Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 190/06)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Kunság/Kunsági“

Viitenumber: PDO-HU-A1332-AM02

Teate esitamise kuupäev: 9.4.2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Kömpöci, Petőfiszállási, Pálmonostora ja Újszilvási omavalitsusüksuste lisamine määratletud piirkonnale

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — IV. Määratletud piirkond

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Määratletud geograafiline piirkond

c) Määratletud piirkonnale lisati Kömpöci, Petőfiszállási, Pálmonostora ja Újszilvási omavalitsusüksuste piirkonnad, mis on veinitootmispiirkondade viinamarjaistanduste katastris liigitatud I ja II klassi. Viinamarjaistanduste katastrisse lisatud piirkondade omadused vastavad kaitstud päritolunimetusega „Kunság/Kunsági“ hõlmatud määratletud piirkonnale. Viinamarjakasvatus on üks kohalike elanike traditsioonilisi majandustegevusi. Veinipiirkonna liigitamine ja võimalus toota kaitstud päritolunimetusega „Kunság/Kunsági“ toodet tekitab märkimisväärselt tööhõivet ja sissetulekuid neis omavalitsusüksustes ning soodustab oluliselt kohalikku turismisektorit.

2. ’Mátrai Muskotály’ lisamine lubatud sortide loetellu

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — VI. Lubatud sordid — VIII. Lisatingimused

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Määratletud geograafiline piirkond — Lisatingimused – muud piiratud kasutusega väljendid

c) ’Mátrai Muskotály’ on Ungaris aretatud valge veini viinamarjasort. Selle aretasid Pál Kozma ja László Sz. Nagy sortide ’Arany Sárfehér (Izsáki)’ ja ’Ottonel Muskotály’ ristamise teel. Sorti kasvatatakse Kunsági veinipiirkonnas 5,9929 ha suurusel viinamarjaistanduste alal. Maaelu arengu ministri 30. aprilli 2014. aasta määruse nr 56/2014 (veini tootmiseks sobivate viinamarjasortide liigitamise kohta) lisas 1 on see loetletud lubatud sortide all ning põllumajanduse ja maaelu arengu ministri 29. septembri 2009. aasta määruse nr 127/2009 (viinamarjakasvatuse ja veinitootmise andmete esitamise ja päritolusertifikaatide väljastamise süsteemi ning veinitoodete tootmise, turule laskmise ja märgistamise kohta) lisas 15 on sort loetletud traditsioonilise väljendiga „muskotály“ [Muscat]. Lubatud sordi lisamine ei mõjuta tootmispiirkonna ja toote vahelist seost, sest kaitstud päritolunimetusega toote „Kunság/Kunsági“ spetsifikaadis on loetletud sordiga ’Mátrai muskotály’ viljelusväärtuse poolest identsed sordid.

3. Sortide ’Bíbor Kadarka’ ja ’Kármin’ lisamine lubatud sortide loetellu

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — VI. Lubatud sordid

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Määratletud geograafiline piirkond

c) Viinamarjasortidest ’Bíbor Kadarka’ ja ’Kármin’ saab valmistada väga kvaliteetset veini. Veinipiirkonna tootjad viljelevad loetletud sorte 21 ha hõlmavates veiniistandustes. Neid kasutatakse teinturier-veinidena, seetõttu parandab see kaitstud päritolunimetusega ’Kunság/Kunsági’ punaste veinide kvaliteeti.

4. Sortide ’Blauburger’, ’Syrah’ ja ’Turán’ lisamine lubatud sortide loetellu

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — VI. Lubatud sordid

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Määratletud geograafiline piirkond

c) Viinamarjasortidest ’Blauburger’, ’Syrah’ ja ’Turán’ saab valmistada väga kvaliteetset veini. Veinipiirkonna tootjad viljelevad loetletud sorte 34 ha hõlmavates veiniistandustes. Sorte saab kasutada eraldi või kuvee koostisosadena. Nende sortide puhul kaitstud päritolunimetuse „Kunság/Kunsági“ kasutamise võimaldamine parandab neist valmistatud veinide turustatavust.

5. Sortide ’Furmint’, ’Gyöngyrizling’, ’Leányka’ ja ’Zengő’ lisamine lubatud sortide loetellu

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — VI. Lubatud sordid

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Määratletud geograafiline piirkond

c) Viinamarjasortidest ’Furmint’, ’Gyöngyrizling’, ’Leányka’ ja ’Zengő’ saab valmistada väga kvaliteetset veini. Veinipiirkonna tootjad viljelevad loetletud sorte 35 ha hõlmavates veiniistandustes. Kaitstud päritolunimetuse „Kunság/Kunsági“ kasutamine parandab nende veinide turustatavust.

6. Nimetusi käsitlevate üldeeskirjade muutmine

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — VIII. Lisatingimused

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Lisatingimused – nimetusi käsitlevad eeskirjad

c) Meie arvates peaks kaitstud päritolunimetusega „Kunság/Kunsági“ veinide etikettidel sordinimi silma paistma ja olema selgelt loetav, ilma olemata äratundmatu või võtmata enda alla kogu etiketti.

7. Tootespetsifikaadile vastavuse kontrollimine

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — X. Veiniühenduse ülesannete täitmise menetlus

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

c) Veiniühenduse ametnik vastutab selle kontrollimise eest, kas toote spetsifikaati on järgitud, ning tal on olemas varustus selliste kontrollide teostamiseks.

8. Maksimaalse lenduvate hapete sisalduse lubatud piirnormi muutmine

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — II. Veinide kirjeldus

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Veinivalmistustavad – veinivalmistuse eritavad

c) Tabelis II/1 A. Analüütilisi nõudeid ehk maksimaalset lenduvate hapete sisaldust on muudetud 2 grammiks liitri kohta hilise korje valgete sordiveinide või kuveede, hilise korje punaste sordiveinide või kuveede, kuivatatud viinamarjadest valmistatud valgete sordiveinide või kuveede, kuivatatud viinamarjadest valmistatud punaste sordiveinide või kuveede, valge jääveini ja punase jääveini puhul.

9. Puidust vaatides laagerdumise nõude väljajätmine

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — II. Veinide kirjeldus

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Veinivalmistustavad – veinivalmistuse eritavad

c) Kohustuslike veinivalmistustavade tabelis jäetakse välja kolmekuulise puidust vaatides laagerdumise nõue hilise korje valgete sordiveinide või kuveede, hilise korje punaste sordiveinide või kuveede ning valikkorje punaste sordiveinide või kuveede puhul. Oksüdeerimise nõue on vastuolus veinivalmistustavadega. Nõue on põhjendamatu, sest kaitstud päritolunimetusega „Kunság/Kunsági“ veinide tootjad kasutavad tavaliselt redutseerimise tehnoloogiat.

10. Veinide üleviimisega seotud eeskirjad

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — VIII. Lisatingimused

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Lisatingimused – veinide üleviimisega seotud eeskirjad

c) Veinipiirkond ei suuda teostada selles punktis nõutud kontrolle. Nõude väljajätmine vähendab kõigi asjaosaliste halduskoormust.

11. Pakendamiseeskirjade muutmine

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — VIII. Lisatingimused

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Lisatingimused – pakendamiseeskirjad

c) Jäetakse välja punkti 3 alapunktid a, b ja d. Nõude väljajätmine suurendab kõigi asjaosaliste turuvõimalusi, vähendades samal ajal halduskoormust.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Kunság

Kunsági

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Vahuvein

9. Gaseeritud poolvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

Vein – valge sordivein või kuvee

Veinidel on kahvaturoheline, kahvatu või tumedam õlgkollane värvus; need on sageli mahlakad väikese alkoholisisaldusega; need on värske maitse ning suviste puuviljade ja vahetevahel tsitruseliste nootidega. Olenevalt suhkrusisaldusest võivad need olla kuivad, poolkuivad, poolmagusad või magusad.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 16,67 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – roosa sordivein ja kuvee

Veinid on kahvaturoosa, roosa või kahvatulilla värvusega; need on pehme elava happesuse ning puuviljamaitse ja -lõhnaga. Olenevalt suhkrusisaldusest võivad need olla kuivad, poolkuivad, poolmagusad või magusad.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – siller-sordivein ja -kuvee

Sordiveinid on kasutatud sordile iseloomuliku lõhna ja maitsega; kupaažveinide lõhn ja maitse peegeldavad kasutatud sordi suhtelist osakaalu. Veinid on tasakaalustatud happesuse ja mõõduka tanniinisisaldusega ning täidlased. Olenevalt suhkrusisaldusest võivad need olla kuivad, poolkuivad, poolmagusad või magusad.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 3,5 milliekvivalenti liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – punane sordivein ja kuvee

Veinid on rubiinpunase või tumedama rubiinpunase värvusega; neil on intensiivne puuviljane ja vürtsikas lõhn ning värske maitse, mõõdukas tanniinisisaldus, meeldiv happesus ja alkoholisisaldus. Olenevalt suhkrusisaldusest võivad need olla kuivad, poolkuivad, poolmagusad või magusad.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – hilise korje valge sordivein või kuvee

Veinid on kuldse värvusega; neil on kompleksne lõhn ning tugev õline tekstuur puidust vaadis ja pudelis laagerdumise nüanssidega. Need on meeldiva happesuse ja alkoholisisalduse ning sageli jääksuhkrusisaldusega.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 33,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – hilise korje punane sordivein või kuvee

Veinid on rubiin- või sügavpunase värvusega; neil on kompleksne lõhn ning tugev õline tekstuur puidust vaadis ja pudelis laagerdumise nüanssidega. Need on meeldiva happesuse ja alkoholisisalduse ning sageli jääksuhkrusisaldusega.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 33,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – valikkorje valge sordivein või kuvee

Veinid on rohekaskollase värvusega; need on kasutatud viinamarjasordile iseloomuliku lõhna ja maitsega; need on elava happesuse, keskmise täidluse ja alkoholisisaldusega. Vein võib olla kuiv, poolkuiv, poolmagus või magus.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – valikkorje roosa sordivein või kuvee

Veinid on kahvaturoosa, roosa kuni kahvatulilla värvusega; need on õrna pehme happesuse ja erakordselt puuviljase lõhnaga. Olenevalt suhkrusisaldusest võivad need olla kuivad, poolkuivad, poolmagusad või magusad.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – valikkorje punane sordivein või kuvee

Veinid on tumeda rubiin- või tumepunase värvusega; neil on puuviljane ja vahetevahel vürtsikas lõhn, keskmine täidlus, pehme iseloom puidust vaadis ja pudelis laagerdumise nüanssidega ning mõõdukas tanniinisisaldus. Olenevalt suhkrusisaldusest võivad need olla kuivad, poolkuivad, poolmagusad või magusad.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – kuivatatud viinamarjadest valmistatud valge sordivein või kuvee

Veinid on kuldse värvusega; neil on kompleksne lõhn, suur loodusliku suhkru sisaldus ja tugev õline tekstuur; maitse ja aroom on komplekssed mee, küpsete või kuivatatud viljade ning teatud juhtudel Botrytis’e (hallitusseene) nüanssidega; tavaliselt on need poolmagusad või magusad.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 33,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – kuivatatud viinamarjadest valmistatud punane sordivein või kuvee

Veinid on tumeda rubiin- või tumepunase värvusega. Tugevatel täidlastel punastel veinidel on küpsete või kuivatatud viljade ja/või vürtside aroomile iseloomulik lõhn ning puidust vaadis või pudelis laagerdumisele omane maitse. Need on mõõduka tanniinisisalduse ja sageli jääkssuhkrusisaldusega.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 33,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – valge jäävein

Veinid on vanakuldse värvusega; need on rikkaliku ja kompleksse lõhna, elava happesuse ja väga suure suhkrusisaldusega; neil on kontsentreeritud mesimagus maitse.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 33,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – punane jäävein

Vein on pronkspunase värvusega; selle lõhn on rikkalik ja kompleksne, see on väga suure suhkrusisaldusega; maitse on kontsentreeritud ja mesimagus mõõduka tanniinisisaldusega.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 33,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vahuvein – valge

Vahuveinid on sordile omase värvusega; nende lõhn ja maitse on neutraalsed või kasutatud viinamarjasordile iseloomulikud; need on harmoonilise happesusega ning kerged ja õhulised püsivate mullidega.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 5 g/l väljendatult viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vahuvein – roosa

Vahuveinid on sordile omase värvusega; nende lõhn ja maitse on neutraalsed või kasutatud viinamarjasordile iseloomulikud; need on harmoonilise happesusega ning kerged ja õhulised püsivate mullidega.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 5 g/l väljendatult viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vahuvein – punane

Vahuveinid on sordile omase värvusega; nende lõhn ja maitse on neutraalsed või kasutatud viinamarjasordile iseloomulikud; need on harmoonilise happesusega ning kerged ja õhulised püsivate mullidega.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 5 g/l väljendatult viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Gaseeritud poolvahuvein – valge

Poolvahuveinid on kahvatu rohekaskollase kuni kahvatu õlgkollase värvusega; need on suhteliselt väikese alkoholisisalduse ja kindla happesusega ning kergelt mullitavad. Need võivad olla kuivad, poolmagusad või magusad. Need on elavad värsked veinid värskete viinamarjade lõhna ja maitsega.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 7 Minimaalne üldhappesus 5 g/l väljendatult viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Gaseeritud poolvahuvein – roosa

Poolvahuveinid on kahvaturoosa kuni roosa värvusega; need on suhteliselt väikese alkoholisisalduse ja kindla happesusega ning kergelt mullitavad. Need võivad olla kuivad, poolmagusad või magusad. Need on elavad värsked veinid värskete viinamarjade lõhna ja maitsega.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 7 Minimaalne üldhappesus 5 g/l väljendatult viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Gaseeritud poolvahuvein – punane

Poolvahuveinid on kahvatulilla värvusega; need on suhteliselt väikese alkoholisisalduse ja kindla happesusega ning kergelt mullitavad. Need võivad olla kuivad, poolmagusad või magusad. Need on elavad värsked veinid värskete viinamarjade lõhna ja maitsega.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 7 Minimaalne üldhappesus 5 g/l väljendatult viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a) Peamised veinivalmistustavad

Kohustuslikud veinivalmistustavad – vein (1)

Veinivalmistuse eritavad

Valged sordiveinid ja kuveed, roosad sordiveinid ja kuveed:

— viinamarjade töötlemine nende korjepäeval;

— pressimine ainult partii kaupa;

— virde puhastamine.

Siller-sordiveinid ja -kuveed, punased sordiveinid ja kuveed:

— viinamarjapulpi kääritatakse kestadega;

— pressimine ainult partii kaupa;

Hilise korje valged sordiveinid või kuveed:

— viinamarjade töötlemine nende korjepäeval;

— pressimine ainult partii kaupa;

— virde puhastamine;

— veini saab villida kõige varem korjele järgneva aasta 1. märtsil;

— enne turule laskmist on vajalik kolmekuuline laagerdumine pudelites.

Hilise korje punased sordiveinid või kuveed:

— viinamarjapulpi kääritatakse kestadega;

— pressimine ainult partii kaupa;

— veini saab villida kõige varem korjele järgneva aasta 1. märtsil;

— enne turule laskmist on vajalik kolmekuuline laagerdumine pudelites.

Valikkorje valged sordiveinid või kuveed:

— viinamarjade töötlemine nende korjepäeval;

— pressimine ainult partii kaupa;

— virde puhastamine;

— veini saab villida kõige varem korjele järgneva aasta 1. märtsil;

— enne turule laskmist on vajalik kolmekuuline laagerdumine pudelites.

Kohustuslikud veinivalmistustavad – vein (2)

Veinivalmistuse eritavad

Valikkorje roosad sordiveinid või kuveed:

— viinamarjade töötlemine nende korjepäeval;

— pressimine ainult partii kaupa;

— virde puhastamine;

— veini saab villida kõige varem korjele järgneva aasta 1. märtsil;

Valikkorje punased sordiveinid või kuveed:

— viinamarjapulpi kääritatakse kestadega;

— pressimine ainult partii kaupa;

— veini saab villida kõige varem korjele järgneva aasta 1. märtsil;

— enne turule laskmist on vajalik kolmekuuline laagerdumine pudelites.

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud valged sordiveinid või kuveed:

— viinamarjade töötlemine nende korjepäeval;

— pressimine ainult partii kaupa;

— virde puhastamine;

— veini saab villida kõige varem korjele järgneva aasta 1. märtsil;

— enne turule laskmist on vajalik kolmekuuline laagerdumine pudelites.

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud punased sordiveinid või kuveed:

— viinamarjapulpi kääritatakse kestadega;

— pressimine ainult partii kaupa;

— veini saab villida kõige varem korjele järgneva aasta 1. märtsil;

— enne turule laskmist on vajalik kolmekuuline laagerdumine pudelites.

Valge jäävein ja punane jäävein:

— käsitsi korje temperatuuril alla -7 °C;

— külmunud viinamarjade pressimine;

— kääritamine kuni soovitud suhkrusisalduse saavutamiseni;

— pudelites laagerdumine vähemalt kuus kuud.

Lubamatud veinivalmistustavad – vein

Veinivalmistuse eritavad

Hilise korje valged sordiveinid või kuveed, hilise korje punased sordiveinid või kuveed, valikkorje valged sordiveinid või kuveed, valikkorje roosad sordiveinid või kuveed, valikkorje punased sordiveinid või kuveed, kuivatatud viinamarjadest valmistatud valged sordiveinid või kuveed, kuivatatud viinamarjadest valmistatud punased sordiveinid või kuveed, valge jäävein, punane jäävein:

— virde rikastamine;

— veini magustamine.

Viinamarjakasvatuse eeskirjad – viljelusviis ja istutustihedus

Viljelustavad

Enne 31. detsembrit 2011 rajatud olemasolevate viinamarjaistanduste puhul võib kaitstud päritolunimetusega „Kunság/Kunsági“ veine toota neist viinamarjaistandusest pärit viinamarjadest senikaua, kui viinamarjaistandus toimib, olenemata viinamarjaistanduse kujundusviisist või istutustihedusest.

Pärast 31. detsembrit 2011 loodud viinamarjaistanduste puhul võib kaitstud päritolunimetusega „Kunság/Kunsági“ tähistatud tooteid toota üksnes järgmiste kujundusviiside abil istutatud viinamarjaistandustest pärit viinamarjadest:

— ümar kujundusvorm;

— vihmavarjukujuline kujundusvorm;

— Moseri kujundusvorm;

— ühekordse kardina kujuline kujundusvorm;

— Sylvos-kujundusvorm.

Pärast 1. jaanuari 2012 rajatud viinamarjakasvatustes peab istutustihedus olema vähemalt 3 300 viinapuud hektari kohta. Viinapuude kasvuridade vahelise ja taimedevahelise vahemaa määramisel on võrdsete rea-ja taimevahede kõrval lubatud kasutada viinapuude kasvatust topeltridades ja/või kõrvuti taimedena. Reavahe peab olema vähemalt 1 m ja mitte rohkem kui 3,6 m ning viinapuude vahe peab olema vähemalt 0,6 m ja mitte rohkem kui 1,2 m. Kui tegemist on kõrvuti istutatud viinapuudega, on otsustavaks teguriks vahemaa taimede vahel.

Viinapuude koormuse kindlaksmääramisel ei tohi igale viinapuule alles jäetud heledate eluspungade arv ületada 16 ruutmeetri kohta, olenemata viljelusviisist. Tootmiseesmärkide täitmiseks vajalik lõplik saagikus tuleb vajaduse korral kindlaks määrata kobarate harvendamise teel vegetatsiooniperioodil.

Kaitstud päritolunimetusega „Kunság/Kunsági“ tähistatud veinitoodete tootmisel võib kasutada üksnes neist viinamarjaistandustest pärit viinamarju, mille viinapuude puudujäägi suhe on alla 10 %.

Viinamarjakasvatuse eeskirjad – saagikoristuse ajastamine ja viis ning viinamarjade kvaliteet

Viljelustavad

Saagikoristuse alguskuupäeva määrab igal aastal pädev veiniühenduse nõukogu ning see otsustatakse katsekoristuse alusel, mis toimub igal nädalal alates iga aasta 1. augustist.

Enne veiniühenduse määratud alguskuupäeva korjatud viinamarjadest toodetud tootele ei saa anda välja päritolusertifikaati kaitstud päritolunimetuse „Kunság/Kunsági“ kohases kategoorias ning seda ei saa turustada kaitstud päritolunimetusega „Kunság/Kunsági“. Saagikoristuse alguskuupäev avaldatakse veiniühenduste teadaandena.

Veinitoodete tootmisel tuleks olemasolevate kehtivate Ungari ja Euroopa Liidu õigusaktide kohaselt rakendada viinamarjade minimaalset suhkrusisaldust ja võimalikku alkoholisisaldust vastavalt järgmisele tabelile.

Saagikoristuse ajal on tavaliselt lubatud nii käsitsi kui ka mehaaniline korje, kuid järgmist liiki tooteid saab toota üksnes käsitsi korjatud viinamarjadest:

— hilise korje vein;

— valikkorje vein;

— kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein;

— jäävein.

Viinamarjade minimaalne loodusliku suhkru sisaldus ja minimaalne võimalik alkoholisisaldus

Viljelustavad

Veini sort/kategooria Viinamarjade minimaalne loodusliku suhkru sisaldus Ungari virde klassis (Magyar mustfok – [MM°], temperatuuril 17,5 °C)

Veinid – valged sordiveinid ja kuveed, roosad sordiveinid ja kuveed, siller-sordiveinid ja -kuveed, punased sordiveinid ja kuveed: 14,82

Vein – hilise korje valge või punane vein: 19

Vein – valikkorje valge, roosa ja punane vein: 19

Vein – kuivatatud viinamarjadest valmistatud valge ja punane vein: 20

Vein – valge ja punane jäävein: 16,66–25

Vahuvein: 14,82

Gaseeritud poolvahuvein: 14,82

Viinamarjade minimaalne võimalik alkoholisisaldus ([mahuprotsent] temperatuuril 20 °C)

Veinid – valged sordiveinid ja kuveed, roosad sordiveinid ja kuveed, siller-sordiveinid ja -kuveed, punased sordiveinid ja kuveed: 9

Vein – hilise korje valge või punane vein: 12,08

Vein – valikkorje valge, roosa ja punane vein: 12,08

Vein – kuivatatud viinamarjadest valmistatud valge ja punane vein: 12,83

Vein – valge ja punane jäävein: 16,66

Vahuvein: 9

Gaseeritud poolvahuvein: 9

b) Maksimaalne saagikus

Valged sordiveinid ja kuveed, roosad sordiveinid ja kuveed, siller-sordiveinid ja -kuveed, punased sordiveinid ja kuveed, vahuveinid

100 hektoliitrit hektari kohta

Valged sordiveinid ja kuveed, roosad sordiveinid ja kuveed, siller-sordiveinid ja -kuveed, punased sordiveinid ja kuveed, vahuveinid

14 300 kg viinamarju hektari kohta

Valged sordiveinid ja kuveed, roosad sordiveinid ja kuveed, siller-sordiveinid ja -kuveed, punased sordiveinid ja kuveed, vahuveinid

14 300 kg viinamarju hektari kohta

Gaseeritud poolvahuvein

14 300 kg viinamarju hektari kohta

Hilise korje valged ja punased sordiveinid või kuveed

70 hektoliitrit hektari kohta

Hilise korje valged ja punased sordiveinid või kuveed

10 000 kg viinamarju hektari kohta

Valikkorje valged, roosad ja punased sordiveinid või kuveed

70 hektoliitrit hektari kohta

Valikkorje valged, roosad ja punased sordiveinid või kuveed

10 000 kg viinamarju hektari kohta

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud valged ja punased sordiveinid või kuveed, valged ja punased jääveinid

42 hektoliitrit hektari kohta

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud valged ja punased sordiveinid või kuveed, valged ja punased jääveinid

6 000 kg viinamarju hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Järgmiste omavalitsusüksuste alad, mis on viinamarjaistanduste kadastris liigitatud I ja II klassi: Abony, Akasztó, Albertirsa, Apostag, Ágasegyháza, Ballószög, Balotaszállás, Bácsalmás, Bácsszőlős, Bénye, Bócsa, Bugac, Cegléd, Ceglédbercel, Cibakháza, Csemő, Csengőd, Cserkeszőlő, Csépa, Csikéria, Csólyospálos, Dány, Dunapataj, Dunavecse, Dömsöd, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Fülöpszállás, Harta, Gomba, Harkakötöny, Helvécia, Hernád, Imrehegy, Inárcs, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászberény, Jászszentandrás, Jászszentlászló, Kakucs, Kaskantyú, Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kerekegyháza, Kéleshalom, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kocsér, Kóka, Kömpöc, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Mélykút, Monor, Monorierdő, Móricgát, Nagykáta, Nagykőrös, Nagyrév, Nyárlőrinc, Nyársapát, Ócsa, Orgovány, Örkény, Páhi, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pilis, Pirtó, Ráckeve, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Szabadszállás, Szank, Szelevény, Szentkirály, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tabdi, Tápiószentmárton, Tápiószele, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszajenő, Tiszaföldvár, Tiszainoka, Tiszakécske, Tiszakürt, Tiszasas, Tiszaug, Tompa, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Újszilvás ja Zsana

7. Peamised viinamarjasordid

’Chasselas’ – ’Weisser Gutedel’

’Tramini’ – ’Traminer’

’Syrah’ – ’Blauer Syrah’

’Syrah’ – ’Serine Noir’

’Királyleányka’ – ’Feteasca Regale’

’Syrah’ – ’Marsanne Noir’

’Kadarka’ – ’Jenei Fekete’

’Hamburgi Muskotály’ – ’Muscat de Hamburg’

’Pozsonyi Fehér’ – ’Czétényi Fehér’

’Kékoportó’ – ’Portugizer’

’Sauvignon’ – ’Sovinjon’

’Kövidinka’ – ’a Dinka Crvena’

’Pinot Noir’ – ’Kék Rulandi’

’Pinot Noir’ – ’Savagnin Noir’

’Pinot Noir’ – ’Pinot Cernii’

’Furmint’ – ’Zapfner’

’Leányka’ – ’Leányszőlő’

’Furmint’ – ’Posipel’

’Furmint’ – ’Som’

’Olasz Rizling’ – ’Nemes Rizling’

’Tramini’ – ’Roter Traminer’

’Cabernet Franc’ – ’Carbonet’

’Nektár’

’Tramini’ – ’Savagnin Rose’

’Pinot Blanc’ – ’Weissburgunder’

’Olasz Rizling’ – ’Taljanska Grasevina’

’Furmint’ – ’Furmint Bianco’

’Chardonnay’ – ’Kereklevelű’

’Pinot Noir’ – ’Pignula’

’Sauvignon’ – ’Sauvignon Bianco’

’Olasz Rizling’ – ’Grasevina’

’Szürkebarát’ – ’Auvergans Gris’

’Leányka’ – ’Dievcenske Hrozno’

’Irsai Olivér’ – ’Zolotis’

’Kékfrankos’ – ’Blaufränkisch’

’Királyleányka’ – ’Galbena de Ardeal’

’Rizlingszilváni’ – ’Müller Thurgau Blanc’

’Szürkebarát’ – ’Pinot Gris’

’Rizlingszilváni’ – ’Müller Thurgau Bijeli’

’Zenit’

’Sauvignon’ – ’Sauvignon Blanc’

’Ezerjó’ – ’Korponai’

’Rizlingszilváni’ – ’Rizvanac’

’Kadarka’ – ’Negru Moale’

’Ezerfürtű’

’Chasselas’ – ’Chrupka Belia’

’Pinot Noir’ – ’Pinot Tinto’

’Turán’

’Kékoportó’ – ’Portugais Bleu’

’Irsai Olivér’ – ’Muskat Olivér’

’Kadarka’ – ’Kadarka Negra’

’Hárslevelű’ – ’Lipovina’

’Chasselas’ – ’Fendant Blanc’

’Tramini’ – ’Gewürtztraminer’

’Kadarka’ – ’Gamza’

’Pinot Noir’ – ’Kisburgundi Kék’

’Pinot Noir’ – ’Spätburgunder’

’Chasselas’ – ’Saszla Belaja’

’Zöld Veltelíni’ – ’Zöldveltelíni’

’Arany Sárfehér’ – ’Huszár Szőlő’

’Szürkebarát’ – ’Pinot Grigio’

’Chasselas’ – ’Fehér Gyöngyszőlő’

’Furmint’ – ’Szigeti’

’Zöld Veltelíni’ – ’Grüner Muskateller’

’Kövidinka’ – ’Steinschiller’

’Tramini’ – ’Traminer Rosso’

’Zöld Veltelíni’ – ’Grüner Veltliner’

’Gyöngyrizling’

’Pinot Noir’ – ’Pino Csernüj’

’Rizlingszilváni’ – ’Rivaner’

’Arany Sárfehér’ – ’Izsáki Sárfehér’

’Tramini’ – ’Tramin Cervené’

’Kékfrankos’ – ’Moravka’

’Kármin’

’Kékfrankos’ – ’Blauer Lemberger’

’Irsai Olivér’ – ’Irsai’

’Rajnai Rizling’ – ’Rhine Riesling’

’Cabernet franc’ – ’Cabernet’

’Chardonnay’ – ’Chardonnay Blanc’

’Hamburgi Muskotály’ – ’Muszkat Gamburgszkij’

’Hárslevelű’ – ’Garszleveljü’

’Ezerjó’ – ’Tausendachtgute’

’Királyleányka’ – ’Erdei Sárga’

’Kékoportó’ – ’Portugalske Modré’

’Kadarka’ – ’Kadar’

’Ezerjó’ – ’Szadocsina’

’Rajnai Rizling’ – ’Rheinriesling’

’Chasselas’ – ’Chasselas Doré’

’Királyleányka’ – ’Little Princess’

’Cabernet Franc’ – ’Kaberne Fran’

’Rajnai Rizling’ – ’Riesling’

’Zweigelt’ – ’Zweigeltrebe’

’Arany Sárfehér’ – ’Fehér Dinka’

’Hárslevelű’ – ’Feuilles de Tilleul’

’Bíbor Kadarka’

’Cabernet Franc’ – ’Gros Vidur’

’Királyleányka’ – ’Königstochter’

’Hamburgi Muskotály’ – ’Muscat de Hambourg’

’Olasz Rizling’ – ’Welschrieslig’

’Ottonel Muskotály’ – ’Muskat Ottonel’

’Kadarka’ – ’Törökszőlő’

’Leányka’ – ’Feteasca Alba’

’Kadarka’ – ’Szkadarka’

’Rajnai Rizling’ – ’Weisser Riesling’

’Királyleányka’ – ’Königliche Mädchentraube’

’Rajnai Rizling’ – ’Johannisberger’

’Kövidinka’ – ’a Dinka Rossa’

’Pinot Noir’ – ’Rulandski Modre’

’Kövidinka’ – ’a Ruzsica’

’Pinot Blanc’ – ’Pinot Beluj’

’Syrah’ – ’Shiraz’

’Zengő’

’Olasz Rizling’ – ’Risling Vlassky’

’Hamburgi Muskotály’ – ’Miszket Hamburgszki’

’Cabernet Sauvignon’

’Chardonnay’ – ’Ronci Bilé’

’Szürkebarát’ – ’Grauburgunder’

’Chasselas’ – ’Fehér Fábiánszőlő’

’Szürkebarát’ – ’Ruländer’

’Cabernet Franc’ – ’Carmenet’

’Cserszegi Fűszeres’

’Chasselas’ – ’Chasselas Dorato’

’Ottonel Muskotály’ – ’Muscat Ottonel’

’Kékoportó’ – ’Blauer Portugieser’

’Rizlingszilváni’ – ’Müller Thurgau’

’Hárslevelű’ – ’Lindeblättrige’

’Kékfrankos’ – ’Limberger’

’Sauvignon’ – ’Sauvignon Bijeli’

’Zweigelt’ – ’Rotburger’

’Kadarka’ – ’Csetereska’

’Pinot Blanc’ – ’Fehér Burgundi’

’Ezerjó’ – ’Trummertraube’

’Leányka’ – ’Mädchentraube’

’Hamburgi Muskotály’ – ’Moscato d’Amburgo’

’Kövidinka’ – ’a Dinka Mala’

’Karát’

’Ezerjó’ – ’Tausendgute’

’Pinot Noir’ – ’Pinot Nero’

’Arany Sárfehér’ – ’Német Dinka’

’Ottonel Muskotály’ – ’Miszket Otonel’

’Királyleányka’ – ’Dánosi Leányka’

’Kadarka’ – ’Fekete Budai’

’Pozsonyi Fehér’ – ’Czétényi’

’Kövidinka’ – ’a Kamena Dinka’

’Kékfrankos’ – ’Blauer Limberger’

’Mátrai Muskotály’

’Olasz Rizling’ – ’Riesling Italien’

’Pinot Noir’ – ’Kék Burgundi’

’Pinot Blanc’ – ’Pinot Bianco’

’Chasselas’ – ’Chasselas Blanc’

’Ezerjó’ – ’Kolmreifler’

’Generosa’

’Furmint’ – ’Moslavac Bijeli’

’Furmint’ – ’Mosler’

’Blauburger’

’Rajnai Rizling’ – ’Riesling Blanc’

’Syrah’ – ’Sirac’

’Chardonnay’ – ’Morillon Blanc’

’Zöld Veltelíni’ – ’Veltlinské Zelené’

’Zweigelt’ – ’Blauer Zweigeltrebe’

’Jubileum 75’

’Pinot Noir’ – ’Blauer Burgunder’

’Olasz Rizling’ – ’Olaszrizling’

’Szürkebarát’ – ’Graumönch’

’Cabernet Franc’ – ’Gros Cabernet’

’Arany Sárfehér’ – ’Izsáki’

’Irsai Olivér’ – ’Zolotisztüj Rannüj’

’Kékoportó’ – ’Modry Portugal’

8. Seos(t)e kirjeldus

Kõigi kategooriate puhul – määratletud piirkonna kirjeldus

a) Looduslikud ja kultuurilised tegurid

Määratletud tootmispiirkond asub Ungari keskosas. See asetseb suures osas Doonau ja Tisza jõgedega piiratud Ungari tasandikul, mis on tuntud kui Doonau–Tisza jõgede vaheline ala, ning Tiszazugi piirkonnas. See on loodes ühendatud teavate Csepeli saare ja põhjas Gödöllő kõrgendiku tootmispiirkondadega.

Tootmispiirkonna keskkonnatingimused tulenevad peamiselt selle asukohast madalikul. Piirkond asub merepinnast vähem kui 150 m allpool. Maapind on tasane, kusjuures kõrguste erinevus ei ole suurem kui 10–20 m.

Enamikus Kunsági veinipiirkonna tootmispiirkondadest on lubjarikkad liivmullad (huumusmuld ja vesiliiv) ning ka pruunid metsamullad, mustmullad, soo- ja lamminiitude mullad. Liivmuld soojeneb tavaliselt kiiresti, selle hele värvus peegeldab paremini päikesevalgust (mis aitab viinamarjadel küpseda) ning tänu kvartsisisaldusele, mis on üle 75 %, on muld immuunne viinapuu-lehetäi suhtes. Teisalt on selle toitainetega varustamise ja veehoiuvõime ning mineraalainete sisaldus suhteliselt väike.

Tootmispiirkonna ilmastikutingimused tulenevad peamiselt Ungaris valitsevast kontinentaalsest kliimast, mida iseloomustavad eelkõige kuumad suved ja külmad talved.

Keskmine temperatuur on ligikaudu 10–11 °C. Vegetatsiooniperioodi kuudel (juulis ja augustis) on sagedased kuumalained. Päikesepaistelisi tunde on aastas keskmiselt üle 2 000.

Aasta keskmine sademete hulk on 450–500 mm, mis vastab suures osas viinamarjade vajadustele, kuid sademete jaotus aasta lõikes on ebaühtlane.

b) Inimtegurid

Oma suure geograafilise suuruse tõttu on tootmispiirkonnal rikkalikud viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise traditsioonid. Esimesed kirjalikud viited selle piirkonna viinamarjaistandustele on pärit 1075. aastast. Kiviajal aitas veinitootmine rahuldada eeskätt kohalikke vajadusi. Pärast Türgi okupatsiooni istutati määratletud piirkonda viinapuud mahajäetud liivaste alade taastamiseks ja vesiliiva sidumiseks. 1875. aasta viinapuu-lehetäide epideemia jättis viinamarjaistandused peaaegu puutumata ning suurendas suurel määral nende rolli. 19. sajandi lõpus toimunud tehnoloogiaareng parandas märkimisväärselt piirkonna veinide kvaliteeti. 1900. aastate algusest said tootmispiirkondade veinid laiemalt tuntuks ning nende turg laienes oluliselt. Selle tulemusena mitmekordistus viinamarjaistanduste pindala.

Pidev jätkuv tehnoloogiaareng võimaldab kasutada redutseerimise tehnoloogiat ja toota tänapäeval menukaid valgeid ja roosasid veine ning viinamarjade puuviljasust rõhutavaid värskeid punaseid veine.

Veinipiirkonna tunnuslauset „A Kunsági Bor a Mindennapok Bora“ [Kunsági veinid on veinid igaks päevaks] on kaitstud alates 2000. aastast.

Määratletud piirkonna tootjad valivad välja sordistruktuurid, mis sobivad ökoloogiliste tingimuste pakutava potentsiaaliga, arendavad teadlikult traditsiooniliste ja uute sortide geograafilist jaotust ning kasutavad turutingimustele vastavaid viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise viise.

Vein

2. Veinide kirjeldus

Veinid arenevad kiiresti ning on mõõduka happesuse ja pehme iseloomuga. Valgetel ja roosadel veinidel on intensiivne aroom ja rikkalik maitse. Piirkonna punased veinid on tavaliselt puuviljased ja kerged, vähem sügava värvusega ning nende tanniinid on vähem märgatavad. Lubjarikka liivamulla tõttu on veinide maitse vähem mineraalne.

Valikkorje veinid on sordile iseloomulikud ning neil on tasakaalustatud happe-, alkoholi- ja suhkrusisaldus.

Hilise korje veinid ja kuivatatud viinamarjadest valmistatud veinid on täidlased ning neil on tootmismeetodist ja laagerdumisest tulenev eripära. Nad sisaldavad jääksuhkrut.

Jääveinid on täidlased; neil on tasakaalustatud magus maitse jääksuhkru-, happe- ja alkoholisisalduse tõttu.

3. Tootmispiirkonna, inimtegurite ja toote vaheline seos

Ökoloogiline keskkond, eelkõige liivmullad, avaldab märkimisväärset mõju veinide omadustele. Need omadused on eriti ilmekad kiiresti arenevates, tavaliselt kergemates veinides, mille enamikul aastakäikudel on suhteliselt väike happesus, suurem pehmus, kiiresti tekkivad happed ja mõõdukas alkoholisisaldus.

Veinidel on liivmuldade puhul tüüpiline väiksem mineraalainete sisaldus. Tootmispiirkonna veine on nimetatud peamiselt lühikese küpsemisajaga veinideks, mis on mõeldud varaseks tarbimiseks. Ökoloogiline keskkond tõi kaasa mitme traditsioonilise veinisordi (’Ezerjó’, ’Kadarka’, ’Kövidinka’) leviku piirkonnas. Sortidele omaseid tunnuseid saab tugevdada valikkorjega. Teatud aastakäikude viinamarjadel on ainulaadsed väärtused. Üleküpsenud ja kuivanud viinamarjasaaki saab kasutada toorainena rikkaliku alkoholisisaldusega täidlaste veinide puhul, mille kvaliteet paraneb laagerdumise ajal veelgi. Kerged ja värsked veinid on ideaalne tooraine vahuveinide ja gaseeritud poolvahuveinide tootmiseks.

Kunsági veinipiirkonnal on tähtis roll Ungari põllumajanduse viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise sektoris, sest seal kasvatatakse peaaegu pool riigi viinamarjadest. Lisaks majanduslikule tähtsusele on viinamarjakasvatusel märkimisväärne ühiskondlik roll sissetulekute tekitamisel ja täiendamisel ning kohaliku elanikkonna säilitamisel. Kohalike ökoloogiliste tingimuste tõttu (nt liivmullad, sademete puudus) on viinamarjakasvatus selle piirkonna üks kõige tasuvamaid põllumajandustegevusi. Viinamarjakasvatuse maastikku kujundav mõju aitab muuta piirkonda atraktiivsemaks. Viinamarjaistandused on tõhusalt ära hoidnud tuulega edasikanduvate liivade leviku ning viinapuud kalduvad halva veehoiuvõimega muldadel jääma paremini püsima kui muud taimed.

Kunsági veinipiirkonna viinamarjaistandustes domineerivad kohalikud ja uued aretatud Ungari veiniviinamarjasordid.

Tänu eeskätt piirkonna suhteliselt kergetele, puuviljastele ja aromaatsetele Muscat-veinidele on Kunsági veinipiirkonnal väga hea maine tarbijate silmis.

Vahuvein

b) Inimtegurid

Lisaks eespool kirjeldatud inimteguritele kehtib „Kunság/Kunsági“ vahuveinide suhtes järgmine:

poolvahuveinide ja vahuveinide tootmine on põhinenud tootmispiirkonna sortidel, millel on äratuntav happesus (nt ’Ezerjó’, ’Cserszegi Fűszeres’).

2. Veinide kirjeldus

Vahuveinid on õhulised ja kerged värske lõhna ja elava happesusega.

3. Tootmispiirkonna, inimtegurite ja toote vaheline seos

Ökoloogiline keskkond, eelkõige liivmullad, avaldab märkimisväärset mõju veinide omadustele. Need omadused on eriti ilmekad kiiresti arenevates, tavaliselt kergemates veinides, mille enamikul aastakäikudel on suhteliselt väike happesus, suurem pehmus, kiiresti tekkivad happed ja mõõdukas alkoholisisaldus.

Veinidel on liivmuldade puhul tüüpiline väiksem mineraalainete sisaldus. Tootmispiirkonna veine on nimetatud peamiselt lühikese küpsemisajaga veinideks, mis on mõeldud varaseks tarbimiseks. Ökoloogiline keskkond tõi kaasa mitme traditsioonilise veinisordi (’Ezerjó’, ’Kadarka’, ’Kövidinka’) leviku piirkonnas. Sortidele omaseid tunnuseid saab tugevdada valikkorjega. Teatud aastakäikude viinamarjadel on ainulaadsed väärtused. Üleküpsenud ja kuivanud viinamarjasaaki saab kasutada toorainena rikkaliku alkoholisisaldusega täidlaste veinide puhul, mille kvaliteet paraneb laagerdumise ajal veelgi. Kerged ja värsked veinid on ideaalne tooraine vahuveinide ja gaseeritud poolvahuveinide tootmiseks.

Kunsági veinipiirkonnal on tähtis roll Ungari põllumajanduse viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise sektoris, sest seal kasvatatakse peaaegu pool riigi viinamarjadest. Lisaks majanduslikule tähtsusele on viinamarjakasvatusel märkimisväärne ühiskondlik roll sissetulekute tekitamisel ja täiendamisel ning kohaliku elanikkonna säilitamisel. Kohalike ökoloogiliste tingimuste tõttu (nt liivmullad, sademete puudus) on viinamarjakasvatus selle piirkonna üks kõige tasuvamaid põllumajandustegevusi. Viinamarjakasvatuse maastikku kujundav mõju aitab muuta piirkonda atraktiivsemaks. Viinamarjaistandused on tõhusalt ära hoidnud tuulega edasikanduvate liivade leviku ning viinapuud kalduvad halva veehoiuvõimega muldadel jääma paremini püsima kui muud taimed.

Kunsági veinipiirkonna viinamarjaistandustes domineerivad kohalikud ja uued aretatud Ungari veiniviinamarjasordid.

Tänu eeskätt piirkonna suhteliselt kergetele, puuviljastele ja aromaatsetele Muscat-veinidele on Kunsági veinipiirkonnal väga hea maine tarbijate silmis.

Gaseeritud poolvahuveinid

b) Inimtegurid

Lisaks eespool kirjeldatud inimteguritele kehtib „Kunság/Kunsági“ vahuveinide suhtes järgmine:

poolvahuveinide ja vahuveinide tootmine on põhinenud tootmispiirkonna sortidel, millel on äratuntav happesus (nt ’Ezerjó’, ’Cserszegi Fűszeres’).

2. Veinide kirjeldus

Gaseeritud poolvahuveinidel on värske lõhn ja need on kerged.

3. Tootmispiirkonna, inimtegurite ja toote vaheline seos

Ökoloogiline keskkond, eelkõige liivmullad, avaldab märkimisväärset mõju veinide omadustele. Need omadused on eriti ilmekad kiiresti arenevates, tavaliselt kergemates veinides, mille enamikul aastakäikudel on suhteliselt väike happesus, suurem pehmus, kiiresti tekkivad happed ja mõõdukas alkoholisisaldus.

Veinidel on liivmuldade puhul tüüpiline väiksem mineraalainete sisaldus. Tootmispiirkonna veine on nimetatud peamiselt lühikese küpsemisajaga veinideks, mis on mõeldud varaseks tarbimiseks. Ökoloogiline keskkond tõi kaasa mitme traditsioonilise veinisordi (’Ezerjó’, ’Kadarka’, ’Kövidinka’) leviku piirkonnas. Sortidele omaseid tunnuseid saab tugevdada valikkorjega. Teatud aastakäikude viinamarjadel on ainulaadsed väärtused. Üleküpsenud ja kuivanud viinamarjasaaki saab kasutada toorainena rikkaliku alkoholisisaldusega täidlaste veinide puhul, mille kvaliteet paraneb laagerdumise ajal veelgi. Kerged ja värsked veinid on ideaalne tooraine vahuveinide ja gaseeritud poolvahuveinide tootmiseks.

Kunsági veinipiirkonnal on tähtis roll Ungari põllumajanduse viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise sektoris, sest seal kasvatatakse peaaegu pool riigi viinamarjadest. Lisaks majanduslikule tähtsusele on viinamarjakasvatusel märkimisväärne ühiskondlik roll sissetulekute tekitamisel ja täiendamisel ning kohaliku elanikkonna säilitamisel. Kohalike ökoloogiliste tingimuste tõttu (nt liivmullad, sademete puudus) on viinamarjakasvatus selle piirkonna üks kõige tasuvamaid põllumajandustegevusi. Viinamarjakasvatuse maastikku kujundav mõju aitab muuta piirkonda atraktiivsemaks. Viinamarjaistandused on tõhusalt ära hoidnud tuulega edasikanduvate liivade leviku ning viinapuud kalduvad halva veehoiuvõimega muldadel jääma paremini püsima kui muud taimed.

Kunsági veinipiirkonna viinamarjaistandustes domineerivad kohalikud ja uued aretatud Ungari veiniviinamarjasordid.

Tänu eeskätt piirkonna suhteliselt kergetele, puuviljastele ja aromaatsetele Muscat-veinidele on Kunsági veinipiirkonnal väga hea maine tarbijate silmis.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Nimetusi käsitlevad eeskirjad – väiksemad geograafilised üksused, mida võib etiketile märkida

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

i) Viide omavalitsusüksuste nimedele Kunsági veinipiirkonda kuuluvate omavalitsusüksuste nimed võib märkida Kunsági määratletud tootmispiirkonnast väiksemate geograafiliste üksustena, v.a Izsáki ja Monori omavalitsusüksuste nimed.

ii) Viide nõlvade nimedele Koos määratletud tootmispiirkonna nimetuse „Kunság“ ja omavalitsusüksuse nimega võib märkida järgmised nõlvade nimed: — Arany-hegy (Ceglédberceli omavalitsusüksuses) — Fisher-part (Ceglédi ja Ceglédberceli omavalitsusüksustes)

iii) Viide ringkondade nimedele Koos määratletud tootmispiirkonna nimetusega „Kunság“ võib märkida järgmised ringkondade nimed: — Kecskemét, mis hõlmab viinamarjaistanduste katastris Felsőlajosi, Kecskeméti, Kerekegyháza, Kunbaracsi, Kunszállási, Ladánybene ja Lajosmizse omavalitsusüksuste I ja II klassi piirialade hulka kuuluvaid viinamarjaistandusi. — Tiszakürt, mis hõlmab viinamarjaistanduste katastris Cserkeszőlő, Csépa, Nagyrévi, Szelevény, Tiszainoka, Tiszakürti, Tiszasasi ja Tiszaugi omavalitsusüksuste I ja II klassi piirialade hulka kuuluvaid viinamarjaistandusi.

Kui ringkonna nimi on märgitud, ei saa kõnealusesse ringkonda kuuluvate omavalitsusüksuste nimesid kasutada väiksema geograafilise üksuse tähisena.

Väiksema geograafilise üksuse nime võib märkida etiketile üksnes siis, kui 100 % tootest on pärit väiksemast geograafilisest üksusest.

Nimetusi käsitlevad eeskirjad

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

muud piiratud kasutusega väljendid:

— „Muskotály“ [Muscat] tähendab, et vein on valmistatud vähemalt 85 % ulatuses ühe või mitme järgmise viinamarjasordi saagist: ’Cserszegi Fűszeres’, ’Irsai Olivér’, ’Generosa’, ’Hamburgi Muskotály’, ’Nektár’, ’Mátrai Muskotály’, ’Ottonel Muskotály’ ja/või ’Tramini’.

— „Primőr“ [Primeur] tähendab korjeaastal villitud veini. Võib kasutada ka sünonüümi „újbor“ [uus vein].

Etiketile ei tohi märkida sordinime ’Arany Sárfehér’.

Seguveinide korral võib kasutada ka tähise ungarikeelset mõistet „küvé“ ja selle sünonüümi „házasítás“ (seguvein) ning ka originaalmõistet „cuvée“.

Esitlusviisi käsitlevad eeskirjad

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

veine, vahuveine ja gaseeritud poolvahuveine võivad villida üksnes Kunsági veinipiirkonna veiniühenduste piirkondlikus nõukogus registreeritud villijad.

Tootmine väljaspool määratletud geograafilist piirkonda:

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

lubatud Borota, Csongrádi ja Hajóse omavalitsusüksustes.

Link tootespetsifikaadile

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/7/4d/82000/Kunsag%20OEM_v4_standard.pdf

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.