ET Euroopa Liidu Teataja C 318/9

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Digitaalpädevuse, e-oskuste ja e-kaasatuse parandamine” (ettevalmistav arvamus)

2011/C 318/02

Raportöör: Laure BATUT

24. jaanuaril 2011 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Digitaalpädevuse, e-oskuste ja e-kaasatuse parandamine”

(ettevalmistav arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 22. juunil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 473. istungjärgul 13. ja 14. juunil (13. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 136, erapooletuks jäi 2 liiget.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Ebavõrdne juurdepääs info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale (IKT) on majandusliku ja sotsiaalse ebavõrdsuse jätk: majanduskasvu ja tööhõive arendamine ning edukas kriisist väljumine on pakilise tähtsusega.

1.2 Kõigi kommunikatsioonivahendite sisu kriitiline omaksvõtt eeldab KÕIGILT kodanikelt, et 1) neil on internetiühendus, 2) neil on oskus seadmeid kasutada, 3) nad tunnevad tehnoloogiat, 4) nad on saanud asjakohast koolitust, 5) nad on kaasatud digitaalsesse maailma.

1.3 E-kaasatus peab olema üldine lähenemisviis ja tagama igaühe digitaalse sõltumatuse, vaatamata tema ühiskondlikule positsioonile. Komitee on seisukohal, et Euroopa Liit ja liikmesriigid peaksid tagama juurdepääsu e-teenustele e-oskuste elukestva õppe kaudu, mis on vajalikud tööga seotud ja/või isiklikel või kodakondsusega seotud põhjustel.

1.4 Juurdepääsu infrastruktuurile ja vahenditele tuleb käsitleda kui põhiõigust.

1.5 Komitee soovib, et ELi, riiklikud ja kohalikud ametiasutused kasutaksid olemasolevaid dialoogistruktuure organiseeritud kodanikuühiskonna esindajatega suhtlemisel, et paremini määratleda tegelikke vajadusi.

1.6 Kvaliteet, innovatiivsus, läbipaistvus ja kättesaadavus, mida oodatakse üldhuviteenustelt ning Euroopa ja liikmesriikide haldusasutustelt, moodustavad e-kaasatuse tõelise aluse.

1.7 Kuna digitaliseerumisilming puudutab laialdaselt ühiskonna eri valdkondi (1) ning kuna 30 % kodumajapidamistest puudus 2010. aastal veel internetiühendus (2), leiab komitee, et EL peab olema innustaja ja teejuht kodanikele võrdsete võimaluste loomisel. Samuti on komitee seisukohal, et EL võiks kõnealuses küsimuses kehtestada liikmesriikide jaoks ühtlustatud lähenemisviisi, mis sisaldab kaitsenõuet tavade ja andmete turvaliseks muutmiseks. Komitee soovitab tõhustada kooskõlastust ELi ja liikmesriikide vahel:

— eakate inimeste e-kaasamiseks: — andes Euroopa aktiivsena vananemise aasta (2012) näol ELile võimaluse väärtustada IKT rolli eri põlvkondade ühenduslülina, et võimaldada vähem eakatel jääda aktiivseks ning vältida eakate inimeste isoleerumist ja muuta nende elu mugavamaks; — aidates eakatel inimestel arendada e-oskusi kohaliku tasandi koolituse ja nõustamise kaudu; — seades eesmärke ja pakkudes kasutajasõbralikke seadmeid ja programme huvi tekitamiseks ning seejärel vajaduse loomiseks; — luues kohalikke projekte e-tervise, kollektiivse mälu loomise ja sõltumatuse valdkonnas, nt naabruskonna tasandil, eesmärgiga taastada sotsiaalsed sidemed;

— puuetega inimeste e-kaasamiseks: — võimaldades puuetega inimestel osaleda ühiskonnas võrdsetel alustel, kasutades selleks IKT-d, mille kättesaadavus ja kasutajasõbralikkus on tagatud; — arendades Euroopa Komisjoni vahendusel tööstusele, kavandajatele ja tootjatele kohalduvat universaaldisaini (Design for All) nõuet või kehtestades seadmeid ja programme puudutava kättesaadavuse klausli imporditurgudel, ning rakendades meetmeid, mis nõuavad IKT levitamist kodudes, ühis- ja eratranspordis, ehitussektoris jne;

— madala sissetulekuga inimeste e-kaasamiseks: — toetades kättesaadavate ja rahvusvähemuste vajadustele kohandatud programmide tootmist; — toetades tasuta avalikku internetiteenust linnade strateegilistes kohtades, samuti nende ebasoodsas olukorras kvartalites; — andes neile võimaluse õppida ja omandada töökoha saamiseks vajalik kvalifikatsioon e-õppe teel; — lihtsustades avatud andmete (open data 2.0) ja avatud allikate (open sources) kasutamist;

— põhihariduseta inimeste e-kaasamiseks: — võimaldades neile juurdepääsu riiklikele toetusteenustele (ruumid, asjatundjad), et kasutajaid ei jäetaks üksi arvuti ette; — nõudes operaatoritelt taskukohase hinnaga telefoni ja meediavahendite kasutamist teenust koolituse abivahendina; — edendades heitumise vältimiseks IKT meelelahutuslikke omadusi, nn tõsiseid arvutimänge (serious games), oskuste arendamisele suunatud programme, sotsiaalsete võrgustike kasutamist; — tagades toetuse kohaliku tasandi osalejatele;

— rahvusvähemuste e-kaasamiseks: — toetades veebipõhiseid, mitmekeelseid ja kohandatud rakendusprogramme (nt terviseõpetuse, e-tervishoiu ja e-õppe valdkonnas) ja — tagades rahvusvähemustele juurdepääsu avalikele ja tasuta internetipunktidele, e-õppele ja koolidele.

1.8 Üldkokkuvõttes leiab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, et

— e-kaasatus tuleks lülitada kõikidesse ELi ja liikmesriikide poliitikavaldkondadesse;

— võrguinfrastruktuuride rajamine tuleks kiiresti lõpule viia (isoleeritud piirkonnad, lairibaühendus …);

— riiklik digitaalarengu poliitika Euroopa, riiklikul ja kohalikul tasandil tuleks juba algusest peale välja töötada kaasamise ja mittediskrimineerimise põhimõttel;

— soodustada tuleks äsja aegunud seadmete ja programmide kasutamist;

— tagada tuleks vahendid naiste e-kaasamiseks.

1.8.1 Meetmete rahastamiseks tuleks:

— soodustada universaalse juurdepääsu rahastamist riiklikest toetustest ja ELi vahenditest,

— arendada eelkõige avalike teenuste rahastamist (ESF, ERDF), tagada teadus- ja arendustegevuse eelarve 3 % tasemel ELi SKP-st ning vähendada avaliku sektori eelarvekärpeid;

— eraldada sellele elulise tähtsusega eesmärgile reservfond, et säilitada teadmised ja oskused ja leevendada kriisi mõju;

— lülitada digitaalne väljakutse prioriteedina (ESF) kohalike omavalitsuste tegevuskavadesse ning tagada organiseeritud kodanikuühiskonna organisatsioonidele vajalikud vahendid e-tõrjutute toetamiseks;

— kohaldada e-kaasatusele pühendatud struktuurifondidele täiendavuse põhimõtet;

— kasutada suurte infrastruktuuritööde jaoks vajadusel laenuvõlakirju;

— edendada avaliku ja erasektori partnerlust asjakohases ELi raamistikus;

— toetada Euroopa finantstehingumaksu põhimõtet ja eraldada osa saadavast tulust e-kaasatusele;

— taotleda läbirääkimisi kommertsmänge tootvate (commercial gaming) ettevõtete ja riikliku sektori (haridus) osalejate vahel, et väiksema tasu eest taaskasutusse võtta nende äsja aegunud tehnoloogiat;

— toetada koolitusprogrammide mikrorahastamise arendamist;

— edendada personaalsete otsetoetuste süsteeme, mis tagavad juurdepääsu põhivahenditele (riist- ja tarkvara);

— hinnata viimase viie aasta jooksul IKT valdkonnas tehtud edusamme (loodud töökohad), et määratleda koos asjaomaste osalejatega tegelikud vajadused.

1.8.2 E-oskuste omandamiseks tuleks:

— luua valdkondlik nõukogu, kelle ülesanne oleks luua Euroopa viiteraamistik;

— luua Euroopa viiteraamistik koolituste ja uute ametikohtade jaoks IKT ja sellega seotud valdkonnas ning määratleda Euroopa tasandil tunnustatavate diplomite väljaandmise kriteeriumid;

— luua mitmekeelne Euroopa koolitusmudel võtmepädevuste ja -oskuste kiireks omandamiseks;

— kasutada Euroopa viiteraamistikku, et suurendada IKT valdkonna töökohtade nähtavust ja tasustamist ja arendada e-õpet kõrgetasemelise professionaalsuse saavutamiseks (IKT elualade ajakohastamine), eesmärgiga suurendada digitaalvaldkonna töötajate arvu ja nende oskuste täiendamist;

— luua nn e-majanduse pass, mis on vajalik ettevõtte loomiseks.

1.8.3 Haavatavate elanikkonnarühmade kaitseks e-keskkonnas tuleks:

— määratleda interneti esmane infosisu, jätmata kõike turu (EL ja liikmesriigid) reguleerida;

— määratleda veebilehtede nn saastamisvastased normid, õpetada küberturvalisust juba koolis;

— tagada, et kõigil veebilehtedel oleksid elemendid, mis võivad aidata kasutajatel meeles pidada peamisi turvanõudeid;

— tagada võrgustiku kasutaja õiguste kehtestamine ja järgimine;

— sel eesmärgil kehtestada IKT-teenuste kasutajate õiguste juhend kooskõlas põhiõiguste harta põhimõtete ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 9, mis tagab vähemalt IKT kasutajate sõna- ja teabevabaduse ning õiguse isikuandmete kaitsele, õiguse andmete kustutamisele (õigus olla unustatud) ja alaealiste kaitse õiguse.

1.8.4 Et tagada juurdepääs tööturule, tuleks:

— edendada sotsiaal- ja kodanikuühiskonna dialoogi arengut paljude olemasolevate struktuuridega kõigis tõstatatud küsimustes, et kuulata paremini ära vajadused ja muuta digitaalpädevused töökohtadeks ning majandusliku, sotsiaalse ja isikliku arengu võimalusteks;

— tõhustada ettevõtete töötajate väljaõpet digitaalvaldkonnas, et nad saaksid kauem töötada ja ettevõtte tootlikkust arendada.

1.8.5 Kõiki kaasava hariduse saavutamiseks kutsub komitee ELi üles:

— tõhustama võrdset juurdepääsu kaasavale haridusele kõikides koolides;

— tõhustama tulevast e-kaasatust mittediskrimineerival viisil eelkoolieast alates;

— tõhustama vanemate ja õpetajate e-koolitust ning kujundama ümber viimaste töötingimused;

— edendama koolis mõistagi õpetajate juhendamisel eriti probleemse õppeedukusega õpilaste digitaalseid oskusi eelkõige meelelahutuslike tegevuste (3) abil (kasutades õppetöös nutitelefone, nn tõsiseid mänge, tahvelarvuteid, digiraamatuid, sotsiaalseid võrgustikke jne), et õpetada kujutiste kontrollitud kasutamist, mis avavad uusi õppe- ja väljendusvorme, eelkõige meelelahutuslike tegevuste abil;

— parandama kõigi kodanike juurdepääsu tööturule tugevate üldiste teadmiste ja arvutialaste üldteadmiste omandamise kaudu.

2. Üldine taust

2.1 ELi 2020. aasta strateegia eesmärk on arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv kriisist väljumiseks. Euroopa digitaalses tegevuskavas (4) nimetatakse takistustena digitaalpädevuse puudumist, võrkude usaldamatuse ohtu ja küberkuritegevust ning ühiskondlike probleemide lahendamisel kasutamata jäetud võimalusi.

2.2 Komitee peab kõnealust eesmärki esmatähtsaks. Ükski kodanik ei tohiks jääda IKTst väljapoole tingimusel, et see tagab talle esmalt vahendid isiklikuks arenguks, osalemiseks ühiskondlikus elus ja iseseisvuseks (5).

3. Määratlused

3.1 E-kaasatus

Vastavalt Riia deklaratsioonile (6) hõlmab e-kaasatus nii IKT-d kui ka selle kasutamist, et saavutada kaasatuse laiemaid eesmärke kõigi üksikisikute ja ühiskonnagruppide osalemise kaudu teabeühiskonna kõigis aspektides.

3.2 Meetmete sihtrühmad

Kodanikud on jaotatud kategooriatesse, et neid oleks võimalik tuvastada neile määratava toetuse alusel, kuid e-kaasatus peab siiski olema üldine lähenemisviis. Inimlikus plaanis algab e-kaasatus kategooriatesse jaotatud inimeste stigmatiseerimise ennetamisest, ühiskondlikus plaanis tähendab see kollektiivset vastutust ning tööstuslikus ja kaubanduslikus plaanis universaaldisaini (Design for All) põhimõtte rakendamist toodete kavandamisest lõppkasutuseni.

3.3 Digitaalpädevus

Võib öelda, et esmajoones on digitaalpädevus vahend, ilma milleta ei ole võimalik kasutada seda, mida peeti kultuuriks laiemas mõttes ning vaadeldi kui ühenduslüli kodanike vahel. Ilma selle vahendita vähenevad võimalused läheneda teistele inimestele või kohata uusi inimesi.

Digitaalpädevus, e-oskused ja kaasatus on lahutamatud ning nõuavad terviklikku ja mittediskrimineerivat lähenemisviisi e-kaasatusele, mis hõlmab kogu ühiskonda.

3.3.1 Kaasatus eeldab järgmisi eeltingimuste täitmist:

— internetiühenduse olemasolu: e-juurdepääs on esmase tähtsusega aspekt;

— oskus kasutada seadmeid;.

— tehnoloogia tundmine: olla koolitatud, omada digitaalpädevust, mis võimaldab kasutada kõiki Maci, Windowsi, Linuxi, interneti ja mobiiltelefoni programme jne;

— selliste teadmiste omandamine, mis on vajalik kõigi meediavahendite infosisu kriitiliseks hindamiseks kodanikuaktiivsuse kontekstis.

3.3.2 E-tõrjutute hulgas on eakad inimesed, puuetega inimesed ja mõnikord neid hooldavad inimesed, madala sissetulekuga või madala haridustasemega inimesed. Seejuures ei tohi unustada, et eakate inimeste hulgas on haritud inimesi, kes kasutavad internetti selle loomisest alates, ning nad on mõnes liikmesriigis majanduse tõeliseks liikumapanevaks jõuks. Komitee leiab, et IKT abil tuleb tagada kõikide kodanike sõltumatus, hoolimata nende positsioonist ühiskonnas, kasutades konkreetseid lähenemisviise koos üldise lähenemisviisiga, mis on ökonoomsem ja kaasavam.

3.3.3 Komitee leiab, et e-kaasatus ei ole veel kaugeltki stabiilne ja lineaarne protsess. Tehnoloogia areneb pidevalt, töökohtade ebakindlus ja paindlikkus kasvab ning karjäärid on killustatud. E-tõrjutus on sageli seotud mitmete omavahel kattuvate põhjustega. Koolitus ja pädevuste ajakohastamine on e-kaasatuse põhiaspektid.

3.3.4 See mõjutab finantsraskustes ettevõtteid, kellel puuduvad pädevused ja/või aeg. Komitee arvates peab e-kaasatus olema ennetav, et IKT areng suudaks võimalikult suures ulatuses sammu pidada tõrjutuse põhjuste arenguga.

3.4 Professionaalide e-pädevused

Elukestev õpe on olulise tähtsusega. Pärast väga suurt populaarsust nooremate põlvkondade hulgas on e-pädevuste (7) omandamise nähtavus vähenenud ning palgad kõnealuses valdkonnas kahanenud. Valdkonna tulevasi professionaale tuleb viivitamatult innustada parema staatuse, suurema töötasu ning paremate töötingimustega, et korvata puudust kvalifitseeritud töötajate ja asjakohase koolituse järele ning kaasata seejuures raskustes inimesed. IKT professionaalid toovad endaga kaasa kasutajaid.

4. Vahendid

4.1 Üldine juurdepääs

4.1.1 Et kaotada IKT-le juurdepääsu erinevused ning edendada e-kaasatust, viidi Euroopa Liidus 2002. aastal sisse universaalteenus ning elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste kasutajate õigused (8). Üldkasutatava elektroonilise sidevõrgu ühenduse taotlemine eeldab piisava ribalaiuse olemasolu, et omada toimivat ja taskukohase hinnaga juurdepääsu internetile. Tegemist ei ole turu ega ausa konkurentsi kaotamisega, vaid tasakaalu loomisega majanduslike eesmärkide ja kiireloomuliste ühiskondlike vajaduste vahel. Nagu komitee on korduvalt rõhutanud, ei ole turg eesmärk omaette, vaid turg on vahend kodanike elukvaliteedi parandamiseks.

4.1.2 Kvaliteet, uuenduslikkus, läbipaistvus ja kättesaadavus, mida oodatakse üldhuviteenustelt Euroopas ja liikmesriikides, moodustavad e-kaasatuse tõelise aluse. Seega on tegemist pikaajalise sotsiaalse tõhususega, mis on keskse tähtsusega kaasatuse õnnestumisel. See on e-kaasatuse väljakutsega seonduv probleem: kuna üldhuviteenuste ja üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste ühiskondlik tõhusus ning pikaajalised riiklikud meetmed on esmase tähtsusega kaasatuse tulemuslikkuse seisukohalt, samal ajal kui tegemist on sektoriga, kus kiirus on elulise tähtsusega. Selle probleemi lahendamine on ametiasutuste ülesanne.

4.2 Võrdne juurdepääs kõigile

4.2.1 Kogu Euroopat hõlmavad võrgud, kiiret internetiühendust edendava lairibaühenduse areng ning digitaalse dividendi sagedusala (9) kasutamine tuleb universaalteenuse tagamiseks võimalikult kiiresti lõpule viia.

4.2.2 Võib siiski nentida, et ebavõrdsus IKT-le juurdepääsu ja selle kasutamise valdkonnas püsib, peegeldades olemasolevat majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust. E-kaasatud kodanikud on tavaliselt need, kellel on olemas vahendid vajalike seadmete ja pädevuste omandamiseks.

5. Põhiliste e-oskuste omandamine

Digitaalpädevus

Ühendades kolm järgmist tegurit – vajadus + huvi + (rahalised ja muud) vahendid – on võimalik suunata sihtrühmi digitaalpädevuse juurde.

5.1 Eakad inimesed

5.1.1 Rahvastiku kasvav segment – eakad inimesed – (10) kasutab IKT-d kõige vähem.

— : neil on vaja oma teadmisi ajakohastada. Komitee leiab, et eesmärgiga aidata neil naasta tööturule või seal püsida, võiksid kohalikud omavalitsused koostöös ettevõtetega pakkuda neile sotsiaalse dialoogi kaudu asjakohaseid koolitusi.

— : need inimesed peavad üle saama huvipuudusest, enesekindlusetusest ja umbusaldusest ning õppima kasutama kõnealuseid vahendeid kas tööga seotud põhjustel või pere- ja ühiskondliku elu hõlbustamiseks. Komitee leiab, et tehnoloogia ja asjatundjad peavad kohanema olukorraga. Neile inimestele tuleb pakkuda 1) juhendamist, 2) kasutajasõbralikku tarkvara, 3) riistvara, millega nad toime tulevad, 4) eesmärke, mis on kohandatud huvi äratamiseks ja seejärel vajaduse loomiseks, sealhulgas e-tervise projektide loomine, või kollektiivse mälu loomine naabruskonna tasandil, nt sotsiaalsete sidemete ja sõltumatuse taastamine.

5.1.2 Neile, kes elavad üksi, võib IKT olla elutähtsaks ühenduslüliks. Näiteks ühe nupulevajutusega taskukohase hinnaga toimiva telefoniühenduse/hädaabiteenused tagamine võib olla üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste üks reaalne ülesanne, päästes raskustesse sattunud inimesi. E-tervishoiu osatähtsus kasvab pidevalt (11); kõik põhimõtted, mida komitee soovi kohaselt tuleks internetikasutajate osas järgida, on üldise iseloomuga ning kohaldatavad tervishoiu ja sotsiaalhoolduse valdkondadele.

5.1.3 Euroopa aktiivsena vananemise aasta (2012) ja selle innovatsioonipartnerlused peaksid andma ELile võimaluse väärtustada IKT kui eri põlvkondade ühenduslüli (koolitus) osatähtsust, võimaldades eakatel inimestel vältida isoleeritust ja muuta nende elu mugavamaks.

5.2 Puuetega inimesed

IKT võib lihtsustada puuetega inimeste osalemist ühiskonnas võrdsetel alustel teistega (12). Probleemid on samad, mis teiste rühmade puhul: eesmärgi määratlemine, koolituste lihtsustamine, kättesaadav ja kohandatud tark- ja riistvara, kättesaadavad ja kasutajasõbralikud arvutid ja eelkõige arukad transpordisüsteemid (13). Digitaalpädevuse kui üldhuviteenuse roll tuleb puuetega inimeste puhul veelgi enam esile. Puude liiki arvestav toetus võib parandada sotsiaalset kaasamist. Valitsusväliste organisatsioonide rolli tuleb tunnustada ja kooskõlastada riiklike ametiasutuste omaga. Ainult puuetega inimestele suunatud eridisainidele tuleb eelistada universaaldisaini lähenemisviisi, mis võtab võimalikult suurel määral arvesse igat liiki kasutajate vajadusi.

5.3 Madala sissetulekuga inimesed

5.3.1 Ebavõrdne juurdepääs info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale on jätk majanduslikule ja sotsiaalsele ebavõrdsusele, sealhulgas meeste/naiste, perekondade/vallaliste naiste, linnade/maapiirkondade või saarte, rikaste riikide/vähemarenenud riikide vahel. Nendega tuleb ilmselgelt võidelda, et tagada võimalikult paljude inimeste e-kaasatus.

5.3.1.1 Sisserändajad või rahvusvähemused on veelgi ebasoodsamas olukorras. Nende vajadustele vastavaid programme ei toodeta.

5.3.2 Komitee leiab, et tasuta avalike internetipunktide loomine linnade strateegilistes kohtades ja juurdepääs avatud andmete süsteemile (open data 2.0) ning avatud allikatele (open sources) võimaldaks inimestel otsida tööd ja omavahel suhelda. Fikseeritud võrgud oleksid ka edaspidi kasulikud koolituse tugivahendid. Seda rolli peavad jagama ametiasutused, operaatorid ja kolmas sektor.

5.3.3 Juurdepääsu infrastruktuurile ja vahenditele tuleb käsitleda kui põhiõigust. Koolitus ning teadmiste ja kogemuste siire on digitaalpädevuse seisukohalt väga olulised igas eas ja igas elusituatsioonis inimestele.

5.4 Madala haridustasemega inimesed

5.4.1 Komitee on seisukohal, et kõnealuste inimeste huvi IKT vastu tuleb äratada eritoetuste abil, alustades telefoni ja meediavahendite kasutamisest.

5.4.2 Kasutades arvuti ja õpetaja kombinatsiooni ning alustades meelelahutuslikest elementidest, välditakse heitumist. Komitee arvates võiks probleemse õppeedukusega lapsi, järele aidata nutitelefonide abil, mida võiks pidada uueks pliiatsiks. Põhioskuste omandamine võiks alata nn tõsistest mängudest, mis on sarnased nii noorte kui ka täiskasvanute mõttemängudele, mille puhul kasutatakse oskuste arendamisele suunatud programme.

5.4.3 E-kaasatuse saavutamiseks vajab Euroopa Liit kultuuriga rikastatud internetti. Kultuur on see, mis eurooplasi nende endi arvates kõige enam ühendab. EL peaks kasutama oma kultuurilist mitmekesisust kõigis digitaalse tegevuskava algatustes (14). Kultuuriobjektide digitaliseerimine lihtsustab kõige ebasoodsamates tingimustes inimestele juurdepääsu teadmistele, mis on vajalik nii sotsiaalse integratsiooni kui ka isikliku arengu seisukohalt, eelkõige inimese emakeeles.

5.5 Rahvusvähemused

5.5.1 Komitee soovib, et e-kaasatuse võimalus antaks rahvusvähemustele, vaatamata sellele, kas tegemist on sisserändajatega või mitte, nt romad. Nad ei ole kirjaoskamatud, kuid nad ei valda oma vastuvõtjariigi keelt ega tunne selle kultuuri. Arvutid ei ole neile lihtsalt kättesaadavad. Naised on sageli kõige vähem informeeritud ning seega veelgi ebasoodsamas olukorras.

5.5.2 Mitmekeelne elektrooniline rakendus IMI (15), mis on mõeldud liikmesriikide ametiasutuste suhtlemise lihtsustamiseks, võiks olla alus sotsiaalsetele rakendustele, mille eesmärk on arendada ELi residentide ja kodanike koolitamist, võimaldades neile seeläbi juurdepääsu e-õppele.

5.5.3 Kõigi viiendas punktis loetletud elanikkonnarühmade jaoks võib sotsiaalsetel võrgustikel olla esmatähtis roll juhul, kui seda asjakohaselt kontrollitakse. Lisaks sellele võiks muuta kättesaadavamaks internetikohvikud, millel on otsustava tähtsusega roll noorte IT-huvi ja e-oskuste arendamisel, näiteks võiks jagada kohalike omavalitsuste toetatud sooduskuponge.

5.6 Ka ettevõtted

5.6.1 VKEsid, kelle põhitegevus ei seondu IKT-ga, võib ohustada e-tõrjutus. Ajanappus kasutusoskuste omandamisel, tavade koorem, rahalised raskused, aegunud suhtumine arvutipõhisesse juhtimisse võivad mõjutada ettevõtete juhtimist, nende tööprotsessi ja nende töötajaid. Seetõttu ei pruugi nad kasu saada pilveandmetöötlusest (cloud computing) (16), mis pakub IT-juhtimise lahendusi. Kuna see võib mõjutada nende ettevõtete tootlikkust, tuleb leida vahendid nende kaasamiseks.

6. Kõigi kodanike e-oskuste arendamine sotsiaalsete ja ühiskondlike probleemidega toimetulekuks

6.1 Haridus ja koolitus (17)

6.1.1 Tulevane kaasatus algab eelkoolieas.

Pakkudes kõikides koolides kõigile lastele, sealhulgas puuetega, isoleeritud ja probleemsete perekondade lapsed, võrdseid võimalusi kaasavaks IT-õppeks, suurendaks see nende iseseisvust täiskasvanueas. Nn tõsiste mängude, tahvelarvutite, digiraamatu ulatuslik kasutamine õpetajate juhendamisel ning sotsiaalsete võrgustike kasutamine võimaldaksid kaasata kõige raskemas olukorras olevaid lapsi tänu nende vahendite pakutavatele uutele õppevormidele.

6.1.2 Kvalifikatsiooni ja diplomite omandamisel ning IT-karjääri valikul peaks olema võimalik toetuda digitaalühiskonna uute ametialade koolitust käsitlevale Euroopa viiteraamistikule. Mõned ametialad on vanade ametialade ajakohastatud versioonid, teised mitte. Võiks koostada Euroopa avatud kataloogi digitaaloskuste kohta, et määratleda Euroopa diplomite väljastamise tingimused, et lihtsustada asjast huvitatud inimeste liikuvust. Komitee leiab, et meetmetega, mille abil võivad Euroopa üliõpilased saavutada hea ühiskondlik-ametialasele positsiooni, peaks olema võimalik vähendada nende vaenulikku suhtumist kõnealuste ametialade vastu.

6.1.3 EL peaks innustama igat liiki haridust IKT valdkonnas riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning kaasama sellesse protsessi ka vanemate ja õpetajate koolituse, kohandades vastavalt ka nende töötingimusi.

6.2 Elukestev e- õpe

6.2.1 Mõnede asjaomaste rühmadeni jõutakse sihipäraste kampaaniatega. E-tõrjutute jaoks on oluline eksperimentaalsete teadmiste siire ja teoreetilise hariduse kõrval aitavad osalusmeetodid kaasa potentsiaali arendamisele ning loovad integratsioonivõimaluse. Eriti puudutab see töötuid, aktiivset elanikkonda, eakaid inimesi ja sotsiaalselt tõrjutute rühmi, kes soovivad töötada ning vajavad selleks tööalast konkurentsivõimet ja sotsiaalseid oskusi.

6.2.2 Ettevõtete meetmed

Niinimetatud e-majanduse passi omandamine pärast IKT standardkoolitust ärikeskkonnas võiks tulevikus olla nõutav tingimus ettevõtte loomiseks.

Ettevõttesisene IKT-koolitus töötajatele tuleks muuta üldreegliks ettevõttesiseste lepingutega, kuna see aitab kaasa e-kaasatuse saavutamisele ja võimaldab hoida töötajaid tööturul kauem ning suurendada ettevõtte tootlikkust.

6.2.3 Ametiasutuste meetmed

IKT arengupoliitika riiklikul ja kohalikul tasandil peab olema kujundatud juba algusest peale kaasava ja mittediskrimineerivana.

Struktuurifondide kasutamine: ametiasutuste otsustada jääb, millised uuendustegevused on olulised ühiskonna jaoks tervikuna ning mida võib toetada, et pakkuda neid tegevusi kõigile asjast huvitatud osapooltele soodsaima hinnaga.

EL ja liimesriigid peaksid esitama Euroopa raamistiku IKT ametialade professionaalsuse arendamiseks.

6.3 Infosisu töötlemine

6.3.1 Infosisu olulisus ei luba jätta koolituse, hariduse ja kultuuri määratlemist turu hooleks.

6.3.2 Riiklikud ametiasutused peaksid määratlema põhisisu, lihtsustama kaugõpet ja koos ELiga määrama kindlaks kogu Euroopas tunnustatavate diplomite väljaandmise kriteeriumid. Kasutajate kuulamine on keskse tähtsusega tegelike vajaduste määratlemisel.

6.3.3 Kohandatav infosisu ja multimeedia on elulise tähtsusega kasutajatele digitaalse keskkonna järjepidevuse tagamisel (nn haritud internet), võttes arvesse ka puuetega isikute juurdepääsu.

6.3.4 Nende riikide kodanikud, mille keelt riigist väljaspool vähe räägitakse, on internetis avaldatud teabe osas ebavõrdses olukorras. EL ja liikmesriigid peaksid tagama nende kultuuri austamise ning tõelise infosisu leviku nende emakeeles.

6.3.5 Sotsiaalsete võrgustike infosisu loojaks on nende kasutajad. Seda vahendit võib kasutada kõigi nende ligimeelitamiseks, kellel on probleeme IKT kasutamisega, järgides seejuures nende kasutajaõigusi.

7. Julgeoleku suurendamine usalduse tagamiseks

A. Infotehnoloogia kasutamine nõuab äärmist ettevaatust (18), kui kasutaja on ebakindel ega tunne süsteemi ning kui suhteline teadmatus küberjulgeoleku alal takistab kasutajal end rünnakuks ette valmistamast (19). Tõrjutud või e-kaasamisprotsessis osalevad inimesed on kõige enam ohustatud.

B. IKT kasutamine muudab kasutaja ja ühiskonna mõtteviisi: näiteks kas on vaja kaitsta läbipaistvust või privaatsust? Üldiselt tuleks e-kaasatus iga meetme puhul silmas pidada, et kõnealuse vahendiga kaasneb iseenesest märkimisväärne – lubatud või lubamatu – eraellu tungimise aspekt (20). See on asjaolu, mille kuritarvitamine toob endaga kaasa hävitavaid tagajärgi iga kasutaja jaoks ning eelkõige haavatavate elanikkonnarühmade jaoks. IKT-ga seotud kuritarvitamiste ja kuritegevuse vastu võitlemise tõhustamine peab aitama veelgi suurendada kasutajate usaldust.

C. Digitaalses tegevuskavas esitatud väljakutsete ja kodanike ootuste kokkuvõtet võib kujutada sümboolselt kolme kontsentrilise ringi abil.

7.1 Kasutajaõigused

7.1.1 Komitee kutsub üles võtma meetmeid, mis sisendavad usaldust ja tagavad kõigi rühmade, digitaalse keskkonna ja elektrooniliste tehingute turvalisuse vastavalt teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendale raamprogrammile (21).

7.1.2 Uurida tuleks selliste elementide kasutamist veebilehtedel, mis võivad meenutada kasutajatele lihtsaid ettevaatusabinõusid enese kaitseks (22). Selliste lühikeste juhendite nagu Euroopa Komisjoni väljaantud „eYou Guide – to your rights online” (23) andmine õpilastele tutvumiseks keskkooli alguses omaks suurt tähtsust samuti haavatavate rühmade hulka kuuluvate noorte toetamisel, et arendada interneti turvalise kasutamise harjumusi.

7.1.3 Komitee leiab, et kodanikele tuleks paremini tutvustada Euroopa andmekaitseinspektori ülesandeid vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 16 ning töörühma G-29 rolli.

7.1.4 Komitee leiab, et kasutajate inimväärikus tuleks tagada ELi õigusaktidega (24), mis on kooskõlas põhiõiguste hartas kehtestatuga, et austada nende

— sõna- ja teabevabadust, eelkõige inimese emakeeles,

— õigus eraelu puuutmatusele ja isikuandmete kaitsele (ID, tervis …),

— õigus andmete kustutamisele (õigus olla unustatud),

— alaealiste kaitse õigus.

7.1.5 Komitee meenutab samuti, et juba leidub terve rida riiklikke ja rahvusvahelisi tarbijaõiguste hartasid (25), milles kinnitatakse IKT kasutajate põhiõigusi nende kaitse seisukohast. Euroopa Parlament toetab neid hartasid. Komitee kutsub üles korraldama võimalikult kiiresti arutelusid tarbijaorganisatsioonide ning Euroopa sotsiaalpartneritega ELi internetiõiguste juhise üle, mida Euroopa Komisjon nimetas oma teatises digitaalse tegevuskava (26) kohta.

7.2 Euroopa Parlament soovib viienda põhivabaduse tunnustamist, et võimaldada infosisu ja teadmiste vaba ringlust võrkudes. Komitee leiab, et kõnealune vabadus peaks tagama kasutajate turvalisuse ja intellektuaalomandi kaitse. Ka majandus- ja tööstusandmeid tuleks turvata. Sellised nähtused nagu grids ja cloud computing, mis hõlmavad arvukaid IKT valdkonna osalejaid samaaegselt, nõuavad spetsiaalseid kaitsemeetmeid, mis tuleb anda ettevõtete ja eelkõige mikroettevõtete käsutusse.

7.3 E-valitsuse (27) kiirendamine, et lihtsustada haldusmenetlusi, võiks muuta need turvalisemaks, eelkõige eakate inimeste jaoks, arvestades asjaolu, et e-demokraatia võib olla kaasav, kuid see ei tohi kahjustada demokraatiat iseenesest ning et selle kasutamine peab alluma ülalpool nimetatud põhimõtetele.

8. Töökohtade loomine

8.1 Kõigi kodanike e-kaasatuselt oodatakse tööhõive- ja majanduskasvu. Kriis, demograafiline olukord ning töötuse ja ebakindluse kasv ei soodusta oskuste arengut ei töötajate ega ka tööandjate seisukohast. Võitlus ebakindlate töökohtade ja isoleerituse vastu on üks vajalik tingimus eelkõige e-pädevuste omandamiseks, et pääseda kaasavale tööturule (28), kuna lõhe kvalifitseeritud ja mittekvalifitseeritud töötajate vahel kasvab. Sotsiaalne dialoog ja eelkõige valdkondlik dialoog (29) ja riiklik poliitika tuleb kooskõlastada, et suurendada ja muuta tööturul osalevate ebasoodsas olukorras elanikkonnarühmade digitaalpädevusi.

8.2 Uut liiki töökohad huvitavad elanikkonnarühmi, kes omandavad e-oskusi tööturule naasmiseks. Liikmesriikide tööhõiveametid peaksid olema võimelised neid eri valdkondades esile tooma, et soodustada nende tunnustamist ELis.

8.3 Kõigis liikmesriikides tuleks ajakohastada tööinspektsioonid.

8.4 Süvalaiendamine (mainstreaming) ja ELi meetmete sünergia on eduka e-kaasatuse võti Euroopa Liidus. Enamus lõpptarbija digitaalseadmeid on imporditud Euroopa Liitu ja nende tootmise iseärasused ei ole eurooplastele teada. Kuid kodanike seisukohast sõltub kättesaadavus nende kodus olevate seadmete tehnoloogiast, eelkõige kehtib see ebasoodsas olukorras elanikkonnarühmade kohta ning eriti eakate ja puuetega inimeste kohta. Tuleks soodustada väga kasutajasõbralikku kavandamist ja toimivust ning kohandatud infosisuga programme kui kaasava digitaalpädevuse tugevaid aspekte, mis on määratletud Euroopa lähenemisviiside kohaselt maailmastandardeid arvestades, ning lisada asjakohased klauslid kaubanduslepingutesse.

8.5 See nõuab investeeringuid kõikidesse valdkondadesse, eelkõige avalikesse teenustesse. Kui seda ei tee eurooplased, siis teevad seda teised ja ELi ettevõtted kaotavad turge ja töökohti. ELi praegune eesmärk on investeerida 3 % SKP-st teadus- ja arendustegevusse. Komitee leiab, et seda tuleb teha viivitamatult. Kõik ebasoodsas olukorras elanikkonnarühmad ootavad olukorra paranemist.

9. Meetmete rahastamine

9.1 Arendatav poliitika peab tagama selle, et tänased e-kaasatud jäävad e-kaasatuteks ka edaspidi. Eelarvet, mis tuleb pühendada sellele Euroopa Liidu jaoks elulise tähtsusega väljakutsele, tuleb arendada pikas perspektiivis, selle algetapist (teadus, arendustegevus, innovatsioon) kuni ahela lõpuni (lõpptarbijad) koos reservvahenditega, mis võimaldavad leevendada kriiside mõju. Kui riikide eelarvetes puudub manööverdamisruum kulukärbete tagajärjel, võib iga lisaprotsent olla otsustava tähtsusega.

9.2 Kõigi e-tõrjutud elanikkonnarühmade kaasamist võib arendada töörühma vormis selliste asjakohaste tugiteenuste struktureeritud Euroopa turu loomisega, mis võiks olla korraldatud töörühma vormis ning mis looks maastaabisäästu.

9.3 Rahastamine peab hõlmama kogu ELi territooriumi infrastruktuuri, tehnoloogilisi uuringuid ja uuendusi, infosisu, sotsiaalset innovatsiooni e-tõrjutute jaoks, e-õpet, oskuste muutmist töökohtadeks, kodanikuühiskonna, ettevõtete, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku sektori osalejate meetmeid.

9.4 Kumulatiivsed toetused peaksid kõrvaldama tõrjutuse põhjused, mis iseenesest on samuti kumulatiivsed, hõlmama energiakulusid, infosisu määratlemist, kohandatud seadmete arendamist ja asjakohase õpetamismetoodika määratlemist.

9.5 E-kaasatuse meetmed (juhtimine, meetmed, kontroll) peaksid Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates olema loetletud komisjoni avaldatavas aastaaruandes ning neid tuleks arutada sotsiaalpartneritega. Meetmeid, mille eesmärk on suunata kodanikke e-kaasatuse võimaluste suunas, tuleks laialdaselt levitada.

9.5.1 Piirkondlikud ja kohalikud osalejad, kes on riikliku poliitika rakendamisel eesliinil, peavad 1) lisama IKT oma kohaliku tegevuskava prioriteetide hulka ning kasutama ESFi vahendeid; 2) tõstma ühiskonnarühmade juhtide teadlikkust nende rühmade digitaalsete vajaduste kohta; 3) tõstma sihtrühmade teadlikkust, kasutades selliseid kohalikke vahendeid nagu kohalik televisioon; 4) konsulteerima nende sihtrühmadega nende vajaduste üle, korraldades kohtumisi organiseeritud kodanikuühiskonna esindajatega.

9.5.1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunneb kahetsust asjaolu üle, et sotsiaal- ja kodanikuühiskonna dialoogi raames – nii ELi kui ka riiklikul tasandil – ei käsitleta struktureeritult e-ühiskonda, mis mõjutab oluliselt elulaadi, samal ajal kui ebasoodsas olukorras rühmadel on vaja pikaajalist stabiilsust, sidusust, tagatisi ja detsentraliseeritud meetmeid.

9.6 Ettevõtetel peab olema võimalus end IKT abil arendada ning teavitada kavandajaid ja tootjaid nende endi vajadustest ning vajadusest võtta arvesse igat liiki puudeid (Design-for-All-põhimõte, sealhulgas e-juurdepääs).

9.7 Rahastamisviisid

9.7.1 Euroopa Sotsiaalfond (ESF): ajavahemikul 2014–2020 kavatseb Euroopa Komisjon (põhimeetmed 11 ja 12) eraldada liikmesriikidele ESFi vahendeid e-kaasatuse eesmärkide saavutamiseks Komitee leiab, et lisaks sellele tuleb teha jõupingutusi kõikvõimalike sünergiate saavutamiseks eelarveridade vahel.

9.7.1.1 Komitee kahtleb täiendavuse põhimõtte asjakohasuses struktuurifondide vahendite jaotamisel seoses sellise tuleviku jaoks olulise küsimusega hetkel, mil paljudel avaliku sektori osalejatel on suured eelarveraskused ning mil ei ole võimalik edasi lükata digitaallõhe vähendamiseks võetavaid meetmeid. Komitee kutsub üles uurima otsetoetuste andmise võimalusi.

9.7.2 Komitee teeb ettepaneku uurida e-kaasatuse saavutamiseks uusi rahastamisvõimalusi ja -viise:

— era- ja avaliku sektori osalejate vahel IKT rahastamiseks üldiselt ja näiteks koos (äärmiselt suurt kasumit teenivate) kommertsmängude (commercial gaming) ettevõtetega, et taaskasutada nende tipptehnoloogiat mõistliku hinna eest;

— e-infrastruktuuride jaoks ja muude infrastruktuuride jaoks komisjoni infrastruktuuriprojektide rahastamiseks loodud Euroopa 2020. aasta projektivõlakirjade algatuse raames, kui see realiseerub (30);

— internetiühenduse pakkujate, operaatorite ja seadmete tarnijate osalemise kaudu e-õppe rahastamisel;

— Euroopa finantstehingute maks (31), millest saadava tulu ühe osa võiks eraldada e-kaasatusele.

9.7.3 Igal juhul on vahendite kasutamise kontrollil (32) otsustav tähtsus toetuste tõhususe kindlustamiseks. Sotsiaalpartnerid tuleb kaasata kontrolli eri vormidesse. ESFi jaoks on järelevalvekomitee juba loodud. Avaliku ja erasektori partnerluses, mida võiks kaaluda asjakohases Euroopa raamistikus, oleks samuti mõistlik välja töötada uued kontrollimeetmed lõppkulude tarvis, mis jäävad maksumaksjate ja kasutajate kanda kooskõlas üldhuviteenuste, üldist majandushuvi ja üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste loogika ja eeskirjadega. See toimiks üksnes asjakohases Euroopa raamistikus (33).

9.7.4 Komitee leiab, et laiaulatusliku juurdepääsu tagamisest ja universaalteenuse edastamiskiiruse kohandamisest tehnoloogia arenguks ei piisa ning kordab oma ettepanekut (CESE 1915/2008), mille kohaselt tuleks:

— mitte tegelda üksnes geograafilise eraldatusega, vaid ka sotsiaalse tõrjutusega, mis langeb kokku mõnede kasutajagruppide rahaliste võimaluste või piiratud oskustega, ning laiendada universaalteenust selliselt, et kõikidele kasutajatele oleks tagatud juurdepääs sõltumata nende geograafilisest, rahalisest või ühiskondlikust olukorrast;

— soodustada universaalteenuse rahastamist (34) riiklikest toetustest ja liidu vahenditest, mis on ainus toimiv vahend riikides, kus universaalteenuse tagamise kohustuste rahaline koormus on operaatori jaoks liiga suur;

— toetada e-kaasatuse projekte eelkõige kohalike koolituskavade, avalike internetipunktide ja avalikes kohtades asuvate tasuta interneti-punktide rajamise projektide mikrorahastamise kaudu;

— paluda liikmesriikidel näha ette rahaline abi peredele või isikutele, kellele jaoks on baasvarustus (arvuti, tarkvara, modem), internetiühendus ja -teenus liiga kallis.

Brüssel, 13. juuli 2011 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Staffan NILSSON

(1) ELT C 116, 20.4.2001, lk 30; ELT C 77, 31.3.2009, lk 60 ja lk 63; ELT C 175, 28.7.2009, lk. 92; ELT C 317, 23.12.2009, lk 84; ELT C 128, 18.5.2010, lk 69; ELT C 255, 22.9.2010, lk 116; ELT C 48, 15.2.2011, lk 72; ELT C 54, 19.2.2011, lk 58; ELT C 107, 6.4.2011, lk 44 ja lk 58; ELT C 218, 23.7.2011, lk 130.

(2) Vt Eurostat – STAT10/193, 14.12.2010.

(3) Praktika, mis kannab inglise keeles nimetust „edutainement”(education + entertainment)

(4) KOM(2010)245 lõplik/2, ELT C 54, 19.2.2011.

(5) EL, ministrite deklaratsioon, Malmö, Rootsi, 18.11.2009.

(6) EL, ministrite deklaratsioon „IKT kaasava ühiskonna jaoks”, Riia, Läti, 11.6.2006, punkt 4.

(7) INSEAD, The school of the world, A. Richieri tsitaat, Euroopa Komisjoni ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat, arutelu 28.3.2011.

(8) Direktiiv 2002/22/EÜ.

(9) ELT C 94, 18.4.2002; ELT C 110, 9.5.2006; ELT C 175, 27.7.2007; ELT C 224, 30.8.2008; ELT C 175, 28.7.2009; ELT C 128, 18.5.2010; ELT C 44, 11.2.2011; ELT C 54, 19.2.2011; ELT C 107, 6.4.2011, lk 53.

(10) ELT C 44, 11.2.2011, lk 17; ELT C 77, 31.3.2009, lk 115; ELT C 74, 23.3.2005, lk 44.

(11) ELT C 317, 23.12.2009, lk 84.

Vt EHTEL, European Health Telematics Association.

(12) KOM(2010) 636 lõplik; ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon/EL/23.12.2010;

(13) ELT C 277, 17.11.2009, lk 85.

(14) UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioon 20. oktoobrist 2005, mis jõustus 18. märtsil 2007; Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon „„Euroopa uus digitaalne tegevuskava: 2015.eu”

(15) IMI, KOM(2011) 75 lõplik, 21.2.2011- Koostöö ja Euroopa / Majandusareng ja tööhõive www.ec.europa.eu/imi-net.

(16) Cloud computing : sellise infotehnoloogia kasutamine, mille eesmärk on pakkuda tooteid, -teenuseid ja halduslahendusi reaalajas interneti kaudu ettevõttesiseselt (era) või -väliselt (riiklik) või ühendatult. EMSK arvamus (TEN/452) koostamisel.

(17) E-õpe – uute multimeedia tehnoloogiate ja interneti kasutamine õpikvaliteedi parendamiseks, lihtsustades vahendite ja teenuste kättesaadavust ning telekommunikatsiooni ja koostööd (Euroopa Komisjoni määratlus – Algatus: e-Learning).

(18) ELT C 218, 23.7.2011, lk 130.

(19) ELT C 107 6.4.2011, lk. 58 ja KOM(2010) 521 lõplik.

(20) Prantsusmaa infoteaduse ja vabaduste riikliku komisjoni esimees Alex Türk, väljaanne „La vie privée en péril, des citoyens sous contrōle”(Eraelu on ohus, kodanikke kontrollitakse (), väljaandja O. Jacob, 2011; töörühma G-29 tööd (24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ artikliga 29 moodustatud töörühm, mis koosneb isikuandmete kaitse eest vastutavate sõltumatute riiklike ametiasutuste esindajatest)

(21) Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm 2007-2013 – Euroopa Komisjoni otsus 1982/2006, 18.12.2006.

(22) G-29 arvamus 5/2009 sotsiaalsete võrgustike kohta internetis, 12.6.2009, peatükk 5, punkt 8: privaatsust austavate vaikimisi seadistuse kavandamine.

(23) www.ec.europa.eu/eyouguide.

(24) Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon Euroopa uue digitaalse tegevuskava kohta, punkti 29 „meenutab, et peaaegu pooled liikmesriigid ei ole ikka veel ratifitseerinud Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni”.

(25) DOC No: 37-08 INFOSOC, märts 2008 – Tarbijaõiguste harta digitaalses keskkonnas.

(26) KOM(2010) 245 lõplik/2, 4. põhimeede.

(27) Malmö deklaratsioon 2009.

(28) ETUC-BUSINESS.EUROPE'i, CEEP'i, ja UEAPME raamleping 2010.

(29) Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (2008/C 111/01).

(30) Konsulteerimine kestab 2. maini 2011.

(31) Euroopa Parlament, Podimata raport finantstehingu maksu kohta – 529 poolt-, 127 vastuhäält, erapoletuks jäi 18 liiget (8.–9. märts 2011).

(32) ELT C 132, 3.5.2011, lk 8.

(33) ELT C 48, 15.2.2011, lk 72.

(34) ELT C 175, 28.07.2009, lk 8.