[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 22.12.2005

KOM(2005)689 lõplik

2005/0274(CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 6/2002 ja (EÜ) nr 40/94, et jõustada Euroopa Ühenduse ühinemine tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooniga {SEK(2005)1749}

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. Sissejuhatus

12. detsembril 2001 võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 6/2002 ühenduse disainilahenduste kohta (edaspidi „ühenduse disainilahenduste määrus“).[1]

Ühenduse disainilahenduste määrus kehtestab ühenduse disainilahenduste süsteemi, mis võimaldab omandada kogu ühenduse territooriumil ühesuguselt toimiva disainilahenduste kaitse. Määruse kohaselt võib disainilahendust kaitsta kas registreerimata ühenduse disainilahendusena (kui disainilahendus on avalikkusele kättesaadav määruses sätestatud viisil) või registreeritud ühenduse disainilahendusena (kui registreerimisel on järgitud määruses sätestatud menetlust).

Ühenduse disainilahenduste määrus teeb siseturu ühtlustamisametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) – edaspidi „amet“[2] – ülesandeks hallata ühenduse disainilahendusi. 1. jaanuarist 2003 võimaldas amet taotleda ühenduse disainilahenduste registreerimist, kusjuures esimene asjaomane kanne tehti 1. aprillil 2003.

2. juulil 1999 Genfis vastuvõetud tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe 1999. aasta redaktsioon jõustus 23. detsembril 2003 (edaspidi „Genfi redaktsioon“). Genfi redaktsioon võimaldab disaineritel kaitsta disainilahendust mitmes riigis ühekordse rahvusvahelise taotluse kaudu. Genfi redaktsiooni kohaselt asendab Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni Rahvusvahelise Büroole esitatud taotlus tervet hulka taotlusi, mida muidu tulnuks esitada erinevatele riiklikele või piirkondlikele ametitele.

Genfi redaktsiooni ühe põhilise uuendusena võivad sellega ühineda valitsustevahelised organisatsioonid, mil on disainilahenduste registreerimiseks piirkondlik amet, mis asub territooriumil, mille suhtes kehtib organisatsiooni asutamisleping. See uuendus viidi Genfi redaktsiooni sisse selleks, et ühendus võiks pärast oma disainilahenduse süsteemi jõustumist rahvusvahelise registreerimissüsteemiga ühineda.

Komisjon koostas ühenduse Genfi redaktsiooniga ühinemise ettevalmistamiseks kaks ettepanekut, mis esitatakse nõukogule üheskoos. Komisjoni esimene ettepanek käsitleb ühenduse ühinemist Genfi redaktsiooniga.[3]

Teises ettepanekuks esitatakse meetmed, mis on vajalikud, et jõustada ühenduse ühinemine Genfi redaktsiooniga.

2. Komisjoni ettepaneku struktuur

Komisjon teeb ettepaneku inkorporeerida ühenduse Genfi redaktsiooniga ühinemist jõustavad meetmed käesolevasse määrusesse muutes olemasolevaid sätteid ja lisades uue XII jaotise "Disainilahenduste rahvusvaheline registreerimine.“[4]

Ühendust märkivaid rahvusvahelisi registreeringuid käsitlevad sisulised sätted on põhimõtteliselt samasugused kui ühenduse disainilahendusi käsitlevad sätted.

Euroopa Ühendust märkivate rahvusvaheliste registreeringute ja ühenduse disainilahenduste suhtes kohaldatakse seega ühesugust disainilahenduse õigust (II jaotis), mõlemad on omandiõiguse objektid (III jaotis) ja võivad olla kehtetuks tunnistamise taotluse subjektid (VI jaotis) ning ühenduse disainilahendustega seotud kohtuasjade kohtualluvus ja menetlusnormid on ühesugused nii Euroopa Ühendust märkivate rahvusvaheliste registreeringute kui ka ühenduse disainilahenduste puhul (IX jaotis).

Eelnimetatud põhjustel on uues XIa jaotises mitmeid ristviiteid määruse teistele artiklitele.

Selle uue jaotise lisamine määrusesse hõlbustab kõigi kogu Euroopa Ühenduse territooriumil kaitstud disainilahendusi käsitlevate sätete kasutamist nii disainilahenduse registreerimisel ühenduse disainilahendusena kui ka Euroopa Ühendust märkiva disainilahenduse rahvusvahelisel registreerimisel Genfi redaktsiooni kohaselt.

Kavandatud struktuuri arvestades kohaldatakse rakendusmeetmeid (nt komisjoni määrustes (EÜ) nr 2245/2002[5], nr 2246/2002[6] ja nr 216/96[7] sätestatuid) põhimõttel mutatis mutandis . Komisjon muudab neid vajadusel, nt käesoleva ettepaneku artiklis 106e viidatud keeldumise põhjuste kontrollimise suhtes.

3. Genfi redaktsioon

Genfi redaktsioon on osa Haagi süsteemist, mis põhineb tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppel. See kokkulepe koosneb kolmest erinevast redaktsioonist: 1934. aasta Londoni redaktsioon, 1960. aasta Haagi redaktsioon ja 1999. aasta Genfi redaktsioon. Kolm redaktsiooni on autonoomsed ja nende sisulised sätted kehtivad paralleelselt. Lepinguosalised võivad ühineda nii ainult ühe, kahe, kui ka kõigi kolme redaktsiooniga. Nad saavad automaatselt 42 lepinguriiki, sh 12 ELi liikmesriiki ühendava Haagi Liidu liikmeks.[8]

Disainilahenduste rahvusvahelise registreerimise süsteemi loomise ajend oli vajadus lihtsustada ja säästa. Süsteem võimaldab lepinguosalisest riigist pärit disainilahenduse omanikel kaitsta disainilahendust minimaalse asjaajamise ja kuluga.

Rahvusvahelisi taotlusi võib esitada ühes keeles (inglise või prantsuse) ja lõivu tuleb tasuda vaid korra. Taotleja peab märkima lepinguosalised riigid, kus kaitset taotletakse. Rahvusvaheline taotlus esitatakse tavaliselt otse Rahvusvahelisse Büroosse. Rahvusvaheline Büroo kontrollib, kas rahvusvaheline taotlus vastab ettenähtud vorminõuetele ja avaldab seejärel taotluse või paremal juhul registreeringu International Designs Bulletin´is (Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni veebilehel). Avaldamise järel peavad kõik riiklikud ametid kindlaks tegema, millistes rahvusvahelistes registreeringutes on neid märgitud, et seejärel teostada sisuline kontroll, kui see on sätestatud nende riigi õigustikus.

Kaitse kõik sisulised aspektid (eelkõige iga ameti poolt teostatav sisuline kontroll, kaitsetingimuste hindamine ja kaitse ulatus) on seega täielikult iga märgitud lepinguosalise õiguspädevuses.

Kontrollimise tulemusel võib amet teatada Rahvusvahelisele Büroole, et keeldub oma territooriumil kaitset tagamast. Rahvusvahelisest registreeringust ei või keelduda vorminõuete tõttu. Selliseid nõudeid tuleb Rahvusvahelise Büroo kontrolli järel pidada täidetuks.

Kui rahvusvaheline taotlus on heaks kiidetud, siis on selle mõju igas märgitud riigis samasugune nagu siis, kui see oleks esitatud neis riikides vahetult. Rahvusvaheline registreerimine on seetõttu kaitse ulatuse ja jõustamise poolest võrdne riikliku õigusega. Samas hõlbustab rahvusvaheline registreerimine kaitse säilitamist: pikendamiseks on vajalik üksainus taotlus ja kõikide muudatuste (nt omaniku või aadressi) sisseviimiseks kehtib ühesugune lihtne menetlus.

1999. aasta Genfi redaktsiooni vastuvõtmisel oli kaks eesmärki:

- muuta Haagi süsteem taotlejatele atraktiivsemaks ja laiendada seda uutele liikmesriikidele; selleks lisati 1999. aasta redaktsiooni mitmeid sätteid, et hõlbustada disainikontrollisüsteemi kasutavate riikide (nt USA ja Jaapani) ühinemist Haagi Liiduga

- luua seos rahvusvahelise registreerimissüsteemi ja piirkondlike süsteemide vahele, võimaldades valitsustevahelistel organisatsioonidel redaktsiooniga ühineda

Teisena märgitud eesmärk võimaldab Euroopa Ühendusel Haagi süsteemiga liituda. ELi territooriumi käsitletakse siis lepingu kohaldamisel ühe riigina ja ühenduse disainilahenduse eeskirju riikliku õigustikuna. Siseturu ühtlustamisamet saab ühendust märkivate rahvusvaheliste taotluste sisulise kontrolli eest vastutavaks ametiks.

Genfi redaktsiooni süsteem rakendus täielikult 1. aprillist 2004. Sel kuupäeval jõustusid Genfi redaktsioon ja Haagi kokkuleppe kohaselt pikendatud ühised määrused, mis lihtsustavad kogu menetlust.

Ühenduse disainilahenduste süsteemi ja Haagi kokkuleppega loodud rahvusvahelist registreerimissüsteemi võib pidada teineteist täiendavaks. Ühenduse disainilahenduste süsteem on terviklik ja ühtne piirkondlik registreerimissüsteem, mis katab kogu Euroopa Liidu territooriumi. Haagi kokkulepe tsentraliseerib disainilahenduste kaitse omandamise korra märgitud lepinguosaliste territooriumil.

4. Õiguslik alus

Kuna Euroopa Ühenduse Haagi kokkuleppega ühinemise jõustanud eeskirjad on uue ja eraldi jaotise määrusesse lisamisega ning varasemate määruse sätete muutmisega määrusesse inkorporeeritud, on ettepaneku õiguslik alus sama, mis määrusel s.o asutamislepingu artikkel 308.

5. Artiklid

Artikli 1 lõige 1

Artikli 1 lõik 1 muudab artikli 25 lõike 1 punkti d lisades „või 2. juulil 1999 Genfis vastuvõetud tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooni alusel registreeritud disainilahenduse (…) ja mis kehtib ühenduses või sellise õiguse taotlemisel“ – täiendades senist kehtetuks tunnistamise õigust. Selline täiendus on vajalik selgitamaks, et rahvusvahelisel taotlusel või registreerimisel on sama kaal kui varasemal disainilahendusel (disainilahenduse õigusena riigi või ühenduse õiguse alusel).

Artikli 1 lõige 2

Euroopa Ühenduse Genfi redaktsiooniga ühinemise jõustavad sätted inkorporeeritakse ühenduse disainilahenduste määrusesse uue XIa jaotise disainilahenduste rahvusvahelise registreerimise kohta lisamise teel.

1. jagu. Üldsätted

Artikkel 106a (sätete rakendamine)

Määruse muutmise ettepaneku artiklis 106a sätestatakse üldjuhul, et nõukogu määrus (EÜ) nr 6/2002 (ühenduse disainilahenduste kohta) ja selle rakendusmäärused põhimõtteliselt kehtivad Genfi redaktsiooni kohaste ühendust märkivate rahvusvaheliste registreeringute suhtes.

Täpsustatakse, et rahvusvaheline register asendab Euroopa Ühendust märkivate rahvusvaheliste registreeringute puhul ameti peetavat registrit. Iga Euroopa Ühendust märkiva rahvusvahelise registreeringuga seotud rahvusvahelise registri kandel on sama mõju kui ameti peetavas registris tehtud kandel.

Sama põhimõte kehtib ka avaldamise suhtes: Rahvusvaheline Büroo korraldab kõigi ühendust märkivate rahvusvaheliste taotluste avaldamist ja neil on sama mõju kui ameti avaldatul. Sama põhimõte kehtib ka määruse artiklis 98 sätestatud keelekasutuse suhtes.

2. jagu – Euroopa Ühendust märkivad rahvusvahelised registreeringud

Artikkel 106b (rahvusvahelise taotluse esitamise menetlus)

Genfi redaktsiooni artikli 4 lõigu 1 punkt a sätestab, et taotleja valikul võib rahvusvahelise taotluse esitada Rahvusvahelisele Büroole otse või taotleja lepinguosalise ameti kaudu. Genfi redaktsiooni artikli 4 lõike 1 punkti b kohaselt võib lepinguosaline siiski teatada, et tema ameti kaudu ei saa rahvusvahelist taotlust esitada.

Enamik Haagi süsteemi eeliseid tuleneb selle lihtsusest ja tundub, et disainilahenduste kaitse taotlemise seisukohast ei ole tähtis, kus asub amet, kuhu taotlusi lähetada. Euroopa Ühendus peaks seetõttu tarbetu topelttöö vältimiseks välistama taotluste esitamise ameti kaudu. Taotluse vahetu esitamine Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsioonile on eelistatav ka seetõttu, et nii ei teki taotlejatel segadust ühenduse disainilahenduse registreerimise ja rahvusvahelise registreerimise taotlemise vahel. Selline segadus oleks veelgi problemaatilisem seoses rahvusvahelise taotluse eest, selle esitamisel, makstava põhilõivuga, mis tuleb igal juhul maksta otse Rahvusvahelisele Büroole. Kui taotleja maksab lõivu ekslikult siseturu ühtlustamisametile, siis peab amet selle tagastama. On märkimisväärne, et praegu ei laeku riiklike ametite kaudu esitatud taotlusi Ülemaailmsesse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni isegi nendelt lepinguosalistelt, kes sellega nõustuksid.

Seetõttu teeb komisjon ettepaneku, et ühendus deklareerib oma ühinemiskirjas, et rahvusvahelisi taotlusi ei saa esitada tema ameti kaudu. Tulenevalt eelöeldust täpsustab artikkel 106b, et Genfi redaktsiooni artikli 4 lõikest 1 lähtuvad ühendust märkivad rahvusvahelised taotlused tuleb esitada otse Rahvusvahelisele Büroole.

Artikkel 106c (märkimislõivud)

1. Genfi redaktsiooni artikkel 7 sätestab, et ettenähtud lõivud peavad sisaldama standardset märkimislõivu, mida tuleb tasuda iga märgitud lepinguosalise eest. Lisaks võib iga valitustevahelisest organisatsioonist lepinguosaline deklareerida, et iga teda märkiva taotluse ja rahvusvahelise registreeringu puhul asendatakse standardne lõiv individuaalse märkimislõivuga, mille määr nimetatakse deklaratsioonis ja mida võib hilisemates deklaratsioonides muuta. See määr ei või olla suurem summast, mida lepinguosalisel oleks õigus saada riikliku taotluse ja registreeringu pikendamise eest, kusjuures nimetatud summat on vähendatud rahvusvahelise menetlusega säästetud summa võrra.

2. Komisjon teeb ettepaneku, et ühendus deklareerib oma ühinemiskirjas, et Genfi redaktsiooni artikli 7 lõikes 1 osundatud taotluse ja pikendamise märkimislõivud asendatakse individuaalsete märkimislõivudega. Need lõivud tuleb tasuda Rahvusvahelisele Büroole, kes kannab need üle siseturu ühtlustamisametile.

3. Komisjon teeb ka ettepaneku muuta siseturu ühtlustamisametile makstavaid lõive käsitlevat määrust (EÜ) nr 2246/2002 nii, et eelnimetatud artikli 7 lõike 2 ja ühisregulatsioonide eeskirja 28 kohaselt määrataks kindlaks individuaalsete märkimislõivude määr.

Artikkel 106d (ühendust märkiva rahvusvahelise registreeringu mõju)

Lõige 1

Lähtudes ühenduse disainilahenduste määruse artiklist 48 registreerib amet registreeritud ühenduse disainilahenduse taotluse kui registreeritud ühenduse disainilahenduse eeldusel, et on täidetud nõuded, millele registreeritud ühenduse disainilahendus peab vastama, ning taotlusest ei ole keeldutud ühenduse disainilahenduste määruse artikli 47 alusel.

Lähtudes artiklist 47 keeldutakse ühenduse disainilahenduse registreerimise taotlusest kui amet tuvastab registreerimata jätmise põhjused, s.t kui disainilahendus, mille kaitsmist taotletakse, ei vasta artikli 3 punktis a esitatud määratlusele või on vastuolus avaliku huvi või üldtunnustatud moraalipõhimõtetega.

Käesoleva määruse muutmise ettepaneku artiklis 106d sätestatu tagab, et ühendust märkiva rahvusvahelise registreeringu puhul hakkab kaitse kehtima samadel tingimustel kui registreeritud ühenduse disainilahendusel, s.t Euroopa Ühendust märkiv rahvusvaheline registreering ei kehti Euroopa Ühenduse territooriumil ühenduse disainilahendusena enne, kui amet kontrollib rahvusvahelist registreeringut registreerimata jätmise põhjuste aspektist.

Lõige 2

Käesoleva määruse muutmise ettepaneku artikli 106d lõige 2 sätestab, et kui amet ei keeldu Genfi redaktsiooni artikli 12 lõikest 2 lähtudes Euroopa Ühendust märkiva rahvusvahelise registreeringu mõjust oma territooriumil või kui vastav keeldumisteade on tagasi võetud, siis algab rahvusvahelise registreeringu mõju Genfi redaktsiooni artikli 10 lõikest 2 lähtudes registreerimiskuupäeval ning on samasugune kui registreeritud ühenduse disainilahendusel.

Lõige 3

Kuna registriameti rahvusvahelises registris olevate rahvusvaheliste registreeringute taasavaldamine ei ole vajalik, siis kohustab käesoleva määruse muutmise ettepaneku artikli 106d lõige 3 ametit andma teavet Genfi redaktsiooni alusel tehtud ühendust märkivate registreeringute kohta. Seda saab tõhusalt teha nt hüperlingi abil siseturu ühtlustamisameti veebilehelt Haagi süsteemi juurde. Üksikasjad sätestatakse rakendusmääruses.

Artikkel 106e (keeldumise põhjused)

Lõige 1

Käesoleva määruse muutmise ettepaneku artiklis 106e sätestatud keeldumise põhjused on identsed artikli 47 lõikest 1 lähtuvate registreerimata jätmise põhjustega, mis tagab, et ühendust märkiva rahvusvahelise registreeringu suhtes rakendatakse samasugust kontrolli nagu ühenduse disainilahenduste suhtes.

Lõige 2

Käesoleva määruse muutmise ettepaneku artikkel 106e tagab ühendust märkiva rahvusvahelise registreeringu omanikule õiguse esitada märkusi või õiguse loobuda rahvusvahelisest registreeringust Euroopa Ühenduse osas vastavalt Genfi redaktsiooni artikli 12 lõike 3 punktile b.

Artikli 47 lõikes 2 sätestatakse täiendavalt, et registreeritud ühenduse disainilahenduse taotlejale tuleb anda võimalus taotlust muuta. Seda täiendavat võimalust ei saa kasutada rahvusvahelise registreeringu puhul, sest lähtudes lõikest 1 saab registreerimata jätmise põhjuseid kõrvaldada üksnes asjaomast disainilahendust muutes, kuid Genfi redaktsioon ei sätesta võimalust muuta rahvusvahelise registreeringu disainilahendust pärast disainilahenduse registreerimist rahvusvahelises registris.

Tavamenetlus on järgmine: amet uurib ex officio , kas on põhjust keelduda . Kui amet kontrollimisel tuvastab põhjuseid keeldumiseks, siis teavitab ta Rahvusvahelist Bürood, märkides ära keeldumise põhjused. Selline teade edastatakse kuue jooksul pärast rahvusvahelise registreeringu avaldamist (ühisregulatsioonide eeskirja 18 lõige 1). Rahvusvaheline Büroo edastab keeldumisteate koopia viivitamata omanikule (Genfi redaktsiooni artikli 12 lõige 3). Ameti poolt teatises määratud ajavahemiku jooksul võib omanik loobuda rahvusvahelisest registreeringust ühenduse osas või esitada märkusi, et keeldumise põhjused kõrvaldada. Keeldumise põhjuste kontrollimise ajal suhtlevad amet ja omanik teineteisega vahetult. Kui omanik kõrvaldab keeldumise põhjused, võtab amet keeldumise tagasi ja teavitab sellest Rahvusvahelist Bürood.

Lõige 3

Artikli 106e lõige 3 täpsustab, et keeldumise põhjuste kontrollitingimused tuleb sätestada rakendusmääruses.

Artikkel 106f (rahvusvahelise registreeringu mõju kehtetuks tunnistamine)

Lõige 1

Käesoleva määruse muutmise ettepaneku artikliga 106f rakendatakse Genfi redaktsiooni artikli 15 lõiget 1, mis võimaldab rahvusvahelise registreeringu mõju Euroopa Ühenduse territooriumil kehtetuks tunnistada.

See säte tagab, et samu sätteid kohaldatakse nii rahvusvahelise registreeringu mõju Euroopa Ühenduse territooriumil kehtetuks tunnistamisel kui ka registreeritud ühenduse disainilahenduse kehtetuks tunnistamisel. Kolmandad osapooled võivad taotleda rahvusvahelise registreeringu mõju ühenduses kehtetuks tunnistamist kas esitades ametile taotluse artikli 52 kohaselt või vastuhagiga ühenduse disainilahenduste kohtus artikli 81 lõike d kohaselt.

Kui taotletakse kehtetuks tunnistamist ameti poolt, siis kohaldatakse VI ja VII jaotist. Eelkõige võib omanik esitada märkusi kehtetuks tunnistamise otsuse kohta, lähtudes rakendusmääruse artiklist 31. Kehtetuks tunnistamise osakonna lõpliku otsuse peale võib esitada kaebuse (ühenduse disainilahenduste määruse artikli 55 lõige 1).

Selles küsimuses järgitakse Genfi redaktsiooni artikli 15 lõiget 1. See sätestab, et rahvusvahelise registreeringu mõju ei või kehtetuks tunnistada, kui omanikule ei ole aegsasti antud võimalust oma õigusi kaitsta.

Lõige 2

Genfi redaktsiooni artikli 15 lõige 2 sätestab, et lepinguosalise amet, kelle territooriumil rahvusvaheline registreeringu mõju on kehtetuks tunnistatud, teatab sellest Rahvusvahelisele Büroole, kui ta on kehtetuks tunnistamisest teadlikuks saanud. See kohustus on kopeeritud artikli 106f lõikesse 2. On selge, et amet on kehtetuks tunnistamisest teadlik, kui tegu on ametipoolse kehtetuks tunnistamise menetluse tulemusega või kui ühenduse disainilahenduste kohus on ametit kehtetuks tunnistamisest teavitanud ühenduse disainilahenduste määruse artikli 86 lõike 4 kohaselt.

Artikkel 2

Ühenduse disainilahenduste määruse artikkel 97 täpsustab, et kui ametit käsitlevates lisasätetes ei ole sätestatud teisiti, siis kohaldatakse käesolevast määrusest tulenevate ameti ülesannete suhtes ühenduse kaubamärki käsitleva määruse XII jaotist. Ühenduse kaubamärki käsitleva määruse XII jaotises käsitletakse ameti tulusid artikli 134 lõikes 3. Seda sätet on muudetud arvestades ühinemist Madridi protokolliga, mis tekitas uue tuluallika, nimelt „Madridi protokolli alusel makstavad kogulõivud, millele osundatakse artiklis 140 Euroopa Ühendust märkivate rahvusvaheliste registreeringute kohta…“.

Ühenduse kaubamärki käsitlevat määrust on vaja samamoodi muuta pärast EÜ ühinemist Genfi redaktsiooniga. Genfi redaktsiooni alusel makstavad tulud tuleb uue allikana lisada ameti tuluallikate hulka.

Artikkel 3

Genfi redaktsioon muutub ühendusele siduvaks kolm kuud pärast päeva, mil ta deponeeris ühinemiskirja Rahvusvahelise Büroo peadirektori juures.

Tuleb meenutada, et komisjoni poolt Euroopa Ühenduse Genfi redaktsiooniga ühinemise heakskiitmist käsitlevaks nõukogu otsuseks tehtud ettepaneku artikkel 2 (millele viidati eespool) sätestab, et pärast vastava otsuse vastuvõtmist nõukogus võib nõukogu deponeerida ühinemiskirja Rahvusvahelise Büroo peadirektori juures alates päevast, mil nõukogu on võtnud vastu ühenduse Genfi redaktsiooniga ühinemist jõustavad meetmed.

2005/0274(CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 6/2002 ja (EÜ) nr 40/94, et jõustada Euroopa Ühenduse ühinemine tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooniga

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[9]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[10]

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[11]

ning arvestades järgmist:

(1) 12. detsembri 2001. aasta nõukogu määrus (EÜ) nr 6/2002 ühenduse disainlahenduste kohta[12] kehtestas ühenduse disainilahenduste süsteemi, mis võimaldab ettevõtetel ühe menetlussüsteemi raames omandada kogu ühenduse territooriumil ühesuguselt toimiva disainilahenduste kaitse.

(2) Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni poolt koostöös Haagi Liitu kuuluvate liikmesriikidega algatatud ja teostatud ettevalmistuste järel korraldasid Haagi Liitu mittekuuluvad liikmesriigid ja Euroopa Ühendus diplomaatilise konverentsi Genfis, kus nad 2. juulil 1999 võtsid plaanikohaselt vastu tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooni (edaspidi „Genfi redaktsioon“).

(3) Määrusega [….] kiitis nõukogu heaks Euroopa Ühenduse ühinemise tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooniga[13] ja volitas nõukogu eesistujat deponeerima ühinemiskirjad Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni peadirektori juures alates kuupäevast, mil nõukogu on vastu võtnud meetmed, mis on vajalikud Euroopa Ühenduse ühinemise jõustamiseks Genfi redaktsiooniga. Need meetmed on toodud käesolevas määruses.

(4) Asjaomased meetmed tuleb inkorporeerida määrusesse (EÜ) nr 6/2002, lisades uue jaotise „Disainilahenduste rahvusvaheline registreerimine.“

(5) Euroopa Ühendust märkivate rahvusvaheliste registreeringutega seotud eeskirjad ja menetlus peaksid põhimõtteliselt olema ühenduse disainilahenduste taotluste suhtes kehtivate eeskirjade ja menetlustega ühesugused. Selle põhimõtte kohaselt ei hakka rahvusvaheline registreering evima registreeritud ühenduse disainilahendusega sama mõju enne, kui on kontrollitud, kas on põhjuseid registreerimisest keeldumiseks. Registreeritud ühenduse disainilahendusega sama mõju eviva rahvusvahelise registreeringu ja registreeritud ühenduse disainilahenduse kehtetuks tunnistamisel kehtivad samad eeskirjad.

(6) Määrust (EÜ) nr 6/2002 tuleb seetõttu vastavalt muuta.

(7) Ühenduse ühinemisel Genfi redaktsiooniga tekib siseturu ühtlustamisametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) uus tuluallikas. Ühenduse kaubamärki käsitlevat nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrust (EÜ) nr 40/94 [14] tuleb seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 6/2002 muudetakse järgmiselt:

1. Artikli 25 lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega:

“d) kui ühenduse disainilahendus on vastuolus varasema disainilahendusega, mis on avalikkusele kättesaadavaks tehtud pärast registreerimistaotluse esitamise kuupäeva või kui prioriteedi taotlemisel pärast ühenduse disainilahenduse prioriteediavalduse esitamise kuupäeva, mille kaitse algas enne eelnimetatud kuupäeva

i) registreeritud ühenduse disainilahenduse või sellise disainilahenduse taotluse või

ii) liikmesriigi registreeritud disainilahenduse õiguse või selle õiguse taotluse või

iii) 2. juulil 1999 Genfis vastuvõetud tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooni (edaspidi „Genfi redaktsioon“) alusel registreeritud disainilahendusega, mis on nõukogu otsusega [….][15] heaks kiidetud ja mis evib mõju ühenduses või sellise õiguse taotlemisel;

2. XI jaotise järele lisatakse järgmine jaotis:

“XIa jaotis:DISAINILAHENDUSTE RAHVUSVAHELINE REGISTREERIMINE

1 JAGU

ÜLDSÄTTED

Artikkel 106a

Sätete kohaldamine

1. Kui käesolevas jaotises ei määratleta teisiti, siis kehtivad käesolev määrus ja selle rakendusmäärused (mis on vastu võetud artikli 109 alusel) Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni Rahvusvahelise Büroo peetavas registris Genfi redaktsiooni alusel tehtavate ühendust märkivate registreeringute suhtes mutatis mutandis .

2. Kõigil rahvusvahelises registris ühendust märkivatel rahvusvahelistel registreeringutel on sama mõju kui ühenduse disainilahenduse registreerimisel ametis ja iga ühendust märkiva rahvusvahelise registreeringu avaldamisel Rahvusvahelise Büroo bülletäänis on sama mõju kui avaldamisel Ühenduse Disainilahenduste Bülletäänis.

2. JAGU

RAHVUSVAHELISED REGISTREERINGUD, MILLES ON MÄRGITUD EUROOPA ÜHENDUST

Artikkel 106b

Rahvusvahelise registreerimise taotlus

Genfi redaktsiooni artikli 4 lõikest 1 lähtuvad rahvusvahelised taotlused tuleb esitada otse Rahvusvahelisele Büroole.

"Artikkel 106c

Märkimislõivud

Genfi redaktsiooni artikli 7 lõikes 1 ettenähtud märkimislõivud asendatakse individuaalse märkimislõivuga.

Artikkel 106d

Euroopa Ühendust märkivate rahvusvaheliste registreeringute mõju

1. Ühendust märkival rahvusvahelisel registreeringul on alates registreerimiskuupäevast sama mõju kui registreeritud ühenduse disainilahenduse taotlusel.

2. Kui keeldumisest ei teatata või kui keeldumisotsus tagasi võetakse, on ühendust märkival rahvusvahelisel registreeringul lõikes 1 osundatud kuupäevast alates registreeritud disainilahendusena sama mõju kui registreeritud ühenduse disainilahendusel.

3. Amet peab andma teavet lõikes 2 osundatud rahvusvaheliste registreeringute kohta rakendusmääruses sätestatud tingimuste kohaselt.

Artikkel 106e

Keeldumise põhjused

1. Kui amet tuvastab rahvusvahelise registreeringu kontrollimisel, et disainilahendus, mille kaitsmist taotletakse, ei vasta artikli 3 punktis a esitatud määratlusele või on vastuolus avaliku huvi või üldtunnustatud moraalipõhimõtetega, siis edastab ta Rahvusvahelisele Büroole hiljemalt kuue kuu jooksul pärast rahvusvahelise registreeringu avaldamist keeldumisteate.

Keeldumisteates märgitakse ära keeldumise põhjused.

2. Ühenduses rahvusvahelise registreeringu mõjust keeldumine ei ole lõplik kuni omanikule on antud võimalus loobuda rahvusvahelisest registreeringust ühenduse osas või esitada märkusi.

3. Rakendusmääruses sätestatakse keeldumise põhjuste olemasolu kontrollimise kord.

Artikkel 106f

Rahvusvahelise registreeringu mõju kehtetuks tunnistamine

1. Rahvusvahelise registreeringu mõju võib ühenduses osaliselt või täielikult kehtetuks tunnistada vastavalt jaotistes VI ja VII sätestatud menetlusele või rikkumismenetluse raames vastuhagiga ühenduse disainilahenduste kohtus.

2. Kui amet on kehtetuks tunnistamisest teadlikuks saanud, teavitab ta sellest Rahvusvahelist Bürood.“

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 134 lõige 3 asendatakse järgmisega:

“3. Ilma et see piiraks muud liiki sissetulekuid, sisaldavad tulud lõive käsitlevate eeskirjade alusel makstavaid lõive, artiklis 140 osundatud Madridi protokolli alusel Euroopa Ühendust märkivast rahvusvahelisest registreeringust tulenevaid lõive ja muid Madridi protokolli osaliste tehtavaid makseid ning Euroopa Ühendust märkivate rahvusvaheliste registreeringute lõive Genfi redaktsiooni kohaselt, nagu osundatakse määruse (EÜ) nr 6/2002 artiklis 106c, ja Genfi redaktsiooni lepinguosaliste muid makseid ning vastavalt vajadusele Euroopa Ühenduse üldeelarve komisjoni eelarveosast eraldi rubriigi alt eraldatud subsiidiumit.“

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub Genfi redaktsiooni Euroopa Ühenduses jõustumise kuupäeval.

Käesoleva määruse jõustumise kuupäev avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

Eesistuja

FINANTSSELGITUS

Poliitikavaldkond: Kaupade ja teenuste siseturg Meede: Meetmete ettevalmistamine, mis on vajalikud, et jõustada Euroopa Ühenduse ühinemine tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Genfi redaktsiooniga |

MEETME NIMETUS: NÕUKOGU MÄÄRUS, MILLEGA MUUDETAKSE MÄÄRUSEID (EÜ) NR 6/2002 JA (EÜ) NR 40/94, ET JÕUSTADA EUROOPA ÜHENDUSE ÜHINEMINE TÖÖSTUSDISAINILAHENDUSTE RAHVUSVAHELISE REGISTREERIMISE HAAGI KOKKULEPPE GENFI REDAKTSIOONIGA. |

1. EELARVERIDA(-READ) + RUBRIIK(RUBRIIGID)

2. ÜLDANDMED

2.1. Kogueraldis meetmele (B osa): miljonit eurot kulukohustusteks

Ei kohaldata

2.2. Kohaldamisaeg:

(algus-ja lõpuaasta)

Algus: jõustumiskuupäev

Lõpptähtaeg: täpsustamata

2.3. Üldine mitme aasta kulude eelkalkulatsioon:

a) Kulukohustuste assigneeringute/maksete assigneeringute kava (rahaline sekkumine) (vt punkti 6.1.1)

puudub

b) Tehniline ja haldusabi ning toetuskulud (vt punkti 6.1.2).

puudub

c) Personali- ja muude halduskulude üldine finantsmõju (vt punkte 7.2 ja 7.3)

Miljonites eurodes (kolme kümnendkoha täpsusega)

2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Kokku |

Kohustused/ väljamaksed | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.324 |

KOKKU a+b+c |

Kohustused | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.324 |

Väljamaksed | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.324 |

2.4. Vastavus finantsplaneeringule ja finantsperspektiivile

[X] Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.

Ettepanek eeldab asjaomase rubriigi ümbertöötamist finantsperspektiivis.

Ettepanek võib vajada institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete kohaldamist.

2.5. Finantsmõju tuludele:

[X] Ettepanekul ei ole finantsmõju (hõlmab meetme rakendamisega seonduvaid tehnilisi aspekte).

või

ettepanekul on tuludele järgmine finantsmõju:

ei kohaldata

3. EELARVE TUNNUSJOONED

Kulu liik | Uus | EFTA osalus | Kandidaatriikide osalus | Finantsperspektiivi rubriik |

Mittekohustuslik | Liigendatud | puudub | puudub | puudub | nr 5 |

4. ÕIGUSLIK ALUS

Artikkel 308 EÜ

5. KIRJELDUS JA PÕHJENDUSED

5.1. Vajadus ühenduse sekkumise järele

5.1.1. Taotletavad eesmärgid

Ettepanek sisaldab meetmeid, mis on vajalikud, et jõustada Euroopa Ühenduse ühinemine Genfi redaktsiooniga. Asjaomased meetmed tuleb peamiselt inkorporeerida määrusesse (EÜ) nr 6/2002 uue jaotise „Disainilahenduste rahvusvaheline registreerimine“ lisamise teel. Ühenduse ühinemisel Genfi redaktsiooniga tekib siseturu ühtlustamisametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) uus tuluallikas ja määrust EÜ nr 40/94 tuleb seetõttu vastavalt muuta.

5.1.2. Eelhindamisega seoses rakendatavad meetmed

Euroopa Ühendus juba näitas suurt huvi Haagi süsteemi suhtes otsustades aktiivselt osaleda rahvusvahelistel läbirääkimistel, mille tulemusel korraldati 1999. aastal Genfis diplomaatiline konverents, kus võeti vastu uus redaktsioon. Nii ühenduse disainilahenduste süsteemi kui ka rahvusvahelise registreerimissüsteemi võimalikke kasutajaid esindavad organisatsioonid on korduvalt näidanud üles suurt huvi kahe süsteemi vahelise seose loomise vastu. 2004. aastal alustas komisjon huvitatud osapooltega (liikmesriigid, ettevõtlus- ja kutseorganisatsioonid, eraäriühingud) konsultatsioone, mis käsitlesid EÜ Haagi süsteemiga ühinemise võimalikku mõju ettevõtlusele. Valdavas osas vastustes (peaaegu üksmeelselt) toetati ühenduse ühinemist Genfi redaktsiooniga lähitulevikus.

5.1.3. Pärast eelhindamist rakendatavad meetmed

Ei kohaldata.

5.2. Kavandatav meede ja eelarvekorraldus

Euroopa Ühendust märkivate rahvusvaheliste registreeringutega seotud eeskirjad ja menetlus peaksid põhimõtteliselt olema ühenduse disainilahenduste taotluste suhtes kehtivate eeskirjade ja menetlustega ühesugused. Selle põhimõtte kohaselt ei hakka rahvusvaheline registreering evima registreeritud ühenduse disainilahendusega sama mõju enne, kui on kontrollitud, kas on põhjuseid registreerimisest keeldumiseks. Registreeritud ühenduse disainilahendusega sama mõju eviva rahvusvahelise registreeringu ja registreeritud ühenduse disainilahenduse kehtetuks tunnistamisel kehtivad samad eeskirjad. Finantsabi ei eraldata.

5.3. Rakendamine

Siseturu ühtlustamisametil tuleb kohandada oma sisekorda ja töömeetodeid, et menetleda Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni Rahvusvahelise Büroole esitatavaid ja ühenduse disainilahenduste süsteemi kaitse omandamiseks Euroopa Ühendust märkivaid rahvusvahelisi taotlusi. Komisjonil tuleb pidada ühenduse nimel läbirääkimisi Haagi Liidu assambleega pärast kooskõlastamist asjaomases nõukogu töörühmas või kohapeal toimuvatel kohtumistel seoses Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni tööga.

6. FINANTSMÕJU

6.1. Kogu finantsmõju B-osale - (kogu planeerimisperioodi jooksul)

Ei kohaldata.

6.2. Kulude arvestus B-osas ettenähtud meetmete kaupa (kogu planeerimisperioodi jooksul)

Ei kohaldata.

7. MÕJU TÖÖJÕU- JA HALDUSKULUDELE

7.1. Mõju personalile

Ametikoha liigid | Meedet juhtima määratud personal, kasutades olemasolevaid ja/või lisaressursse | Kokku | Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus |

Alaliste ametikohtade arv | Ajutiste ametikohtade arv |

Ametnikud või ajutised töötajad | A B C | 0,5 A | 0 | 0,5 A | Vajadusel võib lisada täielikuma ülesannete loetelu. Kooskõlastus siseturu ühtlustamisametiga. Nõukogu ja parlamendi kohtumiste ettevalmistamine ja neil osalemine, et arutada ettepanekut kuni selle vastuvõtmiseni. Haagi Liidu kohtumiste ettevalmistamine ja neil osalemine ning liikmesriikide seisukohtade kooskõlastamine. |

Muu personal | 0 | 0 | 0 |

Kokku | 0,5 | 0 | 0,5 |

7.2. Personaliga seotud üldine finantsmõju

Personali liik | Summa (eurodes) | Arvutamismeetod * |

Ametnikud Ajutised töötajad | 54 000 | Kulu ametniku kohta aastas 108 00 € |

Muu personal (märkida eelarverida) |

Kokku | 54 000 |

Summad on kogukulud kaheteistkümne kuu kohta.

7.3. Tegevusest tulenev muu halduskulu

Ei kohaldata.

Summad on kogukulud kaheteistkümne kuu kohta.

1 Täpsustada komitee liik ja rühm, kuhu see kuulub.

I. Kokku aasta kohta (7.2+7.3) II. Meetme kestus III. Meetme kogukulu (I x II) | 54 000 eurot 2006 – 2011 324 000 eurot |

8. JÄRELTEGEVUS JA HINDAMINE

8.1. Järeltegevuse korraldus

Ei kohaldata.

8.2. Planeeritud hindamise korraldus ja ajakava

Pidevat hindamist saab teostada ühenduse disainilahenduste süsteemi märkivate rahvusvaheliste registreeringute hulka järgides.

9. PETTUSEVASTASED MEETMED

Finantsabi ei eraldata.

[1] EÜT L 3, 5.1.2002, lk 1.

[2] Siseturu ühtlustamisamet asutati nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrusega (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta, EÜT L 11, 14.1.1994, lk. 1.

[3] Vt KOM(2205)687 lõplik.

[4] Sarnast struktuuri kasutati ka ühenduse kaubamärgi määruse muutmisel, et jõustada Euroopa Ühenduse ühinemine Madridi protokolliga (nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1992/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 40/94, ELT L 296, 14.11.2003, lk 1).

[5] Komisjoni 21. oktoobri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2245/2002, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 6/2002 ühenduse disainilahenduse kohta, EÜT L 341, 17.12.2002, lk 28.

[6] Komisjoni 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2246/2002 siseturu ühtlustamisametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) ühenduse disainilahenduste registreerimise eest makstavate lõivude kohta, EÜT L 341, 17.12.2002, lk 54.

[7] Komisjoni 5. veebruari 1996. aasta määrus (EÜ) nr 216/96, mis kehtestab siseturu ühtlustamisameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) apellatsioonikomisjonide protseduurireeglid,EÜT L 28, 6.2.1996, lk. 11.

[8] Belgia, Eesti, Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Ungari, Itaalia, Läti, Luksemburg, Holland, Sloveenia, Hispaania. Kokku 18 Genfi redaktsiooniga ühinenud riigi hulgas on viis ELi liikmesriiki (Eesti, Ungari, Läti, Sloveenia ja Hispaania). Ajakohastused avaldatakse Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni veebilehel: www.wipo.int

9 ELT C […], […], lk […].

10 ELT C […], […], lk […].

11 ELT C […], […], lk […].

12 EÜT L 3, 5.1.2002, lk 1. Määrust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

13 ELT L […],[…], p. […].

[9] EÜT L 11, 14.1.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 422/2004(ELT L 70, 9.3.2004, lk 1).

[10] ELT L […],[…], p. […].