[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 1.3.2006

KOM(2006) 91 lõplik

2006/0033 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta

(komisjoni esitatud){SEK(2006) 274}{SEK(2006) 314}{SEK(2006) 315}

SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

1.1. Üldine taust

Turu avatus ja rahvusvaheline konkurents kätkevad endas uusi võimalusi majandusdünaamika, konkurentsivõime ja kvaliteetsete töökohtade loomise seisukohast. Samas toob avatud kaubandus ja globaliseerumine vähem konkurentsivõimelistes sektorites paratamatult kaasa töötajate koondamise: kaubanduse avatusega seotud kohanemiskuludest tuleks olla teadlik ja nende jaoks ette näha asjakohane poliitika ja rahalised vahendid.

Avatusega kaasneva üldise kasu ja sellest tuleneva ebasoodsa mõju vahel on oluline asümmeetria. Esimene on hajus ja avaldub alles teatava aja pärast ning teine on palju nähtavam, vahetum ja koondunud teatavatele isikutele ja piirkondadele. Nagu seda on rõhutanud mitmed rahvusvahelised institutsioonid ja selgunud arvukatest uuringutest, võib selline asümmeetria juhul, kui see jäetakse vajalikul määral teadvustamata ja käsitlemata, viia globaliseerumisest vale arusaamiseni ning seeläbi nõrgendada üldsuse tuge kaubanduse liberaliseerimisele ja turu avamisele.

Euroopa Liidus ollakse täielikul üksmeelel vajaduses käsitleda maailma kaubanduses toimuvaid olulisi struktuurimuutusi, eelkõige nende isikute seisukohalt, kelle tööhõivet ja toimetulekut kasvanud konkurents ja avanenud turud mõjutavad oluliselt. Seda eeldavad õiglus ja solidaarsus – Euroopa Liidu olulised väärtused – millel on selgelt Euroopa mõõde, sest ühendus on pädev väliskaubanduspoliitikas ja seega võtma vastu otsuseid küsimustes, mis toovad kaasa kaubavahetuse kasvu ja kaubanduse liberaliseerimise. Seepärast on loogiline, et Euroopa Liit kannab enda rakendatava poliitikaga seotud kulud, eriti kaubanduspoliitikaga seotud kulud, mis on küll üldiselt kasulik Euroopa majandusele ja tööhõivele, kuid mis muudavad vältimatuks teatavad koondamised. Samuti eeldab seda tõhusus, sest meetmed, mis on suunatud tööturule kiirele naasmisele, võivad üleminekut hõlbustada ja kiirendada, näiteks piirates töötuks olemise aega ja inimkapitali alakasutust.

1.2. Ettepaneku põhjused

Komisjon rõhutas hiljuti oma aruandes „Euroopalikud väärtused globaliseeruvas maailmas“[1] avatud turgude ja kasvava rahvusvahelise konkurentsiga kaasnevaid eeliseid, kuid tõi esile vajaduse „ aidata ka üksikisikuid, võttes meetmeid, mis toetavad töökoha kaotanud inimesi ning võimaldavad neil kiiresti uut tööd leida “.

Sellega seoses tegi komisjoni president Barroso ettepaneku luua Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond[2], edaspidi „fond“. Fondi abil saab Euroopas aidata neid, kes püüavad kohanduda globaliseerumise tagajärgedega: see on solidaarsusmärk nendelt paljudelt, kes saavad avatusest kasu, neile vähestele, kes peavad seisma silmitsi töökoha koondamisest tingitud šokiga.

15.—16. detsembril 2005 toimunud Euroopa Ülemkogu istungjärgul jõudsid riigipead ja valitsusjuhid kokkuleppele globaliseerumisega kohanemise fondi loomises. Fond „ luuakse selleks, et täiendavalt abistada töötajaid, kes koondatakse maailma kaubanduses toimuvate oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, et aidata neid ümberõppel ja töökoha otsingutel. Fondi hakatakse kasutama rangete kriteeriumide alusel, mis on seotud majanduse destabiliseerituse ulatuse ja selle mõjuga kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele “.

Arusaam, et kaubandus toob kaasa töökohtade kaotamise koos arusaamaga, et kaubandussektori töötajate koondamistega seotud kulud on eriti kõrged, räägib selgelt kohanemiseks vajaliku sihtotstarbelise toetuse kasuks. Kuigi liikmesriigid vastutavad esmajärjekorras kaubanduses toimunud muutuste negatiivsete tagajärgede juhtimise eest, peaks ELil olema asjakohane vahend nende töötajate abistamiseks, kes on kaubanduses toimunud niisuguste muutuste tagajärjel, millel on Euroopa mõõde (oma ulatuse ja mõju poolest) kaotanud oma töökoha.

1.3. Ettepaneku eesmärgid

Fondi eesmärk on näidata üles Euroopa Liidu solidaarsust nende töötajate suhtes, kes on kaotanud oma töökoha kaubanduse liberaliseerimise tagajärjel. Fondist toetatakse inimesi, s.t töötajaid, ja selle sekkumistel on territoriaalne mõõde. Toetus on keskendunud koondatavatele nendes piirkondades, mis on maailma kaubanduses toimuvate struktuurimuutuste kõrvalmõjude tagajärjel kõige rohkem kannatanud. Kuna negatiivne mõju majandusele võib avalduda ükskõik millises liikmesriigis, sõltumata selle suurusest, on fondi vahendid kättesaadavad töötajatele kõikides liikmesriikides.

Fondi vahendeid kasutatakse eelkõige siis, kui maailma kaubanduses toimunud olulistel struktuurimuutustel on majandusele märkimisväärne negatiivne mõju, nagu töökohtade ümberpaigutamine kolmandatesse riikidesse, impordi oluline kasv või EL turuosa järkjärguline vähenemine konkreetses sektoris. Fondi toetust tuleb kasutada selleks, et aidata asjaomastel üksikisikutel naasta tööturule, kasutades selleks tööturu olemasolevaid ja uusi võimalusi, piirates samal ajal kohanemiskulusid asjaomastele töötajatele ja piirkondadele.

Arvukatest empiirilistest uuringutest nähtub, et kohanemiskulud on kõrgemad töötajate puhul, kes koondatakse kaubandussektori destabiliseerumise tagajärjel kui muude koondatavate puhul. Maailmas kõrge konkurentsivõimega sektorites koondatud jäävad tavaliselt töötuks pikemaks ajavahemikuks ja kaotavad uuesti tööleasumisel palgas rohkem kui muude sektorite töötajad. Üldiselt johtub see asjaolust, et kaubandussektori destabiliseerumise tagajärjel kannatanud töötajad on vanemad ning tõenäoliselt ei vasta nende hariduslik kvalifikatsioon ega oskused täielikult tööturu uutele vajadustele.

Kuna kaubandussektori destabiliseerumise tagajärjel koondatud töötajatel on võrreldes teiste koondatavatega raskem kohaneda, saavad toetusmeetmed ja uue töökoha leidmise teenused olla asjakohased ja tõhusad ainult siis, kui järsud muutused kaubanduses mõjutavad ebaproportsionaalselt konkreetset piirkonda, tuues kaasa ulatusliku koondamislaine tööturul, kus võimalusi uue töökoha leidmiseks on vähe.

Samuti toovad koondamised kaubandussektoris kaasa kõrgemad kohanemiskulud piirkondades, mis sõltuvad suurel määral sektoritest ja ametikohtadest, mis on languses, või on spetsialiseerunud sektoritele, mis on eriti avatud rahvusvahelisele konkurentsile. Sihtotstarbeline toetus on eriti oluline juhul, kui kaubanduse ja investeeringute liberaliseerimine mõjutab sektoreid tervikuna; probleem tõstatub eriti teravalt, kui languses sektorid asuvad piirkondades, mis on juba niigi kriisi olukorras. Sellisel juhul on konkreetses ettevõttes või sektoris teatavaks tehtud koondamise mõju territooriumile peamine tegur, mille alusel otsustada fondi kasutamist.

Fondi sekkumiskriteeriumid peavad olema ranged, läbipaistvad ja mõõdetavad, et taotlusi oleks võimalik valida objektiivselt. Sõltumata ettevõtte liigist, on fondi vahendid töötajatele kättesaadavad võrdselt ja samadel tingimustel, sest kaubandusstruktuuris toimuvad muutused mõjutavad nii rahvusvahelisi kui ühe riigi piiridega piirduvaid äriühinguid kui ka väikese ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKE).

Arvestades nende tegurite laadi muutust ja ettenägematust, mille alusel otsustada uuest fondist vahendite eraldamise kasuks, peab määruses olema ettenähtud võimalus kohandada kriteeriume, niipea kui on olemas kohapealne kogemus, eelkõige sekkumiskriteeriumide puhul. Eelkõige peab määruse läbivaatamisega olema loodud võimalus vajaduse korral kohandada fondi sekkumiskriteeriume tagamaks, et nendes arvestatakse piisavalt kõigi liikmesriikide erisusi ja erijooni, kaasa arvatud nende tööturgude suhtelist suurust.

Fondist rahastatakse kooskõlastatud individuaalsetesse teenustepakettidesse kuuluvaid meetmeid, mille eesmärk on koondatavate naasmine tööturule. Fondi ülesanne on rahastada individuaalseid tugiteenuseid, mis on koostatud koondatavate konkreetseid vajadusi silmas pidades. Seega hõlmab see selliseid aktiivseid meetmeid nagu töö otsimise toetamine koos töölkäijale makstava ajutise sissetulekutoetusega: kogemused on näidanud, et sellised töölkäijatele makstavad palgatoetused, mille eesmärk on tagada töötamise tulusus, on koos muu aktiivse tööturupoliitikaga tõhusaim, et parandada tööturul osalemist.

Nii on fondi eesmärk aidata kaasa paindlikkuse kriteeriumide kehtestamisele Euroopa Liidus: leida tasakaal tööturu paindlikkuse ja kindlustatuse vahel, et parandada üksikisikute võimalusi leida tööd ja kasutada uusi oskusi, edendades samal ajal paindlikkust, mis on vajalik globaliseerumisega seotud väljakutsete lahendamiseks.

Fondi meetmed täiendavad meetmeid, mis liikmesriik on võtnud riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Fondist ei toetata äriühinguid, millele globaliseerumine on mõjunud negatiivselt; samuti ei asenda fondi rahaline toetus äriühingute kohustusi, mis tulenevad riigi õigusest või kollektiivlepingutest.

Fond sekkub ainult liikmesriigi taotlusel. Ühe rahvusvahelise äriühingu mitme tütarettevõtte samaaegse sulgemise tagajärjel Euroopa Liidu territooriumil võib juhtuda, et fondi toetust taotlevad mitu asjaomast liikmesriiki; komisjon vaatab iga taotluse läbi eraldi, et teha kindlaks, kas fondi vahendite kasutamise eelduseks olevad kriteeriumid ja tingimused on täidetud.

Pärast direktiivi 75/129/EMÜ[3] artiklite 1 ja 3 kohaselt teatavaks tehtud kavandatud koondamisi saavad koondatavad toetust nii kiiresti kui võimalik. Fondi iga sekkumise heakskiitmiseks peavad nõukogu ja Euroopa Parlament ühenduse eelarvepädevate institutsioonidena võtma vastu sellesisulise otsuse, samas võib taotleja liikmesriik omalt poolt võtta viivitamata meetmed, ootamata rahastamisotsust või rahalise toetuse tegelikku väljamaksmist. Selliselt saab etteteatamise ja tegeliku koondamise vahelist aega (mis on sageli sätestatud või kindlaks määratud Euroopa Liidu või liikmesriigi õigusega) kasutada täies ulatuses, et alustada koondatavatele individuaalsete teenuste osutamist.

1.4. Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega

Euroopa Liit vastab globaliseerumisest tulenevatele võimalustele ja väljakutsetele ning kaubanduses toimuvatele muutustele nende positiivse juhtimise kaudu: Lissaboni strateegias on ajakohastamiseks ja reformideks kehtestatud raamistik, mille kaudu luua majanduskasvu ja uusi töökohti. Euroopa Liidu rahastamisvahendid – eelkõige struktuurifondid – keskenduvad järjest rohkem nende eesmärkide saavutamisele; tööturu osapoolte kaasamine sõltumatu sotsiaalse dialoogi kaudu tugevdab koostööd.

Struktuurifondid toetavad strateegilist lähenemisviisi ja tugevdavad ainelist ja inimkapitali keskmises ja pikaajalises perspektiivis seitsmeaastase programmitöö kaudu. Eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi prioriteedid on ennetamine, kohandamine ja muutuse positiivne juhtimine, kasutades selleks töötajate ja äriühingute kohanemisvõime tõstmist, tööturule pääsu parandamist ja seal osalemise suurendamist, sotsiaalse hõlvamise tugevdamist ja võitlust diskrimineerimise vastu ning koostöö edendamist reformide hoogustamiseks. Uue elukestva õppe programmi (2007–2013), eelkõige Leonardo da Vinci allprogrammi kaudu, on võimalik arendada innovatiivseid koolitusvahendeid, milles saab võtta arvesse konkreetseid kvalifikatsiooninõudeid.

Uus fond täiendab olemasolevaid poliitikavaldkondi ja rahastamisvahendeid, kaasa arvatud ühenduse poliitikat, mis on suunatud ümberkorraldamise ennetamisele ja järelmeetmetele. Erinevalt nendest viimastest on fondi puhul territoriaalne mõõde ühendatud konkreetse ja sihtotstarbelise toetusega, keskendudes ainult individuaalsele toetusele, et aidata naasta tööturule neil, kes on maailma kaubanduses toimunud muutuste tagajärjel kaotanud töö.

Kattumine teiste ühenduse poliitikavaldkondade meetmetega, eelkõige ühtekuuluvuspoliitikaga, hoitakse ära rea sätetega, milles on selgelt määratletud vahendi ulatus, välistades kattuva rahastamise ja sätestades selgesõnaliselt toetuse kooskõlastamise ühenduse eri rahastamisallikate vahel.

Fondi eesmärk on toetada koondatavaid üldiselt. Komisjon ja taotluse esitanud liikmesriigid peaksid tagama fondist eraldatud toetuse vastavuse asutamislepingus sätestatud võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtetega.

2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE

2.1. Konsulteerimine huvitatud isikutega

Fondi kaudu makstakse liikmesriikidele rahalisi toetusi. Käesolev määrus peegeldab liikmesriikide vaateid, nagu need on esitatud 15.–16. detsembril 2005 toimunud Euroopa Ülemkogu istungjärgu järeldustes. Siis lepiti kokku Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomises.

Globaliseerumist majanduse ümberkorraldamise ja tööhõive laiemas kontekstis on komisjon ja tööturu osapooled omavahel arutanud kogu aeg. Äriühingute ümberkorraldamist ja Euroopa töönõukogusid käsitlev asutamislepingu artikli 138 lõike 3 kohane konsulteerimiste teine etapp tööturu osapooltega käivitati 31. märtsil 2005[4]. Selleks et tagada tööturu osapoolte täielik kaasatus, lülitab komisjon käesoleva ettepaneku sotsiaalse dialoogi komitee ja valdkondliku konverentsi järgmiste kohtumiste päevakorda.

2.2. Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine

Komisjon on kasutanud ulatuslikult oma analüüsiressursse, koostades nii uuringuid kui aruandeid, milles käsitletakse kaubanduse, tööhõive ja ühtekuuluvuspoliitika küsimusi.

2.3. Mõju hindamine

Mõju kohta on koostatud hinnang.

Analüüsides on jõutud järeldusele, et Euroopa Liidu tasandil on soovitav luua spetsialiseerunud, sihtotstarbeline fond, mille eesmärk on abistada töötajaid, kes on kaubanduses toimunud muutuste tagajärjel kaotanud oma töökoha ning nende koondamiste negatiivne mõju on konkreetsele piirkonnale oluline. Fondi toetust antakse ainult täiendavalt meetmetele, mille liikmesriik on võtnud konkreetse territooriumi tasandil. Fondi toetus peaks olema individuaalse tugiteenuse kujul ja suunatud asjaomaste töötajate konkreetsete vajaduste rahuldamiseks.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

3.1. Kavandatud meetmete kokkuvõte

Ettepanekuga luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, et ühendus saaks anda sihtotstarbelist abi nende töötajate tööturule naasmiseks, kes on koondatud kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel.

3.2. Õiguslik alus

Selle määruse õiguslik alus on sätestatud EÜ asutamislepingu artikli 159 kolmandas lõikes. Artikli 159 lõikes 3 on sätestatud, et kui osutuvad vajalikuks fondidevälised konkreetsed meetmed, võib nõukogu, ilma et see piiraks ühenduse muu poliitika raames otsustatud abinõude kohaldamist, kooskõlas artiklis 251 sätestatud menetlusega ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komiteega võtta niisuguseid meetmeid.

Konkreetsed struktuurifondide välised meetmed on vajalikud, et anda sihipärast toetust töötajatele, kes on maailma kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel kaotanud oma töökoha ning nimetatud koondamiste negatiivne mõju piirkondlikule või kohalikule majandusele on oluline. Fond tugevdab sellega, et abistab kaubandussektoris koondatavatel naasta tööturule, Euroopa Liidu majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust.

3.3. Subsidiaarsus ja proportsionaalsus

Kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega võtab ühendus meetmeid, et edendada solidaarsuse eesmärke. Liikmesriigid ei saa fondi eesmärke saavutada individuaalselt, sest fond on solidaarsuse väljendus liikmesriikide tasandil ja nende vahel.

Fondi rahalise toetuse andmiseks peavad kaks eelarvepädevat institutsiooni selle heaks kiitma ehk see väljendab ühenduse ja liikmesriikide solidaarsust tervikuna. Nii aitab ettepanek kaasa Euroopa Liidu solidaarsuse eesmärgi muutmisel konkreetsemaks nii koondatavate kui ka Euroopa kodanike jaoks üldisemalt.

Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Ühelt poolt peegeldab liikmesriikidele pandud kohustus vajadust hõlbustada asjaomaste töötajate kiiret naasmist tööturule. Teiselt poolt on ühenduse ja riigi ametiasutuste halduskoormust piiratud sellega, mis on vajalik komisjonil oma volituste täitmiseks ühenduse eelarve täitmisel. Hindamismeetmeid teostab komisjon omal algatusel ja vastutusel.

Kuna vastutus toetuse kasutamise eest lasub liikmesriigi ametiasutustel, peavad liikmesriigid esitama aruande rahalise toetuse kasutamise kohta. Erilist tähelepanu pööratakse sellele, et järgitavate menetluste alusel saaks otsuseid vastu võtta võimalikult kiiresti.

3.4. Õigusakti valik

Ettepanek tuleks vormistada määrusena. Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest eesmärki on võimalik saavutada üksnes otseselt kohaldatava õigusakti kaudu.

4. MÕJU EELARVELE

Fondi kulude summa ulatub jooksvates hindades maksimaalselt 500 miljoni euroni aastas. Vastavalt detsembris 2005 toimunud Euroopa Ülemkogu istungjärgu järeldustele ning kooskõlas eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppega, milles Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon peavad jõudma üksmeelele, ei ole finantsperspektiivis fondi jaoks ette nähtud ühtegi erifinantssätet. Eespool nimetatud suuniste alusel teeb komisjon ettepaneku määrata allpool esitatud viisil kindlaks nende assigneeringute alakasutuse tase, mida kasutatakse fondi rahastamiseks igal konkreetsel aastal ( n aasta):

1. kõigepealt tuleb määrata varu, mis on jäänud alles võrreldes eelmise aasta kulukohustuste assigneeringute üldise ülemmääraga, s.t mitmeaastases finantsraamistikus ettenähtud kulukohustuste assigneeringute kogusumma ning aasta n-1 eelarves kirjendatud kulukohustuste assigneeringute vahe;

2. kui eespool nimetatud summa ei ole piisav, tuleb määrata varasema kahe aasta tühistatud kulukohustuste assigneeringute suurus.

Vajaduse korral eraldatakse assigneeringuid paranduseelarve kaudu, osutades summadele, mis on määratud kindlaks eespool nimetatud viisil. Otsustamise hõlbustamiseks esitab komisjon vajaduse korral oma ettepanekud eelarveaasta jooksul pakettidena.

5. TÄIENDAV TEAVE

5.1. Läbivaatamissäte

Ettepanekus on ette nähtud võimalus vaadata määrus läbi pärast komisjon esimese aasta-aruande esitamist, et vastata paremini määruse artiklis 1 kehtestatud eesmärkidele ja kohaldamisalale.

2006/0033 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 159 kolmandat lõiku,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[5],

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[6],

võttes arvesse regioonide komitee arvamust[7],

toimides artiklis 251 sätestatud korras[8]

ning arvestades järgmist:

(1) Vaatamata globaliseerumise üldisele positiivsele mõjule majanduskasvule ja töökohtadele ühenduses, on asjakohane luua Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond“), mille kaudu näitaks ühendus üles solidaarsust töötajate suhtes, kes on struktuurimuutuste tagajärjel kaotanud oma töö.

(2) Fondist tuleks eraldada ühekordset konkreetset rahalist toetust, et hõlbustada töötajate tööturule naasmist aladel või sektorites, kus negatiivne mõju majandusele on olnud kõige suurem.

(3) Selle määruse kohased meetmed tuleb määratleda rangete sekkumiskriteeriumide alusel, mis on seotud majanduse destabiliseerumise ulatuse ja mõjuga konkreetsele sektorile või geograafilisele piirkonnale, et fondi rahaline toetus oleks keskendunud ühenduse osadele, kus negatiivne mõju on olnud kõige suurem.

(4) Fondi tegevus peab olema ühtne ja kokkusobiv muu ühenduse poliitikaga ning kooskõlas ühenduse õigustikuga.

(5) Käesoleva määruse alusel rahastatav meede ei tohi saada rahalist toetust muude ühenduse rahastamisvahendite kaudu.

(6) Ühenduse toetust tohib anda üksnes asjaomase liikmesriigi taotluse alusel. Komisjon peaks tagama, et riikide esitatud taotlusi käsitletakse võrdsetel alustel.

(7) Selleks et lihtsustada käesoleva määruse rakendamist, peaksid vastavalt direktiivile 75/129/EMÜ[9] olema kulud toetuskõlblikud alates kuupäevast, mil liikmesriik alustab pärast kavandatavate koondamiste teatavakstegemist asjaomastele töötajatele individuaalse teenuse osutamist. Võttes arvesse vajadust tegutseda sihipäraselt, keskendudes konkreetselt tööturule naasmisele, tuleks fondi rahalise toetuse kasutamise suhtes kehtestada tähtaeg.

(8) Siiski peaks jääma toetust saav liikmesriik vastutavaks rahalise toetuse rakendamise ja ühenduse toetusega rahastatavate meetmete juhtimise ja kontrollimise eest vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002[10], mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust. Liikmesriik peab saadud rahalise toetuse kasutamist põhjendama.

(9) Kuna liikmesriigid üksi ei saa piisavalt täita seda eesmärki, mis meetmete ulatuse ja mõju tõttu on paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1. Käesoleva määrusega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, edaspidi „fond“, et ühendusel oleks võimalik abistada töötajaid, kes on kaotanud oma töö maailma kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, kui nimetatud koondamistel on märgatav kahjulik mõju piirkonna või kohalikule majandusele.

2. Käesoleva määrusega sätestatakse eeskirjad fondi toimimise kohta, et hõlbustada kaubandussektoris toimuvate muutuste tagajärjel töö kaotanud töötajate tööturule naasmist.

Artikkel 2

Sekkumiskriteeriumid

Fondist antakse rahalist toetust juhtudel, kui maailma kaubanduses toimuvatel olulistel struktuurimuutustel on majandusele märkimisväärne negatiivne mõju, eelkõige märgatav impordi kasv Euroopa Liitu, järkjärguline Euroopa Liidu turuosa vähenemine konkreetses sektoris või töökohtade ümberpaigutamine kolmandatesse riikidesse, ning millel on järgmised tagajärjed:

a) piirkonnas, kus NUTS III tasandil mõõdetav töötus on kõrgem kui ELi või riigi keskmine, koondatakse ettevõttes vähemalt 1000 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kes koondatakse nimetatud ettevõtte tarnija või tootmisahela järgmise etapi tootja juures,

või

b) kuue kuu jooksul koondatakse ühes või mitmes NACE 2 tasandil mõõdetavas sektoris vähemalt 1000 töötajat, mis moodustab vähemalt 1% NUTS II tasandil mõõdetavast piirkonna tööhõivest.

Artikkel 3

Toetuskõlblikud meetmed

Käesoleva määruse alusel antakse rahalist toetust individuaalse kooskõlastatud teenustepaketi osana meetmetele, mis on suunatud koondatavate töötajate tööturule naasmisele, kaasa arvatud:

a) aktiivsed tööturumeetmed, nagu tööotsingute toetamine, kutsenõustamine, täpseid vajadusi arvessevõtvad koolitus ja ümberõpe, kaasa arvatud info- ja sidetehnoloogiaalased oskused, töövahendus ja ettevõtluse edendamine või toetus tegutsemiseks füüsilisest isikust ettevõtjana,

b) erisissetulekutoetus, mida makstakse töölkäijale piiratud ajavahemiku vältel, nagu tööotsingu toetus, liikuvustoetus, stipendium tööturukoolitusmeetmetes osalejatele ning ajutine palgatoetus vähemalt 50-aastastele töötajatele, kes nõustuvad hakkama uuesti tööle ametikohal, mille palgatase on võrreldes tema varasema palgatasemega madalam.

Artikkel 4

Rahalise toetuse liik

Komisjon määrab rahalise toetuse ühekordse maksena, mis tehakse liikmesriikide ja komisjoni vahelises koostöös vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 53 lõike 1 punktile b ning lõigetele 5 ja 6.

Artikkel 5

Taotlused

1. Liikmesriik esitab komisjonile taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 10 nädala jooksul alates artiklis 2 fondi kasutamiseks kehtestatud tingimuste täitmise kuupäevast.

2. Taotlus sisaldab järgmist teavet:

a) koondamiste ja maailma kaubanduses oluliste struktuurimuutuste vahelise seose põhjendatud analüüs, koondatavate arvu esitamine ning koondamiste ettenägematu laadi selgitus,

b) koondamisi teostavate ettevõtjate (riigisiseste või rahvusvaheliste) kindlaksmääramine ning asjaomaste töötajate kategooriad,

c) koondamiste oodatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi tööhõivele,

d) konkreetsed rahastatavad meetmed ja nende kulude jaotus, kaasa arvatud nende täiendavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega,

e) kuupäev, millal liikmesriik alustas või kavandab alustada individuaalse teenuse osutamist asjaomastele töötajatele,

f) menetlused, mida kasutatakse tööturu osapoolte konsulteerimiseks,

g) artikli 18 kohane juhtimise ja finantskontrolli eest vastutav ametiasutus.

3. Võttes arvesse liikmesriigi võetud meetmeid ja riigi õiguse või kollektiivlepingu kohaseid asjaomaseid ettevõtjaid ning pöörates erilist tähelepanu Euroopa Sotsiaalfondist (edaspidi „ESF“) rahastatud meetmetele, sisaldab lõikes 2 esitatud teave riigi ametiasutuse ja asjaomaste ettevõtjate võetud ja kavandatud meetmete koondkirjeldust, kaasa arvatud nende maksumust.

4. Samuti esitavad liikmesriigid komisjonile sobivaima geograafilise tasandi statistilised andmed ja muu teabe, mida komisjonil on vaja sekkumiskriteeriumide täitmise hindamiseks.

5. Lõikes 2 osutatud teabe alusel hindab komisjon koostöös liikmesriigiga, kas käesoleva määruse kohased tingimused rahalise toetuse andmiseks on täidetud.

6. Komisjon tagab, et liikmesriikide esitatud taotlusi käsitletakse võrdsetel alustel.

Artikkel 6

Vastastikune täiendavus, vastavus ja kooskõlastamine

1. Fondi toetus ei asenda meetmeid, mida ettevõtjad peavad võtma riigi õiguse või kollektiivlepingute kohaselt.

2. Fondi meetmed täiendavad liikmesriigi meetmeid, mis on võetud riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil.

3. Fondist toetatavad meetmed vastavad asutamislepingule ja selle alusel vastuvõetud õigusaktidele.

4. Komisjon ja liikmesriigid tagavad oma vastutusala piires ühenduse fondist saadava toetuse kooskõlastamise.

5. Liikmesriik tagab, et fondist toetatavad konkreetsed meetmed ei saa toetust ühenduse muudest rahastamisvahenditest.

Artikkel 7

Meeste ja naiste võrdõiguslikkus ning mittediskrimineerimine

Komisjon ja liikmesriigid edendavad meeste ja naiste võrdõiguslikkust ning tagavad, et fondi toetusele juurdepääsemisel ei kohaldata diskrimineerimist soo, rassi, etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse ega seksuaalse sättumuse alusel.

Artikkel 8

Tehniline abi komisjoni algatusel

1. Komisjoni algatusel võib käesoleva määruse rakendamiseks vajalike järelevalve-, haldus- ja tehnilise toe, auditi, kontrolli- ja hindamismeetmete rahastamiseks kasutada maksimaalselt 0,35% konkreetsel aastal kättesaadavatest fondi vahenditest.

2. Nimetatud ülesandeid täidetakse vastavalt nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ning selle rakenduseeskirjadele, mida kohaldatakse kõnealuse eelarve täitmise suhtes.

Artikkel 9

Teave ja avalikustamine

Liikmesriik annab rahastatavate meetmete kohta teavet ja avalikustab need. Teave suunatakse koondatavatele töötajatele ja laiemale üldsusele. Selles rõhutatakse ühenduse rolli ja tagatakse fondi panuse nähtavus.

Artikkel 10

Rahalise toetuse kindlaksmääramine

1. Artikli 5 lõike 5 kohaselt tehtud hindamise alusel määrab komisjon võimalikult kiiresti kindlaks rahalise toetuse suuruse, mis eraldatakse kättesaadavate vahendite piires, võttes eelkõige arvesse koondatavate arvu, kavandatud meetmeid ja selle eeldatavat maksumust.

Summa ei tohi ületada 50% artikli 5.2 punktis d osutatud hinnangulistest kogukuludest.

2. Kui komisjon on artikli 5 lõike 5 kohaselt tehtud hindamise alusel jõudnud järeldusele, et käesoleva määruse kohased tingimused rahalise toetuse saamiseks on täidetud, algatab komisjon nii kiiresti kui võimalik artiklis 12 kehtestatud menetluse.

3. Kui komisjon on artikli 5 lõike 5 kohaselt tehtud hindamise alusel jõudnud järeldusele, et käesoleva määruse kohased tingimused rahalise toetuse saamiseks ei ole täidetud, teavitab komisjon sellest asjaomast liikmesriiki nii kiiresti kui võimalik.

Artikkel 11

Kulutuste toetuskõlblikkus

Kulude katteks võib saada fondist toetust alates kuupäevast, millal liikmesriik alustab pärast kollektiivsete koondamiste teatavakstegemist asjaomastele töötajatele individuaalse teenuse osutamist.

Artikkel 12

Eelarvemenetlus

1. Kui komisjon on otsustanud, et fondist antakse rahalist toetust, esitab ta eelarvepädevatele institutsioonidele vajalikud ettepanekud artikli 10 kohaselt kindlaksmääratud summale vastavate assigneeringute heakskiitmiseks.

Lõike 1 kohane ettepanek sisaldab järgmist teavet:

a) artikli 5 lõike 5 kohaselt tehtud hindamist koos kokkuvõttega hindamise aluseks olevast teabest,

b) tõend artiklis 2 esitatud tingimuste täitmise kohta,

c) põhjendused, mis õigustavad kavandatud summasid.

2. Komisjon esitab ettepanekud eelarvepädevatele institutsioonidele pakettidena.

Iga aasta 1. juuliks jäetakse alles vähemalt üks neljandik fondi aastasest maksimaalsest summast, et katta aasta lõpuni tekkivad vajadused.

3. Kui eelarvepädevad institutsioonid on assigneeringud kättesaadavaks teinud, võtab komisjon rahalise toetuse andmise kohta vastu otsuse.

Artikkel 13

Rahalise toetuse maksmine ja kasutamine

1. Pärast artikli 12 lõike 3 kohase otsuse vastuvõtmist maksab komisjon liikmesriigile rahalise toetuse välja ühekordse maksena.

2. Liikmesriik kasutab rahalist toetust ja sellelt saadud intresse 18 kuu jooksul alates esimesest kuupäevast, millal kulutus muutub toetuskõlblikuks vastavalt artiklile 11.

Artikkel 14

Euro kasutamine

Käesoleva määruse kohastes taotlustes, toetuse määramise otsustes ja aruannetes, samuti mis tahes muudes dokumentides väljendatakse kõiki summasid eurodes.

Artikkel 15

Lõpparuanne ja lõpetamine

1. Liikmesriik esitab hiljemalt kuus kuud pärast artikli 13 lõikes 2 sätestatud ajavahemiku lõppu komisjonile rahalise toetuse kasutamise aruande, kaasa arvatud teabe meetmete laadi ja peamiste saavutatud tulemuste kohta koos selgitusega kulutuste õigustatuse ning vajaduse korral asjakohaste meetmete täiendavuse kohta Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavate meetmetega.

2. Hiljemalt kuus kuud pärast seda, kui komisjon on saanud kogu lõike 1 alusel nõutava teabe, lõpetab ta fondist rahalise toetuse andmise.

Artikkel 16

Aastaaruanne

1. Alates aastast 2008 esitab komisjon enne iga aasta 1. juulit Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande eelmisel aastal käesoleva määruse alusel võetud meetmete kohta. Kõnealune aruanne sisaldab eelkõige teavet esitatud taotluste, vastu võetud toetuse määramise otsuste, rahastatud meetmete ja antud rahalise toetuse lõpetamise kohta.

2. Aruanne edastatakse teavitamiseks tööturu osapooltele.

Artikkel 17

Hindamine

1. Omal algatusel ja tihedas koostöös liikmesriikidega teeb komisjon:

a) vahehindamise saavutatud tulemuste tõhususe ja järjepidevuse kohta,

b) eelhindamise.

2. Hindamise tulemused edastatakse teavitamiseks eelarvepädevatele institutsioonidele ja tööturu osapooltele.

Artikkel 18

Juhtimine ja finantskontroll

1. Ilma et see piiraks komisjoni vastutust Euroopa ühenduste üldeelarve täitmisel, vastutavad liikmesriigid esmajärjekorras fondist toetatavate meetmete juhtimise ja meetmete finantskontrolli eest. Sel eesmärgil teostatakse nende võetud meetmete raames järgmisi toiminguid:

1. kontrollitakse, kas juhtimise ja kontrollimise kord on kehtestatud ja kas neid rakendatakse selliselt, et tagada ühenduse rahaliste vahendite tõhus ja korrektne kasutamine kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega,

2. kontrollitakse, kas rahastatud meetmed on teostatud nõuetekohaselt,

3. kontrollitakse, kas kantud kulud on tehtud dokumentide alusel, mida on võimalik tõendada, ning kas kulud on korrektsed ja seaduslikud,

4. ennetatakse, tuvastatakse ja parandatakse eiramisjuhud ning nõutakse vajaduse korral koos viivistega tagasi põhjendamatult makstud summad. Liikmesriigid teatavad nendest komisjonile ja hoiavad komisjoni kursis haldus- ja kohtumenetluste kulgemisega.

2. Eeskirjade eiramise tuvastamise korral teevad liikmesriigid nõutavad finantskorrektsioonid. Liikmesriikide tehtavad korrektsioonid seisnevad ühenduse toetuse täielikus või osalises tühistamises. Liikmesriik nõuab tagasi iga eeskirjade eiramise tõttu kaotatud summa ja maksab selle komisjonile tagasi. Kui asjaomane liikmesriik ei maksa summat tagasi lubatud aja jooksul, hakatakse summalt arvestama viivist.

Kui toetusesaajale põhjendamatult tehtud makseid ei ole võimalik tagasi saada, vastutab liikmesriik kaotatud summade Euroopa Liidu üldeelarvesse tagasimaksmise eest.

3. Olles vastutav Euroopa ühenduste üldeelarve eest, võtab komisjon kõik vajalikud meetmed kontrollimaks, et rahastatud meetmeid viiakse ellu vastavalt usaldusväärse ja tõhusa finantsjuhtimise põhimõtetele kooskõlas käesoleva määruse ja nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002. Eelkõige jagab komisjon, et liikmesriikidel on tõrgeteta toimivad juhtimis- ja kontrollisüsteemid.

Sel eesmärgil võivad komisjoni ametnikud või teenistujad teha fondi rahastatavate meetmete ning juhtimis- ja kontrollisüsteemide kontrolle kohapeal, sealhulgas pistelisi kontrolle, vähemalt kolme tööpäevase etteteatamisajaga, ilma et see piiraks kontrollikoja volitusi või liikmesriikide poolt siseriiklike õigus- ja haldusnormidega kooskõlas teostatavat kontrolli. Komisjon teatab sellest asjaomasele liikmesriigile, et saada vajalikku abi. Sellises kontrollis võivad osaleda asjaomase liikmesriigi ametnikud ja teenistujad.

4. Liikmesriik peab andma komisjoni ja kontrollikoja kasutusse kõik kulutustega seotud tõendavad dokumendid, mis hõlmavad fondist saadud rahalise toetuse lõpetamisele järgnevat kolme aastat.

Artikkel 19

Rahalise toetuse tagastamine

1. Juhtudel, kui meetme tegelik kulu on artiklis 12 nimetatud hinnangulisest summast väiksem, nõuab komisjon liikmesriigilt saadud rahalise toetuse vastava summa ulatuses tagasi.

2. Kui liikmesriik ei ole täitnud rahalise toetuse andmise otsuses kehtestatud kohustusi, võtab komisjon vajalikud meetmed, et nõuda liikmesriigilt saadud rahaline toetus tervikuna või osaliselt tagasi.3. Enne lõike 1 või 2 kohase otsuse vastuvõtmist vaatab komisjon juhtumi asjakohasel viisil läbi. Eelkõige võimaldab ta liikmesriigil kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul esitada oma märkused.

4. Kui komisjon jõuab pärast vajalike kontrollimiste tegemist järeldusele, et liikmesriik ei täida artikli 18 lõikes 1 võetud kohustusi, otsustab ta, kui komisjoni määratud tähtaja lõpuks ei ole kokkuleppele jõutud ega liikmesriik ei ole korrektsioone teinud ning võttes arvesse liikmesriigi seletusi, kolme kuu jooksul pärast eespool osutatud ajavahemikku nõutavate finantskorrektsioonide tegemiseks, tühistada kõnealusele meetmele antava fondi toetuse täielikult või osaliselt. Liikmesriik nõuab tagasi iga eeskirjade eiramise tõttu kaotatud summa ja juhul, kui asjaomane liikmesriik ei maksa summat tagasi lubatud aja jooksul, hakatakse summalt arvestama viivist.

Artikkel 20

Läbivaatamissäte

Artikli 17 kohase esimese aastaaruande alusel võivad Euroopa Parlament ja nõukogu vaadata komisjoni ettepanekul käesoleva määruse läbi tagamaks, et oleks täidetud fondi solidaarsuse eesmärgid ning sätetes oleks piisavalt arvestatud kõigi liikmesriikide majanduslike, sotsiaalsete ja territoriaalsete erisustega.

Euroopa Parlament ja nõukogu vaatavad käesoleva määruse igal juhul läbi 31. detsembriks 2013.

Artikkel 21

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS

Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu MÄÄRUSE vastuvõtmiseks Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (fond).

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE/EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seotud meede/meetmed

Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read)), sh järgmised rubriigid:

Kaks eelarverida rubriigis 1A[11]

Liikmesriikide jaoks: 04.0601

Halduskorralduseks: 04.0601

3.2. Meetme kestus ja finantsmõju

Määramata ajaks; võimalusega kasutada igal aastal jooksvates hindades esitatuna kuni 500 miljonit eurot, mida eelarvepädevad institutsioonid teevad kättesaadavaks iga üksikjuhtumi puhul eraldi, et abistada täiendavalt töötajaid, kes on kaotanud oma töö maailma kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, kui komisjon teeb paranduseelarve vormis sellesisulise ettepaneku.

Väljamakstud rahalisest toetusest võib artikli 8 kohase tehnilisi abi katteks kasutada maksimaalselt 0,35%.

3.3. Eelarve tunnusjooned (lisage vajaduse korral ridu)

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamakse | Taotlejariikide osamaksed | Finantsperspektiivi rubriik |

Mittekohustuslik | Liigendamata | Jah | Ei | Ei | Nr 3 |

Mittekohustuslik | Liigendatud | EI | EI | EI | Nr 3 |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

miljonites eurodes (3 kohta pärast koma)

Kulu liik | Jao nr | n aasta | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ja hilisem | Kokku |

Tegevuskulud |

Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Maksete assigneeringud | b | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Võrdlussummasse jäävad halduskulud |

Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

VÕRDLUSSUMMA KOKKU |

Kulukohustuste assigneeringud | a+c | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Maksete assigneeringud | b+c | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[12] |

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e |

Meetmete soovituslik finantskulu kokku

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

MAKSETE ASSIGNEERNGUD (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Kaasfinantseerimise andmed

Kui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustage, milliste) poolset kaasfinantseerimist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasfinantseerimise hinnanguline tase (kui kaasfinantseerimist on planeeritud saada erinevatest asutustest, võib lisada täiendavaid ridu):

miljonites eurodes (3 kohta pärast koma)

Kaasfinantseeriv asutus | n aasta | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ja hilisem | Kokku |

…………………… | f |

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNERINGUD (sh kaasfinantseerimine) KOKKU | a+c+d+e+f |

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

X Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule

X Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine

X Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamise) kohaldamine.

4.1.3. Finantsmõju tuludele

X Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele

( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:

NB! Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb esitada eraldi lisas.

miljonites eurodes (üks koht pärast koma)

Enne meedet[n-1 aasta] | Olukord pärast meetme rakendamist |

Personali arv kokku | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

Seletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepaneku tausta kohta. Finantsselgituse käesolevas jaos tuleb esitada järgmine konkreetne lisateave:

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Vt seletuskiri

5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoime

Vt seletuskiri

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seotud näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)

Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id).

Haldamine koostöös liikmesriikidega, otsus rahalise toetuse määramise kohta

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

Järelevalve ja hindamine on piiratud, et võtta arvesse õigusakti laadi ja jätta riikide ametiasutused liigselt koormamata. Siiski on teatavatel konkreetsetel juhtudel rahalise toetuse rakendamise keskpaigas ette nähtud kontrollkülastus.

7. PETTUSEVASTASED MEETMED

ETTEPANEKU KOHASELT TEEVAD LIIKMESRIIGID KONTROLLI- JA AUDITIMEETMEID RISKIANALÜÜSI ALUSEL. LIIKMESRIIK ESITAB KOMISJONILE IGA RAHALISE TOETUSE KASUTAMISE ARUANDE KOOS SELGITUSEGA KULUTUSTE ÕIGUSTATUSE KOHTA NING NÄITAB ÄRA ASJAKOHASTE MEETMETE TEISED RAHASTAMISALLIKAD. ETTEPANEKUS ON ETTE NÄHTUD VÕIMALUS, ET AUDITIT TEEKSID ÜHENDUSE ASUTUSED VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSELE.

8. TÄPSEMAD ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Kulukohustused miljonites eurodes (3 kohta pärast koma)

n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta |

Ametnikud või ajutised töötajad (XX 01 01) | A*/AD | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 |

B*, C*/AST | 2 2 | 2 2 | 2 2 | 2 2 | 2 2 | 2 2 |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal |

Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal |

KOKKU | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 |

Personali taotletakse aasta poliitilist strateegiat käsitleva otsuse raames või sisemise ümberpaigutamise teel.

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

Taotluste hindamine, toetuse määramise otsuste ettevalmistamine, järelevalve ja toetuse lõpetamine.

8.2.3. Personali allikad (kohustuslik)

Praegu on programmi juhtimiseks ettenähtud viis koosseisulist töökohta.

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud kulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud )

miljonites eurodes (3 kohta pärast koma)

Eelarverida (number ja nimetus) 04.0601 | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta ja hilisem | KOKKU |

Muu tehniline ja haldusabi | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

- sisene |

- väline |

Tehniline ja haldusabi kokku | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (3 kohta pärast koma)

Personali liik | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta ja hilisem |

Ametnikud ja ajutised töötajad (XX 01 01) | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) (märkida eelarverida) |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 |

Arvestus– Ametnikud ja ajutised töötajad Viidata tuleks punktile 8.2.1, kui see on kohaldatav.

8 koosseisulist ametikohta maksumusega 108 000 eurot aastas

Arvestus– Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal

Viidata tuleks punktile 8.2.1, kui see on kohaldatav.

8.2.6. Lähtesummast välja jäävad muud halduskulud

miljonites eurodes (3 kohta pärast koma)

n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta ja hilisem | KOKKU |

XX 01 02 11 01 – Lähetused |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |

XX 01 02 11 03 – Komiteed |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |

XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |

2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |

3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud, kokku |

Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

[1] Komisjoni teatis „Euroopalikud väärtused globaliseeruvas maailmas“ - KOM(2005)525, 20.10.2005.

[2] 20. oktoobri 2005. aasta kiri nõukogu eesistujale ja Euroopa Parlamendi presidendile.

[3] EÜT L 48, 22.2.1975, lk 29.

[4] Komisjoni teatis ümberkorralduste ja tööhõive kohta - KOM(2005) 120, 31.3.2005.

[5] xxx

[6] ELT C ..., ..., lk ....

[7] ELT C ..., ..., lk ....

[8] ELT C ..., ..., lk ....

[9] EÜT L 48, 22.2.1975, lk 29.

[10] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[11] Fondi kulude summa ulatub jooksvates hindades maksimaalselt 500 miljoni euroni aastas. Vastavalt detsembris 2005 toimunud Euroopa Ülemkogu istungjärgu järeldustele ning kooskõlas eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppega, milles Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon peavad jõudma üksmeelele, ei ole finantsperspektiivis fondi jaoks ettenähtud ühtegi erifinantssätet. Eespool nimetatud suuniste alusel teeb komisjon ettepaneku määrata allpool esitatud viisil kindlaks nende assigneeringute alakasutuse tase, mida kasutatakse fondi rahastamiseks igal konkreetsel aastal (n aasta):

- kõigepealt tuleb määrata varu, mis on jäänud alles võrreldes eelmise aasta kulukohustuste assigneeringute üldise ülemmääraga, s.t mitmeaastases finantsraamistikus ettenähtud kulukohustuste assigneeringute kogusumma ning aasta n-1 eelarves kirjendatud kulukohustuste assigneeringute vahe;

- kui eespool nimetatud summa ei ole piisav, tuleb määrata varasema 2 aasta tühistatud kulukohustuste assigneeringute suurus.

Vajaduse korral eraldatakse assigneeringuid paranduseelarve kaudu, osutades summadele, mis on määratud kindlaks eespool nimetatud viisil. Otsustamise hõlbustamiseks esitab komisjon vajaduse korral oma ettepanekud eelarveaasta jooksul pakettidena.

[12] Kulud, mis kuuluvad xx 01 peatüki alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.