Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta /* COM/2012/0142 final - 2012/0071 (NLE) */





SELETUSKIRI Portugali taotluse alusel andis nõukogu 17. mail 2011 Portugalile finantsabi (nõukogu rakendusotsus 2011/344/EL), et toetada jõulist majandus- ja reformikava, mille eesmärk on taastada usaldus ja võimaldada majandusel tagasi pöörduda jätkusuutliku kasvu teele ning tagada Portugali, euroala ja ELi finantsstabiilsus. Kooskõlas otsuse 2011/344/EL artikli 3 lõikega 9 on komisjon koos Rahvusvahelise Valuutafondiga ja konsulteerides Euroopa Keskpangaga vaadanud kolmandat korda läbi edusammud, mida kokkulepitud meetmete rakendamisel on saavutatud, samuti kõnealuste meetmete tõhususe ning majandusliku ja sotsiaalse mõju. Võttes arvesse hiljutisi majandus-, eelarve- ja finantssuundumusi ning poliitilisi meetmeid, on komisjon seisukohal, et abi andmise aluseks olevaid majanduspoliitilisi tingimusi on tarvis pisut muuta, et tagada programmi eesmärkide saavutamine, nagu on selgitatud nõukogu rakendusotsuse väljapakutud muudatuste põhjendustes. 2012/0071 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism,[1] eelkõige selle artikli 3 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1)(1) Kooskõlas nõukogu rakendusotsuse 2011/344/EL artikli 3 lõikega 9 vaatas komisjon koos Rahvusvahelise Valuutafondiga ning Euroopa Keskpangaga konsulteerides kolmandat korda läbi edusammud, mida Portugali ametiasutused on kokkulepitud meetmete rakendamisel saavutanud, samuti kõnealuste meetmete tõhususe ning majandusliku ja sotsiaalse mõju. (2)(2) Läbivaatamise käigus jõuti järeldusele, et tingimused täideti 2011. aasta neljandas kvartalis rahuldavalt. Valitsemissektori eelarve puudujääk vähenes 2011. aastal allapoole sihttaset 5,9 % SKPst ja peaks hinnanguliselt olema ligikaudu 4 % SKPst, kuigi see on tingitud pankade pensionifondide erakorralisest ülekandmisest riiklikusse sotsiaalkindlustussüsteemi mahus ligikaudu 6 miljardit eurot (ligikaudu 3½ % SKPst). 2012. aasta eelarve on kooskõlas vajadusega saavutada vastavalt programmile puudujäägieesmärk 4½ % SKPst. Jätkatakse poliitikameetmete rakendamist finantssüsteemi stabiliseerimiseks. Portugali pangad võtavad vastavalt programmile meetmeid rangemate kapitalinõuete täitmiseks, võttes samas arvesse mõju, mis tuleneb Euroopa Pangandusjärelevalve nõudest hinnata riigivõlga turuhinnas, kohapealse kontrolli erikorrast ja pankade pensionifondide üleviimisest sotsiaalkindlustussüsteemi. Samuti on edenemas töö- ja tooteturu reformid: sotsiaalpartneritega jõuti kokkuleppele laiaulatusliku ja ambitsioonika tööturureformi osas ning parlamendile on esitatud oluliselt muudetud konkurentsialane raamseadus, millega luuakse tingimused konkurentsi tõhusa jõustamiskorra kehtestamiseks. Uue raamseaduse alusel rakendatakse praegu erastamiskava. Lõpule viidud on energiaettevõtja EDP ja energiavõrguettevõtja REN müük ning paika on pandud riigi osalusega ettevõtete restruktureerimise strateegia. Parandatud on riigihangete õigusraamistikku ja käimas on eluasemeturu õigusraamistiku uuendamine. Hästi on edenemas kohtusüsteemi reform, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Artiklis 3 muudetakse järgmist. 1) lõige 6 asendatakse järgmisega: „6. Portugal võtab 2012. aastal kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud tingimustega vastu järgmised meetmed: a) 2012. aasta eelarvesse lisatakse punktides b ja c määratletud meetmed, mille maht on vähemalt 9,8 miljardit eurot. 2012. aasta eelarvesuundumustest tekkinud võimaliku lõhe täitmiseks võetakse täiendavaid meetmeid, peamiselt kulude poolel. Valitsus võtab märtsis vastu lisaeelarve, mis hõlmab mitmeid elemente, nagu pankade pensionifondide riiklikusse sotsiaalkindlustussüsteemi ülekandmise mõju, Madeira autonoomse piirkonnaga sõlmitav kokkulepe, majandusväljavaadete halvenemise mõju eelarvele, väiksemad intressimaksed ja maksevõlgnevuste kõrvaldamise strateegia. Lisaeelarvega valitsemissektori eelarve 2012. aasta puudujäägieesmärki (vastab 4½ %-le SKPst) ei muudeta; b) Portugal seab eesmärgiks kärpida kulusid 2012. aastal vähemalt 6,8 miljardi euro võrra, sealhulgas vähendada palkasid ja tööhõivet avalikus sektoris; kärpida pensione; korraldada põhjalikult ümber keskvalitsuse tegevus ning kõrvaldada kattuvused ja muu ebatõhusus; vähendada ülekandeid riigi osalusega ettevõtetele; vähendada omavalitsuste ja valdade arvu; kärpida haridus- ja tervishoiukulusid; vähendada piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele tehtavaid makseid ning vähendada kapitalikulusid ja muid kulusid vastavalt programmile; c) tulude poolel rakendab Portugal tulude suurendamise meetmeid mahus ligikaudu 3 miljardit eurot, sealhulgas laiendab käibemaksubaasi, piirates maksuvabastusi ja vaadates läbi selliste kaupade ja teenuste loetelud, mille suhtes kohaldatakse vähendatud, keskmist ja kõrget maksumäära; suurendab aktsiisimaksusid; laiendab ettevõtete ja üksikisiku tulumaksu baasi, piirates maksudest mahaarvamisi ja eriskeeme; ühtlustab pensionide ja töötasu suhtes kohaldatavaid üksikisiku tulumaksu mahaarvamisi ning teeb muudatusi omandi maksustamisel, piirates oluliselt maksuvabastusi. Kõnealuseid meetmeid täiendatakse maksudest kõrvalehoidumise, maksupettuste ja maksustamiseeskirjade eiramise vastaste meetmetega; d) Portugal võtab vastu meetmed riigi rahanduse juhtimise tugevdamiseks. Portugal rakendab uue eelarveraamistiku seadusega ette nähtud meetmed, sealhulgas kehtestab keskpika perioodi eelarveraamistiku ja loob sõltumatu eelarvenõukogu. Kohaliku ja piirkondliku tasandi eelarveraamistikku tugevdatakse märkimisväärselt, eelkõige nähes ette peamised võimalused, et viia vastavad finantseerimisseadused kooskõlla eelarveraamistiku seadusega. Portugal edendab riigi rahanduse aruandlust ja seiret ning tugevdab eelarve täitmise eeskirju ja menetlusi. Portugali valitsus töötab välja maksevõlgnevuste valideerimise ja arveldamise strateegia. Kõnealuse strateegiaga nähakse ette prioriteetide seadmise kriteeriumid võlausaldajatele maksmisel, samuti juhtimiskord, millega tagatakse õiglane ja läbipistev arveldamine kõigis sektorites. Portugal kehtestab tõhusama õigusliku ja institutsionaalse raamistiku, mille alusel hinnatakse eelarveriske enne avaliku ja erasektori partnerluse lepingu sõlmimist. Samuti võtab Portugal vastu õigusakti, millega reguleeritakse riigi osalusega ettevõtete asutamist ja toimimist riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Enne raamistiku läbivaatamist ja uue õigusliku struktuuri kehtestamist ei sõlmi Portugal uusi avaliku ja erasektori partnerluse lepinguid ega asuta riigi osalusega ettevõtteid; e) Portugali kohalike omavalitsusüksuste haldussüsteemi kuulub hetkel 308 omavalitsust ja 4259 valda. Portugal töötab välja konsolideerimiskava, et neid üksuseid reorganiseerida ja nende arvu oluliselt vähendada. Kõnealused muudatused jõustuvad järgmise kohaliku valimistsükli alguseks; f) Portugal ajakohastab tulude haldamist, luues ühe üksuse, vähendades omavalitsuste büroode arvu ja kõrvaldades olemasolevad puudused maksuarbitraažisüsteemis; g) Portugal rakendab Madeira autonoomse piirkonnaga rahastamiskorra; h) Portugal võtab vastu meetmed, et parandada riigi osalusega ettevõtete tõhusust ja jätkusuutlikkust nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil. Portugal rakendab strateegia, millega korraldatakse ümber riigi osalusega ettevõtted ja vähendatakse nende võlakoormust ning parandatakse turupõhise rahastamise tingimusi. Portugal rakendab kõnealuse strateegia, et tagada tegevuse tasakaal sektorite tasandil 2012. aasta lõpuks; i) Portugal jätkab erastamiskava rakendamist. Täpsemalt müüakse 2012. aastal riigi osalus ettevõtetes GALP, TAP ja ANA ning käivitatakse ettevõtte Comboios de Portugal kaubaveoga tegeleva haru, ettevõtte Correios de Portugal ja mitmete väiksemate ettevõtete erastamine. Töötatakse välja ettevõtet Parpublica käsitlev strateegia, kaaludes võimalust ettevõtte tegevus järk-järgult lõpetada või kaasata ettevõte valitsemissektori koosseisu; j) Portugal rakendab õigusaktid töötuskindlustussüsteemi reformimiseks, vähendades sealhulgas töötuskindlustushüvitiste maksmise maksimaalset kestust, kehtestades töötuskindlustushüvitiste ülemmääraks sotsiaalabiindeksi 2,5 kordse näitaja, vähendades hüvitise suurust töötusperioodi jooksul, vähendades minimaalset töötuskindlustusmaksete tegemise perioodi ja laiendades süsteemi teatavatele füüsilisest isikust ettevõtjatele; k) valitsus töötab välja ettepaneku, et ühtlustada töölepingute lõpetamisel makstavate lahkumistasude süsteem, et vähendada kõnealuste tasude taset ELi keskmiseni (8–12 päeva tööaasta kohta) ja luua töölepingute lõpetamisel makstavate lahkumistasude hüvitamise fond; l) leevendatakse ületunnitöö tasustamist reguleerivaid eeskirju ja muudetakse tööaja planeerimise võimalused paindlikumaks; m) Portugal soodustab palgasuundumusi, mis on kooskõlas eesmärgiga edendada töökohtade loomist ja parandada ettevõtete konkurentsivõimet, et vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust. Programmiperioodil suurendatakse alampalka ainult juhul, kui see on põhjendatud majanduslike ja tööturu suundumustega. Võetakse meetmeid praeguse palgaläbirääkimiskorra puuduste kõrvaldamiseks, sealhulgas võetakse vastu õigusaktid, millega vaadatakse läbi kollektiivlepingute pikendamise kriteeriumid ja kord ning hõlbustatakse ettevõtte tasandil sõlmitavate lepingute kasutamist. Seniks peatatakse kollektiivlepingute pikendamine; n) pärast praeguste tavade läbivaatamist ja uue tegevuskava koostamist tugevdatakse aktiivset tööturupoliitikat; o) koostatakse tegevuskava kesk- ja kutsehariduse ning väljaõppe kvaliteedi parandamiseks; p) parandatakse kohtusüsteemi toimimist, rakendades kohtureformikavaga ettenähtud meetmed ning vaadates läbi ja auditeerides käsitlemata juhtumeid, et määrata kindlaks meetmed, mille abil lahendada kuhjunud kohtuasjad ja edendada alternatiivseid vaidluste lahendamise võimalusi; q) Portugal jätkab majanduse avamist konkurentsile. Portugali valitsus võtab vajalikke meetmeid, et vältida tõkkeid kapitali vabale liikumisele, eelkõige tagamaks, et Portugali riik ega mis tahes avaliku sektori asutus ei sõlmi aktsionärina lepinguid, mis võiksid pärssida kapitali vaba liikumist või mõjutada ettevõtete juhtimist. Liberaliseeritakse kutseteenused, parandades kutsekvalifikatsiooniraamistikku ja kõrvaldades piirangud reguleeritud kutsealade puhul. Ehitus- ja kinnisvarasektoris leevendab Portugal piiriüleste pakkujate suhtes kohaldatavaid nõudeid ja vaatab läbi teenusepakkujate asutamist raskendavad tõkked; r) tuleb edendada konkurentsi ja õiguslikku raamistikku. Portugal tugevdab peamiste riiklike reguleerivate asutuste sõltumatust ja vahendeid, rakendab konkurentsiseaduse eelnõu, et suurendada konkurentsieeskirjade jõustamise kiirust ja tõhusust, ning käivitab konkurentsile, reguleerimisele ja järelevalvele spetsialiseeritud kohtu tegevuse; s) energiasektoris võtab Portugal meetmeid, et hõlbustada turule sisenemist, edendada Pürenee gaasituru loomist ning astuda täiendavaid samme ELi kolmanda energiapaketi täielikuks ülevõtmiseks. Portugal võtab meetmeid, et vaadata läbi elektrienergia tootmise toetus- ja hüvitusskeemid. Portugal võtab meetmeid, et vähendada ülemääraseid hinnalisandeid ja kõrvaldada tariifivõlg (defice tarifário) 2020. aastaks, keskendudes elektrigarantii hüvitusskeemidele, erikorrale (taastuvad energiaallikad, välja arvatud need, mis on hõlmatud pakkumismehhanismiga, ja koostootmine) ja tavakorrale (CMEC ja CAE); t) muudes võrgutööstustes, eelkõige transpordi, telekommunikatsiooni ja postiteenuste sektoris, võtab Portugal vastu täiendavad meetmed konkurentsi ja paindlikkuse suurendamiseks; u) Portugal võtab vastu riigihangete läbivaadatud eeskirjad, et muuta ärikeskkond konkurentsile avatumaks ja tõhustada avaliku sektori kulutusi; v) Portugal rakendab eluaseme üüriturgu käsitlevad õigusaktid, et veelgi tasakaalustada rentnike ja rendile andjate kohustusi, suurendada renoveerimise stiimuleid ning muuta turg paindlikumaks ja dünaamilisemaks.” 2) lõike 8 punkt b asendatakse järgmisega: „b) jälgib tähelepanelikult, kuidas pangad täidavad enda esitatud plaane, et saavutada hiljemalt 2012. aasta lõpuks esimese taseme omavahendite määraks 10 %. Kapitalinõuded, mis tulenevad riigivõla hindamisest turuhinnas vastavalt Euroopa Pangandusjärelevalve nõuetele, täidetakse 2012. aasta juuniks, võttes samas arvesse mõju, mis tuleneb kohapealse kontrolli erikorrast ja pankade pensionifondide üleviimisest riiklikusse sotsiaalkindlustussüsteemi. Juhul kui pangad ei saavuta kapitalinõude künnist õigeaegselt, võivad nad taotleda ajutiselt avaliku sektori vahendeid erapankadele suunatud 12 miljardi euro suurusest pankade maksevõime toetusfondist, mis on loodud programmi raames;” 3) lõike 8 punkt c asendatakse järgmisega: „c) tagab pangandussektori finantsvõimenduse tasakaalustatud ja nõuetekohase vähendamise, mis on oluline selleks, et alaliselt kõrvaldada rahastamisega seotud tasakaalustamatus. Pankade rahastamiskavades seatakse eesmärgiks vähendada laenu ja hoiuste suhet soovitusliku näitajani ligikaudu 120 protsenti programmi kestuse lõpuks ning piirata programmi jooksul sõltuvust eurosüsteemi rahalistest vahenditest. Kõnealused rahastamiskavad vaadatakse läbi kord kvartalis;” 4) lõike 8 punkt e asendatakse järgmisega: „e) tagab riigi omanduses oleva ettevõtte Caixa Geral de Depositos (CGD) tegevuse tõhustamise, et suurendada vastavalt vajadusele selle peamiste pangateenuste haru kapitalibaasi. Kindlustusharu müüakse kavakohaselt 2012. aastal otse lõppostjale ja sellest saadavaid vahendeid kasutatakse kõnealuse aasta täiendavate kapitalivajaduste rahuldamiseks, samas kui Caixa Geral de Depositos jätkab investeeringutest väljumist mittestrateegiliste varade puhul. Seni kuni kõnealuseid vajadusi ei saa rahuldada grupisisestest allikatest 2012. aasta juuni lõpuks, antakse ettevõttele Caixa Geral de Depositos valitsemissektoripoolset kapitaliteotust pankade maksevõime toetusfondi välisest rahapuhvrist;” 5) lõike 8 punkt f asendatakse järgmisega: „f) tagab, et pankade pensionifondide osalisest riiklikusse sotsiaalkindlustussüsteemi üleviimisest saadavat tulu kasutatakse kooskõlas liidu riigiabieeskirjadega, ning teostada rangete kõlblikkuskriteeriumide alusel nõuete loovutamine mahus 3 miljardit eurot pankadelt valitsemissektorile, säilitades samas võlgniku lepingulised kohustused;” 6) lõike 8 punkt g asendatakse järgmisega: „g) töötada välja ja rakendada eriotstarbeliste majandusüksuste raskustes varade tagasisaamise strateegia, et maksimeerida maksumaksja tulu mõistlikku aja jooksul;” 7) lõike 8 punkt i asendatakse järgmisega: „i) tagab, et pangad võtavad kohapealse kontrolli eriprogrammi olemasolevaid tulemusi arvesse stressitestides, mille puhul võetakse aluseks esimese taseme omavahendite künnis 6 %.” 8) Lõike 8 punkt j jäetakse välja. Artikkel 2 Käesolev otsus on adresseeritud Portugalile. Artikkel 3 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja [1] ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.