1. Sissejuhatus

Pärsia lahe piirkond on dünaamiline naaberpiirkond ning oluline sõlmpunkt Euroopa, Aasia ja Aafrika vahel. Pärsia lahe piirkonna julgeoleku- ja stabiilsusolukord mõjutab ELi otseselt. Ka ELil on maailma suurima ühtse turu, kaubandusbloki ja investorina, teadusuuringute ja innovatsiooni eestvedaja, olulise vahendaja ning mitmepoolsuse, demokraatia ja sotsiaalsete muutuste, sealhulgas inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse edendajana Pärsia lahe partneritele palju pakkuda.

Ajal, mil nii Euroopas kui ka Pärsia lahe piirkonnas valitseb ebakindlus ja reeglitel põhinev rahvusvaheline kord on tõsise rünnaku all ning maailm peab tulema toime Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni ja COVID-19 pandeemia tagajärgedega ning pakilise vajadusega rohe- ja digipöörde järele, on Euroopa Liidul palju võita tugevamast ja strateegilisemast partnerlusest Pärsia lahe koostöönõukogu ja selle liikmesriikidega.

Kaubanduse ja investeeringute suurendamine, kliimamuutuste vastu võitlemine, ülemaailmse terviseturbe ning energiajulgeoleku ja sujuva rohepöörde tagamine, kasvavate ülemaailmsete arengu- ja humanitaarabivajaduste rahuldamine ning rahu ja stabiilsuse edendamine ning pingete leevendamine laiemas piirkonnas on kõik teemad, mis pakuvad suurt vastastikust huvi. Strateegiline partnerlus ELi ning Pärsia lahe koostöönõukogu ja selle liikmesriikide vahel suurendab mõlema partneri jõukust ja julgeolekut ning aitab üleilmsete probleemide lahendamisele oluliselt kaasa. Selline partnerlus tugineb traditsioonilistele tugevatele sidemetele, mis on Pärsia lahe koostöönõukogu liikmete ja ELi liikmesriikide vahel juba olemas. Suhete arenedes ja küpsedes võib kaaluda ka muude peamiste Pärsia lahe riikide kaasamist partnerlusse.

Tugevam partnerlus Pärsia lahe piirkonnaga täidab Euroopa strateegia „REPowerEU“ rakendamisel ja ELi välise energiastrateegia täiendamisel olulist rolli. See hõlmab niisuguseid olulisi teemasid nagu veeldatud maagaasi tarnete suurendamine, naftaturgude stabiliseerimise meetmed, vesinikuga seotud koostöö, energiatõhusus ja taastuvenergia kiirem kasutuselevõtt.

Hiljutised suundumused Pärsia lahe piirkonnas on julgustavad. Pärsia lahe koostöönõukogu sisemise lõhe kaotamine 2021. aastal on hõlbustanud ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu koostöö jätkamist ja laiendamist. Pärsia lahe koostöönõukogu riikides toimuvad paljulubavad ühiskondlikud ja majanduslikud muutused, mis põhinevad laiahaardelistel ümberkujundavatel tegevuskavadel („visioonid“), ja nende edasine areng pakuvad mitmesuguseid koostöö- ja investeerimisvõimalusi. Lisaks võiks Viini läbirääkimiste edukas lõpuleviimine, mille eesmärk on hõlbustada Ameerika Ühendriikide tagasipöördumist ühise laiaulatusliku tegevuskava juurde ning seda, et Ameerika Ühendriigid ja Iraan hakkaksid uuesti täielikult täitma kõiki ühise laiaulatusliku tegevuskavaga võetud kohustusi, luua platvormi edasisteks jõupingutusteks vähendada pingeid ja suurendada usaldust laiema piirkonna vastu.

Võttes arvesse pärast 1989. aastal sõlmitud ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu koostöölepingut toimunud suurt arengut ning vajadust palju tugevama ja terviklikuma koostöö järele, on EL kindlalt otsustanud luua Pärsia lahe piirkonnaga partnerlussuhteid ja elavdada koostööd tugeva strateegilise partnerluse ja tugevate kahepoolsete institutsiooniliste raamistike kaudu.

Seepärast tehakse käesolevas ühisteatises ettepanek tugevdada partnerlust mitmes olulises poliitikavaldkonnas ning esitatakse ELi ning Pärsia lahe koostöönõukogu ja selle liikmesriikide jaoks mitu konkreetset ettepanekut, millega tugevdada omavahelist koostööd vastastikustes huvides, keskendudes selgelt tulemuste saavutamisele.

2. Partnerlus õitsengu nimel

EL ja Pärsia lahe koostöönõukogu moodustavad kokku 20 % maailmamajandusest ja 17,5 % ülemaailmsest kaubandusest ning nende arvel on üle poole ülemaailmsetest välismaistest otseinvesteeringutest. 2020. aastal oli EL Pärsia lahe koostöönõukogu suurim impordipartner ja suuruselt neljas ekspordipartner (vastavalt 17,8 % ja 6,9 %) . Privilegeeritud kaubandus- ja investeerimissuhted ELi ning Pärsia lahe koostöönõukogu ja selle liikmete vahel pakuvad suurt vastastikust huvi, muutuvad üha olulisemaks ja nende tulevikupotentsiaal on selge. Sellised suhted omandavad aina suuremat tähtsust kiiresti muutuvates geopoliitilistes oludes, kus EL peab oma eesmärkide saavutamiseks ja avatud strateegilise autonoomia suurendamiseks looma liite ja koostööplatvorme Seoses Venemaa agressiooniga Ukraina vastu teeb EL aktiivselt tööd tihedamate sidemete loomiseks Pärsia lahe koostöönõukoguga, et otsida alternatiivseid energiaallikaid, sealhulgas taastuvenergiat.

Tuginedes 1989. aasta koostöölepingule, alustasid EL ja Pärsia lahe koostöönõukogu vabakaubanduslepingu läbirääkimisi, mis peatusid 2008. aastal peamiselt seetõttu, et ambitsioonid põhiküsimustes olid erinevad. Sellest ajast alates on ELi vabakaubanduslepingute raamistikku edasi arendatud ja see sisaldab praegu kaugeleulatuvaid sätteid kestliku arengu, töötajate õiguste ning eksporditollimaksude ning muude kaubandust ja investeeringuid moonutavate meetmete järkjärgulise kaotamise kohta. Ekspertide tasandi arutelud jätkuvad, et parandada veelgi seisukohtade vastastikust mõistmist, pidades silmas võimalikke kaubanduslepingu läbirääkimisi, mille raames käsitletaks vastastikust huvi pakkuvaid küsimusi, sealhulgas tõhustatud kaubandus- ja investeerimiskeskkonda, regulatiivset ja tollikoostööd ning kestliku arengu eesmärke. Vahepeal uurib EL võimalusi majanduspartnerluse süvendamiseks ning olemasoleva ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu kaubandus- ja investeerimisdialoogi tugevdamiseks, et hõlbustada veelgi regulatiivset koostööd, suurendada intellektuaalomandi õiguste, sealhulgas geograafiliste tähiste kaitset, tugevdada veelgi koostööd tolli- ja pettusevastastes küsimustes, sealhulgas piraatkaubanduse ja smugeldamise vastases võitluses, toetada taastuvenergiat, energia- ja ressursitõhusust ning digitaalkaubandust ning edendada kestlikke ja ülemaailmseid tarneahelaid. EL ja Pärsia lahe koostöönõukogu kooskõlastavad seisukohti mitmepoolse kaubanduspoliitika tegevuskavade suhtes, sealhulgas Maailma Kaubandusorganisatsioonis selle reformi osas. Samuti püüab EL tugevdada ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu koostööd majandusliku integratsiooni ning kestliku ettevõtlus- ja investeerimiskeskkonna valdkonnas hästi toimivate ja õiglaste turgude abil, kus ettevõtjad saavad konkureerida oma saavutuste alusel võrdsetel tingimustel, ning võidelda konkurentsi moonutavate ebaausate kaubandustavade või subsiidiumide vastu. Lisaks tugevdab EL iga Pärsia lahe koostöönõukogu riigiga kahepoolset majanduspartnerlust, mis täiendab olemasolevat ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu kaubandus- ja investeerimispartnerlust.

See aitaks kaasa ka majanduse mitmekesistamisele, mille vastu on Pärsia lahe riikidel suur huvi. Nad on võtnud vastu strateegilised visioonid, mille eesmärk on mitmekesistada oma majandust, vähendades oma sõltuvust nafta- ja gaasituludest. Nad pööravad tähelepanu ka muude sektorite arendamisele ja tugevale erasektorile, mis suudab luua töökohti, majanduskasvu ja välisinvesteeringuid, ning tööturu moonutuste kõrvaldamisele, et oma kodanike tööhõivet suurendada. EL ja selle liikmesriigid võiksid jagada Pärsia lahe koostöönõukogu riikidega parimaid tavasid küsimuses, kuidas stimuleerida väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks soodsat ettevõtluskeskkonda sellistes sektorites nagu digiüleminek, energeetika, keskkonnahoidlik majandus ja säästev turism ning kuidas toetada õppekavade ühtlustamist ning arendada ja toetada ettevõtluskultuuri. EL jätkab koostööd Pärsia lahe koostöönõukoguga, et parandada veelgi ettevõtluskoostööd, kõrvaldades olemasolevad turulepääsu tõkked ning toetades õiglast, läbipaistvat ja mittediskrimineerivat investeerimist soodustavat poliitikat. Nende eesmärkide saavutamiseks kavatseb EL toetada ELi kaubanduskoja loomist Pärsia lahe koostöönõukogu riikides .

Praegu mõlemas piirkonnas toimuv majanduslik ümberkujundamine annab võimaluse kaaluda, kuidas tegeleda kõige paremini neist kummaski tööjõupuudusega ja tagada majandusele kasvu ja innovatsiooni jaoks vajalikud oskused, keskendudes noorte liikuvusele ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu riikide vahel.

Pärsia lahe riigid on olulised partnerid ühistes jõupingutustes COVID-19 pandeemia mõjuga võitlemiseks, ülemaailmses terviseturbes ning rahvusvahelistes algatustes pandeemiaks valmisoleku ja sellele reageerimise parandamiseks. Ühised jõupingutused on olulised, et parandada jätkuvalt rahvatervishoidu ja tagada tugev ülemaailmne raamistik, mis suurendab vastupanu- ja reageerimisvõimet tulevastes tervisekriisides. Edasine töö Pärsia lahe riikide ühendamiseks ELi digitaalse COVID-tõendi süsteemiga ja vaktsineerimise tunnustamiseks toetaks ohutut rahvusvahelist reisimist ja aitaks kaasa ülemaailmsele taastumisele. EL teeb nendega koostööd ka pikaajaliste taastevahendite ja taasterahastu „NextGenerationEU“ raames ning taotleb nende toetust oma mitmekesisele rahastamisstrateegiale, mis hõlmab keskpika perioodi ja pikaajaliste võlakirjade emiteerimist. EL tõhustab ja tugevdab ka ühiseid jõupingutusi rahvatervisega seotud ohtudeks valmisoleku ja neile reageerimise valdkonnas.

Transpordi valdkonnas püüab EL jätkuvalt parandada lennunduskoostööd Pärsia lahe riikidega ning teha ühiseid jõupingutusi regulatiivse koostöö ja lähenemise suurendamiseks ning parimate tavade ja standardite jagamiseks sellistes valdkondades nagu lennuohutus ja lennundusjulgestus, lennuliikluse korraldamine, sotsiaalsed ja keskkonnastandardid lennunduses ning lennureisijate õigused. EL toetab ka Pärsia lahe riikide vahelist piirkondlikku lennunduskoostööd. ELi ja Pärsia lahe raudteekoostöö elavdamine võiks hõlmata ELi raudtee signaalimis- ja liikluskorraldussüsteemi kasutamist, teadusuuringuid ja innovatsiooni, heiteta tehnoloogiat ning regulatiivseid mudeleid ja parimaid tavasid . Taristu valdkonnas uurib EL koostöövõimalusi Pärsia lahe riikidega, sealhulgas seoses käimasolevate aruteludega tulevase Vahemere piirkonna transpordivõrgu üle lõunanaabruses. Selle võrgu eesmärk on edendada tugevamaid ühendusi naabruses asuvate strateegiliste transpordikoridoridega Sahara-taguses Aafrikas ja Kesk-Aasias.

EL jätkab piirkonnaga laevandusalast dialoogi ning püüab tugevdada koostööd eelkõige meresõiduohutuse, keskkonnakaitse ja meretranspordi ühenduste valdkonnas. EL jätkab koostööd Pärsia lahe riikidega Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis, et tagada ohutus- ja keskkonnastandardite kõrge tase ning ambitsioonikamad kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgid.

EL on otsustanud kindlalt lahendada probleemid ja maksimeerida digiülemineku pakutavaid võimalusi ning teha koostööd Pärsia lahe koostöönõukoguga, sealhulgas digipöörde, ühenduvuse ja innovatsiooni valdkonnas. Strateegia „Global Gateway“ kaudu toetab EL digivõrkude ja -taristute kasutuselevõttu maailma puuduliku ühendusega piirkondades, tagades, et need on ohutud, vastupanuvõimelised ja usaldusväärsed ning kaitsevad isikupuutumatust, eelkõige edendades ELi 5G-võrkude meetmepaketti. EL toetab turvalise rahvusvahelise ühenduvuse suurendamist, eelkõige Euroopa ja Pärsia lahe piirkonna vahel, ning osaleb aruteludes selle üle, kuidas toetada digipöörde inimkeskset käsitlust, sealhulgas universaalsete väärtuste austamist. See võib omakorda luua võimalusi edasiseks koostööks andmepõhise majanduse, kõrgjõudlusega andmetöötluse või tehisintellekti inimkeskse käsitluse valdkonnas. Andmepõhise majanduse tugevdamise lähtepunktina võiks uurida vastastikust huvi tööstuslike andmeruumide alase koostöö vastu. EL ja Pärsia lahe koostöönõukogu võivad töötada koos selle nimel, et toetada Pärsia lahe riikide inimeste, eelkõige naiste ja noorte digioskuste täiendamist, et nad saaksid kasu digipöörde võimalustest. Uurida võib vastastikust huvi koostöö suhtes ELi digitaalse innovatsiooni keskuste kontseptsiooni valdkonnas. EL toetab ka teabevahetust Pärsia lahe riikidega ELi andmekaitsepoliitika ja -tavade teemal, et edendada edasist lähenemist ELi ja rahvusvahelistele standarditele.

ELi koostöö Pärsia lahe koostöönõukogu riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas loob uusi turge ja töökohti, aitab kaasa piirkonna majanduse mitmekesistamisele ja elavdamisele ning lahendab ühiskondlikke probleeme, nagu kliima- ja energiapööre ning ülemaailmsed tervishoiuküsimused. See koostöö põhineb ELi uuel strateegial, mis on alus ka rahvusvahelisele koostööle raamprogrammi „Euroopa horisont“ raames ning suunab seda . See edendab avatust, mida tasakaalustab suurem vastastikkus, ning sellega püütakse luua võrdsed tingimused, järgides selliseid aluspõhimõtteid nagu akadeemiline vabadus, sooline võrdõiguslikkus, eetika, teadusuuringute usaldusväärsus ja kaasavus, avatud teadus ja tõenditel põhinev poliitikakujundamine.