ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 16.12.2008 
SEK(2008) 3056 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT,  
 
mis on lisatud dokumendile: 
Ettepanek: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, 
 
millega muudetakse määrust (EÜ) nr  1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise 
Euroopa Fondi loomise kohta 
  
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
{KOM(2008) 867 lõplik} 
{SEK(2008) 3055} 
ET 2   ET SISSEJUHATUS  
Arvestades praeguse majanduskriisi ulatust ja kiiret arengut, tuli kohandada käesoleva mõju 
hindamise aluseks olevat ettepanekut. Ko misjon teatas 26. novembril 2008 vastuvõetud 
Euroopa majanduse elavdamise kavas, et ta teeb ettepaneku laiendada Globaliseerumisega 
Kohanemise Euroopa Fondi reguleerimisala osa na meetmetest, mille eesmärk on reageerida 
kriisile Euroopas. Tehti ettepanek muuta fond tõhusamaks varajase sekkumise vahendiks, mis 
oleks kooskõlas solidaarsuse ja sotsiaalse  õigluse põhimõtetega. Selle tulemusena võeti 
lõplikus ettepanekus kasutusele  laiendatud mõiste „globalisee rumisest põhjustatud tõsine 
majandushäire”, mida aga ei sisaldanud mõju  hindamise versioon, mis esitati mõju 
hindamise komiteele.  
Mõju hindamine käsitleb Globaliseerumiseg a Kohanemise Euroopa Fondi määruse (EÜ) 
nr 1927/2006 (edaspidi „EGFi määr us”) kavandatud läbivaatamist; EGFi määruse artiklis 20 
on sätestatud, et komisjon võib esimese aastaarua nde alusel esitada et tepaneku vaadata läbi 
kõnealune määrus. Komisjon võttis EGFi esimest tegevusaastat käsitleva aruande vastu 2. juulil 2008 ja märkis kõnealuses aruandes, et ta analüüsib viise, kuidas parandada EGFi 
toimimist. Mõju hindamine teostati 2008. aasta j uulist septembrini. Arvestades, et käesoleva 
Euroopa Parlamendi koosseisu raames ei ole menetluseks palju aega jäänud, konsulteeriti 
muude asjaomaste talitustega mõju hindamise ettevalmistamise käigus vastavalt vajadusele. 
Komisjon konsulteeris liikmesriikide ekspertideg a ja tööturu osapooltega kahel korral: 
esimest korda 2008. aasta juulis, kasutades selle ks küsimustikku EGFi tegevuse ja haldamise 
ning EGFi aastaaruandes tuvastatud võimalike pa randuste kohta, ja teist korda liikmesriikide 
ja muude sidusrühmade esindajate konverent sil Brüsselis 4. septembril 2008. Lisaks 
konsultatsiooni raames kogutud liikmesriikide ja  muude sidusrühmade arvamusele kasutati 
mõju hindamises ka asjaomaseid välisandmeid. Mõ ju hindamine vaadati läbi, et võtta arvesse 
mõju hindamise komitee arvamus. 
P
ROBLEEMI MÄÄRATLEMINE  
EGF loodi 2006. aasta detsembris, et Euroopa Lii dul oleks võimalik abistada töötajaid, kes on 
kaotanud oma töö maailma kaubanduses globa liseerumise tõttu toimunud oluliste 
struktuurimuutuste tagajärjel, ja näidata üles solidaarsust kõnealuste töötajatega. EGF hõlmab 
ajavahemikku 2007–2013 ja selle aastane maksimaalne eelarve on 500 miljonit eurot, millest toetatakse aktiivse töötur upoliitika meetmeid, näiteks ab i töö otsimisel, koolitus ja 
liikuvustoetused. EGFi määruse al gse ettepaneku mõju hindamises
1 eeldati, et EGFist on 
võimalik toetada 35 000 – 50 000 töötajat aasta s summas 10 000 – 20 000 eurot iga töötaja 
kohta. 
EGFi tegevuse tulemused esimese 18 kuu jooks ul olid oluliselt tagasihoidlikumad: 
2007. aasta ja 2008. aasta esimese poole jooksul es itasid 8 liikmesriiki EGFile 12 taotlust 
toetuse saamiseks. EGFist taotletud kogusumma oli 67,5 miljonit eurot 15 000 töötaja toetuseks, mis tähendab, et keskmine toet ussumma töötaja kohta oli 4 500 eurot. 
Lisaks sellele on komisjon märkinud ettepane kus Euroopa majanduse elavdamise kava kohta 
vajadust muuta fond tõhusamaks varajase sekkumis e vahendiks ja kasutada täiel määral EGFi 
                                                
 
1 SEK(2006)274, mis on lisatud dokumendile KOM(2006)91 (lõplik). 
ET 3   ET potentsiaali kriisidele reageerimisel. Kehtiv as EGFi määruses on sätestatud, et ainult 
kaubandussektoris toimuvate muutuste tagajärj el aset leidnud koondami sed on abikõlblikud. 
Üleilmne kriis ei mõjuta reaalset majandust ja  tööhõivet siiski ai nult (rahvusvahelise) 
kaubanduse kaudu. Lisaks toetuse saamise künnise langetamisele teeb komisjon ettepaneku 
muuta EGFist toetuse saamise abikõlblikkuse m ääratlust nii, et see hõlmaks ka koondamisi, 
mis on põhjustatud tõsisest majandushäirest. See võimaldaks otseselt reageerida kriisi mõjule 
tööhõive valdkonnas. Nii on võimalik EGFist abi a nda suuremale hulgale töötajatele, kes on 
tegelikult koondatud globaliseerumise tõttu, kuid  keda seni ei ole olnud võimalik aidata. 
Peamised küsimused on järgmised: 
• kas praegune EGF täidab ettenähtud solidaarsuse eesmärki, st kas EGFi toetus on 
kättesaadav asjaomastele koondatud töötajatele; 
• kas EGFi tegevus vastab üksikisikute vajadusele ja 
• kas EGF on piisav vahend ülemaa ilmse finantskriisi olukorras. 
2007. aastal registreeris Euroopas ettevõtete  ümberkorraldamist jälgiv asutus ERM 
66 ettevõtte ümberkorraldamise juhtumit, mi s hõlmas rohkem kui 1 000 töötajat. 2008. aasta 
esimeses pooles registreeriti veel 38 juht umit. EGF käsitles 2007. ja 2008. aastal võrdluseks 
12 juhtumit. ERMi andmed hõlmavad kõiki regist reeritud juhtumeid, olenemata nende laadist, 
ja mõned juhtumitest ei kuulu selgelt EGFi  kehtiva abikõlblikkuse määratluse alla. 
Liikmesriigid on komisjonile siiski teatanud, et isegi kehtivate eeskirjade alusel oleks olnud 
võimalik esitada rohkem EGFi toetuse saamise ta otlusi, kuid eri põhjustel seda ei tehtud. 
Riiklikelt asutustelt kog utud tõendite ja konsultatsiooni raames väljendatud arvamuste põhjal 
võib öelda, et on juhtumeid, kus koondamised toimuvad pikema aja jooksul, mistõttu vaatlusperioodi jooksul ei saav utata vajalikku künnist. Lühikese  vaatlusperioodi jooksul on 
eriti raske koguda teavet piirkond liku ja kohaliku tasandi kohta. 
ERM registreeris ka 73 juhtumit, mis hõl mas 500 kuni 1 000 töötajat. Sarnaselt suurema 
ulatusega juhtumite puhul on tõen äoline, et mõned nendest ju htumitest olid põhjustatud 
rahvusvahelises kaubanduses toimunud strukt uurimuutustest. Kehtivate abikõlblikkuse 
kriteeriumide tõttu ei olnud ka nende kauba ndussektoriga seotud koon datud töötajate puhul 
võimalik taotleda EGFi toetust. 
Kõnealusest kahest kaalutlusest võib järeldada, et kehtivad eeskirjad lu bavad ainult osaliselt 
täita EGFi solidaarsuse eesmärki ja et olukor da on võimalik parandada, alandades EGFi 
taotluste suhtes kohaldatavat künni st 1 000 töötaja lt 500 töötajale. 
Küsimuses, kas EGFi meetmed vastavad üksikis ikute vajadusele, näit asid EGFi juhtumite 
analüüs, komisjonile esitatud korduma kippuvad küs imused ning liikmesriikide ekspertide ja 
muude sidusrühmade esitatud andmed, et praegune nõuete kombinatsioon (eelkõige 
individuaalse kooskõlastatud te enustepaketi rakendamine 12kuulise ajavahemiku jooksul) 
halvendab meetmete kvaliteeti ega jäta piisava lt aega selleks, et meetmed aitaksid eelkõige 
kõige haavatavamas olukorras olevatel töötaj atel tulemuslikult naasta uuele töökohale. 
Seetõttu tehakse ettepanek pike ndada rakendusperioodi 24 kuule.  
Selleks et tõsta liikmesriikide huvi EGFi kaas rahastamise vastu, tehakse ettepanek suurendada 
üldist sekkumismäära 75 %-le, et viia see paremini vastavasse struktuurifondidega. 
ET 4   ET EESMÄRGID  
Üldpoliitiline eesmärk on anda Euroopa Liidul e tõhus vahend, mille abil paindlikult ja 
kindlakäeliselt reageerida globaliseerimises t põhjustatud tõsistele majandushäiretele. 
Konkreetne poliitiline eesmärk on muuta EGF paremini toimivaks ja paindlikumaks 
vahendiks, laiendades EGFi reguleerimisala ja tõhustades toetust globaliseerumise tagajärjel 
koondatud töötajatele tööturule naasmiseks. Te gevuseesmärgid on järgmised: 1) kohandada 
abikõlblikkuse kriteeriu me, et need vastaksid paremini tööturu omadustele; 2) tõhustada 
tööturule naasmise meetmeid; 3) muuta EGFi kaasrahastamine liikmesriikidele atraktiivsemaks; 4) tagada kõikide maailm aturu arengust mõjutatud töötajate võrdne 
kohtlemine; 5) parandada taotluste ja meetme te kvaliteeti ning 6) pakkuda õiguskindlust 
kehtivas EGFi määruses määratlemata põhielementide puhul. 
P
OLIITIKAVALIKUD JA HINDAMINE  
Hinnati nelja valikut (kolmanda valiku puhul on esitatud kaks varianti) nende sotsiaalse, 
majandusliku ja eelarvele aval datava mõju seisukohast. 
• 1. valiku – „Olemasoleva olukorra säilit amine” – puhul jätkatakse EGFi määruse 
kohaldamist muutmata kujul. Kõnealuse va liku eeliseks on järjepidevus õigusliku 
raamistiku ja EGFist rahastatavate meetmete rakendamise praktiliste s küsimustes. Et 2007. 
ja 2008. aastal oli erakordselt vähe koondamisi , kahekordistub EGFi abikõlblike juhtumite 
arv eeldatavasti 2009. aastal ja sellele järgneva tel aastatel. 
• 2. valiku – „Olemasoleva olukorra säilit amine koos parandustega” – puhul võetakse 
kasutusele terve rida korralduslikke muudatusi ilma EGFi määrust muutmata. Need 
muudatused hõlmaksid järgmisi küsimusi: tao tlustele esitatavate nõuete ja menetluste 
lihtsustamine; olemasolevate võrgustike kasu tamine, et tõsta huvi EGFi vastu võimalike 
sidusrühmade hulgas, ja heade tavade vahe tamine; teenustevaldkonna ning selliste 
meetmete nagu liikuvustoetus ja mikrolaenude abikõlblikkuse täps ustamine; teadlikkuse 
tõstmise tegevuste tõhustamine, et paranda da EGFi nähtavust. Hulk kõnealuse valiku 
puudusi muudaksid EGFi rahastamisvahendina  vähem tõhusaks, kui seda kavatses 
seadusandja. Liikmesriikidel oleks jätkuvalt raskusi sekkumiskriteer iumide täitmisega ja 
rahastamisperioodi lühidus tähendaks, et jä tkuvalt oleks raskendatud nende meetmete 
rakendamine, mis vastaksid asja omaste töötajate vajadustele. 
3. valiku – „Parandused ja korralduslikud mu udatused” – puhul hindas komisjon seoses 
abikõlblikkuse kriteeri umiga kahte varianti. 
• 3. valiku „variandi A: kauba ndus” puhul hõlmaks abikõlblikkuse kriteerium jätkuvalt 
maailma kaubanduses toimunud struktuurim uutusi, kuid EGFi määrust muudetaks 
järgmiselt: koondamiste künnist alandataks e 1 000 koondamiselt 500 koondamisele; EGFi 
abikõlblike koondatud töötajate määratluse alla lisatakse tööt ajad, kes koondati enne 
vaatlusperioodi algus t; fondi toetuse rakendusperiood i pikendatakse 12 kuult 24 kuule; 
täpsustatakse komisjoni algatusel osutatud te hniliseks abiks kasutada olevat summat ning 
laiendatakse tehnili se abi ulatust tulevikku suuna tud meetmete kaasamise kaudu; 
täpsustatakse rahalise toetuse kasutamise tähendust; EGFi toetuse üldist sekkumismäära 
tõstetakse 50 %-lt 75 %-le kogukuludest. 3. valiku „variant A: kaubandus” võimaldaks 
EGFi toetust saada suuremal hulgal koondatud töötajatel ja seda pikema ajavahemiku 
jooksul. Mõju oleks väga posit iivne tööturule naasmise ja kaasrahastavate meetmete 
ET 5   ET tõhususe seisukohast. Kõnealuse variandi  puhul ei saaks EGF siiski tagada 
maailmaturgude oluliste muutuste tõtt u koondatud töötajate võrdset kohtlemist. 
• 3. valiku „variandi B: turud” puhul muudetaks fondi määrust eespool kirjeldatud viisil ühe 
erinevusega: abikõlblikkuse määratlust laiend atakse nii, et see hõlmaks lisaks maailma 
kaubanduses toimunud olulistele muutustele ka  olulisi muutusi maa ilmaturgudel, näiteks 
muutusi tootmises ja tootmistehnoloogias, m uutusi tootmise korraldamises (näiteks 
ettevõtjate tehtavad a llhanked) ning juurdepääsu tooraine le ja muudele ressurssidele ning 
nende hinda. 3. valiku „variandi B: tur ud” puhul kombineeritaks eelmise variandi 
positiivne mõju suurema solidaarsuse ja so tsiaalse kaasatusega, sest suureneks 
globaliseerumisega seotud juhtumite arv, mi s oleksid abikõlbli kud EGFist toetuse 
saamiseks. 
• 4. valiku – „Parandused ja korralduslikud muuda tused, mis vastavad globaliseerumise tõttu 
majanduses aset leidnud tõsisele häirele” – puhul muudetakse määrust vastavalt variandile 
„kaubandus”, kuid EGFi reguleerimisala laiendat akse veelgi enam kui variandi „turud” 
puhul. See valik sisaldaks endas kõiki muude va likute eeliseid ja võimaldaks lisaks sellele 
EGFil paremini reageerida ülemaailmsest finantskriisist põhjustatud vajadustele. 
KOKKUVÕTE  
Komisjoni analüüsist järeldub, et 4. valik „P arandused ja korralduslikud muudatused, mis 
vastavad globaliseerumise tõttu majanduses aset leidnud tõsisele  häirele” sisaldab kõikide 
muude valikute eeliseid, sobib potentsiaalselt kõige paremini globaliseerumisega seotud 
juhtumite käsitlemiseks ja hõlmab kõige suurem at hulka EGFist toetus t saavaid töötajaid. 
Seetõttu leitakse, et 4. valik täidab solidaars use eesmärki kõige paremini, sest selle puhul on 
võimalik toetust anda suuremale hulgale töötajatele.