ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
K.

arvestades, et naiste tööhõive määra osas on saavutatud üksnes vähest edu ning et naiste ja meeste kutsealane ja sektoripõhine segregatsioon eri tüüpi töökohtade vahel püsib suhteliselt suur ja mõnedes erialakategooriates töötavad valdavat naised, kusjuures need ametid ja kategooriad on enamasti madalama töötasuga ja vähem hinnatud, hoolimata ELi ja riiklikul tasandil kehtivatest õigusaktidest; arvestades, et see olukord mõjutab ka soolist palgalõhet elu jooksul; arvestades, et palgalõhesse annab oma osa ka vertikaalne segregatsioon, milles naised on peamiselt osaajatööl või vähem tasustatud töökohtadel või hierarhias madalama taseme ametikohtadel; arvestades, et horisontaalne ja vertikaalne segregatsioon takistavad naiste ametialast arengut ning selle tulemuseks on naiste vähesem nähtavus ja esindatus ühiskondlikes ja avalikes sfäärides, mis suurendab ebavõrdsust, ning arvestades, et nende takistuste kõrvaldamine ning naiste suurem esindatus organisatsiooni hierarhia kõrgematel ametikohtadel oleks noortele naistele ja tütarastele heaks eeskujuks;
H.

arvestades, et pärast seda on veel palju lapsi kadunud või röövitud, värvatud sõduriks või koduteenijaks, kusjuures tüdrukuid on vägistatud, sunnitud abielluma või pöörduma islamiusku; arvestades, et alates aprillist 2015 Nigeeria julgeolekujõudude poolt terroristide tugialadelt vabastatud ligi 300 tüdrukut ning veel 60 tüdrukut, kellel on õnnestunud põgeneda oma vangistajate käest, on kirjeldanud oma elu organisatsiooni Human Rights Watch (HRW) töötajatele kui igapäevast vägivalda ja terrorit ning füüsilist ja psühholoogilist väärkohtlemist; arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis laste ja relvastatud konfliktide kohta väidetakse, et viimase aasta jooksul Kirde-Nigeerias toimunu on olnud lapsohvrite hulga poolest üks maailma suurimaid relvakonflikte, hõlmates tapmisi, laste üha kasvavat värbamist ja ärakasutamist, loendamatuid röövimisi ja tüdrukutevastast seksuaalset vägivalda; arvestades, et UNICEFi andmetel on üle 23 000 lapse eraldatud vägivaldselt oma vanematest ja olnud sunnitud oma kodudest lahkuma, põgenedes oma elu päästmiseks mujale Nigeeriasse või üle piiri Kameruni, Tšaadi ja Nigerisse;
63.

rõhutab, et kohanemismeetmeid peavad vältimatult võtma kõik riigid, et kahjulik mõju oleks võimalikult väike ja et täielikult ära kasutada kliimamuutuste suhtes vastupidava majanduskasvu ja säästva arengu võimalusi, mistõttu kohanemine tuleb uues lepingus kesksele kohale seada; nõuab, et seda pikaajaliste kohanemiseesmärkide määramisel arvesse võetaks; rõhutab, et praegu meetmete võtmine kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks on globaalse ja riikide majanduse jaoks odavam ning vähendaks kohanemismeetmetega seotud kulusid; tunnistab, et kohanemine on vajalik, eelkõige riikides, mis on kliimamuutuse mõju suhtes eriti tundlikud, ning eelkõige selleks, et kindlustada toidutootmise ja majandusarengu jätkumine kliima suhtes vastupidaval kujul; nõuab, et aktiivselt toetataks terviklike kohanemiskavade koostamist arenguriikides, võttes arvesse kohalike osalejate tavasid ning põlisrahvaste teadmisi;
H.

arvestades, et kriteeriumide abil, mille alusel liike liidu nimekirja kantakse, tuleks kindlustada, et potentsiaalsete invasiivsete võõrliikide hulgast kantakse nimekirja just need liigid, millel on kõige suurem kahjulik mõju, et tagada nii ka ressursside tulemuslik kasutamine;
W.

arvestades, et ELi püügipiirkondades kohaldatavad tehnilised meetmed ei vasta alati innovaatilise tegevuse ja erinevate kohalike püügipiirkondade vajadustele; arvestades, et seetõttu vajavad kalurid piirkondlikul lähenemisviisil põhinevaid tehnilisi meetmeid, mis vastaksid iga merepiirkonna erinevatele tingimustele; arvestades, et kalavarude jätkusuutlik majandamine on hädavajalik ning sellega seoses on oluline õigusakte lihtsustada ja kohandada vastavalt tegelikele oludele koha peal; arvestades, et tuleb võtta arvesse ka asjaolu, et püügipiirkonnad on ühised kolmandate riikidega, kelle kaitse-eeskirjad on Euroopa omadest väga erinevad;
17.

märgib, et rahastu on alustanud toimimist katseprojektina; märgib lisaks, et tuvastatud on nõrkusi seoses jõudmisega haavatavate rühmadeni, nagu rändajad ja puudega inimesed; usub siiski, et saadud kogemusi on arvesse võetud ning et mõningad puudujäägid on EaSI programmis juba kõrvaldatud; peab tervitatavaks, et välja on töötatud eesmärkide strateegiline hindamine kooskõlas strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidega;
37.

on seisukohal, et kodanikuühiskonnal ja kohapealsetel osalejatel on ülioluline roll oma kohalike olude või organisatsioonide jaoks kohandatud projektide väljatöötamisel, lisaks nende rollile olla integreerija nende Euroopa kodanike jaoks, kes on ühiskonnast võõrandunud ja kipuvad radikaliseeruma; on veendunud, et kohapealse võimekuse suurendamiseks radikaliseerumisega võitlemisel on oluline teavitada ja koolitada nn eesliini töötajaid (õpetajad, haridustöötajad, politseinikud, lastekaitseametnikud ja tervishoiutöötajad) ning tõsta nende teadlikkust; on arvamusel, et liikmesriigid peaksid toetama struktuuride loomist, mis soodustavad noorte juhendamist, samuti suhtlust perekondade, koolide, haiglate, ülikoolidega jne; tuletab meelde, et selliseid meetmeid on võimalik rakendada ainult pikaajaliste sotsiaalinvesteeringute programmide kaudu; märgib, et selle valdkonna ühendused ja organisatsioonid, millel ei ole küljes valitsuse märki, võivad saavutada radikaliseerumas olnud kodanike ühiskonda tagasi integreerimisel suurepäraseid tulemusi;
palub komisjonil kaotada satelliidipõhist lennuliikluse seiresüsteemi takistavad regulatiivsed tõkked, et võimaldada ELi kodanikele elupäästvate teenuste osutamist, ja palub, et Rahvusvaheline Telekommunikatsiooni Liit eraldaks selleks vajaliku spektri, sest ICAO on teinud kindlaks, et üldsaatega automaatne sõltuv satelliitseire (ADS-B) on lennuseiret abistav tehnoloogia, mille abil saab muu hulgas korraldada lennuliiklust väljaspool kõige tihedamalt asustatud alasid, kus muude maapealsete lennuliikluse korraldamise seiretehnoloogiate kasutus on piiratud; rõhutab, et ADS-B rakendamisel tuleb arvesse võtta kõikide õhuruumi kasutajate vajadusi ning tagada alternatiivsete tehnoloogiate koostalitlusvõime, et vältida ohutus- ja julgeolekunõuete rikkumisi; rõhutab, et see aitaks valitsustel, aeronavigatsiooniteenuse osutajatel ning lennuettevõtjatel Euroopas ja kogu maailmas suurendada lennuliikluse korraldamise tõhusust ja suutlikkust, vähendades seega lennunduse heitkoguseid, ning märkimisväärselt suurendada lennuohutust, samas kui Euroopa õhuruum saaks olemasoleva seire täienduseks juurde veel ühe seiretasandi;
E.

arvestades, et Zabulis toimunud tapmised näitavad, et hazarad on eriti ohustatud; arvestades, et viimase kahe aasta jooksul on olnud arvukalt juhtumeid, kus hazarad on bussis teistest reisijatest eraldatud, kinni võetud ja mõnel juhul tapetud;
F.

arvestades, et komisjon võtab teadmiseks liikmesriikide komitee üksmeelse seisukoha, et neljal ftalaadil, nende seas DEHP, on sisesekretsioonisüsteemi kahjustavad omadused ning see kahjulik mõju on samaväärne sellega, mille alusel need ained klassifitseeriti reproduktiivtoksilisteks ja väga ohtlikeks aineteks kooskõlas REACHi määruse artikli 57 punktiga c; arvestades, et komisjon märgib ühtlasi, et enamik liikmesriikide komitee liikmetest leidis, et see mõju põhjustab samaväärset ohtu;
37.

toetab eesmärki luua mitmepoolsel tasandil investeeringute kaitse kord, mis hõlmaks uut süsteemi, mille kohaselt tunnustatakse siseriiklike kohtute pädevust, ja palub, et komisjon lisaks selle eesmärgi oma investeeringuid käsitlevate lepinguprojektide läbirääkimiskavasse; on seisukohal, et kui loodaks alaline rahvusvaheline kohus investeerimisvaidluste lahendamiseks, võiks see asuda ÜRO süsteemis ning see peaks põhinema kohtu alluvusse kuuluvate isikute õiguste ja kohustuste põhimõttel, pöörates erilist tähelepanu rahvusvahelisi ettevõtteid käsitlevatele OECD põhimõtetele ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetele; on seisukohal, et ÜRO süsteem pakub sellise uue süsteemi jaoks kasulikke näiteid, eelkõige rahastamise küsimustes;
A.

arvestades, et ÜRO hinnangute kohaselt elab konfliktipiirkondades üks miljard last, kellest 250 miljonit on alla viieaastased ning kes on ilma jäetud oma põhiõigusest haridusele; arvestades, et hädaolukorrad ja pikaajalised kriisid mõjutavad kõige rohkem 3–15aastaseid lapsi, keda on ligikaudu 65 miljonit ja keda ähvardab haridustee katkemine, ning arvestades, et kriisiolukorras riikides ei käi koolis ligikaudu 37 miljonit alg- ja põhikooliealist last; arvestades, et ligikaudu pooled nendest maailma lastest, kes koolis ei käi, elavad konfliktipiirkondades; arvestades, et araabia riikides mõjutab konflikt 87 % lastest, kes koolis ei käi, ning arvestades, et looduskatastroofid mõjutavad igal aastal tõenäoliselt ligikaudu 175 miljonit last; arvestades, et teatavate rühmade, nagu vaesuses elavate laste, tütarlaste ja puudega laste kehvad väljavaated muutuvad konfliktipiirkondades või ebastabiilsetes tingimustes veelgi halvemaks;
8.

toonitab, et Ecuadori majandus on viimase paari aastaga saavutanud stabiilse majanduskasvu, ja tunnistab, et see majanduskasv on olnud kaasav; juhib tähelepanu asjaolule, et see on otseselt vähendanud vaesuse, eriti äärmise vaesuse, ning ebavõrdsuse taset, ja suurendanud keskklassi; tunneb heameelt asjaolu üle, et Maailmapanga uusimate andmete kohaselt vähenes aastatel 2006–2014 vaeste osakaal Ecuadoris 37,6 %-lt 22,5 %-le ning äärmises vaesuses elavate inimeste osakaal 16,9 %-lt 7,7 %-le;
R.

arvestades, et kehtivad Euroopa Parlamendi valimiste eeskirjad võimaldavad kehtestada Euroopa Parlamendi valimistel mittekohustuslikuks künniseks kuni viis protsenti antud häältest, ning arvestades, et 15 liikmesriiki on seda võimalust kasutanud ja kehtestanud künniseks kolm kuni viis protsenti; arvestades, et väiksemates liikmesriikides ja nendes liikmesriikides, mis on jagatud valimisringkondadeks, on tegelik künnis siiski üle kolme protsendi, isegi kui seaduslikku künnist ei ole kehtestatud; arvestades, et kohustuslike künniste kehtestamist peetakse põhiseaduslike tavade kohaselt seaduslikuks viisiks tagada parlamendi toimimisvõime;
J.

arvestades, et peaminister Sheikh Hasina on tapmised hukka mõistnud ning kinnitanud valitsuse võetud kohustust võidelda terrorismi ja vägivaldse äärmusluse vastu; arvestades, et peaminister on välja kuulutanud nn nulltolerantsi poliitika mis tahes inimõiguste rikkumise suhtes õiguskaitseasutuste poolt ning on vastu võtnud politseireformi akti, mis sätestab käitumisjuhendi; arvestades, et sellest hoolimata on ta toetanud ilmalike blogipidajate vahistamist valitsuse poolt ning töörühma loomist sotsiaalmeedia sõelumiseks potentsiaalselt pühadust teotava sisu leidmiseks;
G.

arvestades, et CPP ja CNRP saavutasid 2014. aastal poliitilise vaherahu, mis tekitas lootusi, et algab uus ajastu ja poliitilisi erimeelsusi on võimalik konstruktiivselt lahendada; arvestades, et kokkuleppest hoolimata on poliitiline õhkkond Kambodžas pingeline;
3.

palub, et komisjon tagaks ajakohastatud, tervikliku ja selge õigusraamistiku, mis järgiks täielikult ELi toimimise lepingu artikli 13 nõudeid; kordab siiski, et mingil juhul ei tohi loomade heaolu taset haldusliku lihtsustamise tõttu langetada; rõhutab, et need eesmärgid ei välista teineteist;
2.

rõhutab seda, kui tähtis on võtta läbirääkimistel täiel määral arvesse madala sissetulekuga arenguriikide ja vähim arenenud riikide erivajadusi ja huve; peab vajalikuks madala sissetulekuga arenguriikide ja tärkava turumajandusega riikide selget määratlust; rõhutab veel kord vajadust tagada, et eri- ja diferentseeritud kohtlemise põhimõte oleks läbirääkimiste lahutamatu osa, mille puhul arvestatakse WTO liikmete majandusarengu taseme erinevusi, nagu on sätestatud ministrite konverentsi Doha deklaratsiooni punktis 44; on seisukohal, et sisuliselt tähtsad eri- ja diferentseeritud kohtlemist käsitlevad sätted tuleb muuta täpsemaks ja sihipärasemaks, et need vastaksid nende arenguriikide ja vähim arenenud riikide vajadustele, kes vajavad kõige rohkem abi, ning et need sätted tuleb korrapäraselt läbi vaadata; kiidab kaubanduse lihtsustamise lepingu eeskuju eri- ja diferentseeritud kohtlemise põhimõtte kohaldamisel rakendamisetappides, mis võib olla kasulik näide eri- ja diferentseeritud kohtlemist käsitlevate sätete läbivaatamisel ja sihipärasemaks muutmisel;
38.

tuletab meelde – pidades silmas asjaolu, et hiljutine majandus- ja finantskriis on tabanud eriti rängalt marginaliseeritud rühmi, kellel on kõige suurem oht kaotada tööturu ebastabiilsuse korral töökoht–, et haridus ja tööhõive on parim viis vaesusest pääsemiseks ja seetõttu peaks marginaliseeritud kogukondade integreerimine ühiskonda ja tööturule olema prioriteet; märgib murelikult, et marginaliseeritud kogukondade liikmed on sageli ühiskonnast välja tõrjutud ja kannatavad diskrimineerimise all ning seetõttu on takistatud nende juurdepääs kvaliteetsele haridusele, töökohtadele, tervishoiule, transpordile, teabele ja teenustele üldiselt ning see kujutab endast keerulist probleemi, mis tuleb lahendada nõuetekohaselt Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja siseriiklike vahendite üksteist täiendava kasutamise ning nende mõjusa kombineerimise abil; rõhutab sellega seoses vajadust teha marginaliseeritud kogukondade liikmeteni jõudmiseks erilisi pingutusi praeguste ELi programmide, nagu noorte tööhõive algatuse, Erasmus+ ja programmi „Loov Euroopa“ kasutamise osas, jälgides seejuures korrapäraselt programmide edukust sihtrühmades, et katkestada vaesuse ja marginaliseerimise ahel ning suurendada inimeste kutseoskusi ja kvalifikatsioone;
40.

kutsub Hiinat ja asjaomaseid naaberriike, sealhulgas Vietnamit üles vaidlusaluses Lõuna-Hiina mere piirkonnas pingete vähendamise nimel rohkem vaeva nägema; on seisukohal, et olukord seab ohtu olulised ELi huvid selles piirkonnas, sealhulgas seoses ülemaailmse julgeoleku ning meresõiduvabadusega suurtel mereteedel, mis on ELi kaubanduse jaoks eluliselt tähtsad; rõhutab vajadust lahendada vaidlused rahumeelselt, tehes seda usalduse suurendamise, kahepoolsete ja piirkondlike arutelude ning rahvusvahelise õiguse, sealhulgas mereõiguse alusel, ning vahenduse kaudu, mida teostavad sellised erapooletud rahvusvahelised organid nagu ÜRO Mereõiguse Konverents; tuletab meelde, kui oluline on kõiki osalisi kaasavate koostööpõhiste lahenduste loomine; nõuab tungivalt, et komisjon ning komisjoni asepresident ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja jälgiksid aktiivselt olukorda ja toetaksid vaidlusele lahenduse leidmist vastavalt rahvusvahelisele õigusele; tunneb heameelt Hiina ja Vietnami liidrite 2015. aasta aprilli ühisavalduse üle, milles anti lubadus leida saarevaidlustele rahumeelne lahendus;
H.

arvestades, et komisjon ei täitnud Euroopa Parlamendi nõudmist teostada põhjalik järelevalveprotsess seoses demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste olukorraga Ungaris; arvestades, et komisjon teatas Euroopa Parlamendi 2. detsembri 2015. aasta täiskogul peetud arutelul esitatud avalduses, et ta on valmis kasutama kõiki oma käsutuses olevaid vahendeid, sh rikkumismenetlusi, et tagada, et Ungari – ning mis tahes muu liikmesriik – täidab ELi õigusest tulenevaid kohustusi ja austab Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud liidu väärtusi; arvestades, et komisjon on seisukohal, et õigusriigi raamistiku aktiveerimise tingimused ei ole Ungari puhul praeguses etapis täidetud;
C.

arvestades, et prokurör ei ole esitanud tõendeid selle kohta, et Ibrahim Halawa oleks osalenud meeleavalduse ajal üheski vägivallaaktis; arvestades, et prokurör on tuginenud üksnes politseinikest tunnistajate antud tunnistustele ning julgeolekuteenistuse korraldatud uurimisele; arvestades, et Egiptuse kohus on tema kohtuprotsessi korduvalt katkestanud ja edasi lükanud, viimati toimus see 15. detsembril 2015; arvestades, et terve aasta jooksul pärast vahistamist ei esitatud talle süüdistust; arvestades, et Ibrahim Halawa ootab koos ülejäänud 493 isikuga, kellest enamik on täisealised, 19. detsembriks 2015 kavandatud kollektiivset kohtuprotsessi, ilma vähimagi tagatiseta, et kohaldatakse vaba ja õiglase kohtupidamise miinimumstandardeid, ning süüdimõistmise korral võib teda ähvardada surmanuhtlus; arvestades, et 2015. aasta mais hukati Egiptuses kuus inimest, kellest üks oli sama vana kui Ibrahim Halawa praegu;
9.

tõdeb, et 10 % eesmärk, mis tuleb saavutada 2020. aastaks, on väärtuslik eesmärk ja tähtis samm õiges suunas; peab kahetsusväärseks, et kaksteist liikmesriiki, peamiselt ELi äärepoolsetel aladel, ei täida elektri 10 % ühendatuse eesmärki ning on seega elektrienergia siseturust suures osas eraldatud; rõhutab seetõttu, et rohkem tööd tuleks teha niisuguste liikmesriikide abistamiseks, kelle madalal tasemel ühendatus takistab elektrienergia siseturu väljakujundamist, et see eesmärk saavutada; on siiski seisukohal, et 10 % eesmärk iseenesest ei kajasta alati turuolukorda ja et see ei ole kehtestatud teaduslike tõendite alusel; tuletab meelde, et 10 % eesmärk seati esmakordselt 2002. aastal, tuginedes tol ajal olemas olnud energiatootmisvõimsusele; möönab, et kuigi 10 % eesmärk on oluline, ei kirjelda see ei riikide vahel liikuva elektri kogust ega kvaliteeti, näiteks olemasoleva ühendamise taristu või ühenduste vahelise olemasoleva riikliku taristu kättesaadavuse osas; on seetõttu veendunud, et ühtne olemasolevale energiatootmisvõimsusele tuginev ühendatuse eesmärk ei ole iseenesest kõigile liikmesriikidele sobiv; on seepärast veendunud, et keskpikas perspektiivis, ent tingimata 2030. aastaks on vaja kokku leppida julged ja tõenduspõhised täiendavad ühendatuse eesmärgid, mille piirkonnad on heaks kiitnud; on seisukohal, et sellised eesmärgid peaksid olema välja töötatud erinevate parameetrite alusel; palub, et komisjon hakkaks neid parameetreid kiiremas korras tehnilisest seisukohast arutama; rõhutab, et peale kvantitatiivse eesmärgi on Euroopa elektrituru toimimise allesjäänud tõkete ületamiseks hädavajalikud ka võrkudevaheliste ühenduste kättesaadavus ja avatud juurdepääs; nõuab tungivalt, et komisjon, Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER) ja riikide reguleerivad asutused tagaksid võrkudevaheliste ühenduste juurdepääsetavusega seoses läbipaistvuse ja põhjaliku järelevalve, et vältida elektrituru toimimist takistavaid kitsaskohti ja tagada elektrisüsteemide turvaline toimimine;
89.

on seisukohal, et pärast ÜRO piinamisvastase konventsiooni vastuvõtmise 30. aastapäeva ja arvestades, et piinamist ja väärkohtlemist rakendatakse jätkuvalt kõikjal maailmas, peaks EL suurendama oma jõupingutusi eesmärgiga kaotada need tõsised inimõiguste rikkumised; rõhutab asjaolu, et selliste haavatavate rühmade liikmed nagu lapsed ja naised või etnilised, keelelised või usuvähemused puutuvad kinnipidamisasutustes sagedamini kokku piinamise või väärkohtlemisega, mistõttu tuleb neile erilist tähelepanu pöörata; nõuab seepärast tungivalt, et Euroopa välisteenistus ning komisjoni asepresident ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegeleksid suuremate poliitiliste kohustuste ja süsteemsema avaliku seisukoha võtmise kaudu jõulisemalt piinamise vastu võitlemise ja muu julma, ebainimliku ja alandava kohtlemise või karistamisega, kajastades väärtusi ja põhimõtteid, mida EL on kohustunud järgima; soovitab, et Euroopa välisteenistus, ELi delegatsioonid ja liikmesriigid kasutaksid täiel määral ära kõik olemasolevad vahendid, milleks on näiteks piinamist käsitlevad ELi suunised (46); soovitab sellega seoses täiustada pidevalt ekspordi kontrolli mehhanisme ravimite puhul, mida võidakse kasutada hukkamistel või piinamiseks, k.a sihipärane lõppkasutust käsitlev klausel, mis võimaldaks peatada või lõpetada selliste julgeolekuga seotud kaupade edasitoimetamise, mille puhul on selge, et neid saab tegelikult kasutada üksnes surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks;
29.

rõhutab, et vajalik on pidev dialoog eri humanitaarvaldkonna osalejate vastastikku täiendava rolli ja volituste üle; on seisukohal, et tuleb teha selget vahet humanitaarabi tsiviilosalejate ja sõjaväeliste osapoolte vahel; on seisukohal, et esmatähtsaks tuleb lugeda tsiviilosalejate humanitaartegevus; kutsub tippkohtumisel arutama uusi võimalusi osalejate tegevuse paremaks koordineerimiseks, sest see on tõhusama, tulemuslikuma ja asjakohasema humanitaartegevuse seisukohast peamise tähtsusega; rõhutab, et on vaja kohapealse tegevussuutlikkuse paremat analüüsimist ning vajaduste ja humanitaartegevuse vastutuse paremat ühist hindamist;
5.

nõuab tungivalt, et komisjon algataks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja eurorühmaga Euroopa majanduse juhtimist, sealhulgas Euroopa poolaastat ja makromajandusliku kohandamisprogrammi rakendamise järelevalvet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe läbirääkimised, nagu see on ette nähtud viie juhi aruandes; rõhutab, et asjaomase institutsioonidevahelise kokkuleppega tuleks aluslepingute raamistikus tagada see, et Euroopa poolaasta ülesehitus võimaldab kõnealuse protsessi üle teostada sisulist ja regulaarset parlamentaarset kontrolli, eriti mis puudutab euroala käsitlevaid soovitusi;
29.

rõhutab, et viivitamatult on vaja täiendavaid keskkonnakaitsemeetmeid, võttes arvesse, et näiteks 2014. aastal vastas 74 suuremast linnast ainult 8 linnade õhureostuse kontsentratsiooni riiklikule standardile (osakeste mass 2,5) ja et igal aastal haigestub Hiinas veereostuse tõttu 190 miljonit inimest; hoiatab, et kahekordne veekriis (ulatuslik reostus koos suurenenud veetarbimisega) võib põhjustada suurt poliitilist ja sotsiaalset ebastabiilsust; tuletab meelde, et Hiina keskkonna halvenemine mõjutab ka naaberriike; juhib tähelepanu keskkonnaseisundi halvenemise kuludele ja loodab, et järgmises viisaastakuplaanis käsitletakse keskkonda prioriteedina; märgib ühtlasi, et keskkonnakaitse puudumisega kaasnevad lisaks keskkonnakahjule ka kõlvatud konkurentsitavad; peab tervitatavaks ELi ja Hiina kokkulepet koostöö suurendamise kohta, et lahendada peamisi keskkonnaprobleeme, nagu õhu-, vee- ja mullareostus; kiidab heaks asjaolu, et vastavalt uuele keskkonnakaitseseadusele vastutavad kohalikud ametnikud oma ametiajal põhjustatud keskkonnakahju eest, sealhulgas ka tagasiulatuvalt, ja et keskkonnakaitsega tegelemine muutub nende kohalike ametnike edutamisel senisest kaalukamaks; nõuab, et nii riiklikud kui ka kohalikud ametiasutused kaasaksid keskkonnakaitse organisatsioone ja rohujuuretasandi liikumisi tulemuslikult ja aktiivselt Hiina keskkonnapoliitika ja -algatuste järelevalvesse, rakendamisse ja jõustamisse; märgib, et juunis 2015 toimunud ELi – Hiina tippkohtumisel määrati kindlaks ka keskkonnapoliitika- ja kliimakaitsemeetmed, mille kohaselt Hiina peaks kinni pidama CO2 heitkoguste piirmääradest, pidades silmas 2015. aasta detsembris Pariisis toimuvat tippkohtumist ja kooskõlas Pekingis 2013. aastal vastu võetud 2020. aasta strateegilise tegevuskava eesmärkidega;
24.

palub, et Frontexi tegevdirektor kaaluks kõikide nende ametnike ülesannetest vabastamist, kelle puhul on kindlaks tehtud, et nad on mis tahes Frontexi operatsioonil või katseprojektis osaledes rikkunud põhiõigusi; rõhutab, et see peaks kehtima töökorra osana ka partnerriikide ametnike suhtes, kes osalevad Frontexi operatsioonil;