–ELi ettevõtete tootmisvõimsuse suurendamine ja ümbersuunamine, et tagada selliste seadmete ja materjalide kiire tootmine ja kasutuselevõtt, mida on tarvis hädavajalike toodete ja ravimite nappuse kõrvaldamiseks;

Olukord liikmesriigiti küll erineb, aga haigus levib kiiresti ja ohustab Euroopa Liitu tervikuna. Seega on viiruse leviku edukaks tõkestamiseks ja selle mõju võimalikult kiireks leevendamiseks tarvis reageerida ühiselt, koordineeritult ja kiirelt. Erandliku olukorraga toimetulemiseks tuleb töötada välja eri meetmeid sisaldav kooskõlastatud strateegia, mille peamine eesmärk on säilitada inimelusid, hoida ära või leevendada inimeste kannatusi ja kaitsta inimväärikust.

Viiruse kiire levik ja haiglaravi vajavate patsientide suur arv avaldab liikmesriikide tervishoiusüsteemidele ääretult suurt survet. Kõik liikmesriigid on sunnitud suurendama oma tervishoiusüsteemile tehtavaid kulutusi, et rahastada COVID-19 pandeemiaga seotud kasvavaid vajadusi ja jätkata paralleelselt põhiliste meditsiiniteenuste osutamist kõigile teistele patsientidele. Samal ajal peavad ELi liikmesriigid tagama inimressursid hädavajalike meditsiiniseadmete ja nende lisavahendite kindlakstegemiseks, hankimiseks ja õigeaegse tarnimise tagamiseks.

Kui EL kaasaks kõik COVID-19 leviku tõkestamiseks vajalikud ressursid ja kasutaks neid, aitaks see märkimisväärselt tugevdada inimeste elu, tervist ja väärikust säilitavaid meetmeid ning elavdada liikmesriikide majandust. Pidades silmas COVID-19 enneolematuid tagajärgi kõigile ELi kodanikele ja kõigile majandussektoritele ning tarvidust kiirelt ja tõhusalt tegutseda, ei lähe ettepanek kaugemale sellest, mis on vajalik praeguses õigusaktis sätestatud eesmärkide saavutamiseks.

Ainult liikmesriikide solidaarne koordineeritud tegevus saab aidata COVID-19 levikut kiiresti ja tulemuslikult tõkestada, selle mõju võimalikult suurel määral leevendada ja selle hilisemate tagajärgedega tegeleda, et hoida ära haiguse uut levikut. Selleks et vastata tungivale nõudmisele kaasata piisavaid ressursse ja jaotada neid ELi liikmesriikide vahel vastavalt nende vajadustele, peab EL tegutsema koostöös kõigi COVID-19 pandeemiast mõjutatud liikmesriikidega.

Nagu eespool märgitud, on COVID-19 pandeemia ootamatu ja erakorraline nähtus, millel on tugev kahjulik mõju liikmesriikide finants-, majandus- ja tervishoiusüsteemidele. Käesolev ELi meede on vajalik, et reageerida praegusele COVID-19 kriisile solidaarsuse vaimus. Seetõttu peab liit tekkinud tõsiste raskuste kõrvaldamiseks kavandatud meetmed vastu võtma ja koordineeritud tegevuse heaks kiitma ELi toimimise lepingu artikli 122 lõike 1 alusel.

Ettepanek aktiveerida erakorralise toetuse rahastamisvahend on osa ELi meetmepaketist, millega reageeritakse praegusele COVID-19 pandeemiale. Need meetmed põhinevad koordineeritud ja laiaulatuslikul käsitusel sellest, kuidas kõige paremini ära kasutada ELi eelarves ettenähtud vahendeid, sealhulgas koroonaviirusega võitlemise investeerimisalgatust ja Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kohaldamisala kavandatavat laiendamist rahvatervise kriisiolukordadele, samuti rahastamisvahendite pakutavaid võimalusi ja investeerimistoetuse tugevdamiseks mõeldud EFSI eelarvetagatist (nt ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi COSME ning InnovFin’i VKEde tagatisrahastut programmi „Horisont 2020“ raames).

Erakorralise toetuse määrusega pakutakse ELi tasandi solidaarsuse väljendamiseks konkreetset vahendit – sellega kaasatakse kriisi vastu võitlemisse kodanikud ja kodanikuühiskond. Kulude poolel võimaldab vahend kaasata valitsusväliseid organisatsioone ja rahvusvahelisi organisatsioone ning piirkondlikke ja riiklikke ametiasutusi (nt tervishoiusektori asutusi). Tulude poolel võimaldab see kasutada mitte ainult liikmesriikide lisamakseid, vaid ka eraisikute ja sihtasutuste annetusi ning koguni ühisrahastust. Komisjon uurib, kuidas luua kõik vajalikud tingimused, et võimaldada sissemaksete ja annetuste kiiret kogumist.

Tehakse ettepanek eraldada 2020. aastaks 2,7 miljardit eurot, et toetada taasaktiveeritava erakorralise toetuse rahastamisvahendi abil võetavate meetmete rahastamist. Rahastamisallikaid on täpsemalt kirjeldatud käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituses ja neid on kajastatud ka paranduseelarve projektis nr 2/2020.

Võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõõdet ning selle sotsiaalset, majanduslikku ja finantsmõju, peab komisjon asjakohaseks võtta vastu määrus, kuna selle reguleerimisala on üldine ning see on vahetult ja viivitamata kohaldatav. Selle tulemuseks oleks kiire, ühetaoline ja kogu liidus kehtiv finantsabi mehhanism.

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega aktiveeritakse nõukogu 15. märtsi 2016. aasta määruse (EL) 2016/369 kohane erakorraline toetus ja muudetakse määruse sätteid seoses COVID-19 puhanguga

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artikli 122 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1)COVID-19 kriis, mille Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) kuulutas pandeemiaks 11. märtsil 2020, on avaldanud Euroopa Liidu ühiskonnale ja majandusele ränka mõju ning sundinud liikmesriike võtma erakorralisi meetmeid.

(2)Lisaks pandeemia majanduslikule ja sotsiaalsele mõjule on kriis seadnud suure surve alla liikmesriikide tervishoiusüsteemid. Kõik liikmesriigid seisavad silmitsi suurenenud nõudlusega eelkõige meditsiinivahendite ja -tarvete, selliste materjalide tootmisvõimsuse ning oluliste avalike teenuste järele.

(3)Vaja on kiireid ja mitmekülgseid meetmeid, mis võimaldaksid liidul tervikuna tegeleda kriisiga solidaarselt, arvestades viiruse kiirest levikust tingitud piiranguid. Eelkõige peaksid sellised meetmed aitama hoida inimelusid, hoida ära ja leevendada inimeste kannatusi ning säilitada inimväärikust kõikjal, kus see on praeguse COVID-19 kriisi tõttu vajalik.

(4)COVID-19 puhangu laad ja tagajärjed on laiaulatuslikud ja piiriülesed ning nõuavad seetõttu terviklikku reageerimist. Meetmed, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1313/2013/EL loodud liidu elanikkonnakaitse mehhanismi („rescEU“) ja muude olemasolevate liidu õigusaktide raames, on piiratud ulatusega ega võimalda seetõttu piisavalt jõuliselt reageerida ega tõhusalt tegeleda COVID-19 kriisi ulatuslike tagajärgedega liidus.

(5)Seepärast on vaja aktiveerida nõukogu määrusega (EL) 2016/369 sätestatud erakorraline toetus.

(6)Selleks et võimaldada paindlikkust, mis on vajalik pikaajalise koordineeritud reageerimise tagamiseks sellistes ettenägematutes olukordades nagu COVID-19 kriis (nt meditsiinitarvete ja ravimite tarnimise, taastamismeetmete, asjakohaste meditsiiniliste uuringute jms jaoks), on vaja tagada, et aktiveerimisperioodil võetud eelarvelisi kulukohustusi saaks kasutada juriidiliste kohustuste sõlmimiseks kogu aktiveerimisperioodi jooksul, ilma et see piiraks liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid üldisi finantsreegleid, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 114 lõikega 2. Selliste juriidiliste kohustustega seotud kulud peaksid olema rahastamiskõlblikud kogu nende täitmise aja jooksul.

(7)Selleks et tagada kõigile liikmesriikidele võrdne kohtlemine ja võrdsed tingimused, tuleb võimaldada ka kulude tagasiulatuvat rahastamiskõlblikkust alates toetuse aktiveerimise kuupäevast, sealhulgas juba lõpuleviidud meetmete puhul, tingimusel et need on alanud pärast kõnealust kuupäeva.

(8)Selleks et määruses (EL) 2016/369 sätestatud erakorraline toetus vastaks subsidiaarsuse põhimõttele, peaks selle otstarve muudest liidu vahenditest antava mis tahes abi suhtes olema rangelt täiendav.

(9)COVID-19 kriisi käigus on selgunud, et on vaja laiendada määruse (EL) 2016/369 kohaldamisala, et rahastada kulusid, mis on seotud vajadusega kiiresti soetada meditsiinivahendeid ja -materjale, nagu hingamisaparaadid ja kaitsevahendid ning testimiseks vajalikud kemikaalid, ning töötada välja, toota ja turustada ravimeid ning muid vahendeid ja materjale. Samuti peaks olema võimalik rahastada meetmeid, millega toetatakse meditsiinitoodetele kasutusloa saamiseks vajalikke samme.

(10)Selleks et leevendada teravat survet, mida raskused oluliste avalike teenuste pakkumisel avaldavad meditsiinitöötajatele ja riikide ressurssidele, ning säilitada tervishoiusüsteemi töövõime, tuleks rahaliselt või korralduslike vahenditega toetada meditsiinipersonali ajutist suurendamist ja vahetust ning teistest liikmesriikidest pärit patsientide ravi.

(11)Tervishoiu- ja logistikaspetsialistid peaksid saama koolitust ka tervishoiutoodete võltsimise vastu võitlemiseks.

(12)Pidades silmas COVID-19 ulatuslikke tagajärgi, on vaja kiiresti ja mitmekülgselt kaasata kõiki asjaomaseid partnereid, sealhulgas avaliku sektori asutusi, avaliku ja erasektori esmatasandi ja haiglaravi pakkujaid, hooldekodusid jms. Vaja on võtta meetmeid, et leevendada survet tervishoiutaristule ja toetada haavatavaid rühmi.

(13)Tarneprobleemide lahendamiseks tuleks toetada selliste oluliste meditsiinitoodete nagu ravimid, diagnostilised testid, laboritarbed, kaitsevahendid jne tootmisvõimsust ning nende toodete varude hoidmiseks tuleks ette näha rahalised vahendid.