Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Liidu elanikkonnakaitse tugevdatud mehhanism“

(2020/C 440/23)

Raportöör: Alberto CIRIO (IT/EPP), Piemonte maavanem Viitedokument: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 1313/2013/EL liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kohta COM(2020) 220 final

I. MUUDATUSETTEPANEKUD

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 1313/2013/EL liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kohta

COM(2020) 220 final

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 2

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (2) Tunnistades liikmesriikide esmavastutust loodus- ja inimtegevusest tingitud õnnetuste ennetamisel, nendeks valmistumisel ja neile reageerimisel, edendab liidu mehhanism liikmesriikidevahelist solidaarsust kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikega 3. (2) Tunnistades , et esmavastutus loodus- ja inimtegevusest tingitud õnnetuste ennetamisel, nendeks valmistumisel ja neile reageerimisel lasub liikmesriikidel ja nende piirkondlikel omavalitsustel, edendavad liidu mehhanism ja eelkõige rescEU liikmesriikidevahelist solidaarsust kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikega 3 , täiendades liikmesriikide ja piirkondade olemasolevat suutlikkust, võimaldades tõhusamat valmisolekut ja reageerimist seal, kus riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi suutlikkus ei ole piisav .

Motivatsioon

Oluline on tunnistada, et suutlikkus on erinev mitte ainult liikmesriikide, vaid ka nende piirkondade vahel. ELi täiendav tegevus peaks seetõttu välja arendama diferentseeritud lähenemisviisi vastavalt erinevatele vajadustele piirkondlikul tasandil.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 6

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (6) Ennetamise ja valmisoleku paremaks kavandamiseks peaks liit tihedas koostöös asjaomaste teadusringkondade ja peamiste ettevõtjatega jätkuvalt toetama valdkonnaülest investeerimist õnnetuste ennetamisse ning terviklikke riskijuhtimismeetodeid, mis täiustavad ennetamist ja valmisolekut, võttes arvesse mitme ohu ja ökosüsteemipõhiseid lähenemisviise ning kliimamuutuste tõenäolist mõju. Selleks tuleks esiplaanile seada valdkonnaülesed ja kõiki ohte hõlmavad lähenemisviisid ning need peaksid tuginema kogu liidus kehtivatele vastupidavuseesmärkidele, mille alusel töötatakse välja suutlikkuse ja valmisoleku põhimääratlus . Komisjon peab kogu liidus kehtivate vastupidavuseesmärkide kindlaksmääramisel tegema koostööd liikmesriikidega . (6) Ennetamise ja valmisoleku paremaks kavandamiseks peaks liit tihedas koostöös asjaomaste teadusringkondade ja peamiste ettevõtjatega jätkuvalt toetama valdkonnaülest investeerimist õnnetuste ennetamisse ning terviklikke riskijuhtimismeetodeid, mis täiustavad ennetamist ja valmisolekut, võttes arvesse mitme ohu ja ökosüsteemipõhiseid lähenemisviise ning kliimamuutuste tõenäolist mõju. Selleks tuleks esiplaanile seada valdkonnaülesed ja kõiki ohte hõlmavad lähenemisviisid ning need peaksid tuginema ELi liikmesriikide ja piirkondade erinevatele vajadustele, et tugevdada nende suutlikkust ning parandada ELi üldist vastupanuvõimet ja valmisolekut. Komisjon peab kogu liidus kehtivate vastupidavuseesmärkide kindlaksmääramisel tegema koostööd liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega .

Motivatsioon

ELi jõupingutusi tuleb diferentseerida, et arvestada liikmesriikide ja ELi piirkondade erinevat suutlikkust.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 8

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (8) Hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskust (Emergency Response Coordination Centre – ERCC), mis on ööpäev läbi tegutsev liidu tasandi operatiivkeskus ning mis saab reaalajas jälgida ja toetada eri liiki hädaolukordades toimuvaid liidusiseseid ja -väliseid operatsioone, tuleks muuta veelgi tõhusamaks. Selleks peaks muu hulgas täiustama ERCC tegevuse koordineerimist liikmesriikide riiklike kriisisüsteemide ja elanikkonnakaitseasutustega ning muude asjaomaste liidu organitega. ERCC tööd toetavad teaduslikud eksperditeadmised, mis saadakse muu hulgas Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuselt. (8) Hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskust (Emergency Response Coordination Centre – ERCC), mis on ööpäev läbi tegutsev liidu tasandi operatiivkeskus ning mis saab reaalajas jälgida ja toetada eri liiki hädaolukordades toimuvaid liidusiseseid ja -väliseid operatsioone, tuleks muuta veelgi tõhusamaks. Selleks peaks muu hulgas täiustama ERCC tegevuse koordineerimist liikmesriikide riiklike ja piirkondlike kriisisüsteemide ja elanikkonnakaitseasutustega ning muude asjaomaste liidu organitega. ERCC tööd toetavad teaduslikud eksperditeadmised, mis saadakse muu hulgas Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuselt.

Motivatsioon

Liikmesriikide organisatsiooniline struktuur ja teatavate hädaolukordade olemus võib vajada koordineerimist ka kriisidele reageerimise piirkondlike süsteemidega, eriti mis puudutab teadmiste ja väljaõppega seotud aspekte.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 9

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (9a) Liidu mehhanism ja rescEU tuleks välja töötada viisil, mis võimaldaks liidul lisaks tervishoiukriisidele reageerida tõhusalt mitmesugustele hädaolukordadele. Näiteks toovad kliimamuutused kaasa looduskatastroofide, nagu tulekahjude või üleujutuste sagenemise. Seepärast on oluline, et liidu mehhanism hõlmaks ka piisavat suutlikkust loodusõnnetuste korral tegutsemiseks.

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 11

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (11) rescEU vahendeid, mille on omandanud, rentinud, liisinud või muul viisil hankinud liikmesriigid, saab kasutada siseriiklikel eesmärkidel, kuid ainult juhul, kui neid ei kasutata või vajata liidu mehhanismi raames reageerimisoperatsioonideks. (11) rescEU vahendeid, mille on omandanud, rentinud, liisinud või muul viisil hankinud komisjon või liikmesriigid, saab kasutada siseriiklikel eesmärkidel, kuid ainult juhul, kui neid ei kasutata või vajata liidu mehhanismi raames reageerimisoperatsioonideks.

Motivatsioon

RescEU vahendite kättesaadavus riiklikuks kasutamiseks ei tohiks sõltuda sellest, kas neid omandavad, rendivad, liisivad või muul viisil hangivad komisjon või liikmesriigid.

Muudatusettepanek 6

Artikli 1 punkt 2

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (2) artiklit 6 muudetakse järgmiselt: (2) artiklit 6 muudetakse järgmiselt: c) lisatakse lõige 5: „5. Komisjon määratleb liidu eesmärgid seoses õnnetustele vastupidavusega, et toetada ennetus- ja valmisolekumeetmeid. Õnnetustele vastupidavusega seotud eesmärgid peavad tagama esmatähtsate ühiskondlike funktsioonide säilitamise ühised lähtetingimused suure mõjuga õnnetuse doominoefekti korral ja siseturu toimimise tagamiseks. Eesmärgid peavad põhinema edumeelsetel stsenaariumidel, milles võetakse muu hulgas arvesse kliimamuutuste mõju õnnetusohule, andmeid varasemate sündmuste kohta ja valdkondadevahelise mõju analüüsi, ning pöörama erilist tähelepanu haavatavatele elanikkonnarühmadele. c) lisatakse lõige 5: „5. Komisjon määratleb kohalike ja piirkondlike omavalitsustega konsulteerides liidu eesmärgid seoses õnnetustele vastupidavusega, et toetada ennetus- ja valmisolekumeetmeid. Õnnetustele vastupidavusega seotud eesmärgid peavad tagama esmatähtsate ühiskondlike funktsioonide säilitamise ühised lähtetingimused suure mõjuga õnnetuse doominoefekti korral ja siseturu toimimise tagamiseks. Eesmärgid peavad põhinema edumeelsetel stsenaariumidel, milles võetakse muu hulgas arvesse kliimamuutuste mõju õnnetusohule, andmeid varasemate sündmuste kohta ja valdkondadevahelise mõju analüüsi, ning pöörama erilist tähelepanu haavatavatele elanikkonnarühmadele. Komisjonil on õigus võtta vajaduse korral kooskõlas artikliga 30 vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks liidu eesmärgid seoses õnnetustele vastupidavusega.“; Komisjon teeb ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles võetakse vastu liidu eesmärgid seoses õnnetustele vastupidavusega“;

Motivatsioon

Oluline on tagada, et üldeesmärkide ja liidu tasandi eesmärkide väljatöötamisel ja kindlaks määramisel konsulteeritakse riikliku ja piirkondliku tasandi esindajatega.

Et kajastada üksmeelt eesmärkide osas, peaksid asjaomased õigusaktid heaks kiitma Euroopa Parlament ja nõukogu.

Muudatusettepanek 7

Artikli 1 punkt 3

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (3) artikkel 7 asendatakse järgmisega: (3) artikkel 7 asendatakse järgmisega: „Artikkel 7 Hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus „Artikkel 7 Hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus 1. Luuakse hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus (Emergency Response Coordination Centre – ERCC). ERCC tagab ööpäevaringse tegutsemissuutlikkuse ning teenindab liikmesriike ja komisjoni liidu mehhanismi eesmärkide täitmisel. 1. Luuakse hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus (Emergency Response Coordination Centre – ERCC). ERCC tagab ööpäevaringse tegutsemissuutlikkuse ning teenindab liikmesriike ja komisjoni liidu mehhanismi eesmärkide täitmisel. ERCC põhiülesanne on reaalajas koordineerida , jälgida ja toetada hädaolukordadele reageerimist liidu tasandil. ERCC teeb tihedat koostööd riiklike kriisisüsteemide, elanikkonnakaitseasutuste ja asjaomaste liidu organitega . ERCC põhiülesanne on reaalajas jälgida ja toetada hädaolukordadele reageerimist liidu tasandil. ERCC toetab riiklikke ja vajaduse korral piirkondlikke kriisisüsteeme, elanikkonnakaitseasutusi ja asjaomaseid liidu organeid . 2. ERCC-l on juurdepääs operatiiv-, analüüsi-, järelevalve-, teabehaldus- ja kommunikatsioonivahenditele , et reageerida mitmesugustele hädaolukordadele liidus ja väljaspool seda.“; 2. ERCC-l on juurdepääs logistika- , analüüsi-, järelevalve-, teabehaldus- ja kommunikatsioonivahenditele, et toetada riiklikke kriisisüsteeme liidus ja väljaspool seda.“;

Motivatsioon

ERCC peab hõlbustama ja toetama riiklike – ning vajaduse korral piirkondlike – kriisidele reageerimise süsteemide toimimist, vältides kattumisi, mis võiksid tekitada segadust selles, kes vastutab hädaolukorrale reageerimise eest.

Muudatusettepanek 8

Artikli 1 lõige 6

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (6) artikkel 10 asendatakse järgmisega: (6) artikkel 10 asendatakse järgmisega: „Artikkel 10 Õnnetustele vastupidavuse kavandamine „Artikkel 10 Õnnetustele vastupidavuse kavandamine 1. Komisjon ja liikmesriigid teevad koostööd, et parandada vastupidavuse valdkondadevahelist kavandamist nii loodus- kui ka inimtegevusest tingitud ja tõenäoliselt piiriülese mõjuga õnnetuste puhul, hõlmates ka kliimamuutuste kahjulikku mõju. Vastupidavuse kavandamise raames tuleb liidu tasandil koostada õnnetuste ennetamise ja neile reageerimise stsenaariumid, mis põhinevad artikli 6 lõike 1 punktis a osutatud riskihindamistel, artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud riskide ülevaatel, artikli 6 lõike 1 punktis c osutatud õnnetustega seotud riskijuhtimise kavandamisel ja artikli 6 lõike 1 punktis f osutatud õnnetuskahjusid puudutavatel andmetel, kaardistada varad ja koostada reageerimisvahendite kasutuselevõtmise kavad, võttes arvesse artikli 6 lõikes 5 osutatud liidu eesmärke seoses õnnetustele vastupidavusega. 1. Komisjon ja liikmesriigid teevad kohalike ja piirkondlike omavalitsustega konsulteerides koostööd, et parandada vastupidavuse valdkondadevahelist kavandamist nii loodus- kui ka inimtegevusest tingitud ja tõenäoliselt piiriülese mõjuga õnnetuste puhul, hõlmates ka kliimamuutuste kahjulikku mõju. Vastupidavuse kavandamise raames tuleb liidu tasandil koostada õnnetuste ennetamise ja neile reageerimise stsenaariumid, mis põhinevad artikli 6 lõike 1 punktis a osutatud riskihindamistel, artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud riskide ülevaatel, artikli 6 lõike 1 punktis c osutatud õnnetustega seotud riskijuhtimise kavandamisel ja artikli 6 lõike 1 punktis f osutatud õnnetuskahjusid puudutavatel andmetel, kaardistada varad ja koostada reageerimisvahendite kasutuselevõtmise kavad, võttes arvesse artikli 6 lõikes 5 osutatud liidu eesmärke seoses õnnetustele vastupidavusega. 2. […]“; 2. […]“;

Motivatsioon

Oluline on tagada, et õnnetustele vastupidavuse kavandamise ja stsenaariumide koostamisega seotud töö hõlmaks ka piirkondlikku ja kohalikku tasandit, kuna need on kõige otsesemalt mõjutatud.

Muudatusettepanek 9

Artikli 1 lõige 8

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (8) artiklit 12 muudetakse järgmiselt: (8) artiklit 12 muudetakse järgmiselt: a) lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega: a) lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega: „2. […] „2. […] 3. rescEU vahendeid omandavad, rendivad, liisivad ja/või hangivad muul viisil komisjon või liikmesriigid. Komisjon võib kooskõlas liidu finantseeskirjadega hankemenetluste kaudu rescEU vahendeid omandada, rentida, liisida või muul viisil hankida, et liikmesriikidele vahendeid varuda ja jaotada või teenuseid osutada. Kui rescEU vahendeid omandavad, rendivad, liisivad või muul viisil hangivad liikmesriigid, võib komisjon anda neile otsetoetusi ilma konkursikutseta. 3. rescEU vahendeid omandavad, rendivad, liisivad ja/või hangivad muul viisil komisjon või liikmesriigid. Komisjon võib kooskõlas liidu finantseeskirjadega hankemenetluste kaudu rescEU vahendeid omandada, rentida, liisida või muul viisil hankida, et liikmesriikidele vahendeid varuda ja jaotada või teenuseid osutada. Kui komisjon omandab rescEU vahendid, säilitab ta nende vahendite omandiõiguse isegi siis, kui need jaotatakse liikmesriikidele, välja arvatud ühekordselt kasutatavate vahendite puhul. Kui rescEU vahendeid omandavad, rendivad, liisivad või muul viisil hangivad liikmesriigid, võib komisjon anda neile otsetoetusi ilma konkursikutseta. Komisjon ja kõik liikmesriigid, kes seda soovivad, võivad osaleda ühises hankemenetluses, mis korraldatakse rescEU vahendite omandamiseks vastavalt finantsmääruse artiklile 165. Komisjon ja kõik liikmesriigid, kes seda soovivad, võivad osaleda ühises hankemenetluses, mis korraldatakse rescEU vahendite omandamiseks vastavalt finantsmääruse artiklile 165. RescEU vahendid võtab vastu liikmesriik, kes asjaomased vahendid omandab, rendib, liisib või muul viisil hangib. Selleks et suurendada liidu vastupidavust, tuleb rescEU vahendid, mille on omandanud, rentinud, liisinud või muul viisil hankinud komisjon, eelnevalt liidus strateegiliselt paigutada. Olles liikmesriikidega konsulteerinud, võib rescEU vahendid, mille on omandanud, rentinud, liisinud või muul viisil hankinud komisjon, paigutada asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide hallatavate usaldusväärsete võrkude vahendusel ka kolmandatesse riikidesse.“; RescEU vahendid võtab vastu liikmesriik, kes asjaomased vahendid omandab, rendib, liisib või muul viisil hangib. Selleks et suurendada liidu vastupidavust, tuleb rescEU vahendid, mille on omandanud, rentinud, liisinud või muul viisil hankinud komisjon, eelnevalt liidus strateegiliselt paigutada. Olles liikmesriikidega konsulteerinud, võib rescEU vahendid, mille on omandanud, rentinud, liisinud või muul viisil hankinud komisjon, paigutada asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide hallatavate usaldusväärsete võrkude vahendusel ka kolmandatesse riikidesse.“;

Motivatsioon

See tagab Euroopa Komisjoni hinnangu kohaselt vahendid kõige suuremate vajadustega Euroopa piirkondadele.

Muudatusettepanek 10

Artikli 1 lõige 14

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek artikkel 20a asendatakse järgmisega: artikkel 20a asendatakse järgmisega: „Artikkel 20a Nähtavus ja auhinnad „Artikkel 20a Nähtavus ja auhinnad 1. Liidu rahaliste vahendite saajad ning need, kellele abi on toimetatud, tunnistavad liidu rahastuse päritolu ja tagavad selle nähtavuse (eriti meetmetest ja nende tulemustest teavitades), andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele selle kohta sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset sihtteavet. 1. Liidu rahaliste vahendite saajad ning need, kellele abi on toimetatud, tunnistavad liidu rahastuse päritolu ja tagavad selle nähtavuse (eriti meetmetest ja nende tulemustest teavitades), andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele selle kohta sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset sihtteavet. Käesoleva otsuse alusel antud abi või rahastus tuleb teha asjakohaselt nähtavaks. Eelkõige tagavad liikmesriigid, et üldsuse teavitamisel liidu mehhanismi raames rahastatavast tegevusest: Käesoleva otsuse alusel antud abi või rahastus tuleb teha asjakohaselt nähtavaks. Eelkõige tagavad liikmesriigid, et üldsuse teavitamisel liidu mehhanismi raames rahastatavast tegevusest: — lisatakse asjakohased viited liidu mehhanismile; — lisatakse asjakohased viited liidu mehhanismile; — tagatakse liidu mehhanismist rahastatud või kaasrahastatud vahendite visuaalne brändimine; — tagatakse liidu mehhanismist rahastatud või kaasrahastatud vahendite visuaalne brändimine; — lisatakse meetmete elluviimisel liidu embleem; — lisatakse meetmete elluviimisel liidu embleem; — teavitatakse liidu toetusest ennetavalt riiklikke meediakanaleid ja sidusrühmi ning kajastatakse seda ka oma teabekanalites; — teavitatakse liidu toetusest ennetavalt riiklikke meediakanaleid ja sidusrühmi ning kajastatakse seda ka oma teabekanalites; — toetatakse operatsioone käsitlevat komisjoni teavitamistegevust. — toetatakse operatsioone käsitlevat komisjoni teavitamistegevust. 2. Komisjon rakendab käesoleva otsuse ning selle meetmete ja tulemustega seotud teavitus- ja teabevahetusmeetmeid. Käesolevale otsusele eraldatud rahalised vahendid peavad ühtlasi aitama kaasa liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamisele, niivõrd kui need on seotud artikli 3 lõikes 1 osutatud eesmärkidega. 2. Komisjon rakendab käesoleva otsuse ning selle meetmete ja tulemustega seotud teavitus- ja teabevahetusmeetmeid. Käesolevale otsusele eraldatud rahalised vahendid peavad ühtlasi aitama kaasa liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamisele, niivõrd kui need on seotud artikli 3 lõikes 1 osutatud eesmärkidega. 3. Komisjon annab medaleid, et tunnustada ja austada pikaajalist pühendumust liidu mehhanismile ja silmapaistvat panustamist sellesse.“; 3. Komisjon annab medaleid, et tunnustada ja austada pikaajalist pühendumust liidu mehhanismile ja silmapaistvat panustamist sellesse. 4. Kui rescEU vahendeid kasutatakse artikli 12 lõikes 5 osutatud riiklikel eesmärkidel, tunnistavad liikmesriigid, piirkonnad ja linnad nende vahendite päritolu ning tagavad nende vahendite omandamiseks kasutatud liidu rahaliste vahendite nähtavuse. “

Motivatsioon

Kriisi ajal on oluline edendada ELi tegevuse nähtavust. Koroonakriis on näidanud, et kriisiperioodid võimaldavad valeuudiste laialdast levikut.

Muudatusettepanek 11

Artikli 1 lõige 15

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Artiklit 21 muudetakse järgmiselt: Artiklit 21 muudetakse järgmiselt: a) lõike 1 punkt g asendatakse järgmisega: „g) vastupidavuse suurendamine liidu mehhanismi raames vastavalt artiklis 10 osutatule.“; a) lõike 1 punkt g asendatakse järgmisega: „g) vastupidavuse suurendamine liidu mehhanismi raames vastavalt artiklis 10 osutatule.“; b) lõige 3 asendatakse järgmisega: b) lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Lõike 1 punktis j osutatud meetmele antav rahaline abi katab kõik kulud, mida on vaja selleks, et tagada rescEU vahendite kättesaadavus ja kasutatavus liidu mehhanismi raames vastavalt käesoleva lõike teisele lõigule. RescEU vahendite kättesaadavuse ja kasutatavuse tagamiseks vajalike rahastamiskõlblike kulude kategooriad on esitatud Ia lisas. „3. Lõike 1 punktis j osutatud meetmele antav rahaline abi katab kõik kulud, mida on vaja selleks, et tagada rescEU vahendite kättesaadavus ja kasutatavus liidu mehhanismi raames vastavalt käesoleva lõike teisele lõigule. RescEU vahendite kättesaadavuse ja kasutatavuse tagamiseks vajalike rahastamiskõlblike kulude kategooriad on esitatud Ia lisas. Komisjonil on õigus võtta artikli 30 alusel vastu delegeeritud õigusakte Ia lisa muutmiseks seoses rahastamiskõlblike kulude kategooriatega. Komisjonil on õigus võtta artikli 30 alusel vastu delegeeritud õigusakte Ia lisa muutmiseks seoses rahastamiskõlblike kulude kategooriatega. Käesolevas lõikes osutatud rahalist abi võib anda mitmeaastaste tööprogrammide kaudu. Üle ühe aasta kestvate meetmete puhul võib eelarvelised kulukohustused jagada aastasteks osamakseteks.“; Käesolevas lõikes osutatud rahalist abi võib anda mitmeaastaste tööprogrammide kaudu. Üle ühe aasta kestvate meetmete puhul võib eelarvelised kulukohustused jagada aastasteks osamakseteks.“ c) lõige 4 jäetakse välja;

Motivatsioon

Seda liiki ohtude ohjamise kulud tuleks ka edaspidi katta liidu rahalise abiga.

II. POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

1. kordab oma üleskutset suurendada märkimisväärselt ELi hädaolukordadele ja õnnetustele reageerimise suutlikkust, kaasates riiklikke, kohalikke ja piirkondlikke hädaolukordadele reageerimise struktuure ja järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 196 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtet;

2. nõuab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste täielikku kaasamist ELi otsustusprotsessi, kuna õnnetuste korral mõjutatakse neid esimesena ja nende puhul on tegemist esimese juhtimistasandiga, kes hädaolukorrale reageerima peab;

3. väljendab heameelt ettepaneku üle töötada välja liidu eesmärgid seoses õnnetustele vastupidavuse ennetus- ja valmisolekumeetmete toetamiseks; rõhutab siiski, et seda tuleb teha mitte ainult koostöös liikmesriikide, vaid ka kohalike ja piirkondlike omavalitsustega;

4. toetab ELi kohese ja pikaajalise suutlikkuse tugevdamist hädaolukordadele reageerimiseks, säilitades kohalike pädevate asutuste operatiivkontrolli, kuid rõhutab, et ka rescEU vahendite kaasamiseks on vaja suuremat paindlikkust, et reageerida tõhusalt mitte ainult tervisekriisidele, vaid ka muudele ulatuslikele hädaolukordadele;

5. kiidab heaks selle, et uue taasterahastu „NextGenerationEU“ raames eraldatakse rescEU-le 1,9 miljardit euro lisaks, nii et järgmises mitmeaastases finantsraamistikus 2021–2027 kasvab rescEU kogueelarve 3 miljardi euroni. Seetõttu on hädavajalik sõlmida kiire kokkulepe ELi eelarve asjus ja see viivitamata vastu võtta, kui soovitakse, et ELil oleks rohkem vahendeid tulevaste ulatuslike hädaolukordade ettevalmistamiseks ja nendele reageerimiseks;

6. rõhutab, et kuigi „NextGenerationEU“ näol on tegemist positiivse ajutise ja ühekordse jõustamismeetmega, on ELi elanikkonnakaitse mehhanismi ja selle vahendite, nagu rescEU ja Euroopa meditsiinikorpuse edasiarendamiseks vaja pikaajalist pühendumist ja tugevdamist;

7. jagab seisukohta, et komisjonil peaks olema rasketes hädaolukordades liikmesriikide toetamiseks võimalik eraldada rescEU vahendeid otse, kuna see võimaldaks kergendada liikmesriikide rahalist ja halduskoormust ning EL saaks kiiremini sekkuda, et tagada strateegiliste ressursside piisav kättesaadavus, kui liikmesriigid on sunnitud tegutsema üle oma võimete;

8. nõustub, et lisaks strateegiliste ressursside kättesaadavusele on hädaolukorras vajalik piisav logistiline ja transpordivõimsus, sealhulgas mitmeotstarbeliste õhusõidukitega varustatud teenused, et oleks võimalik kiiresti reageerida ja pakkuda viivitamatut abi;

Põhijäreldused

9. viitab oma pühendumusele, mida väljendati Euroopa Regioonide Komitee resolutsioonis prioriteetide kohta aastateks 2020–2025: nimelt toetab komitee kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ELi kooskõlastatud tegevust ja toetust hädaolukordadele reageerimise riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele struktuuridele, et reageerida terviseohtudele ja kriisiolukordadele;

10. tuletab meelde Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 196, milles sätestatakse, et liit soodustab liikmesriikide vahelist koostööd, et tõhustada loodusõnnetuste või inimtegevusest tingitud õnnetuste ennetamiseks ja nende eest kaitsmiseks loodud süsteeme;

11. peab kahetsusväärseks, et COVID-19 pandeemial on olnud ulatuslikke tagajärgi, mida ei osatud ette näha, kuid on seisukohal, et neist saadakse tänu tugevatele koostöö- ja konsolideerimismehhanismidele üle;

12. märgib, et nagu hiljutine COVID-19 pandeemia on näidanud, kujutavad kõik kriisid endast ELi ja selle liikmesriikide solidaarsuse proovikivi, ning usub kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajana kindlalt vajadusse koordineeritud Euroopa reageerimise järele tõelise solidaarsuse vaimus;

13. tunneb sellega seoses heameelt selle üle, et Euroopa institutsioonid on oma pädevuse piires võtnud kasutusele tugevad meetmed koos algatustega, mille eesmärk on sihipärane reageerimine COVID-19 kriisile; hädavajalik on panna alus Euroopa Liidu suuremale vastupidavusele kõigil tasanditel;

14. rõhutab, et nagu praegune kriis on näidanud, on äärmiselt oluline tugevdada liikmesriikide, kõigi valitsustasandite ja piiriülest koordineerimist;

15. märgib, et ka ELi elanikkonnakaitse mehhanism tuleks COVID-19 pandeemia olukorras läbi vaadata. Nüüd kavandatud konkreetsete muudatustega tuleb seejuures saadud kogemustele toetudes taotleda eesmärki liidu mehhanismi parandada ja tugevdada ning võimaldada nii ELil kui ka liikmesriikidel olla paremini ette valmistatud ning reageerida kiiresti ja tõhusalt tulevastele ulatuslikele, suure mõjuga kriisidele. Sealjuures tuleb järgida Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud pädevuste jaotust ELi ja liikmesriikide, eelkõige kohalike omavalitsuste vahel;

16. kordab vajadust tugevdada ühist hoiatussüsteemi piirialadel, et saavutada ühtlustatud menetlused ennetavaks teavitamiseks ja operatiivmenetluste ühiseks järgimiseks hädaolukordades. Samuti rõhutab komitee vajadust luua naaberriikide vahel ühised andmebaasid, et määratleda materjalid, vahendid, varustus ja spetsialiseerumine ning vahendite kasutamine ja logistika; ( 1 )

17. on teadlik, et liidu elanikkonnakaitse mehhanismi peamised osalejad on liikmesriigid, kuid usub, et mehhanismile tervikuna tuleks kasuks see, kui piirkondlikele ning kohalikele vajadustele ja oludele pöörataks suuremat tähelepanu.

18. nõuab rohkem ELi meetmeid, mille puhul keskendutakse tehnilise väljaõppe abi pakkumisele, et oleks võimalik parandada kogukondade suutlikkust ise end aidata, nii et nad oleksid paremini valmis pakkuma esmast reageeringut ja katastroofi piirama ( 2 )

19. kordab vajadust tugevdada e-õppe platvorme, nagu liidu elanikkonnakaitse mehhanismi koolitusprogramm, ja suurendada elanikkonnakaitse valdkonnas toimuvate avatud veebipõhiste kursuste kättesaadavust ( 3 )

Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse analüüs

Elanikkonnakaitse kuulub ELi ja liikmesriikide jagatud pädevuse valdkonda, kus EL tegutseb selleks, et toetada, koordineerida või täiendada liikmesriikide meetmeid (ELi toimimise lepingu artikkel 196). Selles valdkonnas rakendatakse selgelt subsidiaarsuse põhimõtet.

Selle ettepaneku eesmärk on teha mõned sihipärased muudatused otsusesse, mille alusel Euroopa Liit toetab, koordineerib ja täiendab liikmesriikide meetmeid elanikkonnakaitse vallas eesmärgiga ennetada loodusõnnetusi ja inimtegevusest tingitud õnnetusi, nendeks valmistuda ja neile reageerida nii liidu sees kui ka väljaspool seda.

Nagu on näidanud COVID-19 puhang, on sellise ulatusega tõsiste hädaolukordade puhul, mis mõjutavad kogu Euroopa Liitu, vaja ühist, koordineeritud ja kiiret reageerimist, et vältida killustatud lähenemisviisi, mis takistaks liidul tõhusalt reageerida. Tungiv vajadus kaasata piisavalt vahendeid ja kasutada neid kõigis liikmesriikides nõuab koostöös liikmesriikidega elluviidavat liidu tasandil koordineeritud tegevust.

Brüssel, 14. oktoober 2020 Euroopa Regioonide Komitee president Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) CDR 2018/6135.

(2) CDR 2018/617.

(3) CDR 2018/6135.