Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 524/06)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Charentais“

PGI-FR-A1196-AM02

Teate kuupäev: 28. oktoober 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Lenduvate hapete sisaldus

Valgete veinide lenduvate hapete sisaldus on läbi vaadatud.

Nüüd võib lenduvate hapete sisaldus valgete veinide puhul, mille suhkrusisaldus on üle 5 g/l, olla kuni 0,65 g/l, mis puudutab H2SO4.

Globaalne soojenemine suurendab suhkrusisaldust ja seega ka lenduvate hapete sisaldust, mistõttu on lenduvate hapete sisaldust kohandatud.

Selle muudatuse tulemusena on dokumendis muudetud punkti 4.

2. Geograafiline piirkond

Geograafiline piirkond ja vahetus läheduses asuv piirkond on läbi vaadatud ning geograafilise piirkonna kommuunid on ajakohastatud vastavalt ametlikule geograafilisele koodile.

Selle muudatuse tulemusena on dokumendis muudetud punkte 6 ja 9.

3. Viinamarjasordid

Tootespetsifikaadis on lisatud järgmised sordid:

’Syrah N’ (tume) ’Gros Manseng B’ (hele) ’Petit Manseng B’ (hele) ’Cabernet cortis N’ (tume) ’Monarch N’ (tume) ’Pinotin N’ (tume) ’Prior N’ (tume) ’Vidoc N’ (tume) ’Artaban N’ (tume) ’Bronner B’ (hele) ’Johanniter B’ (hele) ’Floreal B’ (hele) ’Souvignier gris Rs’ (roosa) ’Solaris B’ (hele) ja’Soltis B’ (hele)

Need sordid on lisatud, et paremini kohaneda kliimamuutustega ja vähendada taimekaitsevahendite kasutamist, säilitades samal ajal veinide organoleptilised omadused.

Sort ’Ugni blanc’ on viinamarjasortide loetelust eemaldatud, sest see ei vasta enam kaitstud geograafilise tähisega veinide organoleptilistele omadustele. Selle sordi puhul kohaldatakse kuni 2022. aasta saagikoristuseni üleminekumeedet.

Selle muudatuse tulemusena muudetakse koonddokumendi punkti 7.

4. Põllumajanduse keskkonnameetmed

Tootespetsifikaati on lisatud järgmised põllumajanduse keskkonnameetmed.

Maatükke ümbritsev püsihaljastus (põllupeenrad ja maatükkidevahelised alad, kuhu midagi ei istutata ning mida ei harita) on kohustuslik. Seda kohustust ei kohaldata põllupeenarde korrastamise korral, eelkõige erosiooni või erandlike ilmastikutingimuste tõttu.

Täielik keemiline umbrohutõrje maatükil on keelatud.

Kõikide ridade vahel piiratakse külvatud või isekasvanud taimestikku mehaaniliste ja füüsiliste vahenditega.

Suunamata joaga mittekohapealsed pihustid (kõrgkliirenstraktoril õhukonvektorturbiinid või ostsilleerivad joatorupritsid) on keelatud. Kui kasutatakse pneumopritse, on viinamarjakasvatuseks lubatud kasutada ainult õhu sissepritsepihusteid, mis on loetletud taimekaitsevahendite pihustamise triivide vähendamise vahendite viimases loetelus, mis on avaldatud põllumajanduse eest vastutava ministeeriumi ametlikus bülletäänis.

Sünteetilise mineraallämmastiku kogus on piiratud 30 ühikuga hektari kohta aastas.

Nende muudatustega püütakse võtta paremini arvesse ühiskonna nõudmisi vähendada taimekaitsevahendite kasutamist ja arvestada rohkem keskkonnaga.

Muudatused ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

5. Seos piirkonnaga

Seos päritolukohaga on läbi vaadatud, et ajakohastada pindalad ja tootmismahud.

Selle muudatuse tulemusena muudetakse koonddokumendi punkti 8.

6. Viide kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste kaitstud geograafiliste tähiste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Charentais

2. Geograafilise tähise tüüp:

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

punased, roosad ja valged vaiksed veinid

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud geograafilist tähist „Charentais“ kandvad veinid on punased, roosad ja valged vaiksed veinid.

Punastel veinidel on tavaliselt punaste marjade ja hästi küpsete puuviljade maitse koos vürtside nüanssidega. Need on kerged veinid, millel on siiski hea struktuur tänu paindlikele tanniinidele, mis annavad neile teatava täidluse. Need on keskmise säilivusega veinid.

Valgeid ja roosasid veine iseloomustab intensiivsus, mis seejärel asendub tavaliselt tasakaalukama maitse ja puuviljanootidega. Neid valmistatakse turustamiseks noore veinina.

Veinide maksimaalne lenduvate hapete sisaldus on 11,22 meq/l, välja arvatud veinid, mille malolaktiline käärimine on lõppenud, ja valged veinid, mille jääksuhkrusisaldus on > 5 g/l, mille puhul on maksimaalne lenduvate hapete sisaldus 13,26 meq/l.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 11 Minimaalne üldhappesus: milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

5. Veinivalmistustavad

5.1. Konkreetsed veinivalmistustavad

1. Viljelustava

Alates 2001.–2002. turustusaastast istutatud kaitstud geograafilise tähisega „Charentais“ veinide tootmiseks sobivate viinapuude istutustihedus peab olema vähemalt 4 000 taime hektari kohta, kusjuures ridade vahe ei tohi olla üle 2,50 meetri.

5.2. Maksimaalne saagikus

1. „Charentais“ (KGT)

90 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjad korjatakse, neid töödeldakse ja kaitstud geograafilise tähisega „Charentais“ veinid valmistatakse Charente’i ja Charente Maritime’i departemangus.

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

’Alicante Henri Bouschet N’ (tume)

’Arinarnoa N’ (tume)

’Arriloba B’ (hele)

’Artaban N’ (tume)

’Bronner B’ (hele)

’Cabernet cortis N’ (tume)

’Cabernet franc N’ (tume)

’Cabernet-Sauvignon N’ (tume)

’Chardonnay B’ (hele)

’Chasan B’ (hele)

’Chenin B’ (hele)

’Colombard B’ (hele)

’Cot N’ (tume) – ’Malbec’

’Egiodola N’ (tume)

’Floreal B’ (hele)

’Folle blanche B’ (hele)

’Gamay N’ (tume)

’Gros Manseng B’ (hele)

’Johanniter B’ (hele)

’Jurançon noir N’ (tume) – ’Dame noire’

’Merlot N’ (tume)

’Monarch N’ (tume)

’Montils B’ (hele)

’Mourvèdre N’ (tume) – ’Monastrell’

’Muscadelle B’ (hele)

’Négrette N’ (tume)

’Petit Manseng B’ (hele)

’Pinot noir N’ (tume)

’Pinotin N’ (tume)

’Prior N’ (tume)

’Sauvignon B’ (hele) – ’Sauvignon blanc’

’Sauvignon gris G’ (hall) – ’Fié gris’

’Semillon B’ (hele)

’Solaris B’ (hele)

’Souvignier gris Rs’ (roosa)

’Syrah N’ (tume) – ’Shiraz’

’Tannat N’ (tume)

’Trousseau gris G’ (hall) – ’Chauché gris’

’Vidoc N’ (tume)

’Voltis B’ (hele)

8. Seos(t)e kirjeldus

Kaitstud geograafilise tähise „Charentais“ veinide geograafiline piirkond hõlmab Charente’i ja Charente Maritime’i departemangu kogu territooriumi. See vastab Akvitaania madaliku põhjapoolsele otsale.

Kaitstud geograafilise tähisega „Charentais“ viinamarjaistandused on olemuslikult seotud Cognaci ajalooga. Kaitstud geograafilise tähisega „Charentais“ veinide tootmine sai areneda tänu nendele mainekatele viinamarjaistandustele. Alates 1973. aastast tekkinud majandusraskuste tõttu on tootmine Cognacis reguleeritud ja piiratud, mis õhutab viinamarjakasvatajaid tootmist mitmekesistama. Seetõttu investeerivad nad parema kvaliteediga vaiksete veinide tootmisse – veinid, mida tunnustati 1981. aastal dekreedis „Pays Charentais’ veinid“ ja millele eraldati 2 000 hektarit viinapuid. Esialgu keskendusid viinamarjakasvatajad niisuguste kõige levinumate valgete sortide nagu ’Ugni blanc’ ja ’Colombard’ töötlemisele, kuid orienteerusid kiiresti ümber selliste aromaatsemate sortide valikule, mis istutati ainult konkreetsele piiratud alale, näiteks ’Sauvignon’, ’Chardonnay’ või ’Chenin’. Alates 1985. aastast valmistati „Vin de Pays Charentais“ kolmes värvitoonis. Punaste veinide niisuguse arenguga kaasnes ka selliste suursugusemate sortide valik nagu ’Merlot’, ’Cabernet-Sauvignon’, ’Cabernet-Franc’, ’Gamay’ ja ’Pinot noir’. Kirjeldatud sordivalik on osa üldisemast kvalitatiivsest lähenemisviisist, mis hõlmab sobivamate pookimisaluste valimist, läbimõeldumat viinapuude istutamist ja veinitootjate poolt uue veinivalmistusalase oskusteabe omandamist.

Samal ajal tunnustati 1992. aastal täiendavaid nimetusi „Ile de Ré“ ja „Saint-Sornin“. Ré saare viinamarjaistandused said siis väga tuntuks.

Saint-Sornini viinamarjaistanduste eripära seisneb selles, et need on täielikult pühendunud ainult selle piirkonna veinide valmistamisele – vastupidi nimetuse teistele aladele, mis soovivad kasutada ka nimetusi ’Cognac’ ja ’Pineau des Charentes’. Nendele viinamarjaistandustele toob kasu ka suurem ühtsus tootjate vahel, kes on koondunud Saint-Sornini ühistukeldri ümber.

Täiendavat nimetust „Ile d’Oléron“ tunnustati 1999. aastal. Ajalooliselt on need viinamarjaistandused hõlmanud väga ulatuslikku maa-ala (peaaegu 1 000 hektarit 1950. aastal) ja neile jättis suure jälje ühistuliikumine, mis sai kohalikul tasandil väga tuntuks.

Valgeid ja roosasid veine iseloomustavad värskus ja puuviljanoodid, milles enamasti on tsitrusviljade nüansid. Suus iseloomustab neid veine intensiivsus, mis seejärel asendub tavaliselt tasakaalukama maitse ja puuviljanootidega. Neid valmistatakse turustamiseks noore veinina.

Punastel veinidel on tavaliselt punaste marjade ja hästi küpsete puuviljade nüansid, millele lisanduvad vürtside nüansid. Need on kerged veinid, millel on siiski hea struktuur tänu paindlikele tanniinidele, mis annavad neile teatava täidluse. Need on keskmise säilivusega veinid.

Ré ja Oléroni saarel toodetud veinid on kerged ja elavad, sageli joodi nüanssidega, samas kui Saint-Sornini piirkonnas toodetud veinidel on vürtsikamaid noote ja keerukam struktuur.

Kaitstud geograafilise tähisega „Charentais“ on hõlmatud 1 500 hektarit ja piirkonna toodang on olenevalt aastast 70 000–90 000 hektoliitrit.

Tänu suurele tööle viinamarjasortide valimisel ja uue veinivalmistusalase oskusteabe omandamisele on geograafilise tähisega „Charentais“ hõlmatud veinid omandanud piirkonna veinimaastikul eraldi koha. Sobivate mulla- ja kliimatingimuste olemasolu koos mõõduka saagikuse saavutamiseks kõige soodsamate muldade valikuga on aidanud kaitstud geograafilise tähisega „Charentais“ hõlmatud veinide tootmisel areneda.

Looduskeskkonna võimaluste läbimõeldud ärakasutamine ühendatuna sellega, et viinamarjakasvatajad on omandanud oskusteabe ja istutanud aromaatsemaid viinamarjasorte kõrvuti traditsiooniliste sortidega, ning tootmis- ja turustusettevõtjate arenguga on võimaldanud parandada veinide kvaliteeti ja kohandada seda turgude arengule. Seega on veinidel maitse ja lõhnaomadused, mis on tarbijatele kergesti tajutavad ning mida otsivad eelkõige turistidest kliendid.

Praegu turustatakse kaitstud geograafilise tähisega veine „Charentais“ eriti palju piirkondlikul tasandil ja need on suvel rannaalal populaarsed turistide hulgas. Neil veinidel on ka arenenud turustusvõrk, mis koosneb supermarketitest, toitlustusettevõtetest ja müügist kohapeal.

Kõik need asjaolud koos on aidanud kaasa sellele, et Charentes’i piirkonna veinide ja selle nimetuse all turustatavate veinide maine jääks püsima.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade töötlemise ning veini valmistamisega seotud erandit, hõlmab geograafilise piirkonna järgmisi naaberringkondi: Fontenay-le-Comte, Niort, Montmorillon, Rochechouart, Bellac, Nontron, Périgueux, Blaye ja Libourne.

Märgistusandmed

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Tootespetsifikaadi kohaselt võib kaitstud geograafilisele tähisele „Charentais“ lisada järgmised väiksemate geograafiliste üksuste nimed:

„Ile de Ré“

„Saint-Sornin“

„Ile d’Oléron“

„Charente“

„Charente-Maritime“

Kaitstud geograafilist tähist „Charentais“ võib täiendada märkega „primeur“ (noor) või „nouveau“ (toorvein).

Kaitstud geograafilisele tähisele „Charentais“ võib lisada ühe või mitu tootespetsifikaadis ette nähtud viinamarjasorti, välja arvatud tume ’Mouvèdre’ (tume ’Balzac’) ja tume ’Jurançon’ (tume ’Folle’) ’Alicante H.’ – ’Bouschet N’.

Märgistusel peab olema Euroopa Liidu kaitstud geograafilise tähise logo, kui märge „kaitstud geograafiline tähis“ asendatakse traditsioonilise märkega „Vin de pays“.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d607839b-69a8-4575-80f5-0f6490e9ea52

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.