[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 9.10.2009

KOM(2009)525 lõplik

2009/0148 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel täiendavate eeskirjade kohta seoses aastateks 2007–2013 loodud Välispiirifondiga

SELETUSKIRI

POLIITILINE JA ÕIGUSLIK TAUST

18. mail 1999 sõlmisid Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariik ja Norra Kuningriik lepingu nimetatud kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises.

26. oktoobril 2004 sõlmisid Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühendus ning Šveitsi Konföderatsioon lepingu Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

21. juunil 2006 parafeerisid Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Ühendus, Šveitsi Konföderatsioon ja Liechtensteini Vürstiriik protokolli, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega. Protokollile kirjutati alla 28. veebruaril 2008 ja see sõlmitakse tõenäoliselt 2009. aastal.

Tõhususe huvides ja et vältida eraldi läbirääkimiste pidamise vajadust on Liechtenstein enne protokolli sõlmimist liitunud läbirääkimistega tema osalemise üle Välispiirifondis. Käesolevat lepingut kohaldatakse Liechtensteini suhtes alates protokolli jõustamise kuupäevast.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsuse nr 574/2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond aastateks 2007–2013, edaspidi „otsus”)[1] artikli 11 kohaselt osalevad Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja arendamisega seotud riigid Välispiirifondis vastavalt nimetatud otsusele. Lisaks kehtestatakse kord, milles täpsustatakse kõnealuses fondis osalemiseks vajalikke täiendavaid eeskirju, sealhulgas sätteid, millega tagatakse ühenduse finantshuvide kaitse ja kontrollikoja auditeerimisalased volitused.

Lepinguga tuleks ette näha eeskirjade kohaldamine Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini jurisdiktsioonis, et komisjon saaks selle alusel võtta endale lõppvastutuse Välispiirifondi eelarve täitmise eest nimetatud riikides. Selliseid eeskirju ei ole ette nähtud otsuses ega eespool nimetatud Schengeniga ühinemise lepingutes. Läbirääkimisi Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga peeti nõukogu poolt komisjonile 20. detsembril 2007 antud volituste alusel. Läbirääkimised jõudsid lõpule 30. juunil 2009, mil lepingu eelnõu parafeeriti.

Pooled on kokku leppinud lepingu ajutises kohaldamises alates lepingu allakirjutamisele järgnevast päevast, ilma et piirataks põhiseadusest tulenevaid nõudeid. Erand sellest põhimõttest on tehtud seoses rahaliste kohustuste võtmist käsitleva artikli 6 kohaldamisega, milles nähakse ette õigusloomealaste erimeetmete võtmine Schengeniga ühinenud riikides.

Liikmesriike on teavitatud ja nendega on konsulteeritud nõukogu piiride töörühmas ja Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni töörühmas.

Lepingu õiguslik alus on Euroopa Ühenduste asutamislepingu artikli 62 lõige 2 koostoimes artikliga 300.

Nimetatud õiguslik alus ja käesolev ettepanek moodustavad õigusliku vahendi lepingu allakirjutamiseks ja sõlmimiseks. Nõukogu otsustab kvalifitseeritud häälteenamusega. Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõikele 3 tuleb enne lepingu sõlmimist ametlikult konsulteerida Euroopa Parlamendiga.

LÄBIRÄÄKIMISTE TULEMUS

Komisjon on arvamusel, et nõukogu läbirääkimisjuhistega sätestatud eesmärgid on saavutatud ja lepingu eelnõu on ühendusele vastuvõetav.

Lepingu eelnõu lõpliku sisu saab kokku võtta järgmiselt:

Eesmärk ja reguleerimisala

Lepingus käsitletakse seoses eeskirjadega, mille alusel saaks komisjon endale võtta lõppvastutuse Välispiirifondi eelarve täitmise eest kõnealustes riikides, Välispiirifondi finantsjuhtimise ja -kontrolli järgmisi aspekte: usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte ja huvide konflikti vältimise põhimõte, vajalikud meetmed, mis tulenevad ELi vahendite kasutamise delegeerimisest Schengeniga ühinenud riikidele, rahaliste kohustuste võtmine, ühenduste finantshuvide kaitsmine pettuse vastu, kohapealsed kontrollid ja inspekteerimine, kontrollikoda, riigihanked.

Lisaks nähakse lepinguga ette Välispiirifondi eelarvesse tehtavaid kõnealuste riikide osamakse käsitlev kord. Lepingus määratakse kindlaks selliste osamaksude summad ajavahemikul 2009–2013, sest summade kindlaksmääramine hõlbustab Välispiirifondi iga-aastaste assigneeringute kogusumma arvutamist. Kindlaksmääratud summade suhtes kohaldatakse mitmeaastase programmi viimasel aastal siiski korrigeerimiskorda, arvestades sealjuures SKPl põhinevaid arvutusmeetodeid, nagu see on kindlaks määratud asjaomastes Schengeniga ühinemist käsitlevates lepingutes. Kohandusi on võimalik teha ka juhul, kui muudetakse otsuse artikli 13 lõikes 1 sätestatud kogusummat või iga-aastaseid assigneeringuid. Arvestades käesoleva lepingu sõlmimise eeldatavat aega, tasutakse 2009. aasta osamaksud erakorraliste osamaksudena alles 2010. aastal. Samamoodi makstakse ka 2009. aastaks kavandatud eraldised Schengeniga ühinenud riikidele erandkorras välja alles 2010. aastal, nagu sellest teatati juulis 2008. Selliste osamaksude tasumise ajakava on samuti ette nähtud.

Arvestades asjaolu, et Schengeniga ühinenud riigid hakkavad Välispiirifondis osalema teistest riikidest mõnevõrra hiljem, kehtestatakse lepinguga nende programmide ja aruannete esitamiseks teatav erikord.

Deklaratsioonid

Lepingule lisatakse üks ühisdeklaratsioon, mis on seotud Liechtensteini otsusega loobuda Välispiirifondis osalemisest, kuid selline otsus ei piira tema kohustust rahastada kõnealust fondi. Fondi rahastamise eesmärk on jagada kohustusi ning toetada rahaliselt Schengeni acquis ’ rakendamist välispiiride ja viisapoliitika valdkonnas.

Lisaks vahetavad Norra ja Euroopa Ühendus deklaratsioone seoses Euroopa Ühenduse otsuste otsese täitmise põhimõtte kohaldamise kohta. Selliste deklaratsioonide vahetamise aluseks on üks ühisdeklaratsioon, mis on lisatud Norraga sõlmitud Schengeniga ühinemise lepingule.

KOKKUVÕTE

Eespool esitatut silmas pidades soovitab komisjon nõukogul:

- võtta vastu otsus lepingu allakirjutamise kohta ühenduse nimel ja volitada nõukogu eesistujat määrama isiku(d), kes on nõuetekohaselt volitatud ühenduse nimel lepingule alla kirjutama;

- kiita pärast Euroopa Parlamendiga nõupidamist heaks lisatud leping Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel täiendavate eeskirjade kohta seoses aastateks 2007–2013 loodud Välispiirifondiga.

2009/0148 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel täiendavate eeskirjade kohta seoses aastateks 2007–2013 loodud Välispiirifondiga

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõiget 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lause ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[2]

ning arvestades järgmist:

1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsuse nr 574/2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond aastateks 2007–2013)[3] artikli 11 kohaselt osalevad Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja arendamisega seotud kolmandad riigid Välispiirifondis vastavalt nimetatud otsusele ning tuleks kehtestada kord, milles täpsustatakse Välispiirifondis osalemiseks vajalikke täiendavaid eeskirju, sealhulgas sätteid, millega tagatakse ühenduse finantshuvide kaitse ja kontrollikoja auditeerimisalased volitused.

2. Arvestades komisjonile 19. detsembril 2007. aastal antud volitusi, viidi läbirääkimised Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga lõpule 30. juunil 2009.

3. Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel Schengeni acquis ’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 5 kohaselt kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva otsuse vastu võtnud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

4. Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes ning sellele järgnenud nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2004/926/EÜ Schengeni acquis ’ osade jõustamise kohta Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis[4]. Seetõttu ei osale Ühendkuningriik otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

5. Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes. Seetõttu ei osale Iirimaa otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

6. Vastavalt nõukogu … 2009. aasta otsusele …/…/EÜ kirjutati lepingule Euroopa Ühenduse nimel … 2009 alla ja seda kohaldatakse ajutiselt tingimusel, et see hiljem sõlmitakse.

7. Leping tuleks sõlmida,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheline leping täiendavate eeskirjade kohta seoses aastateks 2007–2013 loodud Välispiirifondiga kiidetakse Euroopa Ühenduse nimel heaks.

Lepingu ja sellega seotud dokumentide tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik, kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel hoiule andma lepingu artikli 13 lõikega 2 sätestatud heakskiitmiskirja, et väljendada ühenduse nõusolekut olla lepinguga seotud.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheline leping

2007.–2013. aastaks loodud Välispiirifondi lisaeeskirjade kohta

EUROOPA ÜHENDUS (edaspidi „ühendus”)

ning

ISLANDI VABARIIK (edaspidi „Island”),

NORRA KUNINGRIIK (edaspidi „Norra”),

ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON (edaspidi „Šveits”) ja

LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIK (edaspidi „Liechtenstein”),

edaspidi „lepinguga ühinenud riigid”,

edaspidi „lepinguosalised”,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingut, mis käsitleb nimetatud riikide ühinemist Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi „Norra ja Islandiga sõlmitud ühinemisleping”),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist lepingut, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi „Šveitsiga sõlmitud ühinemisleping”),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist protokolli Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi „Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokoll”),

NING ARVESTADES JÄRGMIST:

(1) Euroopa Ühendus lõi Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 574/2007/EÜ üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifondi aastateks 2007–2013 (edaspidi „fond”).

(2) Kõnealune otsus kujutab endast Schengeni acquis ’ edasiarendust Norra ja Islandiga sõlmitud ühinemislepingu, Šveitsiga sõlmitud ühinemislepingu ja Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokolli tähenduses.

(3) Otsuse artiklis 11 on sätestatud, et Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ühinenud kolmandad riigid osalevad fondis vastavalt sellele otsusele ning et kehtestatakse osalemiseks vajalikud lisaeeskirjad, sealhulgas sätted, mis tagavad ühenduse finantshuvide kaitse ja kontrollikoja auditeerimisvolitused.

(4) Fond kujutab endast eriotstarbelist vahendit Schengeni acquis ’ raames, mille eesmärk on finantskoormuse jagamine ja rahalise toetuse andmine Schengeni acquis ’ elluviimiseks liikmesriikide välispiiride ja viisapoliitika valdkonnas.

(5) Selleks et lihtsustada fondis osalevatele riikidele igal aastal eraldatavate vahendite summa arvutamist ja hõlbustada lepinguga ühinenud riikidel mitmeaastaste programmide koostamist, nähakse käesolevas lepingus ette kindlasummalised igaaastased osamaksud, mille suhtes mitmeaastase programmi viimasel aastal kohaldatakse parandusmehhanismi,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Reguleerimisala

Lepingus esitatakse ühinenud riikide fondi tegevuses osalemiseks vajalikud lisaeeskirjad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 574/2007/EÜ, millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond aastateks 2007–2013 (edaspidi „otsus”).

Artikkel 2

Finantsjuhtimine ja -kontroll

8. Lepinguga ühinenud riigid võtavad meetmeid, et täita Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi „EÜ asutamisleping”) ja ühenduse teiseste õigusaktide finantsjuhtimise ja -kontrolli alased sätted.

9. Lõikes 1 osutatud sätted on järgmised:

10. EÜ asutamislepingu artikli 248 lõiked 1–3, artiklid 256 ja 274 ning artikli 280 lõiked 1–3;

11. nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust)[5] (edaspidi „finantsmäärus”), artiklid 27, 28a ja 52, artikli 53 punkt b, artikli 72 lõige 2 ja artikli 95 lõige 2;

12. komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad)[6]asjaomased sätted

13. nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja muude eeskirjade eiramiste eest,[7] ning

14. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta.

15. Lepinguosalised võivad seda loetelu omavahelisel kokkuleppel muuta.

16. Oma territooriumil kohaldavad lepinguga ühinenud riigid lõikes 2 osutatud sätteid kooskõlas käesoleva lepinguga.

Artikkel 3

Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttest kinnipidamine

Fondi vahendite kasutamisel lepinguga ühinenud riikide territooriumil lähtutakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttest.

Artikkel 4

Huvide konflikti vältimise põhimõttest kinnipidamine

Kõigil lepinguga ühinenud riikide territooriumil tegutsevatel finantsjuhtimises osalejatel ja teistel isikutel, kes on seotud eelarve täitmise, haldamise, auditeerimise ja -kontrolliga, on keelatud võtta mis tahes meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu ühenduse huvidega.

Artikkel 5

Rakendamise delegeerimisest tulenevad kohustused

Lepinguga ühinenud riigid võtavad kõik õiguslikud, regulatiivsed, haldus- ja muud meetmed, mis on vajalikud ühenduse huvide kaitseks vastavalt finantsmääruse artikli 53 punktis b ja artikli 95 lõikes 2 sätestatud kohustustele.

Artikkel 6

Otsuste täitmine

Komisjoni otsused, milles nähakse ette, et muu isik kui riik peab täitma rahalised kohustused, kuuluvad täitmisele lepinguga ühinenud riikide territooriumil.

Täitmist reguleerivad selles riigis kehtivad tsiviilmenetluse normid, mille territooriumil täitmine aset leiab. Korralduse otsuse täitmise tagamise kohta ilma muude formaalsusteta peale otsuse autentsuse tõestamise lisab otsusele riigi ametiasutus, kelle lepinguga ühinenud asjaomase riigi valitsus selleks otstarbeks määrab ning komisjonile teatavaks teeb.

Kui need formaalsused on komisjoni avalduse põhjal lõpetatud, võib komisjon taotleda täitmist kooskõlas riigi õigusaktidega, saates küsimuse otse pädevale asutusele.

Täitmist võib peatada ainult Euroopa Ühenduste Kohtu otsusega. Asjassepuutuva riigi kohtute pädevusse kuuluvad siiski kaebused täitmise ebaõige viisi kohta.

Artikkel 7

Ühenduse finantshuvide kaitsmine pettuse vastu

17. Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 280 lepinguga ühinenud riigid:

18. võitlevad pettuse ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu niisuguste tõkestusmeetmetega, mis tagavad tõhusa kaitse;

19. võtavad ühenduse finantshuve kahjustava pettuse vastu samu meetmeid, mida nad kasutavad omaenda finantshuve kahjustava pettuse vastu, ning

20. kooskõlastavad oma tegevust ühenduse finantshuvide kaitsmisel liikmesriikide ja komisjoniga.

21. Selleks võtavad lepinguga ühinenud riigid vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 280 lõikele 4 meetmeid, mis on samasugused kui lepingule allakirjutamise ajal jõus olevad ühenduse meetmed.

Lepinguosalised võivad kooskõlas käesoleva artikliga ja vastastikusel kokkuleppel võtta tulevikus meetmeid, mis on samasugused kui ühenduse tulevikus võetavad meetmed.

Artikkel 8

Komisjoni läbiviidav kohapealne kontroll ja inspekteerimine

Ilma et see mõjutaks õigusi, mis tal on vastavalt otsuse artiklitele 35 ja 47, on komisjonil (OLAF) õigus teostada kohapealset kontrolli ja inspekteerimist lepinguga ühinenud riikide territooriumil vastavalt tingimustele, mis on sätestatud 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve fondiga seotud pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest.

Lepinguga ühinenud liikmesriikide ametiasutused aitavad kaasa kohapealsele kontrollimisele ja inspekteerimisele, mida võib nende asutuste soovil läbi viia ka ühiselt.

Artikkel 9

Kontrollikoda

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõikele 3 ja finantsmääruse esimese osa VIII jaotise 1. peatükile on EÜ asutamislepinguga asutatud kontrollikojal võimalik kõikide lepinguga ühinenud riikide territooriumil asuvate ja ühenduse nimel fondiga seotud tulusid ja kulusid haldavate asutuste, sealhulgas iga eelarvest makseid saava füüsilise ja juriidilise isiku ruumes viia läbi kohapealne audit.

Kontrollikoja auditid lepinguga ühinenud riikides viiakse läbi koostöös riigi auditeerimisasutustega või, kui neil puuduvad vajalikud volitused, siis koos riigi pädevate talitustega. Kontrollikoda ja lepinguga ühinenud riikide auditeerimisasutused teevad koostööd usalduslikult, säilitades samal ajal oma sõltumatuse. Need asutused või talitused teatavad kontrollikojale, kas nad kavatsevad auditeerimisest osa võtta.

Kontrollikojal on vähemalt samasugused õigused kui komisjonil vastavalt otsuse artiklitele 35 ja 47 ning lepingu artiklile 8.

Artikkel 10

Riigihanked

22. Norra, Island ja Liechtenstein kohaldavad oma riigis kehtivat riigihangete seadust kooskõlas EMP lepingu XVI lisaga.

23. Šveits kohaldab oma riigihangete seadust kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni riigihankelepinguga.

Šveits esitab komisjonile oma riigihankemenetluse ning haldus- ja kontrollisüsteemi kirjelduse.

Lisaks esitab ta igas aastaprogrammi rakendamise lõpparuandes teabe kasutatud riigihankemenetluste kohta.

Artikkel 11

Osamaksud ja eraldised

24. Lepinguga ühinenud riigid teevad igal aastal fondi eelarvesse makseid vastavalt järgmisele tabelile:

tuhandetes eurodes | 2009 |

igaaastased assigneeringud (EÜ eelarve) | 185,500 |

Norra | 5,100 |

Island | 260 |

Šveits | 5,565 |

2009. aasta maksed on kindlasummalised ega kuulu läbivaatamisele[8].

tuhandetes eurodes | Indeks[9] | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

ettenähtud igaaastased assigneeringud (EÜ eelarve) | % | 207,500 | 253,500 | 349,100 | 481,200 |

Norra | 2,61 | 5,408 | 6,607 | 9,099 | 12,542 |

Island | 0,04 | 79 | 96 | 132 | 183 |

Šveits | 3,35 | 6,943 | 8,483 | 11,682 | 16,102 |

Liechtenstein | 0,03 | 62 | 76 | 105 | 144 |

2010.–2013. aasta maksete suuruse arvutamisel lähtutakse tabelis esitatud indeksist, mida kohaldatakse vastavalt lõikele 4.

25. 2011.–2013. aastal on maksetähtaeg asjaomase eelarveaasta 15. veebruar ja need tehakse vastavalt sissenõudekorraldustele, mille komisjon esitab eelneva aasta 15. detsembriks.

26. 2009. aasta osamaksud makstakse erakorraliselt 2010. aastal. Need tuleb koos 2010. aasta osamaksudega maksta 15. veebruariks 2010. Šveits maksab 2009. aasta osamaksud ühe kuu jooksul pärast käesolevale lepingule allakirjutamist.

Ühendus maksab lepinguga ühinenud riikidele ettenähtud ning otsuse artiklite 14 ja 15 kohaselt komisjoni poolt kehtestatud 2009. aasta eraldised 2010. aastal järgmiste erakorraliste eraldistena:

Norrale: 1 611 049 eurot

Islandile: 62 148 eurot

Šveitsile: 2 282 112 eurot

2010. aasta eraldised ja nimetatud erakorralised eraldised nähakse ette 2010. aasta programmis.

Alates 2010. aastast arvutatakse lepinguga ühinenud riikidele ettenähtavate eraldiste suurus välja vastavalt otsuse artiklitele 14 ja 15.

27. Lepinguosalised parandavad lepinguga ühinenud riikide 2010., 2011., 2012. ja 2013. aasta osamaksude suuruse vastavalt uusimatele 1. mail 2012 kättesaadavatele SKP näitajatele. Parandusi arvestatakse 2013. aasta osamaksu suuruse arvutamisel.

Protsent lepinguga ühinenud riikide SKPst, mida kasutatakse asjaomase riigi puhul paranduste tegemiseks, arvutatakse järgmiselt:

Vastavalt Norra ja Islandiga sõlmitud ühinemislepingu artikli 12 lõikele 1 lähtutakse nende riikide SKP protsendi arvutamisel kõikide osalevate riikide SKPst.

Vastavalt Šveitsiga sõlmitud ühinemislepingu artiklile 11 lähtutakse tema SKP protsendi arvutamisel kõikide osalevate riikide SKPst.

Vastavalt Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokolli artiklile 3 lähtutakse tema SKP protsendi arvutamisel kõikide osalevate riikide SKPst.

28. Lepinguosalised kohandavad lõike 1 tabelis esitatud arve, kui muutub otsuse artikli 13 lõikes 1 nimetatud võrdlussumma või tegelike aastaassigneeringute suurus võrreldes lõike 1 tabelis esitatud summadega, mille on kindlaks määranud EÜ eelarvepädevad institutsioonid vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe[10] punktile 37 Euroopa Liidu 2007.–2013. aasta mitmeaastase finantsraamistiku raames.

Kohandused on proportsionaalsed võrdlussummas või asjaomas(t)es aastaassigneeringu(te)s tehtud muudatustega ning neid kohaldatakse eelarveaasta(te)l, mille võrdlussummat või assigneeringute suurust on muudetud.

Komisjon teavitab lepinguga ühinenud riike kirja teel osamaksu suuruse muutmisest ning maksete ja tagasimaksete tegemise korrast.

29. Liechtenstein maksab osamaksu vaid artikli 13 lõikes 6 nimetatud aastate eest.

30. Komisjon võib igal aastal kasutada kuni 300 000 eurot lepinguga ühinenud riikide maksetest laekunud vahendeid, et katta koosseisuliste ja mittekoosseisuliste töötajate halduskulud, mis tulenevad otsuse ja käesoleva lepingu täitmisest lepinguga ühinenud riikide poolt.

31. Komisjon võtab 2009. ja 2010. aasta suhtes eelarvelisi kulukohustusi summas, mis vastab komisjoni poolt lepinguga ühinenud riikidele otsuse artiklite 14 ja 15 kohaselt tehtavate eraldiste summale.

Artikkel 12

Konfidentsiaalsus

Käesoleva lepingu alusel mis tahes vormis edastatud või saadud teavet käsitatakse ametisaladusena ja seda kaitstakse nagu muud samalaadset informatsiooni ühenduse institutsioonide suhtes kehtivate ja lepinguga ühinenud riikide õigusaktidega. Sellist teavet võib edastada üksnes ühenduse institutsioonides, liikmesriikides ja lepinguga ühinenud riikides olevatele isikutele, kes oma ülesannete tõttu peavad seda teadma; samuti tohib seda teavet kasutada selleks, et tagada lepinguosaliste finantshuvide tõhus kaitse.

Artikkel 13

Jõustumine

32. Käesoleva lepingu hoiulevõtja on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär.

33. Euroopa Ühendus, Norra, Island, Šveits ja Liechtenstein kiidavad käesoleva lepingu heaks vastavalt oma menetlustele.

34. Käesoleva lepingu jõustumise peavad heaks kiitma Euroopa Ühendus ja lisaks veel vähemalt üks allakirjutaja.

35. Leping jõustub iga lepinguosalise suhtes tema heakskiitmiskirja hoiulevõtja juures hoiule andmisele järgneva esimese kuu esimesel päeval.

36. Euroopa Ühendus, Norra, Island, Šveits ja Liechtenstein kohaldavad lepingut, välja arvatud selle artiklit 6, ajutiselt alates sellele allakirjutamise päevale järgnevast päevast, ilma et see piiraks põhiseadusest tulenevaid nõudeid.

37. Euroopa Ühendus ja Liechtenstein kohaldavad lepingut ajutiselt alates päevast, mil vastavalt Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokolli artiklile 10 jõustuvad selle protokolli artiklis 2 osutatud sätted.

Artikkel 14

Programmide vastuvõtmine

38. Lepinguga ühinenud riigid teatavad komisjonile hiljemalt üks kuu pärast lepingule allakirjutamist, millised ametiasutused on määratud rakendama riigi mitmeaastast programmi ja aastaprogrammi.

39. Lepinguga ühinenud riigid esitavad 2010.–2013. aasta mitmeaastase programmi eelnõu komisjonile hiljemalt kolm kuud pärast käesolevale lepingule allakirjutamist.

40. Lepinguga ühinenud riigid esitavad 2010. aasta programmi eelnõu komisjonile hiljemalt viis kuud pärast käesolevale lepingule allakirjutamist.

41. Lepinguga ühinenud riigid esitavad otsuse artikli 34 lõikes 2 osutatud haldus- ja kontrollisüsteemide kirjelduse hiljemalt kolm kuud pärast käesolevale lepingule allakirjutamist.

42. Komisjon kiidab otsuses sätestatud korras mitmeaastase programmi heaks kolme kuu jooksul ja 2010. aasta programmi ühe kuu jooksul pärast selle ametlikku esitamist, tingimusel et komisjon veendub otsuse artiklis 34 sätestatud korras, et lepinguga ühinenud riigid on loonud haldus- ja kontrollisüsteemid, mis vastavad otsuse artiklitele 26–32.

43. Lepinguga ühinenud riikidel ei tule esitada otsuse artikli 52 lõike 2 punktis a ettenähtud hindamisaruannet.

Artikkel 15

Kehtivus ja lõpetamine

44. Ühendus või lepinguga ühinenud riik võib käesoleva lepingu lõpetada, teavitades oma otsusest teisi lepinguosalisi. Käesolev leping kaotab kehtivuse kolme kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast. Lõpetamise otsusest teatamise ajal pooleli olevaid projekte ja meetmeid jätkatakse käesolevas lepingus sätestatud tingimustel. Lepinguosalised lahendavad lepingu lõpetamise muud võimalikud tagajärjed ühisel kokkuleppel.

45. Norra ja Islandiga lõpetatakse leping, kui nendega sõlmitud ühinemisleping lõpetatakse vastavalt selle lepingu artikli 8 lõikele 4, artikli 11 lõikele 3 või artiklile 16.

Šveitsiga lõpetatakse leping, kui temaga sõlmitud ühinemisleping lõpetatakse vastavalt selle lepingu artikli 7 lõikele 4, artikli 10 lõikele 3 või artiklile 17.

Liechtensteiniga lõpetatakse leping, kui temaga sõlmitud ühinemisprotokoll lõpetatakse vastavalt selle protokolli artikli 5 lõikele 4, artikli 11 lõikele 1 või artikli 11 lõikele 3.

Artikkel 14

Keeled

Käesolev leping ja sellele lisatud deklaratsioonid koostatakse ühes originaaleksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari, islandi ja norra keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini ühisdeklaratsioon Liechtensteini osalemise kohta Välispiirifondis vastavalt otsusele nr 574/2007/EÜ

Euroopa Ühendus ja Liechtenstein,

- võttes arvesse Liechtensteini geograafilist asendit ja seda, et tal puuduvad välispiirid ja konsulaadid, millele toetudes töötada välja fondi rakendamise programm ja

- tunnustades Liechtensteini taotlust saavutada Schengeni acquis ’ eesmärgid ning tema solidaarsust riikidega, kes kohaldavad välispiire käsitlevaid Schengeni sätteid,

lepivad kokku, et Liechtenstein võib otsustada mitte osaleda fondi tegevuses eeldusel, et ta maksab fondi osamaksusid vastavalt Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelisele lepingule, mis käsitleb 2007.–2013. aastaks loodud Välispiirifondi lisaeeskirju. Seega Liechtenstein tasub fondi osamaksud, kuid loobub õigusest saada fondist eraldisi vastavalt otsuse 574/2007/EÜ artiklitele 14 ja 15.

Juhul kui Liechtenstein soovib hiljem osaleda, teatab ta sellest komisjonile piisavalt ette. Siis lepitakse kirjavahetuse teel kokku, millised praktilised ettevalmistused tehakse otsuse nr 574/2007/EÜ, rakenduseeskirjade ja käesoleva lepingu kohaldamiseks.

Norra valitsuse deklaratsioon Norras asuvatele ettevõtetele adresseeritud rahaliste kohustuste täitmist käsitlevate Euroopa Ühenduse institutsioonide otsuste vahetu täitmise põhimõtte kohaldamise kohta

Lepinguosaliste tähelepanu juhitakse asjaolule, et Norra põhiseaduses ei ole sätestatud Norras asuvatele ettevõtetele adresseeritud rahaliste kohustuste täitmist käsitlevate Euroopa Ühenduse institutsioonide otsuste vahetut täitmist. Norra nendib, et need otsused tuleks ka edaspidi adresseerida otse tema ettevõtetele, kellel tuleb oma kohustused tavakohaselt täita. Põhiseadusest tulenev Euroopa Ühenduse institutsioonide otsuste vahetu täitmise põhimõtte kohaldamise piirang ei kehti Norra ettevõtete ühenduse territooriumil asuvate tütarettevõtete ega varade suhtes. Norra on valmis, kui selles valdkonnas tekib probleeme, pidama konsultatsioone ja võtma meetmeid pooltele sobiva lahenduse leidmiseks.

Euroopa Ühenduse deklaratsioon

Komisjon jälgib pidevalt Norra ühepoolses deklaratsioonis osutatud olukorda. Ta võib igal ajal alustada Norraga konsultatsioone kõnealustele probleemidele sobiva lahenduse leidmiseks.

[1] ELT L 144, 6.6.2007, lk 22.

[2] ELT C…

[3] ELT L 144, 6.6.2007, lk 22.

[4] ELT L 395, 31.12.2004, lk 70.

[5] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1, viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

[6] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1, viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007 (ELT L 111, 28.4.2007, lk 13).

[7] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

[8] Vastavalt 2007. aasta SKP-le.

[9] Indeksi näitajad on ümardatud.

[10] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.