ET Euroopa Liidu Teataja C 41/18

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2017/C 41/09)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

VÄIKESE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (2) artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

„KRANJSKA KLOBASA“

ELi nr: PGI-SI-0764-AM01 – 6.7.2016

KPN ( ) KGT ( X ) GTT ( )

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

GIZ Kranjska klobasa – „Kranjska klobasa“ majandushuviühing

Aadress: Dimičeva ulica 9 1000 Ljubljana SLOVEENIA Tel +386 15659240 E-post: giz.mi@siol.net

Taotleja GIZ Kranjska klobasa („Kranjska klobasa“ majandushuviühing) on toote „Kranjska klobasa“ tootjate konsortsium, mis on esitanud toote „Kranjska klobasa“ registreerimise taotluse ning millel on seega õigustatud huvi muutmistaotluse esitamiseks.

2. Liikmesriik või kolmas riik

Sloveenia

3. Tootespetsifikaadi osad, mida muutmine hõlmab

— ☐ Toote kirjeldus — ☐ Päritolutõend — ☐ Tootmismeetod — ☐ Seos piirkonnaga — ☒ Märgised — ☐ Muu [täpsustada]

4. Muudatus(t)e liik

— ☐ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis ei eelda avaldatud koonddokumendi muutmist. — ☒ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis eeldab avaldatud koonddokumendi muutmist. — ☐ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti (või sellega võrdväärset). — ☐ Registreeritud GTT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt väike.

5. Muudatused

Toote „Kranjska klobasa“ märgistamist käsitleva peatüki 3.6 teise punkti kohaselt peab tootel „Kranjska klobasa“ olema tootelogo, tootja logo ning vastavad ELi ja riiklikud sümbolid. Kõnealuse punktiga on ka ette nähtud, et „Kranjska klobasa“ tootmissertifikaati omavad tootjad peavad tootele kinnitama „Kranjska klobasa“ logo, sõltumata sellest, kas kõnealused tootjad on „Kranjska klobasa“ tootjate majandushuviühingu (GIZ) liikmed või mitte.

Taotletakse, et jäetakse välja kõigi „Kranjska klobasa“ tootjate (sõltumata sellest, kas kõnealused tootjad on „Kranjska klobasa“ tootjate majandushuviühingu (GIZ) liikmed või mitte) suhtes kohaldatavad nõuded, milles käsitletakse toote „Kranjska klobasa“ märgistamist riikliku kvaliteedimärgi ja toote „Kranjska klobasa“ logoga.

Ettepanek jätta välja nõue, milles käsitletakse toote riikliku kvaliteedisümboliga märgistamist, tehti sellepärast, et sellist kohustust ei ole isegi siseriiklikes õigusaktides. „Kranjska klobasa“ tootjad peavad tootel „Kranjska klobasa“ kasutama ainult Euroopa Liidu sümbolit; riikliku kvaliteedimärgi kasutamine on vabatahtlik.

Toote „Kranjska klobasa“ logol viidatakse „Kranjska klobasa“ tootjate majandushuviühingu (GIZ) logo juhtalusele „„Kranjska klobasa“ – zašpiljeno dobra od 1896“ („Kranjska klobasa“ – parim aastast 1896“). Tootjate liikmesus „Kranjska klobasa“ tootjate majandushuviühingus (GIZ) ei ole oluline; seepärast ei peaks tootjatelt, kes ühingusse ei kuulu, nõudma logo kasutamist. Tootjad, kes ei kuulu „Kranjska klobasa“ tootjate majandushuviühingusse, peavad toote „Kranjska klobasa“ märgistamisel kasutama kaitstud nimetust, oma logo ja liidu sümbolit. Kui neil peaks olema soov kasutada ka „Kranjska klobasa“ tootjate majandushuviühingu logo, siis on seda võimalik saada kõnealusest ühingust.

6. Ajakohastatud tootespetsifikaat (ainult KPN ja KGT puhul)

—

KOONDDOKUMENT

„KRANJSKA KLOBASA“

ELi nr: PGI-SI-0764-AM01 – 6.7.2016

KPN ( ) KGT ( X )

1. Nimetus(ed)

„Kranjska klobasa“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Sloveenia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Kranjska klobasa“ on I ja II kategooria jämedalt hakitud sealihast (reietükk, abaosa, kael) ja seapekist valmistatud pastöriseeritud vorst, mille kasutusaeg on lühike. „Kranjska klobasa“ vorstimassile lisatakse nitritsoola, massi maitsestatakse küüslaugu ja pipraga ning see topitakse seasoolde, mille ots suletakse puittikuga, nii et moodustub otstest ühendatud vorstide paar. Vorst kuumsuitsutatakse ja pastöriseeritakse.

Vorsti tarbitakse pärast lühiajalist kuumas vees kuumutamist, sest nii saavutab see nõutavad organoleptilised ja suurepärased kulinaarsed omadused. Vorsti pind on punakaspruuni värvusega ja kerge suitsulõhnaga, mass on punakaspruun, pekitükid on kreemjasvalged ja tahked, vorsti konsistents on tihke, kõva ja mahlane, vorstil on tugev suitsutatud, soolatud ja maitsestatud sealiha lõhn ja maitse.

Kuumutamata vorsti keemiline koostis on järgmine:

— : üldine valgusisaldus : minimaalselt 17 % — : rasvasisaldus : maksimaalselt 29 %.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toorained on sealiha ja -pekk.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Kranjska klobasa“ tootmine (liha ja peki valimine ja hakkimine, vorstimassi valmistamine, selle segamine, vorstimassi kesta toppimine, vorstide kuivatamine, termiline töötlemine kuumsuitsutamisega, tootmise kontrollimine ja märgistamine) peab toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus osutab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kõik vorstid „Kranjska klobasa“ märgistatakse ühetaoliselt:

— igale turustatavale üksusele (vorstipaarile) tuleb kinnitada isekleepuv ühetaoline riba,

— igal pakendatud tootel peab olema märgis.

Ühetaoline „Kranjska klobasa“ märgis hõlmab järgmisi elemente:

— kaitstud nimetus,

— tootja logo,

— liidu vastav sümbol.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toodet „Kranjska klobasa“ valmistatakse Sloveenia territooriumil Alpide ja Aadria mere ranniku vahele jäävas geograafilises piirkonnas, mis piirneb läänes Itaaliaga, põhjas Austriaga, lõunas Horvaatiaga ning mis idas piirneb Ungari piirini ulatuva Pannoonia madalikuga.

Püha Rooma keisririigi ja hiljem Austria-Ungari keisririigi ajal oli Kranjska (Carniola) piirkond ainus täielikult sloveenlastega asustatud ala. Terminit „Kranjec“ (Carniola elanik) kasutati mõnikord Sloveenia sünonüümina ja see on kõnekeeles senini kasutusel osa Sloveenia elanike tähistamiseks. Sloveenias on omadussõnad „kranjski, kranjska“ (Kranjskasse puutuv) tänapäevani käibel mitmes väljendis ja nimes.

Sõna „Kranjska“ pärineb sloveenikeelsest sõnast „krajina“, mis tähendab piirkonda (973. aastast pärit esimeses kirjalikus allikas esineb rahvakeelsel kujul „Creina“, st „Carniola“). Pärast 13. sajandit muutus valdavaks sloveenikeelne kirjakuju „Kranjska“ (saksa keeles „Krain“ ja „Krainburg“). Alates 1002. aastast sai Kranjska piirkond koos naaberpiirkondadega iseseisvaks krahvkonnaks. Halduslikult kuulus see Püha Rooma keisririigi koosseisu. 14. sajandil kuulus suurem osa praeguse Sloveenia territooriumist Habsburgide valdusse. Sloveenia territoorium jagunes mitmeks piirkonnaks: Kranjska (Kranjska), Trst (Trieste), Istra (Istria), Goriška (Gorizia), Koroška (Kärnten), Štajerska (Steiermark). Pärast Austria-Ungari keisririigi lagunemist 1918. aastal kaotas Kranjska ehk Kärnten oma eristaatuse. Sloveenia on suhteliselt uus riik, mis saavutas sõltumatuse alles 1991. aastal, kui lagunes Jugoslaavia Föderatiivne Sotsialistlik Vabariik. Praegune Sloveenia Vabariik on seega omaaegse Kranjska piirkonna territoriaalne pärija ja see piirkond on riigi lahutamatu osa.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna määratlus on otseselt seotud „Kranjska klobasa“ ajalooga.

Toiduainete tootmise looduslikud tingimused ja kliimaolud on mänginud otsustavat rolli spetsiifiliste toitude väljakujunemisel olukorras, kus valdav on elatuspõllumajandus. Väga keerulise reljeefiga, künkaid, orge, nõgusid ja tasandikke hõlmavas piirkonnas on elanikel õnnestunud säilitada haritav maa sigade söödaks vajalike kultuuride kasvatamiseks. Seakasvatus on käinud alati käsikäes sealiha ja -toodete valmistamisega. Esimesed lihatoodete ja vorstide valmistamist käsitlevad allikad pärinevad väga kaugest minevikust, sellest annavad tunnistust keskaegsed suurejoonelised freskod ja arhiividest leitud dokumentide andmed (eeskätt tuleb nimetada XVII sajandist pärinevat sloveenikeelset kirja, mille Vrboveci lossi komandant saatis oma isandale). Kõik need allikad räägivad sealihast, -toodetest ja vorstidest. Tüüpilised vorstid olid eeskätt lihast valmistatud lühikese kasutusajaga vorstid, mis said Austria-Ungari keisririigi aegadel XIX sajandi alguses tänu nende valmistamispiirkonna elanike oskusteabele ja teadmistele ning oma eripärastele omadustele (maitse) tuntuks nimetuse „Kranjska klobasa“ all.

„Kranjska klobasa“ tuntus pärineb mitmerahvuselise Austria-Ungari keisririigi aegadest. „Kranjska klobasa“ näol on vaieldamatult tegemist ühe algupärasema ja tüüpilisema Sloveenia päritolu lihatootega, millest annavad tunnistust internetis leiduvad materjalid, milles vorsti „Kranjska klobasa“ nimetatakse autentseks Sloveenia tooteks. Vorsti „Kranjska klobasa“ mainitakse ka uuemas erialakirjanduses (vt „Meat products handbook“, Gerhard Feiner, CRC Press, 2006; http://en.wikipedia.org/wiki/Kransky), kus kõnealust toodet tutvustatakse tüüpilise Sloveeniast pärit kääritamata vorstina.

„Kranjska klobasa“ eripära tuleneb praeguse Sloveenia territooriumil asuva omaaegse Austria-Ungari keisririigi Kranjska (Carniola) piirkonna tootjate oskusteabest ja teadmistest. Samuti on „Kranjska klobasa“ kvaliteediomaduste aluseks kvaliteetse tükeldatud liha kasutamine ja asjaolu, et vorstis kasutatakse meresoola, mis on omaaegses Kranjska piirkonnas alati olnud kivisoola strateegiline konkurent (J. Bogataj, „The Food and Cooking of Slovenia“, Annes Publishing, London 2008).

Vanimad andmed „Kranjska klobasa“ valmistamise kohta (selle konkreetse nimetuse all) pärinevad Katharina Prato kokaraamatust „Süddeutsche Küche“ (1896) ja Felicita Kališneki kokaraamatu „Slovenska kuharica“ kuuendast trükist (1912). Katharina Prato raamatu puhul ei saa rääkida otseselt „Kranjska klobasa“ valmistamise retseptist, on viide sellele vorstile tõenäoliselt üks vanemaid kirjalikke allikaid (1896). Oma kokaraamatus „Slovenska kuharica“ (1912) selgitas Felicita Kališnek juba vorsti „Kranjska klobasa“ valmistamisprotsessi.

Sloveenias on mitu eeskätt suulises vormis edasiantavat pärimust „Kranjska klobasa“ ehk Carniola vorsti, selle tootmiskohtade ja teiste selle piirkonna vorstide hulgas saavutatud kuulsuse kohta. Rahva seas levib arvukalt väiteid selle kohta, milline on „Kranjska klobasa“ täpne päritolu ja kus seda vorsti esmalt valmistati. Nendes mainitakse sageli Ljubljana ja Kamniki vahel asuvat Trzini küla, kus väidetavalt juba XIX sajandil varustasid mitu lihunikku turgu Kranjska vorstidega, mida pakuti isegi Viinis. Mõned suulised allikad väidavad, et kõnealune vorst andis nime Kranj linnale, teised allikad märgivad, et seda vorsti valmistati omal ajal Kranjska piirkonna kõikides suuremates ja turulinnades. Samuti räägitakse lugu sellest, kuidas keiser Franz Joseph teel Viinist Triestesse oma tõllaga Naklo pri Kranju külas riigimaantee ääres asuvas kuulsas Marinšeki kõrtsis peatus. Keiser oli süüa soovinud ja küsinud kõrtsmikult, mida see talle pakkuda võib. Kõrtsmik oli vastanud: „Meil ei ole muud kui vaid lihtsaid omavalmistatud vorste.“ Keiser laskis vorste pakkuda ja kui ta neid oli maitsnud, hüüdis vaimustunult: „See pole mingi lihtne vorstike, see on tõeline Kranjska vorst!“

Sloveenia piirkondade gastronoomilise eripärana müüakse ja ostetakse igal pool „Kranjska klobasa“ vorsti, mis annab tunnistust sellest, et toote on levinud kogu Sloveenia territooriumil. „Kranjska klobasa“ tuntus avaldub ka tüüpilises sloveeni rahvustoidus, milleks on hapukapsas Kranjska vorstiga.

„Kranjska klobasa“ kuulsus on ületanud riigipiirid, millest annab tunnistust selle nimetuse tõlkimine mitmesse Austria-Ungari keisririigi keelde (J. de Moor & N. de Rooj/ed., „European Cookery, Tradition & Innovation“, Utrecht 2004).

Alates 2003. aastast toimub Sloveenias „Kranjska klobasa“ festival ning parima „Kranjska klobasa“ üleriigiline konkurss.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/podrocja/Kmetijstvo/zascita_kmetijskih_pridelkov_zivil/KK_spec_F.pdf

(1) ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

(2) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.