaks koos liikmesriikide ja kõrge esindajaga edendama vastutustundlikku käitumist kosmoses ja avakosmoses ning uurima võimalusi ühineda asjaomaste ÜRO konventsioonidega. (8)Programm jagab samalaadseid eesmärke muude liidu programmidega, eelkõige programm „Euroopa Horisont“, InvestEU fond, Euroopa Kaitsefond ning määruse (EL) [ühissätete määrus] kohaldamisalasse kuuluvad fondid. Seetõttu tuleks ette näha kumulatiivne rahastamine nendest programmidest, tingimusel et rahalised vahendid katavad samu kuluühikuid, eelkõige liidu programmidest saadavaid täiendavaid rahalisi vahendeid käsitlevate kokkulepete kaudu, kui haldussätted seda võimaldavad; rahastamine võib olla järjestikune, vahelduv või kombineeritud, sealhulgas meetmete ühisrahastus, et rakendada võimaluse korral innovatsioonipartnerlusi ja segarahastamistoiminguid. Seepärast peaks komisjon programmi rakendamise ajal edendama koostoimet muude seonduvate liidu programmidega, mis võimaldaksid võimaluse korral kasutada riskikapitali, innovatsioonipartnerlusi ning kumulatiivset või segarahastamist. (9)Käesoleva programmi poliitikaeesmärke käsitatakse ka kui valdkondi, mis võivad saada rahalisi vahendeid ja investeerimistoetust InvestEU fondi rahastamisvahendite ja eelarvetagatise kaudu, eelkõige selle jätkusuutliku infrastruktuuri ning teadusuuringute, innovatsiooni ja digiteerimise poliitikaharu raames. Rahalist toetust tuleks kasutada proportsionaalselt selleks, et käsitleda turutõrkeid või ebaoptimaalseid investeerimisolukordi, ning meetmed ei tohiks kattuda erasektorist tulevate vahenditega või neid välja tõrjuda ega siseturul konkurentsi moonutada. Meetmetel peaks olema selge Euroopa lisaväärtus. (10)Kosmoseprogrammi ja programmi „Euroopa Horisont“ omavaheline sidusus ja koostoime edendab konkurentsivõimelist ja innovatiivset Euroopa kosmosesektorit, tugevdab Euroopa autonoomsust kosmosele juurdepääsul ja selle kasutamisel turvalises ja ohutus keskkonnas ning tugevdab Euroopa rolli maailmaareenil. Programmi „Euroopa Horisont“ läbimurdvaid lahendusi toetatakse andmete ja teenustega, mis tehakse programmi poolt teadus- ja innovatsiooniringkondadele kättesaadavaks. (11)On oluline, et kogu avalike hangete kaudu loodud või arendatud materiaalne ja immateriaalne vara, mida liit kosmoseprogrammi raames rahastab, kuuluks liidule. Selleks et tagada täielik kinnipidamine kõikidest omandiga seotud põhiõigustest, tuleks saavutada vajalikud kokkulepped praeguste omanikega. Selline liidu omandiõigus ei tohiks mõjutada liidu võimalust teha need varad kättesaadavaks kolmandatele isikutele või need võõrandada kooskõlas käesoleva määrusega, juhul kui seda peetakse iga üksikjuhtumi kohta koostatava hinnangu põhjal asjakohaseks. (12)Käesoleva määrusega kehtestatakse liidu programmi rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendi ja nõukogu peamine juhis Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 2. detsembril 2013 eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 17 tähenduses. (13)Arvestades, kui oluline on tegeleda kliimamuutusega kooskõlas liidu kohustustega rakendada Pariisi kokkulepet ja ÜRO säästva arengu eesmärke, aitab programm tegeleda kliimaeesmärkide kaasamisega ja saavutada üldist eesmärki eraldada 25 % liidu eelarvekulutustest kliimaeesmärkide täitmiseks. Asjaomased meetmed määratakse kindlaks programmi ettevalmistamise ja rakendamise käigus ja neid hinnatakse uuesti asjaomase hindamise ja ülevaatamise käigus. (14)Liit peaks olema igasuguse liidu programmi loodud tulu saaja, et tema eelnevalt tehtud investeeringud saaksid osaliselt hüvitatud, ning kõnealust tulu tuleks kasutada programmi eesmärkide toetamiseks. Samal põhjusel peaks olema võimalik näha erasektori üksustega sõlmitud lepingutes ette tulude jagamise mehhanism. (15)Et programmi rahastab liit, peaksid programmi raames sõlmitavad hankelepingud vastama liidu normidele. Sellega seoses peaks liit vastutama ka avalike hangetega seoses taotletavate eesmärkide kindlaksmääramise eest. (16)Programm tugineb keerukale ja pidevalt muutuvale tehnoloogiale. Sellisest tehnoloogiast sõltumine toob programmi raames tehtavate avalike hangetega seoses kaasa ebakindlust ja riske, eriti kuna hangete objektiks on seadmed või pikaajaliste teenuste osutamine. Seepärast on lisaks finantsmäärusega ette nähtud normidele vajalikud konkreetsed avalikke hankeid käsitlevad meetmed. Peaks olema võimalik sõlmida tingimuslike osadega lepinguid, teha lepingu täitmise käigus sellesse teatavatel tingimustel muudatusi või piirata allhangete määra. Kuna programmi komponentide tehnoloogiline külg ei ole selgelt määratletud, ei ole hangete hinda alati võimalik täpselt hinnata ning seepärast peaks olema võimalik sõlmida lepinguid, milles ei kehtestata kindlat ja lõplikku hinda, kuid mis samas sisaldavad liidu rahalisi huve kaitsvaid klausleid. (17)Selleks et täita programmi eesmärke, on oluline, et oleks võimalik kasutada vajaduse korral kõikide liidu kosmosevaldkonnas tegutsevate avaliku ja erasektori üksuste pakutavat suutlikkust ning teha rahvusvahelisel tasandil koostööd kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega. Seepärast tuleb ette näha võimalus kasutada kõiki finantsmäärusega ette nähtud asjakohaseid vahendeid (eelkõige toetused, auhinnad ja rahastamisvahendid), mitmesuguseid haldusmeetodeid (nagu otsene ja kaudne haldamine, avaliku ja erasektori partnerlused ja ühisettevõtted) ja ühiseid hankemenetlusi. (18)Toetustega seoses on kogemused näidanud, on kasutajatepoolne kasutuselevõtt ja turuleviimine ning üldine teavitustegevus toimib tulemuslikumalt, kui see on detsentraliseeritud ega toimu komisjoni juhtimisel ülalt alla. Vautšerid, mis on üks toetusesaaja poolt kolmandatele isikutele antava rahalise toetuse vorme, on osutunud uute turuletulijate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osas üheks edukaimaks meetmeks. Siiski on nende kasutamist piiranud finantsmäärusega kindlaks määratud rahalise toetuse ülemmäär. Seda ülemmäära tuleks seepärast ELi programmi puhul suurendada, et pidada sammu kosmosesektori tururakenduste kasvava potentsiaaliga. (19)Käesoleva määruse kohased rahastamisvormid ja rakendusmeetodid valitakse selle alusel, kas nende abil on võimalik saavutada meetmete konkreetseid eesmärke ja tulemusi, võttes arvesse eelkõige kontrollimisega seotud kulusid, halduskoormust ja prognoositud mittevastavuste riski. Sellega seoses tuleks muu hulgas kaaluda ühekordsete maksete, kindlasummaliste maksete ja ühikukulude kasutamist ning kuludega sidumata rahalisi vahendeid, millele on osutatud finantsmääruse [artikli 125 lõikes 1]. (20)Programmi suhtes kohaldatakse määrust (EL, Euratom) nr [uus finantsmäärus] (edaspidi „finantsmäärus“). Selles sätestatakse liidu eelarve täitmise eeskirjad, sealhulgas eeskirjad toetuste, auhindade, hangete, eelarve kaudse täitmise, finantsabi, rahastamisvahendite ja eelarvetagatiste kohta.

(21)Vastavalt nõukogu otsuse .../.../EL artiklile 88 [reference to be updated as appropriate according to a new decision on OCTs: Article 88 of Council Decision …/…/EU] on ülemeremaadel ja -territooriumidel asuvad isikud ja üksused rahastamiskõlblikud, kui programmi eeskirjadest ja eesmärkidest või võimalikest kokkulepetest liikmesriigiga, millega vastav ülemeremaa või -territoorium on seotud, ei tulene teisiti. (22)Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse horisontaalseid finantseeskirju, mille Euroopa Parlament ja nõukogu on vastu võtnud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 322 kohaselt. Need eeskirjad on sätestatud finantsmääruses ja nendega määratakse kindlaks eelkõige kord, mille kohaselt eelarvet koostatakse ja täidetakse toetuste, hangete, auhindade ja kaudse eelarve täitmise kaudu, ning nähakse ette finantshalduses osalejate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 põhjal vastu võetud eeskirjad käsitlevad ka liidu eelarve kaitset juhul, kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises, kuna õigusriigi põhimõtte järgimine on usaldusväärse finantsjuhtimise ja tulemusliku ELi-poolse rahastamise vajalik eeltingimus. (23)Vastavalt finantsmäärusele, nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95, nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja nõukogu määrusele (EL) 2017/1939 tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise ja pettuste ärahoidmist, avastamist, korrigeerimist ja uurimist, kaotatud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ja vajaduse korral halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige võib Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 ning nõukogu määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätetele ja neis määrustes sätestatud korras, et teha kindlaks, kas on esinenud pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Vastavalt määrusele (EL) 2017/1939 võib Euroopa Prokuratuur uurida pettusi ja muid õiguserikkumisi, mis mõjutavad liidu finantshuve, ja esitada nende kohta süüdistusi, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2017/1371 . Finantsmääruse kohaselt peab iga isik või üksus, kes saab liidu rahalisi vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel täielikult koostööd ja andma komisjonile, OLAFile, Euroopa Prokuratuurile ja Euroopa Kontrollikojale vajalikud õigused ja juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annaksid samaväärsed õigused. (24)Kolmandad riigid, kes kuuluvad Euroopa Majanduspiirkonda, võivad osaleda liidu programmides EMP lepingu alusel kehtestatud koostööraamistikus, milles nähakse ette programmide rakendamine kõnealuse lepingu alusel tehtava otsusega. Ka kolmandad riigid võivad osaleda muude õigusaktide alusel. Käesolevasse määrusesse tuleks lisada eraldi säte, et anda vajalikud õigused ja juurdepääs vastutavale eelarvevahendite käsutajale, Euroopa Pettustevastasele Ametile ja Euroopa Kontrollikojale, et nad saaksid täielikult kasutada oma vastavaid volitusi. (25)Programmi nõuetekohane avalik haldamine eeldab vastutuse ja ülesannete ranget jaotust osalevate üksuste vahel, et hoida ära kattumist ning vähendada viivitusi ja ülekulusid. (26)Liikmesriigid on kosmosevaldkonnas juba kaua aega aktiivselt tegutsenud. Neil on olemas kosmosega seotud süsteemid, infrastruktuur, riiklikud ametid ja asutused. Seepärast saavad nad programmi, eriti selle rakendamisse, märkimisväärselt panustada ning nad peaksid tegema liiduga programmi teenuste ja rakenduste edendamisel täiel määral koostööd. Komisjonil peaks olema võimalik kasutada liikmesriikide käsutuses olevaid vahendeid, ta võiks anda neile programmi elluviimisega seotud mitteregulatiivseid ülesandeid ja saada neilt abi. Samuti peaksid asjaomased liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada oma territooriumile rajatud maapealsete jaamade kaitse. Lisaks peaksid liikmesriigid ja komisjon tegema koostööd omavahel ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ning reguleerivate asutustega, et tagada programmi jaoks vajalike sageduste kättesaadavus ja kaitse, et võimaldada pakutavatel teenustel põhinevate rakenduste täielikku väljaarendamist ja rakendamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta otsusele nr 243/2012/EL, millega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programm. (27)Komisjoni kui liidu üldiste huvide edendaja ülesanne on programmi rakendada, kanda selle eest üldist vastutust ning edendada programmi teenuste kasutamist. Et kasutada optimaalselt eri sidusrühmade vahendeid ja oskusteavet, peaks komisjonil olema õigus teatavaid ülesandeid delegeerida. Lisaks peaks just komisjon kindlaks määrama süsteemide ja teenuste arendamiseks vajalikud peamised tehnilised ja tegevusspetsifikatsioonid. (28)Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet asendab määrusega (EL) nr 912/2010 loodud Euroopa GNSSi agentuuri ja on selle õigusjärglane ning ameti eesmärk on programmi edendada, eriti julgeoleku aspektist. Seepärast tuleks ametile määrata teatavad programmi turvalisuse ja edendamisega seotud ülesanded. Võttes arvesse ameti kogemusi turvalisuse valdkonnas, peaks ta vastutama kõigi kosmosesektoris võetavate liidu meetmetega seotud turvalisuse akrediteerimise ülesannete eest. Lisaks peaks amet täitma ülesandeid, mis komisjon määrab talle ühe või mitme rahalist toetust käsitleva lepingu alusel, mis hõlmab mitmesuguseid muid programmiga seotud konkreetseid ülesandeid. (29)Euroopa Kosmoseagentuur on rahvusvaheline organisatsioon, kellel on kosmosevaldkonnas laialdane oskusteave ja kes sõlmis Euroopa Ühendusega aastal 2004 raamkokkuleppe. Seetõttu on ta programmi rakendamisel tähtis partner, kellega tuleks luua asjakohased kontaktid. Sellega seoses ja kooskõlas finantsmäärusega on oluline sõlmida Euroopa Kosmoseagentuuriga finantsraampartnerluse leping, mis reguleerib kõiki komisjoni, ameti ja Euroopa Kosmoseagentuuri finantssuhteid ning tagab nende järjepidevuse ja kooskõla Euroopa Kosmoseagentuuriga sõlmitud raamlepinguga, eriti selle artikliga 5. Kuna aga Euroopa Kosmoseagentuur ei ole liidu organ ja tema suhtes ei kohaldata liidu õigust, on liidu ja liikmesriikide huvide kaitsmiseks tähtis, et sellise lepingu tingimuseks seataks asjakohaste tööeeskirjade vastuvõtmine Euroopa Kosmoseagentuuris. Leping peaks sisaldama ka kõiki liidu finantshuvide kaitsmiseks vajalikke klausleid. (30)Euroopa Liidu Satelliidikeskus (SATCEN) on Euroopa autonoomne suutlikkus, mis asjakohaste kosmosevarade ja nendega seotud andmete, sealhulgas satelliit- ja aerokujutiste kasutamise tulemusel pakub tooteid ja osutab teenuseid ning on Euroopa ühise välis- ja julgeolekupoliitika tugevdamiseks ülioluline. Satelliidikeskus suurendab maksimaalselt täiendavust ja koostoimet muude liidu meetmetega, eelkõige programmi ja selle komponentidega. (31)Et tagada kasutajate esindatus riikliku satelliitside juhtimises ja koondada kasutajate vajadused ja nõuded üle riigi-, tsiviil- ja sõjaliste piiride, peaks asjaomastel liidu üksustel, kellel on kasutajatega tihedad sidemed, nagu Euroopa Kaitseagentuur, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, Euroopa Meresõiduohutuse Amet, Euroopa Kalanduskontrolli Amet, Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet, sõjaliste missioonide plaanimise ja juhtimise teenistus / tsiviilmissioonide plaanimise ja juhtimise teenistus ning hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus, olema konkreetsete kasutajarühmade üle koordineeriv roll. Koondtasandil peaks amet esindama tsiviilkasutajaskonda ja Euroopa Kaitseagentuur sõjalisi kasutajad ning nad võivad jälgida operatiivkasutust, nõudlust, nõuetest kinnipidamist ning vajaduste ja nõuete muutumist. (32)Arvestades kosmosealase tegevuse tähtsust liidu majanduse ja liidu kodanike elu seisukohast ning süsteemide ja neil põhinevate rakenduste kahetist olemust, peaks programmi üks peamine prioriteet olema julgeoleku kõrge taseme tagamine, eriti selleks, et kaitsta liidu ja liikmesriikide huve, sealhulgas seoses salastatud ja muu tundliku teabega. (33)Komisjon ja kõrge esindaja peaksid kumbki oma pädevusvaldkonna piires tagama programmi turvalisuse kooskõlas käesoleva määrusega, ja kui see on asjakohane, nõukogu otsusega 2014/496/ÜVJP. (34)Programmi turvalisuse juhtimine peaks põhinema kolmel aluspõhimõttel. Esiteks on väga oluline võtta võimalikult suures ulatuses arvesse liikmesriikide laiaulatuslikku ja ainulaadset kogemust julgeolekuküsimustes. Teiseks tuleks operatiivfunktsioonid ja turvalisuse akrediteerimise funktsioonid selgelt lahus hoida, et vältida huvide konflikte ja julgeolekueeskirjade kohaldamisel esinevaid puudujääke. Kolmandaks on programmi kõikide või osa komponentide haldamise eest vastutaval üksusel parimad eeldused, et hallata talle delegeeritud ülesannete turvalisust. Usaldusväärne turvalisuse juhtimine eeldab ka rollide asjakohast jaotust eri osalejate vahel. Komisjon kui programmi eest vastutaja peaks kindlaks määrama üldised julgeolekunõuded, mida kohaldatakse kõikide programmi komponentide suhtes. (35)Pidades silmas programmi ainulaadsust ja keerukust ning selle seost julgeoleku valdkonnaga, tuleks turvalisuse akrediteerimisel järgida tunnustatud ja väljakujunenud põhimõtteid. Seepärast on vältimatu, et turvalisuse akrediteerimine toimuks liidu ja liikmesriikide poolt julgeoleku eest võetud ühise vastutuse alusel, millega seoses püütakse saavutada konsensus ja kaasatakse kõik isikud, keda turvalisuse küsimus puudutab, ning et kehtestatud oleks pideva riskijärelevalve menetlused. Samuti on väga oluline usaldada turvalisuse tehniline akrediteerimine asjatundjatele, kellel on keerukate süsteemide akrediteerimise alal nõuetekohane kvalifikatsioon ja kes on läbinud nõutaval tasemel julgeolekukontrolli. (36)Et tagada teabe turvaline ringlus, tuleks ette näha asjakohased normid, tagamaks, et kõigi programmi rakendamises osalevate avaliku ja erasektori üksuste ning füüsiliste isikute suhtes kohaldatakse samaväärseid julgeolekunorme. (37)Üks programmi põhieesmärke on tagada liidu julgeolek ja strateegiline autonoomsus, tugevdada liidu suutlikkust toimida mitmesugustes valdkondades, eriti julgeoleku valdkonnas, ning kasutada ära võimalusi, mida kosmos liidu ja liikmesriikide julgeoleku aspektist pakub. Selle eesmärgi täitmiseks on vaja ette näha ranged rahastamiskõlblikkuse normid, mida kohaldatakse nende üksuste suhtes, kes võivad osaleda programmi alusel rahastatavas tegevuses, mis eeldab juurdepääsu ELi salastatud teabele või salastamata tundlikule teabele. (38)Satelliitnavigatsioonisüsteeme kasutatakse üha rohkemates olulistes majandussektorites, eriti transpordi-, telekommunikatsiooni-, põllumajandus- ja energiasektoris, millele lisandub koostoime liidu ja liikmesriikide julgeoleku ja kaitsega seotud tegevusega. Täielik kontroll satelliitnavigatsiooni üle peaks seepärast tagama liidu tehnoloogilise sõltumatuse, sealhulgas pikas perspektiivis infrastruktuurirajatiste komponentide puhul, ja strateegilise autonoomsuse. (39)Galileo programmi eesmärk on rajada maailma esimene spetsiaalselt tsiviilotstarbeks ette nähtud satelliitnavigatsiooni ja -positsioneerimise infrastruktuur, mida saaksid kasutada erinevad avaliku ja erasektori esindajad nii Euroopas kui ka mujal maailmas. Galileo toimib sõltumatult teistest olemasolevatest või potentsiaalselt loodavatest süsteemidest, aidates seeläbi muu hulgas kaasa liidu strateegilisele autonoomsusele. Süsteemi teine põlvkond tuleks järk-järgult kasutusele võtta enne aastat 2030, algselt vähendatud toimivussuutlikkusega. (40)EGNOSe eesmärk on parandada olemasolevate ülemaailmsete satelliitnavigatsioonisüsteemide, eelkõige Galileo süsteemi edastatavate vaba juurdepääsuga signaalide kvaliteeti. EGNOSe pakutavad teenused peaksid esmajärjekorras hõlmama liikmesriikide geograafiliselt Euroopas asuvat territooriumi, mille hulka loetakse käesoleva määruse kohaldamisel Assoore, Kanaari saari ja Madeirat, eesmärgiga hõlmata need territooriumid 2025. aasta lõpuks. EGNOSe süsteemi teenuste geograafilist ulatust võidakse juhul, kui see on tehniliselt teostatav, ja ohutusteenuste puhul rahvusvaheliste lepingute alusel laiendada muudesse maailma piirkondadesse. Ilma et see piiraks määruse [2018/XXXX] [EASA määrus] kohaldamist ja aeronavigatsiooniks vajalikku Galileo teenuste kvaliteedi seiret, tuleks silmas pidada, et kuigi Galileo edastatavaid signaale on võimalik tulemuslikult kasutada õhusõidukite asukoha määramiseks, võivad üksnes kohalikud või piirkondlikud tugisüsteemid, nagu EGNOS Euroopas, toimida lennuliikluse korraldaja ja aeronavigatsiooniteenuste osutajana.

(41)On ülimalt oluline tagada Galileo ja EGNOSe süsteemide pakutavate teenuste järjepidevus, jätkusuutlikkus ja kättesaadavus tulevikus. Muutuvas keskkonnas ja kiiresti areneva turu tingimustes tuleks jätkata nende arendamist ja valmistada ette uue põlvkonna süsteemid. (42)Galileo avatud teenuse ja täppisteenuse ning EGNOSe avatud teenuse ja ohutusteenuse võimalikult ulatuslikuks kasutuselevõtuks tuleks neid pakkuda kasutajatele tasuta. (43)Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1285/2013 (Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 876/2002 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008) kasutatud mõiste „äriteenus“ ei ole enam sobilik, pidades silmas kõnealuse teenuse arengut. Selle asemel tuleks eristada kaht eraldi teenust, nimelt täppisteenus ja autentimisteenus. (44)Et optimeerida osutatavate teenuste kasutamist, peaksid Galileo ja EGNOSe pakutavad teenused olema ühilduvad ja koostalitlusvõimelised nii omavahel kui võimaluse korral ka teiste satelliitnavigatsioonisüsteemide ja tavapäraste satelliitnavigatsioonivahenditega, kui ühilduvus ja koostalitlusvõime on ette nähtud rahvusvahelise lepinguga, ilma et see piiraks liidu strateegilise autonoomsuse eesmärgi järgimist. (45)Arvestades Galileo ja EGNOSe maapealse infrastruktuuri tähtsust ja mõju nende turvalisusele, peaks maapealse infrastruktuuri asukoha kindlaks määrama komisjon. Süsteemide maapealse infrastruktuuri kasutuselevõtt peaks toimuma avatud ja läbipaistva protsessi alusel. (46)Selleks et Galileost ja EGNOSest saadavat sotsiaal-majanduslikku kasu täielikult ära kasutada, eriti julgeoleku valdkonnas, tuleks edendada EGNOSe ja Galileo pakutavate teenuste kasutamist liidu muudes poliitikavaldkondades, kui see on põhjendatud ja kasulik. (47)Copernicus peaks tagama sõltumatu juurdepääsu keskkonnaalastele teadmistele ning Maa seire ja geoteabeteenuste seisukohast määrava tähtsusega tehnoloogiale, võimaldades seega liidul teha sõltumatult otsuseid ja võtta meetmeid muu hulgas sellistes valdkondades nagu keskkond, kliimamuutused, kodanikukaitse, julgeolek ja digitaalmajandus. (48)Copernicus peaks tagama järjepidevuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 377/2014 (millega luuakse Copernicuse programm) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 911/2010 (Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgsete toimingute kohta) osutatud tegevuse ja saavutustega, võttes arvesse viimaseid teadusuuringute suundumusi, tehnoloogilisi edusamme ja uuendusi, mis mõjutavad Maa seire valdkonda, samuti suurandmete analüüsi ja tehisintellekti tehnoloogia arengut ning nendega seotud liidu tasandi strateegiaid ja algatusi . Copernicus peaks võimalikult suures ulatuses kasutama liikmesriikide, Euroopa Kosmoseagentuuri, EUMETSATi ja teiste üksuste, sealhulgas Euroopa ärialgatuste kosmosepõhise seire suutlikkust, aidates seeläbi kaasa elujõulise Euroopa ärilise kosmosesektori arengule. Kui see on võimalik ja asjakohane, peaks ta samuti kasutama kättesaadavaid in situ andmeid ja lisaandmeid, mida esitavad põhiliselt liikmesriigid kooskõlas direktiiviga 2007/2/EÜ . Komisjon peaks tegema koostööd liikmesriikide ja Euroopa Keskkonnaametiga, et tagada Copernicusele in situ andmetele tegelik juurdepääs ja võimalus neid kasutada. (49)Copernicust tuleks rakendada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/98/EÜ (avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta, mida on muudetud 26. juuni 2013. aasta direktiiviga 2013/37/EL) eesmärkidega, eelkõige läbipaistvuse, teenuste arengut soodustavate tingimuste loomise ning liidus majanduskasvu ja töökohtade loomise toetamisega. Copernicuse andmed ja Copernicuse teave peaks olema vabalt ja avatult kättesaadav. (50)Copernicus on kasutajakeskne programm. Seepärast peaks selle areng põhinema põhikasutajate muutuvatel nõuetel, võttes arvesse ka uute avaliku ja erasektori kasutajaskondade teket. Copernicus peaks tuginema nende valikuvõimaluste analüüsile, mille eesmärk on kasutajate muutuvate vajaduste, sealhulgas liidu poliitika rakendamise ja järelevalvega seotud vajaduste rahuldamine, mis eeldab kasutajate pidevat ja tõhusat kaasamist, eelkõige nõuete kindlaksmääramisel ja kinnitamisel. (51)Copernicus juba toimib. Seepärast tuleb tagada olemasolevate teenuste ja infrastruktuuri järjepidevus ning kohaneda samas muutuva turukeskkonnaga, eelkõige erasektori esilekerkimisega kosmosevaldkonnas (nn uus kosmos) ning sotsiaal-poliitiliste suundumustega, millele on vaja kiiresti reageerida. See eeldab Copernicuse funktsionaalse struktuuri uuesti määratlemist, et võtta paremini arvesse üleminekut operatiivteenuste esimeselt etapilt uutele kasutajakogukondadele kõrgetasemeliste ja sihtotstarbelisemate teenuste osutamisele ja järelturu lisandväärtuse suurendamisele. Selleks tuleks edaspidisel rakendamisel kohaldada lähenemisviisi, mis järgib andmete väärtusahelat, s.t alates andmete kogumisest, andmete ja teabe töötlemisest, levitamisest ja kasutamisest kuni kasutajatepoolse kasutuselevõtu ja turuleviimisega seotud tegevuseni, samal ajal kui programmi „Euroopa Horisont“ alusel toimuva strateegilise kavandamise käigus määratakse kindlaks teadus- ja innovatsioonitegevus, mille puhul tuleks Copernicust kasutada. (52)Andmete kogumisega seoses peaks Copernicuse kohase tegevuse eesmärk olema täiustada ja käitada olemasolevat kosmoseinfrastruktuuri, valmistuda pikemas perspektiivis ette satelliitide asendamiseks nende eluea lõpus ja algatada uusi missioone, mis on seotud uute seiresüsteemidega, et toetada üleilmse kliimamuutuse probleemiga tegelemist (nt inimtekkelise CO2-heite ja muu kasvuhoonegaaside heite seire). Copernicuse raames toimuv üleilmne seiretegevus tuleks laiendada polaarpiirkondadesse ning toetada tuleks keskkonnanõuete täitmise tagamist, kohustuslikku keskkonnaseiret ja asjaomast aruandlust ning innovatiivseid keskkonnarakendusi (nt põllumajanduskultuuride seireks, vee majandamiseks ja tulekahjuseire tõhustamiseks). Seda tehes peaks Copernicus võimendama ja kasutama võimalikult palju ära eelmise rahastamisperioodi (2014–2020) raames tehtud investeeringuid ning uurima uusi tegevus- ja ärimudeleid, et veelgi täiendada Copernicuse suutlikkust. Copernicus peaks toetuma liikmesriikidega loodud edukatele partnerlussuhetele, et arendada asjakohaste juhtimismehhanismide raames edasi oma julgeolekumõõdet, et reageerida julgeoleku valdkonna kasutajate muutuvatele vajadustele. (53)Andmete ja teabe töötlemise funktsiooni raames peaks Copernicus tagama Copernicuse põhiteenuste pikaajalise jätkusuutlikkuse ja edasiarendamise, andma teavet, et reageerida avaliku sektori ja liidu rahvusvahelistest kohustustest tulenevatele vajadustele, ning maksimeerima äriotstarbelise kasutamise võimalusi. Eelkõige peaks Copernicus edastama kohalikul, liikmesriigi, Euroopa ja maailma tasandil teavet atmosfääri seisundi kohta, teavet ookeanide seisundi kohta, teavet maismaamaaseire toetamiseks, millega toetatakse kohalike, riiklike ja liidu tegevuspõhimõtete rakendamist, teavet kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise toetamiseks ning georuumilist teavet hädaolukordade ohjamise toetamiseks, sealhulgas ennetusmeetmete kaudu, keskkonnanõuete täitmise tagamiseks ja tsiviiljulgeoleku, sealhulgas liidu välistegevuse toetamiseks. Komisjon peaks kindlaks määrama asjakohased lepingutingimused, mis toetaksid teenuste osutamise jätkusuutlikkust. (54)Komisjon võib Copernicuse teenuste rakendamisel tugineda pädevatele üksustele, asjaomastele liidu ametitele, riiklike asutuste rühmitustele või konsortsiumidele või mis tahes asjakohasele üksusele, kes täidab rahalist toetust käsitleva lepingu sõlmimise tingimusi. Nende üksuste valimisel peaks komisjon tagama, et toimingutes ja teenuste osutamises ei esineks häireid ja et julgeoleku seisukohast tundlike andmete puhul on asjaomastel üksustel ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning eelkõige ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kontekstis varajase hoiatamise ja kriisiohje suutlikkus. (55)Copernicuse teenuste rakendamine peaks hõlbustama ka teenuste kasutamist üldsuse poolt, sest kasutajatel oleks võimalik prognoosida teenuste kättesaadavust ja arengut, samuti koostööd liikmesriikide ja teiste osalejatega. Selleks peaksid komisjon ja tema teenuseid osutama volitatud üksused tegema eri kasutajaskondadega kogu Euroopas Copernicuse teenuste ja teabeportfelli edasiarendamisel tihedat koostööd, tagamaks, et avaliku sektori ja poliitika muutuvad vajadused oleksid täidetud ja seeläbi Maa seireandmete kasutuselevõtt maksimeeritud. Komisjon ja liikmesriigid peaksid tegema koostööd, et arendada välja Copernicuse in situ komponent ja hõlbustada in situ andmete integreerimist uuendatud Copernicuse teenuste jaoks mõeldud kosmoseandmetesse. (56)Copernicuse raames loodud andmed ja teave tuleks teha asjakohaseid tingimusi ja piiranguid rakendades täielikult, avalikult ja tasuta kättesaadavaks, et edendada nende kasutamist ja jagamist ning tugevdada Euroopas Maa seire turgusid, eriti järgmise etapi teenuste sektoris, võimaldades seeläbi liidus majanduskasvu ja töökohtade loomist. Tuleks jätkata kõrgel sidususe, järjepidevuse, usaldusväärsuse ja kvaliteedi tasemel andmete ja teabe edastamist. Seetõttu on vaja ulatuslikku ja kasutajasõbralikku juurdepääsu Copernicuse rohkem või vähem päevakajalistele andmetele ja teabele, nende töötlemisele ja kasutamisele; selleks peaks komisjon järgima nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil integreeritud lähenemisviisi, et võimaldada nende ühendamist muude andme- ja teabeallikatega. Copernicus peaks jätkuvalt edendama andmetele ja teabele juurdepääsu teenuste kasutamist liikmesriikides ja looma koostoime nende varadega, et maksimeerida ja suurendada Copernicuse andmete ja teabe turuleviimist. (57)Komisjon peaks tegema koostööd andmete esitajatega, et leppida kokku kolmandatelt isikutelt saadavate andmete litsentseerimistingimused nende Copernicuse raames kasutamise hõlbustamiseks kooskõlas käesoleva määruse ja kohaldatavate kolmandate isikute õigustega. Kuna teatavad Copernicuse andmed ja teatav Copernicuse teave, sealhulgas kõrglahutusega kujutised, võivad mõjutada liidu või liikmesriikide julgeolekut, võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võtta vastu meetmeid, et tegeleda liidu või liikmesriikide julgeolekuga seonduvate riskide ja ohtudega. (58)Varasemate määruste alusel vastu võetud ilma lõppkuupäevata õigusaktide sätted peaksid jääma kehtima, kui need ei ole uue määrusega vastuolus. See puudutab eelkõige komisjoni delegeeritud määrust (EL) nr 1159/2013, milles on kehtestatud GMESi kasutajate registreerimise ja litsentseerimise tingimused ning määratletud GMESi eriotstarbelistele andmetele ja GMES-teenuste kaudu saadud teabele juurdepääsu piiramise kriteeriumid. (59)Et edendada ja hõlbustada Maa seireandmete kasutamist nii kohalike omavalitsuste kui ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) poolt, tuleks kasutajatepoolse kasutuselevõtuga seotud tegevuse kaudu edendada riiklikke ja piirkondlikke asutusi hõlmavaid eriotstarbelisi Copernicuse andmelevivõrke. Selleks peaksid komisjon ja liikmesriigid looma tihedamad sidemed Copernicuse ning liidu ja liikmesriikide tegevuspõhimõtete vahel, et suurendada nõudlust kaubanduslike rakenduste ja teenuste järele ning võimaldada ettevõtjatel, eelkõige väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel ja idufirmadel, töötada välja Copernicuse andmetel ja teabel põhinevaid rakendusi, mille eesmärk on arendada Euroopas konkurentsivõimelist Maa seireandmete ökosüsteemi. (60)Rahvusvahelisel tasandil peaks Copernicus andma täpset ja usaldusväärset teavet koostöö tegemiseks kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, et toetada liidu välis- ja arengukoostöö poliitikat. Copernicust tuleks käsitada Euroopa panusena Maa jälgimise süsteemide süsteemi (GEOSS), Maa seire satelliitide komisjoni (CEOS), ÜRO kliimamuutuste 1992. aasta raamkonventsiooni osaliste konverentsi ning Sendai katastroofiohu vähendamise raamistikku. Ta peaks tegema koostööd asjaomaste valdkondlike ÜRO organite ja Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooniga.

(61)Copernicuse rakendamisel peaks komisjon vajaduse korral tuginema Euroopa rahvusvahelistele organisatsioonidele, kellega ta on juba loonud partnerlussuhted, eelkõige Euroopa Kosmoseagentuur seoses kosmosevarade arendamise ja hankimise, andmetele juurdepääsu ning sihtotstarbeliste missioonidega. Lisaks peaks komisjon seoses sihtotstarbeliste missioonidega tuginema Euroopa Meteoroloogiliste Satelliitide Kasutamise Organisatsioonile (EUMETSAT) kooskõlas selle oskusteabe ja volitustega. Teenuste valdkonnas peaks komisjon kasutama spetsiifilist suutlikkust, mida pakuvad liidu ametid, nagu Euroopa Keskkonnaamet, Euroopa Meresõiduohutuse Amet ja Euroopa Piiri- ja Rannikuvalveamet, ning Euroopa Keskpika Ilmaennustuse Keskus, samuti Euroopa investeeringud, mida on juba merekeskkonna seire teenustesse Mercator Oceani kaudu tehtud. Julgeolekuaspektis töötatakse koos kõrge esindajaga liidu tasandil välja terviklik lähenemisviis. Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus on algusest peale GMESi algatuses aktiivselt osalenud ning toetanud Galileo ja kosmoseilmastikuga seotud arendustegevust. Määruse (EL) nr 377/2014 kohaselt haldab Teadusuuringute Ühiskeskus Copernicuse hädaolukordade ohjamise teenust ja Copernicuse maismaaseire teenuse üleilmset komponenti, osaleb toodete ja teabe kvaliteedi ja eesmärgipärasuse analüüsimisel ning toetab edasist arendamist. Komisjon peaks programmi rakendamisel jätkuvalt tuginema Teadusuuringute Ühiskeskuse teadusalastele ja tehnilistele nõuannetele. (62)Euroopa Parlamendi ja nõukogu taotlusel lõi liit Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta otsusega nr 541/2014/EL (millega luuakse kosmose jälgimise ja seire toetusraamistik) kosmose jälgimise ja seire (edaspidi „SST“) toetusraamistiku. Kosmosejäätmed on muutunud tõsiseks ohuks kosmosealase tegevuse turvalisusele, ohutusele ja jätkusuutlikkusele. Seepärast on SST ülimalt tähtis, et säilitada programmi komponentide järjepidevust ja nende panust liidu poliitikasse. Püüdes vältida kosmosejäätmete levikut, aitab SST tagada jätkusuutliku ja garanteeritud juurdepääsu kosmosele ja selle kasutamise, arvestades, et kosmos on üleilmne ühine hüve. (63)SST peaks SST suutlikkuse tulemuslikkust ja autonoomsust edasi arendama. Sel eesmärgil tuleks luua kosmose-tehisobjektide autonoomne Euroopa kataloog, mis põhineb SST sensorite võrgustikult saadud andmetel. SST peaks jätkama SST teenuste haldamise ja osutamise toetamist. SST on kasutajakeskne süsteem, mistõttu tuleks paika panna asjakohased mehhanismid, mille kaudu koguda kasutajate nõudeid, sealhulgas julgeolekuaspektiga seotud nõudeid. (64)SST teenuste osutamine peaks põhinema liidu ja liikmesriikide koostööl ning nii olemasolevate kui ka tulevaste riiklike eksperditeadmiste ja vara, sealhulgas Euroopa Kosmoseagentuuri kaudu ja liidu poolt välja töötatud eksperditeadmiste ja vara kasutamisel. Peaks olema võimalik anda rahalist toetust uute SST sensorite väljaarendamiseks. Võttes arvesse SST tundlikku iseloomu, peaksid riikide sensorid ja nende käitamine, hooldus ja uuendamine ning SST teenuste osutamiseks vajalike andmete töötlemine jääma osalevate liikmesriikide kontrolli alla. (65)Liikmesriigid, kellel on SST suutlikkusega seoses piisav omandiõigus või juurdepääs, peaksid saama osaleda SST teenuste osutamises. Otsuse nr 541/2014/EL alusel loodud SST konsortsiumis osalevaid liikmesriike tuleks käsitada neid kriteeriume täitvatena. Need liikmesriigid peaksid esitama osalemisettepaneku ja tõendama kooskõla muude töökorraldusega seotud elementidega. Kui ettepanekut ei esitata, peaks nendel liikmesriikidel olema võimalik esitada pakkumine, mis hõlmab konkreetset orbiiti, näiteks kas maalähedast orbiiti, keskmise kõrgusega orbiiti või geostatsionaarset orbiiti. Liikmesriikide osalejate väljavalimiseks ja asjaomaseks korraldustegevuseks tuleks ette näha asjakohased eeskirjad. (66)Kui SST hakkab toimima, peaks see järgima tegevuse täiendavuse ja kvaliteetsete kasutajakesksete SST teenuste järjepidevuse põhimõtet ning põhinema parimal oskusteabel. Seepärast tuleks SST puhul vältida tarbetut dubleerimist. Üleliigset suutlikkust tuleks rangelt piirata, et tagada SST teenuste järjepidevus ja kvaliteet. Eksperdirühmade tegevus peaks aitama tarbetut dubleerimist ära hoida. (67)Lisaks peaks SST täiendama olemasolevaid leevendusmeetmeid, nagu avakosmose rahumeelse kasutamise komitee suunised kosmosejäätmete vähendamise kohta ja suunised avakosmosetegevuse pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta või muud algatused, millega tagada avakosmosetegevuse ohutus, julgeolek ja jätkusuutlikkus. Kokkupõrkeohu vähendamiseks püüab SST saavutada koostoimet ka algatustega, mis käsitlevad kosmosejäätmete aktiivse kõrvaldamise ja passiveerimise meetmeid. SST peaks aitama tagada avakosmose rahumeelse uurimise ja kasutamise. Kosmosetegevuse suurendamine võib mõjutada kosmoseliikluse korraldamise valdkonna rahvusvahelisi algatusi. Liit peaks sellist arengut jälgima ja võib seda praeguse mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõttega seoses arvesse võtta. (68)SST, kosmoseilmastiku ja Maa-lähedaste objektide puhul tuleks arvesse võtta koostööd rahvusvaheliste partneritega, eelkõige Ameerika Ühendriikide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja muude kolmandate isikutega, eelkõige selleks, et vältida kokkupõrkeid kosmoses ja kosmosejäätmete levikut ning suurendada valmisolekut seoses äärmuslike kosmoseilmastiku nähtuste ja Maa-lähedaste objektide mõjuga. (69)Nõukogu Julgeolekukomitee soovitas luua riskijuhtimisstruktuuri eesmärgiga tagada, et otsuse nr 541/2014/EL rakendamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse andmete turvalisuse küsimusi. Sel eesmärgil ja võttes arvesse juba tehtud tööd, peaksid osalevad liikmesriigid ette nägema asjakohased riskijuhtimisstruktuurid ja -menetlused. (70)Äärmuslikud ja mastaapsed kosmoseilmastiku nähtused võivad ohustada kodanikke ja häirida kosmosepõhise ja maapealse infrastruktuuriga seotud toiminguid. Seepärast tuleks programmi raames luua kosmoseilmastikuga seotud funktsioon, mille eesmärk on hinnata kosmoseilmastiku riske ja nendest tulenevaid kasutajate vajadusi, suurendada teadlikkust kosmoseilmastiku riskidest, tagada kasutajakesksete kosmoseilmastiku teenuste osutamine ning täiustada liikmesriikide suutlikkust kosmoseilmastiku teenuseid pakkuda. Komisjon peaks esmatähtsaks pidama sektoreid, millega seoses osutatakse kosmoseilmastiku teenuseid, võttes arvesse kasutajate vajadusi, riske ja tehnoloogilist valmidust. Pikemas perspektiivis võib käsitleda ka muude sektorite vajadusi. Teenuste osutamine liidu tasandil vastavalt kasutajate vajadustele eeldab sihipärast, koordineeritud ja pidevat teadus- ja arendustegevust, et toetada kosmoseilmastiku teenuste arendamist. Kosmoseilmastiku teenuste osutamine peaks põhinema olemasoleval riiklikul ja liidu suutlikkusel ning võimaldama liikmesriikide laiaulatuslikku osalemist ja erasektori kaasamist. (71)Komisjoni valges raamatus Euroopa tuleviku kohta, ELi 27 liikmesriigi riigipeade ja valitsusjuhtide esitatud Rooma deklaratsioonis ja mitmes Euroopa Parlamendi resolutsioonis on meenutatud, et EL peab võtma juhtpositsiooni, et tagada ohutu, turvaline ja vastupidav Euroopa, kes suudab toime tulla selliste probleemidega nagu piirkondlikud konfliktid, terrorism, küberohud ja kasvav rändesurve. Turvaline ja tagatud juurdepääs satelliitsidele on julgeoleku valdkonnas tegutsejate jaoks vältimatu töövahend ning tähtsaimate julgeolekuressursside koondamine ja jagamine liidu tasandil tugevdab liitu, kes kaitseb oma kodanikke. (72)Euroopa Liidu nõukogu avaldas 19.–20. detsembri 2013. aasta järeldustes heameelt selle üle, et satelliitside valdkonnas valmistatakse ette järgmise põlvkonna riiklikku satelliitsidet (GOVSATCOM) ja seda liikmesriikide, komisjoni ja Euroopa Kosmoseagentuuri tihedas koostöös. GOVSATCOM on ka 2016. aasta juunis avaldatud Euroopa Liidu üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia üks element. GOVSATCOM peaks osalema ELi-poolses hübriidohtudele reageerimises ning toetama ELi merendusjulgeoleku strateegiat ja Arktika-poliitikat. (73)GOVSATCOM on kasutajakeskne programm, millel on tugev julgeolekumõõde. Kasutusjuhtumeid võib analüüsida kolme peamise juhtumirühma puhul: kriisiohje, mis võib hõlmata ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika tsiviil- ja sõjalisi missioone ja -operatsioone, loodus- ja inimtekkelisi õnnetusi, humanitaarkriise ja merel ette tulevaid hädaolukordi; seire, mis võib hõlmata piiride, piiriala ja merepiiri valvamist, mereseiret ja ebaseadusliku kauplemisega seotud jälitustegevust; keskne infrastruktuur, mis võib hõlmata diplomaatilist võrgustikku, politsei sidevõrku, elutähtsat infrastruktuuri (nt energia, transport, veetakistused) ja kosmoseinfrastruktuuri. (74)Satelliitside on piiratud ressurss, mida piirab satelliitide suutlikkus, sagedus ja geograafiline ulatus. Kulutõhususe parandamiseks ja mastaabisäästust kasusaamiseks peab GOVSATCOM seetõttu optimeerima satelliitide ja teenuste osas volitatud kasutajate GOVSATCOMi nõudluse ja GOVSATCOMi lepingute alusel toimuva pakkumise vastavust. Et nii nõudlus kui ka potentsiaalne pakkumine aja jooksul muutuvad, eeldab see pidevat seiret ja paindlikkust, et GOVSATCOMi teenuseid kohandada. Mastaabisäästu on võimalik saavutada üksnes suutlikkuse ja teenuste ning kasutajabaasi piisavalt suure mahu puhul. (75)Operatiivnõuded määratakse kindlaks kasutusjuhtumite analüüsi alusel. Nende operatiivnõuete ja julgeolekunõuete põhjal koostatakse teenuste portfell. Teenuste portfellis tuleks kindlaks määrata GOVSATCOMi kaudu osutatavate teenuste kohaldatav lähtetase. Selleks et säilitada nõudluse ja pakutavate teenuste parim võimalik vastavus, võib olla vaja GOVSATCOMi teenuste portfelli korrapäraselt ajakohastada. (76)GOVSATCOMi esimeses etapis (umbes aastani 2025) kasutatakse erasektori ja liikmesriikide olemasolevat suutlikkust. Selles esimeses etapis hakatakse teenuseid pakkuma järk-järgult ning kõigepealt liidu tasandi kasutajatele. Kui esimese etapi käigus tulevase nõudluse ja pakkumise kohta tehtud üksikasjalikust analüüsist selgub, et järkjärguline lähenemisviis ei ole muutuvale nõudlusele vastamiseks piisav, võidakse teha otsus siirduda teise etappi ja arendada avaliku ja erasektori partnerluste kaudu, näiteks koos liidu satelliidioperaatoritega, välja täiendav oludele vastav kosmoseinfrastruktuur või kosmosealane suutlikkus. (77)Selleks et optimeerida kättesaadavaid satelliitsideressursse, tagada neile juurdepääs prognoosimatutes olukordades, nagu loodusõnnetuste korral, ning kindlustada tõhus toimimine ja lühike teenindusaeg, on vaja üht või kaht GOVSATCOMi keskust. Maapealne segment tuleks kavandada operatiiv- ja julgeolekunõuete alusel. Riskide leevendamiseks võib sellel olla mitu füüsilist tegevuskohta. Vaja võib minna ka täiendavaid maapealse segmendi elemente, nagu ankurjaam. (78)Satelliitside kasutajate jaoks on kõige olulisem rakendusliides kasutajaseadmed. ELi GOVSATCOMi suhtes kohaldatav lähenemisviis võimaldab enamikul kasutajatest jätkata GOVSATCOMi teenuste puhul olemasolevate kasutajaseadmete kasutamist, tingimusel et nendes kasutatakse liidu tehnoloogiat. (79)Toimimise tõhusust silmas pidades on kasutajad tõdenud, et oluline on püüelda kasutajaseadmete koostalitlusvõime ja selliste kasutajaseadmete poole, mille puhul on võimalik kasutada erinevaid satelliidisüsteeme. Selles valdkonnas võidakse nõuda uurimis- ja arendustegevust. (80)Rakendamise tasandil tuleks ülesanded ja vastutus jagada spetsialiseerunud üksuste vahel, kelleks on näiteks Euroopa Kaitseagentuur, Euroopa välisteenistus, Euroopa Kosmoseagentuur, amet ja muud liidu ametid, tagamaks, et nende tegevus oleks kooskõlas nende põhiülesannetega, eelkõige kasutajatega seotud aspektides.

(81)GOVSATCOMi pädeval asutusel on tähtis roll jälgida, et kasutajad ja teised GOVSATCOMi seisukohast olulised liikmesriikide üksused järgiksid jagamist ja prioriseerimist käsitlevaid norme ja julgeolekunõuetega ette nähtud julgeolekumenetlusi. Liikmesriik, kes ei ole GOVSATCOMi pädevat asutust määranud, peaks igal juhul nimetama kontaktpunkti, kes haldaks mis tahes tuvastatud häireid, mis võivad GOVSATCOMi mõjutada. (82)Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses GOVSATCOMi raames osutatavate teenuste operatiivnõuetega. See võimaldab komisjonil määrata kindlaks kriisiohje, seire ja olulise infrastruktuuri haldamise, sealhulgas diplomaatiliste sidevõrkudega seotud kasutusjuhtumite tehnilised kirjeldused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011. (83)Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses GOVSATCOMi raames osutatavate teenuste portfelliga.

See võimaldab komisjonil määrata kindlaks teatavad tunnused, sealhulgas geograafiline ulatus, sagedus, ribalaius, kasutajaseadmed ja turvaelemendid. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. (84)Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses GOVSATCOMi ühendatud satelliitside suutlikkuse kasutamiseks ette nähtud jagamise ja prioriseerimise eeskirjadega. See võimaldab komisjonil võtta arvesse operatiiv- ja julgeolekunõudeid ning riskianalüüsi ja GOVSATCOMi osaliste eeldatava nõudluse analüüsi. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. (85)Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses GOVSATCOMi maapealse segmendi infrastruktuuri asukohaga. See võimaldab komisjonil võtta arvesse asukoha valikuga seotud operatiiv- ja julgeolekunõudeid. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011. (86)Programmi jaoks ette nähtud infrastruktuur võib vajada täiendavaid teadus- ja innovatsioonimeetmeid, mida võidakse toetada programmi „Euroopa Horisont“ alusel, et saavutada sidusus Euroopa Kosmoseagentuuri selles valdkonnas tehtavaga. Koostoime programmiga „Euroopa Horisont“ peaks tagama, et kosmosesektori teadus- ja innovatsioonivajadused määratakse kindlaks teadus- ja innovatsioonitegevuse strateegilise kavandamise raames. Programmi poolt vabalt kättesaadavaks tehtavaid kosmoseandmeid ja -teenuseid kasutatakse selleks, et töötada teadus- ja innovatsioonimeetmete, sealhulgas programmi „Euroopa Horisont“ kaudu välja läbimurdvaid lahendusi, eelkõige sellistes valdkondades nagu säästev toidu ja maavarade majandamine, kliimamuutuste seire, arukad linnad, automatiseeritud sõidukid ning turvalisuse haldamine ja katastroofide ohjamine. Programmi „Euroopa Horisont“ alusel toimuva strateegilise kavandamise käigus määratakse kindlaks teadus- ja innovatsioonitegevus, mille puhul tuleks kasutada liidule kuuluvat infrastruktuuri, nagu Galileo, EGNOS ja Copernicus. Teadusuuringute infrastruktuur, eelkõige in situ seirevõrgustik, moodustab olulise osa in situ seireinfrastruktuurist, võimaldades Copernicuse teenustel (87)Määrusega (EL) No 912/2010 loodi liidu amet, mida nimetatakse Euroopa GNSSi Agentuur, kes haldab Galileo ja EGNOSe satelliitnavigatsiooni programmi teatavaid aspekte. Käesoleva määrusega nähakse eelkõige ette, et Euroopa GNSSi Agentuurile antakse uued ülesanded, mis ei ole seotud ainult Galileo ja EGNOSega, vaid ka programmi muude komponentidega, eelkõige turvalisuse akrediteerimisega. Seepärast tuleks Euroopa GNSSi Agentuuri nime, ülesandeid ja korralduslikke aspekte vastavalt kohandada. (88)Pidades silmas, et kohaldamisala laiendatakse ja see ei piirdu enam Galileo ja EGNOSega, tuleks Euroopa GNSSi Agentuuri nime muuta. Samas tuleks ameti raames tagada Euroopa GNSSi Agentuuri tegevuse järjepidevus, sealhulgas seoses õiguste ja kohustustega, personaliga ning tehtud otsuste kehtivusega. (89)Võttes arvesse ameti volitusi ja komisjoni rolli programmi rakendamisel, on asjakohane näha ette, et teatavaid haldusnõukogu otsuseid ei tohiks vastu võtta komisjoni esindajate poolthääleta. (90)Ilma et see piiraks komisjoni volitusi, on haldusnõukogu, turvalisuse akrediteerimise nõukogu ja tegevdirektor oma ülesannete täitmisel sõltumatud ja tegutsevad avalikes huvides. (91)On võimalik ja isegi tõenäoline, et mõned programmi komponendid põhinevad liikmesriikide tundliku ja julgeolekuga seotud infrastruktuuri kasutamisel. Sellisel juhul tuleb liikmesriikide julgeoleku tagamiseks ette näha, et haldusnõukogu ja turvalisuse akrediteerimise nõukogu koosolekutel osalevad ainult nende liikmesriikide esindajad, kellel on selline infrastruktuur. (92)Programmi teenuste võimalikult laialdase kasutamise soodustamiseks oleks kasulik rõhutada, et andmeid, teavet ja teenuseid pakutakse ilma tagatiseta. (93)Tuleks kinnitada, et teatavate mitteregulatiivsete ülesannete täitmiseks võib komisjon küsida vajaduse korral ja vajalikus ulatuses tehnilist abi teatavatelt välispartneritelt. Muud programmi avaliku haldamisega tegelevad üksused võivad neile käesoleva määrusega antud ülesannete täitmisel samuti sellist tehnilist abi kasutada. (94)Tulenevalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punktidest 22 ja 23 on vaja programmi konkreetsete seirenõuete alusel kogutud teabe põhjal hinnata, vältides samas ülereguleerimist ja liigset halduskoormust, eriti liikmesriikide seisukohast. Kui see on asjakohane, võivad need nõuded hõlmata mõõdetavaid näitajaid, mida kasutatakse programmi mõju hindamise alusena. (95)Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. (96)Hästi toimiv avalik haldus eeldab programmi ühetaolist juhtimist, kiiremat otsustusprotsessi ja võrdset juurdepääsu teabele, mistõttu peaks programmiga seotud ülesandeid täitvate üksuste esindajatel olema õigus osaleda vaatlejatena määruse (EL) nr 182/2011 kohaldamiseks loodud komitee töös. Samadel põhjustel peaks liiduga rahvusvahelise kokkuleppe sõlminud kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide esindajatel olema õigus osaleda komitee tegevuses julgeolekupiirangute raames ja sellise kokkuleppe tingimuste kohaselt. Programmiga seotud ülesandeid täitvate üksuste, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide esindajatel ei ole õigust komitees hääletada. (97)Selleks et tõhusalt hinnata programmi edu seatud eesmärkide saavutamisel, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses X lisa muutmisega, et näitajaid vajaduse korral üle vaadata või täiendada ja täiendada käesolevat määrust seire- ja hindamisraamistiku kehtestamist käsitlevate sätetega. On eriti oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. (98)Et liikmesriigid üksi ei suuda käesoleva määruse eesmärki piisaval määral saavutada, sest see ületab ühe liikmesriigi rahalisi ja tehnilisi võimalusi, küll aga saab seda eesmärgi ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I JAOTIS

ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Reguleerimisese 1.Käesoleva määrusega luuakse liidu kosmoseprogramm (edaspidi „programm“). Määrusega nähakse ette programmi eesmärgid, eelarve aastateks 2021–2027, liidupoolse rahastamise vormid ja sellise rahastamise eeskirjad, samuti programmi rakendamise eeskirjad. 2.Käesoleva määrusega luuakse Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet, mis asendab määrusega (EL) nr 912/2010 loodud Euroopa GNSSi Agentuuri ja on selle õigusjärglane, ning nähakse ette ameti toimimise eeskirjad. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1)„kosmoseaparaat“ – konkreetse otstarbega kosmose-tehisobjekt, sealhulgas aktiivsed tehissatelliidid ja kanderaketi ülemised astmed; (2)„kosmoseilmastiku nähtused“ – Päikese ja Maa vahel kosmosekeskkonnas esinevad looduslikud muutused, sealhulgas Päikese loited, päikeseosakesed, päikesetuul ja päikesepurse, mis võivad kaasa tuua Maad mõjutavaid päikesetorme (magnettormid, kiirgustormid ja ionosfääri häired); (3)„Maa-lähedased objektid“ – päikesesüsteemi looduslikud objektid, mis võivad Maad mõjutada; (4)„kosmose-tehisobjekt“ – avakosmoses asuv tehislik objekt; (5)„kosmose olukorrast ülevaate saamine (SSA)“ – terviklik lähenemisviis, mida kohaldatakse peamiste kosmosest tulenevate ohtude suhtes, mis hõlmavad satelliitide ja kosmosejäätmete kokkupõrkamist, kosmoseilmastiku nähtusi ja Maa-lähedasi objekte; (6)„segarahastamistoiming“ – meetmed, mida toetatakse ELi eelarvest, sealhulgas finantsmääruse artikli 2 punktis 6 määratletud segarahastamisvahendi raames, ja milles kombineeritakse tagastamatus vormis antav toetus ja/või ELi eelarvest toetatavad rahastamisvahendid ning arengut rahastavate või muude avalik-õiguslike finantseerimisasutuste rahastamisvahenditest ning erasektori finantseerimisasutuste või investorite rahastamisvahenditest antav tagastatavas vormis toetus; (7)„õigussubjekt“ – füüsiline või juriidiline isik, kes on asutatud ja sellisena tunnustatud siseriikliku õiguse, liidu õiguse või rahvusvahelise õiguse alusel, kellel on iseseisev õigusvõime ning õigus enda nimel toimides teostada õigusi ja kanda kohustusi, või üksus, mis ei ole juriidiline isik vastavalt finantsmääruse artikli 197 lõike 2 punktile c; (8)„kolmas riik“ – riik, mis ei ole liidu liikmesriik; (9)„SST teave“ – töödeldud SST andmed, mis on teabesaajale esitatud koheselt mõistetaval kujul; (10)„SST andmed“ – kosmose-tehisobjektide füüsikalised parameetrid, mis on saadud SST sensorite abil, või kosmose-tehisobjektide orbitaalparameetrid, mis on saadud SST sensorite jälgimise tulemusel kosmose jälgimise ja seire komponendi (SST komponent) raames; (11)„pöördlink“ – teenus, mis on osa üleilmsest õhusõidukite seire teenusest vastavalt Rahvusvahelisele Tsiviillennunduse Organisatsioonile; (12)„Copernicuse sentinel-satelliidid“ – spetsiaalselt Copernicuse jaoks ette nähtud satelliidid, kosmoseaparaadid või kosmosepõhiseks Maa seireks mõeldud kosmoseaparaatide last;

(13)„Copernicuse andmed“ – sentinel-satelliitidelt saadud andmed, sealhulgas metaandmed; (14)„Copernicuse kolmandate osapoolte andmed“ – andmed, mille kasutamiseks Copernicuse raames on luba ja mis pärinevad muudest allikatest kui sentinel-satelliitidelt; (15)„Copernicuse in situ andmed“ – maapinnal, merel ja õhus paiknevate sensorite kaudu saadud seireandmed, samuti võrdlus- ja lisaandmed, mille kasutamiseks on luba või mis on edastatud Copernicuse raames kasutamiseks; (16)„Copernicuse teave“ – teave, mille Copernicuse teenused loovad andmete, sealhulgas me