[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 11.1.2006

SEK(2006) 24 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2005–2008

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Taust

1. juulil 1998 jõustunud stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahendiks. 2005. aastal muudeti pakti esimest korda. Reformimisel tunnistati pakti kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid sooviti nii tugevdada pakti tõhusust ja selle mõju majandusele kui ka tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1], mis moodustab osa paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama nõukogule ja komisjonile stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja selle iga-aastase ajakohastatud versiooni (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid peavad esitama (ajakohastatud) stabiilsusprogrammi ja ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid peavad esitama (ajakohastatud) lähenemisprogrammi). Ungari esitas esimese lähenemisprogrammi 2004. aasta mais. Vastavalt määrusele esitas nõukogu 5. juulil 2004 arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Vastavalt samale menetlusele peab komisjon ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama ning majandus- ja rahanduskomitee neid kontrollima. Kontrollimise õigus on ka nõukogul.

Nimetatud programmides peavad liikmesriigid täpsustama oma keskmise pikkusega perioodi eesmärgid seoses eelarveseisundiga ja esitama poliitilised meetmed nende saavutamiseks ja hoidmiseks, sealhulgas asjakohased prognoosid majanduse kohta. Pakti reformimise järel peaks keskmise pikkusega perioodi eesmärk olema iga liikmesriigi puhul erinev. Silmas tuleb pidada liidu majanduslikku ja eelarvelist mitmekesisust, sealhulgas jätkusuutlikkusega seotud eelarveriske. Reformi osaks on ka vajadus luua majanduse tõusuperioodidel tugevdatud eelarvedistsipliini abil korrastatum lähenemine eelarvepoliitikas majandustsükli jooksul, samas kui ajutisel kõrvalekaldumisel keskmise pikkusega perioodi eesmärkidest või nendele eesmärkidele suunatud kohandamiskavas tuleks arvestada olulisi struktuurireforme, millel on tõestatav mõju pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

Võttes arvesse komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosi, tegevusjuhendit[2], potentsiaalse tootmismahu ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat ning 2005.–2008. aasta majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi, on komisjon kontrollinud Ungari hiljuti esitatud ajakohastatud lähenemisprogrammi ja võtnud alljärgneva hindamise põhjal vastu soovituse nõukogule asjakohase otsuse tegemiseks.

Hinnang

(1) Ungari 2005. aasta ajakohastatud lähenemisprogramm esitati nõukogule ja komisjonile 1. detsembril. See hõlmab ajavahemikku 2005–2008. Programmis on üldiselt järgitud uues tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide kohta ette nähtud näidisstruktuuri. Selles on esitatud kõik kohustuslikud ja suurem osa vabatahtlikke andmeid, mis on uue tegevusjuhendiga sätestatud, kuigi ESA95 eeskirjadega esineb teatavaid vastuolusid, eelkõige FISIMi (kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste) käsitlemises ja sõjanduskulude kajastamises. Programmis ei esitata ka üksikasjalikke andmeid eelmiste ja kavandatud ühekordsete kulutuste kohta. Samuti ei ole selles täpsustatud eelarveseisundiga seotud keskpika perioodi eesmärgid, mis on ette nähtud tegevusjuhendis.

(2) 5. juulil 2004 otsustas nõukogu, et Ungaril on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning avaldas artikli 104 lõikele 7 vastava soovituse ülemäärase puudujäägi parandamiseks. Pärast jaanuaris 2005. tehtud nõuetele mittevastavuse otsust avaldas nõukogu 8. märtsil 2005. aastal uued soovitused vastavalt artikli 104 lõikele 7, milles korrati, et ülemäärane eelarvepuudujääk tuleb parandada 2008. aastaks. Selle tähtaja kehtestasid Ungari ametiasutused 2004. aasta lähenemisprogrammis ning kinnitasid seda 2004. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogrammis vastavalt selles ette nähtud kohandamiskavale. Eelkõige soovitas nõukogu Ungari ametiasutustel võtta tõhusaid meetmeid 2005. aasta kavandatud puudujäägi saavutamiseks ning seada igasuguste maksude vähendamise ajastuse ja elluviimise eelduseks 2005.–2008. aastaks kavandatud puudujäägialase eesmärgi saavutamine. Sama kajastus nõukogu arvamuses 2004. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, mis võeti samuti vastu 8. märtsil 2005. Nõukogu otsustas 8. novembril 2005 artikli 104 lõike 8 alusel, et Ungari ei ole järginud nõukogu märtsi soovitusi. Vastavalt artikli 104 lõikele 7 tuleb nõukogul esitada uus soovitus ülemäärase puudujäägi parandamiseks.

(3) Pärast põhjaliku majandusreformi kava vastuvõtmist 1990ndate keskel aitasid tugev makromajanduslik poliitika ja kohased struktuurireformid kaasa stabiilsele ja suurele majanduskasvule ning inflatsiooni vähenemisele. Kuid alates 2001. aastast kasvasid märkimisväärselt riiklikud kulutused ning tõusid palgad, mis kutsusid esile tõsiseid tasakaalunihkeid makromajanduses. Kuigi majanduskasv on nüüd paremini tasakaalus ning inflatsioon ja palkade kasv on 2003. aastast aeglustunud, on Ungaris endiselt suur eelarve- ja väliskaubanduse puudujääk. Ajakohastatud lähenemisprogrammis nähakse ette, et tegelik SKT kasv stabiliseerub 4% juures, mis saavutatakse programmiperioodi investeeringute ja ekspordi kaudu. Selline kasvustsenaarium on üldjoontes kooskõlas komisjoni talituste sügise majandusprognoosiga[3]. Siiski saab programmi viimast aastat lugeda positiivseks, kuna ühisel metoodikal tuginevate komisjoni arvutuste kohaselt saavutati positiivne SKT lõhe. Võttes seda arvesse, näivad ajakohastatud lähenemisprogrammis esitatud kasvuprognoosid saavutatavad ning eriti soodsad programmiperioodi lõpus. Ajakohastatud lähenemisprogrammis esitatud väliskaubanduse puudujäägi prognoos keskpikaks perioodiks tundub realistlik, kuigi kavandatud vähendamine sõltub programmis ette nähtud rangete eelarvepiirangute täitmisest ning struktuurireformide rakendamisest, mis suurendavad potentsiaalset tootmismahtu. Ajakohastatud programmis esitatud inflatsiooniprognoosid vastavad täielikult komisjoni prognoosidele.

(4) Ungari rahapoliitikas lähtutakse inflatsiooni küsimustes valuutakursside sidumisest. Lähenemisprogrammis kinnitatakse, et Ungari on seadnud eesmärgiks ühineda euroalaga 2010. aastaks. Pärast pidevat inflatsiooni kasvu, mis 2004. aasta keskel tõusis üle 7%, langes inflatsioon 2005. aasta esimesel poolel alla 4%. Inflatsiooni kasvu aitasid peatada pärast ELiga ühinemist toimunud tegeliku palgakasvu aeglustumine, väiksem sisenõudlus ning tugevnenud impordikonkurents. Forinti/euro vahetuskursi kasv peatus 2005. aasta oktoobris, kui investorite mure rahanduspoliitiliste suundumuste pärast ning ebakindluse suurenemine euro käibelevõtmise tähtaja suhtes kutsusid esile järkjärgulise odavnemise. Võrreldes aasta algusega odavnes forint 2005. aasta detsembri keskel 3%. Ungari pikaajalised intressimäärad on tunduvalt kõrgemad kui teistes uutes liikmesriikides. Pärast intressimäärade järkjärgulist langemist 7,2%lt jaanuaris 5,6%le septembris 2005., millele aitas kaasa tõhusam tururiskide hindamine, kasvas oktoobris märkimisväärselt euroala võlakirjadest (ja fonditehingutest) saadav tulu, mis jäi püsima 7% juures ning oli eelkõige vastuseks investorite murele rahanduspoliitiliste suundumuste pärast.

(5) Ajakohastatud programmi eesmärk on kaotada ülemäärane puudujääk 2008. aastaks. Kavandatud puudujääk 2005. aastaks on 6,1%, 2006. aastaks 4,7%, 2007. aastaks 3,3% ning 2008. aastaks 1,9% SKTst. Seega on ette nähtud vähendada puudujääki 1,4 protsendipunkti SKTst aastas. Esmase ülejäägi ajakava on samasugune. Eelarveprognoosides puuduvad ühekordsed kulutused (eelkõige sõjaväelise tegevusega seotud ostud, mis moodustavad 0,3 protsendipunkti SKTst nii 2006. kui ka 2007. aastal). Samuti ei ole arvesse võetud Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsust pensioni kogumisskeemide liigitamise kohta, mille mõju jääb 1–1,5% vahele SKTst. Kõnealune mõju võetakse aga arvesse 2007. aasta kevade teatises[4]. Prognooside kohaselt peaks kulude ja SKT suhte vähenemine ligikaudu 7,5 protsendipunkti ajavahemikul 2005–2008 korvama viieaastase maksude vähendamise strateegia rakendamise tulemusena toimunud tulude vähenemise ligikaudu 3,5 protsendipunkti SKTst.

(6) Septembris 2005 muutsid Ungari ametiasutused 2005. aastaks seatud eesmärki, suurendades 2004. aasta detsembri ajakohastatud programmis ette nähtud puudujääki 3,6%lt SKTst 6,1%le SKTst. Komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosi kohaselt on 2005. aasta täpsustatud eesmärk saavutatav. Uusimad kättesaadavad rahaandmed toetavad seda seisukohta.

(7) Ajakohastatud programmis nähakse ette struktuurisaldo paranemine -5,7%lt SKTst 2005. aastal kuni -2,1%le SKTst 2008. aastal (välja arvatud pensionireformi ja ühekordsete kulutuste mõju). Keskpikkade eesmärkide puhul ei saa juhinduda programmis esitatud eelarveprognoosidest.

(8) Programmis ette nähtud struktuurimeetmete, eelkõige avalikku sektorit, tervishoidu ja haridust käsitlevate meetmete puhul puuduvad kvantifitseerimise võimalused kõnealuste meetmete lühikese ja keskmise ajavahemiku eelarvemõjude hindamiseks. Lisaks võib eelarve tulemus osutuda programmis prognoositust halvemaks, võttes arvesse varasemaid ebaõnnestumisi eesmärkide saavutamisel. Komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosis prognoositi 2005. aasta puudujäägiks 6,7% SKTst (sealhulgas sõjatehnika), mis võib tähendada 2006. aasta puudujäägi kujunemist suuremaks kui programmis kavandatud. Kulutuste piiramine 2006. aastal 4 protsendipunkti võrra SKTst võrreldes 2005. aasta eelarvega ei tugine selgelt määratletud ja kvantifitseeritud meetmetele. Järgnevatel aastatel võib riigi maanteede investeeringute üleminek avaliku ja erasektori partnerluskavade alla põhjustada arvestusprobleeme ja kaasa tuua täiendavaid kulusid, intressimäärad ei pruugi langeda, maksureformi mõjude puhul valitseb ebakindlus, kuid tõenäoliselt vähenevad selle tulemusena tulud.

(9) Võttes arvesse eespool esitatud riskihinnangut, tuleb programmi eelarvestrateegiat põhjendada, et tagada selle vastavus nõukogu soovitatud ülemäärase puudujäägi vähendamisele 2008. aastaks.

(10) Prognoosides on arvestatud võla suhte kasvuga 58,4%ni SKTst 2006. aastal ning seejärel selle langemisega programmiperioodi lõpuks 56,2% tasemele SKTst, lähtudes valitsemissektori eelarvepuudujäägi pidevast vähenemisest. Kui võtta arvesse pensionireformi kumulatiivne mõju, mis jääb aastatel 2004–2008 vahemikku 3–6%, ületab võla tase 60% kontrollväärtuse. Komisjoni teenistuste 2004. aasta sügise prognooside ja praeguse ajakohastatud programmi võrdlemisel leiab kinnitust asjaolu, et peamised erinevused valitsemissektori võla ja SKT suhte hindamisel tulenevad ajakohastatud programmi optimistlikest eelarveprognoosidest.

(11) Ungari rahanduse jätkusuutlikkuse puhul on suured ohud, mis johtuvad vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist. Valitsemissektori võla ja SKT suhe on praegu kontrollväärtuse lähedal ning eeldatakse, et see kasvab kuni 2050. aastani. Ungaris korraldati pensionisüsteem ümber 1990ndate lõpus, et tulevikus suurendada kulutusi pensionidele, millega omakorda vähendati elanikkonna vananemise mõju eelarvele. Kuid pensionidega seotud valitsemissektori kulude kasv võiks olla suurem ajakohastatud programmis kavandatust, rõhutades nende tegurite jälgimise olulisust, millega saab tasakaalustada selliseid suuremaid kulutusi ning pensioni- ja teiste vananemisega seotud kulutuste arengusuundi. Lisaks suurendab praegune suur struktuuriline puudujääk jätkusuutlikkusega seotud riske. Seepärast tuleb keskpikas perspektiivis läbi viia riigi rahanduse konsolideerimine ja tugevdada eelarveseisundit, et vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkuse riske[5].

(12) Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed ei ole kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega ajavahemikuks 2005–2008. Nõukogu otsustas 8. novembril 2005 asutamislepingu artikli 104 lõike 8 alusel, et Ungari ei ole siiski järginud asutamislepingu 104 artikli 7 alusel ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusi. Ajakohastatud programmis on säilitatud mitmeaastane raamistik ülemäärase puudujäägi parandamiseks 2008. aastaks, kuigi on olemas oht, et tulemused eelarve osas on prognoositust halvemad ning puuduvad spetsifikatsioonid ja kvantifitseerimise võimalused struktuurimeetmete lühikese ja keskmise ajavahemiku eelarvemõjude hindamiseks.

(13) Uuendatud Lissaboni kasvu- ja tööhõivestrateegia raames 14. oktoobril 2005 Ungari esitatud riiklikus reformiprogrammis on sätestatud peamiseks eesmärgiks valitsemissektori suuruse ja eelarvepuudujäägi järkjärguline vähendamine. Riikliku reformiprogrammi meetmete mõju eelarvele kajastub lähenemisprogrammi eelarveprognoosides ainult maksude alandamise valdkonnas. Ajakohastatud programmis selgitatakse hiljuti vastu võetud viieaastast maksude alandamise programmi ning esitatakse mitmeid avaliku sektori reformikavasid, kuid ilma spetsifikatsioonide ja kvantifitseerimiseta. Need kavad on üldjoontes kooskõlas riikliku reformiprogrammiga, mis esitati 14. oktoobril 2005.

(14) Võttes arvesse eespool esitatud hinnangut, on komisjon arvamusel, et Ungaril tuleb hiljemalt 1. septembriks 2006 esitada ajakohastatud lähenemisprogrammi täpsustatud versioon, milles on kindlaks määratud konkreetsed ja struktuurilised meetmed, mis on täielikult kooskõlas keskpika kohandamiskavaga. Seni tuleb Ungaril teha kõik vajalik selleks, et saavutada eelarve eesmärgid 2006. aastaks ning edaspidi.

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2005–2008

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[6], eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

1. [24. jaanuaril 2006] kontrollis nõukogu Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2008. Programmis on üldiselt järgitud uues tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide kohta ette nähtud standardülesehitust. Selles on esitatud kõik kohustuslikud ja suurem osa vabatahtlikke andmeid, mis on uue tegevusjuhendiga sätestatud, kuigi ESA95 eeskirjadega esineb teatavaid vastuolusid, eelkõige FISIMi (kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste) käsitlemises ja sõjanduskulude kajastamises. Programmis ei esitata ka andmeid eelmiste ja kavandatud ühekordsete kulutuste kohta. Samuti ei ole selles selgelt määratletud keskpika perioodi eelarveseisundiga seotud eesmärgid, mille näeb ette tegevusjuhend.

2. Pärast põhjaliku majandusreformi kava vastuvõtmist 1990ndate keskel aitasid tugev makromajanduslik poliitika ja kohased struktuurireformid kaasa stabiilsele ja suurele majanduskasvule ning inflatsiooni vähenemisele. Kuid alates 2001. aastast kasvasid märkimisväärselt riiklikud kulutused ning tõusid palgad, mis kutsusid esile tõsiseid tasakaalunihkeid makromajanduses. Kuigi majanduskasv on nüüd paremini tasakaalus ning inflatsioon ja palkade kasv on alates 2003. aastast aeglustunud, on Ungaris endiselt suur eelarve- ja väliskaubanduse puudujääk. 2005. aasta detsembri ajakohastatud programmis esitatud makromajandusliku stsenaariumi kohaselt stabiliseerub ülejäänud programmiperioodi jooksul SKT kasv 4% juures investeeringute ja ekspordi tulemusena. Praegu kättesaadava teabe põhjal tundub, et kõnealune stsenaarium rajaneb usutavatele kasvuprognoosidele, kuigi need on veidi soodsamad programmiperioodi lõpus. Väliskaubanduse puudujäägi kavandatud vähendamine sõltub eelarvepiirangute täitmisest ning struktuurireformide rakendamisest, mis suurendavad potentsiaalset tootmismahtu. Programmi inflatsiooniprognoosid tunduvad samuti realistlikud.

3. 5. juulil 2004 otsustas nõukogu, et Ungaril on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning avaldas artikli 104 lõikele 7 vastava soovituse ülemäärase puudujäägi parandamiseks hiljemalt 2008. aastaks vastavalt mais 2004 esitatud Ungari täpsustatud lähenemisprogrammile. Pärast jaanuaris tehtud nõuetele mittevastavuse otsust 2005 avaldas nõukogu 8. märtsil 2005. aastal teist korda artikli 104 lõikele 7 vastavad soovitused, milles korrati, et ülemäärane eelarvepuudujääk tuleb likvideerida 2008. aastaks. Nõukogu soovitas Ungari ametiasutustel võtta tõhusaid meetmeid ajakohastatud lähenemisprogrammis ette nähtud 2005. aasta kavandatud puudujäägi saavutamiseks ning seada igasuguste maksude vähendamise ajastuse ja elluviimise eelduseks ajakohastatud lähenemisprogrammis kavandatud puudujäägi saavutamine. Sama kajastus nõukogu arvamuses 2004. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, mis võeti samuti vastu 8. märtsil 2005. Selles programmis nähakse ette ülemäärase puudujäägi vähendamine 2008. aastaks. Kavandatud puudujääk 2005. aastaks on 6,1%, 2006. aastaks 4,7%, 2007. aastaks 3,3% ning 2008. aastaks 1,9% SKTst ehk teisisõnu vähendatakse aastas puudujääki 1,4 protsendipunkti SKTst. Esmase ülejäägi ajakava on samasugune. Eelarveprognoosides puuduvad ühekordsed kulutused, samuti ei ole arvesse võetud Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsust pensioni kogumisskeemide liigitamise kohta, mille mõju jääb 1–1,5% vahele SKTst. Kõnealune mõju võetakse aga arvesse 2007. aasta kevade teatises.[7] Septembris 2005 muutsid Ungari ametiasutused 2005. aastaks seatud eesmärki, suurendades seda 2004. aasta detsembri ajakohastatud programmis ette nähtud 3,6%lt SKTst 6,1%le SKTst. Komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosi kohaselt on 2005. aasta täpsustatud eesmärk saavutatav. Uusimad kättesaadavad rahaandmed toetavad seda seisukohta.

4. Ajakohastatud programmis nähakse ette struktuurisaldo paranemine -5,7%lt SKTst 2005. aastal -2,1%le SKTst 2008. aastal (välja arvatud pensionireformi ja ühekordsete kulutuste mõju). Keskpikkade eesmärkide puhul ei saa juhinduda programmi eelarveprognoosidest.

5. Eelarve tulemus võib osutuda programmis prognoositust halvemaks, kuna kulutuste piiramine 2006. aastal ning struktuurilised kahandamised programmi viimasteks aastateks ei tugine selgelt määratletud ja kvantifitseeritud meetmetele. Lisaks võivad ilmneda mitmed strateegiaga seonduvad riskid.

6. Seda riskihinnangut silmas pidades tunduvad programmi eelarvealased põhimõtted vastavat nõukogu soovitatud ülemäärase puudujäägi vähendamisele 2008. aastaks, mis on programmi viimane aasta.

7. Hinnanguliselt tõusis võla suhe 2005. aastal 57,7%ni SKTst. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul ligikaudu 1,5 protsendipunkti võrra. Võla suhte areng ei pruugi olla nii soodne, kui prognoositud, võttes arvesse eespool nimetatud eelarve-eesmärkide riske.

8. Ungari rahanduse jätkusuutlikkuse puhul on suured ohud, mis johtuvad vananeva elanikkonnaga seotud prognoositavatest eelarvekuludest. Valitsemissektori võla ja SKT suhe on kontrollväärtuse lähedal ning eeldatakse, et see kasvab kuni 2050. aastani. Ungaris korraldati pensionisüsteem ümber 1990ndate lõpus, et tulevikus suurendada kulutusi pensionidele, mis aitas vähendada elanikkonna vananemisega kaasnevat mõju eelarvele. Kuid pensionidega seotud valitsemissektori kulude kasv võiks olla suurem ajakohastatud programmis kavandatust, rõhutades nende tegurite jälgimise olulisust, millega saab tasakaalustada selliseid suuremaid kulutusi ning pensioni- ja teiste vananemisega seotud kulutuste arengusuundi. Lisaks suurendab praegune suur struktuuriline puudujääk jätkusuutlikkusega seotud riske. Seepärast tuleb keskpikas perspektiivis läbi viia riigi rahanduse konsolideerimine ja tugevdada eelarveseisundit, et vähendada rahanduse jätkusuutlikkuse riske[8].

9. Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed ei ole üldiselt kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega ajavahemikuks 2005–2008. Nõukogu otsustas 8. novembril 2005 asutamislepingu artikli 104 lõike 8 alusel, et Ungari ei ole järginud asutamislepingu 104 artikli 7 alusel ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusi. Ajakohastatud programmis on säilitatud mitmeaastane raamistik ülemäärase puudujäägi parandamiseks 2008. aastaks, kuigi on olemas oht, et tulemused eelarve osas on prognoositust halvemad.

10. Uuendatud Lissaboni kasvu- ja tööhõivestrateegia raames 14. oktoobril 2005 Ungari esitatud riiklikus reformiprogrammis on sätestatud peamiseks eesmärgiks valitsemissektori suuruse ja eelarvepuudujäägi järkjärguline vähendamine. Riikliku reformiprogrammi meetmete mõju eelarvele kajastub lähenemisprogrammi eelarveprognoosides ainult maksude alandamise valdkonnas. Ajakohastatud programmis selgitatakse hiljuti vastu võetud viieaastast maksude alandamise programmi ning esitatakse mitmeid avaliku sektori reformikavasid, kuid ilma spetsifikatsioonide ja kvantifitseerimiseta. Need kavad on üldjoontes kooskõlas riikliku reformiprogrammiga.

Võttes arvesse eespool esitatud hinnangut, on komisjon arvamusel, et Ungaril tuleb hiljemalt 1. septembriks 2006 esitada ajakohastatud lähenemisprogrammi täpsustatud versioon, milles on kindlaks määratud konkreetsed ja struktuurilised meetmed, mis on täielikult kooskõlas keskpika kohandamiskavaga. Seni tuleb Ungaril teha kõik vajalik selleks, et saavutada eelarve eesmärgid 2006. aastaks ning edaspidi.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus 1

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reaalne SKT (muutus, %) | Lähenemisprogramm dets 20056 | 4,2 | 4,0 | 4,1 | 4,0 | 4,0 |

Komisjoni talitused nov 2005 | 4,2 | 3,7 | 3,9 | 3,9 | puudub |

Lähenemisprogramm dets 2004 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | 4,3 | 4,6 |

THHI inflatsioon (%) | Lähenemisprogramm dets 2005 | 6,8 | 3,5 | 2,1 | 3,0 | 2,4 |

Komisjoni talitused nov 2005 | 6,8 | 3,7 | 2,0 | 3,0 | puudub |

LP dets 2004 | 6.8 | 4.5 | 4.0 | 3.5 | 3.0 |

SKT lõhe (% SKTst) | Lähenemisprogramm dets 20052 | -1,3 | -1,0 | -0,5 | -0,1 | 0,4 |

Komisjoni talitused nov 20057 | -0,9 | -0,7 | -0,3 | 0,2 | puudub |

Lähenemisprogramm dets 2004 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | Lähenemisprogramm dets 2005 | -5,4 | -6,1 | -4,78 | -3,38 | -1,9 |

Komisjoni talitused nov 2005 | -5,4 | -6,1 | -6,7 | -6,9 | puudub |

LP dets 2004 | -4,5 | -3,6 | -2,9 | -2,2 | -1,6 |

Esmane tasakaal (% SKTst) | Lähenemisprogramm dets 2005 | -1,1 | -2,5 | -1,5 | -0,3 | +0,8 |

Komisjoni talitused nov 2005 | -1,5 | -2,2 | -3,0 | -3,4 | puudub |

LP dets 2004 | -0,5 | 0,0 | 0,2 | 0,6 | 1,0 |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | Lähenemisprogramm dets 20052 | -4,8 | -5,7 | -4,5 | -3,3 | -2,2 |

Komisjoni talitused nov 2005 | -5,3 | -5,8 | -6,6 | -7,0 | puudub |

Lähenemisprogramm dets 2004 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |

Struktuuriline tasakaal3 (% SKTst) | Lähenemisprogramm dets 20054 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |

Komisjoni talitused nov 20055 | -5,3 | -6,3 | -7,6 | -8,5 | puudub |

Lähenemisprogramm dets 2004 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTsse) | Lähenemisprogramm dets 2005 | 57,2 | 57,7 | 58,48 | 57,98 | 56,28 |

Komisjoni talitused nov 2005 | 57,4 | 57,2 | 58,0 | 59,2 | puudub |

LP dets 2004 | 57,3 | 55,5 | 53,0 | 50,6 | 48,3 |

Märkused: 1 Eelarveprognoosides ei ole arvesse võetud Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsust pensioni kogumisskeemide liigitamise kohta, mis peab olema rakendatud 2007. aasta kevade teatise koostamise ajaks. Kõnealune mõju kaasa arvatud, on valitsemissektori eelarve tasakaal ajakohastatud programmi kohaselt 7,4% SKTst 2005. aastal, 6.1% SKTst 2006. aastal, 4,7% SKTst 2007. aastal ja 3,4% SKTst 2008. aastal, kusjuures valitsemissektori koguvõlg oleks 60,3% SKTst 2004. aastal, 61,5% SKTst 2005. aastal, 63,0% SKTst 2006. aastal, 63,2% SKTst 2007. aastal ja 62,3% SKTst 2008. aastal (vaata joonealune märkus 8). 2 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. 3 Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed. 4 Programmis puudub teave ühekordsete ja teiste ajutiste meetmete kohta. 5 Komisjoni talituste 2005. aasta sügise prognoosides sisalduvad ühekordsed ja ajutised meetmed. 6 Enne FISIMi jaotamist (pärast FISIMi jaotamist 4,6% 2004. aastal; 4,2% 2005. aastal; 4,3% 2006. aastal; 4,1% 2007. aastal ja 4,1% 2008. aastal). 7 Kooskõlas prognoositava potentsiaalse kasvuga 3,7%, 3,5%, 3,5% ja 3,4% vastavalt aastatel 2004–2007). 8 Ei sisalda sõjatehnika ostu, mis moodustab 0,3% SKTst nii 2007. kui 2008. aastal. Allikas: lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos; komisjoni talituste arvutused. |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Majandus- ja rahanduskomitee arvamus „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta", mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu 11. oktoobril 2005 heaks kiitis.

[3] Arvesse tuleb võtta, et komisjoni majandusprognoos koostati ajavahemiku alusel, milles FISIMi jaotamine puudus, kuigi ajakohastatud lähenemisprogrammis on esitatud kasvu dünaamika, milles on arvestatud ka FISIMi jaotamisega (samas on võrdlemise eesmärgil esitatud kasvu dünaamika ka ilma FISIMita). Puudujäägi ja võla suhted on arvutatud SKT alusel enne FISIMi eraldist.

[4] Kõnealune mõju kaasa arvatud, on valitsemissektori eelarvesaldo ajakohastatud programmi kohaselt 7,4% SKTst 2005. aastal, 6.1% SKTst 2006. aastal, 4,7% SKTst 2007. aastal ja 3,4% SKTst 2008. aastal, kusjuures valitsemissektori koguvõlg oleks 60,3% SKTst 2004. aastal, 61,5% SKTst 2005. aastal, 63,0% SKTst 2006. aastal, 63,2% SKTst 2007. aastal ja 62,3% SKTst 2008. aastal. See prognoos ei sisalda sõjalennukite ostu, mis moodustab täiendavalt 0,3 protsendipunkti SKTst nii 2006. kui ka 2007. aastal.

[5] Rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse üksikasjad esitatakse programmi tehnilises hinnangus, mille koostavad komisjoni talitused ning mis avaldatakse veebilehel järgmisel aadressil: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[7] Kõnealune mõju kaasa arvatud, on valitsemissektori eelarvesaldo ajakohastatud programmi kohaselt 7,4% SKTst 2005. aastal, 6.1% SKTst 2006. aastal, 4,7% SKTst 2007. aastal ja 3,4% SKTst 2008. aastal, kusjuures valitsemissektori koguvõlg oleks 60,3% SKTst 2004. aastal, 61,5% SKTst 2005. aastal, 63,0% SKTst 2006. aastal, 63,2% SKTst 2007. aastal ja 62,3% SKTst 2008. aastal. See prognoos ei sisalda sõjalennukite ostu, mis moodustab täiendavalt 0,3 protsendipunkti SKTst nii 2006. kui ka 2007. aastal.

[8] Rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse üksikasjad esitatakse programmi tehnilises hinnangus, mille koostavad komisjoni talitused ning mis avaldatakse veebilehel järgmisel aadressil: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm