EUROOPA KOMISJON Brüssel,27.1.2021 COM(2020) 835 final/2 COM(2020) 835 final of 10.12.2020 downgraded on 27.1.2021 Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikele 9 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artikli 164 alusel loodud ühiskomitees seoses põllumajandustoetustega



SELETUSKIRI 1.Kavandatav reguleerimisese Komisjon teeb nõukogule ettepaneku kiita heaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga (edaspidi „väljaastumisleping“) loodud ühiskomitees seoses ühiskomitee otsusega, mis käsitleb põllumajandustoetuste, sealhulgas kalandus- ja vesiviljelustooteid toetavate meetmete suhtes erandi tegemist liidu riigiabi eeskirjade kohaldamisest, mida kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis vastavalt väljaastumislepingu Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli (edaspidi „protokoll“) artikli 10 lõikele 1, nagu on ettenähtud protokolli artikli 10 lõikega 2. Vastavalt protokolli artikli 10 lõikele 2, mida tõlgendatakse koostoimes protokolli 6. lisaga, tuleks kõnealuse otsusega määrata kindlaks vähemalt i) iga-aastase kogutoetuse ülemmäär ning ii) WTO (rohelise kategooriaga) kooskõlas olev minimaalne protsendimäär, nagu on ette nähtud Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikliga 10. 2.Ettepaneku taust Protokolli artikli 10 kohaselt kohaldatakse Ühendkuningriigi meetmete suhtes, millega toetatakse põllumajandustoodete tootmist ja nendega kauplemist Põhja-Iirimaal, protokolli 5. lisas loetletud liidu riigiabi eeskirju, kui need meetmed mõjutavad sellist Põhja-Iirimaa ja liidu vahelist kaubandust. Samal ajal on sellega ette nähtud erand liidu õiguse kohaldamisest kindlaksmääratud iga-aastase kogutoetuse ülemmäära piires, tingimusel et kõnealuse erandi alla kuuluva toetuse kindlaksmääratud minimaalne protsendimäär on kooskõlas WTO põllumajanduslepingu 2. lisa sätetega. Ühiskomitee määrab kooskõlas protokolli 6. lisaga kindlaks erandiga hõlmatud iga-aastase kogutoetuse esialgse ülemmäära ja esialgse minimaalse protsendimäära, võttes arvesse kõige värskemat kättesaadavat teavet. Protokolliga on ette nähtud, et põllumajandussektori erandiga hõlmatud iga-aastase kogutoetuse esialgse ülemmäära kindlaksmääramisel võetakse muu hulgas arvesse Ühendkuningriigi tulevase põllumajanduse toetuskava ülesehitust ning praeguse mitmeaastase finantsraamistiku (2014-2020) raames ühise põllumajanduspoliitika alusel Põhja-Iirimaal kantud kulude aasta keskmist kogusummat. Protokolliga on ette nähtud, et põllumajandussektori erandiga hõlmatud iga-aastase kogutoetuse esialgse ülemmäära suhtes kohaldatava esialgse minimaalse protsendimäära kindlaksmääramisel võetakse muu hulgas arvesse Ühendkuningriigi põllumajandustoetuste kava ülesehitust ja seda, kui suures osas olid ühise põllumajanduspoliitika raames liidus tehtud kogukulud kooskõlas WTO põllumajanduslepingu 2. lisa sätetega, nii nagu asjaomase ajavahemiku kohta teatatud. 3.Liidu nimel võetav seisukoht Iga-aastase kogutoetuse ülemmäära ja WTO põllumajanduslepingu 2. lisa sätetega kooskõlas oleva minimaalse protsendimäära kindlaksmääramine. Iga-aastase kogutoetuse ülemmäär määratakse kindlaks ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) nii esimese kui ka teise samba kulueraldise alusel. Esimese samba (Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond) kulude asjakohane tase on arvutatud kahe põhielemendi alusel: Ühendkuningriigi eraldised otsetoetuste kuludeks ja turutoetusmeetmetega seotud kuludeks, tuginedes eelarveaastate 2014–2019 raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise aastaaruannetele. Viimane hõlmab kulusid, mida Ühendkuningriigi Põhja-Iirimaa makseasutus on kandnud ühise turukorralduse raames. Kuna 2020. eelarveaasta kohta ei ole veel kontrollitud ja heaks kiidetud raamatupidamisandmeid, on keskmine aastane summa arvutatud ajavahemiku 2014–2019 alusel, jagades kogusumma seega kuue aastaga. Teise samba (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond) puhul põhineb arvesse võetav summa heakskiidetud maaelu arengu programmi (sealhulgas täiendav riiklik rahastus ja täiendav rahastus, mis jääb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 42 kohaldamisalast välja) seitsme aasta keskmisel eraldisel. Tõsise ja ettenägematu kriisi aastal peaks iga-aastase kogutoetuse ülemmäär suurenema. Erandiga hõlmatud kalandustoetuste ülemmäära puhul võetakse arvesse ka mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) kohaseid keskmisi kulutusi. Ülemmäär on sätestatud viieaastase perioodi toetuste ülemmäärana, mille suhtes kohaldatakse iga-aastast ülemmäära. Tagamaks et toetuse teatava määra suhtes kehtiv kvantitatiivne erand liidu riigiabi eeskirjade kohaldamisest ei kahjustaks kvalitatiivselt kalandussektori toetamise sisulisi nõudeid, mis on sätestatud liidu õiguses, tuleks ühisotsuses kajastada kõlblikkuskriteeriumeid seoses toetatavate tegevuste liigiga, nagu on ette nähtud liidu õigusega, välistades teatavate tegevuste rahastamise erandiga hõlmatud summast. Erandiga hõlmatud toetuse minimaalne protsendimäär, mis peab olema kooskõlas WTO põllumajanduslepingu 2. lisa sätetega, põhineb ELi nõuetele vastava toetuse keskmisel määral. Määr on arvutatud ELi omamaiste toetuste teadete alusel, mis on WTO-le esitatud eelarveaastate 2014–2018, st praeguse mitmeaastase finantsraamistiku viimaste aastate kohta, mille teated on kättesaadavad (5 aasta keskmine). 4.Õiguslik alus 4.1.Menetlusõiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud kord, mille alusel võetakse vastu otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“ Otsus, mille ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Vastavalt lepingu artiklile 166 on kavandatud õigusakt lepinguosalistele siduv. Kavandatud õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku. Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9. 4.2.Materiaalõiguslik alus Põllumajandustoetusi käsitlevas otsuses on sätestatud tingimused artikli 50 alusel sõlmitud väljaastumislepingu rakendamiseks. Kuna Põhja-Iirimaa protokoll on ELi ja Ühendkuningriigi vaheline Põhja-Iirimaad käsitlev kaubandusleping, on õiguslik alus ka ELi toimimise lepingu artikkel 207. Seega on kavandatud otsuse materiaalõiguslik alus Euroopa Liidu lepingu artikkel 50 ja ELi toimimise lepingu artikkel 207. 4.3.Järeldus Kavandatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema Euroopa Liidu lepingu artikkel 50 ja ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9. 5.Kavandatud õigusakti avaldamine Kuna ühiskomitee otsusega rakendatakse väljaastumislepingu teatavaid sätteid, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas. Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikele 9 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artikli 164 alusel loodud ühiskomitees seoses põllumajandustoetustega EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 50 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1)Liit sõlmis Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (edaspidi „väljaastumisleping“) nõukogu 30. jaanuari 2020. aasta otsusega (EL) 2020/135ning see jõustus 1. veebruaril 2020.