EUROOPA KOMISJON Brüssel,15.10.2019 COM(2019) 487 final 2020. AASTA EELARVEPROJEKTI KIRJALIK MUUTMISETTEPANEK NR 1 Põllumajanduskulude ajakohastatud prognoosid























4. septembri 2019. aasta Brexitiks valmistumise paketis sisalduvate seadusandlike ettepanekutega seotud kohandused













Halduskulude eelarvete täiendamine ja muud ajakohastused hiljutiste sündmuste arvessevõtmiseks





















Eelarve struktuuri kohandamine ja tehniline parandus



















































Võttes arvesse: –Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a, –Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid, eriti selle artiklit 42, –Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve projekti, mille komisjon võttis vastu 5. juulil 2019, esitab Euroopa Komisjon seletuskirjas esitatud põhjustel Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve projekti kirjaliku muutmisettepaneku nr 1. TULUDE JA KULUDE EELARVESTUSE MUUDATUSED EELARVEJAGUDE KAUPA Tulude ja kulude eelarvestuses eelarvejagude kaupa tehtavad muudatused on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil ( https://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-et.htm ). Teadmiseks on lisatud nende muudatuste ingliskeelne versioon, mis moodustab eelarve lisa. SISUKORD 1. Sissejuhatus 2. Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond 2.1 Ülevaade 2.2 Üksikasjalikud märkused 2.3 Üksikasjalikud andmed eelarveridade kaupa 3. 4. septembri 2019. aasta Brexitiks valmistumise paketis sisalduvate seadusandlike ettepanekutega seotud kohandused. 3.1 Euroopa Liidu Solidaarsusfond 3.2 Uue eelarverea loomine tulude koondarvestuses 4. Muud korrigeerimised 4.1 I jagu – Euroopa Parlament 4.2 X jagu – Euroopa välisteenistus

4.3 Säästva kalapüügi partnerluslepingute ajakohastamine 5. Tehniline kohandus ja parandus 5.1 Innovatsioonifond 5.2 Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA) 6. Koondtabel mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa 1.Sissejuhatus 2020. aasta eelarveprojekti kirjalik muutmisettepanek nr 1 hõlmab järgmist: ¾Põllumajanduskuludega seotud hinnanguliste vajaduste, sihtotstarbelise tulu ja assigneeringute ajakohastamine. Lisaks muutuvatele turuteguritele arvestatakse kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2020 ka pärast 2020. aasta eelarveprojekti vastuvõtmist juulis 2019 põllumajandussektoris tehtud otsuste mõju ja muid ettepanekuid, mis avaldavad eelarveaasta jooksul eeldatavasti olulist mõju. ¾4. septembri 2019. aasta Brexitiks valmistumise paketis sisalduvate seadusandlike ettepanekutega seotud kohandused. ¾Muud kohandused, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja Euroopa välisteenistuse halduseelarvete ja säästva kalapüügi partnerluslepingutega. ¾Eelarve struktuuri kohandamine Innovatsioonifondi arvessevõtmiseks. ¾Tehniline parandus (eu-LISA). Kirjaliku muutmisettepaneku nr 1/2020 netomõju 2020. aasta eelarveprojekti kuludele väljendub kulukohustuste assigneeringute suurenemisena 16,4 miljoni euro ulatuses ning maksete assigneeringute vähenemisena 5,4 miljoni euro ulatuses. 2.Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond 2.1 Ülevaade Kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2020 tagatakse, et põllumajanduskulude prognoosid põhinevad uusimatel majandusandmetel ja õiguslikul raamistikul. 2019. aasta septembri lõpuks olid komisjonile teada esialgsed näitajad 2019. aasta toodangu kohta ning põllumajandusturgude väljavaated ning enamik EAGFi 2019. aasta eelarve jagatud täitmise tegelikud näitajaid, mis võetakse 2020. aasta eelarvevajaduste ajakohastatud prognooside aluseks. Lisaks turutegurite arvessevõtmisele käsitletakse kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2020 pärast 2020. aasta eelarveprojekti koostamist juunis 2019 tehtud seadusandlike otsuste mõju põllumajandussektoris, samuti ettevalmistatavate, peagi vastu võetavate otsuste mõju. Kokku hinnatakse EAGFi vajaduste suuruseks 2020. aastal (võttes arvesse nn finantsdistsipliini käsitlevaid EAGFi sätteid) praegu 44 481,1 miljonit eurot, mis on võrreldes 2020. aasta eelarveprojektiga 304,3 miljonit eurot rohkem. Suurenemine tuleneb peamiselt peatükkide 05 07 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) rahastatav põllumajanduskulude audit ja 05 03 Otsetoetused, mis on ette nähtud põllumajandusettevõtjate sissetulekute suurendamiseks ja varieeruvuse vähendamiseks ning keskkonna- ja kliimaeesmärkide täitmiseks lisandunud vajadustest (vastavalt +174,3 miljonit eurot ja +94 miljonit eurot). Väiksemaid kohandusi (+36,0 miljonit eurot) on ka peatükis 05 02 Põllumajandussektori konkurentsivõime parandamine põllumajandusturgude toimimisse sekkumise kaudu. 2020. aastal hinnanguliselt kasutada oleva sihtotstarbelise tulu summa suureneb 2020. aasta eelarveprojektis esitatud 645,0 miljonilt eurolt 999,0 miljonile eurole (354,0 miljonit eurot), mis rohkem kui kompenseerib täiendavatest vajadustest tingitud kulud. Prognoosi ajakohastamine on seotud raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist käsitlevatest otsustest (+181,0 miljonit eurot) ja õigusnormide eiramisest (–7,0 miljonit eurot) tulenevate summadega. Peale selle sisaldab kirjalik muutmisettepanek nr 1/2020 aastast 2019 aastasse 2020 üle kantava sihtotstarbelise tulu hinnangulist summat 280,0 miljonit eurot (EAGFi hinnanguline ülejääk), millest 100,0 miljonit eurot prognoositi juba 2020. aasta eelarveprojektis. Hinnanguline ülejääk ei hõlma põllumajandussektori 2019. aasta kriisireservi kasutamata assigneeringuid (468,7 miljonit eurot), mis kantakse üle tagasimakseteks põllumajandustootjatele, kelle suhtes kohaldatakse 2020. aastal finantsdistsipliini.

Kirjeldatud ajakohastamise tulemusena teeb komisjon ettepaneku vähendada põllumajanduskulude esialgset prognoosi võrreldes 2020. aasta eelarveprojektiga 49,7 miljoni euro võrra. 2020. aastal EAGFi vajaduste katmiseks vajatakse kulukohustuste assigneeringuid summas 43 482,1 miljonit eurot, milles sisaldub ka 478,0 miljonit eurot põllumajandussektori kriisireservi tarbeks. See kogusumma jääb alla EAGFi netovaheülemmäära, mis on 43 887,1 miljonit eurot. See tähendab, et finantsdistsipliini mehhanismi kohaldatakse ainult eelarveaasta 2020 jaoks põllumajandussektori kriisireservi loomiseks . 2.2 Üksikasjalikud märkused 05 02 — Põllumajandussektori konkurentsivõime parandamine põllumajandusturgude toimimisse sekkumise kaudu (assigneeringud +36,0 miljonit eurot) (miljonites eurodes, jooksevhindades, ümardatud) Sekkumised põllumajandusturgudel 2020. aasta eelarveprojekt Kirjalik muutmisettepanek

nr 1/2020 2020. aasta eelarveprojekt

(sh kirjalik muutmisettepanek nr 1/2020) Vajadused 2 644,1 +36,0 2 680,1 2020. aastal kasutada olev prognoositav sihtotstarbeline tulu 150,0 0,0 150,0 Taotletud assigneeringud 2 494,1 +36,0 2 530,1 Kokkuvõttes on põllumajandusturgudel võetavatest sekkumismeetmetest tulenevaid vajadusi võrreldes 2020. aasta eelarveprojektiga suurendatud 36,0 miljoni euro võrra. Kuna sihtotstarbelise tulu summa võrreldes 2020. aasta eelarveprojektiga ei muuta, suurenevad kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2020 taotletud assigneeringud sama summa võrra 2 530,1 miljoni euroni. Suurim kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2020 kavandatud muudatus on seotud linnulihasektoriga (eelarvepunkt 05 02 15 99), mille assigneeringuid suurendatakse 32,0 miljoni euro võrra erakorralisteks abimeetmeteks põllumajandusettevõtjatele seoses linnugripipuhanguga. Peale selle tehakse ettepanek suurendada mesinduse eritoetusi (eelarvepunkt 05 02 15 06) 4,0 miljoni euro võrra. 05 03 — Otsetoetused, mis on ette nähtud põllumajandusettevõtjate sissetulekute suurendamiseks ja varieeruvuse vähendamiseks ning keskkonna- ja kliimaeesmärkide täitmiseks (assigneeringud -260,0 miljonit eurot) (miljonites eurodes, jooksevhindades, ümardatud) Otsetoetused 2020. aasta eelarveprojekt Kirjalik muutmisettepanek

nr 1/2020 2020. aasta eelarveprojekt

(sh kirjalik muutmisettepanek nr 1/2020) Pärast finantsdistsipliini kohaldamist (kaasa arvatud assigneeringud põllumajandussektori kriisireservi tarbeks) Vajadused 41 448,0 +94,0 41 542,0 2020. aastal kasutada olev prognoositav sihtotstarbeline tulu 495,0 +354,0 849,0 Taotletud assigneeringud 40 953,0 -260,0 40 693,0 Peatükis 05 03 taotletud assigneeringuid vähendatakse 2020. aasta eelarveprojektiga võrreldes 260,0 miljoni euro võrra. Selline muutus tuleneb peamiselt suuremast sihtotstarbeliste tulude summast (+354,0 miljonit eurot), mis on ette nähtud eelarvepunktis 05 03 01 10 Põhitoetuskava. Hinnanguliste vajaduste suurenemine võrreldes 2020. aasta eelarveprojektiga (+94,0 miljonit eurot) on seotud väga suure täitmismääraga 2019. eelarveaastal, mis 2020. aastal eeldatavasti jätkub. Otsetoetuste eelarvepunktide vahel on mõningaid erinevusi, mis peegeldavad vajaduste ajakohastatud hinnangut (vt tabel allpool). Muud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) rahastatavad põllumajanduskulud (assigneeringud +174,3 miljonit eurot) Euroopa Kohtu kahe otsuse (juhtumid T-459/16 ja T-237/17) tagajärjel, mis tehti liikmesriikide kasuks varasemate kontrollimise ja heakskiitmise otsuste kohta, on vaja suurendada eelarvepunkti 05 07 01 07 Kulud, mis on seotud liikmesriikide kasuks tehtud finantskorrektsioonidega vastavalt otsustele, milles käsitletakse raamatupidamisarvestuse vastavuse kontrolli assigneeringuid 176,6 miljoni euro võrra. Peale selle on mõned väiksed muudatused eelarvepunktis 05 07 01 06 Kulud, mis on seotud liikmesriikide kasuks tehtud finantskorrektsioonidega vastavalt otsustele, milles käsitletakse raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist summas -2,3 miljonit eurot (vt tabel allpool). 2.3 Üksikasjalikud andmed eelarveridade kaupa Eurodes Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud III jagu – Euroopa Komisjon 05 02 15 06 Mesinduse eritoetused +4 000 000 +4 000 000 05 02 15 99 Muud sealiha, kodulinnuliha, munade, mesinduse ning muude loomakasvatussaadustega seotud meetmed +32 000 000 +32 000 000 Vahesumma 05 02 +36 000 000 +36 000 000 05 03 01 02 Ühtse pindalatoetuse kava (SAPS) +21 000 000 +21 000 000 05 03 01 07 Ümberjaotatavad maksed +7 000 000 +7 000 000 05 03 01 10 Põhitoetuskava -325 000 000 -325 000 000 05 03 01 11 Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetus +54 000 000 +54 000 000 05 03 01 13 Noorte põllumajandustootjate toetus +120 000 000 +120 000 000 05 03 01 99 Muud (tootmiskohustusega sidumata otsetoetused) -7 000 000 -7 000 000 05 03 02 50 POSEI programm – Euroopa Liidu abiprogrammid +1 000 000 +1 000 000 05 03 02 60 Vabatahtlik tootmiskohustusega seotud toetuskava +7 000 000 +7 000 000 05 03 02 61 Väikepõllumajandustootjate kava -137 000 000 -137 000 000 05 03 02 99 Muud (otsetoetused) -1 000 000 -1 000 000 Vahesumma 05 03 -260 000 000 -260 000 000 05 07 01 06 Kulud, mis on seotud liikmesriikide kasuks tehtud finantskorrektsioonidega vastavalt otsustele, milles käsitletakse eelmiste aastate raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist seoses ühiste halduskuludega EAGGFi tagatisrahastu (endised meetmed) ja EAGFi raames -2 300 000 -2 300 000 05 07 01 07 Kulud, mis on seotud liikmesriikide kasuks tehtud finantskorrektsioonidega vastavalt otsustele, milles käsitletakse eelmiste aastate raamatupidamisarvestuse vastavuse kontrolli seoses ühiste halduskuludega EAGGFi tagatisrahastu (endised meetmed) ja EAGFi raames +176 600 000 +176 600 000 Vahesumma 05 07 +174 300 000 +174 300 000 EAGF kokku -49 700 000 -49 700 000 Asjaomaseid eelarve märkusi on kohandatud lisas. 3.4. septembri 2019. aasta Brexitiks valmistumise paketis sisalduvate seadusandlike ettepanekutega seotud kohandused. 3.1 Euroopa Liidu Solidaarsusfond 2020. aasta eelarveprojekt sisaldab vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 4a lõikele 4 summat 50 miljonit eurot eelarveartiklis 13 06 01. See on mõeldud selleks, et tagada eelarvevahendite õigeaegne kättesaadavus juhtudel, kui liikmesriik soovib rahalise toetuse taotluse esitamisel ettemakset. Komisjoni ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002, et anda liikmesriikidele rahalist toetust, mis aitaks neil kanda pärast Ühendkuningriigi liidust lepinguta väljaastumist tekkinud suurt rahalist koormust lisatakse uus artikkel 4b, milles on sätestatud suurem ettemaksete summa ülemmäär – 100 miljonit eurot. Seepärast teeb komisjon ettepaneku suurendada Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ettemaksete taset 50 miljoni euro võrra ja panna see lisasumma reservi, kuni Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu õigusliku aluse paranduse. Reservi artiklit kohandatakse, nagu järgnevast tabelis kirjeldatud, ning muudetakse artiklite 13 06 01 ja 13 06 02 eelarve märkusi. Eurodes Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud 40 02 41 Liigendatud assigneeringud (eelarveartikli 13 06 01 – Liikmesriikide toetamine tõsise loodusõnnetuse korral, mis mõjutab oluliselt elutingimusi, looduskeskkonda või rahvamajandust – reserv) 50 000 000 50 000 000 Kokku 50 000 000 50 000 000

3.2 Uue eelarverea loomine tulude koondarvestuses Komisjoni ettepanekus võtta vastu nõukogu määrus 2020. aastal liidu üldeelarve täitmise ja rahastamisega seotud meetmete kohta seoses Ühendkuningriigi liidust väljaastumisega on sätestatud ühelt poolt liidu ja teiselt poolt Ühendkuningriigi ja tema toetusesaajate suhted 2020. aastal Euroopa Liidu üldeelarve rahastamise ja täitmise kontekstis juhul, kui Ühendkuningriik astub välja ilma lepinguta. Kavandatavas erandolukorra raamistikus nähakse ette võimalus, et Ühendkuningriigi ja Ühendkuningriigi üksused säilitavad kogu 2020. aasta jooksul õiguse saada liidu rahalisi vahendeid juriidiliste kohustuste alusel mis on võetud enne väljaastumise kuupäeva või määruse (EL, Euratom) 2019/1197 kohaselt alates väljaastumise kuupäevast kuni 2019. aasta lõpuni. See võimalus põhineb ettepanekus sätestatud tingimustel. Selleks et komisjon saaks ettepanekut rakendada, eelkõige kanda Ühendkuningriigi osamaksu üldeelarvesse, on vaja luua 2020. aasta eelarve jaoks vajalik struktuur. Seepärast teeb komisjon ettepaneku tulude koondarvestuse B-osas uus eelarverida: uus artikkel 3 8 0, mis on mõeldud selleks, et võtta vastu Ühendkuningriigi osamaks seoses erandolukorra raamistiku kohaldamisega. Uue eelarverea eelarve märkused on esitatud lisas. 4.Muud korrigeerimised 4.1 I jagu – Euroopa Parlament Taotlust suurendada Euroopa Parlamendi ametikohtade loetelu 89 ametikoha võrra ja suurendada haldusassigneeringute taset, et võimaldada luua täiendavaid lepingulisi ametikohti ei kaasatud 2020. aasta eelarveprojekti Euroopa Parlamendi jakku, kuni suurendamist täpsemalt põhjendatakse. Pärast täiendavat suhtlemist Euroopa Parlamendiga ja võttes arvesse põhjendatud ettepanekuid järgmise mitmeaastase finantsraamistiku haldusrubriigi kohta, tehakse ettepanek lisada 2020. aasta eelarveprojekti Euroopa Parlamendi jaoks järgmised vahendid: ¾89 täiendavat ametikohtade loetelus sisalduvat ametikohta 2020. aastaks. Need ametikohad on mõeldud vaid üheks eelarveaastaks ja kõrvaldatakse ametikohtade loetelust 2021. aasta eelarveprojektis. Ametikohad on mõeldud selleks, et tagada ajutiste töötajate jätkuv tööhõive Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 29 lõike 4 rakendamise raames. Mingeid täiendavaid eelarveassigneeringuid ei ole vaja. Ametikohtade ajakohastatud loetelu on esitatud eelarve lisas. ¾13,3 miljoni euro ulatuses assigneeringuid koosseisuväliste töötajate jaoks, mis vastab 155 lepingulise töötaja ametikohale, samuti palkade ajakohastamise ja karjääriredelil edasiliikumise katmiseks mõeldud assigneeringute suurendamine. 2020. aasta eelarves turvalisuse suurendamiseks loodavat 20 uut lepingulise töötaja ametikohta rahastatakse eelarverealt 1 4 0 1 Muud teenistujad – Turvalisus. Ülejäänut 135 lepingulist töötajat rahastatakse eelarverealt 1 4 0 0 Muud teenistujad – Peasekretariaat ja fraktsioonid. Asjaomased lepingud juba kehtivad, sest töötajad värvati 2019. aastal, ja neid rahastatakse Euroopa Parlamendi eelarvekomisjoni poolt heaks kiidetud ümberpaigutuste abil (ümberpaigutused C1/2019 ja C7/2019). Kombineeritud mõju 2020. aasta eelarveprojekti Euroopa Parlamendi jaole Eurodes Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud I jagu – Euroopa Parlament 1400 Muud teenistujad – Peasekretariaat ja fraktsioonid 8 880 451 8 880 451 1401 Muud teenistujad – Turvalisus 4 452 138 4 452 138 Kokku 13 332 589 13 332 589 4.2 X jagu – Euroopa välisteenistus Pärast 2020. aasta eelarve esitlemist on toimunud kaks muutust Euroopa välisteenistuse jaos, mis nõuavad ajakohastamist: ¾NEO hoone; ¾ELi Kosovo büroo personali kohandamine. NEO hoone NEO ehitusprojekt koosneb kahest hoonest, millega tahetakse asendada ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) osakondi majutav Kortenbergi hoone. Projekti rakendatakse ja see kavandatakse lõpule viia 2020. aasta lõpuks või 2021. aasta alguseks.

Euroopa välisteenistus mõistis aga renoveerimise ja sisustustööde käigus, et varem prognoositud eelarvest ei piisa vajaliku tehnilise taseme saavutamiseks füüsilise julgeoleku ja turvalise side valdkonnas. Kallinemine on seotud vajadusega kaitsta töökeskkonda vastavalt nõukogu ja liikmesriikide poolt kehtestatud turvaeeskirjadele sissetungide ja pealtkuulamise eest. Vajalike kaitsemeetmete tase areneb käsikäes tehnoloogia arenguga ja vastavalt eeldatavatele ohutasemetele. See tähendab, et paljud varem kasutatud lahendused, millel algne kuluprognoos põhines, ei ole enam piisavad. Seepärast esitati Euroopa Parlamendile ja nõukogule projekti täiendus, milles kirjeldati muudatusi ja neist tulenevaid lisakulusid, ning nende institutsioonide eelarvekomisjonid kiitsid selle heaks vastavalt 3. ja 13. septembril 2019. Kõnealuste turvameetmetega seotud lisakulud Euroopa välisteenistuse eelarvepunktis 2 0 0 2 moodustavad 5,0 miljonit eurot. Siiski saab 2020. aastaks taotletud lisasummat vähendada prioriteetide läbivaatamise ja kavakohase ümberpaigutamise abil 2,8 miljoni euroni. ELi Kosovo büroo personali kohandamine Euroopa Liidu õigusriigimissiooni (EULEX) 2015/2016. aasta strateegilise läbivaatamise tulemusena anti juunis 2018 hulk jälgimise, juhendamise ja nõustamisega seotud ülesandeid üle EULEXilt ELi Kosovo büroole. Seepärast võimaldasid Euroopa Parlament ja nõukogu Euroopa välisteenistusele vahendid 12 töötaja rahastamiseks, mida kompenseeritakse suuremate kärbetega EULEXi struktuuris. 2019. aasta jaanuaris eraldati Euroopa välisteenistusele lisavahendid veel kolme ametikoha rahastamiseks, suurendades ülesannete üleandmiseks mõeldud töötajate arvu 15-le. Samuti muudeti Euroopa välisteenistuse 2019. aasta eelarvet, et muuta kolme tasuta tööle lähetatud riikliku eksperdi ametikohad kaasrahastatavateks, et äratada suuremat huvi liikmesriikidest pärit võimalikes kandidaatides. Ometi ei ole see muudatus tekitanud piisavat huvi ja seni on täidetud vaid kaks lähetatud riikliku eksperdi kohta kuuest. Võttes olukorda arvesse ja tuginedes büroo vajaduste hinnangule kavatseb Euroopa välisteenistus muuta ühe neist lähetatud riikliku eksperdi kasutamata ametikohtadest kaheks kohaliku töötaja ametikohaks. See muudatus ei tohiks tekitada Euroopa välisteenistusele lisakulusid, vaid võiks sõltuvalt värvatud töötajate kogemustest tuua aja jooksul kaasa mõningase säästu. Kombineeritud mõju 2019. aasta eelarveprojekti Euroopa välisteenistuse jaole Eurodes Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud X jagu – Euroopa välisteenistus 2 0 0 2 Sisustus- ja turvalisusega seotud tööd 2 786 000 2 786 000 Kokku 2 786 000 2 786 000 4.3 Säästva kalapüügi partnerluslepingute ajakohastamine Nagu on sätestatud institutsioonidevahelise kokkuleppe II osa punktis C, vaatas komisjon läbi uusima kättesaadava teabe säästva kalapüügi partnerluslepingute kohta ja eeldatavad vajadused 2020. aastaks vastavalt läbirääkimiste seisule asjaomaste kolmandate riikidega. Komisjon teeb selle läbivaatamise alusel ettepaneku paigutada 16,9 miljoni euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid ja 14,9 miljoni euro ulatuses maksete assigneeringuid ümber reservi eelarverealt (40 02 41) tegevuskulude eelarvereale (11 03 01 – Liidu kalalaevade kolmandate riikide vetes toimuva kalapüügiga seonduva tegevuse juhiste väljatöötamine). See ümberpaigutus ei mõjuta eelarvet ja on seotud Cabo Verde Vabariigi, Gambia Vabariigi ja Guinea-Bissau Vabariigiga sõlmitud kalanduskokkulepetega, mille kohta on vahepeal alla kirjutatud lepingud ja asjaomased protokollid, ning mida on hakatud ajutiselt kohaldama. Järgnevas tabelis on esitatud üksikasjalikud andmed eelarveridade kaupa ja asjaomaseid eelarve märkusi on kohandatud lisas. Eurodes Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud 11 03 01 Liidu kalalaevade kolmandate riikide vetes toimuva kalapüügiga seonduva tegevuse juhiste väljatöötamine (jätkusuutliku kalanduse kokkulepped) +16 900 000 +14 900 000 40 02 41 Liigendatud assigneeringud (eelarveartikli 11 03 01 reserv) -16 900 000 -14 900 000 Kokku 0 0 5.Tehniline kohandus ja parandus 5.1 Innovatsioonifond Innovatsioonifond loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/410, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem. Fondist toetatakse innovatsiooni vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate ja protsesside valdkonnas teatavates majandussektorites. Kooskõlas heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 8 sätetega rahastatakse innovatsioonifondi täies ulatuses heitkogustega kauplemise süsteemi raames korraldatavate enampakkumiste tuludest, kus müüakse õigusi heita atmosfääri teatavaid koguseid CO2-ekvivalenttonne (konkreetse perioodi kohta). Komisjon rakendab innovatsioonifondi vastavalt komisjoni 26. veebruari 2019. aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/856 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ innovatsioonifondi toimimise osas) artikli 16 lõikele 1 otsese või kaudse eelarve täitmise raames kooskõlas finantsmääruse asjakohaste sätetega. Vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/856 artikli 19 lõikele 3 moodustab innovatsioonifondi tulu kõigi komisjoni täidetavate rakendusülesannete, sealhulgas rakendusameti kaudu täidetavate ülesannete puhul, sihtotstarbelise välistulu finantsmääruse artikli 21 lõigete 1 ja 5 tähenduses. Innovatsioonifondi kulusid, sh halduskulusid, rahastatakse täies ulatuses heitkoguste enampakkumisel müümisest saadava sihtotstarbelise välistulu ja varasema programmi „NER300“ kulutamata jäänud summade arvelt. Selleks et komisjon saaks hakata fondi rakendama, eelkõige arvestades esimest projektikonkurssi, mis on kavas käivitada 2020. aasta keskel, on vaja luua 2020. aasta eelarves vajalik eelarve struktuur. Seepärast teeb komisjon ettepaneku luua kolm uut eelarverida: üks komisjoni jao tulude eelarvestuse osas – artikkel 6 3 7 sihtotstarbelise välistulu vastuvõtmiseks; kaks komisjoni jao kulude eelarvestuse osas – artikkel 34 03 01 ja punkt 34 01 06 01 tegevus- ja halduskulude katmiseks (kaetakse täies ulatuses sihtotstarbelise välistulu arvelt), mis on vajalik selleks, et komisjon saaks rakendada innovatsioonifondi kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/856 artikliga 4.