ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 27.5.2009 
SEK(2009) 716 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile: 
 
KOMISJONI TEATIS 
 
Euroopa finantsjärelevalve  
  
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
 
 
 
{KOM (2009) 252 lõplik} 
{SEK(2009) 715} 
ET 2   ET 1. SISSEJUHATUS  
Euroopa Komisjon kohustus 4. märtsi 2009. aasta  teatises „Euroopa majanduse elavdamine” 
esitama ettepanekud ELi finant sjärelevalve raamistiku refo rmiks. Komisjoni tegevus 
kõnealuses valdkonnas põhineb Jacques de Laro sière'i juhitud ELi finantsjärelevalve 
eksperdirühma aruandel, milles soovitati luua Euroopa uus fi nantsjärelevalve raamistik 
konkreetsete finantsasutuste järelevalveks (u saldatavusnormatiivide täitmise mikrotasandi 
järelevalve) ja finantssüsteemi stabiilsuse järelevalveks (usaldatavusnormatiivide täitmise makrotasandi järelevalve).  
Konsulteerimine 
Komisjon viis 10. märtsist 10. aprillini läbi Larosière'i aruannet käsitleva avaliku kirjaliku 
konsulteerimise. Konsulteerimise käigus esitati 116 seisukohta, millest enamiku puhul üldiselt 
toetati aruandes esitatud ettepanekuid järelevalve korraldamiseks.  
Käesoleva mõjuhinnangu koostami st koordineerinud mõju hinda mise juhtrühm, mis koosneb 
eri peadirektoraatide esinda jatest, kohtus kaks korda. 
2. P
ROBLEEMI MÄÄRATLEMINE  
Üldprobleemid 
ELi finantsturud integreeruvad üha enam ja nendel domineerivad üleeuroopalised 
konsolideerimisgrupid, kelle riskijuhtimista litused on koondatud gruppi peakontorisse. 
Eelkõige EL12s valitsevad pangandustur gu rahvusvahelised finantsgrupid.  
Hiljutised sündmused on näidanud, et väga ke eruline on saavutada ühtset finantsturgu ja 
stabiilsust finantssüsteemis, säilitades samas riiklikul tasandil toimiva järelevalvesüsteemi.  
Kriis on toonud esile ELis kehtiva sellise kor ra nõrkused, mille puhul pööratakse liiga palju 
tähelepanu üksikute äriühingutega seotud kriiside vältimisele ja juhtimisele ning tegeletakse 
liiga vähe kogu finantssüsteemi üldist stabiilsust ähvardavate ohtudega.  
Seepärast on ELi finantsjärelevalve praeguse korralduse üldine probleem seotud asjaoluga, et 
ELi finantsturgude integratsiooni  tase Euroopa tasandil ei ol e kooskõlas riiklikul tasandil 
teostatava järelevalvega. 
Seda probleemi võimendavad finantskriisi tule musel ilmsiks tulnud muud üldised probleemid:  
• suurenenud riskid ELi finantsturgudele seoses piiriüleste mõjudega, mis tulenevad nii ELi 
kui ka ülemaailmsete finantsturgude suuremast integreeritusest; 
• tarbijate, töötajate, pensionä ride, väikeettevõtjate ja jaei nvestorite usaldus on vähenenud, 
mis võimendab majanduslangust; 
• Euroopa finantssektori konkurentsivõime vähenemine maailmaturul, võrreldes 
konkurentsivõimega, mis oleks võinud olla parema järelevalvesüsteemi korral; 
ET 3   ET • riiklikele huvidele keskendunud koordineerimata poliitikaga seotud riskid, millel on 
negatiivne mõju ühtsele turule. 
Asjaomased sidusrühmad 
Kuna finantsstabiilsusel on laiaulatuslik mõju  finantssektorile ja kogu majandusele, mõjutab 
see paljusid sidusrühmasid. Sell iste sidusrühmade hulka kuuluvad: 
• finantsasutused, sealhulgas ne nde aktsionärid ja töötajad; 
• finantsteenuste kasutajad, sealhu lgas hoiustajad, investorid, pensionärid ja äriühingud, kes 
ei tegutse finantssektoris; ning 
• ametiasutused, sealhulgas järelevalveasut used, keskpangad ja rahandusministeeriumid. 
3. SUBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Usaldatavusnormatiivide täitmise mikrotasandi jä relevalve tagamisel ei suuda EL nõu andvate 
Euroopa järelevalvekomiteede raames enamat saavutada. Siseturu tõhusaks toimimiseks on 
vaja mehhanismi, millega tagada, et riiklikud järelevalveasutused teeksid piiriüleste finantsgruppide puhul parimaid võimalikke otsu seid. ELi integreeritud finantsturg, sealhulgas 
piiriüleselt tegutsevad äriühingud, ei saa nõ uetekohaselt toimida, kui järelevalve jääb 
killustatuks riiklikul tasandil. Seepärast tuleb järelevalve teostamise pädevus viia üle ühenduse tasandile.  
Usaldatavusnormatiivide täitmise makrotasa ndi järelevalvekorra praegused puudused 
mängisid olulist rolli finantssektori hiljutiste s suurtes probleemides. Nagu G20 ja Ameerika 
Ühendriigid, peaks ka EL looma uue organi, kes vastutab finantsstabiilsusega seotud riskide 
tuvastamise eest Euroopa tasandil, vajaduse ko rral annab riskihoiatusi ja tagab vastavate 
meetmete võtmise. Ainult ühenduse meetmetega saab hinnata süsteemse id riske ELi tasandil 
ja kogu ELi kontekstis ning võtta vast avalt sellele tõhusaid meetmeid.  
4. E
ESMÄRGID  
ELi järelevalveraamistiku reformi pu hul tuleb silmas pidada järgmisi üldeesmärke : 
(1) kehtestada ELis tõhusam järelevalveraamisti k, mis vastab finantsturgude integreerituse 
tasemele; 
(2) tugevdada finantsstabiilsus t ELis (ja seeläbi vähendad a potentsiaalseid ohtusid 
reaalmajandusele ja riikide rahandusele); 
(3) kaitsta tarbijate, investorit e, finantsteenuste teiste ka sutajate ja muude asjakohaste 
sidusrühmade (eelkõige töötajad) huvisid;  
(4) suurendada ELi finantstur gude konkurentsivõimet; ning 
(5) edendada jätkusuutliku arengu raames  ELi finantsturgude integratsiooni. 
ET 4   ET Usaldatavusnormatiivide täitmise mikro- ja ma krotasandi järelevalve valdkonnas on seatud 
järgmised konkreetsed eesmärgid.  
Konkreetsed eesmärgid 
Usaldatavusnormatiivide täitmise mikrotasandi 
järelevalve  Usaldatavusnormatiivide täitmise makrotasandi järelevalve 
 
(1) Tasakaalustada päritoluliikmesriigi ja 
vastuvõtva liikmesriigi järelevalveasutuste huvisid, st tõhustada riiklike 
järelevalveasutuste otsuste tegemise menetlusi 
ja tavasid piiriülestel juhtudel; 
(2) tagada võrdsed võimalused eri liikmesriikides 
tegutsevatele finantsasutustele; 
(3) parandada kriisiennetust ja -juhtimist Euroopa 
tasandil; ning 
(4) parandada järelevalve tõhusust ja 
kulutasuvust äriühingute puhul, kelle üle järelevalvet teostatakse.
 (1) Töötada välja usaldatavusnormatiivide 
täitmise makrotasandi riskide hindamise süsteem Euroopa tasandil; 
(2) tõhustada varajase hoiatuse mehhanisme; ning 
(3) võimaldada asjakohastel ametiasutustel võtta 
riskihinnangu kohaseid meetmeid. 
 
5. POLIITIKAVALIKUD  
5.1. Usaldatavusnormatiivide täitmise  mikrotasandi järelevalve  
Valikuvõimalusi usaldatavusnormatiivide täitmise mikrotasandi järelevalve korraldamiseks 
ELis on käsitletud kahes etapis. 
1. etapp: järelevalvesüsteem  
1. Praeguse olukorra jätkumine:  põhineb kehtiva pär itoluriigipõhise mude li ja Lamfalussy 
raamistiku säilitamisel. 
2. Samm tagasi: vastuvõtva liik mesriigi põhine mudel:  riiklikele järelvalveasutustele 
seatakse täielik vastutus nii kodumaiste ku i ka kõnealuses liikme sriigis tegutsevate 
välisomanduses olevate äriühingute (sealhulgas nii tütarettevõtted kui ka filiaalid) üle järelevalve teostamise eest.  
3. Juhtiva järelevalveasutuse mudel:  hõlmab laiendatud volitusi järelevalve teostamiseks 
piiriülese grupi emaettevõtja üle. Tegelikult tähendaks see, et piiriülese grupi päritoluliikmesriigi ametiasutused vastutavad  täielikult grupi (sealhulgas filiaalid ja 
tütarettevõtjad) üleeuroopalise tegevuse eest.  Selle valikuvõimaluse kohaldamiseks võib edasi 
arendada kehtivat järelevalvesüsteemi.  
4. De Larosière'i ettepanek: Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteem,  mille kohaselt 
kujundatakse olemasolevad ELi järelevalvek omiteed ümber üheks, kaheks või kolmeks 
Euroopa järelevalveasutuseks. Uued Euroopa järelevalveasutused te eksid koostööd riiklike 
järelevalveasutustega, kes jääv ad vastutama igapäevase järelevalve teostamise eest üksikute 
asutuste üle. Kõnealused järele valveasutused koordineeriksid p iiriüleste gruppide järelevalvet 
järelevalveasutuste kolleegiumides, aitaksid ühtlustada üksikasjalikke eeskirju ja näeksid ette 
ET 5   ET suunised, kusjuures neil oleks õigus sekkuda t eatavatel täpselt määr atletud juhtudel, kui 
riiklike järelevalveasutuste vahel on lahkarvamused.  
5. Ühtne järelevalve ELi tasandil:  ühenduse tasandil piiriülest e juhtudega tegelevate 
asutuste igapäevased järelevalveülesanded antakse üle ühele järelevalveasutusele, kusjuures riiklikud järelevalveasu tused jäävad vastutama järelevalv e teostamise eest riigisiseselt 
tegutsevate äriühingute üle.  
2. etapp: institutsiooniline struktuur  
A. Üks organ, st integreeritud lähenemisviis:  hõlmab kogu finantssektorit (pangandus, 
kindlustus ja väärtpaber iturud) ja finantsjärel evalve kõiki aspekte
1. 
B. Kaks organit, st eesmärk idel põhinev lähenemisviis  (sageli nimetatakse „kaheks 
tipuks”): põhineb ülesannete jaotamisel kahe jä relevalveasutuse vahel. Üks järelevalveasutus 
teostab usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ja teine äritegevuse järelevalvet2. Kahe 
organi tööd koordineeriks juhtkomitee. 
C. Kolm organit, st sektoripõhine lähenemisviis : hõlmab pangandusjärelevalve asutust, 
kindlustus- ja tööandjapensionide  järelevalve asutust ning väärtpaberiturujärelevalve asutust,3 
kooskõlas sektoripõhiste ELi fi nantsalaste õigusaktidega4. Kõnealust mudelit võib täiendada 
üldise juhtkomiteega. 
D. Neli organit, st institutsiooniline lähenemisviis : lisaks kolmele orga nile, kes vastutavad 
vastavate sektorite järelevalve eest, võib lu ua neljanda organi finantskonglomeraatide 
järelevalveks. 
5.2. Usaldatavusnormatiivide täitmise  makrotasandi järelevalve  
Seoses usaldatavusnormatiivide täitmise makrotas andi järelevalveraamistikuga ELi tasandil 
on hinnatud viit võimalust. 
A. Praeguse olukorra jätkumine.  Selle stsenaariumi kohaselt teostatakse 
usaldatavusnormatiivide täitmise makrotasandi järelevalvet ELi kehtiva korra alusel, mis hõlmab mitmeid asutusi ja organeid, kus juures puudub mehhanism, millega tagada 
asjakohaste meetmete võtmine vastav alt hoiatustele ja soovitustele. 
B. Olemasoleva või kavandatud struktuuri kasutamine:  
Ülesannete seadmine majandus- ja rahanduskomiteele.  Kõnealune komitee koostab 
kõrgetasemelisi hinnanguid muutuste kohta fina ntsturgudel ja finant steenuste puhul ning 
annab nõu majandus- ja rahandusküsimuste  nõukogule ja Euroopa Komisjonile. Selle 
                                                
 
1 Liikmesriigid, kellel on ühtne, keskpangast sõltumatu järelevalvemudel: DE, AT, DK, HU, MT, PL, 
UK, SE. Liikmesriigid, kellel on ühtne, keskpangaga seotud (või integreeritud) järelevalvemudel: FI, 
IE, SK, BE, EE.  
2 Kõnealust mudelit kasutavad Euroopa Liidus ainult Madalmaad.  
3 Sektoripõhist mudelit kohaldavad järgmised liikme sriigid: CZ, ES, FR, EL, IT, LT, LU, PT, SI. 
4 Nt väärpaberisektori puhul finantsinstrumentide turge käsitlev direktiiv, pangandussektori puhul 
kapitalinõuete direktiiv ja kindlustussektori puhul solventsus II direktiiv (veel vastu võtmata). 
ET 6   ET lähenemisviisi puhul võtaks majandus - ja rahanduskomitee üle juhtrolli 
usaldatavusnormatiivide täitmise makrotasandi järelevalvekorra tulevases raamistikus.  
Ülesannete seadmine Euroopa Keskpankad e Süsteemile ja Euroopa Keskpangale. Selle 
valikuvõimaluse korral vastutaks Euroopa Keskpank usaldatavusnormatiivide täitmise makrotasandi järelevalve teostamise eest ELis. Niivõrd kuivõrd see on kooskõlas 
asutamislepinguga ja Euroopa Keskpanga põhikirj aga, võib uusi ülesande id täita ja sellega 
seotud õigusi rakendada Euroopa  Keskpank ise või teha seda „laiendatud ja tugevdatud” 
pangandusjärelevalve komitee (sealhulgas nt järelevalvekomiteede eesistujad) toetusel. 
Ülesannete seadmine Euroopa Finant sjärelevalveasutuste Süsteemile.  Selle võimaluse 
korral vastutaksid de Larosière'i aruand e kohaselt usaldatavusnormatiivide täitmise 
mikrotasandi järelevalve tõhustamiseks l oodud uued Euroopa järelevalveasutused ka 
usaldatavusnormatiivide täitmise makrotasandi järelevalve eest. Neid toetaks riiklike järelevalveasutuste võrgustik. 
C. Luuakse uus organ: Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu.  Selle valikuvõimaluse 
korral luuakse kooskõlas Larosière'i eksper dirühma soovitustega uus organ – Euroopa 
Süsteemsete Riskide Nõukogu. Euroopa Süsteemse te Riskide Nõukogu oleks iseseisev organ, 
kes tegutseb sõltumatult Euroopa  Keskpangast, kuid kelle eesis tuja oleks Euroopa Keskpanga 
president. Euroopa Keskpank ja Euroopa Keskpankade Süsteem annavad peamiselt 
operatiivtoetust ja tehnilis t toetust. Nõukogu peamine ülesanne oleks tuvastada 
usaldatavusnormatiivide täitmisega seotud riske makrotasandil, määrata kindlaks asjakohased 
meetmed kõnealuste riskide vähendamiseks  ja hoiatuste andmise kaudu tagada 
parandusmeetmete viivitamatu võtmine pädevate asutuste poolt.  
6. M
ÕJU EELHINDAMINE JA VALIKUVÕIMALUSTE VÕRDLEMINE  
6.1. Usaldatavusnormatiivide täitmise  mikrotasandi järelevalve  
Kõigepealt hinnati määratletud valikuvõimalusi selles kontekstis, kui tõhusalt suudetakse 
nende rakendamise korral täita reformi eesmä rke ( vt tabel eespool). Kõnealuse analüüsi 
alusel lükati tagasi valikuvõimalused 1 (prae guse olukorra jätkumine), 2 (samm tagasi) ja 3 
(juhtiv järelevalveasutus), kuna need ei tä itnud enamikku konkreetsetest eesmärkidest.  
Valikuvõimaluste 4 (Euroopa Finantsjärel evalveasutuste Süsteem) ja 5 (ELi 
järelevalveasutus) puhul koosta ti võrdlev hinnang, mis põhine s tulemuslikkuse, tõhususe, 
järjekindluse ning subsidiaarsuse  ja proportsionaalsuse kriteeriu midel. Selle tulemusel osutus 
Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteem i loomine sobivaimaks valikuvõimaluseks ELi 
finantsjärelevalvesüsteemi reformi läbiviimis eks. Tulemuslikkuse seisukohast on küsitav, kas 
üks ELi tasandil tegutsev järeleva lveasutus tunneks piisavalt häs ti finantsgruppide tegevust, et 
tagada hoiustajate, kindlustusvõ tjate ja investorit e nõuetekohane kaitse ning finantsasutuste 
finantsstabiilsus ELis. Samuti ei  oleks kõnealusel järelevalveas utusel õigusvõimet riiklikul 
tasandil kehtestatud eeskirjade j õustamiseks liikmesriikides. Euroopa 
Finantsjärelevalveasutuste Süsteemi raames  teostaksid riiklikud järelevalveasutused 
igapäevast järelevalvet. See on detsentraliseerit ud ja arenev mudel, mis võimaldab vajaduse 
korral kanda aja jooksul täienda vad järelevalveal ased ülesanded üle ELi  tasandile. Teine 
argument detsentraliseeritud lahe nduse (nagu Euroopa Finantsj ärelevalveasutuste Süsteem) 
toetuseks on seotud asjaoluga, et praegu puud ub ELi tasandil rahastamismehhanism, mida 
ET 7   ET saaks kasutada selliste sekkumiste korral, mis on seotud raskustesse sattunud asutuste 
abistamisega. Mõlemad valikuvõimalused on koos kõlas muude asjakohaste ELi poliitikatega.  
Seejärel analüüsiti tulemuslikkuse, tõhususe ja järjepidevuse kriteeriumi alusel nelja 
valikuvõimalust institutsioonilise struktuuri  loomiseks. Kuigi ükski valikuvõimalus ei 
osutunud analüüsi tulemusel selgelt paremaks, jõuti praegu seisukohale, et kõige proportsionaalsem lahendus, mille puhul on vaja  teha kõige vähem muudatusi, on säilitada 
olemasolev kolmest järelevalvekomiteest koosne v sektoripõhine strukt uur, luues samas kolm 
Euroopa järelevalveasutust, kelle sektoripõhi sed volitused kattuvad praeguste komiteede 
volitustega, kusjuures kolm aastat pärast Eu roopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteemi 
kehtestamist koostatakse uue struktuuri toimimise kohta analüüs.  
6.2. Usaldatavusnormatiivide täitmise  makrotasandi järelevalve  
Euroopa Finantsjärelevalveasutuste  Süsteem on selgelt parim lahendus 
usaldatavusnormatiivide täitmise makrotasandi ELi järelevalveraamistiku reformiks. Kõnealune süsteem oleks tõhus, kuna talle on seatud tsentraliseeritud ülesanne anda 
usaldatavusnormatiivide täitmise makrotasandi riskidega seotud hoiatusi ning kuna süsteemi struktuur võimaldab saavutada väär tuslikku sünergiat, tagada kõigi  asjakohaste ELi ja riiklike 
institutsioonide ja asutuste tasakaalustat ud esindatus ning suuren dada finantssüsteemi 
stabiilsust. Ülesannete seadmine majandus- ja rahanduskomiteele võib seada ohtu tema 
koostatavate analüüside erapooletuse, võttes arvesse kõnealuse komitee poliitilist mõõdet. 
Ülesannete seadmise korral Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteemile on peamised puudused seotud asjaoluga, et usaldatavusnormatiiv ide täitmise makrotasandi järelevalve ja 
usaldatavusnormatiivide täitmise mikrotasandi järe levalve kohaldamisala erinevad oluliselt. 
Kolm peamist vastuargumenti seoses Euro opa Keskpangale ja Euroopa Keskpankade 
Süsteemile täiendavate ülesannete kehtesta misega on järgmised: võimalik huvide konflikt 
finants- ja rahandusliku stabii lsuse tagamise vahel; mainerisk seoses usaldatavusnormatiivide 
täitmise järelevalve teostamisega makr otasandil; liigne võimu koondumine ELi 
finantssüsteemi järelevalve valdkonnas. 
Tõhususe seisukohast saaks Euroopa Süsteemse te Riskide Nõukogu Euroopa Keskpangalt ja 
Euroopa Keskpankade Süsteemilt operatiivtoetust ja tehnilist toetust ning ei vajaks olulisel määral lisavahendeid. 
7. T
EHTUD VALIKUTE MÕJU  
Tehtud valikutega saavutatakse  tõenäoliselt kõik punktis 4 kirjeldatud eesmärgid, tehes 
viivitamata mitmed muudatused ELi finantsjär elevalve korralduses. Kavandatuid muudatusi 
kajastavad Euroopa Finantsjär elevalveasutuste Süsteemile ja Euroopa Süsteemsete Riskide 
Nõukogule seatud rakenduslikud eesmärgid. Tänu finantsstabiilsuse järelevalve 
tugevdamisele ja tõhusamale kontrollile finant sasutuste tegevuse üle,  oleks kavandatud uus 
raamistik kasulik enamikule siseturu sidusrühmadest. 
Finantsasutused, sealhulgas ne nde aktsionärid ja töötajad. Tänu suuremale 
finantsstabiilsusele ja tõhusamale kriisiennetu sele ELis parandatakse ärikeskkonda, tagatakse 
võrdsed võimalused piiriülestele äriühingutel e ja vähendatakse nõuete täitmisega seotud 
kulusid, tänu suuremale finantsstabiilsusele soo dustatakse kolmandate ri ikide investeeringuid 
siseturule, säilitatakse töökohad ja luuakse neid finantssektoris juurde. 
ET 8   ET Finantsteenuste kasutajad, sealhulgas hoiustaj ad, investorid, pensionärid ja äriühingud, 
kes ei tegutse finantssektoris. Tänu finantssektori usaldus väärsuse suurenemisele 
parandatakse tarbijate ja i nvestorite usaldust sektori vastu, vähendatakse üksikute 
finantsasutuste maksejõuetusega seotud riske,  parandatakse pensionifondide stabiilsust ja 
luuakse stiimulid piiriüleste tööandjapensioni  fondide arenguks ning ELi ühtse kapitalituru 
tugevdamise kaudu lihtsustatakse juurdepääsu rahastamisele. 
Tarbijad ja töötajad  üldises majanduses.  Tuvastades ja ennetades süsteemseid 
finantskriise, mis võivad üle kanduda reaalm ajandusse, võib Euroopa Süsteemsete Riskide 
Nõukogu tegevusel olla positiivne mõju makr omajanduslike surutiste  vältimisel või 
vähendamisel ja sellega seotud positiivne mõ ju tootmisele, tarbimisele ja tööhõivele. 
Ametiasutused, sealhulgas järelevalveasutus ed, keskpangad ja rahandusministeeriumid.  
Täpsustatakse ülesanded ja kohustused riikli kul ja ühenduse tasandil ning luuakse tõhus 
konfliktide lahendamise raamistik, kaudselt tugevda takse järelevalvealast sõltumatust, luuakse 
usaldatavusnormatiivide täitmise mikro- ja makrotasandi järelevalvet ühendav raamistik, esitatakse valitsustele ja muudele asjaomaste le ametiasutustele soovitusi meetmete kohta, 
mida tuleb võtta makromajandusliku stabiilsuse tagamiseks ELis ja üksikutes liikmesriikides, tõhustatakse keskpankade koostatavaid anal üüse muutuste kohta makrotasandil ning 
vahendatakse ohtu, et finantssüsteemi tuleb toetada riigi vahenditega. 
8. J
ÄLGIMINE JA HINDAMINE  
Selleks et tõhusalt jälgida ELi meetmete mõ ju usaldatavusnormatiivide täitmise mikro- ja 
makrotasandi järelevalve valdkonnas, tuleks vä lja töötada teatavad näitajad, mille alusel 
hinnata Euroopa Finantsjärel evalveasutuste Süsteemi ja Euroopa Süsteemsete Riskide 
Nõukogu toimimist. Seda tuleks teha järeleva lve reformi rakendavate õiguslike ettepanekute 
mõju hindamisel.