Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingutele liidu nimel alla kirjutama.

b) selle kuu esimene päev, mis järgneb kuule, mil pooled on teineteisele teatanud, et nad on täitnud oma õigusruumi sisesed nõuded ja viinud lõpule menetlused, et kinnitada oma nõusoleku siduvust.

(16)Lepingud tuleks liidu nimel allkirjastada tingimusel, et läbi on viidud menetlused, mis on vajalikud lepingute sõlmimiseks hilisemal kuupäeval,

(15)Kuna läbirääkimised lepingute üle lõppesid väga hilja kõigest mõned päevad enne üleminekuperioodi lõppu, ei ole olnud võimalik lepingute tekste enne nende allkirjastamist õiguskeeleliselt lõplikult viimistleda. Seetõttu peaksid pooled alustama kohe pärast lepingute allkirjastamist lepingute tekstide lõplikku õiguskeelelist viimistlemist kõigis 24 autentses keeles. Õiguskeeleline viimistlemine tuleks lõpule viia hiljemalt 30. aprilliks 2021. Olenemata eelmisest lausest tuleks lepingu ingliskeelse teksti lõplik õiguskeeleline viimistlemine lõpule viia artikli FINPROV.11 [Jõustumine ja ajutine kohaldamine] lõikes 1 osutatud kuupäevaks, kui see kuupäev on varasem kui 30. aprill 2021. Seejärel peaksid pooled diplomaatiliste nootide vahetamise teel tunnistama lepingute õiguskeeleliselt viimistletud tekstid kõigis nimetatud keeltes autentseks ja lõplikuks. Lepingute viimistletud tekstid peaksid asendama ab initio lepingute allkirjastatud versioonid.

(14)Seepärast, võttes arvesse Ühendkuningriigi erandlikku olukorda liidu suhtes, olukorra kiireloomulisust seoses üleminekuperioodi lõppemisega 31. detsembril 2020 ning selleks, et Euroopa Parlamendil ja nõukogul oleks piisavalt aega lepingute tekstidega tutvuda, tuleks lepinguid kohaldada ajutiselt piiratud aja jooksul, nagu on sätestatud kaubandus- ja koostöölepingu artiklis FINPROV.11 [Jõustumine ja ajutine kohaldamine] lõikes 2 ning salastatud teabe kaitse lepingu artiklis 19.

(13)Kuna Ühendkuningriik on liidust välja astunud riik, siis on ta liidu suhtes teistsuguses ja erandlikus olukorras, võrreldes muude kolmandate riikidega, kellega liit on lepingute üle läbirääkimisi pidanud ja lepinguid sõlminud. Väljaastumislepingu kohaselt kohaldatakse üleminekuperioodi jooksul Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis liidu õigust ning seetõttu on üleminekuperioodi lõpus liidu liikmesriikidega tehtava koostöö alus väga kõrgel tasemel, eeskätt siseturu, ühise kalanduspoliitika ning vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas. Kui lepingud ei jõustu 1. jaanuarist 2021, langeb liidu ja Ühendkuningriigi vaheline koostöö tasemele, mis ei ole soovitav ega liidu huvides ning mis põhjustaks häireid liidu ja Ühendkuningriigi suhetes. Selliseid häireid saab piirata lepingute ajutise kohaldamisega.

(12)Tuletatakse meelde, et kooskõlas 25. veebruari 2020. aasta läbirääkimisdirektiividega ei hõlma liidu ja Ühendkuningriigi sõlmitava kaubandus- ja koostöölepingu territoriaalne kohaldamisala Gibraltarit. See ei välista võimalust, et liit ja Ühendkuningriik sõlmivad Gibraltari kohta eraldi lepingud kooskõlas Euroopa Ülemkogu 25. novembri 2018. aasta kohtumise protokolli kantud Euroopa Ülemkogu ja komisjoni deklaratsiooniga.

(10)Selleks et liit saaks võtta kiireid ja tulemuslikke meetmeid oma huvide kaitseks kaubandus- ja koostöölepingu alusel ning kuni liidus kaubandus- ja koostöölepingu alusel parandusmeetmete vastuvõtmist reguleeriva eriõigusakti vastuvõtmise ja jõustumiseni tuleks anda komisjonile volitus võtta parandusmeetmeid, näiteks peatada kaubandus- ja koostöölepingust või selle lisalepingust tulenevad kohustused, kui on rikutud kaubandus- ja koostöölepingu teatavaid sätteid või jäetud täitmata teatavad tingimused, eelkõige kaubandus- ja koostöölepingus sätestatud kaubavahetuse, võrdsete tingimuste, maanteetranspordi, lennutranspordi, kalanduse ja liidu programmide valdkonnas, ning võtta sobivaid parandusmeetmeid, tasakaalustavaid meetmeid ja kaitsemeetmeid.

(9)Selleks et liit saaks õigeaegselt reageerida, kui ettenähtud tingimused ei ole enam täidetud, tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu teatavaid otsuseid, millega peatatakse Ühendkuningriigile mahepõllumajanduslikke tooteid käsitleva lisa ja ravimeid käsitleva lisa alusel antud soodustused. Enne seda peaks komisjon teavitama liikmesriikide esindajaid, kes võivad komisjoni seisukoha suhtes blokeeriva vähemusega vastuväiteid esitada. Komisjonile tuleks samuti anda volitused võtta sama menetluse kohaselt vastu mis tahes muud rakendussätted, mis on vajalikud kõnealuste lisade tõhusaks toimimiseks.

(7)On asjakohane määrata kindlaks kord liidu esindamiseks kaubandus- ja koostöölepinguga loodud partnerlusnõukogus ja komiteedes. Vastavalt Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artikli 17 lõikele 1 esindab komisjon liitu ja väljendab liidu seisukohti, mille on kehtestanud nõukogu kooskõlas aluslepingutega. Nõukogu täidab oma poliitika kujundamise ja koordineerimise funktsiooni, mis on sätestatud ELi lepingu artikli 16 lõikes 1, kehtestades liidu nimel kaubandus- ja koostöölepinguga loodud partnerlusnõukogus ning komiteedes võetavad seisukohad. Peale selle, kui kaubandus- ja koostöölepinguga loodud partnerlusnõukogul või komiteedel tuleb võtta vastu õigusliku toimega akte, tuleb nendes organites liidu nimel võetavad seisukohad välja töötada kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 sätestatud menetlusega.

(5)Kaubandus- ja koostöölepinguga luuakse liidu ja Ühendkuningriigi vaheliste laiaulatuslike suhete alus, mis hõlmab vastastikuseid õigusi ja kohustusi ning ühismeetmeid ja erimenetlusi. Salastatud teabe kaitse leping on kaubandus- ja koostöölepingu lisaleping ja on sellega lahutamatult seotud, eelkõige kohaldatavaks muutumise kuupäeva ja lõpetamise osas. Kaubandus- ja koostöölepingu ning salastatud teabe kaitse lepingu (edaspidi „lepingud“) allkirjastamise otsus peaks seetõttu põhinema õiguslikul alusel, mis näeb ette sellise ühenduse loomise, mis võimaldab liidul võtta kohustusi kõigis aluslepingutega hõlmatud valdkondades.

Salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitlevas lepingus on sätestatud salastatud ja tundliku salastamata teabe vahetamise normid ja kord. Kooskõlas liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud muude salastatud teabe kaitse lepingutega tagab salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitlev leping tundliku teabe turvalise käsitlemise, mis põhineb teabe koostaja poolt enne vahetatava teabe avaldamist antud nõusoleku põhimõttel. Salastatud teabe kaitse lepingut kohaldatakse alates kaubandus- ja koostöölepingu kohaldamise kuupäevast või kuupäevast, mil pooled on teineteisele teatanud, et nad on täitnud oma õigusruumi õigusruumisisesed nõuded ja viinud lõpule menetlused salastatud teabe avaldamiseks selle lepingu alusel, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokollis on sätestatud mitu sotsiaalkindlustuse koordineerimise meedet, mille eesmärk on kaitsta nende ELi kodanike ja Ühendkuningriigi kodanike sotsiaalkaitset, kes on alates 1. jaanuarist 2021 piiriüleses olukorras, mis puudutab Ühendkuningriiki ja ELi. Kaitstakse ka kolmandate riikide kodanikke, kodakondsuseta isikuid ja pagulasi. See hõlmab mitmesuguseid hüvitisi, sealhulgas vanadus- ja toitjakaotuspensione, matusetoetusi, haigushüvitisi, rasedus- ja sünnitus- / isadushüvitisi ning tööõnnetus- ja eelpensionihüvitisi. Protokolliga tagatakse, et selles kehtestatud sotsiaalkindlustuse koordineerimise kord põhineb liidu liikmesriikide vahelise diskrimineerimiskeelu põhimõttel.

Kui vaidluste lahendamisel tekib erimeelsusi ja pooled ei suuda neis lahendust leida, on kaubandus- ja koostöölepinguga ette nähtud, et küsimuse lahendamiseks on võimalik luua sõltumatu vahekohus, kes lahendab vaidluse siduva otsusega. See vaidluste lahendamise mehhanism hõlmab enamikku kaubandus- ja koostöölepingu valdkondi, sealhulgas võrdsete tingimuste tagamist ja kalandust. Sellega kaasnevad usaldusväärsed ja kindlad kaitse tagamise ja vastavusmehhanismid, sealhulgas võimalus peatada kaebuse esitanud poole kaubandus- ja koostöölepinguga ette nähtud kohustuste täitmine, nt taaskehtestada tariifid ja/või kvoodid. Lisaks võivad mõlemad pooled võtta teatavatel tingimustel vastumeetmeid, kui teine pool ei täida vahekohtu otsust. Näiteks kui üks pool rikub korduvalt lepingut konkreetse majandussektoriga seoses, võib teine pool võtta vastumeetmeid muudes majandussektorites. Mõlemad pooled võivad tõsiste valdkondlike või piirkondlike majanduslike, ühiskondlike või keskkonnaalaste probleemide korral võtta ka ühepoolselt asjakohaseid kaitsemeetmeid.

Neljandas osas (Temaatiline koostöö) on kaks jaotist: I jaotis: Terviseturve, ja II jaotis: Küberturvalisus. Neljandas osas on sätted poolte vahelise koostöö kohta terviseturbe ja küberturvalisuse alal, sealhulgas Ühendkuningriigi ajutise ja piiratud osalemise kaudu mitmes liidu struktuuris üksnes liidu kutsel ja tingimusel, et ilmnevad konkreetsed ühised ohud.

Tiheda ja ulatusliku politsei- ja õigusalase koostöö aluseks on demokraatia ja õigusriigi põhimõtte austamise ning üksikisikute põhiõiguste ja -vabaduste, sealhulgas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis sätestatud põhiõiguste ja -vabaduste tõhusa kaitse tagatised ning nende riigisisene rakendamine, samuti mõlema poole kindel tahe järgida kõrgeid andmekaitsestandardeid. See oli eriti oluline nõue liidu poolt, et tagada liidu kodanike turvalisuse ja põhiõiguste kaitse. Kolmandas osas nähakse ette ka erisätted koostöö peatamiseks tõsiste ja süsteemsete puuduste korral nende kaitsemeetmete tagamisel, ning spetsiaalne vaidluste lahendamise mehhanism.

Kolmandas osas tunnustatakse Ühendkuningriigi staatust ELi mittekuuluva riigina väljaspool Schengeni ala. Näiteks ei ole Ühendkuningriigil enam reaalajas vahetut juurdepääsu tundlikele liidu andmebaasidele, mis toetavad liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, kuna see on ette nähtud ainult liikmesriikidele ja väga lähedaselt assotsieerunud riikidele, kes on nõustunud kõigi kaasnevate kohustustega

Teine osa sisaldab ka raamistikku kalavarude ühiseks ja kestlikuks majandamiseks liidu ja Ühendkuningriigi vetes. Ühendkuningriigil kui sõltumatul rannikuriigil on kontroll oma vete üle ja võimalus Briti kalandust edasi arendada, kuid Euroopa kaluritel on ka edaspidi juurdepääs Ühendkuningriigi vetele, et kalapüügiga tegeleda.

Transpordi valdkonnas nähakse kaubandus- ja koostöölepinguga ette jätkuv ja kestlik õhu- ja maanteeühendus, austades samal ajal ühtse turu terviklikkust. See sisaldab sätteid, millega tagatakse, et liidu ja Ühendkuningriigi ettevõtjate vaheline konkurents toimub võrdsetel tingimustel, nii et reisijate õigusi ja transpordiohutust ei kahjustata.

Kuna Ühendkuningriik ei osale enam ühtsel elektrienergiaturul ega ELi kauplemisplatvormidel, luuakse kaubandus- ja koostöölepinguga uus kahepoolse energiakoostöö raamistik, mille eesmärk on tagada kulutõhusad, puhtad ja turvalised energiatarned, mis on olulised mõlema poole majanduse toimimiseks, ning luua uued mehhanismid koostööks taastuvenergia valdkonnas, eelkõige Põhjameres, ning kliimamuutustega võitlemiseks. Lepingus on ka võrdseid võimalusi ja liberaliseerimist käsitlevad sisulised sätted, sh energiasektoris antava toetuse tingimuste kohta. Nagu ka teistes valdkondades, ei dubleeri energeetikat käsitlevad sätted Ühendkuningriigi jaoks kõiki ühtse turu eeliseid, võttes arvesse tema staatust kolmanda riigina.

Kaubandus- ja koostööleping sisaldab sätteid, mille eesmärk on hõlbustada digikaubandust, kõrvaldades põhjendamatud tõkked ning tagades ettevõtjatele ja tarbijatele avatud, turvalise ja usaldusväärse veebikeskkonna ning isikuandmete kaitse kõrged standardid. Samuti on lepingus sätted, millega tagatakse intellektuaalomandi õiguste kaitse. Lisaks sisaldab see sätteid poolte vastastikuste võimaluste kohta teineteise riigihanketurgudel ning riigihankestandardite kohta, mis lähevad kaugemale neile WTO riigihankelepingust tulenevatest kohustustest.

Samuti lepitakse kokku, et teenustekaubandus peab olema avatud, mis läheb kaugemale WTO teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) alussätetest, kajastades samas asjaolu, et Ühendkuningriik ei saa enam kasu isikute vabast liikumisest ja seega teenuste osutamise vabadusest. Ühendkuningriigi teenuseosutajad, kes soovivad liidus teenuseid pakkuda, peavad täitma kõiki vajalikke liidus kehtivaid regulatiivseid nõudeid, kuid neid ei kohelda vähem soodsalt kui liidu ettevõtjaid kaubandus- ja koostöölepinguga hõlmatud valdkondades, ja vastupidi. Ühendkuningriigi investorid võivad liidus asutada juriidilisi isikuid, et pakkuda teenuseid kogu ühtsel turul, ja vastupidi. Lepingus on ette nähtud raamistik tulevasteks läbirääkimisteks kutsekvalifikatsiooniga seotud tunnustamislepingute üle.

Kaubavahetuse osas lähevad teise osa sätted kaugemale hiljutistest ELi vabakaubanduslepingutest selliste partneritega nagu Kanada või Jaapan, sätestades nulltariifid ja -kvoodid kõikidele kaupadele. Nende erandlike soodustuste saamiseks peavad ettevõtjad tagama, et nende tooted on pärit liidust või Ühendkuningriigist. Need päritolureeglid on olulised liidu turu terviklikkuse tagamiseks. Kaubandus- ja koostööleping lihtsustab liidu tolliseadustikuga lubatud ulatuses ka tolliformaalsusi, mida kohaldatakse iga väljaspool tolliliitu oleva kolmanda riigi suhtes. Samuti kõrvaldatakse sellega tarbetud tehnilised kaubandustõkked, kuid tagatakse samas, et kõik Ühendkuningriigi kaubad, mis liitu sisenevad, vastavad täielikult liidu rangetele regulatiivsetele standarditele, sh toidukvaliteedi (nt sanitaar- ja fütosanitaarstandardid) ja tooteohutuse standarditele.

Teine osa sisaldab sätteid kaasaegse ja kestliku kaubanduspoliitika kohta. Mõlemad pooled kohustuvad järgima ühiseid kõrgeid standardeid sellistes valdkondades nagu töönormid ja sotsiaalsed standardid, keskkonnakaitse, kliimamuutuste vastane võitlus, sh CO2 heite maksustamine, ning asjakohased maksustamise vältimise ja maksustamise läbipaistvuse standardid. Samuti sisaldab see subsiidiume käsitlevaid põhimõtteid, et takistada pooli andmast subsiidiume, mis avaldavad olulist mõju pooltevahelistele kaubandussuhetele ja investeeringutele. Need kokkulepitud standardid ja põhimõtted on seotud siseriiklike kaitse tagamise ja vaidluste lahendamise mehhanismidega, millega kindlustatakse, et ELi ja Ühendkuningriigi ettevõtjad konkureerivad võrdsetel tingimustel. Teises osas nähakse ette, et mõlemad pooled võivad võtta ühepoolseid meetmeid, et kaitsta end sellise mõju eest kaubandusele ja investeeringutele, mis tuleneb subsiidiumidest või olulistest lahknevustest vastavates subsiidiumikontrolli süsteemides või vastavas töö-, keskkonna- või kliimakaitse tasemes.

Partnerlusnõukogu jälgib lepingu rakendamist. Liidu ja Ühendkuningriigi ministrite tasandi esindajatest koosnev partnerlusnõukogu tuleb kokku erinevates koosseisudes, sõltuvalt käsitletavast küsimusest. See on foorum, kus pooled arutavad mis tahes esilekerkinud küsimusi ning võivad vastastikusel kokkuleppel teha siduvaid otsuseid. Komiteed abistavad tema töös kaubanduspartnerluse komitee, kaubanduse erikomiteed ja teised erikomiteed.

Haldamist käsitlevad sätted annavad selge ülevaate kaubandus- ja koostöölepingu toimimise ja selle üle tehtava kontrolli kohta. Kõnealused sätted on sõnastatud nii, et need oleksid paindlikud ja kohandatavad eri valdkondades tekkida võivatele erivajadustele. Kaubandus- ja koostöölepingu kohaldamisala ja keerukust silmas pidades nõudis liit ühtset juhtimisraamistikku, mis hõlmaks lepingut tervikuna. See on ainus viis tagada ettevõtjatele, tarbijatele ja kodanikele õiguskindlus, vältides samal ajal arvukaid paralleelseid struktuure ja lisabürokraatiat.

Mis puudutab kaubandus- ja koostöölepingu territoriaalset kohaldamisala, siis hõlmab see liidu puhul territooriume, mille suhtes kohaldatakse aluslepinguid, ja Ühendkuningriigi puhul Ühendkuningriigi territooriumi. Kaubandus- ja koostöölepinguga on piiratud ulatuses hõlmatud Kanalisaared ja Mani saar osas, mis puudutab kaubavahetust ja juurdepääsu vetele. Kooskõlas Euroopa Ülemkogu 25. novembri 2018. aasta kohtumise protokolli kantud deklaratsiooniga ja nõukogu läbirääkimisjuhistega ei kohaldata kaubandus- ja koostöölepingut Gibraltari suhtes.

Kaubandus- ja koostöölepingu kohaldamisala on laiaulatuslik. See hõlmab kõiki poliitilises deklaratsioonis nimetatud huvipakkuvaid valdkondi: kaubandus- ja majanduskoostöö, õiguskaitsekoostöö ja õigusalane koostöö kriminaalasjades, liidu programmides osalemine ning temaatilised koostöövaldkonnad. Kaubandus- ja koostöölepingus ei ole ette nähtud koostöökorda välispoliitika, välisjulgeoleku ja kaitse valdkonnas, võttes arvesse Ühendkuningriigi seisukohta sellise korra üle läbirääkimisi mitte pidada ja sellist korda kaubandus- ja koostöölepingusse mitte lisada. Kaubandus- ja koostöölepingus austatakse liidu otsustusõiguse autonoomiat ja õiguskorda, ühtse turu ja tolliliidu terviklikkust ning nelja liikumisvabaduse (inimeste, kaupade, teenuste ja kapitali vaba liikumine) jagamatust. See ei hõlma mitte ainult kaupade ja teenuste vabakaubandust, vaid ka moonutuste ja ebaõiglaste konkurentsieeliste vältimise viise. Kaubandus- ja koostööleping kajastab asjaolu, et Ühendkuningriik lahkub liidu ühiseeskirjade ning järelevalve- ja kaitse tagamise mehhanismide süsteemist ning ei saa seega enam kasu liikmesusest ega ühtsest turust.

On oluline, et liidul oleks igati võimalik neid täitemeetmeid kiiresti ja tõhusalt rakendada. Selleks peaks komisjonil olema volitus peatada kaubandus- ja koostöölepingus sätestatud kohustuste täitmine vastavalt artiklile GOODS.19 (meetmed tollialaste õigusaktide rikkumise või nendest kõrvalehoidmise korral), artiklile LPFOFCSD.3.12 (parandusmeetmed võrdsete tingimuste tagamise valdkonnas), artiklile ROAD.11 (parandusmeetmed maanteetranspordi valdkonnas), artiklile AIRTRN.8 (lennutegevusloa andmisest keeldumine ning lennutegevusloa tühistamine, peatamine või piiramine), artiklile FISH.14 (parandusmeetmed kalanduse valdkonnas), artiklile FISH.9 (kompensatsioonimeetmed juurdepääsu tühistamise või piiramise korral), artiklitele UNPRO.3.1 ja UNPRO.3.20 (Ühendkuningriigi liidu programmis osalemise peatamine ja lõpetamine) ning artiklile INST.24 (ajutised meetmed) või võtta vajalikke kaitsemeetmeid vastavalt artiklile INST.36.

Selleks et liit saaks õigeaegselt reageerida, kui ettenähtud tingimused ei ole enam täidetud, tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu teatavaid otsuseid, millega peatatakse Ühendkuningriigile mahepõllumajanduslikke tooteid käsitleva lisa ja ravimeid käsitleva lisa alusel antud soodustused. Enne seda peaks komisjon teavitama liikmesriikide esindajaid, kes võivad komisjoni seisukoha suhtes blokeeriva vähemusega vastuväiteid esitada. Komisjonile tuleks samuti anda volitused võtta sama menetluse kohaselt vastu mis tahes muud rakendussätted, mis on vajalikud kõnealuste lisade tõhusaks toimimiseks.

Partnerlusnõukogu võib võtta vastu otsuseid kõikides küsimustes, mille puhul see on kaubandus- ja koostöölepingu või selle lisalepinguga nii ette nähtud. Partnerlusnõukogu võib teha otsuseid ja anda soovitusi üksnes liidu ja Ühendkuningriigi vastastikusel kokkuleppel. Ta ei saa mingil juhul piirata otsuste tegemist liidu tasandil. Liit ja Ühendkuningriik võivad partnerlusnõukogu või erikomiteede kaudu otsustada muuta kaubandus- ja koostöölepingu või selle lisalepingu teatavaid aspekte üksnes neis lepingutes konkreetselt sätestatud juhtudel. Kui pooled sellise otsuse heaks kiidavad, tuleb selle suhtes täita ja lõpule viia vastavad kohaldatavad siseriiklikud nõuded ja menetlused.

Menetlusõiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 5 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 8 teise lõiguga, milles on sätestatud ühehäälsuse nõue nõukogus.

Kavandatud nõukogu otsuse materiaalõiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 217. See õiguslik alus on kavandatava partnerluse laiaulatuslikkust arvestades kõige sobivam.

Kaubandus- ja koostööleping ja salastatud teabe kaitse leping on täielikult kooskõlas aluslepingutega ning tagavad liidu õiguskorra terviklikkuse ja autonoomsuse. Neis lepingutes ei nõuta, et liit muudaks üheski reguleeritud valdkonnas oma õigusnorme ega standardeid. Lepingutes edendatakse liidu väärtusi, eesmärke ja huve ning tagatakse liidu poliitika ja meetmete kooskõla, tõhusus ja järjepidevus.

Kaubandus- ja koostööleping loob tugeva aluse vastastikku kasulikule ja tasakaalustatud partnerlusele liidu ja Ühendkuningriigi vahel. See leping kajastab ka asjaolu, et Ühendkuningriigil ei ole ELi mittekuuluva riigina samu õigusi ega hüvesid kui liikmesriigil.

Enne kaubandus- ja koostöölepingu ja salastatud teabe kaitse lepingu üle läbirääkimiste pidamist sõlmiti väljaastumisleping, mis jõustus 1. veebruaril 2020. Väljaastumislepinguga on ette nähtud üleminekuperiood, mille jooksul kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis liidu õigust nimetatud lepingut järgides. Üleminekuperiood lõpeb 31. detsembril 2020. Kaubandus- ja koostöölepingu ja salastatud teabe kaitse lepingu eesmärk on reguleerida liidu ja Ühendkuningriigi vahelisi uusi suhteid ning seega vältida suuremaid häireid, mis võiksid muidu nendes suhetes pärast üleminekuperioodi lõppu tekkida.

Kaubandus- ja koostöölepingu kohaldatavaks muutumine on eriti kiireloomuline küsimus. Ühendkuningriigil kui endisel liikmesriigil on liiduga ulatuslikud sidemed paljudes majandus- ja muudes valdkondades. Kui ei ole mingit kohaldatavat raamistikku, mis reguleeriks liidu ja Ühendkuningriigi suhteid pärast 31. detsembrit 2020, siis on need suhted märkimisväärselt häiritud, mis kahjustab üksikisikuid, ettevõtjaid ja muid sidusrühmi. Läbirääkimised jõudsid lõpule alles väga hilises etapis enne üleminekuperioodi lõppu. Selline hiline ajastus ei tohiks seada ohtu demokraatlikku kontrolli, mida Euroopa Parlament teostab kooskõlas aluslepingutega. Neid erandlikke asjaolusid arvesse võttes teeb komisjon ettepaneku kohaldada lepinguid ajutiselt kuni 28. veebruarini 2021 või muu kuupäevani, mille otsustab partnerlusnõukogu, või selle kuu esimese päevani, mis järgneb kuule, mil pooled on teavitanud üksteist sellest, et on täitnud oma õigusruumisisesed nõuded ja viinud lõpule menetlused, et kinnitada oma nõusoleku siduvust, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.

Paralleelselt kaubandus- ja koostöölepingu ning salastatud teabe kaitse lepinguga on komisjon pidanud läbirääkimisi Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ning Euroopa Aatomienergiaühenduse vahelise tuumaenergia ohutu ja rahuotstarbelise kasutamise koostöö lepingu üle. Soovitus võtta vastu nõukogu otsus selle lepingu heakskiitmise kohta esitatakse koos käesoleva ettepanekuga eraldi menetluses. See menetlus hõlmab tuumaenergia ohutu ja rahuotstarbelise kasutamise koostöö lepingu sõlmimisele lisaks ka kaubandus- ja koostöölepingu sõlmimist Euroopa Aatomienergiaühenduse pädevusse kuuluvates küsimustes (eelkõige Ühendkuningriigi osalemine kolmanda riigina Euratomi teadusprogrammis ja Euroopa termotuumasünteesialases tegevuses, sh ITERi tegevuses kolmanda riigina oma liikmesuse kaudu ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõttes (Fusion for Energy).

Salastatud teabe kaitse leping on kaubandus- ja koostöölepingu lisaleping ning vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu artiklile COMPROV.2 on see kaubandus- ja koostöölepinguga reguleeritud üldiste liidu ja Ühendkuningriigi vaheliste kahepoolsete suhete lahutamatu osa ja moodustab osa üldisest raamistikust. Salastatud teabe kaitse lepingul on kaubandus- ja koostöölepinguga sama kohaldatavaks muutumise kuupäev ja samad lõpetamist käsitlevad sätted.

Erilist tähelepanu on pööratud läbirääkimiste läbipaistvuse tagamisele kooskõlas nõukogu poolt 22. jaanuaril 2020 kinnitatud tulevaste suhete üle peetavate läbirääkimiste läbipaistvuse juhtpõhimõtetega. Seda silmas pidades on kõik liidu läbirääkija (komisjon) läbirääkimisdokumendid, mida jagati nõukogu, Euroopa Parlamendi, liikmesriikide parlamentide ja Ühendkuningriigiga, liidu õigusega ettenähtud ulatuses avalikustatud. Lisaks on pealäbirääkija nõukogu, Euroopa Ülemkogu, Euroopa Parlamenti ja liikmesriikide parlamente ning Majandus- ja Sotsiaalnõukogu ja Regioonide Komiteed järjepidevalt ja täielikult läbirääkimiste kuluga kursis hoidnud.

Komisjon pidas läbirääkimisi, konsulteerides nõukogu määratud erikomiteega (nõukogu Ühendkuningriigi töörühm). Nõuetekohaselt on arvesse võetud Euroopa Parlamendi 12. veebruari 2020. aasta ja 18. juuni 2020. aasta resolutsioone ning komisjon on Euroopa Parlamenti läbirääkimiste kulust täiel määral teavitanud vastavalt EL toimimise lepingu artikli 218 lõikega 10, eelkõige Ühendkuningriigi koordineerimisrühma kaudu.

Väljaastumislepingu artiklis 184 on sätestatud, et tegutsedes heas usus ja austades teineteise õiguskorda, teevad Euroopa Liit ja Ühendkuningriik oma parima, et astuda vajalikke samme, et rääkida kiiresti läbi poliitilises deklaratsioonis osutatud lepingud, mis reguleerivad nende tulevasi suhteid, ja viia läbi nende lepingute ratifitseerimiseks või sõlmimiseks vajalikud menetlused, tagamaks, et neid lepinguid kohaldataks võimaluste piires alates üleminekuperioodi lõpust.

Väljaastumislepingule lisatud poliitilises deklaratsioonis (edaspidi „poliitiline deklaratsioon“) on esitatud Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete raamistik. Deklaratsiooniga kehtestatakse „põhimõtted ambitsioonikaks, laiaulatuslikuks, põhjalikuks ja paindlikuks partnerluseks kaubandus- ja majanduskoostöö valdkonnas, mille keskmes on laiaulatuslik ja tasakaalustatud vabakaubandusleping, ning õiguskaitse ja kriminaalõiguse, välispoliitika, julgeoleku ja kaitse ning laiemates koostöövaldkondades“.

23. märtsi 2018. aasta suunistes kordas Euroopa Ülemkogu, et liidul on kindel kavatsus seada tulevikus Ühendkuningriigiga sisse võimalikult lähedane partnerlus. Nende suuniste kohaselt peaks partnerlus hõlmama kaubandus- ja majanduskoostööd ning teisi valdkondi, eeskätt võitlust terrorismi ja rahvusvahelise kuritegevuse vastu, aga ka julgeolekut, kaitset ja välispoliitikat. Euroopa Ülemkogu kehtestas need suunised, pidades silmas üldist arusaama tulevaste suhete raamistikust, mida oli kavas täpsustada väljaastumislepingule lisatud ja selles viidatud poliitilises deklaratsioonis.

COM(2020) 855 final of 25.12.2020 downgraded on 26.12.2020

EUROOPA KOMISJON Brüssel,27.12.2020 COM(2020) 855 final COM(2020) 855 final of 25.12.2020 downgraded on 26.12.2020 LISA

järgmise dokumendi juurde: Ettepanek: Nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu ning Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta



ÜHELT POOLT EUROOPA LIIDU JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE NING TEISELT POOLT SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI VAHELINE KAUBANDUS- JA KOOSTÖÖLEPING



PREAMBUL ESIMENE OSA. ÜHIS- JA INSTITUTSIOONILISED SÄTTED I jaotis. Üldsätted II jaotis. Tõlgendamise põhimõtted ja mõisted III jaotis. Institutsiooniline raamistik TEINE OSA. KAUBANDUS, TRANSPORT, KALANDUS JA MUUD KOKKULEPPED

ESIMENE RUBRIIK. KAUBANDUS I jaotis. Kaubavahetus II jaotis. Teenused ja investeeringud III jaotis. Digikaubandus IV jaotis. Kapitali liikumine, maksed, ülekanded ja ajutised kaitsemeetmed V jaotis. Intellektuaalomand VI jaotis. Riigihanked VII jaotis. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad VIII jaotis. Energeetika IX jaotis. Läbipaistvus X jaotis. Hea reguleerimistava ja regulatiivne koostöö XI jaotis. Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused ning kestlik areng 175 XiI jaotis. Erandid 212 TEINE RUBRIIK. LENNUNDUS 217 I jaotis. Lennutransport 217 II jaotis. Lennundusohutus 236 KOLMAS RUBRIIK. MAANTEETRANSPORT 242 I jaotis. Kaupade maanteevedu 242 II jaotis. Sõitjate maanteevedu 247 NELJAS RUBRIIK. SOTSIAALKINDLUSTUSE KOORDINEERIMINE JA LÜHIAJALISTE KÜLASTUSTE VIISAD 256

I jaotis. Sotsiaalkindlustuse koordineerimine 256 II jaotis. Lühiajaliste külastuste viisad 256 VIIES RUBRIIK. KALANDUS 257 KUUES RUBRIIK. MUUD SÄTTED 270 KOLMAS OSA. ÕIGUSKAITSE- JA ÕIGUSALANE KOOSTÖÖ KRIMINAALASJADES 277 I jaotis. Üldsätted 277 II jaotis. DNA, sõrmejälgede ja sõidukite registreerimisandmete vahetamine 279 III jaotis. Broneeringuinfo edastamine ja töötlemine 285 IV jaotis. Koostöö operatiivteabe valdkonnas 296 V jaotis. Koostöö Europoliga 297 VI jaotis. Koostöö Eurojustiga 303 VII jaotis. Üleandmine 306 VIII jaotis. Vastastikune abi 323 IX jaotis. Karistusregistri andmete vahetamine 327 X jaotis. Võitlus rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu 330 XI jaotis. Vara arestimine ja konfiskeerimine 332 XII jaotis. Muud sätted 346 XIII jaotis. Vaidluste lahendamine 351 NELJAS OSA. TEMAATILINE KOOSTÖÖ 354 I jaotis. Terviseturve 354

II jaotis. Küberturvalisus 355 VIIES OSA. LIIDU PROGRAMMIDES OSALEMINE, USALDUSVÄÄRNE FINANTSJUHTIMINE JA FINANTSSÄTTED 357 KUUES OSA. VAIDLUSTE LAHENDAMINE JA HORISONTAALSED SÄTTED 374 I jaotis. Vaidluste lahendamine 374 II jaotis. Koostöö alus 387 III jaotis. Kohustuste täitmine ja kaitsemeetmed 390 SEITSMES OSA. LÕPPSÄTTED 392 LISAD 400 LISA INST. PARTNERLUSNÕUKOGU JA KOMITEEDE KODUKORD 400 LISA ORIG-1. TOOTEPÕHISTE PÄRITOLUREEGLITE SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED 405 LISA ORIG-2. TOOTEPÕHISED PÄRITOLUREEGLID 413 LISA ORIG-2A. PÄRITOLUKVOODID JA ALTERNATIIVID LISAS ORIG-2 [TOOTEPÕHISED PÄRITOLUREEGLID] ESITATUD TOOTEPÕHISTE PÄRITOLUREEGLITE JUURDE 461 LISA ORIG-2B. ÜLEMINEKUPERIOODIL AKUDE JA ELEKTRISÕIDUKITE SUHTES KOHALDATAVAD TOOTEPÕHISED REEGLID 464 LISA ORIG-3. TARNIJA DEKLARATSIOON 468 LISA ORIG-4. PÄRITOLUKINNITUSE TEKST 472 LISA ORIG-5. ÜHISDEKLARATSIOON ANDORRA VÜRSTIRIIGI KOHTA 474 LISA ORIG-6. SAN MARINO VABARIIKI KÄSITLEV ÜHISDEKLARATSIOON 475 LISA SPS-1. ARTIKLI SPS.19 PUNKTIS D OSUTATUD KRITEERIUMID 476 LISA TBT-1. MOOTORSÕIDUKID NING NENDE SEADMED JA OSAD 477 LISA TBT-2.Ravimid 482

LISA TBT-3. KEMIKAALID 494 LISA TBT-4. MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKUD TOOTED 496 LISA TBT-5. VEINIKAUBANDUS 504 LISA TBT-XX – ARTIKLI TBT.9 LÕIKES 4 OSUTATUD KORD KORRAPÄRASEKS TEABEVAHETUSEKS TOIDUKS MITTEKASUTATAVATE TOODETE OHUTUSE NING SEONDUVATE ENNETAVATE, PIIRAVATE JA PARANDUSMEETMETE KOHTA 512 LISA TBT-ZZ – ARTIKLI TBT.9 LÕIKES 5 OSUTATUD KORD KORRAPÄRASEKS TEABEVAHETUSEKS NÕUETELE MITTEVASTAVATE TOIDUKS MITTEKASUTATAVATE TOODETE SUHTES VÕETUD MEETMETE KOHTA, MIS EI OLE HÕLMATUD ARTIKLI TBT.9 LÕIKEGA 4 513 LISA CUSTMS-1. VOLITATUD ETTEVÕTJAD 514 LISA SERVIN-1. KEHTIVAD MEETMED 518 LISA SERVIN-2. EDASISED MEETMED 629 LISA SERVIN-3. INVESTEERIMISE EESMÄRGIL ÄRIVISIIDIL OLEVAD ISIKUD, ETTEVÕTJASISESELT ÜLEVIIDAVAD ISIKUD JA LÜHIAJALISEL ÄRIVISIIDIL OLEVAD ISIKUD 725 LISA SERVIN-4. LEPINGULISED TEENUSEOSUTAJAD JA SÕLTUMATUD SPETSIALISTID 731 LISA SERVIN-5. FÜÜSILISTE ISIKUTE LIIKUMINE 753 LISA SERVIN-6. SUUNISED KUTSEKVALIFIKATSIOONIDE TUNNUSTAMISE KORRA KOHTA 755 LISA PPROC-1. RIIGIHANKED 760 LISA ENER-1. ENERGIAKAUPADE, SÜSIVESINIKE JA TOORAINETE LOETELUD 765 LISA ENER-2. ENERGEETIKA- JA KESKKONNASUBSIIDIUMID 767 LISA ENER-3. KOLMANDATE ISIKUTE JUURDEPÄÄSU JA OMANDISUHETE ERALDAMISE MITTEKOHALDAMINE TARISTU SUHTES 768 LISA ENER-4. ELEKTRIVÕRKUDEVAHELISE ÜHENDUSE VÕIMSUSE JAOTAMINE JÄRGMISE PÄEVA TURU AJAL 769 LISA AVSAF-1. LENNUKÕLBLIKKUSE JA KESKKONNAOHUTUSE SERTIFITSEERIMINE 771 LISA ROAD-1. KAUPADE MAANTEEVEDU 785 LISA ROAD-2. Rahvusvahelise liiniveo ja eriotstarbelise liiniveo loa näidis 866

LISA ROAD-3. RAHVUSVAHELISE LIINIVEO JA ERIOTSTARBELISE LIINIVEO LOA TAOTLEMISE VORM 870 LISA ROAD-4. JUHUVEDUDE SÕIDULEHE NÄIDIS 872 LISA FISH.1 874 LISA FISH.2 879 LISA FISH.3 883 LISA FISH.4. PROTOKOLL VETELE JUURDEPÄÄSU KOHTA 884 LISA LAW-1. DNA, SõRMEJÄLGEDE JA SÕIDUKITE REGISTREERIMISANDMETE VAHETAMINE 884 LISA LAW-2. BRONEERINGUINFO 978 LISA LAW-3. EUROPOLI PÄDEVUSSE KUULUVAD KURITEOLIIGID 979 LISA LAW-4. Eurojusti pädevusse kuuluvad raskete kuritegude liigid 981 LISA LAW-5. VAHISTAMISMÄÄRUS 983 LISA LAW-6. Karistusregistri andmete vahetamine – tehnilised spetsifikatsioonid ja menetlusnõuded 991 LISA LAW-7. Terrorismi määratlus 1014 LISA LAW-8. Vara arestimine ja konfiskeerimine 1018 LISA UNPRO-1. FINANTSTINGIMUSTE RAKENDAMINE 1035 LISA INST. VAIDLUSTE LAHENDAMIST REGULEERIV TÖÖKORD 1038 LISA INST. VAHEKOHTUNIKE KÄITUMISJUHEND 1044 KÄIBEMAKSU VALDKONNAS HALDUSKOOSTÖÖ TEGEMIST JA MAKSUPETTUSTE TÕKESTAMIST NING MAKSUDE JA TOLLIMAKSUDEGA SEOTUD NÕUETE SISSENÕUDMISEL ANTAVAT VASTASTIKUST ABI KÄSITLEV PROTOKOLL 1047 I JAOTIS. ÜLDSÄTTED 1047 II JAOTIS. HALDUSKOOSTÖÖ JA KÄIBEMAKSUPETTUSTE VASTANE VÕITLUS 1051

III JAOTIS. SISSENÕUDMISABI 1055 IV JAOTIS. RAKENDAMINE JA KOHALDAMINE 1064 V JAOTIS. LÕPPSÄTTED 1065 KÄIBEMAKSU VALDKONNAS HALDUSKOOSTÖÖ TEGEMIST JA MAKSUPETTUSTE TÕKESTAMIST NING MAKSUDE JA TOLLIMAKSUDEGA SEOTUD NÕUETE SISSENÕUDMISEL ANTAVAT VASTASTIKUST ABI KÄSITLEVA PROTOKOLLI LISA 1066 PROTOKOLL VASTASTIKUSE HALDUSABI KOHTA TOLLIKÜSIMUSTES 1110 PROTOKOLL SOTSIAALKINDLUSTUSE KOORDINEERIMISE KOHTA 1116 I JAOTIS. ÜLDSÄTTED 1116 II JAOTIS. KOHALDATAVATE ÕIGUSAKTIDE KINDLAKSMÄÄRAMINE 1121 III JAOTIS. ERISÄTTED ERI KATEGOORIATE HÜVITISTE KOHTA 1125 IV JAOTIS. MUUD SÄTTED 1140 V JAOTIS. LÕPPSÄTTED 1143 LISA SSC-1. TEATAVAD RAHALISED HÜVITISED, MILLE SUHTES PROTOKOLLI EI KOHALDATA 1145 LISA SSC-2. MITTERAHALISTE HÜVITISTE ÕIGUSTE PIIRANGUD PIIRIALATÖÖTAJA PERELIIKMETE PUHUL 1161 LISA SSC-3. TÄIENDAVAD ÕIGUSED PÄDEVASSE RIIKI NAASVATE PENSIONÄRIDE PUHUL 1162 LISA SSC-4. JUHUD, MIL PRO RATA ARVUTUSEST VÕIB LOOBUDA VÕI SEDA EI KOHALDATA 1163 LISA SSC-5. HÜVITISED JA LEPINGUD, MIS VÕIMALDAVAD KOHALDADA ARTIKLIT SSC.49 [Samaliigiliste hüvitiste kattumine] 1168 LISA SSC-6. ERISÄTTED LIIKMESRIIKIDE JA ÜHENDKUNINGRIIGI ÕIGUSAKTIDE KOHALDAMISEKS 1171 LISA SSC-7. RAKENDUSOSA 1183 LISA SSC-8. ARTIKLI SSC.11 [Lähetatud töötajad] KOHALDAMIST KÄSITLEVAD ÜLEMINEKUSÄTTED 1225





ÜHELT POOLT EUROOPA LIIDU JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE NING TEISELT POOLT SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI VAHELINE KAUBANDUS- JA KOOSTÖÖLEPING PREAMBUL EUROOPA LIIT JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS NING SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK, KINNITADES VEEL KORD oma pühendumust demokraatlikele põhimõtetele, õigusriigi põhimõttele, inimõigustele, massihävitusrelvade leviku tõkestamisele ja võitlusele kliimamuutuste vastu, mis on käesoleva lepingu ning lisalepingute olulised osad; TUNNUSTADES ülemaailmse koostöö tähtsust ühist huvi pakkuvate küsimuste lahendamisel; TUNNUSTADES läbipaistvuse olulisust rahvusvahelistes kaubandus- ja investeerimissuhetes kõigi osaliste jaoks; PÜÜDES kehtestada poolte vahel selgeid ja vastastikku kasulikke kaubandus- ja investeerimiseeskirju; ARVESTADES, et käesoleva lepingu ja lisalepingu tõhusa haldamise ning õige tõlgendamise ja kohaldamise ning nendest lepingutest tulenevate kohustuste täitmise tagamiseks on väga oluline kehtestada sätted, millega kindlustatakse lepingu üldine haldamine, eriti vaidluste lahendamist ja jõustamist käsitlevad õigusnormid, mis austavad täielikult liidu ja Ühendkuningriigi õiguskorda ning Ühendkuningriigi staatust riigina väljaspool Euroopa Liitu; TUGINEDES 15. aprillil 1994 sõlmitud Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamisleping ust (Marrakechi leping) ning muudest mitmepoolsetest ja kahepoolsetest koostöövahenditest tulenevatele õigustele ja kohustustele; TUNNUSTADES poolte sõltumatust ja õigusi kehtestada oma territooriumil õigusnorme, et saavutada õiguspäraseid avaliku poliitika eesmärke, nagu rahvatervise, sotsiaalteenuste, riikliku hariduse, ohutuse, keskkonna, sealhulgas kliimamuutuste, avaliku kõlbluse, sotsiaal- ja tarbijakaitse, loomade heaolu, eraelu puutumatuse ja andmekaitse ning kultuurilise mitmekesisuse edendamine ja kaitse, püüdes samal ajal parandada oma vastavaid kõrgeid kaitsetasemeid; USKUDES prognoositavast ärikeskkonnast saadavasse kasusse, mis soodustab nendevahelist kaubandust ja investeeringuid ning väldib kaubanduse moonutamist ja ebaõiglasi konkurentsieeliseid, ning viisil, mis soodustab kestlikku arengut selle majanduslikus, sotsiaalses ja keskkonnaalases mõõtmes; TUNNUSTADES vajadust ambitsioonika, laiaulatusliku ja tasakaalustatud majanduspartnerluse järele, eesmärgiga tagada avatud ja ausa konkurentsi huvides võrdsed tingimused ning kestlik areng, toetudes tõhusatele ja tugevatele subsiidiumide ja konkurentsi raamistikele ning kohustusele toetada nende kõrgetasemelist kaitset tööjõu ja sotsiaalsete standardite, keskkonna, kliimamuutuste vastase võitluse ja maksustamise valdkonnas; TUNNUSTADES vajadust tagada avatud ja turvaline turg ettevõtjatele, sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, ning nende kaupadele ja teenustele, kõrvaldades selleks põhjendamatud kaubandus- ja investeerimistõkked; MÄRKIDES, et on oluline hõlbustada ettevõtjate ja tarbijate uusi võimalusi digitaalkaubanduse kaudu ning kõrvaldada põhjendamatud tõkked, mis takistavad elektrooniliste vahendite abil toimuvat andmevoogu ja kaubavahetust, järgides samal ajal poolte isikuandmete kaitse eeskirju; SOOVIDES, et käesolev leping aitaks kaasa suurendada tarbijate heaolu poliitikameetmete kaudu, millega tagatakse tarbijate kaitsmise kõrge tase ja nende majanduslik heaolu, ning ergutades koostööd asjaomaste asutuste vahel;

VÕTTES ARVESSE piiriülese õhu-, maantee- ja meretranspordi, reisijate ja kaupade liikuvuse tähtsust ning vajadust tagada poolte vahel veoteenuste osutamisel kõrged standardid; TUNNUSTADES energia ja toorainetega kauplemisest ja nendesse investeerimisest saadavat kasu ning kulutõhusa, puhta ja turvalise energiavarustuse toetamise tähtsust liidule ja Ühendkuningriigile; MÄRKIDES poolte huvi luua raamistik tehnilise koostöö hõlbustamiseks ja töötada võrkudevaheliste ühenduste jaoks välja uus kauplemiskord, mis tagab kõigiks ajavahemikeks kindlad ja tõhusad tulemused; MÄRKIDES, et kõnealustes valdkondades peaks pooltevahelise koostöö ja kaubanduse aluseks olema aus konkurents energiaturgudel ja mittediskrimineeriv juurdepääsul võrkudele; TUNNISTADES säästva energia ja taastuvenergia, eelkõige Põhjamere avamere energiatootmise, ning energiatõhususe eeliseid; SOOVIDES edendada nende rannikutega piirnevate vete rahulikku kasutamist ning nendes vetes leiduvate mere bioloogiliste ressursside optimaalset ja erapooletut kasutamist, sealhulgas ühiste kalavarude jätkuvat kestlikku majandamist; MÄRKIDES, et Ühendkuningriik on Euroopa Liidust välja astunud ja alates 1. jaanuarist 2021 on Ühendkuningriik sõltumatu rannikuriik, kellel on rahvusvahelisest õigusest tulenevad vastavad õigused ja kohustused; KINNITADES, et rannikuriikide suveräänsed õigused, mida pooled kasutavad nende vetes leiduvate bioloogiliste ressursside uurimisel, kasutamisel, kaitsmisel ja majandamisel, peaksid olema kooskõlas rahvusvahelise õiguse, sealhulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta 10. detsembri mereõiguse konventsiooni põhimõtetega; TUNNUSTADES poolte vahel töötamise, riigis viibimise või elamise eesmärgil liikuvate isikute ning nende pereliikmete ja ülalpidamisel olnud isikute sotsiaalkindlustusõiguste koordineerimise tähtsust; ARVESTADES, et koostöö ühist huvi pakkuvates valdkondades, nagu teadus ja innovatsioon, tuumauuringud või kosmos, toob Ühendkuningriigi vastavates liidu programmides õiglastel ja asjakohastel tingimustel osalemise kaudu kasu mõlemale poolele; ARVESTADES, et Ühendkuningriigi ja liidu vaheline koostöö, mis on seotud kuritegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega ning kriminaalkaristuste täitmisele pööramisega, sealhulgas avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude eest kaitsmisel ja nende ennetamisel, võimaldab tugevdada Ühendkuningriigi ja liidu julgeolekut; SOOVIDES, et Ühendkuningriigi ja liidu vahel sõlmitaks leping, mis oleks sellise koostöö õiguslikuks aluseks; Tõdedes, et pooled võivad täiendada käesolevat lepingut muude lepingutega, mis on käesoleva lepinguga reguleeritud üldiste kahepoolsete suhete lahutamatu osa, ning et sellise lisalepinguna sõlmitakse salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitlev leping ning see võimaldab pooltel vahetada salastatud teavet käesoleva lepingu või mis tahes muu lisalepingu alusel, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:



ESIMENE OSA. ÜHIS- JA INSTITUTSIOONILISED SÄTTED I jaotis. Üldsätted

Artikkel COMPROV.1. Eesmärk Käesoleva lepinguga luuakse alus pooltevahelistele laiaulatuslikele suhetele heaolu ja heanaaberlikkuse alal, mida iseloomustavad tihedad ja rahumeelsed suhted ja mis põhinevad koostööl poolte sõltumatust ja suveräänsust austades. Artikkel COMPROV.2. Lisalepingud 1. Liidu ja Ühendkuningriigi vahel sõlmitavad muud kahepoolsed lepingud on käesoleva lepingu lisalepingud, kui kõnealustes lepingutes ei ole sätestatud teisiti. Sellised lisalepingud on käesoleva lepinguga reguleeritud üldiste kahepoolsete suhete lahutamatu osa ja moodustavad osa üldisest raamistikust. 2. Lõiget 1 kohaldatakse ka (a)ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ühendkuningriigi vahel sõlmitud lepingute suhtes; ning (b)ühelt poolt Euratomi ja teiselt poolt Ühendkuningriigi vahel sõlmitud lepingute suhtes. Artikkel COMPROV.3. Hea usu põhimõte 1. Pooled abistavad üksteist käesolevast lepingust ja selle lisalepingutest tulenevate ülesannete täitmisel täielikus vastastikuses austuses ja heas usus. 2. Nad võtavad kõik asjakohased üld- või erimeetmed, et tagada käesolevast lepingust ja selle lisalepingutest tulenevate kohustuste täitmine, ning hoiduvad igasugustest meetmetest, mis võiksid ohustada käesoleva lepingu või selle lisalepingute eesmärkide saavutamist. II jaotis. Tõlgendamise põhimõtted ja mõisted Artikkel COMPROV.13. Rahvusvaheline avalik õigus 1. Käesoleva lepingu ja selle lisalepingute sätteid tõlgendatakse heas usus, lähtudes nende tavatähendusest kontekstis ning pidades silmas lepingu eset ja eesmärki rahvusvahelise avaliku õiguse tõlgendamise tavareeglite, sealhulgas 23. mail 1969 Viinis sõlmitud rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooniga kodifitseeritud normide kohaselt. 2. Suurema selguse huvides olgu märgitud, et ei käesoleva lepingu ega selle lisalepingutega ei sätestata kohustust tõlgendada nende sätteid kooskõlas kummagi poole siseriikliku õigusega. 3. Suurema selguse huvides olgu märgitud, et kummagi poole kohtute tõlgendus käesoleva lepingu või selle lisalepingute kohta ei ole teise poole kohtutele siduv. Artikkel COMPROV.16. Üksikisiku õigused 1. Ilma et see piiraks artikli MOBI.SSC.67 [Subjektiivsete õiguste kaitse] kohaldamist ja välja arvatud kolmanda osa [Õiguskaitse- ja õigusalane koostöö] puhul seoses liiduga, ei tõlgendata käesolevat lepingust ega selle lisalepinguid nii, nagu annaksid need isikutele muid õigusi või paneksid isikutele muid kohustusi kui need, mis on pooltele antud rahvusvahelise avaliku õiguse alusel, ega viisil, mis võimaldab käesolevale lepingule või selle lisalepingutele tugineda otse poole siseriiklikus õigussüsteemis. 2. Pool ei näe oma siseriiklikus õiguses ette nõudeõigust teise poole vastu põhjusel, et teine pool on tegutsenud käesolevat lepingut või selle lisalepinguid rikkudes. Artikkel COMPROV.17. Mõisted 1. Kui ei ole sätestatud teisiti, kasutatakse käesolevas lepingus ja selle lisalepingutes järgmisi mõisteid:

(a)„andmesubjekt“– tuvastatud või tuvastatav füüsiline isik; tuvastatav isik on isik, keda saab otseselt või kaudselt tuvastada, eelkõige sellise identifitseerimistunnuse põhjal nagu nimi, isikukood, asukohateave, võrguidentifikaator, või ühe või mitme tema füüsilise, füsioloogilise, geneetilise, vaimse, majandusliku, kultuurilise või sotsiaalse tunnuse põhjal; (b)„päev” – kalendripäev; (c)„liikmesriik“ – Euroopa Liidu liikmesriik; (d)„isikuandmed“– igasugune teave andmesubjekti kohta; (e)„riik“ – olenevalt kontekstist kas liikmesriik või Ühendkuningriik; (f)„poole territoorium“ – kummagi poole territooriumid, mille suhtes kohaldatakse käesolevat lepingut kooskõlas artikliga FINPROV.1 [Territoriaalne kohaldamisala]; (g)„üleminekuperiood“ – väljaastumislepingu artiklis 126 sätestatud üleminekuperiood ning (h)„väljaastumisleping“ – Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping, sealhulgas selle protokollid. 2. Kui ei ole sätestatud teisiti või kui kontekst ei nõua teisiti, mõistetakse käesolevas lepingus ja selle lisalepingutes kõiki viiteid „liidule“, „poolele“ või „pooltele“ selliselt, et need ei hõlma Euroopa Aatomienergiaühendust. III jaotis. Institutsiooniline raamistik Artikkel INST.1. Partnerlusnõukogu 1. Käesolevaga moodustatakse partnerlusnõukogu. Partnerlusnõukogu koosneb liidu ja Ühendkuningriigi esindajatest. Partnerlusnõukogu võib olenevalt arutlusel olevatest küsimustest kokku tulla erinevates koosseisudes. 2. Partnerlusnõukogu juhivad ühiselt Euroopa Komisjoni liige ja Ühendkuningriigi valitsuse esindaja ministrite tasandil. Komitee tuleb kokku liidu või Ühendkuningriigi taotlusel ja igal juhul vähemalt kord aastas ning määrab vastastikusel kokkuleppel kindlaks oma koosolekute ajakava ja päevakorra. 3. Partnerlusnõukogu jälgib käesoleva lepingu ja selle lisalepingute eesmärkide saavutamist. Ta jälgib ja hõlbustab käesoleva lepingu ja selle lisalepingute rakendamist ja kohaldamist. Kumbki pool võib partnerlusnõukogu poole pöörduda kõigi käesoleva lepingu ja selle lisalepingute rakendamise, kohaldamise ja tõlgendamisega seotud küsimustega. 4. Partnerlusnõukogul on õigus (a)võtta vastu otsuseid kõikides küsimustes, mille puhul see on käesoleva lepingu või selle lisalepingutega nii ette nähtud; (b)anda pooltele soovitusi käesoleva lepingu ja selle lisalepingute rakendamise ja kohaldamise kohta; (c)võtta otsusega vastu käesoleva lepingu ja selle lisalepingute muudatusi, kui see on käesoleva lepingu või selle lisalepingutega nii ette nähtud; (d)välja arvatud esimese osa [Ühis- ja institutsioonilised sätted] III jaotise [Institutsiooniline raamistik] puhul, võtta kuni käesoleva lepingu jõustumisele järgneva neljanda aasta lõpuni vastu otsuseid, millega muudetakse käesolevat lepingut või selle lisalepinguid, tingimusel et sellised muudatused on vajalikud selleks, et parandada vigu, kõrvaldada väljajätte ja muid puudusi; (e)arutada kõiki käesoleva lepingu või selle lisalepingutega hõlmatud valdkondadega seotud küsimusi;

(f)delegeerida teatavad oma õigused kaubanduspartnerluse komiteele või erikomiteele, välja arvatud artikli INST.1 [Partnerlusnõukogu] lõike 4 punktis g osutatud õigused ja ülesanded; (g)luua otsusega muid kui artikli INST.2 [Komiteed] lõikes 1 osutatud kaubanduse erikomiteesid ja erikomiteesid, saata laiali kaubanduse erikomiteesid või erikomiteesid või muuta neile määratud ülesandeid ning (h)anda pooltele soovitusi käesoleva lepingu või selle lisalepingutega hõlmatud konkreetsetes valdkondades isikuandmete edastamise kohta. 5. Partnerlusnõukogu tööd reguleerib LISAS INST-1 [Partnerlusnõukogu ja komiteede kodukord] sätestatud töökord. Partnerlusnõukogu võib seda lisa muuta. Artikkel INST.2. Komiteed 1. Käesolevaga luuakse järgmised komiteed: (a)kaubanduspartnerluse komitee, mis lahendab I–VII jaotise, VIII jaotise 4. peatüki [Energiakaubad ja toorained], teise osa esimese rubriigi [Kaubandus] IX–XII jaotisega, teise osa kuuenda rubriigi [Muud sätted] ja lisaga ENER-2 [ENERGIA- JA KESKKONNASUBSIIDIUMID] hõlmatud küsimusi; (b)kaupadega tegelev kaubanduse erikomitee, mis lahendab teise osa esimese rubriigi I jaotise 1. peatüki ja teise osa esimese rubriigi VIII jaotise 4. peatükiga [Energiakaubad ja toorained] hõlmatud küsimusi; (c)tollikoostöö ja päritolureeglitega tegelev kaubanduse erikomitee, mis lahendab küsimusi, mis on hõlmatud teise osa esimese rubriigi I jaotise 2. ja 5. peatükiga ning sätetega, mis käsitlevad intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis, lõive ja tasusid, tolliväärtuse määramist ja parandatud kaupu; (d)sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega tegeleva kaubanduse erikomitee, mis lahendab teise osa esimese rubriigi I jaotise 3. peatükiga hõlmatud küsimusi; (e)tehniliste kaubandustõketega tegelev kaubanduse erikomitee, mis lahendab teise osa esimese rubriigi I jaotise 4. peatüki ning teise osa esimese rubriigi VIII jaotise [Energeetika] artikliga ENER.25 [Koostöö standardite valdkonnas] hõlmatud küsimusi; (f)teenuste, investeeringute ja digikaubandusega tegelev kaubanduse erikomitee, mis lahendab teise osa esimese rubriigi II–IV jaotise ning teise osa esimese rubriigi VIII jaotise 4. peatükiga [Energiakaubad ja toorained] hõlmatud küsimusi; (g)intellektuaalomandiga tegelev kaubanduse erikomitee, mis lahendab teise osa esimese rubriigi V jaotisega hõlmatud küsimusi; (h)riigihangetega tegelev kaubanduse erikomitee, mis lahendab teise osa esimese rubriigi VI jaotisega hõlmatud küsimusi; (i)regulatiivse koostööga tegelev kaubanduse erikomitee, mis lahendab teise osa esimese rubriigi X jaotisega hõlmatud küsimusi; (j)avatud ja ausa konkurentsi võrdsete tingimuste tagamise ning kestliku arenguga tegelev kaubanduse erikomitee, mis lahendab teise osa esimese rubriigi XI jaotise ja lisaga ENER-2 [ENERGIA- JA KESKKONNASUBSIIDIUMID] hõlmatud küsimusi; (k)käibemaksualase halduskoostöö ning maksude ja tollimaksude sissenõudmisega tegelev kaubanduse erikomitee, mis lahendab käibemaksu valdkonnas halduskoostöö tegemist ja maksupettuste tõkestamist ning maksude ja tollimaksudega seotud nõuete sissenõudmisel antavat vastastikust abi käsitleva protokolliga hõlmatud küsimusi; (l)energeetika erikomitee, mis (I)lahendab teise osa esimese rubriigi VIII jaotisega hõlmatud küsimusi, välja arvatud 4. peatüki [Energiakaubad ja toorained], artikliga ENER.25 [Koostöö standardite valdkonnas] ning lisaga ENER-2 [ENERGIA- JA KESKKONNASUBSIIDIUMID] hõlmatud küsimusi, ning

(II)võib arutada ja anda nõu asjaomasele kaubanduse erikomiteele 4. peatüki [Energiakaubad ja toorained] ja teise osa esimese rubriigi VIII jaotise artikli ENER.25 [Koostöö standardite valdkonnas] jaoks olulistes küsimustes; (m)lennutranspordi erikomitee, mis lahendab teise osa teise rubriigi I jaotisega hõlmatud küsimusi; (n)lennundusohutuse erikomitee, mis lahendab teise osa teise rubriigi II jaotisega hõlmatud küsimusi; (o)maanteetranspordi erikomitee, mis lahendab teise osa kolmanda rubriigiga [Maanteetransport] hõlmatud küsimusi; (p)sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee, mis lahendab teise osa neljanda rubriigiga [Sotsiaalkindlustuse koordineerimine] ja sotsiaalkindlustuse koordineerimist käsitleva protokolliga hõlmatud küsimusi; (q)kalanduse erikomitee, mis lahendab teise osa viienda rubriigiga [Kalandus] hõlmatud küsimusi; (r)õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomitee, mis lahendab kolmanda osaga [Õiguskaitse ja õigusalane koostöö kriminaalasjades] hõlmatud küsimusi; ning (s)liidu programmides osalemise erikomitee, mis lahendab viienda osaga [Liidu programmid] hõlmatud küsimusi. 2. I–VII jaotiste, 4. peatüki [Energiakaubad ja toorained] VIII jaotise, teise osa esimese rubriigi [Kaubandus] IX–XII jaotiste, teise osa kuuenda rubriigi [Muud sätted] ja lisaga ENER-2 [ENERGIA- JA KESKKONNASUBSIIDIUMID] seotud küsimustes on lõikes 1 osutatud kaubanduspartnerluse komiteel õigus (a)aidata partnerlusnõukogul täita oma ülesandeid ja eelkõige anda partnerlusnõukogule aru ja täita talle viimase poolt pandud ülesandeid; (b)jälgida käesoleva lepingu ja selle lisalepingute rakendamist; (c)võtta vastu otsuseid või anda soovitusi, nagu on sätestatud käesolevas lepingus või selle lisalepingutes, või kui partnerlusnõukogu on talle selleks sellised õigused delegeerinud; (d)jälgida käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kaubanduse erikomiteede tööd; (e)uurida kõige sobivamat viisi, kuidas hoida ära või lahendada käesoleva lepingu või selle lisalepingute tõlgendamisel ja kohaldamisel tekkida võivaid probleeme, ilma et see piiraks kuuenda osa I jaotise [Vaidluste lahendamine] kohaldamist; (f)kasutada õigusi, mille partnerlusnõukogu on talle artikli INST.1 [Partnerlusnõukogu] lõike 4 punkti f alusel delegeerinud; (g)luua otsusega muid kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kaubanduse erikomiteesid, saata selliseid kaubanduse erikomiteesid laiali või muuta neile määratud ülesandeid; ning (h)luua, jälgida, koordineerida ja saata laiali töörühmi või delegeerida nende jälgimine kaubanduse erikomiteele. 3. Kaubanduse erikomiteedel on oma pädevusvaldkonnaga seotud küsimustes õigus (a)teha järelevalvet käesoleva lepingu ja selle lisalepingute rakendamise üle ja vaadata see läbi ning tagada nende nõuetekohane toimimine; (b)aidata kaubanduspartnerluse komiteed oma ülesannete täitmisel ning eelkõige anda kaubanduspartnerluse komiteele aru ja täita talle viimase poolt pandud ülesandeid;

(c)teha partnerlusnõukogu ja kaubanduspartnerluse komitee ülesannete toetamiseks vajalikku tehnilist ettevalmistustööd, sealhulgas juhul, kui need organid peavad vastu võtma otsuseid või soovitusi; (d)võtta vastu otsuseid kõikides küsimustes, mille puhul see on käesoleva lepingu või selle lisalepingutega nii ette nähtud; (e)arutada käesoleva lepingu või selle lisalepingute rakendamisel tekkida võivaid tehnilisi küsimusi, ilma et see piiraks kuuenda osa I jaotise [Vaidluste lahendamine] kohaldamist; ning (f)tagada foorum, kus pooled saavad vahetada teavet, arutada parimaid tavasid ja jagada rakendamise kogemusi. 4. Erikomiteedel on oma pädevusvaldkonnaga seotud küsimustes õigus (a)teha järelevalvet käesoleva lepingu ja selle lisalepingute rakendamise üle ja vaadata see läbi ning tagada nende nõuetekohane toimimine; (b)aidata partnerlusnõukogul täita oma ülesandeid ja eelkõige anda partnerlusnõukogule aru ja täita talle viimase poolt pandud ülesandeid; (c)võtta vastu otsuseid, sealhulgas muudatusi, ja soovitusi kõikides küsimustes, mille puhul see on käesoleva lepingu või selle lisalepingutega nii ette nähtud või mille jaoks on partnerlusnõukogu oma õigused artikli INST.1 [Partnerlusnõukogu] lõike 4 punkti f alusel erikomiteele delegeerinud; (d)arutada käesoleva lepingu või selle lisalepingute rakendamisest tulenevaid tehnilisi küsimusi; (e)tagada foorum, kus pooled saavad vahetada teavet, arutada parimaid tavasid ja jagada rakendamise kogemusi; (f)luua, jälgida, koordineerida ja saata laiali töörühmi; ning (g)tagada foorum konsultatsioonideks kuuenda osa I jaotise [Vaidluste lahendamine] artikli 13 [Konsultatsioonid] lõike 7 kohaselt. 5. Komiteed koosnevad poolte esindajatest. Kumbki pool tagab, et nende esindajatel komiteedes on asjakohane oskusteave arutlusel olevates küsimustes. 6. Kaubanduspartnerluse komiteed juhivad ühiselt kaubandusega seotud küsimuste eest vastutav liidu juhtiv esindaja ja Ühendkuningriigi esindaja või nende määratud isikud. Komitee tuleb kokku liidu või Ühendkuningriigi taotlusel ja igal juhul vähemalt kord aastas ning määrab vastastikusel kokkuleppel kindlaks oma koosolekute ajakava ja päevakorra. 7. Kaubanduse erikomiteesid ja erikomiteesid juhivad ühiselt liidu esindaja ja Ühendkuningriigi esindaja. Kui käesoleva lepinguga ei ole ette nähtud teisiti või kui kaaseesistujad ei otsusta teisiti, tulevad erikomiteed kokku vähemalt kord aastas. 8. Komiteed määravad oma koosolekute ajakava ja päevakorra kindlaks vastastikusel kokkuleppel. 9. Komiteede tööd reguleerib LISAS INST-X [Partnerlusnõukogu ja komiteede kodukord] sätestatud töökord. 10. Erandina lõikest 9 võib komitee võtta vastu oma töökorra, mis reguleerib tema tööd, ja seda hiljem muuta. Artikkel INST.3. Töörühmad 1. Käesolevaga luuakse järgmised töörühmad:

a) tehniliste kaubandustõketega tegeleva kaubanduse erikomisjoni alluvuses mahepõllumajanduslike toodete töörühm; b) tehniliste kaubandustõketega tegeleva kaubanduse erikomisjoni alluvuses mootorsõidukite ja nende osade töörühm; c) tehniliste kaubandustõketega tegeleva kaubanduse erikomisjoni alluvuses ravimite töörühm; d) sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee alluvuses sotsiaalkindlustuse koordineerimise töörühm. 2. Töörühmad aitavad komiteede alluvuses komiteesid nende ülesannete täitmisel ning eelkõige valmistavad ette komiteede tööd ja täidavad neile viimaste poolt määratud ülesandeid. 3. Töörühmadesse kuuluvad liidu ja Ühendkuningriigi esindajad ning neid juhivad ühiselt liidu esindaja ja Ühendkuningriigi esindaja. 4. Töörühmad lepivad vastastikku kokku oma kodukorra, koosolekute ajakava ja päevakorra. Artikkel INST.4. Otsused ja soovitused 1. Partnerlusnõukogu või vajaduse korral komitee vastu võetud otsused on pooltele ning kõigile käesoleva lepingu ja selle lisalepingute alusel loodud organitele, sealhulgas kuuenda osa I jaotises [Vaidluste lahendamine] osutatud vahekohtule siduvad. Soovitused ei ole siduvad. 2. Partnerlusnõukogu või vajaduse korral komitee võtab vastu otsuseid ja annab soovitusi vastastikusel kokkuleppel. Artikkel INST.5. Parlamentaarne koostöö 1. Euroopa Parlament ja Ühendkuningriigi parlament võivad partnerluse kohta arvamuste vahetamise foorumina moodustada Euroopa Parlamendi ja Ühendkuningriigi parlamendi liikmetest koosneva parlamentaarse partnerlusassamblee. 2. Pärast parlamentaarse partnerlusassamblee asutamist (a)võib parlamentaarne partnerlusassamblee nõuda partnerlusnõukogult asjakohast teavet käesoleva lepingu ja selle lisalepingute rakendamise kohta ning partnerlusnõukogu esitab seejärel assambleele nõutud teabe; (b)teavitatakse teda partnerlusnõukogu otsustest ja soovitustest ning (c)võib ta anda partnerlusnõukogule soovitusi. Artikkel INST.6. Kodanikuühiskonna osalemine Pooled konsulteerivad kodanikuühiskonnaga käesoleva lepingu ja selle lisalepingute rakendamise üle, eelkõige artiklites INST.7 [Sisenõuanderühmad] ja INST.8 [Kodanikuühiskonna foorum] osutatud [sisenõuanderühmade ja kodanikuühiskonnaga suhtlemise kaudu. Artikkel INST.7. Sisenõuanderühmad 1. Kumbki pool konsulteerib käesoleva lepingu ja selle lisalepingutega hõlmatud küsimustes uute või olemasolevate sisenõuanderühma või -rühmadega, milles peavad olema esindatud sõltumatud kodanikuühiskonna organisatsioonid, sealhulgas vabaühendused, ettevõtjate ja tööandjate organisatsioonid ning ametiühingud, kes tegelevad majanduse, säästva arengu, sotsiaal-, inimõiguste, keskkonna- ja muude küsimustega. Kumbki pool võib oma sisenõuanderühma või -rühmad kokku kutsuda erinevates koosseisudes, et arutada käesoleva lepingu või selle lisalepingute eri sätete rakendamist.

2. Kumbki pool võtab arvesse oma sisenõuanderühma või -rühmade esitatud seisukohti või soovitusi. Kummagi poole esindajad püüavad oma vastava sisenõuanderühma või -rühmadega konsulteerida vähemalt kord aastas. Kohtumisi võib korraldada virtuaalselt. 3. Selleks et suurendada üldsuse teadlikkust sisenõuanderühmadest, püüab kumbki pool avaldada nimekirja organisatsioonidest, kes osalevad tema sisenõuanderühmas või -rühmades, ja selle rühma või nende rühmade kontaktpunkti. 4. Pooled edendavad oma sisenõuanderühmade vahelist suhtlust, sealhulgas vahetades võimaluse korral oma sisenõuanderühmade liikmete kontaktandmeid. Artikkel INST.8. Kodanikuühiskonna foorum 1. Pooled hõlbustavad kodanikuühiskonna foorumi korraldamist, et pidada dialoogi käesoleva lepingu teise osa rakendamise üle. Partnerlusnõukogu võtab vastu foorumi korraldamise tegevussuunised. 2. Kodanikuühiskonna foorum tuleb kokku vähemalt kord aastas, kui pooled ei lepi kokku teisiti. Kodanikuühiskonna foorum võib kohtuda virtuaalselt. 3. Kodanikuühiskonna foorum on osalemiseks avatud poole territooriumil asutatud sõltumatutele kodanikuühiskonna organisatsioonidele, sealhulgas artiklis INST.7 [Sisenõuanderühmad] osutatud sisenõuanderühmade liikmetele. Kumbki pool edendab tasakaalustatud esindatust, mis hõlmab muu hulgas majandus-, säästva arengu, sotsiaal-, inimõiguste, keskkonna- ja muudes küsimustega tegelevaid vabaühendusi, ettevõtjaid ja tööandjate organisatsioone ning ametiühinguid.



TEINE OSA. KAUBANDUS, TRANSPORT, KALANDUS JA MUUD KOKKULEPPED ESIMENE RUBRIIK. KAUBANDUS I jaotis. Kaubavahetus 1. peatükk. Võrdne kohtlemine ja kaupade turulepääs (sealhulgas kaubanduse kaitsemeetmed) Artikkel GOODS.1. Eesmärk Käesoleva peatüki eesmärk on lihtsustada poolte vahel kaubavahetust ja säilitada liberaliseeritud kaubavahetus vastavalt käesoleva lepingu sätetele. Artikkel GOODS.2. Kohaldamisala Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevat peatükki poole kaupadega kauplemise suhtes. Artikkel GOODS.3. Mõisted Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid: (a)„konsulaartehingud“ – menetlus, mille kaudu hangitakse eksportiva poole territooriumil või kolmanda isiku territooriumil asuva importiva poole konsulilt konsulaararve või konsulaarviisa faktuurarvele, päritolusertifikaadile, manifestile, kaubasaatjate ekspordideklaratsioonile või muule kauba impordiga seotud tollidokumendile;

(b)„tolliväärtuse määramise leping“ – GATT 1994 VII artikli rakendamise leping; (c)„ekspordi litsentsimise protseduur – haldusmenetlus (olenemata sellest, kas seda nimetatakse litsentsimiseks või mitte), mida pool kasutab ekspordilitsentside väljastamiseks ning mille puhul nõutakse eksportivalt poolelt ekspordi eeltingimusena taotluse või muude dokumentide (lisaks tavaliselt tollivormistuseks vajalikele dokumentidele) esitamist asjaomasele haldusasutusele; (d)„impordi litsentsimise protseduur“ – haldusmenetlus (olenemata sellest, kas seda nimetatakse litsentsimiseks või mitte), mida pool kasutab impordi litsentsimise korra rakendamiseks ning mille raames nõutakse importiva poole territooriumile importimise eeltingimusena taotluse või muude dokumentide esitamist, välja arvatud need, mida tavaliselt nõutakse tollivormistuseks; (e)„päritolustaatusega kaup“ – kui ei ole sätestatud teisiti, siis kaup, mis vastab käesoleva jaotise 2. peatükis [Päritolureeglid] sätestatud päritolureeglitele; (f)„tulemuslikkusnõue“ – nõue, mille kohaselt (I)kaupa eksporditakse kindlaksmääratud koguse, väärtuse või protsendimäära ulatuses; (II)impordilitsentsi välja andnud poole kaubad asendatakse imporditud kaupadega; (III)impordilitsentsi kasutav isik ostab impordilitsentsi välja andnud poole territooriumil muid kaupu või eelistab omamaiselt toodetud kaupu; (IV)impordilitsentsi kasutav isik toodab impordilitsentsi välja andnud poole territooriumil kaupu, millel on kindlaksmääratud koguse, väärtuse või protsendimäära ulatuses omamaine osalus, või (V)on mingil viisil seotud impordi mahu või väärtuse ekspordi mahu või väärtusega või välisvaluuta sissevoolu summaga; (g)„ümbertöötatud kaup“ – HSi gruppidesse 32, 40, 84–90, 94 või 95 klassifitseeritud kaup, (I)mis täielikult või osaliselt koosneb kasutatud kaupadest saadud osadest; (II)millel on uute kaupadega võrreldes sarnane eeldatav eluiga ja toimivus ning (III)millele antakse sama garantiikaitse, mida kohaldatakse selliste kaupade suhtes, kui need on uued; ning (h)„parandamine“ – kauba igasugune töötlemine, mille eesmärk on parandada toimimispuudus või oluline kahjustus ning millega taastatakse kauba algne funktsioon või tagatakse kauba kasutamise tehniliste nõuete täitmine. Kauba parandamine hõlmab ennistamist ja hooldust, millega võib kaasneda kauba väärtuse suurenemine kõnealuse kauba algse funktsionaalsuse taastamise tõttu, kuid see ei hõlma toimingut või protsessi, (I)mille tulemusena hävitatakse kauba põhiomadused või luuakse uus või kaubanduslikult erinev kaup; (II)millega muudetakse lõpetamata toodang valmistoodanguks või (III)mida kasutatakse kauba tehnilise taseme parandamiseks või täiustamiseks. Artikkel GOODS.3A. Kaupade klassifitseerimine Käesoleva lepingu kohases pooltevahelises kaubanduses kasutatav kaupade klassifikatsioon esitatakse kummagi poole tariifinomenklatuuris kooskõlas harmoneeritud süsteemiga.

Artikkel GOODS.4. Võrdne kohtlemine siseriiklikul maksustamisel ja reguleerimisel Kumbki pool tagab teise poole kaupade võrdse kohtlemise vastavalt GATT 1994 (sh selle märkused ja lisasätted) III artiklile. Selleks inkorporeeritakse GATT 1994 (sh selle märkused ja lisasätted) III artikkel käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks. Artikkel GOODS.4A. Transiidivabadus Kumbki pool tagab transiitliikluse teise poole või mis tahes kolmanda riigi territooriumile või territooriumilt transiidivabaduse läbi oma territooriumi mööda teid, mis on rahvusvaheliseks transiidiks kõige mugavamad. Selleks inkorporeeritakse GATT 1994 (sh selle märkused ja lisasätted) V artikkel käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks. Pooled mõistavad, et GATT 1994 V artikkel hõlmab energiakaupade liikumist muu hulgas torujuhtmete või elektrivõrkude kaudu. Artikkel GOODS.5. Tollimaksude keelamine Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on teiselt poolelt pärit kaupade suhtes tollimaksude kohaldamine keelatud. Artikkel GOODS.6. Eksporditollimaksud ja muud ekspordimaksud või -tasud 1.Pool ei või kehtestada ega jätta kehtima ühtegi tollimaksu, muud maksu ega muud tasu, mis on kehtestatud kauba teise poole territooriumile eksportimisele või sellega seoses; ega ühtegi teisele poolele eksporditavalt kaubalt tasutavat siseriiklikku maksu või muud tasu, mis ületab maksu või tasu, mis on kehtestatud samasugustele kaupadele, kui need on ette nähtud omamaiseks tarbimiseks. 2.Käesoleva artikli kohaldamisel ei hõlma mõiste „muud tasud“ artikli GOODS.7 [Tasud ja formaalsused] kohaselt lubatud lõive ja muid tasusid. Artikkel GOODS.7. Tasud ja formaalsused 1.Lõivud ja muud tasud, mille pool on kehtestanud teise poole kauba impordile või ekspordile või mis on nendega seotud, ei tohi olla suuremad osutatud teenuste ligilähedasest maksumusest ega või kujutada endast kodumaiste kaupade kaudset kaitset ega fiskaalotstarbelist impordi- või ekspordimaksu. Kumbki pool ei kehtesta impordile või ekspordile või nendega seoses lõive ega muid tasusid väärtuse alusel. 2.Kumbki pool võib kehtestada tasusid või nõuda kulude hüvitamist üksnes juhul, kui osutatakse konkreetseid teenuseid, eelkõige, kuid mitte ainult, järgmisi teenuseid: (a)tolli personali kohalolu väljaspool tolliasutuse ametlikke lahtiolekuaegu või väljaspool tolliasutuse tööruume, kui selleks on esitatud taotlus; (b)analüüsid või eksperdiaruanded kauba kohta ja postimaksud kauba tagastamise eest taotlejale, eelkõige otsuste puhul, mis on seotud siduva teabega või teabe andmisega tollialaste õigusnormide kohaldamise kohta; (c)kauba läbivaatamine või proovide või näidiste võtmine tõendamise eesmärgil või kauba hävitamine, kui sellega kaasnevad muud kulud kui tollitöötajate kasutamisega seotud kulud; ning (d)erakorralised kontrollimeetmed, kui need on vajalikud kauba laadi või võimaliku ohu tõttu. 3.Kumbki pool avaldab ametliku veebisaidi kaudu viivitamata kõik tasud ja lõivud, mis ta on kehtestanud seoses impordi või ekspordiga, viisil, mis võimaldab valitsustel, kauplejatel ja teistel huvitatud isikutel nendega tutvuda. See teave peab sisaldama osutatava teenuse eest võetava tasu või lõivu kehtestamise põhjust, vastutavat asutust, kohaldatavaid tasusid ja lõive ning makse tegemise aega ja viisi. Uusi või muudetud lõive ja tasusid ei või kehtestada enne, kui käesoleva lõike kohane teave on avaldatud ja hõlpsasti kättesaadavaks tehtud. 4.Kumbki pool ei nõua teise poole mis tahes kauba impordi puhul konsulaartehinguid ega nendega seotud lõive ega tasusid. Artikkel GOODS.8. Parandatud kaubad 1.Kumbki pool ei kohalda tollimaksu kauba suhtes, olenemata selle päritolust, mis siseneb uuesti poole territooriumile pärast seda, kui kaup on ajutiselt eksporditud tema territooriumilt teise poole territooriumile parandamiseks.

2.Lõiget 1 ei kohaldata tollilattu või vabakaubanduspiirkonda või sarnase staatuse alusel imporditud kauba suhtes, mis eksporditakse seejärel parandamiseks, kuid mida ei reimpordita tollilattu, vabakaubanduspiirkonda või sarnase staatusega piirkondadesse. 3.Sõltumata kauba päritolust ei kohalda kumbki pool tollimaksu kauba suhtes, mis imporditakse ajutiselt teise poole territooriumilt remondi eesmärgil. Artikkel GOODS.9. Ümbertöötatud kaubad 1.Kumbki pool ei kohalda teise poole ümbertöötatud kaupade suhtes korda, mis on ebasoodsam kui see, mida ta kohaldab samaväärsete uute kaupade suhtes. 2.Ümbertöötatud kaupade impordi- ja ekspordikeeldude või -piirangute suhtes kohaldatakse artiklit GOODS.10 [Impordi- ja ekspordipiirangud]. Kui pool võtab vastu või jätab kehtima kasutatud kaupade suhtes impordi- ja ekspordikeelud või -piirangud, ei kohalda ta neid meetmeid ümbertöötatud kaupade suhtes. 3.Pool võib nõuda, et ümbertöötatud kaubad tuleb tema territooriumil turustamiseks või müügiks identifitseerida ümbertöötatud kaupadena ning et need peavad vastama kõigile kohaldatavatele tehnilistele nõuetele, mida kohaldatakse samaväärsete uute kaupade suhtes. Artikkel GOODS.10. Impordi- ja ekspordipiirangud 1.Kumbki pool ei kehtesta ega jäta kehtima teise poole kauba impordi suhtes ega teise poole territooriumile suunatud kauba ekspordi või ekspordiks müügi suhtes keelde ega piiranguid, mis ei ole kooskõlas GATT 1994 (sh selle märkused ja lisasätted) XI artikliga. Selleks inkorporeeritakse GATT 1994 (sh selle märkused ja lisasätted) XI artikkel käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks. 2.Pool ei kehtesta ega jäta kehtima (a)ekspordi- ja impordihinna nõudeid, välja arvatud juhul, kui see on lubatud tasakaalustavate ja dumpinguvastaste tollimaksudega seotud korralduste ja kohustuste täitmise tagamiseks või (b)impordi litsentsimist, mis eeldab tulemuslikkusnõude täitmist. Artikkel GOODS.11. Impordi- ja ekspordimonopolid Kumbki pool ei määra ega säilita ühtegi impordi- ega ekspordimonopoli. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab impordi- või ekspordimonopol ühe poole poolt teatavale üksusele antud ainuõigust või -volitust importida kaupa teiselt poolelt või eksportida kaupa teisele poolele. Artikkel GOODS. 13. Impordi litsentsimise protseduurid 1.Kumbki pool tagab, et kõiki pooltevahelise kaubavahetuse suhtes kohaldatavaid impordi litsentsimise protseduurireegleid kohaldatakse neutraalselt ning hallatakse ausalt, õiglaselt, mittediskrimineerivalt ja läbipaistvalt. 2.Pool kehtestab või säilitab litsentsimise korra teise poole territooriumilt tema territooriumile importimise tingimusena üksnes juhul, kui halduseesmärgi saavutamiseks ei ole mõistlikult võimalik kasutada muid asjakohaseid menetlusi. 3.Kumbki pool ei kehtesta ega säilita impordi mitteautomaatse litsentsimise protseduure, välja arvatud juhul, kui see on vajalik käesoleva lepinguga kooskõlas oleva meetme rakendamiseks. Pool, kes kehtestab impordi mitteautomaatse litsentsimise protseduuri, märgib selgelt ära selle protseduuri kaudu rakendatava meetme. 4.Kumbki pool kehtestab impordi litsentsimise protseduuri ja haldab seda kooskõlas WTO impordi litsentsimise lepingu (edaspidi „impordi litsentsimise leping“) artiklitega 1–3. Sel eesmärgil inkorporeeritakse impordi litsentsimise lepingu artiklid 1–3 käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks. 5.Pool, kes kehtestab impordi litsentsimise protseduuri või muudab seda, teeb kogu asjakohase teabe kättesaadavaks ametlikul veebisaidil. See teave tehakse võimaluse korral kättesaadavaks vähemalt 21 päeva enne uue või muudetud litsentsimisprotseduuri kohaldamise kuupäeva ja igal juhul mitte hiljem kui nimetatud kuupäeval. See teave peab sisaldama impordi litsentsimise lepingu artikli 5 kohaselt nõutavaid andmeid. 6.Teise poole taotluse korral esitab pool viivitamata kogu asjakohase teabe impordi litsentsimise protseduuride kohta, mille ta kavatseb kehtestada või säilitada, sealhulgas impordi litsentsimise lepingu artiklites 1–3 osutatud teabe.

7.Suurema selguse huvides olgu märgitud, et ükski käesoleva artikli säte ei kohusta poolt andma impordilitsentsi ega takista poolt täitmast oma kohustusi, mis tulenevad ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidest või mitmepoolsetest massihävitusrelvade leviku tõkestamise kokkulepetest ja impordikontrolli kokkulepetest. Artikkel GOODS. 14. Ekspordi litsentsimise protseduurid 1.Kumbki pool avaldab igasuguse uue ekspordi litsentsimise protseduuri või senise ekspordi litsentsimise protseduuri muudatused viisil, mis võimaldab valitsustel, kauplejatel ja teistel huvitatud isikutel nendega tutvuda. Selline avaldamine toimub võimaluse korral 45 päeva enne protseduuri või muudatuse jõustumist ja igal juhul hiljemalt protseduuri või muudatuse jõustumise kuupäeval, ning kui see on asjakohane, tehakse seda asjakohastel valitsuse veebisaitidel. 2.Ekspordi litsentsimise protseduuride avaldamisel tuleb esitada järgmine teave: (a)ekspordi litsentsimise protseduure või nende muudatusi kirjeldav tekst; (b)kaubad, mille suhtes iga litsentsimisprotseduuri kohaldatakse; (c)iga protseduuri kohta litsentsi taotlemise menetluse kirjeldus ja kriteeriumid, millele taotleja peab vastama, et tal oleks õigus litsentsi taotleda, näiteks tegevusloa omamine, investeeringu tegemine või säilitamine või poole territooriumil teatava ettevõtte vormis tegutsemine; (d)kontaktpunkt või -punktid, kust huvitatud isikud saavad lisateavet ekspordilitsentsi saamise tingimuste kohta; (e)haldusorgan või -organid, kellele taotlus või muu asjakohane dokumentatsioon tuleb esitada; (f)ekspordi litsentsimise protseduuri kaudu rakendava(te) meetme(te) kirjeldus; (g)ajavahemik, mille jooksul iga ekspordi litsentsimise protseduur kehtib, välja arvatud juhul, kui protseduur jääb jõusse kuni selle tühistamise või muutmiseni uues väljaandes; (h)kui pool kavatseb ekspordikvoodi haldamiseks kasutada litsentsimisprotseduuri, siis kvoodi üldkogus ja vajaduse korral väärtus ning kvoodi avamise ja sulgemise kuupäevad, ning (i)võimalikud vabastused või erandid, mis asendavad ekspordilitsentsi saamise nõuet, see, kuidas neid vabastusi või erandeid taotleda või kasutada, ning nende andmise kriteeriumid. 3.Kumbki pool teatab 45 päeva jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist teisele poolele oma kehtivatest ekspordi litsentsimise protseduuridest. Kumbki pool teavitab teist poolt kõigist uuest ekspordi litsentsimise protseduuridest ja kehtivatesse ekspordi litsentsimise protseduuridesse tehtud muudatustest 60 päeva jooksul alates nende avaldamisest. Teade peab sisaldama viidet allikatele, kus on avaldatud lõike 2 alusel nõutud teave, ja vajaduse korral asjaomaste valitsuse veebisaitide aadresse. 4.Suurema selguse huvides olgu märgitud, et ükski käesoleva artikli säte ei kohusta poolt andma ekspordilitsentsi ega takista poolt täitmast oma kohustusi, mis tulenevad ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidest ning mitmepoolsetest massihävitusrelvade leviku tõkestamise kokkulepetest ja ekspordikontrolli kokkulepetest, sealhulgas Wassenaari kokkuleppest tavarelvastuse ning kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogiate ekspordikontrolli kohta, Austraalia grupist, tuumatarneriikide grupist ja raketitehnoloogia kontrollirežiimist, ega kehtestamast, säilitamast või rakendamast sõltumatuid sanktsioone. Artikkel GOODS.15. Tolliväärtuse määramine Kumbki pool määrab tema territooriumile imporditud teise poole kaupade tolliväärtuse vastavalt GATT 1994 VII artiklile ja tolliväärtuse määramise lepingule. Selleks inkorporeeritakse GATT 1994 (sh selle märkused ja lisasätted) VII artikkel ning tolliväärtuse määramise lepingu (sh tõlgendusmärkused) artiklid 1–17 käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks. Artikkel GOODS.16. Soodustuste kasutamine 1.Käesoleva lepingu toimimise jälgimiseks ja soodustuste kasutamise määrade arvutamiseks vahetavad pooled igal aastal impordistatistikat kümneaastase ajavahemiku jooksul, mis algab üks aasta pärast käesoleva lepingu jõustumist. Kui kaubanduspartnerluse komitee ei otsusta teisiti, pikendatakse seda ajavahemikku automaatselt viie aasta võrra ja seejärel võib kaubanduspartnerluse komitee otsustada seda veelgi pikendada. 2.Impordistatistika vahetamine hõlmab andmeid kõige viimase aasta kohta, mille andmed on kättesaadavad, sealhulgas väärtust ja vajaduse korral mahtu tariifirea tasandil teise poole nende kaupade impordi puhul, mille suhtes kohaldatakse käesoleva lepingu kohast sooduskohtlemist, ja nende kaupade puhul, mille suhtes ei kohaldata sooduskohtlemist.

Artikkel GOODS.17. Kaubanduse kaitsemeetmed 1.Pooled kinnitavad oma õigusi ja kohustusi, mis tulenevad GATT 1994 VI artiklist, dumpinguvastasest lepingust, WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingust, GATT 1994 XIX artiklist, kaitsemeetmete lepingust ja põllumajanduslepingu artiklist 5. 2.Käesoleva jaotise 2. peatükki [Päritolureeglid] ei kohaldata dumpinguvastaste, tasakaalustavate ja kaitsemeetmetega seotud uurimiste ja meetmete suhtes. 3.Kumbki pool kohaldab dumpinguvastaseid ja tasakaalustusmeetmeid kooskõlas dumpinguvastase lepingu ja subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu nõuetega ning õiglase ja läbipaistva menetluse kohaselt. 4.Igale huvitatud isikule antakse võimalus kaitsta dumpinguvastaste ja tasakaalustusmeetmete uurimise ajal igati oma huve, tingimusel et see ei põhjusta uurimises põhjendamatuid viivitusi. 5.Kummagi poole uurimisasutus võib kooskõlas poole õigusega kaaluda, kas kehtestatava dumpinguvastase või tasakaalustava tollimaksu summa vastab kogu dumpingumarginaalile või subsiidiumi kogusummale või on sellest väiksem. 6.Kummagi poole uurimisasutus võib kooskõlas poole õigusega kaaluda, kas dumpinguvastase või tasakaalustava tollimaksu kehtestamine ei ole avalikes huvides. 7.Pooled ei tohi kehtestada või jätta kehtima sama kauba suhtes samal ajal (a)põllumajanduslepingu artikli 5 kohast meedet ega (b)GATT 1994 XIX artikli ja kaitsemeetmete lepingu kohast meedet. 8.Käesoleva artikli lõigete 1–6 suhtes ei kohaldata kuuenda osa I jaotist [Vaidluste lahendamine]. Artikkel GOODS.18. Olemasolevate WTO tariifikvootide kasutamine 1.Ühelt poolelt pärit tooteid ei või importida teise poole territooriumile olemasolevate WTO tariifikvootide alusel, nagu need on määratletud lõikes 2. See hõlmab tariifikvoote, mis on poolte vahel jaotatud vastavalt GATTi XXVIII artikli kohastele läbirääkimistele, mille Euroopa Liit on algatanud WTO dokumendiga G/SECRET/42/Add.2 ja Ühendkuningriik WTO dokumendiga G/SECRET/44, ning mis on sätestatud kummagi poole vastavates siseriiklikes õigusaktides. Käesoleva artikli kohaldamisel määratakse toodete päritolustaatus kindlaks importiva poole territooriumil kohaldatavate mittesooduspäritolureeglite alusel. 2.Lõike 1 kohaldamisel tähendavad „olemasolevad WTO tariifikvoodid“ tariifikvoote, mis on Euroopa Liidu WTO kontsessioonid, mis sisalduvad GATT 1994 kohase EL 28 kontsessioonide ja kohustuste loendi projektis, mis on WTO-le esitatud dokumendis G/MA/TAR/RS/506, mida on muudetud dokumentidega G/MA/TAR/RS/506/Add.1 ja G/MA/TAR/RS/506/Add.2. Artikkel GOODS.19. Meetmed tollialaste õigusaktide rikkumise või nendest kõrvalehoidmise korral 1.Pooled teevad koostööd, et ennetada, avastada ja tõkestada tollialaste õigusaktide rikkumisi või nende õigusaktide täitmisest kõrvalehoidmist, kooskõlas kohustustega, mis neil on käesoleva jaotise 2. peatüki [Päritolureeglid] ja tolliküsimustes vastastikuse haldusabi andmist käsitleva protokolli alusel. Kumbki pool võtab Ühendkuningriigi või liidu tolliterritooriumile sisenevate kaupade suhtes tollimaksude kehtestamisel sobilikud ja võrreldavad meetmed, et kaitsta enda ja teise poole finantshuve. 2.Kui nõudeid täitvatele kauplejatele on võimalik teha lõike 7 alusel tagasiulatuvalt erand, võib pool lõigetes 3 ja 4 sätestatud korras ajutiselt peatada asjaomas(t)e too(de)te sooduskohtlemise, kui a) pool on objektiivse, veenva ja kontrollitava teabe põhjal järeldanud, et tollialaseid õigusakte on ulatuslikult rikutud või neist on ulatuslikult kõrvale hoitud, ning b) teine pool keeldub korduvalt ja põhjendamatult lõikes 1 osutatud kohustustest või ei täida neid. 3.Pool, kes on teinud järelduse, nagu on osutatud lõikes 2, teavitab sellest kaubanduspartnerluse komiteed ja alustab teise poolega kaubanduspartnerluse komitees konsultatsioone, et jõuda mõlemat poolt rahuldava lahenduseni.

4.Kui pooled ei jõua mõlemat poolt rahuldava lahenduse suhtes kokkuleppele kolme kuu jooksul pärast teavitamise kuupäeva, võib järelduse teinud pool otsustada ajutiselt peatada asjaomas(t)e too(de)te sooduskohtlemise. Sellisel juhul teatab järelduse teinud pool kaubanduspartnerluse komiteele viivitamata ajutisest peatamisest, sealhulgas sellest, kui pika aja jooksul ta plaanib ajutist peatamist kohaldada. 5.Ajutist peatamist kohaldatakse üksnes sellise ajavahemiku jooksul, mil see on vajalik rikkumise või kõrvalehoidmise tõkestamiseks ja asjaomase poole finantshuvide kaitsmiseks, ning igal juhul mitte kauem kui kuue kuu jooksul. Asjaomane pool jälgib olukorda ja kui ta leiab, et ajutine peatamine ei ole enam vajalik, lõpetab ta selle enne kaubanduspartnerluse komiteele teatatud ajavahemiku lõppu. Kui peatamise tinginud olukord ei ole kaubanduspartnerluse komiteele teatatud ajavahemiku lõpus muutunud, võib asjaomane pool otsustada peatamist pikendada. Peatamise korral toimuvad kaubanduspartnerluse komitees korrapärased konsultatsioonid. 6.Kumbki pool avaldab vastavalt oma siseriiklikele menetlustele importijatele suunatud teadaanded lõigetes 4 ja 5 osutatud ajutise peatamisega seotud otsuste kohta. 7.Olenemata lõikest 4, kui importija suudab importiva poole tollile tõendada, et asjaomased tooted vastavad täielikult importiva poole tollialastele õigusaktidele, käesoleva lepingu nõuetele ja muudele asjakohastele ajutise peatamisega seotud tingimustele, mille importiv pool on kehtestanud kooskõlas oma õigusnormidega, lubab importiv pool importijal taotleda sooduskohtlemist ja nõuda tagasi kõik toodete importimisel kohaldatavaid soodustariife ületavad tasutud tollimaksud. Artikkel GOODS.20. Haldusvigade menetlemine Pädevate asutuste süstemaatiliste vigade või probleemide korral ekspordi soodussüsteemi nõuetekohasel haldamisel, eelkõige seoses käesoleva jaotise 2. peatüki või tolliküsimustes vastastikuse haldusabi andmist käsitleva protokolli kohaldamisega, ning kui need vead või probleemid toovad kaasa imporditollimaksudega seotud tagajärgi, võib pool, keda need tagajärjed mõjutavad, paluda kaubanduspartnerluse komiteel uurida võimalust võtta olukorra lahendamiseks vajaduse korral vastu otsused. Artikkel GOODS.21. Kultuuriväärtused 1.Pooled teevad koostööd, et hõlbustada poole territooriumilt ebaseaduslikult välja viidud kultuuriväärtuste tagastamist, võttes arvesse 17. novembril 1970 Pariisis allkirjastatud UNESCO kultuuriväärtuste ebaseadusliku sisseveo, väljaveo ja omandiõiguse üleandmise keelamise ning ärahoidmise abinõude konventsioonis sätestatud põhimõtteid. 2.Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid: (a)„kultuuriväärtus“ – ese, mis on kummagi poole asjakohaste normide ja menetluste kohaselt liigitatud või määratletud kunstilise, ajaloolise ja arheoloogilise väärtusega rahvusliku rikkusena, ning (b)„poole territooriumilt ebaseaduslikult välja viidud“ – i) kultuuriväärtus on poole territooriumilt välja viidud 1. jaanuaril 1993 või pärast seda, rikkudes selle poole norme rahvusliku rikkuse kaitse kohta või poole norme kultuuriväärtuste ekspordi kohta või ii) kultuuriväärtust ei ole tagastatud seadusliku ajutise väljaviimise perioodi lõpuks 1. jaanuaril 1993 või pärast seda või on rikutud muud sellise ajutise väljaviimise tingimust. 3.Poolte pädevad asutused teevad omavahel koostööd eelkõige järgmiselt: a) teavitavad teist poolt, kui nende territooriumil leitakse kultuuriväärtus ja on alust arvata, et see kultuuriväärtus on teise poole territooriumilt ebaseaduslikult välja viidud; b) menetlevad teise poole sellise kultuuriväärtuse tagastamise taotlusi, mis on teise poole territooriumilt ebaseaduslikult välja viidud; c) hoiavad vajalike ajutiste meetmete abil ära igasuguse tegevuse sellise kultuuriväärtuse tagastamisest kõrvalehoidmiseks ning d) võtavad kõik vajalikud meetmed teise poole territooriumilt ebaseaduslikult välja viidud kultuuriväärtuse füüsiliseks säilitamiseks. 4.Kumbki pool määrab kontaktpunkti, kes vastutab teise poole kontaktpunktiga suhtlemise eest käesolevast artiklist tulenevates küsimustes, sealhulgas seoses lõike 3 punktides a ja b osutatud teadete ja taotlustega. 5.Poolte kavandatav koostöö hõlmab vajadust mööda poolte tolliasutusi, kes vastutavad kultuuriväärtuste ekspordiprotseduuride haldamise eest.

6. Käesoleva artikli suhtes ei kohaldata kuuenda osa I jaotist [Vaidluste lahendamine]. 2. peatükk. Päritolureeglid 1. jagu. Päritolureeglid Artikkel ORIG.1. Eesmärk Käesoleva peatüki eesmärk on kehtestada sätted, mille kohaselt määratakse kindlaks kaupade päritolu, et kohaldada käesoleva lepingu kohast tariifset sooduskohtlemist, ja milles sätestatakse sellega seotud päritolumenetlused. Artikkel ORIG.2. Mõisted Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid: (a)„klassifikatsioon“ – toote või materjali klassifitseerimine harmoneeritud süsteemi teatavasse gruppi, rubriiki või alamrubriiki; (b)„kaubasaadetis“ – tooted, mis saadetakse samal ajal ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või mis saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel; (c)„eksportija“ – pooleks olevas riigis asuv isik, kes ekspordib või toodab päritolustaatusega toodet kooskõlas asjaomase poole õigusnormides sätestatud nõuetega ja kes koostab päritolukinnituse; (d)„importija“ – isik, kes impordib päritolustaatusega toodet ja kes taotleb selleks tariifset sooduskohtlemist; (e)„materjal“ – kõik ained, sealhulgas komponendid, koostisained, tooraine või osad, mida kasutatakse toote tootmisel; (f)„päritolustaatuseta materjal“ – materjal, mis käesoleva peatüki kohaselt ei ole päritolustaatusega materjal, sealhulgas materjal, mille päritolustaatust ei ole võimalik kindlaks teha; (g)„toode“ – tootmise tulemusel saadud toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõne teise toote valmistamisel materjalina kasutamiseks; (h)„tootmine“ – iga liiki töö või töötlemine, kaasa arvatud komplekteerimine. Artikkel ORIG.3. Üldnõuded 1. Kui pool kohaldab vastavalt käesolevale lepingule teise poole päritolustaatusega kauba suhtes tariifset sooduskohtlemist, tingimusel et tooted vastavad kõigile käesolevas peatükis kehtestatud kohaldatavatele nõuetele, käsitatakse teise poole päritolustaatusega kaubana järgmisi tooteid: (a)täielikult selle poole territooriumil saadud tooted artikli ORIG.5 [Täielikult ühes riigis või ühel territooriumil saadud tooted] tähenduses; (b)tooted, mis on toodetud selle poole territooriumil üksnes selle poole päritolustaatusega materjalidest, ning

(c)selle poole territooriumil toodetud tooted, mis sisaldavad päritolustaatuseta materjale, tingimusel et need vastavad LISAS ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid] sätestatud nõuetele. 2. Kui toode on saanud päritolustaatuse, ei käsitata selle toote valmistamisel kasutatud päritolustaatuseta materjale päritolustaatuseta materjalidena, kui kõnealust toodet kasutatakse materjalina teise toote tootmisel. 3. Päritolustaatuse saamise nõuded peavad olema Ühendkuningriigis või liidus katkestusteta täidetud. Artikkel ORIG.4. Päritolu kumulatsioon 1.Poolelt pärinevat toodet käsitatakse teiselt poolelt pärinevana, kui seda toodet kasutatakse materjalina teise toote tootmisel kõnealuse teise poole territooriumil. 2.Päritolustaatuseta materjalist toodete valmistamist kummagi poole territooriumil võib arvesse võtta selle kindlakstegemisel, kas asjaomase toote puhul on tegemist teise poole territooriumilt pärit tootega või mitte. 3.Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata, kui teise poole territooriumil toimuv tootmine ei ole artiklis ORIG.7 [Ebapiisav töötlus] osutatud toimingutest ulatuslikum. 4.Selleks et eksportija saaks täita käesoleva artikli lõikes 2 osutatud toote kohta päritolukinnituse, millele on osutatud artikli ORIG.18 [Tariifse sooduskohtlemise taotlus] lõike 2 punktis a, peab eksportija saama tarnijalt lisas ORIG-3 [Tarnija deklaratsioon] sätestatud tarnija deklaratsiooni või muu samaväärse dokumendi, mis sisaldab sama teavet ja kirjeldab asjaomaseid päritolustaatuseta materjale piisavalt üksikasjalikult, nii et neid on võimalik identifitseerida. Artikkel ORIG.5. Täielikult saadud või toodetud tooted 1. Järgmisi tooteid käsitatakse täielikult ühe poole territooriumil saadud toodetena: (a)nende pinnasest ja merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad; (b)seal kasvatatud või koristatud taimed ning taimsed tooted; (c)seal sündinud ja kasvatatud elusloomad; (d)seal kasvatatud elusloomadest saadud tooted; (e)seal sündinud ja kasvatatud tapetud loomadest saadud tooted; (f)seal toimunud jahi ja kalapüügi saadused; (g)seal vesiviljelusest saadud tooted, kui veeorganismid, sealhulgas kalad, molluskid, koorikloomad ja muud veeselgrootud ja veetaimed, on kasvatatud seemnevarust, nagu munad, maimud, vastsed, tähnikud ja noorlõhed või muud suguküpsuse-eelses ja vastsejärgses arenguetapis olevad kalad, sekkudes seejuures tootmise suurendamiseks kasvatusprotsessi korrapärase varude täiendamise, toitmise ja röövloomade eest kaitsmise teel; (h)merekalapüügisaadused ja muud saadused, mille poole laev on väljaspool territoriaalmerd püüdnud; (i)poole kalatöötlemislaeva pardal üksnes punktis h osutatud saadustest valmistatud tooted; (j)merepõhjast või selle aluspinnasest väljaspool territoriaalmerd kaevandatud tooted, tingimusel et poolel on õigus sellist merepõhja või selle aluspinnast kasutada või töödelda;

(k)sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid; (l)seal kogutud kasutatud toodetest saadud jäätmed ja jäägid, tingimusel et need tooted sobivad ainult toorainete taaskasutamiseks; (m)tooted, mis on seal toodetud üksnes punktides a–l nimetatud saadustest ja toodetest. 2. Lõike 1 punktides h ja i osutatud mõisted „poole laev“ ja „poole kalatöötlemislaev“ tähendavad laeva ja kalatöötlemislaeva, mis a) on registreeritud liikmesriigis või Ühendkuningriigis; b) sõidab liikmesriigi või Ühendkuningriigi lipu all ning c) vastab ühele järgmistest tingimustest: i) kuulub vähemalt 50 % ulatuses liikmesriigi või Ühendkuningriigi kodanikele või ii) kuulub juriidilistele isikutele, millest A) igaühe peakontor ja peamine tegevuskoht on liidus või Ühendkuningriigis ning B) igaüks kuulub vähemalt 50 % ulatuses liikmesriigi või Ühendkuningriigi avalik-õiguslikele asutustele, kodanikele või juriidilistele isikutele. Artikkel ORIG.6. Lubatud kõrvalekalded 1.Kui toode ei vasta LISAS ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid] sätestatud nõuetele tulenevalt päritolustaatuseta materjali kasutamisest selle tootmisel, loetakse see toode siiski poolelt pärit tooteks, tingimusel et a) toodete tootmisel kasutatud harmoneeritud süsteemi gruppidesse 2 ja 4–24 klassifitseeritud päritolustaatuseta materjalide (v.a gruppi 16 kuuluvad töödeldud kalandustooted) kogumass ei ületa 15 % toote massist; b) kõigi muude toodete, välja arvatud harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete päritolustaatuseta materjalide koguväärtus ei ületa 10 % toote tehasehinnast; või c) harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 klassifitseeritud toodete puhul kohaldatakse LISA ORIG-1 [Sissejuhatavad märkused] märkustes 7 ja 8] sätestatud lubatud kõrvalekaldeid. 2. Lõiget 1 ei kohaldata, kui toote tootmisel kasutatud päritolustaatuseta materjalide väärtus või mass ületab päritolustaatuseta materjalide väärtuse või massi suhtes kehtestatud maksimummäära, mis on kindlaks määratud LISAS ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid] sätestatud nõuetes. 3. Käesoleva artikli lõiget 1 ei kohaldata toodete suhtes, mis on täielikult saadud poole territooriumil artikli ORIG.5 [Täielikult ühes riigis või ühel territooriumil saadud tooted] tähenduses. Kui LISAS ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid] nõutakse, et toote tootmiseks kasutatavad materjalid oleksid täielikult saadud ühes riigis või ühel territooriumil, siis kohaldatakse käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2. Artikkel ORIG.7. Ebapiisav tootmine 1. Olenemata artikli ORIG.3 [Üldnõuded] lõike 1 punktist c, ei käsitata toodet poolelt pärinevana, kui toote tootmine poole territooriumil hõlmab ainult ühte või mitut järgmist toimingut päritolustaatuseta materjalidega:

a) säilitustoimingud, nagu kuivatamine, külmutamine, soolvees hoidmine jms toimingud, mille ainus eesmärk on tagada toote hea seisundi säilimine selle vedamisel ja ladustamisel; b) pakkeüksuste osadeks jagamine ja koondamine; c) pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi või muude kihtide eemaldamine; d) tekstiili ja tekstiiltoodete triikimine või pressimine; e) lihtsad värvimis- ja poleerimistööd; f) riisi koorimine ja osaline või täielik kroovimine; teravilja ja riisi poleerimine ja glaseerimine; riisi pleegitamine; g) suhkru toonimine või maitsestamine või tükkipressimine; tahke suhkru osaline või täielik jahvatamine; h) puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine; i) teritamine, lihtlihvimine või -lõikamine; j) tuulamine, uhtmine, sortimine, klassifitseerimine, liigitamine, kokkusobitamine (kaasa arvatud kaupade komplekteerimine); k) lihtne klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele jms kinnitamine ning kõik muu lihtne pakendamine; l) märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine tootele või selle pakendile; m) ühte või mitut sorti toodete segamine; suhkru segamine mis tahes materjaliga; n) lihtne toodetele vee lisamine või toote lahjendamine vee või muu ainega, mis ei muuda oluliselt toote omadusi, või dehüdreerimine või denatureerimine; o) toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toodete osadekslammutamine; p) loomade tapmine. 2. Lõike 1 kohaldamisel käsitatakse toiminguid lihtsatena, kui nende tegemiseks ei ole vaja erioskusi ega spetsiaalselt toodetud või paigaldatud masinaid, aparaate või seadmeid. Artikkel ORIG.8. Kvalifikatsiooniühik 1. Käesoleva peatüki kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida käsitatakse harmoneeritud süsteemi järgi klassifitseerimisel põhiüksusena. 2. Kui kaubasaadetis koosneb mitmest identsest tootest, mis on klassifitseeritud samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, võetakse käesoleva peatüki sätete kohaldamisel arvesse iga toodet.

Artikkel ORIG.9. Pakkematerjal ja transporditaara Pakkematerjali ja transporditaarat, mida kasutatakse toote kaitsmiseks selle veo käigus, ei võeta toote päritolustaatuse kindlakstegemisel arvesse. Artikkel ORIG.10. Pakkematerjal ja jaemüügitaara Pakkematerjale ja taarat, millesse toode jaemüügiks pakendatakse, kui need on klassifitseeritud koos tootega, ei võeta toote päritolu määramisel arvesse, välja arvatud päritolustaatuseta materjalide väärtuse arvutamisel, kui toote suhtes kohaldatakse päritolustaatuseta materjalide maksimumväärtust vastavalt LISALE ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid]. Artikkel ORIG.11. Tarvikud, varuosad ja tööriistad 1. Tarvikuid, varuosi, tööriistu ja kasutusjuhendeid või muid teabematerjale käsitatakse koos asjaomase seadme, masina, aparaadi või sõidukiga ühe tootena, kui (a)need on klassifitseeritud ja tarnitakse koos tootega, kuid nende eest ei esitata eraldi arvet, ning (b)nende tüüp, kogus ja väärtus on selle toote puhul tavapärased. 2. Lõikes 1 osutatud tarvikuid, varuosi, tööriistu, kasutusjuhendeid või muid teabematerjale ei võeta toote päritolu määramisel arvesse, välja arvatud päritolustaatuseta materjalide maksimumväärtuse arvutamisel, kui toote suhtes kohaldatakse päritolustaatuseta materjalide maksimumväärtust, mis on sätestatud LISAS ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid]. Artikkel ORIG.12. Komplektid Harmoneeritud süsteemi tõlgendamise 3. tõlgendamisreeglis määratletud komplekti loetakse poolelt pärinevaks, kui kõik selle komponendid on päritolustaatusega. Kui komplekt koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta komponentidest, loetakse komplekt tervikuna poolelt pärinevaks, kui päritolustaatuseta komponentide väärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast. Artikkel ORIG.13. Neutraalsed tegurid Selleks et teha kindlaks, kas toode on pärit poolelt, ei ole vaja kindlaks määrata järgmiste elementide päritolu, mida võidakse selle tootmisel kasutada: a) kütus, energiaallikad, katalüsaatorid ja lahustid; b) seadmete ja hoonete hooldamiseks kasutatavad masinad, seadmed, varuosad ja materjalid; c) masinad, tööriistad, värvid ja vormid; d) määrdeained, määrded, liitmismaterjalid ning muud tootmisel või seadmete ja hoonete käitamisel kasutatavad materjalid; e) kindad, prillid, jalatsid, rõivad, ohutusvahendid ja tarvikud; f) toote katsetamiseks ja kontrollimiseks kasutatavad seadmed, sisseseade ja tarvikud ning g) muud tootmises kasutatud materjalid, mida ei kasutata tootes ja mida ei kavatseta kasutada toote lõplikus koostises.

Artikkel ORIG.14. Arvestuslik eraldamine 1. Päritolustaatusega ja päritolustaatuseta samaväärsed materjalid või samaväärsed tooted eraldatakse ladustamise ajal füüsiliselt, et säilitada nende staatus. 2. Lõike 1 kohaldamisel tähendavad „samaväärsed materjalid“ ja „samaväärsed tooted“ samalaadseid ja samasuguse kaubandusliku kvaliteediga materjale või tooteid, millel on ühesugused tehnilised ja füüsilised omadused ja mida ei saa päritolu kindlaksmääramise seisukohast üksteisest eristada. 3. Olenemata lõikest 1 võib päritolustaatusega ja päritolustaatuseta samaväärseid materjale kasutada toote valmistamisel ilma neid ladustamise ajal füüsiliselt eraldamata, kui kasutatakse arvestusliku eraldamise meetodit. 4. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võib pool säilitada harmoneeritud süsteemi gruppidesse 10, 15, 27, 28 ja 29 ning rubriikidesse 32.01–32.07 ja 39.01–39.14 alla kuuluvaid samaväärseid materjale või samaväärseid tooteid enne teisele poolele eksportimist ilma neid füüsiliselt eraldamata, tingimusel et kasutatakse arvestusliku eraldamise meetodit. 5. Lõigetes 3 ja 4 osutatud arvestusliku eraldamise meetodit kohaldatakse kooskõlas varude haldamise meetodiga, mis põhineb poole üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetel. 6. Arvestusliku eraldamise meetod on meetod, millega tagatakse, et kunagi ei saa päritolustaatust rohkem materjale või tooteid kui siis, kui samaväärsed materjalid või tooted oleks füüsiliselt eraldatud. 7. Pool võib oma õigusnormides sätestatud tingimuste kohaselt nõuda, et arvestusliku eraldamise meetodi kasutamiseks on vaja selle poole tolli eelnevat luba. Poole toll jälgib sellise loa kasutamist ja võib selle tühistada, kui loa omanik kasutab arvestusliku eraldamise meetodit vääriti või ei täida mõnda muud käesolevas peatükis sätestatud tingimust. Artikkel ORIG.15. Tagasitoodud tooted Kui poole territooriumilt kolmandasse riiki eksporditud päritolustaatusega toode tuuakse tagasi, käsitatakse seda päritolustaatuseta tootena, kui tolliasutusele ei tõendata, et (a)tagasitoodud toode on täpselt sama toode kui eksporditud toode ning (b)tagasitoodud tootega ei ole kõnealuses kolmandas riigis ega eksportimise ajal tehtud ühtegi muud toimingut peale nende, mis olid vajalikud toote hea seisundi säilitamiseks. Artikkel ORIG.16. Mittemuutmine 1. Poole territooriumil vabasse ringlusse laskmiseks deklareeritud päritolustaatusega tooteid ei tohi olla pärast eksportimist ja enne vabasse ringlusse laskmiseks deklareerimist muudetud ega muundatud ning nendega ei või olla tehtud muid toiminguid peale nende, mis on vajalikud nende hea seisundi säilitamiseks, välja arvatud märkide, etikettide, plommide või dokumentide lisamine, et tagada importiva poole konkreetsete siseriiklike nõuete täitmine. 2. Toodet võib kolmandas riigis ladustada või näidata juhul, kui toode jääb asjaomase kolmanda riigi tollijärelevalve alla. 3. Kaubasaadetiste osadeks jagamine võib toimuda kolmandas riigis, kui seda teeb eksportija või kui see toimub eksportija vastutusel ja tingimusel, et kaubasaadetised jäävad kõnealuses kolmandas riigis tollijärelevalve alla. 4. Kui tekib kahtlus, kas lõigetes 1–3 sätestatud nõuded on täidetud või mitte, võib importiva poole toll nõuda importijalt nende nõuete täitmise mis tahes viisil tõendamist, sealhulgas selliste lepinguliste veodokumentidega nagu veokiri või faktiliste või konkreetsete tõenditega, mis põhinevad pakendite märgistamisel või nummerdamisel, või toote e