ET

Brüssel 19.9.2007

KOM(2007) 534 lõplik

KOMISJONI TEATIS

EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

GALILEO EDUSAMMUD:

EUROOPA GNSSi PROGRAMMIDE PROFIILI UUENDAMINE

{SEK(2007) 1210}

KOMISJONI TEATIS

EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

GALILEO EDUSAMMUD:

EUROOPA GNSSi PROGRAMMIDE PROFIILI UUENDAMINE

1. Sissejuhatus

Oma 8. juuni 2007. aasta resolutsioonis kinnitas nõukogu taas Galileo väärtust, otsustas lõpetada avaliku ja erasektori partnerluse kontsessiooniläbirääkimised, andis põhimõttelise nõusoleku [1] Euroopa GNSSi (GNSS – Global Navigation Satellite System, ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem) programmide profiili uuendamiseks ning tunnistas, et viimaseid tuleb täiendavalt rahastada avalikust sektorist. 21–22. juunil 2007 toimunud kohtumisel kinnitas Euroopa Ülemkogu taas Galileo kui Euroopa Liidu võtmeprojekti väärtust ning tegi nõukogule ülesandeks võtta 2007. aasta sügisel vastu terviklik otsus Galileo rakendamise kohta [2].

Tervikliku otsuse vastuvõtmiseks palus nõukogu komisjonil esitada täiendava analüüsi ja ettepanekud. Otsuses tuleks muu hulgas käsitleda uue lähenemisviisi rahastamise meetodeid, programmi avaliku sektori poolt juhtimise struktuuri, sh riskide haldamise viise, hangete läbiviimise põhimõtteid ja mitut muud põhimõttelise tähtsusega küsimust. Käesolev teatis on komisjoni vastus nõukogu taotlusele. [3] Sellele lisaks esitab komisjon muudetud ettepaneku võtta vastu määrus, milles käsitletakse Euroopa GNSSi programmide jätkamist [4] ja ettepaneku vaadata läbi finantsraamistik [5].

Tervikliku otsusega tuleks tagada, et juhtimine ja lepingutega loodud struktuurid aitavad kaasa Galileo niisugusele tõhusale pikaajalisele käitamisele, hooldamisele ja kasutamisele, mis põhineb tehnoloogia elukäigu terviklikul käsitlusel ja kohasel riskide haldamisel. Otsuse vastuvõtmisega on kiire, kuna programmi arendusetapi jooksvad kulud on suured ja turuosa kaotamise finantstagajärjed on rasked, viivitused aga süvendaksid neid mõlemaid märgatavalt.

Komisjon eeldab, et otsused tehakse enne käesoleva aasta lõppu ja meenutab, et otsus ei avalda mõju mitte üksnes programmide rahastamisele ja avalike hangete läbiviimisele, vaid sellel on ka strateegilisi järelmeid. Euroopa GNSS on ülioluline Euroopale ja tema majandusele. Tänapäeva ühiskond sõltub üha enam GNSSipõhistest üliolulistest turva- ja majandusrakendustest. Pealegi on Galileo Euroopa kosmosepoliitika [6] tugisammas ja tähistab Euroopa ambitsioone kosmose, tehnoloogia ja innovatsiooni vallas.

Kui Euroopa GNSSi programmide kohta ei võeta vastu vajalikke otsuseid, tähendab see, et Euroopa jääb keskmises kuni pikaajalises perspektiivis kasutama välismaa GNSSi signaale, mille kvaliteedi, kättesaadavuse ja hinna üle ei ole tal mõjuvõimu. Selle tulemusel minetatakse Euroopas oskusteavet GNSSi valdkonnas ja lisaks jäävad Euroopa tootmis- ja teenindusettevõtted ilma paljudest makromajanduslikest võimalustest. Euroopal puuduks ettenähtavas tulevikus võimalus saavutada kosmosetehnoloogia arengu valdkonnas juhtpositsioon.

2. Süsteemi infrastruktuuri kulud

Alguses kasutati Galileoga seotud hangete tegemiseks ja Galileo kasutuselevõtmiseks kaheetapilist lähenemisviisi. Esimesed neli satelliiti ja põhiline osa maapealsest infrastruktuurist hangitakse vastavalt orbiidil kontrollimise lepingule, mille Euroopa Kosmoseagentuur sõlmis 2006. aasta algul. Ülejäänud 26 satelliiti ja ülejäänud osa maapealsest infrastruktuurist hangitakse kasutuselevõtu etapis, mille käigus Galileo saavutab täieliku tegevusvõime.

Täiendava analüüsi ja hindamisega on saadud vajalik kindlustunne, et kulude eelarvestus on realistlik ja vettpidav. [7]

Täieliku tegevusvõimsuse saavutamise eelarvestused sisaldavad Euroopa Liidu nimel tegutseva hankija juhtimiskulusid, EGNOSe käitamis- ja kasutamiskulusid kuni 2013. aastani ning programmi juhtimise toetamise kulusid, mis ulatuvad 3 miljardi euroni (nominaalkulud). Arvestades väljatöötamis- ja kasutuselevõturiskide hinnangut, hõlmab eelarvestus ka umbes 14 % ettenägematute kulude reservi. [8]

Eelarvestuse punkt | Arvestuslikud kulud (miljonites eurodes) |

Galileo täieliku tegevusvõime saavutamine |

Satelliidid ja kanderaketid | 1 600 |

Maapealne kontrolli infrastruktuur | 400 |

Käitamine | 275 |

Süsteemide ehitamine | 150 |

Euroopa Liidu nimel tegutseva hankija juhtimiskulud | 195 |

EGNOS |

Käitamis- ja kasutamiskulud (2008–2013) | 330 |

Toetus komisjonile |

Programmi juhtimise toetamine ja nõustamisteenused | 27 |

Ettenägematud kulud [9] | 428 |

Kokku | 3 405 |

Arvestused on tehtud eeldusel, et hanked viiakse läbi kohe pärast ELi tervikliku poliitilise otsuse vastuvõtmist 2007. aasta lõpul.

Esitatud arvud kajastavad oodatavaid hankekulusid eeldusel, et kasutatakse konkureerivaid tarneid, lepingu sõlmimiseks peetavad läbirääkimised on tulemuslikud ja suudetakse kinni pidada ajakavast. Kuid erasektori pakutavad hinnad ja seega ühenduse kulud selguvad alles hankeläbirääkimistel. Selleks et tagada, et ühendus saavutab hangetel parima hinna ja kvaliteedi suhte ning hinnad põhinevad kuludel, peab ühendusel (ja tema nimel tegutseval hankijal) olema läbirääkimistel soodus positsioon, st kasutada tuleb niisugust pakkumismenetlust, millega tagatakse konkurents vastavalt põhimõtetele, mis kehtestatakse hankepoliitika raames.

Seega mõjutavad hankepoliitika kindlaksmääramisel tehtavad valikud tõenäoliselt märkimisväärselt ühenduse lõplike kulude suurust. Kui aga poliitika ja programmide kindlaksmääramise otsused tehakse hilja, on oodata kulude kasvu proportsionaalselt praegu kehtivatest lepingutest (orbiidil kontrollimise lepingud [10]) tulenevate kulude suurenemisega, ning prognoositava turuosa vähenemist, kuna turule tulevad konkureerivad süsteemid.

Komisjon soovitab eelarvepädevatel institutsioonidel võtta otsuse tegemisel aluseks täieliku tegevusvõime saavutamiseks vajalikud arvestuslikud hankekulud, mis moodustavad 3,4 miljardit eurot ajavahemikul 2007–2013. Kulud sisaldavad EGNOSe kulusid, Euroopa Liidu nimel tegutseva hankija kulusid, programmi juhtimise kulusid ning ettenägematute kulude reservi.

3. Galileo progrmmi riskid ja nende haldamine

Galileo programmi käigus loodava süsteemi omanik on Euroopa Liit, kellel tuleb kindlaks teha ja vajaduse korral ka hallata Euroopa GNSSi programmidega seotud vastuvõetavaks tunnistatud riske. Riskide andmed on üksikasjalikult esitatud 1. lisas ja komisjoni talituste töödokumendis. Hankeetapi suurimad riskid on projekteerimisrisk ja kasutuselevõtmise risk.

Projekteerimisrisk väljendub selles, et projekteerimisvigade tõttu ei saavuta Galileo eesmärgiks seatud jõudlust. Projekteerimisriskid ja nende tekkimise tõenäosus vastab sellele, mida kosmoseprogrammide puhul tavaliselt kasutatakse. Neid riske tuleb hoolega jälgida ja kontrollida, kuid need ei põhjusta esialgu kuigi tõsist muret.

Galileo programmi tähtaegade risk on seotud tehniliste, juhtimis-, finants- ja poliitiliste probleemidega, millest tuleneb tähtaegade ja ettenähtud kulude ületamine, mis omakorda põhjustab turuleviimise hilinemist. Enamikku viivitusi peaks olema võimalik leevendada konkreetsete abinõude ja ettepandavate avaliku sektori poolsete juhtimismeetmete võtmise, programmi juhtimis- ja järelevalveotsuste tasakaalustamise ning poliitiliste otsuste õigeaegse vastuvõtmisega. Lisaks neist riskidest tulenevatele konkreetsetele ühekordsetele kuludele põhjustavad viivitused eeskätt kasutuselevõtmise kulude suurenemist ja kasutamisest saadava sissetuleku vähenemist.

Hangetega seotud ettenägematute kulude reservi suurus on kindlaks määratud vastavalt projekteerimisriski ja kasutuselevõtmise riski teostumise tõenäosusele ja mõjule, mida nende riskide teostumine avaldab kuludele.

Komisjon teeb nõukogule ja Euroopa Parlamendile ettepaneku võtta arvesse, et loetletud riskid tunduvat olevat vastavuses Euroopa GNSSi programmide eemärkide ja ulatusega ning et praegu ei tule võtta muid finantsmeetmeid peale ettenägematute kulude reservi moodustamise. Juhul kui riskid siiski teostuvad, esitab komisjon eelarvepädevatele asutustele üksikasjaliku analüüsi ja vajaduse korral ka igakülgsed ettepanekud.

Komisjon kohustub programmi kõikidel etappidel ja tasanditel haldama programmi riske terviklikult, võtma riskide väljaselgitamiseks, haldamiseks, leevendamiseks ja jälgimiseks struktuurseid meetmeid, ning esitama eelarvepädevatele institutsioonidele korrapäraselt aruandeid.

4. Maailma satelliitnavigatsiooniturul Galileo programmidest saadav majanduslik kasu ja sissetulek

4.1. Satelliitnavigatsiooniteenuste ülemaailmsed järelturud

Ülemaailmne satelliitnavigatsiooni turg on viimase kümne aasta jooksul kasvanud muljetavaldavalt. Turul olevate rakenduste ja seadmete väärtus on märkimisväärne ja tegemist on ühega kiiremini kasvavatest kõrgtehnoloogia turgudest. Prognoosi kohaselt müüakse käesoleval aastal üksnes Euroopa Liidus 10 miljonit GNSSi seadet ja 2011. aastal müüakse neid arvatavasti juba 230 miljonit. [11]

GNSSi turg muutub pärast 2010. aastat maailmamajanduse oluliseks tõukejõuks ja Euroopa ei saa endale lubada vähetähtsat rolli selles valdkonnas. Seetõttu on Euroopa GNSSi programmidel strateegiline tähtsus. On ilmne, et GNSSi süsteemide tarnijatel on suur mõju peamistele otsustele, mis mõjutavad GNSSi kasutajaid, näiteks standardite kehtestamine ja ajakohastamine, teenuse pideva kättesaadavuse tagamine kohapeal, valdkonna ekspordikontrolli poliitika kehtestamine ning kasutajate tulevikuvajaduste rahuldamine süsteemi uuendamise teel. EL ei saa rahulduda sellega, et olulist Euroopa majandusvaldkonda mõjutavaid otsuseid tehakse üksnes välismaal. Seetõttu on Galileo lõpuleviimine ELi seisukohalt asendamatu investeering infrastruktuuri.

Koos Galileo arendamisega tuleb konkreetselt tegeleda ka rakenduste ja teenuste arendamisega (vt jaotist, milles käsitletakse kasutajate vajadusi), et Euroopal oleks võimalik saavutada kõnealuses valdkonnas kindel seisund, arendada oskusteavet ja juurutada niširakendusi. See soodustaks VKEde asutamist ja tugevnemist ning võimaldaks luua kõrgetasemelisi töökohti. Seetõttu tuleks Galileod ja EGNOSt käsitleda investeeringutena, mille abil Euroopa hõlvab suure osa GNSSi turust, suurendab oma turuosa ja säilitab seda.

Galileo mõjul suurenevad veelgi GNSSist tulenevad avalikud hüved, näiteks suureneb tööhõive, paranevad keskkond (kuna liiklusummikuid jääb vähemaks ning lühemate marsruutide kasutamise tulemusel väheneb kütusekulu) ja sotsiaalsed hüved (turvalisus) ning suureneb avalike teenuste (otsimis- ja päästeteenus, tuletõrje kiirabi, turvateenused), majandusvaldkondade (põllumajandus, kalandus, transport) ja nappide avalike ressursside (lennundus) haldamise tõhusus.

Peale selle toob Galileo veel palju muud otsest kasu. Esiteks, GPSi ja Galileo samaaegne kasutamine parandab oluliselt satelliitnavigatsiooni kättesaadavust suuremates linnades ja teiseks, Galileo süsteem on kavandatud selliselt, et seda on võimalik kasutada ka asukoha kindlaksmääramiseks hoonetes. Paraneb satelliitnavigatsiooni täpsus ning GPSi ja Galileo vaheline konkurents õhutab tegema uuendusi satelliitnavigatsiooni teenustes, näiteks parandama Galileo täpsust ja selle võimet määrata asukohta hoonetes võrreldes GPS II-ga ning parandama üldsusele mõeldud signaale, mida edastavad nii GPS III kui ka Galileo. Galileol on ka viis tsiviilkasutuseks ettenähtud teenust. Nende abil saab rahuldada maantee-, vee- ja lennutranspordi turgude uusi vajadusi, mida praegune tehnoloogia ei võimalda rahuldada. Galileo aitab ka leevendada riske, mida põhjustab asjaolu, et olemas on vaid üks süsteem. See on oluline näiteks elektroonilistele sidevõrkudele ja elektrivõrkudele, mis kasutavad ajamääramissignaale. Lõpuks, Galileo õigusraamistikus on ette nähtud selge ja ühemõtteline vastutuse jagunemine. Vastutus on aga ülioluline avalikele ja eraoperaatoritele, kes juurutavad uusi teenuseid, mida osutatakse üksikisikutele ja/või äritarbijaile. Seega leidub kasutajatele kaalukaid põhjusi valida Galileo.

4.2. Euroopa GNSSi programmide raames kasutamisest saadav tulu ja otsene kasu

Galileo kasutamisest saadav otsene tulu moodustab vaid tühise osa liikmesriikide tulust ning veelgi tühisema osa terve maailma ja Euroopa GNSSi turust. On oodata, et Galileo kasutamine annab suure ja mitmekesise, kuid mõneti ebakindla tuluvoo.

EGNOSe ja Galileo kosmosesignaalide pakkumiseks on nüüd olemas Galileo kasutamisest sadava sissetuleku arvestus [12], mis põhineb varasematel uuringutel, eelnevas arendusjärgus saadud erinevatel pakkumistel, sõltumatul hindamisel, Galileo ühisettevõtte ja seejärel GNSSi järelevalveameti tellitud analüüsil. Selles on arvesse võetud ka teatavaid ebakindlust põhjustavaid tegureid.

Kasutamisest saadava tulu ebakindlust [13] väljendatakse vahemikuna, mis on saadud selliselt, et oodatavat 9,1 miljardi euro suurust tulu on nii suurendatud (ühe kolmandiku võrra) kui ka vähendatud (poole võrra) ning mis ulatub 4,6 miljardist eurost 11,7 miljardi euroni 20 aasta jooksul. Sellele omakorda avaldavad soodsat mõju riskide leevendamise meetmete võtmine ja uute tulutoovate teenuste loomine.

Kasutamisest saadav tulu jaguneb arvestuslikult järgmiselt [14]:

Galileo ja EGNOSe kasutamistulude jagunemine |

Teenuse alusel | Tasumehhanismi alusel | Valdkonna alusel |

avatud teenus – üldotstarbeline kasutamine – eriotstarbeline kasutamine | 0% | lõppseadmete valmistamine | 46% | maanteetransport | 30% |

| 54% | riigiasutused | 29% | avalik reguleeritud teenus | 29% |

avalik reguleeritud teenus | 29% | teenuseosutajad | 14% | mobiiltelefoniside | 17% |

inimelude turvalisus | 10% | vastuvõtuseadmete valmistamine | 7% | erialateenused | 9% |

äriteenused | 7% | lõppkasutajad | 4% | lennundus | 5% |

otsimis- ja päästetegevus | 0% | | | muud | 10% |

Kasutamisest saadav tegelik tulu sõltub suurel määral turuleviimiseks kuluvast ajast, sellest, mil määral avalik sektor suudab valmistada ette turgusid ja kehtestada niisuguse õigusraamistiku, mis kõrvaldab kõik võimalikud turu arengu tõkked, sellest, millisel määral ELi avaliku sektori asutused hakkavad kasutama avalikku reguleeritud teenust, konkureerivate GNSSi süsteemide edust ja sellest, kas ELi leiab erasektorist partnereid, kes suudavad olla edukad ülemaailmsetel satelliitnavigatsiooni turgudel. Hoolega tuleb silmas pidada, et kasutamisest saadav tulu sõltub suurel määral avatud teenuse eriotstarbelisest kasutamisest, näiteks autentimisteenustest ja päästeteenustest. Seetõttu tuleb kohandada õigusakte ja sätestada teemaksurakendustes kasutatavate autenditud signaalide kasutamine.

Seega tuleb Galileo kasutamiselt tulu saamist käsitada täiendava hüvisena, mitte Euroopa GNSSi programmide ainsa taganttõukajana. Tuleb tähele panna, et erasektori huvi võib pälvida just võimalus saada tulu kasutamiselt. Seega on kasutamisest saadav tulu oluline selleks, et ELi avalik sektor saaks siirdada riske erasektorile ja saada kasu erasektori osalemisest programmis.

Kokkuvõttes kõnelevad Galileo kasuks võimalus saada tulu kasutamiselt, kuid veelgi enam asjaolu, et ta avaldab suurt mõju Euroopa GNSSi valdkonnale ja tervele majandusele.

Komisjon teeb nõukogule ja Euroopa Parlamendile ettepaneku võtta Euroopa GNSSi programmide ümberkujundamise alaste otsuste tegemisel arvesse, et programmid toovad makromajanduslikku kasu ja avaldavad soodsat mõju laiemale üldsusele, et Galileo annab otsest kasu uute teenuste ja turgude loomise ning jõudluse suurenemise ning GPS-süsteemiga vastastikuse täiendavuse teel, ning et on mõistlik alus oodata, et Galileo kasutamisest saadakse tulu.

5. Euroopa GNSSi programmide rahastamine

Ettepanekus esitatud kava teostamiseks tuleb seda ajavahemikul 2007–2013 rahastada kokku 3,4 miljardi euroga. Ühenduse 2007.–2013. aasta finantsraamistikus on selleks ette nähtud ainult 1 miljard eurot. Seetõttu tuleb uurida muid allikaid, et leida ajavahemikul 2008–2013 lisaks 2,4 miljardit eurot. Eristada tuleb kahte võimalust – rahastamine ühenduse eelarvest ja rahastamine liikmesriikide vahenditega, mis ei kuulu ühenduse eelarvesse.

Rahastamine ühenduse eelarvest

Institutsioonidevahelise eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva kokkuleppe punktides 21–23 on sätestatud kord, mille kohaselt eelarvepädevad institutsioonid võtavad vastu mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise otsuse, kui ilmneb ettenägematuid asjaolusid. Erakonsortsiumiga peetud läbirääkimist nurjumise tulemusel ongi tekkinud ettenägematu olukord.

Arvestades summade suurust tuleb mitmeaastane finantsraamistik komisjoni arvates läbi vaadata. Muud institutsioonidevahelises kokkuleppes esitatud põhimõttelisi võimalusi ei saa praktiliselt kasutada:

– rubriigi 1A ülemmäärale vastavad arvestuslikud varud, mida säilitatakse vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 13, ei sobi nii ulatuslikuks rahastamiseks pika aja jooksul. Kasutada ei saa ka paindlikkusvahendit, sest see ei ole ette nähtud korduvaks kasutamiseks. Pidades silmas Galileo programmi ülimat tähtsust, on selle läbiviimist vaja poliitiliselt ja õiguslikult tugevalt ja püsivalt toetada, et ületada tekkinud mahajäämus ja saavutada, et Galileod hakkaks taas usaldama erasektor, kelle osalemine on asendamatu;

– institutsioonidevahelise kokkuleppe punkt 37 võimaldab kaasotsustusmenetlusega vastuvõetud mitmeaastast programmi käsitlevate õigusaktidega kehtestatud summadest kõrvale kalduda kuni 5 % võrra. Seega saaks rubriigi 1A vahendite ümberpaigutamise teel Galileo programmile põhimõtteliselt eraldada märkimisväärse summa. Kuid programmiperioodi alguses ei või ümberpaigutusi teha. Seega ei saa esialgu ära kasutada ka nende programmide vahendite alakasutamist, kuna programmid on alles algusjärgus.

Rahastamine liikmesriikide vahenditega

Liikmesriikide vahendeid saab kasutada mitmel viisil:

a) Euroopa Kosmoseagentuur eraldab poole Galileo arendusetapis vajaminevast rahast. Sama rahastamisviisi võib hüpoteetiliselt kasutada ka kasutuselevõtmise etapis. Kuid sellel lahendusel on puudusi:

· kõik liikmesriigid, nimelt uued liikmesriigid, ei ole Euroopa Kosmoseagentuuri liikmed, kõik Euroopa Kosmoseagentuuri kuluvad riigid aga ei kuulu ELi. See põhjustab programmi raames probleeme materiaalse ja mittemateriaalse omandiõigusega;

· kui programmi rahastab Euroopa Kosmoseagentuur, tekib vastuolu ühenduse eeskirjadega, kuna eelarvepädevatel institutsioonidel puudub kontroll programmi selle osa üle, mida rahastavad Euroopa Kosmoseagentuuri liikmesriigid otse [15];

· kaasrahastamine kahjustab oluliselt programmi avaliku sektori poolset juhtimist, kuna Euroopa Kosmoseagentuuri kui rahastaja roll ei sobi kokku tema töödejuhi rolliga.

b) Liikmesriigid võivad Galileo programmi otse rahastada sarnase rahastamisvahendiga nagu kasutatakse Euroopa arengufondide rahastamiseks. Programmile liikmesriikidepoolse garantiita otselaenude andmise suhtes tuleb meenutada, et erinevalt liikmesriikidest ei ole ühendusel õigust laenu võtta. Niisuguse rahastamise võimalust tuleb üksikasjalikult uurida, kuna puudub kasutatav eeskuju.

Õiguslikel, institutsioonilistel ja programmiga seotud põhjustel on komisjon seisukohal, et täiendavaid rahalisi vahendeid peaks andma üksnes Euroopa Liit kui süsteemi omanik. Kuid sobivatel tingimustel, näiteks Euroopa GNSSi teenustele juurdepääsu soodustamine, võiks ette näha ka teiste riikide osalemist.

Kokkuvõttes esitab komisjon samal ajal käesoleva teatisega ka ettepaneku [16] võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus mitmeaastase raamistiku läbivaatamise kohta, et näha ette vajalik 3,4 miljardi euro suurune avaliku sektori poolne rahastamine aastail 2007–2013 ning anda liidule vahendid, mida on vaja selleks, et jätkata programme EGNOS ja Galileo, mille ülimat tähtsust äsja kinnitasid kolm ELi institutsiooni.

Kehtiva 2007.-2013. aasta finantsraamistiku komisjoni õigusakti vastuvõtmist käsitlevas rubriigis [17] on juba ette nähtud 1,005 miljardit eurot, et rakendada Galileo kasutuselevõtu- ja kasutusetapid. Ettepaneku kohaselt tuleks sellele lisada 2,1 miljardit eurot. Nimetatud summa vabastamine sõltub kehtiva 2007.-2013. aasta finantsraamistiku läbivaatamisest. Vahendid võetakse rubriikide 2 ja 5 aastateks 2007 ja 2008 ettenähtud kasutamata varust. Selle tulemusel esitatakse muudetud ettepanek, mille kohaselt Euroopa GNSSi programmidele nähakse ühenduse eelarvest aastateks 2007–2013 ette 3,105 miljardit eurot. Teadusuuringute ja arendustegevuse 7. raamprogrammis on Euroopa GNSSi programmide rahastamise toetamiseks ette nähtud 300 miljonit eurot, mille tulemusel kujuneb kogusummaks 3,4 miljardit eurot.

EGNOSe rahastamist kavatseti esialgu tagada tema liitmise teel Galileoga ja teha ta eelarve kättesaadavaks enne 2007. aasta lõppu. Kuna EGNOSe kasutuselevõtuetapp hakkab jõudma lõpule, kavatseb Euroopa Kosmoseagentuue tunnistada EGNOSe tarkvara versiooni lennunduse valdkonnas kehtivate nõuetega kokkusobivaks. Praegust rahastamise korda kavatsetakse kasutada vastavuse kindlakstegemise etapi lõpuni, st kuni 2009. aasta märtsini.

6. Kasutaja vajaduste arvestamine, turgude ettevalmistamine ja tulusaamise võimaluste avardamine

Kuna EGNOSe ja Galileo lõppeesmärk on osutada ülemaailmseid satelliitnavigatsiooni teenuseid, mis vastavad terve maailma kasutajate nõuetele, on eriti oluline neid nõudeid tunda ja püüda neid arvestada süsteemide pideva arendamise ja uuendamise teel.

Rohelise raamatu alusel avaliku arutelu pidamise järel avaldab komisjon lähemal ajal tegevuskava peaeesmärgiga kehtestada raamistik, mis võimaldab EGNOSe ja Galileo rakendusi ja teenuseid arendada eesmärgipärase tegevusega igas rakendusvaldkonnas ja turu segmendis.

Tegevuskava kehtestamine on märkimisväärselt tähtis, kuna avaliku sektori tegevus aitab struktuurselt vähendada süsteemide turu- ja tuluriski.

GNSSi järelevalveamet peaks kooskõlas komisjoni talitustega kaasa aitama selle tähtsa ülesande täitmisele, kooskõlastades oma tegevust riigi, piirkondlike ja kohalike ametiasutustega ning tehes tihedat koostööd kõikide valdkondade ja turgude osalistega.

Kõnealuse töö tulemusel teeb komisjon ettepanekud õigusaktide ja muude meetmete kohta, mis kõrvaldavad satelliitnavigatsiooni kasutavate ühenduse poliitikavaldkondade arengu ees seisvad takistused. Silmas peetakse eeskätt satelliitnavigeerimist kasutavate teenuste ja süsteemide ning teemaksusüsteemide koostalitlusvõimet, sidepidamist hädaolukorras, turvaoperatsioone, väga tähtsate infrastruktuurirajatiste ning loomade ja ohtlike ainete vedude jälgimist jm. Komisjon teeb nõukogule ja Euroopa Parlamendile ettepaneku arvestada, et ELi avalik sektor peab ette valmistama GNSSi turge ja võtma vajalikke meetmeid, mille hulka kuuluvad teadlikkuse tõstmine, tehnilise teabe kättesaadavaks tegemine, abi andmine kõikides asjast huvitatud valdkondades tegutsevatele avaliku ja erasektori huvitatud isikutele, standardite ja sertifitseerimise korra väljatöötamine ning turunõuete ühtlustamine.

Komisjon teeb ettepaneku tugevdada GNSSi järelevalveameti rolli, teha talle ülesandeks koordineerida ja juhtida Euroopa GNSSi turgude ettevalmistamist ning vaadata läbi ameti tegevuse eesmärk, ametikohtade arv ja toimimine.

7. avaliku sektori poolne juhtimine

Galileo-suguse programmi koostisosa on programmi järelevalve ja haldamine. Rollide ja vastutuse selgus ning tõhus otsuste vastuvõtmise protsess aitavad vältida ülekulu ja viivitusi. Arvestades ELi rahastamise ja eeskirjadega, teeb komisjon ettepaneku lihtsustada avaliku sektori poolse juhtimise struktuuri ja kehtestada struktureeritud rollijaotus, kus on selgelt eraldatud programmi järelevalve ja programmi juhtimine. Komisjon kavatseb võtta mitu konkreetset meedet programmi juhtimise parandamiseks.

(...PICT...)

(1) Nõukogu ja Euroopa Parlamendi roll:

Järelevalvet teostavad nõukogu ja parlament. Järelevalve on:

· poliitiline järelevalve, mida teostavad nõukogu ja Euroopa Parlament ning

· programmi järelevalve, mida teostab Euroopa GNSSi programmikomitee [18]. Komiteesse kuuluvate liikmesriikide esindajad toetavad programmi rakendamist ja annavad üldiseid suuniseid programmi tähtsates küsimustes.

(2) Euroopa Komisjoni roll:

kuna komisjon on institutsioon, kes annab aru vahetult nõukogule ja parlamendile, tuleb komisjonile anda üldine vastutus programmi juhtimise eest.

Komisjon on seisukohal, et programmil peab olema üksainus avalikust sektorist pärit programmijuht, kes vastutab terve Galileo programmi eest, juhib või kontrollib vastavalt lepingule tegevust kõikidel alamatel rakendustasanditel, omab juurdepääsu rahalistele vahenditele ja poliitilisele juhtkonnale ning teeb otsuseid küsimustes, mis puudutavad korraga mitut programmi osa. Juhtimise ja aruandluse jaotamine mitmeks haruks killustaks programmi ja avaldaks sellele kahjulikku struktuurset mõju.

Euroopa Komisjon on muu hulgas ka programmi omanik või „sponsor“, kes teostab järelevalvet programmi arendamise, hangete, tegevuse ja hooldamise ning süsteemi infrastruktuuri kasutamise lepingute üle.

(3) Euroopa GNSSi Järelevalveameti roll

Tuleb märkida, et avaliku ja erasektori partnerluse kontsessiooniläbirääkimiste lõpetamine põhjustas järelevalveameti rolli küsimuses õigusliku vaakumi, kuna ameti loomise määruse [19] ainuke eesmärk oli asutada kontsessiooni valdaja.

Selleks et ELil oleks võimalik nõuetekohaselt täita oma Galileoga seotud ülesandeid, on oluline, et järelevalveametile antakse suuremad volitused turgude ettevalmistamise suhtes. GNSSi järelevalveamet on ka akrediteerimisasutus ning korraldab sertifitseerimist. Eelnevale lisaks annab amet programmi juhile nõu ja abi kõikides programmiga seotud küsimustes.

Avaliku sektori poolse juhtimise sidusa raamistiku loomiseks esitab komisjon ettepaneku vaadata kõnealune määrus läbi kohe, kui ELi poliitiline otsus programmi kohta on vastu võetud.

(4) Euroopa Kosmoseagentuuri roll

Euroopa Kosmoseagentuuril kui Euroopa GNSSi programmide kaasalgatajal ja arhitektil on parimad eeldused võtta endale hankija ning töödejuhi roll. Euroopa Kosmoseagentuur on kümne aastaga kogunud ainulaadsed tehnilised teadmised ja kogemused Euroopa GNSSi programmide kohta, mida ei ole võimalik uuesti luua ilma märkimisväärse ajakao, kulude ja programmile tekkivate riskideta.

Euroopa Kosmoseagentuuri tegevus rajatakse tulevikus üksikasjalikule GNSSi käsitlevale Euroopa Kosmoseagentuuri ja Euroopa Ühenduse vahelisele lepingule, milles sätestatakse kohustused, hankepoliitika, aruandluse ja koostoimimise kord, Euroopa Kosmoseagentuuri otsustusõiguse piirid ning menetlus, mille kohaselt ta saab taotleda komisjoni ning vajaduse korral ka nõukogu ja Euroopa Parlamendi otsuste vastuvõtmist.

Seoses Euroopa Kosmoseagentuuri kui projekteerija rolliga tuleb tagada, et Euroopa avalik sektor kui süsteemide omanik oleks ka tulevikus kursis Euroopa GNSSi programmide tehniliste suundumustega ja osaleks nende määratlemises. See on tulevikus Euroopa GNSSi programmide raames lepingute sõlmimise seisukohalt väga oluline. Euroopa Kosmoseagentuuri ja Euroopa Ühenduse vahelises lepingus sätestatakse asjakohased küsimused üksikasjalikult.

Komisjon kavatseb nõukogule ja Euroopa Parlamendile korrapäraselt ja üksikasjalikult aru anda kõigis asjakohastes küsimustes, sealhulgas edusammud, riskid, rahastamine ja juhtimisotsused.

Komisjon teeb nõukogule ja Euroopa Parlamendile ettepaneku nõustuda selle Euroopa GNSSi programmide avaliku sektori poolset juhtimist käsitlevate ettepanekute paketiga, mis sisaldab eeskätt järgnevat:

1) luuakse Euroopa GNSSi programmikomitee;

2) komisjon on Euroopa GNSSi programmi juht ja omanik;

3) tugevdatakse GNSSi järelevalveameti rolli turgude ettevalmistamisel ning komisjoni nõustamisel ja programmi juhtimise toetamisel;

4) Euroopa Kosmoseagentuur on töödejuht, kes tegutseb vastavalt GNSSi käsitlevale Euroopa Kosmoseagentuuri ja Euroopa Ühenduse vahelisele lepingule;

5) korrapärane ja üksikasjalik aruandmine nõukogule ja Euroopa Parlamendile.

8. Galileo avalike hangete läbivimise põhimõtted

Komisjon on kindlalt seisukohal, et kõigil võimalikel juhtudel on vaja programmis rakendada tõhusat ja õiglast konkurentsi. Selleks teostatakse programmi kõigis osades, kui vähegi võimalik, hanked vähemalt kahelt tarnijalt ja pakkumised korraldatakse võistluslikul alusel, et suurendada tõhusust ja vähendada sõltuvust, ning mis peamine, hoida ohjes kulusid ja leevendada riske. Galileo hangetele tuleb nii praegu kui tulevikus kasuks see, et Euroopa tööstus on mitmekesine ja konkurentsivõimeline ning sarnast pädevust leidub eri paigus. Seega tuleb võimaluse piires vältida hangetel kitsaskohtade tekkimist tarnimisraskuste tõttu või hankeid, millel on ainult üks pakkuja. Kuid järgmises etapis tuleb arvestada ka teatavate varem tehtud otsuste ja saavutustega, mis on seotud orbiidil kontrollimise lepingutega, ning erasektori vajadustega. Hankimine võistluslikul alusel ja kahelt tarnijalt võib põhjustada kulusid ja viivitusi, kuna suurenevad üldkulud ja tekib vajadus veenduda teiste tarnijate tehniliste lahenduste ja toodete sobivuses.

Seega tuleb hinnata programmi kui terviku tõhusust, varem tehtud otsuseid ja vajadust hankida mitmelt konkureerivalt tarnijalt ning leida nende vahel sobiv tasakaal. Sellest lähtuvalt teeb komisjon ettepaneku järgida järgmisi põhimõtteid:

(1) kohaldatakse ühenduse avalike hangete eeskirju;

(2) hanked on avatud ja võistluslikul alusel, et tagada:

· juurdepääs ja õiglane konkurents terves tööstustarnete ahelas, nii et hangetes on võrdsetel alustel võimalik osaleda kõikide liikmesriikide iga tasandi huvitatud erasektorisse kuuluvatel isikutel, sealhulgas VKEdel;

· nõuetekohane kontroll programmi üldkulude ja ajakavast kinnipidamise üle;

(3) vajalikul määral võetakse arvesse seniseid saavutusi ja investeeringuid, asjakohaseid lepinguid ning Euroopa GNSSi programmide määratluse ja arendamise etapis saadud kogemusi;

(4) kui vähegi võimalik, teostatakse hanked üheaegselt kahelt tarnijalt, et vähendada tehnoloogia- ja tööstusriske ning sõltuvust, ning paremini kontrollida programmi üldkuludest ja ajakavast kinnipidamist;

(5) orbiidil kontrollimise etapist täieliku tegevusvõime saavutamise etappi üleminekul rakendatakse süsteemi infrastruktuuri järk-järgult, et ohjata riske ja käivitada teenused varakult;

(6) täiel määral võetakse arvesse Euroopa GNSSi programmide strateegilist tähtsust ning turva- ja ekspordikontrolli nõudeid.

9. KÄitamis- ja kasutusetapi põhimõtted

Komisjon soovib endiselt peatselt kaasata erasektorit Euroopa GNSSi programmidesse, sealhulgas nende kasutus- ja käitamisetappidel. Valida on vaid mõne üksiku võimaluse või võimaluste kombinatsioonide vahel – erinevad avaliku ja erasektori partnerluse viisid, teenuse osutamise lepingud või riigi omanduses olevad äriühingud.

Kuid komisjon peab veel tegema põhjalikku analüüsi. Koos GNSSi järelevalveametiga on nende tegemist juba alustatud. Järgnevaid samme käsitlevate otsuste tegemise aeg on oluline, et tagada programmi läbiviimise üldine sidusus.

Komisjon on seisukohal, et Euroopa GNSSi programmide käitamis- ja kasutusetappe käsitlevad otsuseid võib teha üksnes pärast seda, kui on tehtud üksikasjalikud tehnilised, äri-, finants- ja programmiuuringud. Komisjon esitab oma ettepanekud kohasel hetkel.

10. Euroopa GNSSi programmide kasutuselevõtu ajakava

Vastavalt dokumentidele, mille komisjon esitas mais, kulub profiili läbivaatamist käsitleva ELi poliitilise otsuse vastuvõtmisest vähemalt aasta, enne kui jõustub täieliku kasutuselevõtu etappi käsitlev leping, sedagi eeldusel, et eelarvet ja rahastamist käsitlevad õiguslikult siduvad otsused võetakse vastu mõned kuud hiljem. Eeldusel et pika tarnetähtajaga osade hanked sooritatakse varakult, vähemalt kuus kuud varem, on täielik tegevusvõime võimalik saavutada neli ja pool aastat pärast lepingu kehtivuse algust.

Juhul kui heakskiitvad poliitilised otsused võetakse vastu 2007. aasta lõpuks, on täielik tegevusvõime võimalik saavutada 2013. aasta keskpaigaks.

Eeltoodud kaalutlustest lähtuvalt on koostatud järgmine Euroopa GNSSi programmide kasutuselevõtu ajakava (asjakohane kuupäevade ja oodatavate saavutuste loetelu on esitatud komisjoni talituste töödokumendis).

________

1. lisa. Galileo programmi riskide ülevaade

Riskikategooria | Põhjused | Mõju | Tõenäosus | Sündmuse põhjustatava kulu vahemik |

Hanke- ja kasutuselevõtuetapp |

Projekteerimisriskid | Aatomkellad, toimimine orbiidil, inimelu ohutuse tagamise teenuse toimimine, turvanõuete rakendamine, arendamine, et jõuda orbiidil kontrollimise etapist täieliku tegevusvõime etappi | Vajadus uuesti projekteerida | Ebatõenäoline | ~ 250–500 miljonit eurot |

Kasutuselevõturiskid | Tehnilised, juhtimis-, rahastamis- ja poliitilised probleemid Stardiriskid | Viivitused | Ebatõenäoline | Kuni 250 miljonit eurot |

Kasutus- ja käitamisetapp |

Turu- ja tuluriskid | Risk, et projekteerimis- ja kasutuselevõturiskid põhjustavad turu nõrkust või mõjutavad tulu | Tulu vähenemine | Tõenäoline | Kuni pool aastasest eeldatavast tulust |

Kolmanda osapoole vastutus | Nõuete esitamine | Maksete tegemine nõuete alusel | Väga vähe tõenäoline | > 1 miljard eurot |

Puudub kindlustamise võimalus | Turu maht on ebapiisav | Otserahastamine | Vähetõenäoline | > 1 miljard eurot |

Ettenähtamatud sündmused | Programmist sõltumatud põhjused | - | Vähetõenäoline | ~ 250–500 miljonit eurot |

Rohkem üksikasju on esitatud komisjoni talituste töödokumendis.

[1] http://register.consilium.europa.eu/pdf/et/07/st10/st10126.et07.pdf.

[2] 21.–22. juuni 2007. aasta Euroopa tippkohtumine, 11177/1/07 Rev 1, punkt 36.

[3] Teatisele on lisatud komisjoni talituste 19. septembri 2007. aasta töödokument - SEK(2007) 1210.

[4] Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa satelliitraadionavigatsiooniprogrammide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta - KOM(2007) 535, 19.9.2007.

[5] Teatis mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise kohta ning ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga - KOM(2007) 549, 19.9.2007.

[6] Teatis Euroopa kosmosepoliitika kohta - KOM(2007) 212, 26.4.2007.

[7] Euroopa Kosmoseagentuuri, avaliku ja erasektori partnerluse varasemate kontsessioonipakkumiste ja orbiidil kontrollimise lepingu andmed; Euroopa Kosmoseagentuuri, GNSSi järelevalveameti, sõltumatute konsultantide PriceWaterhouseCoopers ja Satel Conseil International ning liikmesriikide asjatundjatega kontrollimise eesmärgil peetud koosoleku hinnangud.

[8] Kosmoseprogrammide ettenägematute kulude reserv on tavaliselt suurusjärgus 10–20 %.

[9] Juhul kui orbiidil kontrollimise etapis tekib ülekulu, kaetakse see vastavalt kehtivatele rahastamiskokkulepetele ja/või ettenägematute kulude reservist.

[10] Orbiidil kontrollimise lepingutega on hangitud neli satelliiti ja nende kanderaketid, esimene satelliidijuhtimiskeskus ning umbes pool vajalikest satelliitside-, jälgimis- ja seirejaamadest.

[11] Allikas: ABI Research 2006.

[12] Allikas: Galileo järelevalveamet, kes omakorda tugineb järgmistele allikatele: Ovum 2006, ABI Research 2006, Berg Insight 2006, ESYS 2006.

[13] Just selle ebakindluse tõttu jättis erasektor avaliku ja erasektori partnerluse kontsessiooniläbirääkimistel tururiski võtmata.

[14] Allikad: Ovum 2006 ning avaliku ja erasektori partnerluse läbirääkimiste etapil saadud hankepakkumised.

[15] Sel põhjusel on Euroopa Parlament mitmel puhul olnud niisuguse lahenduse vastu.

[16] Teatis mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise kohta ning ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga - KOM(2007) 549, 19.9.2007.

[17] KOM(2004) 477 lõplik/2.

[18] Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa satelliitraadionavigatsiooniprogrammide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta - KOM(2007) 535, 19.9.2007.

[19] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004, 12. juuli 2004.

--------------------------------------------------