KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1608/2003/EÜ (teadust ja tehnoloogiat käsitleva ühenduse statistika kohta) rakendamise kohta

KOKKUVÕTE

Euroopa Liidu ametlik teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonistatistika põhineb suures osas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsusel nr 1608/2003/EÜ teadust ja tehnoloogiat käsitleva ühenduse statistika koostamise ja arendamise kohta[1]. Komisjon on kõnealust otsust rakendanud tihedas koostöös liikmesriikidega regulatiivsete meetmete, vabatahtliku andmekogumise ja liidu statistikaasutuse (Eurostat) andmete koostamise abil.

Käesolevas aruandes hinnatakse otsuse artiklis 2 loetletud statistikaalaste üksikmeetmete rakendamist. Nende eesmärk on luua ELi poliitika toetamiseks ja järelevalveks teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni statistilise teabe süsteem. Aruanne hõlmab peamiselt arengut pärast eelmist 2011. aasta aruannet.

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 753/2004 ja (EÜ) nr 1450/2004, millega rakendatakse otsust 1608/2003/EÜ, on käsitletud kaht andmekogumist, mida liikmesriikide statistikaasutused Euroopa statistikasüsteemi raames regulaarselt läbi viivad. Teadus- ja arendustegevuse ja innovatsioonistatistikast, mida nende kahe rakendusmääruse alusel kogutakse koos teaduse ja tehnoloogia inimressursside statistika, kõrgtehnoloogia ja teadmispõhiste teenuste statistika ning patendistatistikaga, on saanud tunnustatud ja laialt tsiteeritud võrdlusandmed ELi teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonipoliitika järelevalves.

2012. vaatlusaastast alates kogutakse teadus-, tehnoloogia- ja innovatsiooniandmeid järkjärgult komisjoni uue rakendusmääruse (EL) nr 995/2012 alusel; määrust rakendatakse alates 2013. aasta oktoobri andmeedastustest. Komisjoni määrused (EÜ) nr 753/2004 ja nr 1450/2004 on sellega tunnistatud kehtetuks.

Statistiliste andmete kvaliteet on poliitika kujundamise ja järelevalvenõuete tõttu muutunud järjest olulisemaks, eriti seepärast, et poliitika eesmärke seatakse statistilise teabe alusel. Strateegia „Euroopa 2020” on seadnud täpse eesmärgi tõsta avaliku ja erasektori liidetud teadus-ja arendustegevuse investeeringute osakaal 3 %-ni SKPst. Seepärast on äärmiselt oluline, et mõõtmise kvaliteet on (ja püsib) kõrgel tasemel.

Eespool nimetatud komisjoni määrused, millega rakendatakse otsust nr 1608/2003/EÜ, parandasid teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooniga seotud andmete kvaliteeti. Nende vastuvõtmise järel on kvaliteet ja selle järelevalve järk-järgult ja pidevalt paranenud. Rahvusvahelistes standardites ja metoodikas kokku leppimine ja nende rakendamine ning pidevate arutelude pidamine nende asjakohasuse üle dünaamilises mõõtmisraamistikus peaks aitama tagada statistika ajakohasuse ja esmaklassilise kvaliteedi.

Edasises teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonistatistika arendamises võetakse arvesse poliitikaga seotud prioriteete ja Euroopa statistikasüsteemi kui terviku arengut. Arvestades strateegiaga „Euroopa 2020” seatud prioriteete ja selle toetustegevust, püütakse saavutada tasakaal uudsete lahenduste ja olemasoleva teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonistatistika edasise parandamise vahel. Seost muu ettevõtlusstatistikaga tugevdatakse teadus- ja arendustegevuse ja innovatsioonistatistika lisamisega tulevasse ettevõtlusstatistika integreerimise raammäärusesse, mis on praegu Euroopa statistikasüsteemis arutlusel.

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1608/2003/EÜ (teadust ja tehnoloogiat käsitleva ühenduse statistika kohta) rakendamise kohta

1. SISSEJUHATUS

Käesolev rakendamisaruanne on kolmas, mille komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastavalt otsuse nr 1608/2003/EÜ (edaspidi „otsus”) artiklile 5. Esimene aruanne võeti vastu 14. detsembril 2007[2] ja teine 11. aprillil 2011[3].

Sellega seoses tasub meenutada mitmeid hiljutisi poliitikaalgatusi. Juunis 2010 võttis Euroopa Ülemkogu vastu tööhõive ning aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”[4]. Samuti kinnitas ülemkogu ELi viis peamist eesmärki, millest üks on parandada innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevuse tingimusi, seades eelkõige sihiks tõsta liidetud avaliku ja erasektori investeeringute osakaal 3 %-ni SKPst.

Oma 6. oktoobri 2010. aasta teatises[5] juhtalgatuse „Innovaatiline liit” kohta tegi komisjon ettepaneku võtta kasutusele täiendav näitaja, mis kajastab teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni intensiivsust, ning innovatsioonialase üldise arengu jälgimiseks teadus- ja innovatsiooniliidu iga-aastane tulemustabel.

17. juulil 2012 võttis komisjon vastu teatise „Euroopa teadusruumi partnerluse tugevdamine tipptaseme ja kasvu saavutamiseks”[6]. Selles nõutakse kiireid struktuurimuutusi liikmesriikide, sidusrühmade organisatsioonide partnerluses kõikjal Euroopas, et Euroopa avalik-õigusliku teadussüsteemi tipptaseme tõstmiseks oleks võimalik võtta õigeaegselt konkreetseid meetmeid. Osana sellest algatusest on Euroopa teadusruumi poliitika reformide ja nende rakendamise näitajate põhjal loodud Euroopa teadusruumi järelevalvesüsteem, millega tagatakse läbipaistvus nõukogu, Euroopa Parlamendi ja teadlaskonna jaoks ning luuakse alus komisjoni enda tulevastele otsustele.

Hiljuti esitas komisjon oma 13. septembri 2013. aasta teatises[7] näitaja innovatsiooni tulemuste mõõtmiseks. Näitajaga tahetakse aidata poliitikakujundajatel välja töötada uusi ja tõhusamad meetmeid, et kõrvaldada kitsaskohad, mis takistavad novaatoritel ideede elluviimist toodete ja teenustena, mis võivad turul edukaks osutuda.

Käesolevas aruandes antakse ülevaade sellest, kuidas on teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni statistilise teabe süsteemi rakendatud asjakohaste ELi tegevuspõhimõtete toetamiseks ja järelevalveks vastavalt otsuse nõuetele. Aruanne hõlmab peamiselt pärast 2011. aasta aruannet toimunud arengut. Esimeses osas keskendutakse otsuse artiklis 2 sätestatud meetmete rakendamisele. Sellele järgnevad peatükid andmekvaliteedi, kulutuste ja statistilise koormuse kohta. Viimases peatükis käsitletakse tulevaste meetmete võtmist.

2. OTSUSE RAKENDAMINE

2.1 Regulatiivsed meetmed

Komisjon on rakendanud otsust regulatiivsete meetmete, liikmesriikides vabatahtliku andmekogumise ja Eurostati koostatud statistika abil.

Kõige tähtsam on see, et 2004. aastal jõustusid kaks rakendusmäärust.

• Komisjoni määrus (EÜ) nr 753/2004,[8] milles keskendutakse eelkõige teadus- ja arendustegevuse statistikale ja mis hõlmab ka teaduse ja tehnoloogia inimressursside statistikat, kõrgtehnoloogia ja teadmispõhiste teenuste statistikat, patendistatistikat ning muud teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonistatistikat (ilma liikmesriikidele või üldisemalt Euroopa statistikasüsteemile otseseid ülesandeid määramata) ja

• komisjoni määrus (EÜ) nr 1450/2004[9] innovatsiooni käsitleva ühenduse statistika kohta.

Nimetatud määruste alusel kogutavast teadus- ja arendustegevuse ning innovatsioonistatistikast on saanud tunnustatud ja laialt tsiteeritud võrdlusandmed ELi poliitika järelevalves.

2012. aastal asendati 2004. aasta määrused komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 995/2012,[10] millega muudeti ka teadus- ja arendustegevuse, muu teaduse ja tehnoloogia ning innovatsioonistatistika üksikasjalikke nõudeid.

Vajadus uue rakendusmääruse järele tulenes peamiselt strateegia „Euroopa 2020” ja selle erinevate juhtalgatuste vastuvõtmisest koos Euroopa teadusruumi järelevalvega, mis tingis vajaduse kokku leppida vastavate ELi poliitikate statistiline järelevalveraamistik. Selleks et teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonistatistika andmekogum oleks endiselt kasutajatele võimalikult asjakohane, on oluline, et kasutatud näitajad põhineksid statistikal ja muutujatel, mida liikmesriikides regulaarselt mõõdetakse ja mis on hõlmatud statistikat käsitlevate õigusaktidega nii suures ulatuses kui võimalik.

Täpsustades vajalikku statistilist ühikut ja ühtset kvaliteediaruandlust, astus komisjon sammu edasi ka teadus- ja arendustegevuse ning innovatsioonistatistika ühtlustamise ja üldise ettevõtlusstatistikaga seoses tugevdamise suunas.

2.2 Peamised saavutused

Käesoleva aruandega hõlmatud perioodi peamised saavutused olid järgmised.

• Jätkuvalt kasvas teadus- ja arendustegevusega seotud kulutusi ja selles valdkonnas tegutsevate töötajaid käsitlev statistika, mis esitatakse erinevas mahus ja erineva jaotuse alusel Frascati käsiraamatu põhjal (OECD 2002).

• Jõuti kokkuleppele välisrahastusega teadus- ja arendustegevuse andmete üksikasjalikuma jaotuse suhtes.

• Töötati välja metoodika riikidevaheliselt koordineeritud teadustöö mõõtmiseks Euroopas (osana riiklikest eelarveassigneeringutest või valitsuse teadus- ja arendustegevuse eelarveeraldistest).

• Algatati teabe põhjalikum kogumine riikliku rahastamise kohta ettevõtlussektoris IKT teadus- ja arendustegevusele.

• Oslo käsiraamatu (OECD, Eurostat 2005) põhjal koostati ühenduse 2012. aasta innovatsiooniuuring, et mõõta ettevõtete innovatsiooni tulemuslikkust, kasutades ühtlustatud uuringumetoodikat ja küsimustikku, mis sisaldas lisaküsimustikku ettevõtete eesmärkide saavutamisega (käibe, turuosa või kasumimarginaali suurendamine; kulude vähendamine) seotud strateegiate ja takistuste kohta.

• Ühenduse innovatsiooniuuringu andmete kättesaadavus üksiku ettevõtte tasandil (mikroandmed) oli kiirem Eurostati turvakeskuse kaudu ning väliste teadusuuringute tegemiseks ka CD-ROMil; nüüd on kättesaadav ka 2010. aasta andmekogu.

• Teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonistatistika kvaliteedi ja ühtluse parandamine määratletud kvaliteediaruandluse ja uute kvaliteedimeetodite rakendamise kaudu.

• Tööd on alustatud riiklike andmete ja metaandmete edastamise lihtsustamisega, töötades ühiste Euroopa statistikasüsteemi vahendite rakendamise suunas, et toetada tõhusamat ja standardsemat andmekoostamisprotsessi.

• Esialgsete ja lõplike andmete avaldamise ajakohasus on paranenud tänu Euroopa statistikasüsteemi täiustatud andmekoostamisele ja jõulisemale järelevalvele.

• Alustati regulaarset andmekogumist teadmismahukate tegevuste tööhõive kohta, kasutades kokkulepitud metoodikat selliste tegevuste liigitamise kohta.

• Regulaarne andmetöötlus ühenduse kaubamärkide ja ühenduse disainilahenduste statistika kohta algas 2013. aastal.

• Komisjoni 2012. aasta aruande „She Figures” avaldamist naiste rolli kohta teaduses hõlbustas teadus- ja arendustegevuse ning tehnoloogia inimressursside statistika asjakohane sooline jaotus.

• Teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonistatistikaga seotud klassifikaatoreid ajakohastati nii, et need vastaksid muudetud versioonidele (vastavalt majandustegevus – NACE, kaubanduse tooted – SITC, haridus – ISCED, amet – ISCO ja territooriumid – NUTS).

Üksikasjalike teadus-, tehnoloogia- ja innovatsiooniandmete ja nendega seotud dokumentide peamine levituskanal on Eurostati veebipõhine andmebaas (Eurobase). Komisjon levitab teadus-, tehnoloogia- ja innovatsiooniandmeid ka mitmetes poliitikaaruannetes (nt seoses strateegia „Euroopa 2020” ja Euroopa teadusruumiga).

2.3 Teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonistatistika rakendamine liikmesriikides

Riiklike andmete kogumist on kohandatud ja kohandatakse ka edaspidi, et see vastaks rakendusmääruse (EL) nr 995/2012 muudetud andmenõuetele. Uued andmed valitsuse teadus- ja arendustegevuse eelarveeraldiste või kulude kohta tuleb esmakordselt esitada 2013. aasta detsembris, innovatsiooni kohta 2014. aasta juunis ning teadus- ja arendustegevuse kohta 2015. aasta juunis. Osa sellest tööst alustati juba uute või muudetud andmekogude prooviuuringute etapi käigus.

Liikmesriigid on kohustuslikke andmeesitamisnõudeid väga hästi täitnud ja selles kohta teostatakse iga-aastast järelevalvet kahe ametliku aruandlusvooru vormis. Puuduvate ajutiste teadus- ja arendustegevuse andmetega liikmesriikide arv vähenes näiteks 2013. aastal ühe riigini (aastatel 2011–2012 olid need arvud vastavalt kaks ja kolm). Olukorra paranemine võimaldas 2012. ja 2013. aastal avaldada ELi teadus- ja arendustegevuse eesmärginäitaja vastavalt 16 ja 14 päeva pärast kohustuslikku esitamispäeva (31. oktoober). Varem hilineti sellega 30–40 päeva. Riiklikes andmekoostamissüsteemides esinevad katvusprobleemid ja andmete esitamise viivitused enamasti ainult üksikjuhtudel (nt ajutine vahendite puudumine, statistika tegemise süsteemi suur ümberkujundamine).

3. ANDMEKVALITEET

Teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonistatistika andmekvaliteedi raamistiku moodustab Euroopa statistika tegevusjuhis[11]. See sisaldab 15 üldpõhimõtet, millest mitmed käsitlevad liikmesriikide asutuste ja organisatsioonide institutsioonilisi tingimusi (ametialane sõltumatus, ressursside piisavus), mis soodustavad Euroopa statistika üldist kvaliteeti. Muud põhimõtted, nagu käsiraamatutel põhinev usaldusväärne metoodika, on teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonistatistika jaoks rahvusvaheliselt kokku lepitud ja neid hinnatakse sageli ühiselt koos liikmesriikidega. Mitut teadus-, tehnoloogia- ja innovatsiooniuuringutega otseselt seotud kvaliteedipõhimõtet (muuhulgas täpsus, sidusus ja võrreldavus) käsitletakse ja jälgitakse regulaarse kvaliteediaruandluse raames.

Eurostat on kogunud riiklikke kvaliteediaruandeid teadus- ja arendustegevuse statistika ning valitsuse teadus- ja arendustegevuse eelarveeraldisi käsitleva statistika kohta alates aastast 2007 ja igaks üle kahe aasta läbiviidavaks ühenduse innovatsiooniuuringuks alates aastast 2004. Tõsiseid puudusi ei ole leitud. Teadus- ja arendustegevuse statistika osas on siiski ilmnenud vajadus mõningase järelevalvetegevuse järele teadus- ja arendustegevuse andmete kvaliteedi parandamise riiklike tegevuskavade vormis (2011. aastal), eriti teadus- ja arendustegevusega tegelejate üldkogumi (teadaolevalt või eeldatavalt teadus- ja arendustegevusega tegelevad ettevõtted) parema kindlakstegemise ja regulaarse ajakohastamise alal. Innovatsiooniuuringute probleemid on peamiselt seotud mõõtmisalaste küsimustega. Pidevaid jõupingutusi tuleb teha selleks, et selgitada ettevõtete respondentidele lühidalt, ent täpselt, mida neilt küsitakse (uued või märkimisväärselt täiustatud tooted ja protsessid), ning innustada neid soovitud teavet töötlema. Sarnaselt on endiselt keeruline arvuliselt mõõta innovaatilistest toodetest tekkinud käivet ja innovatsioonikulutusi.

Koos andmetega avaldatakse veebipõhises andmebaasis innovatsiooniuuringu kvaliteediaruannete kokkuvõttev aruanne. Määrusega (EL) nr 995/2012 on kvaliteediaruandlus muudetud kohustusliku andmete esitamise osaks alates 2013. aastast.

4. KULU JA KOORMUS

4.1 Teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonistatistika Euroopa statistikasüsteemis

Eurostati kõige värskemas 2010. aasta liikmesriikide vastamiskoormuse ja andmekoostamiskulude üldanalüüsis hinnati teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonistatistika (teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon) koostamise kulusid „keskmiseks” ja vastamiskoormust „keskmiseks/kõrgeks”. Nimetatud hinnangus oli teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonistatistika sarnane enamiku statistikavaldkondadega, mida üldise hindamise käigus vaadeldi, ning sellel olid mõnel määral madalamad koostamiskulud ja kõrgem vastamiskoormus kui ettevõtlusstatistikal üldiselt.

4.2 Täpsema teabe kogumine kulu ja koormuse kohta

Regulaarselt on tehtud katseid koguda andmeid teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonistatistika andmekogumisega seotud kulude ja koormuse kohta. Kvaliteediaruandluses on nõutud täpseid arve, kuid neid on võrdlemisi keeruline saada ühtlustatud viisil, mis võimaldaks üldkulude võrdlust või hindamist. Paljud liikmesriigid on märkinud, et teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooniuuringute ning andmete koostamise kulusid ei ole võimalik eraldada muust ettevõtlusealasest ja sellega seotud statistikast ega muust sarnasest üksnes liikmesriikide vajadustest tingitud tegevusest. Ka kättesaadavate andmete puhul välistavad liikmesriigiti ja liikmesriikide asutuste vahel aruandluseks kasutatavad erinevad metoodikad reaalse võrdluse ja üksikute kuluhinnangute avaldamise.

Ülalnimetatud reservatsioonidega arvestades varieerub keskmine vastamiskoormus, mõõdetuna ettevõtlussektori teadus- ja arendustegevuse küsimustiku täitmisele kulunud ajas nendes 13 liikmesriigis 15st, kus andmed on kättesaadavad, vaatlusperioodil 2009 vahemikus 0,3 kuni kuus tundi. Kahe liikmesriigi andmetel oli ajakulu erandlikult 11 tundi. Palju vähem on kättesaadavaid andmeid teiste majandussektorite kohta, ent valitsemissektoris ja kõrghariduses tundub teadus- ja arendustegevuse küsimustikule vastamine võtvat palju rohkem aega kui ettevõtlussektoris, kuigi kahes esimesena nimetatud sektoris oli see näitaja suhteliselt sarnane.

Ühenduse innovatsiooniuuringu kohta näitab 2008. ja 2010. aasta uuringute kvaliteediaruandluses sisaldunud teave, et innovaatilistel ettevõtetel kulus innovatsiooniküsimustikule aega vahemikus 0,48 tunnist kuni üle kolme tunnini. Üksnes kaks riiki teatasid, et küsimustiku täitmiseks vajati 2010. aastal võrreldes 2008. aastaga rohkem aega. Mitte-innovaatilistel ettevõtetel kulus 2010. aastal küsimustiku täitmiseks 0,24–1,85 tundi. Kümnest riigist neli teatas 2010. aastal võrreldes 2008. aastaga suuremast kulust, viie riigi kulu oli vähenenud ja ühe riigi kulu oli mõlemal aastal sama.

4.3 Liikmesriikide teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonistatistikaga seotud kaasrahastamine Eurostatist

2006. ja 2009. aasta komisjoni eelarve raames korraldatud konkursile toetuste taotlemiseks järgnesid mitmed sarnased konkursid 2011. aastal, et kaasrahastada andmete kogumist teadus- ja arendustegevuse ning ühenduse innovatsioonistatistika mittekohustuslike osade kohta või uurida uute näitajate väljatöötamise või doktorikraadiga teadlaste karjääri arengu uuringute rahastamise teostatavust. 2011. aastal moodustasid 13 liikmesriigi ja Norra teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonistatistika finantskohustused kokku 1 019 974 eurot.

Phare mitmeriigilise statistika-alase koostöö programmi, üleminekufondi mitmeriigilise statistika-alase integratsiooni programmi ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (programmid aastatel 2004–2011) kaudu oli võimalik kaasrahastada teadus- ja arendustegevuse, ühenduse innovatsioonistatistika ja doktorikraadiga teadlaste karjääri arengu uuringuid asjaomastes kolmandates riikides ja 2004. aastal või pärast seda ühinenud liikmesriikides kokku 1 518 105 euroga.

5. TEADUS-, TEHNOLOOGIA- JA INNOVATSIOONISTATISTIKA EDASIARENDAMINE

5.1 Muutused keskkonnas

Komisjoni teatises Euroopa statistika tuleviku kohta[12] kutsutakse üles integreeritumale ja arukamale statistika koostamisele. See hõlmab statistiliste vahendite integreerimist ja haldusallikate paremat rakendamist ning statistikat reguleeriva keskkonna lihtsustamist ja parandamist, et saada mitmekesisemaid tulevikku vaatavaid statistilisi andmeid, tõsta tootlikkust ja vähendada vastamiskoormust.

Nüüd, kui teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonistatistika rakenduskord on määruses (EL) nr 995/2012 ühtsemalt esitatud, tuleb järgmiseks tugevdada seost muu ettevõtlusstatistikaga, lisades teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni statistika tulevasse ettevõtlusstatistika integreerimise raammäärusesse, mis on praegu Euroopa statistikasüsteemis arutlusel. Sellega tagatakse ka järgmine võimalus teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni statistika kohustusliku sisu ümberhindamiseks.

Viimastel aastatel on riikide statistikaasutused mitmel korral teatanud vahendite nappusest, mis tekitab tõsist muret olemasolevate või uute Euroopa statistikasüsteemi nõuete täitmise pärast. Seepärast on prioriteetide seadmine nii olemasolevatele kui ka plaanitavatele statistilistele toimingutele tähtsam kui kunagi varem.

5.2 Olemasoleva teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonistatistika parandamine ja hindamine

Statistika peab olema usaldusväärne ja otstarbekohane. Olemasolevate (eriti teadus- ja arendustöö ning innovatsiooni) andmekogude ajakohasust ja kvaliteeti hoitakse täiel määral rakendatud korrapärase vastavuse järelevalve ja süstemaatiliselt kogutud kvaliteediaruannete abil pideva kontrolli all. Nüüd on see veelgi tähtsam, sest strateegia „Euroopa 2020” järelevalve toimub osaliselt teadus-, tehnoloogia- ja innovatsiooninäitajate alusel.

Teadus- ja arendustegevuse statistika raames jätkatakse jõupingutusi, et tagada, et alusandmeid esitataks (või vajaduse korral vähemalt hinnataks, olenemata sellest, kas need on varem teada) kõikide teadus-ja arendustegevusega tegelejate kohta ja et need kataksid kõik majandussektorid ja allsektorid ning igas suuruses üksused, mis tähendab, et saadakse ülevaade majanduse kogu teadus- ja arendustegevuse kuludest ja töötajatest teatud ajahetkel.

Seoses Euroopa innovatsioonistatistikaga hinnatakse seda, kas katvuse laiendamine (kogu äritegevusele, majandusele) annaks piisavalt uut teavet, et põhjendada vajaminevaid täiendavaid vahendeid, ja kas see oleks metodoloogiliselt teostatav.

Sarnaselt uute töödega parandatakse koostöös OECD ja muude rahvusvaheliste organisatsioonidega, kellega on kooskõlastamist juba tõhustatud, olemasolevat teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonistatistikat, kui see on vastastikku kasulik. See hõlmab järjepidevat metoodiliste käsiraamatute väljatöötamist.

5.3 Uued näitajad ja kasutusalad

Kasutajate uute vajaduste rahuldamine on praeguses Euroopa statistikasüsteemi keskkonnas eriti raske, eelkõige arvestades piiratud eelarvet. Sellest hoolimata esitab kasutajaskond sageli nõudmisi uute näitajate ja andmeallikate kohta. Olemasolevate andmeallikate kasutamisest kaugemale ulatuv arendustöö, mis hõlmab uusi näitajaid, andmeallikad ja isegi olemaolevate andmete täiendavaid jaotusi (kuna need võivad hõlmata suuremaid valimeid või metoodilist tööd), leiab aset alles pärast põhjalikku sõelumist ning kulude ja tulude analüüsi nii palju kui võimalik. Samuti võetakse selles kontekstis kasutusele teostatavus- ja prooviuuringud.

Teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni ja ettevõtete muu tegevuse rahvusvahelistumine kujutab endast üldises mõttes uusi väljakutseid teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonistatistika koostamisel praegu ja tulevikus. See hõlmab nii uute statistiliste andmete saamist rahvusvahelistumise kohta kui ka ettevõtlusuuringute korraldamist üha rohkem üleilmastuvas maailmas ja seega palju keerulisemas kontekstis.

Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteem (ESA 2010)[13] on kõige uuem rahvusvaheliselt ühilduv ELi raamatupidamisraamistik majanduse süsteemseks ja üksikasjalikuks kirjeldamiseks. Seda rakendatakse alates septembrist 2014. Suurim erinevus võrreldes eelmise versiooniga (ESA 95) seisneb teadus- ja arendustegevuse kajastamises kapitali kogumahutusena, mitte vahetarbimisena. Teisisõnu peetakse teadus- ja arendustegevust nüüd ettevõtte põhitootmise vahesisendi asemel omaette väljundiks, mis suurendab riikide SKPd. Nimetatud muudatus toob kaasa uued nõuded teadus- ja arendustegevuse üksikasjalikumaks ja ulatuslikumaks mõõtmiseks. Seoses Frascati käsiraamatu läbivaatamisega OECD juhtimisel hinnatakse praegu, millises ulatuses saavad teadus- ja arendustegevuse uuringud kaasa aidata teadus- ja arendustegevusest kasu lõikamisele ja milliseid muudatusi tuleks teha.

[1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsus nr 1608/2003/EÜ teadust ja tehnoloogiat käsitleva ühenduse statistika koostamise ja arendamise kohta, ELT L 230, 16.9.2003, lk 1.

[2] Komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1608/2003/EÜ rakendamise kohta. KOM(2007) 801 lõplik.

[3] Komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1608/2003/EÜ (teadust ja tehnoloogiat käsitleva ühenduse statistika kohta) rakendamise kohta. KOM(2011) 184 lõplik.

[4] Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta järeldused. CO EUR 9, CONCL 2.

[5] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus „Innovaatiline liit””. KOM(2010) 546 lõplik.

[6] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa teadusruumi partnerluse tugevdamine tipptaseme ja kasvu saavutamiseks”. COM(2012) 392 final.

[7] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Innovatsiooni tulemuste mõõtmine Euroopas: uus näitaja”. COM(2013) 624 final.

[8] Komisjoni 22. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 753/2004, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 1608/2003/EÜ teadust ja tehnoloogiat käsitleva ühenduse statistika kohta, ELT L 118, 23.4.2004, lk 23.

[9] Komisjoni 13. augusti 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1450/2004, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 1608/2003/EÜ innovatsiooni käsitleva ühenduse statistika koostamise ja arendamise kohta, ELT L 267, 14.8.2004, lk 32.

[10] Komisjoni 26. oktoobri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 995/2012, millega sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1608/2003/EÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad teadust ja tehnoloogiat käsitleva ühenduse statistika koostamise ja arendamise kohta, ELT L 299, 27.10.2012, lk 18.

[11] Komisjoni soovitus riiklike ja ühenduse statistikaametiasutuste sõltumatuse, usaldusväärsuse ning aruandekohustuse kohta. KOM(2005) 217.

[12] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule ELi statistika koostamise metoodika kohta: vaade järgmisele kümnendile. KOM(2009) 404.

[13] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta, ELT L 174, 26.6.2013, lk 1.