50. juhib tähelepanu, et oleks kasulik, kui kolmanda tasandi komiteed järgiksid täpsemalt lihtsuse, selguse
ja otstarbekuse põhimõtteid ning töötaksid välja ühtsemad meetodid;
51. märgib, et direktiivi 85/611/EMÜ vastu võtmisel Lamfalussy meetodit veel ei olnud ning et kehtivate
üksikasjalike õigusaktide tõttu ei oleks direktiivi 85/611/EMÜ täieliku muutmise ja ümberkorraldamisetavõimalik seda muuta terviklikuks Lamfalussy-stiilis direktiiviks; ei pea seda antud ajahetkel asjakohaseks,aga on arvamusel, et seda tasub kaaluda juhul, kui lähiajal võetavad meetmed ei ole tõhusad;
52. tervitab asjaolu, et juba rakendatakse mõningaid Lamfalussy meetmetega sarnaseid süsteeme, nt kõigi
sidusrühmade konsultatsioone ja koostööd ning parimate tavade ühitamist, ja soovitab praktilise lahendu-sena, et direktiivi 85/611/EMÜ, mida muudeti direktiividega 2001/107/EÜ ja 2001/108/EÜ (UCITS III),õigusloomega seotud muudatused oleksid kooskõlas Lamfalussy põhimõttega;
53. julgustab nõukogu ja komisjoni lõpetama käimasolevad komiteemenetluse läbirääkimised kõiki osa-
pooli rahuldaval viisil, et anda Euroopa Parlamendile täielik reageerimisõigus kõigi kaasotsustamismenetlu-sega seotud komiteemenetluste puhul; leiab, et sellise kokkuleppe saavutamine on Lamfalussy meetodi jätku-vuse eeltingimus; tuletab meelde, et finantsteenuste võtmedirektiivide, nagu finantsinstrumentide turgudedirektiivi ja tulevaste uuestisõnastamise direktiivide vastavalt krediidiasutuste ning investeerimisühingute jakrediidiasutuste kapitalinõuete kohta aegumisklauslid jõustuvad 1. aprillil 2008, kui Euroopa Parlament eisaa enne nimetatud kuupäeva täielikku reageerimisõigust;
*
**
54. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.
P6_TA(2006)0182
Uuendustegevusele antav riigiabi
Euroopa Parlamendi resolutsioon uuendustegevusele antava riigiabi tegevuskava valdkonnapõhiste
aspektide kohta (2006/2044(INI))
Euroopa Parlament,
—võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2005. aasta teatist “Konsultatiivdokument uuendustegevusele
antava riigiabi kohta ”(KOM(2005)0436);
—võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2005. aasta riigiabi tegevuskava: “Vähem- ja paremini suunatud riigi-
abi: riigiabireformi kava 2005 –2009 ”(KOM(2005)0107);
—võttes arvesse oma 14. veebruari 2006. aasta resolutsiooni riigiabi reformi kohta 2005 –2009 (1);
—võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2005. aasta teatise eelnõud “Regionaalabi suunised aastateks
2007 –2013”(2);
—võttes arvesse uurimis- ja arendustegevusele riigiabi andmise ühenduse raamistikku (3);
(1) Vastuvõetud tekstid ,P6_TA(2006)0054.
(2) ELT C 54, 4.3.2006, lk 13.
(3) EÜT C 45, 17.2.1996, lk 5. Viimati muudetud komisjoni teatisega uurimis- ja arendustegevusele riigiabi andmise
ühenduse raamistiku kehtivuse pikendamise kohta (ELT C 310, 8.12.2005, lk 10).6.12.2006 ET C 296 E/263 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 27. aprill 2006
—võttes arvesse 2005. aasta ELi tööstuslikku teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute tule-
mustabelit (1);
—võttes arvesse komisjoni teatist riigiabi ja riskikapitali kohta (2);
—võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2005. aasta teatist “Rohkem teadusuuringuid ja innovatsiooni –
investeerimine kasvu ja tööhõivesse: ühtne lähenemisviis ”(KOM(2005)0488);
—võttes arvesse komisjoni 5. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2204/2002, mis käsitleb EÜ
asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes (3);
—võttes arvesse Lissaboni strateegia eesmärke;
—võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 2, 5, 81, 82, 87, 88 ja 163;
—võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
—võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetika-
komisjoni arvamust (A6-0073/2006),
A. arvestades, et EL püüab vähendada riigiabi üldist taset ja paigutada see ümber horisontaalsete ees-
märkide kasuks;
B. arvestades, et ELis on uuendustegevuse tase vajalikust madalam ja et EL jääb oma kaubanduspartneritest
nii teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute kui ka tootlikkuse kasvu osas maha; arvestades,et nn ajude äravoolu trend ja investeeringute voog EList väljapoole tuleks vastupidiseks muuta;
C. arvestades, et uuendustegevuse ning teadus- ja arendustegevuse puhul on tegemist horisontaalse abiga
Euroopa konkurentsivõime seisukohast esmatähtsas valdkonnas, kus konkurendid annavad oluliselt roh-kem riigiabi kui ELis on lubatud;
D. arvestades, et uuendustegevuse protsesside puhul on vaja arengu- ja katsetamisruumi;E. arvestades, et lõhe uuendustegevuse tulemuslikkuses ELi ja tema globaalsete konkurentide vahel on
tingitud sellistest teguritest nagu vähesed riiklikud ja erasektori investeeringud teadus- ja arendustege-vusse, oskustööliste ebapiisav arv ja ELi patendieeskirjadest tulenevad negatiivsed mõjud;
F. arvestades, et riiklik toetus on teadus- ja arendustegevusse tehtavaid investeeringuid käsitlevaid otsuseid
mõjutavate tegurite puhul väga madal; arvestades, et otsese riigiabi tähtsus on liikmesriigiti erinev ning
see on üks teguritest, mida ettevõtjad arvesse võtavad teadus- ja arendustegevusse tehtavaid investeerin-
guid käsitlevate otsuste langetamisel ja mida ei tuleks eraldada teadus- ja arendustegevust soodustavastärikeskkonnast ning millele peaksid kehtima konkurentsi käsitlevad ühenduse õigusaktid;
G. arvestades, et innovatsioonipoliitika tehnoloogia ning teadus- ja arendustegevuse valdkonnas moodustab
liikmesriikide eelarvest ja SKTst silmapaistvalt väikese osa, mis omakorda takistab Lissaboni strateegiaeesmärkide saavutamist ning tööhõive ja ühtekuuluvuse suurendamist;
H. arvestades, et riigiabi peaks jääma erandlikuks vahendiks, millega tasakaalustatakse tavapäraste poliiti-
liste instrumentide ulatusalast välja jäävaid valdkondi, ning arvestades, et teadus- ja arendustegevussetehtavate investeeringute madala taseme tõttu tuleb rakendada terviklikumat poliitilist lähenemist;
(1) Avaldatud komisjoni poolt 9.12.2005.
(2) EÜT C 235, 21.8.2001, lk 3.
(3) EÜT L 337, 13.12.2002, lk 3.C 296 E/264 ET 6.12.2006 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 27. aprill 2006
I. arvestades, et vastavalt 22. ja 23. märtsi 2005. aasta Euroopa Ülemkogu eesistujariigi Luksemburgi
järeldustele peaks riigiabi toimima teaduse, hariduse ja uuendustegevuse arendamise hoovana ningmuutma võimalikuks dialoogi huvitatud osaliste vahel avalikus ja erasektoris;
J. arvestades, et on väga oluline selgelt määratleda teadus- ja arendustegevuse tähendus, mis võimaldaks
ennetada riigiabi eeskirjade kuritarvitamist,
I. Üldised märkused
1. tuletab meelde, et riigiabi peaks jääma erandlikuks vahendiks, millega tasakaalustatakse tavapäraste
poliitiliste instrumentide ulatusalast välja jäävaid valdkondi; rõhutab, kui oluline on tagada ühtsus nendemeetmete ning sellise tegevuse vahel, mille eesmärk on vähendada tarbetut reguleerimist ja kehtestada täien-davaid dereguleerimise meetmeid, investeerida haridusse ja koolitusse, tagada piisav infrastruktuur, kindlus-
tada, et patendisüsteem aitab uuendustegevusele kaasa, tagada aus konkurents, hõlbustada riskikapitalile
juurdepääsu, julgustada ettevõtlusvaimu, kõrvaldada takistused töötajate ja teadlaste liikumisvabaduselt ELisning võtta vastu seaduslikku sisserännet käsitlev ühine poliitika, mis võimaldab ELil ligi meelitada parimaidja targemaid;
2. rõhutab, et on vaja täiendavalt selgitada, kuidas kohaldatakse riigiabieeskirju ettevõtjate ning teadus- ja
kõrgharidusasutuste rahvusvahelise piiriülese majandustegevuse suhtes;
3. on seisukohal, et uuendustegevusele antav riigiabi peaks täiendama ühtset ühenduse poliitikat, samuti
omama selget ja mõõdetavat lisandväärtust otseste abisaajate jaoks ning sekundaarset mõju laiemale kohali-kule, piirkondlikule ja riiklikule majandusele;
4. rõhutab vajadust teha järeldusi varasematest juhtumitest, mil riigiabiga ei saavutatud soovitud eesmärki,
samuti juhtumitest, mil see osutus tõhusaks vahendiks soovitud eesmärkide saavutamisel;
5. väljendab heameelt komisjoni avatud konsultatsioonide üle ning ergutab jätkama dialoogi kõikide
punktide selgitamiseks, enne kui valmib uus raamistik, mis tuleks esimesel võimalusel rakendada; leiab, etkuna uuendustegevuse eesmärk on mitmemõõtmeline ja keerukas ning väga piiravaid määratlusi ja kordatuleks vältida, soovitab sätestada läbivaatamiseksvahetähtaja, juhuks kui raamistikku on vaja täiustada; lisaks
märgib, et arvesse tuleks võtta uuendustegevuse metoodikaraamistikku sätestava Oslo käsiraamatu läbivaata-
mist;
6. palub komisjonil esitada üksikasjalikumat teavet riigiabi võimaliku moonutava mõju kohta ning võtta
arvesse ELi rahvusvaheliste konkurentide poolt antavat valdkonnapõhist ja horisontaalset riigiabi ning sellevõimalikku moonutavat ja stimuleerivat mõju kogu maailmas; juhib tähelepanu sellele, et innovatsioonipo-liitika tõhus juhtimine, rahvusvahelised võrdlusuuringud, poliitika rahvusvaheline õppimine, seire ja mõjuhindamised on kõige sobivam vastus ülemaailmse konkurentsi väljakutsetele;
II. Uuendustegevusele antava riigiabi kontrollimise põhimõtted
7. tunneb heameelt lähenemise üle, mis lisab kehtivasse ühenduse õigustikku uued, konkreetset ja hästi
äratuntavat uuendustegevusega seotud tegevust toetavad eeskirjad, eeldusel, et seda tehakse ühtsel ja läbi-paistval moel;
8. tunneb heameelt majandusliku lähenemise üle uuendustegevusele antavale riigiabile ja tervitaks vajadu-
sel eelhindamise eeskirjade koostamist, kui need on läbipaistvad, mittediskrimineerivad, rakendatavad ningtagavad õiguskindluse; nõuab, et komisjon koostöös parlamendiga teostaks korrapäraselt nende eeskirjadesobivuse läbivaatamist ja hindamist; samuti tuleks rõhutada, et uuendustegevusele toetuse andmise kriteeriu-mid peaksid sõltuma erinevatest teguritest, nagu majandussektori omapärad, turustruktuur ning ettevõtteturuvõim;6.12.2006 ET C 296 E/265 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 27. aprill 2006
9. rõhutab, et teadus- ja arendustegevusele riigiabi andmisel peaksid põhilisteks prioriteetideks olema
piiriülese koostöö ning avaliku ja erasektori partnerluse edendamine teadustegevuses, uurimistulemuste levi-tamine ning mahukad uurimisprogrammid;
10. nõuab, et uuendustegevusele antav riigiabi oleks ajutine, eraldatud läbipaistvate ja mõistlike kriteeriu-
mide alusel, proportsionaalne, rangelt ja tõhusalt kontrollitud ning et selle mõju hindaksid korrapärasteljärelhindamistel liikmesriigid ja komisjon; nõuab samuti, et riigiabi andmisel võetaks arvessenn turukaugust ehk uuendusprotsessi mitteärilist faasi; rõhutab, et uuendustegevuse üha suurem tähtsus eitohi olla ettekääne riigiabi andmiseks ettevõtetele;
11. tuletab meelde, et uuendustegevus on mistahes äritegevuse osa, ning rõhutab, et eeskirjades ja kritee-
riumides tuleb selgelt sätestada, et uuendustegevus iseenesest ei taga riigiabi; rõhutab, et riigiabi tuleks andaainult uuendustegevusele, mida ei saa rahastada tavapäraste kaubanduslike meetmetega ning mis aitab kaasamajanduselu ja ühiskonna üldiste eesmärkide saavutamisele;
12. peab terminit “turu ebatõhusus ”sobivamaks kui “turuprobleem ”ja nõuab üksikasjalikumat ning toi-
mivat määratlust sellele mõistele; arvab, et uuendustegevust piiravate tegurite määratlemist ja selle tegelikuarvulise väärtuse määramist tuleks põhjalikumalt uurida;
13. rõhutab vajadust usaldusväärsete statistiliste andmete järele nii turu kui ka riigiabi ebatõhususe kohta
uuendustegevuse valdkonnas ning uuendustegevusele antava riigiabi tõhususe kohta;
14. tunnistab, et väikese ja keskmise suurusega ning vastloodud ettevõtteid mõjutavad turu ebatõhusused
kõige enam; märgib samal ajal, et riigiabi mõju on vähem moonutav, kui seda abi antakse turukaugeteletegevustele või väikese ja keskmise suurusega ning vastloodud ettevõtetele;
15. rõhutab vajadust luua väiksese ja keskmise suurusega ettevõtetele uuendustesõbralik keskkond, et
ergutada nende avastamata uuenduspotentsiaali;
16. rõhutab, et oma olemuse tõttu piiratud rahaliste vahenditega väikese ja keskmise suurusega ettevõtete
olulisus antud kontekstis tingib vajaduse suunata neile olemasolevast abist märkimisväärsem osa; selle
teostamiseks peavad suuremat rolli mängima uuendustegevuse vahendajad, kui nende olemus ja roll on
täpsemalt selgeks tehtud ning vajalik infrastruktuur, mida nad peaksid pakkuma, sisaldab ka infotehnoloogiainfrastruktuuri, vajalikku võrgustikku ning on ühendatud rahvusvaheliste andmebaasidega;
17. juhib tähelepanu sellele, et väikese ja keskmise suurusega ettevõtted pole sageli valmis tehnoloogilise
uuendustegevusega seotud suurteks riskideks vaatamata sellele, et uuendustegevus võiks lisaks isiklikulekasule tuua kasu ka ühiskonnale tervikuna; rõhutab nii vajadust anda kiiresti riigiabi väikese ja keskmisesuurusega ettevõtteid motiveerivatele ja tehnoloogilise uuendustegevusega seotud riske maandavatele toeta-vatele meetmetele kui ka vajadust parandada üldisi ärikeskkonna tingimusi;
18. peab suurettevõtteid innovatsioonisüsteemi esmatähtsaks koostisosaks, on siiski seisukohal, et riigiabi
andmine suurettevõtetele on asjakohane koostöö edendamiseks innovatsiooniklastrites ja tipptaseme keskus-tes (suurettevõtted, väikese ja keskmise suurusega ettevõtted ning teaduskeskused, kui need vastavad eelhin-
damise eeskirjade tingimustele;
19. on teadlik, et riigiabi võib olla vajalik turukaugete uuenduslike projektide või ka teaduslike või tehno-
loogiliste uurimisprojektide käivitamiseks;
20. märgib, et riigiabi erinevate meetmete ergutavat mõju on raske näidata, kuid sellele võib kaasa aidata
valik tüüpküsimusi; arvab, et otsetoetusi tuleks kasutada võimalikult vähe;C 296 E/266 ET 6.12.2006 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 27. aprill 2006
21. peab küsitavaks tehnoloogilise ja mittetehnoloogilise uuendustegevuse eristamist; märgib mittetehno-
loogilise uuendustegevuse tähtsust eelkõige väikese ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks konkurentsieelistesaavutamisel; selle asemel soosib uuendustegevuse määratlust, mis teeb vahet ettevõtete korrapärasel igapäe-vategevusel ja uuendustegevusega seotud tegevusel; teeb ettepaneku, et riigiabikõlblikud projektid peaksidolema need, mis näevad ette täiendava või uue kasu klientidele, hõlmavad riski, on kavatsetud, neist saada-vad kasud on üleantavad ja nad loovad positiivseid välismõjusid;
22. on seisukohal, et uuendustegevusele antav regionaal- ja riigiabi on üksteist täiendavad ja neid tuleks
kasutada vähemarenenud piirkondade jaoks, et edendada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust; onseisukohal, et vastasel juhul edendab selline abi ainult enamarenenud piirkondade ja riikide kasvu; on seisu-kohal, et kui regionaalabiskeemid lisanduvad uuendustegevusele antavale riigiabile, peavad need vastamasiseturu- ja konkurentsieeskirjadele; arvab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata piirkondlikele väikese ja kesk-mise suurusega ettevõtetele uuendustegevuseks antava abi määratlemisele ja nende abikõlblikkusele, kunanende jaoks on juurdepääs uuendustegevusele elulise tähtsusega;
23. palub komisjonil muuta regionaalabiskeemid tulevikukesksemaks, võimaldades eelkõige toetada inves-
teeringuid immateriaalsesse varasse;
24. palub komisjonil tagada, et ELi struktuurifondidest saadud raha ei käsitletaks ebaseadusliku riigiabina,
kui sellele lisandub kaasrahastamine teistest allikatest; lisaks palub muuta asjaomaseid menetlusi, et vältidakomisjoni kahekordset teavitamist sellisest rahastamisest;
III. Riskivõtmise ja katsetamise toetamine
25. nõustub, et riigiabi tuleks jagada uuenduslikke vastloodud ning väikese ja keskmise suurusega ette-
võtteid eelistavate kriteeriumide, mitte abikõlblike kulude põhjal; märgib, et otsused riigiabi andmise kohtatuleks teha tõhusal viisil ja selgelt kindlaksmääratud aja jooksul;
26. teeb ettepaneku, et kehtivusperioodi nõuet pikendataks kaheksa aastani nende ettevõtete puhul, kelle
teadus- ja arendustegevuse tsükkel on pikem;
27. toetab ettepanekut, et finantstoetust antaks riskikapitali kaudu mitte üksnes stardikapitaliks ja tege-
vuse algusjärgus, vaid ka stardikapitali-järgses etapis; rõhutab siiski, et selline lahendus ei ole optimaalnening et mistahes abi peaks olema lühiajaline ja täiendama peamiselt erainvesteeringuid;
28. rõhutab, et teadus- ja arendustegevuse kulude piiranguid tuleb hoolikalt jälgida;29. märgib, et piirkondades ja riikides, kus uuenduskeskkond on eriti ebasoodne, võib suurendatud riski
tajumine erainvestorite ja finantsasutuste poolt olla peamiseks uuendustegevuse takistajaks;
30. mõistab, et uuenduslike väikese ja keskmise suurusega ettevõtete juurdepääs riskikapitalile on praegu
väga piiratud, eriti nende arengu esimestel etappidel; seetõttu toetab ideed kasutada riigiabi erainves-teeringute meelitamiseks piirkondlikesse riskikapitalifondidesse, mis tegutsevad avaliku ja erasektori partner-luses ning võimaldavad avaliku sektori vahendite investeerimisel suuremat paindlikkust;
IV. Uuendusi toeatv ärikeskkond
31. nõuab vahendajate õigusliku seisundi täiendavat selgitamist seoses nende poolt pakutavate teenuste
ulatusega; toetab tagatissüsteemi, kuid teeb ettepaneku viia sisse kaasfinantseerimiselement, et meelitada ligirohkem erainvesteeringuid; usub siiski, et 100 %-line hüvitis võib kaasa tuua konkurentsimoonutuse;6.12.2006 ET C 296 E/267 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 27. aprill 2006
32. soovitab ülikoolidel ja nende teaduskeskustel osaleda uuendustegevuse vahendajatena avaliku ja era-
sektori piirkondlikus partnerluses või teha nendega tihedat koostööd; arvab, et see tekitaks olulisel hulgalsünergiat, mis aitaks kaasa ülikoolide teadus- ja uuendustegevuse suuremale seotusele üksikute uuenduslikeväikese ja keskmise suurusega ettevõtete ja uuenduslike ettevõtjate gruppide vajadustega;
33. palub täiendavalt selgitada, kuidas riigiabi eeskirju kohaldatakse ülikoolide ja teadusasutuste suhtes,
kui need tegelevad majandustegevusega;
34. peab küsitavaks selle sobivust, et väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele võimaldatakse riigiabi
kõrgelt kvalifitseeritud töötajate palkamiseks, kuna väikese ja keskmise suurusega ettevõtetel on võimalikoskusteabele ja oskustele juurde pääseda ka vahendajate ja ekspertide teenuste kaudu;
35. on veendunud vajaduses tugevdada ettevõtete ja ülikoolide vahelisi sidemeid, näiteks suurendades
kõikide erialade kõrgelt kvalifitseeritud töötajate liikuvust ülikoolide ja ettevõtete –eelkõige väikese ja kesk-
mise suurusega ettevõtete –vahel; on arvamusel, et eriti toetuskavade kaudu antav abi peaks neid sidemeid
soodustama; tervitab komisjoni ettepanekut jagada intellektuaalomandi õigused teadus- ja uuendustegevuseprogrammide partnerite (tööstuse ja avalik-õiguslike teadusorganisatsioonide) vahel vastavalt iga partneriosalemisele, sest see annab tugeva tõuke kõrgetasemeliste keskuste loomiseks; palub seetõttu komisjonilesitada konkreetsed ettepanekud, et selgitada intellektuaalomandi õiguslikku seisundit sellistel puhkudel;
36. usub, et klastrid tekivad orgaaniliselt ja peaksid seetõttu olema riigiabikõlblikud vaid ajutiselt, stardi-
kapitali järgus, et lahendada koostööga seotud takistused ja haldusprobleemid;
37. usub, et infrastruktuurile antav riigiabi peaks täitma tehnilise neutraalsuse ja avatud juurdepääsu
nõuet, käsitlema tuvastatud turuprobleeme ning tõhustama uuendustegevuse potentsiaali;
*
**
38. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.
P6_TA(2006)0183
Liiklusohutus: kodanikele hädaabikõnede lähemale toomine
Euroopa Parlamendi resolutsioon liiklusohutuse kohta: kodanikele hädaabikõnede lähemale toomine
(2005/2211(INI))
Euroopa Parlament ,
—võttes arvesse komisjoni valget raamatut “Euroopa transpordipoliitika 2010: aeg otsustada ”
(KOM(2001)0370) ja oma 12. veebruari 2003. aasta sellekohast resolutsiooni (1);
—võttes arvesse komisjoni teatist “Turvaliste ja intelligentsete sõidukite info- ja sidetehnoloogia ”
(KOM(2003)0542);
—võttes arvesse komisjoni teatist “Euroopa liiklusohutuse tegevuskava –Euroopa Liidu liiklusõnnetusohv-
rite arvu vähendamine poole võrra aastaks 2010: jagatud vastutus ”(KOM(2003)0311) ja oma
2004. aasta oktoobri väljaannet “Päästa 20 000 elu meie teedel ”;
(1) ELT C 43 E, 19.2.2004, lk 250.C 296 E/268 ET 6.12.2006 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 27. aprill 2006