Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kohandatakse Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente /* COM/2012/0234 final - 2012/0118 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST · Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Vastavalt personalieeskirjade XI lisa artikli 4 lõikele 1 otsustatakse personalieeskirjade artikli 65 lõike 2 kohaseid töötasu vahepealseid kohandusi teha Eurostati edastatud teabe põhjal juhul, kui elukallidus muutub juuni ja detsembri vahel oluliselt, ja võttes asjakohaselt arvesse ostujõu muutumise prognoosi jooksval iga-aastasel vaatlusperioodil. Vajaduse korral saadetakse komisjoni ettepanek nõukogule hiljemalt aprilli teises pooles. · Üldine taust Vastavalt personalieeskirjade XI lisa artikli 6 lõikele 1 otsustatakse teha vahekohandused kõikide kohtade puhul (sh Brüssel), kui tundlikkuslävi saavutatakse või ületatakse Brüsselis. Kui Brüsseli tundlikkusläve ei saavutata, otsustatakse vahekohandused teha üksnes nende kohtade puhul, kus tundlikkuslävi on ületatud. Vastavalt personalieeskirjade XI lisa artiklile 7 on vahekohanduse suurus Brüsseli rahvusvaheline indeks, mida korrutatakse vajaduse korral poolega prognoositavast erinäitaja väärtusest juhul, kui see on negatiivne. Erinäitajaga mõõdetakse liikmesriikide keskvalitsustes töötavate riigiteenistujate tegeliku netotöötasu muutusi, võtmata arvesse inflatsiooni. Eurostat on määranud selle näitaja kindlaks personalieeskirjade XI lisa artikli 1 lõikes 4 nimetatud kaheksa liikmesriigi esitatud andmete põhjal. Brüsseli rahvusvahelise indeksiga mõõdetakse elukalliduse muutumist Brüsselis Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate jaoks. Eurostat on määranud selle indeksi kindlaks Belgia ametiasutuste esitatud andmete põhjal. Paranduskoefitsiendid on ostujõu pariteedi ja personalieeskirjade artiklis 63 ettenähtud vastava vahetuskursi vaheline suhe, mida juhul, kui kohanduseks vajalikku läve ei ole Brüsselis saavutatud, korrutatakse kohanduse summaga. Töötasude ostujõu pariteedid määravad kindlaks töötasude ostujõu suhte võrdluslinna Brüsseli ja muude teenistuspaikade vahel. Eurostat on arvutanud need pariteedid kooskõlas liikmesriikide statistikaasutustega. Pensionide ostujõu pariteedid määravad kindlaks pensionide ostujõu suhte võrdlusriigi Belgia ja muude elukohariikide vahel. Eurostat on arvutanud need pariteedid kooskõlas liikmesriikide statistikaasutustega. · Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Käesolev ettepanek on esitatud lisaks ettepanekule, mis esitatakse igal aastal töötasude ja pensionide kohandamiseks. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED · Konsulteerimine huvitatud isikutega Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Vastavalt kehtivale korrale on ettepanekuga seoses konsulteeritud personali esindajatega. Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Ettepanekus on võetud arvesse konsultatsioonides osalenud isikute arvamusi. · Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. · Mõju hindamine – Ettepanek näeb ette töötasude ja pensionide kohandamise vastavalt kehtivatele õigusaktidele. – Kehtivate õigusaktidega ei nähta ette muid võimalusi. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG · Kavandatud meetmete kokkuvõte Vastavalt personalieeskirjade XI lisa artiklile 4 on kavandatava meetme eesmärk kohandada töötasusid ja pensione nendes kohtades, kus elukallidus on oluliselt muutunud. Brüsselis on elukallidus mõõdetuna Brüsseli rahvusvahelise indeksiga muutunud ajavahemikus eelmise aasta juunist detsembrini 1,1 %. Elukalliduse muutumist vaatlusperioodi jooksul muudes kohtades kui Belgia ja Luksemburg mõõdetakse Eurostati arvutatud kaudsete indeksite abil. Need indeksid saadakse, korrutades Brüsseli rahvusvahelise indeksi ostujõupariteedi muutusega. Elukalliduse olulise muutuse korral kohaldatav tundlikkuslävi on 12-kuulise ajavahemiku puhul 7 % (kuuekuulise ajavahemiku puhul 3,5 %). Töötasu suhtes kohaldatav kaudne indeks ületas Eestis tundlikkusläve (4,1 %). Pensionide suhtes kohaldatav kaudne indeks ei ole üheski riigis tundlikkusläveni jõudnud. Vahekohanduse suurus on Brüsseli rahvusvaheline indeks, mida korrutatakse vajaduse korral poolega prognoositavast erinäitaja väärtusest juhul, kui see on negatiivne. Prognoositav eriindeks on -1,6 % ning seega on vahepealse kohanduse suurus 0,3 %. Paranduskoefitsiendid on asjakohase ostujõu pariteedi ja vastava vahetuskursi vaheline suhe, mida juhul, kui kohanduseks vajalikku tundlikkusläve ei ole Brüsselis saavutatud, korrutatakse vahepealse kohanduse summaga. Uusi paranduskoefitsiente kohaldatakse alates 1. jaanuarist. Nende riikide või kohtade puhul, mille kaudne indeks on üle 6,3 %, on kehtivuse algus siiski 16. november. Nende riikide või kohtade puhul, mille kaudne indeks on üle 12,6 %, kohaldatakse paranduskoefitsiente alates 1. novembrist. Tallinna suhtes kohaldatav paranduskoefitsient, mis arvutati detsembriks 2011 (teenistujate ostujõu pariteedi alusel detsembris 2012), on 77,6. Arvestades vahepealse kohanduse suurust on seetõttu alates 1. jaanuarist 2011 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasu suhtes kohaldatav paranduskoefitsient Eestis 77,8. Pensionide ja ülekannete suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente ei muudeta. · Õiguslik alus Personalieeskirjad ja eelkõige nende XI lisa. · Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. · Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: – personalieeskirjade XI lisaga nähakse ette nõukogu määrus. – finantskoormus tuleneb otseselt töötasude ja pensionide kohandamismeetodi rakendamisest, mis on ette nähtud personalieeskirjadega. · Vahendi valik Kavandatav vahend: määrus. Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel: – personalieeskirjade XI lisaga nähakse ette nõukogu määrus. 4. MÕJU EELARVELE Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasu ja pensionide suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide kohandamise mõju halduskuludele on kirjeldatud üksikasjalikult ettepanekule lisatavas finantsselgituses. Kuigi vahepealse kohanduse puhul võetakse arvesse ELi teenistujate elukalliduse suurenemist Eestis, on tulemuseks kulude vähenemine. See tuleneb sellest, et nõukogu ei ole võtnud vastu komisjoni 2011. aasta detsembris esitatud ettepanekut iga-aastase kohandamise kohta[1]. 2011. aasta kohandus oleks alandanud Eesti paranduskoefitsienti 785-lt 75,4-le. Kuna iga-aastast kohandust vastu ei võetud, kohaldatakse ka edaspidi paranduskoefitsienti 78,5. Eurostati arvutatud uus vahepealne kohandus viitab sellele, et elukallidus Eestis on tõusnud 75,4-lt 77,8-le. Kuna uus vahepealse kohanduse väärtus on madalam kui praegu kohaldatav väärtus, vähenevad vahepealse kohanduse tulemusel kulud. 2012/0118 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kohandatakse Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli, eriti selle artiklit 12, võttes arvesse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja liidu muude teenistujate teenistustingimusi, mis on sätestatud määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68,[2] eriti personalieeskirjade artiklit 64 ja artikli 65 lõiget 2 ning VII, XI ja XIII lisa, samuti teenistustingimuste artikli 20 esimest lõiku, artiklit 64 ja artiklit 92, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Eestis suurenes ajavahemikul juunist detsembrini 2011 elukallidus olulisel määral ning seepärast tuleks kohandada Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasude suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Alates 1. jaanuarist 2012 kohaldatakse vastavalt personalieeskirjade artiklile 64 ametnike ja muude teenistujate töötasude suhtes allpool nimetatud riigis või kohas järgmist paranduskoefitsienti: – Eesti 77,8. Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja Lisa: FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Ettepanek: nõukogu määrus, millega kohandatakse Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile[3] Potentsiaalselt on asjaomased kõik valdkonnad ja tegevusalad. 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ý Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet (perioodilist, millega kohandatakse kehtivat määrust) 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasu suhtes Eestis kohaldatava paranduskoefitsiendi kohandamise tulemus pärast elukalliduse olulist muutumist on personalieeskirjades sätestatud ostujõu suhte säilimine eri töökohariikides. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Tagada Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasu ja pensionide suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide kohandamine elukalliduse olulise muutuse korral ning kohanduse kohaldamine vajaduse korral tagasiulatuvalt. Tagada ELi ametnike töötasude ja pensionide areng paralleelselt muutustega liikmesriikide keskvalitsuste teenistuses olevate riigiametnike ostujõus, nagu sellele on viidatud personalieeskirjade XI lisas Tagada, et eri teenistuskohtades töötavate teenistujate ostujõud muutuks võrdsel määral. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju ý Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – rakendamise käivitumisperiood algab 1. jaanuaril 2012, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[4] ý Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt: PMO (üksikisikute rahaliste õiguste haldus- ja maksetelitus) 2. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 2.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr [Nimetus…...….] || Liigendatud/liigendamata[5]) || EFTA[6] riigid || Kandidaatriigid[7] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses || XX.01.01.01 || Liigendamata || EI || EI || EI || EI 2.2. Hinnanguline mõju kuludele 2.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Nr || XX.01.01.01 ja peatükk 11, peatükk 42 – Parlamendiliikmete assistentide kulud Personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat || || || Aasta N[8] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogufinantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU  Tegevusassigneeringud || || || || || || || || Eelarverida nr || Kulukohustused || (1) || || || || || || || || Maksed || (2) || || || || || || || || Eelarverida nr || Kulukohustused || (1a) || || || || || || || || Maksed || (2a) || || || || || || || || Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[9] || || || || || || || || Eelarverida nr || || (3) || || || || || || || || Personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || || || || || || || || Maksed || =2+2a +3 || || || || || || || ||  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || || || || || || || Maksed || (5) || || || || || || || ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi <….> assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || || || || || || || || Maksed || =5+ 6 || || || || || || || || Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || || || || || || || Maksed || (5) || || || || || || || ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1-4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || || || || || || || || Maksed || =5+ 6 || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta 2012 || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogufinantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU <…….> peadirektoraat ||  Personalikulud || || || || || || || ||  Muud halduskulud || || || || || || || || Peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || ei ole saadaval miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta 2012 || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogufinantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || ei ole saadaval Maksed || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || ei ole saadaval 2.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ý Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist 2.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 2.2.3.1. Ülevaade – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – ¨ Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta N[10] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogufinantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || || Personalikulud || || || || || || || || Muud halduskulud || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[11] || || || || || || || || Personalikulud || || || || || || || || Muud halduskulud || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || || || || || || || || KOKKU || || || || || || || || 2.2.3.2. 2.2.3.3. Hinnanguline personalivajadus – ý Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist 2.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – ý Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 2.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – ý Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist 2.3. Hinnanguline mõju tuludele – ý Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. [1] KOM (2011) 820. [2] EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1. [3] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine. [4] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [5] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [6] EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [7] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [8] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [9] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [10] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [11] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.