ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 22.7.2009 
KOM(2009) 402 lõplik 
KOMISJONI ARUANNE 
EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE, 
milles käsitletakse Bulgaaria s koostöö- ja jälgimiskorra raames saavutatud edusamme 
   
{SEK(2009) 1074}  
 
ET 2   ET KOMISJONI ARUANNE 
EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE, 
milles käsitletakse Bulgaaria s koostöö- ja jälgimiskorra raames saavutatud edusamme 
1. SISSEJUHATUS – TAUST JA MEETOD  
1.1. Eesmärk:  
Kui Bulgaaria 2007. aasta jaanuaris Eur oopa Liiduga ühines, loodi koostöö- ja 
jälgimiskord,1 et aidata uuel liikmesriigil tuva statud probleemide lahendamiseks viia 
ellu laiaulatuslikku kohtureformi ning või delda korruptsiooni ja organiseeritud 
kuritegevuse vastu. Koostöö- ja jälgimis kord nähti ette asutamislepingul põhineva 
komisjoni otsusega. Jälgimis korra abil saab komisjon teha Bulgaaria ametisutustega 
tihedat koostööd poliitilisel ja tehnilisel tasandil, et jä lgida ja hinnata edusamme, 
anda tehnilist nõu ja finantsabi. Jälgim iskord võimaldab kõikidel liikmesriikidel 
jälgida ja toetada Bulgaar ia arengut nimetatud valdkondades ja pakkuda nii 
oskusteavet kui ka finantsabi . Vahe- ja aastaaruannetes, mida komisjon jälgimiskorra 
raames koostab, hinnatakse edusamme ja te hakse kindlaks kitsaskohad, et abistada 
Bulgaaria ühinemisel seatud eesmärkide saavutamiseks esmameetmete kindlaksmääramisel.  
Käesolevas aruandes esitatakse komisjoni  hinnang edusammudele, mida on tehtud 
eesmärkide saavutamiseks pärast komisjoni eelmise täieliku aruande esitamist (23. 
juuni 2008). Samuti tehakse Bulgaariale hinnangu põhjal soovitusi. Lisatud on 
tehniline ajakohastamine, milles on esit aud komisjoni üksikasjalik hinnang iga 
üksikeesmärgi saavutamisel tehtud edusammudele. Aruande aluseks on Bulgaaria ametiasutustelt saadud korrapärased a ndmed, mis esitati vastusena komisjoni 
üksikasjalikele küsimustikele iga eesmärgi  kohta. Komisjoni on tema töös aidanud 
mitmed liikmesriikide kõrgetasemelised eksperdid ja toetutud on ka muudest allikatest pärinevale dok umentidele ja teabele. 
1.2. Eesmärkidega saavutamiseks kasutatav meetod:  
Komisjon käsitleb kõiki eesmärke omavahelises tihedas seoses. Bulgaariaga peetud 
dialoog tõendab veenvalt, et ühe eesmärg i puhul saavutatud edu aitab kaasa teise 
eesmärgi saavutamisele. Jälgimiskorra mõte ei seisne kontrollnimekirjade kehtestamises, vaid sõlt umatu, stabiilse kohtusüsteem i loomises, mis on võimeline 
tegema kindlaks huvide konflikte ja ne id reguleerima ning võitlema tõhusalt 
korruptsiooni vastu kõigil tasanditel, samuti tegelema tulemuslikult organiseeritud kuritegevusega. Seepärast ei näe komisj on ette eesmärkide täidetuks lugemist 
ükshaaval, vaid koostööd Bulgaariaga nii ka ua, kuni jälgimiskorra saab lõplikult 
kaotada. 
                                                
 
1 Komisjoni 13. detsembri 2006. aasta otsus 2006/929/EÜ, millega nähakse ette kord, mille abil teha 
Bulgaariaga koostööd ja jälgida tema edusamme kon kreetsete eesmärkide täitmi sel kohtureformi alal 
ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse va stases võitluses (ELT L 354, 14.12.2006, lk 56). 
 
ET 3   ET 2. REFORMIDE OLUKORD BULGAARIAS  
Saavutused 
Nagu ka varasematel aastatel esitatakse k äesolevale aruandele lisatud ajakohastatud 
andmete seas komisjoni üksikasjalik hi nnang jälgimiskorra raames seatud 
eesmärkide saavutamisel tehtud edusamm ude kohta. Põhiaruandes võetakse kokku 
komisjoni peamised tähelepanekud ja esit atakse soovitused meetmete kohta, mida 
Bulgaaria võtma peaks.  
2008. aasta juulis esitatud jä lgimiskorda käsitlev ar uanne ja aruanne ühenduse 
vahendite haldamise kohta Bulgaarias m uutsid hoiakuid ning nüüd toimub Bulgaaria 
ametiasutustega kõikidel tasanditel av atud ja aus dialoog. Organiseeritud 
kuritegevuse ja korruptsiooni laia levikut en am ei eitata ning prokuratuurid ja kohtud 
on teinud teatavaid jõupingutusi nende pr obleemide lahendamiseks. Komisjoni 
viimases hinnangus antud soovitu ste põhjal võeti mitmeid meetmeid. 
Võitlus organiseeritud kuritegevusega 
Bulgaaria on alustanud riigip rokuratuuri ümberstruktureeri mist selle tõhustamiseks, 
keskendudes 2008. aasta septembrist alates  peamiselt rasket e kuritegude eest 
esitatavatele süüdistustele.  
Prokuratuuri, politsei, riikli ku uurimisteenistuse ja riik liku julgeolekuameti ühiste 
uurimisrühmade loomine parandas kooskõlastatust ja andis tulemuseks tajutava edu eelkõige ELiga seotud pettuste uurim ise osas, mida näitab üha kasvav 
uurimismenetluste ja esitatud süüdistuste arv. ELi finantssüsteemi vastu suunatud 
kuritegude vastu võitlemisega tegelev al aline ühine uurimisrühm on suurepärane 
algatus, kuna sellesse on koondatud m itmed funktsioonid: teabekogumine, 
eriteadmised ja konkreetse kuriteoliigi uurimine ühe ameti raames.  
Organiseeritud kuritegevusega võitlemiseks ei ole samasugust tõhusat ülesehitust 
veel loodud ja ühised uurimisrühmad tegut sevad ajutiselt. Siiski on nimetatud 
ajutised rühmad ilmutanud suuremat alga tusvõimet tegelemisel teadaolevatesse 
organiseeritud kuritegelike sse rühmitustesse kuuluvate  isikutega. Esimesed 
süüdimõistvad otsused on saavutatud teatav atel tingimustel süü omaksvõtmise ja 
lihtsustatud menetluse („kiirmenetlus” ) kaudu. See protsess aga annab sageli 
tulemuseks seadusjärgsest miinimumist väiksemate karistuste määramise juhul, kui kostja end süüdi tunnistab. Mõlemat mene tlust kasutatakse praegu organiseeritud 
kuritegelike rühmituste liikmete puhul praegu aktiivselt, et võidelda kriminaalmenetluste tavapärase ebatõhusus ega Bulgaarias. Esimest korda on nende 
menetluste tulemusena vangistatud mõned organiseeritud kuritegelike rühmituste 
liikmed ja nii antakse avalikkusele teada, et tuntud kurjategijad ei ole seadusest kõrgemal. Nimetatud süüdimõistvad otsu sed võivad hõlbustada varade arestimist 
rahapesu eest, millele võivad uurimise tulemusena järgneda uued süüdimõistvad otsused. Siiski tuleks kaaluda, kas organi seeritud kuritegevust käsitlevate juhtumite 
puhul tagab teatavatel tingimustel süü omaks võtmisele järgneva menetluse 
kasutamine piisava hoiatava mõju. Lisaks ei  tohiks see Bulgaariat takistada loomast 
nõuetekohast  kohtumenetlussüsteemi. 
 
ET 4   ET Nende esimeste edusammude hindamisel tule b arvestada asjaoluga , et organiseeritud 
kuritegevusega seotud tapmised jätkuvad ja  tuntud kurjategijad viibivad vabaduses. 
Ametiasutused ja poliitikud peavad selgelt näitama, et nad on võtnud kohustuse likvideerida probleemi algpõhjuse d. Kirjeldatud olukord põhjustab 
ebamugavustunnet ja ebakindlust haldusorgan ites, politseis ja kohtus. Keegi ei saa 
neilt nõuda organiseeritud ku ritegevuse ja korruptsiooni  vastu võitlemist, kui 
ametiasutustelt ja poliitilis elt ladvikult saadavad signaalid  ei ole ühtsed ega selged. 
Tuleks vältida olukorda, kus nad oma kii duväärt töö tõttu langevad ähvarduste ja 
hirmutamise ohvriks. 
Politseireformi jätkatakse, kuigi personalitasemed, struktuurid ja menetlused hiljuti 
loodud kriminaalpolitseis ja ümberstruktureeritud politsei uurimisteenistuses vajavad veel ühtlustamist. Uues struktuuris kattub i kka veel ametite töö, mille tulemusena ei 
ole saavutatud suuremat tõhusust raskete kuritegude uurimisel. 
2008. aasta keskpaigast alates on märkim isväärselt paranenud kriminaalsel teel 
saadud vara arestimise ja konfiskeerimiseg a tegeleva komisjoni töö tulemused – üle 
130 kohtuasjas oodatakse otsust. Kuigi näib, et olemasolev õigusraamistik võimaldab 
varade arestimist kohe, kui on algatatud ame tlik uurimismenetlus, nt rahapesu kohta, 
näidakse, arestimist kasutatavat alles siis, kui kohtueelne menetlus on juba mõne kuu 
kestnud või esitatakse süüdi stus ning seeläbi kaotab see meede suurema osa oma 
tegelikust mõjust. Lisaks on varade arestimise õiguslikud tingimused liialt piiravad ja ei ole kooskõlas Bulgaaria kuritegevuse  tegeliku olukorraga. 2008. aasta novembris 
esitatud varade arestimist ja konfiskeer imist parandavad õiguslikud muudatused 
lükkas parlament erinevate parteide esindaja te toetusel suure h äälteenamusega tagasi.  
Nimetatud raskuste tõttu on kriminaalse l teel saadud vara  arestimise ja 
konfiskeerimisega tegelev komisjon hakanud sel listel juhtudel kasutama tsiviilkorras 
toimuvaid konfiskeerimismenetlusi.  Kokkuvõttes takistavad õiguslikud lüngad siiski 
oluliselt kriminaalsel teel saadud vara arestimise ja konfiskeerimisega tegeleva 
komisjoni tööd.  
Kohtureform  
Süüdistuste esitamise valdkonnas saavutatud edusammud, näiteks võitluses ELi 
vahenditega seotud pettuse vastu, jääv ad piiratuks, kui ei toimu täiendavat 
kohtureformi ja kohtud ei võta kohustust süsteemi tõhustada. Püsivad kohtumenetluste põhjendamatu viibimiseg a seotud probleemid. Viivitusi põhjustab 
peamiselt kriminaalmenetluse äärmine form aalsus, kohtunike teat av passiivsus ja 
kriminaalmenetluse seadusega kostjatele e tte nähtud näiliselt piiramatud võimalused 
menetluse venitamiseks.  
Nimetatud probleemi lahendamiseks ei ole te htud asjakohaseid õigus likke algatusi ja 
seetõttu on kõrgem justii tsnõukogu vaadanud üksikasjalikult läbi ja analüüsinud 
konkreetseid juhtumeid. Igal üksikjuhtumil tehti ettepanek meetmete võtmiseks või 
võeti meetmeid, mille abil kiirendada menetlust, osutades suurele avalikule huvile menetluse kiirendamise vastu.  Sellised juhtumid on tuntud mõjuvõimsate isikute 
vastu algatatud kohtuasjad, mille menetlem ine on mitmel korral viibinud. Kõrgema 
justiitsnõukogu soovitustes tehakse ette panekud õiguslikeks muudatusteks (nt 
elukoha registreerimise kasutuselevõtt) ning kohtute struktuuri ja õiguspraktika 
põhjalikuks muutmiseks. Kõrgema just iitsnõukogu algatus on kiiduväärt, kuid 
soovituste mõju ja nende põhjal võeta vad meetmed ei ole veel selgunud.  
 
ET 5   ET Kriminaalmenetluse keerukus ja formaal sus on iseenesest üks kohtusüsteemi 
ebatõhususe peapõhjuseid. Uurimisel ja süüdistuse esitamisel tuleb keskenduda tõendite kogumise lihtsustatud meetoditele  ja vältida keerukaid uurimismenetlusi. 
Lisaks ei tule see formaalne lähenemisviis  kasuks ka kostja õiguste kaitsele, sest 
õiguskaitseorganid kasutavad pidevalt kõig e invasiivsemaid uurimistehnikaid, kuna 
kohtud ei tunnista kaudseid tõendeid. 
2008. aasta juunist toimib täielikult kõr gema justiitsnõukogu inspektsioon, mis on 
saavutatud julgustavaid tulemusi di stsiplinaarrikkumiste ja kohtupraktika 
süsteemsete kitsaskohtade uurimise valdkonnas. Teat avate leidude põhjal on 
olukorda parandatud, eelkõige kõrgema ka ssatsioonikohtu tõlgendavate otsuste 
kaudu.  
Kõrgem kassatsioonikohus on teinud jõupi ngutusi ühtse kohtupraktika edendamiseks 
piirkondlike kohtutega peetavate korrapärast e kohtumiste teel. Veelgi olulisem on 
see, et kõrgem kassatsioonikohus on aktiivselt kasutanud oma õiguslikku võimu mitmete tõlgendavate otsuste tegemiseks, mille järgimine on igale kohtule kohustuslik ja tagab seaduse ühtse kohaldamise. 
Seadusandlikus tegevuses võib täheldad a erinevaid ja mõnikord vastandlikke 
lähenemisviise: ühelt poolt tehti seadusand likud algatused kostjate õiguste rikkumise 
vältimiseks (haiguspuhkust käsitlev määrus) ja ELi vahenditega seotud pettuste eest 
määratavate karistuste suurendamiseks, kuid teiselt poolt arvati amnestiaseadusega 
kriminaalmenetluse alt välja kuni 5aasta se vabadusekaotusega karistatavad 
hooletusest põhjustatud süüteod, sealhulgas need, mille riigiteenistujad on pannud 
toime enne 2008. aasta juulit. Sellise te gevuse sõnum on vastolus valitsuse 
kohustusega likvideerida korruptsioon kõi gil tasanditel, eelkõige hooletusest 
põhjustatud süüteod riigiametis.  
Samuti on justiitsministeerium püüdnud kujundada  uut karistuspoliitikat, kuid ei ole 
võetud meetmeid nende arvukate soovitust e põhjal, mis on esitatud 2006. aastal vastu 
võetud ülemäära formaalse karistusmenetluse lihtsustamiseks. Karistusseadustik ise 
on aegunud. Seega võib õigussüst eemis ikka veel täheldada olulisi puudusi, eelkõige 
seoses karistusseadustikuga, kuid ka seoses muid tähtsaid  valdkondi, nt kriminaalsel 
teel saadud varade konfis keerimist, käsitlevate õigusaktidega. Seadusandjate 
algatusvõime puudumine põhilise kriminaal õiguse osas on väga suur puudujääk. 
Kohtupraktika liigne formaalsus, avaliku halduse üleüldine nõrkus ja aruandekohustuse puudumine ning rangel hier arhial põhinevast süsteemist tingitud 
vähene algatusvõime tuleb likvideerida õi gusraamistiku ajakohastamise abil, et oleks 
võimalik vältida viivitusi kohtuotsuste te gemisel ja suurendada vastutustunnet.  
Korruptsioonivastane võitlus 
Alates eelmisest suvest on minist rite nõukogu tasandil võetud meetmeid 
ministeeriumidevahelise kooskõlastamise t ugevdamiseks ja uue korruptsioonivastase 
strateegia ettevalmistami seks, mis põhineb konsulteerimisel sidusrühmadega ja 
nende antud hinnangutel. Lisaks on loodud ( ELi rahastatud projekti raames) keskne 
veebisait korruptsiooniga seotud rikkumistest teatamiseks, mille kaudu on võimalik ühes kohas esitada kaebusi kõikide institutsioonide vastu ja kontrollida kaebuse menetlemist. Kõikidele piirkondlikele korruptsioonivastastele ametitele anti abi 
 
ET 6   ET kooskõlastamisel ja jälgimisel, samu ti pakuti tehnilist tuge. Kõikides 
ministeeriumides loodi inspektorite võrgustik.  
Samal ajal on tarvis suuremat algatusvõi met tegelemisel mõjutatud valdkondade ja 
sektoritega, nagu tervishoid ja haridus; nä iteks võiks välja anda haldussuunised selle 
kohta, kuidas vähendada korruptsiooniohtu ja  kohaldada rangemat vastavuskontrolli. 
Mõjutatud valdkondades on märgatav üldine  algatusvõimetus. Kuigi on piisavalt 
märke pettusest ja korruptsioonist (s ealhulgas koostöös organiseeritud 
kuritegevusega) avalikus sektoris, tunduva d õiguskaitseorganid tõrkuvat haaramast 
initsiatiivi ja ootavad enne uurimismenetluse algatamist, et mõni muu haldusasutus rikkumistest teataks. Kaugelt liiga vähe toimub omaalgatuslikke uurimismenetlusi, 
s.t uurimisi, mida alustatakse ise, mitte kaebuse või muu ameti teatise alusel. Õiguskaitseorganite algatusvõime puudumine  tuleneb suures osas passiivsest 
hoiakust ja piiratud poliitilisest toest aktiivsele lähenemisviisile pettuste ja korruptsiooniga võitlemisel. Toetuse puudumine tekitab õi guskaitseorganite 
töötajates ebakindlust uurimismenetluse al gatamise suhtes, kui see võib paljastada 
kõrgemal tasandil esinevat korruptsiooni. Ee spool nimetatu põhjal peaks Bulgaaria 
kaaluma eristruktuuride loomist, kes tegeleksid kõrgemal tasandil esinevat 
korruptsiooni ja organiseer itud kuritegevust käsitlevat es juhtumites süüdistuste 
esitamise ja õigusemõistmisega. Sellised struktuurid peaksid tegevuslikust ja poliitilisest aspektist olem a valitsusest sõltumatud ning neil peaksid olema selged 
volitused ja aktiivseid meetmeid hõlmav tegevuskava. 
3. K
AITSEKLAUSLID  
Eespool esitatud hinnangus t lähtuvalt tekib küsimus, kas tuleks kasutada 
kaitseklauslit. Avalikes aruteludes aetakse sageli segi jälgimiskorra tõenäoline kestus ja ühinemislepingus sisalduvad ajaliselt p iiratud kaitseklauslid. Automaatset seost 
jälgimiskorra ja kaitseklauslite vahel ei ole Bulgaaria ühinemislepingus sätestatud. 
Kaitseklauslid on ühinemislepingute tavapära ne osa. Kaitseklauslid võeti kasutusele, 
et tagada siseturu ning vabadusel, turvalisus el ja õigusel rajanev ala tõhus toimimine. 
Kaitseklausleid saab kasutada 2009. aasta lõpuni ja need võimaldavad vajadusel 
ajutiselt peatada asjaomaste ühendus e õigusaktide kohaldamise. Komisjon on 
eelneva hinnangu põhjal arvamusel, et kait seklauslite kasutamise tingimused ei ole 
täidetud.  
Jälgimiskord kehtib kolmandat aastat. Se da ei võetud kasutusel kindlaksmääratud 
ajaks ja see tuleks kaotada alles siis, kui  kõik seatud eesmärgid on rahuldaval tasemel 
saavutatud. On selge, et seatud eesmärkid eni jõudmine on pikaajaline ülesanne. 
Näiteks võtab aega korruptsiooni algpõhjus tega tegelemine ja organiseeritud 
kuritegevusega võitlemine. Need vajalikud süvamuutused võivad alguse saada ainult 
Bulgaaria ühiskonnast endast. Jälgimiskord on mõeldud selle püüde toetuseks, see ei 
ole eesmärk omaette ega asenda kohustusi, mida Bulgaaria ametiasutused peavad võtma, et viia kohtusüsteem ja -prakt ika vastavusse üldiste ELi nõuetega. 
4. J
ÄRELDUSED JA SOOVITUSED  
Komisjon on täheldanud Bulgaaria puhul teatavaid uusi püüdlus i kohtusüsteemi 
parandamiseks ja korruptsiooniga võitlemis eks pärast 2008. aasta juunis esitatud 
 
ET 7   ET aruannet. Edusamme näitavad prokurat uuride ja kohtute üksikesindajate püüded 
struktuuriprobleeme lahendada. Need jõupingu tused väärivad toet ust ja tunnustamist. 
Nimetatud praktilised sammud aitavad kaasa kohtusüsteemi tõhustamisele ja 
tugevdavad prokuratuuride tööd ning on mõnel juhul tõkestanud korruptsiooni 
levikut. 
Siiski piirduvad need sammud tehnilise tasa ndiga ja nende mõju ei ole suur. Kuigi 
üldise teadlikkuse suurendami st ja kõnealuseid üksikalg atusi tuleb tervitada, puudub 
nende toetamiseks vajalik laiapõhjaline polii tiline konsensus ja veenev strateegia, 
mille abil võitlus organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga jõuaks Bulgaaria prioriteetide seas esik ohale. Avaliku arvamuse kohaselt on õigusemõistmine 
Bulgaarias aeglane ja mõnikord ebaõiglane ning mõnel juhul mõjutatav. Samal ajal 
leitakse, et võetud meetmed on liiga killustatud ning et neid ei järgita süstemaatiliselt kõigil tasanditel. Ikka veel  puudub poliitiline tahe teha s uuremahulisi algatusi, mille 
abil saaks kujundada kindla strateegilise lähenemisviisi.  
Hoolimata julgustavatest praktilistest sammudest kohtusüsteemi tõhustamisel ning 
korruptsiooni ja organiseerit ud kuritegevuse vastase võitl use edendamisel, on palju 
puudujääke, millega Bulgaaria valitsus peab kiiremas korras tegelema. 
Tuginedes oma värskeimale hinnangule, kutsub komisjon Bulgaariat üles võtma 
meetmeid järgmistes valdkondades:  
Organiseeritud kuritegevus ja korruptsioonivastane võitlus:  
• tuleb töötada välja ühtne strateegia orga niseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga 
võitlemiseks; 
• organiseeritud kuritegevust uurivad ajutised ühised uurimisrühmad tuleb muuta 
alalisteks;  
• tuleb luua asjakohased ja pol iitiliselt sõltumat ud eristruktuurid, mis tegeleksid 
kõrgemal tasandil esinevat korruptsi ooni ja organiseeritud kuritegevust 
käsitlevates juhtumites süüdistuste  esitamise ja õigusemõistmisega; 
• tuleb edendada aktiivseid omaalgatuslikke korruptsiooni uurimise menetlusi 
kõikides kontrollifunktsioonide ga haldusasutustes;  
• tuleb tagada hiljuti vastu võetud huvi de konflikti käsitleva seaduse tõhus 
rakendamine rakendussuuniste väljatöötamis e ja keskse teavitussüsteemi abil; 
• horisontaalsel tasandil tuleb jälgida korrupt siooni ja organis eeritud kuritegevuse 
vastast võitlust käsitlevate seaduste mõju ning vajadusel tuleb seadusi muuta; 
• tuleb parandada kriminaalsel teel saadud varade arestimise ja konfiskeerimise 
süsteemi; 
• tuleb tugevdada üldinspektsiooni ja  ministeeriumide juures asuvate 
inspektsioonide ja ametite suutlikkus t ning anda neile volitused määrata 
omaalgatuslikult kindlaks mõjutat ud valdkonnad ja nendega tegeleda; 
• parandada koostöös kodanikuühiskonnaga  28 piirkondliku korr uptsioonivastase 
nõukogu tegevust; 
• kehtestada halduskord, et kaitsta ko rruptsioonijuhtumitest teavitajaid;  
 
ET 8   ET • jälgida ministeeriumidevahelise koost öörühma kaudu hoolikalt kesk- ja kohalikul 
tasandil toimuvat korrupt sioonivastast võitlust;  
Kohtusüsteemi  tõhusus: 
• omaalgatuslikult tuleb teha kindlaks s eaduste ebaühtlane kasutus ja seda 
analüüsida ning julgustada kõrgemat kassats ioonikohust ka edaspidi tõlgendavaid 
otsuseid tegema; 
• kiiresti tuleb koostada karistussea dustiku täieliku läbivaatamise eelnõu; 
• tuleb kaaluda põhjalikku kriminaalmenetluse seadustiku reformimist, et 
lihtsustada kriminaalmenetlusi ja vähendada liigset formaalsust;  
• kiiresti tuleb rakendada erialatöötajate soovitusi olemaoleva kriminaalmenetluse 
seadustiku kohaldamise parandamiseks; 
• tuleb rakendada kõik kõrgema kassatsi oonikohtu soovitused, mis käsitlevad 
viivitusi olulistes kriminaalasjades, ning laiendada järelevalve süstemaatiliselt kõigile asjaomastele juhtumitele; 
• tuleb jälgida lihtsustatud menetluste (väiksema karituse saamine ülestunnistuse 
eest) ja teatavatel tingimustel s üü omaksvõtmise kasutamise mõju; 
• tuleb kontrollida, kas kõik kohtud peavad tegelikult kinni nõudest avaldada kõik 
kohtuotsused; 
• tuleb tagada kohtunike töö objektiivne hi ndamine ja vaadata läbi määrus, mis 
käsitleb eeskirju ja kriteeriume, mida  kõrgem kassatsioonikohus kasutab ametisse 
nimetamisel; 
• kõrgem kassatsioonikohus peab analüüsim a vastuolusid distsiplinaarmenetlustes 
ja nendega tegelema; 
• tuleb tagada kiire ja tõhus meetmete võt mine nende soovituste ja leidude põhjal, 
mida on teinud kõrgema justiitsnõukogu inspektsioon. 
Komisjon kutsub Bulgaariat ül es edendama reformiprotsessi ja rakendama esitatud 
soovitusi . Selle põhjal toetab ja jälg ib komisjon edusamme järgmisel aastal. 
Tulemusteni jõudmiseks on tarvis pideva t survet ja komisj on kutsub ka teisi 
liikmesriike üles Bulgaariat edu saavutamis eks jätkuvalt aitama. Omalt poolt jätkab 
komisjon Bulgaaria püüdluste toetamist po liitilise ja tehnilise arutelu kaudu ning 
vajadusel asjakohaste eksper thinnangute andmise abil. 
Prognoos: 
Käeolev aruanne näitab, et tehnilisel  tasandil on võetud te atavaid meetmeid 
komisjoni 2008. aasta juuli aruandes te htud soovituste järgimiseks. Muudatuste 
tegemine on hoogustunud ja esimesed tule mused saavutatud. Siiski on kõrgemal 
tasandil esineva korruptsiooni ja or ganiseeritud kuritegevusega seotud 
uurimismenetluste, süüdistuste esitamis e ja õigusemõistmise valdkonnas vaja 
saavutada paremaid tulemusi, et muutused Bulgaarias oleksid püsivad. Ikka veel ei 
ole alustatud põhjalikku kohtureformi. Selleks  on vaja võtta pikaajalised ja selged 
poliitilised kohustused. Komi sjoni arvates toimib jälgimiskord abivahendina, mis 
tuleks säilitada kuni reformide saavutamiseni. Seep ärast hindab komisjon täiendavaid 
saavutusi 2010. aasta suvel.