1. SISSEJUHATUS

Käesolev dokument on teine aruanne edusammude kohta 2010. aastal vastu võetud ELi poliitilise raamistiku, millega toetatakse arenguriike toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel, eesmärkide saavutamisel. 2010. aastal seatud prioriteetide tugevdamiseks võeti seejärel täiendavaid ELi arengupoliitika kohustusi; 2013. aasta aprillis koostati ja arutati nõukogus läbi rakenduskava, milles palutakse, et Euroopa Komisjon esitaks koos liikmesriikidega alates 2014. aastast iga kahe aasta tagant kogu liitu hõlmavad konsolideeritud eduaruanded.

Seega koordineerib vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 210 lõikele 2 käesolevat teist aruannet komisjon, olles saanud sisendid järgmistelt liikmesriikidelt: Austria, Belgia, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Madalmaad, Prantsusmaa, Saksamaa, Soome ning Ühendkuningriik. Käesolevas aruandes sätestatakse, kuidas EL ja selle liikmesriigid on 2013. aastal kokku lepitud toiduga ja toitumisalase kindlustatusega seotud poliitiliste prioriteetide täitmisega toime tulnud. Aruandele on lisatud komisjoni talituste töödokument, milles on esitatud teave metoodika kohta ja üksikasjalikud juhtumiuuringud.

2. POLIITIKA KUJUNDAMINE ÜLEILMSEL JA EUROOPA TASANDIL

Üleilmsel toiduga kindlustatuse parandamisel on tehtud märkimisväärseid edusamme. Üleilmse näljaindeksi (GHI) kohaselt on alates 2000. aastast arenguriikide näljatase langenud 27 %. Sellest hoolimata kannatab 795 miljonit inimest endiselt kroonilise alatoitumuse all. Kliimamuutused, loodusvarade ületarbimine, haiguste oht, toiduhindade volatiilsus/inflatsioon, muutuvad toitumistavad ja relvastatud konfliktid ohustavad jätkuvalt toiduga ja toitumisalast kindlustatust ning mitme sündmuse kokkulangemisel tekivad või ähvardavad tekkida kriisiolukorrad riiklikul, piirkondlikul või üleilmsel tasandil. Lisaks on oluliselt kasvanud riikidesisene sotsiaalmajanduslik ebavõrdsus, mis avaldab mõju ka toiduga ja toitumisalasele kindlustatusele.

Seda silmas pidades sõlmiti aastatel 2014–2015 toiduga ja toitumisalase kindlustatuse kontekstis märkimisväärsel arvul rahvusvahelisi kokkuleppeid ja võeti kohustusi, mis on säilitanud üleilmse hoo ja poliitilise tahte ning milles ELil ja selle liikmesriikidel on olnud oluline roll. Oluline on see, et nälja kaotamine on saanud tegevuskava 2030 „Muudame oma maailma“ teiseks eesmärgiks. EL on aktiivselt toetanud maailma toiduga kindlustatuse komiteed, sh vastutustundlike põllumajandusinvesteeringute põhimõtete heakskiitmist.

Lisaks võtsid G7 liidrid 2015. aastal kohustuse aidata 500 miljonit inimest 2030. aastaks välja näljast ja alatoitumusest. G20 võttis 2014. aastal vastu pikaajalise toiduga kindlustatuse ja toitumise raamistiku, millele järgnes 2015. aastal vastu võetud tegevuskava. Neid meetmeid toetatakse ka Addis Abeba tegevuskavas, milles kinnitati poliitilist kohustust toetada innovatiivsete allikate kaudu säästva arengu rahastamist.

Detsembris 2015 sõlmisid ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalised Pariisi kokkuleppe, võttes uue ambitsioonika suuna üleilmsetes jõupingutustes kliimamuutuste vastu võitlemiseks. Sellel on märkimisväärne mõju toiduga ja toitumisalasele kindlustatusele. 2015. aasta Expo Milano raames, mida võõrustas Itaalia, toimus mitu üleilmset toiduga kindlustatust käsitlevat sündmust.

Rahastajad mõistavad vastutustundlike erasektori investeeringute tähtsust põllumajanduses, sh säästliku kalapüügi ja vesiviljeluse vallas, ning samuti seda, et just põllumajandussektor on maapiirkondades kaasava majanduskasvu ja töökohtade loomise oluline mootor.

ELi rahastajad tunnistavad üksmeelselt naiste üliolulist rolli põllumajanduses ning toiduga ja toitumisalases kindlustatuses. ELi tegevuskavas soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös aastateks 2016–2020 võtavad EL ja selle liikmesriigid kohustuse tagada, et tütarlaste ja naiste majanduslikud ja sotsiaalsed õigused oleksid tagatud ning et neil oleks võimalik õiglaselt ja aktiivselt majanduses osaleda.

Põllumajandusest elatumine ning toiduga ja toitumisalane kindlustatus on olulised poliitilist stabiilsust, julgeolekut ja rännet mõjutavad tegurid. 1,9 miljardi euro suurune Euroopa Liidu usaldusfond stabiilsuse tagamiseks ja ebaseadusliku rände algpõhjustega tegelemiseks Aafrikas aitab luua töövõimalusi eelkõige maapiirkondade noortele ja naistele. Samuti toetatakse sellega toiduga ja toitumisalast kindlustatust, aidates seeläbi tegeleda rände algpõhjustega.

Komisjon on pühendunud teadmistepõhise majanduse loomisele ning tunnistab teadusuuringute ja innovatsiooni keskset rolli toiduga ja toitumisalases kindlustatuses. 2014. aastal algatasid ELi ja Aafrika riikide riigipead ELi-Aafrika partnerluse raames ühiselt rahastatava ELi-Aafrika teadusuuringute ja innovatsiooni partnerluse, mille esmasteks prioriteetideks on toiduga ja toitumisalane kindlustatus ning säästev põllumajandus.

Seega on ELi poliitiline raamistik jätkuvalt väga oluline. Nagu nähtub käesolevast aruandest, on EL ja selle liikmesriigid jätkuvalt toetamisele pühendunud ning mõned liikmesriigid on oma toetust märkimisväärselt suurendanud.

3. ARUANDLUS JA EDUSAMMUD

Käesolevas jaotises antakse ülevaade toiduga ja toitumisalase kindlustatuse valdkonnas tehtud väljamaksetest ning poliitiliste prioriteetide tulemuskriteeriumide osas tehtud edusammudest alates esimesest, 2014. aasta aruandest.

Väljamaksed

Võrreldes esimese aruandega on ELi ja selle liikmesriikide kulutused toiduga ja toitumisalase kindlustatuse valdkonnas kasvanud 9 %, s.o 3,365 miljonilt eurolt 3,659 eurole, mis moodustab 8 % kogu ametlikust arenguabist.

Need väljamaksed ELilt ja selle liikmesriikidelt peegeldavad mitmekülgseid peamiste üleilmse, piirkondliku ja riikliku tasandi prioriteetide toetamise programme toiduga ja toitumisalase kindlustatuse saavutamiseks. Riikliku tasandi sekkumised moodustavad investeeringute kogumahust kaks kolmandikku. 2014. aastal maksti 25 % toetustest välja üleilmsel tasandil, 9 % piirkondlikul tasandil ning 66 % riiklikul tasandil.

Tabelist 1 nähtub, et Aafrika on 45 % või vastavalt 1,663 miljoni euro juures jätkuvalt suurim ELi ja selle liikmesriikide ametliku arenguabi saaja toiduga ja toitumisalase kindlustatuse osas. Üldiselt on investeeringute geograafiline jaotus jäänud 2012. aastaga enam-vähem sarnaseks.