ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

EUROOPA PARLAMENDI, NÕUKOGU JA KOMISJONI ÜHISAVALDUS ARUANDLUSNÕUETE KEHTESTAMISE KOHTA, ET OLEKS VÕIMALIK EMITEERIDA VÕLAKIRJU, MIS AITAVAD KAASA TAASTERAHASTU „NEXTGENERATIONEU“ KESKKONNAEESMÄRKIDE SAAVUTAMISELE

Komisjon tuletab meelde, et Euroopa roheline kokkulepe kätkeb ühiseid poliitilisi eesmärke. Sellega seoses rõhutab komisjon, et ta soovib katta taasterahastu „NextGenerationEU“ jaoks vajalikust summast vähemalt 30 % kapitaliturgudelt laenatavate rahaliste vahenditega. Selleks emiteeritakse võlakirju, mis aitavad kaasa keskkonnaeesmärkide saavutamisele.

Kolm institutsiooni lepivad kokku, et kaaluvad tõsiselt võimalust kehtestada reeglid, millega seatakse liikmesriikidele aruandekohustus, et oleks kättesaadav teave, mille abil hinnata, kui palju on kapitaliturgudelt laenatud vahendid keskkonnaeesmärkide saavutamisele kaasa aidanud. Selleks püüab komisjon esitada 2021. aasta esimeses kvartalis seadusandliku ettepaneku.

EUROOPA PARLAMENDI JA KOMISJONI ÜHISAVALDUS TÕHUSATE KONTROLLIDE JA AUDITITE JAOKS VAJALIKE ANDMETE KOGUMISE KOHTA

Euroopa Parlament ja komisjon tuletavad meelde vajadust tagada tõhusad kontrollid ja auditid, et hoida ära topeltrahastamist ning hoida ära, avastada ja kõrvaldada taaste- ja vastupidavusrahastust toetatavate meetmetega seotud pettust, korruptsiooni ja huvide konflikte. Mõlemad institutsioonid peavad oluliseks, et liikmesriigid koguksid ja registreeriksid liidu rahaliste vahendite lõplike saajate ja toetusesaajate andmeid elektroonilises, standardses ja koostalitlusvõimelises vormingus ning kasutaksid ühtset andmekaevevahendit, mille teeb kättesaadavaks komisjon.

KOMISJONI TÄIENDAV AVALDUS TÕHUSATE KONTROLLIDE JA AUDITITE JAOKS VAJALIKE ANDMETE KOGUMISE KOHTA

Euroopa Komisjon tuletab meelde ühepoolset avaldust, mille ta tegi sellel teemal ühissätete määruse raames ja mida kohaldatakse mutatis mutandis taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 22 suhtes.

KOMISJONI AVALDUS KLIIMAMUUTUSTEGA SEOTUD KULUTUSTE JÄLGIMISE METOODIKA KOHTA

Komisjon on seisukohal, et järjepidevuse tagamiseks tuleks taaste- ja vastupidavusrahastu määruse VI lisas esitatud metoodika lisada ühissätete määrusesse.
LISA

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus liidu väärtuste tegevussuuna rahastamise kohta 2021. aastal

Ilma et see piiraks eelarvepädevate institutsioonide volitusi, lepivad kaasseadusandjad kokku, et kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmi liidu väärtuste tegevussuunale tuleks alates 1. jaanuarist 2021 eraldada märkimisväärsed rahalised vahendid.

Kaasseadusandjad kutsuvad komisjoni üles võtma asjakohased meetmed selle eesmärgi saavutamiseks, eelkõige hindama ELi 2021. aasta eelarve õigusraamistiku kohaste paindlikkusinstrumentide kasutamist kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatud aktiveerimiskriteeriumidega.
(44)

Selleks et võtta arvesse epidemioloogilist olukorda ja COVID-19 pandeemia ohjeldamisel tehtud edusamme ning tagada koostalitlusvõime rahvusvaheliste standarditega, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse teatavate artiklite kohaldamise ▌kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et need konsultatsioonid toimuksid kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (21) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
C 67/203

ET

P9_TA(2021)0281

Üleminekusätted COVID-19 kriisi mõju leevendamiseks (määruse (EL) 2016/1628 muutmine) ***I

Euroopa Parlamendi 10. juuni 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1628 seoses üleminekusätetega teatavate selliste masinate kohta, mis on varustatud mootoriga, mille võimsus on vahemikus 56 kW kuni 130 kW või üle 300 kW, et leevendada COVID-19 kriisi mõju (COM(2021)0254 – C9-0185/2021 – 2021/0129(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 67/35)

Euroopa Parlament,

— võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0254),

— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0185/2021),

— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

— võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 9. juuni 2021. aasta arvamust (1),

— võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 2. juuni 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

— võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163,

1. võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

2. palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta;

3. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

(1) Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

ESF+ investeeringud laste vaesuse vastu võitlemiseks

2019. aastal oli ELis vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus 18 miljonit last, kusjuures mõnes liikmesriigis oli neid väga palju. COVID-19 puhang ja selle sotsiaalmajanduslikud tagajärjed on süvendanud ebavõrdsust ja vaesust, avaldades nendele lastele veelgi tuntavamat mõju. Laste vaesust esineb pidevalt kõigis liikmesriikides ja see on jätkuvalt suurem kui tööealiste täiskasvanute puhul.

Seetõttu tervitab komisjon tasakaalustatud kokkulepet, mis muudab ESF+ otsustava tähtsusega vahendiks laste vaesuse probleemi lahendamisel. Kokkuleppes tunnistatakse vajadust investeerida lastesse kõigis liikmesriikides.

Komisjon võttis 24. märtsil 2021 vastu ettepaneku nõukogu soovituse kohta, millega luuakse Euroopa lastegarantii, et lahendada see probleem struktuurselt. ESF+ kavandamisel teeb komisjon kõik endast oleneva tagamaks, et liikmesriigid eraldaksid ESF+ raames vajalikke rahalisi vahendeid, et aidata kaasa Euroopa lastegarantii rakendamisele. Lisaks julgustab komisjon liikmesriike kasutama ka muid ELi rahastamisvahendeid ja olemasolevaid riiklikke vahendeid, et toetada piisavaid investeeringuid selles valdkonnas.

ESF+ investeeringud noorte tööhõivesse

Komisjon rõhutab, et COVID-19 puhangule järgnenud sotsiaal-majanduslik kriis on ebaproportsionaalselt tabanud noori. Alates 2019. aasta detsembrist kuni 2020. aasta detsembrini on noorte töötus ELis suurenenud 3 protsendipunkti võrra, ning töötute noorte arv ületab 3,1 miljonit. Samuti tuletab komisjon meelde, et noorte töötus on olnud pidevalt ja märkimisväärselt suurem kui täiskasvanud elanikkonnal, ning viimaste andmete kohaselt on erinevus üle 10 protsendipunkti (2020. aasta detsembris vastavalt 17,8 % ja 6,6 %).

Komisjon peab tervitatavaks kaasseadusandjate saavutatud kokkulepet, milles tunnistatakse probleemi olemasolu kõigis liikmesriikides. ESF+ on kõige olulisem ELi rahastamisvahend hiljuti vastu võetud tugevdatud noortegarantii ja noorte tööhõive toetamise algatuse muude asjakohaste meetmete rakendamiseks.

ESF+ kavandamisel teeb komisjon kõik endast oleneva selle tagamiseks, et liikmesriigid eraldavad piisava osa ESF+ vahenditest tugevdatud noortegarantii rakendamiseks. Lisaks julgustab komisjon liikmesriike kasutama ka muid ELi rahastamisvahendeid ja olemasolevaid riiklikke vahendeid, et piisavalt toetada selle valdkonna investeeringuid.
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldused

Seoses eespool nimetatud määruse põhjendusega 23 ja I lisa punkti 1 alapunkti e kohaste erimeetmetega ning artikli 7 lõikega 5 kinnitab Euroopa Komisjon vastavalt kaasseadusandjate poolt 14. detsembril 2020 kokkulepitule oma kavatsust algatada projektikonkursid mitmeaastaste tegevustoetuste jaoks, mida võiksid taotleda Euroopa Liidu Noorteorkester ja muud üksused ning mis tagaksid vajaliku stabiilsuse nende üksuste toimimiseks. Nende projektikonkursside kohta võetakse vastu tööprogrammid, milles esitatakse täpsed tingimused, näiteks projektikonkursside ajakava või kavandatud toetuslepingute kestus. Lisaks kinnitab komisjon oma kavatsust algatada esimene selline projektikonkurss 2021. aasta tööprogrammis. See kavatsus sõltub eespool nimetatud määruse vastuvõtmisest ja lõplikust kokkuleppest liidu 2021. aasta eelarve kohta.

Komisjon avaldab kahetsust, et kaasseadusandjad otsustasid säilitada MEDIA logo. See on vastuolus horisontaalse lähenemisviisiga, mille kohaselt ei kasutata järgmise pikaajalise eelarve raames programmide logosid. Komisjon soovib eri programmide puhul ühtse Euroopa logo kasutamisega seista selle eest, et eurooplased näeksid Euroopa Liitu kui üht tervikut. See logo on ühine kõikidele ELi institutsioonidele ning moodustab olulise osa programmidele kehtestatud lihtsatest, ühtsetest ja siduvatest teavitamis- ja nähtavusnõuetest. Programmi käsitleva üldise kokkuleppe saavutamiseks võib komisjon nõustuda MEDIA logo säilitamisega tingimusel, et selle kasutamine piirdub asjaomase programmiperioodiga.

Komisjon on jätkuvalt veendunud, et ELi meetmete nähtavus on parem ja üldsuse teavitamine neist meetmetest tõhusam, kui ei kasutata konkreetsete programmide logosid. Komisjon on valmis kaasseadusandjatega seda küsimust arutama aegsasti enne järgmise programmitöö perioodi läbirääkimisi.
Mis tahes valitsusvälisel organisatsioonil, mis vastab artikli 11 nõuetele, on õigus esitada vaie liidu institutsioonile või organile, kes on võtnud vastu haldusakti või kes oleks pidanud sellise akti vastu võtma, kuid pole väidetava haldusliku tegevusetuse tõttu seda teinud, kui leitakse, et selline akt või tegevusetus on vastuolus keskkonnaõigusega.

Mis tahes valitsusvälisel organisatsioonil või üldsuse esindajal , kes vastab artikli 11 nõuetele, on õigus esitada vaie liidu institutsioonile või organile, kes on võtnud vastu haldusakti või kes oleks pidanud sellise akti vastu võtma, kuid pole väidetava haldusliku tegevusetuse tõttu seda teinud, kui leitakse, et selline akt või tegevusetus on vastuolus keskkonnaõigusega.
(c) varem tegutsenud söekaevanduste või suletavate söekaevanduste kaevandusjäätmetest ja -jääkidest saadud tooraine mitteenergeetiline kasutamine ja tootmine, hinnates nõuetekohaselt, et nende kliima-, keskkonna- ja tervisemõju on viidud miinimumini ja see on väiksem kui alternatiivsetel lahendustel;

c) varem tegutsenud söekaevanduste või suletavate kaevanduste kaevandusjäätmetest ja -jääkidest saadud tooraine mitteenergeetiline kasutamine ja tootmine, hinnates kooskõlas ringmajandusel põhineva lähenemisviisiga nõuetekohaselt, kas kliima-, keskkonna- ja tervisemõju on viidud miinimumini ja kas see on väiksem kui alternatiivsetel lahendustel;
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Komisjoni avaldus kutsehariduse tipptaseme keskuste platvormidele ettenähtava eraldise kohta

Ilma et see piiraks seadusandjate ja eelarvepädevate institutsioonide volitusi, võtab komisjon kohustuse eraldada soovitusliku summana 400 miljonit eurot jooksevhindades, et toetada kutsehariduse tipptaseme keskuste platvorme kogu programmi kestel, tingimusel et programmi vahehindamine kinnitab, et meetmega saavutatakse häid tulemusi.
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldused

LULUCFi sektori CO2 sidujad ja 2030. aasta eesmärk

ELi maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektor (LULUCF) nii tekitab kasvuhoonegaase kui ka seob CO2 pinnasesse ja biomassi. Meie kliimaeesmärkide saavutamiseks on ülioluline taastada ja suurendada maa süsinikusidujate, st looduskeskkonna, sh puude, CO2 sidumise võimet.

Selleks et EL saavutaks 2050. aastaks kliimaneutraalsuse, on vaja rohkem CO2 sidujaid. Praeguse suundumuse ümberpööramiseks tuleb lühikese aja jooksul võtta kaugeleulatuvaid meetmeid. Komisjoni teatise „Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi suurendamine – investeerimine kliimaneutraalsesse tulevikku meie inimeste hüvanguks“ kohaselt tuleb ja saab praegust suundumust muuta ning CO2 sidumist tuleb 2030. aastaks suurendada 300 miljoni CO2 ekvivalenttonnini.

Komisjon esitab ettepanekud LULUCFi määruse läbivaatamiseks kooskõlas kõnealuse eesmärgiga.

Õiguskaitse kättesaadavus

EL ja selle liikmesriigid on 25. juunil 1998 vastu võetud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni (Århusi konventsioon) osalised.

Täites määrusest (EL) 2018/1999 tulenevaid kohustusi, mis on seotud üldsuse kaasamisega riiklike energia- ja kliimakavade koostamisse ning pikaajaliste strateegiate üle peetavatesse konsultatsioonidesse, peaksid liikmesriigid tagama, et üldsusel on selliste kohustuste täitmata jätmise korral võimalus pöörduda kohtusse. See peab olema kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu asjakohase kohtupraktikaga, mis käsitleb õiguskaitse kättesaadavust keskkonnaasjades, ning täielikult järgima kohustusi, mille liikmesriigid on võtnud Århusi konventsiooni osalistena (1).

(1) Vt ka teatis „Keskkonnaasjades kohtu poole pöördumise võimaluste parandamine ELis ja selle liikmesriikides“ (COM(2020)0643).
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

KOMISJONI AVALDUS

Komisjon nõustub, et taskukohased ja kättesaadavad COVID-19 vaktsiinid ja SARS-CoV-2 nakkuse testid on COVID-19 pandeemia vastases võitluses üliolulised. Võttes arvesse, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) 2021/953 ja (EL) 2021/954 jõustumisel ei ole kogu elanikkond vaktsineeritud, on Euroopas vaba liikumise ja liikuvuse hõlbustamiseks oluline juurdepääs taskukohastele ja laialdaselt kättesaadavatele testimisvõimalustele.

Liikmesriikide testimissuutlikkuse toetamiseks on komisjon juba kasutusele võtnud erakorralise toetuse rahastamisvahendi vahendeid antigeeni kiirtestide ostmiseks ning on algatanud ühishanke enam kui poole miljardi antigeeni kiirtesti jaoks. Liikmesriikide testimissuutlikkust suurendatakse ka Rahvusvahelise Punase Risti Föderatsiooni kaasabil, kelle tegevust rahastatakse erakorralise toetuse rahastamisvahendi kaudu.

Selleks et veelgi toetada taskukohaste testide kättesaadavust, eelkõige inimeste jaoks, kes ületavad piire iga päev või sageli, et minna tööle või kooli, külastada lähisugulasi, otsida arstiabi või hoolitseda lähedaste eest, võtab komisjon kohustuse võtta erakorralise toetuse rahastamisvahendist kasutusele 100 miljoni euro ulatuses lisavahendeid selliste SARS-CoV-2 nakkuse testide ostmiseks, mis kvalifitseeruvad määruse (EL) 2021/953 kohaselt testimistõendi väljastamiseks. Vajaduse korral võidakse eelarvepädeva institutsiooni heakskiidul lisaks 100 miljonile eurole võtta kasutusele veel lisavahendeid.
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

KOMISJONI AVALDUS

Komisjon nõustub, et taskukohased ja kättesaadavad COVID-19 vaktsiinid ja SARS-CoV-2 nakkuse testid on COVID-19 pandeemia vastases võitluses üliolulised. Võttes arvesse, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste(EL) 2021/953 ja (EL) 2021/954 jõustumisel ei ole kogu elanikkond vaktsineeritud, on Euroopas vaba liikumise ja liikuvuse hõlbustamiseks oluline juurdepääs taskukohastele ja laialdaselt kättesaadavatele testimisvõimalustele.

Liikmesriikide testimissuutlikkuse toetamiseks on komisjon juba kasutusele võtnud erakorralise toetuse rahastamisvahendi vahendeid antigeeni kiirtestide ostmiseks ning on algatanud ühishanke enam kui poole miljardi antigeeni kiirtesti jaoks. Liikmesriikide testimissuutlikkust suurendatakse ka Rahvusvahelise Punase Risti Föderatsiooni kaasabil, kelle tegevust rahastatakse erakorralise toetuse rahastamisvahendi kaudu.

Selleks et veelgi toetada taskukohaste testide kättesaadavust, eelkõige inimeste jaoks, kes ületavad piire iga päev või sageli, et minna tööle või kooli, külastada lähisugulasi, otsida arstiabi või hoolitseda lähedaste eest, võtab komisjon kohustuse võtta erakorralise toetuse rahastamisvahendist kasutusele 100 miljoni euro ulatuses lisavahendeid selliste SARS-CoV-2 nakkuse testide ostmiseks, mis kvalifitseeruvad määruse (EL) 2021/953 kohaselt testimistõendi väljastamiseks. Vajaduse korral võidakse eelarvepädeva institutsiooni heakskiidul lisaks 100 miljonile eurole võtta kasutusele veel lisavahendeid.
1. Kui selles määruses ei ole sätestatud teisiti ning ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1049/2001 (24) ja konfidentsiaalsust käsitlevate siseriiklike õigusnormide ja liikmesriikide tavade kohaldamist, järgivad kõik osalised, kelle kohta käesolev määrus kehtib, oma ülesannete täitmisel saadud teabe ja andmete konfidentsiaalsuse põhimõtet, et kaitsta järgmist:

1. Kui selles määruses ei ole sätestatud teisiti ning ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1049/2001 (24) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/1937 ning (24a) konfidentsiaalsust käsitlevate siseriiklike õigusnormide ja liikmesriikide tavade kohaldamist, järgivad kõik osalised, kelle kohta käesolev määrus kehtib, oma ülesannete täitmisel saadud teabe ja andmete konfidentsiaalsuse põhimõtet, et kaitsta järgmist:
(3) Komisjon hindas seitsmendat keskkonnaprogrammi (24) ning järeldas, et programmi 2050. aastani ulatuv visioon ja esmatähtsad eesmärgid on ikka veel asjakohased, et programm on aidanud võtta prognoositavamaid, kiiremaid ja paremini koordineeritud keskkonnapoliitika meetmeid ning et selle struktuur ja tugiraamistik on aidanud luua sünergiat ning muutnud seega keskkonnapoliitika tulemuslikumaks ja tõhusamaks. Hindamisel jõuti ka järeldusele, et seitsmenda keskkonnaprogrammiga prognoositi ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030, sest selles rõhutati majanduskasvu ja sotsiaalse heaolu sõltumist heas seisundis loodusvaradest, ning et programm on hõlbustanud kestliku arengu eesmärkide saavutamist. Samuti on programm võimaldanud liidul kõneleda üleilmsel areenil kliima- ja keskkonnaküsimuses ühel häälel. Seitsmenda keskkonnaprogrammi hindamise põhjal järeldas komisjon ka seda, et edusammud looduskaitse, tervise ning poliitikavaldkondade lõimimise valdkonnas ei ole piisavad.

(3) Komisjon hindas seitsmendat keskkonnaprogrammi (24) ning järeldas, et programmi 2050. aastani ulatuv visioon ja esmatähtsad eesmärgid on ikka veel asjakohased, et programm on aidanud võtta prognoositavamaid, kiiremaid ja paremini koordineeritud keskkonnapoliitika meetmeid ning et selle struktuur ja tugiraamistik on aidanud luua sünergiat ning muutnud seega keskkonnapoliitika tulemuslikumaks ja tõhusamaks. Hindamisel jõuti ka järeldusele, et seitsmenda keskkonnaprogrammiga prognoositi ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030, sest selles rõhutati majanduskasvu ja sotsiaalse heaolu sõltumist heas seisundis loodusvaradest, ning et programm on hõlbustanud kestliku arengu eesmärkide saavutamist. Samuti on programm võimaldanud liidul kõneleda üleilmsel areenil kliima- ja keskkonnaküsimuses ühel häälel. Seitsmenda keskkonnaprogrammi hindamise põhjal järeldas komisjon ka seda, et edusammud looduskaitse, tervise ja keskkonnaküsimuste teistesse poliitikavaldkondadesse integreerimisega seoses ei ole piisavad. Samuti leidis komisjon, et seitsmendas keskkonnaprogrammis oleks võinud rohkem arvesse võtta sotsiaalküsimusi, tuginedes olemasolevatele seostele keskkonna- ja sotsiaalpoliitika vahel, näiteks seoses mõjuga haavatavatele rühmadele, töökohtadele, sotsiaalsele kaasatusele ja ebavõrdsusele. Lisaks märkis komisjon oma hinnangus, et hoolimata üha ambitsioonikamatest keskkonnaalastest eesmärkidest paljudes poliitikavaldkondades on kulutused keskkonnakaitsele jäänud Euroopas paljude aastate jooksul madalaks (ligikaudu 2 % SKPst) ning et keskkonnaalaste õigusaktide rakendamata jätmine läheb liidu majandusele igal aastal maksma ligikaudu 55 miljardit eurot tervishoiukuludes ja keskkonnale avalduvates otseses kuludes. Hindamises märgiti, et seitsmenda keskkonnaprogrammi rakendamist oleks saanud tugevdada tugevama järelevalvemehhanismiga.
Riskihinnangus võetakse arvesse rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukorra korral muude üksuste, eelkõige WHO poolt esitatud asjakohast teavet, kui see on kättesaadav.

Riskihinnangus võetakse arvesse rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukorra korral rahvatervise ekspertide ja muude üksuste, eelkõige WHO poolt esitatud asjakohast teavet, kui see on kättesaadav.
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiivi 2009/103/EÜ

Komisjon on liikluskindlustuse direktiivi kontekstis jätkuvalt pühendunud kannatanute kõrgetasemelise kaitse tagamisele. Meie eesmärk on tagada, et ohvritele makstakse hüvitist võimalikult kiiresti, kaasa arvatud piiriülestes olukordades, ja et nende suhtes ei kohaldata ebaproportsionaalseid menetlusnõudeid, mis võivad takistada nende juurdepääsu hüvitisele. Hüvitise mõjusus sõltub suurel määral sellest, kas seda makstakse õigel ajal. Sellega seoses märgime, et Euroopa Parlament on korduvalt väljendanud muret liikmesriikidevaheliste erinevuste pärast seoses aegumistähtaegadega, st ajaga, mille jooksul kannatanu võib nõuet esitada. Komisjon kaalub seda küsimust hoolikalt ja uurib võimalikke õiguskaitsevahendeid, et ohvrite kaitset veelgi tugevdada, kui tõendid näitavad, et meetmete võtmine liidu tasandil on õigustatud.
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldus

Komisjon on jätkuvalt pühendunud selle tagamisele, et EL peab kinni oma rahvusvahelistest kohustustest Århusi konventsiooniga seonduvates küsimustes, ning tunnistab selles kontekstis 17. märtsil 2021 Århusi konventsiooni vastavuskomitee tõstatatud küsimusi ja järeldusi seoses asjaga ACCC/C/2015/128 (1), mis puudutab riigiabi. Järeldustes kutsutakse ELi üles võtma vajalikke seadusandlikke, regulatiivseid ja muid abinõusid, mis tagavad Århusi määruse muutmise või uute ELi õigusaktide vastuvõtmise, et anda üldsusele kooskõlas konventsiooni artikli 9 lõigetega 3 ja 4 selge juurdepääs haldus- või kohtumenetlustele, mis võimaldavad vaidlustada riigiabi meetmeid puudutavaid Euroopa Komisjoni otsuseid, mis on võetud vastu ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel ja mis on vastuolus keskkonnaalase ELi õigusega.

Komisjon analüüsib praegu järelduste mõju ja hindab potentsiaalseid võimalusi. Komisjon viib vastava hindamise läbi ja avaldab selle tulemused 2022. aasta lõpuks. Kui see on asjakohane, töötab komisjon 2023. aasta lõpuks välja meetmed asjaomase probleemi käsitlemiseks, lähtudes ELile ja selle liikmesriikidele Århusi konventsioonis sätestatud kohustustest ning võttes arvesse liidu õiguse norme riigiabi kohta.

(1) Asja ACCC/C/2015/128 kohta vt https://unece.org/env/pp/cc/accc.c.2015.128_european-union, punkt 131.