ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
8.

märgib, et 3. juulil 2020. aastal avaldatud ühtse turu tulemustabeli 2020. aasta väljaandes jõutakse järeldusele, et vaatamata ELi õigusaktide ülevõtmise paranemisele eelkõige tarbijakaitsealaste õigusaktide valdkonnas (ülevõtmispuudujäägi vähenemine 15 %), ei ole rikkumismenetluste arv siiski vähenenud, mis on siiani tingitud kas puudulikust või ebaõigest ülevõtmisest. Komitee on mures ka asjaolu pärast, et enamik tururikkumisi on seotud keskkonnaga (28 %) (millele järgnevad transport (17 %) ja maksustamine (10 %));
41.

tunnistab, et vananemine kujutab endast väljakutset süsteemide jätkusuutlikkusele, kuid avab ka võimalusi uueks majandustegevuseks. Eakad saavad anda märkimisväärse panuse majanduskasvu kui sõltumatud ja aktiivsed teenuste tarbijad ning ühiskonnaliikmed. Tööelu pikendamise seisukohast on oluline kasutada eakate töötajate oskusi ja tugevdada nende kutseoskusi. Tervena vananemist peavad toetama tervise edendamise, haiguste ennetamise ja soovimatu üksindusega võitlemise meetmed, ning selleks et pikem eluiga tooks kaasa ka pikema tööelu, tuleb tugevdada ka tööheaolu, töötervishoidu ja vastupidavust tööl. Taskukohasele ja kvaliteetsele pikaajalisele hooldusele juurdepääsu tagamine on oluline väärika elu toetamiseks vanemas eas. Pikaajalise hoolduse vajaduse edasilükkamine ja lühendamine eeldab eakate töövõime ja ennetavate teenuste tugevdamist ning aktiivsena vananemise meetmeid. Võidelda tuleb pensionäride vaesusega. Parim viis selleks on kindlustada piisav pensionitase, tagades igaühele õiguse vahenditele, mis võimaldavad vanemas eas väärikalt elada, võttes arvesse ka märkimisväärset soolist pensionilõhet. On oluline, et komisjon esitaks aruande demograafiliste muutuste mõju kohta ja rohelise raamatu vananemise teemal;
38.

on veendunud vajaduses suuta alati tagada, et kaitsevahendid, näiteks maskid, kaitseülikonnad jms, on turul kiiresti ja lihtsalt kättesaadavad. Selleks on oluline kujundada Euroopa tasandil tingimused kaitsematerjalide tootmisvõimekuse loomiseks liikmesriikides. ELi hanke- ja monopolivastased eeskirjad tuleks pandeemiat silmas pidades läbi vaadata;
—

märgib, et piirkondliku innovatsiooni tulemustabelis rõhutatakse, et tiheda asustusega piirkonnad on suurema tõenäosusega uuenduslikumad, kuid ei täpsustata, milliseid meetmeid või vahendeid EL pakub, et muuta ka hõredamalt asustatud piirkonnad uuenduslikumaks;
50.

märgib, et Euroopa Liidu nõuded transpordisektorile (eelkõige heitkoguste ja kliimakaitse osas) kujutavad endast maapiirkondade ühistranspordile sageli märkimisväärselt suuremaid probleeme kui linnapiirkondade ettevõtjatele. Ka üleminek vähesaastavatele tehnoloogiatele ei ole hetkel lähtuvalt tehnoloogilistest tingimustest ja turul kättesaadavusest kõikjal võimalik, eriti busside puhul, kuna kulud on suuremad, sõiduulatus piiratud ja mõnikord on ka laadimisajad pikemad, eriti hõredamalt asustatud ja mägistes piirkondades. Samal ajal tehakse Euroopa rahastamisvahendid kättesaadavaks peamiselt linnaliikluse jaoks, kuna linnades mõõdetud saasteainete tase on üldjuhul kõrgem. Kõikjal toimiva ühistranspordi loomiseks ja ülalpidamiseks tuleks nõuetes sätestada eri piirkonnatüüpide jaoks erinevad meetmed või tuleks piirkondades, kus rahastamine on eriti keeruline, (nt maapiirkonnad, kaugemad piirkonnad, äärepoolseimad piirkonnad nagu ka saarte- ja mägipiirkonnad) teha kättesaadavaks lisavahendid;
23.

nõustub, et Euroopa peab koondama oma jõud, et ühiselt teha seda, mida üksi keegi ei suuda; rõhutab, et selle jaoks on väga oluline piirkondadevaheline koostöö, mille eesmärk on stimuleerida ja edendada piirkondadevahelisi väärtusahelaid, mis põhinevad rohelisele, digitaalsele ja vastupidavale majandusele üleminekuga seotud piirkondlike sektoriüleste ökosüsteemide arukal omavahelisel täiendavusel, nagu on tehtud piirkondlikes aruka spetsialiseerumise strateegiates; rõhutab, et piirkondlikud aruka spetsialiseerumise strateegiad on parim olemasolev vahend, et võimaldada koostööd piirkondlikes ökosüsteemides ja täiendavate oskustega muude piirkondlike ökosüsteemidega, tänu millele on võimalik luua üleeuroopalisi väärtusahelaid ja innovatsioonivõimalusi;
56.

rõhutab, et Euroopa Liidu üks põhimõtteid on majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus, pöörates erilist tähelepanu saarepiirkondadele, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 174;
47.

Väljendab kahetsust nõukogu otsuse üle tühistada nii ühtekuuluvuspoliitika eraldiste tehniline läbivaatamine 2024. aastal kui ka veel 10 miljardi euro võimalik lisamine ühtekuuluvuspoliitika paketti, ilma et ükski liikmesriik kaotaks osa oma eraldistest. See on kahetsusväärne, kuna läbivaatamine on kavandatud kriisi mõju arvesse võtmiseks; suure osa piirkondade SKP elaniku kohta langeb tõenäoliselt järsult ja seetõttu võib läbivaatamise alusel tekkida õigus saada suuremat eraldist;
53.

kutsub Euroopa Komisjoni üles tagama, et Euroopa vahendeid ei eraldata juhul, kui toetusesaaja rakendab struktuurse diskrimineerimise mehhanisme, ja et rahastamine peatatakse või võetakse tagasi, kui see hiljem tuvastatakse. Komitee arvates võib selliste meetmete tõestatud jõud koos dialoogiga luua täielikult kaasava Euroopa Liidu;
juhib tähelepanu nende naiste suurele osakaalule, kes on valmis osutama hooldusteenuseid hoolimata ebakindlatest töötingimustest ja ebapiisavast tasustamisest, sest nad on pärit madala palgatasemega riikidest. Enamasti on need naised sisserändajad ja seetõttu peaks neil olema emakeeles juurdepääs integratsiooniteenustele ja teabele selle kohta, millised on nende kui sisserändajatest töötajate õigused ja neile ligipääsetavad teenused. Eriti oluline on täielikult rakendada töötajate lähetamise direktiivi ja tagada, et seda konkreetset töötajate rühma ei jäetaks riikliku seadusjärgse miinimumpalga kaitse alt välja. Komitee rõhutab sellega seoses, et „miinimumpalkade ülespoole ühtlustamise vajadus on terav ka seepärast, et madalad palgad on jätkuvalt Euroopa Liidu tööhõive tunnusjoon“, ning et „naised […] moodustavad […] 59 % miinimumpalga saajatest“, ( 16 ) toonitades, et EL peab jätkuvalt aitama liikmesriikidel rakendada tõhusat ja kaasavat sotsiaal- ja tööhõivepoliitikat ning viia ellu selle saavutamiseks vajalikke reforme;
14.

tunneb muret selle üle, et põllumajandussektoris on heitkoguste vähenemine viimastel aastatel seiskunud ja mõnel juhul on need isegi suurenenud. See seab koos süsinikdioksiidi eemaldamise ja sidumise juhtimisega põllumajandustootjad ja metsamajandajad kliimamuutuste vastases võitluses esiplaanile, nende tegevus, mida kliimamuutused ulatuslikult mõjutavad, on aga toidu tootmiseks ning piirkondade sotsiaalse ja majandusliku olukorra jaoks hädavajalik. Komitee kutsub seega komisjoni üles võtma põllumajandussektori CO 2 -neutraalsusele ülemineku jaoks vajalikke investeeringuid arvesse ühise põllumajanduspoliitika rakendamisel ja võimalikul läbivaatamisel, unustamata seejuures põllumajandusettevõtjate majanduslikku kasumlikkust ja nende olulist rolli Euroopa ühiskonna varustajana toiduainetega, nagu näitas pandeemia. Komitee kutsub samuti üles ühitama degradeerunud põllumajandusmaa põllumajandusliku kasutuse taastuvenergia tootmisega, et asjaomast maa-ala ära kasutada ja taastada, ning toonitab vajadust tugevdada tuleb kliimasõbralikke maakasutussüsteeme. Lisaks rõhutab komitee, et mõnes liikmesriigis on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused olulised avaliku sektori metsaomanikud ning neil on selles sektoris otsene roll. Seda arvesse võttes peab komitee positiivseks süsiniku sidumise sertifitseerimise arendamist, et otseselt motiveerida põllumajandustootjaid ja metsamajandajaid;
41.

märgib, et perekonnad, õpilased ja haridustöötajad on teatanud tõsistest küberkiusamise juhtumitest; märgib samuti, et jätkuvalt pakutakse ja rahastatakse igas vanuses õpilaste ja üliõpilaste hingehoidu;
52.

märgib, et kemikaalistrateegia rakendamisel on oluline valdkond inimkapital; juhib tähelepanu asjaolule, et selles valdkonnas tuleb tagada personali järjepidevus nii digi- ja rohepöörde puhul kui ka ümberkujundamise ja moderniseerimise käigus. Samuti on oluline, et oleks piisavalt aega töötajate asjakohaseks koolitamiseks kemikaalide käsitsemisel. Konkurentsivõime säilitamiseks on hädavajalik töötajate täiend- ja ümberõpe;
30.

kinnitab veel kord, et ELi strateegilistes huvides on püüda lahendada Türgiga tekkinud erimeelsused dialoogi teel ja kooskõlas rahvusvahelise õigusega ning panna alus vastastikku kasulikule koostööle; soovitab, et rände ja pagulaste valdkonnas tehtavas koostöös tuleks eraldada ELi rahalisi vahendeid otsemeetmetele, mida võtavad piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused, kes tegelevad rändevoogude, ümberasustatud isikute ja pagulaste haldamisega Türgis; ELi ja Türgi tagasivõtulepingut tuleks täiel määral ja tõhusalt rakendada kõikide liikmesriikide suhtes. Komitee märgib, et koostöö justiits- ja siseküsimustes kõigi ELi liikmesriikidega on endiselt hädavajalik;
43.

juhib tähelepanu sellele, et uute eesmärkide saavutamiseks on hädavajalik teha poliitika kujundamisel ja rakendamisel koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning tagada, et kodanikud ja ettevõtted on olukorrast piisavalt teavitatud ja teadlikud. See on meie tuleviku jätkusuutliku kujundamise alus;
37.

on veendunud selles, et oli õige otsus lubada Euroopa Liidul hankida vaktsiine liikmesriikide nimel. Väidab, et olukorra parandamiseks seoses vaktsiinide, ravimite ja muude meditsiinitarvete kättesaadavusega peaksid Euroopa Liit ja selle liikmesriigid püüdma vähendada oma sõltuvust kolmandatest riikidest nende tootmisel. On lisaks veendunud, et ettevõtted, kes töötasid välja vaktsiine tänu avaliku sektori vahendite kasutamisele, peaksid jagama oma patente teiste ettevõtetega, et suurendada tootmisvõimsust Euroopas;
6.

on rahul, et komisjon tunnistab esimest korda struktuurse rassismi olemasolu ning asjaolu, et see on osa meie sotsiaalsest, majanduslikust ja poliitilisest süsteemist, ning et komisjon näeb vajadust lahendada olukord tervikliku poliitika abil. Seetõttu on ELis vaja muuta rassismiga võitlemise viise;
4.

juhib tähelepanu sellele, et nelja samba eesmärgid ja meetmed on oma olemuselt valdkonnaülesed ning nende saavutamine sõltub heast koostööst komisjoni eri talituste, riiklike korraldusasutuste ja projektikoordinaatorite vahel, kuid hoiatab, et praegused, kuigi asjakohased sambad tuleb uuesti määratleda, kuna need on osutunud Euroopa valdkondliku poliitika läbivaatamisel puudulikuks, ning et need on vaja Atlandi ookeani strateegiaga kooskõlla viia;
48.

tunnistab, et kriitilise tähtsusega toorainete uueks, innovatiivseks, vastuvõetavaks, ohutuks ja keskkonnahoidlikuks kaevandamiseks ELis on vaja õiguskindlusel rajanevaid lube, ning nõuab, et pädevad riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused ja organid oleksid loodud, korraldatud ja varustatud vastavalt nende pädevuse ja rolli kasvavale tähtsusele, nii et läbipaistvad, tõhusad ja kooskõlastatud haldusmenetlused võimaldaksid kaevandada tooraineid ELi territooriumil;
38.

märgib, et energia peab olema taskukohane kõigile ja et energiaostuvõimetus on probleem, millel on märkimisväärne sotsiaalne, majanduslik ja keskkonnamõju. Komitee rõhutab, et energiaostuvõimetuse nõiaring ei puuduta mitte ainult vähekaitstud majapidamisi ja füüsilisi isikuid, vaid et ka ettevõtjad ja mõnikord väikesed kohalikud omavalitsused võivad sattuda sarnasesse olukorda, kus olemasolevad ressursid ei võimalda katta energiateenuste kasvavat maksumust, mis seetõttu muutuvad üldeelarvele üha suuremaks koormaks. Komitee kutsub seetõttu komisjoni üles uurima energiaostuvõimetuse analüüside laiendamist üksikutest majapidamistest kaugemale, nii et selliseid analüüse saaks kasutada renoveerimislaine rakendamise mehhanismide määratlemisel. Komitee tuletab meelde, et keskkonnasäästlike tootmispiirkondade mudel võib olla kasulik võrdlusalus tootmissektori kaasamiseks renoveerimislainesse ja üldisemalt rohelise kokkuleppe rakendamisse. Komitee väljendab valmisolekut teha koostööd Euroopa Komisjoniga uue energiaostuvõimetuse vaatluskeskuse tegevuses;
45.

usub kindlalt, et mõjuhinnangu mudel on vaja läbi vaadata ja ellu tuleb viia täielikud ja põhjalikud mõjuanalüüsid (sektorite ja allsektorite, geograafiliste piirkondade – riik/piirkond – kaupa ELis, võttes arvesse mõju VKEdele ning seoses sotsiaalsete, keskkonnaalaste ja kliimaküsimuste ning inimõiguste austamisega) kõigi kehtivate lepingute kohta ning samuti mõjude koondanalüüsid (mis põhinevad samadel kriteeriumidel) kõigi kehtivate lepingute kohta, et tagada Euroopa Liidu kaubanduspoliitika juhtimine meie kõigi, ettevõtjate ja kodanike huvides; kahetseb, et komisjoni teatis jääb selles küsimuses nõrgaks; märgib, et komisjoni teatises nähakse ette üksnes järelhindamine ELi kokkulepete mõju kohta peamistele keskkonnaaspektidele, sealhulgas kliimale, samuti tööd selleks, et paremini mõista kaubanduspoliitika eri osade mõju soolisele võrdõiguslikkusele, ning täiendav analüütiline töö – seda lähemalt täpsustamata –, et uurida kaubanduspoliitika mõju tööhõivele ja sotsiaalse arengu eri aspektidele;
7.

märgib, et kuigi haridusküsimused ja -probleemid on kõigil ühised, on kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kättesaadavad vahendid ja ressursid erinevad. Peale selle ei ole neil kõigil ühesugust haldussuutlikkust, mis mõjutab otseselt nende eduvõimalusi eri haridusstrateegiate ja -poliitikameetmete väljatöötamisel ja rakendamisel. Oluline on teha kindlaks piirkondlikud haridusvajadused ja edendada selles valdkonnas konkreetseid poliitikameetmeid, mis võtavad arvesse kohalikku konteksti. Sellega seoses on oluline töötada välja vahendid, mille abil kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad õppida teiste ELi kohalike kogukondade headest tavadest. Euroopa haridusruumi loomisele aitab kaasa sellise üleeuroopalise süsteemi väljatöötamine, milles määratakse kindlaks igas piirkonnas olevad vahendid, et võimaldada nende paindlikku ja tõhusat kasutamist. Koostöö on oluline haridusteenuste osutamiseks ja kattuvuste vältimiseks. Komisjon peaks seda käsitusviisi toetama ja tagama, et kõrvaldatakse kõik koostööd takistavad asjaolud, arendades ja edendades aktiivselt paindlikku, juurdepääsetavat ja kasutajasõbralikku koostööraamistikku;
17.

rõhutab, et agroökoloogia ei ole tagasipöördumine minevikku, et see on keerulisem kui kemikaalidel ja naftal põhinevad põllumajandustavad ning et arukas põllumajanduses on ühendatud nii keskkonna- ja majandusalane ning sotsiaalne tulemuslikkus kui ka uuenduslikest katsetest, oskusteabest ning avaliku sektori teadusuuringutest tulenevad agronoomilised ja sotsiaalsed tavad;
17.

on seisukohal, et praktika ja õpipoisiõpe peaksid andma noortele eelkõige õppimiskogemuse, mis aitaks neil otsustada oma tulevase karjääri üle ja arendada oskusi alalise töökoha saamiseks. Komitee rõhutab, et õppekava või kutsehariduse raames toimuv praktika ja õpipoisiõpe peaksid sisaldama selgeid eesmärke, kvaliteetset õppesisu ja professionaalset juhendamist. Komitee toonitab, et lisaks neile õppimiskriteeriumidele on vaja lisaeeskirju, et tagada head töötingimused praktika ja õpipoisiõppe jaoks avatud tööturul ning osana aktiivsest tööturupoliitikast (ALMP), ning rõhutab, et avatud tööturul ja osana aktiivsest tööturupoliitikast toimuv tasustamata praktika võib viia tavatöökohtade asendamiseni, kujutab endast noorte õigusi rikkuvat ärakasutamise vormi ja vähendab vaesema sotsiaal-majandusliku taustaga noorte võimalusi. Komitee toetab seetõttu Euroopa Parlamendi püüdlusi tagada juurdepääs sotsiaalkaitsele ja õiglane tasu praktika ja õpipoisiõppe eest avatud tööturul ja osana aktiivsest tööturupoliitikast, et tagada noorte juurdepääs kvaliteetsetele võimalustele;
14.

märgib, et olukord on ELi piirkondades väga erinev ning et see on hariduse ja koolituse vallas uute standardite ja meetodite väljatöötamisel ning rakendamisel üks peamistest väljakutsetest. Need piirkondade vahelised erinevused on tingitud oskuste puudumisest ning nende mittevastavusest tööturu vajadustele ELis ning erinevused suurenevad tõenäoliselt veelgi, kui kohalikud ja piirkondlikud meetmed on halvasti välja töötatud või neid rahastata vastavalt. Komitee kordab seetõttu oma nõuet läheneda uue oskuste tegevuskava ning kutsehariduse ja -õppe poliitika rakendamise edenemise hindamisele piirkonnakesksemalt;
42.

tuletab meelde, et digipööre muudab täielikult tarbijate elu. See pakub neile tohutuid võimalusi, aga tekitab ka uusi probleeme; meenutab, et sellest lähtudes on asjakohane võidelda internetis levivate ebaausate kaubandustavade vastu ning et digimajandust reguleerivate eeskirjade ning tehisintellekti, asjade interneti või robootika nõuete kehtestamisel tuleb tarbijakaitset tugevdada. Komitee võtab sellega seoses teadmiseks Euroopa Komisjoni uuendusliku ettepaneku määruse kohta, millega sätestatakse tehisintellekti käsitlevad ühtlustatud eeskirjad, ning teatise Euroopa lähenemisviisi edendamisest tehisintellekti valdkonnas. Nende teemade kohta koostab komitee eraldi arvamuse;
28.

tuletab meelde, et isikute vaba liikumine ELis peab olema lahutamatult seotud nõuetekohase välispiirikontrolliga; nõustub komisjoniga, et tõhusa piirihaldussüsteemi saavutamiseks on vaja rohkem ära teha, et kontrollida välispiiridel süstemaatiliselt kõiki reisijaid, tuvastada terrorismis kahtlustatavad ja keelata nende sisenemine ELi, ning ootab komisjoni ettepanekuid uue Schengeni strateegia kohta;
7.

toonitab, et igal lapsel peab kooskõlas ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga olema õigus piisavale elatustasemele ja võrdsetele võimalustele juba varasest east alates. Komitee juhib samuti tähelepanu sellele, et laste ja nende perede sotsiaal-majandusliku kaasatuse tugevdamine on keskse tähtsusega, et vähendada põlvkondadevahelist vaesust ja ebasoodsat olukorda, ning et sellega seoses on ülimalt oluline tagada perekondadele asjakohane sotsiaal- ja tervisekaitse ja toetus ning juurdepääs kvaliteetsele haridusele ning koolitusele ja tööhõivele;
36.

on seisukohal, et taotluse esitamise ja registreerimise menetlusega seotud kulud ei tohiks olla tootjatele heidutavad ning need tuleks esitada ühekordse maksena, näiteks registreerimistasuna. Vastutasuks peaksid pädevate riigiasutuste kantavad kulud riigi tasandil piirduma juhendamise, edendamise ja vajaduse korral kontrollide järelevalve ning haldus- või kohtumeetmete jõustamisega, et peatada tööstus- ja käsitöötoodete geograafiliste tähiste ebaseaduslik kasutamine;
47.

on seisukohal, et integreeritud territoriaalsetel strateegiatel piirkondade ja linnade jaoks (mis põhinevad integreeritud territoriaalsetel investeeringutel ja kogukonna juhitud kohalikul arengul) on tohutu potentsiaal mõjutada kasulikult riiklike rakenduskavade fookust, et võtta arvesse konkreetseid piirkondlikke ja kohalikke probleeme; nõuab seetõttu, et rakenduskavad oleksid nende strateegiatega kooskõlas, nii et need oleksid täpselt suunatud. Piirkondlikku mõõdet tuleks arvesse võtta ka rakenduskavade asjakohastes osades, et vältida ebakõlasid eri strateegiadokumentide vahel;
47.

rõhutab, et piiramatu osalemine avalikus elus on pluralistliku ja demokraatliku kogukonna nurgakivi. See sõltub aga kodanike usaldusest riigiasutuste vastu. Ilma usalduseta ei saa mingist osalemisest rääkidagi. Osalemine ei ole aga võimalik ilma üldsust teavitamata. Komitee arvates on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel selles oluline roll;
51.

tervitab heitevabasid sõidukeid puudutavaid ettepanekuid (CO 2 -heite normid ja Euro VI standardid), kuid juhib tähelepanu sellele, et eeskirjad peavad olema sellised, et need peaksid sammu selleks vajaliku taastuvenergia tootmise, ülekandevõrkude ning piirkondlike ja kohalike jaotusvõrkude, kütuse- ja laadimistaristu laiendamisega. Uued standardid peavad jätma piisavalt ruumi innovatsioonile ja olema tehnoloogianeutraalsed. Neid tuleks heitevaba linnalogistika kontekstis kohaldada mitte ainult sõiduautode ja busside, vaid ka mittesaastavate kaubikute ja veoautode suhtes. Komitee nõuab ka ELi õigusaktide kehtestamist saastavate mopeedide/motorollerite ja siseveelaevade suhtes. Lisaks heitele on õhusaaste seisukohast oluline kehtestada rangemad eeskirjad rehvide ja pidurite suhtes, et vähendada tahkete peenosakeste osa õhusaastes. Seejuures tuleb jälgida seda, et sõidukite suhtes kohaldatakse ka muid nõudeid (eelkõige seoses sõiduulatuse ja laadimise/tankimise ajaga), mis on olulised reisijate- ja tarneteenuste, eelkõige ühistransporditeenuste osutamiseks;
55.

toetab kindlalt kohalike ja piirkondlike parimate tavade jagamist ning on veendunud, et see on kestliku arengu eesmärkide tegevuskava edendamisel äärmiselt oluline, näiteks võib tuua hiljuti loodud Urbacti linnade võrgustiku katseprojekti kestliku arengu eesmärkide kohapealse rakendamise alal. EL peab siiski looma uue programmi heade tavade vahetamiseks linnade ja piirkondade vahel kogu ELis, sealhulgas teiste maailmajagude linnadega, et teha kindlaks ülemaailmsed head tavad ja edendada kahepoolseid kokkuleppeid;
23.

peab hädavajalikuks avaliku ja erasektori suuremahulisi investeeringuid uute innovaatiliste lahenduste väljatöötamisse ja rakendamisse. Üks olemasolevate teadmiste näide on Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA) 2021. aasta mais avaldatud aruanne „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector“, milles tutvustatakse enam kui 400 vahe-eesmärgil põhinevat tegevuskava, et aidata saavutada maailmas 2050. aastaks CO 2 -neutraalsus. On oluline, et need investeeringud aitaksid ühtlasi suurendada majanduskasvu ning ära hoida enneaegseid surmajuhtumeid;
33.

nõuab, et Euroopa Komisjon lubaks ELi ühtekuuluvuspoliitika raames aastateks 2021–2027 ja eespool nimetatud piirangute alusel anda piirkondlikele lennujaamadele abi investeerimisvahendite vormis, et toetada otseselt CO 2 heitkoguste vähendamise protsesse või vähese CO 2 heitega ringmajandusega seotud protsesse;
rõhutab, et Euroopa Komisjon peaks enne ELi vahendite eraldamist süstemaatiliselt kontrollima harta kohaldamist, kasutades selget ja läbipaistvat menetlust. Kooskõla ELi lepingu artikliga 2, milles sätestatakse liidu väärtused, peaks olema ELi vahendite saamise eeltingimus. 16. detsembri 2020. aasta määruses (EL) 2020/2092 (mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks) ( 1 ) tuletatakse meelde, et „Euroopa Ülemkogu märkis oma 21. juuli 2020. aasta järeldustes, et liidu finantshuve kaitstakse vastavalt aluslepingutes sisalduvatele üldpõhimõtetele, eelkõige ELi lepingu artiklis 2 sätestatud väärtustele“. Samas määruses on sätestatud, et kui liikmesriigid täidavad liidu eelarvet, on õigusriigi põhimõtte austamine, mis on lahutamatult seotud demokraatia ja põhiõiguste austamisega, „oluline eeltingimus Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 317 sätestatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete järgimiseks“;
41.

väljendab heameelt selle üle, et peamistes sektorites on kindlaks määratud 12 soovituslikku juhtalgatust, mille eesmärk on tugevdada vastupanuvõimet, luua heaolu ning suurendada kaubandust ja investeeringuid, et toetada konkurentsivõimet ning jätkusuutlikku ja kaasavat sotsiaal-majanduslikku kasvu;
25.

kutsub Euroopa Komisjoni üles kaaluma Euroopa kokkuleppe sõlmimist puuetega inimeste valimisõiguse kohta, et kõrvaldada kõik mis tahes laadi takistused ja võimaldada puuetega inimestel täies ulatuses kasutada õigust väljendada oma poliitilist eelistust samamoodi nagu kõigil teistel Euroopa kodanikel. Komitee juhib tähelepanu sellele, et praeguse seisuga on komisjon vastu võtnud kaasavaid Euroopa Parlamendi valimisi käsitleva konsultatsiooniprogrammi, millesse aga jäi hõlmamata puude küsimus. Ta soovitab, et kõnealusesse programmi hõlmataks niipea, kui see on võimalik, ka puuetega inimesed ja kõik olukorrad, kus korraldatakse valimised;