Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS,

mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Ungaris märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, eriti selle artikli 10 lõike 2 teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

(1)22. juunil 2018 otsustas nõukogu kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 121 lõikega 4, et Ungaris esineb märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast ning esitas Ungarile soovituse võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2018. aastal 2,8 %, mis vastaks aastasele struktuursele kohandamisele mahus 1,0 % SKPst. Nõukogu soovitas ka, et Ungari kasutaks eelarvepuudujäägi vähendamiseks juhuslikku kasumit, eelarve konsolideerimise meetmed peaksid aga tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil. Nõukogu seadis Ungarile soovituse järgimiseks võetud meetmest teatamise tähtpäevaks 15. oktoobri 2018.

(2)13. juulil 2018 soovitas nõukogu Ungaril tagada 2018. aastal nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimine ning korrigeerida oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast. Ungaril soovitati tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 3,9 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,75 % SKPst.

(3)18. ja 19. septembril 2018 korraldas komisjon Ungarisse kohapealse kontrolli eesmärgil määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli -11 lõike 2 alusel tõhustatud järelevalvemissiooni. Komisjon edastas missiooni esialgsed tulemused tähelepanekute esitamiseks Ungari ametiasutustele ja esitas need seejärel 21. novembril 2018 nõukogule. Seejärel tulemused avalikustati.

(4)15. oktoobril 2018 esitasid Ungari ametiasutused aruande nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks võetud tõhusate meetmete kohta. Aruandes ametiasutuste esitatud teabe ja 2018. aasta sügisprognoosil põhineva üldhinnangu alusel järeldas nõukogu 21. novembril 2018, et Ungari ei ole võtnud nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid.

(5)Kuna Ungari ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ning tulenevalt tema olulisest kumulatiivsest kõrvalekaldest keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast on asjakohane esitada sellele liikmesriigile ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 4 alusel läbivaadatud soovitus vajalike asjakohaste meetmete kohta.

(6)Komisjoni 2018. aasta sügisprognoosi kohaselt suurenes Ungari struktuurne eelarvepuudujääk 2017. aastal 1,7 % võrra SKP-st 3,4 %-ni ja 2018. aastal kasvab see veelgi 0,4 % võrra SKP-st 3,8 %-ni. Sellest tulenevalt prognoositakse, et 2018. aastal jääb struktuurse eelarvepuudujäägi puhul keskpika perioodi eelarve-eesmärgist (1,5 %) puudu 2,3 % SKPst.

(7)Ungarile adresseeritud nõukogu 13. juuli 2018. aasta soovituses esitatud aastast struktuurset kohandust 0,75 % SKPst 2019. aastal peaks täiendama püsiv lisakohandus, mida on vaja kumulatiivse kõrvalekalde korrigeerimiseks ning selleks, et Ungari asuks varasemate kõrvalekallete järel jälle asjakohast kohandamiskava järgima. Pidades silmas keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast toimunud märkimisväärse kõrvalekalde suurust, tundub lisakohandus 0,25 % SKPst sobiv. See kiirendab uuesti keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas liikuma asumist.

(8)2019. aastal struktuurse eelarvepositsiooni nõutav parandamine 1,0 % SKPst on kooskõlas valitsemissektori esmaste netokulude nominaalse kasvumääraga, mis 2019. aastal ei ületa 3,3 %.

(9)Selleks et saavutada 2019. aastal struktuurne paranemine 1,0 % SKPst, on vaja vastu võtta meetmed, mille struktuurne mõju on komisjoni 2018. aasta sügisprognoosi kohase praeguse 2019. aasta lähtestsenaariumiga võrreldes kokku 0,5 % SKPst, võttes arvesse struktuurse eelarvepositsiooni prognoositud paranemist 2019. aastal.