LÜHENDID

ENPI : Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument

IMF : Rahvusvaheline Valuutafond

MEDA : Vahemere-äärsete mitteliikmesriikide majandus- ja sotsiaalstruktuuride reformi toetavad finants- ja tehnilised meetmed

SKP : sisemajanduse koguprodukt

KOKKUVÕTE

I. Egiptus on Araabia maade kogukonna suurim riik ning on Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas traditsiooniliselt juhtivat rolli mänginud. 2011. aasta alguses aset leidnud Mubaraki režiimi vastase ülestõusuga oli Egiptusel tähtis osa araabia kevade sündmustes.

II. Egiptus oli nii enne ülestõusu kui on ka pärast seda üks Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi (ENPI) kaudu antava abi peamisi saajaid. EL kasutab ENPI-d Euroopa naabruspoliitika toetamiseks.

III. Ajavahemikuks 2007–2013 eraldati Egiptusele umbes 1 miljard eurot. Umbes 60% vahenditest suunatakse valdkondliku eelarvetoetusena Egiptuse valitsusele, ülejäänud summa aga eraldatakse Egiptuse ametivõimudega kokku lepitud projektidele. Väiksemaid summasid on EL eraldanud (eelkõige demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi abil) ka otse kodanikuühiskonna organisatsioonidele.

IV. Käesolev audit käsitles seda, kas Euroopa Komisjon ja Euroopa välisteenistus haldasid mõjusalt Egiptuse valitsemistava edendamiseks enne ja pärast 2011. aasta ülestõusu antud ELi toetust.

V. Audit hõlmas ajavahemikku kuni 2012. aasta septembrini ning keskendus valitsemistava kahele peamisele valdkonnale: ühelt poolt inimõigustele ja demokraatiale ning teiselt poolt riigi rahanduse juhtimisele ja korruptsioonivastasele võitlusele. Auditi käigus kontrolliti 25 projekti ning kolme peamist valdkondliku eelarvetoetuse programmi. Lisaks uuriti, kuidas haldas EL Egiptusega aetava naabruspoliitika laiemat raamistikku eesmärgiga ülalloetletud valdkondades edusamme teha.

VI. Auditiga leiti, et üldiselt ei ole komisjon ja Euroopa välisteenistus suutnud Egiptusele valitsemistava parandamiseks antavat abi mõjusalt hallata. Osaliselt olid põhjuseks Egiptuses valitsevad keerulised tingimused, kuid esines ka puudusi Egiptusega tehtava koostöö komisjoni ja Euroopa välisteenistuse poolses korraldamises.

VII. Enne ülestõusu õnnestus komisjonil lülitada Euroopa naabruspoliitika ELi-Egiptuse tegevuskavva suur hulk inimõiguste ja demokraatia reforme puudutavaid teemasid ning valdkond oli ENPI raames antava abi üheks prioriteediks. Komisjon ei suutnud aga edusamme saavutada ei oma naabruspoliitika dialoogi raames ega valdkonnas rahastatud peamise ENPI projekti abil. Kirjeldatud raskustest hoolimata jätkas komisjon Egiptuse valitsusele märkimisväärses mahus rahalise abi eraldamist, tehes seda eelkõige eelarvetoetuse vormis.

VIII. Enne ülestõusu olid suhteliselt edukamad otse ko- danikuühiskonna organisatsioone rahastavad projektid, samas olid neile eraldatud summad aga väga väikesed. Hoolimata eelarvetoetuse kujul eraldatud suurtest summadest ei olnud nimetatud vahend riigi rahanduse juhtimise edendamisel mõjus ning tehtud on vaid vähesel määral edusamme. Komisjon rahastas väga asjakohast korruptsioonivastast projekti, kuid ka siin oli algus väga aeglane ning projekti seire ei ole olnud piisav.

IX. Naabruspoliitika läbivaatamises märgiti, et vastloodud Euroopa välisteenistus ja komisjon võtsid pärast ülestõusu märkimisväärseid meetmeid ELi toetuse mõjususe parandamiseks. Läbivaatamise põhjal ei ole Egiptusele antava ELi abi korraldust siiski märkimisväärselt muudetud. Läbivaatamise keskmes olnud "tugeva demokraatia" kontseptsiooni edendamine on Egiptuse jaoks küll väga asjakohane, ent Egiptuses keskset tähtsust omavatele naiste ja vähemuste õiguste teemadele ei ole osutatud küllaldast tähelepanu ei läbivaatamises ega selle põhjal kujundatud uues abipoliitikas. Kodanikuühiskonna toetamiseks mõeldud uute mehhanismide pakutav lisaväärtus vajab alles tõestamist, kodanikuühiskonna organisatsioonidele on aga seni eraldatud vähesel määral lisavahendeid.

X. Teemaga seotud ELi eelarvetoetuse läbivaatamises loetletakse tähtsaid mooduseid komisjoni haldustegevuse parandamiseks, ent need muudatused on mõjusad vaid juhul, kui komisjon seab abi osutamisel rangemaid tingimusi.

XI. Aruandes esitatakse soovitusi selleks, kuidas parandada inimõigustele, demokraatiale, riigi rahanduse juhtimisele ja korruptsioonivastasele võitlusele antavat abi, ning käsitletakse vajadust Egiptusele antava eelarvetoetuse kasutamine üle vaadata.

SISSEJUHATUS

1. Käesolevas aruandes hinnatakse Euroopa välisteenistuse ja Euroopa Komisjoni jõupingutusi Egiptuse valitsemistava edendamisel enne ja pärast 2011. aasta ülestõusu.

HILJUTISED SÜNDMUSED EGIPTUSES

2. 84 miljoni elanikuga Egiptus on Araabia maade kogukonna suurim riik ning on Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas traditsiooniliselt juhtivat rolli mänginud. Riigis elab nii üks maailma suurematest moslemikogukondadest kui ka märkimisväärne kristlastest vähemus. Egiptuse suhted naaberriigi Iisraeliga on keskse tähtsusega rahu jaoks nii sealses piirkonnas kui ka sellest kaugemal.

3. Pärast monarhia kukutamist 1952. aastal valitsesid Egiptust kuni 2011. aastani kolm sõjaväelise taustaga autoritaarset presidenti: esimene neist, kolonel Nasser, kuni oma surmani aastal 1970, edasi kolonel Sadat kuni talle 1981. aastal moslemi radikaalide tehtud surmava atentaadini, ning lõpuks aastatel 1981–2011 Sadati varasem asepresident ja lennuväe ülemjuhataja Hosni Mubarak.

4. Mubarak jättis kogu oma 30-aastase valitsemise ajal jõusse pärast Sadati mõrvamist kehtestatud eriolukorra. Kuni 2005. aastani oli ta presidendivalimiste ainuke kandidaat ning võitis suure häälteenamusega viitel järjestikustel valimistel. Mubaraki Rahvuslik Demokraatlik Partei domineeris samamoodi parlamendis. Lõpuks andis Mubarak survele alla ning lubas 2005. aastal mitme kandidaadiga presidendivalimiste korraldamist. Samas kehtestas ta aga kandidaatidele nii karmid piiravad tingimused, et oli raske leida tugevaid kandidaate, kes saaks tema vastu kandideerida.

5. Teisalt algatas Mubarak alates 2005. aastast mitu majandust liberaliseerivat reformi, mida rahvusvaheline üldsus võttis üldiselt positiivselt vastu. Reformid aga pigem kinnistasid kui vähendasid valitsevat ebavõrdsust – kontroll majanduse üle jäi endiselt sõjaväe ja Mubaraki perekonnaga seotud ringkondade kätte.

6. 2011. aasta 25. jaanuaril algas rahvaülestõus – meeleavaldajad protestisid kehtiva eriolukorra ning sellega seotud politsei vägivalla ja piinamise, vabade valimiste puudumise ja piiratud sõnavabaduse vastu. Protestid olid suunatud ka laialt levinud korruptsiooni, suure tööpuuduse ja tõusvate toiduainehindade vastu. Need suuresti ootamatud sündmused tõid endaga 11 veebruaril 2011 kaasa Mubaraki tagasiastumise.

7. Ajavahemikus veebruar 2011 kuni juuni 2012 juhtis Egiptust de facto relvajõudude ülemnõukogu. Relvajõudude ülemnõukogu jätkas paljuski varasemate valitsuste autoritaarset valitsemisstiili, sealhulgas võeti alates 2011. aasta sügisest rahvusvaheliste kodanikuorganisatsioonide vastaseid rangeid meetmeid. Kõigest hoolimata sai 2012. aasta mais ja juunis peetud mitu korda edasi lükatud presidendivalimistel napi võidu Moslemi Vennaskonna kandidaat Mohamed Morsi.

8. Moslemi Vennaskonna edu oli kooskõlas liikumise eduka esinemisega 2011. aasta lõpus peetud parlamendivalimistel, kus liikumise kandidaadid võitsid 235 kohta 498-st. Salafistide juhitud konservatiivsem islamistide blokk saavutas samadel valimistel 123 kohta. Hoolimata ülestõusu käigus mängitud tähtsast osast, saavutasid ilmalikud ja liberaalsed grupid vaid umbes 20% parlamendikohtadest. 2012. aasta juunis otsustas aga ülemkohus, et valimised olid osaliselt konstitutsioonivastased ning 2013. aastal leiavad aset uued valimised.

9. 2012. aasta detsembris hääletasid egiptlased uue konstitutsiooni poolt. Suur osa Egiptuse ühiskonnast on aga väljendanud sügavat muret nende poolt tunnetatava šariaadiseaduste poole liikumise, väljendusvabaduse ning naiste ja vähemuste õiguste piiramise ning sõjaväe jätkuvalt privilegeeritud rolli üle.

ELI KOOSTÖÖRAAMISTIK

10. Egiptuse ja ELi vahelise koostöö õiguslik ja institutsiooniline raamistik on sätestatud 2004. aastal jõustunud Egiptuse ja ELi vahelises assotsieerumislepingus. Selle kohaselt arutatakse lepinguga seotud küsimusi ja muid vastastikku huvi pakkuvaid kahepoolseid või rahvusvahelisi teemasid vähemalt kord aastas koos käivas ministrite tasandi assotsiatsiooninõukogus. Assotsiatsioonikomitee ja selle alamkomiteede eesmärk on võimaldada dialoogi kõrgemate ametnike tasandil ning tagada lepingu rakendamine.

11. Assotsiatsioonilepingu üks kõige tähtsamaid aspekte on demokraatia põhimõtete ja põhiliste inimõiguste austamine (artikkel 2). See peegeldab ELi välissuhetes juba pikemat aega järgitud pühendumist inimõigustele ja demokraatiale (sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 [1]).

12. Egiptus on Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikidest kõige suurema elanikkonnaga [2]. 2004. aastal käivitatud Euroopa naabruspoliitika eesmärk oli vältida uute eraldusjoonte tekkimist laienenud ELi ning selle lõunas ja idas asuvate naabrite vahel. Eesmärgi saavutamiseks püütakse suurendada nii ELi kui ka selle naabrite heaolu, stabiilsust ja julgeolekut.

13. Euroopa naabruspoliitika keskmes on ELi ja iga Euroopa naabruspoliitika partnerriigi vahel sõlmitud kahepoolsed tegevuskavad. Neis sätestatakse terve rida lühiajalisi ja keskmise pikkusega perioodi prioriteete, mis hõlmavad kahe poole vahel kokku lepitud poliitilisi ja majanduslikke reforme. 2007. aastal ELi-Egiptuse nõukogus vastu võetud ELi-Egiptuse tegevuskava hõlmab kuut valdkonda [3]. Tegevuskava kehtivus pidi lõppema märtsis 2012, ent seda pikendati kuni koostöös Egiptuse uute võimudega koostatava uue tegevuskava valmimiseni. Euroopa Komisjon avaldab igal aastal Euroopa naabruspoliitika eduaruande, kus kajastatakse tegevuskavades kavandatud reformide elluviimist.

14. Kuni 2010. aasta lõpuni vastutas Euroopa Komisjon nii Euroopa naabruspoliitika lähenemisviisi arendamise, programmitöö ja elluviimise kui ka naabruspoliitika üldise raamistiku eest. Pärast Euroopa välisteenistuse loomist 2010. aasta detsembris läks vastutus poliitika väljatöötamise ja üldise koostööraamistiku eest Euroopa välisteenistusele; abi programmitöö eest vastutasid Euroopa välisteenistus ja komisjon koos. Abi rakendamine on endiselt komisjoni ülesanne.

ELI FINANTSABI

15. Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument (ENPI) [4] käivitati 2007. aastal eesmärgiga anda partnerriikidele tegevuskavade rakendamiseks rahalist abi. ENPI asendas varasemat MEDA finantsabiprogrammi, mis hõlmas vaid Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike [5]. ENPI toetuse tingimuseks on demokraatia põhimõtetest ja inimõigustest kinnipidamine (artikkel 28). Egiptus on ENPI üks peamistest abisaajatest – ELi Egiptuse riigistrateegia dokumendi alusel on Egiptusele ajavahemikuks 2007–2013 eraldatud umbes 1 miljard eurot. Riigistrateegia dokumendis on kindlaks määratud kolm prioriteetset valdkonda (üksikasjalik teave eraldiste kohta on esitatud I lisas):

a) reformide toetamine demokraatia, inimõiguste ja justiitsküsimuste valdkonnas (90 miljonit eurot);

b) majanduse konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamine (409 miljonit eurot);

c) jätkusuutliku arengu tagamine (508 miljonit eurot).

16. Umbes 40% Egiptusele eraldatavatest ENPI vahenditest kasutatakse projektide rahastamiseks ning ligikaudu 60% eraldatakse valdkondlikuks eelarvetoetuseks. Eelarvetoetus tähendab seda, et ELi vahendid kantakse otse Egiptuse riigieelarvesse, kusjuures Egiptus peab täitma valdkondade ja riigi rahanduse juhtimise reformi tingimused [6]. Viimastel aastatel on komisjon oma abiprogrammide juures pannud olulist rõhku riigi rahanduse juhtimise edendamisele (st kuidas abisaajariikide valitsused kavandavad, rakendavad ja kontrollivad oma eelarveid) eesmärgiga parandada nii riikide endi eelarvevahendite kui ka ELi vahendite kasutamise säästlikkust, tõhusust, mõjusust ja läbipaistvust. Eelarvetoetus on peamine vahend, mida komisjon on Egiptuses nimetatud eesmärgil kasutanud.

17. Lisaks ENPI-le, mis on Egiptusele antava ELi abi peamine allikas, on Egiptuse valitsemistava edendamise valdkonda tunduvalt vähesemal määral toetatud ka inimõiguste ja demokraatia Euroopa rahastamisvahendist, arengukoostöö rahastamisvahendist rahastatud temaatilistest programmidest, stabiliseerimise rahastamisvahendist ning hiljuti loodud kodanikuühiskonna rahastamisvahendist. Sellise toetuse peamine tunnusjoon on see, et komisjon saab anda toetuste vormis abi otse kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja teistele valitsusvälistele osalejatele ega pea sõlmima rahastamiskokkuleppeid riigiasutustega.

AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS

18. Auditiga otsiti vastust järgmisele küsimusele:

kas Euroopa Komisjon ja Euroopa välisteenistus haldasid mõjusalt Egiptuse valitsemistava edendamiseks enne ja pärast 2011. aasta ülestõusu antud ELi toetust?

19. Audit hõlmas ajavahemikku, mis ulatus ENPI käivitamisest 2007. aastal kuni 2012. aasta septembrini [7].

20. Audit keskendus valitsemistava kahele peamisele valdkonnale: ühelt poolt inimõigustele ja demokraatiale ning teiselt poolt riigi rahanduse juhtimisele ja korruptsioonivastasele võitlusele:

a) demokraatia ja inimõiguste valdkonnas kontrolliti auditi käigus:

i) ENPI rahastatud kõige suuremat inimõigustealast programmi (17 miljonit eurot);

ii) inimõiguste ja demokraatia Euroopa rahastamisvahendist ja sellega seotud arengukoostöö rahastamisvahendi valitsusvälistele osalejatele suunatud temaatilisest programmist pärit iga-aastast abi, sealhulgas 15 projektist koosnevat valimit kogusummas 2,95 miljonit eurot;

iii) stabiliseerimise rahastamisvahendist rahastatud kaht projekti kogusummas 2,86 miljonit eurot;

b) riigi rahanduse juhtimise ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas:

i) kolme kõige suuremat valdkondlikku eelarvetoetuse programmi kogusummas 304 miljonit eurot [8];

ii) ENPI eelarvest rahastatud peamist korruptsioonivastast projekti (2,5 miljonit eurot).

Üksikasjalik teave kõigi auditeeritud sekkumiste kohta on esitatud II lisas.

21. Samuti hinnati ELi-Egiptuse tegevuskavas sisalduvaid valitsemistava kõiki ülalloetletud valdkondi, tegevuskava rakendamist puudutavat ELi ja Egiptuse vahelist dialoogi ning komisjoni eduaruandeid.

22. Kontrollikoda kogus auditi tõendusmaterjali dokumentide läbivaatamise ning Euroopa välisteenistuse, komisjoni, Egiptuse ametiasutuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja teiste rahastajatega peetud vestluste abil. Auditi käigus tehti juunis 2012 kahenädalane auditikäik Egiptusesse. Demokraatia ja inimõiguste valdkonnas nõustas auditirühma rahvus- vaheline ekspert.

TÄHELEPANEKUD

ENNE ÜLESTÕUSU SAAVUTATI VÄHE TULEMUSI

ENNE ÜLESTÕUSU EI OLNUD INIMÕIGUSTE TEEMA KÄSITLEMINE MÕJUS

23. Nagu kõigi Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikide puhul, avaldas Euroopa Komisjon enne Egiptuse ametivõimudega tegevuskava üle läbirääkimiste alustamist 2005. aastal riigiaruande [9], milles antakse hinnang Egiptuses valitsevale olukorrale. Aruandes tehti muu hulgas kriitilisi tähelepanekuid poliitilise olukorra kohta ning rõhutati eriolukorra negatiivset mõju inimõigustele ja demokraatiale.

24. Pärast Egiptuse ametivõimudega peetud läbirääkimisi õnnestus komisjonil tegevuskava 19 esmatähtsa valdkonna hulka lülitada ka kolm inimõiguste ja demokraatiaga seotud valdkonda [10]. Üksikasjalikumal tasandil sisaldas tegevuskava inimõiguste ja demokraatia valdkonnas aga lausa 39 esmatähtsat meedet. Tegu oli liiga kõrgele seatud eesmärgiga, mis ei põhinenud komisjoni selgelt sõnastatud prioriteetidel.

25. Kavandatud meetmed puudutasid mitut tundlikku teemat, nagu valimistealane koostöö, kogunemis- ja ühinemisvabadus ja kinnipeetavate õigused. Kõigest hoolimata ei käsitletud otseselt mitut riigiaruandes tõstatatud keskset teemat. Eelkõige puudutas see eriolukorra kehtimist, sõjaväe- ja riiklike julgeolekukohtute rolli ning laialt levinud piinamist. Lisaks olid mõned meetmed määratletud pigem ebamääraselt ning ilma edenemise hindamist võimaldavate võrdlusnäitajateta.

PEAMINE INIMÕIGUSTEALANE PROJEKT SUUREL MÄÄRAL TULEMUSTETA

26. Perioodi 2007–2013 riigi strateegiadokumendis olid inimõigused ja demokraatia esimest korda valitud ELi finantsabi prioriteetseks valdkonnaks (vt punkt 15). Komisjoni jaoks oli tegu kordaminekuga, sest tehtud jõupingutuste tulemusel oli õnnestunud lülitada need teemad Egiptusega peetava dialoogi poliitilisse päevakorda.

27. Nimetatud valdkonnas oli riigi strateegiadokumendi raames algatatud peamine sekkumismeede ENPI programm inimõiguste ja kodanikuühiskonna edendamiseks ja kaitseks. Programmi eesmärk oli parandada Egiptuse institutsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide võimekust inimõiguste ja kodanikuühiskonna valdkonna rahvusvaheliste konventsioonide rakendamisel. Tegevuskavas oli inimõigustele omistatud suur tähtsus ning programm pidi aitama seda peegeldada. Programm kiideti heaks 2008. aastal summas 17 miljonit eurot (üksikasjad on esitatud II lisas).

28. Programmi ülesehituses oli mitu puudust. See oli suures osas ajavahemiku 2002–2006 riigi strateegiadokumendi raames rahastatud erinevate projektide jätk [11]. Need projektid ei olnud uues programmis aga omavahel hästi integreeritud. Eelkõige puudutas see projekti "Kodanikuühiskonna organisatsioonide poolne keskkonnaõiguste edendamine". Lisaks ei võtnud komisjon programmi kavandamisel küllaldaselt arvesse eelmise strateegiadokumendi projektide rakendamisel saadud kogemusi. Programmi elluviimiseks valitud organisatsioonidest kaks, kuigi oma lähenemisviisilt reformimeelsed, olid Mubaraki režiimi loodud avaliku sektori asutused, mis olid seotud rohkem presidendi abikaasa kui riigi ministeeriumitega [12]. Ülestõusujärgsel perioodil hakkas see seos programmi segama.

29. Programmi rakendamine on oluliselt ajakavast maas, mis on suuresti tingitud Egiptuse ametivõimude poolsest huvipuudusest:

a) Egiptuse ametivõimud allkirjastasid rahastamislepingu alles 23 detsembril 2009, st üks päev enne tähtaega. Sellele järgnesid komisjoni ja Egiptuse ametivõimude vahelised keerulised läbirääkimised programmi sisu ja rakendamise üle;

b) lepingu allkirjastamisele järgnenud rakendamine jätkus väga aeglases tempos. 30 kuud hiljem (ning vaid kuus kuud enne lepingute sõlmimiseks seatud tähtaja möödumist) oli lepingutega kaetud vaid 53% ning välja makstud vaid 22% programmi vahenditest. Viivitused puudutasid eelkõige programmijuhtimisüksuse töö alustamist, mis mõjutas kogu programmi rakendamist;

c) programmi jaoks oli tõsiseks tagasilöögiks kodanikuühiskonna organisatsioonide võimekuse osa (4 miljonit eurot) elluviimise katkestamine 2012. aprillis. Katkestamise põhjustas Egiptuse ametivõimude ja komisjoni suutmatus projektikonkursi ettevalmistamisel vähemusi ja sugusid puudutavas sõnastuses kokku leppida. Komisjoni teenistused ise ei suutnud selles küsimuses selgele otsusele jõuda.

30. Hoolimata komisjoni jõupingutustest programmi elus hoida, on selle väljundite hulk olnud seni väike ning nende jätkusuutlikkus sõltub väga suures osas Egiptuse edasisest poliitilisest arengust. Kuigi komisjon lootis programmi abil inimõiguste temaatikat laiemalt tutvustada, ei suudetud sellega tegelikkuses Egiptuse ametiasutustega inimõigustealast diskussiooni arendada.

ENNE ÜLESTÕUSU ERALDATI DEMOKRAATIA JA INIMÕIGUSTE EUROOPA RAHASTAMISVAHENDI NING ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHENDI VALITSUSVÄLISTELE OSALEJATELE SUUNATUD TEMAATILISE PROGRAMMI KAUDU KODANIKUÜHISKONNALE VÄHE VAHENDEID

31. Mõningate väga tundlike teemadega (nt valimisprotsess ning piinamise ja väärkohtlemise vastane võitlus) tegelemiseks on komisjon kasutanud demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit. Nimetatud teemasid ei olnud võimalik käsitleda ENPI raames, sest viimane eeldab komisjoni ja riigi ametiasutuste vaheliste rahastamiskokkulepete sõlmimist. Kui alguses kasutati demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit rohkem tööks sotsiaalmajanduslike õiguste vallas, siis arengukoostöö rahastamisvahendi valitsusvälistele osalejatele suunatud temaatilise programmi kasutuselevõtt aastal 2010 võimaldas komisjonil suunata demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi toetuse demokraatiale ja poliitilistele õigustele. Rahastamist kasutati kodanikuühiskonna organisatsioonide võimekuse suurendamiseks neis valdkondades ning inimõiguste rikkumise ohvrite toetamiseks.

32. Kirjeldatud kahele rahastamisvahendile enne ülestõusu eraldatud väga vähesed vahendid ei peegelda aga poliitilist tähtsust, mida Euroopa välisteenistus ja komisjon omistasid tegevuskavas inimõigustele ja demokraatiale (vt punkt 24). Toetus on väike ka võrreldes ENPIst inimõigustele ja demokraatiale eraldatud abiga (vt eelmine lõik) [13] ning eelarvetoetuseks eraldatud summadega. Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendist eraldati ajavahemikus 2008–2010 keskmiselt kõigest 875000 eurot aastas, kuigi igal aastal esitati keskmiselt 40 projektitaotlust. Aastas eraldati neli kuni seitse toetust ning keskmine toetussumma oli umbes 150000 eurot. 2010. aastal loodud arengukoostöö rahastamisvahendi valitsusvälistele osalejatele suunatud temaatilise programmi eraldised olid samuti tagasihoidlikud [14].

33. Komisjon ei ole Egiptuse kodanikuühiskonna organisatsioone veel kaardistanud. Kodanikuühiskonna organisatsioone puudutava täpse teabe puudumine raskendas selle tagamist, et erinevate kodanikuühiskonna organisatsioonide seisukohti ELi programmide iga-aastaste projektikonkursside sisu kohta arvesse võetakse. Täpse teabe puudumine raskendas ka organisatsioonide võimekusele vastavate projektikonkursside koostamist [15].

34. Abi rakendamist demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi ning arengukoostöö rahastamisvahendi valitsusvälistele osalejatele suunatud temaatilise programmi kaudu aeglustas komisjoni projektikonkursside protseduuri kestus. Kodanikuühiskonna organisatsioonidele projektiettepanekute esitamiseks antud tähtajast kuni projekti rahastamislepingu allkirjastamiseni komisjoni poolt kulus valimis kontrollitud lepingute puhul keskmiselt 8,5 kuud. Seda hoolimata väikestest lepingusummadest ning asjaolust, et lepingute elluviimiseks antud aeg on tihti vaid 24 kuud.

35. Egiptuse solidaarsuse ja sotsiaalse õigluse ministeeriumi pikkade heakskiidumenetluste tõttu olid valimisse sattunud 14 allkirjastatud projektist üheksa ajakavast maas [16]. Neil juhtudel kasutas komisjon toetavat ja paindlikku lähenemisviisi ning hakkas projektide rakendamisaega arvestama alles hetkest, kui kodanikuühiskonna organisatsioonid olid saanud vajaliku heakskiidu.

36. Valimi viiest lõpetatud projektist saavutasid kolm sihtrühmadele vajalikud kavandatud väljundid. Ülejäänud kaks projekti oma eesmärke täies mahus ei saavutanud, seda peamiselt Egiptuse võimude vahelesegamise tõttu. Enamasti panustasid projektid valitsemistava edendamisse väga kitsal kohalikul tasandil.

DIALOOGI KÜLL PEETAKSE, ENT INIMÕIGUSTE JA DEMOKRAATIA ALAST REAALSET TEGEVUST ON VÄHE

37. Pärast pikki läbirääkimisi sai komisjon Egiptuse ametivõimudelt nõusoleku luua assotsiatsioonikomitee raames poliitiliste küsimuste alamkomitee. Saavutatud kompromiss peegeldus juba komitee nimes: "Poliitiliste küsimuste alamkomitee: inimõigused ja demokraatia – rahvusvahelised ja piirkondlikud küsimused". Kui komisjon tahtis suunata dialoogi inimõigustele ja demokraatiale, siis Egiptuse poole huvi oli keskenduda rahvusvahelise julgeoleku küsimustele kooskõlas Egiptuse sooviga arendada ELiga strateegilist partnerlust.

38. Aastatel 2008–2010 tuli alamkomitee kokku kord aastas. ELi pool tõstatas järjest enam kriitilisi küsimusi, mis puudutasid inimõigusi ja demokraatiat Egiptuses, sealhulgas piinamist, ühinemis- ja väljendusvabadust, vabaühendusi piiravat seadust [17] ning eriolukorra püsimist. Egiptuse pool keskendus aga rahvusvahelistele küsimustele ning kinnitas ELile, et riigi valitsemistava probleemidega tegeletakse või püüdis probleemide tähtsust vähendada. Egiptuse ametivõimud väitsid ka, et tegelevad inimõiguste küsimusega ENPI programmi raames, kuigi teemat käsitleva projekti elluviimisega tegelikkuses pidevalt viivitati (vt punkt 29).

39. Komisjonil ei õnnestunud tagada, et Egiptuse ametivõimud oleksid alamkomitees tõstatatud küsimustes hiljem konkreetseid meetmeid võtnud. Isegi kui kohtumise lõpus lepiti kokku tõstatatud teemade alased meetmed, ei viidud neid tavaliselt ellu. Näiteks lepiti alamkomitee 2009. aasta kohtumisel kokku, et "uuritakse võimalusi ELi tehnilise abi kasutamiseks, et nõustada liikmesriikides Egiptust vabaühenduste alaste õigusaktide väljatöötamisel". Kokkuleppele mingit tegevust ei järgnenud.

40. Tegevuskava rakendamist käsitlevates komisjoni eduaruannetes tõstatati samuti inimõigusi ja demokraatiat puudutavaid tundlikke teemasid ning nende toon muutus järjest kriitilisemaks. Aruannetes ei osutatud aga vajakajäämiste lahendamiseks kavandatud ELi meetmete rakendamisel kohatud takistustele. Samas esitas komisjon alles 2011. aasta eduaru- andes [18] ettepanekud meetmete kohta, mida Egiptuse ametivõimud võiksid tõstatatud probleemide lahendamiseks võtta.

41. Komisjon ei sidunud eduaruannetes inimõiguste rikkumise kohta avaldatud kriitikat Egiptusele antava abi vähendamise või peatamise võimalusega. Kahte teemat ei seotud omavahel hoolimata asjaolust, et inimõigusi puudutavad punktid sisalduvad nii assotsiatsioonileppes, ENPI määruses (vt punktid 11 ja 15) kui ka kõigi programmide rahastamislepingutes. Enne ülestõusu eelarvetoetust (mille abil rahastati otse riigieelarvet) ei vähendatud ega peatatud, kuigi see oleks võinud olla eriti tugev mõjutusvahend inimõigustealaste probleemidega tegelemiseks.

RIIGI RAHANDUSE JUHTIMISE REFORMIKAVA PUUDUS

42. ELi-Egiptuse tegevuskavas käsitletakse mitut riigi rahanduse juhtimise reformi prioriteeti, tehes seda siiski üksikasjadesse laskumata. Tegevuskavas osutatakse vajadusele tagada parem läbipaistvus ning viia läbi korruptsioonivastase poliitika läbivaatamine; samas ei rõhutata korruptsioonivastase võitluse tähtsust ega loetleta seda 19 prioriteetse vald- konna hulgas.

43. Eelarvetoetus on peamine vahend, mida komisjon kasutab partnerriikides riigi rahanduse juhtimise reformimise edendamiseks. Eelarvetoetust saavate riikide puhul rõhutatakse komisjoni poliitikas vajadust riigi rahanduse juhtimise reformikava järele, mis seaks reformid tähtsuse järjekorda ja koordineeriks neid. Hoolimata asjaolust, et eelarvetoetus moodustab ligikaudu 60% ELi abist, ei nõudnud komisjon Egiptuse ametivõimudelt reformikava koostamist.

44. 2009. aastal rahastas komisjon riiklike kulutuste ja finantsaruandluse hindamist, mille abil hinnati Egiptuse riigi rahanduse juhtimist. Dokumendis toodi välja puudusi riigi rahanduse juhtimise peamistes valdkondades, sealhulgas välisauditi ja auditiaruannete seadusandjapoolse kontrollimise vallas. Riiklike kulutuste raamistiku hindamise põhjal ei võetud aga konkreetseid meetmeid reformikava väljatöötamiseks. Rahandusministeerium kiitis alles 2011. aasta detsembris heaks IMFi tegevuskava, mis oli aluseks riigi rahanduse juhtimise reformikava koostamisele [19].

45. Egiptusel puudub endiselt korruptsioonivastane strateegia, kuigi selle koostamine on 2011. aastal alustatud ENPI korruptsioonivastase projekti üks eesmärke (vt punkt 52).

RIIGI RAHANDUSE JUHTIMISE PEAMISI PUUDUSI EI OLE KÄSITLETUD

46. Egiptuse riigi rahanduse juhtimise reformi edenemine on olnud aeglane ning valdkondliku eelarvetoetuse programmide panus reformide toetamiseks on olnud väike. Näiteks:

a) mõjusa siseauditifunktsiooni loomisel pole märkimisväärseid edusamme tehtud, kuigi valdkonda rõhutati 2007. aasta ELi-Egiptuse tegevuskavas. Rahandusministeerium taotles valdkonna jaoks algselt 2009. aasta juunis komisjoni toetust, ent auditi toimumise ajaks oli komisjoni ainuke konkreetne panus olnud juunis 2011 toimunud piirkondliku temaatilise seminari organiseerimine [20] ;

b) 2006. aastal alustasid Egiptuse ametivõimud riigikassa arvete süsteemi loomist. Süsteem on keskne lahendus riigi sularahavahendite konsolideerimiseks ja haldamiseks. Valitsuse 2600 raamatupidamisüksusest olid 2012. aasta juuniks riigikassa arvete süsteemiga integreeritud umbes 500. Kuigi komisjon oli tervishoiu valdkondliku eelarvetoetuse andmise tingimuseks seadnud riigikassa arvete süsteemi edenemise, ei olnud tingimusel märkimisväärset motiveerivat mõju;

c) ressursside vähesuse ja rahandusministeeriumi poolt teemale omistatud vähese tähtsuse tõttu on olnud aeglane ka riigi finantsinfosüsteemi rakendamise edenemine, kuigi ka selles valdkonnas oli komisjonipoolne rahastamine tingimuslik;

d) edusamme tehti keskpika perioodi kuluraamistiku katseprojekti väljatöötamisel ning haridusvaldkonna programmipõhise eelarvestamise alal. Nimetatud katseprojektide juurutamine teistes ministeeriumites on aga endiselt lõpule viimata.

47. Komisjon ei ole kasutanud valdkondlikku eelarvetoetust alljärgnevate riigi rahanduse juhtimise alaste puudustega tegelemiseks:

a) tähtsad eelarvevaldkonnad ei ole läbipaistvad. Sõjaväe kulutused ei ole avalikustatud ning puudub teave presidendi kulutuste kohta;

b) Egiptuse ametivõimud hoiavad vähemalt 36 miljardit Egiptuse naela (umbes 4 miljardit eurot), mis moodustab 2,4% Egiptuse sisemajanduse koguproduktist, nn erivahendite nime all väljaspool eelarvet. Erivahendite täpne summa ei ole teada, nagu ei ole teada ka nende otstarve ega kasutusviis. Komisjon ei ole kasutanud valdkondliku eelarvetoetuse programme konkreetselt nimetatud küsimusega tegelemiseks;

c) välisauditi funktsiooni reformimisel ei ole edusamme tehtud. Egiptuse kõrgeim kontrolliasutus (Central Auditing Organisation) allus otse president Mubarakile ning selle auditiaruanded on suurel määral salastatud. Asjaolu, et kõrgeimat kontrolliasutust ei ole reformitud ning selle töö ei ole läbipaistev, on tõsine takistus riigi rahanduse juhtimise parandamisel.

48. Komisjoni poliitika kohaselt on eelarvetoetuse maksmise üldtingimuseks riigi rahanduse juhtimise reformide üldine piisav rakendamine. Komisjon ei seadnud aga iga-aastaste vahe-eesmärkide ja võrdlusnäitajate vormis selgeid kriteeriume reformide kiiruse piisavuse seireks ja hindamiseks ning jätkas abi väljamaksmist hoolimata reformide aeglasest elluviimisest.

49. Komisjon on ainuke abiandja, kes maksab Egiptusele eelarvetoetust. Nii ei ole olnud ka võimalust toetust teiste abiandjatega koordineerida, mis oleks suurendanud tingimusliku toetuse summat ning sel moel tugevdanud seatud tingimuste motiveerivat mõju.

50. Enamikus abisaajariikides kaasneb ELi eelarvetoetuse programmidega tehniline abi, millega pakutakse riigi rahanduse juhtimise reformide alast nõustamist. Egiptuses on sellist tehnilist abi kasutatud väga vähesel määral. Veelgi enam, kuni 2011. aasta detsembrini ei olnud rahastatud ühtegi konkreetselt riigi rahanduse juhtimise reforme käsitlevat tehnilise abi projekti [21]. Valdkondliku eelarvetoetuse programmidega paralleelselt ei ole ka eraldatud vahendeid kodanikuühiskonna organisatsioonidele arendamaks nende rolli riigieelarve seirel.

KORRUPTSIOONIVASTASES VÕITLUSES ON TEHTUD VÄHE EDUSAMME

51. Kuigi Egiptuses on tõsiseid probleeme korruptsiooniga [22], on valdkondliku eelarvetoetuse programmidega korruptsiooni otseselt käsitletud vaid vähesel määral. Teistes riikides rakendatavates valdkondliku eelarvetoetuse programmides on kohati kasutatud konkreetseid korruptsiooniteemaga seotud tingimusi, Egiptuses aga mitte. Ainuke erand oli hariduse valdkondliku eelarvetoetuse programmi raames riiklike kulutuste kontrollimise uuringule antud tehniline abi. Osaliselt oli uuringu eesmärk haridussektoris esinevate n-ö lekete avastamine, ent projekt ei osutunud väga tulemuslikuks.

52. Peamine konkreetselt korruptsioonivastasele võitlusele suunatud ELi projekt kiideti heaks aastal 2008 summas 2,55 miljonit eurot. Tegu oli ülestõusule eelnenud aastate vältel ainukese märkimisväärse korruptsioonivastase projektiga. Projekti elluviimine on aga olnud keeruline ning selle tähtsusest hoolimata ei ole komisjon projekti üle piisavalt järelevalvet teinud. Projekti hiljutist algust ning seniseid viivitusi arvestades on sellel seni olnud vaid piiratud tulemused. Korruptsioonitemaatika vastu Egiptuse üldsuses valitseva üldise tähelepanu valguses paistab projekti jätkusuutlikkuse tõenäosus kõigest hoolimata olema hea.

KOMISJON EI KASUTANUD EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAAMISTIKKU PIISAVALT RIIGI RAHANDUSE JUHTIMISE JA KORRUPTSIOONI KÄSITLEMISEKS

53. Ei komisjon ega Egiptuse ametivõimud pannud riigi rahanduse juhtimise küsimusi assotsiatsioonikomitee päevakorda. Teema ei kuulunud ka kaheksast alamkomiteest ühegi töövaldkonda. ELi-Egiptuse dialoogi iga-aastaseid kohtumisi oleks võinud potentsiaalselt kasutada riigi rahanduse juhtimise teemade arutamiseks, ent seda ei tehtud.

54. Korruptsiooniküsimusi arutati õiguse ja turvalisuse alamkomitee koosolekutel, mida peeti ajavahemikul 2007–2010 kord aastas. Koosolekutel vahetati mingil määral infot korruptsioonivastaste algatuste kohta, kuid mõlemalt poolt regulaarselt kõlanud koostööalastele üleskutsetele ei järgnenud konkreetset tegevust. Dialoogi põhjal ei alustatud uusi ENPI projekte ning selle käigus ei käsitletud ka 2008. aasta ENPI projekti käivitamisel ilmnenud probleeme (vt punkt 52). Alamkomitee lai tegevusvaldkond ja koosolekuteks kavandatud piiratud aeg muutis keeruliseks nii sügavuti minevate diskussioonide pidamise kui ka otsustusprotsessi ja otsuste ellurakendamise kontrollimise.

55. Euroopa naabruspoliitika eduaruannetes pöörati riigi rahanduse juhtimisele vähe tähelepanu. Aruanded on siiski järjest kriitilisemaks muutunud. Nii märgiti 2010. aasta aruandes ära riigi rahanduse juhtimise reformi aeglane edenemine. 2011. aasta aruandes mainiti aga esimest korda sõjaväe eelarvet ning kritiseeriti sõjaväe katseid hoida oma eelarve väljaspool tsiviil- ja demokraatlikku kontrolli. Viimati nimetatud teema vajab aga palju rohkem tähelepanu.

56. Ka korruptsiooniteemat puudutas komisjon eduaruannetes vaid lühidalt. Aastatel 2007–2010 olid eduaruanded mõõdukalt positiivsed, eirates valdkonnas valitsevaid fundamentaalseid probleeme. 2011. aasta aruandes võeti kriitilisem positsioon ning mööndi, et korruptsiooni näol on tegu tõsise probleemiga.

PÄRAST ÜLESTÕUSU ON TEHTUD VÄHE MUUDATUSI

EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA LÄBIVAATAMISEST HOOLIMATA PÜSIVAD ABIPROGRAMMID SUURELT JAOLT MUUTUMATUNA

57. Enne 2011. aasta araabia kevadet algatasid ÜVJP kõrge esindaja ja komisjon 2010. aasta juulis Euroopa naabruspoliitika üldise ülevaatamise, mis hõlmas liikmes- ja partnerriikide ning kodanikuühiskonnaga peetavaid konsultatsioone selle kohta, kuidas poliitika mõjusust suurendada. Ülevaatamise tulemus avaldati 2011. aasta mais ühisteatisena "Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele" [23]. Dokumendis rõhutati ELi toetust demokraatlikele reformidele ning esitati ettepanek pakkuda riikidele stiimuleid demokraatia suunas liikumiseks, st suurendada osutatavat toetust vastavalt tehtud edusammudele: pakkudes vastutasuks demokraatlike reformide eest rohkem ELi rahalist abi, paremat juurdepääsu ELi turule ning paremaid reisimisvõimalusi ELi [24]. Ülevaatamise tulemuste paremaks rakendamiseks nimetati 2011. aasta juulis ametisse ELi eriesindaja Vahemere lõunapiirkonnas [25].

58. Tegelikult osutati edusammudest sõltuvale toetusele juba ühes ENPI käivitamisele järgnenud komisjoni 2007. aasta teatises: "Euroopa naabruspoliitika on reformidele suunatud partnerlus, mille raames oleneb osutatav toetus tehtud edusammudest: mida tihedamini teeb partner koostööd liiduga, seda ulatuslikumalt saab liit partnerriiki aidata nii poliitiliselt kui ka majanduslikult ning nii rahalise kui ka tehnilise koostöö kaudu" [26].

59. Kui üldiselt kaasnesid naabruspoliitika läbivaatamisega ulatuslikud konsultatsioonid, siis Egiptuse sidusrühmadega peeti neid üsna vähesel määral:

a) ei tehtud ei konkreetset põhjalikku uuringut ega hindamist Egiptusele enne ülestõusu antud ENPI abi vähese mõjususe põhjuste kohta;

b) komisjon korraldas 2010. aasta oktoobris Euroopa naabruspoliitika ülevaatamise raames küll kohtumise Euroopa naabruspoliitika partnerriikide (sealhulgas Egiptuse) tippametnikele, kuid 2011. aasta alguses toimuma pidanud ministrite kohtumine jäeti ära;

c) Euroopa naabruspoliitika ülevaatamise raames peeti väga vähesel määral konsultatsioone Egiptuses töötavate valitsusväliste organisatsioonidega; komisjon korraldas küll 2010. aasta novembris Brüsselis kohtumise kõigist Euroopa naabruspoliitika partnerriikidest pärit valitsusväliste organisatsioonidega, ent kutse saadeti lühiajalise etteteatamisega vaid kuuele Egiptuse valitsusvälisele organisatsioonile. Ainult üks neist võttis kohtumisest osa.

60. Pärast ülestõusu vaatasid Euroopa välisteenistus ja komisjon üle ka riigi strateegiadokumendi perioodiks 2007–2013 ja riikliku näidisprogrammi 2011-2013 eesmärgiga hinnata nende edasist asjakohasust. Euroopa välisteenistus ja komisjon jõudsid järeldusele, et kuna kahe dokumendi alusel antav abi oli küllalt laiaulatuslik ja paindlik, puudus vajadus nende formaalseks ülevaatamiseks. Perioodi 2011–2013 riiklik näidisprogramm põhines riigi strateegiadokumendi 2009. aastal tehtud ülevaatamisel, milles anti Egiptuses inimõiguste ja demokraatia valdkonnas toimunud arengule positiivne hinnang ning osutati vajadusele "konsolideerida seni saavutatud edusammud ning julgustada poliitilise reformi suunas võetavaid edasisi otsustavaid meetmeid". Euroopa naabruspoliitika 2011. aasta kavandatud abiprogrammi ELi delegatsiooni poolne ülevaatamine ei toonud samuti kaasa suuri muutusi [27].

61. Eelkõige riigi strateegiadokumendi ja riikliku näidisprogrammi tasandil oleks võinud eeldada, et Euroopa välisteenistus ja komisjon pakuvad ülestõusu ning Euroopa naabruspoliitika ülevaatuse valguses välja rohkem muudatusi. Seda vaatamata asjaolule, et pärast ülestõusu 18 kuud vahevalitsusena võimul olnud relvajõudude ülemnõukogu ahendas võimalusi täiesti uue abistrateegia väljatöötamiseks koostöös Egiptuse ametivõimudega.

VÄHEM TÄHELEPANU PÜHENDATI NAISTE JA VÄHEMUSTE ÕIGUSTELE

62. Euroopa naabruspoliitika läbivaatamises rõhutatakse vajadust "tugeva demokraatia" järele, tuues välja mitte ainult valimiste tähtsuse, vaid ka kohtusüsteemi sõltumatuse, politsei ja sõjaväe aruandekohustuse ning vajaduse korruptsioonivastase võitluse järele. Kõik ülalloetletud teemad on Egiptuse jaoks tähtsad ning Egiptuse ametivõimude poolt enne ülestõusu demokraatia kohta antud tühjad lubadused olid vastuolus tugeva demokraatia kontseptsiooniga.

63. Teisest küljest pühendati ülevaatamises vähem tähelepanu tugeva demokraatia kahele Egiptuse kontekstis eriti tähtsale aspektile, mis on ülestõusu järel ohtu sattunud:

a) vähemuste õigused: usuline vägivald on suurenenud ning selle all kannatavad eriti kristlased. Vägivallajuhtumite uurimine on olnud kas aeglane või sootuks puudunud [28] ;

b) naiste õigused: kuigi Mubaraki režiimi viimasel aastakümnel tehti naiste õiguste alal mõningaid edusamme, on need pärast ülestõusu ohtu sattunud. Pärast ülestõusu valitud uus parlament kutsus üles mitut naiste õigusi toetavat institutsiooni uuesti laiali saatma. Parlament tegi samuti ettepaneku alandada seaduslikku abiellumisiga, lõpetada naiste suguelundite moonutamise käsitlemine kuriteona ning viia isikustaatust käsitlev seadus ja lapsi käsitlev seadus vastavusse šariaadi põhimõtetega.

Lisaks inimõigustealase olukorra halvenemisele ähvardab edasine negatiivne areng halvendada ka majanduse olukorda, mõjutades eelkõige negatiivselt turismi ning välis- ja siseinvestorite usaldust.

64. Euroopa välisteenistus ja komisjon on ülevaatamise põhjal neis kahes valdkonnas seni välja tulnud vähese arvu uute rahastamisalgatustega. Muu hulgas lisati demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi 2011 ja 2012. aasta projektikonkursside teemade hulka tolerantsi, pluralismi ja kultuuridevahelise dialoogi edendamine, kuigi selleks eraldati 2011. aasta eelarvest vaid umbes 500000 eurot. Peamine naiste õigusi puudutav uus algatus oli ettepanek paigutada 4 miljonit eurot ENPI inimõiguste ja demokraatia programmi tühistatud komponendi vahendeid (vt punkti 29 alapunkt c) ümber ühte naiste õigusi ja elatisvahendeid toetavasse projekti (koostöös ÜRO soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamise agentuuriga).

KODANIKUÜHISKONNA ORGANISATSIOONIDELE ERALDATUD UUE TOETUSE MÕJU ON SENI OLNUD VÄIKE

65. Naabruspoliitika ülevaatamise rõhuasetus on tugeva demokraatia arendamisel, mille raames tuuakse esile kodanikuühiskonna tähtis roll. Sealhulgas tullakse nimetatud valdkonnas välja kahe uue algatusega – ko- danikuühiskonna rahastamisvahendi ning Euroopa demokraatia rahas- tuga.

66. Euroopa demokraatia rahastu üks eesmärke on toetada registreerimata kodanikuühiskonna organisatsioone. Meede võib olla potentsiaalselt kasulik selleks, et lahendada probleeme, millega kodanikuühiskonna organisatsioonid seisid silmitsi nii enne ülestõusu kui ka ülestõusu järel. Euroopa demokraatia rahastu peaks samuti tagama kodanikuühiskonna organisatsioonidele senisest paindlikumad rahastamisprotseduurid. Euroopa demokraatia rahastu pole aga veel tööle hakanud – 2012. aasta keskel oli rahastu alles loomisel ning sellel oli raskusi vahendite kaasamisel.

67. Kodanikuühiskonna rahastamisvahendi töö oli auditi toimumise ajal alles käivitamisel ning 2011. aastaks oli Egiptusele eraldatud vaid 600000 eurot. Hoolimata kodanikuühiskonna organisatsioonidelt laekunud taotluste arvu kasvust on demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendile ning arengukoostöö rahastamisvahendi valitsusvälistele osalejatele suunatud temaatilisele programmile pärast ülestõusu eraldatud vähe lisavahendeid. Valitseb ka oht, et kodanikuühiskonna rahastamisvahendi, Euroopa demokraatia rahastu ning olemasolevate demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi ning arengukoostöö rahastamisvahendi valitsusvälistele osalejatele suunatud temaatilise programmi vahel võib esineda kattuvusi.

68. Kuigi Egiptuse ametivõimud on kehtiva vabaühenduste tegevust piirava seaduse üle vaadanud, ei ole selge, kas 2013. aastaks kavandatud uue seadusega kaasneb märkimisväärne liberaliseerimine.

EELARVETOETUS: POTENTSIAALSED EDUSAMMUD, ENT MUUDETUD TINGIMUSI PEAB RANGELT RAKENDAMA

69. Euroopa naabruspoliitika ülevaatamises osutati ka kavandatud muutustele eelarvetoetuses. Tegelikud muudatused sätestati hiljem komisjoni teatises "Tulevane lähenemisviis kolmandatele riikidele antavale ELi eelarvetoetusele" [29]. Uuendatud lähenemisviisi mitu elementi puudutavad ka Egiptust:

a) eelarvetoetuse andmiseks seatud riigi rahanduse juhtimise alase üldtingimuse osana pöörab komisjon tulevikus erilist tähelepanu korruptsioonivastasele võitlusele;

b) eelarvetoetuse saamise üheks uueks tingimuseks on eelarve läbipaistvus ja järelevalve;

c) tihedam koostöö teiste abiandjatega, et paremini võimendada nii poliitiliste ja valdkondlike reformide alast dialoogi kui ka vahendite kasutamise mõju.

70. Uue lähenemisviisi potentsiaalne kasu ei avaldu siiski enne, kui komisjon ei võta abikõlblikkustingimuste tegeliku täitmise hindamisel ülestõusueelsest ajast rangemat seisukohta. Pealegi, kui eelarvetoetuse muudetud lähenemisviisis on üldise eelarvetoetuse (uue nimega "hea valitsemistava ja arengu lepingud") eraldamise tingimuseks inimõiguste ja demokraatia põhimõtete järgimine, siis valdkondliku eelarvetoetuse (uue nimega "valdkondliku reformi lepingud") puhul ei ole see nii selgelt sõnastatud. Egiptuses kasutatakse aga just viimati nimetatud eelarvetoetuse vormi [30].

71. Egiptuse käimasolevaid valdkondliku eelarvetoetuse programme ei ole pärast ülestõusu ajakohastatud nii, et need oleksid kooskõlas muudetud lähenemisviisiga. IMFi tegevuskava (vt punkt 44) elluviimist ei olnud 2012. aasta esimeses pooles veel alustatud.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

JÄRELDUSED

72. Üldiselt ei ole Euroopa välisteenistus ja komisjon suutnud Egiptusele valitsemistava parandamiseks antavat ELi abi mõjusalt hallata. Osaliselt olid põhjuseks Egiptuses valitsevad keerulised tingimused, kuid esines ka puudusi Egiptusega tehtava koostöö Euroopa välisteenistuse ja komisjoni poolses korraldamises. Enne ülestõusu püüdis komisjon käsitleda valitsemistava puudutavaid peamisi probleeme, ent ei suutnud saavutada konkreetseid tulemusi. Ülestõusu järel Euroopa välisteenistuse ja komisjoni tehtud Euroopa naabruspoliitika ülevaatamises toodi välja mitu mõjusamat koostööd vajavat valdkonda. Senised saavutused on aga olnud tagasihoidlikud.

73. Enne ülestõusu lülitas komisjon ELi-Egiptuse tegevuskavva suure hulga inimõigusi ja demokraatiat puudutavaid teemasid, kuid komisjonil puudus selge strateegia nende tähtsuse järjekorda seadmiseks ja käsitlemiseks. Ehkki komisjon tõstatas dialoogi raames ka tähtsaid teemasid, ei suutnud ta tagada kõnelustele järgnevaid konkreetseid meetmeid. Sarnane olukord valitses ka komisjoni Egiptust käsitlevate iga-aastaste eduaruannete puhul.

74. Komisjon tegi enne ülestõusu olulisi jõupingutusi ENPI märkimisväärse suurusega inimõigustealase programmi loomiseks ja rakendamiseks, ent selle väljundid on seni olnud tagasihoidlikud. Ebaõnnestumise peamiseks põhjuseks on olnud koostöö puudumine Egiptuse ametivõimude poolt. Hoolimata edusammude puudumisest inimõiguste ja demokraatia vallas jätkas komisjon Egiptuse valitsuse toetamist suurte summadega (eelkõige eelarvetoetuse kujul). Edukamad olid projektid, mida komisjon rahastas otse läbi kodanikuühiskonna organisatsioonide, samas olid neile eraldatud summad aga väga väikesed.

75. Riigi rahanduse juhtimise ja korruptsiooni valdkondades esinevatest märkimisväärsetest probleemidest hoolimata ei pööratud nimetatud teemadele ELi-Egiptuse tegevuskavas küllaldast tähelepanu. Assotsiatsioonikomitee raames ei loodud riigi rahanduse juhtimise temaatika käsitlemiseks ühtegi foorumit, eduaruannetes pühendati nimetatud valdkondadele vaid vähe tähelepanu ning veel hiljuti oldi valdkondades saavutatud tulemuste hindamisel liiga optimistlikud.

76. Egiptusele antava komisjonipoolse abi peamine vorm on olnud eel- arvetoetus ning eelarvetoetuse üks peamisi eesmärke on riigi rahanduse juhtimise parandamine. Eesmärgi saavutamise suunas liikumine on olnud väga aeglane ja mõningaid riigi rahanduse juhtimist puudutavaid keskseid puudusi ei ole käsitletud. Komisjon on ainuke Egiptusele eelarvetoetust maksev abiandja. Egiptuse riigi rahanduse juhtimist puudutavaid reforme piisavaks hinnates (eelarvetoetuse maksmise peamine tingimus) on komisjon olnud liiga paindlik.

77. Komisjon ei kasutanud eelarvetoetust otse korruptsiooniprobleemi käsitlemiseks, ehkki seda tehakse laialdaselt teistes riikides. Komisjon on rahastanud ühte olulist korruptsioonivastast projekti, kuid selle elluviimine on ajakavast maas ning projekti komisjonipoolne seire pole olnud piisav. Seni ei ole projektiga olulisi tulemusi saavutatud ning selle jätkusuut- likkuse tõenäosus sõltub sellest, kuidas reageerivad Egiptuse ametivõimud ühiskonnast lähtuvale survele korruptsiooni vastu võidelda.

78. Ülestõusujärgses naabruspoliitika läbivaatamises märgiti, et Euroopa välisteenistus ja komisjon tegid märkimisväärseid pingutusi Euroopa naabruspoliitika riikidele (sealhulgas Egiptusele) antava ELi toetuse mõjususe suurendamiseks. Läbivaatamise põhjal ei ole Egiptusele antava ELi abi korraldust siiski märkimisväärselt muudetud – peamiselt on see tingitud Egiptuses valitsevatest keerulistest oludest. Tugeva demokraatia kontseptsiooni rõhutamine on Egiptuse jaoks küll väga asjakohane, ent riigis keskset tähtsust omavatele naiste ja vähemuste õiguste teemadele ei ole osutatud küllaldast tähelepanu ei läbivaatamises ega selle põhjal kujundatud uues abipoliitikas. Kodanikuühiskonna arendamiseks loodi kaks uut mehhanismi, kuid seni on uut abi Egiptuse abisaajateni jõudnud vaid väga väikeses mahus.

79. Eelarvetoetuse äsjases läbivaatamises tuuakse välja mitu keskset parandamist vajavat valdkonda ning määratletakse uued karmimad abikõlblikkustingimused. Uute tingimuste mõju sõltub aga suuresti nende rakendamise rangusest.

SOOVITUSED

80. Inimõiguste ja demokraatia valdkonnas peaksid Euroopa välisteenistus ja komisjon kasutama ülestõusujärgset uut keskkonda selleks, et:

a) määratleda väike arv võrdlusnäitajatel põhinevaid inimõiguste ja demokraatia valdkonna prioriteete ning pidada nende alal intensiivset dialoogi Egiptuse ametivõimudega;

b) vaadata Euroopa naabruspoliitika ülevaatamises välja toodud tugeva demokraatia arendamise kontekstis läbi demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi ja arengukoostöö rahastamisvahendi valitsusvälistele osalejatele suunatud temaatilise programmi eelarve ning paigutada neisse ümber ENPI vahendeid juhul, kui Egiptuse ametivõimud ei tee ENPI valitsemistava programmide raames küllaldaselt koostööd;

c) vältida valdkonnas kasutatavate erinevate rahastamisvahendite (demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend, arengukoostöö rahastamisvahendi valitsusvälistele osalejatele suunatud temaatiline programm, kodanikuühiskonna rahastamisvahend, Euroopa demokraatia rahastu) vahelisi kattuvusi ja rahastamise killustamist;

d) kiirendada kodanikuühiskonna organisatsioonidele antava abi andmist (eelkõige projektikonkursside etapis muuta abi paindlikumaks ning nende organisatsioonilisele suutlikkusele paremini vastavaks;

e) teha abi andmine rangelt sõltuvaks inimõiguste ja tugeva demokraatia alaste tingimuste täitmisest.

81. Riigi rahanduse juhtimise ja korruptsioonivastase võitluse alal peaksid Euroopa välisteenistus ja komisjon kiirendama nimetatud valdkonnas saavutatud edusamme järgmiste meetmetega:

a) asetades neile teemadele uues tegevuskavas rohkem rõhku, eelkõige seoses eelarve läbipaistvuse ning täielikult sõltumatu auditeerimise tagamisega;

b) asutades assotsiatsioonilepingu alamkomitee, mis tegeleks spetsiaalselt riigi rahanduse juhtimise ja korruptsioonivastase võitluse küsimustega;

c) toetades Egiptuse ametivõime IMFi tegevuskava elluviimisel ning leppides selleks protsessiks kokku selged vahe-eesmärgid.

82. Eelarvetoetuse haldamise parandamiseks peaksid Euroopa välisteenistus ja komisjon vaatama ELi eelarvetoetuse muudetud lähenemisviisi põhjal üle, kas Egiptusele on asjakohane eelarvetoetust anda. Abikõlblikkustingimusi (nt inimõiguste austamine, eelarve läbipaistvus ja järelevalve, otsustav võitlus korruptsiooni vastu) peab rangelt rakendama.

III auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Karel PINXTEN, võttis käesoleva aruande vastu 14. mai 2013. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

president

[1] Euroopa Liidu lepingu artikli 21 lõikes 1 sätestatakse, et: "Liidu tegevus rahvusvahelisel areenil tugineb põhimõtetele, millest on juhindunud liidu enda loomine, arendamine ja laienemine ning mida liit soovib edendada ka ülejäänud maailmas: demokraatia, õigusriik, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ning jagamatus, inimväärikuse, võrdsuse ja solidaarsuse ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete ja rahvusvahelise õiguse austamine. Liit püüab arendada suhteid ja partnerlust kolmandate riikide ja rahvusvaheliste, piirkondlike või ülemaailmsete organisatsioonidega, kes jagavad esimeses lõigus osutatud põhimõtteid".

[2] Euroopa naabruspoliitika teised abisaajariigid on Alžeeria, Armeenia, Aserbaidžaan, Gruusia, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Liibüa, Maroko, Moldova, Valgevene, okupeeritud Palestiina territooriumid, Süüria, Tuneesia ja Ukraina.

[3] 1. Süvendatud poliitiline dialoog, majandus- ja sotsiaalareng ning reform; 2. Kaubandusega seotud küsimused ning turu- ja regulatiivne reform; 3. Transport, energia ja keskkond; 4. Ränne, sotsiaalne integratsioon, õigus ja turvalisus; 5. Teadus ja tehnoloogia, uurimis- ja arendustegevus, infoühiskond ning audiovisuaalne koostöö; 6. Inimestevahelised kontaktid.

[4] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (ELT L 310, 9.11.2006, lk 1).

[5] Nõukogu 27. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2698/2000, millega muudeti määrust (EÜ) nr 1488/96 Euroopa-Vahemere partnerluse raames toimuva majandus- ja sotsiaalstruktuuride reformiga kaasnevate finants- ja tehniliste meetmete (MEDA) kohta (EÜT L 311, 12.12.2000, lk 1).

[6] Komisjon kasutab kahte tüüpi eelarvetoetust: üldist eelarvetoetust ja valdkondlikku eelarvetoetust. Üldine eelarvetoetus keskendub rohkem riiklike arengukavade toetamisele, valdkondlik eelarvetoetus aga valdkondlikele strateegiatele. Vastavalt oma eelarvetoetuse andmise üldisele strateegiale madala ja keskmise sissetulekuga riikides rakendas komisjon Egiptuses ainult valdkondlikku eelarvetoetust.

[7] Audit ei hõlmanud varasema MEDA programmi (vt punkt 15) raames antud ELi abi.

[8] Auditi käigus uuriti programmide riigi rahanduse juhtimist ja korruptsioonivastast võitlust käsitlevaid osi.

[9] KOM(2005) 72 (lõplik), 2. märts 2005.

[10] i) parandada ühiste väärtuste alast koostööd ja poliitilist dialoogi; ii) suurendada demokraatia tugevdamisega tegelevate institutsioonide mõjusust; iii) edendada inimõiguste igakülgset kaitset.

[11] Perioodi 2002–2006 riigi strateegiadokumendi rahastamine pärines MEDA rahastamisvahendist (demokratiseerimise, inimõiguste ja kodanikuühiskonna toetusprogramm ning riskirühma laste programm).

[12] Riiklik laste ja emade nõukogu, riiklik naistenõukogu.

[13] Mõned kodanikuühiskonna organisatsioonid, kellega auditirühm Egiptuses oma töö käigus kohtus, avaldasid sügavat pettumust selle üle, kui vähe ELi toetust oli antud kodanikuühiskonna organisatsioonidele inimõiguste ja demokraatia toetamiseks, võrreldes Egiptuse ametivõimudele eraldatud toetusega.

[14] 2010. aastal eraldati valitsusvälistele osalejatele suunatud temaatilisele programmile 970000 eurot. Laekus 48 avaldust ning tehti otsus kolme toetuslepingu sõlmimiseks.

[15] Nt eraldatavate toetuste suurus või nõutav kaasrahastamismäär.

[16] Seaduse 84/2002 järgimiseks peab vabaühendus iga välismaistest allikatest rahastatud projekti puhul saama heakskiidu enne projekti tegevusega alustamist.

[17] Seadus 84/2002.

[18] Alates 2011. aastast on eduaruanne komisjoni ja Euroopa välisteenistuse ühine töödokument, mille eest vastutab Euroopa välisteenistus.

[19] Egiptuse ametivõimud ei ole nimetatud aruannet avalikustanud.

[20] Komisjon korraldas mitme SIGMA-t (Support in Governance and Management) kasutava Põhja-Aafrika riigi jaoks piirkondliku seminari.

[21] Projektis "Toetus avaliku halduse reformile" (9 miljonit eurot), mille rahastamisleping allkirjastati detsembris 2011, nähti ette, et riigi rahanduse juhtimise reformi jaoks sõlmitakse leping tehnilise abi andmiseks.

[22] Transparency Internationali 2004. aasta korruptsiooni tajumise pingereas oli Egiptus 77. ning 2011. aastal 112. kohal (kokku oli nimekirjas 183 riiki). Maailmapanga koostatud maailma riikide valitsemistavade näitajate põhjal on korruptsioon Egiptuses ajavahemikul 2001–2011 süvenenud.

[23] KOM(2011) 303 (lõplik), 25. mai 2011.

[24] Kokkuvõtlikult on ELi pakutavad potentsiaalsed eelised raha, turud ja liikuvus.

[25] Nõukogu otsus 2011/424/ÜJKP, 18 juuli 2011, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Vahemere lõunapiirkonnas (ELT L 188, 19.7.2011, lk 24).

[26] "Tõhus Euroopa naabruspoliitika", KOM(2007) 774 (lõplik), 5. detsember 2007 (lk 2).

[27] Kaks projekti (pereplaneerimisalane projekt summas 20 miljonit eurot ning demineerimisalane projekt summas 10 miljonit eurot) katkestati, sest neid ei peetud küllalt prioriteetseteks. Need asendati ühe põllumajanduslikke väikseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid toetava projektiga (22 miljonit eurot) ning ühe Kairo slummide olukorda parandava projekti rahastamise kahekordistamisega.

[28] "Egiptus: uurige kopti kristlaste vastast vägivalda", Human Rights Watch, 10.10.2011 (http://www.hrw.org/news/2011/10/10/egypt-investigate-violence-against-coptic-christians).

[29] KOM(2011) 638 (lõplik), 13. oktoober 2011.

[30] Teatises osutatakse, et tulenevalt riigis täheldatavast inimõiguste ja demokraatia põhimõtete järgimise olulisest halvenemisest võidakse üldist eelarvetoetust vähendada või toetuse andmine katkestada. Sellisel juhul võib aga vahendid ümber suunata valdkondlikule eelarvetoetusele. Valdkondliku eelarvetoetuse puhul peab poliitilise valitsemistava küsimuste kõrval arvesse võtma ka vajadust teenuste järele. Seega katkestatakse valdkondliku eelarvetoetuse programmid vaid juhul, kui katkestatakse kõik abiprogrammid, st poliitilise valitsemistava "tõsise" halvenemise korral.

--------------------------------------------------

I LISA

ENPI ERALDISED EGIPTUSELE 2007–2013

Allikas: Egiptuse riiklikud näidisprogrammid 2007–2010 ja 2011–2013.

(miljonites eurodes) |

| Riiklik näidisprogramm 2007–2010 | Riiklik näidisprogramm 2011–2013 |

1. prioriteet. Demokraatia, inimõiguste ja kohtusüsteemi reformide toetamine | 40 | 50 |

Poliitilise arengu, detsentraliseerimise ja hea valitsemistava toetamine | 13 | 5 |

Inimõiguste edendamine ja kaitsmine | 17 | 15 |

Kohtusüsteemi haldamise moderniseerimise toetamine | 10 | 10 |

Regulatiivse, institutsioonilise ja seadusandliku keskkonna arendamine | 0 | 20 |

2. prioriteet. Majanduse konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamine | 220 | 189 |

Tegevuskava programmi rakendamise toetamine | 220 | |

—Kaubavahetuse lihtsustamine ja tollireform | | 20 |

—Majandusalased õigusaktid ja ettevõtluskeskkond | | |

—Põllumajandus ning sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed | | |

—Transport, energia, teadus ja tehnoloogia | | 169 |

—Statistikasüsteemi uuendamine | | |

3. prioriteet. Jätkusuutliku arengu tagamine | 298 | 210 |

Haridusreformi toetamine | 120 | 105 |

Rahvatervise reformi toetamine | 120 | 0 |

Intressitoetused (transport, energia, keskkond) | 58 | 0 |

Vee- ja reoveeteenused | 0 | 50 |

Toetus maaelu arengule, omavalitsuste arengule ja põllumajanduslikele VKEdele | 0 | 35 |

Tahkete jäätmete käitlus | | 20 |

Riiklik näidisprogramm kokku | 558 | 449 |

--------------------------------------------------

II LISA

ÜLEVAADE AUDITEERITUD PROGRAMMIDEST JA PROJEKTIDEST

INIMÕIGUSED JA DEMOKRAATIA

ENPI programm Egiptuse inimõiguste ja kodanikuühiskonna edendamiseks ja kaitseks (17 miljonit eurot) |

Komponendi nimi | Lepingute maht (eurodes) | Makstud summa (eurodes) |

Perekonna ja laste õiguste programm | 2000000 | 821736 |

Toetus riikliku naiste nõukogu ombudsmani büroole naiste õiguste edendamisel ja büroo töö tõhususe suurendamisel | 1200000 | 578666 |

Toetus riikliku inimõiguste nõukogu ombudsmani büroole inim- õigustealase kultuuri parandamiseks büroo struktuuri abil | 1000000 | 470224 |

Keskkonnaõiguste edendamine kodanikuühiskonna organisatsioonide kaudu | 500000 | 282654 |

Tehniline abi programmidele "Inimõiguste kaitse", "Kodanikuühiskond" ja "Poliitilise arengu ja hea valitsemistava toetamine" | 1161700 | 531915 |

Rahvusvahelise koostöö ministeerium. Programmide "Egiptuse inimõiguste ja kodanikuühiskonna edendamine ja kaitse" ja "Poliitilise arengu ja hea valitsemistava toetamine" alustamiseks eelarvestuse ettevalmistamine programmijuhtimisüksuste jaoks | 128035 | 76821 |

Naiste suguelundite moonutamise lõpetamise ning perekondade mõjuvõimu suurendamise ühisprogramm | 3000000 | 1006320 |

Vahesumma – ENPI programm | 8989735 | 3768336 |

Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend |

Nimi | Lepingute maht (eurodes) | Makstud summa (eurodes) |

Naiste eestvedamise ja valimistel osalemise toetamine "Valimised kui vahend naiste toetamiseks avalikus elus osalemisel" | 134071 | 134071 |

Karistamatuse ja piinamise lõpetamine Egiptuses (mitmetasandiline integreeritud lähenemisviis) | 135457 | 75986 |

Sotsiaalmajanduslike õiguste jõustamise programm marginaliseeritud tootjate jaoks | 56123 | 28649 |

Majanduslike ja sotsiaalsete õiguste jõustamine läbi programmide "Puuetega laste täiskasvanuks saamine" ja "Minia provintsi noored" | 72780 | 72136 |

Egiptuse parlamendi- ja presidendivalimiste erapooletu vaatlemise platvorm | 300000 | 269149 |

Seadusandlikud ja õigusalased takistused majanduslike ja sotsiaalsete õiguste kasutamisel | 111645 | 106051 |

Riskirühma kuuluvate laste kaitsmine, tagades nende õigused | 111280 | 53002 |

Allasurutud naiste õigusliku kaitsmise mehhanismid | 173578 | 156220 |

"Ütle oma arvamus, Egiptus" – naiste hääled | 235046 | 87884 |

"Get it Right!" – juristide koolitamine avaliku õiguse ja põhiõiguste alal | 246239 | 95920 |

Kultuuridevahelise dialoogi edendamine: kodanikuühiskonna väärtuste ja võimekuse arendamine rahumeelse kooselu ja koostöö nimel | 213840 | 49045 |

Vahesumma – Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend | 1790059 | 1128113 |

Arengukoostöö rahastamisvahendi valitsusvälistele osalejatele suunatud temaatiline programm |

Nimi | Lepingute maht (eurodes) | Makstud summa (eurodes) |

Vesi ja sanitaarrajatised vaestele Ülem-Egiptuses | 257000 | 167107 |

Tugiteenused tänavalaste ja -noorte ühiskonda taasintegreerimiseks | 350000 | 87442 |

Tänavalaste abistamine nende kodanikuõiguste eest võitlemisel | 281237 | 85918 |

Sotsiaalvõrgustike kaudu ühiskonnaelus osalemine | Algselt kavandatud summa: 272787 | Tühistatud |

Vahesumma – Arengukoostöö rahastamisvahendi valitsusvälistele osalejatele suunatud temaatiline programm | 1161024 | 340647 |

Stabiliseerimise rahastamisvahend |

Nimi | Lepingute maht (eurodes) | Makstud summa (eurodes) |

Toetus Egiptuse demokratiseerimiseks | 1654235 | 846171 |

Toetus Egiptuse valimisprotsessile | 1203431 | 962745 |

Vahesumma – Stabiliseerimise rahastamisvahend | 2857666 | 1808916 |

RIIGI RAHANDUSE JUHTIMINE JA KORRUPTSIOONIVASTANE VÕITLUS

Kõik kokku:

Sõlmitud 25 projekti lepingud summas 17,3 miljonit eurot.

Sõlmitud kolme valdkondliku eelarvetoetuse programmi lepingud summas 304,8 miljonit eurot.

Allikas: Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS) seisuga 30.9.2012.

Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument – valdkondlik eelarvetoetus [1] | |

Nimetus | Eraldatud vahendid (eurodes) | Lepingute maht (eurodes) | Makstud summa (eurodes) |

Transpordisektori poliitika toetusprogramm | 80000000 | 78947955 | 36543674 |

Haridussektori poliitika toetusprogramm | 120000000 | 118178898 | 75549034 |

Haridussektori poliitika toetusprogramm – täiendav eraldis | 20000000 |

Tervishoiusektori poliitika toetusprogramm II | 110000000 | 107700000 | 20700000 |

Vahesumma – Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument – valdkondlik eelarvetoetus. Kolm valdkondliku eelarvetoetuse programmi (lisaks üks täiendav eraldis) | 330000000 | 304826853 | 132792708 |

ENPI programm "Poliitilise arengu, detsentraliseerimise ja hea valitsemistava toetamine" (eraldatud 3 miljonit eurot) |

Egiptuse korruptsioonivastase võitluse, rahapesuvastaste meetmete ja varade tagastamise 1. projekt | 2548657 | 487528 |

[1] Audiitorid uurisid vaid valdkondliku eelarvetoetuse neid aspekte, mis puudutasid riigi rahanduse juhtimist ning korruptsioonivastast võitlust riigi või valdkonna tasandil.

--------------------------------------------------