Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 190/07)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Mátra / Mátrai“

Viitenumber: PDO-HU-A1368-AM02

Teate kuupäev: 29.4.2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Tootespetsifikaati uue veinitüübi „Mátra (Mátrai)“ Superior lisamine

a) Tootespetsifikaadi asjaomased punktid: — II. Veini(de) kirjeldus — III. Veinivalmistuse eritavad — V. Maksimaalne saagikus — VI. Lubatud viinamarjasordid — VII. Seos geograafilise piirkonnaga — VIII. Lisatingimused

b) Koonddokumendi asjaomased osad: — Veini(de) kirjeldus — Veinivalmistustavad — Seos geograafilise piirkonnaga — Lisatingimused

c) Põhjused: Veini „Mátra (Mátrai)“ Superior puhul võib piirkonna mõju olla olulisem kui viinamarjasordi mõju, kui viinamarjakasvataja on hoolikas ja järgib hästi reguleeritud viljelusmeetodeid. Eesmärk on saada sellest erilisest toorainest autentne ja naturaalne vein sellise tootmisprotsessi tulemusena, kus kunstlikke parendajaid ja veini omadusi muutvaid aineid lisatakse võimalikult vähe.

2. Sortide ’Chasselas’, ’Furmint’, ’Királyleányka’, ’Bíborkadarka’ ja ’Turán’ lisamine lubatud viinamarjasortide hulka

a) Tootespetsifikaadi asjaomased punktid: — VI. Lubatud viinamarjasordid

b) Koonddokumendi asjaomane osa: — Peamised veiniviinamarjasordid

c) Põhjused: Üks Mátra veinipiirkonna eeliseid on sealsete viinamarjasortide mitmekesisus, see on tingitud piirkonna ilmastikutingimustest ja konkreetsetest kohalikest tingimustest ning õigustab sordivaliku laiendamist. Mátra veinipiirkonnas viinamarjasordist ’Chasselas’ valmistatud sordiveinid on värsked, kerged, värskendavad ja puhta maitsega. Viinamarjasordist ’Furmint’ valmistatud veinid esindavad suurepäraselt veinipiirkonna teatavaid erakordseid istandusi. Viinamarjasort ’Királyleányka’ sobib hästi viinamarjaistandustesse, kus eelistatakse ’Mátra’ muskaatviinamarjade sorte, ning võimaldab tootmispiirkonna eeliseid paremini esile tõsta. Punased viinamarjasordid ’Bíborkadarka’ ja ’Turán’ võimaldavad isegi segus kasutamisel rõhutada juba tuntuks saanud punaste veinide eripära ning lisaks on need sordid eriti hästi kohanenud veinipiirkonna teatavate erakordsete istanduste tootmistingimustega.

3. Veinipiirkonna logo mõõtmete täpsustamine

a) Tootespetsifikaadi asjaomased punktid: — VIII. Lisatingimused

b) Koonddokumendi asjaomane osa: — See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

c) Põhjused: Eesmärk on ühtlustada veinipiirkonna logo mõõtmed, mida kasutatakse kaitstud päritolunimetust „Mátra“ kandvatel toodetel.

4. Veinivalmistustavade muutmine seadusemuudatuste tõttu

a) Tootespetsifikaadi asjaomased punktid: — III. Veinivalmistuse eritavad – viinapuude viljelustavade eeskirjad

b) Koonddokumendi asjaomane osa: — Veinivalmistustavad – Veinivalmistuse eritavad

c) Põhjused: Muudatuse eesmärk on võimaldada toota kvaliteetsemaid veine.

5. Tehniline muudatus – kontrolliasutuse nime muutmine

a) Tootespetsifikaadi asjaomased punktid: — IX. Kontroll

b) Koonddokumendi asjaomane osa: — See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

c) Põhjused: Ajakohastamine pärast kontrolliasutuse aadressi ja kontaktandmete muutumist.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Mátra

Mátrai

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Valged veinid

Vein on kahvaturoheline, kahvatu õlgkollane, intensiivsem õlgkollane või õlgkollane. Veinidel puudub tammelõhn, need on tihti õrnalt happelised ja vähese alkoholisisaldusega. Veinid on värsked, puuviljalised ja mõnikord esineb neis tsitrusviljade noote.

* Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse korral kohaldatakse liidu õigusaktides ette nähtud piirmäärasid.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9,5 Minimaalne üldhappesus 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Roosad veinid

Vein on kahvaturoosa, roosa või kahvatulilla, kergelt happeline ja elav. Veinil on väga puuviljaline lõhn ja puudub vaadis laagerdumise aroom. Vein on mõeldud tarbimiseks aasta või poolteist aastat pärast saagikoristust.

* Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse korral kohaldatakse liidu õigusaktides ette nähtud piirmäärasid.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9,5 Minimaalne üldhappesus 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Punased veinid

Vein on rubiinpunane või sügav rubiinpunane, tugeva puuviljalise aroomiga. Vein on tihti vürtsikas ja maitserikas, seda on osaliselt või vähese aja jooksul puitanumas laagerdatud, kuid tammearoom ei ole domineeriv. Nendele punastele veinidele on iseloomulik mahedus, need on hästi tasakaalus ja keskmise alkoholisisaldusega.

* Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse korral kohaldatakse liidu õigusaktides ette nähtud piirmäärasid.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9,5 Minimaalne üldhappesus 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Muskaatveinid (muskotály)

Vein on kahvatu õlgkollane, õlgkollane või intensiivsem õlgkollane. Veinil on tugev muskaadilõhn, puuviljaline maitse ning see on õrnalt happeline ja sisaldab tihti jääksuhkrut.

* Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse korral kohaldatakse liidu õigusaktides ette nähtud piirmäärasid.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9,5 Minimaalne üldhappesus 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Hiliskorjeveinid (késői szüretelésű bor)

Vein on kuldne, keeruka lõhnabuketiga, sametise tekstuuriga, rikkaliku maitsega, sellel on vaadis või pudelis laagerdumisest tekkinud lõhnanoodid, meeldiv happesus ja alkoholisisaldus. See vein sisaldab tihti jääksuhkrut.

* Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse korral kohaldatakse liidu õigusaktides ette nähtud piirmäärasid.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Klarettveinid

Vein on helepunane või intensiivsem punane. Sellel on hapukirsi või kirsi aroom. Vein on kergelt happeline ja viinamarjasordile omaselt elav ning selle aroomis puuduvad vaadis laagerdumise noodid.

* Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse korral kohaldatakse liidu õigusaktides ette nähtud piirmäärasid.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9,5 Minimaalne üldhappesus 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Superior-tüüpi valged veinid (Superior fehér)

Vein on rohekasvalge, rohekaskollane või kollane. Vein on kvaliteetne, hästi arenenud, eriti küps, kauakestva maitsega ja suurema alkoholisisaldusega. Sordiveinidel kujuneb välja kasutatud viinamarjasordile iseloomulik aroom, millele võivad lisanduda tootmispiirkonnale iseloomulikud aroomid. Seguveinide omadused on erinevad ja sõltuvad viinamarjasortide osakaalust segus. Need kuivad ja poolkuivad veinid on täidlase ja kauakestva maitsega.

* Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse korral kohaldatakse liidu õigusaktides ette nähtud piirmäärasid.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 12 Minimaalne üldhappesus 5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Superior-tüüpi punased veinid (Superior vörös)

Veinide värvus varieerub granaatõunapunasest sügava rubiinpunaseni. Nende aroom ja maitse on sordiveinide puhul sordile omaselt puuviljaline ja vürtsikas. Seguveinide aroom, maitse, ümar happesus ja tanniinisisaldus sõltuvad kasutatud viinamarjasortide osakaalust segus. Veini aroom on eriti küps, vein on sametise maitsega, milles on puuviljalisi (kirss, hapukirss, vaarikas, sõstrad jms) ja vürtsikaid noote (kaneel, vanill, šokolaad, tubakas jms), millele võivad lisanduda tootmispiirkonnale iseloomulikud aroomid ja maitsed.

* Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse korral kohaldatakse liidu õigusaktides ette nähtud piirmäärasid.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 12 Minimaalne üldhappesus 5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 15 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Valged veinid

Veinivalmistamisele kehtestatud piirangud

KOHUSTUSLIKUD TEGEVUSED:

— viinamarjad tuleb töödelda 24 tunni jooksul pärast korjamist

— virde puhastamine

Roosad veinid

Veinivalmistamisele kehtestatud piirangud

KOHUSTUSLIKUD TEGEVUSED:

— viinamarjad tuleb töödelda 24 tunni jooksul pärast korjamist

— pidevpressi kasutamine on keelatud

— virde puhastamine

Punased veinid

Veinivalmistamisele kehtestatud piirangud

KOHUSTUSLIKUD TEGEVUSED:

— punase veini valmistamise meetod koos viinamarjakestade matseratsiooni või viinamarjade soojendamisega

— pidevpressi kasutamine on keelatud

Muskaatveinid (muskotály)

Veinivalmistamisele kehtestatud piirangud

KOHUSTUSLIKUD TEGEVUSED:

— viinamarjad tuleb töödelda 24 tunni jooksul pärast korjamist

— pidevpressi kasutamine on keelatud

— virde puhastamine

— segu reegel: vein peab sisaldama vähemalt 85 % ulatuses sortide ’Cserszegi fűszeres’, ’Irsai Olivér’, ’Ottonel muskotály’ või ’Sárga muskotály’ viinamarju.

Hiliskorjeveinid (késői szüretelésű bor)

Veinivalmistamisele kehtestatud piirangud

KOHUSTUSLIKUD TEGEVUSED:

— viinamarjad tuleb töödelda 24 tunni jooksul pärast korjamist

— pidevpressi kasutamine on keelatud

— virde puhastamine

— veini tohib pudelisse villida kõige varem saagikoristusele järgneva aasta 1. märtsil

— enne müümist tuleb veini vähemalt kolm kuud pudelis laagerdada

KEELATUD TEGEVUSED:

— magustamine

— virde rikastamine

Klarettveinid (siller)

Veinivalmistamisele kehtestatud piirangud

KOHUSTUSLIKUD TEGEVUSED:

— viinamarjad tuleb töödelda 24 tunni jooksul pärast korjamist

— pidevpressi kasutamine on keelatud

Superior-tüüpi valged veinid (Superior fehér)

Veinivalmistamisele kehtestatud piirangud

KOHUSTUSLIKUD TEGEVUSED:

— viinamarjad tuleb töödelda 24 tunni jooksul pärast korjamist

— pidevpressi kasutamine on keelatud

— veini tohib pudelisse villida kõige varem saagikoristusele järgneva aasta 1. märtsil

— kogu vein tuleb ühe partiina sertida ja pudelisse villida

KEELATUD TEGEVUSED:

— magustamine

— virde rikastamine

— hapestamine

— hapetustamine

— tammepuust laastude kasutamine

— pöördosmoos

Superior-tüüpi punased veinid (Superior vörös)

Veinivalmistamisele kehtestatud piirangud

KOHUSTUSLIKUD TEGEVUSED:

— viinamarjad tuleb töödelda 24 tunni jooksul pärast korjamist

— pidevpressi kasutamine on keelatud

— veini tohib pudelisse villida kõige varem saagikoristusele järgneva aasta 1. septembril

— kogu vein tuleb ühe partiina sertida ja pudelisse villida

KEELATUD TEGEVUSED:

— magustamine

— virde rikastamine

— hapestamine

— hapetustamine

— tammepuust laastude kasutamine

— pöördosmoos

Viinapuude kujundamise eeskirjad (1)

Viljelustavad

1. Viinapuude kujundamise meetod ja nende istutustihedus Kaitstud päritolunimetust „Mátrai“ kandvate toodete valmistamisel tohib kasutada ainult viinamarju, mis pärinevad istandustest, kus puuduvaid tüvesid on vähem kui 25%.

2. Pungade arv viinapuul: viinapuu tüvede saagikuse arvestamisel ei tohi ühegi kujundamismeetodi korral viinapuule jäetud pungade arv olla suurem kui 16 punga/m2. Välja arvatud sordi ’Mátra(i) Superior’ korral, mille puhul tohib ühel viinapuul olla maksimaalselt 12 punga tüve kohta.

3. Eeskirjad, mis kehtivad istandustes, mis on rajatud pärast 1. jaanuari 2012: a) kujundamise meetod: i) vihmavarjukujuline kujundusvorm ii) Moseri kujundusvorm iii) ühekordse kardina kujundusvorm iv) Sylvozi kujundusvorm v) nöörpuumeetod (madal või keskmise kõrgusega) b) Istutustihedus: vähemalt 3 500 viinapuud hektari kohta. Ridade ja taimede vahelise vahemaa määramisel on võrdsete rea- ja taimevahede kõrval lubatud viinapuid kasvatada ka topeltridades ja/või kõrvuti istutatult. c) Ridadevaheline kaugus: 1,00–3,260 m. d) Viinapuude tüvede vaheline kaugus: 0,60–1,20 m. Kui tegemist on kõrvuti istutatud viinapuudega, on otsustavaks teguriks vahemaa tüvede vahel.

Viinapuude kujundamise eeskirjad (2)

Viljelustavad

4. Saagikoristuse kuupäeva määramine: saagikoristuse alguskuupäeva määrab igal aastal kindlaks veiniühenduse pädev haldusnõukogu. Veiniühenduse pädeva haldusnõukogu kehtestatud alguskuupäevast varem korjatud viinamarjadest valmistatud toodetele ei tohi anda „Mátrai“ päritolunimetuse sertifikaati ega turustada neid KPNi „Mátrai“ märgisega. Saagikoristuse alguskuupäev avaldatakse veiniühenduste teatisena.

5. Sordi ’Mátra(i) Superior’ saagikust peab piirama, et tootmismaht oleks maksimaalselt 1 kg viinapuu kohta.

Koristuseeskirjad

Viljelustavad

Saagikoristuse kuupäeva määramine: saagikoristuse alguskuupäeva määrab igal aastal kindlaks veiniühenduse pädev haldusnõukogu. Saagikoristuse alguskuupäev avaldatakse veiniühenduste teatisena.

Viinamarjade minimaalne suhkrusisaldus:

— Valge: 9,0 % vol (15 °MM)

— Roosa: 9,0 % vol (15 °MM)

— Punane: 9,0 % vol (15 °MM)

— Muskaatvein (Muskotály): 9,0 % vol (15 °MM)

— Hiliskorjevein (Késői szüretelésű bor): 12,08 % vol (19 °MM)

— Klarett (siller): 9,0 % vol (15 °MM)

— Superior-tüüpi valge vein (Superior fehér): 12,45 % vol (19,5 °MM)

— Superior-tüüpi punane vein (Superior vörös): 12,45 % vol (19,5 °MM)

Koristusmeetod: manuaalne või mehaaniline (hiliskorjeveinide, superior-tüüpi valgete veinide ja superior-tüüpi punaste veinide korral ainult manuaalne)

b. Maksimaalne saagikus

Vein – valge, roosa, punane, klarett – omavalitsusüksuse nime märkimise korral

100 hektoliitrit hektari kohta

Vein – valge, roosa, punane, klarett – omavalitsusüksuse nime märkimise korral

14 000 kg viinamarju hektari kohta

Vein – valge, roosa, punane, klarett – viinamarjaistanduse nime märkimise korral

56 hektoliitrit hektari kohta

Vein – valge, roosa, punane, klarett – viinamarjaistanduse nime märkimise korral

8 000 kg viinamarju hektari kohta

Vein – muskaatvein – omavalitsusüksuse nime märkimise korral

12 000 kg viinamarju hektari kohta

Vein – muskaatvein – viinamarjaistanduse nime märkimise korral

56 hektoliitrit hektari kohta

Vein – muskaatvein – viinamarjaistanduse nime märkimise korral

8 000 kg viinamarju hektari kohta

Vein – valge, roosa, punane, klarett ja muskaatvein

100 hektoliitrit hektari kohta

Vein – valge, roosa, punane, klarett ja muskaatvein

14 000 kg viinamarju hektari kohta

Vein – valge, roosa, punane, klarett ja muskaatvein

14 000 kg viinamarju hektari kohta

Vein – hiliskorjevein – omavalitsusüksuse nime märkimise korral

56 hektoliitrit hektari kohta

Vein – hiliskorjevein – omavalitsusüksuse nime märkimise korral

8 000 hektoliitrit hektari kohta

Vein – hiliskorjevein – viinamarjaistanduse nime märkimise korral

40 hektoliitrit hektari kohta

Vein – hiliskorjevein – viinamarjaistanduse nime märkimise korral

6 000 kg viinamarju hektari kohta

Vein – hiliskorjevein

10 000 kg viinamarju hektari kohta

Vein – hiliskorjevein

10 000 kg viinamarju hektari kohta

Vein – superior-tüüpi valge või punane vein

60 hektoliitrit hektari kohta

Vein – superior-tüüpi valge või punane vein – omavalitsusüksuse nime märkimise korral

8 000 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjaistanduste katastri I ja II klassi liigitatud tootmispiirkonnad asuvad järgmistes omavalitsusüksustes: Abasár, Apc, Atkár, Budapest-Rákosliget, Detk, Domoszló, Ecséd, Gyöngyös, Gyöngyöshalász, Gyöngyösoroszi, Gyöngyöspata, Gyöngyössolymos, Gyöngyöstarján, Halmajugra, Hatvan, Heves, Karácsond, Kerepes, Kisnána, Kisnémedi, Markaz, Mogyoród, Nagyréde, Őrbottyán, Pálosvörösmart, Pásztó, Rózsaszentmárton, Szada, Szendehely, Szücsi, Vác, Vácegres, Vácrátót, Vécs, Veresegyház, Visonta.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

’Chasselas’ – ’Weisser gutedel’

’Syrah’ – ’Blauer syrah’

’Tramini’ – ’Traminer’

’Syrah’ – ’Serine noir’

’Királyleányka’ – ’Feteasca regale’

’Syrah’ – ’Marsanne noir’

’Kadarka’ – ’Jenei fekete’

’Sauvignon’ – ’Sovinjon’

’Pinot noir’ – ’Kék rulandi’

’Pinot noir’ – ’Savagnin noir’

’Furmint’ – ’Zapfner’

’Pinot noir’ – ’Pinot cernii’

’Leányka’ – ’Leányszőlő’

’Furmint’ – ’Posipel’

’Furmint’ – ’Som’

’Olasz rizling’ – ’Nemes rizling’

’Tramini’ – ’Roter traminer’

’Cabernet franc’ – ’Carbonet’

’Tramini’ – ’Savagnin rose’

’Pinot blanc’ – ’Weissburgunder’

’Furmint’ – ’Furmint bianco’

’Olasz rizling’ – ’Taljanska grasevina’

’Chardonnay’ – ’Kereklevelű’

’Pinot noir’ – ’Pignula’

’Sauvignon’ – ’Sauvignon bianco’

’Olasz rizling’ – ’Grasevina’

’Leányka’ – ’Dievcenske hrozno’

’Szürkebarát’ – ’Auvergans gris’

’Irsai olivér’ – ’Zolotis’

’Kékfrankos’ – ’Blaufränkisch’

’Királyleányka’ – ’Galbena de ardeal’

’Rizlingszilváni’ – ’Müller thurgau blanc

’Szürkebarát’ – ’Pinot gris’

’Rizlingszilváni’ – ’Müller thurgau bijeli’

’Zenit’

’Sauvignon’ – ’Sauvignon blanc’

’Sárga muskotály’ – ’Weiler’

’Rizlingszilváni’ – ’Rizvanac’

’Kadarka’ – ’Negru moale’

’Chasselas’ – ’Chrupka belia’

’Pinot noir’ – ’Pinot tinto’

’Turán’

’Irsai olivér’ – ’Muskat olivér’

’Kadarka’ – ’Kadarka negra’

’Hárslevelű’ – ’Lipovina’

’Chasselas’ – ’Fendant blanc’

’Tramini’ – ’Gewürtztraminer’

’Kadarka’ – ’Gamza’

’Pinot noir’ – ’Kisburgundi kék’

’Pinot noir’ – ’Spätburgunder’

’Chasselas’ – ’Saszla belaja’

’Zöld veltelíni’ – ’Zöldveltelíni’

’Szürkebarát’ – ’Pinot grigio’

’Chasselas’ – ’Fehér gyöngyszőlő’

’Furmint’ – ’Szigeti’

’Sárga muskotály’ – ’Muscat lunel’

’Zöld veltelíni’ – ’Grüner muskateller’

’Tramini’ – ’Traminer rosso’

’Zöld veltelíni’ – ’Grüner veltliner’

’Pinot noir’ – ’Pino csernüj’

’Rizlingszilváni’ – ’Rivaner’

’Tramini’ – ’Tramin cervené’

’Kékfrankos’ – ’Moravka’

’Kékfrankos’ – ’Blauer lemberger’

’Irsai olivér’ – ’Irsai’

’Rajnai rizling’ – ’Rhine riesling’

’Cabernet franc’ – ’Cabernet’

’Chardonnay’ – ’Chardonnay blanc’

’Sárga muskotály’ – ’Muscat zlty’

’Hárslevelű’ – ’Garszleveljü’

’Királyleányka’ – ’Erdei sárga’

’Kadarka – Kadar’

’Rajnai rizling’ – ’Rheinriesling’

’Chasselas’ – ’Chasselas doré’

’Királyleányka’ – ’Little princess’

’Cabernet franc’ – ’Kaberne fran’

’Rajnai rizling’ – ’Riesling’

’Zweigelt’ – ’Zweigeltrebe’

’Bíbor kadarka’

’Hárslevelű’ – ’Feuilles de tilleul’

’Cabernet franc’ – ’Gros vidur’

’Merlot’

’Királyleányka’ – ’Königstochter’

’Olasz rizling’ – ’Welschrieslig’

’Ottonel muskotály’ – ’Muskat ottonel’

’Leányka’ – ’Feteasca alba’

’Kadarka’ – ’Törökszőlő’

’Kadarka’ – ’Szkadarka’

’Rajnai rizling’ – ’Weisser riesling’

’Sárga muskotály’ – ’Muscat bélüj’

’Királyleányka’ – ’Königliche mädchentraube’

’Rajnai rizling’ – ’Johannisberger’

’Pinot noir’ – ’Rulandski modre’

’Pinot blanc’ – ’Pinot beluj’

’Syrah – Shiraz’

’Sárga muskotály’ – ’Muscat de lunel’

’Olasz rizling’ – ’Risling vlassky’

’Cabernet sauvignon’

’Chardonnay’ – ’Ronci bilé’

’Szürkebarát’ – ’Grauburgunder’

’Chasselas’ – ’Fehér fábiánszőlő’

Szürkebarát’ – ’Ruländer’

’Cabernet franc’ – ’Carmenet’

’Sárga muskotály’ – ’Muskat weisser’

’Cserszegi fűszeres’

’Chasselas’ – ’Chasselas dorato’

’Ottonel muskotály’ – ’Muscat ottonel’

’Rizlingszilváni’ – ’Müller thurgau’

’Hárslevelű’ – ’Lindeblättrige’

’Kékfrankos’ – ’Limberger’

’Sauvignon’ – ’Sauvignon bijeli’

’Sárga muskotály’ – ’Moscato bianco’

’Zweigelt’ – ’Rotburger’

’Kadarka’ – ’Csetereska’

’Pinot blanc’ – ’Fehér burgundi’

’Leányka’ – ’Mädchentraube’

’Sárga muskotály’ – ’Weisser’

’Sárga muskotály’ – ’Muscat blanc’

’Sárga muskotály’ – ’Muscat de frontignan’

’Pinot noir’ – ’Pinot nero’

’Ottonel muskotály’ – ’Miszket otonel’

’Királyleányka’ – ’Dánosi leányka’

’Kadarka’ – ’Fekete budai’

’Kékfrankos’ – ’Blauer limberger’

’Olasz rizling’ – ’Riesling italien’

’Pinot noir’ – ’Kék burgundi’

’Pinot blanc’ – ’Pinot bianco’

’Chasselas’ – ’Chasselas blanc’

’Furmint’ – ’Moslavac bijeli’

’Furmint’ – ’Mosler’

’Blauburger’

’Rajnai rizling’ – ’Riesling blanc’

’Syrah’ – ’Sirac’

’Chardonnay’ – ’Morillon blanc’

’Zöld veltelíni’ – ’Veltlinské zelené’

’Zweigelt’ – ’Blauer zweigeltrebe’

’Pinot noir’ – ’Blauer burgunder’

’Olasz rizling’ – ’Olaszrizling’

’Szürkebarát’ – ’Graumönch’

’Cabernet franc’ – ’Gros cabernet’

’Irsai olivér’ – ’Zolotisztüj rannüj’

’Sárga muskotály’ – ’Muscat sylvaner’

8. Seos(t)e kirjeldus

Vein

1. Määratletud piirkonna kirjeldus

a) Looduslikud ja kultuurilised tegurid

Määratletud piirkond, kus valmistatakse kaitstud päritolunimetust „Mátrai“ kandvaid veine, asub Ungari põhjaosas. Mátra on riigi kõige kõrgem mäemassiiv, mis kulgeb idast läände. Selle väga päikesepaistelistel lõunapoolsetel nõlvadel asub üks suuremaid mägiseid veinipiirkondi. Piirkond on külmade põhjatuulte eest kaitstud ja toitainerikkal mullal, mis on osaliselt vulkaaniline ja osaliselt setteline, saab kasvatada väga kvaliteetseid veiniviinamarjasorte.

Veinipiirkonna mullad jagunevad kahte suurde rühma: rohumaamullad ja metsamullad. Rohumaamullad on kujunenud välja veinipiirkonna madalamas osas, samas metsamullad on kujunenud välja veinipiirkonna kõrgemas osas maharaiutud metsade asemele.

Tootmispiirkonna kliimatingimusi kujundab mandriline kliima, mis on Ungaris valdavalt domineeriv kliimatüüp. Sellisele kliimale on eelkõige iseloomulikud kuumad suved ja külmad talved. Viinapuu vajab väga palju päikesepaistet, päikeseenergia assimilatsiooniks peab valgustihedus olema 20 000 – 30 000 luksi. Taim kasvab hästi kohtades, kus kasvuperioodil on 1 250 – 1 500 päikesepaistelist tundi. Mátra mäemassiivi jalamil asuvas Mátraaljas on need tingimused peaaegu igal aastal täidetud. Aastas on 1 900 – 2 000 päikesepaistelist tundi. Need väärtused võivad aasta-aastalt märkimisväärselt varieeruda, kuid viinapuude kasvatamiseks vajalik soojushulk on Mátraaljas harva miinimumist väiksem. Viinapuude kasvatamiseks peab aasta keskmine temperatuur olema vähemalt 9–10 °C. Määratletud veinipiirkonna viie aasta keskmine temperatuur on 10,5 °C ja kasvuperioodil ulatub see 17 °C-ni. Esineb aastaid, kus aasta keskmine temperatuur on kõrgem kui 11 °C, mis on heade aastakäikude jaoks tähtis tingimus. Mátraaljas jääb sademete hulk vahemikku 356–903 mm. Juuni, juuli ja augustikuu keskmine sademete hulk on soodne ning sellel on positiivne mõju veini kvaliteedile ja kogusele. Temperatuurile mõjub soodsalt ka piirkonda kaitsev Mátra mäemassiiv.

b) Inimtegurid

Piirkond on väga suur ja viinamarjakasvatusega on seal kaua tegeletud. Viinapuude kasvatamine sai Mátraaljas alguse teise aastatuhande alguses. Esimene kirjalik dokument pärineb aastast 1042 ja selle kohaselt oli Sámuel Aba asutatud benediktlaste kloostril viinamarjaistandus, mille kuningakoda oli kloostrile annetanud. Ajaloo jooksul on viinamarjakasvatus ja veinitootmine olnud selle piirkonna elanike jaoks kogu aeg olulised tegevused. XV sajandil sai mitu omavalitsusüksust linnaõigused, mis võimaldas nende elanikel oma veinidega vabalt kaubelda. Pärast seda, kui Otomani impeerium Ungari okupeeris, andis Ungari kuningas János Szapolyai 1536. aastal Gyöngyösi linna elanikele õiguse vabalt veiniga kaubelda. Seda õigust tõendas vastav märgis. XVII ja XVIII sajandi vahetusel julgustas Gyöngyösi linna nõukogu elanikke viinapuid istutama, pakkudes neile mitmesuguseid soodustusi. Pärast II maailmasõda kadusid väikesed veinikeldrid ja nende asemele tekkisid suured kooperatiivid. Viinapuude istutamine hoogustus ja veinipiirkonnas hõlmasid viinamarjaistandused peaaegu 8 000 hektarit. 1990. aastal toimus omandireform ning enamik viinamarjaistandusi erastati. Kujunesid välja veinikeldrid ja pereärid, mis on veinipiirkonnale siiani iseloomulikud.

Viinapuude paljundusmaterjali tootmine, sh pookimine, on Mátra veinipiirkonnas väga tähtsal kohal. Selle tootmisharu juured ulatuvad Abasári ja Nagyréde omavalitsusüksustes eelmise sajandi algusse. 1961. aastal rajati Gyöngyöshalászis ja suurel osal Ludase piirkonna territooriumist puukoolid, kus kasvatati Euroopa viinamarjasortide istikuid ja pookimisaluseid. Hiljem, pärast kooperatiivide loomist 1960ndatel, sai tänu neile istandustele pooktaimede kasvatamisest Abasári ja Nagyréde piirkonnas suuremahuline tootmistegevus. Mátra veinipiirkonna tänapäevane sordirikkus on sündinud just tänu sellele tegevusarule.

Mátra veinipiirkond on Ungari põllumajanduse veinisektori jaoks väga oluline. Lisaks oma majanduslikule tähtsusele on viinamarjakasvatusel suur mõju ka ühiskonnale, sest sellel tootmisharul on oluline roll põhi- ja lisasissetulekute loomisel ning rahvastiku püsimisel piirkonnas. Kuna tegemist on maastikku kujundava tegevusega, aitab viinamarjakasvatus piirkonda atraktiivsemaks muuta.

Vein (2)

2. Veini(de) kirjeldus

Ökoloogiline keskkond mõjutab veini omadusi väga suurel määral. Üheski muus veinipiirkonnas ei ole võimalik toota samade omadustega veine. Piirkonna tüüpilised veinid valmivad kiiresti, on üldiselt kerged ja õrnad ning muutuvad kiiresti happeliseks. Teatavate aastakäikude veinid on suure alkoholisisaldusega. Mullastiku- ja kliimatingimuste tõttu on valgete ja roosade veinide bukett intensiivne ja nende aroom rikkalik. Klarettveinid ja punased veinid on üldiselt puuviljalised, kergemad ja nende värvus on vähem intensiivne. Nende tanniinid arenevad samuti kiiresti välja. Mullastikutingimuste tõttu on veinides palju mineraalaineid. Tootmispiirkonna veinid sobivad eelkõige lühemaks laagerdamiseks ja noorelt tarbimiseks. Ökoloogiline keskkond on soodustanud paljude selle tootmispiirkonnaga seotud traditsiooniliste sortide levikut.

Mátra veinipiirkonnas toimunud pideva tehnoloogilise arengu tulemusena kasutatakse valgete ja roosade veinide tootmisel substraktiivset meetodit ning valmistatakse ka värskeid punaseid veine, milles viinamarjade omadused tulevad hästi esile.

Veini „Mátra (Mátrai)“ Superior puhul võib piirkonna mõju olla olulisem kui viinamarjasordi mõju, kui viinamarjakasvataja on hoolikas ja järgib hästi reguleeritud viljelusmeetodeid. Eesmärk on saada sellest erilisest toorainest autentne ja naturaalne vein sellise tootmisprotsessi tulemusena, kus kunstlikke parendajaid ja veini omadusi muutvaid aineid lisatakse võimalikult vähe.

3. Tootmispiirkonna, inimtegurite ja toote vaheline seos

Mátra veinipiirkond on tarbijatele tuttav, eelkõige tänu selle piirkonna kergetele puuviljalistele ja aromaatsetele veinidele. Turul iseloomustab selle piirkonna veine hea hinna ja kvaliteedi suhe.

Lisaks kergetele veinidele on Mátra veinipiirkonnas ka teatav arv tootmispiirkondi, kus viinamarjaistandustest korjatud viinamarjadest toodetakse naturaalseid ja autentseid veine. Tänu Mátra veinipiirkonna maitsete väärtustamisele ja päritolu kaitsvale süsteemile, on need veinid väga kvaliteetsed (sh ka analüütiliste näitajate põhjal).

Inimtegurite mõju avaldub tootmispiirkonnas järgmistes valdkondades:

— ökoloogiliste tingimustega kohanenud sortide arendamine (traditsioonilised ja uued sordid);

— viinamarjakasvatuse ja veinitootmismeetodite väljatöötamine, võttes arvesse konkreetseid ökoloogilisi kriteeriume ja turu eripärasid;

— rajatiste ja integratsioonistruktuuride väljaarendamine vastavalt keskkonna- ja turutingimustele.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Nimetustega seotud eeskirjad (1)

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

a) Kui etiketil esitatakse mõne viinamarjasordi nimi, mõni traditsiooniline nimetus, viide veini värvusele või mõni muu piiratud kasutusega märge, ei tohi selle märke kirjasuurus, šrift ega värv olla päritolunimetuse omadest nähtavam.

b) Seguveinidega seotud eeskirjad i. Lubatud on kasutada märget „küvé“, „cuvée“ või sünonüümina „házasítás“ (segu). ii. Viinamarjasordi nime tohib märkida, kui selle osakaal segus on vähemalt 5 %. Sellisel juhul tohib viinamarjasordi nime märkida ainult tähemärkidega, mis ei moodusta päritolunimetuse šrifti suurusest enam kui 50 %.

c) Etiketil on soovitav esitada Mátra veinipiirkonna logo. Väikseim mõõt: 1,5 x 1,5 cm

Nimetustega seotud eeskirjad (2)

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

d) Väiksema geograafilise üksusega seotud eeskirjad: i. Väikseima geograafilise üksuse nime (omavalitsusüksus, viinamarjaistandus) tohib etiketil esitada ainult juhul, kui 100 % tootest on toodetud määratletud tootmispiirkonnas, mis jääb nimetatud väikseimasse geograafilisse üksusse või viinamarjaistandusse. Viinamarjaistanduse nime tohib esitada ainult koos kaitstud päritolunimetusega „Mátra“ ja omavalitsusüksuse nimega. ii. Kasutada tohib järgmiste omavalitsusüksuste nimesid: Abasár, Apc, Atkár, Detk, Domoszló, Ecséd, Gyöngyös, Gyöngyöshalász, Gyöngyösoroszi, Gyöngyöspata, Gyöngyössolymos, Gyöngyöstarján, Hatvan, Halmajugra, Heves, Karácsond, Kisnána, Markaz, Mogyoród, Nagyréde, Rózsaszentmárton, Szücsi, Vécs, Visonta, Pásztó, Szendehely, Budapest-Rákosliget, Kerepes, Kisnémedi, Mogyoród, Őrbottyán, Szada, Vác, Vácegres, Vácrátót, Veresegyház. Piiritlemine: Halduspiirid iii. Kasutada tohib järgmiste viinamarjaistanduste nimesid: vt 1. lisa. Piiritlemine: vt kaarti

Nimetustega seotud eeskirjad (3)

Õigusraamistik:

Õigusraamistiku koostab KPNide ja KGTde haldamisega tegelev asutus, kui see on liikmesriikides ette nähtud.

Lisatingimuse liik:

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

f) Muud piiratud kasutusega märked, mida tohib kasutada: — „barrique“, „barrique-ban erjesztett“ (tõrres kääritatud) või „hordóban erjesztett“ (vaadis kääritatud), „barrique-ban érlelt“ (tõrres laagerdunud) või „hordóban érlelt“ (vaadis laagerdunud): kõigi veinitüüpide puhul — „első szüret“ (esimene saagikoristus), „virgin vintage“ või „szűztermés“ (esimene press): valgete, roosade, punaste, muskaatveinide ja klareti puhul — „újbor“ (toorvein) või „primőr“ (noor vein): valgete, roosade, punaste, muskaatveinide ja klareti puhul — „válogatott szüretelésű bor“ (valitud saagist valmistatud vein): kõigi veinitüüpide korral, superior-tüüpi valgete ja punaste veinide puhul — „szűretlen“ (filtreerimata): valgete, punaste, muskaatveinide, hiliskorjeveinide, superior-tüüpi valgete ja punaste veinide puhul — kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein: valgete, muskaatveinide, klareti ja hiliskorjeveinide puhul — „jégbor“ (jäävein): valgete, muskaatveinide ja hiliskorjeveinide puhul — „küvé“ või „cuvée“: kõigi veinitüüpide korral, superior-tüüpi valgete ja punaste veinide puhul — „muzeális bor“ (muuseumi vein): valgete, punaste, muskaatveinide ja hiliskorjeveinide puhul — „főbor“ (peamine vein): valgete, muskaatveinide, superior-tüüpi valgete ja punaste veinide puhul

Toodete pakendamise eeskirjad

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

a) Hiliskorjeveine, valgeid ja superior-tüüpi punaseid veine tohib turustada ainult pudelis. Pudelisse villimise kohustust ei kohaldata veinidele, mille veinitootja on tootmispiirkonnas tootnud isiklikuks kasutuseks ja mida tarbitakse tema veinikeldris. Superior-tüüpi veine tohib turustada ainult nummerdatud etikettidega klaaspudelites.

b) Pakendamine tohib toimuda ainult pakendamiskohtades, mille veiniasutus on heaks kiitnud ja mis on Mátra veiniühenduses registreeritud.

c) Tootmispiirkonnas väljaspool pudelisse villimine on lubatud ainult juhul, kui sellest teatatakse 48 tundi enne tegevuse kavandatud algust. Teavitus tuleb esitada Mátra veiniühendusele. Pakendamine peab toimuma tootmispiirkonnast lähetamise kuupäevast 90 päeva jooksul.

Tootmine väljaspool määratletud tootmispiirkonda.

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Erand seoses tootmisega määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

a) Lähetamine on võimalik, kui sellest on teavitatud Mátra veiniühenduse sekretäri. Lähetaja on kohustatud vähemalt 48 tundi enne lähetamiskuupäeva deklareerima Mátra veiniühenduse sekretärile viinamarjasordid, kogused, lähetuskohad ja viinamarjade sihtkoha, virded ja lähteveinid, mida ta lähetada soovib (viinamarjade puhul ligikaudne väärtus +/– 15 %).

b) Tootmispiirkond: Bács-Kiskuni, Hevesi, Komárom-Esztergomi ja Pesti komitaadid.

Link tootespetsifikaadile

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/8/5d/82000/Microsoft%20Word%20-%20Matra%20OEM_termekleiras_v2_standard.pdf

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.