ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 21.9.2005 
KOM(2004)173 lõplik/4 
2004/0055(COD) 
ADDENDUM 2 
Concerne les versions linguistiques des 
nouveaux Etats membres  
Ettepanek 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS 
millega luuakse Euroopa maksekorraldusmenetlus 
(komisjoni esitatud) 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. SISSEJUHATUS  JA TAUST 
1.1. Sissejuhatus 
Seoses Amsterdami lepingu jõustumisega on Eu roopa Liit seadnud eesmärgiks vabadusel, 
turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järkjärgulise rajamise, võttes sealhulgas meetmeid ka tsiviilasjades tehtava õigusalase koost öö valdkonnas. Vastavalt Euroopa Ühenduse 
asutamislepingu artikli 65 punktile c peavad need meetmed kõrvaldama tsiviilasjade tõrgeteta 
lahendamise ees seisvaid takistusi, edenda des vajadusel liikmesr iikides kohaldatavate 
tsiviilkohtumenetluse eeskirj ade omavahelist kokkusobivust. 
Nõukogu ja komisjoni koostatud Viini tegevuskavas, mille nõukogu võttis vastu 1998. aastal,
1 
kutsuti üles määrama kindlaks tsiviilkohtumene tluse eeskirjad, mille ühtlustamine on Euroopa 
kodanikele õiguskaitse kättesaadavuse s oodustamiseks edasilükkamatu, ning uurima 
täiendavate meetmete väljatöötamist tsiv iilkohtumenetluse omavahelise kokkusobivuse 
parandamiseks. 
1999. aasta Euroopa Ülemkogu Tampere istungi järeldustes2 kutsusid nõukogu ja komisjon 
üles koostama uusi õigusakte nende tsiviilkohtumenetluse osade reguleerimiseks, mis 
mõjutavad ladusat õigusalast koos tööd ja paremat juurdepääsu õi guskaitsele. Maksekorraldus 
lisati spetsiaalselt nende teemade hulka, mis õi gustavad kõnealuseid seadusandlikke algatusi. 
Komisjoni ja nõukogu meetmete ühisprogra mmis vastastikuse tunnustamise põhimõtte 
rakendamiseks seoses otsustega tsiviil- ja  kaubandusküsimustes, mille nõukogu võttis vastu 
30. novembril 2000. aastal,3 toodi ühenduse ühe prioriteedin a esile välisriig i kohtuotsuse 
tunnustamise kaotamine vaidlustamata nõuete korral. Programmis, milles keskendutakse selgelt kohtuotsuste tunnustamise ja jõustamise  soodustamisele, osutatakse ka menetlusõiguse 
ühtlustamisele kaasneva meetmena, mis võib mõnedes valdkondades olla soovitava 
edasimineku eelduseks, seda seoses eesmärgig a loobuda järkjärgult vä lisriigi kohtuotsuse 
tunnustamisel põhinevast täitemenetlusest. Dokumendis rõhutatakse, et mõnedes 
valdkondades (konkreetselt vaidlustamata nõuete  tagasinõudmise ko rral) võib välisriigi 
kohtuotsuse tunnustamise kaotamine tähendada ühenduse piires kehtes tatud spetsiifilise, 
ühetaolise või ühtlustatud menetluse tulemu sena Euroopa täitekorralduse loomist.
4 Tuleb 
siiski rõhutada, et kuigi vä lisriigi kohtuotsuse tunnustamise kaotamine ja menetlusõiguse 
ühtlustamine on esitatud programmi eespool ni metatud lõigus koos, on need siiski kaks 
eraldiseisvat küsimust. Esimene neist eeldab kohtuotsuse tegemist ja käsitleb täitmisele 
pööramise võimalust teises liikmesriigis, samal ajal kui teine küsimus on seotud õiguskaitse 
kättesaadavusega kohtuotsuse tegemisel sõlt umata sellest, kas see kuulub täitmisele 
pööramisele välismaal. Need küsimused on oma olemuselt eraldiseisvad ning nendega võib 
                                                 
1  EÜT C 19, 23.1.1999, lk 1, punkti 41 alapunkt d. 
2 Eesistuja järeldused, punkt 38. 
3 EÜT C 12, 15.1.2001, lk 1. 
4 Programmi II jao A osa lõike 2 punkt b. Kuigi maksekorraldusmenetluse (ega mis tahes muu konkreetse 
menetluse) kohta ei ole kõnealuses jaos toodud ühte gi märkust, näitavad hilisemad viited ettepanekule 
seoses Euroopa täitekorraldusega vaidlustamata nõuete kohta (selle rakendamise esimeses etapis) III jao 
A osas, et ühtlustamine on kavandatud konkreetselt vaidlustamata nõuete tagasinõudmisel. 
 
ET 3   ET tegeleda üksteisest sõltumatult ja eraldi, mida tunnistavad Ta mpere istungi järeldused, mis 
käsitlevad mõlemat küsimust ilma nende vahel seost loomata. 
Komisjon on otsustanud täita kaks eesmärki – vaidlustamata nõuetega seoses tehtud otsuste 
vastastikust tunnustamist ja spet siaalse menetluse loomist otsuste tegemiseks vaidlustamata 
nõuete korral – kahe erineva õigusakti abil. Sellin e kahesuunaline strateegia ei sisalda kahe 
projekti vahelist kattumise või vastuolude riski, kuna projektid  on selgelt piir itletud range 
jaotusega etappideks, vastavalt enne (makse korralduse menetluse loomine) ja pärast 
(tunnustamine ja täitmine) täitmisele kuuluva otsu se tegemist. Vastupidi,  selline lähenemine 
pakub mitmeid olulisi eeliseid võrreldes sead usandliku algatusega, mis ühendab mõlemad 
aspektid. Näiteks võimaldab see välisriigi kohtuotsuse tunnustamise kaotamise laialdasemat kohaldamist, laienedes kõikidele kohtuotsustele,  mis on tehtud vaidluse tõendatud puudumisel 
laenu iseloomu ja selle ulatuse üle, mitte ainult ühe konkreetse menetluse raames tehtud otsuste korral. 
2002. aasta aprillis esitas komisjon ettepane ku seoses nõukogu määrusega, mis kehtestab 
Euroopa täitekorralduse vaidlustamata nõuete kohta,
5 millega sätestatakse vahemeetmete 
kaotamine kõikide täitmisele pööratavate vaid lustamata nõuete puhul, sõltuvalt vastavusest 
mitmetele menetluse miinimumstandarditele se oses dokumentide kätteandmisega. Käesolevas 
ettepanekus tutvustatakse eespool ki rjeldatud strateegia teist suunda. 
1.2. Roheline raamat Euroopa maksekorraldusmenetluse ja meetmete kohta, mis 
lihtsustavad ja kiirendavad kohtuvaidlusi seoses väikeste nõuetega 
Kõnealuse ettepaneku vastuvõtmisele  eelnes laiaulatus lik konsulteerimine liikmesriikidega ja 
kodanikuühiskonna kõikide huvitatud poo ltega. Rohelises raamatus Euroopa 
maksekorraldusmenetluse ja meetmete kohta, mis lihtsustavad ja kiirendavad kohtuvaidlusi 
seoses väikeste nõuetega, mille ko misjon esitas 20. detsembril 2002. aastal,6 anti ülevaade 
olemasolevatest maksekorraldusmenetlustest vastavalt liikmesriikide õigusaktidele. 
Tuginedes võrdlevale uuringule selle kohta, kui das liikmesriigid käsitlevad menetlusega 
seotud teemasid, püstita ti uurimuses Euroopa õigusakti so ovitava rakendusala ja iseloomu 
kohta hulga küsimusi. Kõige põhilisemad rohe lises raamatus püstit atud küsimused võib 
kokku võtta järgmiselt: 
– Kas Euroopa õigusakt maksekorraldusmenetluse kohta peaks olema kohaldatav 
ainult piiriülestel juhtud el või ka puhtalt riigisis ese kohtuvaidluse korral? 
– Mis liiki nõuete korral p eaks Euroopa maksekorraldus olema kasutatav? Kas 
rakendusala peaks hõlmama ainult rahalisi nõudeid ja kui, siis kas rahaliste nõuete 
mõned alamkategooriad p eaksid välja jääma? 
– Kas rahvusvahelise jurisdiktsiooni või is egi liikmesriigi juri sdiktsiooni kohta on 
vajalikud erieeskirjad? 
– Kas Euroopa maksekorraldusmenetlusega peaks kõnealuse nõude toetamiseks 
nägema ette dokumentaalsete tõendite es itamise ning hõlmama kohtuliku läbivaatuse 
kokkuvõtet selle nõude sisu kohta või piisab  nõude lihtsast kirjeldamisest ja 
vastuväidete puudumisest, et teha  täitmisele pööratav otsus? 
                                                 
5 KOM (2002) 159 lõplik, EÜT C 203 E, 27.8.2002, lk 86. 
6 KOM (2002) 746 lõplik. 
 
ET 4   ET – Kas kostjal on võimalus nõuet vaidlustada ja minna üle tavamenetlusele üks või kaks 
korda? 
Komisjonile laekus umbes 60 vastust liikmesriik idelt ja teistelt äririn gkondade, tarbijate ja 
juristide huve esindavate lt huvitatud pooltelt. See tagasiside r ohelisele raamatule, mida arutati 
järgnevalt komisjoni poolt 26. juunil 2003. aastal korra ldatud avaliku arutelu käigus näitas, et 
Euroopa maksekorraldusmenetluse loomist p eetakse peaaegu üksmeelselt edasiviivaks 
sammuks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala rajamisel. 
Oma otsuses rohelise raamatu kohta7 pidas Euroopa Parlament komisjoni algatust väga 
tervitatavaks. Parlament viitas otsuses Euroopa Ülemkogu Tampere istungil seatud 
poliitilisele eesmärgile kehtestada ühised Euroop a eeskirjad vaidlustamat a võlgade kiireks ja 
tõhusaks tagasinõudmiseks ning rõhutas selle proj ekti tohutut tähtsust kõikide ettevõtjate 
jaoks, kes on huvitatud siseturu tõrgeteta toim imisest. Parlamendi seisukoht kattub olulisel 
määral käesoleva ettepaneku olemusega, nä iteks seoses valikuga kasutada asjakohase 
õigusaktina määrust, ning seoses asjaoluga, et Euroopa maksekorraldusmenetlus peaks olema 
alternatiiviks menetlusele, mi s viiakse läbi liikmesriik ide õigusaktide kohaselt.  
Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee tervitas  oma rohelise raamatu kohta antud arvamuses8 
ühemõtteliselt komisjoni algatust konsultatsioonide käivitamiseks kõnealuses küsimuses. Komitee pidas kiire, tõhusa ja õiglase makse korraldusmenetluse kasutuselevõtmist peamiseks 
osaks põhiõigusest õiguskaitse kättesaadavusel e ning julgustas komisjoni ja soovitas tal 
esitada seadusandlik ettepanek standardse Euroopa menetluse loomiseks. 
Viited vastusele rohelise raamatuga seotud üksikasjalikele küsimustele ning see, kuidas neid 
on võetud arvesse käesoleva ettepaneku koostami sel, esitatakse käesoleva seletuskirja 
järgnevates osades, peamiselt konkr eetsete artiklite  kommentaarides. 
2. EESMÄRGID
 JA RAKENDUSALA   
2.1. Üldine eesmärk 
2.1.1. Vaidlustamata nõuete tagasi nõudmise tõhusa mehhanismi tähtsus 
On selge, et suure osa liikmesriikides aset leidvate kohtumenetluste peamine eesmärk ei ole 
jõuda usaldusväärse erapooletu otsuseni vaid lusaluses fakti või õigusküsimuses. Pigem on 
järjest enam reegliks, mitte erandiks, et mis tahes tõendatava vaidlusküsimuse puudumisel on 
võlausaldaja sunnitud pöörduma kohtu poole tä itmisele pööramiseks, mis võimaldab tal 
sundtäitmise abil nõuda tagasi võlg, mida võlgnik ei soovi tasuda või ei ole võimeline tasuma. 
2000. aastal algatas komisjon uurimuse seoses konkreetse menetlusega liikmesriikides väikeste nõuete korral. Seoses sellega liikme sriikides levitatud küsimustik sisaldas ka 
mõningaid küsimusi vaidlustamata nõuete kohta. L iikmesriikide vastustest ilmneb, et katvate 
statistiliste andmete olemasolu korral on näha, et vaidlustamata nõuete  osakaal on umbes 50% 
                                                
 
7 Veel avaldamata. 
8 CESE 742/2003, vastu võetud 18. juunil 2003. 
 
ET 5   ET ja nad moodustavad üle 80% kõikidest ha rilike madalama astme tsiviilkohtute poolt 
menetletavatest asjadest.9 
Maksmata vaidlustamata võlgade kiire tagasi nõudmine on ülisuure tähtsusega Euroopa Liidu 
ettevõtjatele ja siseturu tõrgeteta toimimisel e. Õigusraamistik, mis ei taga võlausaldajale 
vaidlustamata nõuete kiiret lahendamist, võib võimaldada halbadel võlgnikel karistamatuse 
teket ning seega ajendada neid jätma omak asu eesmärgil makseid teadlikult sooritamata.10 
Maksete hilinemine on peamine maksejõuetuse põhjus, ohustades ettevõtte ellujäämist (eriti 
väikeste ja keskmise suurus ega ettevõtete puhul ) ja tekitades suurearvulise töökohtade 
kaotamise. Vajadus osaleda aeganõudvas, ko hmakas ja kulukas kohtumenetluses isegi 
vaidlustamata võlgade sissenõudmisel suurendab paratamatult kahjulikku toimet majandusele. 
Selline olukord esitab liikmesriikide kohtusüsteemidele mitmetahulise väljakutse. On 
tekkinud vajadus eristada tõelist vaidlust si saldavad asjad juba võimalikult varajases 
menetluse staadiumis nendest, mille puhul tege lik õigusvaidlus puudub. Selline eristamine on 
vajalik, kuigi mitte piisav tingimus kohtute valduses olevate piiratud ressursside tõhusaks kasutamiseks. See võimaldab kohtutel keske nduda vastuolulistele kohtuvaidlustele ning 
langetada otsus mõistliku aja jooksul. Soovitava tulemuse saab siiski ainult vaidlustamata 
nõuete kiire ja tõhusa menetluse  korral ning see kergendab koht upidamist, olles asendamatu 
vahend märkimisväärsete kuhjumiste vältimisel. Tulenevalt selgete kohtuasjade vähesusest, 
nagu viidatud eespool, on nende üle tõhusat õi gusemõistmist tagava menetlusseaduse 
olemasolu kohtusüsteemi kui terviku toimimise määrav tegur.  
2.1.2. Maksekorraldusmenetluse mõiste 
Kõik liikmesriigid proovivad lahendada vaidlustamata nõuete massilist tagasinõudmist kohtu 
vahendusel oma riigis kasutusel olevate menetlu se süsteemide ja tavade raames. Ei ole 
üllatav, et saavutatud lahendid er inevad oluliselt nii tehniliselt  kui tulemuse poolest. Mõnedes 
liikmesriikides on peamisteks menetluse vahend iteks vaidlustamata nõuete korral tagaselja 
langetatud kohtuotsused, tavalise tsiviilmenetluse  raames läbiviidav lihtmenetlus või isegi 
ajutised meetmed, mis on poolik lahendus, kuna praktikas põhimeetmeid ei järgne. 
Enamikus liikmesriikides on konkreetne maks ekorraldusmenetlus s iiski tõestanud oma 
väärtust õiguslikku vastuolu mittesisaldavate nõuete kiire ja majanduslikult tasuva sissenõudmise tagamisel. Tänase seisuga on ühet eistkümnes liikmesriigis (Austria, Belgia, 
Hispaania, Itaalia, Kreeka, Luksemburg, Portugal , Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome) 
see menetlus nende tsiviilmenetluse seadus e osaks, parimateks näideteks on Prantsuse 
injonction de payer ja Saksa Mahnverfahren.  Tegelikult on viimastel aastatel võetud 
maksekorraldused kasutusele kahes liikmesriigis (Hispaania ja Portugal), mis võlausaldajatele 
sellise iseloomuga sundtäitmise vahendit seni  ei pakkunud. See areng tunnistab sedalaadi 
menetluse kasvavat tähtsustamist üle kogu Euroopa Liidu. 
                                                
 
9 Evelyne Serverin (Directeur de  recherche au CNRS IDHE-ENS CACHAN), Des Procedures de 
traitement judiciares des demandes de faible importance ou non contestées dans les droits des Etats-
Membres de l’Union Européenne, Cachan 2001, lk 30 
10 Tugineb uurimuse tulemustel, mis viidi läbi komisjoni tellimusel 1994. aastal („European Late Payment 
Survey“ – Intrum Justitia), komisjon hindas oma teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile 
(„Kohtuotsuste tõhusam langetamine ja täitmine Euroopa Liidus“, EÜT C 33, 31.1.1998, lk 3, lõige 38) 
tahtlike makseviivituste osakaaluks üle kogu Euroopa Liidu 35%. 
 
ET 6   ET Liikmesriikides kasutuselolevad maksekorraldusmenetlused erinevad oluliselt selliste oluliste 
näitajate poolest, nagu reguleerimisala, ko rralduse väljastamiseks volituste andmine või 
vormilised ja sisulised nõuded soodsa otsuse ni jõudmiseks. Vaatamata lahknevustele 
olemasolevate õigusaktide vahel, on neil kõigil ühised iseloomu likud tunnusjooned, mis 
võivad olla osaks maksekorraldusmenetluse mõistest. 
Nõude esitaja taotlusel teeb kohus või mõni  muu pädev asutus kõnealuse nõude kohta 
ühepoolse ( ex parte ) otsuse, st ilma kostja eelneva võimaluseta selles osaleda. Otsus antakse 
kostjale kätte koos juhisega toimida nõude koha selt või vaidlustada nõue teatud aja jooksul. 
Kui kostja ei tegutse kummalgi moel, pööratakse  maksekorraldus sundtäitmisele. Kui kostja 
annab sisse vastulause, läheb asi üle ta vamenetluseks. Seega on siin vastupidiselt 
tavamenetluse eeskirjadele maksekorralduse saaj a ülesandeks algatada ärakuulamismenetlus. 
Selline vastutuse üleviimine, nagu prantsuse ‘ inversion du contentieux ’, kombinatsioonis 
kostja õiguste kaitsmisega (mis seisneb võimaluses vältida täitmisele pööramist), on maksekorraldusmenetluse põhiomaduseks. 
2.2. Reguleerimisala 
2.2.1. Vajadus tegevuse järele ühenduse tasandil On justnagu enesestmõistetav, et tsiviilasjade tavamenetluse kestus ja kulu (mis on sobimatu 
nõuete korral, kus õigusvaidlus puudub) ka ldub piiriüleste juhtumite korral 
ebaproportsionaalselt suureks. Teadmiste puu dumine teiste liikmesriikide õigussüsteemi 
kohta ning siit tulenev va jadus konsulteerida juristiga, kohtudoku mentide aeganõudev 
kätteandmine pooltele, kes ei asu liikmesriigis, ku s menetlus aset leiab ni ng tõlkekulud – need 
on ainult kõige silmatorkavamad tegurid, mi s muudavad asja piiriüleste nõuete korral 
võlausaldajate jaoks keeruliseks.  Need probleemid on olemas iga piiriülese kohtuvaidluse 
puhul sõltumata sellest, kas nõue on vaidlust atud või vaidlustamata. Sellegipoolest on 
kontrast riigisiseste kohtuasjade puhul kasuta da oleva kiire tagasinõudmise menetluse ning 
viivituste ja kulude puhul, mis tekivad, kui  pooled asuvad erinevates liikmesriikides, 
talumatult suur isegi juhul, kui kõnealuse nõude põhjendatus ei ole kostja poolt vaidlustatud. 
Selline olukord soosib halbu piiriüleseid võlgnikke ning võib tekitada ettevõtjatele negatiivse stiimuli viia oma tegevus asukohamaalt välja, vähendades sellega liikmesriikidevahelisi äritehinguid. Isegi tagasinõudmise tõhusa riik liku menetluse kättesaad avus vaidlustamata 
nõuete puhul igas liikmesriigis – suur erine vus olemasoleva olukorraga, kuivõrd isegi nendes 
liikmesriikides, kus tuntakse maksekorraldusmenetlust, on see sageli kas vastuvõetamatu või teostamatu, juhul kui kostja asukohaks on välisr iik – ei kujuta endast otsustavat edusammu, 
kuna sügavad erinevused selliste menetluste va hel ja nende mittetundmine kujutavad olulisi 
tõkkeid piiriüleste kohtuasjade lahendamisel . Euroopa ühtsel maksekorraldusmenetlusel on 
läbida pikk tee, et pakkuda paremat j uurdepääsu tõhusale õigusemõistmisele. 
2.2.2. Ettepaneku reguleerimisala 
Eespooltoodud põhjustel on vajadus ühise Eu roopa maksekorraldusmenetluse järele 
vaidlustamata nõuete tagasinõudmiseks kõige silm atorkavam piiriüleste kohtuvaidluste korral. 
Komisjon peab mitte ainult kohatuks vaid ka  kahjulikuks piirata kõnealuse menetluse 
rakendusala ainult piiriüleste juhtumitega. 
Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikke l 65 annab ühendusele seadusandliku võimu 
piiriülest mõju omavates tsiv iilasjades tehtava õigusalase ko ostöö valdkonnas sedavõrd, kui 
see on vajalik siseturu tõrgeteta toimimiseks.  Kuigi ühenduse pädevus e tekke eelduseks on 
 
ET 7   ET piiriülese mõju olemasolu, ei tähenda see, et  eeskirju, mis võetakse vastu lähtuvalt nimetatud 
põhimõttest, ei võiks kohaldada piiriülese kohtuv aidluse puhul, st juhtumite suhtes, millel on 
konkreetne piiriülene olemus. See oleks kõnealuse sätte ülemäära kitsas tõlgendus, mida selle 
sõnastus ei nõua. Avatuma terminoloogia teadlik  kasutamine piiriüleste mõjudega asjade 
korral konkreetselt artikli 65 kontekstis võim aldab mõningast paindlikkust õigusaktide 
vastuvõtmisel, mis ei reguleeri ainult piiriüleseid kohtuvaidlusi , eriti kui on tegemist ühise 
vahendiga, mis hõlmab nii piiriüle seid kui riigisiseseid kohtuasj u, mängib olulist rolli siseturu 
toimimisel. Viimast nõudmist täidetakse vaid lustamata võla tõhusa tagasinõudmise menetluse 
suure majandusliku tähtsuse valguses ning r iiklike süsteemide suurtest erinevustest 
põhjustatud tagasilöökide valguses sisetu rule, nagu seda on kirjeldatud eespool ( 2.1.1 ) ja 
käesolevas lõigus. Nendel tingimustel on ka vandatavat õigusakti selle piiriüleses osas 
piisavalt iseloomustatud. Artikkel 65 lubab sellis eid õigusakte mitte p iiritleda piiriüleste 
kohtuvaidlustega in concreto , vaid neid võib rakendada ka ainult riigisiseste olukordade 
puhul. Antud kontekstis tuleb ar vestada ka seda, et õigusak ti kohaldatakse vabal valikul. 
Euroopa maksekorralduse menetlu se vabatahtlik kohaldamine ja tema mõju liikmesriikidele 
on üksikasjalikumalt esitatud allpool ( 2.2.3 ). 
Lisaks sellele on “piiriüleste” ja  “riigisiseste” juhtumite erista mine palju keerulisem, kui see 
esmapilgul võib tunduda ning sel on vältimatult suvalise hinnangu iseloom. Näiteks kui kaks 
isikut on pärit Prantsusmaalt ja nad sattusi d autoavariisse Saksamaal ning algatasid 
kohtuvaidluse kahjude üle Prants use kohtus, kas sellisel juhul on tegemist puhtalt riigisisese 
olukorraga, sest pooled ja kohus asuvad samas liikmesriigis või väljub see riigisisesest ruumist seose tõttu teise liikmesriigiga, mille kohtutel oleks olnud jurisdiktsioon asja kuulamiseks, kui hageja oleks eelistanud asja s eal üles võtta? Esimese võimaluse valimine 
tooks endaga kaasa juhtumi piiriülese olemus e hageja subjektiivsel valikul; sõltudes hageja 
otsusest, millise kohtu poole ta pöördub, võib ühte ja sama juhtumit käsitleda kas 
rahvusvahelises mõõtmes või puhtalt riigisisesen a, vaatamata aspektidele, mis seovad teda 
kahe liikmesriigiga. Mõel davasti võib iga juhtumit, mis seostub rohkem kui ühe 
liikmesriigiga, käsitleda piiriülese mõjuga juhtumina. Kuid eelkõige tuleb lahendada möödapääsmatu keeruline ülesanne määramaks, milline seos on piisav. Kas liikmesriigi, mis ei ole sündmuse asetleidmise riigiks, materiaalõiguse kohaldatav us on piisav sellise seose 
tekkeks? Lisaks ei ole Euroopa maksekorraldus menetlus oma ilmse eesmärgiga kiirendada ja 
lihtsustada vaidlustamata nõuete tagasinõudmist kõi ge sobivam menetlus selliste keeruliste 
juhtumite põhjalikuks uurimiseks, millega ka asnevad küsimused taotluse vastuvõetavuse 
kohta. 
See mitmetähenduslikkus koos võimalusega anda  igale kohtuotsusele piiriülene iseloom 
juhul, kui see vajab jõustamist teises liikme sriigis, tekitavad küsimuse “riigisiseste” ja 
“piiriüleste” asjade eris tamise väärtuse kohta. 
Lisaks toob vaidlustamata nõuete tagasinõudmis e menetluse piiramine piiriüleste juhtumite 
konkreetses kontekstis kaasa soovimat uid poliitilisi ja ma janduslikke tagajärg i. Esiteks tekitab 
ettevõtjate juurdepääs oluliselt erinevat ele tegevustasandi mehhanismidele siseturu 
konkurentsimoonutusi vaatamata sellele, kas osalised on erinevatest liikmesriikidest või samast liikmesriigist. Kaks ettevõtet, kes peav ad vaidlust teatud liikmesriigis, mis on ainult 
ühe poole asukohamaaks, ei ole võrdsetes tingimustes , kui alaliselt välisriig is asuv pool ei saa 
kasutada tõhusat Euroopa maksekorraldusme netlust. Samuti võib ettevõte, kelle enamik 
kliente asub välisriigis, omada olulisi kõneal use menetluse kättesaadavusest tulenevaid 
eeliseid konkurendi ees, kes asub samas liikmesriigis, kuid kelle äritegevus on peamiselt riigisisene. Lisaks on eelkõige neis liikme sriikides, kus praegu puudub väga tõhus vahend 
vaidlustamata võlgade sissenõudmiseks, on poliitiliselt väga raske selgitada nii 
 
ET 8   ET võlausaldajatele kui võlgnikele, miks neil on j uurdepääs või nad alluva d piiriüleste juhtumite 
puhul tõhusamale mehhanismile, kui riigisises te korral. Valdav osa kommentaare, mis 
ettevõtjad või neid esindavad organisatsioonid on r ohelise raamatu kohta esitanud, samuti 
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus, kinnitavad nõudlust Euroopa 
maksekorraldusmenetluse järele, mis on ühetaoliselt kohaldatav ilma piiriüleseid ja riigisiseseid juhtumeid eristamata.  
2.2.3. Subsidiaarsus ja proportsionaalsus 
On ütlematagi selge, et kõnealuse ettepaneku eesmärki, mis on ühetaolise Euroopa menetluse 
loomine ladusaks nõuete sundtäitmiseks seoses  vaidlustamata õigustatud nõuetega, ei saa 
liikmesriigid ise piisavalt täita, kuna nad ei saa tagada kogu ühenduse piires kohaldatavate 
eeskirjade ühetaolisust. Seetõttu on eesmärk võimalik saavutada ainult ühenduse tasandil.  
Käesolev ettepanek on ka täielikult kooskõlas pr oportsionaalsuse põhimõttega, kuna see 
piirdub rangelt ainult eesmärgi saavutamiseks vajalikuga. Selles kontekstis on eriti oluline 
rõhutada valitud õigusliku vahendi (määru s) toimet kombinatsioonis Euroopa 
maksekorraldusmenetluse vabatahtliku olem usega kõrvuti liimesriikide siseriikliku 
menetlusõiguse võrreldavate mehhanismidega.  Kuigi ettepandud määrus tagab menetluse 
ühetaolisuse ja vahetu kohaldatavuse, koh ustab see liikmesriike tegema Euroopa 
tagasinõudmise mehhanismi kättesaadavaks ainult täiendava abinõuna. See ei sunni neid tühistama oma senikehtinud õigusakte seoses maksekorraldusega ega ühtegi muud menetlust 
vaidlustamata võlgade tagasinõudmisel, samuti muut ma neid õigusakte, et viia need kooskõlla 
ühenduse õigusega. Seetõttu tungib kõnealune  määruse ettepanek, mis ei mõjuta 
liikmesriikide õigust jätkata oma siseriiklike eeskirjade kohaldamist paralleelselt Euroopa 
maksekorraldusega, palju vähem liikmesriikid e menetlussüsteemide valdkonda, kui seda teeks 
direktiiv, mis nõuaks riigi õigusaktide koha ndamist nimetatud dokumendis kehtestatud 
standarditele. See normitehnika tagab tegelikul t minimaalse tõhususe seoses vaidlustamata 
nõuete tagasinõudmisega, kuid võimaldab liikmesr iikidel, kes on töötanud välja paremini 
toimiva riigisisese süsteemi, seda säilitada. Lõpuks jääb võlausaldajate otsustada, millist menetlust nad peavad kas paremini toimivaks või sobivamaks seoses ligipääsetavusega, 
kusjuures viimane kriteerium omab tähtsust  ettevõtjatele, kes tegutsevad mitmetes 
liikmesriikides ja kes säästavad end Euroopa ühtse maksekorraldusmenetluse abil vajadusest 
tutvuda iga riigi menetlusõigus ega. Lõpuks tuleb meeles pida da, et maksekorraldusmenetlus 
on oma määratluse poolest eriti sobiv subsid iaarsuse ja proportsi onaalsuse põhimõtete 
järgimiseks, kuivõrd seda tüüpi menetlus ei ol e lahutamatult seotud teiste eeskirjadega, mis 
reguleerivad tsiviilmenetlust, vaid on pigem eraldiseisev peatükk. Ai nult kostja vastuseisu 
poolt esilekutsutud maksekorraldusmenetluse lõppemine käivitab ülemineku tavalisele 
tsiviilkohtumenetlusele. S eetõttu ei hõlma Euroopa maksekorraldusmenetluse 
kasutuselevõtmine vajadust riikliku menetlusõiguse täiendavaks lähendamiseks ning hoiab vahelesegamise siseriikli ku õiguse valdkonda absoluutselt minimaalsel tasemel. 
3. MÄRKUSED
 KONKREETSETE  ARTIKLITE  KOHTA 
Artikkel 1 – reguleerimisala 
Üldine reguleerimisala, mis piirneb tsiviil-  ja kaubandusasjadega nagu on esitatud lõikes 1, 
langeb kokku nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta ts iviil- ja kaubandusasjades. 
 
ET 9   ET Lõikega 2 välistatakse teatud t üüpi tsiviil- ja ka ubandusasjade käsitlemine. Varaga seotud 
õigused, mis tekivad abielusuhtest ja sellega võrdsustatud suhtest (näiteks registreeritud 
kooselu), on välja jäetud, kuna väga sage li on kohtud perekonnaõiguse asjades sunnitud 
uurima asjaolusid omal algatusel ja seetõttu  ei saa nad jääda rahule kostja vastuväidete 
puudumisega nõude esitaja väidetele. Sarnaselt määrusele 44/2001 ei kuulu maksejõuetuse ja 
sotsiaalkindlustusega seotud küsimused taotlu se reguleerimisalasse. Lisaks nimetatud 
küsimustele ei ole komisjon kindlaks määra nud taotluse reguleerimisalast muude nõuete 
väljajätmise põhjuseid. Asja kuulumine erikohtu te või vahekohtute (n t töökohtud töösuhtest 
tulenevate nõuete lahendamiseks) pädevusse ta valiste tsiviilkohtute as emel ei anna veenvat 
alust maksekorraldusmenetluse kasutamatajätmiseks. Mis tahes muu menetluse kohaldatavuse piirang, mis on seotud nõude olemuse või õigus liku alusega, ei ole kohustavatel põhjustel 
õigustatud. Vastupidi, iga selline piirang toob  paratamatult kaasa keerulised probleemid 
seoses sobivate ja vastuvõetamatute nõuete  eristamisega. Lõpuks, vastavalt valdavale 
enamikule rohelise raamatu kohta esitatud kommentaaridele, ei  juurutata kõnealuse 
ettepanekuga ülemmäära maksekorraldusmenetluse nõudele (kuna see, kas nõue on vaidlustatud või vaidlustamata, ei ole mitte mingil moel seotud kõnealuse nõude väärtusega), mis seaks piirangud menetluse kasutamisel summ ade tagasinõudmisel all pool teatud väärtust. 
Kui mõnede eelduste kohaselt tõuseb mene tlemise tõenäosus seoses nõutava summa 
suurenemisega, ei õigusta see ülemmäära kehtes tamist, kuna see jääb võlausaldaja otsustada, 
kas ta hindab vastuväidete esitamata jätmist piisavalt tõenäoliseks, et tasuks kasutada 
maksekorraldusmenetlust. Kui see nii ei  ole, algatab ta kohe tavamenetluse. 
Lahknevust kõnealuse ettepaneku rakendusalast väljaarvatavate küsimuste nimekirja ja 
määruse nr 44/2001 paralleelsete sätete vahel se lgitatakse asjaoluga, et nad reguleerivad 
erinevaid küsimusi, mis vajavad si suliselt erinevat lähenemist ja  vaatenurka. Käesolev eelnõu 
keskendub menetluse eeskirjadele ja nõuetele seos es täitmisele pööratava  otsuse tegemisega 
ja ei käsitle ühtegi küsimust, mida reguleeri takse määrusega nr 44/2001. Eelnõu ei käsitle 
rahvusvahelise jurisdiktsiooni küsimusi seos es maksenõudemenetlusega, kuna määrus nr 
44/2001 kehtestab õiglase tasakaalu hageja ja kostja huvide vahel nii,  et ei leidu mingit 
õigustust nendest eeskirjadest loobumiseks ning  erikorra kehtestamiseks seoses Euroopa 
maksekorralduse jurisdiktsiooniga. Tunnustamise ja jõustamise küsimused liikmesriigis, mis ei ole maksekorralduse väljastanud koht u asukohaks, on eranditult määruse 44/2001 
reguleerimisala ja alates jõustumisest ka tulevase määruse reguleerimisala, millega luuakse Euroopa täitekorraldus vaidlu stamata nõuete kohta. Seetõttu on enesestmõistetav, et 
kaalutlused, mis on aluseks te atud tüüpi nõuete või menetluse väljaarvamiseks, mis ei saa 
hõlmata rahaliste võlgadega seotud küsimus i määruse nr 44/2001 reguleerimisalas, on 
käesoleva ettepaneku kontekstis  kohatud või isegi absurdsed. 
Artikkel 2 – Euroopa maksekorraldusmenetlus 
Lõige 1 piirab Euroopa maksekorraldusme netluse kohaldatavuse tagasinõutavate ja 
maksmisele kuuluvate rahaliste nõue te korral. Seetõttu ei ole see kasutatav ra haliste nõuete 
puhul, mida ei ole võimalik esitada täpse summana  (näiteks mittemateriaalse kahju korral) ja 
nõuete korral, mis puudutavad kohustusi tegutsed a või hoiduda tegutsemisest, sealhulgas vara 
üleandmine või tagastamine või väljatõstmin e. Teoreetiliselt on vaidlustamata nõuete 
määramise aluspõhimõtet võimalik laiendada m uudele nõudeliikidele, kui need, mis toovad 
endaga kaasa maksekohustuse, ning mõnede liikmesriikide süsteemid hõlmavadki ka teatud 
mitterahalisi nõudeid. Sellegipoolest on üldine  seisukoht, mida kinnitab ka tagasiside 
rohelisele raamatule, et nimetatud muud nõud ed, mille osakaal on antud menetluse raames 
käsitletavate juhtumite seas väga väike, allu vad standardiseeritud käsi tlemisele igal juhul 
 
ET 10   ET palju halvemini. Tuues ühe näite – ainuüksi nõude formuleerimine järgides täitmisele 
pööramise täpseid nõudmisi, kujutab endast sa geli takistust vähemalt õigusalal võhikute puhul 
ning sellele järgneks märkimisväärse hulga tao tluste tagasilükkamine just nimetatud põhjusel 
või siis tekib kohtutele ebapr oportsionaalselt suur töömaht. 
Lõige 2 kirjeldab Euroopa maksekorraldusmene tluse vabatahtlikku olemust. On täielikult 
võlausaldaja otsustada, kas ta eelistab esitada nõude, mis mahub kõnealuse ettepaneku 
rakendusalasse, taotledes Euroopa maksekorra ldust, või kasutab tavapärast menetlust 
vastavalt liikmesriigi õigusaktidele. 
Artikkel 3 – Euroopa maksekorralduse taotlus 
Selles sättes loetletakse elemente, mida Eur oopa maksekorraldus peab sisaldama seoses 
menetluse poolte kindlaksmääramisega ja nõude kirjelduse ja tema põhj endatusega. Enamik 
artiklis leiduvaid punkte räägivad iseenda eest. 
Vajalik on rõhutada, et kõnealune ettepanek ei käsitle dokumentaal sete tõendite esitamist kui 
Euroopa maksekorralduse võimaldamise eel tingimust. Seoses kahe olemasoleva 
maksekorraldusmenetluse mudeli üliolulise omavahelise eristamisega (millele rohelises raamatus viidatakse kui kool konnad „tõendite poolt“ ja „tõendite vast u“) tuli komisjon 
rohelisele raamatule tagasiside na laekunud vastuste analüüsimise  valguses järe ldusele, et 
nõudmine esitada tõendeid tekitaks olulise ri ski määruse ühetaolisel kohaldamisel seoses 
küsimusega, milliseid dokumente loetakse nõude puhul rahuldavateks tõenditeks. Lisaks on 
tähtsam see, et arvestada tuleb taotlusega kaas asolevate kirjalike tõe ndite otstarvet. See on 
toetava materjali pakkumine nõude sisu ko kkuvõtvale uurimisele, mis on ette nähtud 
liikmesriigi õigusaktidega „tõenditel“ tugineva  menetluse järgimise korral. Kõnealuse 
ettepanekuga ei nähta ette süstemaa tilist ja laiaulatus likku või kokkuvõtvat nõude 
põhjendatuse uurimist.  
Pigem on komisjon proovinud leida lahendust, mis ühendab „tõenditeta“ maksekorralduse 
eelised seoses menetluse lihtsuse ja tõhus usega ja kostja õiguste piisava kaitse. 
Viimatinimetatud eesmärgi üks osa on taotlejale  vastavalt lõike 2 punktile e esitatav nõue 
mitte esitada, vaid kirjeldada neid tõendeid, millele hageja saaks tugineda tavapärase menetluse korral nõude vaidlustamisel. See ee ltingimus, mis võimaldab taotlejal viidata 
kõikidele vastuvõetavatele tõendusvahendite le ainult dokumentide as emel, kuid ei kohusta 
teda esitama põhjalikku tõendusmaterjali nime kirja, loob peamiselt vormilised tingimused 
Euroopa maksekorraldusele, mida on lihtne kontrollida. 
Nõude esitaja peab vastavalt lõike 2 punktile d esitama kohtul e hagi aluse kirjelduse. See 
õiend saab olla ja peab olema lühike ja lakooniline, kuid selles peab selgitama poolte 
õiguslikku vahekorda, põhjenda ma konkreetset nõuet ja selle summat ning nõude ja pakutud 
tõendite seost. 
Lõige 3 võimaldab omakäelise allkirja alternatiivina elektroonilist allkirja, kui see on 
vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiivi 1999/93/EÜ 
(elektroonilisi allkirju käs itleva ühenduse raamistiku kohta) artikli 2 lõikele 2 seotud ainuüksi 
allakirjutajaga ning viimast on või malik selle alusel tuvastada, kui allkiri antakse vahendite 
abil, mis on ainuüksi allakirjutaja käsutuses ja kui see on liidetud nende andmetega millele 
see viitab nii, et kõik hilisemad andmete m uudatused on täheldatavad. See säte, mis kordub 
 
ET 11   ET ettepaneku teistes osades, kajastab üldist kava tsust võimaldada menetluse käigus automaatset 
andmetöötlust ja elektroonilist teabevahetust poolte õiguste piisava kaitse tingimustes.  
Artikkel 4 – Euroopa maksekorralduse kätteandmise tingimused 
Käesoleva artikli eesmärk on esitada lõikes 1 te rviklik ja põhjalik Euroopa maksekorralduse 
väljastamise nõudmiste nimekiri, mille täitmist  peab kohus kontrollima taotluse esitamisel. 
Kontroll peab hõlmama, kuid ei  saa minna kaugemale, kui 
– menetluse reguleerimisala, nagu seda on ki rjeldatud artiklites  1 ja 2; ning  
– taotluse vorminõuded, nagu neid  on kirjeldatud artiklis 3. 
Lisaks nimetatud teemadele, mida tuleb uurida ex officio , on kostja ülesanne hinnata, 
tuginedes taotluses esitatud teabele, mis võima ldab tal saada selgust tema vastu esitatud 
nõudes ja kaaluda selle sisu, ka s ta soovib nõuet vaidlustada või nõustub sellega. Viimasel 
juhul ei ole hilisemalt enam siduvat põhjus t taganeda nõude esitajale soodsa otsuse 
tegemisest. 
Lõige 2 võimaldab kohtul olla teatud määral paindlik, ilma et tekiks mingeid kohustusi, 
tagastades taotluse nõude esitajale, et ta saaks kõrvaldada oma nõudes esinevad puudujäägid, 
kui see ei vasta kõikidele artik lis 3 esitatud vorminõuetele ja vi ga on kergesti parandatav, nt 
kui lihtsalt mõni taotlusvormi lahter on jään ud täitmata. Kõnealuse sätte eesmärk ei ole 
kindlasti takistada kiiret ja  tõhusat menetlust. Igal juhul on nõude esitajal taotluse 
tagasilükkamise korral õigus tao tleda nõude lahendamist tavamene tlusena vastavalt artiklile 5. 
Artikkel 5 – taotluse tagasilükkamine 
Lõike 1 peamine eesmärk on selgitada menetluse  lihtsuse ja ühetaolisuse säilitamise huvides 
ning menetluse võimaliku osadeks jagunemise vält imiseks, et artikli 4 tingimustele vastavuse 
küsimuses võib kohus ainult kas menetleda makse nõuet tervikuna või selle  täies mahus tagasi 
lükata. Seetõttu tuleb taotlus tervikuna tagasi lü kata, kui ta vastab nõuetele ainult osaliselt. Et 
vältida tagasilükkamist, kui see  ei ole koha ne, on kohtu kasutada võimalus, mida pakub 
artikli 4 lõige 2. 
Kooskõlas rohelise raamatu kommentaar idega ja olemasoleva siseriikliku 
maksekorraldusmenetlusi reguleeriva korraga , sõnastatakse lõikes 3, et taotluse 
tagasilükkamine ei omanda res iudicata  jõudu. See menetlus on võlausaldajale, kes eeldab, et 
nõuet ei vaidlustata, ainult vabal valitavaks va hendiks. Kui selline eeldus osutub valeks ja 
kostja esitab vastulause, on üleminek vaidlustam ismenetlemisele automaatne. Edaspidi peab 
olema võimalik käsitleda nõuet tavalise tsiv iilkohtumenetluse ra ames, kui taotluse 
menetlemine lõpetatakse lõike 1 alusel põhju stel, mis ei ole üldi selt üldse seotud nõude 
põhjendatusega, vaid vormiliste või menetlust puudutavate asjaoludega, sealhulgas kõnealuse menetluse reguleerimisala. Antud võimaluse loogiline järelm on jätkata nõude menetlemist ning ei ole vajadust vaidlustad a taotluse tagasilükkamist, mis muudaks menetluse mõttetult 
kohmakaks. 
 
ET 12   ET Artikkel 6 – Euroopa makseteatis 
Kõnealune ettepanek esindab “kaheastmelist” ma ksekorraldusmenetlust, kuna taotluse suhtes 
soodsa otsuse korral kohtu poolt väljastatav doku ment ei ole veel maksekorraldus (mille 
täitmisele pööramine sõltub kostja avalduse esita mise aegumisest), vaid makseteatis, mis 
teavitab kostjat nõudest ning samuti tema õigus test ja kohustustest seoses menetlusega, 
sealhulgas ka väljavaatest maksekorralduse tä itmisele pööramiseks, kui tal ei õnnestu seda 
vaidlustada. Tuleb pidada silmas, et liikmesr iikides, kus kohaldatakse “üheastmelist” mudelit 
on kohtu teine vahelesegamine tavaliselt vält imatu nõudele vastuväite esitamata jätmise 
tõendamiseks ja otsuse täitmisele pööramiseks ( formule exécutoire ). Kui teine aste, nagu ka 
käesolevas ettepanekus, ei nõua mingit nõude uur imist, vaid maksekor raldus väljastatakse 
automaatselt juhul, kui kostja ei ole aval dust esitanud, on erinevused seoses menetluse 
tõhususega enamasti tähtsusetud. Peamine eelis on eraldi otsuse olemasolu, mida on võimalik 
edasi kaevata (mis ei ole tavapäraselt kätt esaadav liikmesriikides, kes on teinud valiku 
“üheastmelise” menetluse kasuks) ning mida komisjon peab vajalikuks Euroopa 
maksekorralduse kontekstis, nagu on selg itatud artikli 11 komme ntaarides allpool. 
Euroopa makseteatis on oma sisult identne taot lusvormiga, kuid see sisa ldab lisaks nähtavalt 
ning õigusalaste küsimustega mitte kokku puutuvatele  isikutele arusaadavas sõnastuses teavet 
kõnealuse dokumendi tähenduse kohta, nagu on ki rjeldatud lõigetes 3 ja 4. Tuleks teha 
vajalikud praktilised korraldused, et taotlusel sisalduv teave ol eks automaatselt kopeeritav 
makseteatisele ja lõpuks maksekorraldusel e. Täiendav teave kostjale peaks võimalike 
menetlust raskendavate vigade vältimiseks olem a teatise lahutamatuks osaks ning mitte olema 
esitatud selle lisana. 
Ettepanek ei hõlma mingeid makseteatise kos tjale kätteandmise erieeskirju. See on seega 
reguleeritud siseriikliku õigusaktiga ja kui kohaldatav, siis nõukogu 29. mai 2000. aasta 
määrusega (EÜ) nr 1348/2000 tsiviil- ja kauband usasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide 
Euroopa Liidu liikmesriikides kätteandmise kohta.  Lõikes 2 kirjeldataks e tingimust, et need 
kätteandmise meetodid, mis ei tõenda kättesaamis t isiklikult võlgniku poo lt, ei ole kõnealuse 
ettepaneku raames sobivad juhul, kui võlgniku aadress on teadmata. 
Kolmenädalane periood nõude va idlustamiseks on aeg, mida pe etakse vajalikuks selle 
kindlaks tegemiseks, kas isik soovib end antud asjas kaitsta liikmesriigi seaduste kohaselt. Arvestades kostja õiendi sisseandmise lihtsust vastavalt artiklile 7, peaks ajavahemik olema 
piisav nii piiriülestel kui ka puhtalt riigisisestel juhtumitel. 
Lõige 5 on ette nähtud kindlustamaks, et ükski võlausaldaja ei hoiduks 
maksekorraldusmenetluse kasutamisest (kuigi ta peab seda vajalikuks) kaalutlusel, et tavalise 
tsiviilhagi esitamisel tõkestab nõude piirangustatuut ( kui ta ei peata aj a arvestamist). See 
muudab makseteatise võrdväär seks kohtukutsega tavalise tsiviilasja menetluse puhul 
asjakohases küsimuses. 
Artikkel 7 – kaitseväide 
Vastavalt Euroopa maksekorraldusmenetluse filosoofiale, mis keskendub vaidlustamata 
nõuete kindlaksmääramisele ja täitmisele pööratav ate otsuste tegemisele nende suhtes, samal 
ajal hoidudes nõude põhjendatuse uurimisest, vi ib kõnealune artikkel ka itseväitele esitatavad 
nõudmised hädavajaliku miinimumini. Kostja peab ainult selgesõnalis elt kohtule teatavaks 
tegema ettenähtud aja jooksul ja  kirjalikult või teatud tingimust el elektroonses vormis, et ta 
 
ET 13   ET soovib nõude mistahes tingimustel vaidlustad a kas tervikuna või os aliselt. Täiendavaid 
selgitusi ei ole vaja esitada, faktide ja õi guslike argumentide ning tõendite esitamine võib 
jääda järgnevateks tavamenetlusteks. Kostja võib kasutada tüüpvastusvormi, mille ta saab koos makseteatisega, kuid ta ei ole kohustatud seda tegema. 
Artikkel 8 – kaitseväite toime 
Selles sättes kirjeldatakse asjaolu, et kaitseväide lõpetab automaatselt 
maksekorraldusmenetluse ja muudab asja tavalise ks tsiviilkohtumenetluseks ilma, et selleks 
oleks vaja esitada mingit spetsiaalset taotlust. See tugineb asjaolul, et reeglina võlausaldajad, kes esitavad maksekorraldusme netluse taotluse, eeldavad nõude vaidlustamata jätmist, kuid 
nad on vajadusel valmis jätkama tavalise koht umenetlusega. Lõige 1 näeb nõude esitajale 
siiski ette võimaluse näidata taotluses, et ta soovib kohtuvaidluse lõpetada juhul, kui kostja 
esitab kaitseväite. Sellise taot luse võib teha juhul, kui taotle ja seisukohast vaadatuna on 
kõnealuse nõude väärtus liiga väike, et õigusta da tavamenetlusega kaasnevaid jõupingutusi ja 
kulusid. 
Lõike 2 ülesanne on selgitada tehnilisi küsimusi, kuidas üleminek tavapärasele 
kohtumenetlusele on täpselt reguleeritud seadus tega kohtu asukohaks olevas liikmesriigis. 
Artikkel 9 – Euroopa maksekorraldus 
Kui kostja on nõudega nõustunud, või tal ei ole õnnestunud se da ettenähtud ajavahemiku 
jooksul vaidlustada kas tervi kuna või osaliselt, siis antakse maksekorraldus kätte kohtu 
algatusel, st ilma, et nõude es itaja peaks seda taotlema.  
See säte on oma ülesehituselt sarnane artiklig a 6, mis tegeleb makseteatise kätteandmise ja 
kostja teavitamise eeskirjadega, kuigi sedakorda  seoses vastulausega, mitte kaitseväitega. 
Artikkel 10 – Euroopa maksekorralduse täitmisele pööratavus 
Kõnealuses artiklis sätestatakse, et Euroopa  maksekorraldus, kui s ee on kord väljastatud, 
kuulub täitmisele ilma tagatiseta, vaatamata kostjal e jäävale võimalusele anda sisse vastulause 
ja võimalusele maksekorralduse tühistamiseks.  Asjaolu, et kostja valik on nõude vastu mitte 
protesteerida, olles täielikult teadlik sellise kä itumise tagajärgedest, on piisavaks põhjuseks 
prima facie hinnangu andmisel, et nõue on ja jääb  vaidlustamata ning kuulub seega 
takistamatult täitmisele. 
Lõikes 2 kajastatakse kõnealuse ettepaneku eesmärki mitte sekkuda liikmesriigi täitmisele 
pööramise õigusaktidesse ning mitte kehtestada spetsiaalselt maksekorraldusmenetluse jaoks 
täielikult välja töötatud eeskirju. Täitm isele pööramise vormiliste eeltingimuste ning 
jõustamise pöördumatuse või piiramise üksikas jad jäetakse siseriikliku õiguse valdkonnaks. 
See hõlmab näiteks vastulause esitam ise mõju täitmisele pööramisele.  
Artikkel 11 – Euroopa maksekorralduse vaidlustamine 
Nõuded maksekorraldusele vastul ause esitamisele on samad, mis kaitseväite puhul. Seetõttu 
võib vaadata artikli 7 kommentaare. 
 
ET 14   ET Komisjon on veendunud, et kõnealuse ettepaneku spet siifilises kontekstis tuleb kostjale anda 
veel üks võimalus nõude vaidlustamiseks ning saavutada üleminek tavamenetlusele juhul, kui tal ei ole õnnestunud oma tahet väljendades kohtua sja vaidlustada, isegi vaatamata sellele, et 
talle on kohtu poolt makseteatises tema õigusi ja kohustusi tutvustatud. Pöördumatu lõppotsus 
oleks ülemäära karm sanktsioon, eriti võrreldes tagaselja tehtud kohtuotsustega, mis samasugustes olukordades järgnevad, (s.o juht umid, kui kostja on ärakuulamiseks välja 
kutsutud ja teda on teavitatud tagajärgedest koh tusse kohtuasja kaitsmisele ilmumata jätmise 
korral, on üldjuhul avat ud apellatsiooni või m uu õiguskaitsevahendi kasutamisele). Seda 
põhjendust kinnitab täiendavalt ka asjaol u, et vastupidiselt enamiku liikmesriikide 
süsteemidele, mis tunnevad "üheastmelist" maksekorraldusmenetlust ning ei tunnista 
edasikaebamist, ei eelda Euroopa maksekorra ldus ühtegi kokkuvõtte läbivaatamist või nõude 
põhjalikku põhjendamist. Selline menetluse li htsustamine selle tõhususe ja seega nõude 
esitaja huvides õigustab vastuka aluna õiguse kehtestamist õigus kaitsevahendi kasutamiseks. 
Lõikes 4 käsitletakse täiendava t kaitset kostjale, mida komisj on peab eluliselt vajalikuks mis 
tahes konkreetsete eeskirjade puudumisel dokumentide kätteandm ise kohta käesoleva 
ettepaneku kontekstis. Määruse üle, millega l uuakse Euroopa täitekorraldus vaidlustamata 
nõuete puhul, läbirääkimiste pidamise käigus  peeti hädavajalikuks anda kostjale võimalus 
kohtuotsuse vaidlustamiseks, olenemata üldise st ettenähtud ajavah emikust apellatsiooni 
esitamiseks, kui 
– kasutati kätteandmise meetodit ilma kättesaamis e kinnituseta isiku poolt isiklikult ning 
kõnealune dokument ei jõudnud adressaadini se llisel moel, et ta oleks olnud võimeline 
korraldama kaitset; või 
– teda takistasid kohtuasja kaitsmisel v ääramatu jõud või erakorralised asjaolud. 
Eespool nimetatud määrust käsitlev eeskiri on üle toodud ja kohandatud käesoleva ettepanku 
kontekstis.  
Artikkel 12 – vastulause esitamise mõju 
Seoses tavamenetlusele üleminekuga kirjeldab kõnealune artikkel uuesti artiklis 8 sätestatud 
kaitseväite mõju. See ei oma mõju tavamenetlu sele ülemineku korral, kui kostja varem või 
hiljem menetluse käigus nõude vaidlustab. Erin evus makseteatise ja ma ksekorralduse staatuse 
vahel seisneb viimatinimetatud dokumendi täitm isele pööratavuses. Täitmisele pööratavusega 
seotud küsimused on reguleeritud artikliga 10. 
Lõikes 3 selgitatakse, et kaitseväidet, mis jõuab kohtu kätte hilinenult peale seda, kui kohus 
on juba maksekorralduse väljastanud, kuid enne  ajavahemiku möödumist, mis on ette nähtud 
vastulause esitamiseks, tuleb seda käsitleda va stulausena, kuna selles väljendatakse selgelt 
tahet end kohtuasjas kaitsta. 
Artikkel 13 – õiguslik esindatus 
Käesoleva ettepaneku eesmärgi valguses, mis on varustada võlausaldajad lihtsa ja tõhusa 
mehhanismiga vaidlustamata nõuete tagasin õudmisel, oleks vast uoluline muuta selle 
menetluse kasutamine sõltuvaks esindamisest  advokaadi poolt. Esiteks on maksekorralduse 
taotlusele esitatavad nõudmised  ja veelgi enam nõude vaidlu stamisele esitatavad nõudmised 
piisavalt selged, et ei tekiks vajadust õigus ala ekspertide järele. Teiseks tõstab õiguslik 
 
ET 15   ET esindamine paratamatult menetluse kulusi d. Kutselise õigusabi poole pöördumine jääb 
mõistagi võimaluseks neile, kes peavad seda  kasulikuks, kuid seda ei peaks muutma 
kohustuslikuks. Nagu on kirjeldatud selgitavalt lõikes 2, hõlmab kõnealune säte ainult 
maksekorraldusmenetlust ennast, mitte kaitseväite või vastulause sisseandmise korral sellele järgnevat tavalist tsiviilkohtumenetlust. 
Artikkel 14 – kulud 
Võlausaldajaid võib veenda loobumast seda menetlust kasutamast, kui kostja vastulause 
korral tekib risk, et kohtukul ud kujunevad suuremaks, kui nad oleksid kohe tavalise 
tsiviilmenetluse kasuks otsu stades. Samuti ei tundu olevat õigustaud kehtestada kõrgemaid 
kohtukulusid kostjale põhjusel, et nõude esitaja otsu stas esmalt proovida, kuigi edutult, jõuda 
kohtuotsuseni lihtsusta tud menetluse abil. 
Artikkel kehtestab põhimõttelise eelneva maks ekorraldusmenetluse sõltumatuse kohtukulude 
kogusummast tavalise tsiviilkohtumenetluse korra l, kuid jätab liikmesriigi otsustada, kuidas 
saavutada kooskõla selle põhimõttega. Üks kujutle tav lahendus võiks olla  tasude määramine, 
kui üldse, maksekorraldusmenetluste puhul, millele järgneb tavamenetlus. 
Artikkel 15 – sõltuvus siseriiklikust menetlusõigusest 
Mitmetes käesoleva ettepaneku artiklites viidatakse menetlu se konkreetsete aspektide puhul 
siseriiklikule õigusele. Et vältida mis ta hes võimalikke arusaamatusi, kehtestatakse 
kõnealuses sättes selgelt, et kõiki menetlusega seotud küsimusi, mida käesolevas ettepanekus 
ei käsitleta ja mille puhul si seriikliku õiguse kohaldamine ei ole selgesõnaliselt ette nähtud, 
reguleeritakse selle liikmesriigi õigusaktidega, kus maksekorralduse menetlemine aset leiab.  
Artikkel 16 – teave pädevate kohtute kohta 
Kõnealuse sätte eesmärk on tõhustada juur depääsu teabele kohtute kohta, kuhu kodanikud 
peavad Euroopa maksekorralduse taotluse esit ama. Liikmesriigid peaksid komisjonile teada 
andma, mis astme kohtud omavad jurisdiktsiooni kõnealuse menetlu se korral, st näitama ära 
madalama või kõrgema astme kohtud neis liikmesr iikides, kus kohtuid selliselt eristatakse. 
Mõnedes liikmesriikides võib osutuda vaja likuks koostada nimekiri rohkem kui ühe 
kategooria kohtutest, muuhulga s juhul, kui teatud nõuetega tegelevad spetsialiseerunud 
vahekohtud (nt töökohtud töösuhtest tulenevate  nõuete lahendamiseks). On võimalus ka 
näidata ära, kas piirkondliku jurisdiktsi ooni üldeeskirjad on kohaldatavad kõnealuse 
menetluse suhtes (neid eeskirju üksikasjalikult selgitamata) või kas on sätestatud erieeskirju, 
mis reguleerivad kohtu ainupädevust kostja alal ises elukohas või jurisdiktsiooni koondumist 
ühe kohtusse või mõnedesse kohtutesse. 
Komisjon avalikustab selle teabe kõige so bivamas vormis (kaasaarvatud avaldamine 
Internetis) tõenäoliselt Euroopa tsiviilasjade atlase koostamise käimas oleva projekti raames, 
mis on andmebaas eesmärgiga pakkuda kasutaja sõbralikku juurdepääsu kõikides Euroopa 
Liidu ametlikes keeltes. 
 
ET 16   ET Artiklid 17 ja 18 – rakendus eeskirjad ja komitee 
Artiklis 18 viidatakse määruses  nr 44/2001 ette nähtud nõuandva le komiteele, mis vajadusel 
osutab Euroopa Komisjonile rakenduslikku ab i vastavalt artiklile 17, nimelt esitatud 
tüüpvormide ajakohastamisel või neisse te hniliste muudatuste sisseviimisel. Komitee 
kutsutakse kokku ainult vajadusel selliste muudatuste järele. 
 
ET 17   ET 2004/0055(COD) 
Ettepanek 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS 
millega luuakse Euroopa maksekorraldusmenetlus 
EUROOPA PARLAMENT JA EU ROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamisle pingut, eriti selle artikli 61 punkti c, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,11 
võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,12 
tegutsedes asutamislepingu arti klis 251 sätestatud korras13 
ning arvestades järgmist: (1) ühendus on seadnud eesmärgiks säilitada ning arendada vabadusel, turvalisusel ja 
õiglusel rajanevat ala, kus on tagatud isi kute vaba liikumine. Sellise ala loomiseks 
peab ühendus muu hulgas tsiviilasjades tehtava õigusalase koos töö valdkonnas vastu 
võtma siseturu nõuetekohaseks toimimiseks vajalikud meetmed. 
(2) Euroopa Ülemkogu Tampere istungil 15. ja 16. oktoobril 1999. aastal kutsuti nõukogu 
ja komisjoni üles valmistama ette uut õigusakti küsimustes, mis mõjutavad ladusat õigusalast koostööd ja tõhusamat juurdepääsu õiguskaitsele ning viit as sellega seoses 
konkreetselt rahalistele maksekorraldustele. 
(3) 30. novembril 2000. aastal võttis nõukogu vastu komisjoni  ja nõukogu ühisprogrammi, 
mis käsitleb meetmeid tsiviil- ja ka ubandusasjades tehtud otsuste vastastikuse 
tunnustamise põhimõtte rakendamiseks.
14 Programm kavandab võimaluse konkreetse, 
ühetaolise ja ühtlustatud menetluse rake ndamiseks kohtuotsuste tegemisel ühenduse 
raames konkreetsetes valdkondades, sealhulgas vaidlustamata nõuded. 
(4) 20. detsembril 2002. aastal võttis kom isjon vastu rohelis e raamatu Euroopa 
maksekorraldusmenetluse ja meetmete kohta, mis lihtsustavad ja kiirendavad 
kohtuvaidlusi seoses väikeste nõuetega. R oheline raamat käivit as konsultatsioonid 
ühetaolise ja ühtlustatud vaidlustamata nõuete tagasinõudmise Euroopa menetluse 
võimalike eesmärkide kohta. 
                                                 
11 ELT C , , lk . 
12 ELT C , , lk . 
13 ELT C , , lk . 
14 EÜT C 12, 15.1.2001, lk 1. 
 
ET 18   ET (5) Tõrgeteta ja tõhus maksmata võlgade  tagasinõudmine, mille puhul ei esine 
vastuolusid, on üliolulise tähtsusega Eur oopa Liidu ettevõtjate jaoks, kuna maksete 
hilinemine on peamine maksejõuetuse põhjus , ohustades ettevõtte ellujäämist (eriti 
väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete  puhul) ja tekitades suurearvulise töökohtade 
kaotamise. 
(6) Samal ajal kui liikmesriigid tegeleva d vaidlustamata nõuete massilise tagasinõudmise 
küsimusega, enamik neist kavandades lihtsu statud maksekorraldusmenetlust, erinevad 
nende nii siseriikliku õiguse sisu ja kohaliku menetluse toimimine oluliselt. Lisaks on olemasolevad menetlused sageli kas vast uvõetamatud või rakendamatud piiriüleste 
juhtumite korral. 
(7) Tulemusena tekivad takistused tõhusa õigus kaitse saamisel (eriti piiriüleste juhtumite 
korral) ja konkurentsimoonutused siseturul,  mis on põhjustatud võlausaldajatele 
pakutava menetluse vahendite kattumatusest erinevates liikmesriikides. See tekitab vajaduse ühenduse seadusandluse järele, mi s tagab võlausaldajatele ja võlgnikele 
võrdsed võimalused kogu Euroopa Liidu tasemel. 
(8) Euroopa maksekorraldusmenetlus ei peak s asendama ega ühtlustama olemasolevaid 
mehhanisme vaidlustamata nõuete sissenõudmisel  vastavalt siseriiklikele seadustele, 
vaid looma täiendava võimaluse võlausaldaja jaoks, kellel on vaba voli kasutada ka 
siseriikliku õiguse raames  pakutavat menetlust. 
(9) Euroopa maksekorraldusmenetlus peak s olema kättesaadav kõikide rahaliste 
lepinguliste või mittelep inguliste tsiviilnõuete korral (erandiga seoses 
omandiõigusega), mis tulenevad abielusuhete st ja samalaadsetest suhetest, kus isegi 
vastulausete puudumisel ei saa kohtud toetuda hageja väidetele, vaid peavad uurima 
tehiolusid omal algatusel. Menetlust ei  tohiks piirata nõue tele kehtestatava 
alampiiriga. Menetlust ei tohiks kohaldada si iski nõuete suhtes, mille maksetähtaeg ei 
ole taotluse esitamise hetk el veel saabunud ning konkreets elt tulevaste perioodiliste 
maksete korral.  
(10) Menetlus peaks kohtu ja poolte vahelises teabevahetuses tuginema võimalikult suures 
ulatuses tüüpvormide kasutamisele, et tõhus tada haldamist ja võimaldada automaatset 
andmetöötlust. 
(11) Euroopa maksekorralduse taotluses on nõude esitaja kohustatud esitama teavet, mis on 
nõude selge määratlemise ja põh jendatuse jaoks piisav, et asetada kostja olukorda, kus 
ta saab teha teabele tugineva otsuse nõude  vaidlustamise või vaidlustamata jätmise 
kohta. Selles kontekstis peaks olema nõude esitaja kohustuseks viidata mõnedele 
tõenditele (ilma tegelikke dokumentaalseid tõ endeid kohtule esitamata), millele ta saab 
toetuda oma väidete õigsuse tõendamisel. 
(12) Kohus peaks väljastama Euroopa makseteati se pärast seda, kui ta on uurinud vastavust 
käesolevas määruses ki rjeldatud vorminõuetele. Ta peaks hoiduma hinnangu 
andmisest käsitletava nõude sisu kohta. 
(13) Euroopa makseteatises peaks teavitama kostjat tema valikutest kas maksta võlgnetav 
summa nõude esitajale või esitada kolme näda la jooksul kaitseväi de, kui ta soovib 
nõuet vaidlustada. Lisaks täielikule teab ele hageja poolt esita tud nõude kohta peaks 
 
ET 19   ET kostjat nõustama ka seoses teatise õigusliku iseloomuga, eriti just  nõude vaidlustamata 
jätmise tagajärgedega. 
(14) Kaitseväide, mis on esitatud ettenähtud aj avahemiku jooksul, peaks lõpetama Euroopa 
maksekorraldusmenetluse ja viima auto maatse ülemineku juurde tavaliseks 
tsiviilkohtumenetluseks juhul, kui  hageja ei ole selgesõnalise lt taotlenud se llisel juhul 
menetluse lõpetamist. 
(15) Euroopa maksekorraldus, mis väljastatak se kostja vastulause puudumisel, peaks olema 
kostja suhtes kohe täitmisele pööratav. See peaks olema sõltuv vastulausest, mille tagajärjed peaksid sisuliselt kattuma kaits eväite omadega. Vastulause esitamata 
jätmisel peaks maksekorraldusel olema sa maväärne toime lõpliku kohtuotsusega, mis 
tehakse tavalise tsiviilmenetluse käigus. 
(16) Käesolev määrus ei mõjuta nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 
44/2001 (kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmi se kohta tsiviil- ja kaubandusasjades)
15 
rakendamist või nõukogu 29. mai 2000. aasta m ääruse (EÜ) nr 1348/2000 (tsiviil- ja 
kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokum entide Euroopa Liidu liikmesriikides 
kätteandmise kohta)16 rakendamist.  
(17) Kuna käesoleva määruse eesmärgid, nime lt kehtestada ühetaoline kiire ja tõhus 
mehhanism vaidlustamata rahaliste nõuete  tagasinõudmiseks kogu Euroopa Liidus, ei 
ole piisavalt võimalik täita liikmesriikid e poolt ning seetõttu, tulenevalt määruse 
ulatusest ja mõjust, on neid võimalik pare mini täita ühenduse tasandil, võib ühendus 
võtta meetmeid vastavalt subsidiaarsu se põhimõttele, nagu see on sätestatud EÜ 
asutamislepingu artiklis 5. Vast avalt proportsionaalsuse põh imõttele, mis on sätestatud 
samas artiklis, piirdub käesolev määrus  üksnes nende eesmärkide saavutamiseks 
vajalikuga; konkreetselt on määruse sekkumine seoses siseriikliku menetlusõigusega 
minimaalne, kuna sellega ei tõrjuta siseriik likke lihtsustatud menetlusi välja, vaid 
antakse täiendav võimalus. 
(18) Käesolevas määruses aust atakse põhiõigusi ja peetakse kinni iseäranis Euroopa Liidu 
põhiõiguste hartaga tunnusta tud põhimõtetest kui ühendus e õiguse üldpõhimõtetest. 
Konkreetselt pööratakse tähelepanu harta artikl is 47 sätestatud õiglase kohtumõistmise 
põhimõtte täielikule järgimisele. 
(19) Käesoleva määruse rakendamiseks vaja likud meetmed tuleks va stu võtta vastavalt 
nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/ EÜ, millega kehtestatakse komisjoni 
rakendusvolituste kasutamise menetlused.17 
(20) Euroopa Liidu lepingule ja Eur oopa Ühenduse asutamislepingule lisatud 
Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitlev a protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei 
osale Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva m ääruse vastuvõtmisel ni ng seetõttu ei ole 
see määrus Ühendkuningriigile ja Iirim aale siduv ja seda ei kohaldata nende 
suhtes.]/[Ühendkuningriik ja Ii rimaa on Euroopa Liidu lepi ngule ja Euroopa Ühenduse 
asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja  Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli 
                                                 
15 EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1. 
16 EÜT L 160, 30.6.2000, lk 37. 
17 EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. 
 
ET 20   ET artikli 3 kohaselt teatanud soovist osaled a käesoleva määruse vastuvõtmisel ning 
kohaldamisel]. 
(21) Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani 
seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva 
määruse vastuvõtmisel ning seega ei ole see määrus Taani suhtes siduv ja Taanis seda ei kohaldata. 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: 
Artikkel 1 
Reguleerimisala 
1. Käesolevat määrust kohald atakse tsiviil- ja kaubandus asjade suhtes  igat liiki 
kohtutes. Eelkõige ei koha ldata seda maksu-, tolli- ja haldusasjade suhtes. 
2. Euroopa maksekorraldusmenetlust ei kohaldata: 
a) abielusuhtest või samalaadsest suhtes t tulenevate varali ste õiguste suhtes; 
b) pankrotimenetluste, maksejõuetute äriü hingute või teiste ju riidiliste isikute 
likvideerimismenetluste, kohtumenetluse, kompromissi tegemise ja muude selliste menetluste suhtes; 
c) sotsiaalkindlustuse suhtes. 
3. Käesolevas määruses hõlmab mõiste „kohus“ ka „Rootsi täitevametit“ 
(kronofogdemyndighet ). 
4. Käesolevas määruses hõlmab mõiste “liikme sriigid” kõiki liikmesriike, välja arvatud 
Taani. [Ühendkuningriik, Iirimaa] 
Artikkel 2 
Euroopa maksekorraldusmenetlus 
1. Euroopa maksekorraldus kehtestata kse vaidlustamata rahaliste nõuete 
tagasinõudmiseks seoses konkreetsete summadega, mis on tasumata Euroopa 
maksekorralduse taotluse esitamise hetkel. 
2. Võlausaldajal ei ole keelatud esitada nõuet lõikes 1 toodud tingimustel, kasutades 
mõnda teist menetlust, mis on kättesaadav  liikmesriigi seaduste kohaselt, näiteks 
tava- või lihtmenetlust. 
 
ET 21   ET Artikkel 3 
Euroopa maksekorralduse taotlus 
1. Euroopa maksekorralduse taotlus esit atakse kasutades lisas 1 toodud tüüpvormi. 
2. Taotluses märgitakse: 
a) poolte nimed ja aadressid ja kohus, kellele taotlus esitatakse, 
b) nõude suurus; c) kui nõue sisaldab intresse, lisatakse in tressimäär ja ajavahemik, mille ulatuses 
intresse nõutakse juhul, kui seadusega et tenähtud intresse ei lisata põhinõudele 
liikmesriigi seaduste kohaselt, kus taotlus esitatakse; 
d) hagi alus, sealhulgas lühike asjaolud e kirjeldus, mis on abiks nõude ja vajaduse 
korral nõutavate intr esside põhjendamisel; 
e) vähemalt ühe tõendusmaterjali lühiki rjeldus, mida võib esitada tavalise 
tsiviilkohtumenetluse kä igus nõude toetuseks. 
3. Taotlus tuleb allkirjastada nõude esitaja või tema esindaja poolt kä sitsi või täiustatud 
elektroonilise allkirja ab il elektrooniliste allkir jadega seotud ühenduse 
üldraamistikku käsitleva Euroopa Parl amendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta 
direktiivi 1999/93/EÜ artikli 2 lõike 2 tähenduses.  
Artikkel 4 
Euroopa maksekorralduse kätteandmise tingimused 
1. Kohus, mille poole taotlusega on pöördutud, uurib kas artiklite 1, 2 ja 3 tingimused 
on täidetud. 
2. Kui kohus kaalub taotluse ta gasilükkamist artikli 3 tingimuste täitmatajätmise tõttu, 
võib ta anda nõude esitajale võimaluse om a taotlust täiendada või parandada. 
Artikkel 5 
Taotluse tagasilükkamine 
1. Kohus lükkab taotluse terv ikuna tagasi, kui kõnealuse nõud e või selle osade puhul ei 
ole täidetud artikli 4 tingimusi. 
2. Euroopa maksekorralduse taotluse taga silükkamine ei kuulu edasikaebamisele. 
3. Tagasilükkamine ei takista nõude esitajal  algatada seoses sama nõudega tavalist 
kohtumenetlust. 
 
ET 22   ET Artikkel 6 
Euroopa makseteatis 
1. Kui artikli 4 nõuded on täidetud, annab kohus välja Euroopa makseteatise, kasutades 
selleks lisas 2 toodud tüüpvormi. 
2. Euroopa makseteatis antakse kostjale  kätte. Kätteandmise meetod, mille puhul 
puudub kostja isiklik kättesaamis e kinnitus, ei ole vast uvõetav juhul, kui kostja 
aadress ei ole kindlalt teada. 
3. Teatises teavitatakse kostjat tema valikutest 
a) tasuda nõutav summa, sealhulgas intr ess ja nõutavad kulu d nõude esitajale ja 
esitada selle kohta õiend; või 
b) esitada kaitseväide kas nõude või selle osade vastu, 
mis peab jõudma kohtuni kolme nädala jooksul alates Euroopa makseteatise 
kätteandmisest kostjale vastavalt liikmesriig i õigusele, kus dokument kätte antakse. 
4. Teatises teavitatakse kostjat, et 
a) kohus ei ole enne teatise väljastamist nõude  põhjendatust uurinud; 
b) kohus väljastab täitmisele  pööratava otsuse vaatamata sellele, kas ta on saanud 
kaitseväite või õiendi, mis teavitab k ohust nõude täitmisest kostja poolt lõikes 
3 kehtestatud ajavahemiku jooksul. 
5. Aegumistähtaja katkemise küsimuses loet akse Euroopa makseteatist samaväärseks 
tavalise tsiviilkohtumenetluse  puhul kasutatava kohtukutsega. 
Artikkel 7 
Kaitseväide 
1. Kostja võib esitada kaitseväite, kasutade s selleks kas vastuse tüüpvormi, mis on 
toodud lisas 2 ja mis antakse talle üle koos teatisega või teha seda muul moel. 
2. Kostja peab selgelt näitam a oma väites, et ta vaidlu stab kõnealuse nõude tervikuna 
või osaliselt. Ta ei pea n õude vaidlustamist põhjendama. 
3. Kaitseväide tuleb allkirjastada kostja või tema esindaja poolt käsitsi või täiustatud 
elektroonilise allkirja ab il elektrooniliste allkir jadega seotud ühenduse 
üldraamistikku käsitleva Euroopa Parl amendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta 
direktiivi 1999/93/EÜ artikli 2 lõike 2 tähenduses. 
 
ET 23   ET Artikkel 8 
Kaitseväite toime 
1. Kui kaitseväide esitatakse artikli 6 lõikes 3 ettenähtud ajavahemiku jooksul, jätkub 
menetlus vastavalt tavalise kohtumenetluse eeskirjadele , välja arvatud juhul, kui 
hageja on oma taotluses selgesõnaliselt taot lenud sellisel juhul menetlus lõpetada. 
2. Üleminekut tavaliseks menetluseks lõik es 1 toodud tingimustel  reguleeritakse selle 
liikmesriigi õigusega, kus Euroopa maksekorralduse teatis väljastati. 
Artikkel 9 
Euroopa maksekorraldus 
1. Kaitseväite või teat ise puudumisel, mis teavitab makse teostamisest artikli 6 lõikes 3 
ette nähtud ajavahemiku jooksul, vä ljastab kohus omal algatusel Euroopa 
maksekorralduse, kasutades se lleks lisas 3 toodud tüüpvormi. 
2. Euroopa maksekorraldus antakse kostja le kätte. Kätteandmise meetod, mille puhul 
puudub kostja isiklik kättesaamis e kinnitus, ei ole vast uvõetav juhul, kui kostja 
aadress ei ole kindlalt teada. 
3. Euroopa maksekorralduses teavitatakse kostj at sellest, et ta võib  esitada vastulause 
seoses Euroopa maksekorraldusega, mis peab jõudma korralduse väljastanud kohtuni 
kolme nädala jooksul, alates isikule Euroopa maksekorralduse kätteandmisest 
vastavalt liikmesriig i õigusele, kus dokument on kätte antud. 
Artikkel 10 
Euroopa maksekorralduse täitmisele pööratavus 
1. Euroopa maksekorraldus on täitmisele pööratav ilma tagava tingimuseta. 
2. Ilma et see piiraks lõikes 1 sätestatut, reguleerib täitmisele pööramise tingimusi ning 
selle pöördumatust või piiramist liikmesriig i seadus, kus korraldus on väljastatud, 
seda eriti vastulause esitamis e korral vastavalt artiklile 11. 
Artikkel 11 
Euroopa maksekorralduse vaidlustamine 
1. Kostja võib seoses Euroopa maksekorraldus ega esitada kaitseväite kasutades selleks 
vastuse tüüpvormi, mis on toodud lisas 3 ja mis antakse talle üle koos Euroopa maksekorraldusega või teha seda muul moel. 
 
ET 24   ET 2. Kostja peab oma vastulauses selgelt nä itama, kas ta vaidlustab kõnealuse nõude 
tervikuna või osaliselt; viimatinimetatud j uhul peab ta näitama, mis osas ta nõude 
vaidlustab. Ta ei pea nõude vaidlustamist põhjendama. 
3. Vastuväide tuleb allkirjastada kostja või tema esindaja poolt käsitsi või täiustatud 
elektroonilise allkirja ab il elektrooniliste allkir jadega seotud ühenduse 
üldraamistikku käsitleva Euroopa Parl amendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta 
direktiivi 1999/93/EÜ artikli 2 lõike 2 tähenduses. 
4. Pärast artikli 9 lõikes 3 ette nä htud ajavahemiku möödu mist peab võlgnik 
liikmesriigi seaduste kohaselt, kus maksek orraldus on väljastatud ja sellest 
komisjonile teatatud vastavalt Euroopa Pa rlamendi ja nõukogu ------- määruse ----/--
/EÜ artiklile – (19 A), millega luuakse Eu roopa täitekorraldus vaidlustamata nõuete 
puhul, taotlema maksekorralduse läbivaatamist, kui 
a) i) maksekorraldus anti kätte meetodil, mille puhul ei saa tõendada 
kättesaamist isiklikult ja  
ii) dokumenti ei antud kätte piisavalt ae gsasti või sellisel moel, et isikul 
oleks võimalik korraldada kaitset, ilma et temapoolset rikkumist oleks 
esinenud, 
või b) võlgnik ei saanud nõuet vaidlustada vääram atu jõu või erakorraliste asjaolude 
tõttu, ilma et temapoolset rikkumist oleks esinenud, 
 tingimusel et ta tegutseb mõlemal juhul viivitamatult. 
Artikkel 12 
 Vastulause esitamise mõju 
1. Kui vastulause esitatakse artikli 9 lõik es 3 ettenähtud ajavahemiku jooksul, jätkub 
menetlus vastavalt tavalise kohtumenetluse eeskirjadele , välja arvatud juhul, kui 
nõude esitaja on oma taotluses selgesõnalis elt taotlenud sellisel juhul menetlus 
lõpetada.  
2. Üleminekut tavaliseks menetluseks lõik e 1 toodud tingimustel reguleerib liikmesriigi 
õigus, kus Euroopa maksekorraldus väljastati. 
3. Kaitseväite esitamisel pära st artikli 6 lõikes 3 ette nähtud ajavahemikku, kuid artikli 
9 lõikes 3 ettenähtud ajavahemikus on sa ma toime, kui vastulause esitamisel. 
Artikkel 13 
Õiguslik esindatus 
1. Esindatus advokaadi või mõne m uu juristi poolt ei ole kohustuslik 
 
ET 25   ET a) nõude esitajale Euroopa maksekorraldusmenetluse taotlemisel 
b) kostjale kaitseväite või vastul ause esitamisel seoses Euroopa 
maksekorraldusega. 
2. Õigusliku esindatuse nõuet tavalises tsiviilmenetluses, mis järgneb kaitseväitele või 
vastulausele seoses Euroopa makseko rraldusega, reguleeritakse liikmesriigi 
õigusega, kus menetlus aset leiab. 
Artikkel 14 
Kulud 
Euroopa maksekorraldusmenetluse ja sellele kaitseväite või vastulause korral järgneva 
tavalise tsiviilkohtumenetluse komb ineeritud kohtukulud ei ületa tavalise 
tsiviilkohtumenetluse kulusid ilma eelne va Euroopa maksekorraldusmenetluseta. 
Artikkel 15 
Sõltuvus siseriiklikust menetlusõigusest 
Kõiki menetlust puudutavaid küsimusi, mida kä esoleva määrusega konkreet selt ei käsitleta, 
reguleeritakse selle liikmesriigi õigusega, kus  Euroopa maksekorraldusmenetlus aset leiab. 
Artikkel 16 
Teave pädevate kohtute kohta 
1. 1. juuliks 2005 teatab ig a liikmesriik komisjonile, millised kohtud on pädevad 
väljastama Euroopa maksekorraldusi. Liikme sriigid teatavad komisjonile kõikidest 
hilisematest muudatustest kõnealuses teabes. 
2. Komisjon avaldab ja vajadus el ajakohastab liikmesriikid e poolt vastavalt lõikele 1 
esitatud teavet. 
Artikkel 17 
Rakenduseeskirjad 
Lisades toodud tüüpvorme ajakohast atakse või muudetakse vastav alt artiklis 18 kirjeldatud 
nõuandemenetlusele. 
 
ET 26   ET Artikkel 18 
Komitee 
1. Komisjoni abistab nõukogu määruse (EÜ) nr  44/2001 artiklis 75 nimetatud komitee. 
2. Kui viidatakse käesolevale artiklile, kohaldatakse otsuse  1999/468/EÜ artikleid 3 ja 
7, võttes arvesse selle otsuse artiklis 8 sätestatut. 
Artikkel 19 
Jõustumine 
Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2006. 
Käesolev määrus on Euroopa Ühenduse asutamis lepingu kohaselt tervik una siduv ja vahetult 
kohaldatav kõikides liikmesriikides. 
Brüssel, 
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel 
president eesistuja 
 
ET 27   ET LISA 1  
EUROOPA MAKSEKORRALDUSE TAOTLUS 
1. Kohus 
1.1 Nimetus: 
1.2 Aadress: 
2. Nõude esitaja 2.1 Nimi: 
2.2 Aadress: 
3. Nõude esitaja esindaja: 
3.1 Nimi: 
3.2 Aadress: 4. Kostja 
4.1 Nimi: 
4.2 Aadress: 5. Nõue 
5.1 Võla põhisumma (intresside ja kuludeta): 
5.2 Vääring: □ euro
 
□ Rootsi kroon 
□ [Suurbritannia naelsterling] 
6. Intress 6.1 Intressimäär (nõutakse võla põhisummalt kuni tasumiseni) 
6.1.1 %      □ 
6.1.2 % üle Euroopa Keskpanga baasintressi □ 
6.1.3 Kohustuslik intressimäär   □ 
6.2 Intress nõutakse sisse: 
7. Kulud (summad samas vääringus, nagu punktis 5.2) 7.1 Menetlusega seotud kulud 
7.1.1 Taotluse esitamise lõiv: 
7.2.1 Nõude esitaja esindaja tasu: 
 
ET 28   ET 7.1.3 Muu (selgitada): 
7.2 Kohtuvaidluse eelsed kulud (selgitada): 
7.3 Nõutavad kogukulud: 
8. Nõue on seotud 8.1 Müügilepinguga  □   8.6 Teenuslepinguga – muud □
 
8.2 Rendilepinguga – kinnisasjaga □   8.7 Laenuga/tagatisega  □ 
8.3 Rendilepinguga – vallasasjaga □   8.8 Kahjuga – liiklusõnnetusega □ 
8.4 Kindlustuslepinguga  □   8.9 Kahjudega – muud  □ 
8.5 Teenuslepinguga – elekter, 
      gaas, vesi, telefon  □   8.10 Muud   □ 
9. Peanõude lühike kirjeldus: 
  
 
10. Nõutava intressimäära aluse lühike kirjeldus: 10.1 Kohustuslik intressimäär        □
 
10.2 Poolte vahel kokku lepitud intressimäär       □ 
10.3 Nõude esitaja poolt võetud laenu intressimäär, vähemalt peanõudega võrdses summas □ 
10.4 Muu (selgitada): 
11. Rahvusvahelise kohtualluvuse valiku põhjuste lühike kirjeldus, kui kostja alaline asukoht ei ole liikmesriik, 
kelle kohtu poole pöörduti: 
 
 
12. Tõendid Lühendid:  DT: dokumentaalsed tõendid  Ü: ütlus  E: ekspertiis
 
V: objekti või tegevuskoha vaatlus  M: muud  
 Tõendi liik  Esitatavate tõendite kirjeldus 12.1 
 
12.2 
 
ET 29   ET  
12.3 
 
13.  Kui kostja annab sisse kaitseväite või vastulause, siis menetlus lõpetatakse  □ 
(MEELDETULETUS: KUI EESP OOLTOODUD LAH TER JÄÄB 
MÄRGISTAMATA, JÄRGNEB KAITSE VÄITE VÕI VASTULAUSE ESITAMISE 
KORRAL AUTOMAATSELT TAVALINE TSIVIILKOHTUMENETLUS) 
14. Nõude esitaja/tema esindaja allkiri 
 
ET 30   ET  LISA 2  
EUROOPA MAKSETEATIS 
Viide: 
1. Väljastav kohus:  Aadress:  Telefon/faks/e-post: 
2. OLULINE TEADAANNE KOSTJALE: 
Tulenevalt käesolevast teatisest nõuab nõud e esitaja teilt allpool nimetatud summa 
tasumist. Teil on võimalus  
– tasuda kogu allpool nimetatud summa, se alhulgas intress ja nõude esitaja kulud 
ning esitada kohtule maks e sooritamise kohta õiend 
– või juhul, kui te kavatsete nõude vai dlustada, esitada kaitseväide nõude 
väljastanud kohtule 
kolme nädala jooksul alates teile teatise kätteandmisest. Ettenähtud ajavahemikust kinnipidamiseks  peab kaitseväid e või õiend makse 
sooritamise kohta jõudma koht uni enne tähtaja saabumist.  
Võib kasutada käesolevale teatisele lis atud vastuse tüüpvormi, kuid see ei ole 
kohustuslik. 
Teatise väljastanud kohus ei ole enne teatis e väljastamist nõude põhjendatust uurinud. 
Sellest hoolimata väljastatakse  teie suhtes täitmisele pö öratav Euroopa maksekorraldus 
täiendava kontrolli või teadaandeta, kui õiendit makse sooritamise kohta või kaitseväidet ei ole tähtajaks esitatud. Kaitseväide või õie nd makse sooritamise kohta on 
ainsad vahendid maksekorral duse väljastamise vältimiseks.  
3. Nõude esitaja 
3.1 Nimi: 
3.2 Aadress: 
4. Nõude esitaja esindaja: 
4.1 Nimi: 4.2 Aadress: 
5. Kostja 
5.1 Nimi: 
 
ET 31   ET 5.2 Aadress: 
6. Nõue 
6.1 Võla põhisumma (intresside ja kuludeta): 
6.2 Vääring: □ euro  
□ Rootsi kroon 
□ [Suurbritannia naelsterling] 
7. Intress 7.1 Intressimäär (nõutakse võla põhisummalt kuni tasumiseni) 
7 . 1 . 1   %       □ 
7.1.2  % üle Euroopa Keskpanga baasintressi  □ 
7.1.3  Kohustuslik intressimäär    □ 
7.2 Intress nõutakse sisse: 8. Kulud (summad samas vääringus, nagu punktis 6.2) 
8.1 Menetlusega seotud kulud 
8.1.1 Taotluse esitamise lõiv: 8.1.2. Nõude esitaja esindaja tasu: 
8.1.3 Muu (selgitada): 
8.2 Kohtuvaidluse eelsed kulud (selgitada): 8.3 Nõutavad kogukulud: 
9. Nõue on seotud 
9.1 Müügilepinguga  □   9.6 Teenuslepinguga – muud  □
 
9.2 Rendilepinguga – kinnisasjaga □   9.7 Laenuga/tagatisega   □ 
9.3 Rendilepinguga – vallasasjaga □   9.8 Kahjuga – liiklusõnnetusega  □ 
9.4 Kindlustuslepinguga  □   9.9 Kahjudega – muud   □ 
9.5 Teenuslepinguga – elekter, 
      gaas, vesi, telefon  □   9.10 Muud    □ 
10. Peanõude lühike kirjeldus: 
 
 
 
 
ET 32   ET 11. Nõutava intressimäära aluse lühike kirjeldus: 
11.1 Kohustuslik intressimäär        □ 
11.2 Poolte vahel kokku lepitud intressimäär       □ 
11.3 Nõude esitaja poolt võetud laenu intressimäär, vähemalt peanõudega võrdses summas □ 
11.4 Muu (selgitada): 
12. Rahvusvahelise kohtualluvuse valiku põhjuste lühike kirjeldus, kui kostja alaline asukoht ei ole liikmesriik, 
kelle kohtu poole pöörduti: 
 
 
 
13. Tõendid Lühendid:  DT: dokumentaalsed tõendid  Ü: ütlus  E: ekspertiis
 
V: objekti või tegevuskoha vaatlus  M: muud  
 Tõendi liik  Esitatavate tõendite kirjeldus 13.1 
 13.2 
 
13.3  
 
      …………………. (koht),   
 Kuupäev 
      Allkiri ja/või tempel 
 
ET 33   ET EUROOPA MAKSETEATISE VASTUSE VORM  
Viide: 
1. Euroopa makseteatises esit atud nõue on põhjendatud, ma olen vahepeal sooritanud 
m a k s e           □ 
2. Esitan kaitseväite seoses nõudega tervikuna     □ 
3. Esitan kaitseväite seoses nõude järgmiste osadega  3.1 peanõue:        □ 
 
3.2 intress:         □ 
  3.3 kulud:         □ 
  4. Kostja/tema esindaja allkiri: 
 
ET 34   ET LISA 3  
EUROOPA MAKSEKORRALDUS 
Viide: 
1. Väljastav kohus:  Aadress:  Telefon/faks/e-post: 
2. OLULINE TEADAANNE KOSTJALE: 
Tulenevalt käesolevast otsusest kohustab ko hus teid tasuma kogu allpool nimetatud 
summa, sealhulgas intress ja nõude esitaja kulud. Nõude esitajal on õigus pöörata 
käesolev kohustus täitmisele  ilma täiendava teatamiseta.  
Te võite esitada õiendi, mi s teavitab kohut makse vahepealsest sooritamisest või 
vaidlustada maksekorralduse, esitades vastu lause korralduse väljast anud kohtule kolme 
nädala jooksul  alates teile korral duse kätteandmisest. 
Ettenähtud ajavahemikust kinnipidamiseks  peab vastulause või õiend makse 
sooritamise kohta jõudma koht uni enne tähtaja saabumist.  
Võib kasutada käesolevale maksekorraldusele lisatud vastuse tüüpvor mi, kuid see ei ole 
kohustuslik. 
Kui õiendit makse sooritamise kohta või vas tulauset ei esitata ettenähtud ajavahemiku 
jooksul, omandab Euroopa maksekorraldus lõ pliku otsuse jõu ning seda ei ole enam 
võimalik vaidlustada. 
3. Nõude esitaja 
3.1 Nimi: 
3.2 Aadress: 4. Nõude esitaja esindaja: 
4.1 Nimi: 
4.2 Aadress: 
5. Kostja 
5.1 Nimi: 5.2 Aadress: 
6. Nõue 
6.1 Võla põhisumma (intresside ja kuludeta): 
 
ET 35   ET 6.2 Vääring: □ euro  
□ Rootsi kroon 
□ [Suurbritannia naelsterling] 
7. Intress 7.1 Intressimäär (nõutakse võla põhisummalt kuni tasumiseni) 
7 . 1 . 1   %       □ 
7.1.2  % üle Euroopa Keskpanga baasintressi  □ 
7.1.3  Kohustuslik intressimäär    □ 
7.2 Intress nõutakse sisse: 
8. Kulud (summad samas vääringus, nagu punktis 6.2) 
8.1 Menetlusega seotud kulud 
8.1.1 Taotluse esitamise lõiv: 8.1.2. Nõude esitaja esindaja tasu: 
8.1.3 Muu (selgitada): 
8.2 Kohtuvaidluse eelsed kulud (selgitada): 8.3 Nõutavad kogukulud: 
9. Nõue on seotud 
9.1 Müügilepinguga  □   9.6 Teenuslepinguga – muud □
 
9.2 Rendilepinguga – kinnisasjaga □   9.7 Laenuga/tagatisega  □ 
9.3 Rendilepinguga – vallasasjaga □   9.8 Kahjuga – liiklusõnnetusega □ 
9.4 Kindlustuslepinguga  □   9.9 Kahjudega – muud  □ 
9.5 Teenuslepinguga – elekter, 
gaas, vesi, telefon   □   9.10 Muud   □ 
10. Peanõude lühike kirjeldus: 
 
 
 11. Nõutava intressimäära aluse lühike kirjeldus: 
1 1 . 1  K o h u s t u s l i k  i n t r e s s i m ä ä r          □
 
11.2 Poolte vahel kokku lepitud intressimäär        □ 
 
ET 36   ET 11.3 Nõude esitaja poolt võetud laenu intressimäär, vähemalt peanõudega võrdses summas  □ 
11.4 Muu (selgitada): 
12. Rahvusvahelise kohtualluvuse valiku põhjuste lühike kirjeldus, kui kostja alaline asukoht ei ole liikmesriik, 
kelle kohtu poole pöörduti: 
 
 
 
13. Tõendid 
Lühendid:  DT: dokumentaalsed tõendid Ü: ütlus  E: ekspertiis  
V: objekti või tegevuskoha vaatlus M: muud  
 Tõendi liik  Esitatavate tõendite kirjeldus 
13.1 
 13.2 
 
13.3  
      …………………. (koht),   
 Kuupäev 
      Allkiri ja/või tempel 
 
ET 37   ET EUROOPA MAKSEKORRALDUSE VASTUSE VORM  
Viide: 
1. Euroopa maksekorralduses es itatud nõue on põhjendatud, ma olen vahepeal sooritanud 
m a k s e           □ 
2. Esitan vastulause seoses nõudega tervikuna     □ 
3. Esitan vastulause seoses nõude järgmiste osadega  3.1 peanõue:        □ 
 
3.2 intress:         □ 
  3.3 kulud:         □ 
  4. Kostja/tema esindaja allkiri: