[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 22.4.2008

KOM(2008) 221 lõplik

2006/0304 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu alusel nõukogu ühise seisukoha kohta, mis käsitleb

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmist, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi

2006/0304 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu alusel nõukogu ühise seisukoha kohta, mis käsitleb

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmist, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi

(EMPs kohaldatav tekst)

1. TAUST

Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku edastamise kuupäev (dokument KOM(2006) 818 (lõplik) – 2006/0304COD): | 20. detsember 2006 |

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse kuupäev: | 31. mai 2007 |

Regioonide Komitee arvamuse kuupäev: | 10. oktoober 2007 |

Euroopa Parlamendi arvamuse kuupäev, esimene lugemine: | 13. november 2007 |

Ühise seisukoha (ühehäälse) vastuvõtmise kuupäev: | 18. aprill 2008 |

2. KOMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK

Ettepaneku eesmärk on tegeleda lennunduse poolt kliimamuutustele avaldatava mõju suurenemisega, lisades lennunduse ühenduse heitkogustega kauplemise süsteemi. See on osa terviklikust lähenemisest lennunduse mõju vähendamisele kliimamuutustele, nagu on sätestatud 27. septembri 2005. aasta dokumendis KOM(2005) 459 (lõplik).

3. MÄRKUSED ÜHISE SEISUKOHA KOHTA

3.1 Üldised märkused

Euroopa Parlament esitas oma arvamuse esimesel lugemisel 13. novembril 2007. Komisjon nõustub täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt 22 muudatusettepanekuga Euroopa Parlamendi poolt esimesel lugemisel tehtud 59 muudatusettepanekust. Nendest 22 muudatusettepanekust on 11 muudatusettepanekut juba vähemalt osaliselt ühises seisukohas kajastatud.

Komisjon nõustub täielikult, põhimõtteliselt või osaliselt muudatusettepanekutega, mis muudaksid ettepaneku konteksti selgemaks ja ei kahjustaks ettepaneku üldist eesmärki. Nende hulgas on lendude eriliikide kategooriate muudatused, mis jäävad süsteemist välja.

Komisjon ei nõustu muudatusettepanekutega, millega muudetakse ettepaneku laadi, nagu näiteks muudatusettepanekud, mis piiraksid lennundussektori võimalust osta saastekvoote teistelt ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kuuluvatelt sektoritelt. Komisjon ei nõustunud ka muudatusettepanekutega, mis on tehniliselt teostamatud või halduslikust seisukohast tarbetult koormavad.

Komisjon leiab, et ühine seisukoht ei muuda ettepaneku lähenemisviisi ega eesmärke, ja on seega valmis seda sellisel kujul toetama.

3.2. Üksikasjalikud märkused

3.2.1. Parlamendi muudatused, millega komisjon nõustub ja mis sisalduvad täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt ühises seisukohas

Muudatusettepanekud 14, 76, 30, 40, 47, 49, 51, 52 ja 53 on lisatud ühisesse seisukohta veidi erineva sõnastusega. Muudatusettepanek 30 kujutab endast kasulikku selgitust ja on kooskõlas direktiivi artikliga 18 ning see sisaldub täielikult nõukogu ühises seisukohas. Muudatusettepanekud 76 ja 14 käsitlevad enampakkumisi ning need on lisatud sel määral, mil need viitavad otseselt enampakkumistest saadavatele tuludele, et võidelda kliimamuutustega ELis ja kolmandates riikides, ja sel määral, mil selliseid meetmeid saab kasutada keskkonnasõbraliku transpordi edendamiseks. Muudatusettepanek 40 on vastuvõetav, kuna see tagaks, et sätted, mis käsitlevad tõendatud heitkoguste vähendamiste ja heitkoguste vähendamise ühikute kasutamist õhusõidukite käitajate poolt, on kooskõlas teiste sektorite poolt alates 2013. aastast kohaldatavate sätetega. Muudatusettepanek 47 on lisatud sel määral, mil see näeks ette komisjoni ettepanekus sisalduva konverteerimismehhanismi kaotamise. Muudatusettepaneku 49 eesmärk on näidata ELi valmisolekut koostööks kogu ülejäänud maailmaga, et saavutada kokkulepe lennunduse heitkoguste vähendamiseks ja kohandada oma süsteemi kolmandate riikidega kokkulepitud ühise süsteemi eeskirjadega. Selle muudatuse mõte on kajastatud ühises seisukohas. Muudatusettepanek 51 on lisatud ühisesse seisukohta sel määral, mil see näeks ette ELi riigijuhtide riiklike lendude lisamise süsteemi. Muudatusettepanekud 52 ja 53 sisalduvad ühises seisukohas, kuna sellega nähakse ette selliste lendude väljaarvamine, mis on seotud otsimis- ja päästetöödega, tulekustutustööde, humanitaarabi ja meditsiinilise kiirabiga. Muudatusettepanekud 70 ja 79 sisalduvad ühises seisukohas sel määral, mil sellest on välja jäetud lennud, mida sooritatakse õhusõidukite või nii õhus kui ka maa peal kasutatavate seadmete kontrollimiseks, katsetamiseks või sertifitseerimiseks.

3.2.2. Parlamendi muudatused, millega komisjon ei nõustu, kuid mis sisalduvad täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt ühises seisukohas

Viis muudatusettepanekut, millega komisjon ei nõustu, sisalduvad täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt ühises seisukohas.

Muudatusettepanekuga 13 nõustuti sel määral, mil nõukogu ühine seisukoht sisaldab põhjenduste osas viidet 20-protsendilisele eesmärgile. Komisjon nõustub sellega, et lennundussektor peab aitama kaasa ELi heitkoguste vähendamise üldeesmärgi saavutamisele, milleks on 20–30 protsenti 1990. aasta tasemest.

Muudatusettepanekud 22, 28 ja 33 käsitlevad uute osalejate reservi vajadust lennundussektori puhul ning nende muudatuste mõte on lisatud ühisesse seisukohta uue artikli 3f abil, millega nähakse ette erireserv uute õhusõiduki käitajate ja nende õhusõiduki käitajate jaoks, kelle tegevus on märkimisväärselt kasvanud.

Muudatusettepanek 78 on lisatud ühisesse seiskohta sel määral, mil selles sätestatakse kõikidesse ELis asuvatesse lennujaamadesse saabuvate või sealt lahkuvate lendude lisamine süsteemi algusest peale, mitte järkjärguliselt, nagu on sätestatud komisjoni ettepanekus.

3.2.3. Parlamendi muudatused, millega komisjon nõustub täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt, ent mis ei sisaldu ühises seisukohas

Muudatusettepanekutega 1, 3, 4, 5, 7, 8, 10, 35, 45, 17 ja 65 on komisjon osaliselt või põhimõtteliselt nõus, kuid neid ei lisatud. Peamiselt käsitletakse nendes põhjendustesse tehtud pisimuudatusi.

3.2.4. Parlamendi muudatused, millega komisjon ega nõukogu ei nõustu ning mis ei sisaldu ühises seisukohas

Komisjon ja nõukogu ei nõustunud parlamendi tehtud muudatusettepanekutega, mis käsitlevad eelkõige ettepaneku mõisteid, õhusõiduki käitajate poolt teistest sektoritest saadud saastekvootide kasutamise piiranguid, lennunduse muude saasteainete kui CO2 mõju arvesse võtmisel kasutatavat kordajat ja süsteemist väljaarvamisel kasutatavat massi piirmäära, ning need ei ole lisatud ühisesse seisukohta.

3.2.5. Nõukogu poolt ettepanekusse tehtud muudatused

Nõukogu esitas komisjoni ettepaneku kohta järgmised peamised muudatused.

Alguskuupäev. Nõukogu ühises seisukohas on ette nähtud, et kõik lennud lisatakse süsteemi alates 2012. aastast. Seepärast jäetakse sellega ühisest seisukohast välja komisjoni ettepanek lisada ELi lennuväljade vahelised lennud süsteemi 2011. aastal. Kuigi komisjon eelistab esialgu välja pakutud järkjärgulist lähenemist, võib ta nõustuda üheetapilise lähenemisega. Komisjon soovib, et süsteemi rakendamine algaks niipea kui võimalik. Kuna õigusaktide lõplik heakskiitmine ja rakendusmeetmete kehtestamine võtab tõenäoliselt veel aega ning kuna kõik lennud tuleks lisada süsteemi samal ajal, nõustub komisjon tähtajaga 2012.

Enampakkumistest saadavad tulud. Komisjoni ettepanekus sätestati, et saastekvootide enampakkumistest saadavaid tulusid kasutatakse kliimamuutuste leevendamiseks ja nende mõjuga kohanemiseks ning süsteemi haldamiskulude katmiseks. Komisjon avaldab kahetsust, et ühise seisukohaga nõrgendatakse seda sõnastust, märkides üksnes, et enampakkumistest saadavaid tulusid tuleks kasutada nimetatud eesmärkidel.

Heite ülemmäärade läbivaatamine. Ühises seisukohas on säte, mille kohaselt komisjon vaatab 1. juuniks 2015 läbi direktiivi toimimise seoses lennundustegevusega. Sellega seoses tuleb selgitada, mil määral tuleks õhusõiduki käitajatele eraldatavate saastekvootide üldkogust vähendada, et see oleks vastavuses heitkoguste vähendamiste üldiste eesmärkidega. Komisjon on nõus, et selline läbivaatamine on vajalik.

Koostoime kolmandate riikide meetmetega. Komisjoni ettepanekus sätestatakse, et kolmandatest riikidest saabuvad lennud vabastatakse süsteemi kohaldamisest, kui nendes riikides kohaldatakse muid samalaadseid meetmeid. Nõukogu ühise seisukohaga nähakse ette paindlikum lähenemine, et leida parim lahendus ühenduse süsteemi ja kolmandas riigis võetud meetmete vahelise vastastikuse mõju tagamiseks. Komisjon toetab seda lähenemist.

Enampakkumiste tase. Komisjon tegi ettepaneku, et ajavahemikul enne 2013. aastat lennundussektoris enampakkumisele pandavate saastekvootide protsent peaks olema nende protsentide keskmine, mille on välja pakkunud liikmesriigid, kus enampakkumised sisalduvad riiklikes saastekvootide eraldamise kavades. Komisjonile praegu kättesaadava enampakkumisi käsitleva teabe põhjal oleks kaalutud keskmine ligikaudu 7–8 %. Komisjon peab oma esialgset ettepanekut endiselt parimaks valikuks. Nõukogu ühises seisukohas sisalduv 10 % on siiski komisjonile vastuvõetav, kuna see ei too tegelikkuses kaasa põhjendamatult erinevat kohtlemist lennundussektori ja muude majandussektorite vahelise enampakkumise puhul.

Komisjoni ettepanekuga nähakse ette, et tulevikus võetakse enampakkumiste tasemete puhul arvesse direktiivi 2003/87/EÜ üldist läbivaatamist. Nõukogu ühise seisukohaga nähakse ette, et tulevikus võib enampakkumisteks mõeldud osa suurendada osana direktiivi 2003/87/EÜ üldisest läbivaatamisest. See on komisjonile vastuvõetav. Komisjoni ettepanekus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (KOM(2008) 16 (lõplik)) sätestatakse, et „lennundust tuleks kohelda pigem samadel alustel nagu muid tööstusharusid, millele eraldatakse tasuta kvoote, mitte nagu elektritootjaid. See tähendab, et alates 2013. aastast tuleks eraldada 80 % saastekvootidest tasuta ning pärast seda vähendatakse tasuta eraldatavate kvootide arvu igal aastal võrdsel määral kuni 2020. aastani, mil kvoote enam tasuta ei eraldata.”

Võrdlusuuringuid käsitlevate sätete kohandamine. Ühise seisukohaga kohandatakse nimikoormust ja vahemaad, mida kasutatakse selleks, et arvutada välja kõikide õhusõiduki käitajate poolt läbitud tonnkilomeetrid, mis on tasuta saastekvootide jagamiseks kasutatavate võrdlusuuringute aluseks. Massi vaikeväärtust iga reisija kohta ja tema registreeritud pagasi kohta suurendatakse kuni 110 kilogrammini ja suurringjoonele lisatakse 95 kilomeetrit. Komisjon avaldab kahetsust, et nõukogu ei ole heaks kiitnud väljapakutud võrdlusalust, kuid kokkuleppele jõudmiseks võib komisjon siiski selle lähenemisega nõustuda.

Seire ja aruandlus. Ühine seisukoht sisaldab lisanõuet, mille kohaselt liikmesriigid peavad tagama, et õhusõiduki käitajad esitavad seirekavad, milles sätestatakse meetmed heidete ja tonnkilomeetrite andmete jälgimiseks ja nendega seotud aruandluseks. Komisjon leiab, et see lisanõue on kasulik, kuna sellega tagatakse, et kõik õhusõiduki käitajad on teadlikud süsteemi alusel nende suhtes kehtivatest seirenõuetest.

Erireserv. Nõukogu ühine seisukoht sisaldab uut artiklit, millega nähakse ette erireservi moodustamine uute õhusõiduki käitajate ja nende õhusõiduki käitajate jaoks, kelle tegevus on märkimisväärselt kasvanud (rohkem kui 18 % igal aastal, mis järgneb võrdlusaastale, mida kasutatakse õhusõiduki käitajatele saastekvootide eraldamiseks). Uues artiklis sätestatakse, et 3 % saastekvootidest suunatakse reservi ja et saastekvoote jaotatakse ühekordselt vastavalt samale võrdlussüsteemile, mis on välja pakutud saastekvootide esialgse eraldamise puhul. Kuigi komisjon eelistaks mitte näha ette erisätteid uutele osalejatele, võib ta siiski nõustuda uue artikliga, kuna see sisaldab piisavalt kaitsemeetmeid, tagamaks et selle mõju on piiratud ja et see ei kahjusta komisjoni ettepanekus sätestatud saastekvootide eraldamise meetodeid.

Lennunduse saastekvootide konverteerimine. Kuna rahvusvahelise lennunduse heitkoguseid ei ole veel integreeritud liikmesriikide Kyoto protokolli kohaste kohustustega, võib lennundussektorile eraldatud saastekvoote kasutada üksnes õhusõiduki käitajatega seotud nõuete täitmiseks. See on vajalik sellise arvestussüsteemi terviklikkuse säilitamiseks, mille kohaselt võib saastekvoodid liita ajavahemikul 2008–2012 lubatud koguse ühikule. Komisjoni ettepanek sisaldas siiski sätet, mis oleks lubanud õhusõiduki käitajatel konverteerida oma saastekvoodid kvootideks, mida võivad kasutada teised käitajad. Ühise seisukohaga jäetaks see säte välja. Kuigi komisjon sooviks lisada saastekvootide konverteerimise sätte, võib ta kokkuleppe saavutamise eesmärgil olla kõnealuse sätte väljajätmisega nõus.

Jõustamissätted. Nõukogu tegi ettepaneku täiendavate jõustamismeetmete kohta, mille eesmärk on tagada, et kui õhusõiduki käitaja ei suuda täita süsteemist tulenevaid kohustusi ja kui liikmesriik on kasutanud ära kõik jõustamismeetmed, võib liikmesriik esitada komisjonile taotluse võtta vastu otsus kehtestada asjaomase õhusõiduki käitajale ühenduses tegevuskeeld. Jõustamismeetmed on olulised selleks, et tagada süsteemi tõhusus lennunduse kliimamuutuste mõju vähendamisel. Täiendava artikliga tugevdatakse süsteemi jõustamise mehhanismi ja sellega välditakse nõuete mittetäitmist. Seepärast on komisjon lisasätete lisamisega nõus.

De minimis erand. Ühine seisukoht sisaldab mitut muudatust seoses ettepaneku eranditega. Kõige olulisem neist on de minimis erand, millega jäetakse süsteemist välja ärilise lennutegevusega tegelevad ettevõtjad, kes teevad kolme järjestikuse neljakuulise ajavahemiku jooksul vähem kui 243 lendu ühe ajavahemiku kohta. Komisjon toetab de minimis erandit, millega jäetakse süsteemist välja harva ELi lendavad õhusõiduki käitajad ja mis võiks aidata arengumaade lennuettevõtjaid, kellel on ELiga kõige nõrgemad sidemed.

4. KOKKUVÕTE

Nõukogu tehtud muudatustega on komisjon nõus, kuna need on kooskõlas eesmärgiga vähendada kliimamuutusi põhjustavaid lennundusest tulenevaid heitkoguseid ja tuginevad komisjoni ettepanekule. Seepärast on komisjon ühise seisukohaga nõus.