[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 10.4.2007

KOM(2007) 171 lõplik

KOMISJONI 24. AASTAARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE

ühenduse dumpingu- ja subsiidiumivastase ning kaitsemeetmetealase tegevuse kohta (2005) {SEK(2007) 440}

Sissejuhatus

Käesolev 2005. aasta aruanne on esitatud Euroopa Parlamendile, järgides selle 1981. aasta 16. detsembri resolutsiooni ühenduse dumpinguvastase tegevuse kohta ning selle tööstuse, väliskaubanduse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni aruannet.

Käesolevas lühiaruandes esitatakse ülevaade 2005. aasta tippsündmustest, kuid sellega on kaasas nagu eelmistel aastatelgi üksikasjalikum komisjoni talituste töödokument koos üksikasjalike lisadega. Aruandel ja töödokumendil on ühesugune üldine ülesehitus ning ühesugused osade pealkirjad, mis seega võimaldab lihtsalt leida täiendavat teavet.

Käesolev aruanne ja täielik komisjoni talituste töödokument on ka avalikkusele kättesaadav aadressil:http://europa.eu.int/comm/trade/issues/respectrules/anti_dumping/legis/index_en.htm

Käesolevat aruannet tuleb vaadelda hiljutises komisjoni teatises „Globaalne Euroopa”[1] selgitatud ELi kaubanduspoliitika üldisel taustal. Seoses sellega võttis komisjon 2006. aasta detsembris vastu rohelise raamatu, kutsudes avalikkust üles avaldama arvamust, kuidas EL saaks paremini kasutada oma kaubanduse kaitsemeetmeid muutuvas ülemaailmses majanduslikus kontekstis. Nimetatud protsessi tulemused avaldatakse tulevastes aruannetes.

1. ÕIGUSAKTIDE ÜLEVAADE

Dumpingu- ja subsiidiumidevastased ning kaitsemeetmetega seotud uurimised viiakse läbi vastavalt nõukogu algmääruste sätetele. Ülevaade olemasolevatest õigusaktides on esitatud komisjoni talituste töödokumendis. Dumpingu- ja subsiidiumivastastele algtekstidele viidatakse edaspidi kui „algmäärus(t)ele“.

1.1. Ühenduse õigusaktide muudatused 2005. aastal

Ukraina olulisi edusamme turumajanduse tingimuste kehtestamisel silmas pidades võttis nõukogu vastu komisjoni ettepaneku pidada dumpinguvastastes uurimismenetlustes kõnealust riiki täieliku turumajandusliku staatusega riigiks. Ukraina eksportijate ja tootjate puhul saab seega määrata normaalväärtuse nende endi hindade ja kulude põhjal. Määrus (EÜ) nr 2117/2005 jõustus 30. detsembril 2005.

2. LAIENEMINE

Pärast ELi laienemist 2004. aasta mais jätkas komisjon 2005. aastal tegevust, mille eesmärk oli tagada uute liikmesriikide haldusasutuste tõrgeteta integreerumine kaubanduskaitse valdkonnas. Lisaks korrapärasele teabevahetusele hõlmas nimetatud tegevus erikoolitust ja hindavat vaatlust käsitlevaid seminare.

2005. aastal viis komisjon lõpule ka nende kohustuste vormis eriüleminekumeetmete järelevalve ja rakendamise, mida tehti nelja (Venemaalt ja Ukrainast pärit ammooniumnitraadi, Venemaalt pärit suundorienteeritud struktuuriga elekotrotehniline lehtterase ja Ukrainast pärit ränikarbiidi) juhtumi puhul, et ELi uute liikmesriikide kasutajate ja tarbijate puhul ära hoida majanduslikke raskusi või šokki pärast 2004. aasta laienemist.

2004. aasta laienemisega seotud positiivse kogemuse põhjal koostas kaubanduse peadirektoraat tegevuskava, et teha ettevalmistusi kaubanduse kaitsemeetmete valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega.

3. ÜLERIIGILINE TURUMAJANDUSLIK STAATUS

Üleriigilised kriteeriumid, mille põhjal otsustatakse, kas riigi näol on tegemist täielikult turumajandusliku riigiga dumpinguvastase uurimise tähenduses, tuginevad siirdemajandusega riikide üksikäriühingutele kohaldatavatele kriteeriumitele, mis on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 7.

Selles valdkonnas on 2005. aasta jooksul tehtud olulist tööd. Märtsis 2002 hinnati Ukrainalt saadud taotlust ja komisjon tegi ettepaneku anda nimetatud riigile turumajanduslik staatus, kuna kõik tingimused olid täidetud (vt punkt 1.1).

Septembris 2003 saadi Hiina Rahvavabariigi taotlus ja juunis 2004 viis komisjon läbi esialgse hindamise. Pärast hindamist loodi edusammude kindlakstegemiseks kahepoolne töörühm. 2005. aasta septembri ELi ja Hiina tippkohtumisel tõsteti töörühma taset, kuna mõlemad pooled nõustusid alustama kõrgetasemelist dialoogi lahendamist vajavate küsimuste käsitlemiseks, et teha positiivseid edusamme turumajandusliku staatuse küsimuses.

2005. aastal esitasid Vietnam, Mongoolia ja Armeenia lisateavet oma turumajandusliku staatuse taotluse täiendamiseks. Komisjon analüüsis uuesti esitatud teavet ja esitas küsimusi teemade kohta, mida vastustes ei oldud rahuldavalt käsitletud. Samuti analüüsis komisjon kõigi kolme riigi puhul väliseid allikaid. Samuti küsis komisjon lisateavet Kasahstanilt.

Kõigile praegu uurimise all olevatele riikidele antakse üleriigiline turumajanduslik staatus, tingimusel et kõik nõutavad kriteeriumid täidetakse.

4. TEABE- JA KOMMUNIKATSIOONIÜRITUSED / KAHEPOOLSED KONTAKTID

2004. aastal loodud kaubanduse kaitsemeetmete kasutajatugi (Trade Defence Helpdesk) väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele jätkas oma tegevust, käsitledes VKEde konkreetseid küsimusi ja probleeme seoses kaubanduse kaitsemeetmetega. Samuti osales komisjon korraldaja või osalejana kümnel ettevõtjatele ja kolmandate riikide ametiasutustele korraldatud teabeseminaril.

Lisaks sai komisjon 2005. aasta detsembris teada kaubanduse kaitsemeetmete hindamisuuringu tulemused(http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/anti_dumping/legis/index_en.htm)Hindamine põhines kaubanduse kaitsemeetmetega seotud sidusrühmade seas läbiviidud uuringule, nagu liikmesriigid, ühenduse tootmisharu, eksportijad, importijad ja tootmisahela järgmise etapi kasutajad. Hindajad andsid ühenduse üldisele lähenemisviisile kaubanduse kaitsemeetmete vallas positiivse hinnangu. Uurimuses kinnitati, et EÜ süsteem on tasakaalus ja et selle rakendamisel kohandatakse kõrgeid standardeid, siiski toodi ka välja, et teatud küsimusi tuleks veel arutada ning esitati mõned huvitavad parandusettepanekud. Nimetatud ettepanekud saaksid kaasa aidata praeguse süsteemi teatavate aspektide parandamisele, eelkõige poolte õiguste ja läbipaistvuse osas.

5. ÜLEVAADE DUMPINGU- JA SUBSIIDIUMIDEVASTASTE NING KAITSEMEETMETE UURIMISMENETLUSTEST JA VÕETUD MEETMETEST

5.1. Üldiselt

Ühenduses kehtis 2005. aasta lõpuks 135 dumpinguvastast meedet (vt lisa O) ja 12 subsiidiumidevastast meedet (vt lisa P).

2005. aastal mõjutasid dumpingu- ja subsiidiumidevastased meetmed ainult 0,45% ühenduse koguimpordist.

Järgnevaid küsimusi on detailsemalt käsitletud käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis. Viited komisjoni talituste töödokumendi lisadele on esitatud pealkirjades.

5.2. Uued uurimismenetlused (vt lisad A–E ja lisa N)

2005. aastal algatati 26 uurimist[2]. 15 menetluses määrati ajutised tollimaksud. 19 juhtumi puhul kehtestati lõplik tollimaks. Kümne menetluse tulemusel meetmeid ei kehtestatud.

Veel 27 meedet, neist seitse tasakaalustusmeedet, loetakse automaatselt lõppenuks pärast nende viieaastast kehtivusaega.

5.3. Läbivaatamisega seotud uurimised

Läbivaatamisega seotud uurimised moodustavad jätkuvalt suurema osa kaubanduse kaitsemeetmete talituste tööst. Need moodustasid üle 64% kõigist algatatud uurimistest. Komisjoni talituste töödokumendi tabelis 2 on esitatud statistiline teave aastate 2001–2005 kohta.

5.3.1. Aegumise läbivaatamised (vt lisa F)

Algmääruste artikli 11 lõikes 2 ja artiklis 18 sätestatakse meetmete aegumine viie aasta möödudes, välja arvatud juhul kui aegumise läbivaatamise käigus selgub, et meetmed tuleks säilitada algkujul.

2005. aasta jooksul algatati 23 aegumise läbivaatamisega seotud uurimist, millest seitsme puhul jõuti järeldusele, et tollimakse on vaja kohaldada veel järgneva viie aasta jooksul. Tuleb märkida, et pärast 20. märtsi 2004 algatatud uurimised on tähtajalised, s.t lõplik otsus tuleb teha 12 kuu, kuid mitte hiljem kui 15 kuu jooksul alates algatamise kuupäevast.

5.3.2. Vahepealsed läbivaatamised (vt lisa G)

Algmääruste artikli 11 lõikes 3 ja artiklis 19 sätestatakse meetmete läbivaatamine nende kehtivuse ajal. Läbivaatamine võib piirduda dumpingu/subsideerimise või tekitatud kahju küsimustega.

2005. aastal algatati kokku 22 vahepealset läbivaatamist. 18 vahepealse läbivaatamise tulemusel otsustati tollimaks kinnitada või seda muuta ning kolm uurimismenetlust lõpetati meetmete lõpetamisega.

5.3.3. „Muud” vahepealsed läbivaatamised (vt lisa H)

2005. aasta jooksul viidi lõpule rida teisi läbivaatamisi, mis ei kuulu algmääruste artikli 11 lõike 3 või artikli 19 reguleerimisalasse või mille kohta ei avaldatud algatamisteadet Euroopa Liidu Teatajas.

Neis käsitletakse konkreetsemalt muu hulgas kohustuste võtmist, neist vabatahtlikult loobumist või nende rikkumist, tootekirjelduse selgitamist jne.

5.3.4. Uut eksportijat käsitlevad läbivaatamised (vt lisa I)

Algmääruste artikli 11 lõikes 4 ja artiklis 20 sätestatakse vastavalt „uut eksportijat” käsitlev läbivaatamine ja „kiirendatud korras” läbivaatamine individuaalse dumpingumarginaali või individuaalse tasakaalustava tollimaksu kehtestamiseks asjaomases ekspordiriigis asuvatele uutele eksportijatele, kes ei eksportinud toodet uurimisperioodi jooksul. Sellistel eksportijatel tuleb tõestada, et nad on tegelikud uued eksportijad ja alustasid ühendusse eksportimist pärast uurimisperioodi. Sellisel juhul saab nende puhul arvutada individuaalse tollimaksu, mis on üleriigilisest tollimaksust tavaliselt madalam.

2005. aastal algatati viis uut eksportijat käsitlevat läbivaatamist (neist kaks kiirendatud korras). Viidi läbi neli uurimismenetlust, millest üks oli kiirendatud korras läbivaatamine. Üks uurimismenetlus lõpetati tollimaksumäära säilitamisega.

5.3.5. Absorptsiooni käsitlevad uurimismenetlused (vt lisa J)

Kui on piisavalt teavet, mis kinnitab, et pärast esialgset uurimisperioodi ja enne või pärast meetmete kehtestamist on ekspordihinnad langenud või ühendusse imporditud toote edasimüügihinnad või hilisemad müügihinnad ei ole muutunud või on muutunud ebapiisavalt, võib algatada absorptsiooni käsitleva uurimise, et kontrollida, kas meede on mõjutanud eespool nimetatud hindu. Dumpingumarginaale võib uuesti arvutada ja tollimaksu võib suurendada, et võtta arvesse selliseid madalamaid ekspordihindu. Absorptsiooni käsitlevate läbivaatamiste võimalus on sätestatud algmääruste artiklis 12 ja artikli 19 lõikes 3.

2005. aastal algatati üks absorptsioonivastane uurimine ja üks lõpetati tollimaksu suurendamata.

5.3.6. Kõrvalehoidmisega seotud uurimismenetlused (vt lisa K)

Algmääruste artiklites 13 ja 23 on ette nähtud uurimismenetluse taasalustamise võimalus juhul, kui on esitatud tõendid meetmetest kõrvalehoidumise kohta.

2005. aastal algatati kolm uurimismenetlust ning ühel korral otsustati tollimaksu laiendada.

5.4. Kaitsemeetmetega seotud uurimised (vt lisa L)

2005. aastal algatati kaks kaitsemeetmetega seotud uurimist, neist üks tekstiilitoodete ja teine külmutatud maasikate suhtes. Tekstiilitoodetega seotud uurimine lõpetati hiljem samal aastal. Lõplikud meetmed kehtestati tehistingimustes kasvatatud lõhe suhtes, kuid hiljem tunnistati need kehtetuks. 2005. aasta lõpus kehtis ainult üks kaitsemeede, nimelt teatavate tsitrusviljade impordi suhtes.

6. DUMPINGU- JA SUBSIIDIUMIVASTASTE MEETMETE JÕUSTAMINE

6.1. Järelmeetmed

Kehtivate meetmete järelmeetmetes keskenduti neljale põhivaldkonnale: 1) pettuste ennetamine; 2) kaubavoogude ja turuarengute jälgimine; 3) tõhususe parandamine asjakohaste meetmetega ning 4) eeskirjade eiramistele reageerimine. Need meetmed võimaldasid kaubanduse kaitsemeetmete talitusel olla jõustamistegevuses ennetav lihtsa reageerimise asemel.

6.2. Kohustuste jälgimine (vt lisad M ja Q)

Kohustuste jälgimine on jõustamistoimingute osa, kuna kohustused on dumpingu- ja subsiidiumidevastaste meetmete osa. Komisjon kiidab need heaks tingimusel, et nende abil on võimalik tõhusalt kõrvaldada dumpingu või subsideerimise kahjulikku mõju.

2005. aasta alguses kehtisid 47 äriühingu poolt võetud kohustused. 2005. aasta jooksul toimusid kohustuste osas järgmised muudatused: 16 äriühingu kohustused lõppesid ja heaks kiideti 9 äriühingu kohustused. See tähendab, et 2005. aasta lõpus oli kokku 40 kehtivat kohustust.

7. TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE (VT LISA T)

Algmääruste artikli 11 lõike 8 ja artikli 21 lõike 1 alusel on importijatel lubatud taotleda asjaomaste kogutud tollimaksude tagastamist, kui tõestatakse, et see dumpingumarginaal/subsiidiumimarginaal, mille alusel tollimakse maksti, on kõrvaldatud või alandatud kehtivast tollimaksust madalamale tasemele.

2005. aasta jooksul esitati 12 uut tollimaksu tagastamise taotlust. Neljal juhul taotlust ei rahuldatud, tagasi võeti üks taotlus. Esimest korda esitati tasakaalustavate tollimaksude tagastamise taotlused.

8. KOHTULIK KONTROLL: EUROOPA KOHTU/ESIMESE ASTME KOHTU OTSUSED

Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus tegi 2005. aastal viis ning Euroopa Kohus ühe dumpingu- ja subsiidiumidevastaseid meetmeid käsitlevat kohtuotsust. Kolmel juhul viiest Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu otsusest kinnitas kohus Eurokotoni kohtuotsust (vt 22. aastaaruanne Euroopa Parlamendile) ja kuulutas piisava põhjenduse puudumise tõttu õigustühiseks nõukogu otsuse mitte kehtestada komisjoni kavandatud lõplikke dumpinguvastaseid meetmeid. Asjaolu, et liikmesriikide vahel ei saavutatud lihthäälteenamust, ei saa pidada piisavaks põhjenduseks; kavandatud meetmete mis tahes tagasilükkamist tuleks põhjendada algmääruste sätetele toetudes. Taotlejad võtsid tagasi ülejäänud kaks juhtumit. Kohtuotsuste kokkuvõtte on esitatud komisjoni talituste töödokumendis.

2005. aastal esitati kuus uut hagi, neist viis Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtule ja üks Euroopa Kohtule.

Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtule ja Euroopa Kohtule esitatud dumpingu- ja subsiidiumidevastaste hagide nimekiri, mis on 2005. aasta lõpu seisuga menetluses, on osutatud komisjoni talituste töödokumendi S lisas.

9. TEGEVUS MAAILMA KAUBANDUSORGANISATSIOONI (WTO) RAAMES

9.1. Vaidluste lahendamine dumpingu- ja subsiidiumidevastaste ning kaitsemeetmete valdkonnas

WTO on sätestanud range korra WTO lepingute kohaldamisega seotud vaidluste lahendamiseks WTO liikmete vahel.

2005. aastal viidi lõpule üks vaidluse lahendamise menetlus, mis suures osas kinnitas ühenduse lähenemisviisi. Selles käsitleti Korea Vabariigist pärit dünaamiliste muutmälude subsiidiumivastast juhtumit.

Üksikasjad on esitatud käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis.

9.2. Muu tegevus WTO raames

2005. aastal hoogustusid Doha arengukava (DDA) raames toimunud läbirääkimised ja süvendasid arutelu ettepanekute üle, milles pakutakse välja konkreetseid õigusakte võimalike muutuste jaoks. Lisaks plenaaristungitele osales ühendus aktiivselt kahepoolsetes ja mitmepoolsetes kohtumistes eesmärgiga arutada üksikasjalikumalt erinevaid ettepanekuid teiste WTO liikmetega. Sellega seoses jätkab ühendus tööd läbipaistvuse suurendamiseks, jõustamist ja läbivaatamist käsitlevate eeskirjade rangemaks muutmiseks, kohustusliku väiksema tollimaksu[3] ja ühenduse huvide arvestamise eeskirja rakendamiseks ning uurimistes koostööd tegevate osapoolte kulude vähendamiseks. Selles suhtes kaitses ühendus mitmeid ettepanekuid. Lisaks on ühendus olnud jätkuvalt üks kõige aktiivsemaid liikmeid küsimustike ja kontrollikriteeriumidega tegelevas töörühmas, mis on loodud ühenduse algatusel.

Ühenduse esitatud ettepanekud, milles võetakse kompromiss-seisukoht kalanduse subsideerimise kohta, on leidnud toetust üha rohkemates riikides. Samuti toetas ühendus tugevat jõustamise ja läbipaistvuse mehhanismi, mis tagaks, et mis tahes uusi meetmeid rakendaksid tõesti kõik. Arutelud tööstussubsiidiumide üle keskendusid järk-järgult piiratud arvu oluliste küsimuste arutamisele. Menetluse puhul on ühendus toetanud subsiidiumivastaseid uurimisi käsitlevate eeskirjade täiustamist.

Paralleelselt nimetatud tegevusega tegid dumpinguvastase, subsiidiumide, tasakaalustamise ja kaitsemeetmete komiteed oma igapäevast tööd.

2005. aasta detsembris leppisid ministrid Hong Kongis kokku, et läbirääkimiste protsessi tõhustatakse ja kiirendatakse üksikasjalike kirjalike ettepanekute põhjal ja ettepanekute analüüsimine viiakse lõpule võimalikult kiiresti. Lisaks volitasid ministrid eeskirjadega tegeleva rühma esimeest ette valmistama konsolideeritud tekstid, mis on aluseks läbirääkimiste lõppfaasis.

10. JÄRELDUSED

2005. aasta oli uuele laienenud komisjonile esimene täispikk tööaasta. See oli kaubanduse kaitsemeetmetega seotud tegevuses uute juhtumite algatamise ja kehtestatud meetmete arvu poolest keskmine aasta. Siiski tõusis aasta jooksul kehtivuse kaotanud meetmete arv oluliselt, mille tõttu on kehtivaid meetmeid 147, võrreldes 156ga aastal 2004, mis omakorda peegeldab maailmamajanduse majandustsükli erinevat etappi, võrreldes 1990. aastate lõpuga. Aasta oli „sündmusterohke” mitmes muus mõttes, nagu näiteks Euroopa Liidu 2007. aasta laienemise ettevalmistamine ning tekstiilitoodete ja lõhe kaitsemeetmete juhtum.

Käesolev aruanne näitab, et EÜ kasutab kaubanduse kaitsemeetmeid mõõdukalt, ja kinnitab samal ajal ühenduse tavapärast tegutsemisviisi tagada uurimiste nõuetekohane ja professionaalse läbiviimine. Samal ajal on komisjon tõendite olemasolu korral valmis võtma ebaõiglaste kaubandustavade suhtes jäiga hoiaku. Läbipaistvus on tihedalt seotud kaubanduse kaitsemeetmete nõuetekohase kohaldamisega, peegeldades 2004. ja 2005. aastal õigusraamistikku tehtud muudatusi. Komisjon on otsustanud jätkata sellist liini ka tulevikus.

[1] http://ec.europa.eu/trade/issues/sectoral/competitiveness/global_europe_en.htm

[2] Komisjoni talituste töödokumendi tabelis 1 on esitatud statistiline teave aastatel 2001–2005 algmääruste artiklite 5–10 kohaselt läbi viidud uute uurimismenetluste kohta.

[3] Kohustusliku väiksema tollimaksu eeskirjas nõutakse, et ühenduse kehtestatud meetmed oleksid dumpingu- või subsiidiumimarginaalist madalamad, kui selline madalam tollimaksumäär on ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks piisav.