SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Euroopa majandus kannatas COVID-19 pandeemia tõttu sügava ja enneolematu välise šoki all. Majandus on languses ja töötus kasvab: olukorra ebakindlus võib kaasa tuua aeglasema taastumise. Esialgne reageerimine kriisile sõltus suuresti riiklikust ja piirkondlikust suutlikkusest, mis on majandusstruktuuride ja eelarvepoliitilise manööverdamisruumi mitmekesisuse tõttu liikmesriigiti ja piirkonniti väga erinev. See võib kaasa tuua asümmeetrilise taastumise ja põhjustada piirkondlike erinevuste suurenemist, mis omakorda võib õõnestada ühtset turgu, euroala finantsstabiilsust ja meie liidu solidaarsust.

Koroonaviiruse levik riikide vahel on sundinud paljusid valitsusi võtma pandeemia ohjeldamiseks enneolematuid meetmeid, näiteks sulgema ajutiselt ettevõtteid või piirama ulatuslikult reisimist ja liikuvust, mis on suurendanud ebakindlust finantsturgudel. See võib viia paljudes riikides toodangu järsu languseni , millel on tõsised sotsiaalsed tagajärjed. Tulevastel aastatel võib riikide rahanduses tekkida märkimisväärseid probleeme, mis võib omakorda piirata majanduse taastumiseks vajalikke avaliku sektori investeeringuid.

Komisjon kavatseb kasutada täielikult ära ELi eelarve võimalused, et kaasata investeeringuid ja anda rahalist toetust majanduse taastumise esimestel otsustava tähtsusega aastatel. Need ettepanekud põhinevad kahel sambal. Ühest küljest Euroopa taasterahastul, mis ajutiselt suurendab ELi eelarve finantssuutlikkust, kasutades ELi eelarve võimalusi täiendavate rahaliste vahendite hankimiseks finantsturgudelt. Teisest küljest tugevdatud mitmeaastasel finantsraamistikul aastateks 2021–2027. Komisjon teeb ettepaneku toetada Euroopa taasterahastu kaudu peamisi programme, et suunata investeeringud kiiresti sinna, kus neid kõige rohkem vajatakse, tugevdada ühtset turgu, tõhustada koostööd sellistes valdkondades nagu tervis ja kriisiohjamine ning anda liidule eelarve, mis on koostatud spetsiaalselt selleks, et edendada pikaajalist üleminekut vastupidavamale, keskkonnahoidlikumale ja digitaalsemale Euroopale.

Käesolev ettepanek kuulub eespool nimetatud teise samba alla. Väga oluline on tagada ELi majanduse kiire taastumine pärast COVID-19 pandeemiat, täites samal ajal aluslepingu eesmärki edendada lähenemist ja vähendada erinevusi. See nõuab riikide ja piirkondade majandusele kohandatud meetmeid.. Ühtekuuluvuspoliitika investeeringutel peab olema juhtiv roll, et tagada majanduse taastumine kõigi jaoks, sillutades teed majandusarengule pikemas perspektiivis. Toetuse andmisel tuleb erilist rõhku panna piirkondadele, mida kriis kõige rohkem mõjutas ja millel on taastumiseks vähem võimalusi .

Seepärast on vaja teha ettepanek muuta Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) toetuse kasutusala ja erieesmärke ning luua paindlik mehhanism, mida saab kiiresti kohaldada, kui peaks tekkima muid erandlikke sündmusi, mis viivad liitu mõjutava kriisiolukorrani.

Ühtekuuluvuspoliitika võimaldab juba praegu väga erinevaid rahastamisvõimalusi, nii et see on kohandatav liikmesriikide ja piirkondade konkreetsetele oludele. Selleks et parandada ELi üldist majanduslikku vastupanuvõimet ja taastumist, tehakse siiski ettepanek suurendada tervisesektorisse programmide raames puuduste kõrvaldamiseks tehtavate investeeringute paindlikkust, parandada valmisolekut ootamatuteks hädaolukordadeks, edendada töökohtade loomist väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes ning kasutada täielikult ära turismi- ja kultuurisektorite majanduslikku potentsiaali.

Parandamaks suutlikkust ennetada rahvatervise hädaolukordade, nende eest kaitsta, neile kiiresti reageerida ja neist taastuda, tehakse ettepanek kavandada ja rakendada tervisesüsteemide säilenõtkuse parandamiseks tehtavaid investeeringuid terviklikul viisil. See eeldab, et investeeringud tohivad minna kaugemale taristu investeeringutest ning võivad hõlmata investeeringuid seadmetesse ja tarvikutesse, mis on vajalikud tervishoiusüsteemide säilenõtkuse tagamiseks. Arvestades, et tulemuslikuks toimetulekuks mis tahes tekkiva kriisiga on vaja vastavate varude tarneid, peaks ERFist olema lisaks tervisesüsteemide säilenõtkuse parandamisele võimalik rahastada ka varude tarneid, et suurendada vastupidavust hädaolukordadele. Sellega seoses on vaja, et liikmesriigid tagaksid kooskõlastatud lähenemisviisi ja vastastikuse täiendavuse [tervishoiuprogrammist] ja ERFist rahastatavate investeeringute vahel.

COVID-19 pandeemiast tingitud liikumispiirangud mõjutavad tõsiselt piirkondi, kus kultuuri- ja turismisektorid annavad olulise panuse piirkondade majandusse. Olemasolevad andmed näitavad, et kehtestatud reisipiirangutest ja klientide usalduse vähenemisest tulenev majanduslik ja sotsiaalne mõju on tõenäoliselt suurim piirkondades, mis sõltuvad rohkem turismist ja majutusest. Seepärast tehakse ettepanek luua, lisaks võimalustele toetada turismi ja kultuuri muude poliitikaeesmärkide raames, eraldi erieesmärk poliitikaeesmärgi nr 4 alla, et võimaldada kasutada ära kultuuri ja turismi potentsiaali majandusarengu, sotsiaalse kaasatuse ja sotsiaalse innovatsiooni edendamisel.

Et stimuleerida tööhõivet soodustavat majanduskasvu ja VKEde konkurentsivõimet, peaksid ERFi erieesmärgid kajastama töökohtade loomist väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes. Tehakse ettepanek, et ERF toetaks raskustes olevaid ettevõtjaid, kui erandlike asjaolude tõttu on kehtestatud ajutised riigiabimeetmed. See on kooskõlas lähenemisviisiga, mis on võetud riigiabi ajutise raamistikuga majanduse toetamiseks praeguse COVID-19 puhangu kontekstis ning vähese tähtsusega abi andmise eeskirjadega.

Samuti on vaja kohandada näitajaid, et võimaldada kasutada turismi ja kultuuriga seotud väljund- ja tulemusnäitajaid väljaspool poliitikaeesmärki nr 5 kooskõlas kultuuri ja turismi erieesmärgi kavandatud muudatustega.

Praegusest kriisist õppimiseks on hädavajalik, et ühtekuuluvuspoliitika õigusraamistik näeks ette mehhanismid, mida saab kiiresti rakendada, kui järgmisel kümnendil peaksid ilmnema erandlikud asjaolud. Seetõttu tehakse ettepanek sätestada ajutised meetmed ERFi kasutamiseks erandlikel ja ebatavalistel asjaoludel, et piiratud ja konkreetsetel asjaoludel võiks teha erandeid teatavatest eeskirjadest, et hõlbustada sellistele asjaoludele reageerimist.

Need hõlmavad võimalust laiendada ERFi toetuse kasutusala, näiteks toetust VKEde käibekapitalile toetuste vormis, ning võimalust vajaduse korral ajutise meetmena leevendada valdkondliku keskendamise nõudeid, et tõhusalt reageerida sellistele erandlikele ja ebatavalistele asjaoludele.