ET    ET  
 EUROOPA  
KOMISJON 
Brüssel, 2.12.2014  
COM(2014) 717 final 
  
KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
Stabiliseerimisvahendi 2013. aasta aruanne 
{SWD(2014) 344 final}  
ET 2   ET SISUKORD 
KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARL AMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
Stabiliseerimisvahendi 2013. aasta aruanne 
Sisukord 
1. Sissejuhatus.................................................................................................................. 3  
2. Stabiliseerimisvahendi ülesehitus ................................................................................ 3  
3. Stabiliseerimisvahendi rakendamine............................................................................ 4  
4. Ülevaade stabiliseerimisvahendi  tegevusest aastatel 2007–2013 ................................ 4  
5. Stabiliseerimisvahendi olukord 2013. aastal................................................................ 5  
6. Reageerimine kriisiolukordadele või  tekkivatele kriisiolukordadele 
(stabiliseerimisvahendi määruse artikkel 3)................................................................. 6  
6.1. Kuidas on 2013. aastal kasutatud stabiliseerimisvahendit kriisidele reageerimiseks? 6  
6.2. Kes olid kaasatud stabiliseerimisvahendi kriisidele reageerimis e meetmetesse?........ 8  
7. Abi stabiilsete koostöötingimuste kontekstis  (stabiliseerimisvahendi määruse artikkel 
4) ............................................................................................................................. ..... 9  
7.1. Ohud julgeolekule ja turvalisus ele (stabiliseerimisvahendi määruse artikli 4 lõige 1) 9  
7.2. Keemiliste, bioloogiliste, radioloogilist e ja tuumamaterjalidega seotud ohu 
vähendamine (stabiliseerimisvahendi  määruse artikli 4 lõige 2) ............................... 12  
7.3. Kriisieelse ja -järgse suutlikkuse suure ndamine (stabiliseerim isvahendi määruse 
artikli 4 lõige 3).......................................................................................................... 14  
8. Kokkuvõte.................................................................................................................. 17  
ET 3   ET  
1. S ISSEJUHATUS  
Käesolev seitsmes stabiliseerimisvahendi aast aaruanne on viimane senise õigusliku aluse 
kohaselt esitatav selletaoline aruanne1 ning esitatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, 
Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide  Komiteele kooskõlas stabiliseerimisvahendi 
kehtestamise määruse artiklis 23 sätestatud aruandekohustusega2. 
Stabiliseerimisvahend on Euroopa  Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja 
komisjoni arenguvoliniku vastutus alasse antud oluline rahastamisvahend, mis võimaldab neil 
suunata vahendeid kriiside ja  julgeolekuohtude ärahoidmis e, leevendamise ja nende 
tagajärgede kõrvaldamisega seotud ELi iga külgsete käsitlusviiside toetamisele kogu 
maailmas. Aruandes esitatakse ül evaade sellest, kuidas kasutati stabiliseerimisvahendit 2013. 
aastal. 
Käesolevale aruandele on lisatud kolm komisjoni  talituste töödokumenti, milles on esitatud 
üleilmset rakendamist käsitlev igakülgne ja üks ikasjalik ajakohastatud te ave järgneva kohta: i) 
stabiliseerimisvahendi määruse artikli 3 kohased stabilis eerimisvahendi ki ireloomulistele 
kriisidele reageerimise meetmed, mis algatati ja/või olid pooleli 2013. aastal (töödokumendi 
1. ja 2. osa), ning ii) stabiliseerimisvahendi  pikaajalisemad programmid, mis on hõlmatud 
määruse artikli 4 lõigetega 1, 2 ja 3. 
2. S TABILISEERIMISVAHENDI ÜLESEHITUS  
Stabiliseerimisvahendi määruse artiklites 3 ja 4 sätestatakse tegevuse liigid, mille jaoks 
vahendit võib kasutada. 
Artiklis 3  on ette nähtud abi kriisiolukordadel e või tekkivatele kriisiolukordadele 
reageerimiseks. 
Stabiliseerimisvahendi määruse artiklis 4  on ette nähtud vahendi programmitöö komponent, 
mis hõlmab vahendi pikemaajalisi progr amme kolmes peamises valdkonnas: 
• julgeolekut ja turvalisust ohustav ol ukord piirkondadevahelises kontekstis 
(artikli 4 lõige 1); 
• keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumamaterjalidega seotud ohu 
vähendamine (artikli 4 lõige 2); 
                                                 
1 Stabiliseerimisvahendit kohaldati 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013. Uut stabiilsuse ja rahu 
kindlustamise vahendit (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 230/2014, 11. märts 2014, 
millega luuakse stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend), mille kohta vastavalt liidu 
välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise ühist e eeskirjade IV jaotise artiklile 13 esitatakse 
edaspidi Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruandeid, kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. 
2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1717/2006, ELT L 327/1, 
24.11.2006. 
ET 4   ET • kriisieelse ja -järgse suutlikkuse suurendamine (artikli 4 lõige 3)3. 
3. S TABILISEERIMISVAHENDI RAKENDAMINE  
Komisjoni välispoliitika va hendite talitus töötab väga tihedas koostöös Euroopa 
välisteenistusega, mis on oma tegevuses autonoomne liidu asutus4. Mõlemad talitused alluvad 
Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupo liitika kõrgele esindajale ning komisjoni 
asepresidendile Catherine Ashtonile, kusjuures välispoliitika vahendite talitus allub talle kui Euroopa Komisjoni asepreside ndile. Artikli 4 lõigete 1 ja  2 kohaselt tehtav töö kuulub 
arengukoostöö voliniku vastutusalasse. 
Euroopa välisteenistus suunas stabiliseerimi svahendi määruse artikli 3 kohaldamist 
poliitiliselt ja tegi meetmete ettevalmista misel koostööd välispoliitika vahendite talitusega, 
kes vastutas kokkulepitud meetmete rakendamise  eest. Euroopa välisteenistus tegeles ka 
stabiliseerimisvahendi määruse artikli 4 kohase strateegil ise programmitööga 
strateegiadokumentide ja mitmeaastaste siht programmide kaudu. Vastavaid iga-aastaseid 
tegevuskavu sõnastavad ja täidav ad arengu ja koostöö p eadirektoraat (artikli  4 lõiked 1 ja 2) 
ning välispoliitika vahendite talitus (artikli 4 lõige 3). 
4. Ü
LEVAADE STABILISEERIMISVAHENDI TEGEVUSEST AASTATEL 2007–2013 
Stabiliseerimisvahendi seitsme tegevusaasta jooksul antud abiga on toetatud konfliktide ja 
kriiside ennetamise, neile reageerimise ja neist taastumise terviktsüklit kogu maailmas, 
riikliku, piirkondliku ja piirkonda devahelise tasandi julgeo lekuohtude lahendamist ning 
konfliktide ärahoidmise ja kriisidele r eageerimise suutlikkuse suurendamist. 
Joonis 1. Stabiliseerimisvahendist artikli 3 ning artikli 4 lõigete 1, 2 ja 3 alusel rahastatud meetmed (aastatel 
2007–2013 kokku 1,57 miljardit eu rot) (eraldiste suuruse järgi)  
 
Aastatel 2007–2013 tehti stabiliseerimisvahendi lühiajalise kriisidele reageerimise 
komponendi (artikkel 3) raames umbes 288 meetme jaoks  kättesaadavaks 1,08 miljardit 
                                                 
3 Samuti tuntud kui stabiliseerimis vahendi rahutagamispartnerlus. 
4 Vastavalt nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsusele, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse 
korraldus ja toimimine (2010/427/EL), ELT L 201. 
ET 5   ET eurot, et reageerida kriis idele enam kui 70s maailma riigis või piirkonnas . Joonisel 2 on 
kujutatud kõnealuse perioodi meetmete geograafiline ulatus. 
Joonis 2. Stabiliseerimisvahendi kriisidele reageerimis e geograafiline ulatus, 2007–2013 (eraldiste suuruse 
järgi) 
Aafrika
34%
Aasia ja Vaikse 
ookeani 
piirkond
17%Ladina-
Ameerika ja 
Kariibi mere 
piirkond
9%Lähis-Ida ja 
Põhja-Aafrika
34%Ida-Euroopa ja 
Lääne-Balkan
1%Lõuna-
Kaukaasia ja 
Kesk-Aasia
5%Üldvahendid
0%
 
Samal ajavahemikul eraldati  502,45 miljonit eurot  stabiliseerimisvahendi pikaajalise 
programmitöö elemendi jaoks , mis hõlmab artikli 4 lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud meetmeid. 
Joonisel 1 on kujutatud rahastamise jagunemine kõnealusel perioodil krii sidele reageerimise 
meetmete (artikkel 3) ja pikaajalisem ate programmide (artikkel 4) vahel. 
5. S TABILISEERIMISVAHENDI OLUKORD 2013.  AASTAL  
Stabiliseerimisvahendi 2013. aasta 309,3 miljoni euro  suuruses kättesaadavas ja täielikult 
kulukohustustega seotud eelarves5 jagunesid assigneerinud järgmiselt: 
• 210,7 miljonit eurot kriisiolukordadele või tekkivatele kriisiolukordadele 
(artikkel 3); 
• 30,3 miljonit eurot piirkondadevahelistele ohtudele reageerimiseks (artikli 4 
lõige 1); 
• 44,3 eurot keemiliste, bioloogiliste, radi oloogiliste ja tuumamaterjalidega 
seotud ohu vähendamiseks (artikli 4 lõige 2) ning 
                                                 
5 Vt „Stabiliseerimisvahend: ülevaade 2013. aasta  kulukohustuste ja maksete assigneeringutest” 
käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis. 
ET 6   ET • 24 miljonit eurot kriisieelse ja -järgse suutlikkuse suurendamiseks (artikli 4 
lõige 3). 
Poliitika- ja julgeole kukomiteele esitatud korrapäraste te atiste abil hoiti nõukogu kursis artikli 
3 kohaste uute kriisidele reageerimise meet mete kavandamisega ning anti ajakohastatud 
teavet käimasolevate meetmete rakendamise kohta. Stabiliseerimisvahendi demokraatliku 
kontrolli raames loodud Euroopa Parlamendi väli skomisjoni töörühm kon fliktide, julgeoleku 
ja arengu alal korraldas aasta jooksul kuus po liitilise tasandi kohtumist komisjoni ja Euroopa 
välisteenistuse esi ndajatega ning 15 tehnilist koosolekut. 
Joonisel 3 esitatud geograafiline jaotus  näitab stabiliseer imisvahendi jätkuvat 
märkimisväärset toetust Lähis-Ida, Põhja-Aa frika ja Sahara-taguse Aafrika pikaleveninud 
kriiside lahendamiseks. 
Joonis 3. Stabiliseerimisvahendi kriisidele reageerimise geograafiline ulatus, 2013 (eraldiste suuruse järgi) 
Aafrika
34%
Aasia ja Vaikse 
ookeani 
piirkond
14%Ladina-
Ameerika ja 
Kariibi mere 
piirkond
10%Lähis-Ida ja 
Põhja-Aafrika
38%Ida-
Euroopa 
ja Lääne-
Balkan
1%Lõuna-
Kaukaasia ja 
Kesk-Aasia
2%Üldvahendidl
<1%
 
Konkreetseid näiteid stabiliseerimisvahendi  projektide kohta 2013. aastal on esitatud kahes 
järgnevas jaotises. 
6. R EAGEERIMINE KRIISIOLUKORDADELE VÕI TEKKIVATELE KRIISIOLUKORDADELE 
(STABILISEERIMISVAHENDI MÄÄRUSE ARTIKKEL 3) 
6.1. Kuidas on 2013. aastal kasutatud st abiliseerimisvahendit kriisidele 
reageerimiseks? 
Stabiliseerimisvahendi st eraldati 2013. aastal 216,6 miljonit eurot6 45 kriisidele 
reageerimise lühiajalise meetme jaoks . Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonnas jätkati toetuse 
andmist seoses Süüria pikaleveninud kriisiga ning selle ülekanduva mõjuga naaberriikidele. 
Selgelt anti toetust ka Sahara-t aguses Aafrikas, et reageerida  ELi poolt piirkonnas valitsevale 
                                                 
6 Sisaldab 6 miljoni euro ulatuses 2012. aastast üle kantud või 2013. aastal tagasi nõutud vahendeid. 
ET 7   ET rahutule poliitilisele olukorrale ja julgeolekuohtudele . Kagu-Aasias jätka ti rahuprotsesside ja 
õigusriigi kujunemise toetamist. 
Üksikasjad kõigi 2013. aastal ra kendatud stabiliseerimisvahendi  meetmete kohta on esitatud 
käesolevale aastaaruandele lisat ud komisjoni talituste töödokume ndis. Allpool illustreerimise 
eesmärgil loetletud 2013. aasta meetmed näitava d, kui erinevad olid maailma eri paigus 
tekkinud kriisiolukorrad, millele stab iliseerimisvahend pidi reageerima. 
Süüria : seoses Süüria pikaleveninud kriisiga on st abiliseerimisvahendist antud toetust nii 
Süürias kui ka naaberriikides. Türgis ja Iraagis , aga põhiliselt Jordaanias ja Liibanonis, anti 
stabiliseerimisvahendist riigiasutustele to etust üha suurema hulga Süüria pagulaste 
vastuvõtmiseks. Peale selle anti pagulastele ka ot sest abi, näiteks raha liste üüritoetuste ja 
elutingimuste parandamise vormis, hõlmates ka pagulaslaagrite va litsemisstruktuure, 
asendavate haridusvõimalust e loomist ja psühholoogilis-sot siaalse toetuse pakkumist. 
Liibanonis antakse stabiliseerimisvahen dist märkimisväärset toetust kohalikule 
tervishoiusektorile, mis on pagul aste suure arvu tõttu  sattunud väga suure lisakoormuse alla.  
Süürias põhjustavad selgelt suuremaid probleeme raskused ligipääsu ja mittehumanitaarabi 
andmiseks vajalike muude tingimust ega. Sellegipoolest on õnnestunud anda 
stabiliseerimisvahendist otsest abi esmatasandi arstiabi, suurema toiduga kindlustatuse ja 
põhihariduse valdkonnas. 
Mali : stabiliseerimisvahend oli üks esimesi vahe ndeid, mida EL suutis rakendada osana ELi 
üldistest püüdlustest reageerida Mali kriisile  2013. aasta alguses. Stabiliseerimisvahendi 20 
miljoni euro suuruse abipaketiga toetati põhi liselt julgeoleku ja õi guse valdkonda, Mali 
riigiorganite kohalolu taastamist riigi põhjaosas ning va limisprotsessi esimesi etappe. 
Kõnealune abi täiendas ELi muudest vahend itest antud toetust, milleks on eelkõige 
stabiliseerimisvahendi pikaajaline terrorismivastane proj ekt Saheli piirkonnas, kaks ÜJKP 
missiooni (Euroopa Liidu missioon Mali relv ajõudude väljaõppe toetamiseks ja Euroopa 
Liidu ÜJKP missioon Saheli piirkonnas),  samuti Euroopa Arengufondi Aafrika 
rahutagamisvahendi kaudu antav ELi toetus Aa frika juhtimisel toimuvale rahvusvahelisele 
Mali toetusmissioonile. 
Niger : oht julgeolekule Nigeris suurenes 2013. aasta l seoses Põhja-Mali mässu ja sõjalise 
konfliktiga. Olukorda on halvendanud hinna nguliselt 250 000 majanduslikel põhjustel 
rändaja, sealhulgas endiste võitlejate ja palg asõdurite tagasipöördumine Liibüast Nigerisse 
viimaste aastate jooksul. Tuginedes stabili seerimisvahendi senisele julgeoleku- ja 
stabiliseerimistoetusele Nigeri ja Mali põhjap iirkondades, lepiti kokku jätkutoetuses, millega 
toetatakse kohalikku korrakaitset, tulu saamist võimaldav aid tegevusi ning piirkondlike ja 
riiklike asutuste käivitatud rahu- ja leppimisa lgatusi. Osutatud meetmed aitavad kaasa ELi 
Saheli strateegia eesmärkide saavutamisele, täiendavad ELi arengu- ja humanitaarabi ning 
toimivad sünergiliselt Euroopa L iidu ÜJKP missiooniga Nigeris. 
Kesk-Aafrika Vabariik : pärast 2013. aasta märtsis toim unud riigipööret laiendati 
stabiliseerimisvahendi meetmeid Kesk-Aafrika Vabariigis vastavalt uuele olukorrale. Selleks 
kasutati järgmisi abinõusid: toetuspaketid tsiv iiljulgeolekujõududele, mis võivad sillutada teed 
ulatuslikumatele jõupingut ustele julgeolekusektori reformimiseks tulevikus; toetus meediale, 
et muuta objektiivne ja konfliktitundlik te ave Banguis ja provintsides kättesaadavaks; 
inimõigustealaste vaatlu smissioonide korraldamine;  kogukondadevahelise dialoogi 
soodustamine kodanikuühiskonna kaudu. 
ET 8   ET Côte d’Ivoire : pärast valitsuse 2012. aasta desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja 
taasintegreerimispoliitika (DDR) rakendamisega tegeleva asutuse loomist jätkas EL abi andmist muu hulgas järgmiste stabiliseeri misvahendi meetmete kaudu: suutlikkuse 
suurendamine ja tehniline abi, kaasa arvatud taasintegreeritavate demobiliseeritud võitlejate 
juhendamine ja ettevalmistus; toetus ligikaudu 5 000 eelnevalt demilitariseeritud ja demobiliseeritud endise võitleja tagasitoomis eks majandus- ja ühiskonnaellu koos samaaegse 
abiga neid vastuvõtvatele kogukondadele, et luua taasintegreerim ist soodustav keskkond; 
DDRi kava täitmise hoolikas ja korrapärane jä relevalve, et tagada selle osaluspõhise 
käsitlusviisi vastavus nii vastuvõtvate kogukondade  kui ka endiste võitlejate vajadustele. 
Myanmar/Birma : lisaks rahuprotsessi varasemale ja pr aegusele toetamisele, mis hõlmab ka 
toetust Myanmari rahukeskuse l oomisele 2012. aastal, ning vastusek s nii presidendi kantselei 
kui ka Daw Aung San Suu Kyi pöördumistel e ja kooskõlas välisasjade nõukogu 2013. aasta 
aprilli järeldustega, alustas EL abi andmist My anmari politsei suutlikkuse suurendamiseks, et 
kasvatada politseinike austust inimõiguste vastu ning nende vastutust ja kutsealaseid oskusi rahvahulga ohjamise ja kogukonna  korrakaitse valdkonnas. 
6.2. Kes olid kaasatud stabiliseerimisvahendi kriisidele reageerimise meetmetesse? 
Meetmed valmistati ette tihedas koostöös ELi in stitutsioonide, ELi liikmesriikide ja mitmete 
partneritega: kodanikuühiskond, riigiasutused, kolmandad riigid ja muud osalejad. ELi 
delegatsioonid täidavad peamist rolli, andes varajasi hoiatusi ja töötades välja algseid 
kontseptsioone ja võimalusi reageerimiseks. 2013. aastal dele geeriti jätkuvalt enamik uusi 
meetmeid kohapeal rakendamiseks edasi ELi delegatsioonidele,
7 kelle arusaamine kohalikest 
vajadustest ja nõuetest on oluline meetme te õnnestumiseks. See võimaldab lepingud 
rakendusasutustega õigeaegselt läbi rääkida ja jälgida kohapeal kõneluste sageli tundlike 
projektide rakendamist. Selle tulemusena va stutasid ELi delegatsioonid 2013. aastal 
stabiliseerimisvahendi 62 % kulukohustuste ja 80 % maksete eest. 
Joonistel 4a ja 4b on näidatud, millised stabili seerimisvahendi partnerid osalesid artikli 3 
kohaste kriisidele reageerim ise meetmete rakendamisel aastatel 2007–2013. Võimalike 
partnerite valik meetmete rakendamisel sõltub sageli sellest, millistel organisatsioonidel või 
osapooltel on vajalik oskusteave ja kohalolu as jaomases riigis, mis võimaldab neil muutuvas 
keskkonnas, kus stabiliseerimisvahe ndi kriisidele reageerimise m eetmeid kasutatakse, kiiresti 
reageerida oma tugevate kohalike võrgus tike abil. Loomulikult jäid oluliseks 
koostööpartneriks ÜRO asutused ja valitsus välised organisatsioon id ning 2013. aastal 
suurenes koostöö ka liikmesriikide asutustega. 
                                                 
7 Õiguslik ja finantsvastutus ELi rahaliste vahendite kasutamise ees, sealhulgas õigus kirjutada alla 
lepingutele ja neid vajaduse korral muuta, antakse Euroopa Komisjoni peakontorilt Brüsselis üle ELi 
asjaomasele delegatsioonile. 
ET 9   ET Joonis 4a. Stabiliseerimisvahendi partnerid kriisidele reageerimisel, 2007–2013 (eraldiste suuruse järgi) 
 
Joonis 4b. Stabiliseerimisvahendi partnerid kriisidel e reageerimisel, 2013 (eraldiste suuruse järgi) 
 
7. A BI STABIILSETE KOOSTÖÖTINGIMUSTE KONTEKSTIS (STABILISEERIMISVAHENDI 
MÄÄRUSE ARTIKKEL 4) 
Komisjon tagab artikli 4 kohase iga-aastase prog rammitöö ettevalmistamise ja abi haldamise 
stabiilsete koostöötingimuste raames. Stabi liseerimisvahendi 2013. aas ta tegevusprogrammid 
võeti vastu järgmiselt: artikli 4 lõigete 1 ja 2 koht a 2013. aasta juulis8 ja artikli 4 lõike 3 kohta 
2013. aasta märtsis. Üksikasjalikud andmed ig a artikli kohaste meetmete rakendamise kohta 
on esitatud aruandele lisatud komis joni talituste II töödokumendis. 
7.1. Ohud julgeolekule ja turvalisusele (s tabiliseerimisvahendi määruse artikli 4 
lõige 1) 
Piirkondadevahelisi ohte arvestavates kava ndatud programmides keskendutakse suutlikkuse 
suurendamisele, kasutades tihedat konsulteer imist abisaavate riikidega. Tavaliselt 
tugevdatakse julgeolekualast suutlikkust riiklikul ja piir kondlikul tasandil eesmärgiga 
võimaldada tõhusat ülemaailmset ja piirkondadevahelist koostööd. 
                                                 
8 23. detsembril 2013 heaks kiidetud iga-aastase tegevusprogrammi muudetud versioon. 
ET 10   ET Aastal 2013 seoti kulukohustustega 74 miljonit eu rot ja maksti välja 44 miljonit eurot. 2013. 
aasta lõpuks oli ekspertide rahastamise vahendi9 kaudu palgatud rohkem kui 100 eksperti 
asjaomastest riiklikest või poolriiklikest ELi li ikmesriikide organisatsio onidest, et ühendada 
jõud ja teha kättesaadavaks nende eriteadmised ja  eksperdiarvamused ning anda tehnilist tuge 
stabiliseerimisvahendi meetmete kindlaksmäär amiseks ja üksikasjalikuks kavandamiseks. See 
hõlmas 2013. aasta tegevusprogrammi ning ette valmistust eelmistes iga-aastastes 
tegevusprogrammides heaks kiidetud meetmete  täielikuks rakendamiseks. Järgmistes 
punktides antakse ülevaade hõlmatud valdkondadest. 
• Kokaiini liikumistee programm  (alates 2009. aastast 35 miljonit eurot) hõlmab 38 
riiki Aafrikas (sisul iselt kogu Lääne-Aafrika), Ladina -Ameerikas ja Kariibi mere 
piirkonnas ning sellega toetatakse partnerr iikide suutlikkust võidelda organiseeritud 
kuritegevuse ja uimastikaubanduse vastu kogu liikumistee ulatuses, keskendudes 
ebaseaduslike uimastivoogude katkestamise le, võitlusele rahapesuga ja teabe 
jagamisele. Sõlmiti kaks uut lepingut, millega laiendatakse projekti AIRCOP 
geograafilist ulatust järgmise kolme aasta  jooksul uutesse Aafrika ja Ladina-
Ameerika riikidesse ning toetatakse L ääne-Aafrika politsei infosüsteemi (WAPIS) 
kasutusele võtmist esimeses viies katseriigis. 
• Viieteistkümnes Aasia, Kesk-Aasia, Kaukaas ia, Musta mere ja Lääne-Balkani riigis 
jätkus organiseeritud kuritegevus e vastase võitluse toetamine heroiini liikumistee 
programmi  alusel kahes praegu paralleelselt to imuvas järgus: neljaosaline projekt, 
mille meetmete põhiosa korraldatakse Afganistanis ja Pakistanis; teine järk koosneb kolmest eraldiseisvast projektist. 2013. aasta l algatati programmi teise järgu raames 
kaks uut meedet: üks projekt, mille eesmärk on tugevdada õiguskaitseasutuste operatiivkoostööd, eriti Kesk-Aasias, ni ng teine projekt, milles tegeletakse 
inimkaubanduse probleemiga heroiini liikumisteele jäävates riikides, keskendudes Aserbaidžaani, Bosnia ja Hertsegoviina, Moldova Vabariigi ja Türgi suutlikkuse suurendamisele andmete/luureandmete kogumise ja analüüsi ning süstemaatilise teabejagamise valdkonnas. 
• 22 miljoni euro suuruse eelarvega kriitilise tähtsusega mereteede  programm 
hõlmab 25 rannikuriiki India ookeani piirkonn as (sh Kagu-Aasia) ja Guinea lahe 
ääres. Programmiga parandatakse osutat ud riikide teabejag amissuutlikkust ja 
mereõiguse täitevfunktsioone, et saavutada turvalisem mereliiklus, keskendudes võitlusele piraatluse ja relvastat ud röövimise vastu merel ning muudele 
merejulgeoleku aspektidele. 
• Riiklike ja piirkondlike terrorismivastase võitluse  projektide toetamine jätkus 2013. 
aastal vastavalt ELi terrorismivastase võitluse strateegiale. Malis algas Nigerile, Malile ja Mauritaaniale suunatud Saheli pi irkonna terrorismivastase projekti „Contre 
Terrorism Sahel” rakendamine täies ma hus ning selle käi gus anti väljaõpet 
terrorirünnakutele r eageerimise, uurimismeetodite, luureandmete kogumise ja 
kasutamise ning terrorismivastaste kohtum enetluste kohta. Aafrika Sarve piirkonnas 
ja Jeemenis terrorismi rahastamise va stu võitlemiseks töötati välja 2014. aasta 
algusest rakendatav uus projekt ning sõlmiti leping vägivaldse ekstremismi vastu 
                                                
 
9 Ekspertide rahastamise vahendi raamleping, kuhu kaasatakse kogu EList riiklike ja poolriiklike 
organisatsioonide spetsialiste. Alates 2008. aastast on eksperdid 17 liikmesriigi ligikaudu 60 
organisatsioonist läbi viinud üle 100 missiooni. 
ET 11   ET võitlemise uue projekti kohta Aafrika Sarve piirkonnas. Koostööd Pakistaniga 
tugevdas uus toetus vägivaldse ekstre mismi vastu võitlemiseks, mis võetakse 
kasutusele 2014. aastal, et täiendada Pa ndžabi kriminaalõigussüsteemile antavat 
olemasolevat toetust. Kagu-Aasias oli st abiliseerimisvahend kaasatud Euroopa Liidu 
ja ÜRO uimastite ja kuritegevuse va stu võitlemise büroo (UNODC) ühisesse 
terrorismivastasesse algatusse. Samuti anti stabiliseerimisvahendist toetust Maltal asuvale õiguse ja õigusriigi instituudile, ke llele tehti ülesandeks  olukord kaardistada, 
et korraldada vastavalt selle le edaspidist terrorismivastast tegevust. Koostöös 
Nigeeria riikliku julgeolekunõuniku bürooga koostati uuring Boko Harami rühmituse 
kohta. Lisaks töötati välja vägivaldse ekstremismi vastu võitlemise projektide 
koostamist käsitlev komisjoni koolit usprogramm ELi ja liikmesriikide 
delegatsioonide ja saatkonda de töötajatele. Selle esimene voor toimus 2013. aasta 
detsembris Nairobis ning 2014. aasta jooksul on kavas korraldada Aafrikas ja Aasias 
täiendavaid koolitusi. 
• Koostöös Euroopa Nõukoguga alustati 2013. aasta lõpus küberkuritegevuse  vastu 
võitlemise uue meetme rakendamist. Kübe rkuritegevuse vastase rahvusvahelise 
meetme ( Global Action against Cybercrime , GLACY) eesmärk on edendada riikide 
ühinemist küberkuritegevuse Budape sti konventsiooniga ning võimaldada 
kriminaalõigusasutustel teha konventsiooni  alusel rahvusvahelist koostööd seoses 
küberkuritegevuse ja elek trooniliste tõenditega. 
• Koostati 2014. aasta alguses käivituv küberjulgeoleku  projekt, mille eesmärk on 
suurendada olulise IT-taristu vastupanuvõ imet ja soodustada valitud riikides 
siseriiklike õigusaktide ühtlustamist ja vä ljatöötamist vastavalt rahvusvahelistele 
standarditele. 
• Töötati välja uus meede, mille eesmärk on võimaldada riiklikel kohtu-, kontrolli- ja 
õiguskaitseasutustel tõhusalt reageerida võltsravimite  tootmisele ja nendega 
kauplemisele, ning sõlmiti vajalikud lepingud, et alustada selle rakendamist 2014. aastal. Tingimusel, et luuakse kõnealus te tegevuste riiklikul, piirkondlikul ja 
piirkondadevahelisel tasandil tõhusaks ko rraldamiseks vajalik õigusraamistik ja 
suutlikkus, keskendutakse projektis põhili selt Ghanale, Senegalile, Jordaaniale, 
Marokole ja Kamerunile, kuna nimetatud r iigid on näidanud üles  poliitilist tahet 
võltsravimitest tingitud probleemide lahendamiseks. 
• Võitluses väike- ja kergrelvade ebaseadusli ku kogumise ja salakaubanduse  vastu 
ning nende destabiliseeriva mõju vähe ndamisel saavutati ÜRO uimastite ja 
kuritegevuse vastu võitlemise büroo rakenda tud algatuses mitmed vahe-eesmärgid. 
Kõnealuse algatusega kutsutakse riik e üles ratifitseerima ja rakendama 
rahvusvahelise organiseeritud kuritegevus e vastu võitlemise ÜRO konventsiooni ja 
selle tulirelvade protokolli. Samuti jõudi s pärast esimese etapi (2011–2012) edukat 
lõpetamist teise etappi (2012–2013) INTER POLi rakendatav projekt iARMS. 2013. 
aasta juunis lõppes Aafrikas väikerelvade piirkondlikule keskus ele (Nairobi, Kenya) 
antava toetuse esimene periood ning algas kolm aastat kestev teine periood. Kesk-Ameerikas algas Kesk-Ameerika Integratsi oonisüsteemi (SICA) julgeolekukomisjoni 
rakendatava Kesk-Ameerika väike- ja kergrelvade kontrolliprogrammi (CASAC) 
teine aasta. 
ET 12   ET 7.2. Keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumamaterjalidega seotud ohu 
vähendamine (stabiliseerimisvahe ndi määruse artikli 4 lõige 2) 
Keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuum amaterjalide programmi alusel tegeletakse 
õnnetuse, loodusõnnetuse või pahatahtliku tegevuse tagajärjel tekkinud keemiliste, 
bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumamaterjalidega seotud oht udega ning selle eesmärk on 
suurendada ohutust ja parandada julgeolekukultuur i, levitades parimaid tavasid ning tõstes 
julgeolekust ja ohutusest teadlikkuse üldist ta set. Enne 2010. aastat kä sitleti eri valdkondi 
eraldi10. Keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja t uumamaterjalide programmi strateegia on 
piirkonnapõhine ning ühes riigis asuvaid kahepool seid projekte toetatakse üksnes erandkorras 
(välja arvatud kemikaalide, bioohutuse ja biot urvalisusega seotud proj ektid Afganistanis ja 
Pakistanis). 
Keemia-, bioloogia-, radioloogia- ja tuumavaldkonna tippkeskused  on järk-järgult saanud 
ühtseks ja integreeritud platvormiks kõigi piir ikontrolli, salakaubaveo,  ekspordikontrolli, 
bioohutuse, bioturvalisuse jt valdkondade  meetmetele, mille hulka kuuluvad ka 
kodanikukaitse meetmed (hädaolukorra lahendamis e planeerimine, kriisiks valmisolek ja 
sellele reageerimine). Algatust  rakendatakse tihedas koostöös Euroopa välisteenistusega ning 
ÜRO Regioonidevahelise Kuritegevuse ja Õigus küsimuste Uurimise Instituudi (UNICRI) abi 
kasutades. Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühis keskus tagab algatusele  tehnilise toetuse. 
Nimetatud tippkeskuste eesmärk on täiustada k eemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja 
tuumamaterjalidega seotud ohu vähendamise poliitik at, töötades välja kohandatud abipakette. 
See on oluline suutlikkuse suurendamise, ühtse regionaalpoliitika arendami se ning riigisiseste 
ja piirkondlike osapoo lte koostöö tugevdamise vahend kõn ealuses valdkonnas. 2012. aastal 
asutas EL tippkeskused Kagu-Aasias (Filipii nid), Kagu-Euroopa/Lõuna-Kaukaasia/Ukraina 
piirkonnas (Gruusia), Põhja-Aafrikas (Alžeeria ), Aafrikas Atlandi ookeani rannikul (Maroko), 
Lähis-Idas (Jordaania) ning Ida- ja Kesk-Aaf rikas (Kenya). 2013. aastal tegutses viis kohaliku 
tippkeskuse piirkondlikku sekretariaati ja neli on ametlikult avatud. Peale selle on loodud 
kontaktid Kesk-Aasia ja Pärsia lahe koostöönõu kogu riikidega. 2013. aastal  alustas komisjon 
koos tippkeskuste algatuse partne rriikidega vajaduste ja ohtude  analüüsi, et teha kindlaks 
suuremad keemiliste, bioloogiliste, radioloogili ste ja tuumamaterjalidega seotud vajadused 
riikides. Analüüsi põhjal võetakse vastu riiklikud  keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja 
tuumamaterjalidega seotud ohtude vähendamise te gevuskavad, et aidata asjaomastel riikidel 
määrata kindlaks prioriteetsed meetmed. Vast avad prioriteedid võetakse tippkeskuste 
piirkondades edaspidi proj ektikirjelduste aluseks. 
Keemia-, bioloogia-, radioloogi a- ja tuumavaldkonna tippke skuste käivitatud suuremad 
projektid : Lähis-Idas valmistas Ammanis asuv tippkeskus ette pr ojekti (HAZMAT) 
tsiviilisikutest päästetöötajatele keem iliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja 
tuumamaterjalidega seotud õnnetuste korral tegu tsemise kohta väljaõppe andmiseks. Rabatis 
asuv Aafrika Atlandi o okeani ranniku tippkeskus  käivitas projekti se oses ohtlike bio- ja 
kemikaalijäätmetega. Sellesse on kaasatud seitse riiki Aafrika Atlandi ookeani ranniku piirkonnast ja Tuneesia. Lisaks korraldavad Rabati ja Nairobi tippke skused ühisprojekti, 
millega aidatakse partnerriikidel koostada ja tu gevdada õigusakte ning töötada välja tõhusaid 
täitemeetmeid oma rahvusvaheliste kohustuste täitmis eks. Projektis osaleb üheksa riiki ja veel 
üheksa riiki on juba väljendanud huvi osaleda sarnases projektis. 
                                                
 
10 Näiteks kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontroll, salakaubandus, endiste relvateadlaste 
ümberõpe, ohutus- ja julgeolekukultuur. 
ET 13   ET Peale nimetatute on tippkeskuste võrgustikuga kooskõlastatult antud toetust mitmes muus 
valdkonnas. 
• Laiendatud on kahesuguse kasutusega kaupade  ekspordikontrolli meetmeid , 
mille tulemuseks olid edukad programm id rohkem kui 23 riigis üle maailma. 
Tihendatud on koostööd Ameerika Ühendriikid e ekspordikontrolli ja piiriohutuse 
süsteemi11 ekspordikontrolli programmiga. 2013. aa sta juunis toimus Brüsselis ühine 
dialoog rahvusvahelise ekspordikontrolli ulat use teemal. Otsustati moodustada ühine 
töörühm, et suurendada Ameerika Ühe ndriikide ja Euroopa Liidu tegevuse 
koordineeritust eesmärgiga vältida eks pordikontrolli meetmete dubleerimist. 
Viimastest arengusuundadest lähtudes laiendat i ja tugevdati 2013. aasta teises pooles 
Lähis-Idas ja Kesk-Aasias rakendatavaid meetmeid. M ääratleti ekspordikontrolli 
meetmete suhtes kasutatav uus käsitlusviis , et tagada parem mõju kohapeal kontrolli 
korraldavatele isikutele. 
• Pooltevahelise tugevdatud partnerluse ja meetmete kaasrahastamise kava alusel 
jätkus endise Nõukogude Lii du riikidest pärinevate endiste relvateadlaste ja  
-inseneride ümberõppe ja alte rnatiivse tööhõive toetamine  spetsialiseeritud 
teadus- ja tehnoloogiakeskuse (STCU) kaudu. Alustatud on rahvusvahelise teadus- ja 
tehnoloogiakeskuse (ISTC) reformi, mille käig us ajakohastatakse selle eesmärke ja 
laiendatakse selle tegevuse geograafilist ul atust. Komisjon ja Euroopa välisteenistus 
said nõukogult volituse pidada läbirääkimisi rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse lepingu muutmise üle. Ke skus viiakse üle Kasahstanis asuvasse 
Astanasse. 2013. aastal avas rahvusvahelin e teadus- ja tehnoloogiakeskus Dušanbes 
ELi projektist rahastatud piirkondliku bioohutus e ja -turvalisuse keskuse ning alustas 
Tadžikistani ja Afganistani spetsialis tide ümberõpetamist rahumeelsel eesmärgil 
töötamiseks. Teadlaste ümberõppega se otud tegevusi korraldati 2013. aastal ka 
Iraagis. 98 radioloogia- ja tuumaspetsialisti said väljaõpet, mis võimaldab neil 
osaleda tuumarajatiste dekomisjoneerimises. 
• Kesk-Aasias, Kagu-Aasias ja Põhja-Aafrikas jätkatakse meetmeid keemiliste, 
bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumamater jalide salakaubanduse ja eksitava 
finantstegevuse vastu võitlemiseks . Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga 
(IAEA) sõlmiti teine leping, et toetada uue  tuumamaterjali labori loomist, mida 
hakkavad kasutama Austrias Seibersdorfi s asuvad IAEA kaitsemeetmeid toetavad 
analüütilised talitused. Peale selle an ti radioloogiliste ja tuumamaterjalide 
avastamiseks toetust Taile, Kambodžale, Laosele, Filipiinidele ja Kongo Demokraatlikule Vabariigile.  
• ELi lõuna- ja idanaabruses on alusta tud ELi naabruspoliitika bioohutuse ja 
bioturvalisuse strateegia täitmist projekti  EpiSouth (17 ELi m ittekuuluvat partnerriiki 
ja 10 liikmesriiki) tulemu ste rakendamise kaudu. Eelkõige Vahemere maadega 
piirdunud võrgustikku EpiSouth lisati ka Arme enia, Gruusia, Moldova ja Ukraina. 
EpiSouthi riikide võrgusti kku kasutades on kõnealuse strateegia alusel ette 
valmistatud neli suurprojekti, mis kõik kä ivitati 2013. aasta lõpus. Neist esimene ja 
suurim on projekt „MediPIET”, mille raames jätkatakse kriisi korral sekkuvate epidemioloogide väljaõpetamist, aidates se llega kaasa ELi naabruses tervishoiu ja 
bioturvalisuse parandamise üldeesmärg i saavutamisele. Projekti eesmärk on 
                                                
 
11 Lühend US EXBS, inglise keeles Export Control and Related Border Security Assistance . 
ET 14   ET suurendada suutlikkust nakkushaigustest tin gitud looduslike ja inimtekkeliste ohtude 
ärahoidmisel ja ohjamisel. Teine bioloogi a valdkonda kuuluv proj ekt korraldatakse 
Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) juhtimisel, et uurida uusi ja uuesti ilmuvaid bakteriaalseid haigusi eesmärgiga suure ndada rahvatervises võimekust võidelda uute 
ja uuesti ilmuvate bakteriaalsete haiguset ekitajatega (põrnatõbi, tulareemia, katk, 
tuberkuloos jne) ning tugevdada mikrobioloogiliste seirevõrgustike valmisolekut võimalikeks haiguspuhanguteks. Pasteuri Inst ituudi juhitavas paralleelses kolmandas 
projektis „Medilabsecure” jälgitakse inim esi ja loomi mõjutavate uute ja uuesti 
ilmuvate viirustega seotud ohte ning l uuakse entomoloogide võrgustik. Neljandat 
projekti juhib WHO ja selle eesmärk on m aailmas terviseohutuse suurendamiseks 
abistada riike oma ennetus-, avastamis-, ohje- ja reageerimisvõime suurendamisel 
seoses rahvatervisealaste vahejuhtumitega, mis on tingitud rahvusvahelise reisimise 
ja transpordi käigus hai gusetekitajate sissetoomisest mere, õhu ja maismaa kaudu. 
Kasutatakse sektoritevahelist meetodit ee smärgiga vähendada haigusetekitajate 
keskkonda sattumise või viimisega seotud ohte.  
• 2013. aastal  anti stabiliseerimisvahendi progr ammist keemiliste, bioloogiliste, 
radioloogiliste ja tuumamaterjalide  algatuse kaudu rahalist toetust Süüria 
keemiarelvade varu kõrvalda miseks ja hävitamiseks . Pärast 2013. aasta 
tegevusprogrammi muutmist eraldas EL 12 miljonit eurot Keemiarelvade 
Keelustamise Organisatsioonile (OPCW) , et koostöös rah vusvahelise kogukonnaga 
teha kahjutuks ja hävitada Süüria keemiarelvad. 
7.3. Kriisieelse ja -järgse suutlikkuse suu rendamine (stabiliseerimisvahendi määruse 
artikli 4 lõige 3) 
Aastatel 2007–2013 eraldati 103 miljonit eurot, et to etada 140 projekti ELi ja tema partnerite 
kriisieelse ja -järgse suutlikkus e suurendamiseks ja tugevdamise ks riiklikul, piirkondlikul ja 
globaalsel tasandil. Alloleval joonisel 5 on kujutatud põhilised aastatel 2007–2013 toetust 
saanud teemavaldkonnad ning joonisel 6 on näidatud rakenduspartnerite jaotus 
organisatsiooni liigi järgi.  
Joonis 5. Suutlikkuse suurendamise teemavaldkonna d, 2007–2013 (stabiliseerimisvahendi määruse artikli 4 
lõike 3 kohaste eraldiste suuruse järgi)  
 
ET 15   ET Joonis 6. Stabiliseerimisvahendi partnerid artikli 4 lõ ike 3 kohastes suutlikkuse suurendamise projektides, 
2007–2013 (eraldiste suuruse järgi) 
 
2013. aasta tegevusprogrammi alusel eraldati 24 miljonit eurot ning allpool on esitatud 
ülevaade 2013. aastal töös olnud projekti de põhisaavutustest ja mõjudest. 
Konfliktide ennetamine, ra hutagamine ja ebakindlus. Kodanikuühiskonna 
dialoogivõrgustiku (CSDN) vormis on loodud toim iv foorum rahutagamise teemal dialoogi 
pidamiseks ELi ja kodanikuühiskonna osapoolte va hel, et viimased saaksid kaasa aidata ELi 
poliitika kujundamisele. 2013 oli kõnealuse plat vormi kolmas tegevusaasta, mille jooksul 
toimus 40 dialoogikohtumist, mis aitasid suur endada kolmandate riikide ja nende Euroopa 
partnerite kodanikuühiskonna pika ajalist suutlikkust, et olla  paremini valmis kriiside 
ennetamiseks. 
Vahendamine, dialoog ja leppimine.  Tänu stabiliseerimisvahendist ÜRO poliitikaosakonna 
vahendamise tugiüksusele antud to etusele osutati elutähtsat abi Kesk-Aafrika Vabariigi, Mali 
ja Somaalia kriisiolukordades. Selleks et suurendada naiste osalemist rahuprotsessis, anti 
koolitust kuuele naisele, kelle ÜRO peas ekretär võiks potentsiaalselt määrata 
vahendusülesandeid täitvale kohale, ning valmis tati ette kõrgetasemeline seminar soo ja 
kaasavate vahendusprotsesside teemal. Koos töös ÜRO Arenguprogra mmiga (UNDP) aitas 
stabiliseerimisvahend kaasa si seriikliku vahendamise ja konf liktide lahendamise suutlikkuse 
ja kestlike riiklike mehhanismide loomisele üheksas katseriigis12. 
Töötati välja stabiliseerimisvahendi uus mi tmekülgne mehhanism vahendamise toetamiseks 
(European Resources for Mediation Support , ERMES), et soodustada rahvusvahelise, 
piirkondliku ja/või kohaliku tasa ndi kaasavates rahuprotsessid es osalevatele kolmandatele 
osapooltele paindliku ja kiire tehnilise vahe ndusabi andmist, luues naistele, noortele ja 
muudele haavatavatele rühmadele tingimused k onfliktikolletes oma arvamuse avaldamiseks. 
Naised, rahu ja julgeolek ning lapsed. Stabiliseerimisvahendi abil jätkati ÜRO 
Julgeolekunõukogu resolutsiooni 13 25 rakendamise toetamist, kasutades selleks koos ÜRO 
soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste ed endamise agentuuriga ko rraldatud ühisprojekti, 
mille eesmärk on suurendada Kosovo,13 Libeeria ja Ida-Timori naiste osalemist rahutagamises 
ja konfliktijärgses planeerimises. Kosovos osalesid sajad mehed, naised ja noored 
lepitusdialoogides, mille käigus sõnastati konkreetseid soovitusi soolise võrdõiguslikkuse seaduse, naiste tööhõive, tüdrukute hariduse ja  muudes küsimustes. P eale selle on sõlmitud 
kokkulepped Kosovo suuremate meediakanalitega, et nad kajastaksid oma saadetes naiste, 
                                                
 
12 Boliivia, Ghana, Guyana, Jeemen, Maldiiv id, Mauritaania, Nepal, Togo ja Tšaad. 
13 See nimetus ei piira seisukohti staatuse kohta ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu 
resolutsiooniga 1244 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta. 
ET 16   ET rahu ja julgeoleku teemasid. Lisaks määr ati naiste, rahu ja julgeoleku küsimused 
prioriteetseks teemaks 17 riigi ja kolme piirkonna14 kohalikes projektikonkurssides, milles 
käsitleti paljusid erinevaid sool ise võrdõiguslikkuse probleeme.  
Varajane hoiatamine ja olukorrast ülevaate saamine.  Stabiliseerimisvahendi toetus 
võimaldas Ida-Timori kodanikuühiskonna organisa tsioonil Belun võtta ka sutusele varajase 
hoiatamise ja reageerimise sü steemi (EWER), mida peetakse üheks paremaks sedalaadi 
süsteemiks, mis on aidanud edukalt vähendada kohalikku üldist konf liktipotentsiaali ja 
pingeid. Organisatsioonide Saferworld ja IC G kaudu antud toetus võ imaldas suurendada 
riigisiseste ja piirkondlike osapoolte suutli kkust analüüsida konflikti riske 32 potentsiaalses 
konfliktikoldes ning varustada poliitikakujun dajaid ja kodanikuühiskonda kvaliteetsete 
konfliktianalüüsidega, mis sisaldasid ka soov itusi varajase reageerimise meetmete kohta. 
Piirkondlike ja allpiirkondlike or ganisatsioonide varajase hoiat amise ja katastroofijärgse 
taastamise suutlikkust suurendati muu hulgas järgmiste meetmetega: Araabia Riikide Liiga 
kriisidele reageerimise suutlikkuse suurenda mine, Ameerika Riikide Organisatsiooni 
sekretariaadi meediaseire suutlikkuse arendamine  ja Aafrika Liidu kon tinentaalse varajase 
hoiatamise süsteemi jätkuv toetamine. Stabilis eerimisvahendiga toetati Kagu-Aasia Maade 
Assotsiatsiooni (ASEAN) ja selle liikmesriikide suutlikkust reageerida hädaolukordadele. Seoses sellega toimus 2013. aasta novembris My anmari/Birma riikliku kriisikeskuse tulevaste 
töötajate esimene koolitus ning samal ajal külastas keskust ka liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõ rge esindaja ja komisjoni as epresident Catherine Ashton. 
Kriisiohje tsiviilvõimekus . Pärast Euroopa uue tsiviilkriiside ohjamise koolitusalgatuse 
(Europe’s New Training Initiati ve for Civilian Crisis Management , ENTRi) esimese eduka 
perioodi lõppu 2012. aastal käivitati algatus 2013. aasta aprillis uuesti. Üheksa aasta jooksul 
toimunud vajaduspõhiste koolitustega (keskmiselt üks koolitus kuus) suurendati 210 töötaja 
(nii ELi liikmesriikide kui ka muude riikide k odanikud) suutlikkust, et lähetada neid ELi, 
ÜRO, Aafrika Liidu ja OSCE rahvusvahelistele tsiviilkriis iohje missioonidele. Kursused 
hõlmasid nii Liibüa, Gruusia ja Kosovo rahvusva heliste missioonide lähetuseelset väljaõpet 
kui ka süvendatud õpet sellistel teemadel nagu inimõigused, õigusriik, vahendamine ja 
mentorlus. Lisaks soodustati ENTRi Euroopa konsortsiumi 13 liikme koostegutsemisvõime ja 
ühtlustatud koolitusmeetodite arengut ning 2013. aasta septembris avaldati praktiline 
käsiraamat („In Control”) rahvusvahelistele kriisimissioonidele lähetatavate tsiviilisikute jaoks. 
Euroopa politseiametnike koolituskava (EUPST) raames korraldasid Hispaania Guardia Civil, 
Prantsuse National Gendarmerie ja Itaalia Ca rabinieri 2013. aastal vastavalt kolm suuremat 
õppesessiooni, suurendades 42 riigi (sh 19 Aafrika riigi) 1019 politseiametniku suutlikkust osaleda rahvusvahelistes politseimissioonides. 
Loodusvarad ja kliimamuutused. ELi ja ÜRO konfliktide ennetamise ning maa- ja 
loodusvarade säästva haldamise partnerluse raam es jätkati tööd, et suurendada Ida-Aafrika 
järvede piirkonna kodanikuühisk onna organisatsioonide s uutlikkust mõista konfliktide 
dünaamikat ja töötada välja konfliktitundlikke lahendusi loodusvarade majandamisega seotud 
vastuolulistele probleemide le. Keskkonna- ja julgeolekua lgatuse ENVSEC projekti 
„Kliimamuutused ja julgeolek Ida-Euroopas, Kesk-Aasias ja Lõuna-Kaukaasias” abil töötati välja strateegiline raamistik Dnestri vesikonna kliimamuutustega kohanemiseks. 
                                                
 
14 Afganistan, Boliivia, Bosnia ja Hertsegoviina, Brasiilia, Tšaad, Kongo Demokraatlik Vabariik, El 
Salvador, Guinea-Bissau, India, Kõrgõzstan, Libeeria, Nepal, Nicaragua, Peruu, Senegal, Saalomoni 
Saared, Jeemen, Kesk-Ameerika piirkond, Lõuna-Aasia piirkond, Kesk-Aafrika lõunapiirkond. 
ET 17   ET Kiire taastumine, konflikti- ja kata stroofijärgsete vajaduste hindamine. Septembris 
korraldati konflikti- ja katastroofijärgsete vajaduste hinda mist käsitlev koolitus „Koostöö 
tugevdamine ebakindlates ja konfliktist mõjutatud riikides”, kus osalesid ELi ja ÜRO kesk- ja 
väliasutuste töötajad. 
Desarmeerimine, demobiliseerimine, taasin tegreerimine ja julgeolekusektori reform.  
ÜRO projektiteenuste büroo rake ndatud ELi ja ÜRO ühisprojektig a suurendati Aafrika Liidu 
suutlikkust julgeolekusektori reformi korrald amiseks. Novembris Addis Abebas toimunud 
piirkondlike majandusühenduste ja kodanikuühiskonna  õpikojas arutati julgeolekusektori 
reformi kolme operatiivjuhendit. 
Stabiliseerimisvahendi määruse kohase seit smeaastase programmitöö tsükli lõpus telliti 
välishindamine, et analüüsida stabiliseerimisva hendi määruse artikli 4 lõike 3 kohase kriisiks 
valmisoleku komponendi projektidega aasta tel 2007–2013 saavutatud tulemusi. Hindamisel 
järeldati, et stabiliseerimis vahendi kriisiks valmisoleku komponent on ELi üldise rahu-, 
julgeoleku- ja arenguarhitekt uuri lahutamatu osa ning p eaks kuuluma täielikult selle 
struktuuri. Leiti, et kõnealune komponent võimaldab ELil tegeleda konfliktiprobleemidega 
kõige laiemas tähenduses ning üksikproj ektidega on suurendatud või tugevdatud 
organisatsioonide suutlikkust aidata kaasa rahutagamisele ja kindlustada ettekujutust 
praktikute kogukonnast. Piiratud ee larvele vaatamata aitasid toetatud meetmed ELil täita oma 
kohustusi seoses naiste, rahu, julgeoleku, le pitamise ja dialoog iga. Kokku 26 konfliktist 
mõjutatud riigis/piirkonnas tehtud investeeringud kodanikuühis konna rohujuuretasandisse on 
aidanud ellu viia ligikaudu 80 r iikide jaoks olulist projekti ning aidanud tagada projektide 
vastavuse prioriteetidele ja vajadustele riiklikul  ja kohalikul tasandil. Stabiliseerimisvahendi 
kriisiks valmisoleku komponenti on tulemusli kult kasutatud strateegiliste partnerluste 
loomiseks, eriti seoses mitmepoolsete ÜRO pr ojektidega, mis on avaldanud olulist mõju ELi 
suhetele mitmete ÜRO eriasutustega. 
8. K OKKUVÕTE  
2013. aastal rakendatud stabiliseerimisvahendi meetmed, mis täiendasid ELi muid meetmeid 
geograafiliste ja temaatiliste arengukoostöö ra hastamisvahendite raames ning humanitaarabi 
ja ÜKJP missioone, on andnud olulise panuse ELi  jõupingutustesse aidata kaasa konfliktide 
ennetamisele, kriisidele reageerimisele ja  rahu tagamisele. Sellega seoses on hulk 
stabiliseerimisvahendi raames rakendatud meetmeid võimaldanud ELil märkimisväärsel ja 
nähtaval moel reageerida paljude le maailma kriisiolukordadele. 
Arvestades jätkuvat poliitilist ebastabiilsust ja  looduskatastroofide arvu suurenemist mitmel 
pool maailmas, on hädavajalik jätkata tööd ELi kättesaadavate vahendite tõhusama ja 
tulemuslikuma kasutamise nimel. Selles kontekst is peab EL tagama, et stabiliseerimisvahendi 
meetmeid kasutataks osana kriiside ennetami se, kriisidele reageerimise ja rahu tagamise 
meetmete terviktsüklist. Stab iliseerimisvahend on andnud ELile ainulaadse reageerimisvõime 
ning on paljudel juhtudel toiminud lähtepunkti ja  katalüsaatorina, mis on loonud võimaluse 
paljudeks erinevateks ELi reaktsioonideks, millest kokku moodustub ELi strateegiline ja 
terviklik käsitlusviis konfliktide ennetamisele ja kriisidele reageerimisele. Nagu on öeldud ELi terviklikku käsi tlusviisi puudutavas  ühisteatises: „Pikaajaline panus rahu ja riigi 
ülesehitamisse ning pikaajalisse säästvasse arengusse on vajalik konflikti põhjustega 
võitlemiseks ja rahumeelse st abiilse ühiskonna ülesehitamis eks. Rahu ja säästva arengu 
üldised eesmärgid peavad olema kesksel kohal alates hetkest, mil EL alustab kriisile 
ET 18   ET reageerimist. Samuti peab ELil olema pikaajal ine visioon oma lühiajaliste kohustuste ja 
meetmete jaoks.”15 
2014. aastal asendatakse stabiliseerimisvahend stabiilsuse ja rahu edendamise 
rahastamisvahendiga. Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi üle peetud 
konsultatsioonides kinnitati, et EL peab säilitama ja laiendam a oma suutlikkust reageerida 
kiiresti ja suunatult mujal maailmas esinev atele kriisiolukordadele ning ülemaailmsetele, 
piirkonnaülestele ja tekkivatele ohtudele (võitlus organiseer itud kuritegevusega, elutähtsa 
taristu kaitsmine, terrorismivastane võitlus , keemiliste, bioloogiliste , radioloogiliste ja 
tuumamaterjalidega seotud ohu vähendamine). Sa muti rõhutatakse uues st abiilsuse ja rahu 
edendamise rahastamisvahendis taas konfliktide ennetamise, rahu kindlustamise ja kriisiks valmisoleku tähtsust, mõistes, et ELi varajane  reageerimine võib sageli olla tõhus vahend, mis 
hoiab ära pingete kasvamise kriisiks. 
                                                
 
15 Ühisteatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule: ELi terviklik käsitlusviis väliskonfliktidele ja -
kriisidele, Brüssel, 11.12.2013, JOIN(2013) 30 final.