ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
12.

väljendab heameelt, et ühisettevõttel on oma pädevusvaldkonnas kogu Euroopas tugev positsioon ning et ühisettevõte suudab luua asjaomaseid sidusrühmi ühendava ökosüsteemi; võtab teadmiseks asjaolu, et eksperdid rõhutavad, et ühisettevõte meelitab ligi parimaid Euroopa osalejaid pooljuhtide ja süsteemide valdkonnas; kutsub ühisettevõtet ECSEL üles kaasama rohkem VKEsid;
B.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;
B.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;
13.

märgib murega, et 2017. aastal oli keskmine büroos töötatud aeg üksnes 2,7 aastat, mis kajastub suures tööjõu voolavuses; mõistab, et bürool on probleeme spetsialistide ligitõmbamisega, muu hulgas vastuvõtva riigi madala palga paranduskoefitsiendi tõttu (74,9 %); väljendab muret selle pärast, et liidu eelarves kinnitatud ametikohtade vähendamine viimastel aastatel ja omandatud lisaülesanded on suurendanud büroo töötajate töökoormust; juhib tähelepanu, et selline olukord võib seada ohtu büroo tööprogrammide rakendamise; tunnistab, et juhtkond teeb pidevat tööd leevendusmeetmete juurutamiseks ning palub bürool anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru selles valdkonnas tehtud edusammudest;
2.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et kuigi amet tasus oma Strasbourgis asuva uue hoone ehitustööde eest 2016. aastal täies mahus, ei ole tööd töövõtja suutmatuse tõttu veel lõpetatud ja vaid 70 % ehitustööde kohta on olemas vastu võetud tööde aruanded; märgib, et töövõtjale tehtavate eelmaksete tagatiseks on esitatud pangagarantiid, mida on koos tööde vastuvõtmisega järk-järgult vabastatud; võtab teadmiseks, et töövõtja esitas rahalise nõude ja pöördus ameti vastu kohtusse; võtab ameti esitatud teabe põhjal teadmiseks, et amet registreeris Strasbourgi halduskohtus kostja vastuse ning et kohus ei ole veel otsust teinud; palub, et amet annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile Strasbourgi halduskohtu lõpliku otsuse kohta aru;
25.

võtab ametilt teadmiseks, et kuna Ühendkuningriik on otsustanud Euroopa Liidust välja astuda ja see võib mõjutada ameti personali, on Ühendkuningriigi raudteesektoriga tihedalt arvamusi vahetatud, mille käigus on selgunud, et Ühendkuningriik soovib ka edaspidi n-ö Euroopa süsteemi kuuluda;
25.

võtab teadmiseks jõupingutused, mida instituut on teinud kulutõhusa ja keskkonnasäästliku töökeskkonna loomiseks; märgib, et instituut ei ole võtnud erimeetmeid CO 2 -heite vähendamiseks või kompenseerimiseks, kuid märgib, et instituut ergutab oma töötajaid kasutama töölesõiduks ühistransporti või jalgratast;
B.

arvestades, et kontrollikoda märkis, et ta sai piisava kindluse selle kohta, et ameti 2017. aasta raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud seaduslikud ja korrektsed;
15.

peab kahetsusväärseks, et nõukogu ei vastanud jälle parlamendi esitatud kirjalikele küsimustele ning et nõukogu peasekretär ei osalenud 27. novembril 2018. aastal eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames toimunud kuulamisel, mis näitab veel kord nõukogupoolse koostöö täielikku puudumist; rõhutab, et nõukogu kulutusi tuleb kontrollida samamoodi nagu teiste institutsioonide kulutusi ning juhib tähelepanu asjaolule, et kontrolli põhielemendid on esitatud viimaste aastate eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonides; juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Parlament on ainus kodanike poolt otse valitud institutsioon ning tema roll eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses on otseselt seotud kodanike õigusega saada teavet selle kohta, kuidas avaliku sektori raha kasutatakse;
12.

märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt allkirjastas agentuur 15. detsembril 2016. aastal raamlepingu satelliitsüsteemi Galileo kasutamiseks perioodil 2017–2027, maksumusega 1 500 000 000 eurot; märgib lisaks, et leping sõlmiti avaliku hankemenetluse alusel; märgib, et üks osalenud pakkuja on algatanud kohtumenetluse ja vaidlustanud hankemenetluse tulemused; võtab teadmiseks, et raamlepingu hanke ning kõigi sellega seotud lepingute ja tulevaste maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta teeb otsuse Euroopa Liidu Kohus; juhib tähelepanu sellele, et agentuur avaldas selle asjaolu koos selgitustega 2017. aasta finantsaruannetes koos teabega, et 2017. aastal maksti raamlepingu alusel välja 49 000 000 eurot (7 % 2017. aasta eelarvest, mis hõlmab ka delegeerimislepingute raames makstud summasid); kutsub agentuuri üles tegema ettevalmistusi võimalike finants- või tegevusriskide leevendamiseks ning andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile olukorra kujunemise kohta aru;
8.

märgib keskuse tihedat koostööd Euroopa Koolitusfondi ning Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondiga, mille kohta on sõlmitud ametlikud koostöölepingud; märgib rahuloluga, et keskus ning Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet on sõlminud teenustaseme kokkuleppe, mis võimaldab neil muu sünergia kõrval jagada konverentsi- ja ladustamisruume; rõhutab sellega seoses, et keskus on üks neljast sotsiaalpoliitikaga tegelevast ametist; väljendab pettumust institutsioonidevahelise detsentraliseeritud asutuste töörühma töö tulemuste pärast nimetatud küsimuses, kuna ei töötatud välja konkreetseid ettepanekuid seotud poliitikavaldkondadega tegelevate ametite ühendamiseks või ühte asukohta toomiseks; palub keskusel teha koostööd kolme ülejäänud sotsiaalpoliitikaga tegeleva ametiga, et uurida võimalikke ühinemisi;
4.

tuletab meelde, et teadusuuringud ja innovatsioon ei ole eraldiseisev protsess, mis allub lihtsale protsessijuhtimise reeglile; rõhutab seepärast, et teadus- ja innovatsiooniprojektide hulgast tuleb tingimata leida need, mille abil saab turule tuua innovaatilisi lahendusi; rõhutab, et muudatused, mida tehakse ühisettevõtte asutamismääruses ja põhikirjas, on ühisettevõtte edasise arendamise jaoks väga olulised, et parandada selle tõhusust; rõhutab, et eelkõige on vaja ette näha mitmeaastase rahastamise põhimõtte rakendamine ja kehtestada projektiettepanekute avaldamiseks paindlik ajakava;
B.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;
46.

peab kahetsusväärseks, et uues finantsmääruses ei ole ette nähtud halduskoormuse vähendamist, mida detsentraliseeritud asutused jätkuvalt kannavad; märgib, et detsentraliseeritud asutuste auditeerimise eest vastutab endiselt täielikult kontrollikoda, kes viib läbi kõik vajalikud haldus- ja hankemenetlused; kordab, et uued auditipõhimõtted, mille kohaselt kasutatakse ka erasektori audiitoreid, on asutuste halduskoormust järsult suurendanud, ja aeg, mis kulutatakse hangetele ja auditilepingute haldamisele, on tekitanud lisakulu, suurendades seega veel asutuste piiratud ressurssidele avalduvat survet; rõhutab, et see küsimus tuleb lahendada; palub asjaomastel pooltel selles küsimuses lahendusi pakkuda, et halduskoormust märkimisväärselt vähendada;
13.

märgib, et Ühendkuningriigist Ungarisse kolimise ja sellest tulenevalt töötajate palkade suhtes kohaldatava madalama paranduskoefitsiendi tulemusena oli tööjõu voolavus kõrge ja geograafiline tasakaal ei ole alati tagatud, kuna taotlused muudest liikmesriikidest peale vastuvõtva riigi on vähenenud; märgib murega, et mõnel töötajal on ümberkolimisega seoses lahendamata õigusvaidlus; märgib, et rakendatud on mitmeid leevendusmeetmeid; juhib murelikult tähelepanu sellele, et see võib mõjutada tegevuse järjepidevust ja ameti suutlikkust tegevusi ellu viia; palub ametil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile teada selles valdkonnas tehtud edusammudest;
13.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et fond andis teada kolmekümnele töötajale aastatel 2005–2014 tehtud liiga väikestest ja liiga suurtest väljamaksetest seoses üleminekuga ELi uutele personalieeskirjadele 2005. aastal; märgib, et fond korrigeeris kõiki vähem tehtud makseid, kuid ei nõua sisse liigselt makstud summasid; märgib, et palgaarvestuse funktsiooni hinnati põhjalikult ja on võetud meetmeid, kuid see küsimus on veel pooleli; kutsub fondi üles jätkuvalt pingutama selle probleemi lahendamiseks ja hoidma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni edusammudega kursis;
153.

märgib, et kui komisjoni siseauditi talitus auditeeris komisjoni järelevalvet Euroopa ühendamise rahastu rahastamisvahendite rakendamise üle, siis tegi ta kindlaks, et Euroopa ühendamise rahastu rahastamisvahendite rakendamise määr oli väga madal ning suurem osa algselt Euroopa ühendamise rahastu rahastamisvahenditele eraldatud eelarvest (2,43 miljardit eurot) paigutati ümber Euroopa ühendamise rahastu toetuste eelarveridadele, mistõttu on Euroopa ühendamise rahastu rahastamisvahendite jaoks kuni 2020. aastani kättesaadav vaid 296 miljonit eurot; märgib ühtlasi, et üks põhjustest oli see, et Euroopa ühendamise rahastu rahastamisvahendite ja EFSI rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid suures osas kattuvad ja võimalikke Euroopa ühendamise rahastu kõlblikke projekte on tegelikult rahastatud EFSI kaudu, kuna see on poliitiliselt tähtsam ja suurema kasutusalaga; nõuab, et komisjon parandaks Euroopa ühendamise rahastu puhul toetusesaajate teadlikkust rahastamiskõlblikkuse eeskirjadest, tehes eelkõige selget vahet rakenduslepingu ja allhankelepingu vahel, mis tekitab toetusesaajate hulgas kõige rohkem segadust; kutsub komisjoni üles tagama, et rahastamisvahendid pigem täiendaksid kui asendaksid üksteist;
B.

arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku võtta kasutusele paindlikkusinstrument, et täiendada liidu 2020. aasta üldeelarves ette nähtud rahastamist üle rubriigi 3 ülemmäära 778 074 489 miljoni euroga, et rahastada meetmeid rände, pagulaste sissevoolu ja julgeolekuohtude valdkonnas;
3.

märgib, et komisjoni seletuskirja kohaselt jäi fondi raames 2018. aastal eraldisest kasutamata 265 252 381 eurot ja see kanti üle ning et 2019. aastal on kasutada 557 530 278 eurot;
6.

tuletab meelde, et see on Belgia 14. EGFi taotlus, ning et need taotlused on hõlmanud mitmeid sektoreid: autotööstus, metalli-, tekstiili-, masinate ja seadmete ning klaasitootmine, jaemüügisektor on aga praegusel juhul Belgias hõlmatud esimest korda; tuletab meelde, et see on seni kümnes EGFi taotlus mis hõlmab jaemüügisektorit;
4.

on seisukohal, et paranduseelarve projekti puhul tuleks järgida ainult üht eesmärki; märgib, et paranduseelarve projektil nr 4/2019 on kaks eesmärki: kulukohustuste ja maksete assigneeringute vabastamine rubriikides 1a (Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks), 1b (Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus), 3 (Julgeolek ja kodakondsus), 4 (Globaalne Euroopa) ja Euroopa Liidu Solidaarsusfondis ning mõne institutsiooni 2019. aasta eelarve suurendamine, kuna Ühendkuningriigi väljaastumine Euroopa Liidust lükkub 31. oktoobrile 2019; märgib, et paranduseelarve projekti nr 4/2019 kõige kiireloomulisem eesmärk on kohandada teatavate institutsioonide 2019. aasta eelarvet, kuna Ühendkuningriigi väljaastumine Euroopa Liidust lükkub 31. oktoobrile 2019; kiidab seetõttu nimetatud kohandused heaks, kuid lükkab tagasi kavandatava kulukohustuste assigneeringute vabastamise;
59.

kooskõlas Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud eelarvestusega a) palub, et juhatus töötaks välja tehnilise lahenduse, mis võimaldaks parlamendiliikmetel kasutada oma hääleõigust ajal, mil nad on emapuhkusel, isapuhkusel või pikaajalisel haiguspuhkusel; b) kordab oma nõudmist läbipaistva otsustusprotsessi järele kinnisvarapoliitika valdkonnas; ei nõustu seetõttu jätkuvalt järgitava tavaga, mis seisneb aasta lõpu assigneeringujäägi ümberpaigutamises käimasolevate kinnisvaraprojektide toetamiseks, mis toimub süstemaatiliselt samades peatükkides, jaotistes ja sageli täpselt samadel eelarveridadel; on seisukohal, et kinnisvarapoliitikat tuleks rahastada selleks mõeldud eelarveridadelt läbipaistval viisil; c) tuletab meelde oma palvet, et juhatus võtaks meetmeid, et ühtlustada alates 1. jaanuarist 2020 täielikult ametnike, muude teenistujate ja registreeritud assistentide Euroopa Parlamendi kolme töökoha vaheliste ametireisidega seotud hüvitiste määrad; d) kutsub taas esimeeste konverentsi ja juhatust üles vaatama läbi delegatsioonide tööd ja lähetusi väljapoole Euroopa Liitu reguleerivad rakendussätted; rõhutab asjaolu, et läbivaatamisel tuleks kaaluda võimalust, et registreeritud assistendid on teatavatel tingimustel parlamendiliikmete saatjad Euroopa Parlamendi ametlikes delegatsioonides ja ametlikel lähetustel; e) palub peasekretäril esitada kiiresti rakendussätted, et tagada registreeritud assistentide põhimääruses sätestatud õigused ning vältida meelevaldset tõlgendamist ja praegust ebavõrdsust, mis takistab neid tegemast täiel määral oma tööd, nagu see on sätestatud parlamendiliikmete põhimääruses ja assistentide põhimääruses; f) nõuab, et rakendataks täielikult meetmeid, mida soovitati Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta resolutsioonis seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise vastase võitluse kohta ELis (8), mis tähendab kõikidele töötajatele ja parlamendiliikmetele ahistamisvastaste koolituste sagedast pakkumist, kahe olemasoleva ahistamisvastase komisjoni välisauditite tegemist ning kõnealuse kahe komisjoni muutmist üheks sõltumatuks komisjoniks, mille koosseisu kuuluksid alaliste liikmetena arstid ja juristid; nõuab assigneeringute suurendamist, et katta kulud, mis kaasnevad Euroopa Parlamendis toimuvate ahistamisjuhtumite haldamiseks tööle võetavate pädevate lisatöötajatega, koondades spetsiaalsesse teenistusse meditsiinilise, psühholoogilise, juriidilise ja personalijuhtimise taustaga töötajad, ning katta ahistamisohvrite õigusabi- ja ravikulud kooskõlas personalieeskirjade artikliga 24; g) kordab peasekretärile suunatud palvet esitada Paul-Henri Spaaki hoone ettevalmistavate tehniliste tööde üksikasjalik eelarvestus ja kulude jaotus, mis on seotud hoone renoveerimisega, mis läheb prognooside kohaselt maksma 12,4 miljonit eurot; h) kordab oma üleskutset kasutada rohkem videokonverentse ja muid tehnoloogiaid, et kaitsta keskkonda ja säästa ressursse ning eelkõige vähendada töötajate kolme töökoha vahelisi ametireise;
A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi nõudmisel otsustasid parlament ja nõukogu 2019. aasta eelarvemenetluse raames eraldada 2019. aasta paranduseelarvega programmidele „Horisont 2020“ ja „Erasmus+“ veel 100 miljonit eurot; arvestades, et Euroopa Parlament ja nõukogu palusid komisjonil esitada selle paranduseelarve, mis ei sisalda ühtegi muud elementi, 2019. aasta kevadel niipea, kui mitmeaastase finantsraamistiku tehniline kohandamine 2020. aastaks, sealhulgas kulukohustuste koguvaru arvutamine, on lõpule viidud;
2.

märgib, et komisjoni andmetel moodustasid konkurentsitrahvid 2018. aastal 1,149 miljardit eurot; väljendab veel kord seisukohta, et lisaks alakasutamisest tingitud ülejäägile peaks liidu eelarves olema võimalik uuesti kasutada trahvide või hilinenud maksetega seotud tulu, ilma et sellega kaasneks kogurahvatulul põhinevate maksete vähendamine; tuletab meelde oma seisukohta, mille kohaselt tuleks järgmises mitmeaastases finantsraamistikus suurendada kavandatavat liidu reservi summa võrra, mis on võrdväärne trahvide ja karistuste kohaldamisest saadava tuluga;
2.

rõhutab, et 2018. aastal looduskatastroofide all kannatanud liidu piirkondadele on kiiresti vaja eraldada Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kaudu (edaspidi „fond“) rahalist abi;
D.

arvestades, et EGFi iga-aastane maksimumeelarve on 150 miljonit eurot 2011. aasta hindades, mis on 175 748 000 eurot 2019. aasta hindades, ja arvestades, et EGFi määruse artikli 11 lõike 1 kohaselt võib komisjoni algatusel kasutada 0,5 % nimetatud summast tehniliseks abiks, st EGFi määruse rakendamiseks vajalike ettevalmistus-, järelevalve- ja andmekogumismeetmete ja teadmistebaasi loomise ning vajalike haldus- ja tehnilise toe, info- ja teavitamismeetmete ning auditi, kontrolli- ja hindamismeetmete rahastamiseks;
C.

arvestades, et Euroopa Liidu Solidaarsusfond on mitmeaastase finantsraamistiku määruses määratletud erivahend ning et asjakohased kulukohustuste ja maksete assigneeringud tuleb kanda eelarvesse väljaspool mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid;
44.

tuletab meelde Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta, 11. septembri 2018. aasta ja 15. jaanuari 2019. aasta resolutsioonides (milles käsitleti seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise vastast võitlust ELis ning meetmeid kiusamise ja seksuaalse ahistamise ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks) esitatud soovitusi; nõuab toetust, et katta niisuguste välisekspertide kulud, keda on vaja välisauditi laiendamiseks ahistamise ennetamisega tegelevale Euroopa Parlamendi personali nõuandekomiteele; palub eraldada assigneeringud, millest kaetaks ahistamise vastu võitlemist käsitlevas resolutsioonis nimetatud Euroopa Parlamendi reformimeetmete täielik elluviimine, sealhulgas sagedased kohustuslikud ahistamisvastased koolitused kõigi töötajate, registreeritud assistentide ja Euroopa Parlamendi liikmete jaoks; on lisaks arvamusel, et assigneeringuid on vaja eraldada selleks, et katta kulud, mis on seotud vahendajate ja muude ekspertidega, kes on koos konfidentsiaalsete nõustajate võrgustiku ja praeguste struktuuridega pädevad ennetama ja lahendama parlamendis esinevaid ahistamisjuhtumeid;
27.

rõhutab, et 2020. aasta eelarve peab aitama lahendada keskkonnaprobleeme ja tegelda kliimamuutustega, et kaotada ELi praegune mahajäämus ja täita oma kohustused; tuletab meelde liidu lubadust võtta vähese CO 2 -heitega ja kliimaneutraalsele majandusele üleminekul juhtpositsioon, kuid peab kahetsusväärseks, et liit ei suuda täita oma kliimaeesmärke, eelkõige seoses sellega, et kulutada aastatel 2014–2020 20 % liidu kulutustest kliimale; on seetõttu seisukohal, et kliimaga seotud kulutuste oluline suurendamine on liidu kliimapoliitika ja Pariisi kokkuleppe eesmärkide suunas liikumisel kriitilise tähtsusega; on veendunud, et kliimaküsimustega arvestamist kõigis liidu poliitikavaldkondades tuleks täiendavalt edendada ja optimeerida ning vajaduse korral tuleks kehtestada kliima ja kestlikkuse tõendamise vahend; nõuab suuremaid rahalisi vahendeid liidu kõigile asjakohastele programmidele, et toetada projekte, millel on Euroopa lisaväärtus ja mis aitavad edendada puhtale energiale üleminekut ja ressursitõhusust, kestliku rohelise ja sinise majanduse edendamist ja looduskaitset, keskendudes bioloogilisele mitmekesisusele, elupaikadele ja ohustatud liikidele;
10.

tunneb heameelt selle üle, et kehtestatud on ulatuslik töölevõtmiskava, millel on olnud vabade juhtivate ja muude ametikohtade täitmisele positiivne mõju; märgib rahuloluga, et on võetud uusi meetmeid, mis aitavad hoida ära ahistamist, suurendada töötajate heaolu ja vähendada tööjõu voolavust; nõuab tungivalt, et amet viiks värbamised kiiresti lõpule täielikus kooskõlas selleks ette nähtud õiguslike menetlustega ja annaks saavutatud tulemustest korrapäraselt aru;
C.

arvestades, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus igale liidu institutsioonile ja asutusele eraldi on pikaaegne tava, mida tunnustavad kõik teised institutsioonid peale nõukogu, ning arvestades, et see menetlus on välja töötatud selleks, et tagada läbipaistvus ja demokraatlik aruandekohustus liidu kodanike ees ning võidelda pettuste vastu;
25.

märgib, et kontrollikoda esitas kahe Londonis asuva ameti suhtes asjaolu rõhutava lõigu, mis puudutab Ühendkuningriigi otsust Euroopa Liidust välja astuda; märgib, et ameti asukoht viiakse 2019. aasta alguses üle Amsterdami ning et ameti raamatupidamise aastaaruanne sisaldab sellega seotud kulude katmiseks eraldisi summas 18 600 000 eurot; peab kahetsusväärseks, et ameti praeguste ruumide üürilepingus on üüriperiood nähtud ette aastani 2039 ning leping ei sisalda ennetähtaegse lõpetamise võimalust; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et raamatupidamise aastaaruande lisadest on ilmnenud, et kuni 2039. aastani maksmisele kuuluv üürisumma on 489 miljonit eurot, millest 465 miljonit (ameti kavandatud Amsterdami kolimisele järgneva ajavahemiku maksimaalne üürisumma) on kajastatud tingimusliku kohustusena; nõuab, et amet ja Euroopa Komisjon teeksid kõik endast oleneva, et vähendada ebasoodsa üürilepinguga kaasnevat rahalist, halduslikku ja tegevuslikku mõju, ning teavitaksid eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni selles valdkonnas toimuvast arengust;
9.

märgib, et ühisettevõttele IMI programmi „Horisont 2020“ raames eraldatud 1 680 000 000 eurost oli ühisettevõte IMI 2 2017. aasta lõpuks 13 projektikonkursi elluviimiseks kulukohustustega sidunud 819 010 000 eurot (50 %) ja teinud makseid summas 179 650 000 eurot (10,97 % eraldatud vahenditest ja 21,93 % kulukohustustega seotud vahenditest); möönab, et maksete assigneeringute vähene täitmine on tingitud ajavahemikust, mida projektikonsortsiumid vajavad programmi „Horisont 2020“ raames tööstuspartneritega toetuslepingute sõlmimiseks, mis omakorda põhjustab viivitusi ühisettevõtte IMI kavandatud eelrahastamisel asjaomase aasta vältel, ning samuti on see tingitud projektide kestusest, mis on sageli pikem kui viis aastat, mistõttu tehakse suur osa maksetest pärast 2020. aastat;
10.

rõhutab, et läbipaistvus ja inimeste teadlikkus ametite olemasolust on nende demokraatliku vastutuse seisukohalt väga olulised; on seisukohal, et ametite ressursside ja andmete kasutatavus ja kasutamise lihtsus on äärmiselt tähtsad; nõuab seetõttu, et hinnataks, kuidas andmeid ja ressursse praegu esitatakse ja kättesaadavaks tehakse ning mil määral liidu kodanikel on lihtne neid tuvastada, mõista ja kasutada; tuletab meelde, et liikmesriigid saavad üldsuse teadlikkust selles küsimuses suurendada, töötades välja ulatusliku kava, mille kaudu jõuda suurema arvu liidu kodanikeni;
13.

rõhutab, et läbipaistvus ja kodanike teadlikkus ametite olemasolust on nende demokraatliku vastutuse seisukohalt väga olulised; on seisukohal, et ametite ressursside ja andmete kasutatavus ning kasutamise lihtsus on äärmiselt tähtsad; nõuab seetõttu, et hinnataks, kuidas andmeid ja ressursse praegu esitatakse ja kättesaadavaks tehakse ning mil määral on kodanikel lihtne neid tuvastada, mõista ja kasutada; tuletab meelde, et liikmesriigid saavad üldsuse teadlikkust selles küsimuses suurendada, töötades välja ulatusliku kava, mille kaudu jõuda suurema arvu liidu kodanikeni;
26.

võtab teadmiseks jõupingutused, mida amet on kulutõhusa ja keskkonnahoidliku töökeskkonna loomiseks teinud; juhib siiski tähelepanu sellele, et amet ei ole võtnud täiendavaid meetmeid CO 2 heite vähendamiseks või kompenseerimiseks;
5.

märgib, et fond on osalenud oskusi, inimkapitali arendamist ja tööhõivet käsitlevate liidu välisprogrammide kindlaksmääramises, koostamises, rakendamises, järelevalves ja hindamises; märgib tunnustavalt, et fond on ainus liidu amet, millel on volitused töötada väljaspool liitu, et toetada liidu välistegevust hariduse, kutseõppe, oskuste ja tööturusüsteemide ning inimkapitali arendamise valdkonnas liidu partnerriikides, et suurendada nende kodanike tööalast konkurentsivõimet ja töö leidmise väljavaateid;