[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 7.2.2011

KOM(2011) 37 lõplik

KOMISJONI ARUANNE

EUROOPA KALANDUSFONDI RAKENDAMISE KOLMAS AASTAARUANNE ( 2009) SEK(2011) 139 lõplik

SISUKORD

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA KALANDUSFONDI RAKENDAMISE KOLMAS AASTAARUANNE (2009) 1

1. SISSEJUHATUS 3

2. AASTAARUANNE 2009 3

2.1. Rakenduskavade rakendamise peamised tulemused, arengusuunad ja probleemid 3

2.1.1. Euroopa Kalandusfondi rakendamine liikmesriikides 3

2.1.2. Eelarve täitmine komisjoni poolt 5

2.2. Kalandussektori majanduslik olukord 5

2.3. EKFi tegevuse kooskõlastamine struktuurifondide ja EAFRDga 6

2.4. Tehniline abi 7

2.4.1. Tehnilise abi eelarve kasutamine liikmesriikides 7

2.4.2. Tehnilise abi eelarve kasutamine komisjoni poolt 7

3. Auditistrateegiate, juhtimis- ja kontrollisüsteemide ning iga-aastaste kontrolliaruannete hetkeolukord 8

4. Rahaliste vahendite kasutamine liikmesriikides 9

SISSEJUHATUS

Euroopa Kalandusfondi (EKF) määruse[1] artikli 68 kohaselt edastab komisjon iga aasta 31. detsembriks Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande Euroopa Kalandusfondi tegeliku rakendamise kohta. Kõnealune aruanne peab põhinema liikmesriikide aastaaruandeid käsitleval komisjoni läbivaatamisel ja hindamisel ning muul kättesaadaval teabel.

Käesolev komisjoni kolmas aastaaruanne hõlmab EKFi rakendamist 2009. aastal, mis oli EKFi programmiperioodi (2007–2013) kolmas aasta. Käesolevale aruandele on lisatud komisjoni talituste töödokument, mis sisaldab lühikokkuvõtet EKFi rakendamise kohta igas liikmesriigis ja ka nelja tabelit üksikasjalikuma teabega rahaliste vahendite kasutamise kohta[2].

AASTAARUANNE 2009

Rakenduskavade rakendamise peamised tulemused, arengusuunad ja probleemid

Euroopa Kalandusfondi rakendamine liikmesriikides

EKFi määruse vastuvõtmise viibimise tõttu lükkus edasi ka rakenduskavade vastuvõtmine liikmesriikides. Selle tulemusena oli komisjon 2008. aasta lõpuks heaks kiitnud ainult väga vähesed juhtimis- ja kontrollisüsteemid ning auditistrateegiad. Seetõttu keskenduti aastaaruannetes 2007 ja 2008 pigem programmitööle kui tegelikule rakendamisele.

Enamikus liikmesriikides algas EKFi nõuetekohane rakendamine 2009. aastal. Kokku seoti selle kolmanda aasta lõpuks kulukohustustega 18,4 % (793 894 729 eurot) EKFi vahenditest ning vahendeid maksti välja 4,1 % (175 029 780 eurot) ulatuses. Väljamakstud vahenditest (4,1 %) moodustasid vahemaksed 66 208 380 eurot ja ülejäänud osa moodustasid eelmaksed.

Rakendamise madalal määral on mitmeid liikmesriikidest olenematuid põhjuseid. Programmitöö viibis märkimisväärselt; lisaks juba nimetatud EKFi määruse ja rakendusmääruse hilisele vastuvõtmisele oli põhjuseks ka see, et liikmesriikides, mis otsustasid ümberkorraldusmääruse[3] rakendamise kasuks, tuli rakenduskavad täiendavalt läbi vaadata. Liikmesriigid pidid esmajärjekorras tegelema ka juhtimis- ja kontrollisüsteemide kavandamise ja loomisega ELi suuremate fondide jaoks. See lükkas edasi EKFi juhtimis- ja kontrollisüsteemide heakskiitu; veelgi olulisem on see, et nõuetekohaste juhtimis- ja kontrollisüsteemide loomine oli keerukas ülesanne, mille eest vastutasid esimest korda suhteliselt väikesearvulises koosseisus tegutsevad kalandust reguleerivad ametivõimud, kes pidid samal ajal viima lõpule Kalanduse Arendusrahastu (FIFG) 2000–2006 rakendamise. Kuigi mitmed liikmesriigid olid 2009. aastal teinud toetusesaajatele makseid, ei saanud komisjon seetõttu enne juhtimis- ja kontrollisüsteemide heakskiitu kõnealuseid makseid hüvitada. Need kümme rakenduskava, mille juhtimis- ja kontrollisüsteemid ei olnud 2009. aasta detsembriks heaks kiidetud, moodustasid ligikaudu 75 % kogu perioodiks eraldatud EKFi eelarvevahenditest. Kuna need viivituste põhjused on ära langenud, tõuseb rakendamise määr eeldatavasti programmi lõpuni jäänud ajavahemikul.

Lisaks tegid liikmesriikide jaoks vahendite kasutamise veelgi raskemaks majanduskriisiga seotud välised tegurid. Majandus- ja finantskriis takistasid erainvesteeringuid ning aeglustasid seega tootlikke investeerimisprojekte. Samas piirasid riiklikku kaasrahastamist riikide kokkuhoiumeetmed. Laenuraha vähesus mõjutas enim kalandus-, vesiviljelus- ja töötlemissektori eraisikutest toetusesaajaid, mis üldiselt halvendas veelgi kalandussektori ebakindlaid majandusväljavaateid.

Selle tulemusena kuulus 2009. aasta lõpuks 1. telje (kus alalise lõpetamise ja ajutise peatamise meetmed koos kõrge abi osatähtsusega soodustavad rahaliste vahendite kasutamise suutlikkust) alla enamik liikmesriikide tõendatud maksetest (56 % ehk 66 432 494 eurot), samas kui 2. ja 3. telg moodustasid vastavalt 17 % (20 622 766 eurot) ja 25 % (29 489 870 eurot).

Kuid näitaja 18,4 %, mis iseloomustab seda, kui suur osa EKFi koguvahenditest eraldati konkreetsetele projektidele (mõnes liikmesriigis isegi üle 30 %), osutab tulevastele edusammudele rakendamise vallas. Telgede kaupa jaotusid kulukohustused järgmiselt: 1. telg moodustas 7,7 % (333 489 343 eurot), 2. telg 5,3 % (226 739 180 eurot), 3. telg 4,7% (200 252 175 eurot) ning 4. telg 0,4 % (15 872 583 eurot). Kõnealused näitajad osutavad mõningasele edule ja mitte üksnes 1. telje puhul, vaid ka 2. ja 3. telje alusel antava toetuse puhul. See tähendab et finants- ja majanduskriisi mõjust sõltumata võib erasektori ja ühiste investeerimisprojektide rakendumine olla taastumas.

4. telje rakendamise algus oli aeglasem, kuna kohalike partnerluste loomiseks ja kohalike arengustrateegiate vastuvõtmiseks oli vaja rohkem aega. Sellised viivitused olid peamiselt tingitud alt üles lähenemisviisi uudsusest, sest sellega lisati traditsiooniliselt sektoritoetusele keskendunud rakenduskavadele territoriaalne mõõde. 2009. aasta lõpuks olid aga 4. telge rakendavast 21 liikmesriigist üheksas juba valitud välja üle 90 kalanduse kohaliku tegevusrühma. Eelduste kohaselt on 2011. aasta keskpaigaks asutatud kokku 245 kalanduse kohalikku tegevusrühma.

EKFi rakendamise määra kiirendamiseks ning selle tagamiseks, et EKFi toetus jõuaks kalandus-, vesiviljelus- ja töötlemissektori toetusesaajatele, peavad liikmesriigid võtma viivitamatult meetmeid kooskõlas finantsdistsipliiniga. Komisjon abistab liikmesriike, soodustades kava rakendamist meetmete parema kavandamise, taotluste haldamise lihtsustamise, abivahendite või uue finantskorralduse kasutamise või isegi rakenduskavade muutmise kaudu, kui muudatused on kooskõlas EKFi eesmärkidega. Sellega seoses on eriti olulised Kalanduse Arendusrahastu järelhindamise soovitused – näiteks sidusrühmade parem kaasamine projektide valimisse ja järelevalvesse, taotlemis- ja valikumenetluse lihtsustamine ning järelevalve tõhustamine. Mõned liikmesriigid kohaldavad juba edukalt meetmeid tagatiste, laenufondide ja muude rahastamisvahenditega seonduva olukorra leevendamiseks. Teised kasutavad väikeste projektide puhul lihtsustatud menetlust taotlemis- ja hindamismenetluse kiirendamiseks. Komisjon elavdab dialoogi liikmesriikidega nimetatud tavade teatavaks tegemiseks ja levitamiseks.

EKFi määruse kohaselt edastavad liikmesriigid 30. juuniks 2011 seirekomisjonile ja komisjonile oma rakenduskavade vahehindamise. EKFi nõukogu kiitis oma 16. oktoobri 2009. aasta kohtumisel heaks komisjoni mõtte luua hindajate võrgustik, töötamaks välja ühtsed hindamismeetodid ja -standardid, et anda liikmesriikide hindajatele suunised ühtse ja kvaliteetse vahehindamise tagamiseks liikmesriikides. Kõnealuste hindamiste lõppeesmärk on rakenduskavade tõhususe hindamine, et veelgi parandada EKFi abi kvaliteeti ja selle rakendamist.

Eelarve täitmine komisjoni poolt

2009. aastal seoti iga-aastaste kulukohustustega 14,56 % (626 982 387 eurot) ajavahemikuks 2007–2013 ettenähtud assigneeringute kogusummast (4 304 949 019 eurot), millest 476 025 821 eurot eraldati lähenemispiirkondadele ja 150 956 566 eurot lähenemiseesmärgiga hõlmamata piirkondadele. Ajavahemikuks 2007–2013 ettenähtud koguassigneeringutest maksti 2009. aastal välja 4,1 % (175 029 780 eurot), millest lähenemispiirkondadele 61,93 % (108 408 149 eurot) ja lähenemiseesmärgiga hõlmamata piirkondadele 38,06 % (66 621 631 eurot). Kõnealused maksed tehti osaliselt teise eelmaksena (108 821 400 eurot); selline võimalus loodi ümberkorraldusmäärusega ning 2009. aastal taotles selle kasutamist seitse liikmesriiki. Ülejäänud maksed tehti vahemaksetena kogusummas 66 208 380 eurot. Üksikasjalikku teavet saab käesoleva aruande punktist 4 (tabel rahaliste vahendite kasutamise kohta liikmesriikides) ja käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendist (tabelid I, II, III ja IV).

2009. aasta lõpu seisuga ei seondunud kulukohustustest vabastamise oht ühegi liikmesriigiga. 2007. aasta kulukohustused olid täies ulatuses kaetud eel- ja vahemaksetega.

Kalandussektori majanduslik olukord

Püügivõimsuse vähendamine ja majandustulemus

EKFi määruse artikli 22 kohaselt on liikmesriigid võtnud seni vastu 52 püügikoormuse kohandamise kava. Lisaks muudeti 2009. aastal ümberkorraldusmääruse vastuvõtmise järgselt seitset rakenduskava, et tugevdada ja suurendada ühenduse kaasrahastamise määra 1. telje puhul. Liikmesriigid võtsid vastu kokku 13 laevastiku kohandamise kava, millega nähakse ette 367 laeva (koguvõimsusega 32 448 GT ja 50 934 kW) lammutamine vanametalliks.

Ajavahemikus 1.1.2007–31.12.2009 on ELi laevastiku suurust vähendatud 1 970 860 GT-lt 1 797 292 GT-le ning 7 168 605 kW-lt 6 627 994 kW-le. EKFi rakendamist ajavahemikul 2007–2009 käsitlevatest liikmesriikide aastaaruannetest tulenevad kumuleeritud näitajad osutavad sellele, et sellel perioodil kavandati EKFi abiga laevastikku vähendada mahus 138 427 GT ja 442 232 kW. Näitajad viitavad sellele, et perioodiks 2007–2013 kavandatud vahe-eesmärk – vähendada 2010. aastaks kogumahutavuses (GT) väljendatud püügivõimsusust 7 % võrra (~ 140 000 GT) ja kilovattides (kW) väljendatud püügivõimsust 15 % võrra – on saavutatud. On avaldatud muret kilovattides (kW) väljendatud püügivõimsuse nõuetekohase mõõtmise üle ning seda küsimust käsitletakse kontrollimääruse rakendusmääruse raames.

Vastavalt aruandele, mis käsitleb liikmesriikide 2009. aasta meetmeid säästva tasakaalu saavutamiseks püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahel, moodustas ELi toetuse osa alla 50 % ELi laevastiku üldisest vähendamisest. See näib osutavat sellele, et laevastiku suurust vähendavad majanduslikud probleemid ja ülepüütud kalavarud. Tulemuseks on see, et püügivõimsust vähendatakse märkimisväärselt riigiabita ning seda ei asendata.

Nimelt võis viimase iga-aastase Euroopa kalalaevastikku käsitleva majandusaruande kohaselt 2009. aastal oodata ELi laevastike majandustulemuste täiendavat halvenemist. 2008. aastal oli ELi laevastike kasum suhteliselt väike (moodustades umbes 4 % kogutulust) ning nende kogulisandväärtus vähenes märkimisväärselt (2007. aastaga võrreldes 20 % võrra). 2009. aastal olid kütusehinnad eelneva aastaga võrreldes keskmiselt madalamad, nii et 2008. aastaga võrreldes võis oodata meeskonna tulu ja kasumi vähest kasvu. Siiski avaldas ülemaailmne majanduskriis jätkuvalt mõju mereandide nõudlusele, mis on omakorda mõjutanud ebasoodsalt kalahindu ja seega ka ELi laevastike 2009. aasta majandustulemusi. Kokkuvõttes võib oodata tööhõive vähenemist teatavates olulistes laevastikes, eelkõige nendes, mis on suure kütusetarbimisega, ning muude laevastikuosade mõõdukat või madalat majanduslikku tasuvust, mis võib omakorda piirata võimalikke erainvesteeringuid.

Innovatsioon kalandussektoris – EKFi parimad tavad

Arvestades kalandus- ja vesiviljelussektori sõltuvust piiratud loodusvaradest ja kolmandate riikide konkurentsisurvet, sõltub sektori tulevik suuresti selle uuendusvõimelisusest ja oma toodetele suurema väärtuse lisamise võimest, et tõhustada jätkusuutlikkust ja kasumlikkust. Seetõttu pööratakse üha rohkemate EKFi kaasrahastatud projektide juures tähelepanu ökouuendustele. Osade projektide puhul kasutatakse kalandustööstuses IKT-rakendusi, nagu näiteks uuenduslike elektrooniliste seadmetega varustatud kalapüügivahendid, mis vähendavad nii juhupüüki kui ka hüljeste põhjustatud kahju. Uuenduslikkust leidub ka vesiviljelussektoris, näiteks katsetatakse uusi tehnoloogiaid, mille eesmärk on suurendada vesiviljelustoodete toiteväärtust. Veel üks näide on kalanduse innovatsiooniplatvorm, mis loodi kulude ja energia säästmiseks, toodete kvaliteedi ja kasumlikkuse suurendamiseks ning kalanduse mõju vähendamiseks ökosüsteemile.

Kuna kalanduse kohalikud tegevusrühmad hakkavad järk-järgult rakendama oma lõimitud kohalikke strateegiaid EKFi raames, hakatakse ka 4. telje alusel looma uuenduslikke projekte, mis pakuvad lahendusi kalandusvaldkonna probleemidele. Siinjuures on oluline ka asjaolu, et kuna 4. telg omistab suurt tähtsust mitmekesistamisele, pakub kõnealune telg ainulaadset võimalust naistele, kes mängivad põhirolli alternatiivsete majandustegevuste ja innovatsiooni loomisel kalandusega tegelevates kohalikes kogukondades, näiteks kalandusturismi projektides, mis tuginevad traditsioonilise kalanduskultuuri ja elustiili atraktiivsusele. Paljudes kalanduspiirkondades on naised ja naisorganisatsioonid kaasatud kalanduse kohalike tegevusrühmade partnerlustesse ning saavad toetust, tõstes kohalike kalandustoodete väärtust ja mitmekesistades sissetulekuallikaid. EKFi toetused aitavad karploomade korjajatel toodete väärtust suurendada, et osta karpide otsemüügiks vajalikke seadmeid ning korraldada ekskursioone ja degustatsioone, suurendamaks teadlikkust oma tegevusest, toodetest ja töökeskkonnast.

EKFi tegevuse kooskõlastamine struktuurifondide ja EAFRDga

Rakenduskavadest nähtub, et kõik liikmesriigid on teadlikud vajadusest tagada EKFi rakendamisel ühtsus ja kooskõlastamine nii struktuurifondide (eelkõige ERDF ja ESF) kui ka EAFRDga. Rakenduskavades esitatakse teave liikmesriikides loodud (või loodavate) süsteemide kohta, et vältida kattuvust EKFi määruse artikli 6 kohaselt.

Uus 4. telg loodi tihedas koostöös EAFRD alla kuuluva LEADER-programmiga, kuna neil kahel kohaliku arengu rahastamisvahendil on palju ühiseid jooni (kohalik partnerlus, lõimitud kohalik strateegia, territoriaalne lähenemine, koostöövõrgustikud jne). Koostööl on eri vorme, nagu näiteks sama partnerluse kasutamine kahe rahastamisvahendi rakendamiseks samal territooriumil: seda kohaldasid tavaliselt liikmesriigid, kes otsustasid 4. teljele eraldada piiratud eelarvevahendid (Soome, Prantsusmaa, Rootsi jne). Suurema eelarvega liikmesriigid (Poola, Rumeenia, Bulgaaria jne) otsustasid harilikult luua teatavad rühmad 4. telje kohaste meetmete rakendamiseks. Ka maaelu arengu võrgustiku ja FARNET-võrgustiku vahel on nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil tekkinud hea koostöö.

Tehniline abi

Tehnilise abi eelarve kasutamine liikmesriikides

Seni vastu võetud ja heaks kiidetud aastaaruannetest nähtub, et 18 liikmesriiki on sidunud kulukohustustega eraldisi tehnilise abi eelarve raames. Liikmesriigid, kes sidusid kulukohustustega kõige suuremad summad tehnilisele abile, olid: Hispaania (5 904 139 eurot), Rumeenia (1 896 429 eurot), Portugal (1 599 693 eurot), Leedu (1 511 932 eurot) ja Itaalia (1 128 831 eurot). Rahastatud meetmete eesmärk oli parandada haldussuutlikkust, arendada infotehnoloogiat, algatada uuringuid, suurendada avalikustamist ja teavitamist ning toetada rakenduskavade juhtimist ja rakendamist.

Tehnilise abi eelarve kasutamine komisjoni poolt

2009. aastal kasutas komisjon EKFi tehnilise abi eelarvest 3 564 291 eurot järgmistel eesmärkidel.

Infotehnoloogia

EKFi rakendamiseks vajalike merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi infosüsteemide hooldamise ja arendamisega seotud arvuti- ja arvutialaste teenuste osutamiseks sidus komisjon kulukohustustega 527 322 eurot.

Euroopa kalanduspiirkondade võrgustiku (FARNET) tugiüksus

Euroopa kalanduspiirkondade võrgustiku (FAR-NET) tugiüksuse loomiseks seoti kulukohustustega 1 979 992 eurot; komisjon lõi tugiüksuse 2009. aasta mais EKFi 4. telje rakendamise toetamiseks. FARNETi tugiüksus toimib kalanduse kohalike tegevusrühmade koostööplatvormina ja parimate tavade vahendajana. 2009. aastal suunas tugiüksus enamiku vahenditest nii kalanduse kohalike tegevusrühmade kui ka riigiasutuste otsese suutlikkuse arendamisele, et abistada neid varasematest programmidest täiesti erineva algatuse kasutusele võtmisel.Lisateave saamiseks vt www.farnet.eu.

Uuringud

Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi sotsiaalmajanduslike uuringute raamlepingu alusel sidus komisjon kulukohustustega 399 953 eurot, et viia läbi kalanduspiirkondade sotsiaal-majanduslikku analüüsi käsitlev uuring. Uuringu põhieesmärk on vaadata üle 24 ELi kalanduspiirkonna (NUTS 4, NUTS 5) statistilised andmed ja sotsiaal-majanduslikud näitajad ning toetada arutelu tulevase ühise kalanduspoliitika kohta, eelkõige seoses riikliku sekkumise põhjendatusega kalandusvaldkonnas. Uuring viiakse lõpule ja tehakse üldsusele kättesaadavaks 2010. aasta lõpuks.

Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi EKFi rakendamisega seotud uuringute raamlepingu alusel sidus komisjon kulukohustustega 395 864 eurot, et viia läbi Kalanduse Arendusrahastu (2000–2006) järelhindamine. Uuring on kättesaadav järgmisel aadressil:

http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/studies/fifg_evaluation/index_en.htm.

Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi komisjoni talitustega seonduvate auditite ja kontrollide raamlepingu alusel sidus komisjon kulukohustustega 261 160 eurot, et auditeerida majanduskriisist mõjutatud ELi laevastiku ümberkorraldamise toetamiseks võetud ajutisi ja erimeetmeid (ümberkorraldusmäärus).

Ajutised töötajad

EKFi rakendamisega seotud ajutiste töötajate palkadeks sidus komisjon kulukohustustega 850 000 eurot, eelkõige selleks, et tagada kõikide liikmesriikide võrdse kohtlemise võimaldamiseks nõuetekohane keelevalik.

AUDITISTRATEEGIATE, JUHTIMIS- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE NING IGA-AASTASTE KONTROLLIARUANNETE HETKEOLUKORD

Liikmesriigid peavad esitama komisjonile ülevaate oma juhtimis- ja kontrollisüsteemidest üks aasta pärast nende rakenduskava heakskiitmist. Auditistrateegiad tuleb esitada üheksa kuu jooksul alates nende heakskiitmisest. Rakenduskavade hilise vastuvõtmise tõttu oli komisjon 2008. aasta lõpuks heaks kiitnud ainult väga vähesed juhtimis- ja kontrollisüsteemid ning auditistrateegiad. 2009. aasta lõpuks oli 18 liikmesriiki esitanud oma auditistrateegia, millest 17 kiideti heaks ja üks oli hindamisel. 2009. aasta lõpuks oli esitatud kõik 26 juhtimis- ja kontrollisüsteemi; 13 kiideti heaks, kümme lükatud tagasi või nende hindamine peatati ning kolm olid hindamisel. Võttes arvesse kavade rakendamise madalat taset, pidi enamik auditeerimisasutustest oma iga-aastases kontrolliaruandes järeldusotsuse andmisest loobuma, kuna puudus piisav audititegevus.

RAHALISTE VAHENDITE KASUTAMINE LIIKMESRIIKIDES

TABEL: RAHALISTE VAHENDITE KASUTAMINE – LÄHENEMISPIIRKONNAD JA LÄHENEMISEESMÄRGIGA HÕLMAMATA PIIRKONNAD |

Liikmesriik | Otsusega heaks kiidetud a | Kulukohustustega seotud b | Makstud c | % (b) / (a) | % (c) / (a) |

Belgia | Ajavahemik 2007–2013 | 26 261 648,00 | 8 455 876,00 | 3 676 630,00 | 32,20% | 14,00% |

Eelarveaasta: 2009 | 4 263 970,00 | 4 263 970,00 | 1 838 315,00 |

Bulgaaria | Ajavahemik 2007–2013 | 80 009 708,00 | 25 934 823,00 | 11 201 359,11 | 32,41% | 14,00% |

Eelarveaasta: 2009 | 11 598 136,00 | 11 598 136,00 | 5 600 679,55 |

Tšehhi Vabariik | Ajavahemik 2007–2013 | 27 106 675,00 | 10 580 186,00 | 3 794 934,50 | 39,03% | 14,00% |

Eelarveaasta: 2009 | 3 693 682,00 | 3 693 682,00 | 0,00 |

Taani | Ajavahemik 2007–2013 | 133 675 169,00 | 55 028 771,00 | 18 714 523,66 | 41,17% | 14,00% |

Eelarveaasta: 2009 | 18 707 336,00 | 18 707 336,00 | 9 357 261,83 |

Saksamaa | Ajavahemik 2007–2013 | 155 865 417,00 | 65 750 908,00 | 27 993 156,33 | 42,18% | 17,96% |

Eelarveaasta: 2009 | 22 094 648,00 | 22 094 648,00 | 17 082 577,14 |

Eesti | Ajavahemik 2007–2013 | 84 568 039,00 | 29 992 004,00 | 10 594 324,53 | 35,46% | 12,53% |

Eelarveaasta: 2009 | 10 889 823,00 | 10 889 823,00 | 4 674 561,80 |

Iirimaa | Ajavahemik 2007–2013 | 42 266 603,00 | 13 609 245,00 | 5 917 324,00 | 32,20% | 14,00% |

Eelarveaasta: 2009 | 6 862 613,00 | 6 862 613,00 | 2 958 662,00 |

Kreeka | Ajavahemik 2007–2013 | 207 832 237,00 | 90 288 908,00 | 29 096 513,18 | 43,44% | 14,00% |

Eelarveaasta: 2009 | 29 925 751,00 | 29 925 751,00 | 0,00 |

Hispaania | Ajavahemik 2007–2013 | 1 131 890 912,00 | 479 587 587,00 | 158 464 726,00 | 42,37% | 14,00% |

Eelarveaasta: 2009 | 160 824 795,00 | 160 824 795,00 | 0,00 |

Prantsusmaa | Ajavahemik 2007–2013 | 216 053 084,00 | 88 940 498,00 | 52 399 052,53 | 41,17% | 24,25% |

Eelarveaasta: 2009 | 30 235 817,00 | 30 235 817,00 | 22 151 622,53 |

Itaalia | Ajavahemik 2007–2013 | 424 342 854,00 | 175 722 574,00 | 59 407 998,00 | 41,41% | 14,00% |

Eelarveaasta: 2009 | 59 569 412,00 | 59 569 412,00 | 0,00 |

Küpros | Ajavahemik 2007–2013 | 19 724 418,00 | 8 119 763,00 | 2 761 418,52 | 41,17% | 14,00% |

Eelarveaasta: 2009 | 2 760 358,00 | 2 760 358,00 | 0,00 |

Läti | Ajavahemik 2007–2013 | 125 015 563,00 | 44 767 413,00 | 29 139 082,74 | 35,81% | 23,31% |

Eelarveaasta: 2009 | 16 282 146,00 | 16 282 146,00 | 20 387 993,74 |

Leedu | Ajavahemik 2007–2013 | 54 713 408,00 | 21 002 300,00 | 9 604 620,53 | 38,39% | 17,55% |

Eelarveaasta: 2009 | 7 086 453,00 | 7 086 453,00 | 5 774 681,97 |

Luksemburg | Ajavahemik 2007–2013 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00% | 0,00% |

Eelarveaasta: 2009 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |

Ungari | Ajavahemik 2007–2013 | 34 850 860,00 | 10 774 860,00 | 4 879 120,40 | 30,92% | 14,00% |

Eelarveaasta: 2009 | 5 229 751,00 | 5 229 751,00 | 2 439 560,20 |

Malta | Ajavahemik 2007–2013 | 8 372 329,00 | 2 778 812,00 | 1 172 126,06 | 33,19% | 14,00% |

Eelarveaasta: 2009 | 1 356 456,00 | 1 356 456,00 | 586 063,03 |

Madalmaad | Ajavahemik 2007–2013 | 48 578 417,00 | 19 997 810,00 | 11 648 010,18 | 41,17% | 23,98% |

Eelarveaasta: 2009 | 6 798 367,00 | 6 798 367,00 | 8 247 520,99 |

Austria | Ajavahemik 2007–2013 | 5 259 318,00 | 2 177 383,00 | 1 810 257,13 | 41,40% | 34,42% |

Eelarveaasta: 2009 | 738 212,00 | 738 212,00 | 1 104 609,87 |

Poola | Ajavahemik 2007–2013 | 734 092 574,00 | 241 826 781,00 | 102 772 960,36 | 32,94% | 14,00% |

Eelarveaasta: 2009 | 121 825 117,00 | 121 825 117,00 | 51 386 480,18 |

Portugal | Ajavahemik 2007–2013 | 246 485 249,00 | 102 283 331,00 | 34 507 934,00 | 41,50% | 14,00% |

Eelarveaasta: 2009 | 34 639 430,00 | 34 639 430,00 | 0,00 |

Rumeenia | Ajavahemik 2007–2013 | 230 714 207,00 | 67 440 811,00 | 32 299 988,49 | 29,23% | 14,00% |

Eelarveaasta: 2009 | 30 156 234,00 | 30 156 234,00 | 0,00 |

Sloveenia | Ajavahemik 2007–2013 | 21 640 283,00 | 8 031 420,00 | 3 029 639,62 | 37,11% | 14,00% |

Eelarveaasta: 2009 | 3 921 112,00 | 3 921 112,00 | 1 514 819,81 |

Slovakkia | Ajavahemik 2007–2013 | 13 688 528,00 | 5 735 396,00 | 2 181 455,18 | 41,90% | 15,94% |

Eelarveaasta: 2009 | 1 821 708,00 | 1 821 708,00 | 265 061,26 |

Soome | Ajavahemik 2007–2013 | 39 448 827,00 | 16 239 518,00 | 8 427 052,63 | 41,17% | 21,36% |

Eelarveaasta: 2009 | 5 520 715,00 | 5 520 715,00 | 5 665 634,74 |

Rootsi | Ajavahemik 2007–2013 | 54 664 803,00 | 22 503 333,00 | 8 172 258,21 | 41,17% | 14,95% |

Eelarveaasta: 2009 | 7 650 134,00 | 7 650 134,00 | 4 345 722,21 |

Ühendkuningriik | Ajavahemik 2007–2013 | 137 827 889,00 | 44 774 819,00 | 19 295 904,46 | 32,49% | 14,00% |

Eelarveaasta: 2009 | 22 530 211,00 | 22 530 211,00 | 9 647 952,23 |

Kokku | Ajavahemik 2007–2013 | 4 304 949 019,00 | 1 662 345 130,00 | 652 962 370,35 | 38,61% | 15,17% |

Eelarveaasta: 2009 | 626 982 387,00 | 626 982 387,00 | 175 029 780,08 |

[1] Nõukogu 27. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1198/2006 (Euroopa Kalandusfondi kohta) artikkel 68, ELT L 120, 15.8.2006.

[2] Tabel I. Rahaliste vahendite kasutamine lähenemispiirkondades.

Tabel II. Rahaliste vahendite kasutamine lähenemiseesmärgiga hõlmamata piirkondades.

Tabel III. Kavandatud EKFi summad prioriteetsete suundade ja liikmesriikide lõikes.

Tabel IV. EKFi tõendatud kulud prioriteetsete suundade ja liikmesriikide lõikes.

[3] Nõukogu määrus (EÜ) nr 744/2008, 24. juuli 2008, millega nähakse ette ajutine erimeede, et edendada majanduskriisi tõttu kannatavate Euroopa Ühenduse kalalaevastike ümberkorraldamist, ELT L 202, 31.7.2008.