ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.

rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on suur huvi ja oluline roll kõikides komisjoni tegevuskavasse hõlmatud valdkondades. — Väärikas vananemine tööelus. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on olulised tööandjad ning nende tööjõu vanuseline koosseis on palju mitmekesisem ja töötajate vanus suurem kui erasektoris, mistõttu on väga oluline, et nad osaleksid tegevuskavas nimetatud Euroopa projektides ning rakendaksid samalaadseid meetmeid kohalikul tasandil. — Väärikas vananemine ühiskonnas ja kodus. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on peamised tervishoiu- ja sotsiaalteenuste pakkujad. Rahvastiku vananemine suurendab vajadust nimetatud teenuste järele ning muudab nende sisu, kuid samas toob see kaasa ka teenuste pakkumiseks vajaliku kvalifitseeritud tööjõu kättesaadavuse vähenemise. Infotehnoloogial on oluline roll kõnealustele väljakutsetele lahenduse leidmisel. Pakutavatest võimalustest on ära kasutatud siiski vaid väike osa ning tulevikus arendamist vajavad valdkonnad on eelkõige toetus iseseisvale elule kodus, klientide aktiivsem kaasamine enda tervise eest hoolitsemisse ning teenuste pakkumise tõhustamine;
129.

leiab, et ELi piirkondade vahelise koostöö edendamine on oluline vahend, et võrrelda toetusvahendite kasutamise tõhusust, tulevast temaatikat ja rakendamismenetlusi ning iga piirkonna tulemuslikkust, ning rõhutab, et komisjoni algatus „Piirkonnad majandusmuutustes”, mille eesmärk on edendada majanduse kaasajastamist ja suuremat konkurentsivõimet, võiks olla oluline vahend enamarenenud piirkondade kogemuste ja heade tavade väärtustamiseks ja levitamiseks;
8.

toetab komisjoni üleskutset varaseks tegutsemiseks, eelkõige valdkondades, kus tagajärjed on kindlamalt teada või kus tegutsemata või ettevaatuspõhimõttest lähtumata jätmine võib tekitada ühiskonnale, liikmesriikide majandusele ja keskkonnale märkimisväärset ohtu. Kliimamuutustega kohanemine on kulukas, aga Sterni aruande kohaselt on tegutsemata jätmine kõige kallim võimalus. Meil on piisavalt teavet, et alustada tegutsemist praegu. Regioonide Komitee leiab, et kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi poliitikud peavad võtma enda kanda juhtiva rolli kliimamuutustega kohanemise prioriteediks seadmisel;
13.

avaldab imestust, et Euroopa Komisjon võtab Euroopa Liidu atraktiivseima kultuuriprojekti, s.o Euroopa kultuuripealinnade algatuse vaid möödaminnes teadmiseks ning ei omista sellele ilmselt strateegilist tähtsust. Kultuuripealinnade programm on Euroopa kultuuriprojektide hulgas kõige populaarsem ning muutub kiiresti linnade ja piirkondade kultuurilise arengu üha olulisemaks teguriks, sest riiklikul tasandil viiakse üha rohkem läbi konkursse kultuuripealinna tiitlile (2008. aastaks oli Ühendkuningriigis 8 pretendenti, 2010. aastaks Saksamaal 18, Ungaris 11, 2011. aastaks Soomes 8 pretendenti, 2016. aastaks on Hispaanias juba praegu 7 pretendenti). Erilisi impulsse tekitab asjaolu, et perioodi 2007–2011 kultuuripealinna protsessis vaadeldakse ja käsitletakse kultuuri ühiskondliku arengu mootori ja allikana ning seega annab kultuur märkimisväärse panuse Euroopa lisaväärtusse;
2.

leiab, et Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteem GALILEO on hädavajalik, sest see on majandusliku, sotsiaalse ja turvalisuse arengu seisukohalt strateegiliselt väga oluline. Navigatsioonisüsteemid moodustavad peagi lahutamatu osa meie igapäevaelust nagu mobiiltelefonid või internet. Kuigi on tõsi, et tänapäeval kasutatakse kõnealust tehnoloogiat koos täiendavate süsteemidega (kaardid jne) peamiselt transpordi valdkonnas, siis toob see märkimisväärseid muutusi ka teistesse tegevusaladesse, alates ruumilisest planeerimisest ja kriisiohjamisest kuni ehituse, põllumajanduse ja keskkonnakaitseni;
58.

osutab, et oluline on välja tuua liikmesriikide lõikes aruandlusperioodi kohta: — strateegiliste eesmärkide indikaatorite näitajad, st millisel määral on eesmärgi saavutamisele lähemale jõutud; — meetmete vahetud tulemused; — arengukava täitmiseks kulutatud vahendite ülevaade ning selgitused; — tegevusvaldkonnas kavandatavad või toimunud muudatused. Strateegilise arengukava täitmise aruanne peab oma ülesehituselt ja struktuurilt olema arengukava ja selle rakendusplaaniga seostatav.
6.

juhib tähelepanu sellele, et mitte kõigis liikmesriikides ei ole tõeks osutunud ootus, et elektri- ja gaasituru liberaliseerimine toob kaasa hindade languse ja teeb lõpu energiavarustajate monopolidele. Komitee leiab, et kuna investeeringud elektrijaamadesse ja võrkudesse, eriti kohalikesse ja taastuvenergia varustusstruktuuridesse ja võrkudesse, on liiga väikesed, on lisaks ohus varustuskindlus. Kui praegused arengud jätkuvad, on tulevikus oodata varustusprobleeme;
—

on seisukohal, et liikmesriikidele, kel on ainult piiratud võimalused toota energiat taastuvenergia allikatest, peaks andma võimaluse saavutada oma taastuvenergia eesmärk kauplemise teel, kas ELi rohelise energia sertifikaadisüsteemi raames või kahepoolsete lepingute kaudu teiste riikidega, kellel on suurem taastuvenergiavaru. Selle eesmärk on vähendada taastuvenergia eesmärkide saavutamise kogukulusid;
7.

on seisukohal, et üks perspektiiv, mis Euroopa teadusruumi (ERA) käsitlevas rohelises raamatus täielikult puudub, on see, et tugevdatud koostöö riigi poolt rahastatavate teadusuuringute ja teiste ühiskonna sidusrühmade vahel puudutab samuti kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning mitte üksnes tööstust, nagu mõnedes punktides mainitakse. Paljudes liikmesriikides vastutab kohalik ja piirkondlik tasand sotsiaalse heaolu oluliste valdkondade eest. Arenenud koostöö teadlaste ja riiklike osapoolte vahel on oluline ja vajadus „ühiskondlike uuenduste” järele on suur, eelkõige selleks, et vastata peamistele ühiskondlikele väljakutsetele ning toetades seega Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamist;
48.

kordab, et need riigid, mis on kahelnud ühise patrulli tõhususes, peaksid olema valmis eraldama rohkem vahendeid Euroopa piirivalveagentuurile FRONTEX, mitte ainult ülesannete jaotamise seisukohast, vaid ka omakasust lähtuvalt, kuna ebaseadusliku rände probleem hõlmab kogu Euroopat, mitte ainult Vahemere-äärseid riike.
2.10

soovitab määratleda menetlused ja tugevdada institutsioonilist suutlikkust, et hinnata kavade, programmide ja projektide keskkonnasäästlikkust ning teavitada kodanikke ja võimaldada nende osalemist; leiab, et kõnealuste menetluste esmane eesmärk peaks olema hinnata, kas kavandatud tegevused vastavad kõigi säästva arengu strateegiate tasemete eesmärkidele ning milline on kõnealuste meetmete panus säästva arengu eesmärkide saavutamisse;
9.

nõustub komisjoni seisukohaga, et alkoholi kuritarvitamisel on tohutu mõju rahva tervisele ning et see suurendab tervishoiu, tervisekindlustuse, õiguskaitse, avaliku korra tagamise ja töökohtadega seotud kulusid ning avaldab seega kahjulikku mõju majandusarengule ja ühiskonnale tervikuna. Seejuures on eriti ohustatud noored inimesed. Kõnealuses kontekstis on igati mõttekad strateegiad, mis on suunatud alkoholi kuritarvitamise ennetamisele ja kõnealuse probleemiga tegelemisele;
52.

on arvamusel, et sellised meetmed nagu nn Blue Card on vajalikud, et muuta Euroopa Liit (kõrgelt) kvalifitseeritud võõrtöötajate sisserände jaoks atraktiivsemaks, tulla toime Euroopa tööturgude nõudmistega ning tagada Lissaboni strateegia rakendamine. Komitee kutsub komisjoni siiski üles selgemalt määratlema väljendeid „kvalifitseeritud” ja „kõrgelt kvalifitseeritud” võõrtöötajad ning teeb lisaks ettepaneku, et nimetatud määratluses võetaks arvesse võõrtöötajate haridustaset, nende töökogemust, keelteoskust ja täiendavaid asjaomaseid tegureid;
32.

pooldab institutsioonidevahelise teaberühma töö analüüsimist, et näha, kas seda on võimalik täiustada ning kas tuleks luua rühm, et kooskõlastada meetmed, mida võetakse institutsioonidevahelise teaberühma määratud suuniste rakendamiseks; komitee on valmis kõnealuses tegevuses osalema;
58.

rõhutab, et ETKRi ja territoriaalse koostöö edu oluline eeltingimus on tihe institutsioonidevaheline koostöö, milles osalevad Euroopa institutsioonid, liikmesriikide valitsused ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused.
13.

Aktiivse kaasamise kõige tähtsam vahend on aktiivse integratsiooni parandamine. Kõigi isikute hõlmamiseks on vaja terviklikku lähenemist aktiivsele integratsioonile. Seega on igale piirkonnale, sihtgrupile ja üksikisikule vaja eraldi integreeritud poliitikakogumit. Piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused on peamised osalejad, kes peaksid koos oma partneritega (nt riigi valitsusega, tööandjatega, teiste avaliku sektori asutustega, VVO-dega) neid ühtseid poliitikakogumeid välja töötama ja rakendama. Ühtse ja integreeritud poliitikakogumi tuumaks on võimalikult paljude inimeste tööturule integreerimise kitsaskohtade vältimine. Selleks tuleks neid õpetada, juhendada ja koolitada tasustatud tööd tegema ja luua töökohti kaitstud inimrühmadele. Kaitstud töökohad on töökohad neile, kes pole veel võimelised kohe tavapärasel töökohal töötama.
37.

märgib, et Ohridi raamlepingu rakendamine on põhjustanud suuri muutusi endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühiskonnas, arvestades samal ajal igati sealset multietnilisust ja multikultuurilisust, mis on muu hulgas ka ELiga ühinemise kriteeriumides olulisel kohal; tuletab veel kord meelde, et oluline on pidada kinni Badinteri põhimõttest ning et kõik osapooled peavad üksteist austama ja omavahel koostööd tegema nende demokraatlike institutsioonide kaudu, mis riigis suurte pingutuste tulemusel on loodud. Komitee väljendab siiski kahetsust etniliste vähemuste piiratud integreerimise üle;
52.

viitab sellele, et vesi on üks nendest valdkondadest, kuhu tehakse detsentraliseeritud koostöös kolmandate riikidega suuri investeeringuid ja võetakse ette suuri jõupingutusi, ning see tähendab, et piirkondade ja kohalike omavalitsuste loodud koostöövõrgustikud on kõige paindlikumad, tihedamad ja kodanikulähedasemad. Komitee julgustab tegema piirkondade vahel koostööd teabe ja kogemuste vahetamiseks, et saavutada Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide abil ÜRO sõnastatud millenniumi arengueesmärgid;
42.

on seepärast arvamusel, et ELi äärepoolseimate piirkondade strateegia uuel etapil, mida komisjon alustab pärast konsultatsiooniprotsessi lõppu, ei tohiks mingil juhul piirduda aruteluks esitatud teemadega, vaid need teemad tuleks lisada strateegiasse, et seda edasi arendada, täiendada ja ajakohastada;
54.

nõuab seega, et algatuste loetelu muudetaks nii, et see oleks liigitatud vastavalt eri meetmetega taotletavate eesmärkide prioriteetidele, subsidiaarsuse põhimõttest lähtuvatele eeldatavatele pädevusvaldkondadele ning rakendamise ajalisele järjestusele;
55.

leiab, et direktiivi 2003/109/EÜ sätete laiendamine teatud liiki rahvusvahelist kaitset saavatele isikutele on peamine viis igasuguse diskrimineerimisohu kaotamiseks ning samuti on see Euroopa Liidu varjupaigateemaliste küsimuste ühtlustamise vahend;
47.

Transpordimeetmetele on juba kulutatud märkimisväärseid vahendeid mitmesuguste programmide kaudu, eelkõige TEN-T programmi, struktuurifondide raames lähenemispiirkondade programmide ning programmi Civitas kaudu. On selge, et lähenemispiirkondades, kus ELi vahendeid kasutatakse linnakeskkonnas, peaksid need olema kooskõlas kõnealuse rohelise raamatu eesmärkidega. Lähenemisprogrammide raames rahastatud meetmete eesmärk peaks olema tasakaalustatud lähenemisviisi loomine transpordiliikidele vastavalt nende saastetasemele ja kliimamõjule. Lähenemisprogrammide ja teiste programmide raames eraldatud vahendid ei ole piisavad, et stimuleerida kogu Euroopas vajalikku radikaalset muutust. Lisaks ei ole kõnealused vahendid enamasti suunatud tegelikult abi vajavatele piirkondadele, st neile suurtele linnapiirkondadele, mis kannatavad majanduskasvu surve all ja kus keskkonnaküsimused piiravad konkurentsivõimet. Kõnealuses rohelises raamatus näidatakse, et on vaja tegutseda. ELil on oma roll kas märkimisväärselt laiendatud Civitase lähenemisviisi kaudu või mõne täiesti uue programmi kaudu. Mõlema võimaluse puhul tuleb keskenduda nimetatud radikaalse muutuse saavutamisele. Kõnealuste vahenditega tuleks toetada puhaste tsoonide arendamist ja rahastamist ning tasakaalustatumat lähenemisviisi transpordiliikidele, nagu käesolevas arvamuses kirjeldatud. Samuti aitaks see saada vahendeid erasektorist ja riiklikest programmidest.
6.

rõhutab, et tõhus teabevahetus on laienemisstrateegia eduks väga oluline. Oluline on anda paremat teavet praeguse laienemisprotsessi kasu ja väljakutsete kohta ning tagada, et mõistetaks ja aktsepteeritaks, et laienemine on järkjärguline ja hoolikalt juhitud protsess. Võimalike kandidaatriikide kõiki valitsustasandeid tuleks toetada nende jõupingutustes teavitada üldsust paremini Euroopa väärtustest, ELi liikmestaatusele lähemale jõudmisest tulenevast kasust ning ELi liikmeks saamise tingimustest. Siinkohal tuleks tagada, et laienemist käsitlevad komisjoni teatised avaldatakse kõigi võimalike kandidaatriikide ja sealhulgas ka vähemuste keeltes;
16.

on seisukohal, et paljudes riikides rakendatav duaalne koolitussüsteem (st kombineeritud koolitus toimub nii ettevõttes kui koolis) on võimalikult paljude noorte kutsealase integratsiooni seisukohast järgimist vääriv koolitusvorm, ning kahetseb, et mitmetes riikides on kutsealase koolituse puhul probleeme atraktiivsuse ja tunnustamisega. Siiski seisab see koolitussüsteem, nagu ka muud keskharidusjärgsed või ülikoolide koolitussüsteemid, silmitsi probleemiga, et tänapäeval paljudel töökohtadel kehtivad kvalifikatsiooninõudmised üha suurenevad. Samuti tuleb tõsta selle koolitussüsteemi atraktiivsust eelkõige duaalse hariduse läbilaskvuse parandamisega kuni ülikoolini välja;
40.

tunnistab, et töötusest tulenev tegevusetus on jätkuvalt tõrksalt kõrge kogu ELis ning inimesed sõltuvad hüvitistest. Paljud neist on korduva hüvitise saajad. Komitee on arvamusel, et tõelist edu on võimalik saavutada üksnes liikmesriikide ja Euroopa tasandi oskuste ja tööhõivekavade detsentraliseerituks, kohalikuks ja motiveerivaks muutmise kaudu;
38.

leiab, et ELi vahendite suunamine teadus- ja uuendussüsteemide juhtimisele tippsaavutuste poole on piirkondadele suur väljakutse struktuurifondide piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärkide saavutamisel. Piirkonnad ei saa olla täielikult kindlad, et nad saavad vahendeid seitsmenda raamprogrammi raames, ning ka struktuurifondide vahendid on neile senisest palju vähem kättesaadavad;
44.

on seisukohal, et ehkki ühist põllumajanduspoliitikat on selle loomisest alates edukalt kohandatud erinevatele väljakutsetele, leiab komitee, et komisjon ja selle esindajad peavad edasi töötama selle nimel, et kodanikke paremini teavitada ÜPP eesmärkidest, saavutustest ja prioriteetidest ja neid sellesse kaasata; komitee arvates peaks see muutuma komisjoni tulevase teabevahetuse prioriteediks;
17.

on seisukohal, et esmane ennetus on kehakaaluga seotud terviseprobleemide, rasvumise, südamehaiguste, diabeedi, infarktide jms ärahoidmisel kõige tõhusam lähenemisviis. Teaduslikult on tõestatud, et toitumine on kõnealuste terviseprobleemide ennetamisel võtmetähtsusega. Tüsistuste kontrolli all hoidmiseks ehk teisisõnu rasvumise raviks tuleb rakendada teisese ennetuse projekte, mis on suunatud ülekaaluliste või rasvunud isikute tüsistuste leevendamiseks;
5.

on teadlik, et linnadel ja piirkondadel on oluline mõju bioteaduste ja biotehnoloogia edendamisele. Rahvusvahelises võrdluses on Euroopa biotehnoloogiaklastrid suhteliselt väiksed, seetõttu on nende vahelise võrgustiku loomine otsustava tähtsusega konkurentsivõime jaoks. Klastrite moodustamine, teadusringkondade, tööstuse ja rahastajate kokkuviimine, avalikkuse teavitamine tehnoloogilistest edusammudest, piirkondlike biotehnoloogiaklastrite piirkondadevaheline ja piiriülene koostöö ning rühmitamine sõltuvad linnade ja piirkondade toetusest, et sel moel ühendada jõud ja tugevdada nende konkurentsivõimet rahvusvahelisel tasandil;
8.

on teadlik sellest, et komisjoni algatus ei ole kavandatud Musta mere piirkonna uue strateegiana, vaid pigem on see mõeldud ELi põhisuuniste edasiarendusena piirkonna arendamiseks, teadmiste omandamiseks, koostööks ja parimate tavade levitamiseks piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Seda tehakse territoriaalse koostöö kaudu, pidades silmas Lissaboni ja Göteborgi eesmärkide saavutamist. Kuid komitee leiab, et algatuse edu tagamiseks tuleb piirkondlikku mõõdet poliitiliselt tugevdada;
68.

jagab komisjoni seisukohta, et struktureeritud dialoog spordi sidusrühmadega ELi spordifoorumi ja temaatiliste arutelude kaudu võiksid oluliselt panustada Euroopa sporditeemalisse arutelusse Komitee peab vajalikuks, et vastavalt oma rollile peaks ta aktiivselt osalema dialoogi kujundamisel. Komitee viitab kõnelauses kontekstis eelkõige erinevate spordialade esindajate ja avalike staadionide omanike esindajate foorumi vajalikkusele, et arutleda staadionide ja spordirajatiste praeguse ja tulevase vajaduse üle. Komitee loodab, et komisjon kasutab selleks struktureeritud dialoogi;
59.

rõhutab, et on küllalt tõendeid, et e-õppe kiire levik Euroopas võib tekitada uut laadi sotsiaalset ebavõrdsust — digitaalset tõrjutust. Uuringud näitavad, et kuigi nende inimeste hulk, kellel on juurdepääs Internetile ja võimalus seda pidevalt (õppe eesmärgil) kasutada, Euroopas pidevalt kasvab, on neid erinevates riskirühmades siiski veel suhteliselt vähe;
11.

rõhutab, et kõnealust algatust on võimalik suurepäraselt ühendada kultuuridevahelise dialoogi aastaga. Mitmete Euroopa aastate teemade sidumine toetab eesmärki saavutada nende tegevustega mõju keskmises ja pikas perspektiivis. Kultuuridevahelise dialoogi aasta tegevuste eesmärk on avatum, sallivam ja paindlikum Euroopa ühiskond ning need tegevused on tihedalt seotud loovuse ja innovatsiooniga. Kokkupuude ja tegelemine teiste kultuuriliste väljendusvormide ja suundadega võib ergutada loovust ja pakkuda võimalust enda küsimustele uuelaadsete vastuste leidmiseks;
1.

Liikmesriigid võivad kindlaksmääratud raadio- ja televisioonikanalite edastamiseks ja juurdepääsu pakkumiseks kehtestada mõistlikke edastamiskohustusi nende jurisdiktsiooni alla kuuluvatele ettevõtjatele, kes pakuvad raadio- või televisiooniülekannete üldsusele edastamiseks kasutatavaid elektroonilisi sidevõrke, kui suurele hulgale selliste võrkude lõppkasutajatest on need võrgud raadio- ja televisiooniülekannete vastuvõtmise peamine vahend. Selliseid kohustusi kehtestatakse ainult juhul, kui need on vajalikud selleks, et saavutada iga liikmesriigi poolt oma õigusaktides selgelt ja täpselt kindlaksmääratud üldist huvi pakkuvaid eesmärke, ning need peavad olema proportsionaalsed ja läbipaistvad.
4.

jagab seisukohta, et investeerimine IST valdkonda on piirkondlike ja kohalike osalejate ja organite jaoks esmatähtis vahend, kuna nii aidatakse kaasa eri valdkondades esineva võrdsete võimaluste tagamise probleemi lahendamisele; juhib tähelepanu vajadusele kaasata piirkonnad ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused aktiivselt ELi vahendite jagamise ja kasutamise strateegiate ja programmide väljatöötamisse, kuna just see valitsustasand on kodanikele kõige lähemal, tegeleb otseselt kohalike probleemidega ning on kursis esilekerkivate vajadustega;
7.

avaldab rahulolu, et õigusaktide paketti on lisatud piirkondlike turgude arendamine, sest komitee arvates on see peamine aspekt ELi elektri ja gaasi ühtse turu loomisel;
2.

nõustub seisukohaga, et tervishoid on inimeste jaoks keskse tähtsusega küsimus, mida tuleb edendada liikmesriikide, ELi ja üleilmsel tasandil rakendatavate tõhusate poliitiliste tegevuskavade ja meetmete abil. Rahvatervis peaks jätkuvalt olema komisjoni prioriteet, kuna see on valdkond, mis kuulub liidu pädevusse ja selle kaudu saab tõhusalt tervist edendada;
77.

küsib, kuidas ja mil määral komisjon nimetatud partnerlust toetab ja kuidas see väljendub, kuidas see on seotud komisjoni poolt välja pakutud konsultatsioonistruktuuriga ning kuidas see viimasest erineb;
39.

juhib tähelepanu asjaolule, et kui soovitakse, et ühtekuuluvuspoliitikal oleks oluline roll uue majandusliku ja sotsiaalse tasakaalu tugevdamisel, peavad sellel olema sobivad ressursid ja vahendid, kusjuures komitee arvates moodustab rahastamine praegusel tasemel vaid miinimumi sellest, mis on vajalik kõnealuse ülesande täitmiseks. Samuti tuleb seista silmitsi ülemaailmse finantskriisi tõttu tekkinud survega kontrollida kulusid. Selles kontekstis on vajadus ühtekuuluvuspoliitikat tõhusamalt rakendada veelgi suurem;
tõstab esile, et ebaseaduslik ja seaduslik sisseränne on teineteisega seotud ja ebaseadusliku rände vastu võitlemine on seadusliku sisserände poliitika kavandamisel keskse tähtsusega. Ühelt poolt tuleb mitmekordselt organiseeritud kuritegelike struktuuride vastaseks tõhusaks võitlemiseks teostada ebaseadusliku rände vastast võitlust järjepidevalt ja ühtsest lähenemisviisist lähtuvalt; seepärast on oluline, et kokkulepped kolmandate riikidega sisaldaksid sätteid, mis käsitlevad võitlust ebaseadusliku sisserände vastu, sh eelkõige ebaseaduslikult territooriumil viibivate kolmanda riigi kodanike tagasivõtmist. Teiselt poolt tuleb luua perspektiivid, mis võimaldavad seaduslikku sisserännet, kui tegu on kõrgelt kvalifitseeritud sisserändajatega või tööjõupuudusega või kui esiplaanil on piiratud aja jooksul riigis viibivate sisserändajate teadmiste vahetus või siire, mis on ka hiljem kasulik päritolumaa arengu seisukohast;
—

märgib, et eelnimetatud puudulik vastutus majanduskasvu ja töökohtade loomise kava elluviimise eest on põhjuseks, miks ei ole suudetud Lissaboni strateegia eesmärke muuta terviklikeks poliitikateks kõigil valitsustasemetel, ning et see on põhjustanud protsesse, mis ei ole alati kõige tõhusamad nende tootmisressursside, rahaliste vahendite, inim- ja sotsiaalressursside kasutamisel, mis on mõeldud majanduskasvu ja paremate töökohtade loomise eesmärkide saavutamiseks.
6.

avaldab rahulolu, et komisjon mõistab üha paremini, et kohalikud omavalitsused väljendavad sagedamini soovi olla sidusrühmad ja osalejad arenguküsimustes, kuid rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ei ole selles valdkonnas uustulnukad, vaid nad on juba aastakümneid aktiivselt tegutsenud ning on pühendunud ja neil on huvi osaleda aktiivselt arengukoostöös ning selle rahastamisel ja reformimisel; tõstab esile, et mõned Euroopa maakonnad ja piirkonnad juba täidavad nendele kuuluvat proportsionaalset osa eesmärgist eraldada arengukoostööle 0,7 % rahvamajanduse kogutulust;
44.

tervitab politseireformi vastuvõtmist Bosnia parlamendi poolt, arvestades selle olulisust ELi ühinemisprotsessis tehtavate edusammude jaoks; on teadlik tõsiasjast, et vastuvõetud reform on kõigi osapoolte pikkadel ja keerulistel läbirääkimistel saavutatud konsensuse tulemus, ning rõhutab sellele vaatamata vajadust täiendavate muudatuste tegemiseks põhiseaduses, muutmaks riiklikke asutusi tõhusamaks ning tagamaks, et etniline tegur ei oleks Bosnia ja Hertsegoviina ühiskonna valitsemisel enam määrav tegur. Komitee rõhutab samuti, et tähtis on koostöö endise Jugoslaavia rahvusvahelise kriminaalkohtuga (ICTY);
2.

avaldab heameelt selle üle, et osa Barcelona protsessi raames seni läbi viidud meetmetest ja algatustest on olnud edukad; sellegipoolest avaldab kahetsust, et seni ei ole tehtud märkimisväärseid edusamme rahu, julgeoleku ning inim- ja sotsiaalarengu valdkonnas; samuti märgib, et siiani ei ole kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused olnud piisavalt kaasatud;