Seetõttu on Euratomil asjakohane jätkata raamlepingus osalemist ning nõustuda selle kehtivusaja pikendamisega spetsiaalse pikendamismehhanismi kaudu, mis on ette nähtud raamlepingu artikli XII lõikes 3.

Euratom on olnud selle aja jooksul GIFis väga aktiivne ja on ainus lepinguosaline, kes osaleb kõigis kuues reaktorisüsteemis (süsteemikorralduskavad) ja kõigis kolmes valdkonnaüleses süsteemis („ohutus ja töökindlus”, „majandus” ning „tuumarelva leviku tõkestamine ja füüsiline kaitse”). Euratomi esindajad juhivad kuuest süsteemist kolme (ülekriitiline veereaktor, kiire pliireaktor ja gaasijahutusega kiirreaktor) ning iga süsteem hõlmab projektikorralduskavasid, mille raames toimub tehniline töö. Euratom osaleb suuremas osas projektikorralduskavades, kasutades nii otsestest kui ka kaudsetest meetmetest tulenevaid vahendeid Euratomi teadus- ja koolitusprogrammi raames.

Samanimelises hartas sätestatud IV põlvkonna rahvusvaheline foorum (GIF) on 2001. aastal USA algatusel käivitatud rahvusvahelise teadus- ja arenduskoostöö raamistik. Selle eesmärk on ühendada jõupingutused selliste uute tuumaenergiasüsteemide väljatöötamisel, mis tagavad kindla energiavarustuse, lahendades seejuures rahuldaval tasemel tuumaohutuse, jäätmete koguse piiramise, tuumarelva leviku tõkestamise ja üldsusele muret tekitavad probleemid.

Lepingu kehtivusaega pikendatakse Euratomi asutamislepingu artikli 101 teise lõigu alusel.

2014. aasta juunis edastas GIFi tehniline sekretariaat hoiulevõtja (OECD) nimel teate raamlepingu kehtivusaja pikendamise kohta, milles esitati osalistele kolm pikendamisvõimalust:

„1. spetsiaalne pikendamismenetlus – osalised võivad raamlepingu kehtivusaja pikendamises kokku leppida spetsiaalse menetluse raames, mis on ette nähtud raamlepingu artikli XII lõikes 3 (1. võimalus);

2. lepingu muutmine – kui osalised ei suuda kokku leppida 1. võimaluses, on neil võimalik raamlepingut muuta artikli XII lõikes 4 ette nähtud menetluse raames (2. võimalus);

3. kehtivusaja lõppemine ja uus leping – kui osalised ei suuda kokku leppida lepingu kehtivusaja pikendamises ega lepingu muutmises, võivad nad oodata raamlepingu kehtivusaja lõppu ning sõlmida uue raamlepingu, mis kujutaks endast uut rahvusvahelist lepingut (3. võimalus).”

Euratomi esindaja toetas 1. võimalust, kuna see näis kiireima võimalusena lepingu kehtivusaja pikendamiseks ning pooled olid konkreetselt ette näinud spetsiaalse pikendamismenetluse, mis erineb muude muudatuste tegemise protsessist. 14. oktoobril 2014 esitas USA esindus OECD (hoiulevõtja) juures teistele osalistele, sealhulgas Euratomi esindajale (Euroopa Välisteenistuse kaudu) lepingu eelnõu, mille kohaselt pikendatakse IV põlvkonna tuumaenergiasüsteemide uurimis- ja arendustegevuse alase rahvusvahelise koostöö raamlepingu kehtivusaega, kusjuures see allkirjastatakse spetsiaalset pikendamismenetlust kasutades.

Esialgseks kavatsuseks oli, et poliitikarühm, tuginedes spetsiaalsele pikendamismenetlusele, võtab oma 17.–18. detsembri 2014. aasta koosolekul (või kirjalikku menetlust kasutades) vastu otsuse pikendada raamlepingu kehtivusaega kümne aasta võrra, st 28. veebruarini 2025. Võttes aga arvesse mõnede osaliste (sh Euratomi) menetlusnõudeid ning selleks, et jätkuvalt eristada harta ja ametliku valitsustevahelise raamlepingu alusel kokkukutsutud GIFi poliitikarühma koosolekuid, poliitikarühm kõnealusel koosolekul lepingu kehtivusaja pikendamist ei arutanud.

Pärast pikendamismenetlust ja lepingu kehtivusaja pikendamise kokkuleppe eelnõu käsitlevate seisukohtade esitamist ja mõttevahetuste pidamist esitati 2014. aasta detsembri koosoleku järel osaliste esindajate enamuse toetusel uus lepingu kehtivusaja pikendamise kokkuleppe eelnõu. Väljapakutud lahenduseks oli, et lepingu kehtivusaja pikendamine peaks jõustuma seejärel, kui vähemalt kolm osalist on andnud siduva nõusoleku. Neli osalist (Jaapan, Lõuna-Korea, Prantsusmaa ja USA) märkisid, et neil on võimalik anda oma siduv nõusolek 28. veebruariks 2015 või enne seda, mistõttu saaks lepingu kehtivusaja pikendamise kokkulepe selleks kuupäevaks jõustuda, ning et nad on valmis seda tegema.

Teised osalised olid seisukohal, et kehtiva raamlepingu artikli XII lõike 3 alusel tähendaks kõigi osaliste poolt selleks kuupäevaks allkirjastamine (sõltumata selle järgnevast heakskiitmisest) nende heakskiitu lepingu kehtivusaja pikendamisele. Euratomi esindaja teatas, et ta ei saa sellise nõusoleku andmise viisiga nõustuda. Teised osalised pidasid piisavaks Euratomi esindaja kirja hoiulevõtja sekretariaadile, milles väljendatakse toetust teiste osaliste poolt läbiviidavale pikendamismenetlusele.

Neli osalist allkirjastasid lisatud lepingu kehtivusaja pikendamise kokkuleppe 26. veebruaril 2015. Selle saab Euratomi nimel allkirjastada kohe, kui nõukogu kiidab lepingu kehtivusaja pikendamise heaks.

Komisjon peab raamlepingu kehtivusaja pikendamise otsust oluliseks, mistõttu ühtlustas ta oma seisukoha oma esindaja kaudu Prantsusmaaga. (Ühendkuningriik on vahepeal lepingust eraldi osalisena taganenud, kuid on sarnaselt teistele liikmesriikidele endiselt selle osaline Euratomi kaudu).

Komisjon on seisukohal, et kavandatav raamlepingu kehtivusaja pikendamine on ühenduse seisukohast vastuvõetav, mistõttu esitab ta Euratomi asutamislepingu artikli 101 teise lõigu kohaselt käesoleva soovituse nõukogu otsuse kohta.

Lepingu kehtivusaja pikendamiseks on vaja nõukogu heakskiitu, kuna lepinguga nähakse jätkuvalt ette GIFi-sisese teaduskoostöö konkreetsed tingimused. Lisaks sellele hõlmab pikendatud lepinguperiood enam kui kaht Euratomi teadus- ja koolitusprogrammi, nii et Euratomi GIFis osalemise suunamiseks vastavalt nõukogu määrustele Euratomi olemasolevate ning tulevaste teadus- ja koolitusprogrammide kohta on vaja vähemalt kaht nõukogu otsust.

Euratomi osalemine GIFis peaks jääma nõukogu määruste (Euratomi teadus- ja koolitusprogrammide kohta) kohaldamisalasse. Harta kohaselt peab iga osaline ise kindlaks määrama ulatuse, milles ta GIFi tegevuses osaleb.

Nõukogu määruses (Euratom) nr 1314/2013 Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammi (2014–2018) kohta, millega täiendatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020”, on konkreetselt ette nähtud, et Euratomi esindaja lähtub oma tegevuses GIFi raamlepingust. Määruse I lisas on punktis „Programmi eesmärkide saavutamiseks vajalik tegevus” seoses „JRC otseste meetmetega” sätestatud, et:

„Arvestades asjaolu, et IV põlvkonna rahvusvahelisel foorumil (GIF) esindab Euratomi JRC, koordineerib ta jätkuvalt ühenduse panust kõnealusele foorumile.”

Punktis „Rahvusvaheline koostöö kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega” märgitakse seoses Euratomiga, et:

„Jätkatakse tuumauuringute ja innovatsiooni alast ühistel eesmärkidel ja vastastikusel usaldusel põhinevat rahvusvahelist koostööd eesmärgiga tuua liidule ja selle keskkonnale selget ja märkimisväärset kasu. Selleks et aidata kaasa artiklis 3 esitatud erieesmärkide saavutamisele, püüab ühendus suurendada liidu teadus- ja tehnikaalast asjatundlikkust rahvusvaheliste koostöölepingute kaudu ning lihtsustada liidu tuumatööstuse pääsu uutele arenevatele turgudele. Rahvusvahelist koostööd edendatakse mitmepoolsete raamistike kaudu (nt IAEA, OECD, ITER, GIF) ... .”

Tundub, et raamlepingu kehtivusaja pikendamist peeti seega asjakohaseks seoses Euratomi panusega raamprogrammi „Horisont 2020”.

Eespool esitatut silmas pidades teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu võtab Euratomi asutamislepingu artikli 101 teist lõiku kohaldades vastu lisatud nõukogu otsuse soovituse eelnõu, milles kiidetakse heaks Euratomi GIFi raamlepingus osalemise pikendamine ning volitatakse teda lisatud lepingu kehtivusaja pikendamise kokkulepet allkirjastama.