Tulemuslikum, tõhusam ja sidusam teatamiskord on abiks liikmesriikidele, aidates ennetada teenuste direktiiviga hõlmatud teenustele diskrimineerivate, põhjendamatute ja ebaproportsionaalsete autoriseerimisskeemide ja nõuete kehtestamist. Sellised autoriseerimisskeemid ja nõuded vähendavad avatust ja integratsiooni majanduses, põhjustavad hinnatõusu ning vähendavad tarbijate valikuvõimalust. Samuti võivad need piirata ettevõtlust ja investeeringuid, kuna need tõenäoliselt pidurdavad ettevõtete loomist ja Euroopa turule tulekut. Kavandatav õigusakt tõenäoliselt aitab suurendada Euroopa teenuseturgudel konkurentsi ja süvendada integreerimist, tuues kasu nii tarbijatele kui ka ettevõtjatele.

Komisjoni hinnangul ei täida teenuste direktiiviga ettenähtud teatamiskord oma eesmärki hoolimata sellest, et viimastel aastatel on tehtud jõupingutusi selle paremaks rakendamiseks, andes suuniseid teenuste direktiivi rakendamise käsiraamatus, soodustades liikmesriikide ametiasutuste vahel kogemuste ja hea tava vahetamist ning avaldades andmeid selle kohta, kuidas liikmesriigid järgivad teadete esitamise korda. Selgub, et 2015. aastal käsitles 40 % struktuurseid dialooge, mille komisjon algatas liikmesriikide suhtes teenuste direktiivi täitmise tagamiseks, liikmesriikide uusi meetmeid. Seega tundub, et praegune teatamise kord ei ole piisavalt suutnud tagada teenuste direktiivi nõuetekohast ja täielikku rakendamist.

Süvendatud ja õiglasem siseturg on üks Euroopa Komisjoni kümnest prioriteedist. Euroopa Liidus majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamiseks tuleb ära kasutada kõik tema tugevad küljed ja kogu potentsiaal. 2015. aasta oktoobris võttis komisjon vastu ühtse turu strateegia, nähes ette rea meetmeid ühtse turu ajakohastamiseks ning inimeste ja ettevõtete võimaluste avardamiseks. Muu hulgas kavatseti esitada õigusakti ettepanek, et parandada teenuste direktiivi rakendamist, reformides sellega ettenähtud teatamise korda. Euroopa Ülemkogu kutsus üles ühtse turu strateegiat ja muid ambitsioonikalt ellu viima ning lõpetama töö erinevate komisjoni poolt ette pandud ühtse turu strateegiatega ja need ellu viima 2018. aastaks, märkides, et Olemasolevate õigusaktide parem rakendamine ja jõustamine aitab Euroopa ühtse turu ambitsioonikatest sihtidest veelgi rohkem kasu saada.

Käesolevat direktiivi ette valmistades analüüsis komisjon praegu kehtivat teatamise korda, mis on sätestatud teenuste direktiivis. Analüüsi käigus selgus mitu puudust: liikmesriikide, komisjoni ja sidusrühmade võimalused sekkuda ennetavalt, riigi õigusakti vastuvõtmise eel, on piiratud, vahendid ettenähtud korra kohaselt teatavaks tehtud nõuete mõjutamiseks on ebaühtlased, puudub piisav proportsionaalsuse analüüs ja teatamiskohustuse täitmata jätmise õiguslikud tagajärjed on ebaselged. Kõige märkimisväärsem on aga see, et mitte kõik liikmesriigid ei täida teatamiskohustust. See on kahjulik teenuste osutajatele ja kasutajatele ning raskendab siseriiklikke haldus- ja kohtuasutuste tegevust.

Need meetmed ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik tuvastatud probleemide kõrvaldamiseks ja seatud eesmärkide saavutamiseks. Neist ei tulene kohustusi teenuseosutajatele ega ebaproportsionaalseid kulusid liikmesriikidele. Liikmesriikide ametiasutused on juba kohustatud järgima teenuste direktiivi, mille kohaselt tuleb neil teatada komisjonile teatavatest meetmetest. Liikmesriikide halduskulud võivad küll pisut suureneda, kuid kuna käesoleva algatuse eesmärk on vältida teatavaid teenuste direktiiviga vastuolus olevaid tõkkeid teenuste valdkonnas, siis praktikas korvab seda osaliselt rikkumisjuhtumite arvu eeldatavast vähenemisest tingitud kulude vähenemine.

Käesolevas direktiivis esitatud meetmed on proportsionaalsed selle eesmärgiga tõhustada teatamise korda teenuste direktiivi jõustamise parandamiseks. Võrreldes senise korraga on käesolevas direktiivis teatamise kohustust selgemalt kirjeldatud ja see on paremini kooskõlas teenuste direktiivi kohaldamisalaga. Täpsemalt on sätestatud teatatud meetmete eelnõude suhtes läbiviidav konsulteerimismenetlus, parandatud eelnõu kättesaadavust sidusrühmadele, täpsustatud ja ühtlustatud komisjoni võimalust võtta vastu otsuseid teatatud meetmete kohta ning täpsustatud teatamata jätmise õiguslikke tagajärgi kooskõlas kohtupraktikaga.

Käesoleva seadusandliku ettepaneku üldeesmärk on tagada, et ELi ühtne teenusteturg, mis ei piirdu ühe liikmesriigi territooriumiga, vaid hõlmab tervet ELi, toimiks ladusalt. Kuna ELi ühtne turg on laadilt riikidevaheline, saab riiklike meetmete eelnõude vastavust teenuste direktiivile tõhusalt ja sidusalt kontrollida ning selleks ettenähtud IT-vahendit hallata ainult ELi tasandil. Käesoleva direktiiviga nähakse teenuste direktiiviga kehtestatud senise teatamise korra asemel ette uus teatamise kord.

Käesoleva direktiiviga kehtestatud teatamise korra eesmärk on kaitsta asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust, mis kuulvad liidu aluspõhimõtete hulka. Eelkõige on ettepaneku eesmärk tagada, et teatavad asutamisvabadusele ja teenuste osutamise vabadusele kehtestatud siseriiklikud piirangud on kooskõlas teenuste direktiiviga ja aitavad kaasa selle jõustamisele.

Artiklis 1 selgitatakse kavandatava direktiivi reguleerimiseset ja kohaldamisala. Direktiivi eesmärk on tagada, et liikmesriikide õigus- ja haldusnormid, millega kehtestatakse teenuste direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid autoriseerimisskeeme ja teatavaid nõudeid, on kooskõlas teenuste direktiiviga. Käesoleva direktiiviga on hõlmatud samad sektorid kui teenuste direktiiviga.

Eelistatud valik on variantide 3, 4, ja 5 kombinatsioon. See võimaldaks kõige paremini kõrvaldada kindlakstehtud puudused ning parandada teavitamise korra tulemuslikkust ja tõhusust, kuid liikmesriikide ametiasutuste ja komisjoni halduskulud suureneksid vaid pisut.

Võimalus lisada teenuste teenused ühtse turu läbipaistvusdirektiivi jäeti kõrvale, kuna kaubad ja teenused on liidu õiguses täiesti erinevalt reguleeritud. Võimalus ühendada kutsekvalifikatsioonide direktiivi kohane kohustus teenuste direktiivi teatamise kohustusega isegi ei kaalutud, kuna nendel direktiividel on erinev ulatus ja sisu.

Seadusandliku algatuse puhul on mitu valikuvõimalust. Sellega võib parandada teatamise korra tõhusust, sisukust ja kvaliteeti, kehtestada õigusaktide eelnõu esitamise kohustuse, suurendada süsteemi läbipaistvust, täpsustada menetluse etappe ja sisu ning parandada esitatava teabe kvaliteeti (variant 3). Selleks et muuta teatamise kohustus tõhusamaks ja asjakohasemaks, võib selle kohaldamisala laiendada ja hõlmata ka teenuste direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad, kuid teatamise kohustusega hõlmamata regulatiivnõuded (4. variant). Seadusandlik algatus võib olla vahend, mille abil parandada teatamiskohustuse järgimist liikmesriikide poolt. Selle võimaluse võib omakorda jaotada kaheks (variandid 5a ja 5b).

Artikliga 5 kehtestatakse kolmekuine konsulteerimise tähtaeg, mida arvestatakse alates meetme eelnõust teatamisest. Komisjonil ja teistel liikmesriikidel on kuni kahe kuu jooksul võimalik teha märkusi teatatud meetme kohta, seejärel on teate esitanud liikmesriigil üks kuu aega märkustele vastata. Kiirus ja tõhusus tuleb ühitada vajadusega anda osapooltele võimalus esitada põhjalikke ja konstruktiivseid märkusi ja meetmest teatanud liikmesriigile võimalus tõstatatud probleemid lahendada. Kõik osapooled peavad seda korda rakendama hea koostöö vaimus, võttes arvesse teiste isikute õigustatud huve ning vajadust tagada teatamise korra ladus ja tõhus toimimine.

Artiklis 4 on sätestatud, milliste direktiivi 2006/123/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate nõuete ja autoriseerimisskeemide suhtes teatamiskohustus kehtib. Ette on nähtud, et liikmesriigid teatavad autoriseerimisskeemidest ja teatavatest asutamisnõuetest, nõuetest, mis mõjutavad teenuste osutamise vabadust, ning kutsealast vastutuskindlustust ja multidistsiplinaarset tegevust käsitlevatest nõuetest.

Artikkel 3 põhineb teenuste direktiivis sätestatud teatamiskohustusel. Sellega on liikmesriikidele ette nähtud konkreetsed ja tingimusteta kohustused. Selles on ka täpsustatud, millistest meetmetest ja millal tuleb teatada, millist täiendavat teavet tuleb teates esitada ja millised tagajärjed on teatavate käesolevas direktiivis sätestatud kohustuste täitmatajätmisel. Teatamise korra tõhususe ja tulemuslikkuse suurendamiseks ning kõigi asjaomaste isikute huvides on artiklis 3 ja 5 sätestatud kohaldatavad tähtajad. Õigusliku ebakindluse vältimiseks ja menetluse sujuva toimimise tagamiseks algab tähtaeg hetkest, pärast, kui teade on tunnistatud täielikuks.

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 53 lõiget 1 ning artikleid 62 ja 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

(1)Euroopa Liidu toimimise lepinguga (ELi toimimise leping) on tagatud teenuseosutajate asutamisvabadus teises liikmesriigis ja liikmesriikidevaheline teenuste osutamise vabadus.

(2)Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/123/EÜ on sätestatud asutamisvabadus ja teenuste osutamise vabadus teatavate teenuste osas. Sellega on muu hulgas nähtud ette, et autoriseerimisskeemid ja teatavad teenustega seotud nõuded ei tohi olla kodakondsuse ega elukoha alusel diskrimineerivad ning peavad olema proportsionaalsed ja põhjendatud olulise avaliku huviga.

(3)Direktiivis 2006/123/EÜ on sätestatud liikmesriikide kohustus hinnata ja kohandada oma õigusakte, mis käsitlevad autoriseerimisskeeme ja teatavaid teenustega seotud nõudeid, ning viia need vastavusse nimetatud direktiivi normidega. Selleks et eeskirjade täitmist liikmesriikide poolt oleks lihtsam kontrollida, on direktiivis 2006/123/EÜ sätestatud liikmesriikide kohustus teavitada uutest õigus- ja haldusnormidest, millega kehtestatakse teatavad uued nõuded, mis kuuluvad kõnealuse direktiivi kohaldamisalasse, või selliste nõuete sisulistest muudatustest.

(4)Komisjon saab liikmesriikidelt üha rohkem direktiivi 2006/123/EÜ kohaseid teateid uute nõuete kohta. Kuid mitte kõik siseriiklikud nõuded ei ole kodakondsuse või elukoha alusel mittediskrimineerivad, õigustatud ja proportsionaalsed. Nende tõttu on komisjon algatanud liikmesriikidega arvukalt struktuurseid dialooge. Seega ei ole praegune teatamise kord piisav selleks, et vältida kodakondsuse ja elukoha alusel diskrimineerimist ning põhjendamatute ja ebaproportsionaalsete nõuete kehtestamist. See aga on kahjulik teenuste siseturul tegutsevatele kodanikele ja ettevõtjatele. Lisaks ilmneb, et osade direktiivi 2006/123/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate teenustega seotud uute ja muudetud nõuete kohta ei ole üldse teadet esitatud.

(5)Nimetatud põhjustel tegi komisjon oma ühtse turu strateegias teatavaks, et kavatseb parandada direktiivi 2006/123/EÜ täitmist ning korraldada ümber direktiivi kohase teatamise korra.

(6)Direktiivi 2006/123/EÜ teenuste siseturgu reguleerivate normide jõustamist tuleks tõhustada, parandades direktiiviga ettenähtud riikide autoriseerimisskeemidest ning teatavatest füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise võimaldamise ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisega seotud nõuetest teatamise korda. Edendada tuleks selliste siseriiklike sätete vastuvõtmise vältimist, millega kehtestatakse direktiiviga 2006/123/EÜ vastuolus olevaid nõudeid ja autoriseerimisskeeme. Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira aluslepingutest tulenevaid komisjoni volitusi ega liikmesriikide kohustust täita liidu õigusakte.

(7)Käesolevas direktiivis sätestatud teatamiskohustust tuleks kohaldada liikmesriikide selliste regulatiivmeetmete suhtes nagu üldist laadi õigus- ja haldusnormid ning muud siduvad üldist laadi normid, näiteks kutseorganisatsioonide vastuvõetud normid, mis ühiselt reguleerivad teenuste osutamise valdkonnale juurdepääsu ja selles valdkonnas tegutsemist. Teatamiskohustust ei tuleks aga kohaldada riiklike ametiasutuste üksikotsuste suhtes.

(8)Käesoleva direktiivi artiklis 4 osutatud liikmesriikide kohustus teatada autoriseerimisskeemide ja nõuete kehtestamise meetmete eelnõudest vähemalt kolm kuud enne nende vastuvõtmist on ettenähtud selleks, et tagada meetmete vastavus direktiivile 2006/123/EÜ. Selleks et teatamise kord toimiks, peaks arutelu teatatud meetmete kohta toimuma piisavalt aegsasti enne nende vastuvõtmist. Tuleks soodustada komisjoni ja liikmesriikide vahelist läbipaistvust ja head koostööd ning edendada komisjoni ja riiklike asutuste vahelist teabevahetust direktiivi 2006/123/EÜ kohaste autoriseerimisskeemide ja teatavate nõuete vastuvõtmise ja muutmise kohta vastavalt Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 4 lõikele 3. Korra tulemuslikkuse tagamiseks tuleks teatamiskohustuse rikkumist ja teatatud meetme vastuvõtmata jätmist muu hulgas ka hoiatuse saamise järgsel ajal käsitada oluliste menetlusnormide märkimisväärse rikkumisena, mis mõjutab üksikisikuid.

(9)Kui sisulisi muudatusi tehakse sellise meetme eelnõus, mille suhtes on algatatud direktiivi kohane teatamise menetlus, peaks teate esitanud liikmesriik läbipaistvuse ja koostöö huvides sellest aegsasti teatama komisjonile, teistele liikmesriikidele ja sidusrühmadele. Tehnilist laadi muudatustest ei ole vaja teatada.

(10)Liikmesriik peaks esitama küllalt teavet, et selle alusel saaks hinnata direktiivi 2006/123/EÜ nõuete täitmist, eelkõige autoriseerimisskeemi või nõude proportsionaalsust. Vastavalt Euroopa Kohtu praktikale tuleks teabes seetõttu osutada avalikku huvi pakkuvale eesmärgile ning kajastada esitatud autoriseerimisskeemi või nõude vajalikkust, põhjendatust ja proportsionaalsust selle eesmärgi saavutamiseks; seega tuleks esitada selgitused selle kohta, et eelnõu on sobiv, et see ei lähe kaugemale kui vaja ning et muud, vähem piiravad vahendid puuduvad. Lisada tuleks asjaomase liikmesriigi põhjendused ja tõendid ning teatatud meetme proportsionaalsuse analüüsi aruanne.

(11)Liikmesriikide ja komisjoni vahelise teabevahetuse tõhususe tagamiseks tuleks direktiivi rakendamise käigus ka edaspidi kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1024/2012 asutatud siseturu infosüsteemi.

(12)Direktiivis 2006/123/EÜ sätestatud teatamise kohustuse alusel tuleb liikmesriikidel teatada komisjonile ja teistele liikmesriikidele selle direktiivi artikli 15 lõike 2, artikli 16 lõike 1 kolmanda lõigu ja artikli 16 lõike 3 esimese lause kohastest nõuetest. Direktiivi kohaldamisel on ilmnenud, et laialt on levinud sellised autoriseerimisskeemid ja nendega seotud nõuded, kutsealane vastutuskindlustus, tagatised ning muud samalaadsed meetmed ja valdkondadevahelised piirangud, mis võivad oluliselt takistada ühtse teenusteturu toimimist. Seetõttu peaks ka nende suhtes kehtima teatamiskohustus, mis aitaks tagada, et asjaomaste liikmesriikide õigus- ja haldusnormide eelnõud on kooskõlas direktiiviga 2006/123/EÜ. Direktiivi 2006/123/EÜ artikli 16 lõikes 2 nimetatud nõuded on teatamiskohustusega hõlmatud niivõrd, kuivõrd nende suhtes kohaldatakse artikli 16 lõiget 3.

(13)Käesoleva direktiiviga kehtestatakse kolmekuine konsulteerimisperiood, mille jooksul analüüsitakse kavandatavaid meetmeid ja arutatakse neid teate esitanud liikmesriigiga. Konsulteerimise läbiviimiseks ning liikmesriikidel, komisjonil ja sidusrühmadel märkuste esitamise võimaldamiseks peaksid liikmesriigid kavandatavatest meetmetest teatama vähemalt kolm kuud enne nende vastuvõtmist. Teatavad liikmesriigid peaksid kooskõlas liidu õigusaktidega võtma arvesse kavandatava meetme eelnõu kohta esitatud märkusi.