ET Euroopa Liidu Teataja C 268/28

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2007/C 268/14)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 510/2006

„AFUEGA'L PITU”

EÜ NR: ES/PDO/005/0307/20.08.2003

KPN ( X ) KGT ( )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teavitamise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1. Liikmesriigi pädev asutus:

Nimi: Subdirección General de Calidad Agroalimentaria y Agricultura Ecológica. Dirección General de Industria Agroalimentaria y Alimentación. Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de España Aadress: Infanta Isabel, 1 E-28071 Madrid Tel: (34) 91 347 53 94 Faks: (34) 91 347 54 10 E-post: sgcaproagro@mapya.es

2. Taotlejate rühm:

Nimi: Quesería La Borbolla, C.B. y otros Aadress: La Borbolla, 9 E-33820 Grado Tel: (34) 985 75 08 10 Faks: (34) 985 75 08 10 E-post: queseríalaborbolla@hotmail.com Koosseis: tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3. Toote liik:

Klass 1.3 — Juust

4. Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1. Nimetus: „Afuega'l Pitu”

4.2. Kirjeldus: See on kõrge rasvasisaldusega juust, mis võib olla värske või laagerdatud ning mis on saadud pastöriseeritud täislehmapiima kalgendamisel piimhappega. Juustumass on valge või punakasoranž, sõltuvalt sellest, kas on lisatud paprikat. Kui juust laagerdub 60 päeva, ei ole piima pastöriseerimine tingimata vajalik.

Lõpuks valmiv toode on tüvikoonuse- või suvikõrvitsakujuline juust, mis kaalub 200–600 grammi, on umbes 5–12 cm kõrge, põhja diameetriga 8–14 cm ja mille loodusliku kooriku konsistents võib erineda, sõltuvalt laagerdumisajast ja sellest, kas on lisatud paprikat.

Kasutatakse nelja traditsioonilist nime, ehkki juustude lõplikud omadused on sarnased:

Atroncau blancu: sõtkumata, tüvikoonusekujuline, valge.

Atroncau roxu: sõtkutud, tüvikoonusekujuline, punakasoranž.

Trapu blancu: sõtkutud, suvikõrvitsakujuline, valge.

Trapu roxu: sõtkutud, suvikõrvitsakujuline, punakasoranž.

Juustu keemilised omadused on järgmised: minimaalne kuivainesisaldus 30 %, minimaalne rasva- ja valgusisaldus kuivaines vastavalt 45 % ja 35 % ning pH vahemikus 4,1–5.

Organoleptilised omadused on järgmised: juust on valget värvi ja võib muutuda laagerdudes kollaseks või paprika lisamisel punakasoranžiks. Maitselt on juust kergelt hapukas, mage või pisut soolane, kreemjas ja suhteliselt kuiv; punane juust on tugevama ja pikantsema maitsega. Juustul on mahe lõhn, mis muutub juustu laagerdumisel tuntavamaks; juustumassi konsistents on enam-vähem pehme, kuid juustu laagerdumisel see omadus kaob.

4.3. Geograafiline piirkond: „Afuega'l Pitu” kaitstud päritolunimetuse määratletud geograafiline piirkond hõlmab järgmisi haldusüksuseid: Morcín, Riosa, Santo Adriano, Grado, Salas, Pravia, Tineo, Belmonte, Cudillero, Candamo, Las Regueras, Muros del Nalón ja Soto del Barco. Selles piirkonnas toimuvad kõik juustuvalmistamise etapid, sealhulgas laagerdamine ja toorainena kasutatava piima tootmine.

4.4. Päritolutõend: Sertifitseerimisprotsess koosneb visuaalsest ja dokumentide kontrollist ning tooteproovide võtmisest. Vastavalt kõigile eespool osutatud nõuetele võib „Afuega'l Pitu” kaitstud päritolunimetust kasutada ainult juustude puhul, mis on valmistatud registreeritud karjakasvatusettevõtetelt saadud piimast, on toodetud reguleerivas asutuses registreeritud meiereides vastavalt käesolevas dokumendis sätestatud eeskirjadele, KPNi eeskirjadele ning kvaliteedi- ja menetluskäsiraamatule ning mis on reguleeriva asutuse tehnilise personali poolt vastavalt kohaldatavatele menetlustele kontrollitud ja sertifitseeritud.

Sertifitseeritavatel juustudel on reguleerivalt asutuselt saadud nummerdatud lisaetikett, millel on „Afuega'l Pitu” kaitstud päritolunimetuse logo.

4.5. Tootmismeetod: Kaitstud päritolunimetusega juustude valmistamiseks kasutatav piim saadakse vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele hügieeninõudeid järgides tervetelt friisi ja Asturiana de los Valles'i tõugu lehmadelt ja nende ristanditelt.

Kariloomade toiduvalik on traditsiooniline, põhinedes sellel, et piimakarja peetakse terve aasta jooksul karjamaal ning loomadele antakse lisaks samas põllumajandusettevõttes kasvatatud värsket rohtu, heina ja silo.

Kariloomi kasvatatakse osalise laudas pidamise põhimõttel. Selle kohaselt veedavad loomad valdava osa päevast karjamaal; videvikus aetakse nad lüpsmiseks kokku ning jäetakse järgmise hommikuni lauta, mil neid uuesti lüpstakse. Lüpsi ajal täiendatakse nende ratsiooni samas põllumajandusettevõttes valminud värske sööda, heina ja siloga ning (erandjuhtudel, kui tegemist on halbade ilmastikutingimustega) väikese koguse teravilja- ja kaunviljakontsentraatidega.

Kalgendamiseks kasutatavas nõus lisatakse piimale väike kogus vedelat laapi ning piimhappebakterid, juhul kui piima pastöriseeritakse. Temperatuur nõu sees on 22–32 °C. Kalgendamine kestab 15–20 tundi.

Pärast piima kalgendamist pannakse kalgend toiduainetööstuses kasutatavatesse perforeeritud plastvormidesse, kus vadakut nõrutatakse umbes 12 tundi.

Pärast 12 tunni möödumist pannakse osaliselt nõrutatud kalgend väiksemasse vormi ja kasutatakse võimalust lisada juustu pinnale soola. Pärast 12 tunni möödumist eemaldatakse kalgend vormist ja asetatakse lõpliku nõrgumise hõlbustamiseks perforeeritud kandikule. Seejärel asetatakse juust laagerdusruumi.

Sõtkutud massist juustu valmistamisel nõrutatakse kalgendit marli abil suuremates plastmahutites ning asetatakse pärast 24 tunni möödumist sõtkumismasinasse. Sõtkumise ajal lisatakse soola; võidakse lisada umbes 1 % paprikat, mille tulemuseks on trapu roxu sorti juust. Sõtkutud mass (kas paprikaga või ilma) pannakse seejärel vormidesse ja/või marlisse, kus sellel lastakse veel 24 tundi nõrguda.

Sõltuvalt laagerdumise astmest jäetakse see viieks (värsked juustud) kuni 60 (laagerdatud juustud) päevaks laagerdusruumi.

Pakendatud juustu, mille heakskiidetud pakenditel on etiketid, hoitakse müümiseni külmhoonetes temperatuuril 4–10 °C.

4.6. Seos piirkonnaga:

Ajalooline seos

Juustu kohta leidub kirjalikke allikaid (kasutatakse nimesid quesu de puñu ja queso de Afueg'l Pitu), mis pärinevad vähemalt 18. sajandist, kus kirjeldatakse juustu kui maksude tasumise vahendit (kasutati veel 19. sajandil). 19. sajandi lõpus kirjeldab Félix Aramburu y Zuloaga juustu, nimetades seda algupäraseks queso de puñuks või de afuega el pituks, mis on levinud peaaegu kõigis Astuuria haldusüksustes. Hiljem rõhutavad Octavio Bellmunt ja Fermín Canella oma teoses „Asturias” („Astuuria”), kui levinud need juustud on, kirjeldades neid kui juuste, mis on levinud kõikjal ja mida kutsutakse nimega afuega el pitu või ka muudmoodi.

Selge on see, et kuigi need bibliograafilised viited paigutavad juustu Astuuria eri haldusüksustesse, ei ole need konkreetselt määratletud, ning seega puuduvad sellest ajast andmed kindla piirkonna kohta (võimalik, et selle põhjus on asjaomaste piirkondade suur arv). Et leida kinnitust sellele, et juustu tootmine on piiratud määratletud geograafilise piirkonnaga, tuleb pöörduda värskemate dokumentide, üldtuntud teadmiste ja esimeste juustu valmistavate ettevõtete registri juurde.

Juustusordile antud nimi pakub huvi selle ebamäärase päritolu tõttu. Sõna-sõnalt tõlgituna tähendab „Afuega'l Pitu”„kägista kana” — kummaline nimi, mida on mitmel viisil tõlgendatud. Arvatakse et nimi võib viidata juustu nõrutamiseks kasutatud koti (fardela) suu kokkutõmbamisele, aeg-ajalt esinevatele raskustele juustu neelamisel ning isegi sellele, et juustu võidi kasutada traditsiooniliselt kanade söödana.

Üpris sarnase kuju, laagerdusaja ja maitsega juustusid tunti Narcea ja Nalóni jõgede äärsetes haldusüksustes, kus selline juust on kõige levinum, „Afuega'l Pitu” nimetuse all.

Iseloomulik juustu valmistusviis kinnistus järjest rohkem, aidates kaasa ühe toote loomisele, millel oli neli traditsioonilist nime. Need juustud erinevad ainult värvi (punane või valge, sõltuvalt sellest, kas on lisatud paprikat) ja kuju (tüvikoonuse- või suvikõrvitsakujuline, sõltuvalt kasutatud vormidest) poolest.

Looduslik seos

Määratletud piirkonnas on ookeanikliima, millele on iseloomulikud aastaringsed rohked, pidevad ja õrnad vihmasajud, mõõdukas päikesepaiste ning suur pilvisus. Need ilmastikutingimused mõjutavad piima andvate loomade toiduvalikut, mis kajastub järgmistel põhjustel ka tootes.

— Kliima soodustab piirkonna arvukatel looduslikel rohumaadel ja karjamaadel leiduvate suurepärase kvaliteediga niidutaimede kiiret kasvu. See tagab lisaks aastaringsele värskel söödal põhinevale toiduallikale ka toiduvaru halbade ilmastikutingimuste korral.

— See võimaldab luua põllumaa otstarbe (sealhulgas karjatamine ja/või niitmine) muutmisel põhineva aasta kasutusplaani.

— See võimaldab loomi peaaegu aastaringselt välitingimustes pidada.

Selle kõige tulemusel toodetakse rohkelt kõrge kvaliteediga piima, mille koostisel on erilised omadused, eriti seoses rasvhapete ja orgaaniliste hapetega. See annab juustule erilised organoleptilised omadused, eriti lõhna ja maitse osas.

Kliima mõjutab ka toote valmistamisprotsessi. See mõju on seotud toote kokkupuutumisega kohalike keskkonnatingimustega, eriti nõrutamise ja vormimise etappides (kuna tegemist on väiketootmisega). Tootele iseloomuliku tekstuuri saamisele aitasid kaasa suur õhuniiskus ja pehme kliima, samuti juustuvalmistajate kogemused, kes kohandasid valmistusprotsessi ilmastikutingimustele.

Geograafilise piirkonna maastikule on reeglina iseloomulikud järsud nõlvad, mis asuvad ranniku (väga madalal) ja veelahkme (väga kõrgel) vahelisel väikesel alal. Rohkem kui pool piirkonnast on üle 400 m merepinnast kõrgemal ja rohkem kui neljandik piirkonnast üle 800 m merepinnast kõrgemal.

Maastik on soodustanud karjakasvatust, võimaldades kasutada põllumajanduslikuks tegevuseks vastavalt vähem sobivate kõrgemate alade suurepäraseid loodusvarasid ning luhtasid, mida leiab eriti Nalóni ja Narcea jõgede ning nende lisajõgede tekitatud orgudest.

See on mõjutanud ka juustuvalmistamise kui tegevusala tähtsust, sest ajalooliselt muutis mägine maastik suhtlemise keerukaks. See ajendas varajasi talupidajaid kasutama ülejäävat piima juustu valmistamiseks lihtsa iseenesliku hapnemise abil. Ehkki keerulisest maastikust ei saa mööda vaadata, on siiski tõsi, et külad on muutunud aja jooksul üha vähem eraldunuteks. See on muidugi omakorda mõjutanud tootmist, eriti juustu turustamist, võimaldades viia juustu tähtsamatesse asulatesse, mis on küll alati lähedal asunud, kuid mida peeti raske juurdepääsu tõttu kaugelolevateks.

Pinnas on samuti iseloomulik tunnus. See on üldiselt veidi happeline (pH 6,9–6,5), kõrge orgaaniliste ainete sisaldusega ning tavaliselt üsna tasakaalustatud lämmastiku-, fosfori-, magneesiumi- ja kaaliumisisaldusega. Sellised pinnasetingimused loovad üsna erilise tasakaalustatud mineraalse koostise, mille järgi võib neid karjamaid muude geograafiliste piirkondade omadest eristada.

Karjamaadel on mitmekesine taimestik, mis koosneb peamiselt põllumajandusliku väärtusega sortidest (nagu kõrrelised, kaunviljad ja huulõielised), mistõttu sobivad need suurepäraselt kariloomade karjatamiseks.

Asjaolu, et karjamaadel karjatatakse regulaarselt ja pidevalt loomi, mõjutab otseselt nii taimestikku kui ka pinnase koostist, soodustades suurt orgaaniliste ainete sisaldust. See tuleneb osaliselt asjaolust, et loomad on peaaegu kogu aeg karjamaadel.

Eespool osutatud niidutaimed on jäänud aja jooksul püsima tänu tsüklile, kus loomad söövad taimi ja väljutavad nende seemneid oma väljaheidetes.

Seos inimestega

Ammustest aegadest on piirkonna põllumajandusettevõtte struktuuri aluseks olnud väikesed üksused nimega caserías [talud], mis püüdsid olla isemajandavad, kasutades selleks põllukultuure ning veistelt ja lammastelt saadavaid tooteid.

Ülejäävat piima kasutati nende juustude valmistamiseks. Juustude väärtus on seotud neile iseloomuliku tekstuuri ja omaduste ning selgelt eristatava maitsega, olenemata sellest, millisega neljast traditsioonilise nimega juustust tegemist on. Hispaania juustu suur asjatundja Enric Canut ütles selle kohta järgmist: „Kui öelda kusagil Hispaanias „afuega'l pitu”, ei tea keegi, mis see on, või siis teab ja rohkem omadussõnu polegi vaja: see on Astuuria juust.”

Juustuvalmistamise oskust on antud edasi põlvest-põlve: vanaemadelt tütardele, tütardelt tütretütardele, kuni see saavutas praeguse kuju (hõlmatud on peremeiereid, kus juustu valmistamisega tegelevad jätkuvalt naised, kasutades selleks traditsioonilisi viise).

Kui isemajandamine oli saavutatud, loodi turud, kuhu saadeti kõik kohalikud juustud (erilist mainimist väärib Grado turg). Koos side järkjärgulise arenguga on see võimaldanud kaubandusel laieneda tootmispiirkonnast ja Astuuriast väljapoole.

Möödunud sajandi teisel poolel pidi Hispaania õigusaktide kohaselt piim pastöriseeritud olema, kui turustati juustu, mis oli laagerdunud vähem kui 60 päeva. Sellest tulenevalt töötati välja eriline ferment, mis võimaldas valmistada juustu pastöriseeritud piimast ja anda tootele samasugused organoleptilised ja reoloogilised omadused kui traditsiooniliselt töötlemata piimast valmistatud juustul ning tagada lisaks sellele hügieenikvaliteet.

Selle fermendi tüvedel on suurepärane võime toota pastöriseeritud piimas diatsetüüli. Nii ongi „Afuega'l Pitu” kalgendil ja juustul iseloomulik diatsetüüli lõhn.

„Afuega'l Pitu” juustu valmistamise võistlust, millest võtavad osa kõik kohalikud juustuvalmistajad, on peetud Morcíni haldusüksuses alates 1981. aastast. See korraldati rühma noorte algatusel, keda toetas Hermandad de la Probe [ühiskondlik rühm], et soodustada selle juustusordi tootmist. Kuigi sellest teatakse vähe, on juust muutunud tootest, mida valmistati isiklikuks tarbeks ja mille väikest ülejääki müüdi Grado turul, tooteks, mida võib leida paljudelt toidulaudadelt ja paljudest restoranidest Astuurias ja Hispaanias. See on ületanud riigipiirid ning seda võib leida ka mujal maailmas.

4.7. Kontrolliasutus:

Nimi: Consejo Regulador de la DOP Afuega'l Pitu Aadress: Polígono ind. Silvota, C/ Peñamayor, Par. 96 E-33192 Llanera Tel: (34) 985 26 42 00 Faks: (34) 985 26 56 82 E-post: info@alcecalidad.com

Reguleeriv asutus täidab põllumajanduslike toiduainete sertifitseerimisasutusena ülesandeid kooskõlas standardis EN 45 011 sätestatud kriteeriumidega.

4.8. Märgistus: Tarbimiseks ettenähtud ja „Afuega'l Pitu” kaitstud päritolunimetusega hõlmatud juust märgistatakse etiketi või lisaetiketiga, mis on vastavalt kvaliteedikäsiraamatus toodud eeskirjadele reguleeriva asutuse poolt nummerdatud, heaks kiidetud, kontrollitud ja välja antud. Sõnad Denominación de Origen Protegida — „Afuega'l Pitu” peavad olema selgete tähtedega; lisaks peavad olema märgitud kohaldatavates õigusaktides sätestatud üksikasjad ja nõuded.

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.