Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS AKV-ELi suursaadikute komitees Euroopa Liidu võetava seisukoha kohta, mis käsitleb põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse põhikirja /* COM/2012/0568 final - 2012/0273 (NLE) */





SELETUSKIRI Nõukogu andis 14. mai 2010. aasta otsusega 2010/648/EL volitused kirjutada alla lepingule, millega muudetakse Cotonou partnerluslepingut teist korda. Cotonou lepingu artikli 95 lõikega 3 antakse AKV-ELi ministrite ühisnõukogule volitused võtta üleminekumeetmeid, mida võib vaja minna muudetud sätete jõustumiseni. Nõukogu 14. juuni 2010. aasta otsusega 2010/614/EL kiitis nõukogu heaks AKV-ELi ministrite nõukogus ajutiste meetmetega seoses võetava Euroopa Liidu seisukoha ja AKV-ELi ministrite nõukogu 21. juuni 2010. aasta otsuse nr 2/2010 kohaselt kohaldatakse muutmissätteid ajutiselt alates 1. novembrist 2010. Lepingu III lisa muudeti teise läbivaatamise käigus. Eelkõige muudeti põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse haldusnõukogu käsitlevaid sätteid, et tõhustada juhtimist ja lihtsustada otsustamisprotsessi. Seetõttu tuleks põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse põhikirja kohandada vastavalt teise läbivaatamise käigus muudetud lepingu III lisale. Samal ajal oleks hea kasutada võimalust ning lisada sõnaselge viide kohaldatavatele EAFi finantseeskirjadele ning ühtlustada nende teatavad sätted ettevõtluse arenduskeskuse põhikirja sätetega. III lisa artikli 3 lõikes 5 sätestatakse, et põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse põhikirja kehtestab AKV-ELi suursaadikute komitee. Muudetud põhikiri on lisatud kavandatavale nõukogu otsusele. Nõukogul palutakse seega võtta vastu lisatud nõukogu otsuse ettepanek AKV-ELi suursaadikute komitees Euroopa Liidu võetava seisukoha kohta, mis käsitleb põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse põhikirja. 2012/0273 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS AKV-ELi suursaadikute komitees Euroopa Liidu võetava seisukoha kohta, mis käsitleb põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse põhikirja EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 208 ja artikli 218 lõiget 9, VÕTTES ARVESSE komisjoni ettepanekut, NING ARVESTADES JÄRGMIST: (1) Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu, millele on alla kirjutatud 23. juunil 2000 Cotonous ja mida on muudetud 25. juunil 2005 ja 22. juunil 2010 (edaspidi „Cotonou leping”), teise läbivaatamisega ajakohastati selle III lisa ettevõtluse arenduskeskuse ning põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse ülesannete läbivaatamiseks ning kõnealuste asutuste juhtimise, eelkõige suursaadikute komitee poolse järelevalve ja haldusnõukogu vastutuse selgitamiseks ning tõhustamiseks. (2) AKV-ELi ministrite nõukogu 21. juuni 2010. aasta otsuse nr 2/2010 kohaselt kohaldatakse muutmislepingut ajutiselt alates 1. novembrist 2010. (3) Põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse (edaspidi „keskus”) põhikiri tuleks vastavalt läbivaadata. (4) Seetõttu tuleks kindlaks määrata AKV-ELi suursaadikute komitees Euroopa Liidu võetav seisukoht, mis käsitleb põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse põhikirja, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Ainus artikkel AKV-ELi suursaadikute komitees võetav Euroopa Liidu seisukoht põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse põhikirja muutmise kohta rajaneb lisatud otsuse ettepaneku eelnõul. Suursaadikute komitee otsuse eelnõusse väiksemate muudatuste tegemist on võimalik kokku leppida ilma nõukogu täiendava otsuseta. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja LISA AKV-ELi SUURSAADIKUTE KOMITEE OTSUS NR … /2012 mis käsitleb põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse põhikirja AKV-ELi SUURSAADIKUTE KOMITEE, VÕTTES ARVESSE ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel 23. juunil 2000. aastal Cotonous alla kirjutatud partnerluslepingut[1], mida on esimest korda muudetud 25. juunil 2005[2] ja seejärel 22. juunil 2010[3] (edaspidi „Cotonou leping”), eriti selle III lisa artikli 3 lõiget 5 ja 6, NING ARVESTADES JÄRGMIST: (1) Cotonou lepingu teise läbivaatamise käigus 22. juunil 2010 ajakohastati selle III lisa, et vaadata läbi ettevõtluse arenduskeskuse ning põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse ülesanded ning selgitada ja tõhustada kõnealuste asutuste juhtimist, eelkõige suursaadikute komitee poolset järelevalvet ning haldusnõukogu vastutust. (2) AKV-ELi ministrite nõukogu 21. juuni 2010. aasta otsuse nr 2/2010 kohaselt kohaldatakse muutmislepingut ajutiselt alates 1. novembrist 2010. (3) Seetõttu tuleks põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse (edaspidi „keskus”) põhikiri vastavalt läbi vaadata. (4) Lepingu III lisa artikli 3 lõike 5 kohaselt on keskuse põhikirja kehtestamiseks vaja suursaadikute komitee otsust, Lepingu artikli 15 lõike 4 ja artikli 16 lõike 2 kohaselt oleks komiteel asjakohane võtta otsus vastu ministrite nõukogu nimel, ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: Ainus artikkel Otsusele lisatud põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse põhikiri on käesolevaga vastu võetud. Euroopa Liit ja AKV riigid võtavad oma pädevuse piires otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed. Otsus jõustub selle vastuvõtmisele järgneval päeval. AKV-ELi suursaadikute komitee nimel eesistuja LISA PÕLLUMAJANDUSE JA MAAPIIRKONDADEGA SEOTUD KOOSTÖÖ TEHNILISE KESKUSE PÕHIKIRI Artikkel 1 Sisu 1. Keskus on ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu (edaspidi „Cotonou leping”) III lisas määratletud tähenduses AKV–ELi ühine tehniline organ. Keskus on juriidiline isik, kellel on igas lepinguosalises riigis kõige ulatuslikum õigus- ja teovõime, mida samaliigilistele juriidilistele isikutele on kõnealuste lepinguosaliste õiguse raames võimalik anda. 2. Keskuse töötajatele antakse tavapärased privileegid, immuniteedid ja soodustused, mis on määratletud privileege ja immuniteete käsitleva protokolli nr 2 artikli 1 teises lõikes ning millele on osutatud Cotonou lepingule lisatud VI ja VII deklaratsioonis. 3. Keskus on mittetulunduslik asutus. 4. Keskuse peakontor asub ajutiselt Wageningenis (Madalmaad) ning keskusel on filiaal Brüsselis. Artikkel 2 Põhimõtted ja eesmärgid 1. Keskus tegutseb kooskõlas Cotonou lepingu sätete ja eesmärkidega. Keskus taotleb Cotonou lepingu III lisa artiklis 3 nimetatud eesmärkide saavutamist suursaadikute komitee järelevalve raames. 2. Keskus täpsustab kõnealuseid eesmärke üksikasjalikumalt üldises strateegiadokumendis. 3. Keskus teeb tihedat koostööd lepingus või sellele lisatud deklaratsioonides osutatud institutsioonide ja muude organitega. Vajaduse korral kasutab keskus piirkondlike või rahvusvaheliste institutsioonide abi, eelkõige selliste institutsioonide abi, mis asuvad ühenduse või AKV riikide territooriumil ning tegelevad põllumajanduse ja maaelu arendamise küsimustega. Artikkel 3 Rahastamine 1. Keskuse eelarvet võidakse rahastada Euroopa Arengufondist (EAF) vastavalt Cotonou lepingu I lisas esitatud arengu rahastamise alast koostööd käsitlevatele finantsprotokolli sätetele. 2. Keskuse eelarvesse võib lisada vahendeid teistelt isikutelt, et saavutada Cotonou lepingus esitatud keskuse eesmärke ja rakendada keskuses koostatud strateegiat. Artikkel 4 Suursaadikute komitee Keskuse tegevuse üle teostab vastavalt Cotonou lepingu III lisa artikli 3 lõigetele 5 järelevalvet suursaadikute komitee. Suursaadikute komitee määrab juhatuse ettepanekul ametisse keskuse haldusnõukogu ja direktori, jälgib keskuse üldstrateegia täitmist ning teostab juhatuse tegevuse järelevalvet. Direktori tegevuse aasta n+2 eelarve täitmisel kiidab heaks suursaadikute komitee. Direktori tegevuse heakskiitmiseks uurib suursaadikute komitee haldusnõukogu soovituse alusel raamatupidamist ning audiitori arvamust ning direktori sellega seoses antud vastuseid. Suursaadikute komitee võib keskuse tehtud otsused igal hetkel uuesti läbi vaadata või tagasi lükata. Haldusnõukogu ja keskuse direktor esitavad suursaadikute komiteele viimase palvel korrapäraselt teavet. Artikkel 5 Haldusnõukogu 1. Haldusnõukogu luuakse keskuse kogu tegevuse tehniliste, halduslike ja rahanduslike aspektide toetamiseks, jälgimiseks ja kontrollimiseks. 2. Haldusnõukogu moodustatakse pariteetsel alusel kuuest liikmest, kellest kolm on AKV riikide ja kolm Euroopa Liidu kodanikud ning kes nimetatakse ametisse lepinguosaliste poolt, lähtudes nende isiklikust ja kutsealasest kvalifikatsioonist põllumajanduse ja maaelu arendamise ja/või teabe- ja teabevahetuspoliitika, teaduse, juhtimise ja tehnoloogia valdkonnas. 3. Pool haldusnõukogu liikmetest vahetatakse kahe ja poole aasta pärast välja. 4. Suursaadikute komitee kehtestatud menetluse kohaselt nimetab komitee kuus haldusnõukogu liiget maksimaalselt viieks aastaks, kusjuures poole ametiaja möödumisel tehakse nende tegevusest vahearuanne. 5. Aastas toimub neli haldusnõukogu korralist koosolekut. Haldusnõukogu võib kokku kutsuda ka muul ajal, kui haldusnõukogu ülesanded seda nõuavad, ning kokkukutsujaks võib olla suursaadikute komitee, haldusnõukogu esimees või keskuse direktor. Keskus täidab haldusnõukogu sekretariaadi ülesandeid. 6. Haldusnõukogu liikmed täidavad oma ülesandeid sõltumatult, nad ei tohi küsida ega saada juhiseid kolmandatelt osapooltelt ning nad tegutsevad vaid üksikisikutena keskuse huvides. Haldusnõukogu liikmeks olemist ei saa ühitada keskuse muu palgalise tegevusega. 7. Vastavalt töökorra sätetele valivad haldusnõukogu liikmed maksimaalselt viieks aastaks ametisse esimehe ja aseesimehe. Esimeheks valitakse selle lepinguosalise (AKV või EÜ) esindaja, mille kodanikku ei ole valitud keskuse direktoriks. Aseesimeheks valitakse selle osapoole esindaja, mille kodanikku ei ole valitud haldusnõukogu esimeheks. 8. Haldusnõukogu koosolekutel osalevad vaatlejatena Euroopa Komisjoni, Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi ja AKV sekretariaadi esindajad. 9. Eriküsimuste lahendamiseks võib haldusnõukogu konsulteerida keskuse juhtkonna muude liikmete ning keskuse töötajatega ja/või välisekspertidega. 10. Haldusnõukogu võtab otsused vastu kohalviibivate või töökorra kohaselt esindatud liikmete lihthäälteenamusega. Igal haldusnõukogu liikmel on üks hääl. Häälte võrdse jagunemise korral on otsustavaks esimehe hääl. 11. Haldusnõukogu koosolekute kohta koostatakse protokoll. Koosolekud on konfidentsiaalsed. 12. Haldusnõukogu võtab vastu menetluseeskirjad ning teavitab sellest suursaadikute komiteed. Artikkel 6 Haldusnõukogu ülesanded 1. Haldusnõukogu jälgib ja vaatleb tähelepanelikult keskuse tegevust. Haldusnõukogu annab aru komiteele. 2. Haldusnõukogu: (a) koostab EAFi eeskirjadele vastava finantsmääruste eelnõu ning esitab need heakskiidu saamiseks suursaadikute komiteele, (b) koostab ja kiidab vastavalt EAFi eeskirjadele heaks personalieeskirjad ning keskuse tegevuseeskirjad ning esitab need teadmiseks suursaadikute komiteele, (c) jälgib keskuse tegevust ja tagab eeskirjade ja eesmärkide nõuetekohase järgimise, (d) võtab vastu aastase ja mitmeaastase töökava ning keskuse aastaeelarve ja esitab need teadmiseks suursaadikute komiteele, (e) esitab suursaadikute komiteele korrapäraselt aruandeid ja hinnanguid, (f) võtab vastu keskuse üldstrateegia ning esitab selle teadmiseks suursaadikute komiteele; (g) kinnitab organisatsioonilise ülesehituse, personalipoliitika ja organisatsiooni skeemi; (h) kinnitab uute töötajate värbamise ning olemasolevate töötajate lepingute uuendamise, pikendamise või lõpetamise; (i) kinnitab iga-aastased finantsaruanded ning edastab need koos audiitori arvamusega teadmiseks suursaadikute komiteele, (j) kinnitab aastaaruanded ning edastab need suursaadikute komiteele, et viimane saaks kontrollida keskuse tegevuse vastavust lepingus ja üldstrateegias seatud eesmärkidele; (k) teeb suursaadikute komiteele ettepaneku nimetada ametisse keskuse direktor, ning (l) teavitab suursaadikute komiteed kõigist oma kohustuste täitmisel ilmnenud olulistest asjaoludest, (m) esitab suursaadikute komiteele aruande meetmetest, mis on võetud suursaadikute komitee eelarve täitmise kinnitamise otsusele lisatud märkuste ja soovituste alusel. 3. Seejärel valib haldusnõukogu vähemalt kolme pakkumise hulgast audiitorühingu, mis on rahvusvaheliselt tunnustatud järelevalveasutuse liige. Valik tehakse kolme eelarveaasta pikkuseks perioodiks. Need audiitorid kontrollivad, kas raamatupidamise aastaaruanded on koostatud nõuetekohaselt kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ja annavad tõese ja erapooletu ülevaate keskuse rahalisest olukorrast. Audiitor esitab ka hinnangu keskuse finantsjuhtimise usaldusväärsuse kohta. 4. Haldusnõukogu esitab suursaadikute komiteele soovituse kiita heaks keskuse direktori tegevus aastaeelarvete täitmisel. Artikkel 7 Direktor 1. Keskust juhib direktor, kes nimetatakse ametisse haldusnõukogu ettepaneku alusel suursaadikute komitee poolt, ametiaeg kestab kuni viis aastat ja seda ei pikendata. Direktori ametikohta täidab vaheldumisi AKV ja ELi kodanik. Komitee eesistujad kirjutavad alla direktori ametisse nimetamise dokumentidele. 2. Direktor vastutab keskuse õigusliku ja institutsioonilise esindamise ning keskuse volituste ja ülesannete täitmise eest. 3. Direktor vastutab järgmiste dokumentide esitamise eest juhatusele nende heakskiitmiseks: (a) keskuse üldstrateegia, (b) aastased ja mitmeaastased tegevus-/töökavad, (c) keskuse aastaeelarve, (d) aastaaruanded, korrapärased aruanded ja hindamised, (e) organisatsiooni ülesehitus, personalipoliitika ja organisatsiooni skeem ning (f) uute töötajate värbamine ning olemasolevate töötajate lepingute uuendamine, pikendamine või katkestamine; 4. Direktor vastutab keskuse töö korraldamise ja igapäevase juhtimise eest Direktor teatab haldusnõukogule kõigist keskuse töökorda tehtud muudatustest. 5. Direktor teavitab haldusnõukogu kõigist oma kohustuste täitmisel ilmnenud olulistest asjaoludest ning vajaduse korral teavitab sellest suursaadikute komiteed. 6. Haldusnõukogu võib vajaduse korral pärast personalieeskirjades sätestatud menetlust teha suursaadikute komiteele nõuetekohaselt põhjendatud ettepaneku direktor töölt vabastada. 7. Direktor vastutab selle eest, et raamatupidamise aastaaruanded esitatakse haldusnõukogule heakskiitmiseks ja edastatakse komiteele. 8. Direktor võtab asjakohaseid meetmeid, et tegutseda vastavalt suursaadikute komitee eelarve täitmise kinnitamise otsusele lisatud märkustele ja soovitustele. [1] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3, alla kirjutatud 23. juunil 2000 Cotonous ning jõustunud 1. aprillil 2003. [2] ELT L 287, 28.10.2005, lk 5, alla kirjutatud 25. juunil 2005 Luxembourgis ning jõustunud 1. juulil 2008. [3] ELT L 287, 4.11.2010, lk 3, alla kirjutatud 22. juunil 2010 Ouagadougous ja kohaldatakse ajutiselt alates 1. novembrist 2010.