ET Euroopa Liidu Teataja C 154/26

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2015/C 154/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE VÕI KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga.

„NOIX DU PÉRIGORD”

ELi nr: FR-PDO-0205-01286 – 21.11.2014

KPN ( X ) KGT ( )

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Syndicat professionnel de la noix et du cerneau de Noix du Périgord Lieu dit Perrical 46600 Creysse PRANTSUSMAA Tel +33 565322222 Faks +33 565370742 E-post: contact@noixduperigord.com

Taotlejate rühma „Le Syndicat professionnel de la noix et du cerneau de Noix du Périgord” kuuluvad toote „Noix du Périgord” tootjad ja tarnijad ning rühmal on õigustatud huvi, et taotleda muudatuse tegemist.

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine (muutmised) hõlmab (hõlmavad)

—

☐

—

☒

—

☐

—

☒

—

☒

—

☐

—

☒

—

☒

4. Muudatus(t)e liik

—

☒

—

☐

5. Muudatus(ed)

Toote kirjeldus

— Värsked Kreeka pähklid Värskeid Kreeka pähkleid müüakse koorimata, neid ei ole eelnevalt kuivatatud ning need müüakse kohe pärast saagi koristamist. Pähklite korjamiseks raputatakse pähklipuid, kui pähklite väliskest on avanenud ja koor nähtavale ilmunud. Viljade varisedes eraldub väliskest pähkli koorest loomulikul teel, mõnikord kleepub väliskest siiski osaliselt koore külge ning tuleb seejärel eemaldada, et pähkli koore välispind tuleks kenasti esile. Tootjate rühm soovis täpsustada, et väliskesta mehhaaniline eraldamine pähkli koore küljest on lubatud. „Kreeka pähkleid müüakse koorimata. Pähklite väliskest eemaldatakse koore küljest loomulikul teel, kuid koore külge kleepunud väliskesta tükikesi võib lõplikult eemaldada ka mehaaniliselt.” Lisatud täpsustus vastab olemasolevatele tavadele ning ei mõjuta värskete Kreeka pähklite omadusi ega viljade korjamise tingimusi. Lisaks soovis tootjate rühm asendada sõna „tuleb” sõnaga „võib” lauses „Toode on värske puuvili, millelt võib pärast koore purustamist eemaldada seemnekesta.” Seemnekesta eemaldamine värsketelt Kreeka pähklitelt on tarbija otsustada ning see ei ole kohustuslik, seemnekesta eemaldamine on igaühe isiklik valik.

— Kuivatatud Kreeka pähklid Tootespetsifikaati on muudetud kuivatatud Kreeka pähklite niiskusesisalduse osas, et viia see vastavusse turustusnormidega, mille kohaselt ei tohi niiskusesisaldus olla suurem kui 12 %. „Väliskestast puhastatud ja kuivatatud Kreeka pähklite niiskusesisaldus on 12 % või väiksem.”

Päritolutõend

Tootespetsifikaadi osutatud punktis esitatud ajaloolised faktid paigutati ümber punkti alla „Toote eripära” ja viljapuuaedade identifitseerimist käsitlev osa paigutati ümber punkti alla „Geograafiline piirkond”.

Võttes arvesse riikide seadustes ja määrustes tehtud muudatusi, konsolideeriti punkti „Tõendid selle kohta, et toode pärineb määratletud geograafilisest piirkonnast” ning seda muudeti, et osutatud punkt hõlmaks eelkõige deklareerimise ja registrite pidamisega seotud kohustusi, millega tagatakse toote jälgitavus ja tootmistingimuste järgimine.

Ettevõtjate kohustusi on täpsustatud (teavitamise vorm, tähtaeg, esitatav teave).

Analüüside ja organoleptilise hindamisega seotud laused on välja jäetud. Neid aspekte on siiski käsitletud punktis „Riiklikud nõuded” esitatud tabelis, milles on loetletud peamised kontrollimist vajavad üksikasjad, ning kõnealuse KPNi kontrollikavas.

Tootmismeetod

Sortide kirjeldused on paigutatud punkti „Toote eripära”. Alles on jäetud ainult sortide loetelu toote turustusviisi kaupa (värsked Kreeka pähklid, kuivatatud Kreeka pähklid, tuumad).

Tehti ka järgmised muudatused:

— Erandid niisutamist käsitlevatest sätetest

Tühistati 10. septembriks sätestatud tähtaeg, millega oli määratletud ajavahemik, mil niisutamine oli lubatud, ja asendati see loaga jätkata niisutamist kuni saagikoristuseni.

„Niisutamine on lubatud pähklipuude kasvuperioodil kuni saagikoristuseni, et lihtsustada saagi kogumist ja tagada väliskesta parem eraldumine pähkli koorest. Niisutamisel tuleb kinni pidada järgmistest nõuetest.”

Sellel muudatusel puudub ebasoodne mõju KPNiga hõlmatud toote kvaliteedile. Kui niisutamine toimub pärast 10. septembrit, mõjutab see pigem saagikoristuse tingimusi kui viljade moodustamist, sest viljad moodustuvad juba varem, arenevad juulis-augustis ning saavutavad küpsuse septembri keskpaigaks. Kui niisutamist jätkatakse pärast 10. septembrit, aitab see kaasa väliskesta paremale eraldumisele pähkli koorest, sest vähese niiskuse korral praguneb väliskest kehvasti. Seega soodustab niisutamine pähklite varisemist puust ja hõlbustab saagikoristust.

Paremad saagikoristuse tingimused tagavad toote parema kvaliteedi.

— Värskete pähklite tootmisele iseloomulikud tingimused

Täpsustati, et pakendamisel on keelatud sorte segada ning värskeid Kreeka pähkleid ei tohi mingil juhul töödelda kuivatatud Kreeka pähkliteks.

— Kuivatatud pähklite tootmisele iseloomulikud tingimused

Välja on jäetud viide ajavahemikule, millal on lubatud kohaldada erandeid koorega Kreeka pähklite töötlemise suhtes hüpokloriti lahusega ja pähklite geograafilises piirkonnas pakendamise suhtes, sest erandite kohaldamise tähtaeg on lõppenud.

Täpsustati, et pakendamisel on sortide segamine keelatud, välja arvatud traditsioonilise segu Corne-Marbot’ puhul.

— Pakendamine ja turustamine

Tootespetsifikaadile lisati põhjendus pakendamise kohta geograafilises piirkonnas, mis oli esitatud Euroopa Liidu Teatajas 2003. aastal avaldatud spetsifikaadi kokkuvõttes.

Toote kvaliteedi tagamiseks on tootespetsifikaadis kindlaks määratud turustamise lõpptähtaeg. Täpsustamise huvides ja selleks, et kontrollimist lihtsustada, asendati turustamise lõpptähtaeg väljasaatmise lõpptähtajaga.

Märgistus

Selleks, et järgida määruse (EL) nr 1151/2012 sätteid:

— jäeti välja märge „AOC”;

— lisati Euroopa Liidu KPNi sümboli kasutamise kohustus.

Muud muudatused

— Taotleja: muudeti taotlejate rühma nimetust ja täpsustati selle õiguslikku seisundit.

— Geograafiline piirkond — Geograafilise piirkonna kirjeldus paigutati ümber punkti „Seos geograafilise piirkonnaga – Geograafilise piirkonna eripära” alla. — Käesolevasse punkti lisati viljapuuaedade ja üksikute pähklipuude identifitseerimisega seotud üksikasjad, mis olid varem paigutatud punkti „Jälgitavus” alla. Nendele üksikasjadele lisati maatükkide kindlakstegemisel kohaldatavate menetluste kirjeldus.

— Kontroll: seoses riiklike õigusaktide ja eeskirjade muutumisega esitati punkt „Riiklikud nõuded” tabelina, milles on loetletud peamised kontrollimist vajavad üksikasjad, nende kontrollväärtused ja hindamismeetodid.

KOONDDOKUMENT

„NOIX DU PÉRIGORD”

ELi nr: FR-PDO-0205-01286 – 21.11.2014

KPN ( X ) KGT ( )

1. Nimetus(ed)

„Noix du Périgord”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Kaitstud päritolunimetusega „Noix du Périgord” toote puhul on tegemist värskete või varajaste Kreeka pähklite, kuivatatud Kreeka pähklite või Kreeka pähklite tuumadega.

Värskete või varajaste Kreeka pähklite ja kuivatatud Kreeka pähklite miinimumsuurus on 28 mm.

Värske või varajane Kreeka pähkel on värske toode, mis tuleb tarbida kiiresti pärast saagikoristust. Vilja söömiseks tuleb koor purustada ja seejärel võib viljalt eemaldada seemnekesta. Selle pähkli koristamise aeg võimaldab saada kõva ja hõlpsasti kooritava tuuma. Pakendamisel on pähklite niiskusesisaldus 30 % või suurem. Selle toote saamiseks kasutatavad kaks sorti on „Marbot” ja „Franquette”.

Pärast koristust hoolikalt kuivatatud pähkli niiskusesisaldus peab pakendamise ajal olema 12 % või väiksem. Selle vilja söömiseks tuleb vaid koor purustada, kuna vilja mõrudus on vähenenud. Selle toote saamiseks kasutatavad sordid on „Marbot”, „Franquette” ja „Corne”.

Pähklituuma suurus peab olema üle 8 mm. Eriti hinnatud on väikesed heleda tooniga tuumad. Valdavalt heledatooniliste tuumade puhul on lubatud igasuguse kujuga tuumad (terved või poolikud). Veidi tumedamate, helepruunide ja/või sidrunikarva tuumade puhul on lubatud ainult poolik kuju. Pakendamisel võib osutatud värvustest tumedamate tuumade sisaldus olla kuni 5 % ning tuumade maksimaalne niiskusesisaldus peab olema 5 %. Selle toote saamiseks kasutatavad sordid on „Corne”, „Franquette” ja „Grandjean”.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Pähklite tootmine ja koorimine peab tingimata toimuma geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Värsked või varajased Kreeka pähklid pakitakse kuni 10 kg pakenditesse.

Kuivatatud Kreeka pähklid pakitakse kuni 25 kg pakenditesse.

Kreeka pähkli tuumad pakitakse kuni 15 kg pakenditesse.

Peamised põhjused, miks peab Kreeka pähklite pakendamine toimuma nimetatud piirkonnas, on järgmised:

— toote kvaliteedi tagamine: värskete Kreeka pähklite niiskusesisaldus on vähemalt 30 % ja neil on kalduvus kuivada. Kvaliteedi säilitamiseks tuleb pähkleid hoida temperatuuril 1–5 °C ja suhtelise niiskuse 80–95 % juures, see tähendab külmkambris. Sellepärast peabki mittehermeetilisse pakendisse pakkimine toimuma võimalikult vahetult enne turustamist ja pakkimispiirkonnas, et tagada pähkli kvaliteet tänu erilistele säilitustingimustele, mis hoitakse muutumatuna alates saagikoristusest. Lisaks on asjaomase toote eluiga piiratud (lähetamise keeld pärast koristusaasta 15. oktoobrit) ning seda ei tohi mingil juhul töödelda kuivatatud pähkliteks. Pakendil on täpsustatud, et värskeid pähkleid tuleb hoida külmkapi juurviljasahtlis. Kuivatatud pähklite suhtes tuleb samuti järgida eespool esitatud tehnilisi aspekte. Piirkonnas pakkimise nõue ei seondu siin mitte niiskuse-, vaid rasvasisaldusega (rasvhapped), sest halbade säilitustingimuste korral võib toode rikneda (rääsumine). Nagu ka värske pähkli puhul, on säilitamiseks kehtestatud temperatuuri (2–8 °C) ja õhuniiskuse normid (60–75 %), mida aga kohaldatakse alates 1. märtsist. Tootel on samuti piiratud säilivusaeg koristusaastale järgneva aasta 31. detsembrini;

— toote omaduste säilitamine: koorimata pähklite või pähklituumade lahtiselt geograafilisest piirkonnast välja saatmine on keelatud. Nimelt võib Kreeka pähkli puhul segada pakendisse erinevat päritolu ja sorti pähkleid (nagu veinigi puhul). Vastupidiselt muudele Prantsusmaa piirkondadele, kus koorimata Kreeka pähkleid müüakse seguna, on Périgordis alati olnud tava müüa pähkleid sordi kaupa, et säiliks teatud kvaliteetsemate sortide väärtus. Ainus erand sellest reeglist on traditsiooniline Corne’i ja Marbot’ sordi segu, mis võimaldab hõlpsamini läbi müüa Corne’i sorti, millel on hea maitse, kuid mille raskesti purustatav koor peletab vahel tarbijaid. Pähklite sordi kaupa müümise traditsioon tingibki tootmispiirkonnas pakkimise nõude, mis on Périgordis levinud tava. Lisaks kuulub partiide organoleptiliste kontrollide käigus proovide sordipuhtuse hindamine pähklikoore (värske ja kuivatatud pähkel) visuaalse kontrolli hulka. Liiga suurel määral teisi sorte sisaldavad partiid ei saa päritolunimetust. Tuuma puhul on silmaga eristamine üsna keeruline, kuid maitse järgi on see lihtsam.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud päritolunimetusega „Noix du Périgord” värskete või varajaste Kreeka pähklite, kuivatatud Kreeka pähklite ja pähklituumade tarbijapakendi esiküljele paigutatud märgisel on samal väljal

— kõikidele tootjatele tootjate rühma poolt väljastatud tähis;

— päritolunimetus „Noix du Périgord”, mis on kirjutatud vähemalt sama suurte tähtedega, kui märgistusel olevad suurimad tähed;

— Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse sümbol „AOP”

— ja vajaduse korral märge „cerneaux” (pähklituumad).

Pähklituumade puhul peab märgistus tingimata, näiteks teisel väljal, sisaldama täiendavat märget koristusaasta kohta.

Kuivatatud Kreeka pähklite puhul peab märgistus kindlasti, näiteks teisel väljal, sisaldama täiendavat märget sortide kohta, kui tegemist on Corne-Marbot’ seguga.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Noix du Périgord” geograafiline piirkond hõlmab Aveyroni, Charente’i, Corrèze’i, Dordogne’i, Loti ja Lot-et-Garonne’i departemangu 612 kommuuni.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Toode „Noix du Périgord” on pärit traditsioonilisest Kreeka pähklite ja tuumade tootmispiirkonnast.

Geograafiline tootmispiirkond asub üleminekualal, toetudes ühel pool Keskmassiivi mäestikule ja kõrgudes teisel pool Akvitaania piirkonna suurte tasandike lõunapiiri kohal.

Seega moodustab tootmispiirkond justkui üle 100 kilomeetri laiuse lävepaku. Seda suurt platood läbivad ojad, mis koonduvad edelas Gironde’i suunas ja annavad tootmispiirkonnale künkliku välimuse.

Geoloogiliselt moodustavad selle tohutu platoo mesosoikumi ajastu ladestud. Nendest merelise tekkega juura- ja kriidiajastu geoloogilistest ladestutest on tekkinud lubjarohke või kaltsiumiline pruunmuld, nõrgalt leostunud pruunmuld või isegi happeline pruunmuld, kui pinnas on kaetud mudaga.

Pinnasele on selles piirkonnas iseloomulik suur savisisaldus, kas kogu läbilõike ulatuses (nt savi- ja lubjakivimuldade puhul) või ainult aluskihis (nt leostunud muldade puhul).

Geograafilise tootmispiirkonna kliimat kujundab Keskmassiiv, mis pakub kaitset külmade kirdetuulte eest, ja piirkonna avatus edelasse, mis tagab kiire soojenemise.

Maheda atlantilise kliimaga kaasnevate sademete hulk on aastas umbes 800 mm ning sademed jaotuvad kogu aastale, suuremad sajud on kevadel ja sügisel.

Puuviljaaedadesse on istutatud tavapärased kohalikud sordid: „Corne”, „Marbot” ja „Grandjean”.

Isère’i piirkonnast pärit sort „Franquette” levis kogu tootmispiirkonnas 1950ndatel aastatel. Kõnealune sort on kohastunud kohalike mulla- ja kliimatingimustega ning sellel on kujunenud välja omadused, mis erinevad mujal, sealhulgas Isère’i piirkonnas, kasvatatavate „Franquette” sordi pähklite omadustest.

Saagikoristuse mehhaniseerimine ja tootjate oskusteave on loonud tingimused pähklite hüpokloritiga töötlemise keelustamiseks, varem kasutati seda maast korjatud pähklite välimuse parandamiseks.

Värsked või varajased Kreeka pähklid koristatakse siis, kui tuum on kõva ja kergesti kooritav. See õrn toode kuivatatakse ja seda säilitatakse kontrollitud temperatuuri ja õhuniiskusega külmkambris. Toote omadustest lähtuvalt tuleb see tarbida kiiresti pärast saagikoristust (väljasaatmise keeld pärast koristusaasta 15. oktoobrit) ning seda ei tohi mingil juhul töödelda kuivatatud pähkliteks.

Kuivatatud Kreeka pähkleid tuleb kuivatada loomulikul teel restidel või sooja ja kuiva õhu läbipuhumise abil. Viimasel juhul ei või kogu kuivatatavate pähklite kogust läbiva õhuvoo temperatuur ületada 30 °C.

Seejärel võib pähkli koore purustada kas käsitsi või masinaga. Tuumad eraldatakse pähklikoore tükkidest üksnes käsitsi.

5.2. Toote eripära

Toode „Noix du Périgord” on eriline seetõttu, et tootmisel kasutatakse ainult traditsioonilisi kohalikke sorte („Marbot”, „Corne”, „Grandjean”) ja piirkonnas kohastunud sorti („Franquette”). Lähtuvalt sordi omadustest (tuumade eraldumine, pähklite säilivus) on igal sordil kujunenud traditsiooniliselt välja üks või mitu turustusviisi (värske või kuivatatud Kreeka pähkel või tuumad). Tava kohaselt on kuivatatud Kreeka pähklite puhul sortide segu keelatud, välja arvatud sortide „Corne” ja „Marbot” segu.

Tootel „Noix du Périgord” on mitu turustusviisi: värske või kuivatatud Kreeka pähkel (koorimata) ja pähklituumad.

— Värsked Kreeka pähklid on sortidest „Marbot” ja „Franquette” ning pähklite niiskusesisaldus on 30 % või suurem;

— kuivatatud Kreeka pähklid on sortidest „Marbot”, „Franquette” ja „Corne” ning pähklite niiskusesisaldus on 12 % või väiksem.

Värskete või varajaste Kreeka pähklite ja kuivatatud Kreeka pähklite miinimumsuurus on 28 mm;

— pähklituumad on pärit sortidelt „Franquette”, „Corne” ja „Grandjean” ning pähklituumade niiskusesisaldus on kuni 5 %.

Tuumad on heledad, tumedaim värvus on helepruun ja/või sidrunikarva.

Organoleptilisel vaatlusel on sortidel järgmised eriomadused:

— „Marbot” tuumad ei ole eriti krõbedad, maitse on algselt magus ja seejärel kergelt mõrkjas, üsna tugeva metspähklimaitsega. Värskete pähklite puhul tuleb tuuma ümbritseva seemnekesta mõrudus rohkem esile;

— „Franquette’i” tuumad on heledad ja magusa lõhnaga. Pähklitel on tugev lõhn ja magus maitse. Üsna õlirikkad pähklid on üldiselt hinnatud;

— „Corne’i” tuumad on heledad, peene puuviljase maitsega ja meeldivalt krõbedad;

— sordi „Grandjean” pähkleid on lihtne koorida, pähklituum on hele ja maitsev. Kuna tuum ei ole eriti õlirikas, on selle tekstuur suus meeldiv, magusa ja mõrkja maitse tasakaal on huvitav.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Toode „Noix du Périgord” on pärit traditsioonilisest Kreeka pähklite ja tuumade tootmispiirkonnast.

Pähklipuud on tundlikud kevadiste külmade suhtes ning geograafilise tootmispiirkonna piirnemine Keskmassiiviga kaitseb seda külma põhjatuule eest.

Lisaks on geograafilises piirkonnas suvel äikesevihmade näol palju sademeid. Need rahuldavad pähklipuude veevajaduse, mis on eriti oluline juuli keskel, mil kujuneb välja pähkli suurus, ja augusti keskel, kui tuum kasvab ja täidab pähklikoore.

Lubjarikka pinnase pragunemine ja muldade suur savisisaldus võimaldab pähklipuul kasvatada juurestikku sügavusse, et ammutada kogu vegetatsiooniperioodi jooksul vajalikke varusid.

Pähklipuude veevajaduse rahuldamiseks ja selleks, et tagada väliskesta parem eraldumine pähklikoorest, soodustada pähklite varisemist ja lihtsustada saagikoristust, võib pähklipuid mõistlikul määral kasta.

Périgordis peetakse valitud sortidest lugu ja neid hinnatakse, võttes arvesse värskete ja kuivatatud pähklite ning tuumade kvaliteeti. Périgordis on tavaks müüa kuivatatud pähkleid sortide kaupa.

Toetudes pähklite korjamise ja kuivatamisega seotud iidsele oskusteabele, on saagikoristust mehhaniseeritud (puude raputamine) ja töötatud välja kuivatamistehnika, mis seisneb sooja õhuga läbipuhumises.

Mehhaniseerimine võimaldab koristada õige küpsusastme saavutanud viljad ja vältida pikaajalist kokkupuudet maapinnaga, kaitsta pähkli koort ja tuuma värvust, vältides selle pruuniks tõmbumist, ning tagada sel moel vastavus kvaliteedinõuetele pähklite pakendamisel.

Sooja õhuvoolu reguleerimine läbipuhumisel võimaldab pähkleid ühtlasemalt kuivatada.

Tootjate oskusteave pähklite käsitsi puhastamisel pähklikoortest toetub kohalikule iidsele traditsioonile. Selle käigus säilitatakse tuuma terviklikkus ja kvaliteet, mis tagab toote „Noix du Périgord” erakordsuse.

Koorimata pähklite ja pähklituumade kuivatamismeetodid tagavad nende kvaliteedi säilimise kuni tarbija lauale jõudmiseni, olenemata turustusviisist ja sellest, kas pähkleid tarbitakse naturaalsel kujul või šokolaadi, kondiitritoodete või juustu koostises. Selleks et vältida pähklites sisalduvate rasvade rääsumist, säilitatakse kuivatatud pähkleid ja tuumasid alates 1. märtsist kindlaksmääratud tingimustes.

Toote „Noix du Périgord” üldtunnustatud maine, mis põhineb pähklite kvaliteedil, on kujunenud sajandite jooksul ega ei vaja enam tõestamist. Seda tunnustatakse kokakunstis nii Prantsusmaal kui ka mujal Euroopas ja Ameerikas alates XIX sajandist. Louis Garavel märkis 1959. aastal pähklikasvatust käsitlevas raamatus „La culture du noyer”, et „Périgordis toodetud pähklitel on juba ammustest aegadest hea maine nii Prantsuse kui ka välismaistel turgudel”.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse (2) artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fc000450-0225-4505-8586-924959dba4e5/telechargement

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) Vt joonealune märkus 1.