Austraalias on eeskirjad, millega rakendatakse kohustuslik keskne kliirimine, sätestatud äriühinguseaduse 2015. aasta muutmismääruses (Keskne kliirimine ja ühepoolne aruandlus) (Corporations Amendment (Central Clearing and SingleSided Reporting) Regulation 2015). Kõnealuse määrusega hakatakse börsiväliste intressimäära tuletisinstrumentide teatavate liikide keskset kliirimist kohaldama väikesele hulgale suurematele kodumaistele ja välisriigi pankadele, kes tegutsevad Austraalia börsiväliste tuletisinstrumentide turul diileritena. 2015. aasta detsembris kehtestati ASICi tuletistehingute eeskirjadega kliirimise kohta (ASIC Derivative Transaction Rules (Clearing) 2015) kohustuslik keskne kliirimine mitmes peamises valuutas nomineeritud börsiväliste intressimäära tuletisinstrumentide puhul. Kliirimiskohustus hakkas kehtima 2016. aasta aprillis.

Analüüsist selgub, et kõigis hinnatavates jurisdiktsioonides on tehtud märkimisväärseid edusamme seoses börsiväliste tuletisinstrumentide reformide vastuvõtmise ja rakendamisega. Lisaks sellele on kõik kuus tegelenud küsimusega, mis käsitleb erinevate nõuete kohaldatavust keskpankadele ja riigivõlga haldavatele või riigivõla haldamisse kaasatud avaliku sektori asutustele.

Ülejäänud nelja jurisdiktsiooni õigusraamistike puhul leiti, et need ei ole piisavalt edenenud selleks, et nende keskpangad ja riigivõlga haldavad avaliku sektori asutused saaks lisada määruse kohaldamisalasse mittekuuluvate üksuste loetellu. Ent aruande lõpus märgiti, et komisjon jälgib sellealaseid viimaseid arenguid ja esitab nende kohta aruande, kui eeskirjad on lõplikult valmis.

Komisjon hindas Jaapanis, Šveitsis, Ameerika Ühendriikides, Austraalias, Kanadas ja Hongkongis börsivälistele tuletisinstrumentidele kehtivaid õigusraamistikke esmakordselt 2013. aastal. 2013. aasta 22. märtsil võttis komisjon vastu aruande, milles jõuti järeldusele, et Jaapani ja USA õigusraamistikud vastasid tingimustele, mis on vajalikud keskpankade ja neis kahes jurisdiktsioonis riigivõla haldamise eest vastutavate avaliku sektori asutuste vabastamiseks EMIRi teatud nõuete täitmisest. Seega lisati nad komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1002/2013 EMIRi artikli 1 lõike 4 kohasesse vabastatud üksuste loetellu.

EMIRi artikli 1 lõike 6 kohaselt on komisjonile antud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vabastatud üksuste loetelu muutmiseks, kui komisjon jõuab pärast seda, kui ta on analüüsinud keskpankade ja riigivõlga haldavate avaliku sektori asutuste rahvusvahelist kohtlemist muude jurisdiktsioonide õigusraamistikes ning teavitanud analüüsi tulemustest Euroopa Parlamenti ja nõukogu, järeldusele, et kõnealuste kolmandate riikide keskpankade rahapoliitiliste ülesannete vabastamine kliirimis- ja aruandekohustusest on vajalik.

EMIRi artikli 1 lõike 4 kohaselt on EMIRi kohaldamisest vabastatud liidu keskpangad ja liidu avaliku sektori asutused, mille ülesanne on riigivõla haldamine või mis on kaasatud riigivõla haldamisse, ning seega ei kehti neile kõnealused nõuded.

4. juuli 2012. aasta määruses börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (EMIR) on sätestatud muu hulgas, et kõik standarditud börsivälised tuletislepingud tuleb keskselt kliirida, kõigi tuletislepingute andmed tuleb esitada kauplemisteabehoidlatele ning tehingute puhul, mida ei kliirita keskselt, tuleb rakendada riskimaandamismeetmeid.

ASICi tuletistehingute 2013. aasta eeskirjadega aruandluse kohta (ASIC Derivative Transaction Rules (Reporting) 2013), mida muudeti 2015. aasta veebruaris, kehtestati aruandekohustus tehingutele börsiväliste tuletisinstrumentidega. Praegu hõlmab 2015. aasta detsembris kehtima hakanud aruandekohustus kõiki tuletisinstrumentide varade klasse.

Riskimaandamismeetmed

APRA avaldas 2016. aasta oktoobris usaldatavusnõude, millega nõutakse mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletisinstrumentide puhul riskimaandamismeetmete kasutamist. Eeskirjas on sätestatud, et rakendada tuleb mitut riskimaandamismeedet, nagu tehingute kiire kinnitamine, portfelli kooskõlastav võrdlemine, portfelli tihendamine, vaidluste lahendamise kord ja hinnanguliste väärtuste määramise protsesside olemasolu. Kehtivuse alguskuupäeva pole veel kindlaks määratud.

4.2.Kanada

Börsiväliste tuletisinstrumentide turgude reformide rakendamisel on kaks paralleelset haru. Kindlustuse järelevalveasutus (Office of the Superintendent of Financial Institutions (OSFI)), kes tegeleb usaldatavusnõuetekohase reguleerimisega Kanadas, sätestab oma suunistega üldised nõuded föderaalseadustega reguleeritavatele finantsasutustele (FRFI). Seejärel on provintsid ja territooriumid vastutavad turu reguleerimise eest oma konkreetsetes jurisdiktsioonides. Kanada väärtpaberiasutus (Canadian Securities Administrators (CSA)), Kanada provintside ja territooriumide väärtpaberiturgu reguleerivate asutuste katusorganisatsioon, vastutab Kanada kapitaliturgude reguleerimise kooskõlastamise ja ühtlustamise eest. Ta töötab välja määrused, mille provintsid seejärel kehtestavad ja rakendavad.

Kliirimiskohustus

Kõik provintside väärtpaberiturgu reguleerivad asutused rakendavad kliirimiskohustust CSA välja töötatava riikliku õigusakti ettepanekuga 94-101 „Tuletisinstrumentide kohustuslik kliirimine kesksete vastaspoolte kaudu“ (Proposed National Instrument 94-101 Mandatory Central Counterparty Clearing of Derivatives) (ettepanek 94-101). Föderaaltasandil rakendab kliirimiskohustust OSFI oma suunisega B-7: „Tuletisinstrumendid: usaldusväärsed tavad“ (Derivatives Sound Practices), mis jõustus 2014. aasta detsembris. Suunise B-7 kohaselt eeldatakse FRFIdelt, et nad kliirivad standarditud tuletisinstrumente keskselt, kui see on otstarbekas. Ettepanekuga 94-101 nähakse teatud börsiväliste tuletisinstrumentide puhul ette kohustuslik keskne kliirimine ja selles on loetletud vastaspooled, kellele kliirimiskohustus kehtib. Lõplik eeskiri peaks vastu võetama 2017. aasta alguses.

Aruandekohustus

Aruandekohustust rakendatakse provintsi tasandil õigusaktidega, mille kehtestab iga provintsi väärtpaberiturgu reguleeriv asutus. Ontarios, Québecis ja Manitobas kehtivad erieeskirjad. Kõigis teistes provintsides (mitmepoolse õigusakti jurisdiktsioonid) rakendatakse aruandekohustust mitmepoolse õigusaktiga 96-101 „Kauplemisteabehoidlad ja tuletisinstrumentide andmete esitamine“ (Multilateral Instrument 96-101 Trade Repositories and Derivatives Data Reporting). Kauplemisaruandluse eeskirjad jõustusid kõikides provintsides täielikult 2016. aasta novembris. Provintsi tasandi ja mitmepoolseid instrumente on seoses aruandekohustusega suurel määral ühtlustatud ning nendega nõutakse teatamist sellistest tehingutest, mis hõlmavad vähemalt üht kohalikku vastaspoolt. Föderaaltasandil peavad FRFId suunise B-7 kohaselt teatama tehingutest vastavalt oma peakontori või peamise tegevuskoha asukohaprovintsis kehtivatele aruandluseeskirjadele.

Riskimaandamismeetmed

Föderaaltasandil kirjeldatakse OSFI suunises B-7 FRFIdele kehtivaid riskimaandamismeetmeid mittekeskselt kliiritavate tuletisinstrumentide puhul. Lisaks sellele käsitletakse 2016. aasta septembris jõustunud OSFI suunises E-22 „Tagatisnõuded mittekeskselt kliiritavate tuletisinstrumentide puhul“ (Margin Requirements for Non-Centrally Cleared Derivatives) selliseid küsimusi nagu mittekeskselt kliiritavate tuletisinstrumentide tagatisnõuetega seotud vaidluste lahendamine ja hindamismeetodid. Provintsi tasandil töötab CSA praegu välja diilerite registreerimise eeskirja, millega kehtestataks riskimaandamismeetmed tuletisinstrumentide turu osalistele. Eelduste kohaselt avaldatakse eeskiri kommenteerimiseks 2017. aastal ja see jõustub 2018. aasta esimeses pooles.

4.3.Hongkong

Hongkong kasutab börsiväliste tuletisinstrumentide turu reformide rakendamisel kaheetapilist protsessi. Esmaste õigusaktidega, täpsemalt 2014. aasta väärtpaberite ja futuuride muutmismäärusega (Securities and Futures (Amendment) Ordinance 2014) (millega muudetakse algset 2002. aasta väärtpaberite ja futuuride käskkirja (SFO)), on kehtestatud õigusraamistik. Seejärel sätestatakse teiseste õigusaktidega (st eeskirjadega) üksikasjalikud nõuded seoses aruande-, kliirimis- ja kauplemiskohustusega. Neid võtab vastu väärtpaberi- ja futuurikomisjon (SFC) Hongkongi rahandusameti (HKMA) nõusolekul ja pärast rahandusministriga konsulteerimist.

Kliirimiskohustus

Muudatuskäskkirjaga kehtestatakse börsiväliste tuletisinstrumentide tehingutele kliirimiskohustus. Volitusi andvate sätetega on nõutud, et selleks määratud isikud kliiriksid teatud börsiväliste tuletisinstrumentide tehingud määratud keskse vastaspoole kaudu vastavalt kliirimiseeskirjadele. See kohustus rakendatakse kahes etapis. Esimese etapi eeskirjad jõustusid 2016. aasta septembris.

Aruandekohustus

Muudatuskäskkirjaga kehtestatakse ka aruandekohustus. Selleks määratud isik peab esitama HKMA-le aruandluseeskirjades sätestatud nõuete kohaselt aruande tehingute kohta asjaomaste börsiväliste tuletisinstrumentidega. Aruandluse esimest etappi rakendatakse piiratud arvu tuletisinstrumentide liikide suhtes ja selle kohaldamisalaga on hõlmatud pisut enam isikuid kui kliirimiskohustuse puhul . Teise etapi eeskirjadega laiendatakse kohaldamisala, millesse hakkavad kuuluma kõik viis varaklassi, ja iga tehingu kohta edastamisele kuuluva teabe hulka. Hõlmatud selleks määratud isikute ring jääb samaks. Teise etapi kohane aruandlus algab 2017. aasta juulis.

Riskimaandamismeetmed

Hongkongis kavandatakse kaht riskimaandamisstandardite paketti. Esimene, mille töötab välja SFC, kehtib ainult SFC poolt SFO kohaselt litsentseeritud äriühingutele. Konsultatsioon standardite eelnõude kohta toimub 2017. aastal. Teise töötas välja HKMA ja see kehtib HKMA poolt pangandusmääruse alusel välja antud tegevusluba omavatele asutustele (AId). Algselt seati eesmärgiks nende standardite rakendamise alustamine 2016. aasta septembris. Ent 2016. aasta augustis lükkas HKMA rakendamise algust edasi, kuna muud peamised jurisdiktsioonid teatasid sarnastest viivitustest.

4.4.Mehhiko