ET Euroopa Liidu Teataja C 374/5

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2015/C 374/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE/KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga.

„LINGOT DU NORD”

ELi nr: FR-PGI-0105-01312 – 11.2.2015

KPN ( ) KGT ( X )

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Taotluse muudatuse tegemiseks esitas ühendus LINGOT DU NORD

Aadress: 21, rue Duhamel Liard ZAE des Petits Pacaux BP 84 59660 Merville Tel +33 328496532 Faks +33 328483654 E-post: lingot-du-nord@wanadoo.fr

Ühendus koondab kõiki KGTga hõlmatud toote „Lingot du Nord” tootjaid (24 tootjat, kelle külvipind on 57 hektarit (2013. aasta andmed), ja üks pakkimisüksus). Ühendus on seega õigustatud taotlema spetsifikaadi muutmist.

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

— ☐ Toote nimetus — ☒ Toote kirjeldus — ☒ Geograafiline piirkond — ☒ Päritolutõend — ☒ Tootmismeetod — ☐ Seos geograafilise piirkonnaga — ☒ Märgistus — ☒ Muu Taotlejate rühma ja kontrolliasutuste andmete ajakohastamine ning pakendamisnõuete muutmine.

4. Muudatus(t)e liik

— ☒ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline — ☐ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5. Muudatus(ed)

5.1. Toote kirjeldus

— Spetsifikaadist jäetakse välja taime kirjeldus, sest kaitstud geograafiline tähis „Lingot du Nord” hõlmab ainult taimelt saadud seemneid.

— Ajakohastatakse tootekirjeldust, et viia see vastavusse tootele iseloomulike omaduste ametliku kirjeldusega. Seega asendatakse kirjeldus „mitte neerukujuline, peaaegu silindrikujuline, sageli ühest otsast lame” kirjeldusega „ovaalne, sirge, sageli tömbi otsaga”.

— Kontrollimise lihtsustamiseks muudetakse kalibreerimisega seotud nõudeid: keskmise pikkuse sihtväärtuse (16 mm) asemel kehtestatakse vahemik (15–16 mm), lühima ja pikima seemne pikkuse erinevus määratletakse pikkuse (6 mm) asemel protsendina (50 %).

— Jäetakse välja viide võrdlevale degusteerimisele tavalise kuivatatud aedoaga. Degusteerimise eesmärk oli tõsta esile toote kvaliteeti, kuid sellel puudub seos toote päritoluga. Toote kindlaksmääratud kvaliteediga seotud omaduste kirjeldus jäetakse spetsifikaati alles.

— Organoleptilist kirjeldust täpsustatakse ja lisatakse, et tootel on tüüpiline kastani maitse. Jäetakse välja ülearused täpsustused. Seemnete ühesuguse suuruse nõue on ülearune, kuna on määratletud keskmise pikkuse vahemik ning toote õhukest kesta ja valget värvust on nimetatud juba eespool.

5.2. Geograafiline piirkond

— Praegust geograafilist piirkonda laiendatakse kümne sellega piirneva omavalitsusüksuse võrra: Armentières, Aubers, Bois grenier, Erquinghem Lys, Frelinghien, Fromelles, Houplines, La Chapelle d’Armentières, Le Maisnil, Radinghem en Weppes. Nimetatud omavalitsused vastavad praeguse registreeritud geograafilise piirkonna piiritlemise kriteeriumidele.

— Täpsustatakse toiminguid, mis peavad kindlasti toimuma geograafilises piirkonnas: alates toote „Lingot du Nord” külvamisest kuni sortimiseni enne pakendamist.

— Lisatakse geograafilise piirkonna kaart.

5.3. Päritolutõend

— Ajakohastatakse tootmisetappe ja nende jälgitavust kirjeldavat tabelit: kooskõlas tootmismeetodi muudatustega jäetakse välja nõue toota külvamiseks ettenähtud seemneid geograafilises piirkonnas.

5.4. Tootmismeetod

— Ajakohastatakse tootmisahela kirjeldust. Jäetakse välja tootmisetapid, mida spetsifikaat enam ei hõlma (külvamiseks ettenähtud seemnete tootmine, fütosanitaartöötlus).

— Jäetakse välja nõuded, mis on seotud talviste põllutöödega, lämmastiku viimisega pinnasesse ja fütosanitaartöötlusega, sest need meetodid ei ole iseloomulikud üksnes sellele geograafilisele piirkonnale.

— Jäetakse välja nõue toota külvamiseks ettenähtud seemneid kaitstud geograafilise tähisega hõlmatud geograafilises piirkonnas, sest sordi „Lingot” seemneid ohustab plekke tekitav bakter Xanthomonas. Piirkonnas, mida ei peeta haigusvabaks, nagu seda on geograafilises piirkonnas asuv Nord-Pas-de-Calais, tuleb külvamiseks ettenähtud seemneid laboris kontrollida. Nakkuse korral asjaomased partiid hävitatakse. Tootjate rühm tegi valiku ja otsustas loobuda külvamiseks ettenähtud seemnete geograafilises piirkonnas tootmise nõudest, et mitte tekitada tarnedefitsiiti. Osutatud nõude välja jätmine ei mõjuta seotust päritolupiirkonnaga ega toote omadusi.

— Muudetakse lubatud sortide loetelu: siiani oli lubatud kasutada ainult sorti „Lingot”, edaspidi lubatakse kasutada „Lingot” tüüpi sorte. Sordid kantakse loetellu valikumenetluse tulemusena, mis hõlmab järgmist: — kontrollitakse, kas tegemist on „Lingot” tüüpi sordiga, mille määratlus on spetsifikaadis esitatud vastavalt avalik-õigusliku asutusega GEVES konsulteerimise tulemustele (GEVES on Prantsusmaa avalik-õiguslik asutus, kelle pädevusse kuulub uute taimesortide ekspertiisi teostamine ja seemnete kvaliteedi analüüsimine.); — kandidaatsorte kasvatatakse katseks geograafilises piirkonnas, et kontrollida sordi kohanemist piirkonna mullastiku ja kliimaga; — teostatakse organoleptilised testid, et kontrollida toote organoleptiliste omaduste vastavust: kest peab olema õhuke ja õrn, tekstuur suussulav ja maitse kastanit meenutav.

— Sortide loetelu kinnitab tootjate rühm, kes esitab selle tootjatele, kontrolliasutusele ja pädevatele järelevalveasutustele. Valikumenetlus ei mõjuta toote seotust piirkonnaga, sest menetluse eesmärk on tagada, et uue sordi puhul saavutatakse kindlaksmääratud kvaliteet.

— Jäetakse välja nõue idanemise määra kohta (80 % või suurem). Kui osutatud seemneid tootsid „Lingot du Nord” tootjad ise, oli nõude eesmärk tagada külvamiseks ettenähtud seemnete kvaliteedi säilimine põlvest põlve. Kui kasutatakse ainult sertifitseeritud seemneid, ei ole see kriteerium enam vajalik.

— Ajakohastatakse põlluharimisviisi. Selleks, et võtta arvesse tehnika arengut, suurendatakse kahe külvirea vahelist suurimat kaugust 45 sentimeetrilt 75 sentimeetrini. Külvi tihedust ei muudeta.

— Saagi koristusküpsuse määramine: vastavust nõudele, et 80 % lehtedest peab olema maha kukkunud, on keeruline kontrollida. See asendatakse viitega esimeste kollaste kaunade ilmumisele (küpsed kaunad muutuvad kollaseks) ja see on usaldusväärsem moodus, et teha kindlaks aeg vahetult enne toote valmimist. Seejärel toode „Lingot du Nord” koristatakse ning see saavutab täieliku küpsuse kuivatamisetapis.

— Lisatakse viide kärbistele (perroquets), millele taimed kuivamise ajaks asetatakse. „Kärbised koosnevad teivastest, mis on ühest otsast omavahel ühendatud kas spetsiaalse konstruktsiooni (corbeau) või traadi abil ning traat on tõmmatud ümber teivaste ka umbes 40 cm kõrgusel maapinnast. Taimed asetatakse traatidele selliselt, et kärbise keskele jääks õhu liikumiseks vajalik kanal.” Kehtivas spetsifikaadis on kärbiseid küll nimetatud, kuid puudub nende kirjeldus. Kärbiste eriline konstruktsioon on vajalik, et säilitada seemnete õhuke ja õrn kest. Seetõttu on vaja sätestada kõnealuste konstruktsioonide kirjeldus, millest tuleb juhinduda.

5.5. Märgistus

— Sertifikaadis osutatakse ainult KGT-le omastele märgistamiseeskirjadele. Kustutatakse siseriiklike õigusaktidega ette nähtud märked.

— Kehtestatakse nõue kasutada Euroopa Liidu kaitstud geograafilise tähise logo.

5.6. Muu

— Taotlejate rühm. Ajakohastatakse taotlejate rühma kontaktandmeid. Jäetakse välja taotlejate rühma kirjeldus.

— Toote liik. Uuendatakse toote klassi nimetust: „Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul”

— Esitlus- ja pakendamisviis. Täpsustatakse mitmesuguseid pakendamisega seotud üksikasju: — jäetakse välja nõuded pakendite lubatud suuruse kohta (pappkarbid mahutavusega 250 või 500 g, džuudist kotid mahutavusega 10, 25 või 50 kg), sest see ei mõjuta toote kvaliteeti. Loetletakse üksnes heakskiidetud pakendite liigid (võrgud, mikroperforeeritud kotid, pappkarbid, džuudist kotid või muud pakendid, mis ei ole hermeetiliselt suletud); — jäetakse välja teise pakendi mõiste (lihtne ümberpakendamine ilma sorteerimiseta, mis ei ole tootmisetapp); ajakohastatakse tootmisahela kirjeldust, sest enam ei ole vaja eristada kahte pakendamisetappi; — jäetakse välja viide pakendi liigile (võrk, kastid, pappkarp jne), sest see ei mõjuta jälgitavust.

Ajakohastatakse kontrolliasutuse andmeid. Riiklikud nõuded. Võetakse kasutusele tabel, milles on loetletud peamised kontrollimist vajavad üksikasjad vastavalt siseriiklikele õigusaktidele.

KOONDDOKUMENT

„LINGOT DU NORD”

ELi nr: FR-PGI-0105-01312 – 11.2.2015

KPN ( ) KGT ( X )

1. Nimetus(ed)

„Lingot du Nord”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Toode „Lingot du Nord” on kuivatatud valge aeduba (Phaseolus vulgaris L.), mis on kuivatatud vabas õhus kärbistel (perroquets), mille moodustavad ühest otsast omavahel ühendatud teibad.

Toodet „Lingot du Nord” toodetakse piklike seemnetega sordist, millele on iseloomulik madal kasv, valget värvi õied ning ovaalsed, tömbi otsaga, valge värvusega seemned.

Toote „Lingot du Nord” seemnetel on järgmised omadused:

— ovaalne, sirge, sageli tömbi otsaga;

— valge või valkjas värvus;

— õhuke ja õrn kest;

— keskmine pikkus 15–16 mm, lühima ja pikima seemne pikkuse erinevus ei ole suurem kui 50 %.

Organoleptilised omadused: suussulav, mitte jahune, pehme tekstuuriga, tüüpilise kastanimaitsega.

Toodet „Lingot du Nord” võib turustada müügipakendis või lahtiselt.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik etapid alates toote „Lingot du Nord” kasvatamisest kuni sorteerimiseni enne pakendamist toimuvad määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toode „Lingot du Nord” pakendatakse võrkudesse, mikroperforeeritud kottidesse, pappkarpidesse, džuudist kottidesse või muudesse pakenditesse, mis ei ole hermeetiliselt suletud.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Ilma et see piiraks asjakohaste eeskirjade kohaldamist, peab märgistus sisaldama:

— KGTga hõlmatud nimetust „Lingot du Nord”;

— Euroopa Liidu kaitstud geograafilise tähise logo.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond vastab Lysi jõe madalikule ja hõlmab

departemangu Nord järgmisi kommuune: Armentières, Aubers, Bailleul, Bois grenier, Erquinghem Lys, Estaires, Frelinghien, Fromelles, Haverskerque, Hazebrouk, Houplines, La Chapelle d’Armentières, La Gorgue, Le Doulieu, Le Maisnil, Merris, Merville, Morbecque, Neuf Berquin, Nieppe, Radinghem en weppes, Steenbecque, Steenwerck, Strazeele, Thiennes, Vieux Berquin

ning departemangu Pas de Calais järgmisi kommuune: Berguette, Busnes, Calonne sur la Lys, Festubert, Fleurbaix, Gonnehem, Guarbecque, Hinges, Isbergues, La Couture, Ham en artois, Laventie, Lestrem, Lillers, Locon, Lorgies, Mont-Bernanchon, Neuve Chapelle, Richebourg, Robecq, Sailly sur la Lys, St Floris, St Venant, Vieille Chapelle.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna eripära

Kaitstud geograafilise tähisega toote „Lingot du Nord” geograafiline piirkond vastab Lysi jõe madalikule, mis on hästi eraldatud ala laiusega umbes 25 km ja pikkusega 45 km piirkonnas, mida prantsuse keeles kutsutakse „Flandres wallonnes”.

Lysi jõe tasandik on viljakas ala, mille moodustab suur, jõega samas suunas kulgev madalik, mida ümbritseb põhjas Monts de Flandres’i kõrgendik, läänes Artois’ platoo, lõunas kaevanduspiirkond, kagus Weppesi kõrgendik ja Deûle’i jõgi ning kirdes Ferraini kõrgendik. Suur tasandik on tekkinud tertsiaari saviliivase Flandria pinnase vajumisel ning tertsiaari ja kvaternaari ajal on meri piirkonna mitu korda üle ujutanud (viimati 8. sajandil). Tertsiaari savipinnas kattus kvaternaari ajal lössiga (tuule poolt kohale kantud mudakihiga), mille paksus ulatub paarist meetrist mitmekümne meetrini, varjates täielikult esialgse pinnareljeefi ja moodustades peaaegu täiusliku avatud maastikuga tasandiku. Piirkonna kõrgus merepinnast on alati väiksem kui 30 meetrit ja Lysi jõe lammiala asub umbes 15 meetri kõrgusel.

Lysi jõe tasandikule on iseloomulik tihe veekogude võrgustik, mis on osaliselt kanaliteks muudetud, seetõttu on piirkonnas ladestunud savi ja lubjarikkad alluviaalsetted, pinnases on rikkalikult peenosakesi ja toitaineid ning pinnase savisisaldus on enamasti üle 20 %.

Sademeid on ligikaudu 700–800 mm, seda on vähem kui Artois’ platool, kus aastane sademete hulk on suurem kui 1 000 mm.

Kliimale on iseloomulik ühtlane ja soe temperatuur, mis eriti suvel vähe varieerub. Lysi tasandikul on hilissuvi sageli päikeseline ning augustis ja septembris on sademeid vähe.

Niiskust on piisavalt ja põud erandlik nähtus.

Toodet „Lingot du Nord” toodetakse Lysi jõe orus juba ammustest aegadest, sest selle taime kasvatamise kohta Armentièresi, Hazebrouki ja Merville’i piirkonnas on märkeid alates 1856. aastast.

Alates selles ajast on pärit ubade omapärane kuivatamise tava, mille piirkonna tootjad välja töötasid – kuivatamine vabas õhus kärbistel.

Kärbised koosnevad mitmest teibast, mis on ühendatud selliselt, et tekiks indiaani telgi sarnane konstruktsioon, mida hoiab koos maapinnast 40 cm kõrgusel asuv võru. Taimed asetatakse võrule.

Selline kuivatamismeetod on vana, sest selle kohta leiab teavet juba alates juba 1865. aastast. Sel ajal kinnitati taimed tavalise teiba külge. Taimede kuivatamist teibale kinnitatuna, mis eelnes praegusele kärbistel kuivatamisele, on mitmesugustes teostes juba ammu üksikasjalikult kirjeldatud (nt Põhja-Prantsusmaa põllumajandusarhiivi 13. köide, lk 311–312).

Kärbised, mille puhul tuleb mitu teivast omavahel ühendada, on välja töötatud alles hiljuti – 1970ndatel aastatel.

Selline kuivatamistehnika eeldab oskusteavet taimede kärbistele asetamiseks ja palju käsitsi tehtavat tööd, sest seda tootmisetappi ei saa mehhaniseerida.

Ka seemnete eraldamine nõuab erilist oskusteavet, sest ubade kest on õhuke. Seemned eraldatakse traditsioonilise viljapeksumasinaga, mida kasutatakse ka nisu peksmiseks, kuid mille pöörlemine on muudetud aeglasemaks.

Lysi tasandik on traditsiooniliselt väikeste põllumajandusettevõtete piirkond, kus kasvatatakse mitmesuguseid köögivilju. Maaomandi jaotumine selles piirkonnas ei soodusta ulatuslikku mehhaniseerimist. Lysi tasandiku kõik põllumajanduskõlvikud on hõlmatud kas kartuli, kuivatatud ubade („Lingot du Nord” ja „Chevriers”) või värske köögivilja tootmisega. Näiteks 1950. aastal andis hr Cassez teada, et kõige levinum uba Lysi orus on „Lingot du Nord”.

Toote „Lingot du Nord” kasvatamine levis ka seetõttu, et kasutati saadaolevat pere tööjõudu. See on täiendkultuur, mis on väga sobilik Lysi oru väikeste talumajapidamiste jaoks.

Toote eripära

„Lingot du Nord” on kuivatatud valge aeduba, millel on järgmised iseloomulikud omadused:

— seeme on ovaalne, sirge, sageli tömbi otsaga,

— valget või valkjat värvi,

— õhukese ja õrna kestaga,

— suussulava ja mittejahuse tekstuuriga,

— tüüpilise kastanimaitsega.

Toode „Lingot du Nord” on Merville’i piirkonna tavapärane põllukultuur, mis on laialt tuntud kogu Prantsusmaal, eelkõige aga osutatud piirkonnas ja Lõuna-Prantsusmaal, kus toodet kasutatakse rahvustoitude valmistamisel. Toote õhuke ja õrn kest ning suussulav tekstuur sobib väga hästi sellise roa nagu cassoulet’ valmistamiseks.

Põhjuslik seos

Toote „Lingot du Nord” seos päritolupiirkonnaga põhineb kindlaks määratud omadustel ja samuti toote mainel.

Toote „Lingot du Nord” omadused on peamiselt seotud piirkonna mullatüübi ja klimaatiliste tingimustega, „Lingot” tüüpi sortide kasutamisega ja enam kui 100 aasta jooksul muutusteta rakendatud kohalike oskustega kuivatada taimi kärbistel vabas õhus.

Leisi orule on iseloomulik rohke savisisaldus alates esimesest mullahorisondist. Mullad moodustavad väga rikka kasvupinnase, mis sobib toote „Lingot du Nord” kasvatamiseks, sest taimede istutussügavus on väike. Mulla suur savisisaldus tagab ubadele kuni nende küpsemiseni hea niiskusrežiimi, mis annab tootele „Lingot du Nord” selle maitseomadused ja vastupidavuse keetmisel. Nendes väga soodsates tingimustes koguneb tärklis seemnetesse, mis tagab keetmisel seemne koospüsimise ja kuju säilimise. Lisaks tagab mulla struktuur just piisava veevaru olemasolu ja kuni 50 cm sügavusel (ubade tavaline juurdumissügavus) ei ole täheldatud liigvett.

Samas on Lysi tasandikul pinnase niiskus väiksem naaberpiirkonnas kui Lille’is. Vähene niiskus, mis on jaotunud kogu aasta peale, ja kõige pealmise mullahorisondi suur mudasisaldus, mis võimaldab veel kiiresti alumiste kihtideni jõuda, sobib ubade kasvatamiseks, mis eeldab kobedat mulda, mis ei ole liiga kuiv (see takistaks ubade idanemist) ega liiga niiske (see põhjustaks ubade hallitamist).

Lisaks on hilissuvi sageli päikseline ning augustis ja septembris sajab vähe, seega saab toode „Lingot du Nord” küpseda kaunas ja taimi saab kuivatada traditsioonilisel viisil õues kärbistel. Sel perioodil on valitsevateks kuivemad põhja- ja kirdetuuled, mis soodustavad kuivamist.

Toote „Lingot du Nord” kvaliteet sõltub ka viljelustavadest.

Seemne ovaalne, tömbi otsaga kuju ning valge kuni määrdunudvalge värvus, mis on tootele „Lingot du Nord” iseloomulikud, tulenevad asjaolust, et Lysi tasandiku oakasvatuse traditsioonide kohaselt on valik langenud „Lingot” tüüpi sortide kasutamisele.

Toote „Lingot du Nord” õhuke kest ning suussulav tekstuur saavutatakse konkreetsete koristamis- ja kuivatamismeetodite kasutamisega.

Geograafilise piirkonna põllumajandusettevõtetes, kus kasutatakse peresisest tööjõudu, on tootjad töötanud välja omapärase kärbistel kuivatamise meetodi. Taimed korjatakse enne seemnete täielikku valmimist, muidu kukuksid need kaunast välja. Taimed niidetakse ja pärast osalist kuivamist maapinnal asetatakse need kärbistele. Kärbis, mille keskele jääb keskne õhutuskanal, tagab hea õhuvahetuse ja kaitseb ube võimaliku vihma korral, sest vesi ei tungi sügavale kuhilasse. Sel moel saavad oad loomulikul moel täisküpseks.

Kuivatamismeetodil on reaalne mõju toote kvaliteedile, sest see võimaldab vältida oa kesta kõvenemist ja säilitada õhukese kesta. Hr Cassez märkis juba 1950. aastal, et „sama aasta oad on parimad, sest keevad kiiremini pehmeks ju vanemad oad”.

Just õhukese kesta tõttu eraldatakse seemned nisu puhul kasutatava traditsioonilise viljapeksumasinaga, et vältida seemnete purunemist ja kesta kahjustamist, mis juhtuks tavalise kombaini kasutamisel.

Kombaini kasutamine on tänapäevani keelatud ja kaitstud geograafilise tähisega turustatakse ainult turustusaastal kogutud saaki.

Seega on tänu oakasvatuseks sobivale kliimale ja pinnasele, õnnestunud sordivalikule ja traditsioonilisele viljelusmeetodile saanud tootest „Lingot du Nord” Merville’i ja Armentièresi piirkonnas pärimuskultuuri osa. Just selles piirkonnas saavutas toode kõigepealt oma hea maine.

Toote „Lingot du Nord” tutvustamine 1867. aasta maailmanäitusel annab tunnistust toote hea maine pikast ajaloost. Toode kogus kiiresti tuntust kogu Prantsusmaal ja eriti Lõuna-Prantsusmaal. Castelnaudarie’s eelistasid restoranipidajad juba alates 1938. aastast kasutada cassoulet’ valmistamiseks just toodet „Lingot du Nord”.

Toode „Lingot du Nord” on sageli tava- ja gurmeerestoranide menüüs ning esindatud Nord-Pas-de-Calais’ piirkondlike traditsioonilise toidu nädalate menüüs. Nimetatud üritus ühendab piirkondade Nord-Pas-de-Calais restoranipidajaid, kelle soov on väärtustada piirkondlikku kokakunsti ja anda oma restoranide menüüdes väärikas koht piirkonna hõrgutistele.

Lille’i ümbruses ja eelkõige Saint André lez Lille’i linnas korraldatakse üritust Ducasse à Pierrots See on vana tava, mille kohaselt süüakse peredes alates 1920ndatest aastatest igal aastal üheskoos ubadest „Lingot du Nord” ja suitsutatud vorstist valmistatud rooga nimega Pierrot.

Alates 1999. aastast korraldatakse oktoobri esimesel pühapäeval Calonne-sur-la-Lysi linnas igal aastal toote „Lingot du Nord” laata. Laadal tutvustatakse „Lingot du Nord” seemnete eraldamist viljapeksumasinaga ja laat lõpeb ubade degusteerimisega.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8d51b634-115a-4fe9-b21e-4b1c6b2d2bd2

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.