SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Vähktõbi, olenemata sellest, kas see on seotud tööga või mitte, on südame-veresoonkonna haiguste järel ELi riikides teine peamine surma põhjus, mille arvele langeb umbes veerand kõigist surmajuhtumitest. Seda loetakse üheks peamiseks enneaegse surma põhjustajaks Euroopa Liidus. Vähktõbi ei mõjuta mitte ainult üksikisikute tervist ja perekonnaelu, vaid ka riiklikke tervishoiu- ja sotsiaalsüsteeme, riigieelarveid ning tootlikkust ja majanduskasvu. Seetõttu on vähktõve vastase võitluse tõhustamine ELi jaoks pakiline prioriteet. Nagu teatas Euroopa Komisjoni president von der Leyen oma poliitilistes suunistes, esitab komisjon sel eesmärgil enne 2020. aasta lõppu Euroopa kava, mille abil vähendada sellest haigusest põhjustatud kannatusi ja toetada liikmesriike vähktõve tõrje ja ravi parandamisel, et tagada kogu ELis õiglasem juurdepääs ravile. Vähktõbi on ka esimene tööga seotud surmade põhjus ELis – 52 % iga-aastastest kutsehaigustega seotud surmadest seostatakse töökeskkonnast põhjustatud vähktõvega, samas kui 24 % juhtudest on seostatav vereringehaigustega, 22 % muude haigustega ja 2 % vigastustega. Vähktõve kui kutsehaigusega tegelemine käesoleva algatuse ja muude algatuste kaudu on ka Euroopa vähktõvevastase võitluse kava lahutamatu osa. Käesoleva ettepaneku konkreetne eesmärk on parandada töötajate tervise ja ohutuse kaitset, vähendades nende tööalast kokkupuudet kolme kantserogeeniga või ainerühmaga (edaspidi „ained“), tagada töötajatele, tööandjatele ja täitevasutustele suurem selgus ning luua ettevõtjatele võrdsemad tingimused. Ettepanek esitatakse ajal, mil EL ja maailm seisavad silmitsi enneolematu kriisiga. COVID-19 pandeemial on olulised tervisealased, majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed, millega tuleb tegeleda. Pandeemia näitab ka seda, kui oluline on arvesse võtta tervishoiu- ja ohutusalaseid kaalutlusi töökohtadel, eelkõige kriisile reageerimise eesliinil olevatel töökohtadel. See annab veel ühe tõuke kahekordistada jõupingutusi töötajate ja ühiskonna kaitsmiseks kõigi võimalike tööalaste riskide eest; selle kaudu avaldub positiivne mõju tööhõivele ja majandusele. Kriisi järel tugeva sotsiaalse Euroopa ülesehitamiseks ja ELi majanduse taastudes tuleb jätkuvalt pingutada, et muuta töö kõigi jaoks ohutumaks ja tervislikumaks. Nagu on märgitud teatises „Tugev sotsiaalne Euroopa õiglaste üleminekute jaoks“, peavad töötajate kaitse meetmed lisaks sammu pidama mitmesuguste sotsiaalsete, majanduslike ja tehnoloogiliste suundumustega ning samal ajal tagama pideva kaitse traditsiooniliste riskide eest. Euroopa töötervishoiu ja tööohutuse kõrgete standardite säilitamiseks on komisjon teatises juba võtnud kohustuse vaadata läbi töötervishoiu ja tööohutuse strateegia, et käsitleda muu hulgas kokkupuudet ohtlike ainetega. Õiglase töö ja majanduskasvu teemalisel sotsiaaltippkohtumisel 17. novembril 2017 kuulutasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon ühiselt välja Euroopa sotsiaalõiguste samba, milles sätestatakse töötajate õigus tervislikule, ohutule ja hästi kohandatud töökeskkonnale, sealhulgas kaitsele kantserogeenide eest. Ka rõhutab komisjon teatises „Ohutumad ja tervislikumad töötingimused meile kõigile“, et Euroopa Liit peab jätkama investeerimist tööohutusse ja töötervishoidu, ning on võtnud kohustuse tõhustada võitlust vähktõve kui kutsehaiguse vastu seadusandlike ettepanekute abil. Kantserogeenide tegevuskava käsitleva pakti (mis allkirjastati 28. novembril 2019 Helsingis) hiljutine pikendamine näitab samuti, et paljud sidusrühmad teevad jätkuvalt tööd selle nimel, et parandada töötajate kaitset kantserogeensete ainetega kokkupuute eest.

Selleks et aidata veelgi parandada töötajate kaitset, jätkab komisjon kantserogeenide ja mutageenide direktiivi (edaspidi „direktiiv“) ajakohastamist, et pidada sammu teaduse ja tehnika uute arengusuundadega ning võtta arvesse sidusrühmade seisukohti. Kooskõlas direktiivi artikliga 16 kehtestatakse olemasoleva teabe põhjal (sealhulgas teaduslikud ja tehnilised andmed) direktiivi III lisas tööalase kokkupuute piirnormid kõigile kantserogeenidele ja mutageenidele, mille puhul see on võimalik. Direktiivi artikli 17 lõike 1 kohaselt võib direktiivi III lisa muuta vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 153 lõikes 2 sätestatud menetlusele, st seadusandlikule tavamenetlusele.

Viimastel aastatel on komisjon esitanud ettepaneku kolme direktiivi kohta, millega direktiivi muudeti. Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid need kolm direktiivi vastu 2017. aasta detsembris, 2019. aasta jaanuaris ja 2019. aasta juunis. Need kolm muudatust, milles käsitleti kokku 26 ainet, võimaldasid muu hulgas läbi vaadata kaks olemasolevat tööalase kokkupuute piirnormi, kehtestada 22 uut tööalase kokkupuute piirnormi ja lisada kahe ülejäänud aine puhul märge „nahk“ (tööalase kokkupuute piirnormi kehtestamata).

Direktiivi neljanda muutmisettepaneku tegemiseks korraldas komisjon 2017. aasta juulis ja novembris Euroopa tasandil kaheetapilise konsultatsiooni sotsiaalpartneritega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 154. Nii töötajate kui ka tööandjate organisatsioonid kinnitasid, et töötajate kaitse seisukohast on väga olulised allpool nimetatud kolm ainet, ning julgustasid komisjoni jätkama ettevalmistustööd nende esmatähtsate kantserogeenidega tööalase kokkupuute piirnormide kehtestamiseks:

·akrüülnitriil;

·nikliühendid;

·benseen.

Selle loetelu kinnitasid liikmesriikide ametiasutused ning tööandjate ja töötajate organisatsioonid tööohutuse ja töötervishoiu kolmepoolse nõuandekomitee (ACSH) raames spetsiaalse kemikaalide töörühma kaudu vastavalt selle volitustele, mille kohaselt nõuab komisjon töörühma aktiivset osalemist uute või läbivaadatud teaduslike hinnangute prioriteetide soovitamisel.

Praegu puutub akrüülnitriili, nikliühendite või benseeniga kokku rohkem kui miljon töötajat. Kui ELi tasandil meetmeid ei võeta, on neil töötajatel jätkuvalt risk haigestuda vähki või risk muude tõsiste terviseprobleemide tekkeks. Üksikasjalik teave nimetatud kolme aine erinevate kasutusviiside ja mõju kohta ning konkreetsete sektorite kohta, kus töötajad nendega kokku puutuvad, on esitatud käesolevale ettepanekule lisatud mõjuhinnangus.

Direktiivis on sätestatud mitu üldist miinimumnõuet kõigi direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuute vältimiseks või vähendamiseks. Tööandjad peavad kindlaks tegema riskid, mis töötajatele konkreetsete kantserogeenide ja mutageenidega töökohal kokku puutudes avalduvad, ja neid hindama ning riski esinemisel kokkupuute ära hoidma. Kui see on tehniliselt võimalik, tuleb protsess või keemiline mõjur asendada ohutu või vähem ohtlikuga. Kui asendamine ei ole tehniliselt võimalik, tuleb keemilisi kantserogeene, kui see on tehniliselt võimalik, toota ja kasutada suletud süsteemis, et vältida nendega kokkupuudet. Kui see ei ole tehniliselt võimalik, peab töötajate kokkupuude olema nii väike kui tehniliselt võimalik. See on direktiivi artikli 5 lõigete 2 ja 3 kohane minimeerimiskohustus.

Lisaks kõnealustele üldistele miinimumnõuetele on direktiivis selgelt märgitud, et tööalase kokkupuute piirnormide kehtestamine sellistele sissehingatavatele kantserogeenidele ja mutageenidele, mille puhul see on võimalik, on töötajate kaitse mehhanismi lahutamatu osa. Piirnormid tuleb kehtestada ka sellistele keemilistele mõjuritele, millel need siiani puuduvad, ning piirnormid tuleb alati niipea kui võimalik uusimate teaduslike andmete valguses läbi vaadata. Konkreetsete kantserogeenide ja mutageenidega tööalase kokkupuute piirnormid on sätestatud direktiivi III lisas.