Selles kontekstis on üheks olulisemaks algatuseks praeguste harmoneeritud standardite ajakohastamine Euroopa standardiorganisatsioonide poolt, mida komisjon kavatseb taotleda, et kajastada direktiivi 2013/29/EL (pürotehniliste toodete kohta) nõudeid ja viimaseid tehnoloogilisi arenguid. Ajakohastamine suurendab pürotehniliste toodete ohutust ja parandab selliste toodete vastavushindamise kvaliteeti, viies valdkonna olemasolevad standardid vastavusse kehtivate õigus- ja ohutusnõuetega ning uusimate tehnoloogiatega.

See tagab harmoneeritud standardite kasutajatele olulise õiguskindluse ja stabiilsuse. See vähendab tootjate kulusid, mis on omakorda oluline investorite jaoks, ning võimaldab väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel viia liidu õigusaktide nõuetele vastavaid tooteid turule ilma täiendavate kuludeta. See suurendab ka nende reguleerivate asutuste avalikku vastutust, kes peavad harmoneeritud standardeid nõuetekohaselt kontrollima. Komisjon kavatseb 2020. aastal taotleda, et ELi õigusakte toetavaid harmoneeritud standardeid töötatakse välja ja/või neid muudetakse mitmes olulises valdkonnas, nagu keskkonnakaitse ja kaupade ühtne turg.

Euroopa standardimissüsteem põhineb komisjoni ja standardimiskogukonna vahelisel avaliku ja erasektori partnerlusel. Selle ainulaadsus seisneb harmoneeritud Euroopa standardite kasutamises. Need standardid töötatakse välja (või vaadatakse vastavalt vajadusele läbi) komisjoni taotluse alusel kohaldada liidu ühtlustamisõigusakte. Kui standardid on vastu võetud, muutuvad need liidu õiguse osaks, ja kui neid kasutatakse, saavad tootjad kogu ühtsel turul eeldada, et nende tooted vastavad liidu õigusaktide nõuetele.

Käesolevas osas tutvustatakse taotlusi Euroopa harmoneeritud standardite väljatöötamiseks ja/või läbivaatamiseks, et toetada liidu õigusakte, ning vaadatakse läbi komisjoni Euroopa standardimise laiemad strateegilised prioriteedid. Komisjon jälgib tähelepanelikult Euroopa standardiorganisatsioonide töökavasid, tagamaks, et allpool esitatud taotlusi arendatakse nõuetekohaselt ja et komisjoni strateegilisi prioriteete võetakse arvesse.

Standardite roll on toetav, need annavad tootjatele kindluse uutesse tehnoloogiatesse ja tootmisprotsesside digiteerimisse investeerimiseks.

Euroopa standardimist käsitlevas liidu iga-aastases töökavas (edaspidi „töökava“) aastaks 2020 määratletakse Euroopa standardimise prioriteedid. Selles nähakse ette konkreetsed eesmärgid ja poliitika Euroopa standardite ja standardimisdokumentide jaoks eelseisval perioodil ning loetletakse meetmed, mida komisjon kavatseb nende elluviimiseks võtta . Need Euroopa standardimisega seotud meetmed on integreeritud sellistesse liidu poliitikavaldkondadesse nagu digitaalne ja ühtne turg, energiatõhusus ja kliima ning rahvusvaheline kaubandus. Standardid toetavad seda poliitikat, tagamaks, et Euroopa tooted ja teenused on kogu maailmas konkurentsivõimelised ning peegeldavad tipptasemel ohutus-, julgeoleku-, tervise- ja keskkonnakaalutlusi.

Hiljuti vastuvõetud väetisi käsitleva määruse (EL) 2019/1009 kohaldamisala laiendatakse nii, et see hõlmab lisaks kaevandatud või keemiliselt toodetud anorgaanilistest materjalidest valmistatud väetistele ringlussevõetavatest või orgaanilistest materjalidest valmistatud väetisi. Teisesest toormest väetisetoodete kontrollimiseks kasutatavate analüütiliste katsemeetodite ühtlustamine võimaldab kasutusele võtta ühised õiguslikele nõuetele vastavuse kontrolli- ja katsetavad, mis hõlbustavad kaubandust ühtsel turul.

Seoses määrusega (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist, kavatseb komisjon paluda Euroopa standardiorganisatsioonidel välja töötada piiratud kasutusega ainete (polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud) migratsiooni piirnormid tarbekaupades kasutatavate kumm- ja plastmaterjalide puhul.

Ehitustooteid käsitleva määrusega (EL) nr 305/2011 või selle alusel loodud ühtlustamissüsteemi nõuetekohaseks toimimiseks on vaja ühist tehnilist sõnavara. Komisjonil on kavas paluda sellekohaste standardite väljatöötamist.

Arvestades vastavusasutuste mõju siseturule ja eelkõige VKEdele, on oluline tagada, et akrediteerimisel ja vastavushindamisel ollakse kõikides liikmesriikides sama ranged. Seepärast nõuab komisjon harmoneeritud standardite väljatöötamist akrediteerimist käsitleva määruse (EÜ) nr 765/2008 ja turujärelevalvet käsitleva määruse (EÜ) nr 1221/2009 toetamiseks.

Lisaks on vaja harmoneeritud standardeid, et toetada direktiivis (EL) 2019/882 sätestatud toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete täitmist. Need standardid aitavad ühtlustada lähenemisviise, mida tootjad ja teenuseosutajad praegu kasutavad nõuete täitmiseks, kui nad toodavad/pakuvad konkreetsete ligipääsutingimustega tooteid ja teenuseid, võimaldades seega puuetega inimestele paremat ligipääsu siseturul pakutavatele toodetele ja teenustele.

2.2Euroopa standardimissüsteemi strateegilised prioriteedid

Komisjon kavatseb jätkata Euroopa standardimissüsteemi kuuluvate partneritega koostööd strateegiliselt tähtsates valdkondades, tagamaks, et väljatöötatud standardid toetavad komisjoni üldisi poliitilisi prioriteete täielikult toimiva ühtse turu jaoks.

Tehisintellekt mõjutab majandust ja kogu ühiskonda väga tugevasti. 2018. aastal tunnistas komisjon oma teatises „Tehisintellekt Euroopa huvides“ tehisintellekti tähtsust ühtse turu jaoks. Teatises esitatakse Euroopa algatus, mis käsitleb tehisintellekti kohta digitaalsel ühtsel turul, ning rõhutatakse selle tähtsust liidu tööstuse jaoks konkurentsitihedal maailmaturul. Standardimine aitab lahendada selle olulise tehnoloogiaga seotud probleeme, eelkõige seoses ohutuse, vastutuse ja eetiliste kaalutlustega. Euroopa standardiorganisatsioonide oluline prioriteet peaks olema selliste standardite väljatöötamine, mis kajastavad Euroopa perspektiivi tehisintellektil põhinevate süsteemide käitamisel.

Standardimine on oluline asjade interneti arendamiseks, sest arukate seadmete ümber keerlevas maailmas on turvalisus, ohutus, usaldusväärsus ja koostalitlusvõime ülimalt olulised. Seega peaksid Euroopa standardiorganisatsioonid keskenduma selliste standardite väljatöötamisele, mis aitaksid tõhustada turvaprotokolle, ennetada ja vähendada küberrünnakuid ning tagada erinevate asjade interneti võrkude koostalitlusvõime.

Tehnoloogiate kaitsmine küberohtude eest on nende rakendamise ja kasutamise eeltingimus. See on oluline eraelu puutumatuse kaitse seisukohast, aga ka Euroopa elutähtsate infrastruktuuride, näiteks elektrijaamade ning ülekande- ja telekommunikatsioonivõrkude kaitset silmas pidades. ELi küberturvalisust käsitlevas õigusaktis kehtestatakse IKT toodete, teenuste ja protsesside jaoks Euroopa küberturvalisuse sertifitseerimise raamistik. Standardimisel on uues raamistikus oluline roll. Seepärast eeldab komisjon Euroopa standardiorganisatsioonide ja ELi Küberturvalisuse Ameti (ENISA) vahelist tihedat küberjulgeolekualast koostööd, et aidata välja kujundada Euroopa ühtset turgu, reageerida eraelu puutumatusega seotud kiiresti muutuva ja nõudlikus valdkonna probleemidele ning tõsta küberturvalisuse taset ELis üldiselt.

Komisjon on vastu võtnud soovituse elektrooniliste terviseandmete Euroopa andmevahetusvormingu kohta. Soovituses toetatakse tervishoiuteenuste digitaalset ümberkujundamist ELis, püüdes panna terviseandmed liikuma üle piiride ning toetades liikmesriike selle tagamisel, et inimesed saaksid turvaliselt oma terviseandmetega tutvuda ja neid vahetada kogu ELi piires. See tehnoloogia võimaldab inimestel kiiresti oma terviseandmetele juurde pääseda ja jagada neid tervishoiuspetsialistidega, näiteks mõnes teises ELi liikmesriigis eriarstiga konsulteerides või erakorralist ravi saades.

Euroopa standardiorganisatsioonid peaksid toetama Euroopa elektrooniliste terviseandmete vahetamise soovitusliku vormi rakendamist, töötades selleks välja tipptasemel standardid, et kaitsta terviseandmeid ja tagada selliste elektroonsete terviseloosüsteemide aluseks olevate võrgu- ja infosüsteemide turvalisus. See aitab vältida andmetega seotud rikkumisi ja vähendada turvaintsidentide ohtu.

Teatis „Teel automatiseeritud liikuvuse suunas: ELi strateegia tuleviku liikuvuse jaoks“ võeti vastu 2018. aastal ja selles rõhutatakse, et ühendatud ja automatiseeritud liikuvus muudab inimeste liikumise ja sõidukite kasutamise, müümise ja omamise viisi. Samuti avab see uusi ettevõtluse arendamise valdkondi ja sillutab teed uutele liikuvusteenustele muutuval energiaturul. Sellise ülemineku edukus sõltub uue süsteemi tulemuslikkusest, taskukohasusest ja jätkusuutlikkusest. Standardimise ülesanne on toetada eri allsüsteemide, st sõidukite, maantee- ja energiasüsteemide koostalitlusvõimet ja vastastikust ühenduvust. Euroopa standardiorganisatsioonid peaksid tegema tihedat koostööd autotööstuse, energiatarnijate ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoriga, et töötada välja standardid, mis on seotud kõiki sõidukiklasse ja -marke hõlmavate ja piiriüleste koostoimeliste süsteemide koostalitlusvõimega, ning eriti oluline on toetada eri marki sõidukite konvois sõitmist käsitlevate sideprotokollide standardimist.

Raudteesektori jaoks on väga oluline ka digiteerimis-, automatiseerimis- ja küberturvalisusstandardite väljatöötamine. Sellised standardid hõlbustavad eri raudtee allsüsteemide integreerimist mitmeliigilisse transpordisüsteemi ning kaitsevad selle võimalikke nõrku kohti või osi volitamata juurdepääsu eest.

Terasetööstuses on tänu energiatõhususe parandamisele ja uute tehnoloogiate kasutuselevõtule viimastel aastakümnetel saavutatud märkimisväärne kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemine. Kasutatavad menetlused on siiski oma aja ära elanud ning vaja on välja töötada uued tehnoloogiad, et veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid, saavutamaks 2030. aasta kliima- ja energiaraamistiku ning 2050. aasta pikaajalise strateegia eesmärgid. Standarditest lähtumine uute innovaatiliste tootmisprotsesside teadusuuringute etapis aitab tagada sujuva ülemineku vähese CO2-heitega majandusele. Lisaks võivad Euroopa standardid toetada innovatiivsete terase tootmise tehnoloogiate ühtlustatud rakendamist ühtsel turul.

Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi eesmärk oli toetada liidu kaitsetööstuse konkurentsi- ja uuendusvõimet. Tegemist on Euroopa Kaitsefondi katseprogrammiga, mille kaudu antakse liikmesriikidele järgmise mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) raames rahalisi stiimuleid ELi kaitsevarustuse ja -tehnoloogiate alase ühise teadustöö tegemiseks. Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm on Euroopa kaitsealase tegevuskava osa ja selle eesmärk on anda Euroopa kaitsetööstusele valitud valdkondades uute toodete ja tehnoloogiate arendusetapis rahalist toetust. Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi 2020.–2021. aasta tööprogramm võeti vastu 19. märtsil 2019 ja 2019. aasta konkursikutsed avaldati 4. aprillil 2019. Liikmesriikide tihedam koostöö kaitseküsimustes loob mastaabisäästu, vähendades sõjalise materjali tootmise ja ostmise kulusid. Standardid peaksid seda koostööd toetama, luues ühise nomenklatuuri asjaomase materjali kavandamiseks, arendamiseks ja hankimiseks.