Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. See hõlmab ka selliseid akte, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega kehtestatakse „lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

Kavandatavate õigusaktide eesmärk on võtta lepingu artikli 56 lõike 4 kohaselt vastu ühiskomitee tegevuse aluseks olev töökord ning allkomiteede ja töörühmade pädevustingimused, et võimaldada lepingu rakendamist.

Aktid, mis ühiskomiteel tuleb vastu võtta, on õigusliku toimega aktid. See tuleneb asjaolust, et lepingu artikli 56 lõike 3 punkti i kohaselt peab ühiskomitee vastu võtma otsuseid, mis on siduvad mõlemale lepinguosalisele.

Kavandatavate aktidega ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

Kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

3.2.Materiaalõiguslik alus

3.2.1.Põhimõtted

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

Kui kavandatava aktiga taotletakse mitut eesmärki või reguleeritakse mitut valdkonda, mis on üksteisega lahutamatult seotud ning millest ükski ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega, tuleb erandina nimetada ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõigusliku alusena mitu vastavat õiguslikku alust.

3.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

Kavandatavate aktide eesmärk on edendada lepingu eesmärkide saavutamist ja hõlbustada lepingu rakendamist.

Lepingu eesmärgid on seotud ühise välis- ja julgeolekupoliitika, ühise kaubanduspoliitika ning arenenud riikidega tehtava koostööga ning leping sisaldab kõnealuseid valdkondi käsitlevaid osi. Need lepingu aspektid on omavahel lahutamatult seotud ja ükski neist ei ole teistega võrreldes kõrvalise tähtsusega. Lepingule allakirjutamine põhines ELi lepingu artiklil 37 ning ELi toimimise lepingu artiklil 207 ja artikli 212 lõikel 1.

Kavandatava akti materiaalõiguslik alus peaks järelikult olema sama.

3.3.Kokkuvõte

Eelnevat arvestades peaks kavandatava otsuse õiguslik alus olema seega ELi lepingu artikkel 37, ELi toimimise lepingu artikkel 207 ja ELi toimimise lepingu artikli 212 lõige 1 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

2018/0307 (NLE)

Ühisettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Austraalia vahelise raamlepingu alusel loodud ühiskomitees seoses ühiskomitee töökorda ning allkomiteede ja töörühmade pädevustingimusi käsitlevate ühiskomitee otsuste vastuvõtmisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 37,