Kooskõlas direktiivi 2011/7/EL (hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul) artikliga 11 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 16. märtsiks 2016 aruande direktiivi rakendamise kohta ja vajaduse korral lisatakse aruandele ettepanekud. Kuna hilinenud maksete direktiiv on võetud vastu komisjoni õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames, kuulub käesolev hindamine ka õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raamesse, et hinnata direktiivi rakendamise seisu ja tagada, et oodatavate tulemuste saavutamisel püsitakse õigel kursil.

(4)Avalikult kättesaadav teave: aruanded, uuringud, analüüsid jne.

Direktiivi hinnati viiest kriteeriumist lähtuvalt: rakendamise tulemuslikkus, tõhusus, sidusus, asjakohasus ja ELi lisaväärtus. Selgusid järgmised asjaolud:

(1)Direktiiviga on suurendatud teadlikkust hilinenud maksetega kaasnevatest probleemidest ja teema on poliitilises tegevuskavas tähtsale kohale jõudnud. Tugevdatud meetmete ja eelkõige avaliku sektori üksusi käsitlevate uute tingimuste tõttu on direktiivi rakendamine äratanud liikmesriikide tasandil märkimisväärset huvi. Sellele vastuseks on mitme liikmesriigi valitusasutused võtnud direktiivi sätete toetamiseks struktuurseid ja vabatahtlikke meetmeid, millega tugevdada direktiivi rakendusakte ja käsitleda asjaomaseid spetsiifilisi siseriiklikke küsimusi. Selle tulemusel on ettevõtjad üha paremini kursis hilinenud makseid käsitlevate õigusnormidega ja oma õigustega nendega seoses.

(2)ELi keskmine maksetähtaeg on hakanud nii avalikus kui ka erasektoris vähehaaval vähenema. Siiski on rakendamise välise järelhindamise käigus leitud, et avaliku sektori üksused ei pea rohkem kui pooltes liikmesriikides endiselt kinni õigusaktidega ette nähtud 30päevasest tähtajast. Mõningatel neist juhtudest on tehtud täiendavaid jõupingutusi ja üldjoontes on juba paranemise märke näha. Kui arvata välja mõned kehvade tulemustega liikmesriigid, siis üldjoontes peetakse erasektoris direktiiviga kehtestatud tähtaegadest kinni.

(3)Umbes pooled võlausaldajad ei kasuta direktiiviga ettenähtud võimalust nõuda hilinenud makse eest intressi, hüvitist ega võlgade sissenõudmise kulude hüvitamist, kuna nad kardavad ärisuhteid kahjustada. Välishindamisel selgus ka, et paljud VKEd aktsepteerivad suuremate ettevõtete kehtestatud pikki maksetähtaegu samadel põhjustel. See on ärikultuuri lahutamatu osa, mida tingivad tarneahelas olevate ettevõtete erinev suhtumine, nende suurus ja üksteisest sõltuvuse aste, samuti sellised tegurid nagu turusektori eripärad.

(4)On vähe tõendeid selle kohta, et direktiivil on olnud mõõdetav mõju ettevõtjate likviidsusele ja et see on soodustanud piirülest kauplemist. Võttes arvesse, et direktiivil ei ole maksekultuurile siiani olnud märkimisväärset mõju, kulub nende üldeesmärkide saavutamiseks ilmselt rohkem aega. Lisaks on hilinenud maksete taga olevate erinevate põhjuste tõttu siiani keeruline kindlaks teha, kas kohapeal täheldatud muutused on tingitud eranditult direktiivist või tulenevad muudest teguritest nagu üldiselt paranenud majandustingimused.

(5)Ühelt poolt on mitu tegurit direktiivi tõhusale rakendamisele kaasa aidanud. Nende hulka kuuluvad siseriiklikult võetud meetmed (näiteks maksete õigeaegse tasumise tegevusjuhised), mis on tulemuslikult toetanud direktiivi eesmärkide saavutamist. Tulemusi on andnud ka foorumid, nagu hilinenud maksete eksperdirühm, mis võimaldavad liikmesriikidel vahetada parimaid tavasid hilinenud maksetega tegelemisel. Kasulikuks on osutunud ka komisjoni ja riiklike ekspertide poolne teadlikkuse suurendamise ja valdkondlike teadmiste jagamise jätkamine.

(6)Teiselt poolt on täheldatud teatavaid tegureid, mis võivad direktiivi tõhusat rakendamist takistada:

Majandusliku kohandamisprogrammiga riikides, kus jooksvate arvete kiire tasumise küsimuses tuleb arvestada kuhjunud võla tagasimaksmisega, näib avalike sektori üksustel olevat direktiivist kinnipidamisel probleeme.

Mis puutub ettevõtetesse, siis nii mõnelgi juhul kasutavad suuremad ettevõtted oma tugevamat turupositsiooni silmas pidades ära teatavat paindlikkust, mis direktiiviga ettevõtetele äritehinguteks on antud, surudes väiksematele tarnijatele peale sageli ebavõrdseid lepingutingimusi. Lisaks ei kasuta väiksemad ettevõtjad, nagu eespool selgitatud, oma õigusi, kuna nad kardavad sellega ärisuhteid kahjustada. Seda turul paratamatult esinevat tasakaalustamatust ei saa õigusaktidega üksi lahendada ning kasu võiks olla pehmete meetmete ja kohtuväliste lahenduste, näiteks vahenduse ja vaidluste lahendamise alternatiivsete võimaluste kasutamisest.

Hindamine näitas, et sidusrühmad vajavad selgust, kuidas tõlgendada direktiivi olulisi kontseptsioone, nagu „äärmiselt ebaõiglane”, „selgesõnaliselt” ja „lepingu eripära või eriliste tunnusjoonte tõttu objektiivselt põhjendatud”. Ebaselge on ka see, millist algpunkti maksetähtaegade arvutamisel kasutada.

Kuna puudub kohustuslik ja ühine seiresüsteem, on direktiivi rakendamise tulemusel saavutatud edu väga keeruline kindlaks teha.

(7)Direktiiv on osutunud tõhusaks vahendiks selles mõttes, et selle rakendamisega kaasnevad regulatiivsed kulud ettevõtetele ja riigiasutustele on piiratud. Regulatiivsed kulud hõlmavad näiteks aruandlust ja halduskoormust, ülevõtmist ja rakendamist ning direktiivi toetavaid vabatahtlikke meetmeid. Direktiivi rakendamisega seotud kulud võivad olla eeskätt ettevõtjate jaoks märkimisväärsed, kui direktiivi tähtaegadest kinni pidamiseks on tarvis maksetähtaegu vähendada. See eeldaks esialgset suurt kulutust, mis tõenäoliselt mõjutab ettevõtja likviidsust. Üldiselt peaks oodatav kasu lõpuks siiski kulud katma. Välishindamise käigus leiti, et iga päev, mille võrra maksetähtaega vähendatakse, aitab Euroopa ettevõtjatel hoida kokku 158 miljonit eurot finantseerimiskulusid.

(8)Direktiiv on kooskõlas ELi muude tegevuspõhimõtetega, mille eesmärk on luua ettevõtjatele võrdsed võimalused ja soodustada konkurentsivõimet. Asjaomaseid õigusakte täiendab mitu võlgade sissenõudmist käsitlevat ELi õigusakti. Sellised algatused nagu väiksemate nõuete menetlus, Euroopa maksekäsk ja Euroopa täitekorraldus pakuvad võlausaldajatele võlgade sissenõudmiseks lihtsaid menetlusi, mis on direktiiviga täielikult kooskõlas.

(9)Hilinenud maksed on väga oluline ja asjakohane probleem kogu ELi ettevõtjatele. Välishindamise käigus leiti, et pärast direktiivi ülevõtmist liikmesriikide õigusesse puutub neli ettevõtjat viiest endiselt kokku hilinenud maksetega. Kuigi direktiivil on hilinenud maksete vastu võitlemisel oma koht, on vaja ka pehmemaid meetmeid, mis võiksid käsitleda ärikultuuriga seotud asjaolusid, nagu tasakaalustamatus turgudel, sealhulgas ettevõtjate suuruse erinevusest tulenevad küsimused.

(10)Üldiselt ollakse nõus sellega, et direktiiv on pakkunud olulist ELi lisaväärtust. Maksetavasid on kogu ELis ühtlustatud ja kõrvaldatud on ebakindlus, mis peaks järk-järgult viima piiriülese kauplemise elavnemiseni. Selliseid eesmärke ei oleks liikmesriigid muud moodi tegutsedes saavutanud.

3.Järeldused/soovitused

Direktiivi rakendamine on algjärgus. Seni on keskmise maksetähtaja paranemise märgid tagasihoidlikud. Kuigi ettevõtjad on hästi kursis direktiivist tulenevate õigustega, ei ole nende kasutamine veel levinud. Direktiivi tõhusat rakendamist näivad takistavat mitu tegurit, näiteks ühtse seiresüsteemi puudumine, direktiivi mõne peamise kontseptsiooni ebaselgus ning väiksemate ja suurte ettevõtjate vahel valitsev ebavõrdsus. Direktiiv on siiski kooskõlas ELi muude õigusaktide ja tegevuspõhimõtetega, endiselt asjakohane ja pakkunud ELi lisaväärtust.

Sellest lähtuvalt soovitatakse direktiivi selle praeguses vormis edasi rakendada ja anda selle tulemuste saavutamiseks rohkem aega. Selleks et direktiiviga praeguseks saavutatud positiivset mõju suurendada, soovitatakse liikmesriikidele järgmisi meetmeid, mida komisjon võtab.

Liikmesriikidele: