EUROOPA KOMISJON Brüssel,13.6.2018 COM(2018) 458 final 2018/0241(NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Albaania Vabariigis käsitleva Euroopa Liidu ja Albaania Vabariigi vahelise staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määruse (EL) nr 2016/1624 (mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet) artikli 54 lõikes 3 sätestatakse, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet võib koordineerida operatiivkoostööd liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel välispiiride halduse valdkonnas. Sellega seoses võib amet viia välispiiridel ellu tegevusi, milles osalevad üks või mitu liikmesriiki ja vähemalt üks asjaomase liikmesriigi naabruses paiknev kolmas riik, kes on selleks oma nõusoleku andnud, ning mida võidakse teostada kolmanda riigi territooriumil. Vastavalt määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikele 4 sõlmib liit asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe juhtudel, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki tegevuseks, mis kätkeb endas täidesaatva võimu teostamist või kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks. Nõukogu 16. oktoobri 2017. aasta läbirääkimisjuhistele toetudes on Euroopa Komisjon pidanud Albaania Vabariigiga läbirääkimisi staatust käsitleva kokkuleppe üle, eesmärgiga kehtestada õiguslik raamistik, mis võimaldab operatsiooniplaanide alusel kohest tegutsemist juhtudel, mil on vaja kiiresti reageerida. Piirkonna rändevood on küll palju väiksemad kui 2015/2016. aastal, kuid organiseeritud kuritegevuse võrgustikud kohandavad rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise marsruute ja meetodeid kiiresti mistahes uute tingimustega. Pärast staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimist suudavad Albaania ametiasutused ja ELi liikmesriigid, kelle tegevust koordineerib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, sellistele võimalikele arengutele palju paremini kiire vastuse anda. Lisatud nõukogu otsuse ettepanek on õiguslik vahend staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimiseks Euroopa Liidu ja Albaania Vabariigi vahel. Läbirääkimised staatust käsitleva kokkuleppe üle algasid 13. detsembril 2013 ja rände, siseasjade ja kodakondsuse volinik Dimitris Avramopoulos ja Albaania Vabariigi siseminister Fatmir Xhafaj viisid läbirääkimised eduka lõpuni 12. veebruaril 2018 Tiranas, mil staatust käsitlev leping parafeeriti. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Kreeka ja Albaania ametiasutuste vahel on sõlmitud kaks politseikoostööd käsitlevat kokkulepet (seadus nr 2147/1993 ja seadus nr 2568/1998), mis hõlmavad teabevahetust politseitöö ja sealhulgas ebaseadusliku rändega seotud küsimustes. Kreeka politsei vahetab Albaania ametiasutustega teavet üldistes rasket ja organiseeritud piiriülest kuritegevust käsitlevates küsimustes ning ka ebaseaduslike sisserändajate tagasivõtmismenetlustega seotud küsimustes. Albaania on sõlminud piirikontrolli, -valvet ja ühispatrulle käsitlevad kokkulepped Montenegro ja Kosovoga ning ühispatrulle käsitleva kokkuleppe endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga, kuid Kreekaga veel mitte. Albaania on merepiiridel korraldatavaid ühispatrulle käsitleva kokkuleppe sõlminud Itaaliaga (maksupolitsei Guardia di Finanzaga). Montenegro, Albaania ja Kosovo* siseministeeriumide vahelise protokolliga loodi Plavis ühine politsei koostöökeskus, mille eesmärk on edendada piiriülest koostööd kuritegevuse vastu võitlemisel jõulisema operatiivteabevahetuse ja ühiste julgeolekualaste jõupingutuste tihedama kooskõlastamise kaudu. Ühine politsei koostöökeskus avati ametlikult 30. mail 2017. Käimas on ettevalmistused järgmise keskuse avamiseks Kreeka piiril. Albaania Vabariigi ja Euroopa piiri- ja rannikuvalve vahelise operatiivkoostöö aluseks olev töökord (mida ajakohastatakse) hõlmab eelkõige Albaania ekspertide regulaarset osalust Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti koordineeritud operatiivtegevuses, kus nad on tegevad vaatlejatena liikmesriikide territooriumil. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Euroopa rände tegevuskava toetub neljale põhimõttele. Üks neist on piirihaldus: see hõlmab ELi välispiiri paremat haldamist, eelkõige solidaarsuse kaudu nende liikmesriikidega, mis asuvad välispiiridel, ning piiriületuspunktide tõhususe suurendamist. Kontrolli tugevdamine Albaania Vabariigi piiridel avaldab positiivset mõju ka ELi välispiiridele, eelkõige Kreeka välispiirile ja samuti Albaania Vabariigi piiridele. Julgeoleku jätkuv tugevdamine välispiiridel on kooskõlas ka Euroopa julgeoleku tegevuskavaga. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Käesoleva nõukogu otsuse ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktid b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkt c koostoimes artikli 218 lõikega 6. Staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimine ELi poolt on sõnaselgelt välja toodud määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikes 4, kus on sätestatud, et liit sõlmib asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki tegevuseks, mis kätkeb endas täidesaatva võimu teostamist või kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et liidu ainupädevusse kuulub ka rahvusvahelise lepingu sõlmimine, kui selle sõlmimise näeb ette liidu seadusandlik akt. Määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikes 4 on sätestatud staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimine Euroopa Liidu poolt asjaomase kolmanda riigiga. Seega kuulub Albaania Vabariigiga sõlmitud kokkulepe Euroopa Liidu ainupädevusse. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktile v on käesoleva lepingu sõlmimiseks vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Ei kohaldata. •Proportsionaalsus Staatust käsitlev kokkulepe võimaldab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametil lähetada ootamatu rändajatevoo korral Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi Albaania Vabariiki, selle asemel, et lähetada neid liikmesriikidest. Seetõttu on Albaania Vabariigi piiride paremaks haldamiseks vajalik ühine lähenemisviis. •Vahendi valik Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 6, milles nähakse ette, et otsused rahvusvaheliste lepingute kohta võtab pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist vastu nõukogu. Ettepanekus esitatud eesmärgi saavutamiseks ei ole võimalik kasutada muud õiguslikku vahendit. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Ei kohaldata •Konsulteerimine sidusrühmadega Ei kohaldata •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Ei kohaldata •Mõjuhinnang Staatust käsitleva kokkuleppe läbirääkimisteks ei ole mõju hindamine vajalik. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Kuna tegemist on uue kokkuleppega, ei olnud võimalik olemasolevaid õigusakte hinnata ega nende toimivust kontrollida.

•Põhiõigused Staatust käsitleva kokkuleppe eelnõu sisaldab sätteid, mis tagavad, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti juhitud meetmetes kasutatavate töötajate tegevusest mõjutatud isikute põhiõigused on kaitstud. Põhiõigusi käsitlevaid sätteid on põhjalikumalt selgitatud punktis 5 „Muu teave“. 4.MÕJU EELARVELE Staatust käsitleval kokkuleppel iseenesest puudub finantsmõju. Tegelik operatsiooniplaani ja asjaomase toetuslepingu alusel toimuv piirivalvurite rühmade lähetamine hõlmab kulutusi Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti eelarvest. Tulevasi staatust käsitleva kokkuleppe alusel toimuvaid operatsioone rahastatakse Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti omavahenditest. Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määruse eelnõule lisatud finantsselgituses Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti kulude kohta on kolmandate riikidega tehtava tugevdatud koostöö (sealhulgas võimalikud ühisoperatsioonid naaberriikidega) kuluks aastatel 2017–2020 hinnatud keskmiselt 6,090 miljonit eurot igal aastal. 5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Komisjon tagab nõuetekohase järelevalve staatust käsitleva kokkuleppe rakendamise üle. Iga ühis- või kiirreageerimisoperatsiooni hindavad Albaania Vabariik ja Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ühiselt. Eelkõige koostavad Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, Albaania Vabariik ja konkreetses meetmes osalevad liikmesriigid iga meetme lõppedes aruande kokkuleppe sätete kohaldamise kohta, hõlmates ka isikuandmete töötlemist. •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul) Ei kohaldata. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Lepingu reguleerimisala Käesoleva kokkuleppe kohaselt võib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet Albaania Vabariiki ühisoperatsioonideks ja piirivalve kiirreageerimisoperatsioonideks lähetada täitevvolitustega Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi. Konkreetse tagasisaatmisoperatsiooni käigus on Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmadel lubatud aidata Albaania Vabariiki sinna tagasivõetavate isikute tuvastamisel vastavalt Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi vahelise ebaseaduslikult riigis elavate isikute tagasivõtmist käsitlevale lepingule . Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi võib Albaania territooriumile lähetada üksnes ELi välispiiridega piirnevates piirkondades. Operatsiooniplaan Enne iga operatsiooni või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni peavad amet ja Albaania Vabariik kokku leppima operatsiooniplaanis. Operatsiooniplaaniga peavad nõustuma ka operatiivpiirkonnaga piirnevad liikmesriigid. Operatsiooniplaanis täpsustatakse üksikasjalikult ühisoperatsiooni või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni korralduslikud ja menetluslikud aspektid, sealhulgas esitatakse olukorra kirjeldus ja analüüs, operatsiooni eesmärk ja sihtmärgid, operatsiooni kontseptsioon, kasutatavate tehniliste seadmete liik, rakenduskava, koostöö kolmandate riikide, muude liidu ametite ja asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonidega, põhiõiguste kaitset, sealhulgas isikuandmete kaitset käsitlevad sätted, koordineerimis-, juhtimis-, kontrolli- ja aruandlusstruktuur, organisatsiooniline korraldus ja logistika, ühisoperatsiooni või kiirreageerimisoperatsiooni hindamine ja finantsaspektid.

Rühma liikmete ülesanded ja volitused Reeglina on rühmadel volitused täita ülesandeid ja teostada täitevvõimu, mis on vajalikud piirikontrolli ja tagasisaatmisoperatsioonide jaoks. Nad järgivad Albaania Vabariigi õigusnorme. Rühmad tegutsevad Albaania Vabariigi territooriumil üksnes Albaania Vabariigi piirivalveametnikelt või muudelt asjakohastelt töötajatelt saadud korralduste alusel ning üldreeglina nende juuresolekul. Erandjuhtudel võib Albaania Vabariik volitada rühmi tegutsema enda nimel. Rühma liikmed kannavad ka vormiriietust, nähtavat isiklikku identifitseerimistunnust ja sinist Euroopa Liidu ja ameti sümboolikaga käesidet. Lisaks peab neil kaasas olema akrediteerimisdokument, et Albaania ametivõimud neid selgelt tuvastada saaks. Rühma liikmed võivad kanda päritoluliikmesriigi õiguse kohaselt lubatud teenistusrelvi, laskemoona ja varustust. Albaania ametiasutused teatavad ametile, millised teenistusrelvad, laskemoon ja varustus on lubatud ning milline on asjakohane õigusraamistik ja nende kasutamise tingimused. Rühma liikmed võivad kasutada jõudu, sealhulgas teenistusrelvi, laskemoona ja varustust, päritoluliikmesriigi ja Albaania ametivõimude nõusolekul, Albaania piirivalveametnike või muude asjakohaste töötajate juuresolekul ning kooskõlas Albaania siseriikliku õigusega. Albaania ametiasutused võivad lubada rühma liikmetel kasutada jõudu ka ilma oma piirivalvurite juuresolekuta. Vajaduse põhimõtte kohaselt võivad rühma liikmed saada Albaania ametiasutustelt loa andmebaaside kasutamiseks kooskõlas Albaania andmekaitsealaste õigusaktidega. Tegevuse peatamine ja lõpetamine Nii amet kui Albaania ametiasutused võivad tegevuse peatada või lõpetada, kui neile tundub, et teine osapool ei järgi kokkuleppe või operatsiooniplaani sätteid. Rühma liikmete privileegid ja immuniteedid Rühma liikmetel on Albaania Vabariigis ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude suhtes kriminaalkohtulik puutumatus, kuid teenistusvälisel ajal sooritatud tegude suhtes see puudub. Operatsiooniplaanis on üksikasjalikult sätestatud tegevused, mille suhtes kehtib Albaania Vabariigis kriminaalõiguslik puutumatus. Kui rühma liiget süüdistatakse kuriteos, tõendab ameti tegevdirektor enne kohtumenetluse algatamist kohtule, kas rühma liige pani kõnealuse teo toime oma ametiülesannete täitmisel. Ameti tegevdirektor võtab otsuse vastu pärast asjaomase piirivalveametniku või muu asjaomase töötaja lähetanud liikmesriigi ja Albaania pädevate asutuste kõigi esildiste hoolikat arvessevõtmist. Ameti tegevjuhi tõend on Albaania Vabariigi jurisdiktsioonile siduv. Rühma liikmetele antud privileegid ja kriminaalkohtulik puutumatus Albaania Vabariigis ei vabasta neid päritoluliikmesriigi jurisdiktsiooni alt. Sarnane kord kehtib ka rühma liikmete tsiviil- ja haldusvastutuse puhul. Rühma liikmete kriminaal-, tsiviil- ja halduskohtulikust immuniteedist Albaania Vabariigis saab loobuda liikmesriik, kes on asjaomase piirivalvuri või muu asjaomase töötaja lähetanud. Selline loobumine peab alati olema selgelt väljendatud. Kokkuleppes on sätestatud mehhanism kahjude kompenseerimiseks. Kompensatsioonimehhanism põhineb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määruse (EL) 2016/1624 artiklil 42. Kui kahju on põhjustatud rühma liikme poolt ametiülesannete täitmisel, vastutab Albaania Vabariik. Kui kahju on tekitatud osaleva liikmesriigi rühmaliikme poolt ametiülesannete täitmisel raske hooletuse või tahtliku väärkäitumise tagajärjel või kui see tekitati teenistusvälisel ajal, võib Albaania ametilt taotleda, et kompensatsiooni maksaks asjaomane osalev liikmesriik. Kui kahju on põhjustanud ameti töötajad, võib Albaania Vabariik taotleda, et kompensatsiooni maksaks amet. Vastavalt oma sise-eeskirjadele võivad nii liikmesriik kui ka amet nõuda kahjukannatajale makstud kompensatsiooni tagasi õigusrikkujalt. Kui kahju Albaania Vabariigis tekib vääramatu jõu tõttu, ei kanna vastutust ei Albaania Vabariik, osalev liikmesriik ega amet. Rühma liikmete suhtes ei tohi kohaldada täitemenetlust, välja arvatud juhul, kui nende vastu on algatatud nende ametiülesannetega mitteseotud tsiviilkohtumenetlus. Rühma liikmete varustust, mis on vajalik nende ametiülesannete täitmiseks, ei saa arestida. Tsiviilkohtumenetluse puhul ei rakendata rühma liikmete suhtes mingisuguseid isikuvabaduse piiranguid ega muid piiravaid meetmeid.

Rühma liikmete kohta ei kehti seoses ametile osutatud teenustega Albaania Vabariigis kehtivad võimalikud sotsiaalkindlustust käsitlevad sätted. Nad on vabastatud ka ameti või liikmesriikide poolt makstava palga ja tasude ning samuti väljaspool Albaania Vabariiki saadud tulude mis tahes vormis maksustamisest Albaania Vabariigis. Albaania ametiasutused lubavad rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks mõeldud esemeid riiki tuua ja sealt välja viia ning vabastavad need kõikidest tollimaksudest, lõivudest ja muudest vastavatest tasudest, välja arvatud tasudest, mis on seotud ladustamise, veo ja muude sarnaste teenustega. Rühma liikmete isiklikku pagasit võib kontrollida üksnes juhul, kui on tõsiselt alust arvata, et pagasis on esemeid, mis ei ole mõeldud rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks, või kaupu, mille import või eksport on Albaania Vabariigi õigusega keelatud või mille suhtes kohaldatakse Albaania Vabariigi karantiinieeskirju. Isikliku pagasi kontrolli võib läbi viia üksnes asjaomase rühma liikme(te) või ameti volitatud esindaja juuresolekul. Rühma liikmete dokumendid, kirjavahetus ja varustus on puutumatud, välja arvatud täitemeetmete puhul. Rühma liikmed ei ole kohustatud tunnistajana ütlusi andma. Akrediteerimisdokument Amet väljastab koostöös Albaania Vabariigiga igale rühma liikmele akrediteerimisdokumendi, mis võimaldab Albaania ametiasutustel tuvastada rühma liikmete isikut ning tõendab selle omaniku õigust täita käesolevas kokkuleppes ja operatsiooniplaanis osutatud ülesandeid ja kasutada selles osutatud volitusi. Akrediteerimisdokument koos kehtiva reisidokumendiga annab rühma liikmele õiguse siseneda Albaania Vabariiki, vajamata selleks viisat või eelnevat luba. Põhiõigused Rühma liikmed austavad oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel alati täielikult põhiõigusi ja -vabadusi, sealhulgas juurdepääsu varjupaigamenetlustele, inimväärikust, piinamise ja ebainimliku ning alandava kohtlemise keeldu, õigust vabadusele, tagasisaatmise lubamatust ja kollektiivse väljasaatmise keeldu, lapse õigusi ning õigust era- ja perekonnaelule. Nad ei diskrimineeri kedagi soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse, seksuaalse sättumuse või sooidentiteedi alusel. Kõik meetmed, mis riivavad põhiõiguseid ja -vabadusi, peavad olema proportsionaalsed nende abil taotletavate eesmärkidega ja arvestama nende põhiõiguste ja -vabaduste põhiolemusega. Igal kokkuleppeosalisel peab olema kaebuste lahendamise kord liikmete poolt toime pandud väidetavate põhiõiguste rikkumiste käsitlemiseks. Amet on loonud Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määruse (EL) 2016/1624 artiklis 72 osutatud kaebuste lahendamise korra ning seega on nimetatud kohustus täidetud. Selliste väidetavate rikkumistega võiks tegeleda Albaania ombudsman, välja arvatud juhul, kui Albaania ametiasutused otsustavad luua mehhanismi spetsiaalselt käesoleva lepingu alusel esitatud kaebuste tarvis. Isikuandmete töötlemine Rühma liikmetel on õigus vajadusel töödelda isikuandmeid, lähtudes ameti ja ELi liikmesriikide suhtes kohaldatavatest eeskirjadest. Isikuandmete töötlemine Albaania ametiasutustes toimub Albaania siseriiklike õigusnormide alusel. Pärast iga tegevuse lõpuleviimist koostavad amet, osalevad liikmesriigid ja Albaania ametiasutused ühisaruande, mis käsitleb isikuandmete töötlemist rühma liikmete poolt. Kõnealune aruanne saadetakse ameti põhiõiguste ametnikule ja andmekaitseametnikule. Need ametnikud annavad aru ameti tegevdirektorile. Pädevad asutused kokkuleppe rakendamiseks Albaania Vabariigi pädev asutus käesoleva lepingu rakendamiseks on siseministeerium. Euroopa Liidu jaoks on see Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet. Vaidlused ja tõlgendamine Kõiki käesoleva kokkuleppe tõlgendamise või kohaldamisega seoses tekkivaid küsimusi uurivad Albaania pädevad ametiasutused ja ameti esindajad ühiselt. Ameti esindajad konsulteerivad Albaania Vabariigi naabruses asuvate liikmesriikidega. Varasema lahenduse puudumise korral lahendatakse käesoleva kokkuleppe tõlgendamist või kohaldamist käsitlevad vaidlused Albaania Vabariigi ja Euroopa Komisjoni vahel eranditult läbirääkimiste teel. Vajaduse korral konsulteerib komisjon mõne Albaania Vabariigi naabruses paikneva liikmesriigiga. 2018/0241 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Albaania Vabariigis käsitleva Euroopa Liidu ja Albaania Vabariigi vahelise staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkti c koostoimes artikli 218 lõikega 6, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut, ning arvestades järgmist: (1)Vastavalt nõukogu […] otsusele 2018/XXX allkirjastati Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Albaania Vabariigis käsitlev Euroopa Liidu ja Albaania Vabariigi vaheline staatust käsitlev kokkulepe […] poolt […..], tingimusel, et see hiljem sõlmitakse. (2)Vastavalt määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikele 4 sõlmib liit asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe juhtudel, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki tegevuseks, mis kätkeb endas täidesaatva võimu teostamist või kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks. (3)Tänu sellele staatust käsitlevale kokkuleppele saab piirivalverühmi kiiresti Albaania territooriumile lähetada ja reageerida praegusele rändevoogude nihkumisele rannikuäärse marsruudi suunas ning aidata kaasa välispiiride haldusele ja võidelda rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu. (4)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ. Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. (5)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ. Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, (6)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. (7)Staatust käsitlev kokkulepe tuleks seetõttu Euroopa Liidu nimel heaks kiita, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Albaania Vabariigis käsitleva Euroopa Liidu ja Albaania Vabariigi vahelise staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta kiidetakse käesolevaga liidu nimel heaks. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Nõukogu eesistuja määrab isiku, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel esitama kokkuleppe artikli 12 lõikes 4 sätestatud teate. Artikkel 3