Austria siseminister kirjutas 16. augustil komisjonile kirja, milles teatas, et piirikontrolli kehtestamine asjaomastel maismaapiirilõikudel on kooskõlas nõukogu soovitusega. Austria kinnitas 9. septembril 2016, et kontrollid piiril tehakse vajalikul tasemel ning nende ulatus, sagedus, koht ja aeg on piiratud ning vastavalt ohutasemele kohandatud. Austria lisas, et seega on suuresti suudetud vältida inimeste ja kaupade vaba liikumise piiranguid.

Kõik viis riiki esitasid teabe kontrollide ja nende tulemuste kohta, üksikasju vt allpool. Esitatud teave on riigiti siiski väga erinev. Seepärast kutsub komisjon asjaomaseid Schengeni liikmesriike üles esitama järgmise nõukogu soovituse kohase aruande jaoks teavet, mis on loetletud II lisas.

Käesolevas aruandes on vastavalt nõukogu soovitusele esitatud järeldused, milleni komisjon on jõudnud pärast praeguse ajutise sisepiirikontrolli toimimise jälgimist. Aruandes keskendutakse küsimusele, kas eespool nimetatud Schengeni liikmesriikides taaskehtestatud sisepiirikontroll on piirdunud sellega, mis on tingimata vajalik, ning kas see on proportsionaalne tõsise ohuga avalikule korrale ja sisejulgeolekule. Sellise ohu põhjuseks on püsiv teisese rände risk Kreeka kaudu sisenevate ebaseaduslike rändajate poolt, kes võivad edasi liikuda muudesse Schengeni liikmesriikidesse. Lisaks sellele uuritakse, kas tingimused on sedavõrd muutunud, et nõukogu soovitust tuleks kohandada.

Soovituses on ette nähtud, et komisjon jälgib selle kohaldamist ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule neli kuud pärast kõnealuse soovituse vastuvõtmist aruande soovituse kohaldamise kohta.

Kõnealune soovitus on suunatud viiele Schengeni liikmesriigile (Austria, Saksamaa, Taani, Rootsi ja Norra), keda 2015. aastal alanud seninägematu rände- ja põgenikekriisiga kaasnenud Kreekast lähtuvad ebaseaduslike rändajate vood on kõige rohkem mõjutanud. Soovitusega anti neile viiele Schengeni liikmesriigile õigus jätkata kuni kuue kuu jooksul alates soovituse vastuvõtmise kuupäevast konkreetsetel sisepiirilõikudel proportsionaalset ajutist piirikontrolli.

12. mail 2016 võttis nõukogu komisjoni ettepaneku alusel vastu rakendusotsuse, milles esitatakse soovitus ajutise sisepiirikontrolli kehtestamise kohta erandjuhtudel, mis ohustavad Schengeni ala üldist toimimist. See on esimene kord, kui on kasutatud määruse (EL) 2016/399 (mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad)) artiklis 29 sätestatud eri kaitsemeetmete menetlust.

Norra ametiasutused esitasid aruande komisjonile 8. septembril 2016. Norra teatas, et sihipärased piirikontrollid piirduvad sellega, mis on tingimata vajalik tõsise ohuga toimetulekuks ning avaliku korra ja sisejulgeoleku kaitsmiseks. Isikuid kontrollitakse Oslos ning Ida, Kagu ja Lääne politseipiirkonnas, kus asuvad sadamad, millel on parvlaevaühendus Rootsi, Taani ja Saksamaaga. Norra politseidirektoraadi operatiivkorra kohaselt on iga parvlaeva saabumise ajal tagatud politsei kohalolek ning iga konkreetse parvlaevaühenduse tingimustele kohandatud piirikontrollid tuginevad luureteabele. Norra vaatab korrapäraselt läbi kontrollide vajalikkuse ja sageduse ning nende toimumise koha ja aja.

Rootsi saatis komisjonile esimese aruande nõukogu soovituse rakendamise kohta 11. augustil 2016. Rootsi kinnitas selles aruandes, et soovituse kohaselt tehtavad kontrollid on rangelt vajaduspõhised ja proportsionaalsed ning võtavad arvesse olemasolevat tõsist ohtu ja iga piirilõigu konkreetset olukorda. Rootsi teatas, et kontrollid hõlmavad 10–95 % kõigist isikutest, kes konkreetset piiripunkti sisepiiril läbivad. Lisaks teatas Rootsi, et kontrollide sagedus ja intensiivsus on igas piiripunktis erinev. Näiteks Öresundi sillal toimuvad kontrollid olenemata kellaajast, sest sild on liiklusele avatud 24 tundi ööpäevas. Sadamates on kontrollid seotud laevade saabumisega ja nende kontrollide puhul kasutatakse ka luureteavet. Rootsi kinnitas, et kontrollide vajalikkus, sagedus ning nende toimumise koht ja aeg vaadatakse kooskõlas soovitusega korrapäraselt läbi.

Kuna Taani ametiasutused ei esitanud esimest aruannet soovituse rakendamise kohta ettenähtud kuupäevaks (12. juuliks 2016), saatis komisjon 12. augustil Taanile meeldetuletuse. Taani valitsus teatas 7. septembril 2016 komisjonile, et praegust piirkontrolli Saksa piiril peetakse ulatuse, sageduse, koha ja aja osas proportsionaalseks ning see piirdub sellega, mis on tingimata vajalik tõsise ohuga toimetulekuks ning avaliku korra ja sisejulgeoleku kaitsmiseks Taanis. Ühtlasi leidis Taani valitsus, et puudub igasugune põhjendus Saksa piiril praegu kehtiva piirikontrolli järkjärguliseks kaotamiseks või vähendamiseks.

Taani teatas 1. juunil 2016, et ta rakendab nõukogu 12. mai soovitust ja jätkab sisepiirikontrolli kõikides Taani sadamates, millel on parvlaevaühendus Saksamaaga, ja Taani-Saksa maismaapiiril kuni 12. novembrini 2016.

Saksamaa ametiasutused selgitasid kehtestatud kontrollisüsteemi, kus vahelduvad kohapealsed ja liikuvad kontrollid. Nad teatasid tihedast koostööst Saksamaa ja muude Schengeni liikmesriikide politsei ja piirivalveasutuste vahel, millega tagatakse, et mõju piiriülesele liikumisele on viidud absoluutse miinimumini ning liiklusohutus piirikontrollide ajal ei halvene. Lõpetuseks kinnitasid ametiasutused, et kontrollide ulatus ja intensiivsus vaadatakse korrapäraselt läbi ning et kontrollide tase ei lähe vajalikust kaugemale.

Käesolev aruanne tugineb komisjoni ja viie asjaomase Schengeni liikmesriigi (Austria, Saksamaa, Taani, Rootsi ja Norra) vahel vahetatud teabele nõukogu 12. mai 2016. aasta soovituse rakendamise kohta.

Kõnealuse viie Schengeni liikmesriigi esitatud teave, mis on üksikasjalikult esitatud eespool, näitab, et piirikontrollid on piirdunud kindlakstehtud rändeteede ja ohtudega ning tähelepanu on pööratud konkreetsetele piirilõikudele või ohtudele. Väljaspool nõukogu soovituses loetletud piirilõike ei ole piirikontrolli teostatud.

Nimetatud kontrollid on olnud sihipärased ning nende ulatus, sagedus, koht ja aeg on olnud piiratud. Piirikontroll on põhinenud luureteabel ja riskihindamisel ning seda on kohandatud vastavalt konkreetsele piirilõigule. Asjaomased viis Schengeni liikmesriiki on kontrolli vajadust, sagedust, kohta ja aega korrapäraselt analüüsinud.

Nende riikide politsei ja piirivalveasutused on aruande kohaselt teinud head ja tõhusat koostööd.

Komisjon on saanud teavet ka majandusmõju kohta, mida ajutine sisepiirikontroll avaldab eelkõige transpordi- ja turismisektorile. Komisjonile praegu kättesaadava teabe põhjal, kaasa arvatud asjaomaste Schengeni liikmesriikide aruannetest pärit teave, võib öelda, et senised piirikontrollid on toimunud üksnes vajalikus ulatuses ja nende intensiivsus on olnud piiratud. Kuigi teatavat majandusmõju ei saa välistada, on ilmne, et laiema üldsuse piiriületust on takistatud võimalikult vähe.

Eespool öeldut arvesse võttes võib järeldada, et Austrias, Saksamaal, Taanis, Rootsis ja Norras toimunud piirikontrollid on olnud proportsionaalsed ja kooskõlas nõukogu soovitusega.

Kaitset taotlevate isikute enneolematud rändevood, mis on alates 2015. aasta sügisest ELi sisenenud, on pannud liikmesriikidele märkimisväärse koorma. Ebaseaduslike sisserändajate teisene liikumine on tõsiselt ohustanud avalikku korda ja sisejulgeolekut mitmes liikmesriigis. Mitu Schengeni liikmesriiki taaskehtestas ajutised kontrollid sisepiiril selleks, et vähendada saabujate hulka, mis varem küündis mitme tuhande sisserändajani päevas, ja viia see vastavusse vastuvõtusuutlikkusega. Ses suhtes on tunnistatud piiratud sisepiirikontrolli vajalikkust, kuna see aitab hallata kuhjunud taotluste menetlemist ja saabuvaid rändevooge. Lisaks aitab see tagada asjakohase ELi õiguse täielikku rakendamist, pakkudes seega teatud määral kaitset ebaseaduslike rändajate teisese liikumisega kaasneva ohu eest avalikule korrale ja sisejulgeolekule.

Samal ajal osutavad Schengeni riikide poolt nõukogu 12. mai soovituse alusel tehtud kontrollide kohta esitatud teave ja arvandmed sellele, et vähenenud on nii nende isikute arv, kes on saanud sisenemiskeelu, kui ka saadud varjupaigataotluste arv – seda eriti võrreldes rändekriisi esimeste kuude suurte arvudega. Kõnealune teave on kokkuvõtvalt esitatud aruandele lisatud tabelis.

Osaliselt on selle põhjuseks ELi ja Türgi avalduse rakendamine, mille tulemusena on rändevood märkimisväärselt vähenenud.

Neid arve tuleb siiski vaadelda erakordselt pika rändekriisi kontekstis. Alates 2015. aasta sügisest on ELi saabunud suur hulk sisserändajaid ning selle tulemusena on esitatud väga palju varjupaigataotlusi. See on juba pannud suure koorma kõigile liikmesriikidele ning seda tuleb samuti arvesse võtta. Sellised väljakutsed nagu nõuetekohaste vastuvõtutingimuste tagamine sisserändajatele ja varjupaigataotlejatele, kuhjunud varjupaigataotluste menetlemine, nende inimeste integreerimine, kelle varjupaigaõigust on tunnustatud, ning uute saabujate haldamine on põhjustanud pingeid nende liikmesriikide haldusasutuste ja varjupaigasüsteemide toimimises.

Lisaks sellele viibib komisjonile teadaolevalt Kreekas ikka veel suur hulk ebaseaduslikke sisserändajaid, kes võivad proovida põhja poole liikuda.

Lõpetuseks on oluline rõhutada, et mitmed liidu seadusandlikud algatused ja meetmed, mis on ette nähtud välispiiri haldamise tugevdamiseks, ei ole käesoleva aruande esitamise ajal veel kasutusele võetud ja täielikult toimivad. Näiteks Euroopa piiri- ja rannikuvalve määrus jõustub 6. oktoobril 2016. Frontex, komisjon ja liikmesriigid teevad praegu pingsalt tööd selleks, et see süsteem võimalikult kiiresti toimima hakkaks. Lisaks sellele, et Frontex pakub tuge näiteks Kreekale ja Bulgaariale, paraneb Frontexi reageerimisvõime oluliselt pärast seda, kui 6. detsembril 2016 võetakse määruse kohaselt täielikult kasutusele kiirreageerimisreserv ja seadmete reserv ning 6. jaanuaril 2017 tagasisaatmisega seotud reserv.

Oluline on jätkata ka ELi ja Türgi 18. märtsi 2016. aasta avalduse tõhusat rakendamist. Kolmas eduaruanne ELi ja Türgi avalduse rakendamise kohta näitab, et vaatamata probleemidele kaasnevad ELi ja Türgi avaldusega jätkuvalt positiivsed tulemused.

Eespool öeldut arvesse võttes on selge, et käesoleva aruande koostamise ajal on ajutiste sisepiirikontrollide kasutamine jätkuvalt vajalik ja annab võimaluse reageerida sisejulgeolekut ja avalikku korda ähvardavatele ohtudele adekvaatselt, aidates kaasa rändevoogude korrastamisele konkreetsetel sisepiiridel ning piirates seega teisest rännet.

Kõnealused kontrollid peavad kooskõlas nõukogu soovitusega olema jätkuvalt sihipärased, nende intensiivsus peab olema viidud absoluutse vajaliku miinimumini ning need ei tohi takistada muudel inimestel vastavate sisepiiride ületamist.

Schengeni liikmesriikidel palutakse nende järgmises soovitusekohases aruandes esitada 18. oktoobriks 2016 käesoleva aruande II lisas loetletud teave.

4. KOKKUVÕTE

Eespool öeldut arvesse võttes on komisjon seisukohal, et Austria, Saksamaa, Taani, Rootsi ja Norra poolt tehtav nõukogu 12. mai soovituse kohane ajutine piirkontroll vastab jätkuvalt nõukogu sätestatud tingimustele. Tuginedes kättesaadavale teabele ja asjaomaste Schengeni liikmesriikide aruannetele, leiab komisjon, et praegu puudub vajadus teha soovitusse muudatusi.

Komisjon rõhutab, et käesolev aruanne ei mõjuta enne soovituses sätestatud tähtaja (12. november 2016) möödumist tehtavat otsust selle kohta, kas praegusi ajutisi kontrolle sisepiiridel tuleks jätkata või mitte. Komisjon meenutab, et kooskõlas Schengeni piirieeskirjade artikli 29 lõikega 2 võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal soovitada pikendada piirikontrolli kestust vastavalt esialgses soovituses sätestatud tingimustele ja menetlusele.