Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2020/C 380/12)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni (1) delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„GROS PLANT DU PAYS NANTAIS“

PDO-FR-A0275-AM02

Teate esitamise kuupäev: 15. september 2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond

Geograafilist piirkonda on muudetud seoses kommuunide ühinemisega, mille tõttu on muutunud teatavate kommuunide nimed.

Saint-Géréoni ja Ancenis’ kommuun on asendatud Ancenis-Saint-Géréoni kommuuniga. Saint-Hilaire-de-Loulay kommuun on asendatud Montaigu-Vendée kommuuniga (ainult Saint-Hilaire-de-Loulay delegeeritud kommuuni territoorium).

Käesolev muudatus on redaktsiooniline muudatus, sellega ei muudeta geograafilist piirkonda.

Muudatusega kaasneb koonddokumendi punkti 6 muutmine.

2. Piiritletud maatüki kogupindala

Tootespetsifikaadi 1. peatüki IV osa punktis 2 on sõnade „15. november 2018“ järel lisatud sõnad „17. juuni 2020“.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusala muudatuse heaks kiitis. Kasvatusalade piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille kasvatusalad on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3. Seos geograafilise piirkonnaga

Koonddokument on läbi vaadatud, et jätta välja viide geograafilise piirkonna valdade arvule.

Kõnealune muudatus on tehtud koonddokumendi punktid 8.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Gros Plant du Pays nantais

2. Geograafilise tähise tüüp:

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Veinid on valged, kuivad ja vaiksed.

Veinidel on järgmised omadused:

— minimaalne naturaalne alkoholisisaldus 9 %;

— fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) maksimaalne sisaldus on 4 grammi liitri kohta;

— maksimaalne lenduvate hapete sisaldus on 10 milliekvivalenti liitri kohta;

— maksimaalne üldalkoholisisaldus on pärast rikastamist 11 mahuprotsenti.

Veinide üldhappesus, vääveldioksiidi üldsisaldus ja üldalkoholisisaldus vastavad liidu eeskirjadega sätestatud piirmääradele. Veinid on valged, kuivad ja vaiksed.

Need on väga kahvatukollase värvusega, vahel kumab noortes veinides rohekaid noote.

Maitse tasakaal on happeline, selles domineerivad värskus ja kergus.

Veinidel on õrnad puuvilja- või lillearoomid, millega sageli kaasneb joodilõhn.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus: Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta)::

5. Veinivalmistustavad

a. Veinivalmistuse eritavad

Viljelustavad

Puude minimaalne istutustihedus on 5 000 tüve hektari kohta.

Viinapuude ridade vahekaugus võib olla kuni 2,20 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas võib olla 0,90–1,10 meetrit.

Viinapuude lõikamisel jäetakse tüve kohta kuni 14 õiepunga, kasutada võib järgmisi tehnikaid:

— lühikeseks lõikamine (Royat’ nöörpuu vorm, lehtrikujuline lõikus (gobelet), lehvikukujuline lõikus (éventail);

— tavaline Guyot’ lõikus.

Lõikamine tuleb lõpetada enne pungade puhkemist või 5. astmel Eichhorni ja Lorentzi skaala järgi.

Õite väljakujunemise etapis on sama aasta viljavõrseid tüve kohta kuni 12.

Veinivalmistuse eritavad

Keelatud on igasugune viinamarjasaagi termiline töötlemine, kus kasutatakse temperatuuri alla –5 °C.

Pärast rikastamist ei tohi veini alkoholisisaldus ületada 11 mahuprotsenti.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistuse puhul kinni pidada ühenduse õigusaktide ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b. Maksimaalne saagikus

75 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mille riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut (Institut national de l’origine et de la qualité) kiitis heaks pädeva riikliku komitee 20. juuni 2018. aasta koosolekul. Piirkond hõlmab selle tootespetsifikaadi pädeva riikliku komitee poolse kinnitamise kuupäeva seisuga ja lähtuvalt 2020. aasta ametlikest geograafilistest koodidest järgmiste valdade territooriume:

— Loire-Atlantique’i departemang: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis-Saint-Géréon, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, La Boissière-du-Doré, Bouaye, Brains, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz (ainult delegeeritud kommuuni Chéméré territoorium), La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, La Limouzinière, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mauves-sur-Loire, Monnières, Montbert, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, La Planche, Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Les Sorinières, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz.

— Maine-et-Loire’i departemang: Mauges-sur-Loire (ainult delegeeritud kommuuni La Chapelle-Saint-Florent territoorium), Montrevault-sur-Èvre (ainult delegeeritud kommuuni La Chaussaire territoorium), Orée d’Anjou, Sèvremoine (ainult delegeeritud kommuunide Saint-Crespin-sur-Moine ja Tillières territoorium).

— Vendée departemang: Cugand, Montaigu-Vendée (ainult delegeeritud kommuuni Saint-Hilaire-de-Loulay territoorium), Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Philbert-de-Bouaine.

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

„Colombard B“

„Folle blanche B“

„Montils B“

8. Seos(t)e kirjeldus

Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafilisele piirkonnale on iseloomulikud Nantesi linnast lõunas ja idas moodustunud tiheda vooluveekogude võrgu kujundatud pinnareljeef. Nantesi piirkonna maastikku kujundab viinamarjaistanduste ja viinamarjakasvatuseks kasutatavate orgude vaheldumine; see ulatub Mauges’i eelmäestikust idas kuni Atlandi ookeani rannikuni läänes, Loire’i kallastest põhjas kuni Vendée tasandikeni lõunas. Viinamarjaistandused asuvad eelistatavalt Grandlieu järve ja seda varustavate jõgede ümber asuvatel küngastel ja nõlvadel, samuti Goulaine’i soo ja Loire’i oru nõlvadel. See geograafiline piirkond on Loire’i oru suurte viinamarjaistanduste läänepoolseim levila ning hõlmab Loire-Atlantique’i, Maine-et-Loire’i ja Vendée departemange.

Geograafiline piirkond asub pikal ja keerukal geoloogilisel baasil, mis koosneb plutoonilistest formatsioonidest (graniit, gabro) ja metamorfsetest kivimitest (gneiss, vilgukilt, amfiboliit, eklogiit), mis on mõnikord kaetud tertsiaariajastu liiva- ja kruusasetetega. Need erinevad erodeerunud kivimid on sageli happeliste muldade allikaks, milles on suur jämedamate osiste (liiv, veeris, kruus) osakaal, mis on terved ja ventileeritud, hea loodusliku läbilaskevõimega, väheviljakad ja mõõduka veevaruga. Kasutusotstarvet arvesse võttes koristatakse viinamarju kõige järsematel mäekülgedel, kus on mitte väga sügav liivane pinnas.

Nantesi piirkonna kliima on seotud ookeani mõjudega, mida hõlbustab oluliselt Loire’i jõe suudmeala. Piirkonnale on iseloomulikud väikesed temperatuurikõikumised aasta vältel. Talved on eriti mahedad, mis toob kevadel kaasa pinnase varajase soojenemise. Suvised temperatuurid jäävad jahedaks tänu meretuultele, mis vähendavad kuumalainete sagedust ja intensiivsust. Sademed jaotuvad kogu aasta peale suhteliselt ühtlaselt, kuid suvel sademeid siiski napib. Selle laiuskraadi kohta on päikesevalgust palju.

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Kuna Nantesi piirkonna viinamarjaistandus põlvneb väga vanast viinamarjakasvatuse traditsioonist, oli see keskajal üks suurimaid Prantsusmaa viinamarjaistandusi. Seal tegeldi Madalmaade kaupmeeste mõjul destilleerimisega alates 16. sajandist. Charentesi sorti „Folle Blanche B“, mis on tuntud sellest saadud kange alkohoolse joogi peenuse poolest, kasvatati üha rohkem ja see tõrjus välja pärismaised viinamarjasordid. Nantesi piirkonna looduslikes oludes nähtus, et sort sobib valgete veinide tootmiseks. Nimetust „Gros Plant“ kasutati esimest korda 1732. aasta kirjutises, et kirjeldada veine, mis olid Lääne-Prantsusmaal väga populaarsed. Kuigi Nantesi piirkonna destilleerimistegevus 19. sajandi keskel vähenes, oli viinamarjaistanduste Gros Plant pindala ikka veel 20 000 hektarit.

Pärast viinapuutäide põhjustatud kriisi hakati sorte „Montils B“ ja „Colombard B“, mis on Charentes’i päritolu viinamarjasordid, istutama vähemal määral Charentes’i sordi „Folle Blance B“ kõrvale. Looduslike viljakate taimede elujõulisuse kontrollimiseks võtsid tootjad vastu ranged eeskirjad: keskmine kuni suur istutustihedus, viinapuude lühikeseks lõikamine, viljavõrsete arvu range piiramine. Nad valisid selleks tootmiseks ette nähtud maatükid, võttes arvesse seal olevat võimalust varajaseks saagikoristuseks, väikest veevaru ja vähest viljakust. Saagikuse vähenemise tõttu paranes veini kvaliteet. Tänu 1948. aastal asutatud Bretvinsi Bacchuse Vennaskonna (confrérie bachique des Bretvins) võetud müügiedendusmeetmetele ja 1951. aastal loodud esimese tootekaitseühenduse jõupingutustele tunnustati veini „Gros Plant du Pays nantais“26. veebruari 1954. aasta otsusega kõrgema kvaliteediga päritolunimetusena. Seejärel said veinid riigi tasandil kuulsaks.

Rikkalikumate ja komplekssemate veinide tootmiseks võtsid ettevõtjad veinivalmistamisel kasutusele erilise nn Nantesi meetodi, mille puhul hoitakse veine veinisettel vähemalt ühe talve jooksul ilma ümber valamata. Selline oskusteave sai alguse tootjate harjumusest hoida järgmise kevade perekondlike tähtsündmuste tähistamiseks vaaditäis kõige paremat veini veinisettel. Selline kääritusviis muudab veini ümaraks ja täidlaseks, rikastades seda eelkõige mannoproteiinide ja pärmi rakukestade autolüüsil tekkivate muude ühenditega. Lisaks sellele võimaldab selline meetod, mille olemus seisneb veini käitlemise puudumises ja selle hoidmises süsihappegaasi keskkonnas, millega piiratakse oluliselt oksüdeerumisprotsessi ja lenduvate ühendite eraldumist, säilitada alkoholkäärimise käigus tekkivaid lõhna- ja maitsenüansse järgmise kevadeni ja kauemgi. Traditsioonilise märkega „settel hoitud“ (sur lie) seotud eeskirjad määratleti 1977. aastal ja sellega seoses villitakse alates 1994. aastast vein pudelisse vahetult veinitootmisüksuses, vähendades sellega veini ümbervalamist ja nõrutamist.

2009. aastal oli kontrollitud päritolunimetusega viinamarjaistanduste pindala peaaegu 1 500 hektarit, istandusi käitas 600 tootjat ning nende aastatoodang oli ligikaudu 100 000 hektoliitrit, millest rohkem kui kolmandikule oli lisatud märge „settel hoitud“ (sur lie). Kontrollitud päritolunimetusega „Gros Plant du Pays nantais“ veinide näol on tegemist valgete ja rahulike veinidega. Need on väga kahvatukollase värvusega, vahel kumab noortes veinides rohekaid noote. Maitse tasakaal on happeline, selles domineerivad värskus ja kergus. Veinidel on õrnad puuvilja- või lillearoomid, millega sageli kaasneb joodilõhn.

Märkega „settel hoitud“ (sur lie) veinid kipuvad üldiselt olema suus pigem ümaramad, komplekssema lõhnabuketiga ja need võivad alkoholkääritamise käigus tekkinud süsinikdioksiidi jääkide tõttu õrnalt pärlendada. Nende värskuse, lõhna- ja maitsebuketi rikkalikkuse ja loomuliku süsihappegaasi säilitamiseks kaitstakse neid veine valmimise käigus oksüdeerumise eest. Nende veinide süsihappegaasisisaldus on liiga suur selleks, et hoida veini elastsetes anumates, seetõttu villitakse vein pudelitesse ning see toiming nõuab erilist hoolt. Selliste viinamarjasortide istutamine Nantesi piirkonda, mis kujundavad kontrollitud päritolunimetusega veinide eripära, tuleneb nii Nantesi geograafilisest asukohast kui ka ajaloost. Selles suures sadamalinnas, mis asub Loire’i jõe ja Atlandi ookeani liitumiskohas, arendati juba varakult Põhja-Euroopa linnakeskustele suunatud aktiivset veinikaubandust. See oluline kaubanduslik positsioon meelitas ligi paljusid ettevõtjaid, sealhulgas hulgaliselt Madalmaade kaupmehi, mis andis otsustava panuse viinamarjasordi „Folle Blance B“ levikusse geograafilises piirkonnas, enne kui hakati istutama kaht teist viinamarjasorti – „Montils B“ ja „Colombard B“ –, mille agronoomiline käitumine on väga lähedane.

Nantesi piirkonna mulla- ja ilmastikutingimused on võimaldanud kõnealuste sortidega välja arendada tasakaalus õrna aroomiga valged veinid. Geograafilise piirkonna jämedateralised happelised mullad, mis on moodustunud graniidist, gneissist, vilgukivist või liiva- ja kruusasetetest, soodustavad koostoimes Nantesi pehmete talveilmadega viinapuude kasvutsükli varajast algust ja viinamarjade edukat küpsemisemist. Kontrollitud päritolunimetusega viinamarjaistanduste põhjapoolne asukoht ja neile avalduv ookeanimõju tagavad jaheda suvetemperatuuri, mis võimaldab säilitada viinamarjades leiduvate õrnade aroomide lähteaineid.

Selleks et kohandada kasutatavaid sorte Nantesi piirkonna looduskeskkonnaga, on geograafilise piirkonna ettevõtjad lähtunud veinitootmise juurdunud oskusteabest, mis tuleneb kvaliteetveinidega kauplemise sajanditepikkusest traditsioonist. Tehnilised otsused, mis on tehtud nii enne istutamist maatükkide valikul kui ka viinapuude toodangu mahu haldamisel, lasevad võimalikult hästi ära kasutada geograafilise piirkonna väheviljakaid muldasid ja rikkalikku päikesepaistet, et saada küpset ja kvaliteetset saaki.

Veini valmistamine Nantesi meetodil, kus veini laagerdatakse veinisettel ja seda ei kallata ümber, võimaldab käärimise käigus tekkivatel aromaatsete ühendite molekulidel veinides hästi esile pääseda. Pehmed talved soodustavad veini ja veinisette vastasmõju, mille tulemusena saavutavad veinid rikkalikuma maitse. Selline laagerdumine annab veinidele, millel on märge „settel hoitud“ (sur lie), ümaruse, peene ja õrna puuvilja- või lillearoomi ning käärimise lõpus tekkivast süsinikdioksiidijäägist tingitud kerge pärlenduse. Sellise laagerdumise käigus tekkivate eeliste säilitamiseks ja veinide oksüdeerumise vältimiseks on tootjad omandanud veini villimisega seotud eripärase oskusteabe, mis seisneb veini villimises pudelisse vahetult veini valmistamise kohas. Selline toodete käitlemist minimeeriv traditsiooniline tava sobib veinide õrnade lõhnaühendite säilitamiseks ideaalselt.

Kuna veini „Gros Plant du Pays nantais“ geograafiline piirkond ulatub Bourgneufi laheni, on tegemist ookeanile kõige lähemal valmiva Loire’i oru veiniga, mille maitse on suus happeline ja milles väljendub joodinüanss, mis sobib suurepäraselt kokku koorikloomade ja austritega. Tootjad on alati toonud esile veinide seost kohaliku köögiga ja alates 1954. aastast on nende veinil tunnustus kõrgema kvaliteediga päritolunimetusena. Viinamarjaistanduste asukoht rannikul Bretagne’i ja Vendée vahel on ka tänapäeval kaubanduse seisukohast soodne, sest suveturism annab olulise panuse selle maine kujundamisse ja rõhutab veini suurepärast sobivust mereandidega.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit viinamarjade pressimise ning veinide valmistamise ja kääritamise osas ning märget „settel hoitud“ (sur lie) kanda tohtivate veinide jaoks viinamarjade pressimise, sellise veini valmistamise, kääritamise ja pakendamise osas, hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste valdade territooriume:

— Loire-Atlantique’i departemang: Boussay, Chaues-en-Retz (ainult delegeeritud kommuuni Arthon-en-Retz territoorium), Couffé, Ligné, Loireauxence (ainult delegeeritud kommuuni Varades territoorium), La Marne, Mésanger, Paulx, Rezé.

— Maine-et-Loire’i departemang: Beaupreau-en-Mauges (ainult delegeeritud kommuuni Gesté territoorium), Montrevault-sur-Èvre (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet ja Le Puiset-Doré).

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada märke „settel hoitud“ (sur lie), eeldusel et veinid vastavad tootespetsifikaadis selle märke jaoks kehtestatud tootmistingimustele.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada täiendava geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis selle geograafilise tähise kohta sätestatud eeskirjadele.

Märkes „settel hoitud“ (sur lie) ja geograafilise tähise „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavad tähed on nii kõrguselt, laiuselt kui ka paksuselt sama suured või väiksemad kui tähed, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Märkega „settel hoitud“ (sur lie) veinidele märgitakse aastakäik.

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse kui kõnealune piirkond on

— kantud katastrisse,

— märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetuse märkimiseks kasutatavad tähemärgid ei tohi olla suuremad (ei kõrguses, laiuses ega paksuses) kui pool tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus. Märge peab olema etiketil kontrollitud päritolunimetusega ühel vaateväljal.

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine kindlaksmääratud piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

Selleks, et säilitada valmistamis- ja kääritamisviisi käigus tekkivad omadused, eelkõige veinide värskus, nende kompleksne aroom ja tootesiseste protsesside käigus tekkinud süsinikdioksiidist tulenev õrn sillerdus ning et piirata veinide ümbervalamist, villitakse märkega sur „settel hoitud“ (sur lie) veinid pudelitesse veinitootmisüksuses, saagikoristusaastale järgneva aasta 1. märtsist kuni 31. detsembrini.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8fd4318d-e004-4c39-afe6-5016a5faef3f

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.