ET Euroopa Liidu Teataja C 228/1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Metsade ja metsandussektori roll ELi kliimaeesmärkide saavutamisel” (ettevalmistav arvamus)

2009/C 228/01

20. juunil 2008 saatis Euroopa Komisjoni asepresident Margot WALLSTRÖM Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Dimitris DIMITRIADISELE kirja, milles ta palus Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 koostada ettevalmistava arvamuse järgmises küsimuses:

„Metsade ja metsandussektori roll ELi kliimaeesmärkide saavutamisel” (ettevalmistav arvamus).

Asjaomase ettevalmistustöö eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon võttis arvamuse vastu 3. märtsil 2009. Raportöör oli Seppo KALLIO.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 452. istungjärgul 24.–25. märtsil 2009 (25. märtsi istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 145, vastu hääletas 8, erapooletuks jäi 14.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et metsadel ja nende toodetaval taastuval puidul on oluline roll kliimamuutuste piiramisel, kuna: — metsad seovad kasvades atmosfäärist süsinikku, mille nad salvestavad biomassis või pinnases; — puittooted on süsinikdioksiidi varamud – varamu olelusringi jooksul isoleeritakse süsinikdioksiid atmosfäärist; — puidu energiakasutus vähendab fossiilkütuste kasutamist ja selle kaudu kasvuhoonegaaside heiteid; — puidu kasutamine ehitistes ja mööbli valmistamisel vähendab kaudselt fossiilkütuste heitkoguseid, kuna puit asendab teisi materjale, nt betooni, mille valmistamine kulutab rohkem energiat ja tekitab rohkem heiteid kui puidu kasutamine.

1.2 Komitee märgib, et puitu kasutatakse Euroopas peaasjalikult ehitusmaterjali ja energiaallikana, samuti mööbli ja paberi tootmiseks. Tänu töötlemisahela kogumõjule loovad puittooted suurt lisaväärtust tööhõive, metsaomanike sissetuleku ja eelkõige maapiirkondade majandustegevuse näol.

1.3 Komitee rõhutab, et juba mitmeid aastakümneid on Euroopa metsad toiminud süsiniku neeldajana ja kuna nad kasvavad kiiremini, kui neid langetatakse, on nad aeglustanud süsinikdioksiidisisalduse kasvu atmosfääris. Tuleb tagada looduslike metsade olulisus süsinikuvaramu ja bioloogilise mitmekesisuse säilitajana. Säästva metsanduse elluviimist Euroopa riikides jälgitakse MCPFE (1) kriteeriumide ja näitajate abil, mida arendatakse pidevalt.

1.4 Komitee teeb ettepaneku, et Euroopa Liit peaks võtma järgmisi meetmeid: — püüdma suurendada puidu kasutamist eri viisil ja otstarbel, edendades muu hulgas säästvalt toodetud metsa bioenergia kasutust ja edastades ulatuslikumat teavet puidu kasutamise kohta ehitusmaterjalina, lähtudes ühtsetest ehitusstandarditest ja olelusringi hinnangutest ning lisades puidu kasutamise ehitusmaterjalina liikmesriikide puittoodete riigihankepoliitikasse; — osalema senisest aktiivsemalt rahvusvahelises metsapoliitikas ja võtma juhirolli säästva metsanduse ülemaailmses edendamises; — looma Euroopa juhtivekspertide nõukogu, kuhu kuuluvad metsatööstuse, metsapoliitika, teadlaste, metsomanike ning metsandus-, keskkonna- ja kliimakaitsesektori teiste kesksete osapoolte esindajad. Nõukogu ülesanne on mitmekesistada ja parandada metsi puudutavat arutelu, teadmiste edastamist ja otsustusprotsessi; — püüdma täiendada kasvuhoonegaase puudutavat aruandlust Kyoto protokolli järgsel perioodil järgmiste meetmete abil: a) säästvalt toodetud puittoodetesse talletatud süsinikukoguse aktsepteerimine ja kaasamine kohustusliku vahendina süsinikutasakaalu arvutustesse; b) REDD-vahendi (2) arendamine toimivaks süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise vahendiks ja selle kaasamine süsinikutasakaalu arvutustesse maakasutuse muutumisel, eelkõige metsade hävimise ärahoidmisel arengumaades; — toetama teadustegevust, metsaressursside inventeerimist, kliimamuutuste mõjude suhtes haavatavate nn riskipiirkondade kaardistamist ja metsade olukorra järelevalvesüsteemide arendamist ning tagama nende meetmete rahastamise.

1.5 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et kliimamuutuste võimalike negatiivsete mõjude tõttu peaksid ELi liikmesriigid välja töötama metsade majandamise situatsiooniplaanid äärmuslikest ilmastikunähtustest (tormid, põud, metsapõlengud, putukarüüste) põhjustatud metsakahjustuste ennetamiseks ja järelmõjude kõrvaldamiseks ning levitama teavet metsamajanduse tähtsusest.

1.6 Komitee soovitab ELi liikmesriikidel samuti välja töötada hajutatud bioenergia tootmine soodustariifide abil.

1.7 Komitee rõhutab, et lisaks metsade olulisusele kliimamuutuste kontekstis on neil mitmeid muid ühiskonna seisukohalt olulisi ülesandeid, mida tuleb kaitsta. Metsakasvatuse eesmärgid on lisaks puidu tootmisele muu hulgas metsade bioloogilise mitmekesisuse säilitamine, põhjaveevarude ja maastiku haldamine, metsade pakutavad puhkamis- ja reisimisvõimalused, kaitse liiklusmüra eest, lumelaviinide ja erosiooni ennetamine; lisaks puittoodetele varustab mets meid muude andidega, nagu marjad, seened ja jahiloomad. Need metsa täiendavad mitmekülgsed heaolu pakkuvad funktsioonid ei kajastu üheski tasuvusarvutuses ega ka puidu hinnas.

2. Metsi ja metsandussektorit puudutavad Euroopa Liidu kliimakohustused

2.1 2008. aasta detsembris kiitis Euroopa Parlament heaks kliima- ja energiapaketi. Metsi ja metsandust puudutavad õiguslikud otsused on järgmised. — ELi heitkogustega kauplemise direktiivi muutmine. Direktiiv hõlmab suuniseid maakasutuse ja maakasutuse muutumise ning metsanduse kohta kasvuhoonegaase puudutava aruandluse ja heitkogustega kauplemise osas. Metsade talletatav ja puittoodetes sisalduv süsinik on oluline osa kasvuhoonegaase puudutavast aruandlusest. — Tselluloosi- ja paberitööstus kuulub heitkogustega kauplemise süsteemi, ent sektor täidab kriteeriume, mille alusel võiks seda käsitleda kui nn süsinikulekke sektorit. Süsinikulekke sektoreid käsitlevad otsused langetatakse hiljem. Puittooraine kasutamisega võrreldes kuulub paljude teiste ehitusmaterjalide (betoon, teras ja alumiinium) tootmine heitkogustega kauplemise süsteemi, mis tähendab, et süsinikuhind mõjutab nende konkurentsivõimet. See annab kaudselt eelise puitmaterjalile ja puidu kasutamisele ehitusmaterjalina. — Taastuvenergia raamdirektiiv (RED). 2020. aastaks seatud taastuvate energiaallikate 20 % osakaalu eesmärk tähendab metsa bioenergia (soojus, elekter ja biokütused) märkimisväärse suurendamise vajadust. Biomassi potentsiaali kasutamise suurendamiseks seati metsaressurssidele tõhustamiseesmärk (direktiivi artikkel 34): suurendada olemasoleva puiduvaru kasutamist ja arendada välja uued metsamajandusmeetodid. Direktiiv sisaldab arvukaid eesmärke säästvalt toodetud metsa biomassi ja ehitussektori osas. Peaeesmärk on säästa energiat ja vähendada heitkoguseid materjalide tootmisel. — Transpordisektoris kasutatavate taastuvkütuste direktiiv. Direktiiv sisaldab nõudmisi, mis käsitlevad säästvalt toodetud biomassi (sisaldades vaikeväärtusena ka metsade biomassi) biokütuste tootmisel kooskõlas RED-direktiiviga.

2.2 Metsad katavad 31 % Euroopa pindalast ja hinnanguliselt seovad nad ligikaudu 10 % Euroopa iga-aastastest süsinikdioksiidi heitkogustest (3). Säästvalt majandatud metsast atmosfääri eralduva süsiniku määr on väiksem (süsiniku neeldamine) või sama suur (süsinikuneutraalne) kui atmosfäärist eralduv ja metsas talletuv süsiniku määr.

3. Metsaressursid (4) ja nende kasutamine Euroopas

3.1 27-liikmelise Euroopa Liidu pindalast on 156 miljonit hektarit kaetud metsaga. Looduslike tingimuste tõttu ei ole siiski kogu metsaala metsatööstuslikult ja majanduslikult kasutatav. Hinnanguliselt on sellest alast juurdepääsetav keskmiselt 80–90 %, ent Ida-Euroopa riikides jääb vastav näitaja sageli vaid 40–50 % piirimaile. Viimase 15 aasta jooksul on metsade pindala 27-liikmelises Euroopa Liidus kasvanud ligikaudu 10 miljoni hektari võrra tänu metsaistutusele, varasemate põllumajandusmaade metsastamisele ja looduslikule metsastumisele. Lisandunud metsaala vastab suuruselt Ungari pindalale.

3.2 Umbes 60 % 27-liikmelise Euroopa Liidu metsadest on era-, peaasjalikult pereomanduses, ning 40 % avalikult kasutatav, st et metsa omanik on riik, kohalikud omavalitsused, kogudused või muud kogukonnad. Erametsaomanikke on kokku üle 15 miljoni ja nende hulk kasvab tulenevalt ümberkorraldustest Ida-Euroopa riikide metsaomanduses ja pärandi jagamisega seotud eri korraldustest.

3.3 Aastasadu on inimesed Euroopas kasutanud metsi eri viisil ja muutnud nii nende struktuuri. Euroopa metsad on tõepoolest inimtegevuse tulemusel muudetud, teisenenud liigilise kooslusega metsad ehk niinimetatud poollooduslikud metsad. Poollooduslike metsade osakaal on 85 %. Lisaks neile metsadele praktiseeritakse metsandust Euroopa puuistandustes. Puuistandused, mis asuvad peaasjalikult Lõuna-Euroopas, moodustavad ligikaudu 8 % Euroopa metsaalast. Metsandustegevusest välja jäävad looduslikud metsad (5), mis asuvad peamiselt Ida-Euroopas, Balti riikides ja Põhja-Euroopa riikides, hõlmavad ligikaudu 5 % metsaalast.

3.4 Looduslikud metsad ja metsade kaitsealad on olulisim metsaliik bioloogilise mitmekesisuse tagamisel. Looduslikud metsad on ka kliimamuutuste mõjude suhtes stabiilsed ökosüsteemid. Euroopa metsaalast on bioloogilise mitmekesisuse tarvis kaitse all umbes 8 % ja maastikukaitseks veel lisaks ligikaudu 10 %, mis teeb kokku 18 % (34 miljonit hektarit). Seaduste või muude eeskirjade alusel kaitstud alade hulk on viimastel aastatel kasvanud. Kõige haruldasemad ja väärtuslikumad ning kaitseväärilised metsapiirkonnad on Euroopas juba suures osas kaitstud. Sageli asuvad kaitsealad mägipiirkondades või asustusest kaugel. Inimtegevusest puutumata on need liikide mitmekesisuse seisukohalt kõige väärtuslikumad. Lisaks on umbes 10 % metsi kaitse all veestike, põhjaveevarude ja pinnase kaitse tõttu ning lumelaviinide ja erosiooni ennetamiseks. Bioloogilist mitmekesisust edendatakse ka tulundusmetsade majandamisega, jättes metsa pehkinud puid ja luues mikroorganismide kasvualasid haruldaste liikide säilitamiseks.

3.5 Tulundusmetsade raie Euroopas jääb selgesti alla nende kasvule. Puistu aastane puhaskasv 2005. aastal (27-liikmelises Euroopa Liidus) oli 687 miljonit m3 (metsades, kus looduslike tingimuste poolest on võimalik metsa üles töötada). Raiemaht oli vastavalt 442 miljonit m3. See tähendab, et metsade kasutusmäär ehk raie ja kasvu suhe oli keskmiselt ca 60 % (kõikumisvahemik 30–80 %). Metsade kasutusmäär oli üle 50 % põhjapoolsetes liikmesriikides ja Kesk-Euroopas, ent jäi alla 50 % Lõuna- ja Kagu-Euroopa liikmesriikides. Metsade kasutusmäär on viimase 10 aasta jooksul küll kasvanud, kuid ei ole veel saavutanud 1990. aasta taset. Osaliselt on metsaraiet suurendanud 21. sajandi hakul toimunud rängad tormid, mille tagajärjel on teatud piirkondades lühikese aja jooksul puitu üles töötatud rohkem kui mitmel normaalaastal kokku. Töötlemata puidu, hakkpuidu ja puidujäätmete import Euroopasse (27-liikmeline EL) oli 2006. aastal 83 miljonit m3 (ilma paberit ja tselluloosi arvestamata) ja eksport Euroopast 54 miljonit m3 (6).

3.6 Kasvust väiksema raie tõttu jääb praeguste tulundusmetsade kasvust kasutamata ligikaudu 40 % (ehk umbes 250 miljonit m3). 27-liikmelise Euroopa Liidu metsavaru ongi viimase 50 aasta jooksul pidevalt kasvanud. Metsa kogumaht on ligikaudu 30 miljardit m3, mis vastab 9,8 miljardile tonnile süsinikule. Osa metsa poolt seotavast süsinikust talletub pinnasesse, kuna aga puuduvad sellekohased uurimistulemused, ei ole võimalik anda Euroopa-ülest hinnangut pinnasesse salvestunud süsiniku osakaalu kohta. Süsiniku sidumise seisukohast on tulundusmetsa ja loodusliku metsa vahel oluline erinevus: looduslikud metsad on oma „lõplikus olekus” kliimakaitse seisukohalt ehtsad süsinikuvaramud, kus leiab võrdselt aset süsiniku sidumine (tänu biomassi kasvamisele) ja eraldumine (tänu biomassi lagunemisele). Samas tekivad tulundusmetsades tänu metsaraiele pidevalt uued ja täiendavad võimalused süsiniku sidumiseks. EMSK peab väga oluliseks rõhutada, et komitee ei taha öelda seda, nagu tuleks tulundusmetsi pidada seepärast looduslikest metsadest väärtuslikumaks.

3.7 Oluline on uurida Euroopa metsade kasutus- ja ülestöötamispotentsiaali süsiniku sidumise, metsa bioenergia tootmise ning puittoodetesse talletuva süsinikuringe mõistmiseks ja hindamiseks. Tänaseni puudub siiski ühtne pilt 27 liikmesriigi raievõimalustest tervikuna. Mitmed riigid on koostanud riiklikud metsakavad, milles kirjeldatakse erinevaid raievõimalusi, arvestades metsade kaitsevajadusi, bioloogilise mitmekesisuse tagamist ja muid mitmeotstarbelisi vajadusi.

4. Kliimamuutuste mõju metsadele

4.1 Metsad seovad endaga atmosfäärist süsinikdioksiidi (CO2) ja muudavad selle biomassiks, peamiselt puiduks, ning vabastavad samas loomadele ja inimestele eluks hädavajalikku hapnikku. Kliimamuutused, eelkõige kasvhoonegaaside kasv atmosfääris ja temperatuuri tõus, aga ka osoonisisaldus maapinna lähedal, lämmastiku sadestumine ja pinnase hapestumine kujutavad endast vahetut või teatud viiteajaga ohtu metsade tervisele, kasvule ja struktuurile.

4.2 Kliimamuutuste mõju metsadele on kahesugune. Kui kliima muutub järk-järgult näiteks soojemaks või kuivemaks, peavad puud selle muutusega kohanema. Kohandumine on järkjärguline ja võimalik on kavandada selle edenemist ja seda mõjutavaid meetmeid. Tõsisemad metsade arengut vahetult mõjutavad ohud tulenevad äärmuslikest ilmastikunähtustest. Alates 1850. aastast kogutud andmed näitavad, et Euroopas on tormikahjustused viimase kahekümne aasta jooksul selgelt kasvanud. Samuti on Vahemere piirkonna riikides olnud viimastel aastakümnetel rohkesti metsapõlenguid. Äärmuslikke ilmastikuolusid ei ole võimalik täpselt ennustada, kuid nendeks on võimalik ette planeerides valmistuda.

4.3 Kui praegused tulundusmetsad ei kohandu piisavalt kliima järkjärgulise muutumisega, on tulemuseks muu hulgas puude elujõulisuse vähenemine, tootlikkuse kahanemine, üksikute puude suremus, puude nõrgenev konkurentsivõime ning sellest tulenev haiguste ja kahjurputukate lisandumine ning muutus metsas esinevate puuliikide jaotumises. Põhjapiirkondades võib puude kohandumist ohustada ka asjaolu, et pikeneva kasvuperioodi tõttu muutub puude kasvurütm ja nad ei kohandu piisaval määral puhke- või talveajaga. Äärmuslike ilmastikunähtuste korral (nt põud, metsapõlengud, tormid, lumekahjustused) võivad puud surra väga suurtel maa-aladel, metsade uuendumine võib olla takistatud ja surnud puumaterjal võib soodustada metsakahjurite massilist levimist ka ümbritsevatesse tervetesse metsadesse.

4.4 Kliimamuutuste mõju on eri taimestikuvööndites erinev. Euroopa taimestikuvööndites (põhjapiirkonnad, parasvööde, Vahemere vöönd ning mägi- ja polaarpiirkonnad) ja riikides oodatavad peamised mõjud on järgmised: — Vahemere piirkonnas sagenevad tõenäoliselt kuivad ja kuumad perioodid, tuues kaasa magevee puuduse ning metsapõlengute puhkemise ohu suurenemise ja kõrbestumise; — Kesk-Euroopas pikeneb kasvuperiood; metsade kasv võib suureneda; lehtpuude osakaal tõenäoliselt suureneb; sademete hulk võib langeda ja esineb põuda. Sagenevad äärmuslikud ilmastikunähtused, eelkõige tormikahjud; — põhja okaspuuvöötmes pikeneb kasvuperiood; metsade kasv võib suureneda; sagenevad tormikahjud; ja parasvöötme kahjurputukad siirduvad arvatavasti põhja, tekitades suure tõenäosusega massilist kahju; Kõrgmäestike ning põhja ja polaarse metsavööndi piiri metsades võivad kliimamuutused kaasa tuua metsavööndi piiri nihkumise kõrgemale või põhja poole ning teatud liikide järkjärgulise hävimise.

5. Metsamajanduse roll kliimamuutustega kohanemisel

5.1 Hea metsamajandus on peamine viis tagada metsade kohanemine kliimamuutustega. Metsade majandamisel tuleb pöörata tähelepanu ennetavatele meetmetele, nagu surevate puude õigeaegne avastamine ja eemaldamine ning metsapõlengute ohtu suurendavate materjalide vähendamine. Tuleb suurendada teadlikkust metsamajanduse olulisusest kliimamuutustega kohanemisel nii üldsuse, metsaomanike kui ka teiste metsamajanduse eest vastutavate osapoolte seas. Suuremat osa ELi metsadest majandatakse pidevalt, mistõttu on nende tootlikkus ja elujõulisus üldiselt suur. Võimalikke kohandamismeetmeid tuleb võtta juba praegu ja pidevalt, kuna metsanduses on 15–150-aastaste olelusringide tõttu vajalik pikaajaline mõtteviis.

5.2 Metsade uuendamisel tuleb igale kasvukohale valida sinna sobivad puuliigid. Tuleks eelistada kodumaiseid puuliike, kuna taimestikuregioonide põlistel puuliikidel on paremad geneetilised eeldused kohalike kliimamuutustega kohanemiseks. Samuti tuleks eelistada segametsi, kuna need aitavad vähendada metsi ähvardavaid ohte, jaotades need paljude eri omadustega puuliikide vahel.

5.3 Looduslikust kasvualast väljapoole rajatud ühe puuliigiga okaspuumetsade puhul tuleks püüelda esialgse liigijaotuse taastamise suunas. Ühe puuliigiga kultuurmetsad on sageli segametsadest vastuvõtlikumad tormide ja nende tulemusel tekkivate putukarüüstete suhtes.

5.4 Kliimamuutustest tingitud äkiliste äärmuslike ilmastikunähtuste ohuks, nende poolt põhjustatud metsakahjudeks ja kahjulikeks järelmõjudeks tuleb valmistuda metsamajanduse situatsiooniplaanide ja tegevusmudelite koostamisega ning kahjude likvideerimiseks ettenähtud rahastamisvõimaluste loomisega. Riskialad, kus selliste äärmuslike nähtuste esinemine on tõenäoline, tuleb kaardistada. Tegevusmudelid tuleb koostada ka järsult suureneva metsaraie käsitlemiseks ja puiduturgude toimimise tagamiseks.

5.5 Kliimamuutused ja taimematerjalide rahvusvaheline kaubandus suurendavad võõrliikide ja taimekahjurite levikut. ELi taimekaitsedirektiiv sisaldab sätteid kahjustavate taimehaiguste vastu võitlemiseks ja kahjurite leviku tõkestamiseks ning puidu ja seemikute rahvusvahelist kaubandust käsitlevate nõudmiste kohta. Metsade tervise säilitamiseks ja oluliste metsakahjurite levimise (nt männi nematood) tõkestamiseks Euroopa Liidus on vajalikud piisavalt ranged taimekaitse eeskirjad ja tõhus järelevalve. Kahjulike võõrliikide vastu võitlemiseks on vajalikud riiklikud strateegiad ja programmid.

5.6 Metsamajandus ei pruugi olla vastuolus bioloogilise mitmekesisuse eesmärkidega. Bioloogilist mitmekesisust tuleks võtta arvesse poollooduslike tulundusmetsade majandamisel, jättes tulundusmetsadesse pehkinud puid ja puutumatuid väikeseid kasvualasid elusorganismide säilitamiseks. Mitmes ELi liikmesriigis toetatakse bioloogilise mitmekesisuse edendamise meetmena rahaliselt erametsaomanikke, kes tegelevad vabatahtlikult metsade kaitsega. Ka metsade sertifitseerimine eeldab, et metsade majandamisel võetakse arvesse metsade bioloogilise mitmekesisuse nõudeid.

5.7 Euroopa tulundusmetsades on hetkel märkimisväärne hulk seisvaid või mahalangenud pehkinud puid, mis toimivad süsinikuvaramuna ja moodustavad samas elusorganismidele vajaliku elukeskkonna. Pehkinud puude keskmine hulk on 10 m3/ha. Surevate puude suur hulk võib põhjustada putukarüüstete massilist levimist või suurendada metsapõlengute ohtu. Bioloogilise mitmekesisuse eelised on siiski suured ja seetõttu on oluline, et kõiki pehkinud puid ei veetaks kasvukohast minema näiteks metsa energiapuidu ülestöötamisel.

5.8 Looduslikud metsad ja kaitsealad on vajalikud bioloogilise mitmekesisuse tagamiseks. Süsiniku sidumise seisukohast muutub looduslik mets vananedes süsiniku neeldajast süsiniku varamuks. Seetõttu vähendab metsade aktiivse majandamise lõpetamine ja nende asetamine täieliku kaitse alla seda metsade kasvatuseks sobivat pindala, mille abil on võimalik suurendada metsade seotava süsiniku kogust ning saavutada eelkõige puittoodete pakutavaid energiatootmist ja muid materjale kompenseerivaid mõjusid.

5.9 Integreeritud kaitse (pehkinud puud ja väikesed kasvualad) tulundusmetsade majandamise kontekstis on kliimamuutuste vastu võitlemisel tõhusam kui metsade täielik kaitse.

6. Puittooted kliimamuutuste leevendajana

6.1 Metsad mõjutavad kliimamuutusi puude kasvatus- ja töötlemisahela vältel neljal moel: — metsad seovad kasvades atmosfäärist süsinikku, mille nad salvestavad biomassis või pinnases; — puittooted on süsinikdioksiidi varamu; — puidu energiakasutus vähendab fossiilkütuste kasutamist ja seeläbi kasvuhoonegaaside heiteid; — puittoodete kasutamine muu hulgas ehitistes ja mööbli valmistamisel vähendab kaudselt fossiilkütuste heitkoguseid, kuna puiduga asendatakse materjale (nt betooni), mille valmistamine kulutab rohkem energiat ja tekitab rohkem heiteid kui puidu kasutamine.

6.2 Juba mitmeid aastakümneid on Euroopa metsad toiminud süsiniku neeldajatena ja aeglustanud raie vähenemise abil süsinikdioksiidisisalduse kasvu atmosfääris. Tulundusmetsades ei saa see lõputult jätkuda, kuna kasvu hääbumisel lõpetavad metsad süsiniku talletamise. Seetõttu tuleb tulundusmetsi jätkuvalt majandada.

6.3 Puittoodete (Harvested Wood Products, HWP) (7) materjalikasutuse kompenseerival mõjul on oluline roll kliimamuutuste piiramisel. Metsade puistusse seotav atmosfääri süsinik antakse edasi ja see salvestub puittoodetesse, nagu paber, mööbel, puitplaadid ja puitehitised ja see eemaldatakse näiteks puitmaja vormis atmosfäärist paremal juhul mitmeks aastasajaks. Olelusringi lõpus on võimalik puittooteid taaskasutada ja seejärel energiatootmiseks põletada. Puittoodete süsinikuaruandlus on Kyoto protokolli kasvhoonegaaside arvutustes vabatahtlik ja seni on aruandlus olnud puudulik muu hulgas seetõttu, et seda ei arvestata rahvusvahelises kaubanduses.

6.4 Praegune riiklik ja rahvusvaheline teadmistebaas võimaldab arvutada puittoodete süsiniku sidumise võimet. Arvutusmeetodeid arendatakse selliselt, et neid võiks kasutada metsade süsinikutasakaalu arvutamiseks. Euroopa Liit peaks 2009. aastal Kopenhaagenis toimuval ÜRO kliima tippkohtumisel tegema ettepaneku, et puittoodetesse talletuva süsiniku määra puudutavast aruandlusest saaks süsinikutasakaalu arvutuste lahutamatu osa Kyoto protokolli järgsel perioodil pärast 2012. aastat.

6.5 Puittoodete süsinikusidumise lisamine süsinikutasakaalu arvutustesse võib toimida täiendava stiimulina metsade looduslähedaseks ja tõhusaks majandamiseks. Metsade pidev majandamine on oluline, et metsad säiliksid elujõulisena kliimamuutuste negatiivsete mõjude suhtes.

7. Puit ehitusmaterjalina

7.1 Ehitussektoril on oluline roll kliimamuutustega võitlemisel, kuna ülemaailmselt kasutatakse 40–50 % primaarenergiast ehitiste kütmiseks ja jahutamiseks (8). Hinnanguliselt põhjustab ehitusmaterjalide tootmine, ehitustegevus ja ehitiste kasutamine ligikaudu 40 % CO2 heitkogustest. 27-liikmelises ELis tarbiti 2005. aastal kokku 1 170,2 megatonni energiat. 28 % sellest tarbis tööstussektor, 30,9 % transport ja 41,1 % langes kodumajapidamiste kanda. Ehitiste kütmine ja jahutamine põhjustavad veel 8 % CO2 heitkogustest. Märkimisväärset osa nendest CO2 heitkogustest on võimalik vältida asjatundliku ehitamise ja uute lahendustega, samuti puidu kui ehitusmaterjali osakaalu suurendamisega.

7.2 Puit on madala energiasisaldusega, taastuv ja süsinikuneutraalne ehitusmaterjal kogu olelusringi vältel. Ühegi teise tavapärase ehitusmaterjali tootmine ei kuluta nii vähe energiat kui puidutootmine. Üks tihumeeter puitu, mida kasutatakse muude ehitusmaterjalide kompenseerimiseks, vähendab atmosfääri CO2 heitkoguseid keskmiselt 1,1 tonni.

7.3 Puitehitiste ehitamise levikut rahvusvaheliselt ja puidu kasutamist ehitusmaterjalina piirab ühtsete standardite, eeskirjade ja sertifitseerimiskriteeriumide puudumine. Ehitussektori käsutusse tuleks anda teaduslikel arvutustel põhinevad toodete olelusringi ja kasvuhoonegaaside heitkoguste analüüsid, mis võimaldaksid eri materjale erapooletult võrrelda. Euroopa Liidu liimesriikide puiduhankepoliitika peaks sisaldama „rohelist ehitamist” puitmaterjalist. Samuti tuleks senisest ulatuslikumalt kohaldada rahvusvahelistele säästvuskriteeriumidele vastavaid metsade sertifitseerimisnõudmisi.

8. Metsa bioenergia

8.1 Metsa biomass on olulisim vahetult kasutatav taastuva bioenergia tooraine Euroopas. Metsa biomassi kasutatakse energia tootmisel kolmel otstarbel: — soojuse ja tööstusliku auru tootmiseks; — elektri tootmiseks; — transpordi biokütuseks. Metsa biomassil põhinev soojuse- ja elektritootmine ning soojuse ja elektri koostootmine on Euroopas viimastel aastatel kiiresti kasvanud. Soojust ja elektrit toodetakse ühepereelamute vajadusteks ning erinevas suuruses soojus- ja soojuselektrijaamades koolidele, riigihoonetele, haiglatele, külakogukondadele või linnadele. Tehnika biokütuste tootmiseks metsa biomassist ja puittoorainest on katse- ja arenguetapis ning vajab täiendavat rahastamist. Biomassi pürolüüs, mille käigus toodetakse maaparandusaineks sobivat puusütt, on uus võimalus parandada puidu energiaväärtust ja pinnase süsiniku neeldamise võimet.

8.2 2006. aastal toodeti 25-liikmelises Euroopa Liidus taastuvatest energiaallikatest 110 Mtoe energiat, mis moodustab ca 14 % energia kogutarbimisest (Eurostat 2008). Suurim osa (65 %) taastuvenergiast toodeti biomassist, millest omakorda põhilise osa moodustas metsaenergia (60 %). Metsaenergia osakaal energia kogutarbimises on 27-liikmelises Euroopa Liidus riigiti väga erinev.

8.3 Metsast saadavad puidupõhised biokütused on hakkpuit ja pilpad, peeneks raiutud küttepuu, graanulid, brikett, kännud ja puujuured, puusüsi, puugaas ja kiirekasvulised energiapuuliigid nagu paju. Suur energiapotentsiaal on metsatööstuse kõrvalsaadustel (tööstuse vedeljäätmed ja puidujäätmed, nagu mustleelis, koor, saepuru ja protsessijäätmed ja taaskasutuspuit), mida kasutatakse soojuse ja energia tootmiseks eelkõige integreeritud metsatööstuses. Kõrvalsaaduste ja taaskasutuspuidu energiakasutus võib olla 30–50 % töötlemata puidu energiakasutusest.

8.4 Metsa bioenergia kasutamist Euroopas on võimalik praegusega võrreldes märkimisväärselt suurendada. Esialgsete hinnangute kohaselt on metsa biomassi ülestöötamise potentsiaal Euroopas 100–200 miljonit tihumeetrit aastas, arvestades, et ülestöötamine ei avalda negatiivset mõju keskkonnale, metsade bioloogilisele mitmekesisusele ega kaitsealadele. Praegu metsadest koos tüvepuu ülestöötamisega kogutava ja eraldi kogutava muu metsa biomassi hulk on hinnanguliselt ca 10–15 % ülestöötamise potentsiaalist.

8.5 Metsa bioenergia kasutamise suurenemine loob uusi võimalusi metsaomanikele, pakkudes suuremat puiduturgu ja elavdades hinnakonkurentsi, ent samuti saetööstusele, kellel on võimalik müüa rohkem kõrvalsaadusi. Metsa biomassi suur nõudlus võib muuta töötlemata puidu turgu, suurendades toorainekonkurentsi bioenergiasektori ja tüvepuitu kasutava tööstuse vahel. Lõppkasutuse toetamine, näiteks soodustariifid nn rohelise energia toodangule, on oluline vahend erinevate bioenergia strateegiate arendamiseks nii kohalikul kui ka piirkondlikul tasandil. Bioenergia suurendamine peab jätkuvalt olema Euroopa Liidu regionaalarengu oluline toetusviis.

8.6 Puitkütuse ja eelkõige küttepuu turud on peamiselt kohalikud, ent puiduenergia kasutamise suurenemine Euroopa Liidus suurendab märkimisväärselt ettevõtlust ja töökohtade arvu masinate ja seadmete turul. Graanulite, briketi ja muude töödeldud puitkütuste tootmiseks vajatakse erimasinaid ja -seadmeid. Energia tootmiseks on vajalik märkimisväärne hulk katlaid ja muud varustust, mille majanduslik väärtus ja kasvupotentsiaal on väga suur. Puiduenergia kasutamise suurenemine loob ka olulisi võimalusi tehnoloogia viimiseks EList väljapoole.

8.7 Biomassi säästva tootmise standardite koostamist on alustatud Euroopa Liidu taastuvenergia raamdirektiivi kontekstis. Standardid on olulised metsa bioenergia säästva hankimise ja tootmise kindlustamiseks ja ühtsete menetluste tagamiseks. Säästvalt toodetud metsa biomassi standardid tuleb siduda üleeuroopaliste MCPFE-kriteeriumidega, et vältida mittevajalikku tööd ja dubleerimist.

9. Metsapoliitilised vaatenurgad

9.1 Uute metsade rajamine puude istutamisega on üks tõhusamaid viise süsiniku eemaldamiseks atmosfäärist. Euroopa Liit peaks oma arengupoliitika raames toetama metsaistutusprojekte arengumaades, kuna kliimamuutused suurendavad suure tõenäosusega tööstus- ja arengumaade majanduslikke erinevusi. Istutusprojektidele tuleks lisada kohanemisstrateegiad, mis toetaksid suutlikkuse arendamist, mitmeotstarbeliste metsade arvu suurendamist ja head valitsemistava arengumaades. Euroopa Liit peaks üritama ära hoida ebaseaduslikke metsaraieid arengumaades ning edendama säästvat metsandust ja riiklike metsakavade koostamist koostöös muude sektoritega.

9.2 Kyoto protokolli maakasutuse muutumist kajastavates süsinikuarvutustes ei ole arengumaadele ette nähtud sätteid, mis võimaldaksid arvesse võtta metsade hävimise takistamisest tekkivat süsinikdioksiidi heitkoguste vähenemist. Kuna metsade hävimine suurendab CO2 heitkoguseid, peaks EL toetama nn REDD-instrumendi arendamist ja selle kaasamist maakasutuse kasvuhoonegaaside arvutustesse Kyoto protokolli järgsel perioodil pärast 2012. aastat. Samas eeldab see hinna seadmist süsiniku sidumise arvutamiseks, nii et Euroopa Liidu riigid võiksid heitkogustega kauplemise abil mõjutada troopiliste metsade hävimise ennetamist.

9.3 ELis on loodud nn FLEGT-menetlus (9), millega takistatakse ebaseaduslikult raiutud metsa ja puittoodete müümist ELi turgudel. FLEGT-litsentsimissüsteemiga edendatakse ja toetatakse riigipõhise partnerlussüsteemi kaudu säästva metsanduse elluviimist arengumaades ning tõhustatakse Euroopa Liidu ja arengumaade koostööd. EL peaks toetama FLEGT-süsteemi edasiarendamist ja selle laiendamist ülemaailmseks. Ebaseaduslike raiete ennetamisega oleks võimalik vähendada troopiliste metsade hävimist ja sellest tulenevat süsinikdioksiidi heitkoguste kasvu. Ebaseaduslike raiete vähendamisele on suunatud ka vabatahtlikud metsa sertifitseerimissüsteemid, nagu PEFC (10) ja FSC (11).

9.4 Rahvusvaheliste lepingute, ÜRO toidu- ja põllumajandusorganisatsiooni (FAO), Euroopa majanduskomisjoni puidukomitee, EUROSTATi ja MCPFE raames juba kogutakse andmeid Euroopa metsavaru, metsadesse talletunud süsiniku, süsinikuringi, metsade bioloogilise mitmekesisuse, metsandustoodete ja kaitsemõjude kohta, ent hädavajalik on täiendav teave ja uurimistegevus. Ühenduse järelevalvesüsteemi arendamisel, nagu uues FutMon-projektis, tuleb kasutada olemasolevaid ja arendatavaid riiklikke, üleeuroopalisi ja ülemaailmseid järelevalvesüsteeme ning tagada, et andmete töötlemisel ja avalikustamisel oleks tagatud maaomanike andmekaitse. EL peab oma teadustegevuse raamprogrammidega toetama kõnealuste valdkondade edasist uurimist ja teadmiste edastamist nii põhi- ja rakendusuuringute kui ka arendusprojektide abil.

Brüssel, 25. märts 2009 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) MCPFE = Ministerial Conference on the Protection of Forest in Europe, metsakaitse-alane ministrite konverents Euroopas alates 1990. aastast.

(2) REDD = Reduction Emissions from Deforestation and Forest Degradation, metsade raadamisest ja metsa seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamine

(3) Nabuurs, G.J. et.al. 2003. Temporal evolution of the European Forest sector carbon sink 1950–1999. Global Change Biology 9.

(4) State of Europe's Forests 2007. The MCPFE Report on sustainable forest management in Europe. MCPFE, UNECE ja FAO. Varssavi 2007, lk 247.

(5) Määratlused: puutumatud looduslikud metsad (undisturbed by man) sisaldavad metsade loomulikku arengusse kuuluvaid omadusi, nagu looduslikud puuliigid, vanuseline struktuur ja pehkinud puud; inimtegevuse mõju puudub. Puuistandus (plantation) – välismaiste puuliikidega metsastatud alad (kultuurmetsad) või samavanuselistest ja korrapäraselt istutatud ühest või kahest kodumaisest puuliigist koosnev mets. Poollooduslikud metsad (semi-natural) on kõik need metsad, mis ei kuulu looduslike või kultuurmetsade alla. Kõnealust määratlust on kasutatud Euroopa Liidu taastuvenergia raamdirektiivis (artikkel 72) selliste metsaalade kirjeldamiseks, kust on võimalik säästvalt üles töötada metsa biomassi (biomassi ei töötata üles ürgmetsadest [undisturbed primary forest]; muudelt metsaaladelt on biomassi ülestöötamine lubatud).

(6) Allikas: ForeSTAT, FAO 2007.

(7) Harvested Wood Products (ülestöötatud puidust tooted) – hõlmavad kogu puumaterjali (k.a puukoor), mis viiakse raielangilt minema. Raiejäätmed ja raielangile jääv muu materjal loetakse surnud orgaanilise materjali ja seega mitte HWP hulka (IPCC 2006 suunised).

(8) Allikas: UNECE/FAO Forest Products Annual Market Review 2007-2008, veebilehel http://www.unece.org/tarde/timber/docs/fpama/2008 ja http://www.iisd.ca/ymb/efw/20october.html.

(9) Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahaldus ja puidukaubandus (FLEGT) – Euroopa Liidu tegevuskava ettepanek, KOM(2003) 251 lõplik; komisjoni 17. oktoobri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1024/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2173/2005 (FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse) üksikasjalikud rakendusmeetmed, ELT L 277, 18.10.2008, lk 23–29.

(10) PEFC = Programme for the Endorsement of Forest Certification Schemes, metsade sertifitseerimissüsteemide toetusprogramm; www.pefc.org

(11) FCS = Forest Stewardship Council, metsahoolde nõukogu; www.fsc.org