ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(4) Võttes arvesse väljakutseid, millega liikmesriigid COVID-19 kriisi lahendamisel silmitsi seisavad, ja asjaolu, et uued sätted rajanevad põhimõttel, et direktiivide (EL) 2017/2455 ja (EL) 2019/1995 sätete kohaldamise tagamiseks peavad kõik liikmesriigid ajakohastama oma IT-süsteeme, tagades niiviisi teabe kogumise ja edastamise ning maksete tegemise muudetud kordade alusel, on vaja kõnealuste direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise kuupäevad kuue kuu võrra edasi lükata. Kuue kuu võrra edasilükkamine on asjakohane, kuna viivitus peaks olema võimalikult lühike, minimeerimaks täiendavat eelarvekahju liikmesriikidele.

(4) Võttes arvesse uusi väljakutseid, millega liikmesriigid COVID-19 puhangu tagajärjel silmitsi seisavad, ja asjaolu, et uued sätted rajanevad põhimõttel, et direktiivide (EL) 2017/2455 ja (EL) 2019/1995 sätete kohaldamise tagamiseks peavad kõik liikmesriigid ajakohastama oma IT-süsteeme, tagades niiviisi teabe kogumise ja edastamise ning maksete tegemise muudetud kordade alusel, võib olla vaja kõnealuste direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise kuupäevad kolme kuu võrra edasi lükata. Edasilükkamine ei ole soovitav, kuna see toob kaasa tulude vähenemise ja käibemaksu alalaekumise suurenemise, pikendades samal ajal ebaausat konkurentsi kolmandate riikide ja liidu müüjate vahel. Siiski võib kolmekuuline edasilükkamine olla asjakohane, kuna see vastab liikumispiirangute perioodile enamikus liikmesriikides. Veelgi pikem edasilükkamine suurendaks käibemaksupettuste ohtu ajal, mil tuleks täiendada riigi rahanduse tuluallikaid, et võidelda pandeemia ning selle majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega. Pikem, kuuekuuline viivitus võib viia liikmesriikide tulude vähenemiseni 2,5 –3,5 miljardi euro võrra. COVID-19 puhangu põhjustatud kriisi arvestades on äärmiselt oluline edasist tulude vähenemist vältida.
III
(Ette valmistavad aktid)
EUR OOP A PARL AMENT
P9_T A(2020)0177
Elektrooniline kau baveoteav e ***II
Euroopa Parlamendi 8. juuli 2020. aast a seadusandlik resolutsioon nõuk ogu esimese lugemise seisuk oha kohta 
eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu määr us elektroonilise kauba veoteabe kohta 
(05142/1/2020 – C9-0103/2020 – 2018/0140(C OD))
(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)
(2021/C 371/15)
Euroopa Parlament,
—võtte s arvesse nõuk ogu esimese luge mise seisuk ohta (05142/1/2020 – C9-0103/2020),
—võtte s arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalk omitee 17. okto obri 2018. aasta arvamust (1),
—pärast konsulte erimist Regioonide Komiteeg a,
—võtte s arvesse oma esimese luge mise seisuk ohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõuk ogule esitatud komisjoni ettepaneku 
(CO M(2018)0279) suht es,
—võtte s arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,
—võtte s arvesse vastutava komisjoni poolt koduk orra artikli 74 lõike 4 kohaselt heak s kiidetud esialgset kokkulepet,
—võtte s arvesse õigusk omisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,
—võtte s arvesse koduk orra artikleid 67 ja 40,
—võtte s arvesse transpordi- ja turismik omisjoni soovitust teisele luge misele (A9-0119/2020),
1. kiidab nõuk ogu esimese lugemise seisuk oha heaks;
2. märgib, et seadusandlik akt võetak se vastu kooskõlas nõuk ogu seisuk ohaga ;
3. teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõuk ogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu 
toimi mise lepingu artikli 297 lõikele 1;
4. teeb peasekretär ile ülesandek s pärast kõikide menetlust e nõuetek ohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile 
alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõuk ogu peasekretär iga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;
5. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisuk oht nõuk ogule ja komisjonile ning liikmesr iikide 
parlamentidele. 15.9.2021 ET Euroopa Liidu Teata ja C 371/115
Kolmapäev , 8. juuli 2020
(1) ELT C 62, 15.2.2019, lk 265.
(2) Vastuvõetud teksti d, 12.3.2019, P8_T A(2019)0139.
(5) Võttes arvesse väljakutseid, millega liikmesriigid COVID-19 kriisi lahendamisel silmitsi seisavad, ja asjaolu, et uued sätted rajanevad põhimõttel, et määruse (EL) 2017/2454 sätete kohaldamise tagamiseks peavad kõik liikmesriigid ajakohastama oma IT-süsteeme, tagades niiviisi teabe kogumise ja edastamise ning maksete tegemise muudetud kordade alusel, on vaja kõnealuse määruse kohaldamise alguskuupäevad kuue kuu võrra edasi lükata. Kuue kuu võrra edasilükkamine on asjakohane, kuna viivitus peaks olema võimalikult lühike, minimeerimaks täiendavat eelarvekahju liikmesriikidele.

(5) Võttes arvesse uusi väljakutseid, millega liikmesriigid COVID-19 puhangu tagajärjel silmitsi seisavad, ja asjaolu, et uued sätted rajanevad põhimõttel, et määruse (EL) 2017/2454 sätete kohaldamise tagamiseks peavad kõik liikmesriigid ajakohastama oma IT-süsteeme, tagades niiviisi teabe kogumise ja edastamise ning maksete tegemise muudetud kordade alusel, võib olla vaja kõnealuse määruse kohaldamise alguskuupäevad kolme kuu võrra edasi lükata. Edasilükkamine ei ole soovitav, kuna see toob kaasa tulude vähenemise ja käibemaksu alalaekumise suurenemise, pikendades samal ajal ebaausat konkurentsi kolmandate riikide ja liidu müüjate vahel. Siiski võib kolmekuuline edasilükkamine olla asjakohane, kuna see vastab liikumispiirangute perioodile enamikus liikmesriikides. Veelgi pikem edasilükkamine suurendaks käibemaksupettuste ohtu ajal, mil tuleks täiendada riigi rahanduse tuluallikaid, et võidelda pandeemia ning selle majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega. Pikem, kuuekuuline viivitus võib viia liikmesriikide tulude vähenemiseni 2,5 –3,5 miljardi euro võrra. COVID-19 puhangu põhjustatud kriisi arvestades on äärmiselt oluline vältida edasist tulude vähenemist.
(5) Edasilükkamise kestuse kindlaksmääramiseks on vaja arvesse võtta, et selle eesmärk on lahendada erandlik olukord ning see ei tohiks häirida direktiivi 2011/16/EL väljakujunenud ülesehitust ja toimimist. Seega oleks asjakohane, et edasilükkamine on piiratud kestusega, mis on proportsionaalne teabe esitamisel ja vahetamisel COVID-19 pandeemia põhjustatud raskustega.

(5) Edasilükkamise kestuse kindlaksmääramiseks on vaja arvesse võtta, et selle eesmärk on lahendada erandlik olukord . See ei tohiks kahjustada liidu poliitikat, mille eesmärk on võidelda maksuhalduritevahelise teabevahetuse kaudu maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja agressiivse maksuplaneerimise vastu, ning seetõttu ei tohiks see häirida direktiivi 2011/16/EL väljakujunenud ülesehitust ja toimimist. Seega oleks asjakohane, et edasilükkamine on piiratud kestusega, mis on proportsionaalne teabe esitamisel ja vahetamisel COVID-19 pandeemia põhjustatud raskustega.
(6) Liikmesriigid on teatanud, et nad hakkavad COVID-19 pandeemiale reageerimisel võetud meetmetega kehtestatud piiranguid vähendama üksnes järk-järgult, et rahvatervise olukorda jälgida ja kontrollida. Seepärast on asjakohane pikendada toetusavalduste kogumise perioodi kuue kuu võrra alates 11. märtsist 2020, mil Maailma Terviseorganisatsioon teatas, et haiguspuhang on muutunud üleilmseks pandeemiaks. See pikendamine põhineb eeldusel, et vähemalt esimesel kuuel kuul alates 11. märtsist 2020 kehtivad enamikus liikmesriikides või mitmes liikmesriigis, mis esindavad ELi elanikkonnast rohkem kui 35 %, meetmed, mis piiravad oluliselt korraldajate võimalusi viia läbi kohalikke kampaaniaid ja koguda paberil toetusavaldusi. Seepärast tuleks selliste algatuste toetusavalduste kogumise perioodi, mille puhul oli kogumine 11. märtsil 2020 pooleli, pikendada kuue kuu võrra. Kui algatuse kogumisperiood algas pärast 11. märtsi, tuleks seda perioodi pikendada proportsionaalselt.

(6) Liikmesriigid on teatanud, et nad hakkavad COVID-19 pandeemiale reageerimisel võetud meetmetega kehtestatud piiranguid vähendama üksnes järk-järgult, et rahvatervise olukorda jälgida ja kontrollida. Seepärast on asjakohane pikendada toetusavalduste kogumise perioodi kuue kuu võrra alates 11. märtsist 2020, mil Maailma Terviseorganisatsioon teatas, et haiguspuhang on muutunud üleilmseks pandeemiaks. See pikendamine põhineb eeldusel, et vähemalt esimesel kuuel kuul alates 11. märtsist 2020 kehtivad vähemalt neljandikus liikmesriikidest või mitmes liikmesriigis, mis esindavad ELi elanikkonnast rohkem kui 35 %, meetmed, mis piiravad oluliselt korraldajate võimalusi viia läbi kohalikke kampaaniaid ja koguda paberil toetusavaldusi. Seepärast tuleks selliste algatuste toetusavalduste kogumise perioodi, mille puhul oli kogumine 11. märtsil 2020 pooleli, pikendada kuue kuu võrra. Kui algatuse kogumisperiood algas pärast 11. märtsi, tuleks seda perioodi pikendada proportsionaalselt.
Õiglase ülemineku fondist võib toetada ka investeeringuid, mille eesmärk on saavutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevustest tuleneva kasvuhoonegaaside heite vähendamine, tingimusel et sellised investeeringud on heaks kiidetud osana õiglase ülemineku territoriaalse kavast, mis põhineb artikli 7 lõike 2 punktiga i nõutaval teabel. Sellised investeeringud on toetuskõlblikud üksnes juhul, kui need on vajalikud õiglase ülemineku territoriaalse kava rakendamiseks.

Õiglase ülemineku fondist võib toetada ka investeeringuid, mille eesmärk on saavutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevustest tuleneva kasvuhoonegaaside heite vähendamine, tingimusel et sellised investeeringud on heaks kiidetud osana õiglase ülemineku territoriaalse kavast, mis põhineb käesoleva määruse artikli 7 lõike 2 punktiga i nõutaval teabel , ja et need vastavad teistele käesoleva lõike teises lõigus sätestatud tingimustele . Sellised investeeringud on toetuskõlblikud üksnes juhul, kui need on vajalikud õiglase ülemineku territoriaalse kava rakendamiseks.
(11)

Selleks et aidata kaasa liidu õhukvaliteedi eesmärkide saavutamisele ja vähendada sõidukite heitkoguseid, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte konkreetsete menetluste, katsete ja tüübikinnitusnõuete üksikasjalike eeskirjade kohta. Kõnealune delegeerimine peaks hõlmama määruse (EÜ) nr 715/2007 täiendamist nende läbivaadatud eeskirjadega ning heitkoguste mõõtmiseks kasutatavate katsetsüklitega; heitekontrollisüsteemide tõhusust vähendavate katkestusseadmete kasutamise keelu rakendamise nõudeid ning tahkete osakeste mõõtmise muudetud korra vastuvõtmist. Käesoleva määruse jõustumise ning määrusega (EL) 2018/858 remondi- ja hooldusteavet käsitlevate sätete kehtetuks tunnistamise vahele jääva ajavahemiku lühidusele vaatamata peaks õiguskindluse huvides ja seadusandjale kõigi võimaluste tagamiseks hõlmama delegeerimine ka meetmeid, mis on vajalikud, et täita tootja kohustust tagada sõidukite remondi- ja hooldusteabe piiranguteta ja standardses vormis kättesaadavus. Samuti peaks delegeerimine hõlmama määruse (EÜ) nr 715/2007 muutmist, et korrigeerida vastavustegureid allapoole, et võtta arvesse mõõtmiskorra paranenud kvaliteeti või kaasaskantava heitemõõtmissüsteemi tehnilist arengut, ning et muuta tahkete osakeste massi põhiseid piirnorme ja kehtestada tahkete osakeste arvulised piirnormid. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (1a) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
(7a)

Kooskõlas Pariisi kliimakokkuleppest tulenevate kohustustega on liidu prioriteet vähendada heitkoguseid 1990.–2030. aastal vähemalt 40 %. Üks peamisi selle eesmärgi saavutamiseks loodud vahendeid on Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteem, milles tekib lubatud heitkoguste ühikute enampakkumisel müümise kaudu tulu. Võttes arvesse Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi ühtlustatud laadi ja liidu rahalist toetust liikmesriikides leevendamis- ja kohanemismeetmete edendamiseks, on asjakohane võtta selle raames kasutusele uued liidu eelarve omavahendid. Need omavahendid peaksid põhinema liikmesriikide poolt enampakkumisel müüdavatel lubatud heitkoguste ühikutel, sealhulgas üleminekuperioodil energiasektorile tasuta eraldatud ühikutel. Et võtta arvesse teatavate liikmesriikide suhtes kohaldatavaid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (1a) erisätteid, ei tuleks omavahendite osamakse kindlaksmääramisel arvesse võtta lubatud heitkoguste ühikuid, mis on ümber jaotatud solidaarsuse, majanduskasvu ja omavahelise ühendatusega seotud põhjustel, ega lubatud heitkoguste ühikuid, mis on sihtotstarbeliselt määratud innovatsioonifondile ja moderniseerimisfondile. Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemil põhinevad omavahendid tuleks määratleda nii, et need hõlmaks võimalikku lisatulu, mis tekib, kui HKSi direktiivi kohaldamisala laiendatakse tulevikus uutele sektoritele või geograafilistele piirkondadele, kindlustades samal ajal liidu konkurentsivõimet.
5. Komisjon vaatab I lisas sätestatud jaotuse läbi, võttes arvesse artikli 34 lõike 2 punktis a osutatud vahehindamise tulemusi. Komisjonil on õigus, juhul kui see on nimetatud hindamise tulemustest lähtudes vajalik, võtta kooskõlas artikliga 30 vastu delegeeritud õigusakte, et kohandada I lisas esitatud arve rohkem kui 8 protsendipunkti ja maksimaalselt 16 protsendipunkti võrra. Need delegeeritud õigusaktid võetakse vastu 30. juuniks 2017.

„5. Komisjon vaatab I lisas sätestatud jaotuse läbi, võttes arvesse artikli 34 lõikes 3 osutatud hindamise tulemusi. Komisjonil on õigus, juhul kui see on vajalik eelarve täitmist mõjutavate ootamatute sündmuste või rescEU vahendite loomise tõttu , võtta kooskõlas artikliga 30 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta I lisa eesmärgiga kohandada I lisa punktides 1 ja 2 esitatud arve rohkem kui 10 protsendipunkti võrra.“;
( 26 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/24/EL (16) kohaselt loodud Euroopa tugivõrgustikud on virtuaalsed võrgustikud, kuhu on kaasatud tervishoiuteenuste osutajad kogu Euroopas. Võrgustike eesmärk on hõlbustada eriravi ning teadmiste ja vahendite koondamist vajavaid keerukaid või harvikhaigusi ja seisundeid käsitlevat arutelu. Kuna võrgustikud võivad parandada harva esineva seisundiga patsientide juurdepääsu diagnostikale ja kvaliteetsetele tervishoiuteenustele ning olla teabe levitamise, meditsiinikoolituse ja -uuringute keskusteks, peaks programm aitama kaasa koostöö tõhustamisele Euroopa tugivõrgustike ja muude riikidevaheliste võrgustike vahendusel. Programmis peaks kaaluma Euroopa tugivõrgustike tegevuse laiendamist lisaks harvikhaigustele ka nakkushaiguste ja mittenakkuslike haiguste (näiteks vähktõbi) valdkonnale .

( 27 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/24/EL (16) kohaselt loodud Euroopa tugivõrgustikud on virtuaalsed võrgustikud, kuhu on kaasatud tervishoiuteenuste osutajad kogu Euroopas. Võrgustike eesmärk on hõlbustada eriravi ning teadmiste ja vahendite koondamist vajavaid keerukaid või harvikhaigusi ja seisundeid käsitlevat arutelu. Euroopa tugivõrgustikud on murranguline platvorm, mis kujutab endast ainulaadset võimalust ning mille eesmärk on parandada teadmiste ja terviseandmete piiriülese uuendusliku kasutamise ja jagamise alusel diagnoosimist ja ravi harvik- või keerukaid haiguseid põdevate inimeste jaoks. Programm peaks seetõttu eraldama piisavalt vahendeid olemasolevate ja tulevaste Euroopa tugivõrgustike koordineerimise ja koostöö toetamiseks toetuste või muude sihtotstarbeliste vahendite abil. See peaks suurendama praegust rahastamist tagamaks, et Euroopa tugivõrgustikud täidavad oma ülesandega seatud eesmärke. Kuna võrgustikud võivad parandada harva esineva seisundiga patsientide juurdepääsu diagnostikale ja kvaliteetsetele tervishoiuteenustele ning olla teabe levitamise, meditsiinikoolituse ja -uuringute keskusteks, peaks programm aitama kaasa ka koostöö tõhustamisele Euroopa tugivõrgustike ja muude riikidevaheliste võrgustike vahendusel. Programmis peaks kaaluma Euroopa tugivõrgustike tugevdamist, uute Euroopa tugivõrgustike loomise toetamist, et hõlmata nakkushaigused, keerukad rasedused ning haruldased ja keerukad vaimse tervise haigused. Euroopa tugivõrgustike tugevdamine võib täita võtmerolli liidu tasandil ühise äsja väljatöötatud sõeluuringute raamistiku vastuvõtmise toetamisel, alustades haiguste valikukriteeriumidest ja -mehhanismidest, eesmärgiga ületada sõeluuringute ulatuse olemasolevad erinevused kõigis liikmesriikides. Programmis peaks kaaluma ka tippkeskuste võrgustike arendamist nakkushaiguste ja mittenakkuslike haiguste , sealhulgas vähktõve ja laste vähktõve, südame-veresoonkonna haiguste, krooniliste hingamisteede haiguste, diabeedi, vaimse tervise seisundite, neurodegeneratiivsete haiguste ja muude peamiste krooniliste haiguste valdkonnas ning tervisekriiside ohjamise valdkonnas .
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus

Ilma et see piiraks komisjoni algatusõigust, lepivad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku, et nad kaaluvad käesoleva määruse sisu integreerimist Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määruse (EL, Euratom) 2018/1046 („finantsmäärus“) järgmisesse versiooni.

Komisjoni avaldus

Komisjon on nõus kaaluma, et käesoleva määruse kohaldamist käsitleva Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatava aruande juurde lisatakse vajaduse korral asjakohased ettepanekud.
(2) Määrusega (EL) nr 182/2011 kehtestatud süsteem on praktikas üldiselt hästi toiminud ning leidnud komisjoni ja teiste asjaosaliste rollide vahel sobiva institutsioonilise tasakaalu. See süsteem peaks seega muutmata kujul edasi toimima , välja arvatud teatavad sihipärased muudatused , mis käsitlevad menetluse teatavaid aspekte apellatsioonikomitee tasandil. Muudatuste eesmärk on tagada laiem poliitiline aruandekohustus ja vastutus poliitiliselt tundlike rakendusaktide eest, muutmata seejuures õiguslikku ja institutsioonilist vastutust rakendusaktide eest, nagu see on reguleeritud määruses (EL) nr 182/2011.

(2) Määrus (EL) nr 182/2011 on praktikas üldiselt tulemuslikult toiminud ning leidnud komisjoni ja teiste asjaosaliste rollide vahel sobiva institutsioonilise tasakaalu. Süsteemi põhiosad võivad seega muutmata kujul edasi toimida. Määruses (EL) nr 182/2011 sätestatud asjakohase otsustusprotsessi lisaväärtuse tase ei ole siiski olnud täiesti rahuldav. Seetõttu tundub , et oleks vaja teha teatavaid sihipäraseid muudatusi , mis käsitlevad menetluse teatavaid aspekte apellatsioonikomitee tasandil. Muudatuste eesmärk on tagada laiem poliitiline aruandekohustus ja vastutus poliitiliselt tundlike rakendusaktide eest, muutmata seejuures õiguslikku ja institutsioonilist vastutust rakendusaktide eest, nagu see on reguleeritud määruses (EL) nr 182/2011. Käesoleva muutmisakti täiendav eesmärk on suurendada liidu kodanike teadlikkust rakendusaktidega seotud menetlustest. Selleks et suurendada usaldust liidu institutsioonide ja organite vastu, on oluline mitte ainult teavitada liidu kodanikke otsustusprotsessist, vaid ka selgitada nende institutsioonide ja organite otsuste põhjuseid.
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

KOMISJONI AVALDUS DELEGEERITUD ÕIGUSAKTIDE KOHTA JOOGIVEEDIREKTIIVI RAAMES

Komisjon väljendab kahetsust, et kaasseadusandjad tegid otsuse anda muudetud joogiveedirektiivi lisade muutmise puhul komisjonile volitused vaid III lisa muutmiseks, kuigi komisjon oli oma esialgses ettepanekus taotlenud volitust muuta I–IV lisa (1).

Konkreetsemalt kahetseb komisjon seda, et kaasseadusandjad ei olnud nõus andma komisjonile volitust II lisa muutmiseks, kuna see on eriti vajalik vajaduse tõttu ajakohastada teaduse ja tehnika arengust lähtudes II lisas toodud seirenõudeid.

KOMISJONI AVALDUS RAKENDUSAKTIDE VASTUVÕTMISE MENETLUSE KOHTA

Komisjon rõhutab, et nõuetekohase põhjenduseta tuginemine artikli 5 lõike 4 teise lõigu punktile b on süstemaatiliselt vastuolus määruse (EL) nr 182/2011 (2) eesmärgi ja sõnastusega. Seda sätet tohib kasutada vaid siis, kui on vaja teha erand üldreeglist, mille kohaselt võib komisjon rakendusakti eelnõu vastu võtta, kui ei ole esitatud arvamust. Kuna tegemist on artikli 5 lõikes 4 sätestatud üldreeglist kõrvalekalduva erandiga, ei tohi selles näha lihtsalt seadusandja „kaalutlusõigust“, vaid seda tuleb tõlgendada kitsendavalt ja seega põhjendada.

(1) COM(2017)0753.

(2) ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldus

Komisjon võtab teatavaks asjaolu, et poliitiline kokkulepe komisjoni ettepaneku kohta muuta prospektimäärust, et võtta kasutusele ELi taasteprospekt, näeb ette läbipaistvusdirektiivi muutmise, millega lükatakse edasi nõue koostada majandusaasta aruanded Euroopa ühtset elektroonilist aruandlusvormingut (ESEF) kasutades. Komisjoni algne ettepanek sellist edasilükkamist ei sisaldanud. Kõnealune edasilükkamine ei ole komisjoni hinnangul kooskõlas liidu parema õigusloome põhimõtete ja komisjoni algatusõigusega. Seetõttu ei tohiks sellest saada pretsedent. Kuna ESEFi edasilükkamine ei muuda poliitikat sisuliselt ja kajastab raskeid asjaolusid, millesse ettevõtted on COVID-19 pandeemia tõttu sattunud, ei ole komisjon määruse vastuvõtmise vastu.
(7)

Juba praegu on mitu liikmesriiki vabastanud vaktsineeritud isikud teatavatest piirangutest vabale liikumisele liidus . ▌Liikmesriik peaks aktsepteerima vaktsineerimistõendit, et vabastada isik COVID-19 leviku piiramiseks kooskõlas liidu õigusega kehtestatud vaba liikumise piirangutest , nagu nõue jääda karantiini/eneseisolatsiooni või teha SARS-CoV-2 nakkuse test, samuti tuleks nõuda, et ta aktsepteeriks samadel tingimustel vaktsineerimistõendit, mille on kooskõlas käesoleva määrusega väljastanud teine liikmesriik. Tõendit tuleks aktsepteerida samadel tingimustel: näiteks kui liikmesriik peab piisavaks ühe vaktsiinidoosi manustamist, peaks sama tase kehtima sellise vaktsineerimistõendi omanikule, millel on märge sama vaktsiini ühe doosi manustamise kohta. Rahvatervise huvides peaks see kohustus piirduma isikutega, kellele on manustatud COVID-19 vaktsiin, millele on antud müügiluba vastavalt ▌määrusele (EÜ) nr 726/2004▌, või vaktsiin, mis on saanud WHO erakorralise kasutusloa. Xx. xx 2021. aasta määrusega (EL) nr 2021/xxxx on kehtestatud COVID-19 vastu vaktsineerimist, selle testimist ja sellest tervenemist kinnitavate koostalitlusvõimeliste tõendite väljastamise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Seda kohaldatakse liidu kodanike ja kolmandate riikide kodanike suhtes, kes on liidu kodanike pereliikmed.
1. Artiklis 5 osutatud taotluse puhul käsitatakse taotletavat teavet eeldatavasti asjakohasena, kui taotluse esitanud asutus leiab taotluse esitamise ajal, et siseriikliku õiguse alusel on põhjendatult võimalik, et taotletav teave on asjakohane ühe või mitme maksumaksja maksuasjades, olenemata sellest, kas nende isik on tuvastatud nimeliselt või muul viisil, ning on uurimise seisukohast põhjendatud.

1. Artiklis 5 osutatud taotluse puhul käsitatakse taotletavat teavet eeldatavasti asjakohasena, kui taotluse esitanud asutus leiab taotluse esitamise ajal, et siseriikliku õiguse alusel on põhjendatult võimalik, et taotletav teave on asjakohane ühe või mitme maksumaksja maksuasjades, olenemata sellest, kas nende isik on tuvastatud nimeliselt või muul viisil, ning on maksude hindamise, kogumise ja haldamise seisukohast põhjendatud.