SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Meedet „Euroopa kultuuripealinnad“ aastateks 2020–2033 reguleeritakse otsusega nr 445/2014/EL. Otsuse lisas on ajaliselt järjestatud liikmesriigid, kellel on õigus kultuuripealinna tiitlit saada (kaks liikmesriiki aastas). Euroopa kultuuripealinnaks saamise konkurss algab kuus aastat enne tiitliaastat ning selleks avaldab asjakohane riigi ametiasutus konkursikutse. Erinevalt varasemast otsusest nr 1622/2006/EÜ rakendatakse vastavalt otsusele nr 445/2014/EL meedet ka ELi kandidaatriikides või potentsiaalsetes kandidaatriikides, tingimusel et nad osalevad konkursikutse avaldamise ajal programmis „Loov Euroopa“ või edaspidistes kultuuri toetavates liidu programmides. Seega võivad igal kolmandal aastal alates 2021. aastast (st aastatel 2021, 2024, 2027, 2030 ja 2033) kanda kultuuripealinna tiitlit ka kandidaatriikides või potentsiaalsetes kandidaatriikides asuvad linnad. Ka nende linnade konkurss algab hiljemalt kuus aastat enne tiitliaastat ning selleks avaldab konkursikutse komisjon. Otsus nr 445/2014/EL ei hõlma aga Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisteks olevaid Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riike (edaspidi „EFTA/EMP riigid“, st Norra, Island ja Liechtenstein). Seetõttu ei ole nende riikide linnadel võimalik aastatel 2020–2033 Euroopa kultuuripealinna tiitlit kanda. Euroopa Liidu ja EFTA/EMP riikide vaheliste kultuurisidemete tugevdamiseks on tehtud ettepanek muuta otsust nr 445/2014/EL ning võimaldada seega EFTA/EMP riikide linnadel, kes osalevad programmis „Loov Euroopa“ või edaspidistes kultuuri toetavates liidu programmides, kandideerida Euroopa kultuuripealinna tiitlile. See oleks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 167 lõikega 3, mille kohaselt „liit ja liikmesriigid edendavad kultuuri valdkonnas koostööd kolmandate riikide[ga] [...]“. Samuti oleks EFTA/EMP riikide lisamine kooskõlas Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikliga 81 ja selle protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) artikliga 13.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

Kuna ettepanekuga muudetakse otsust nr 445/2014/EL, millega kehtestati liidu meede „Euroopa kultuuripealinnad“ aastateks 2020–2033, on sellel sama õiguslik alus ehk Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 167 lõige 5.

•Subsidiaarsus

Kuna otsus nr 445/2014/EL on liidu õigusakt, saab seda muuta vaid samaväärse õigusaktiga. Liikmesriigid ei saa eraldi tegutseda.

•Proportsionaalsus

Vt eespool. Muul viisil ei saa võimaldada EFTA/EMP riikidel osaleda meetmes „Euroopa kultuuripealinnad“.

•Vahendi valik

Vt eespool. Kavandatud õigusakt: otsus.

•Avalik konsultatsioon

Meedet „Euroopa kultuuripealinnad“ aastateks 2020–2033 käsitleva otsuse ettepaneku ettevalmistamise ajal korraldas komisjon 27. oktoobrist 2010 kuni 12. jaanuarini 2011 väldanud avaliku konsultatsiooni, mille käigus laekus 212 vastust. Üks küsimus käsitles võimalust lubada meetmes „Euroopa kultuuripealinnad“ osaleda ka ELi mittekuuluvatel riikidel. Arvamused selle idee kohta olid erinevad ja komisjon otsustas tol ajal teha ettepaneku avada meede ELi mittekuuluvatele riikidele osaliselt, st lubada osaleda vaid riikidel, kes taotlevad liidu täisliikmeks saamist.

Komisjon on seisukohal, et täiendav konsulteerimine ei ole vajalik, sest uue otsuse ettepaneku eesmärk on (veidi) laiendada meetme „Euroopa kultuuripealinnad“ rakendusala, et selles saaksid osaleda ka EFTA/EMP riigid.