Kommenteeritud kokkuvõte

Mõjuhinnang järgmise ettepaneku kohta: Prümi raamistiku kohase automatiseeritud andmevahetuse tugevdamine (nõukogu otsuste 2008/615/JSK ja 2008/616/JSK läbivaatamine)

A. Vajadus meetmete järele

Miks? Mis on lahendamist vajav probleem?

Kuritegevus kahjustab ELi kodanike julgeolekut ja heaolu kogu Euroopas. Õiguskaitseasutused vajavad kuritegevusega tõhusalt võitlemiseks töökindlaid ja toimivaid vahendeid. Kuritegevusega võitlemisel ja õigusemõistmise tagamisel on kõige jõulisemad vahendid koostöö ja teabe jagamine, nagu on märgitud ELi julgeolekuliidu 2020. aasta strateegias. ELi raske ja organiseeritud kuritegevuse 2021. aasta ohuhinnangu kohaselt tegutseb üle 70 % organiseeritud kuritegelikest rühmitustest rohkem kui kolmes liikmesriigis. Isegi näiliselt täiesti kohalik kuritegu võib olla seotud Euroopa teiste paikadega, kus sama kurjategija on kuritegusid toime pannud. Seoses sellega peab õiguskaitseasutustel olema võimalik õigel ajal andmeid vahetada. Sisepiirideta alal esineb õiguskaitseasutuste vahel andmete vahetamisel siiski endiselt piire ja takistusi, mille tulemuseks on pimealad ja lüngad, mida saavad ära kasutada arvukad kurjategijad ja terroristid, kes tegutsevad rohkem kui ühes liikmesriigis. Kuritegevuse vastu võitlemise ja julgeoleku tugevdamise piiriülese olemuse tõttu ei saa liikmesriigid üksi teabelünka kõrvaldada. Liikmesriigid peavad neis küsimustes üksteisele toetuma. ELi õiguskaitseasutused teevad koostööd ja vahetavad teavet, eelkõige DNA-profiilide, sõrmejälgede ja sõidukite registreerimisandmete vahetamiseks Prümi otsustega (nõukogu otsused 2008/615/JSK ja 2008/616/JSK) kehtestatud raamistiku kaudu, kuid esineb olulisi puudusi. Selle raamistiku kaudu kuritegevusega võitlemisel takistavad õiguskaitseasutusi neli põhiküsimust, mis kõik on seotud teabe otsimise ja edastamisega ELi õiguskaitseasutuste vahel: 1)õiguskaitseasutustel ei ole alati võimalik teada saada, kas andmed DNA-profiilide, sõrmejälgede või sõidukite registreerimise kohta, mida nad vajavad oma ülesannete täitmiseks, on teise liikmesriigi riiklikus andmebaasis kättesaadavad; 2)õiguskaitseasutustel puuduvad tõhusad vahendid, et teha päringuid ja saada juurdepääs teiste liikmesriikide riiklikes andmebaasides säilitatavatele muudele asjakohastele andmekategooriatele (lisaks DNA-profiilide, sõrmejälgede ja sõidukite registreerimise andmetele), mida nad vajavad oma ülesannete täitmiseks; 3)õiguskaitseasutustel ei ole tõhusaid vahendeid, et teha päringuid ja saada juurdepääs Europoli andmebaasis olevatele DNA-profiilide ja sõrmejälgede andmetele ning võimalikele muudele asjakohastele andmekategooriatele, mida nad vajavad oma ülesannete täitmiseks; 4)kui õiguskaitseasutused saavad teada, et andmed on teise liikmesriigi andmebaasis kättesaadavad („kokkulangevus“), ei ole neil alati tõhusat juurdepääsu vastavatele tegelikele andmetele, mida selle liikmesriigi riiklikus andmebaasis säilitatakse. Need neli omavahel seotud põhiküsimust põhjustavad probleeme mõju tõttu, mida need tõhusale võitlusele kuritegevusega ning ELi kodanike julgeolekule ja heaolule avaldavad. Need tõstatavad olulised poliitilised valikud, mis nõuavad probleemi põhjuste, nendega seotud eesmärkide, olemasolevate poliitikavariantide ja nende mõju üksikasjalikku hindamist.

Mida selle algatusega loodetakse saavutada?

Pakiliste operatiivvajaduste rahuldamiseks ja vastusena nõukogu üleskutsele kaaluda Prümi otsuste (nõukogu otsused 2008/615/JSK ja 2008/616/JSK) läbivaatamist, et laiendada nende kohaldamisala ning ajakohastada vajalikke tehnilisi ja õiguslikke nõudeid, peaks käesolev algatus tugevdama Prümi raamistiku kohast automatiseeritud andmevahetust, et aidata liikmesriikide õiguskaitseasutustel võidelda kuritegevusega. Õigusakti õigusliku aluse moodustavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõike 1 teise lõigu punkt d ja artikli 87 lõike 2 punkt a. Vastuseks neljale kindlakstehtud põhiprobleemile püütakse algatusega saavutada järgmised eesmärgid: 1)I eesmärk: pakkuda tehnilist lahendust tõhusaks automatiseeritud andmevahetuseks ELi õiguskaitseasutuste vahel, et teavitada neid asjakohastest andmetest, mis on kättesaadavad teise liikmesriigi riiklikus andmebaasis; 2)II eesmärk: tagada, et teiste liikmesriikide riiklikest andmebaasidest pärinevad asjakohasemad andmed (andmekategooriad) on kõigile pädevatele ELi õiguskaitseasutustele kättesaadavad; 3)III eesmärk: tagada, et Europoli andmebaasis olevad asjakohased andmed (andmeallikad) on õiguskaitseasutustele kättesaadavad; 4)IV eesmärk: anda õiguskaitseasutustele tõhus juurdepääs kokkulangevusele vastavatele tegelikele andmetele, mis on kättesaadavad teise liikmesriigi riiklikus andmebaasis või Europolis.

Milline on ELi tasandi meetmete lisaväärtus?

Kuritegevuse vastu võitlemise ja julgeolekuküsimuste piiriülese olemuse tõttu ei suuda liikmesriigid üksi teabevahetust Euroopa Liidus piisavalt parandada. Liikmesriigid on kohustatud nendes küsimustes üksteisele toetuma. Ühised ELi tasandi eeskirjad, standardid ja nõuded hõlbustavad sellist teabevahetust, tagades samal ajal erinevate riiklike süsteemide ühilduvuse. See omakorda võimaldab teabevahetuse töövoogude teatavat automatiseerimist, mis vabastab õiguskaitseametnikud töömahukast käsitsi tegevusest. Samuti võimaldab teabevahetus ELi tasandil tagada kõrgetasemelised andmeturbe- ja andmekaitsestandardid.

B. Lahendused

Milliseid seadusandlikke ja mitteseadusandlikke poliitikavariante on kaalutud? Kas on olemas eelistatud variant? Miks?

Kaalutud on mitut seadusandlikku poliitikavarianti. Pärast eelvalikut jäeti mõned poliitikavariandid kiiresti kõrvale. Teisi poliitikavariante hinnati üksikasjalikult. 1)Poliitikavariant I eesmärgi saavutamiseks: („pakkuda tehnilist lahendust tõhusaks automatiseeritud andmevahetuseks“) ·poliitikavariant 1.1: rakendada detsentraliseeritud ja tsentraliseeritud lähenemisviisi vahelist hübriidlahendust, mis ei näe ette andmete säilitamist kesksel tasandil 2)Poliitikavariandid II eesmärgi saavutamiseks: („tagada, et asjakohasemad andmed (andmekategooriad) on õiguskaitseasutustele kättesaadavad“) ·poliitikavariant 2.1: seada Prümi raamistikus sisse näokujutiste vahetamine ·poliitikavariant 2.2: seada Prümi raamistikus sisse politseiregistrite andmete vahetamine ·poliitikavariant 2.3: seada Prümi raamistikus sisse juhiloaandmete vahetamine 3)Poliitikavariandid III eesmärgi saavutamiseks: („tagada, et Europoli andmebaasis olevad asjakohased andmed (andmeallikad) on õiguskaitseasutustele kättesaadavad“) ·poliitikavariant 3.1: võimaldada liikmesriikidel Prümi raamistiku osana automaatselt kontrollida Europoli valduses olevaid kolmandatelt riikidelt saadud andmeid ·poliitikavariant 3.2: võimaldada Europolil kontrollida kolmandatest riikidest pärit andmeid liikmesriikide andmebaasides 4)Poliitikavariant IV eesmärgi saavutamiseks: („tagada tõhus juurdepääs kokkulangevusele vastavatele tegelikele andmetele, mis on kättesaadavad teise liikmesriigi riiklikus andmebaasis või Europolis“) ·poliitikavariant 4.1: reguleerida järelmeetmete protsessi ELi tasandil koos kokkulangevusele vastavate tegelike andmete poolautomaatse vahetamisega Pärast peamiste poliitikavariantide mõju üksikasjalikku hindamist kuuluvad eelistatud poliitikavariantide paketti 1.1., 2.1., 2.2., 3.1., 3.2. ja 4.1. poliitikavariant.

Kes millist varianti toetab?

Sidusrühmad toetavad üldiselt Prümi raamistiku kohase automatiseeritud andmevahetuse tugevdamist. Liikmesriigid on eelistatud poliitikavariante sõnaselgelt toetanud mitmel nõukogu foorumil ning nõukogu järeldustes (nõukogu 2018. aasta järeldused PRÜMI OTSUSTE rakendamise kohta kümme aastat pärast nende vastuvõtmist). Samal ajal on liikmesriigid teadlikud, kui tähtis on nii operatiivsest kui ka menetluslikust seisukohast nende riiklik suveräänsus õiguskaitse valdkonnas. Euroopa Parlament peaks kontrollima, kas vajadus lisada mis tahes uus andmekategooria Prümi raamistikku on põhjendatud ning kas on olemas tugevad andmekaitsemeetmed. Arutelud kõigi sidusrühmadega näitasid, kui oluline on ette näha asjakohased kaitsemeetmed, et tagada põhiõiguste ja eelkõige isikuandmete kaitse õiguse austamine.

C. Eelistatud poliitikavariandi mõju

Millised on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel korral peamiste poliitikavariantide) eelised?

Eelistatud poliitikavariantide pakett (1.1., 2.1., 2.2., 3.1., 3.2. ja 4.1. poliitikavariant) lahendaks tulemuslikult tuvastatud probleemid ja tugevdaks kehtivat Prümi raamistikku sihipärase ja tugeva lisasuutlikkusega, et suurendada toetust liikmesriikidele teabevahetuse tõhustamisel lõppeesmärgiga ennetada ja uurida kuritegusid ja terroriakte, järgides täielikult põhiõigusi. Kõigi eelistatud variantide lõplikud kasusaajad on kodanikud, kes saavad otsest ja kaudset kasu paremast võitlusest kuritegevuse vastu ja madalamast kuritegevuse määrast. Tõhususe seisukohast on peamised kasusaajad riiklikud õiguskaitseasutused. Eelistatud poliitikavariandid pakuvad tõhusaid lahendusi probleemidele, mille lahendamine oleks muidu kulukam või vähem tõhus.

Millised on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel korral peamiste poliitikavariantide) kulud?

Eelistatud poliitikavariandid nõuavad investeeringuid nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil. Riiklikul tasandil on investeerimiskulud kokku 4,4 miljonit eurot ühekordsete kuludena ja 882 000 eurot aastas. ELi tasandil on investeerimiskulud kokku 17,17 miljonit eurot ühekordsete kuludena ja 4,1 miljonit eurot aastas. Tuleb märkida, et need summad on hinnangulised ning lähtuvad varasematest kogemustest, mis on saadud IT-taristu arendamise ja rakendamisega ELi tasandil. Mõnda poliitikavarianti on siiski raske täpselt kvantifitseerida. Eeldatakse, et kasu ja sääst kaaluvad prognoositavad investeerimiskulud üles, eelkõige liikmesriikide tasandil. Prümi keskruuteri loomine hoiaks liikmesriikide kulusid kokku, kuna neil ei oleks vaja luua sama palju ühendusi, kui on liikmesriike ja andmekategooriaid. Eelistatud poliitikavariantidel ei ole eeldatavasti mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Eelistatud poliitikavariandid ei sisalda õiguslikke kohustusi kodanike/tarbijate jaoks ega tekita seega nendele sidusrühmadele lisakulusid.

Milline on mõju ettevõtjatele, VKEdele ja mikroettevõtjatele?

Eelistatud poliitikavariantidel ei ole eeldatavasti märkimisväärset mõju ettevõtjatele.

Kas on ette näha märkimisväärset mõju riigieelarvetele ja ametiasutustele?

Nagu eespool mainitud, on eeldatavad investeerimiskulud riigi tasandil kokku 4,4 miljonit eurot ühekordsete kuludena ja 882 000 eurot aastas, mis kompenseeritakse eelarvesäästuga, mis saadakse keskruuteri kasutamisest, selle asemel et luua igas liikmesriigis sama palju riigi tasandi ühendusi, kui on liikmesriike ja andmekategooriaid. Hinnangud näitavad, et riigi tasandil kogunenud eelarvesääst võib kahe aasta jooksul kompenseerida alginvesteeringu nii kesk- kui ka riiklikul tasandil.

Kas on oodata muud olulist mõju?

Kõik eelistatud poliitikavariandid on seotud isikuandmete töötlemisega. Seetõttu mõjutavad need poliitikavariandid põhiõigusi, eelkõige õigust isikuandmete kaitsele (harta artikkel 8) ja õigust eraelu austamisele (harta artikkel 7). Selleks et tagada täielik kooskõla põhiõigustega, on mõjuhinnangus tagatud põhiõiguste põhjalik arvessevõtmine kogu analüüsi vältel. Selle tulemusena vastavad kõik eelistatud poliitikavariandid üldist huvi pakkuvale eesmärgile ning piirduvad rangelt sellega, mis on selle eesmärgi saavutamiseks vajalik ja proportsionaalne.

D. Järelmeetmed

Millal poliitika läbi vaadatakse?