ET Euroopa Liidu Teataja C 268/22

Nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta) artikli 8 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2007/C 268/13)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (1) artiklile 9. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

GARANTEERITUD TRADITSIOONILISE ERITUNNUSE REGISTREERIMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 509/2006

„DWÓJNIAK”

EÜ NR: PL/TSG/007/036/06.09.2005

1. Taotlejate rühma nimi ja aadress

Nimi: Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo — Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego Aadress: ul. Czackiego 3/6 PL-00-043 Warszawa Tel: (48-22) 828 27 21 E-post: krwim@sitspoz.pl

2. Liikmesriik või kolmas riik

Poola

3. Spetsifikaat

3.1. Registreeritav nimetus

„Dwójniak”

Toote turustamisel võib selle märgistus sisaldada järgmist teavet: „miód pitny wytworzony zgodnie ze staropolską tradycją” (vana Poola traditsiooni kohaselt valmistatud mõdu). See teave tuleb tõlkida muudesse ametlikesse keeltesse.

3.2. Nimetus

on iseenesest eripärane väljendab põllumajandustoote või toidu eripära

Nimi „Dwójniak” tuleneb arvust „2” (poola keeles: „dwa”) ning see on otseselt seotud toote ajalooliselt väljakujunenud koostise ja tootmismeetodiga — mõduvirdes sisaldub ühe osa mee kohta üks osa vett. Seega väljendab nimi toote eripära. Kuna nimetust „Dwójniak” kasutatakse ainult konkreetse mõduliigi tähistamiseks, tuleb ka nimetust iseenesest pidada eripäraseks.

3.3. Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel?

registreerimine koos nimetuse reserveerimisega registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta

3.4. Toote liik

Klass 1.8. — Asutamislepingu I lisas loetletud muud tooted

3.5. Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu kirjeldus

„Dwójniak” on mõdu — mõduvirdest kääritatud selge jook, mille eripäraks on iseloomulik meelõhn ja kasutatud toorainete maitse.

Mõdu „Dwójniak” maitset võib rikastada vürtside lisamisega. Mõdu „Dwójniak” värvus ulatub kuldsest kuni tumeda merevaigukollaseni ning sõltub tootmisel kasutatud mee liigist.

Mõdule „Dwójniak” on omased järgmised füüsikalised ja keemilised näitajad:

— alkoholisisaldus: 15–18 mahuprotsenti,

— redutseerivad suhkrud pärast inversiooni: 175–230 g/l,

— üldhappesus väljendatuna õunhappena: 3,5–8 g/l,

— lenduvate hapete sisaldus väljendatuna äädikhappena: maksimaalselt 1,4 g/l,

— üldsuhkur (grammides) tegeliku alkoholikontsentratsiooni alusel (mahuprotsentides) korrutatuna 18ga: minimaalselt 490 g,

— suhkruvaba ekstrakt: vähemalt — 25 g/l, — 30 g/l puuviljamõdu (melomel) puhul,

— tuhasus: minimaalselt 1,3 g/l puuviljamõdu puhul.

Mõdu „Dwójniak” tootmisel on keelatud lisada säilitusaineid, stabilisaatoreid ning tehislikke värvi-, lõhna- ja maitseaineid.

3.6. Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus

Toorained

— Looduslik mesi, mille omadused on järgmised: — veesisaldus: maksimaalselt 20 % (m/m), — redutseerivad suhkrud: minimaalselt 70 % (m/m), — kombineeritud sahharoosi ja melesitoosi sisaldus: maksimaalselt 5 % (m/m), — üldhappesus — 1 mol/l NaOH lahust 100 g mee kohta: 1–5 ml ulatuses, 5-hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus: maksimaalselt 4,0 mg 100 g mee kohta; — suure kääritamisvõimega mõdupärm, mille lisamisel toimub virdes ekstraktide käärimine;

— maitsetaimed ja vürtsid: nelk, kaneel, muskaat või ingver;

— naturaalsed puuviljamahlad või värske puuvili;

— põllumajandusliku päritoluga etüülalkohol (vajaduse korral).

Tootmismeetod

1. etapp

Mõduvirde pruulimine (keetmine) temperatuuril 95–105 oC. Valmistootes ettenähtud mee ja vee vahekord on ühe osa mee kohta üks osa vett (või puuviljamahlaga segatud vett). Kuna sellise vahekorra puhul on suhkrukontsentratsioon liiga kõrge selleks, et pärm saaks käärimisprotsessi käivitada, valmistatakse kõigepealt virre järgmises vahekorras: üks osa mett kahe osa vee kohta, millele võib lisada maitsetaimi ja vürtse. Puuviljamõdu puhul asendatakse vähemalt 30 % veest puuviljamahlaga. Selleks et säilitada mõdule „Dwójniak” omast mee ja vee vahekorda, lisatakse ülejäänud mesi käärimise lõppfaasis või laagerdumise ajal.

Vee ja mee suhte range järgimine ning nõuetekohase virdeekstrakti saavutamine aurusärgiga varustatud virdetõrres. Selline pruulimisviis takistab suhkrute karamellistumist.

2. etapp

Virde jahutamine pärmi paljunemiseks optimaalse temperatuurini 20–22 °C. Virre tuleb jahutada tootmise päeval ja jahutamise aeg sõltub jahuti tõhususest. Jahutamine tagab virde mikrobioloogilise turvalisuse.

3. etapp

Käärimise esilekutsumiseks lisatakse pärmilahus kääritamisanumas olevale virdele.

4. etapp

A. Põhikäärimine — 6–10 päeva. Temperatuuri hoidmine maksimaalselt 28 °C juures tagab kääritamisprotsessi nõuetekohase kulgemise.

B. Järelkäärimine — 3–6 nädalat. Järelkäärimine tagab nõuetekohaste füüsikalis-keemiliste näitajate saavutamise.

Selles etapis on võimalik lisada ülejäänud meekogus, et saavutada mõdus „Dwójniak” nõuetekohane vee ja mee vahekord.

5. etapp

Sette eemaldamine lõpuni käärinud mõdust.

Pärast vähemalt 12 % alkoholisisalduse saavutamist tuleb mõdu enne laagerduma jätmist ümber valada. Sellega tagatakse mõdu nõuetekohased füüsikalis-keemilised ning organoleptilised omadused. Käärimissette jätmine lõpuni käärinud mõdusse pärast järelkäärimist kahjustab pärmi autolüüsi tõttu mõdu organoleptilisi omadusi.

6. etapp

Laagerdumine (küpsemine) ja läbi sifooni selitamine (dekanteerimine) — korratakse vastavalt vajadusele, et ennetada soovimatuid protsesse käärimissettes (pärmi autolüüs). Laagerdumise kestel on võimalik läbi viia selliseid toiminguid nagu pastöriseerimine ja filtreerimine.

Kui seda ei ole käärimise lõppfaasis juba tehtud, on selles etapis võimalik lisada ülejäänud meekogus, et saavutada nõuetekohane vee ja mee vahekord mõdus „Dwójniak”. Nimetatud etapp on hädavajalik, et tagada toote õiged organoleptilised omadused.

„Dwójniak” peab laagerduma vähemalt kaks aastat.

7. etapp

Maitsestamine (koostis) — selles etapis keskendutakse lõpptoote valmistamisele, millel on mõdule „dwójniak” sobivad organoleptilised ning füüsikalis-keemilised omadused vastavalt 3.5 (Põllumajandustoote või toidu kirjeldus) määratletule. Nõutavate näitajate tagamiseks on võimalik parandada toote organoleptilisi ning füüsikalis-omadusi järgmiselt:

— lisades mõdu magustamiseks mett,

— lisades maitsetaimi ja vürtse,

— lisades põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi.

Selle etapi eesmärk on anda tootele „Dwójniak” iseloomulikud lõhna- ja maitseomadused.

8. etapp

Toote pakenditesse valamine temperatuuril 18–25 °C. Soovitav on villida mõdu „Dwójniak” traditsioonilistesse pakenditesse, näiteks korvpudelitesse, savinõudesse või tammevaatidesse.

3.7. Põllumajandustoote või toidu eripära

Mõdu „Dwójniak” eripära tuleneb:

— virde valmistamisest (toorainete koostis ja vahekord),

— laagerdumisest ja küpsemisest,

— füüsikalis-keemilistest ning organoleptilistest omadustest.

Virde valmistamine (toorainete koostis ja vahekord)

Mõdu „Dwójniak” eripära tuleneb eelkõige mee ja vee kasutamisest ettenähtud vahekorras (üks osa mett ühe osa vee kohta) ja selle rangest järgimisest mõduvirdes. Selline suhe on määrav tegur kõikides järgnevates mõdu „Dwójniak” tootmisetappides, mis annavad tootele selle unikaalsed omadused.

Laagerdumine ja küpsemine

Vastavalt vanale traditsioonilisele Poola retseptile sõltuvad toote omadused teatava pikkusega laagerdumis- ja küpsemisperioodist. Mõdu „Dwójniak” puhul on see periood vähemalt kaks aastat.

Füüsikalis-keemilised ning organoleptilised omadused

Kõikide spetsifikaadis sisalduvate tootmisetappide jälgimisega tagatakse unikaalse maitse ja aroomiga toote valmimine. Mõdu „Dwójniak” unikaalne maitse ja lõhnabukett saadakse sobiva suhkru- ja alkoholisisalduse tulemusena:

— redutseerivad suhkrud pärast inversiooni: > 175–230 g/l,

— üldsuhkur (grammides) tegeliku alkoholikontsentratsiooni alusel (mahuprotsent) korrutatuna 18ga: minimaalselt 490 g,

— alkohol: 15–18 mahuprotsenti.

Tänu tootmisel kasutatavate koostisainete rangelt määratletud vahekorrale on mõdule „Dwójniak” omane viskoosne ja voolav konsistents, mis eristab seda teistest mõduliikidest.

3.8. Põllumajandustoote või toidu traditsioonilised omadused

Traditsiooniline tootmismeetod

Mõdu tootmisel on Poolas rohkem kui tuhande aasta vanune traditsioon, mida iseloomustab suur mitmekesisus. Sajanditepikkuse tootmismeetodi edasiarendamise ja täiustamise tulemuseks on palju erinevaid mõduliike. Mõdu tootmise ajalugu ulatub tagasi Poola omariikluse algusaegadesse. 966. aastal kirjutas Hispaania diplomaat, kaupmees ja rändur Ibrahim ibn Yaqub: „Lisaks toidule, lihale ja künnimaale on Mieszko I riigis külluslikult mõdu, nii kutsutakse slaavi veine ja joovastavaid jooke.” (Mieszko I oli esimene ajalooline Poola kuningas). 11. ja 12. sajandi vahetusel Poola ajalugu talletanud Gallus Anonymuse kroonikad sisaldavad samuti arvukaid viiteid mõdu tootmisele.

Adam Mickiewiczi Poola rahvuseepos „Pan Tadeusz”, mis räägib aadelkonna elust aastatel 1811–1812, sisaldab üsna ohtralt teavet mõdu tootmise, tarbimise ja erinevate mõduliikide kohta. Mõdu on mainitud ka Tomasz Zani (1796–1855) luules ja Henryk Sienkiewiczi triloogias, milles kirjeldatakse 17. sajandi sündmusi Poolas („Ogniem i mieczem”, avaldatud 1884. aastal; „Potop”, avaldatud 1886. aastal ning „Pan Wołodyjowski”, avaldatud 1887. ja 1888. aastal).

Poola 17. ja 18. sajandi toiduvalmistamise traditsioone kirjeldavad allikad ei sisalda üksnes üldisi viiteid mõdule, vaid viitavad ka erinevatele mõduliikidele. Sõltuvalt tootmismeetodist kannavad need nimetusi „półtorak”, „dwójniak”, „trójniak” või „czwórniak”. Kõik need nimed on seotud erinevate mõduliikidega, mida toodetakse mee ja vee või mahla erineva vahekorra alusel ning erinevate laagerdumisaegadega. Mõdu „Dwójniak” tootmisviisi on väikeste muudatustega kasutatud sajandeid.

Traditsiooniline koostis

Traditsiooniline jaotumine mõdudeks „półtorak”, „dwójniak”, „trójniak” ja „czwórniak” on Poolas kasutuselt olnud sajandeid ning selline jaotus on tarbijate teadvuses säilinud tänase päevani. Pärast Teist maailmasõda tehti katseid reguleerida mõdu traditsioonilist jaotust neljaks kategooriaks. Jaotus kehtestati lõplikult Poola 1948. aasta seadusega veinide, viinamarjavirde ja mõdu tootmise ning nende toodetega kauplemise kohta (Poola Vabariigi ametlik väljaanne, 18. november 1948). Nimetatud seadus sisaldab mõdu tootmise eeskirju, määrates kindlaks mee ja vee suhte ning tehnoloogilised nõuded. Vee ja mee vahekord mõdu „Dwójniak” puhul on sätestatud järgmiselt: mõduks „Dwójniak” võib nimetada üksnes sellist mõdu, mis on valmistatud ühest osast looduslikust meest ja ühest osast veest.

3.9. Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord

Kohustuslikud kontrollid hõlmavad järgmist:

— mõduvirde koostisainete kindlaksmääratud suhte järgimine,

— laagerdumisperioodi kestuse järgimine,

— lõpptoote organoleptilised omadused (maitse, aroom, värvus, selgus),

— lõpptoote füüsikalis-keemilised näitajad: alkoholisisaldus, üldsuhkur, redutseerivad suhkrud pärast inversiooni, üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus, suhkruvaba ekstrakt ning puuviljamõdude puhul tuhasus — näitajate väärtused peaksid vastama spetsifikaadi punktis 3.5 määratletud väärtustele.

Kohustuslikke kontrolle viiakse läbi vähemalt üks kord aastas.

Soovitav on läbi viia kontrolle ka eespool loetletud tootmisetappide jooksul. Allpool loetletud tootmisetappide kontrollid ei ole kohustuslikud, kuid on soovituslikud, sest need aitavad kõrvaldada eri tootmisetappide käigus ilmneda võivaid vigu.

4. etapp

Kääritamisprotsessi käigus tuleks korrapäraselt laboratoorselt kontrollida toote organoleptilisi omadusi (maitse ja aroom) ning alkoholi kääritamisprotsessi käigus muutuvaid füüsikalis-keemilisi näitajaid, näiteks alkoholisisaldus ja suhkrute sisaldus.

6. etapp

Laagerdumise käigus tuleks korrapäraselt kontrollida toote peamisi organoleptilisi omadusi ning selliseid füüsilis-keemilisi näitajaid nagu alkoholisisaldus, üldsuhkur, üldhappesus ja lenduvate hapete sisaldus.

8. etapp

Enne pudelitesse villimist kontrollitakse erinevaid füüsikalis-keemilisi ning organoleptilisi näitajaid, mis on määratletud punktis 3.5 (Põllumajandustoote või toidu kirjeldus).

4. Spetsifikaadile vastavust kontrollivad ametiasutused või sertifitseerimisasutused

4.1. Nimi ja aadress

Nimi: Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno — Spożywczych Aadress: ul. Wspólna 30 PL-00-930 Warszawa Tel: (48-22) 623 29 00 Faks: (48-22) 623 29 98 E-post: —





Riiklik Eraõiguslik

4.2. Ametiasutuste või sertifitseerimisasutuste konkreetsed ülesanded

Eespool nimetatud kontrolliasutus vastutab spetsifikaadi kontrollimise eest tervikuna.

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 1.