VÄLISAUDIITORI ARUANNE KONTROLLIKOJA 2010. AASTA RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE KOHTA

2011/C 267/01

TEADE LUGEJATELE

Kontrollikoja tulusid ja kulusid on alates eelarveaasta 1987 lõppemisest igal aastal kontrollinud sõltumatu audiitor, ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 (mille kohaselt vastutab kontrollikoda Euroopa Liidu kõigi tulude ja kulude auditeerimise eest) ning sama lepingu artikli 319 (mis puudutab eelarve täitmisele heakskiidu andmist) sätete kohaldamist.

Kontrollikoja sõltumatu audiitori poolt eelarveaastate 1987–1991 raamatupidamise aastaaruannete kohta koostatud aruanded saadeti ainult Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni esimehele.

Vastavalt kontrollikoja liikmete 8. juuli 1993. aasta istungi otsusele avaldatakse sõltumatu audiitori aruanded alates eelarveaastast 1992 Euroopa Liidu Teatajas.

31. DETSEMBRIL 2010 LÕPPENUD EELARVEAASTA RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

SISUKORD

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

Sõltumatu audiitori aruanne

Bilanss seisuga 31. detsember 2010

31. detsembril 2010 lõppenud eelarveaasta tulemiaruanne

31. detsembril 2010 lõppenud eelarveaasta rahavoogude aruanne

31. detsembril 2010 lõppenud eelarveaasta omakapitali muutuste aruanne

Arvestuspõhimõtted ja raamatupidamise aastaaruande lisad

1. Üldosa

2. Peamised arvestuspõhimõtted ja raamatupidamise aastaaruande esitluslaad

3. Bilansi lisad

4. Tulemiaruandele lisatud märkused

5. Bilansivälised kirjed

Teave eelarveaasta 2010 eelarve kohta

Sõltumatu kinnitav aruanne

Sõltumatu audiitori aruanne

Euroopa Kontrollikoja

juhtkonnale

Auditeerisime Euroopa Kontrollikoja raamatupidamise aastaaruannet, mis sisaldab bilanssi seisuga 31. detsember 2010, eelarveaasta lõpu seisuga koostatud tulemiaruannet, omakapitali muutuste aruannet ja rahavoogude aruannet ning kokkuvõtet peamistest arvestuspõhimõtetest ja muid selgitavaid märkusi, mis on esitatud lehekülgedel 4–15.

Juhtkonna kohustused seoses raamatupidamise aastaaruandega

Juhtkond vastutab raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õige esitamise eest kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse eespool nimetatud nõukogu määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad, ning Euroopa Liidu arvestuseeskirjadega. Lisaks vastutab juhtkond sellise sisekontrollisüsteemi loomise eest, mis on vajalik pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi mittesisaldava raamatupidamise aastaaruande koostamiseks.

Audiitori kohustused

Meie kohustuseks on tehtud auditi põhjal esitada arvamus nimetatud raamatupidamise aastaaruande kohta. Tegime auditi kooskõlas Commission de surveillance du secteur financier’ vastu võetud rahvusvaheliste auditistandarditega. Nimetatud standardites nõutakse eetikanõuete järgimist ning audititöö kavandamist ja tegemist viisil, mis tagaks piisava kindluse, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisel määral väärkajastamisi.

Auditi käigus tehakse protseduurid, mis on kavandatud tõendusmaterjali saamiseks raamatupidamise aastaaruandes esitatud summade ja andmete kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis hõlmab ka hinnangu andmist raamatupidamise aastaaruandes pettuse või vigade tõttu esineva olulise väärkajastamise riski kohta. Riskihinnangute koostamisel võtab audiitor arvesse asutuses toimivat sisekontrollisüsteemi seoses raamatupidamise aastaaruande koostamise ja tõese esitamisega, et kavandada asjaoludele vastavad auditiprotseduurid. Audiitori eesmärk ei ole avaldada arvamust asutuse sisekontrollisüsteemi mõjususe kohta. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti raamatupidamise aastaaruande üldist esituslaadi.

Oleme seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane meie auditiarvamuse avaldamiseks.

Arvamus

Oleme seisukohal, et raamatupidamise aastaaruanne annab õige ja õiglase ülevaate Euroopa Kontrollikoja finantsolukorrast 31. detsembri 2010. aasta seisuga ja lõppenud eelarveaasta rahavoogudest vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse eespool nimetatud nõukogu määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad, ning Euroopa Liidu arvestuseeskirjadele.

Luxembourg, 16. juuni 2011 PricewaterhouseCoopers SARL esindaja Marianne WEYDERT

Bilanss seisuga 31. detsember 2010

(eurodes) Varad Märkus 31. detsember 2010 31. detsember 2009 Immateriaalne põhivara 3.1 479 144 401 216 Materiaalne põhivara 3.2 37 919 629 36 554 342 Pikaajalised nõuded 25 525 Põhivara kokku 38 398 798 36 956 083 Lühiajalised nõuded 3.3 531 239 965 208 Raha ja selle ekvivalendid 3.4 55 267 786 1 527 466 Käibevara kokku 55 799 025 2 492 674 Varad kokku 94 197 823 39 448 757





(eurodes) Kohustused Märkus 31. detsember 2010 31. detsember 2009 Akumuleeritud puudujääk –24 068 815 –22 012 092 Aasta tulem – kasum+/kahjum– 57 113 695 –2 056 723 Kapital 33 044 880 –24 068 815 Töötajate hüvitised 3.5 53 317 385 56 663 864 Muud pikaajalised kohustused 3.6 175 000 175 000 Pikaajalised kohustused kokku 53 492 385 56 838 864 Riski- ja kulueraldised 3.7 — 650 000 Lühiajalised võlad 3.8 7 660 558 6 028 708 Lühiajalised kohustused kokku 7 660 558 6 678 708 Kohustused kokku 94 197 823 39 448 757

Lisatud märkused lk 8–15 on käesoleva aruande lahutamatu osa.

31. detsembril 2010 lõppenud eelarveaasta tulemiaruanne

(eurodes) Märkus 2010 2009 Komisjoni poolt teistele institutsioonidele tehtud siirded 4.1 164 602 733 104 484 524 Haldustegevusest saadud tulud 4.2 18 583 069 18 622 118 Muud tegevustulud 4.3 14 279 164 861 Tegevustulud kokku 183 200 081 123 271 503 Personalikulud 4.5 – 100 326 863 –92 264 980 Põhivaraga seotud kulud 3.1–3.2 ja 4.6 –3 005 731 –3 393 154 Muud halduskulud 4.7 –23 109 833 –22 890 737 Tegevuskulud –29 665 – 102 110 Tegevuskulud kokku – 126 472 092 – 118 650 981 Tegevuskulud kokkuTegevustulem 56 727 989 4 620 522 Finantstulud 4.8 53 017 59 266 Finantskulud 4.9 –15 044 –15 125 Pensionikohustuste muutused (– kulu, + tulu) 3.5 ja 4.10 347 733 –6 721 386 Põhitegevuse-väline tulem 385 706 –6 677 245 Eelarveaasta tulem 57 113 695 –2 056 723

Lisatud märkused lk 8–15 on käesoleva aruande lahutamatu osa.

31. detsembril 2010 lõppenud eelarveaasta rahavoogude aruanne

(eurodes) 2010 2009 Eelarveaasta tulem 57 113 695 –2 056 723 Rahavood põhitegevusest – korrigeerimised Kulum (immateriaalne põhivara) 215 031 184 798 Kulum (materiaalne põhivara) 2 780 834 3 206 079 Riskieraldiste kohustuste muutus – 650 000 650 000 Ebatõenäoliselt laekuvate võlgade väärtuse languse muutus — –1 790 Pikaajaliste nõuete muutus 500 — Lühiajaliste nõuete muutus 441 676 492 568 ELi üksustelt saadaolevate summade muutus –7 707 205 Muude pikaajaliste kohustuste muutus — — Kohustuste muutus 1 616 394 –1 629 818 ELi üksustele võlgnetavate summade muutus 15 456 –88 476 Rahavood põhitegevusest kokku 61 525 879 756 433 Rahavood investeerimistegevusest Materiaalse ja immateriaalse põhivara soetamine (–) –4 448 946 –4 850 333 Materiaalsest ja immateriaalsest põhivarast laekunud tulu (+) — — Kinnisvara, seadmete ja vahendite müügist saadud kasum/kahjum 9 866 2 275 Rahavood investeerimistegevusest kokku –4 439 080 –4 848 058 Töötajate hüvitised – muutus –3 346 479 4 130 466 Raha ja selle ekvivalentide muutus 53 740 320 38 841 Raha ja selle ekvivalendid eelarveaasta alguses 1 527 466 1 488 625 Raha ja selle ekvivalendid eelarveaasta lõpus 55 267 786 1 527 466

Lisatud märkused lk 8–15 on käesoleva aruande lahutamatu osa.

31. detsembril 2010 lõppenud eelarveaasta omakapitali muutuste aruanne

(eurodes) Kapital Akumuleeritud puudujääk Eelarveaasta tulem Kapital (kokku) Saldo seisuga 31. detsember 2009 –22 012 092 –2 056 723 –24 068 815 Eelmise eelarveaasta tulemi jaotamine –2 056 723 2 056 723 — Eelarveaasta tulem 57 113 695 57 113 695 Saldo seisuga 31. detsember 2010 24 068 815 57 113 695 33 044 880

Lisatud märkused lk 8–15 on käesoleva aruande lahutamatu osa.

Arvestuspõhimõtted ja raamatupidamise aastaaruande lisad

1. Üldosa

Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda”) loodi 22. juuli 1975. aasta Brüsseli lepinguga ja alustas tööd liidu välisauditi asutusena 1977. aasta oktoobris asukohaga Luxembourgis.

Euroopa Kontrollikoja missioon

Euroopa Kontrollikoda on asutamislepingu alusel loodud ELi institutsioon, mille ülesandeks on auditeerida ELi rahalisi vahendeid. ELi välisaudiitorina aitab kontrollikoda parandada ELi finantsjuhtimist ja on Euroopa Liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsja.

Kontrollikoda hindab osutatava audititeenuse abil ELi rahaliste vahendite kogumist ja kasutamist. Kontrollikoda kontrollib, kas finantstehingud on nõuetekohaselt dokumenteeritud ja esitatud ning seaduslikult ja korrektselt tehtud ja juhitud, et tagada tegevuse säästlikkus, tõhusus ja mõjusus. Kontrollikoda esitab oma audititulemused arusaadavates, asjakohastes ja objektiivsetes aruannetes. Kontrollikoda esitab ka oma arvamuse finantsjuhtimist käsitlevatel teemadel.

Kontrollikoda edendab aruandekohustuse täitmist ja läbipaistvust ning aitab Euroopa Parlamendil ja nõukogul teostada kontrolli ELi eelarve täitmise üle, eriti ELi eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse ajal. Kontrollikoda on võtnud endale eesmärgiks olla tõhus asutus, mis tegutseb avaliku sektori auditi ja halduse eesliinil.

Kontrollikoja eelarveaasta kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini.

2. Peamised arvestuspõhimõtted ja raamatupidamise aastaaruande esituslaad

2.1. Esitamise alused

Kontrollikoja raamatupidamise aastaaruande koostamine vastab nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) sätetele ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse eespool nimetatud nõukogu määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

Raamatupidamise aastaaruanne koostatakse kooskõlas Euroopa Liidu arvestuseeskirjadega, mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori arvestusstandarditel (IPSAS). Arvestuseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja pärast nõupidamist teiste institutsioonidega.

2.2. Välisvääringus esitatud saldode ja tehingute hindamine

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Kasum või kahjum vahetuskursi muutustest, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas fikseeritud rahaliste varade ja kohustuste vahetuskursside ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus, kajastatakse tulemiaruandes.

Välisvaluutas fikseeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud vahetuskursside alusel.

2.3. Materiaalne ja immateriaalne põhivara

Materiaalne ja immateriaalne põhivara on näidatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud amortisatsioon ja väärtuse langus. Madala maksumusega artiklid (alla 420 euro) näidatakse kuludena nende soetamise aastal. Eelarveaasta jooksul kätte saadud / omandatud vara, mis on aasta lõpus veel maksmata, näidatakse kui „pooleliolevat”; pooleliolevate varade hulka kuuluvad ka suured ehitusprojektid, mis ei ole veel aasta lõpuks valminud.

Amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt vara maksumus kirjendatakse alates selle soetamise kuust vastavalt eeldatavale kasutuseale järgmiselt:

Immateriaalne vara (arvutitarkvara litsentsid) 4 aastat Hooned 25 aastat või eeldatav kasutusiga Masinad ja seadmed 4,8 aastat Sisustus ja sõidukid 4, 8, 10 aastat Arvutiriistvara 4 aastat Üüritud hoonete sisustus Üürilepingu kestus Muud seadmed ja sisustus 4, 6, 8 aastat

Pooleliolevaid ehitisi ei amortiseerita, kuna need varad ei ole veel kasutatavad.

Euroopa Komisjoni arvestuseeskirjade rakendamise järel tegi komisjoni eelarvevahendite käsutaja kontrollikojale erandi arvestuseeskirja nr 6 puhul ja asutusesiseselt loodud mittemateriaalse põhivara mittekapitaliseerimisel. Erandi kehtivus lõpeb 31. detsembril 2009. Seega tuleb asutusesiseselt loodud mittemateriaalne põhivara alates 1. jaanuarist 2010 kapitaliseerida vastavalt rahvusvahelisele arvestusstandardile (IAS) 38 ja IPSAS 31. Uurimistegevuse kulud ja kapitaliseerimata arenduskulud arvestatakse keskmise personalikulu põhjal.

2.4. Töötajate hüvitised

Vastavalt nõukogu 18. oktoobri 1977. aasta määruse (EÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77 (Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta) (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1) artiklile 19 kirjendatakse selle pensionikava kohaselt maksmisele kuuluvad summad Euroopa Liidu eelarves ja liikmesriigid tagavad ühiselt nende maksmise.

Tulevaste pensionimaksete kohustus kirjendatakse ja esitatakse kooskõlas ELi arvestuseeskirjaga nr 12 „Töötajate hüvitised”. Kohustuse arvutamise metoodikas võetakse arvesse pensionikava tunnuseid vastavalt raamatupidamisstandardi IPSAS 25 määratlusele.

IPSAS 25 näeb ette töösuhte lõppemise järgsete hüvitiste kohese hindamise (ehk hetkel, mil liikmele pensioniõigused antakse). Nimetatud raamatupidamisstandardis nõutakse tööandjalt oma kindlustusmatemaatiliste kulukohustuste pidevat määramist, võttes arvesse nii hüvitisi, mis on lubatud töötajatele ajal, mil nad on tööealised, kui ka prognoositavat palkade tõusu. Nimetatud kohustuse arvutamiseks kasutatud kindlustusmatemaatilise hindamise meetodit tuntakse proportsionaalse osa krediteerimise meetodi nime all.

Kohustusest arvestatakse maha tulevastele pensionimaksetele kohaldatavate maksude prognoositav summa, kuna nimetatud maksud laekuvad ELi eelarvesse tuludena.

Pensionikohustused arvutatakse igal aastal ümber aruandluskuupäeval. Tulemiaruandes koosnevad pensionikulud aasta jooksul makstud pensionidest ja aasta lõpus tehtud pensionikohustuste korrigeerimisest (mõlemad netosummad). Kindlustusmatemaatiline tulu ja kulu esitatakse tulemiaruandes.

ELil ei ole praegu mingeid „pensionikavale eraldatud varasid”, mis oleks mõeldud pensionikohustuste rahastamiseks.

2.5. Riski- ja kulueraldised

Riski- ja kulueraldised on ette nähtud kahjumite või võlgade hüvitamiseks, mis on selgelt määratletud ja bilansi koostamise kuupäeva seisuga kas tõenäoliselt või kindlasti realiseeruvad, aga ei ole teada, millises summas või mis kuupäeval.

2.6. Kulude kajastamine

Tehinguid ja sündmusi kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Perioodi lõpus kajastatakse viitvõlad vastavalt tarnitud kauba või osutatud teenuste kogusele.

Seevastu on osa konkreetse aasta maksetest seotud järgnevate perioodidega ning neid käsitatakse ettemakstud tasudena, mis tuleb kajastada järgneva(te)l perioodi(de)l.

Viitvõlgade ja ettemakstud kulude arvutamist aasta lõpus nimetatakse kulude periodiseerimiseks, millega seoses on kehtestatud üksikasjalik metoodika ja praktilised suunised.

3. Bilansi lisad

3.1. Immateriaalne põhivara

Immateriaalse põhivara muutused 2010. aastal olid järgmised:

(eurodes) Bilansiline brutoväärtus 1. jaanuar 2010 Soetused Müük Bilansiline brutoväärtus 31. detsember 2010 Akumuleeritud amortisatsioon 31. detsember 2010 Bilansiline netoväärtus 31. detsember 2010 Muu arvutitarkvara 798 102 292 959 — 1 091 061 – 611 917 479 144 Kokku 798 102 292 959 — 1 091 061 – 611 917 479 144

2010. aastal ei pidanud asutusesiseselt loodud mittemateriaalset põhivara kajastama.

Järgmised summad kajastati kuludena:

(eurodes) 2010 Uurimistegevuse kulud 349 850 Kapitaliseerimata arenduskulud 1 985 750

Need kaks summat kuuluvad „muude halduskulude” ja „personalikulude” alla.

3.2. Materiaalne põhivara

Materiaalse põhivara muutused 2010. aastal olid:

(eurodes) Bilansiline brutoväärtus 1. jaanuar 2010 Soetused Müük ja ümberklassifitseerimine Bilansiline brutoväärtus 31. detsember 2010 Akumuleeritud amortisatsioon 31. detsember 2010 Bilansiline netoväärtus 31. detsember 2010 Maa 776 630 — — 776 630 — 776 630 Hooned 53 474 631 61 168 4 452 077 57 987 876 –28 275 576 29 712 300 Masinad ja seadmed 196 329 18 378 –1 887 212 820 – 133 326 79 494 Arvutiriistvara 4 694 988 382 255 –1 048 957 4 028 286 –3 138 312 889 974 Sisustus ja sõidukid 2 083 199 152 677 – 165 812 2 070 064 –1 293 963 776 101 Muud seadmed ja sisustus 1 980 516 23 242 – 125 781 1 877 977 –1 761 769 116 208 Pooleliolev vara 6 502 732 3 518 267 –4 452 077 5 568 922 — 5 568 922 Kokku 69 709 025 4 155 987 –1 342 437 72 522 575 –34 602 946 37 919 629

„Pooleliolev vara” on vara, mis on tarnitud või osaliselt tarnitud, kuid mille kohta ei ole aasta lõpuks arveid esitatud; see hõlmab ka aasta lõpus veel pooleli olevaid suuri ehitusprojekte. Kui tarnitud vara on vastu võetud ja vastav arve kätte saadud, klassifitseeritakse vastavad varad ümber õigesse rubriiki.

31. detsembri 2010. aasta seisuga on pooleliolevat vara summas 5 568 922 eurot ja see vastab 2010. aastal alustatud hoone K3 väärtusele. Sellel aastal kanti hoone K1 tervishoiu- ja turvanõuetega vastavusse viimine (4 452 077 eurot) rubriigist „Pooleliolev vara” rubriiki „Hooned”.

3.3. Lühiajalised nõuded

(eurodes) 31. detsember 2010 31. detsember 2009 Lühiajalised nõuded, peamiselt seoses töötajate riiklike pensioniõiguste ülekandmisega 27 286 398 142 Muud nõuded, peamiselt seoses palkade ja lähetuskulude ettemaksetega 131 388 367 360 Ettemakstud tasud hoonete üüri- ja IT-lepingute eest 288 122 197 446 Viitlaekumised ELi üksustelt 74 476 0 Nõuded ELi üksuste vastu 9 967 2 260 Kokku 531 239 965 208

3.4. Raha ja selle ekvivalendid

(eurodes) 31. detsember 2010 31. detsember 2009 Avansikonto 1 000 1 000 Arvelduskonto 3 152 174 1 526 466 Usalduskonto 52 114 612 0 Kokku 55 267 786 1 527 466

27. jaanuaril 2010 sõlmisid Euroopa Kontrollikoda ja Banque et caisse d’épargne de l’État (Luxembourg) usalduskonto lepingu. Usalduskonto võimaldab Euroopa Kontrollikojal hallata eelarvepädevate institutsioonide poolt hoone K3 ehituseks eraldatud vahendeid (vt punkt 5.3).

Euroopa Kontrollikoda kasutab seda usalduskontot vaid kindlatel tingimustel, mis on sätestatud pangaga Banque et caisse d’épargne de l’État (Luxembourg) sõlmitud lepingus.

Usalduskontolt saab teha makseid vaid ehituse projektijuhiks oleva konsortsiumi ühele pangakontole. Seda pangakontot kasutab projektijuht vaid ehitusettevõtjate esitatud arvete tasumiseks. Algselt kanti usalduskontole 52 107 202,11 eurot ja sellelt teeniti intressi summas 7 410,25 eurot.

3.5. Töötajate hüvitised

Tulevased pensionimaksekohustused arvutatakse ilma neilt maksete tulevase tegemise ajal kinnipeetavate maksudeta (vt ka punkt 2.4).

(eurodes) 31. detsember 2010 31. detsember 2009 Brutosumma 65 315 919 68 741 798 Maksumäär (%) 18,37 17,57 Maksud 11 998 534 12 077 934 Pensionikohustuste netosumma 53 317 385 56 663 864 Pensionikohustuste netosumma muutus –3 346 479 4 130 466

Liikmete pensionikava on kindlaksmääratud hüvitisega kava. Kindlaksmääratud hüvitised on järgmised:

— üleminekuhüvitis (makstakse kolme aasta vältel peale ametiaja lõppemist);

— vanaduspension;

— invaliidsuspension ja -toetus;

— toitjakaotuspension (makstakse pärast liikme surma, sõltumata sellest, kas see toimub enne või pärast pensionile jäämist).

Pensionikohustuste kalkuleerimist vajavate abisaajate kategooriad on järgmised:

— aktiivsed liikmed;

— üleminekuhüvitist saavad mitteaktiivsed liikmed;

— mitteaktiivsed liikmed pärast üleminekuperioodi (edasi lükatud pension);

— pensionile jäänud liikmed;

— püsivalt töövõimetud;

— ajutiselt töövõimetud;

— töötajate lesed;

— orvud.

Pensionikohustuste arvutamise eest vastutab Eurostat, keda metoodika rakendamise ja vastavate kindlustusmatemaatiliste prognooside määratlemisel abistab sõltumatu pädev ekspert.

Pensionikohustuste hindamise käigus töödeldakse majandus- ja demograafiliste aspektidega seotud muutujaid. Nendele muutujatele omistatud väärtused võivad põhineda kogutud teabel, nad võivad olla hinnangulised või isegi kokkuleppeliselt kindlaks määratud.

Peamised kindlustusmatemaatilised prognoosid sisaldasid hinnangulist nominaalset diskontomäära (4,4 % detsembris 2010), eeldatavat pikaajalist inflatsiooni (1,9 % detsembris 2010) ja üldist palgatõusu (0 % detsembris 2010). 2009. aasta detsembris olid samad muutujad vastavalt 4,1 %, 2,3 % ja 0 %.

Pensionikohustuste brutosumma muutus 2010. aastal tuleneb peaasjalikult reaalse diskontomäära muutustest (2,5 % detsembris 2010 ja 1,8 % detsembris 2009), arengut selgitab järgmine tabel:

(eurodes) 2010 2009 Pensionikohustuste brutosumma eelarveaasta alguses 68 741 798 63 730 921 Uute töötajatega kaasnevad muutused kohustustes 1 225 850 0 Muutused kohustustes, mis on seotud pideva üldkogumi tunnustega 1 001 771 3 958 178 Pideva üldkogumi teenistuse kulud 4 369 423 5 614 685 Pideva üldkogumi intressikulud 2 923 684 2 510 704 Aasta jooksul makstud pension –3 520 106 –2 977 454 Perioodi kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum –2 771 230 –1 189 757 Eelduste muutustest tulenev kindustusmatemaatiline tulu ja kulu –5 653 500 1 052 699 Intressimäär –5 653 500 3 295 980 Suremustabel 0 0 Üldine palgatõus 0 –2 243 281 Muud muutused kindlustusmatemaatilistes eeldustes 0 0 Metoodika- ja teiste muudatustega kaasnev kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum 0 0 Pensionikohustuste brutosumma eelarveaasta lõpus 65 315 919 68 741 798

„Teenistuse kulud” kajastavad aktiivsetele liikmetele antud ja aastase töötamisega seotud täiendavate pensioniõiguste tegelikku väärtust.

„Intressikulud” tekivad pensionile veel jäämata liikmete vanuse suurenemisest; liikmed on eakamad ning uue hindamiskuupäeva ja oma tulevase esimese hüvitise saamise kuupäeva vahelist aega on vähendatud ühe aasta võrra.

„Aasta jooksul makstud pensionid” on seotud aasta jooksul tehtud maksetega ning see on üksikasjalikult esitatud jaos 4.10.

„Kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum” tuleneb järgmise aasta eelduste põhjal oodatud ja tegelikkuses aset leidnu vahest. Reaalse diskontomäära suure muutumise (= nominaalne diskontomäär 4,4 % miinus prognoositud pikaajaline inflatsioonimäär 1,9 %) tulemuseks on pensionikohustuste brutosumma vähenemine 2010. aastal (68 741 798 eurot aastal 2009 võrreldes 65 315 919 euroga aastal 2010).

3.6. Muud pikaajalised kohustused

175 000 euro suurune summa kuulub lepingu kohaselt maksmisele hoone K9 üürilepingu lõpetamisel.

3.7. Riski- ja kulueraldised

Komisjoni esitatud kaebus Euroopa Kohtule seoses nõukogu otsusega ELi töötajate tasustamise kohta osutus edukaks. Euroopa Kohtu otsuse põhjal maksti 31. detsembri 2009. aasta seisuga kajastatud 650 000 euro suurune eraldis 2010. aastal välja.

3.8. Võlakohustused

(eurodes) 31. detsember 2010 31. detsember 2009 Lühiajalised võlakohustused 784 111 548 543 Mitmesugused võlad seoses palkade ja töötajatega 469 459 425 994 Viitvõlad – mitte ELi institutsioonid 5 484 673 4 161 463 Viitvõlad – ELi institutsioonid 888 211 874 060 Võlad konsolideeritud ELi üksustele, peamiselt Euroopa Nõukogule ja Euroopa Parlamendile 34 104 18 648 Kokku 7 660 558 6 028 708

4. Tulemiaruandele lisatud märkused

4.1. „Komisjoni poolt teistele institutsioonidele tehtud siirded”: kirje vastab kontrollikoja igakuistele komisjonile esitatud rahastamistaotlustele kontrollikoja pangakonto täiendamiseks. 2010. aastal tehti hoone K3 ehituseks ülekanne summas 55 619 892 eurot.

4.2. „Tulu haldustegevusest”: jagu koosneb peamiselt liikmete ja personali palgast maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete jaoks tehtud mahaarvamistest.

4.3. „Muud tegevustulud”: muu hulgas valuutakursside muutustest tulenev tulu.

4.4. Tulu valuutatehingutest ja mittevaluutatehingutest tekkis järgmiselt: (eurodes) 2010 Tulu valuutatehingutest 22 440 Tulu mittevaluutatehingutest 183 177 641 Tulud kokku 183 200 081

4.5. „Personalikulud” sisaldavad liikmete, koosseisuliste töötajate, lepinguliste töötajate ja ajutiste teenistujate palkasid. Endiste liikmete üleminekutoetused ning liikmete pensionide ja üleminekutoetustega seotud maksud kuuluvad nüüd rubriiki „Pensionikohustuste muutused” (vt punkt 4.10).

4.6. „Põhivaraga seotud kulud” koosnevad materiaalse ja immateriaalse põhivara amortisatsioonist.

4.7. „Muude halduskulude” olulisimad kirjed on järgmised: — hoonete üürimine ja sellega seotud kulud; — IT ja telekommunikatsioon; — lähetuskulud; — puhastus- ja turvateenused.

4.8. „Finantstulud” koosnevad kontrollikoja arvelduskontolt teenitud pangaintressidest.

4.9. „Finantskulud” on kontrollikoja arvelduskontolt võetud pangatasud.

4.10. Rubriiki „Pensionikohustuste muutused” kuuluvad kõik kontrollikoja liikmete pensionidega seotud kulud. Kulud hõlmavad aasta jooksul makstud pensione ja üleminekutoetusi ning ka aasta lõpus tehtud kõikide tulevaste pensionimaksete kohustuse kohandust. (eurodes) 2010 2009 Muutused liikmete pensionikohustuste netosummas –3 346 479 4 130 466 Välja makstud vanaduspensionid 2 146 438 2 020 586 Välja makstud toitjakaotuspensionid 380 799 356 249 Välja makstud ajutised hüvitised 920 878 542 642 Välja makstud invaliidsuspensionid 71 991 57 977 Aasta jooksul makstud pensionide vahesumma 3 520 106 2 977 454 Paranduskoefitsient 153 662 165 722 Maksetelt maha arvestatud maksud – 675 022 – 552 256 Pensionikohustuste muutused kokku 347 733 6 721 386

5. Bilansivälised kirjed

5.1. Tingimuslikud varad

Tarnijad on andnud järgmised pangagarantiid lepinguliste kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks:

(eurodes) 31. detsember 2010 31. detsember 2009 Reisibüroo 50 000 100 000 Hoone K1 renoveerimine 545 951 545 951 Hoone K3 projektijuhtimine 3 424 120 578 000 Ametisõidukite liisimine 60 000 75 000 Kindlustusettevõte — 1 361 Telekommunikatsioon 20 000 20 000 Kokku 4 100 071 1 320 312

5.2. Tulevase rahastamise kulukohustused

(eurodes) 31. detsember 2010 31. detsember 2009 Hoonete kasutusrent 7 840 772 11 683 829 IT-seadmete, autode ja teiste seadmete kasutusrent 884 379 1 001 910 Vahesumma 8 725 151 12 685 739 Kasutamata assigneeringutele vastavad kulukohustused – täitmata kulukohustused (RAL e „Restant à liquider”) – pärast 2010. aasta viitvõlgade mahaarvamist 11 439 075 56 918 665 Kokku 20 164 226 69 604 404

Täitmata kulukohustused on eelarvelise raamatupidamisarvestuse element, mis kajastab täitmata kulukohustuste väärtust. Täitmata kulukohustuste väärtus on võetud kulukohustuste ja tehtud maksete vaheline erinevus, mis tekib kulukohustuste võtmise ja vastava makse tegemise vahele jääva aja tõttu.

Eelmise aastaga võrreldes on täitmata kulukohustused suurenenud ning selle põhjuseks on uue hoone K3 ehitus.

5.3. Kontrollikoja ehitusprojektid

Kontrollikoda võttis oma peakorteri hoone (hoone „K1”) kasutusele 1988. aastal ning ostis nii hoone kui ka selle alla kuuluva maa 1990. aastal. 1999. aastal sõlmis kontrollikoda Luksemburgi riigiga raamlepingu, millega anti kontrollikojale ühe euro eest teise maatüki kasutamise õigus 49 aastaks (ühekordse uuendamise võimalusega) lisahoone (hoone „K2”) ehitamiseks. Teise lisahoone – „K3” – puhul pidid Luksemburgi riik ja kontrollikoda siiski erinevast projekti rakendamise korraldusest tulenevalt 22. veebruaril 2008 sõlmima uue raamlepingu.

Luksemburgi riik müüs kahe eelmainitud lisahoonega (K2 ja K3) seotud kaks maatükki kontrollikojale sümboolse ühe euro suuruse hinnaga. Kui kontrollikoda peaks tulevikus kaaluma mõne oma hoone loovutamist kolmandale osapoolele, mis ei ole ühenduse asutus või institutsioon, tagastab kontrollikoda maatüki riigi omandisse sümboolse ühe euro suuruse hinna eest; samuti on riigil võimalik osta kõnealune hoone sõltumatu eksperdi määratud hinnaga. Kui Luksemburgi riik seda õigust kasutada ei soovi, annab see maatüki kasutusõiguse hoone ostjale.

Luksemburgis on kontorihoonete kasutusajaks 15 aastat, pärast mida tuleb need kehtivate tervise-, turva- ja keskkonnanõuete täitmiseks moderniseerida. Hoones K1 tehti vajalikud tervise- ja turvastandarditega seotud tööd. Tööd on lõpetatud ja 2010. aasta lõpus ametlikult heaks kiidetud. Hoone K2 võeti kasutusele 2003. aasta novembris ning seetõttu on sellel kasutusluba („autorisation d’exploitation”), mis kehtib kuni 2018. aastani.

Hoone K3 ehitustööd algasid märtsis 2010. Rahastamise teine, 11 miljoni euro suurune osamakse (esimene osamakse oli 55 miljonit eurot) sisaldus 2010. aasta eelarves. 2010. aastal tehti makseid summas 1 361 544 eurot ja kasutamata summa (9 638 456 eurot) on kirjendatud rubriigis „Täitmata kulukohustused” (vt punkt 5.2). Allesjäänud osa katab lepingud, mis sõlmiti ehitusettevõtetega 2010. aastal või mis allkirjastatakse 2011. aastal. Pärast avatud hanget sõlmis kontrollikoda 15. juunil 2009 konsortsiumiga teenuslepingu hoone K3 ehituse projektijuhtimiseks. Muu hulgas on projektijuhi kohustus kontrollikoja nimel korraldada hanked ja sõlmida lepingud ehitusettevõtjatega, teha ehitustööde üle järelevalvet ning kontrollida vastavaid arveid enne nende väljamaksmist. Kui arved on kontrollitud ja kontrollikoja vastutavate talituste poolt väljamaksmiseks kinnitatud, on projektijuhi kohustus need ehitusettevõtjatele välja maksta. Eelnevalt mainitud kontekstis võtab projektijuht ehitusettevõtjate ees finantskohustusi. Vastukaaluna sellele sätestatakse kontrollikoja ja projektijuhi vahelises lepingus, et kontrollikoja eelarves peavad olema piisavad vahendid, katmaks projektijuhi poolt ehitusettevõtjate ees võetud kohustused. Selle tagamiseks on kontrollikoda kohaliku pangaga sõlminud usalduslepingu ja hoiab seal eelarvepädevate institutsioonide eraldatud vahendeid. Liidu finantshuvid on usalduslepingu kasutusest tulenevalt kaitstud.

5.4. Võimalikud kohtuvaidlused

Puuduvad.

Teave eelarveaasta 2010 eelarve kohta

A. Eelarvetulemi arvutamine

Aasta eelarvetulem arvutatakse eelarve täitmise arvnäitajate alusel. 2010. aasta eelarve kiideti heaks 17. detsembril 2009. Eelarveaasta 2010 eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne on avaldatud 4. mai 2011. aasta Euroopa Liidu Teatajas C 134.

(eurodes) Eelarveaasta assigneeringutest tehtud maksed – 121 673 823 Ülekantud assigneeringutest tehtud maksed –60 368 584 Sihtotstarbeliste tulude assigneeringutest tehtud maksed – 320 649 Aasta jooksul laekunud sama aasta tagasinõudekorraldused 18 927 934 Eelmiste aastate tagasinõudekorraldused, mis aasta jooksul laekusid 140 989 Eelmiste aastate tagasinõudekorralduste korrigeerimine – 288 038 Järgmisse aastasse üle kantud maksete assigneeringud –16 665 339 Eelmisest aastast üle kantud assigneeringud 61 197 589 Sihtotstarbeliste tulude ülekandmisega seotud korrigeerimine 472 601 Eelarvetulem – 118 577 320

Esialgse ja lõpliku eelarve vahel ei tehtud täiendusi ega vähendusi.

B. Eelarvetulemi ja majandustulemi vastavusse viimine

(eurodes) Eelarveaasta tulemiaruanne 57 113 695 Kohaldus seoses artiklitega, mis sisalduvad tulemis, kuid mitte eelarvetulemis – 155 962 435 Viitvõlgade muutus eelmise aasta lõpu ja käesoleva aasta lõpu seisuga 374 703 Komisjonilt saadud rahalised vahendid – 164 602 734 Maksmata arvete muutus aasta lõpus 958 325 Materiaalse ja immateriaalse põhivara amortisatsioon 3 005 731 Eraldiste muutus –3 996 479 Väärtuse languse muutus 0 Käesoleva aasta tagasinõudekorraldused, mis ei ole veel laekunud –4 837 Ülekantud assigneeringutest tehtud maksed 60 368 584 Muu –52 081 747 Vahetuskursi erinevused 16 019 Kohaldus seoses artiklitega, mis sisalduvad eelarvetulemis, kuid mitte tulemis –19 728 580 Soetatud vara (aasta jooksul makstud) –4 448 946 Eelmiste aastate tagasinõudekorraldused, mis aasta jooksul laekusid 140 989 Järgmisse aastasse üle kantud maksete assigneeringud –16 665 339 Eelmisest aastast üle kantud, kuid kasutamata maksete assigneeringute tühistamine 829 005 Sihtotstarbeliste tulude ülekandmisega seotud korrigeerimine 472 602 Pensionimaksed (need on eelarvemaksed, kuid debiteeritakse eraldistest) 0 Muud –56 891 Eelarvetulem – 118 577 320

Sõltumatu kinnitav aruanne

Euroopa Kontrollikoja

juhtkonnale

Kontrollisime, kas Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Kontrollikojale (edaspidi „kontrollikoda”) eraldatud rahalisi vahendeid kasutati ettenähtud eesmärgil ning kas eelarvevahendite käsutajate paika pandud kontrollimenetlused annavad vajaliku garantii, et perioodil 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2010 eraldatud ja kasutatud finantsressurssidega tehtud finantstehingud vastavad kohaldatavatele eeskirjadele ja määrustele.

Raamatupidamine ja dokumentide arhiveerimine ning asjakohaste kontrollisüsteemide kasutuselevõtmine ja rakendamine on kontrollikoja juhtkonna ülesanne. Meie ülesanne on esitada tehtud kontrolli põhjal audiitori arvamus.

Kontrollisime kooskõlas „Institut des réviseurs d’entreprises” heakskiidetud rahvusvahelise standardiga kindluse andmise kohta „Kindlustandvad tööd, mis ei ole eelmiste perioodide raamatupidamise aastaaruannete auditid või ülevaated” (ISAE 3000). Standardis nõutakse, et me kavandaksime ja teeksime kontrolli nii, et kontrollikoja raamatupidamist olulisel määral mõjutav ressursside väärkasutus avastatakse piisava kindlusega. Peamiselt oli meie ülesandeks uurida valimipõhise kontrollimise abil tõendusmaterjali, mis toetas järgmiseid väiteid:

— kontrollikojale eraldatud vahendeid kasutati ettenähtud eesmärgil;

— kehtestatud kontrolliprotseduurid annavad vajaliku garantii finantstehingute vastavuse kohta kohaldatavatele eeskirjadele ja määrustele.

Kontrollikriteeriumidena kasutati järgmisi eeskirju ja määruseid:

— nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve (edaspidi „eelarve”) suhtes kohaldatavat finantsmäärust (edaspidi „finantsmäärus”);

— komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (edaspidi „rakenduseeskirjad”);

— Euroopa Kontrollikoja 12. ja 19. juuli 2007. aasta otsus nr 36/2007, mis käsitleb kontrollikoja eelarve täitmise sise-eeskirju. Need sätted on osa aluslepingutes sätestatud menetlustest või nendest tulenevatest lepingutest, mis käsitlevad eelarve täitmisega seotud tegevust.

Täpsemalt on kriteeriumidena kasutatud järgmisi sise-eeskirjade artikleid.

— Artikkel 7 – „Allkirjad” – „Kõik osapooled, kes osalevad nende tehingute ettevalmistamisel, järelevalves ja registreerimisel, mille abil määratakse kindlaks ja nõutakse sisse tulusid või võetakse kulukohustusi ja tehakse makseid, peavad tehtud töö allkirjastama ja dateerima.”

— Artikkel 9 – „Ehitusprojektid” – „Enne, kui kontrollikoda kiidab heaks sellist projekti puudutava lepingulise kohustuse, peab vastutav üksus esitama selgitava dokumendi, milles näidatakse, et projekt on kooskõlas finantsraamistikuga.”

— Artikkel 16 – „Maksete tegemine” – „Peaarvepidaja täidab finantsmääruse artiklis 80 määratletud maksekorraldused pärast seda, kui ta on kontrollinud rakenduseeskirjade artikli 103 lõikes 1 ja artiklis 104 kirjeldatud kohustuslikke andmeid.”

— Artikkel 23.1 – „Assigneeringute ümberpaigutamine” – „Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 kirjendatakse assigneeringud sihtotstarbelistena jagude ja peatükkide kaupa; peatükid jaotatakse omakorda artikliteks ja punktideks.”

— Artikkel 23.2 – „Assigneeringute ümberpaigutamine” – „Kõikides ümberpaigutamise taotlustes tuleb selgitada, miks assigneeringutest ei piisa. Ümberpaigutamise taotlusele peab alla kirjutama vastutav direktor.”

— Artikkel 24 – „Assigneeringute ülekanded” – „Vastutav eelarvevahendite käsutaja peab koostama loetelu, milles on ära toodud kulukohustuste saldo; saldot korrigeeritakse eelarvekontodel, võttes arvesse tühistatavad assigneeringud ja näidates ära ülekantavad assigneeringud.”

— Artikkel 26 – „Vara inventarinimestikud” – „Materiaalse põhivara inventarinimestik tuleb säilitada andmebaasis.”

— Artikkel 27 – „Minimaalsed juhtimis- ja sisekontrollimenetlused” – „Juhtimis- ja sisekontrollimenetlused koostatakse eelarvevahendite käsutajate poolt kooskõlas kontrollikoja vastu võetud minimaalsete sisekontrollistandarditega. Iga eelarvetehingut käsitleb (…) eelkontrolli eest vastutav isik. (…) Kui eelkontrolli eest vastutav isik leiab, et kõnealune tehing vastab rakenduseeskirjade artikli 47 lõike 3 nõuetele, kiidab ta selle heaks ning dokumenteerib heakskiitmisotsuse.”

Oleme seisukohal, et tehtud kontroll annab meile piisava aluse arvamuse esitamiseks.

Käesolevas aruandes kirjeldatud audititööle tuginedes võime öelda, et kontrolli käigus ei ilmnenud midagi sellist, mis näitaks, et kõigis olulistes aspektides ja tuginedes eelkirjeldatud kriteeriumidele:

a) kontrollikojale eraldatud vahendeid ei oleks kasutatud ettenähtud eesmärgil;

b) kehtestatud kontrollimenetlused ei annaks vajalikku garantiid finantstehingute vastavuse kohta kohaldatavatele eeskirjadele ja määrustele.

Meie aruanne on koostatud ainult selle esimeses lõigus kindlaksmääratud eesmärgil ning teie teavitamiseks ja seda ei tohi kasutada ühelgi teisel eesmärgil ega edastada muudele osapooltele, välja arvatud avaldamiseks Euroopa Liidu Teatajas.