ET Euroopa Liidu Teataja C 155/5

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine

2014/C 155/05

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1).

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

„FINOCCHIONA”

EÜ nr: IT-PGI-0005-01120-27.6.2013

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus

„Finocchiona”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Tootes sisalduvate apteegitilliseemnetest (ristiköömned) ja/või -õitest tulenevalt on salaamil „Finocchiona” (KGT) iseloomulik apteegitilli lõhn, toote tekstuur on pehme ja vorstiviilud on seetõttu mõnikord kergesti murenevad. Vorstiviilus on mitu värvi, mis varieeruvad taitükkide punasest pekitükkide valge või roosakani; lihatükid ise on omavahel hästi segatud ja nende piirjooned märkamatud, vorstitainas on võimalik eristada apteegitilliseemneid või -õisi. Tugev apteegitilli- ja nõrk küüslauguaroom annab tootele iseloomuliku meeldiva lõhna; maitse on värske ja isuäratav, mitte kunagi hapu. Toote keemilised omadused on järgmised: valgusisaldus vähemalt 20 %; rasvasisaldus mitte üle 35 %; pH 5–6; vee aktiivsus (AW) alla 0,92 või sellega võrdne; soolasisaldus mitte üle 6 %.

Vorst on silindrilise kujuga, väljast kaetud iseloomuliku hallituskihiga, mis areneb kogu toote laagerdusperioodi vältel. Toote suurus varieerub väikestest salaamivorstidest kaaluga 0,5 kg kuni suurte vorstideni maksimumkaaluga 25 kg, tarbimisse lastakse vorst tervelt või portsjonitena; lahtiselt või pakendatult vaakum- või gaasipakendisse või viilutatuna pakendatult vaakum- või gaasipakendisse.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Salaamit „Finocchiona” (KGT) valmistatakse tavapäraselt värskest külmutamata lihast, mis on saadud järgmiste sealiikide rümpadest:

— rasked sead, keda on kasvatatud vähemalt üheksa kuud, kuni nad on saavutanud suure kaalu ja nende liha on toote „Finocchiona” valmistamiseks sobiv, ning kes ise on tõule omaste geneetiliste omadustega (tavaliselt kasutatakse selliseid tõuge nagu Itaalia Large White, Landrace ja Itaalia Duroci või osutatud tõugudesse kuuluvaid kulte või muudesse samade geneetiliste omadustega tõugudesse kuuluvaid ristandkulte), mis võimaldab tagada lihas sisalduvate lipiidide säilitamise, jagunemise ja kvalitatiivse koostise; ühtlasi võimaldab see saada rümpasid, mida saab liigitada vastavasse keskmisesse lihakusklassi kuuluvateks raskete sigade rümpadeks, samuti on sel juhul tagatud suur tapakaal ja kõrge vanus tapmisel – kõik eespool nimetatud tingimused koos sigade kindla, peamiselt teraviljal põhineva söötmistehnikaga tagavad toote „Finocchiona” õige laagerdamise ja annavad sellele vajaliku organoleptilise profiili;

— Cinta Senese tõugu sead, kes on kantud tõuraamatusse, keda on traditsioonikohaselt söödetud ning kõnealuses piirkonnas kasvatatud ja tapetud.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Raskete sigade söödaratsioon sõltub sööda koostisest ja kasutusmeetodist, mis on jagatud kahte etappi, ning põhineb peamiselt juustutootmise kõrvalsaadustel ja teraviljal. Nuumamise esimese etapi puhul (sead eluskaaluga kuni 80 kg) on söödas lubatud ained sobivas kontsentratsioonis samad, mis teises etapis, kuid teravilja kuivmassi osakaal ei tohi jääda alla 45 % söödakogusest; ained on järgmised: sojajahu; maisisilo; maisigluteenijahu ja/või maisigluteenisööt; kooreta jaanikaunad, destilleerimisjäägid; rasvad, mille sulamistemperatuur on üle 36 °C; kalajahu, valgulüsaadid; petipiim. Nuumamise teise etapi puhul ei tohi teravilja kuivmassi osakaal jääda alla 55 % söödakogusest ning söödas lubatud ained on nisu ja muu teravili; kliid ja muud nisu töötlemise kõrvalproduktid, veetustatud kartul, pressitud ja sileeritud peedi pulp, sojajahu; päevalilleseemnejahu; maniokk, melass, kookosšrott, maisiidušrott, herned ja/või muude kaunviljade seemned; kuivatatud peedipulp; seesamijahu; linakook, õuna ja pirni pressimisjäägid, viinamarjakestad ja tomatikoor seedimise soodustamiseks, kuivatatud lutserni jahu, õllepärm ja/või Torula pärm, rasvad, mille sulamistemperatuur on üle 40 °C; vadak, petipiim. Vabas õhus või segarežiimil peetavad Cinta Senese tõugu sead söövad karjatamisel metsas ja/või kesal, kuhu on külvatud heina ja teravilja. Samas on soovitatud anda sigadele päevast lisasööta; seda võib anda üle nelja kuu vanustele sigadele, kuid mitte rohkem kui 3 % looma eluskaalust.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Finocchiona” (KGT) tootmisetapid, mis peavad toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas, on tükeldatud liha puhastamine ja korrastamine; tükeldamine; vorstitaina valmistamine; vorsti toppimine, kuivatamine; laagerdamine.

Cinta Senese tõugu sigade liha on saadud käesoleva dokumendi punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas kasvatatud loomadelt.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Selleks et tagada toote kvaliteet ja eelkõige hoida ära punktis 3.2 kirjeldatud omaduste halvenemist, peab viilutatud ja pakendatud salaami „Finocchiona” tarbimisse laskmisel toimuma nii viilutamine kui ka pakendamine vaakum- või gaasipakendisse üksnes punktis 4 osutatud tootmispiirkonnas ja volitatud kontrolliasutuse kontrolli all.

Kuna tailiha ja pekitükikesed on väga peeneks hakitud ning segatud, tuleb salaamit käidelda ja viilutada eriti ettevaatlikult. Toote viilutamiseks ettevalmistamisel eemaldatakse kest ja söödav osa jääb väliskeskkonnale avatuks; kokkupuude kontrollimatute keskkonnatingimustega määratlemata aja jooksul võib halvendada toote omadusi, põhjustades oksüdeerumist, värvuse muutumist, liigset niiskusekadu ning eelkõige viilu omaduste ja sellest tuleneva täidlase aroomi halvenemist. Et tagada toote algupäraste omaduste säilimine, peavad viilutajad tegema oma tööd oskuslikult ja kiiresti.

Kui viilutamiseks ette nähtud toodet säilitatakse määramata aja jooksul muudes kui kindlaksmääratud tingimustes, võib see kaasa tuua toote omaduste märkimisväärset muutumist, nii et sellega kaasnevad vastandlikud tunnused, näiteks rääsumine, kuivamine, paisumine või ebatavaline hallitus, pruuniks muutumine, mis omakorda tekitab toote iseloomulikest omadustest erineva maitse, aroomi ja konsistentsi.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Nimetus „Finocchiona” peab olema esitatud selgelt ja kustutamatute tähtedega, märgise värviga kontrastis olevas värvigammas, olema selgelt eristatav, suurem mis tahes muust kirjast ja vähemalt 3 mm tähtedega ning sellele peavad vahetult järgnema sõnad „Indicazione Geografica Protetta” (kaitstud geograafiline tähis) või „I.G.P.” (KGT). Märgisel peab alati olema ühenduse kaitstud geograafilise tähise logo, millele võib lisanduda täiendav märge määrusele (EÜ) nr 628/2008 vastavas sõnastuses. Märgisel võib kasutada tähistust, milles viidatakse ettevõttele, selle nimele, ärinimele, eraõiguslikele kaubamärkidele ja konsortsiumitele, tingimusel et neil ei ole kiitvat tähendust ja need ei eksita ostjat või tarbijat. Viide seakasvatusettevõttele, kust sead pärinevad, on lubatud vaid juhul, kui tooraine on täielikult pärit üksnes nendest ettevõtetest.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Finocchiona” (KGT) tootmispiirkond hõlmab kogu Toscana maakonna territooriumi mandriosa (välja arvatud saared); tegemist on alaga, kus seda iseloomulikku salaamit on aja jooksul valmistatud.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Salaami „Finocchiona” (KGT) tootmispiirkonna piiriks on põhja- ja idaosas asuv mäeahelik, mis ümbritseb ulatuslikku mägist ala, kus asuvad viinamarjaistandused, metsatukad, karjamaad sigade väljas pidamiseks; lääneosas laskub nõlv rannikuala tasandike suunas.

Tänu põllumajandusettevõtete loonusrendile (mezzadria), mida kohaldati paljudes ettevõtetes kuni 1970ndateni, on piirkonnas säilinud ajaloolist Cinta Senese tõugu sigade kasvatamine, mis oli vahepeal väljasuremise ohus, samuti kasvatatakse seal valget tõugu sigu, mis on Toscana sinkide tooraineks, ühtlasi on see aidanud anda edasi salaami „Finocchiona” tootmise spetsialiseeritud oskusteavet ja käsitöönduslikke tootmistehnikaid.

Liha, vein ja hariliku apteegitilli laialdane esinemine aitasid kaasa vorstitoodete sektori töötajate maitse kujunemisele, töötajad andsid varasemate põlvede tavasid ja tootmistehnikaid edasi ning täiustasid oma käsitööoskusi, mis on tänapäeval kasutusel terves tootmispiirkonnas.

5.2. Toote eripära

Peamine omadus, mis salaamit „Finocchiona” muudest vorstitoodetest eristab ja muudab selle ainulaadseks, on tuntav ja ainukordne apteegitilli lõhn, kuna vorstitainas kasutatakse apteegitilliseemneid ja/või -õisi, toodet iseloomustab ka viilu pehmus ning selle haprus lõikamisel. Maitse on värske ja isuäratav, mitte kunagi hapu.

Rasvaosakesed paiknevad ühtlaselt lihaosakestega segamini, mistõttu vorst säilitab pehmuse ka pärast pikka laagerdumist. Peki ja tailiha keskmise suurusega terade piirid ei ole eristatavad. Vorstiviilu värvus varieerub taitükkide punasest pekitükkide valge või roosakani; lihatükid ise on omavahel hästi segatud ja nende piirjooned on märkamatud, vorstitainas on võimalik eristada apteegitilliseemneid ja/või -õisi.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Salaami „Finocchiona” pikaajalisest mainest annavad tunnistust arvukad dokumendid, näiteks Rigutini ja Fanfani 1875. aastal välja antud sõnaraamat „Vocabolario della lingua parlata”; Vocabolario degli Accademici della Crusca 1889. aasta väljaanne, milles tuuakse esile salaami „Finocchiona” seos Toscana piirkonnaga; toote Toscana päritolu kinnitas 1977. aastal ka professor Italo Ghinelli. Salaami „Finocchiona” on üks Toscana levinumaid vorstitooteid ning seda võib sageli leida nädala tootekataloogist, mida annab välja riiklikul tasandil vorstitooteid käsitlev erialane ajakiri.

„Finocchiona” omadused on seotud Toscana looduskeskkonnaga, kust toode pärit on, ning kohalike inimestega, kes on tootmismeetodit sajandite vältel välja kujundanud. Omapärane koostisainete valik, eelkõige apteegitilli kasutamine, mida esineb kohaliku köögi paljudes retseptides, kuna apteegitill on üks piirkonna endeemilistest liikidest; lihatoodete tootmise sissejuurdunud traditsioon; kvalifitseeritud töötajate oskusteave ja tööoskused, mille alusel valida ja puhastada parimad jaotustükid ja tagada õige tailiha ja peki vahekord ning saada aru, millal „Finocchiona” on sobiva konsistentsi ja pehmusega, on aidanud kaasa ainulaadse ja võrreldamatu toote loomisele, mille maine on nüüd kindlalt kinnitust leidnud. Ka ajaloolise tootmismeetodi kasutamine, mis seisneb veini lisamises salaami „Finocchiona” tainasse, kinnitab seost piirkonnaga, mille veinid on tuntud kogu maailmas. Cinta Senese tõugu sigade liha tootmine ja selle kasutamine kogu piirkonna töötlemisettevõtetes aitab täiendavalt kinnitada toote omadusi ja tõsta selle mainet tarbijate hulgas, samuti rõhutada salaami „Finocchiona” seost Toscanaga.

„Finocchiona”, mis on asendamatu näide Toscana tüüpiliste toitude valikust, on levinud ka väljaspool riigipiire ning nüüd võib seda leida nii paljudes Kesk-Euroopa kui ka väljaspool Euroopa Liitu asuvates riikides.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7 (3))

Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud geograafilise tähise „Finocchiona” muutmise ettepaneku 23. jaanuari 2012. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas nr 18.

Tootespetsifikaadi täielik tekst on saadaval järgmisel veebisaidil: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Vt allmärkus 2.