[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 18.2.2011

KOM(2011) 80 lõplik

EUROOPA KOMISJONI VAHEARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE,

milles käsitletakse Rumeenias koostöö- ja jälgimiskorra raames saavutatud edusamme

EUROOPA KOMISJONI VAHEARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE,

milles käsitletakse Rumeenias koostöö- ja jälgimiskorra raames saavutatud edusamme

1. Sissejuhatus

Kui Rumeenia ühines 1. jaanuaril 2007 ELiga, kehtestati seal koostöö- ja jälgimiskord,[1] et aidata riigil kõrvaldada kohtureformi ning korruptsioonivastase võitluse valdkonna puudujääke ja jälgida kõnealuste valdkondade edusamme perioodilistes aruannetes.

Käesolev aruanne on vahe aruanne, milles esitatakse ajakohastatud teavet möödunud poole aasta jooksul Rumeenias koostöö- ja jälgimiskorra raames aset leidnud märkimisväärsete muudatuste kohta. Selles keskendutakse Rumeenia reaktsioonile komisjoni antud soovitustele ning see ei sisalda igakülgset hinnangut tehtud edusammude. Ajakohastatud teave piirdub kas lõpetatud või selliste meetmetega, mille lõpetamine on lähiaja küsimus.

Eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude hindamise ja lahendamist vajavate küsimuste väljaselgitamise võrdluspunktiks jäävad komisjoni 20. juulil 2010 vastuvõetud viimane eduaruanne ja selle soovitused. Komisjon esitab oma järgmise hinnangu 2011. aasta suvel.

2. kohtureform ning korruptsioonivastane võitlus: edusammude kokkuvõte

Komisjoni viimasest aruandest saadik on Rumeenia teinud olulisi jõupingutusi kohtumenetluse kiirendamiseks, võttes vastu väiksemate reformide seaduse (kohtuasjade menetlemist kiirendav menetlusseadus) ja seda rakendades ning muutes kooskõlas komisjoni soovitusega riigikohtu seadust. Rumeenia jätkas ka tsiviil- ja kriminaalõiguse uue õigusraamistiku rakendamise ettevalmistusi, algatades uute seadustike mõju hindamise ja tehes edusamme õigusnormide rakendamisel. Samal ajal koostas Rumeenia ettepanekud ka mitteelujõuliste kohtute ja prokuratuuride sulgemiseks ning kõnealuste asutuste töötajate ümberpaigutamiseks. Lisaks koostas Rumeenia ettepanekud kohtunike värbamise ja algkoolituse tugevdamiseks.

Möödunud poole aasta jooksul jätkas riigi korruptsioonivastase võitluse amet heade tulemuste saavutamist kõrgemal tasandil esineva korruptsiooni uurimisel. Kõnealusel ajavahemikul suurenes mittelõplike süüdimõistvate kohtuotsuste ja hoiatavate karistuste arv ning algatati viimase kahe korruptsioonivastase strateegia mõju sõltumatu hindamine. Kõrgemal tasandil esinevat korruptsiooni käsitlevate tähtsate juhtumite menetlemisel kohtutes ei ole aga komisjoni viimasest hinnangust alates suuri edusamme tehtud.

Rumeenia võttis komisjoni soovitusi järgides vastu muudetud seaduse, et kindlustada riikliku lojaalsuse järelevalve ameti toimimist. Samal ajal, kui ametiasutused jätkasid õigusraamistiku ja õigussüsteemi toimimise parandamist, otsustas aga parlament eelarve üldise pingelise olukorra kontekstis märkimisväärselt vähendada riikliku lojaalsuse järelevalve ameti eelarvet. Parlament takistas ka endise ministri korruptsioonisüüdistuse uurimist. Kõrgema justiitsnõukogu valimisi varjutasid õigusprobleemid, mille tõttu riigikohus tühistas valimistulemused kõrgema justiitsnõukogu nelja liikme puhul.

3. Prognoos

Alates komisjoni viimasest hinnangust on Rumeenia reageerinud komisjoni soovitustele konstruktiivselt.

Reformide taastatud tempo kindlustamiseks peaks Rumeenia keskenduma uute seadustike rakendamise põhjalikule ettevalmistamisele ning tellima ka põhjaliku ülevaate kohtusüsteemi toimimisest, et toetada selliste edasiste vajalike struktuurimuudatuste ja investeeringute rakendamist, mida on vaja kohtumenetluste kiiruse, kvaliteedi ja järjepidevuse tagamiseks. Uue kõrgema justiitsnõukogu ametisseastumine annab sellest seisukohast olulise võimaluse erinevate poliitiliste ja kohtuinstantside tihedaks ja konstruktiivseks koostööks.

2011. aasta suvel avaldatava komisjoni järgmise hinnanguni peaks Rumeenia keskenduma eelkõige kohtusüsteemi sõltumatu analüüsi algatamisele, kohtunike distsiplinaarsüsteemi reformile ning meetmetele, millega kiirendatakse kõrgemal tasandil esinevate korruptsioonijuhtumite menetlemist ja tugevdatakse üldist korruptsioonivastast poliitikat.

Komisjon toetab Rumeeniat ka edaspidi ning hindab tehtud edusamme süvitsi taas käesoleva aasta suvel.

4. Hetkeseis

Kohtureform

Komisjoni viimasest hinnangust saadik on Rumeenia vastu võtnud väiksemate reformide seaduse , et kiirendada kohtumenetlust ja edendada teatavate, uutes seadustikes sätestatud reformide rakendamist. Väiksemate reformide seadusega kehtestatakse oportuniteedi põhimõte, millega antakse prokuratuurile ulatuslikumad võimalused mitte esitada süüdistusi näiteks asjades, mille puhul olemaolevad tõendid ei õigusta edasist uurimist, samuti antakse sellega prokuratuurile võimalus võtta teatavate kergemate rikkumiste korral üle politsei esitatud aruanded. See lihtsustab kohtumenetlust ja annab võimaluse tunnistada süüd, lühendades nii kohtumenetluse kestust. Väiksemate reformide seadusega ühtlustatakse ka õiguse huvides edasikaebamise menetlust, millega seoses nähakse ette, mis peaks jääma õiguse ühtlustamise peamiseks vahendiks.

Möödunud poole aasta jooksul on Rumeenia võtnud mitu struktuurimeedet, et tegeleda suurte puudustega kohtusüsteemi suutlikkuse alal . Pärast uute seadustike mõjuhinnangute valmimist on vaja täiendavaid meetmeid, et tagada ressursside ümberjagamine. Pärast komisjoni viimast aruannet koostas Rumeenia ettepaneku 24 sellise kohtu ja prokuratuuri sulgemiseks, mis ei toiminud või mille töökoormus ei olnud piisav[2]. Lisaks koostas Rumeenia ettepanekud kohtunike värbamise ja koolituse tugevdamiseks. Riikliku kohtunike instituudi suutlikkust ei ole aga veel suurendatud (nagu nõutakse kohtunike ametikohtade täitmise eeskirjades) ja selle 2011. aasta eelarvet on vähendatud (osana vajalikust riigieelarve konsolideerimisest). Täitmata on soovitused anda teatavad haldusülesanded kohtunikelt abiteenistujatele ja luua kohtuhaldurite ametikohad.

Rumeenias on aset leidnud esialgsed arutelud komisjoni poolt soovitatud kohtusüsteemi toimimise läbivaatamise üle ; läbivaatamine ise ei ole aga veel alanud. Kohtusüsteemi toimimise sõltumatu hindamine aitaks välja selgitada meetmed, mis on vajalikud süsteemi tõhususe suurendamiseks. Kohtunikest, juristidest, akadeemikutest ja kodanikuühiskonna esindajatest koosneva meeskonna koostatud hiljutine aruanne Rumeenia kohtusüsteemi puuduste kohta annab sellesse töösse kasuliku panuse.

Komisjoni viimasest aruandest saadik on Rumeenia võtnud meetmeid, et reageerida komisjoni soovitustele, mis käsitlevad kohtunike distsiplinaarsüsteemi . Kõrgem justiitsnõukogu on koostanud ettepanekud, mis käsitlevad distsiplinaarsüütegude klassifitseerimist raskusastme põhjal, karistamisvõimaluste laiendamist ja asjakohaste karistuste skaala kehtestamist. Kõnealuste ettepanekute rakendamiseks on vaja õigusnorme. Lisaks on mitmel korral hinnatud kohtuinspektsiooni ja selle inspektoreid ning mõned kontrollid hakkavad tulevikus toimuma regulaarselt[3].

Kõrgema justiitsnõukogu valimiste küsimuses on vaidlustatud ja kohtusse kaevatud mitme nõukoguliikme volituste õiguspärasus, kusjuures lõplikke kohtuotsuseid ei ole veel tehtud. Riigikohtu jaanuaris tehtud otsus valimistulemus mõne liikme puhul tühistada loob võimaluse tagada uue nõukogu usaldusväärsus. Tähtis on tagada nõukogu töö vaheetapis, vabaks jäänud ametikohtade täitmiseks korraldatavate uute valimisteni.

Jätkuvaid jõupingutusi nõuab komisjoni soovitus tagada, et kogu kohtute kohtupraktika avaldataks kasutajasõbraliku andmebaasina, milles otsingute teostamine oleks lihtne . Võrgus kasutatavas kohtupraktikaportaalis Jurindex on avaldatud uusi otsuseid, kuid hetkel piirdub valik apellatsioonikohtu (ja ühe erikohtu) 2008., 2009. ja 2010. aasta esimese kahe kuu otsustega.

Rumeenia kohtureformiga seonduv lähimate kuude suurim ülesanne on edukas valmistumine nelja uue seadustiku jõustumiseks . Seadustikega kehtestatakse täiesti uued menetlused ning uus tsiviil- ja kriminaalõiguse raamistik, mis kujutab endast kohtumenetluse suutlikkuse ja järjepidevuse praeguste puuduste tõttu suurt väljakutset. Rumeenia on astunud olulise sammu, algatades uute seadustike mõju hindamise,[4] et hinnata mõju personalile ning vajalikke õiguslikke ja struktuurimuudatusi. Edenenud on töö rakendusaktidega: parlamendile on esitatud tsiviil- ja kriminaalseadustike rakendamisseaduste eelnõud[5] ning koostatakse menetlusseadustike rakendamisseadust. Kui Rumeenia ametiasutused saavad kätte lõpliku mõjuhinnangu, tuleb koostada põhjalik rakenduskava ning sujuva ja tõhusa rakendamise tagamiseks tuleb korraldada koolitused.

Korruptsioonivastane võitlus

Komisjoni viimasest aruandest saadik on riigi korruptsioonivastase võitluse amet jätkanud heade tulemuste saavutamist kõrgemal tasandil esineva korruptsiooni uurimisel, andes kohtu alla märkimisväärse arvu süüdistatavaid, kelle hulgas on Euroopa Parlamendi liige, kolm endist ministrit, kaks endist riigisekretäri ja mitu kohtunikku[6]. Samal ajavahemikul hääletas parlament maha personaalarvuti läbiotsimise endise ministri väidetava korruptsioonijuhtumi uurimises. Seetõttu peab süüdistaja selle asja puhul kasutama kõiki teisi kättesaadavaid tõendeid. Sama isiku teises väidetava korruptsiooni asjas hääletas parlament uurimise lubamise vastu. Teises parlamendiliikme väidetava korruptsioonijuhtumi uurimises ei kinnitanud parlament süüdistaja taotlust pidada parlamendiliige kinni kahtlustatavana.

Kõrgemal tasandil esineva korruptsiooni kohtuotsuseid asjades tehtud käsitlevatest andmetest ilmneb 2010. aasta esimese kolme kvartali puhul nii süüdimõistvate otsuste kui ka vanglakaristuste arvu suurenemine. Kui see leiab kinnitust pikema aja jooksul, võib see osutada hoiatavamatele karistustele suunatud trendile. Kõrgema astme kassatsioonikohtu ettepanekus, mis käsitleb järelevalvet kohtupraktika üle kõrgemal tasandil esineva korruptsiooni juhtumite puhul, on kohtu roll kõnealuse valdkonna kohtupraktika ühtlustamise edendamisel aktiivsem. Kõrgema astme kassatsioonikohus ei ole aga veel järgima hakanud mitme Bukaresti apellatsioonikohtu kohtuniku algatust, mille raames avaldati üksikasjalikud karistuste määramise suunised, sealhulgas korruptsioonijuhtumite puhul.

Riigikohtu seaduse muudatuste vastuvõtmisega on Rumeenia kaotanud olulise viivituste põhjustaja kõrgemal tasandil esineva korruptsiooni juhtumites. Nende muudatustega, mille puhul järgitakse komisjoni soovitusi, lõpetatakse kohtumenetluste peatamine põhiseadusvastasust käsitleva kaebuse korral. Juba on kohtuasjade juures märgatud esimesi positiivseid muutusi. Väiksemate reformide seaduse sätete eesmärk on samuti eelkõige kohtumenetluste lihtsustamise teel aidata lõpetada kriminaalkohtumenetluste peatamine põhiseadusvastasust käsitleva kaebuse esitamise korral ning vähendada riigikohtu töökoormust.

Komisjoni soovitatud põhjalikku analüüsi kõrgemal tasandil esineva korruptsiooni uurimisel esinevate viivituste kohta ei ole veel endiselt teostatud. Seda küsimust on erinevas ulatuses analüüsinud mitu institutsiooni, sealhulgas riigikohus, kohtuinspektsioon, riigi korruptsioonivastase võitluse amet ja justiitsministeerium. Sellised algatused annavad kasuliku aluse tulevaste lahenduste kavandamiseks.

Rumeenia reageeris kiirelt komisjoni soovitusele, võttes vastu riikliku lojaalsuse järelevalve ametit käsitleva muudetud seaduse[7]. Uus seadus võeti vastu presidendi taotlusel kokku kutsutud Rumeenia parlamendi erakorralisel istungil. Uues seaduses käsitletakse komisjoni põhilisi murepunkte, eelkõige taaskehtestades võimaluse konfiskeerida põhjendamata varasid. Muudetud seadusega kehtestatakse ka mõned uued sätted, mille eesmärk on suurendada õigusraamistiku tõhusust[8]. Uue õigusraamistiku tõhusust tuleb tõestada uute tulemustega.

Detsembris vähendas parlament eelarve üldise pingelise olukorra kontekstis riikliku lojaalsuse järelevalve ameti 2011. aasta eelarvet märkimisväärselt. Eelarve selline vähendamine võib takistada varade ja huvide deklaratsioonide avaldamist. See kujutaks tagasilööki varade läbipaistvusele ja muudaks vähem tõhusaks riikliku lojaalsuse järelevalve ameti kontrollid, mis tuginevad osalt avalikule teabele.

Riigi korruptsioonivastase võitluse ameti süüdistajad teostasid piiripolitsei ja tolli kriminaaluurimist, mis viis veebruaris piiridel teostatud ulatusliku korruptsioonivastase operatsioonini, mille tulemusel arreteeriti mitu inimest. Asjakohaste kohtulike järelmeetmete võtmisel on äärmiselt oluline vabade töökohtade täitmine.

Komisjoni viimasest aruandest saadik on jätkuvalt suurenenud kohaliku tasandi pisi- ja keskmise korruptsiooni uurimine ja süüdistuste esitamine [9]. Enamikku juhtumeid hakatakse menetlema tänu koostööle haldus- ja siseministeeriumi korruptsioonivastase võitluse peadirektoraadiga. Kavakohaselt nähakse ette ka meetmeid prokuratuuri ja Rumeenia politsei pettuste uurimise teenistuse vahelise koostöö tugevdamiseks.

Möödunud poole aasta jooksul algatas Rumeenia vastusena komisjoni soovitusele Rumeenia riikliku korruptsioonivastase strateegia sõltumatu hindamise . Varem lõpuleviidud strateegia vahetulemuste sisehindamises kinnitati komisjoni teist soovitust, mis käsitles vajadust tugevdada üldist korruptsioonivastast poliitikat kõrgetasemelise kooskõlastamise teel[10]. Selles valdkonnas ei ole konkreetseid meetmeid veel võetud. Möödunud poole aasta jooksul jätkati mitme korruptsiooni ärahoidmise meetme võtmist[11].

Vastusena komisjoni kõnealuse valdkonna soovitustele valmistas Rumeenia ette mitu riigihankeid käsitlevate õigusaktide muudatust. Nagu juba märgitud komisjoni eelmises aruandes, kehtestas Rumeenia uued sätted, millega määratletakse huvide konflikt riigihangete seaduses laiemalt[12]. Kõnealused sätted reguleerivad juhtumeid, mil hankes osalevate ettevõtjate juhtivtöötajad on pere- või ärisuhetes isikutega, kellel on hanke korraldavas asutuses volitused teha otsuseid. Hangete kiirendamiseks on ette nähtud edasised muudatused ning haldus- ja õiguskaitsesüsteemi ühtlustamine[13]. Hankelepingutele võib nüüd alla kirjutada, kui halduskaebustega tegelev asutus on kaebuse tagasi lükanud, isegi kui esitatakse apellatsioon. Riigihangete reguleerimise ja seire riiklik amet kavandab halduskoostöö protokollide sõlmimist, et saada õigus tutvuda andmebaasidega, mis lubavad välja selgitada võimalikke huvide konflikti olukordi. Kõnealuste sätete konkreetne mõju vajab veel praktikas tõestamist.

[1] Komisjoni otsus 2006/928/EÜ, 13. detsember 2006, millega nähakse ette kord, mille abil teha Rumeeniaga koostööd ja jälgida tema edusamme konkreetsete eesmärkide täitmisel kohtureformi alal ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses (ELT L 354, 14.12.2006, lk 56).

[2] Suletavate kohtute arv on üheksa võrra suurem kui suvel nimetatud suletavate kohtute arv, kuid see arv on märkimisväärselt väiksem kui 2005. aastal välisekspertide poolt algselt pakutud arv. Ettepanekuga paigutatakse ümber 50 kohtuniku (kellest praegu töötab 38) ja 47 prokuröri (kellest praegu töötab 38) ametikohta.

[3] Kontroll hõlmab järgnevat: kohtuinspektsiooni juhatuse koostatud tegevusaruanne 2010. aasta esimese poolaasta kohta, hindamisaruanne iga inspektori kohta ja kohtuinspektsiooni juhtimisaudit, mille koostab kõrgema justiitsnõukogu auditiosakond.

[4] Konsultandid alustasid tööd 2010. aasta detsembris heakskiidetud algatamist käsitleva aruandega. Mõju hindamise lõpparuannet on oodata 2011. aasta aprillis.

[5] Tsiviilseadustiku rakendamisseadus kiideti senatis 8. detsembril heaks ja praegu menetletakse seda esindajatekojas. Kriminaalseadustiku rakendamisseadus on senatis arutamisel.

[6] 2. novembril esitas riigi korruptsioonivastase võitluse amet süüdistuse endisele kaitseministrile, endisele kaitseministeeriumi riigisekretärile ja praegusele Euroopa Parlamendi liikmele. 15. detsembril esitas riigi korruptsioonivastase võitluse amet süüdistuse endisele justiitsministrile (kes on praegu parlamendiliige) ja endisele kommunikatsiooniministrile ning veel neljale kahtlusalusele. 2010. aasta esimese kolme kvartali jooksul anti kohtu alla kolmteist kohtunikku (2009. aastal kolm). Kolmeteistkümnest üksteist, sealhulgas kõrgema astme kohtu kohtunik ja apellatsioonikohtu prokuratuuri peaprokurör, anti kohtu alla pärast maikuud.

[7] Uus seadus, mille parlament võttis vastu 24. augustil ja mille president kuulutas välja 31. augustil, jõustus 6. septembril.

[8] Üks näide on sellise ametiisikutele esitatava nõude kehtestamine, millega nõutakse neilt riiklikest, kohalikest ja välisallikatest rahastatavate lepingute (millest nad saavad otsest või kaudset kasu) deklareerimist. Riikliku lojaalsuse järelevalve amet usub, et see aitab paljastada huvide konflikte.

[9] 2010. aasta esimese kolme kvartali jooksul esitasid kohalikud prokurörid korruptsioonisüüdistuse 406 süüdistatavale, võrreldes 193 süüdistatavaga 2009. aasta samal ajavahemikul ja 115 süüdistatavaga 2008. aasta samal ajavahemikul.

[10] Lisaks rõhutati ülevaates riikliku ja ühtse lähenemisviisi puudumist korruptsiooni ärahoidmisel ja sellega võitlemisel, ebapiisavaid seire- ja aruandemehhanisme ning mõjunäitajate puudumist, mis takistab strateegia hindamist.

[11] Meetmed hõlmavad järgmist: haldus- ja siseministeeriumi jätkuv töö korruptsiooniohtude ja haavatavuse väljaselgitamise uue meetodi rakendamisel, riikliku lojaalsuse järelevalve keskuse korraldatud korruptsioonivastastest aruteludest tulenevad täiendavad ettepanekud, avalike teenistujate riikliku ameti korraldatud konverentsid parima tava edendamiseks avalikus halduses ning tervishoiuvaldkonna hangetes korruptsiooni ärahoidmise ja selle tuvastamise mehhanismide tugevdamiseks koostatavad ettepanekud.

[12] Kõnealused sätted lisati valitsuse erakorralise määrusega nr 76/2010, mis kiideti heaks seadusega nr 278/2010.

[13] Ka need sätted on esitatud seaduses nr 278/2010.