EUROOPA KOMISJON Brüssel,26.1.2017 COM(2017) 46 final 2017. AASTA ÜLDEELARVE

PARANDUSEELARVE PROJEKT Nr 1 Lisatud ettepanekule võtta kasutusele Euroopa Liidu Solidaarsusfond finantsabi maksmiseks Ühendkuningriigile, Küprosele ja Portugalile



Võttes arvesse –Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a, –Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju, eriti selle artiklit 41, –Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarvet, mis võeti vastu 1. detsembril 2016, esitab Euroopa Komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2017. aasta eelarve paranduseelarve projekti nr 1. TULUDE JA KULUDE EELARVESTUSE MUUDATUSED EELARVEJAGUDE KAUPA Tulude ja kulude eelarvestuses eelarvejagude kaupa tehtavad muudatused on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-et.htm ). Teadmiseks on lisatud nende muudatuste ingliskeelne versioon, mis moodustab eelarve lisa. SISUKORD 1. Sissejuhatus 2. Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine 2.1Ühendkuningriik – 2016. aasta üleujutused 2.2Küpros – 2016. aasta põud ja tulekahjud 2.3Portugal – 2016. aasta tulekahjud Madeiral 3. Rahastamine 4. Kokkuvõte 1.Sissejuhatus 2017. aasta paranduseelarve projekti (PEP) nr 1 sisuks on Euroopa Liidu Solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmine mahus 71 524 810 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena. Vahendid võetakse kasutusele seoses üleujutustega Ühendkuningriigis, põua ja tulekahjudega Küprosel ning tulekahjudega Portugalis.

2.Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine 2016. aasta detsembris sai komisjon, pärast veebruaris 2016 laekunud ebatäielikku taotlust, lõpliku taotluse finantsabi saamiseks Euroopa Liidu Solidaarsusfondist seoses üleujutustega Ühendkuningriigis. 2016. aasta septembris sai komisjon ka kaks taotlust finantsabi saamiseks Euroopa Liidu Solidaarsusfondist seoses põua ja tulekahjudega Küprosel ning tulekahjudega Portugalis. Komisjoni talitused on taotlused põhjalikult läbi vaadanud kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2012/2002 (Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta) (edaspidi „määrus“), eriti selle artiklitega 2, 3 ja 4. Allpool on esitatud kokkuvõte hinnangute kõige olulisematest osadest. 2.1Ühendkuningriik – 2016. aasta üleujutused (1)2015. aasta detsembris ja 2016. aasta jaanuaris põhjustasid tugevad vihmad ja tuuled üleujutusi ning kahjustusi avaliku ja erasektori taristule, kodudele ja põllumajandusele. Kannatada sai kokku 11 Ühendkuningriigi piirkonda. Leidis aset hulk suuri torme, näiteks 5. ja 6. detsembri torm Desmond ja 24. detsembri torm Eva. (2)Üleujutus on looduskatastroof ja kuulub seega solidaarsusfondi peamisse kohaldamisalasse. (3)Komisjon sai Ühendkuningriigi algse taotluse 26. veebruaril 2016, kaheteistkümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 5. detsembril 2015. Ühendkuningriigi ametiasutused rõhutasid oma taotluses, et kahjuhinnang ei ole täielik ja et asjaomased arvnäitajad on esialgsed. Lõplik taotlus valmis alles 22. septembril 2016, pärast seda, kui komisjon oli saatnud Ühendkuningriigi ametiasutustele kirja, milles määrati tähtajaks 2016. aasta septembri lõpu. (4)Ühendkuningriik ei taotlenud ettemakset. (5)Ühendkuningriigi ametiasutused hindasid katastroofist tekkinud otseste kahjude esialgseks kogusummaks 2 300 miljonit eurot. Nende 22. septembri lõplikus taotluses oli täpsustatud summa 2 412,042 miljonit eurot. Kõnealune summa moodustab 73 % solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmiseks kohaldatavast suure katastroofi künnisest, mis oli 2016. aastal Ühendkuningriigi puhul 3 312,242 miljonit eurot (s.o 3 miljardit eurot 2011. aasta hindades). (6)Kuna kogu otsene kahju on madalam solidaarsusfondi kasutuselevõtu künnisest suure katastroofi korral, lähtuti taotluse esitamisel ja käsitlemisel taotlust erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumist, mis on sätestatud määruse artikli 2 lõikes 3, kus määratletakse „piirkondlik katastroof“ looduskatastroofina, mis põhjustab abikõlbliku riigi NUTS 2. tasandi piirkonnas otsest kahju, mis on suurem kui 1,5 % kõnealuse piirkonna SKPst. Ühendkuningriigi taotlus on seotud mitme NUTS 2. tasandi piirkonnaga (vt joonealune märkus eespool). Teatatud otsene kahju 412 042 miljonit eurot on 5,77 % kõnealusest katastroofist mõjutatud piirkondade kaalutud keskmisest SKPst (41 784 miljonit eurot 2014. aasta andmetel) ja ületab määruse artikli 2 lõikes 3 sätestatud 1,5 % künnist. Seepärast on Ühendkuningriigi taotlus kõlblik solidaarsusfondist abi saamiseks. (7)Katastroofi tagajärjel ujutati üle 16 143 kodumajapidamist ja umbes 3 600 leibkonnale tuli leida asenduseluruumid. Ühendkuningriik teatas ka 4 985 üleujutatud ettevõttest. Kõnealusel perioodil kaasati pääste- ja taastamistöödele 1 700 sõjaväelast, kusjuures korraga oli neist kohal umbes 700. Üleujutuste ootuses anti üleujutushoiatused ja evakueeriti inimesed vajaduse korral nende kodudest. Kus võimalik, säilitati olemasolevad üleujutustõkked ja püstitati lisaks veel üle 5 km ajutisi tõkkeid. Mõjutatud piirkondadesse varuti eelnevalt lisaks 43 pumpa ning kahjude minimeerimiseks puhastati vooluveekogud ummistustest. Katastroofil oli ilmne mõju turismitööstusele (näiteks hotellibroneeringute tühistamine, vähem turiste), mõjutades 35 % üksnes Inglismaa põhjaosa üleujutustest mõjutatud piirkondades asuvatest turismiettevõtjatest. Ka põllumajandustootjad kannatasid toodangu kaotuse tõttu. Kahjud hõlmasid kasvava või ladustatud saagi kahjustusi või kaotusi, maadele juurdepääsu kaotamist, kariloomade ümberpaigutamise ja koristamiskulusid. Kõige suuremat kahju sai aga transporditaristu. Olulised sillad said viga või hävisid. Näiteks peatas Lockerbie' lähedal asuva Lamingtoni viadukti kahjustus liikluse lääneranniku raudteevõrgus, mis on tähtis raudteeühendus Inglismaa ja Šotimaa vahel. (8)Ühendkuningriigi ametiasutused on arvestanud vastavalt Euroopa Solidaarsusfondi määruse artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras ja päästeoperatsioonideks vajalike meetmete maksumuseks 408 232 miljonit eurot, mis on jaotatud meetmeliikide kaupa. Suurim osa neist operatsioonidest (üle 338 miljoni euro) oli seotud transpordisektoriga. Sellele järgnevad üleujutusevastase kaitse taristu kindlustamisega seotud kulud (rohkem kui 32 miljonit eurot). (9)Mõjutatud piirkondi võib 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetada kui „vähem arenenud piirkondi“, „üleminekupiirkondi“ ja „enam arenenud piirkondi“. Ühendkuningriigi ametiasutused teatasid, et Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist riigile eraldatud vahendeid kasutatakse põllumajandusettevõtjate taastumise toetamiseks taotluste alusel ning kandsid üle 12,5 miljonit eurot looduskatastroofidest ja katastroofilistest sündmustest kahjustatud põllumajandusliku tootmispotentsiaali taastamiseks ning asjakohaste ennetusmeetmete võtmiseks. (10)Mis puutub kõnealusest katastroofi liigist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust. ELi direktiivi üleujutusriski hindamise ja maandamise kohta rakendatakse 2009. aasta üleujutusriski määrustega. Nimetatud direktiiviga nähakse ette kõrgetasemeline raamistik üleujutuskahju ohu vähendamiseks kogukonna tasandil ja see võimaldab liikmesriikidel kasutada nende olemasolevaid üleujutusriski hinnanguid ja kavasid, et täita direktiivi nõuded. Keskkonnaamet ja muud riskijuhtimisasutused on võimaluse korral kasutanud üleujutusriski suhtes olemasolevaid igakülgseid kaarte ja kavasid. Neid täiendatakse üleujutusriski maandamiskavadega, mis ühendavad esmakordselt meetmed kõigi kohalike üleujutusallikate vastu Inglismaal. (11)Taotluse esitamise kuupäevaks ei olnud Ühendkuningriigi suhtes algatatud ühtegi rikkumismenetlust seoses kõnealust katastroofi liiki käsitlevate liidu õigusaktidega. (12)Ühendkuningriigi ametiasutused kinnitasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet. 2.2Küpros – 2016. aasta põud ja tulekahjud (1)Küprose saar kannatas 2015. aasta oktoobrist kuni 2016. aasta juunini väga väheste sademete ja äärmiselt kõrge temperatuuri tõttu, mis põhjustasid raske põua koos tõsise ikalduse, metsa- ja taimepõlengute, vee puudusega põllumajanduse ja elanikkonna jaoks ning selle tulemusena veevärgiprobleeme. 2016. aasta juunis kulmineerus olukord kahe suure tulekahjuga, mis puhkesid 18. ja 19. juunil ja mille käigus põles rohkem kui 2 600 hektarit riigimetsa. (2)Põud ja tulekahjud on looduskatastroof ja kuuluvad seega solidaarsusfondi peamisse kohaldamisalasse.

(3)Küprose taotlus laekus 5. septembril 2016, kaheteistkümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 14. juunil 2016, kui võeti esimesed ametlikud põua vastased meetmed. Komisjoni teabenõude peale esitati 21. oktoobril 2016 täiendavat teavet, mis kinnitasid nimetatud kuupäeva õigsust. Seega laekus taotlus määruses sätestatud tähtaja piires. (4)Küpros soovis oma taotluses määruse artiklis 4a ette nähtud ettemakset. 17. novembril 2016 võttis komisjon vastu rakendusotsuse C(2016) 7572, millega nähti ette 10 % ettemakse (729 876 eurot) solidaarsusfondi finantsabi kavandatavast summast ja maksti see Küprosele täies ulatuses välja. (5)Küprose ametiasutused hindasid katastroofist tekkinud otseste kahjude kogusummaks 180,803 miljonit eurot. See summa moodustab 1,78 % Küprose kogurahvatulust, mis on suurem Küprose puhul 2016. aastal solidaarsusfondi kasutuselevõtuks kohaldatavast suure katastroofi künnisest (100,412 miljonit eurot, s.o 0,6 % kogurahvatulust 2014. aasta andmete alusel). Kuna hinnanguline otsene kahju ületab suure katastroofi künnise, võib kõnealust katastroofi lugeda suureks looduskatastroofiks. (6)Katastroofi mõjul põhjustas veenappus tõsist kahju põllumajandusele, kodumajapidamistele ja keskkonnale. Kokku sai kahju 374 küla. Suures osas Nicosia, Larnaca ja Famagusta piirkonnast hävisid tavaliselt vihmaveega kastetavad põllumajanduskultuurid (näiteks oder, nisu ja muud söödakultuurid, mida ei kasteta) 100 %. Oluliselt vähenes vee juurdevool veehoidlatesse, eriti madalaks jäi veetase Kourise jõe veehoidlas, mis on veepuhastusjaamade ja niisutusvee peamine allikas. Alates 1901. aastast registreeritud andmete kohaselt oli 2015. aasta oktoobri ja 2016. aasta juuni vaheline periood sademete vähesuse poolest viimase 104 aasta kohta kuuendal kohal ja 50 aasta kohta neljandal kohal. Lisaks nimetatud põua mõjule tabas Küprost 2016. aasta juuni keskel kuumalaine, mis vallandas kaks suurt metsatulekahju. Esimese tulekahju käigus Argaka küla lähistel Paphose piirkonnas põles maha 763 ha riigimetsa. Teise tulekahju käigus Soleas põles 1 897 ha suurune ala, millest enamik kuulub Adelfoi riigimetsa hulka. (7)Küprose ametiasutused on arvestanud vastavalt Euroopa Solidaarsusfondi määruse artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras ja päästeoperatsioonideks vajalike meetmete maksumuseks 49 miljonit eurot, mis on jaotatud meetmeliikide kaupa. Suurem osa nende operatsioonide kuludest (rohkem kui 46,082 miljonit eurot) oli seotud metsatulekahjude tõrjumisega hädaabiteenistuste poolt. Järgmisel kohal on osatähtsuselt kulud (2,484 miljonit eurot), mis on seotud mõjustatud looduspiirkondade taastamisega mullaerosiooni vahetu mõju ärahoidmiseks. (8)Kahju kandnud piirkond kuulub 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide enimarenenud piirkondade kategooriasse. Küprose ametiasutused ei ole komisjonile teatanud kavatsusest paigutada struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks. (9)Mis puutub kõnealusest katastroofi liigist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust. Asjakohane metsatulekahjusid käsitlev liidu õigusakt on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsus nr 1313/2013/EL liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta, eriti asjakohase on artikli 6 (Riskijuhtimine) sätted. Liidu õiguse nõuete täitmiseks töötati vastavalt Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse ja Küprose Vabariigi Metsaameti vahelisele koostöölepingule nr 21283-2003-10 SOSC ISP CY välja Küprose metsade tuleriski kaart. Mis puutub põuaga seotud katastroofiriski juhtimisse, siis Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1305/2013 on nähtud ette sissetuleku stabiliseerimise vahendi loomine ja rakendamine ühise põllumajanduspoliitika raames. Küpros kuulutas, et ei kavatse stabiliseerimise vahendit kasutada. (10)Taotluse esitamise kuupäevaks ei olnud Küprose suhtes algatatud ühtegi rikkumismenetlust seoses kõnealust katastroofi liiki käsitlevate liidu õigusaktidega. (11)Küprose ametiasutused kinnitasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet. 2.3Portugal – 2016. aasta tulekahjud Madeiral (1)Portugali koosseisu kuuluv Madeira saar sai 8.–13. augustil 2016 kannatada suurte metsatulekahjude tõttu, mille käigus põles 6 000 hektarit. Tulekahju vallandas kõrge temperatuur, väga tugevad tuuled ja väga vähene õhuniiskus. Sündmused põhjustasid kahju avaliku sektori põhitaristule, avalikele hoonetele, kodudele, ettevõtjatele ja põllumajandusele. (2)Tulekahjud on looduskatastroof ja kuuluvad seega solidaarsusfondi peamisse kohaldamisalasse. (3)Komisjon sai Portugali taotluse 21. septembril 2016, kaheteistkümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 8. augustil 2016. Seega laekus taotlus määruses sätestatud tähtaja piires. (4)Portugal soovis oma taotluses määruse artiklis 4a ette nähtud ettemakset. 9. novembril 2016 võttis komisjon vastu rakendusotsuse C(2016) 7250, millega nähti ette 10 % ettemakse (392 500 eurot) solidaarsusfondi finantsabi kavandatud summast ja maksti see Portugalile täies ulatuses välja. (5)Portugali ametiasutused hindasid katastroofist tekkinud otseste kahjude kogusummaks 157 miljonit eurot. Kõnealune summa moodustab vaid 15 % solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmiseks kohaldatavast suure katastroofi künnisest, mis oli 2016. aastal Portugali puhul 1 026,714 miljonit eurot (0,6 % 171 119 miljonist eurost 2014. aasta hindades). (6)Kuna kogu otsene kahju on madalam solidaarsusfondi kasutuselevõtu künnisest suure katastroofi korral, lähtuti taotluse esitamisel ja käsitlemisel erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumist, mis on sätestatud määruse artikli 2 lõikes 3, kus määratletakse „piirkondlik katastroof“ looduskatastroofina, mis põhjustab abikõlbliku riigi NUTS 2. tasandi piirkonnas otsest kahju, mis on suurem kui 1,5 % kõnealuse piirkonna SKPst. Kuna Portugali taotlus käsitleb Madeira saart (PT30 – Região Autónoma da Madeira), on kohaldatud künnist 1 % SKPst, sest tegemist on äärepoolseima piirkonnaga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 tähenduses. Teatatud otsene kahju 157 miljonit eurot on 3,84 % piirkonna SKPst (4 085 miljonit eurot 2014. aasta andmetel) ja ületab seega määruse artikli 2 lõikes 3 sätestatud 1 % künnist. Seepärast on Portugali taotlus kõlblik solidaarsusfondist abi saamiseks. (7)Katastroofis said tõsiselt kahju pealinn Funchal ja Calheta omavalitsusüksus, tugevasti oli mõjustatud igapäevaelu ja elanikkonna omand, surma sai kolm inimest. Põlenud ala moodustab 6 000 hektarit, millest 560 hektarit Natura 2000 võrgustikku kuuluvat kaitseala. Kahjustada sai ka kuulus ajalooline „Quinta do Monte“ riigimõis. Peale selle teatas Portugal 233 kahjustatud majast, millest 154 hävis täielikult. Kahjustada sai mitu põllumajandusettevõtet, 24 äriühingut ja 5 hotelli, samuti kohalik kool ja haigla. Peale selle sai kahju põhitaristu, nagu 400 tarbijat varustav elektriliin. (8)Portugali ametiasutused on arvestanud vastavalt Euroopa Solidaarsusfondi määruse artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras ja päästeoperatsioonideks vajalike meetmete maksumuseks 7,347 miljonit eurot, mis on jaotatud meetmeliikide kaupa. Suurim osa hädaolukorras vajalike meetmete kuludest (üle 1,816 miljoni euro) oli seotud ajutiste eluruumide pakkumisega. Sellele järgnevad kulud koristusmeetmetele (1,756 miljonit eurot). (9)Kahju kandnud piirkond kuulub 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vähemarenenud piirkondade kategooriasse. Portugali ametiasutused on komisjonile teatanud kavatsusest paigutada struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks. (10)Mis puutub kõnealusest katastroofi liigist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust. Portugali taotluses esitatakse üksikasjalik ülevaade olemasolevatest ennetusmeetmetest. Näiteks kiideti Portugali Vabariigi 30. juuli 2015. aasta riiklikus väljaandes nr 147 avaldatud ministrite nõukogu resolutsiooniga nr 56/2015 heaks kliimapoliitika strateegiline raamistik, riiklik kliimamuutuste programm ja riiklik kliimamuutustega kohanemise strateegia – ELi õigusega kooskõlas olevad strateegiadokumendid metsatulekahjudega seotud riskide ennetamiseks ja juhtimiseks.