Eriaruanne Doonau vesikonna vee 
kvaliteet: veepoliitika 
raamdirektiivi rakendamisel 
on edusamme, kuid teha 
on veel paljuET 2015  nr 23
EUROOPA
KONTROLLIKODA

EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016
Trükis ISBN 978-92-872-3725-5 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/37991 QJ-AB-15-023-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-3719-4 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/791926 QJ-AB-15-023-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-3717-0 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/686719 QJ-AB-15-023-ET-E
© Euroopa Liit, 2016
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Leheküljel 65 toodud kaardi kasutamiseks või reprodutseerimiseks tuleb taotleda luba otse autoriõiguste valdajalt.
Printed in Luxembourg
Doonau vesikonna vee 
kvaliteet: veepoliitika 
raamdirektiivi rakendamisel 
on edusamme, kuid teha 
on veel palju
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287  
lõike 4 teisele lõigule)EriaruanneET 2015  nr 23
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tule -
mus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende 
mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi arengu -
suundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Kõnealuse tulemusauditi viis läbi struktuuripoliitika, transpordi ja energeetika kuluvaldkondade eest vastutav II auditi -
koda, mille eesistuja on kontrollikoja liige Henri Grethen. Auditit juhtis kontrollikoja liige George Pufan; teda toetasid ka -
binetiülem Patrick Weldon, kabineti atašee Mircea Radulescu, üksuse juhataja Alain Vansilliette, auditirühma juht Marion 
Colonerus ning audiitorid Zuzana Gullova, Daniela Jinaru, Maria del Carmen Jimenez, Attila Horvay-Kovacs, Dana Moraru, 
Radka Papouskova ja Ildiko Preiss.
Vasakult paremale:  A. Vansilliette, M. Radulescu, M. d. C. Jimenez, G. Pufan,  
Z. Gullova, P . Weldon  ja A. Horvay-Kovacs.
03
 Sisukord
Punkt
 Mõisted
I–X Kokkuvõte
1–15 Sissejuhatus
16–21 Auditi ulatus ja lähenemisviis
22–165 Tähelepanekud
22–50 Veemajanduskava kui 2015. aastaks vee hea kvaliteedi saavutamise vahend
26–27 Vähe edusamme veekogude ökoloogilises ja keemilises seisundis
28–32 Reostusallikate kindlaksmääramine veekogu tasandil kannatas terviklike andmete puudumise tõttu
33–44 Veemajanduskavades määratletud meetmed ei ole piisavad reostusallikatega asjakohaselt tegelemiseks
45–46 Suure arvu veekogude vabastamine 2015. ja 2021. aasta tähtajast
47–50 Komisjon on võtnud põhjalikud järelmeetmed, kuid edusammud sõltuvad liikmesriikide tegutsemistahtest
51–98 Liikmesriikide rakendatud meetmed ja vahendid reovee põhjustatud saastuse vähendamiseks
52–82 Linnastutest tulenev reostus: reovee puhastamises on edusamme, kuid olemasolevaid vahendeid saaks 
paremini kasutada
83–98 Tööstuskäitistest tulenev reostus: raskused heite piirnormide seadmisel ja puudujäägid jõustamisel
99–165 Liikmesriikide rakendatud meetmed ja vahendid põllumajandusest lähtuva  
hajureostusega tegelemiseks
101–122 Liikmesriigid ei kasuta kõiki nitraatide direktiivis pakutavaid võimalusi
123–132 Pestitsiide käsitlevates tegevuskavades on puudujäägid
133–144 Nõuetele vastavuse mehhanism avaldab mõju, kuid seda ei kasutata ära täiel määral
145–157 Maaelu arengu meetmete potentsiaali vee kvaliteediga seotud probleemide käsitlemiseks  
ei kasutata täiel määral
158–165  Põllumajandusest lähtuva hajureostuse korral kohaldatakse „saastaja maksab”  
põhimõtet ainult piiratud ulatuses
04 Sisukord
166 –191 Järeldused ja soovitused
 I lisa. Doonau vesikonna kaart
 II lisa.  Pinnaveekogude reostus
 III lisa.  Asulareovee puhastamise direktiivis sätestatud heite piirnormid
 IV lisa. Veereostusmaks: summad saasteainete kaupa (eurot tonni kohta)
 V lisa.  Riiklikes õigusnormides sätestatud heite piirnormid
 Komisjoni vastused
05
 Mõisted
Asulareoveepuhasti : erinevaid puhastusprotsesse võimaldav taristu, mille eesmärk on langetada linnastu reovee 
saaste tase vastuvõetavale tasemele, enne kui see suublasse suunatakse.
Biokeemiline hapnikutarve (BHT5): mikroorganismide poolt tarbitud hapnikukogus vees sisalduvate 
biolagunevate orgaaniliste ja mineraalainete eemaldamiseks. Kasutatakse tavaliselt hapnikutarbimise mõõtmiseks 
mg O2/l pärast viit päeva. Mida kõrgem on BHT5 väärtus, seda rohkem hapnikku mikroorganismid tarbivad ja seda 
suurem on saaste.
Eeltingimused : programmiperioodi 2014–2020 maaelu arengukavade ning Euroopa struktuuri- ja 
investeerimisfondidest kaasrahastamist taotlevate rakenduskavade ettevalmistamisel peavad liikmesriigid hindama, 
kas määratletud eeltingimused on täidetud. Kui need täidetud ei ole, tuleb koostada tegevuskavad, et tagada nende 
täitmine 31. detsembriks 2016.
Enesekontroll : käesolevas aruandes tähendab see i) käitaja poolt asulareoveepuhasti igapäevase töö käigus 
korrapäraselt läbi viidavat kontrolli, et jälgida puhastisse suunatud vee kvaliteeti ja setete koostist, ii) tööstuskäitise 
tehtud kontrolli, et jälgida ühiskanalisatsioonivõrku juhitud reovee kvaliteeti.
Euroopa Regionaalarengu Fond : fondi eesmärk on edendada Euroopa Liidu sisest majanduslikku ja sotsiaalset 
ühtekuuluvust, vähendades eri piirkondade arengutaseme vahelisi erinevusi peamiselt ettevõtetele antava 
finantstoetuse kaudu, millega toetatakse taristu loomist ja tootlikke töökohti loovaid investeeringuid.
Eutrofeerumine : vee rikastumine toitainetega, eriti lämmastiku- ja fosforiühenditega, mis kiirendab vetikate kasvu, 
mille tagajärjel väheneb vee hapnikusisaldus ning hävivad algupärased veetaimed, kalad ja muud veeorganismid.
Hajureostusallikad : reostus tuleneb mitmesugusest tegevusest ja puudub kindel heitekoht (vt 
punktreostusallikad). Peamisi hajureostusallikaid on näiteks põllumajandus.
Heite piirnormid : heite kontsentratsioon ja/või tase, mida ei tohi ületada ühe või mitme ajaperioodi vältel. Heide 
on ainete otsene või kaudne käitisest vette juhtimine.
Heitvesi : käesoleva aruande tähenduses veekogusse juhitav puhastatud reovesi.
Hõljuvaine koguhulk : vees esinevate mineraal- ja orgaaniliste osakeste kogus, mida saab filtriga kinni püüda.
06 Mõisted
Inimekvivalent (ie) : reovee reostuskoormuse kvantitatiivne väljendus ekvivalentse inimeste arvuna, kes toodaksid 
sama suure reostuse. Ühele ie-le vastab ühe elaniku toodetud reostuskoormus ja see väljendab biolagundatavat 
orgaanilist reostust, mille biokeemiline hapnikutarve viie ööpäeva jooksul on 60 g hapnikku ööpäevas.
Kanalisatsioonivõrk : füüsiline taristu, mis hõlmab torusid, pumpasid, sõelasid, kanaleid ja muud, mida läheb tarvis 
reovee juhtimiseks algsest asukohast selle puhastamise või kõrvaldamise kohta.
Keemiline hapnikutarve (KHT) : vees olevate orgaaniliste ja mineraalainete keemiliseks oksüdeerumiseks 
vajalik hapnikukogus. Seega hõlmab KHT nii biolagunevaid aineid, mida iseloomustab BHT5, kui ka bioloogiliselt 
mittelagunevaid oksüdeeruvaid aineid.
Kohustuslikud majandamisnõuded : keskkonda, toiduohutust, loomade ja taimede tervist ning loomade heaolu 
käsitlevad ELi õigusnormid.
Linnastu : ala, kus elanikkond ja/või majandustegevus on piisavalt kontsentreeritud, et asulareovett kogutakse ja 
juhitakse asulareoveepuhastisse või lõplikku ärajuhtimispunkti.
Maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise standardid : kohustus säilitada maa hea 
põllumajandus- ja keskkonnaseisund sisaldab mitut erinevat standardit, mis on seotud mullakaitse, mulla 
orgaanilise aine sisalduse ja ülesehituse säilitamise, elupaikade halvenemise ja veemajandusega.
Meetmete kava : veemajanduskava osa, milles määratakse kindlaks meetmed, mis on vajalikud veekogude hea 
ökoloogilise ja keemilise seisundi saavutamiseks lähtuvalt vesikonna omadustest.
Nõuetele vastavus : ELi ühise põllumajanduspoliitika mehhanism, mis seob põllumajandustootjatele makstavad 
otsetoetused ja mitu maaelu arengu toetust keskkonna, toiduohutuse, loomade ja taimede tervisega ning 
loomade heaoluga seotud eeskirjadega, samuti maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmisega. 
Programmiperioodi 2007–2013 nõuetele vastavuse eeskirjad on seotud 18 kohustusliku majandamisnõude ning  
15 maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise standardiga. Nimetatud standardite ja nõuete täitmata 
jätmisel võidakse kärpida põllumajandustootjale ühise põllumajanduspoliitika raames antavaid toetusi.
Ohualdis vöönd : maa-ala, mille vesi voolab veekogusse, mida reostavad – või võivad reostada – põllumajandusest 
lähtuvad nitraadid. Sellised alad suurendavad reostust. Liikmesriigid peavad nende vööndite kohta koostama 
tegevuskavad.
07 Mõisted
Otsetoetused : sissetulekutoetuste kava, nt ühtse otsemaksete kava ja ühtse pindalatoetuse kava raames otse 
põllumajandustootjatele makstavad toetused.
Pinnavee keemiline seisund : vee kvaliteedi mõiste, mis tähistab saasteainete kontsentratsiooni, mis ei tohi ületada 
veepoliitika raamdirektiiviga kehtestatud keskkonnakvaliteedi standardeid (IX lisa). Direktiivis on praeguseks 
tuvastatud 45 saasteainet (nt plii, nikkel, kaadmium, elavhõbe, benseen).
Pinnavee ökoloogiline seisund/potentsiaal : vee ökosüsteemide struktuuri ja toimimise kvaliteeti tähistav 
mõiste. Seisundit hinnatakse järgmiste kvaliteeditegurite põhjal: bioloogilised tegurid (looma- ja taimeliigid), 
hüdromorfoloogilised tegurid, keemilised ja füüsikalis-keemilised tegurid, kindlad saasteained ja mõni üldine tegur 
(soolsus, toitainesisaldus jms). Seisundi asemel hinnatakse potentsiaali selliste veekogude korral, mille füüsilist 
struktuuri on oluliselt muudetud eri kasutusviiside jaoks, nagu laevaliiklus, kaitse üleujutuste eest, hüdroelekter 
ja põllumajandus. Seda seetõttu, et paljudel juhtudel ei ole majanduslikult otstarbekas ega soovitav sellistest 
kasutusviisidest loobuda ega eemaldada ümberehitusi.
Programmiperiood : mitmeaastane raamistik struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kulutuste planeerimiseks ja 
haldamiseks.
Punktreostusallikad : reostus tuleneb mitmesugusest tegevusest ja on olemas kindel heitekoht (nt vette juhtimine 
asula- või tööstusreoveepuhastitest).
Põllumajandusmaa : riigi maa-ala koosneb põllumajandusmaast, metsamaast ja muust maast. Põllumajandusmaa 
jagatakse viljelusmaaks, püsikultuuride all olevaks maaks, püsirohumaaks ja heinamaaks ning muudeks aladeks, sh 
koduaiad.
Rakenduskava : selles määratakse kindlaks liikmesriigi prioriteedid ja konkreetsed eesmärgid ning vahendite (ELi ja 
riigi avaliku ja erasektori kaasrahastamine) kasutamine projektide rahastamiseks teatud perioodi (tavaliselt seitsme 
aasta) jooksul. Projektid peavad kaasa aitama teatud arvu eesmärkide saavutamisele, mis on kindlaks määratud 
rakenduskava prioriteetse suuna tasemel. Kavasid võib kaasrahastada kõigist ühtekuuluvusvaldkonna fondidest (st 
Euroopa Regionaalarengu Fond, Ühtekuuluvusfond ja Euroopa Sotsiaalfond). Rakenduskava koostab liikmesriik ja 
komisjon peab selle heaks kiitma enne, kui ELi eelarvest saab makseid teha. Rakenduskava saab perioodi jooksul 
muuta üksnes mõlema poole nõusolekul.
Reovee bioloogiline puhastamine : bioloogiline faas, mille käigus reovesi puhastatakse, et eemaldada 
biolagundatavad orgaanilised saasteained.
Reovee keskkonda juhtimise luba : riiklike õigusnormide alusel heite keskkonda juhtijale väljastatud reovee 
keskkonda juhtimise luba. Luba sisaldab muu hulgas mitme näitaja ja saasteaine heite lubatud piirnorme.
Reovee põhjalikum puhastamine / süvapuhastamine : asulareovee puhastamise direktiiviga ette nähtud 
bioloogiline/keemiline etapp, mida vajaduse korral rakendatakse toitainete (lämmastiku ja fosfori) sisalduse 
vähendamiseks puhastatud reovees, enne kui see suunatakse suublasse, kus esineb eutrofeerumise oht.
Reovesi : vesi, mille kvaliteeti on negatiivselt mõjutatud. Tavaliselt suunatakse see kanalisatsioonivõrku ja 
puhastatakse reoveepuhastis. Puhastatud reovesi juhitakse heitvee äravoolu kaudu suublasse. Reovesi, mis on 
toodetud aladel, millel puudub juurdepääs ühiskanalisatsioonivõrku, kogutakse individuaalsete süsteemidega, nagu 
settekaevud.
08 Mõisted
„Saastaja maksab” põhimõte  on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus (artikli 191 lõige 2). Näiteks 
reovee puhul tähendab see seda, et tekitatud reostuse eest peavad maksma reovee keskkonda juhtijad (nt 
kodumajapidamised maksavad veepuhastusteenuse eest reovee hinna kaudu, reoveepuhastid maksavad 
saastemaksu jne). 
Taimekaitsevahendid : kasutatakse selleks, et kaitsta taimi või põllukultuure kahjustava mõju eest (nt umbrohi, 
haigused või putukad).
Tundlik ala : liikmesriik peab määratlema veekogu tundlikuks alaks, kui see kuulub ühte järgmisesse rühma: 
i) eutrofeerumisest ohustatud veekogu või selle osa; ii) joogiveevõtuks ettenähtud veekogu, mille vesi võib 
sisaldada liiga palju nitraate; iii) ala, kus nõukogu direktiivide järgimiseks tuleb rakendada põhjalikumat puhastust. 
Tundlike alade õige määratlemine on väga oluline, kuna selle alusel valitakse asjakohane reovee puhastamise viis, 
mille abil vähendada eutrofeerumist põhjustavate ainete sisaldust.
Veekogu : pinnaveekogu on eraldiseisev ja oluline pinnaveekogum, näiteks järv, veehoidla, oja, jõgi või kanal, 
samuti oja, jõe või kanali osa, üleminekuvesi või rannikuveelõik. Põhjaveekogu on piiritletav põhjaveekogum 
põhjaveekihis või -kihtides.
Vesikond : maa-ala, millelt kogu äravoolav pinnavesi voolab ojade, jõgede ja mõnikord ka järvede kaudu merre ühe 
jõesuudme või delta kaudu.
Ühtekuuluvusfond : sellest rahastatakse Euroopa Liidu sisese majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse 
suurendamise eesmärgil transpordi- ja keskkonnaprojekte liikmesriikides, mille rahvamajanduse kogutoodang ühe 
elaniku kohta on väiksem kui 90% ELi keskmisest.
09
 Kokkuvõte
I
Euroopa veekogusid reostavad orgaanilised ühendid, 
toitained ja keemilised ained. Veereostuse allikaid on 
mitu, nt kodumajapidamised, tööstuskäitised ja põl -
lumajandus. 2000. aasta veepoliitika raamdirektiiviga 
ühtlustati ELis veepoliitika valdkonnas varem kehtes -
tatud õigusakte. Direktiiviga kehtestati selle rakenda -
mise peamise vahendina veemajanduskava. Esimeste 
kavade esitamise tähtaeg oli 2009. aastal ja uuendatud 
teavet nõuti 2015. aasta detsembriks.
II
Kavad on vajalikud selleks, et anda teavet eri vee -
kogude vee kvaliteedi kohta, esitada põhjused juh -
tudel, kui head ökoloogilist ja keemilist seisundit ei 
saavutatud, ning võtta vajalikke parandusmeetmeid. 
Meetmed on liigitatud põhimeetmeteks, muudeks 
põhimeetmeteks ja lisameetmeteks.
III
EL annab märkimisväärseid toetusi veepoliitika ees -
märkide saavutamiseks, eelkõige reoveega seotud 
investeeringuteks (programmiperioodil 2007–2013 
üheksale Doonau vesikonna liikmesriigile1 6,35  mil -
jardit  eurot Euroopa Regionaalarengu Fondist / 
Ühtekuuluvusfondist) ning endale põllumajanduse 
keskkonnameetmetega seotud kohustused võtnud 
põllumajandustootjatele hüvitiste maksmiseks (prog -
rammiperioodil 2007–2013 samale üheksale liikmes -
riigile 6,39  miljardit  eurot Euroopa Maaelu Arengu 
Põllumajandusfondist).
IV
Kontrollikoja audit keskendus neljale liikmesriigile 
Doonau vesikonnas (Tšehhi Vabariik, Ungari, Rumeenia 
ja Slovakkia). Kontrollikoda otsis vastust küsimusele, 
kas tänu veepoliitika raamdirektiivi rakendamisele 
liikmesriikides paranes vee kvaliteet.
1 Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Horvaatia, Ungari, Austria, 
Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia.V
Kontrollikoja järeldus on, et meetmete rakendamine 
on vee kvaliteeti vähe parandanud. Liikmesriigid jätsid 
suure hulga veekogusid välja hea seisundi saavuta -
mise nõudest aastateks 2015 ja 2021. Edusammud vee 
kvaliteedi hindamise üksikaspektides võivad aga jääda 
varju hindamismetoodika tõttu. Kontrollikoda soovitab 
anda komisjonil suunised erinevaks edusammude ala -
seks aruandluseks ning esitada liikmesriikidel erandite 
tegemise kohta selged ja õigustatud põhjendused.
VI
Seiresüsteemide puudujääkide tõttu puudusid and -
med reostuse liigi ja allikate kohta, mis põhjustasid 
veekogu nõuetele mittevastavuse. 2009. aasta veema -
janduskavade lisaväärtus oli piiratud, kuna liikmesrii -
gid ei olnud reostustõrje meetmete kindlaksmäära -
misel kuigi aktiivsed. Meetmed keskendusid kehtivate 
ELi direktiivide rakendamisele (osa põhimeetmetest). 
Selles esineb kas viivitusi (nt asulareovee puhastamise 
direktiivi puhul) või direktiividega pakutavaid võima -
lusi ei kasutata täiel määral (nt nitraatide direktiivi 
puhul, kus lämmastikuheite vähendamise eesmärgil 
kehtestatud nõudeid saaks veel täiendada).
VII
Muud põhimeetmed ja lisameetmed ei hõlma piisavalt 
kõiki reostusprobleeme. Puuduvad sihipärased meet -
med mitterahuldava kvaliteediga veekogude kohta. 
Reovee valdkonnas puuduvad eelkõige viited asula -
reoveepuhastitele ja tööstuskäitistele, mis vajavad 
spetsiifilisi heite piirnorme. Põllumajanduses saaksid 
liikmesriigid karmistada teatavaid nõuetele vastavuse 
standardeid. Lisaks ei ole veel kaalutud fosfori põllu -
majandusmaal kasutamise piiramist. Põllumajandus -
meetmed on enamasti vabatahtlikku laadi ning kõik 
neist ei aita otseselt vee kvaliteedi parandamisele 
kaasa.
Kokkuvõte 10
VIII
Kontrollikoda soovitab liikmesriikidel täiustada oma 
seiresüsteeme ja veereostusega seotud probleemide 
diagnoosimist. See peaks võimaldama muuta mittera -
huldava vee kvaliteediga veekogude suhtes võetavad 
meetmed sihipärasemaks ja võtta arvesse reostusega 
seotud probleeme, millega ei ole seni tegeletud nõue -
tekohaselt. Sihipärasuse suurendamine peaks ühtlasi 
tõhustama meetmeid ja vähendama rakenduskulusid.
IX
Kehtivad jõustamismehhanismid on ainult osaliselt 
tõhusad, mis tuleneb kas nende väikesest ulatusest 
või karistuste hoiatava mõju piiratusest. Kontrollikoda 
soovitab komisjonil hinnata, kuidas kõige paremini 
kehtestada liikmesriikide asulareoveepuhastite ja 
tööstuskäitiste kontrollide siduvaid kriteeriume. Lisaks 
soovitab ta, et komisjon ja liikmesriigid teeksid koos -
tööd põllumajanduse valdkonnas kehtestatud jõusta -
mismehhanismide tõhususe hindamisel.
X
„Saastaja maksab” põhimõtet kohaldatakse põlluma -
jandusest lähtuva hajureostuse korral ainult osaliselt. 
Asulareoveepuhastid ja tööstuskäitised maksavad 
oma heite pealt veereostusmaksu, kuid ainult piiratud 
hulga saasteainete eest. Maksusumma (keskkonda juh -
timine mg/l) on liikmesriigiti väga erinev ja üheski vee -
majanduskavas ei viidatud sellele, et maksu hoiatavat 
mõju oleks hinnatud. Kontrollikoda soovitab komis -
jonil anda juhiseid keskkonnakahju kulude katmise 
võimalike meetodite kohta hajureostuse valdkonnas. 
Lisaks soovitab ta liikmesriikidel hinnata majanduslike 
vahendite (tasud ja maksud) potentsiaali hoida ära 
saasteainete heidet.
11
 Sissejuhatus
Veepoliitika raamdirektiiv 
ja veemajanduskavad
01 
ELi veepoliitika peamine eesmärk 
on tagada kogu ELis piisava koguse 
kvaliteetse vee olemasolu, mis kataks 
inimeste ja keskkonna vajadused.
02 
2000. aastal võtsid Euroopa Parla -
ment ja nõukogu vastu veepoliitika 
raamdirektiivi2, mille peamine ees -
märk on saavutada vee hea kvaliteet3 
2015. aastaks. Direktiivis on lubatud ka 
ajapikendused (kuni aastateni 2021 ja 
2027) ja teatud tingimustel leebemad 
nõuded vee kvaliteedile.
03 
Direktiiv on üldine õigusakt, millega 
ühtlustati veepoliitika valdkonnas 
varem kehtestatud õigusaktid. Selles 
lähtutakse veemajanduse käsitlemisel 
vesikonnast kui ökoloogilisest ja hüd -
roloogilisest üksusest.04 
Direktiivi rakendamise peamiseks 
vahendiks on veemajanduskava. Iga 
liikmesriik pidi sellise kava vastu võtma 
2009. aasta detsembriks, sh meetme -
te kava iga tema territooriumil asuva 
vesikonna kohta4. Veemajanduskava -
de uuendatud teave tuli vastu võtta 
2015. aasta detsembriks. ELis on kokku 
42 rahvusvahelist vesikonda (nt Reini 
ja Doonau vesikonnad) ja 172 riiklikku 
veemajanduskava. Vesikonna majanda -
miskavu ei esitata komisjonile heaks -
kiidu saamiseks.
05 
Meetmete kavasse kantakse sellised 
meetmed, mis on vajalikud, et saa -
vutada veepoliitika raamdirektiivi 
eesmärgid seoses teatud kindlate vee -
kogudega. Veepoliitika raamdirektiivis 
käsitletakse 11 direktiivi rakendamist 
miinimumnõudena (käesoleva aruande 
jaoks tähtsaid miinimumnõudeid vt 
1. tabelist ). Kavas käsitletakse nende 
rakendamise meetmeid koos teiste 
direktiivis sisalduvate kohustuslike 
meetmetega põhimeetmetena  
(vt punkt 33). Aruandlus veepoliitika 
raamdirektiivi kontekstis (veemajan -
duskavade uuendatud teave ja aruand -
lus edusammude kohta) ei ole asen -
danud üksikute direktiivide raames 
nõutavat aruandlust.2 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, 
23. oktoober 2000, millega 
kehtestatakse ühenduse 
veepoliitika alane 
tegevusraamistik (EÜT L 327, 
22.12.2000, lk 1).
3 See puudutab 
pinnaveekogusid, 
põhjaveekogusid ja 
kaitsealasid. Vee kvaliteeti 
väljendatakse veekogude 
ökoloogilise ja keemilise 
seisundi kaudu.
4 Kui liikmesriigi territooriumil 
asub mitu vesikonda (nt 
Tšehhi Vabariigi territooriumil 
asuvad osaliselt nii Doonau, 
Oderi kui ka Elbe vesikonnad), 
tuli kava koostada iga 
vesikonna osa kohta.
12 Sissejuhatus
06 
Alates 2001. aastast on komisjon 
koostöös liikmesriikidega koostanud 
34 suunisdokumenti, mis käsitlevad 
mitmesuguseid direktiivi rakendamise 
aspekte.
07 
Lisaks veepoliitika raamdirektiivis 
mainitutele on ka teisi vee kvaliteedi 
seisukohast tähtsaid õigusakte (vt 
2. tabel ).1. tabelELi direktiivid, mille rakendamist käsitletakse miinimumnõudena
Õiguslik alus Tähtsus vee kvaliteedi seisukohast
Asulareovee puhastamise direktiiv1Kõik linnastud, mille inimekvivalent (ie) on ≥2000 või suurem, peavad olema varustatud kogumissüsteemiga 
või kasutama individuaalseid või muid asjakohaseid süsteeme, mis tagavad keskkonnale sama kaitstuse 
taseme.
Linnastud, mille ie on ≥ 2000, peavad kinni pidama biokeemilise hapnikutarbe (BHT5) ja keemilise hapnikutar -
be (KHT) heite piirnormidest.
Tundlike alade linnastud, mille ie on suurem kui 10 000, peavad kinni pidama ka üldlämmastiku ja/või üldfosfo -
ri heite piirnormidest, välja arvatud juhul, kui tundlikul alal tervikuna on täidetud üldlämmastiku ja üldfosfori 
heite vähendamise miinimumnorm.
Linnastutes, mille ie on vähem kui 2000 ja mis on varustatud kogumissüsteemidega, tuleb tagada reovee 
asjakohane puhastamine selle juhtimise korral magevette ja suudmealadele.
Nitraatide direktiiv2Liikmesriigid peavad tegema pinna- ja põhjaveekogude seiret ning määratlema nitraaditundlikud alad. Nitraa -
tide põhjustatud veereostuse vähendamiseks peavad liikmesriigid vastu võtma nitraaditundlike alade jaoks 
kohustuslikud tegevuskavad. Lisaks peavad liikmesriigid kehtestama hea põllumajandustava, mida kohalda -
takse vabatahtlikult kogu territooriumil.
Saastuse kompleksse vältimise ja 
kontrolli direktiiv, mis asendati tööstus -
heidete direktiiviga3Tööstuskäitiste lubades sätestatud heite piirnormid peavad põhinema sellise parima võimaliku tehnika kasuta -
misel, mis on kõige tõhusam kõrgetasemelise keskkonnakaitse saavutamiseks.
1  Nõukogu direktiiv 91/271/EMÜ, 21. mai 1991, asulareovee puhastamise kohta (EÜT L 135, 30.5.1991, lk 40).
2   Nõukogu direktiiv 91/676/EMÜ, 12. detsember 1991, veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (EÜT L 375, 
31.12.1991, lk 1).
3   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/1/EÜ, 15. jaanuar 2008, saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (ELT L 24, 29.1.2008, 
lk 8), mis asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiviga 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleks -
ne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).
13 Sissejuhatus
Koostöö Doonau 
vesikonnas
08 
Doonau vesikonda kuuluvad  
19 riigi territooriumid; neist 11 on ELi 
liikmesriigid (vt kaart I lisas ). Oma 
807 827 km2 suuruse pindalaga on see 
suurim vesikond ELis.
09 
Koostöö Doonau vesikonnas algas 
1985. aastal ja 1998. aastal jõustus 
Doonau kaitse5 konventsioon. Selle üks 
eesmärke oli saavutada „säästva ja õig -
lase veemajanduse eesmärke, sealhul -
gas valgala pinna- ja põhjavee kaitset, 
parendamist ja mõistlikku kasutamist”.10 
Doonau kaitse konventsiooni rakenda -
miseks asutati 1998. aastal Doonau jõe 
kaitse rahvusvaheline komisjon. Alates 
veepoliitika raamdirektiivi jõustumi -
sest kasutatakse seda ka platvormina 
direktiivi kõigi piiriüleste aspektide 
rakendamiseks.
11 
Nõukogu kehtestas 201 1. aastal Doo -
nau piirkonna ELi strateegia, mida esit -
les nõukogu palvel komisjon. Muude 
küsimuste hulgas hõlmab see ka vee 
kvaliteeti.5 14 riigil on valgalasid, mis on 
suuremad kui 2000 km2 
(üheksa liikmesriiki ja viis 
kolmandat riiki). Need riigid ja 
Euroopa Liit on 
konventsiooniosalised.2. tabelMuud vee kvaliteedi seisukohast tähtsad ELi direktiivid ja määrused
Õiguslik alus Tähtsus vee kvaliteedi seisukohast
Detergentide määrus1Detergendid sisaldavad olulist saasteainet – fosforit.  
Kodumajapidamises kasutatavaid pesupesemisvahendeid ja nõudepesumasinate pesuvahendeid, mis 
ületavad teatavat kogust fosforit, ei tohi turule lasta alates vastavalt 30. juunist 2013 ja 1. juulist 2017.
Pestitsiidide direktiiv2Liikmesriigid pidid 26. novembriks 2012 vastu võtma ja komisjonile edastama tegevuskavad, mis sisalda -
vad meetmeid inimeste tervisele ja keskkonnale pestitsiidide poolt avaldatava riski ja mõju vähendamise 
kohta.
1   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 259/2012, 14. märts 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 648/2004 selles osas, mis 
käsitleb fosfaatide ja muude fosforiühendite kasutamist kodumajapidamises kasutatavates pesupesemisvahendites ja kodumajapidamises 
kasutatavates nõudepesumasinate pesuvahendites (ELT L 94, 30.3.2012, lk 16).
2   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/128/EÜ, 21. oktoober 2009, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide 
säästva kasutamise saavutamiseks (ELT L 309, 24.11.2009, lk 71).
14 Sissejuhatus
Reostuse peamised liigid 
ja allikad Doonau 
vesikonnas
12 
Lisaks liikmesriikide vastuvõetud 
riiklikele veemajanduskavadele avaldas 
Doonau jõe kaitse rahvusvaheline 
komisjon 2009. aastal kogu Doonau 
vesikonna majandamiskava6. Kavas ja 
Doonau vesikonna analüüsiaruande 
2013. aastal ajakohastatud versioonis7 
määrati kindlaks vee kvaliteeti mõjuta -
va rahvusvahelise tähtsusega reostuse 
liigid (vt 3. tabel ).6 Doonau vesikonna 
majandamiskava, lõplik 
versioon kuupäevaga 
14.12.2009.
7 Doonau vesikonna 
analüüsiaruande 2013. aastal 
ajakohastatud versioon 
kuupäevaga 18.10.2014.3. tabelReostuse liigid ja allikad Doonau vesikonnas
Reostuse liigid Reostuse allikad
Orgaaniline reostus  
(mittetoksilised orgaanilised ained)Orgaanilise reostuse peamised põhjustajad on punktreostusallikad: linnastute (kodumajapidamiste) ja 
tööstuskäitiste reovesi ning eriti kogutud, kuid puhastamata reovesi ja ebapiisavalt puhastatud reovesi.
Toitainereostus  
(lämmastik ja fosfor)Suurem osa toitainete heitest tuleb hajureostusallikatest (89% üldlämmastiku heitest ja 78% üldfosfori 
heitest2), nt heide põllumaal (väetise või sõnniku kasutamise3 ja atmosfäärisadestuste tõttu), pinnase 
erosioonist ja pindmisest äravoolust.
Ohtlike ainete1 reostusNende toksiliste ainete heide tuleb nii punktreostusallikatest (asula- ja tööstusreovesi) kui ka hajureostusalli -
katest (nt pindmine äravool, pestitsiidide kasutamine põllumajanduses, saastunud ja kaevandamisalad).
Hüdromorfoloogilised muudatusedNeed muudatused häirivad jõe ja elupaikade järjepidevust, ühendust külgnevate märgalade või lammidega 
ning muudavad veevoolu hulka ja tingimusi. Neid põhjustavad peamiselt hüdroelektrijaamad, laevaliikluse 
arendustööd ja üleujutuste eest kaitsev taristu.
1  Veepoliitika raamdirektiivis on esitatud nn prioriteetsete ainete ja muude saasteainete loetelu (algselt 33, hiljem täiendatud 45ni, ained või 
ainerühmad), millest teatud aineid peetakse prioriteetseteks ohtlikeks aineteks. Ohtlikud ained on näiteks pestitsiidid, metallid ja ravimid.
2  Doonau vesikonna hüdroloogiliste tingimuste pikaajalise (2000–2008) keskmise hinnangu alusel.
3  Saasteained (nt väetised) nõrguvad sademete, infiltratsiooni ja pindmise äravoolu tagajärjel pinna- või põhjavette.
Allikas : Doonau vesikonna analüüsiaruande 2013. aastal ajakohastatud versioon.
15 Sissejuhatus
ELi veepoliitika 
rakendamiseks 
kättesaadavad ELi 
vahendid
13 
EL toetab oma veepoliitikat rahaliste, 
õiguslike ja regulatiivsete vahenditega. 
Peamised ELi eelarvest rahastamise 
allikad on:
– Euroopa Regionaalarengu Fond 
ja Ühtekuuluvusfond: enamik 
programmiperioodil 2007–2013 
eraldatud rahalistest vahenditest 
anti reoveega seotud taristupro -
jektidele. Muud valdkonnad, kus 
sekkumine võib parandada vee 
kvaliteeti, on saastuse kompleksne 
vältimine ja kontroll ning saastu -
nud ja tööstusalade taastamine;
– Euroopa Maaelu Arengu Põl -
lumajandusfond: paljud maa -
elu arengukavades sisalduvad 
meetmed võivad vee kvaliteeti 
otseselt või kaudselt mõjutada. 
Põllumajanduslik keskkonna -
toetus on näide meetmest, mis 
võib avaldada otsest mõju. Seda 
antakse põllumajandustootjatele, 
kes võtavad endale vabatahtlikult põllumajanduse keskkonnameet -
metega seotud kohustusi, mis 
ületavad kohustuslikke õigusakte.
14 
4. tabelis  on esitatud ELi vahendid, 
mis on eraldatud liikmesriikidele, kelle 
territoorium või osa sellest asub Doo -
nau vesikonnas.
15 
Lisaks 1. ja 2. tabelis  nimetatud di -
rektiividele ja määrustele on peamine 
kasutatud õiguslik vahend nõuete -
le vastavuse mehhanism. See seob 
põllumajandustootjatele antavad 
ühise põllumajanduspoliitika otse -
toetused ja mitu maaelu arenguka -
vade toetust i) vastavusega mitmele 
keskkonna, toiduohutuse, loomade ja 
taimede tervise ja loomade heaoluga 
seotud eeskirjale ehk nn kohustusli -
kele majandamisnõuetele (SMR) ning 
ii) vastavusega maa heas põllumajan -
dus- ja keskkonnaseisundis hoidmise 
ehk GAEC standarditele8. Nimetatud 
standardite ja nõuete täitmata jätmisel 
võidakse kärpida põllumajandustootja 
toetussummat.8 Programmiperioodil 
2007–2013 oli kohustuslikke 
majandamisnõudeid 18 ja 
GAEC standardeid 15.4. tabelProgrammiperioodiks 2007–2013 eraldatud ELi vahendid (alates 31.12.2014)1
Rahastamisallikas Sekkumisvaldkond Summa miljardites eurodes
Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond Reovesi 6,35
Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond Põllumajanduslik keskkonnatoetus 6,392
1  Summad kuuluvad üheksale liikmesriigile, kelle territooriumist enam kui 2000 km2 asub Doonau vesikonnas.
2  Saksamaa puhul kuulub arvesse võetud summa kahele Doonau vesikonna piirkonnale (Baden-Württemberg ja Baieri).
Allikad : Euroopa Regionaalarengu Fondi / Ühtekuuluvusfondi kohta: komisjoni andmebaas Infoview; Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandus -
fondi kohta: 2014. aasta rahalise rakendamise aruanded.
16
 Auditi ulatus ja 
lähenemisviis
16 
Kontrollikoda hindas auditiga, kas tänu 
veepoliitika raamdirektiivi rakenda -
misele liikmesriikides on vee kvaliteet 
paranenud.
17 
Audit keskendus pinnavee kvaliteedi -
le Doonau vesikonna ülem-, kesk- ja 
alamosa hõlmavas neljas liikmesriigis: 
Tšehhi Vabariik, Ungari, Rumeenia 
ja Slovakkia9. Selles käsitleti kolme 
peamist aspekti: linnastutest, tööstus -
käitistest ja põllumajandusest lähtuv 
reostus.
18 
Kontrollikoda püstitas kolm küsimust:
a) Kas 2009. aasta veemajanduska -
vad olid piisavalt sihipärased ning 
laadilt ja ulatuselt otstarbekad, et 
tagada vee hea kvaliteedi saavuta -
mine aastaks 2015?
b) Kas liikmesriikide rakendatud 
meetmed ja vahendid on reo -
vee saastuse vähendamiseks 
asjakohased?
c) Kas liikmesriikide rakendatud 
meetmed ja vahendid on põllu -
majandusest lähtuva hajureostuse 
vähendamiseks asjakohased?19 
Liikmesriike külastati ajavahemikul 
märts 2013 – jaanuar 2014. Ajava -
hemikud, millega kogutud tõendid 
seonduvad, on ära toodud aruande 
eri osades. Pärast 2014. aasta jaanuari 
jätkati dokumentide läbivaatamist ja 
analüüse, et võtta arvesse eelkõige 
veemajanduskavade ajakohastatud 
teavet (avaldatud 2014. aasta detsemb -
ris algava konsulteerimise jaoks10) ning 
uusi, 2015. aastal heaks kiidetud maa -
elu arengukavu (programmiperiood 
2014–2020).
20 
Veekogusid võivad mõjutada ka hüdro -
loogilised ja/või hüdromorfoloogilised 
muutused, samuti muud tüüpi reostus, 
mis takistab saavutada vee head kvali -
teeti. Need aspektid auditi ulatusse ei 
kuulunud.
21 
Kontrollikoda on juba avaldanud 
eriaruandeid sarnastes valdkondades11.9 Doonau vesikonda kuulub osa 
Tšehhi Vabariigist, suur osa 
Slovakkiast ning kogu 
Rumeenia ja Ungari. Nende 
liikmesriikide kogupindala 
(väljendatuna km2-tes) 
moodustab ligikaudu poole 
(49,4%) Doonau vesikonnast.
10 Liikmesriigid pidid teise 
veemajanduskava vastu 
võtma 2015. aasta 
detsembriks. Veepoliitika 
raamdirektiivi kohaselt kehtib 
esialgsete 
veemajanduskavade puhul 
direktiivi rakendamisest 
huvitatud osapooltega 
konsulteerimise kord.
11 Eriaruanne nr 8/2008 „Kas 
nõuetele vastavus on mõjus 
poliitika?”, eriaruanne 
nr 7/2011 „Kas 
põllumajanduslik 
keskkonnatoetus on hästi 
kavandatud ja hallatud?”, 
eriaruanne nr 5/2011 „Ühtse 
otsemaksete kava 
usaldusväärse finantsjuhtimise 
parandamise käigus 
käsitlemist vajavad 
küsimused”, eriaruanne 
nr 4/2014 „ELi veepoliitika 
eesmärkide integreerimine 
ühisesse 
põllumajanduspoliitikasse: 
osalised edusammud” ja 
eriaruanne nr 2/2015 „ELi 
toetus asulareoveepuhastitele 
Doonau vesikonnas: vajatakse 
täiendavaid jõupingutusi, 
aitamaks liikmesriikidel ELi 
reoveepoliitika eesmärke 
saavutada” ( http://eca.europa.
eu).
17
 Tähelepanekud
Veemajanduskava kui 
2015. aastaks vee hea 
kvaliteedi saavutamise 
vahend
22 
Veepoliitika raamdirektiivi kohaselt 
peavad liikmesriigid hindama vee 
kvaliteeti oma riikliku vee seirevõrgu 
tulemuste põhjal. Hindamine toimub 
veekogu tasandil12 liikmesriikide poolt 
veepoliitika raamdirektiivis sätesta -
tud eeskirjade kohaselt määratletud 
süsteemide ja meetodite alusel. Vee 
kvaliteedi hindamine koosneb kahest 
osast:
– ökoloogiline seisund/potentsiaal13: 
liikmesriigid peavad hindamisel ar -
vesse võtma eri kvaliteeditegureid: 
bioloogilised tegurid (nt veetai -
med ja kalastik), hüdromorfoloo -
gilised tegurid ning keemilised ja 
füüsikalis-keemilised tegurid14. Vii-
maste hulka kuuluvad orgaaniline 
reostus (mida mõõdetakse selliste 
parameetritega nagu biokeemiline 
hapnikutarve (BHT5) ja keemiline 
hapnikutarve (KHT)), toitainesisal -
dus ja teatavad keemilised ained15. 
Liigitamine toimub viie kategooria 
alusel: väga hea, hea, mõõdukas, 
halb ja väga halb;
– keemiline seisund: liikmesriigid 
peavad hindama, kas ELi õigus -
aktides kindlaks määratud ainete 
suhtes kehtivaid keskkonnakvali -
teedi standardeid16 järgitakse või 
mitte (see tähendab, et 2009. aasta 
veemajanduskavadega seoses tuli 
hinnata 41 prioriteetset ainet või 
ainerühma). Liigitamisel antakse 
tulemuseks kas „hea” või „halb”.23 
Ökoloogilise seisundi üldine liigita -
mine sõltub vähimast täheldatud 
üksikust kvaliteeditegurist. Samuti 
võib keemilist seisundit hinnata heaks 
ainult siis, kui on järgitud kõigi ainete 
suhtes kehtivaid standardeid. Seda 
tuntakse kui reeglit „üks halb – kõik 
halb” („ one out all out ”). Sellise reegli 
kohaldamine võib varjata üksikutes 
kvaliteeditegurites tehtud edusamme.
24 
Veemajanduskava peab sisaldama tea -
vet veekogude reostusallikate, seisun -
di hindamise ning vee hea kvaliteedi 
saavutamiseks rakendatavate meetme -
te ja nende kogukulude kohta. Kavas 
tuleb põhjendada ka seda, kui veeko -
gule on tehtud erand vee hea kvalitee -
di saavutamise tähtaegadest (esimene 
tähtaeg on 2015. aasta, vt punkt 2).12 Veepoliitika raamdirektiivi 
II lisa kohaselt tuli 
liikmesriikidel kindlaks 
määrata pinnaveekogud ja 
põhjaveekogud.
13 Selliste veekogude korral, 
mille füüsilist struktuuri on 
oluliselt muudetud eri 
kasutusviiside jaoks, nagu 
laevaliiklus, kaitse üleujutuste 
eest, hüdroelekter ja 
põllumajandus, ei ole paljudel 
juhtudel majanduslikult 
otstarbekas ega soovitav 
sellistest kasutusviisidest 
loobuda ega eemaldada 
ümberehitusi. Seetõttu tuleb 
oluliselt muudetud 
veekogude puhul hinnata 
direktiivi kohaselt seisundi 
asemel potentsiaali.
14 Veepoliitika raamdirektiivi 
X lisas osutatud prioriteetsete 
ainete kohta on kehtestatud 
ELi tasandi 
keskkonnakvaliteedi 
standardid. Muude ainete 
kohta kehtestavad 
liikmesriigid 
keskkonnakvaliteedi 
standardid ise.
15 Liikmesriigid pidid käsitletava 
vesikonnaga seoses välja 
valima eriti olulised 
saasteained.
16 Kindla saasteaine või 
ainerühma sisaldus vees, 
settes või elustikus, mida ei 
tohi inimeste tervise ja 
keskkonna kaitse eesmärgil 
ületada.
18 Tähelepanekud
25 
Kontrollikoda uuris, kas:
– liikmesriikide rakendatud meet -
mete tulemusel paranes pinnavee 
kvaliteet;
– 2009. aasta veemajanduskavades 
olid kindlaks määratud iga veeko -
gu reostusallikad;
– 2009. aasta veemajanduskavades 
määratletud meetmete abil tegele -
takse kindlaksmääratud reostusal -
likatega asjakohaselt;
– liikmesriigid seadsid enamiku oma 
veekogude suhtes eesmärgiks 
pidada kinni 2015. aasta tähtajast;
– komisjon oli võtnud meetmeid 
juhtudel, kus 2009. aasta veema -
janduskavas oli tema arvamusel 
puudujääke.Vähe edusamme veekogude 
ökoloogilises ja keemilises 
seisundis
26 
1. ja 2. joonisel  on esitatud 2009. aasta 
veemajanduskavade17 ja 2015. aasta 
esialgsete kavade erinevused nelja kü -
lastatud liikmesriigi pinnaveekogude 
ökoloogilises ja keemilises seisundis.17 Tšehhi Vabariigi puhul, mille 
territoorium asub ainult 
osaliselt Doonau vesikonnas, 
viidatakse Doonau vesikonna 
majandamiskavale (ning Dyje 
ja Morava alamvesikondade 
kavadele).1. joonis2009. aasta veemajanduskavades ja 2015. aasta esialgsetes kavades esitatud 
ökoloogiline seisund/potentsiaal (väljendatuna protsendina pinnaveekogude 
koguarvust)
Allikas : liikmesriikidelt WISE’ist1 ja 2015. aasta esialgsetest veemajanduskavadest saadud teave.
1  WISE (Euroopa veeteabesüsteem) annab mitmesuguseid ELi institutsioonide kogutud andmeid ja teavet veega seotud küsimuste kohta.0%20%40%60%80%100%
Tšehhi Vabariik
2009 2009 2009 2015 2015 2015Ungari Rumeenia
2009 2015SlovakkiaKlassiﬁtseerimata
Väga halb ja halb
Keskmine
Hea ja väga hea2%
12%62%
24%2%
26%32%
40%39%
9%22%
30%22%
13%26%
38%2%1% 2%
59%39% 33%
64% 63%55%34%
36%3%9%
19 Tähelepanekud
27 
Veemajanduskavades sisalduvad 
andmed ei viita olulistele muutustele 
vee kvaliteedis ja 2015. aastaks seatud 
hea seisundi saavutamise tähtaega ei 
suudetud järgida. Hea või väga hea 
ökoloogilise seisundiga/potentsiaali -
ga veekogude osakaal suurenes väga 
vähe, kõige enam Tšehhi Vabariigis. 
Keemilise seisundi poolest aga Tšehhi 
Vabariigis olukord halvenes. Ungari 
suutis märkimisväärselt vähendada 
teadmata seisundiga veekogude 
arvu, mis põhjendab hea või halva 
keemilise seisundiga veekogude arvu 
suurenemist.Reostusallikate 
kindlaksmääramine veekogu 
tasandil kannatas terviklike 
andmete puudumise tõttu
28 
Arvestades seireandmete nappust, 
võtsid liikmesriigid seisundi hindamise 
aluseks osaliselt kaudsed meetodid, 
nagu riskianalüüs ja -hindamine, mis 
mõjutab seisundi liigituse usaldusväär -
sust. Kuigi Rumeenias ja Slovakkias on 
palju 2009. aasta kavades heaks või 
väga heaks liigitatud veekogusid (vt 1. 
ja 2. joonis ), oli mitme veekogu liigitus 
ebausaldusväärne. Mida ebausaldus -
väärsem on kindlaksmääratud seisund, 
seda raskem on leida asjakohaseid 
meetmeid olukorra parandamiseks.2. joonis2009. aasta veemajanduskavades ja 2015. aasta esialgsetes kavades esitatud 
keemiline seisund (väljendatuna protsendina pinnaveekogude koguarvust)
Allikas : liikmesriikidelt WISE’ist ja 2015. aasta esialgsetest veemajanduskavadest saadud teave.0%20%40%60%80%100%
Teadmata
Halb 
Hea
2009 2009 2009 2015 2015 2015Ungari Rumeenia
2009 2015Slovakkia Tšehhi Vabariik67%2%
31%
94%49%
51%
3%3%25%29%46%7%
93%6%2%
95% 92%97%5% 3%
20 Tähelepanekud
29 
Lisaks erines liikmesriigiti märkimis -
väärselt (neljast Ungaris kuni enam kui 
80ni Tšehhi Vabariigis) ökoloogilise 
seisundi hindamisel käsitletavate füü -
sikalis-keemiliste ainete arv (vt punkt 
22), mis mõnikord tulenes reostusalli -
kate kindlaksmääramise nõuetekohase 
menetluse puudumisest. See võib viia 
veekogude liigitamisel liiga optimistli -
ke tulemusteni.
30 
II lisas  on esitatud punkt- või haju -
reostusallikast lähtuva reostusega 
veekogude osakaal ning orgaaniliselt 
rikastunud, toitainetega rikastunud ja 
prioriteetsete ainete või muude konk -
reetsete saasteainetega reostunud 
veekogude osakaal.
31 
Kontrollikoja analüüs näitas, et 2009. 
aasta veemajanduskavades veekogude 
kaupa esitatud teave ei olnud täielik18: 
nendes ei näidata alati, kas orgaaniline 
reostus (BHT5 ja KHT), toitained (läm -
mastik ja fosfor), füüsikalis-keemilised 
ja prioriteetsed ained ning pestitsiidid 
tekitavad asjaomase veekogu vee kva -
liteediga seotud probleeme.32 
Samuti on veemajanduskavades 
puudusi ja lünki reostusallikate kaupa 
esitatud teabes:
– punktreostusallikate (nagu asula -
reoveepuhastid ja tööstuskäitised) 
kohta oli andmeid vähe eelkõige 
füüsikalis-keemiliste ja prioriteet -
sete ainete keskkonda juhtimise 
kohta. Asulareoveepuhastitest 
lähtuva orgaanilise ja toitainete 
heite kohta oli suurem osa teabest 
olemas;
– hajureostuse eri allikate (väetiste 
kasutamine, erosioon, atmosfää -
risadestus jms) osakaalu hinda -
mine on keeruline ja seetõttu 
tuginesid hinnangud peamiselt 
statistilistele mudelitele;
– seoses saastunud alade ja jäätme -
hoidlatega ei olnud esitatud arv -
andmeid allika osatähtsuse kohta.
Veemajanduskavades 
määratletud meetmed ei ole 
piisavad reostusallikatega 
asjakohaselt tegelemiseks
33 
Vastavalt 2009. aasta suunisdokumen -
dile nr 21 pidid liikmesriigid veepolii -
tika raamdirektiivi kohase aruandluse 
jaoks esitama oma veemajanduskavas 
meetmed kolmes kategoorias: põhi -
meetmed (ELi direktiivide rakenda -
miseks vajalikud meetmed), muud 
põhimeetmed (veepoliitika raamdirek -
tiiviga täiendavalt kehtestatud meet -
med19) ja lisameetmed.18 See ei välista seda, et muu 
teave on liikmesriikide tasandil 
kättesaadav, kuid seda ei ole 
veemajanduskavades esitatud.
19 Need hõlmavad  
i) punktreostusallikatest 
vettejuhtimise korral eelneva 
reguleerimise või 
autoriseerimise nõuet või 
registreerimist üldiste siduvate 
eeskirjade alusel ning  
ii) hajureostusallikate korral 
saasteainete sissevoolu 
vältimis- või 
kontrollimeetmeid ning  
iii) veeteenuste kulude 
katmiseks asjakohaseks 
peetavaid meetmeid.
21 Tähelepanekud
34 
Nelja liikmesriigi 2009. aasta veemajan -
duskavades puudus üldiselt teave põ -
himeetmete rakendamise eeldatavate 
tulemuste ja selle kohta, kas tulemus -
test lähtuvalt on hea seisundi saavuta -
miseks vaja võtta lisameetmeid.
Linnastutest tulenev reostus: 
asulareovee puhastamise 
direktiivile lisaks võetud 
meetmetes puudub mõni tähtis 
aspekt
35 
Linnastutest tuleneva reostuse vähen -
damise põhimeede on asulareovee 
puhastamise direktiivi rakendamine (vt 
1. tabel ).
36 
Seoses muude põhimeetmete ja lisa -
meetmetega tuvastas kontrollikoda 
nelja liikmesriigi 2009. aasta veemajan -
duskavades järgmised puudujäägid:
– linnastute puhul, mille ie on alla 
2000, ei näidatud Tšehhi Vabariigi, 
Ungari ning Slovakkia veema -
janduskavades, kui paljud neist 
linnastutest on tähtsad vee kvali -
teedi seisukohast ja vajaksid seega 
erimeetmeid;– veekogude vee kvaliteedi olukorra 
tõttu võib olla vajalik kehtestada 
heite piirnormid, mis on rangemad 
kui asulareovee puhastamise di -
rektiivi nõuded (vt III lisa ). Riiklikes 
õigusnormides määratletud heite 
piirnormide piisavuse kontrollimist 
mainiti Ungari ja Rumeenia puhul. 
Tšehhi Vabariik ei lisanud sellist 
meedet, sest seadusega sätestatud 
piirnorme uuendati 2007. aastal 
ehk veidi enne veemajanduska -
va heakskiitmist. Ungari kohta ei 
olnud meetme ulatust esitatud. 
Rumeenia puhul osutati kavas, et 
piiratud arvu linnastute jaoks on 
vaja rangemaid piirnorme, kuid ei 
ole selge, kas see on piisav kõigi 
suure orgaanilise ja toitainereostu -
sega veekogude hõlmamiseks;
– liikmesriigid käsitlesid sademevee 
majandamise küsimust ainult osa -
liselt. Veereostust võib tekitada nii 
ülevool – tekib tugevate sademete 
korral, kui kanalisatsioonivõrgu  
ja/või puhasti võimsus ei ole 
piisav – kui ka asulavee äravool20. 
Ungari lisas erimeetme, mis tähen -
dab peamiselt riikliku sademevee 
majandamiskava kehtestamist, 
ja Rumeenia tegi kindlaks lin -
nastud, mis vajavad sademevee 
kogumissüsteeme. Üheski kavas 
ei olnud erimeetmeid ülevooluga 
tegelemiseks21;20 Et linnapiirkondades on palju 
vett mitteläbilaskvaid pindu, 
ei saa vihma- ja 
lumesulamisvesi maasse 
imbuda ning seetõttu voolab 
vesi ära, kandes kaasa eri 
saasteaineid.
21 Eriaruandes nr 2/2015 
(punktid 53–55) märkis 
kontrollikoda, et ülevoolu 
hulga ja reostuse parameetrite 
kohta on üldiselt vähe teavet. 
Samuti puuduvad Tšehhi 
Vabariigis, Ungaris ja 
Rumeenias õiguslikud nõuded 
kas ülevoolude lubatava arvu 
ja koguse või lahjendusastme 
kohta. Slovakkias on sellised 
nõuded kehtestatud ja nende 
alusel on määratud 
ülevoolukambrite nõutav 
suurus. Ülevoolu koguse ja 
lahjendusastme jälgimine 
pole aga nõutav.
22 Tähelepanekud
– Alates 1990. aastate lõpust on vee 
kvaliteediga seoses hakatud üha 
rohkem tunnistama probleemina 
mikrosaasteainete olemasolu. 
Mikrosaasteaineid leidub tavaliselt 
ravimites, hügieenitoodetes ja 
toidu lisaainetes. Hoolimata mik -
rosaasteainete probleemi tähtsuse 
suurenemisest ei käsitletud seda 
üheski nelja liikmesriigi 2009. aasta 
veemajanduskavadest. Probleemi 
lahendamiseks on kaks võimalust: 
i) reostuse vältimine/vähendamine 
selle tekkekohas;  
ii) reostunud vee puhastamine (nn 
torusuudmemeetmed).
Tööstuskäitistest tulenev 
reostus: puuduvad sihipärased 
meetmed
37 
Tööstuskäitistest tuleneva reostuse 
vähendamise põhimeede on tööstus -
heidete direktiivi rakendamine  
(vt 1. tabel ).
38 
Seoses muude põhimeetmete ja lisa -
meetmetega tuvastas kontrollikoda 
nelja liikmesriigi 2009. aasta veemajan -
duskavades järgmised puudujäägid:
– ohtlike ainete reostuse vähenda -
miseks on vaja meetmeid, millega 
käsitletakse aineid, mis takistavad 
veekogu hea ökoloogilise ja kee -
milise seisundi saavutamist. Ükski 
neljast liikmesriigist ei kehtestanud 
aga konkreetseid aineid käsitlevaid 
meetmeid;– kuigi kõik neli liikmesriiki nägid 
ette meetmeid saastunud alade 
ja/või jäätmehoidlate taastamise 
kohta, tehti ainult Tšehhi Vabariigi 
ja Slovakkia kavades kindlaks vee 
kvaliteedile ohtlikuks peetavad 
alad. Kontrollikoda leidis siiski, et 
valitud alad ei vastanud ilmtin -
gimata aladele, mida reostusest 
puhastamise strateegia eest vastu -
tavad riigiasutused prioriteetseks 
peavad22.
Põllumajandusest lähtuv 
reostus: nitraatide direktiivile 
lisaks võetud meetmed on 
peamiselt vabatahtlikud
39 
Põllumajandusest lähtuva reostuse 
vähendamise põhimeede on nitraatide 
direktiivi rakendamine (vt 1. tabel ).
40 
Seoses muude põhimeetmete ja 
lisameetmetega osutati nelja liikmes -
riigi veemajanduskavades peamiselt 
maaelu arengukavade raames võetud 
meetmetele, mille puhul põlluma -
jandustootjatel on võimalus osaleda 
tegevuses, mis ületab kohustuslike 
õigusaktide nõuded (nt väetamisees -
kirjad, mis on rangemad kui nitraatide 
direktiivis). Need meetmed on aga 
ainult vabatahtlikud ja seega ei pruugi 
hõlmata alasid, kus veereostus on kõi -
ge suurem (vt ka punktid 145–157)23.22 Eriaruandes nr 23/2012 „Kas 
ELi struktuurimeetmed on 
edukalt toetanud mahajäetud 
tööstus- ja militaaralade 
taaselustamist?” osutas 
kontrollikoda mitmele 
takistusele alade 
taaselustamise prioriteetide 
seadmisel (nt täielike ja 
asjakohaste registrite 
puudumine saastunud alade 
kohta) (vt punktid 37–44) 
(http://eca.europa.eu ).
23 Sellega seoses mainitakse 
2012. aastal avaldatud OECD 
dokumendis „Water Quality 
and Agriculture: Meeting the 
Policy Challenge” („Vee 
kvaliteet ja põllumajandus: 
poliitilise probleemi 
lahendamine”), et 
põllumajanduse vee kvaliteedi 
jätkusuutliku majandamise 
probleemide lahendamiseks 
on vaja suurt poliitilist 
pühendumist.
23 Tähelepanekud
41 
Kontrollikoda tuvastas nelja liikmesriigi 
2009. aasta veemajanduskavades ka 
järgmised puudujäägid:
– kuigi hajureostusallikast pärit fos -
foril on suur osa veekogude toit -
ainereostuses, ei osutatud üheski 
kavas meetmetele, mis oleksid 
otseselt suunatud põllumajandus -
maal kasutatava fosfori hulga  
(kg/ha) piiramisele24;
– erosiooni (mis suurendab oluli -
selt fosforireostust) vähendamise 
meetmetele oli osutatud Tšehhi 
Vabariigi, Ungari ja Rumeenia 
meetmete kavas. Ungaris puu -
dutab meede siiski asjakohase 
GAEC standardi kohaldamist (vt 
3. selgitus ) ning Tšehhi Vabariigi ja 
Rumeenia kavades ei ole piisavalt 
kirjeldatud, kuidas kavatsetakse 
meetmeid ellu viia;
– pestitsiidide kasutamise vähenda -
mise meetmeid mainiti kõigi nelja 
liikmesriigi meetmete kavas. Need 
meetmed olid aga ebamäärased 
või seotud pestitsiide käsitlevate 
tegevuskavadega, mis tuli vastu 
võtta ja komisjonile edastada 
26. novembriks 2012, nagu näeb 
ette pestitsiidide direktiiv (vt 
2. tabel ).Puudub meetmete rahastamist 
käsitlev asjakohane teave
42 
Kontrollikoda leidis, et kõigi 2009. aas -
ta veemajanduskavades sätestatud 
meetmete kohta ei ole esitatud 
hinnangulisi kulusid. Nelja liikmesriigi 
teave vahendite allikate ja kättesaada -
vuse kohta ei olnud täielik.
43 
Kulusid ja meetmete eeldatavaid 
tulemusi (vt punkt 34) käsitleva teabe 
puudumine takistab kõige kulutõhusa -
mate meetmete kindlaksmääramist.
44 
Rahastamist väljaspool ELi program -
me toimub harva. Peamised rahas -
tamisallikad on ELi poolt Euroopa 
Regionaalarengu Fondist / Ühtekuulu -
vusfondist ja Euroopa Maaelu Arengu 
Põllumajandusfondist kaasrahastatud 
programmid. Seega avaldavad nende 
programmide raames valitud prioritee -
did ja eraldatavad vahendid mõju edu -
sammudele vee kvaliteedi valdkonnas. 
Prioriteete ja projekte heakskiitvate 
asutuste ning veemajanduskavade 
meetmete kavu heakskiitvate asutuste 
vahel ei ole aga alati kooskõla (vt ka 
punkt 38).24 Väetised sisaldavad 
toimeainena eelkõige üht või 
mitut järgmistest: lämmastik, 
fosfaat ja kaaliumkarbonaat.
24 Tähelepanekud
Komisjon on võtnud 
põhjalikud järelmeetmed, 
kuid edusammud 
sõltuvad liikmesriikide 
tegutsemistahtest
47 
Komisjon ei vastuta liikmesriikide vas -
tu võetud veemajanduskavade heaks -
kiitmise eest. Kui liikmesriik ELi õigust 
ei järgi, võib komisjon aga algatada rikkumismenetluse ja anda asja Eu -
roopa Kohtusse. 2008. aastal rakendas 
komisjon menetlust EU Pilot, mida ka -
sutatakse esimese sammuna problee -
mide lahendamisel, et vältida võimalu -
se korral ametlikku rikkumismenetlust.Suure arvu veekogude 
vabastamine 2015. ja 
2021. aasta tähtajast
45 
2009. aasta veemajanduskavade koha -
selt vabastasid neli liikmesriiki suure 
arvu veekogusid 2015. aasta tähtajast 
(vt 5. tabel ), kuid ei andnud selgeid 
põhjendusi antud ajapikenduste kohta.46 
Erandite arv 2015. aasta esialgsetes 
veemajanduskavades on endiselt suur, 
välja arvatud Rumeenia ja (keemilise 
seisundi puhul) Slovakkia. See tähen -
dab, et tähtajast vabastatud veekogu -
des on vee head kvaliteeti eeldatavasti 
võimalik saavutada alles perioodiks 
2021–2027.5. tabelTähtajast vabastatud pinnaveekogud (protsendina pinnaveekogude koguarvust)
Liikmesriik2009. aasta 
veemajanduskavad2015.  aasta esialgsed 
veemajanduskavad2009. aasta 
veemajanduskavad2015.  aasta esialgsed 
veemajanduskavad
Ökoloogiline seisund Keemiline seisund
Tšehhi Vabariik 90% 63% 31% 36%
Ungari 88% 84% 44%275%
Rumeenia 36% 14% 6% 2%
Slovakkia147%11%
1  Slovakkia esitas näitaja (37%), mis arvestab ökoloogilist ja keemilist seisundit koos.
2  Osakaal on arvutatud teadaoleva seisundiga veekogude arvu põhjal.
Allikas : liikmesriikidelt WISE’i või veemajanduskavade kaudu saadud teave.
25 Tähelepanekud
48 
Komisjon vaatas läbi kõigi liikmesriiki -
de 2009. aasta veemajanduskavad ning 
esitas liikmesriigiti konkreetsed tähe -
lepanekud ja soovitused kahes aruan -
des25, mis lisati kahele komisjoni tea -
tisele. Lisaks korraldas komisjon 2013. 
ja 2014. aastal kõigi nelja liikmesriigiga 
kahepoolsed kohtumised, kus käsitleti 
komisjoni peamisi mureküsimusi.
49 
Partnerluslepingute26 ja programmi -
perioodi 2014–2020 keskkonnaalaste 
rakenduskavade heakskiitmise kon -
tekstis hindas komisjon eeltingimuse 
täitmise kriteeriumina veemajan -
duskava vastuvõtmist27. Kriteerium 
loeti mittetäidetuks Tšehhi Vabariigis, 
Ungaris ja Slovakkias. Rakenduskavad 
sisaldavad selle tagajärjel võetavaid 
erimeetmeid, kuid ei hõlma Ungari ja 
Slovakkia puhul kõiki kahepoolsete 
kohtumiste käigus tuvastatud puudu -
jääke (vt punkt 48). Selle asemel käsit -
leb komisjon liikmesriikide võetavate 
meetmetena kahepoolsete kohtumiste 
protokollides kirjeldatud meetmeid. 
Nendel protokollidel aga ei ole raken -
duskavade lepingulist jõudu. Ainult 
Tšehhi Vabariigi rakenduskavas28 viida -
ti konkreetselt kahepoolsel kohtumisel 
komisjoni esitatud nõuetele. Selline 
tegevus nõrgendab üldiselt eeltingi -
muse mõju.50 
2015. aasta esialgsed veemajanduska -
vad sisaldavad endiselt mitut sobivate 
meetmete kindlakstegemisega seotud 
puudujääki, mille kontrollikoda ja ko -
misjon 2009. aasta kavades tuvastasid.
Liikmesriikide rakendatud 
meetmed ja vahendid 
reovee põhjustatud 
saastuse vähendamiseks
51 
Kontrollikoda uuris, kas neljas liikmes -
riigis rakendatud meetmed ja vahen -
did on linnastutest ja tööstuskäitistest 
tuleneva reovee saastuse vähendami -
seks asjakohased.
Linnastutest tulenev reostus: 
reovee puhastamises 
on edusamme, kuid 
olemasolevaid vahendeid 
saaks paremini kasutada
52 
Tähtis viis nelja liikmesriigi linnastutest 
tuleneva reostuse vähendamiseks on 
suurendada nõuetekohaselt puhasta -
tud reovee osakaalu. Seepärast uuris 
kontrollikoda, kas neli liikmesriiki:
– olid teinud edusamme seoses 
nõuetekohaselt puhastatud reovee 
kogusega;25 14. novembri 2012. aasta 
dokument 
SWD(2012) 379 final: 
liikmesriikide aruanded, mis 
lisati komisjoni aruandele 
Euroopa Parlamendile ja 
nõukogule veepoliitika 
raamdirektiivi (2000/60/EÜ) 
veemajanduskavade 
rakendamise kohta, ning  
SWD(2015) 50 final, 9. märts 
2015: aruanne veepoliitika 
raamdirektiivi meetmete 
kavade rakendamisel tehtud 
edusammudest, mis lisati 
komisjoni teatisele Euroopa 
Parlamendile ja nõukogule 
„Veepoliitika raamdirektiiv ja 
üleujutuste direktiiv: 
meetmed ELi vee hea seisundi 
saavutamiseks ja üleujutusriski 
vähendamiseks”.
26 Partnerlusleping on komisjoni 
ja riikide ametiasutuste vahel 
kokku lepitud strateegiline 
kava, mille 
investeerimisprioriteedid 
hõlmavad Euroopa struktuuri- 
ja investeerimisfonde.
27 Kui ELi määrustes määratletud 
eeltingimusi täidetud ei ole, 
tuleb koostada tegevuskavad, 
et tagada nende täitmine 
31. detsembriks 2016.
28 Rakenduskava kiideti heaks 
2015. aasta aprillis.
26 Tähelepanekud
– kehtestasid kontrollisüsteemi, et 
tagada reovee keskkonda juhti -
mise lubades määratletud heite 
piirnormide jõustamine;
– nõudsid asulareoveepuhastitelt 
veereostusmaksu tasumist, mis 
on vahend saasteainete heite 
ärahoidmiseks.
Seoses puhastatud reovee 
kogusega on tehtud edusamme
53 
Neli liikmesriiki peavad saavutama 
asulareovee puhastamise direktiivis 
sätestatud eesmärgid (vt 1. tabel ) 
ühinemislepingutes kehtestatud 
tähtaegadeks29.
54 
Asulareovee puhastamise direktiivi 
artikli 5 alusel pidid liikmesriigid tege -
ma kindlaks tundlikud alad, eelkõige 
eutrofeerumisest ohustatud alad. 
Tšehhi Vabariik, Rumeenia ja Slovakkia 
määratlesid kogu oma territooriumi 
tundliku alana. See on vee kvaliteedi 
seisukohast positiivne aspekt, sest 
nendel aladel on linnastutes, mille ie 
on üle 10 000, vaja reovett põhjali -
kumalt puhastada/süvapuhastada, st 
vähendada eutrofeerumist põhjusta -
vaid toitaineid (vt III lisa ). Ungari kohta 
vt punkt 64.55 
Edusammude tegemiseks tuli liikmes -
riikidel suurendada puhastiga ühenda -
tud elanikkonna osakaalu ja täiustada 
puhastustehnoloogiat, st tagada heite 
piirnormide järgimine orgaanilise 
reostuse (BHT5 ja KHT) puhul bioloogi -
lise puhastamise kaudu ning toitainete 
reostuse (üldlämmastik ja üldfosfor) 
puhul reovee põhjalikuma puhasta -
mise / süvapuhastamise kaudu. Lisaks 
peaksid puhasti poolt kehtestatud hei -
te piirnormid kajastama reovee suubla 
vee kvaliteeti.
Elanikkonna kanalisatsioonivõrgu 
ja puhastitega ühendamisel on 
tehtud edusamme, kuid endiselt 
esineb puudujääke, eelkõige kahes 
liikmesriigis …
56 
3. joonisel  on näidatud edusammud 
koguelanikkonna ühiskanalisatsioo -
nivõrgu ja puhastitega ühendamisel. 
Ajavahemikul 2008–2012 suurenes 
ühendamise määr kõigis neljas liikmes -
riigis. Rumeenias, kes sai ELi liikmes -
riigiks teistest kolm aastat hiljem, oli 
ühendamise üldmäär kõige madalam.
57 
Erinevus ühiskanalisatsioonivõrguga 
ühendatud elanikkonna osakaalu ja 
asulareoveepuhastiga ühendatud 
elanikkonna osakaalu vahel näitab, et 
reoveepuhastites ei puhastata kogu 
ühendatud elanikkonna reovett. Eri -
nevus on suurim Ungaris ja väikseim 
Slovakkias.29 Asulareovee puhastamise 
direktiivi rakendamise 
lõpptähtajad: Tšehhi Vabariigis 
31.12.2010, Ungaris 31.12.2015, 
Rumeenias 31.12.2018 ja 
Slovakkias 31.12.2015.
27 Tähelepanekud
58 
Seni ühiskanalisatsioonivõrguga ühen -
damata koguelanikkonna saab jagada 
järgmiselt:
– elanikkond linnastutes, mille ie 
on 2000 või rohkem ja kus reovett 
veel ei koguta. Nii on see Rumee -
nia puhul, kus 2012. aasta lõpuks 
ei olnud kogutud 39,8% koormu -
sest30. Rumeenia tähtaeg asulareo -
vee puhastamise direktiivi kohus -
tuste täitmiseks on 2018. aasta;– elanikkond linnastutes, mille ie on 
2000 või rohkem ja kus koormuse 
koguvad individuaalsed süsteemid 
(nt settekaevud)31. Individuaalse -
te süsteemide kogutud koormus 
oli neljas liikmesriigis järgmine: 
Tšehhi Vabariigis 7%, Ungaris 14%, 
Rumeenias 1%, Slovakkias 13%;
– elanikkond linnastutes, mille ie on 
alla 2000 ja kus reovett ei koguta.30 Koormus on linnastu ie-s 
väljendatav biolagundatav 
orgaaniline reovee kogus. 
Ühele ie-le vastab ühe elaniku 
toodetud reostuskoormus ja 
see väljendab biolagundatavat 
orgaanilist reostust, mille 
biokeemiline hapnikutarve 
viie ööpäeva jooksul on 
60 g hapnikku ööpäevas.
31 Vt eriaruanne nr 2/2015, 
punktid 21 ja 22.3. joonisÜhiskanalisatsioonivõrgu ja asulareoveepuhastiga ühendatud elanikkonna osakaal: 
edusammud ajavahemikus 2008–2012
Allikas : ühiskanalisatsioonivõrguga ühendatud elanikkonna osakaal: Tšehhi Vabariigi, Ungari ja Slovakkia statistikaametid. Rumeenia 2008. aasta 
andmed on 30. juuni 2013. aasta aruandest asulareovee puhastamise direktiivi rakendamise kohta ning 2012. aasta andmed statistikaametilt.  
Asulareoveepuhastitega ühendatud elanikkonna osakaal: Tšehhi Vabariigi, Rumeenia ja Slovakkia statistikaametid; Ungari andmed on Eurostatist 
(2011. aasta andmed).Tšehhi Vabariik100
9083%
4050607080
102030
0100
90
4050607080
102030
0100
90
4050607080
102030
0100
90
4050607080
102030
078%85%
73%
44%
41%62%
61%
Ungari Rumeenia Slovakkia
Ühiskanalisatsioonivõrguga ühendatute osakaal (%)
Asulareoveepuhastitega ühendatute osakaal (%)
28 Tähelepanekud
59 
Asulareovee direktiivis nõutakse, et 
individuaalsed süsteemid tagaksid 
keskkonnale sama kaitstuse taseme 
nagu kogumissüsteemidesse suunata -
va reovee puhul. Kontrollikoda järel -
dab, et liikmesriikide poolt komisjonile 
esitatud teabe põhjal ei ole võimalik 
hinnata nende süsteemide vastavust 
direktiivile. Ka 2009. aasta veemajan -
duskavad ei anna selle kohta teavet. 
2014. aasta teisel poolel palus komis -
jon liikmesriikidel esitada selgitused 
selle kohta, kuidas on saavutatud 
nõuete täitmine.60 
Linnastute puhul, mille ie on vähem 
kui 2000, nõutakse direktiivis, et 
kogumissüsteemidega varustatuse 
korral tuleb tagada reovee asjakohane 
puhastamine selle juhtimise korral 
magevette ja suudmealadele. Tšehhi 
Vabariigi ja Ungari 2009. aasta veema -
janduskavades ei esitatud aga teavet 
nende linnastute arvu kohta, kus on 
kasutusel kogumissüsteemid, kuid 
puuduvad asulareoveepuhastid. Lisaks 
asulareovee puhastamise direktiivi 
nõuetele peavad liikmesriigid kooskõ -
las veepoliitika raamdirektiiviga keh -
testama meetmed nende linnastute 
kohta, kus reovee keskkonda juhtimine 
kahjustab vee kvaliteeti. 2009. aasta 
veemajanduskavade meetmed on aga 
ebamäärased (vt punkt 36).
1. foto. Reoveepuhasti Ungaris
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
29 Tähelepanekud
… ning kolm liikmesriiki on 
teinud suuri edusamme reovee 
bioloogilisel puhastamisel ja 
süvapuhastamisel, kuid kõik on 
endiselt graafikust maas
61 
Linnastutest, mille ie on 2000 või roh -
kem, tuleneva asulareovee bioloogilise 
puhastamisega seoses tehti ajavahe -
mikus 2007/2008–2011/201232 märki -
misväärseid edusamme (vt 4. joonis ). 
2012. aasta lõpus vastas neljast liikmes -
riigist kolmes linnastute reoveest üle 
90% direktiiviga kehtestatud BHT5 ja 
KHT heite piirnormidele.62 
Rumeenia väiksem osakaal (39%) seo -
ses reovee bioloogilise puhastamisega 
tuleneb osaliselt sellest, et riik ühines 
ELiga teistest liikmesriikidest kolm 
aastat hiljem. 2012. aastal oli Rumeenia 
ka asulareovee puhastamise direktiivis 
bioloogilisele puhastamisele seatud 
vahetähtaja täitmise ajakavast maas 
(2010. aastaks tuli nõuetekohaselt 
puhastada 51% koormusest).32 Liikmesriikide poolt 
2010. aastal komisjonile 
esitatud andmed perioodi 
2007–2008 kohta ja 2014. aasta 
keskpaigas esitatud andmed 
perioodi 2011–2012 kohta.4. joonisLinnastutest, mille ie on ≥2000, tuleneva asulareovee bioloogilise puhastamisega 
seotud edusammud ajavahemikus 2007/2008–2011/20121 (väljendatuna protsendina 
nende linnastute kogukoormusest, välja arvatud individuaalsete süsteemide 
koormus)
1  Ungarit käsitlevad andmed puudutavad aastaid 2007 ja 2011, Rumeeniat aastaid 2007 ja 2012 ning Tšehhi Vabariiki ja Slovakkiat aastaid  
2008 ja 2012.
2  Tšehhi Vabariigi andmed puudutavad kogu territooriumi ning seega mitte ainult osa Doonau vesikonnas.
Allikas : kontrollikoja analüüs komisjonile esitatud liikmesriikide andmete põhjal.Tšehhi Vabariik2Ungari Rumeenia Slovakkia2007/2008
2011/2012
26%56%
13%44%99%92% 97%
39%
30 Tähelepanekud
63 
Sama märkimisväärseid edusam -
me tehti ajavahemikus 2007/2008–
2011/2012 seoses asulareovee süvapu -
hastamisega. 5. joonisel  on näidatud 
kõigi nende linnastute koormus, mille 
ie on üle 10 000. Sellel on näidatud 
asulareovee puhastamise direktiivi 
üldlämmastiku ja üldfosfori heite 
piirnormidele vastava kogukoormuse 
osakaal (v.a individuaalsete süsteemi -
de koormus).64 
Ungari ei märkinud kogu oma territoo -
riumi tundlikuks alaks, kuid kohaldab 
asulareovee puhastamise direktiivi 
artikli 5 lõiget 4. See tähendab, et 
üldlämmastiku ja üldfosfori piirnorme 
ei pea kohaldama individuaalsed reo -
veepuhastid, kui on võimalik tõenda -
da, et kõigisse puhastitesse (ie 2000 
või rohkem) siseneva kogukoormuse 
vähendamise minimaalne osakaal on 
vähemalt 75% nii üldlämmastiku kui ka 
üldfosfori puhul. Kuigi vee puhastami -
se üldmäär oli Ungaris palju väiksem 
kui Tšehhi Vabariigis ja Slovakkias33, 
vastas see 2012. aasta lõpus peaaegu 
75% nõudele34.33 Liikmesriikide poolt 
komisjonile esitatud 2012. 
aasta andmete põhjal oli 
linnastutest, mille ie on 2000 
või rohkem, tulenev direktiivi 
piirnormidele vastav koormus 
järgmine: i) üldlämmastik: 
Tšehhi Vabariigis 83%, Ungaris 
33%, Slovakkias 60% ja 
ii) üldfosfor: Tšehhi Vabariigis 
77%, Ungaris 39%, Slovakkias 
86%.
34 Ungari riigiasutuste poolt 
komisjonile edastatud teabe 
kohaselt vähenes puhastitesse 
siseneva reovee 
üldlämmastikusisaldus 73,1% 
ja üldfosforisisaldus 74,4%.5. joonisLinnastutest, mille ie on üle 10 000, tuleneva asulareovee süvapuhastamisega 
seotud edusammud ajavahemikus 2007/2008–2011/20121 (väljendatuna protsendina 
nende linnastute kogukoormusest, välja arvatud individuaalsete süsteemide 
koormus)
1  Viitekuupäevade kohta vt 4. joonise  märkust 1.
2  Tšehhi Vabariigis Prahas asuv puhasti, mis puhastab 15% nende linnastute kogukoormusest, mille ie on 2000 või rohkem, ei täitnud 2012. aas -
tal direktiivi nõudeid. Eelduste kohaselt on Praha reovee puhastamise tase piisav 2018. aastaks.
3  Slovakkia puhul ei olnud üldlämmastiku ja üldfosfori kohta eraldi andmeid saadaval. Kasutatud andmed tähistavad koormust, mis vastab 
heite piirnormidele ühe või mõlema parameetri puhul.
Allikas : kontrollikoja analüüs komisjonile esitatud liikmesriikide andmete põhjal.Tšehhi
Vabariik2Ungari Rumeenia Slovakkia3Tšehhi
VabariikUngari Rumeenia Slovakkia31%78%
32%
10%20%
3%20%32%67%Üldlämmastik Üldfosfor
96%
34%96%
2007/2008
2011/2012Vt punkt 64
Vt punkt 64
31 Tähelepanekud
65 
Hoolimata peamiselt tänu Euroopa 
Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuu -
luvusfondi vahenditele35 saavutatud 
edusammudest märgib kontrollikoda, 
et kõik neli liikmesriiki on direktiivi 
rakendamise vahe- ja/või lõpptäht -
aegade täitmise ajakavast maas36. 
Lisaks märgib kontrollikoda, et äsja 
ehitatud või taastatud taristu finants -
stabiilsust37 ei ole võimalik tagada ja 
see on vee kvaliteedile pikas plaanis 
ohtlik.
Heite piirnormid ületavad direktiivi 
nõudeid 25% kontrollikoja uuritud 
juhtudest.
66 
Veekogu vee kvaliteedi olukorrast 
lähtuvalt võib osutuda vajalikuks 
kehtestada asulareoveepuhastile 
asulareovee puhastamise direktiiviga 
kehtestatud piirnormidest rangemad 
piirnormid. Kontrollikoja uuritud 28 
asulareoveepuhastist seitsme (25%) 
reovee keskkonda juhtimise lubade 
piirnormid olid rangemad kui siseriikli -
ke õigusaktidega kehtestatud38: Tšehhi 
Vabariigis39 uuritud neljast juhust kol -
me korral (kõik seoses toitainetega) ja 
Ungaris uuritud seitsmest juhust nelja 
korral (millest kaks puudutasid toit -
ainet üldfosfor).
67 
Ungaris aga oli seitsmest uuritud 
puhastist kolmel tehniline võimekus 
toitainete (üldlämmastiku ja üldfosfo -
ri) eemaldamiseks ja seeläbi heitvee 
kvaliteedi parandamiseks, kuid reovee 
keskkonda juhtimise loa alusel neil 
seda teha ei tulnud.68 
Komisjonile esitatud liikmesriikide 
teabe põhjal vastas 2012. aastal ligi 
20%40 ie-ga 2000–10 000 linnastu -
test tulenevast puhastatud reoveest 
direktiivi piirnormidele üldlämmastiku 
ja üldfosfori osas. See ei ole direktiivi 
nõue, kuid on positiivne vee kvaliteedi 
seisukohast.
69 
Nelja liikmesriigi õigusnormides ei ole 
kehtestatud mikrosaasteainete heite 
piirnorme. Selliste ainete eemaldami -
seks tuleks praeguseid puhastusprot -
sesse oluliselt täiendada (vt punkt 36).
70 
Seda alustati ELi tasandil, sest Euroo -
pa Parlament ja nõukogu muutsid 
2013. aastal veepoliitika raamdirektii -
vi41, nõudes muu hulgas, et komisjon 
töötaks 2015. aasta septembriks välja 
strateegilise lähenemisviisi vee reos -
tamise kohta ravimitega ning esitaks 
2017. aasta septembriks ELi ja/või 
liikmesriigi tasandi meetmed sellise 
lähenemisviisi rakendamiseks. Sama 
muudatusega kehtestati järelevalveni -
mekiri ainetest, mille kohta tuleb kogu -
da tervest EList seireandmeid. Esimene 
järelevalvenimekiri kümne aine kohta 
kehtestati 2015. aasta märtsis ning see 
hõlmab ravimeid ja pestitsiide.35 Alates 31. detsembrist 2014 
olid reovee valdkonnale 
eraldatud ELi vahendid nelja 
külastatud liikmesriigi 
rakenduskavades 
5,07  miljardit  eurot.
36 Vt eriaruanne nr 2/2015, 
punktid 24–26.
37 Vt eriaruanne nr 2/2015, 
punktid 89–105.
38 Mõningate parameetrite 
suhtes on kõigis neljas 
liikmesriigis siseriiklike 
õigusaktidega kehtestatud 
asulareovee puhastamise 
direktiivinormidest rangemad 
normid.
39 2011. aastal kehtestati Tšehhi 
õiguses heite piirnormid 
parima võimaliku tehnika 
kasutamise alusel. Tegemist 
on piirnormidega, mida lube 
väljastavad asutused peaksid 
arvesse võtma seadusega 
kehtestatud standardist 
rangemate piirnormide 
kehtestamisel. Praktikas 
tähendab see seda, et need on 
kõige kõrgemad piirnormid, 
mida asutused võivad 
kehtestada. Enamik nelja 
uuritud asulareoveepuhasti 
piirnormidest, mis olid 
direktiivist ja riiklikus õiguses 
sätestatud standardist 
rangemad, vastavad neile 
kõrgeimatele piirnormidele.
40 Tšehhi Vabariigis on üldfosfori 
piirnormidele vastav 
reostuskoormus veelgi 
suurem: 97%.
41 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu direktiiv 2013/39/EL, 
12. august 2013, millega 
muudetakse 
direktiive 2000/60/EÜ ja 
2008/105/EÜ seoses 
veepoliitika valdkonna 
prioriteetsete ainetega  
(ELT L 226, 24.8.2013, lk 1).
32 Tähelepanekud
Kontrollisüsteemi hoiatav mõju 
on piiratud
71 
Nõuetekohaselt kehtestatud heite 
piirnormidel on mõju vee kvaliteedile 
ainult siis, kui neid järgitakse. Seetõttu 
on tähtis rakendada mõjusat kontrol -
lisüsteemi42, et tagada asulareovee -
puhastite reovee keskkonda juhtimi -
se lubades sätestatud piirnormide 
järgimine.
72 
Määrade järgimine tagatakse kaht liiki 
kontrollide abil:
– puhastite käitajate läbiviidav 
kontroll nende endi võetud 
veeproovide põhjal (edaspidi 
„enesekontroll”);
– riiklike järelevalveasutuste poolt 
läbiviidav kontroll43.
73 
Kontrollikoja kokkuvõtte kohaselt jär -
gisid seoses enesekontrolliga uuritud 
28 asulareoveepuhastist kõik peale 
ühe asulareovee puhastamise direktiivi 
nõudeid kontrollide arvu kohta. Peale -
gi järgisid 2012. aastal 28 puhastist 25 
oma lubades esitatud piirnorme44.74 
Riiklike järelevalveasutuste läbiviida -
vate kontrollide sageduse kohta ei ole 
ettekirjutusi neljast liikmesriigist ühes -
ki45. Järelikult on asjaomasel asutusel 
selles kaalutlusõigus, võttes arvesse 
oma vahendite piiratust. Tegelik sage -
dus oli liikmesriigiti erinev (vt 6. ta -
bel). Kontrollikojale andmed esitanud 
liikmesriikidest viis kõige harvemini 
kontrolle läbi Slovakkia. Ungarilt ei 
saadud sagedust käsitlevaid andmeid. 
Slovakkias võtab järelevalveasutus 
heitveeproove harva, tuginedes selle 
asemel käitajate enesekontrollidele, 
mida viivad läbi akrediteeritud laborid.
75 
Kui heite piirnorme ületatakse ja riik -
likud järelevalveasutused selle avasta -
vad, nõutakse kõigis neljas liikmesriigis 
õigusnormide kohaselt trahvide46 
maksmist.
76 
Rumeenias ja Ungaris kohaldatakse 
trahve iga saasteaine puhul, mil -
le piirnorm on ületatud. Piirnorme 
ületava reostuse kilogrammi kohta 
nõutav summa oleneb asjaomasest 
saasteainest47. Rumeenias hinnatakse 
ka rikkumise tõsidust, nii et järeleval -
veasutus võib valida trahvi asemel 
hoiatuse esitamise. Rumeenia statistika 
2012. aasta kontrollitulemuste kohta 
näitab, et hoiatusi esitati trahvidest viis 
korda rohkem.42 ELi tasandil esitasid Euroopa 
Parlament ja nõukogu 
4. aprillil 2001 
soovituse 2001/331/EÜ, milles 
sätestatakse liikmesriikides 
läbiviidavate 
keskkonnaekspertiiside 
miinimumnõuded (EÜT L 118, 
27.4.2001, lk 41). Selles antakse 
suuniseid kontrollide 
korraldamise (kontrollikavade 
kehtestamine) ja elluviimise 
(kohapealsed kontrollkäigud 
ja aruandlus) kohta.
43 Järelevalveasutused on 
järgmised: Tšehhi Vabariigis 
keskkonnainspektoraat (CZIP), 
Ungaris katastroofide 
ohjamise riiklik peadirektoraat 
siseministeeriumi juures 
(alates 2014. aasta aprillist), 
Rumeenias riigiamet 
Rumeenia Veed (ANAR), 
Slovakkias 
keskkonnainspektoraat (SZIP). 
Ka teised, nt lube väljastavad 
asutused võivad 
reoveepuhastite tasandil 
kontrolle läbi viia. 
Kontrollikoda ei hinnanud 
neid kontrolle.
44 Vt eriaruanne nr 2/2015, 
punktid 48 ja 50.
45 Nõukogu nõudis oma 11. juuni 
2012. aasta järeldustes 
kontrollide täiustamist ning 
Regioonide Komitee rõhutas 
oma arvamuses, et kogu ELi 
hõlmava riikliku 
kontrolliraamistikuga on 
võimalik tagada võrdsed 
tingimused ja õiguslike 
meetmete järjepidevus. 
Samuti pidas ta väärtuslikuks 
komisjoni rolli seoses hästi 
määratletud kontrollidega.
46 Käesolevas aruandes ei 
käsitleta kriminaalõiguse 
alusel kehtestatavaid karistusi 
(nt vanglakaristused).
47 Näiteks Ungaris on summa 
reostuse kilogrammi kohta 
(konverteeritud Ungari 
forintist kuupäeva 31.12.2014 
vahetuskursiga 315,54) 
üldlämmastiku puhul 
1,11 eurot ja üldfosfori puhul 
7,29 eurot. Rumeenias on 
summa reostuse kilogrammi 
kohta (konverteeritud 
Rumeenia leust kuupäeva 
31.12.2014 vahetuskursiga 
4,4828) üldlämmastiku ja 
üldfosfori puhul 1,71  eurot.
33 Tähelepanekud
77 
Tšehhi Vabariigis ja Slovakkias ei sõltu 
trahv konkreetsest saasteainest ega 
piirnormi ületava reostuse kogusest. 
Selle asemel on summa kindlaks mää -
ratud olenevalt loa tingimuste rikku -
mise tõsidusest, mida hindab riiklik 
järelevalveasutus (summa ülempiir48 
on sätestatud riiklikes õigusnormides).
78 
Ükski 2009. aasta veemajanduskava ei 
sisaldanud meedet, mille eesmärk on 
hinnata kontrollisüsteemi tõhusust ja 
hoiatavat mõju.Veereostusmaksu kasutatakse 
osaliselt saasteainete heite 
ärahoidmise vahendina
79 
Kõigi nelja liikmesriigi õigusraamisti -
kus on ette nähtud veereostusmaks, 
mida peavad maksma reovett kesk -
konda juhtivad käitised. See põhineb 
ärajuhitud saasteainete kogusel  
ja/või sisaldusel (mg/l). Selline maks on 
kooskõlas „saastaja maksab” põhimõt -
tega49, mille kohaselt peavad reostuse 
tekitajad kandma tekitatud reostuse 
vähendamise kulud. Veereostusmaksu 
võib kasutada kolmel eesmärgil: i) ko -
guda raha, ii) mõjutada järgima reovee 
keskkonda juhtimise lubades kehtesta -
tud heite piirnorme ja/või iii) motivee -
rida reostust veelgi vähendama, täites 
kehtestatud piirnormidest veel range -
maid norme.48 Tšehhi Vabariigis võib loa 
tingimuste rikkumise eest 
määratav trahv olla kuni 
180 278 eurot (konverteeritud 
Tšehhi kroonist kuupäeva 
31.12.2014 vahetuskursiga 
27,735). Slovakkias võib loa 
tingimuste rikkumise trahv 
olla 1000 eurost kuni 
kolmekordse iga-aastase 
reostusmaksuni või üks  euro 
ärajuhitava m3 kohta kuni 
üheaastasel perioodil.
49 Euroopa Liidu toimimise 
lepingu (konsolideeritud 
versioon) artikli 191 lõige 2.6. tabelRiiklike järelevalveasutuste läbiviidavad kontrollid
Liikmesriik Asulareoveepuhastite kontrollimise tegelik sagedus
Tšehhi VabariikPuhastid võimsusega üle 10 000 ie: üks kord aastas.
Puhastid võimsusega 2000–10 000 ie: üks kord kolme aasta jooksul.
Muud puhastid: iga viie aasta järel.
UngariAndmed puuduvad.
Valitud seitsmes asulareoveepuhastis täheldatud sageduse põhjal järeldab kontrollikoda, et puhasteid ei kontrolli -
ta ilmtingimata igal aastal.
Rumeenia 2013. aastal kontrolliti kõiki puhasteid, mille võimsus on ≥2000 ie.
SlovakkiaPuhastid võimsusega üle 10 000 ie: 2013. aastal kontrolliti vähem kui 10% puhastitest.
Kõik puhastid kokku: 2013. aastal kontrolliti vähem kui 12% puhastitest.
Allikas : kontrollikoja analüüs riiklike õigusaktide kohta ja järelevalveasutustelt saadud andmed.
34 Tähelepanekud
80 
Tasu reovee pinnavette juhtimise eest 
nõutakse piiratud arvu saasteainete 
korral (vt IV lisa ). Orgaanilise reostuse 
korral ei nõuta BHT5 eest tasu neljast 
liikmesriigist kolmes. Toitainereostu -
se korral ei ole Tšehhi Vabariigis ega 
Ungaris kehtestatud üldlämmastiku, 
vaid anorgaanilise lämmastiku (mis on 
üldlämmastiku element) maks. Maks, 
mida väljendatakse saasteaine kaupa 
kujul eurot/tonnides, on kõigis neljas 
liikmesriigis väga erinev.
81 
Üldiselt peavad veereostusmaksu 
tasuma kõik asulareoveepuhastid, välja 
arvatud väiksemad käitised50 Slovak -
kias (mis juhivad keskkonda vähem 
kui 10 000 m3 vett aastas või 1000 m3 
kuus). Siiski:
– Tšehhi Vabariigis51 ega Slovakkias 
ei nõuta saasteainete kaupa maksu 
tasumist allpool teatavat seaduse -
ga kehtestatud lävendit52;
– Rumeenias ei nõuta saasteainete 
kaupa tasu, kui heitvesi on vähem 
reostunud kui suublaks olevas pin -
naveekogus53. See paneb eelisolu -
korda näiteks need käitised, mis 
juhivad väga saastunud reovett 
veekogudesse.
82 
2009. aasta veemajanduskavad54 ei 
sisaldanud meetmeid maksusummade 
asjakohasuse hindamise kohta55.Tööstuskäitistest tulenev 
reostus: raskused heite 
piirnormide seadmisel ja 
puudujäägid jõustamisel
83 
Liikmesriikide käsutuses on kaks 
tähtsat vahendit tööstuskäitistest 
tuleneva saasteainete heite muutmi -
seks: piirnormid nende lubades56 ja 
veereostusmaks.
84 
Tööstuskäitised võivad juhtida oma 
reovee kas otse vooluveekogudesse 
või ühiskanalisatsioonivõrku asulareo -
veepuhastis käitlemiseks.
85 
Tööstusheidete direktiivi (vt 1. tabel ) 
kohaselt peab kindlaksmääratud tege -
vusega tegelevatel57 tööstuskäitistel 
olema vastav käitamisluba. Luba peab 
sisaldama saasteainete heite piirnorme 
ja heite seirenõudeid. Need piirnormid 
ei tohiks ületada parima võimaliku 
tehnikaga seotud heitetaset, mille 
komisjon on vastu võtnud eksperdiko -
misjoni abiga. 2015. aasta novembriks 
oli tehtud seitse järeldust parima või -
maliku tehnika kohta. Asulareoveepu -
hastid ei kuulu üldjuhul selle direktiivi 
reguleerimisalasse.50 Praktikas tähendab see, et 
Slovakkias on maksu 
kohustatud tasuma ainult 30% 
käitistest.
51 Tšehhi Vabariigis nõutakse 
tasu ka juhul, kui ärajuhitud 
reovee maht ületab 
100 000 m3 aastas, ning see 
maks ei sõltu reovee 
saastetasemest.
52 Lävendid puudutavad  
i) reostuse mahtu (kg aastas) ja 
ii) saasteaine sisaldust 
ärajuhitud vees (mg/l). 
Lävendid on sellised, et Tšehhi 
Vabariigis ei pea puhastid, 
mille võimsus on üle 10 000 ie, 
tõenäoliselt maksma 
üldfosfori ja anorgaanilise 
lämmastiku maksu, ning 
Slovakkias ei pea puhastid, 
mille ie on 2000 või rohkem, 
tõenäoliselt maksma 
hõljuvaine koguhulga maksu, 
ja puhastid, mille ie on üle 
10 000, ei pea tõenäoliselt 
maksma üldlämmastiku ja 
üldfosfori maksu.
53 Tasu nõutakse alati reovee 
põhjavette juhtimise korral.
54 Tšehhi Vabariigi 
veemajanduskavades seisab, 
et maksustamissüsteemi 
mõjususe hindamine oleks 
soovitatav.
55 Euroopa Parlamendi 
uuringuteenistuse uurimuses 
„Veepoliitika õigusaktid, 
aruanne ühtsest Euroopast 
loobumise maksumuse kohta” 
märgitakse, et „[---] takistusi 
majanduslike vahendite 
asjakohasele kasutamisele 
põhjustavad ebapiisavad 
teadmised selliste vahendite 
kasutamise kohta [---]”. 
2015. aasta mais avaldatud 
dokument PE 536.369.
56 Euroopa Parlamendi 
uuringuteenistuse uurimuses 
„Veepoliitika õigusaktid, 
aruanne ühtsest Euroopast 
loobumise maksumuse kohta” 
märgitakse, et „Vaja on 
kehtestada veepoliitika 
raamdirektiiviga ette nähtud 
heitekontroll, et suurendada 
kontrolli vees leiduvate 
tööstuskemikaalide [---] üle.” 
2015. aasta mais avaldatud 
dokument PE 536.369.
57 Direktiiv hõlmab muu hulgas 
energiatööstust, metallide ja 
mineraalide tootmist ja 
töötlemist ning kemikaali- ja 
jäätmekäitlustööstust.
35 Tähelepanekud
86 
Kontrollikoda uuris, kas neljas külasta -
tud liikmesriigis:
– oli ette nähtud heite piirnormide 
kindlaksmääramise kord;
– kehtestati kontrollisüsteem, et 
tagada piirnormide jõustamine;
– kasutati tööstuskäitiste makstavat 
veereostusmaksu saasteainete 
heite ärahoidmise vahendina.
Heite piirnorme kehtestavad 
asutused sõltuvad tihti käitiste 
esitatud teabest
87 
Kõigis neljas liikmesriigis on reovee 
otsese keskkonda juhtimise jaoks vaja 
vee keskkonda juhtimise luba. Olene -
valt liikmesriigist kehtib luba 4–10 aas -
tat. Kõigi nelja liikmesriigi õigusraa -
mistik näeb ette, et pädevad asutused 
tohivad loa igal ajal tühistada või seda 
muuta, kui see on vajalik suubla vee 
kvaliteediga seotud põhjustel.
88 
Nelja liikmesriigi õigusaktides on reo -
vee otsese keskkonda juhtimise kohta 
sätestatud mitme aine piirnormid, mis 
on sageli liigitatud tööstusharude kau -
pa. Lube väljastavad asutused tohivad 
kehtestada piirnormid ka nende ainete 
kohta, mida õigusnormid ei hõlma.89 
Teatud protsesside keerukuse ja 
tehnoloogia järjepideva arendamise 
tõttu sõltub lube väljastav asutus aga 
tööstuskäitiste esitatud teabest, mis 
puudutab nii saasteainete liiki kui ka 
mõistlikult saavutatavaid heite piir -
norme. See annab tööstuskäitistele 
võimaluse piirnorme mõjutada, eriti 
nendele, kus ei ole kasutusele võetud 
parimat võimalikku tehnikat.
90 
Kuigi reovett otse veekogudesse 
juhtivate tööstuskäitiste lubades on 
tavaliselt kehtestatud keemiliste ainete 
piirnormid, kehtivad sellised piirnor -
mid väga vähestele asulareoveepuhas -
titele, ehkki paljud neist puhastavad 
tööstuskäitistest saabuvat reovett. 
Kontrollikoda leidis asulareovee puhas -
tamise direktiivis ettenähtud ainetest 
rohkem aineid peamiselt 12 Rumeenia 
asulareoveepuhasti lubades (vt III lisa ).
91 
Reovee kaudse keskkonda juhtimise 
korral kehtestatakse tööstuskäitiste 
järgitavad piirnormid kanalisatsiooni -
võrgu/puhasti käitaja ja tööstuskäitise 
vahelises lepingus58. Nende ainete 
puhul, mille suhtes riiklikes õigusak -
tides kehtestatakse kas ainult suuna -
vad piirnormid (Tšehhi Vabariigis ja 
Slovakkias) või ei ole piirnorme keh -
testatud (vt näited V lisas ), sõltuvad 
kokkulepitud heite piirnormid poolte 
läbirääkimispositsioonist.58 Kui tööstusheidete direktiivi 
reguleerimisalasse kuuluv 
tööstuskäitis juhib reovett 
ühiskanalisatsioonivõrku, 
tuleks normid kehtestada 
vastavalt kõnealuse direktiivi 
alusel antud loale.
36 Tähelepanekud
92 
Ungari ja Slovakkia lisasid oma veema -
janduskavadesse meetmetena olemas -
olevate lubade või lubade väljastamise 
korra läbivaatamise. Tšehhi Vabariigil 
oli meede, milles viidatakse ainult pa -
rima võimaliku tehnika kasutamisele. 
Ungari ei osutanud meetme ulatusele. 
Pealegi ei ole Ungaris andmebaasi 
tööstusheidete direktiivi reguleeri -
misalasse mittekuuluvatele tööstus -
käitistele väljastatavate vee keskkonda 
juhtimise lubade kohta, mistõttu oleks 
põhjalikum läbivaatamine piiratud. 
Slovakkias tuvastas kontrollikoda puu -
dujäägid kahe uuritud käitise lubade 
läbivaatamises.
Puudujäägid kontrollisüsteemis
93 
Heite piirnormide järgimine tagatakse 
kahel viisil: reoveekäitiste läbiviidavate 
enesekontrollide ja riiklike järelevalve -
asutuste läbiviidavate kontrollide abil.
94 
Neljas külastatud liikmesriigis on 
vett otse pinnavette juhtivad töös -
tuskäitised seadusega kohustatud 
oma heitvett ise kontrollima59. Nende 
enesekontrollide sagedus on tavaliselt 
määratletud reovee keskkonda juhtimi -
se loas. Ungari, Rumeenia ja Slovakkia 
riiklikes õigusaktides on ette nähtud 
iga-aastane minimaalne kontrollide 
arv.95 
Riiklike järelevalveasutuste läbiviida -
vate kontrollide sageduse kohta ei 
ole ettekirjutusi neljast liikmesriigist 
üheski, kui välja arvata tööstusheidete 
direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate 
tööstuskäitiste kontroll. Sellise kontrol -
li suhtes on direktiivis sätestatud nõu -
tav miinimumsagedus. Liikmesriikidelt 
ajavahemiku 2012–2013 kohta saadud 
statistika põhjal järeldab kontrollikoda, 
et:
– viimati nimetatud direktiivi regu -
leerimisalasse kuuluvate töös -
tuskäitiste kontrolli katvus vastas 
nõuetele;
– tööstusheidete direktiivi regulee -
rimisalasse mittekuuluvatest töös -
tuskäitistest vee otsese keskkonda 
juhtimise korral on riiklike kontrol -
lide tegelik sagedus väga sarnane 
6. tabelis  esitatud olukorraga: sa -
gedus oli kõige väiksem Slovakkias 
ja Ungari kohta ei saadud kontrolli -
de sagedust hinnata võimaldavaid 
andmeid;
– reovee kaudse keskkonda juhti -
mise korral viivad riiklikud järele -
valveasutused asjaomastes töös -
tuskäitistes läbi mõne kontrolli, 
sest lepingus sätestatud heite 
piirnormide järgimise peab peaas -
jalikult tagama asulareoveepuhasti 
käitaja. Kontrollikoda leidis, et 26st 
analüüsitud asulareoveepuhastist 
22 puhul (85%) tegi käitaja koha -
pealse kontrolli60. Ülejäänud neljast 
puhastist kolme käitajad tuginesid 
tööstuskäitise läbiviidud enese -
kontrolli tulemustele.59 Reovee kaudse keskkonda 
juhtimise puhul tehtavate 
enesekontrollide kohta vt 
eriaruande nr 2/2015 punkt 60.
60 Reovett vastuvõtva 
kanalisatsioonivõrgu/
asulareoveepuhasti käitajad 
on seadusega kohustatud läbi 
viima kohapealseid kontrolle 
Tšehhi Vabariigis, Rumeenias 
ja Slovakkias.
37 Tähelepanekud
96 
Slovakkia 2009. aasta veemajanduska -
va üks meede oli karmistada järeleval -
vesüsteemi. Selle meetme rakendami -
se viisi ega aega aga ei märgitud ning 
peamise probleemina mainiti süsteemi 
rakendamiseks vajalike rahaliste va -
hendite puudumist.
97 
Kui on avastatud heite piirnormide rik -
kumine, nõutakse trahvide maksmist 
kõigi nelja liikmesriigi õigusnormide 
kohaselt:
– reovee otsese keskkonda juhtimi -
se korral kehtestab trahvid riiklik 
järelevalveasutus. Kord on sama 
nagu asulareoveepuhastite korral 
(vt punktid 76 ja 77);
– reovee kaudse keskkonda juhtimi -
se korral kehtestab trahvid asula -
reoveepuhasti käitaja. Ungaris ja 
Rumeenias määratakse trahv vasta -
valt kahe mõõtmise (aastas) vahel 
veest leitud saaste kogusele61, 
Tšehhi Vabariigis ja Slovakkias aga 
arvutatakse trahvisumma üldju -
hul mõõtmise päeval veest leitud 
saastekoguse alusel62. Kontrolli -
koda leiab, et sellistel juhtudel on 
trahvisumma tõenäoliselt väike ja 
selle hoiatav mõju on piiratud.Veereostusmaksu kasutatakse 
osaliselt saasteainete heite 
ärahoidmise vahendina
98 
Saasteainete arv, mille korral maksu 
nõutakse, on eriti piiratud Tšehhi 
Vabariigis, Ungaris ja Slovakkias (vt 
IV lisa ). Seetõttu toimib maks harva 
loas kehtestatud piirnormide või veelgi 
rangemate piirnormide järgimise 
stiimulina.
Liikmesriikide rakendatud 
meetmed ja vahendid 
põllumajandusest lähtuva 
hajureostusega 
tegelemiseks
99 
Tähtis viis põllumajandusest lähtuva 
heite vähendamiseks on põllumajan -
dustavade reguleerimine (nt väetiste 
kasutamise, sõnniku ladustamise, 
pestitsiidide kasutamise ja külvikorra 
eeskirjad jms). Mitu vahendit on kätte -
saadavad (vt punkt 15) heade põlluma -
jandustavade kehtestamiseks või soo -
dustamiseks ning selleks, et edendada 
põllumajandustegevuse vastavust 
keskkonnaalastele õigusaktidele.61 See vastab lubatud kogust 
ületavale kogusele (kogus, mis 
on korrutatud näiteks mg/l 
väljendatud sisaldusega).
62 Lepingutes on üldjuhul 
kindlaks määratud tavapärane 
ajavahemik (tavaliselt 
5–30 päeva), kui ei ole võimalik 
täpselt kindlaks teha aega, mil 
heite piirnorme ületati.
38 Tähelepanekud
100  
Seetõttu uuris kontrollikoda, kas:
– nitraatide direktiivi kasutatakse 
võimalikult tõhusalt nitraadireos -
tuse vähendamise vahendina;
– pestitsiidide kasutamist käsitlevad 
riiklikud tegevuskavad väljenda -
vad kindlat tahet pestitsiidide 
kasutamisega seotud riske ja mõju 
vähendada;
– nõuetele vastavus on heade põllu -
majandustavade juurutamiseks ja 
nende järgimise tagamiseks mõjus;
– maaelu arengu meetmete po -
tentsiaali vee kvaliteediga seotud 
probleemide käsitlemiseks kasuta -
takse täiel määral;
– põllumajandusest lähtuva ha -
jureostuse korral kohaldatakse 
„saastaja maksab” põhimõtet.
Liikmesriigid ei kasuta 
kõiki nitraatide direktiivis 
pakutavaid võimalusi
101  
Nitraatide direktiivi kohaselt (vt 1. ta -
bel) peavad liikmesriigid määratlema 
nitraaditundlikud alad ja vaatama 
määratluse üle vähemalt iga nelja 
aasta järel. Üks määratluse kriteeriume 
on veekogude eutrofeerumise sei -
sund63. 1991. aasta nitraatide direktiivis 
jäeti eutrofeerumise mõiste liigitamise 
kriteeriumid liikmesriikide määratleda. 
Alles 2009. aastal kiitsid liikmesriikide 
(ja Norra) veepoliitika eest vastutavad 
juhid heaks suunisdokumendi eutro -
feerumise hindamise kohta Euroopa 
veepoliitikas.102  
Liikmesriikidel tuli vastu võtta tegevus -
kavad, milles on täpsustatud nõuded, 
mida peavad järgima nitraaditundlike 
alade põllumajandustootjad. Tege -
vuskavad tuleb iga nelja aasta järel 
läbi vaadata ja neisse vajaduse korral 
muudatused teha. Lisaks pidid liikmes -
riigid vastu võtma hea põllumajan -
dustava, mille järgimine on väljaspool 
nitraaditundlikke alasid tegutsevatele 
põllumajandustootjatele vabatahtlik. 
Tegevuskavu ega head põllumajandus -
tava ei ole komisjon ametlikult heaks 
kiitnud. Kui komisjoni hinnangul on 
nende kvaliteet ebapiisav, piirdutakse 
vaid õiguslike meetmete võtmisega  
(vt punkt 47).
Enamik liikmesriike karmistas 
järk-järgult nitraaditundlike 
alade põllumajandustootjate 
suhtes kohaldatavaid nõudeid, 
kuid arenguruumi veel on
103  
Alates ühinemisest ELiga 2004. ja 
2007. aastal on Tšehhi Vabariik, Ungari 
ja Rumeenia nitraaditundlikena mää -
ratletud alasid järk-järgult suurenda -
nud, samas kui Slovakkia on neid 5% 
võrra vähendanud. 7. tabelis  on näi -
datud põllumajandusmaa osakaal, mis 
on praegu neljas liikmesriigis nitraadi -
tundliku alana määratletud.63 Muud kriteeriumid:  
i) põhjavesi sisaldab üle 
50 mg/l nitraate või võib 
sisaldada üle 50 mg/l nitraate 
tegevusetuse korral ning 
ii) mage pinnavesi, eelkõige 
pinnavesi, millest võetakse 
joogivett või mis on selleks 
mõeldud, sisaldab või võib 
sisaldada üle 25 või 50 mg/l 
nitraate, nagu on täpsustatud 
nõukogu 16. juuni 1975. aasta 
direktiivis 75/440/EMÜ 
liikmesriikides joogivee 
võtmiseks mõeldud pinnavee 
nõutava kvaliteedi kohta (EÜT 
L 194, 25.7.1975, lk 26).
39 Tähelepanekud
104  
Rumeenia otsus kohaldada tegevuska -
va kogu riigi suhtes on vee kvaliteedi 
seisukohast põhimõtteliselt positiivne, 
eelkõige arvestades, et Rumeenial on 
kõige väiksem arv toitainetega rikastu -
nud veekogusid (vt II lisa ). Ala laienda -
mine iseenesest ei ole aga piisav vees 
leiduvate toitainete vähendamiseks. 
Varem nitraaditundlikuna määratletud 
alal (ainult 58% põllumajandusmaast) 
tehti vähe edusamme sõnniku asjako -
hases ladustamises, mis on tegevuska -
va üks nõudeid (vt ka punkt 122).105  
Kontrollikoda leidis, et Tšehhi Vaba -
riigi, Ungari ja Rumeenia tegevuskava 
iga läbivaatamisega suurenes nõuete 
arv või neid karmistati, samas kui Slo -
vakkias leevendati teatavaid nõudeid. 
Nõuete karmistamine tuleneb osali -
selt komisjoni tegevusest (vt näited 
1. selgituses ). Asjaolu, et mitut nõuet 
täpsustati, hõlbustab nende kohalda -
mist ja jõustamist.7 . tabelNitraaditundliku alana määratletud põllumajandusmaa 
osakaal seisuga 31.12.2014
LiikmesriikNitraaditundlikel aladel asuva 
põllumajandusmaa osakaalMuutus pärast esimest määratlust
Tšehhi Vabariik 49% +15%
Ungari 63% +42%
Rumeenia58% +625%
2013. aastal otsustas Rumeenia valitsus, et tegevuskava kehtib kogu Rumeenia 
territooriumil1.
Slovakkia 57% –5%
1   Nitraatide direktiivi artikli 3 lõike 5 kohaselt on liikmesriigid vabastatud konkreetsete nitraadi -
tundlike alade kindlaksmääramise kohustusest, kui nad kehtestavad tegevuskavad ja kohaldavad 
neid kogu oma riigi territooriumil.
Allikas : kontrollikoja analüüs riiklike õigusnormide kohta.
40 Tähelepanekud 1. selgitusNäited Tšehhi Vabariigile ja Ungarile esitatud komisjoni nõuete mõju kohta
Liikmesriikidel tuli määratleda tahesõnnikumahutite mahutavus. Mahutavus peaks olema piisavalt suur, et 
mahutis hoiustada sõnnikut, mis on toodetud vähemalt sama pika perioodi jaoks kui periood, mille jooksul 
sõnnikut ei tohi maale laotada. Seega väljendatakse mahutavust kuudes. Tšehhi Vabariigis suurendati mahu -
tavust komisjoni meetme tulemusel. Nõude kohest järgimist ei nõutud põllumajandustootjatelt, kellele hakkas 
see kohustus kehtima 2012. aastal nitraaditundlike alade laiendamise tõttu. Neile võimaldati hoopis ülemine -
kuperiood (nõuete täitmise tähtaeg oli 2015. aasta lõpp). See periood tühistati komisjoni meetme tõttu, mis 
jõustus 2014. aasta keskpaigas.
Ungaris arutas komisjon ladustamiskohustusi ja üleminekuperioode pädevate asutustega. Osa põllumajandus -
tootjate jaoks pikendati esialgseid tähtaegu kuni 31. detsembrini 2014. Seega oli neil nõuete täitmiseks aega 
10 aastat alates oma riigi ühinemisest ELiga. 2013. aastal nitraaditundlikena määratletud alade põllumajandus -
tootjate tähtaeg läga ladustamiseks oli 31.12.2014 ja sõnniku ladustamiseks 22.12.2015. Komisjon neid Ungari 
ametiasutuste seatud üleminekutähtaegu aga ei vaidlustanud.
2. foto. Lägamahuti
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.

41 Tähelepanekud
106  
Kuigi nõudeid on karmistatud, on need 
siiski leebemad kui komisjoni tellimu -
sel 2011. aastal läbi viidud uurimuses65 
esitatud soovitused, mida komisjon 
tegevuskavade hindamisel kasutas. 
Näited on toodud 2. selgituses .
107  
Mitmest küsimusest66, mille kohta 
pidid liikmesriigid määratlema või 
võisid määratleda nitraatide direktiivi 
kohased nõuded, said küsimused, mille 
kohta liikmesriigid pidid määratlema 
GAEC standardid67. Kontrollikoda leidis, 
et GAEC standardid maakorralduse ja 
minimaalse taimkatte säilitamise kohta 
on nelja liikmesriigi tegevuskavades 
esitatuga kas identsed või sellest 
isegi rangemad. Lisaks on veel või -
malusi standardite täiendamiseks (vt 
punkt 135).65 Vt komisjonile 2011. aasta 
detsembris ühe konsortsiumi 
(DLO-Alterra Wageningen UR, 
DLO-Plant research 
International Wageningen UR, 
NEIKER Tecnalia, Derio, 
Hispaania, Tehnoloogia ja 
Bioteaduste Instituut (ITP), 
Varssavi, Poola, Rootsi 
Põllumajanduse ja 
Keskkonnakujunduse Instituut 
(JTI), Uppsala) esitatud 
lõpparuannet „Soovitused 
tegevuskavade 
kehtestamiseks veekogude 
kaitsmist põllumajandusest 
lähtuva nitraadireostuse eest 
käsitleva direktiivi 91/676/EMÜ 
raames”. Need kliimavööndite 
kaupa esitatud soovitused 
tehti kättesaadavaks alles 
2011. aastal ehk 20 aastat 
pärast nitraatide direktiivi 
heakskiitmist.
66 Need küsimused on 
järgmised: tingimused 
vooluveekogude läheduses 
väetiste kasutamise kohta, 
maakasutuskorraldus (sh 
külvikorrasüsteemid) ja 
vihmaperioodidel 
minimaalses koguses 
taimkatte säilitamine. Kaks 
viimast on vabatahtlikud.
67 Asjaomased põllumajanduse 
ja keskkonna üldtingimused 
on järgmised: pinnase 
erosioon (sh minimaalne 
maakorraldus lähtuvalt 
kohapõhistest tingimustest ja 2. selgitusNäited Ungaris ja Rumeenias kehtivatest nõuetest, mis on leebemad kui komisjoni 
tellimusel läbi viidud uurimuses esitatud soovitused
Ungaris kestab periood, mille jooksul on teatud liiki väetiste kasutamine keelatud, 31. oktoobrist 15. veebruari -
ni (3,5 kuud). Soovitustes pakuti viljelusmaa kohta välja periood 1. augustist 1. veebruarini (kuus kuud) võima -
liku kõikumisega pluss/miinus üks kuu.
Rumeenias kehtib üldine reegel, et väetist ei tohi kasutada kuni 12% suuruse keskmise kaldega maatükil asu -
vast vooluveekogust kuni ühe meetri kaugusel ning üle 12% suuruse kaldega maatükil asuvast vooluveeko -
gust kuni kolme meetri kaugusel. Eri liiki veekaitsealade kohta on esitatud muidki erieeskirju.
Soovitustes pakuti välja vähemalt 25 meetri laiused puhverribad64, kusjuures kallakutel (üle 8% suurune kalle) 
peaksid puhverribad olema kaks või isegi kolm korda laiemad. Kirjavahetuses Rumeeniaga väljendas komisjon 
ka arvamust, et puhverribad ei ole piisavalt laiad, kuid ei jätkanud teema käsitlemist.
64 Vooluveekogu ääres asuv maariba, mille suhtes on kehtestatud põllumajanduspiirangud, nt väetiste kasutamise piirangud.
42 Tähelepanekud
108  
Väetiste puhul määrasid liikmesriigid 
kindlaks piirangud kasutatava läm -
mastikukoguse (kg/ha) kohta. Nad ei 
kasutanud aga võimalust näha ette 
sarnased piirangud fosfori jaoks68.
Komisjon on Slovakkia ja Tšehhi 
Vabariigi tegevuskavades 
sisalduvate puuduste tõttu 
täiendavaid meetmeid võtnud
109  
2012. aasta novembris algatas komis -
jon Slovakkia suhtes rikkumismenet -
luse 2011. aastal heakskiidetud teise 
tegevuskava kohta. 2013. aasta jaanua -
ris alustati Tšehhi Vabariigiga katse -
menetlust 2012. aastal heakskiidetud 
kolmanda tegevuskava kohta.
110  
2015. aasta novembriks ei olnud komis -
jon veel esitanud lõplikku seisukohta 
kahe liikmesriigi esitatud asjaomase 
teabe69 ja nende võetud meetmete 
põhjal.Tegevuskavad ei mõjuta veel 
väetiste tarbimist ja mõju 
eutrofeerumisele on raske 
hinnata
111 
Üks näitaja, mis võib iseloomustada 
põllumajandustootjatele kehtestatud 
nõuete piisavust, on lämmastikväe -
tiste tarbimise muutumine. Mineraal -
väetiste70 tarbimine kasvas perioodil 
2004–2012 kõigis neljas liikmesriigis71, 
aga viljelusmaa pindala ei muutunud 
märkimisväärselt. Samas ei ole orgaa -
niliste väetiste (nagu sõnniku) tarbimi -
ne märgatavalt muutunud: ei suurene -
nud ega vähenenud.
112  
Teine kasulik näitaja tegevuskavade 
tõhususe hindamisel on vee eutrofee -
rumise seisundi muutumine, isegi kui 
eutrofeerumine tuleneb kõigi reos -
tusallikate, mitte ainult põllumajandu -
se mõjust.
113  
Liikmesriigid pidid koostama vee 
seirekavad, et mõõta magevee nitraa -
disisaldust ja vaadata üle oma veeko -
gude eutrofeerumise seisund vähemalt 
iga nelja aasta järel. Liikmesriigid 
esitasid viimased rakendusaruanded 
2012. aastal ja need puudutavad pe -
rioodi 2008–2011. Perioodi 2012–2015 
puudutava järgmise aruande tähtaeg 
on 2016. aasta juuni. Nitraatide direk -
tiivi kohast aruandlusperioodi ei ole 
kooskõlastatud veemajanduskavade 
vastuvõtmise ajakavaga72.minimaalse taimkatte 
säilitamine) ja 
vooluveekogude äärsed 
puhverribad. Neljas külastatud 
liikmesriigis kohaldatakse 
erosiooni käsitlevat standardit 
alates 1. jaanuarist 2005 
(Rumeenia puhul 1. jaanuarist 
2007) ja puhverribasid 
käsitlevat standardit alates 
1. jaanuarist 2012.
68 Rumeenia puhul tuvastas 
kontrollikoda teatavatele 
põllumajandusettevõtetele 
kohustuslike väetiste 
majandamiskavade valimi 
põhjal, et agrokeemiat 
käsitlevate uurimuste põhjal 
kindlaksmääratud soovitatud 
väetisekogus hõlmab nii 
lämmastiku- kui ka 
fosforisisaldust.
69 Tšehhi Vabariik saatis viimase 
kirja 2014. aasta novembris ja 
Slovakkia 2015. aasta 
veebruaris. Tšehhi Vabariik on 
juba heaks kiitnud kehtiva 
õigusraamistiku muudatused 
komisjoni märkuste 
arvessevõtmiseks.
70 Väetised jagatakse kahte 
kategooriasse: 
mineraalväetised (nimetatakse 
ka keemilisteks või 
anorgaanilisteks väetisteks) ja 
orgaanilised väetised (nt 
sõnnik).
71 Eurostati andmete põhjal 
(lämmastikväetiste tarbimise 
muutumine riikide lõikes) on 
suurenemise määr järgmine: 
Tšehhi Vabariigis 15%, Ungaris 
7%, Rumeenias 7% ja 
Slovakkias 32%.
72 Kavade aluseks olev 
veekogude seisundi analüüs 
tuli ajakohastada 2013. aastal 
(mis tuleb lisada 2015. aasta 
veemajanduskavasse) ja 
järgmine ajakohastamine 
peab toimuma 2019. aastal 
(mis tuleb lisada 2021. aasta 
kavasse).
43 Tähelepanekud
114  
Veekogude eutrofeerumise seisundi 
muutumise kohta on raske järeldusi 
teha, sest perioodide 2004–2007 ja 
2008–2011 andmed ei ole võrrelda -
vad73. Neid 2012. aasta aruannete 
andmeid nitraatide direktiivi rakenda -
mise kohta ei saanud otse võrrelda ka 
veemajanduskavade andmetega, sest 
kasutatud on erinevaid hindamiskri -
teeriume (vt punkt 101).
115  
Perioodi 2008–2011 kohta esitatud 
andmete põhjal oli Tšehhi Vabariigis, 
Ungaris ja Slovakkias eutrofeerunud 
31–65% pinnaveest. Rumeenias oli 
eutrofeerunud vähem kui 15% jõge -
dest; muude veekogude (nt järved ja 
rannikuvesi) olukorda ei hinnatud nii 
heaks.
Nitraatide direktiivi 
jõustamismehhanismi hoiatav 
mõju ei ole piisav
116  
Nitraatide direktiiv ei sisalda erisätteid 
jõustamismehhanismi kohta.117  
Nõuetele vastavuse süsteemi kehtes -
tamise (vt punkt 133) tõttu peavad 
liikmesriigid kontrollima teatavate 
standardite kohaldamist ja vähendama 
abimakseid nõuetele mittevastavuse 
avastamisel. Kohustusliku majanda -
misnõude nr 474 (SMR-4) alusel peavad 
liikmesriigid kontrollima, kas põlluma -
jandustootjad on kohaldanud nitraate 
käsitlevaid tegevuskavu. Ühise põllu -
majanduspoliitika raames (otsetoetusi) 
ja/või maaelu arengukavade meetmete 
raames abi mittesaavate põllumajan -
dustootjate suhtes ei kohaldata SMR-4 
kontrolle.
118  
Peale SMR-4 kontrollide viivad kõik 
neli liikmesriiki läbi nitraatide direktiivi 
kohaldamise kontrolle (edaspidi „riik -
likud kontrollid”). Külastatud neljast 
liikmesriigist üheski ei kehtinud riiklike 
kontrollide katvust (kontrollitava 
elanikkonna osakaal) ega esinduslikku 
valimit käsitlevaid õiguslikke nõudeid. 
Nende riiklike kontrollidega hõlmatud 
põllumajandustootjate tegelik osakaal 
oli 2012. aastal75 väga väike (vähem 
kui 3%).73 See tuleneb näiteks 
erinevatest 
hindamismeetoditest või 
suurest erinevusest 
seirejaamade arvus.
74 Kohaldatakse Tšehhi 
Vabariigis, Ungaris ja 
Slovakkias alates 2009. aastast 
ning Rumeenias alates 
2012. aastast. 
Programmiperioodil 
2014–2020 kannab see 
numbrit SMR-1.
75 Rumeenia andmed on pärit 
perioodist 2008–2011.
44 Tähelepanekud
119  
Tšehhi Vabariigis ja Slovakkias viib 
riiklikke ja SMR-4 kontrolle läbi sama 
asutus ning teises kahes liikmesriigis 
erinevad asutused. Seoses tegelikult 
riiklike kontrollidega hõlmatud nõue -
tega on olukord liikmesriigiti erinev:
– Ungaris76 ja Slovakkias kuuluvad 
peaaegu kõik tegevuskavade nõu -
ded riiklike kontrollide alla;
– Tšehhi Vabariigis tehakse tegevus -
kava teatavate nõuete üle riiklik -
ke kontrolle ja teiste üle SMR-4 
kontrolle. Et valim on mõlemat liiki 
kontrollide puhul sama, kontrolli -
takse praktikas peaaegu kõiki nõu -
deid, kuid kohaldatavad karistused 
on erinevad (vt punktid 120 ja 144);
– Rumeenias ei ole mitut nõuet 
lisatud juhistesse, mida peavad 
järgima 8–100 loomühikuga põllu -
majandusettevõtete kontrollijad77.
120  
Kontrollikoda leidis, et juhtudel, kui 
riikliku kontrolliga tuvastatakse nõuete 
rikkumine, ei kohaldata alati karistu -
si ja kui kehtestataksegi trahvid, on 
summad väikesed, mis piirab hoiatavat 
mõju:
– Rumeenias ei kohaldata tavali -
selt karistusi 8–100 loomühikuga 
põllumajandusettevõtete kontrol -
lide puhul, vaid nõutakse hoopis 
parandusmeetmete võtmist;– Slovakkias ei kohaldata seadusega 
karistusi mitme probleemi korral 
(nt kui rikutakse ladustamisnõu -
deid või ei peeta kinni väetiste 
kasutamise keeluperioodist);
– Ungaris näeb õigusraamistik 
ette karistuse andmete esitama -
ta jätmise või nitraadireostuse 
korral. Mõlemal juhul on aga trahvi 
ülempiir suhteliselt madal. Pealegi 
on nitraadireostuse karistust raske 
kohaldada, sest selleks on vaja 
i) tõendit, et reostuse põhjustas 
väetiste kasutamise eeskirjade 
rikkumine, ning ii) reostuse ulatuse 
hindamist;
– Tšehhi Vabariigis kohaldatakse 
karistusi väetiste kasutamise ja 
ladustamistingimuste rikkumise 
korral, kuid rikkumise liigist olenev 
keskmine trahv perioodil 2010–
2013 oli suhteliselt väike.
121  
Kokkuvõttes leidis kontrollikoda, et ko -
misjonile saadetud 2012. aasta raken -
dusaruandes esitatud teave läbiviidud 
kontrollide ja avastatud rikkumiste 
kohta oli väga üldine ja vahel ebatäie -
lik. Samuti ei olnud arvnäitajad alati 
usaldusväärsed. Seetõttu on komisjonil 
märkimisväärselt raske üldist olukorda 
hinnata.76 Ungaris puudutab see nende 
põllumajandustootjate 
kontrolle, kes ei kasvata loomi.
77 Enam kui 100 loomühikuga 
põllumajandusettevõtteid 
kontrollib teine asutus. 
Komisjonile 2012. aastal 
esitatud rakendusaruandesse 
lisatud teabe kohaselt 
hõlmavad kontrollid nitraatide 
direktiiviga seoses peamiselt 
ladustamismahu küsimust. 
Kontrollikoda ei saanud teavet 
selle kohta, kas kontrollitakse 
ka põllumajandustootjaid, kes 
ei kasvata loomi, ning sellist 
teavet ei esitatud ka 
komisjonile 2012. aastal 
rakendusaruandes.
45 Tähelepanekud
122  
Kontrollide käigus avastati sageli, et ri -
kutud on tahesõnniku ladustamismahu 
nõuet. Üks teatatud põhjus oli nõuete -
kohaste mahutite ehitamiseks vajalike 
rahaliste vahendite puudumine.
Pestitsiide käsitlevates 
tegevuskavades on 
puudujäägid
123  
Liikmesriigid pidid vastu võtma riikli -
kud tegevuskavad arvuliste eesmär -
kide, meetmete ja ajakavadega, mille 
eesmärk on vähendada pestitsiidide 
kasutamise riske ja mõju (vt 2. tabel ). 
Need tegevuskavad tuli vastu võtta ja 
komisjonile edastada 26. novembriks 
2012.
Tegevuskavadest puuduvad 
arvulised eesmärgid ja 
meetmete rakendamise tähtajad
124  
Kontrollikoda leidis, et riiklikest tege -
vuskavadest puudusid:
– meetmete rakendamise ajakava 
Ungaris ja Slovakkias;
– soovitatud meetmete rakendami -
seks vajalike rahaliste vahendite 
summa Ungaris, Slovakkias ja 
Rumeenias;
– kvantitatiivsed üldeesmärgid, nagu 
pestitsiidide kasutamise või töötle -
missageduse indeksi (pestitsiidide 
kasutamise intensiivsus) vähenda -
mise määr.125  
Positiivsena võib märkida seda, et 
Tšehhi Vabariigi, Rumeenia ja Slovak -
kia tegevuskavad sisaldavad meetmeid 
nõuetekohase suurusega puhveralade 
loomise kohta, kus ei tohi kasutada 
pestitsiide. Rumeenia kohta vt ka 
punkt 135. Ungaril on kehtestatud puh -
verribasid käsitlev meede 2009. aasta 
veemajanduskavas.
126  
2015. aasta keskpaigaks ei olnud 
avaldatud komisjoni aruannet tegevus -
kavade hindamise kohta, mille tähtaeg 
oli 2014. aasta detsembris. Komisjon 
ei ole algatanud rikkumismenetlust 
tegevuskavade meetmete sisu ebapii -
savuse kohta.
Integreeritud tõrjet 
rakendatakse ainult järk-järgult
127  
Pestitsiidide direktiivi järgi peavad 
liikmesriigid alates 1. jaanuarist 2014 
tagama, et kohaldatakse integreeritud 
tõrje üldpõhimõtteid78. Põhieesmärk 
on tagada, et taimekaitsevahendeid79 
kasutatakse nii vähe kui võimalik.78 Integreeritud tõrje tähendab 
kõikide olemasolevate 
taimekaitsemeetodite 
hoolikat kaalumist ja sellele 
järgnevat kohaste meetmete 
kasutuselevõttu. Need 
meetmed peaksid takistama 
kahjulike organismide 
arvukuse kasvu ning hoidma 
taimekaitsevahendite 
kasutamise ja teised 
sekkumisviisid sellisel tasemel, 
mis on majanduslikult ja 
ökoloogiliselt õigustatud ning 
mis vähendab või viib 
miinimumini ohud 
rahvatervisele ja keskkonnale. 
Integreeritud taimekaitse 
rõhutab tervete 
põllukultuuride kasvatamist 
viisil, mis võimalikult vähe 
häirib põllumajandus-
ökosüsteeme ning soodustab 
loomulikke taimekahjustajate 
tõrjemehhanisme.
79 Mõistet „pestitsiid” (muu 
hulgas herbitsiidid, 
fungitsiidid, insektitsiidid) 
kasutatakse sageli samas 
tähenduses mõistega 
„taimekaitsevahend”. Pestitsiid 
on siiski laiem mõiste, mis 
hõlmab ka muid kasutusi kui 
taimed/põllukultuurid, nt 
biotsiidid.
46 Tähelepanekud
128  
Integreeritud tõrje põhimõtete õigeks 
kohaldamiseks on vaja kättesaadavaid 
suuniseid. Aruande koostamise ajal 
toimus liikmesriikides põllukultuuride 
spetsiifiliste suuniste koostamise prot -
sess. Integreeritud tõrje üldpõhimõte -
te järgimine tuleb lisada põhinõudena 
perioodi 2014–2020 maaelu arenguka -
vadesse, mille raames saab rahastada 
ainult põhinõuet ületavate kohustuste -
ga seotud kulutusi.
129  
Integreeritud tõrje kohaldamise edu -
kus sõltub suuniste asjakohasusest 
ning sellistest aspektidest nagu põllu -
majandusettevõtete nõustamisteenus -
tele kättesaadavad rahalised vahendid, 
taimekaitsevahendite kasutajate koo -
litusmeetmete kvaliteet ning nõuete 
kontrollimise lihtsus.
Pestitsiidide direktiivi 
jõustamismehhanismi tuleb 
tugevdada
130  
Direktiivis nõuti, et liikmesriigid mää -
raksid kindlaks kõnealuse direktiivi 
kohaselt vastu võetud riiklike õigus -
normide rikkumise korral kohaldatavad 
karistused. Kontrollikoda leidis, et 
riiklikes õigusnormides kehtestatud 
karistused ei kehti iga liiki rikkumiste 
korral. Näiteks Ungaris, Rumeenias ja 
Slovakkias ei olnud 2015. aasta kesk -
paigaks kehtestatud riiklikes õigusnor -
mides määratletud integreeritud tõrje 
rikkumise korral kohaldatavaid karistu -
si. Samuti ei olnud kõigil juhtudel mää -
ratletud trahve tootemärgisel esitatud 
tingimustele mittevastavate taimekait -
sevahendite kasutamise korral.131  
Kontrollide katvuse kohta puuduvad 
konkreetsed ELi nõuded80. Neljast liik -
mesriigist mitte ühegi riiklikes õigus -
normides ei osutatud kontrollitavale 
minimaalsele andmekogumile. Piiratud 
hulk taimekaitsevahendite kasutamise -
ga seotud aspekte kuulub aga nõuete -
le vastavuse alla:
– SMR-981 kontrollide põhieesmärk 
on kinnitada, et kasutatakse ainult 
lubatud tooteid ja et kasutamine 
on kooskõlas tootemärgisel esita -
tud tingimustega. Kolmes liikmes -
riigis on SMR-9 nõuet kontrollitud 
alates 2011. aastast ja Rumeenias 
alates 2014. aastast;
– eelkõige integreeritud tõrje põhi -
mõtete järgimise kujul toimuv pes -
titsiidide säästlik kasutamine pidi 
algselt nõuetele vastavusse kaasa -
tama alates 2014. aastast. Määruse 
(EL) nr 1306/201382 kohaselt on 
kaasamise ajakava nüüd aga eba -
selge, sest see sõltub liikmesriikide 
tehtud edusammudest pestitsiidi -
de direktiivi rakendamisel.80 Välja arvatud tehniline 
kontroll, mis viiakse läbi 
vastavalt direktiivi 2009/128/
EÜ artiklile 8, mille kohaselt 
peavad kõik pestitsiididega 
töötlemise seadmed läbima 
tehnilise kontrolli 
26. novembriks 2016.
81 Programmiperioodil 
2014–2020 kannab see 
numbrit SMR-10.
82 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrus (EL) 
nr 1306/2013, 17. detsember 
2013, ühise 
põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire 
kohta ning millega 
tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrused (EMÜ) 
nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) 
nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, 
(EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) 
nr 485/2008 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 549).
47 Tähelepanekud
132  
Arvestades, et nõuetele vastavus 
katab piiratud hulga aspekte, peavad 
riiklikud kontrollid katma kõik üle -
jäänud aspektid (nt õhust pritsimine, 
pestitsiididega töötlemise seadmete 
asjakohasus, integreeritud tõrje). Peale 
Slovakkia osutati kõigi liikmesriikide 
tegevuskavades ka vajadusele tugev -
dada taimekaitsevahendite kontrolle.
Nõuetele vastavuse 
mehhanism avaldab mõju, 
kuid seda ei kasutata ära 
täiel määral
133  
Nõuetele vastavus, mis seob ühise 
põllumajanduspoliitika otsetoetused 
mitme nõude järgimisega, kehtestati 
2005. aastal (vt punkt 15). See, mil 
määral saavutatakse sellise mehha -
nismiga keskkonnaalased eesmärgid, 
kõnealusel juhul vee kvaliteedi paran -
damine, sõltub peamiselt liikmesrii -
kide nõuete rangusest ja kehtestatud 
jõustamismehhanismi tõhususest.134  
Liikmesriigid vastutavad nõuetele 
vastavuse süsteemi rakendamise eest. 
Kohustuslike majandamisnõuete83 pu-
hul hõlmab see konkreetsete õigusak -
tide asjaomaste elementide kaasamist 
nõuetele vastavuse tingimustesse. 
GAEC standardite puhul tähendab see 
riiklike või piirkondlike õigusaktide 
asjaomaste standardite kehtestamist 
ning põllumajandustootjatele praktilis -
te kohustuste määramist. Samuti pidid 
liikmesriigid määratlema väetiste84 ja 
taimekaitsevahendite85 kasutamise 
miinimumnõuded, mida kohaldatakse 
maaelu arengukavade teatavate meet -
mete (nt põllumajanduse keskkonna -
meede) suhtes.
Vee kvaliteedi parandamise 
eesmärgil võiks põllumajandus -
tootjate suhtes kohaldatavaid 
nõudeid täiendada
135  
Vee kvaliteedi parandamise seisu -
kohast on eriti tähtsad kaks GAEC 
standardit: i) vooluveekogude äärde 
puhverribade loomise standard ja 
ii) pinnase erosiooni käsitlev standard. 
Ometi ei ole neljast liikmesriigist ükski 
loonud nii suuri puhveralasid, kui on 
soovitatud komisjoni tellitud uuri -
muses (vt punkt 106 ja 2. selgitus ). 
Nitraatide direktiivi nõudeid ületava 
meetmena on Rumeenia keelanud 
pestitsiidide kasutamise neil puhver -
ribadel. Pinnase erosiooni käsitleva 
standardi tõttu liikmesriikides kehtes -
tatud nõuded võiksid olla rangemad, 
nagu nähtub 3. selgituses  esitatud 
näidetest.83 Audit hõlmas järgmisi vee 
kvaliteediga seotud 
kohustuslikke 
majandamisnõudeid: SMR-3 
kanalisatsiooni reoveesetete 
kasutamise kohta 
põllumajandusmaal, SMR-4 
nitraatide direktiivi 
kohaldamise kohta, SMR-9 
taimekaitsevahendite 
turulelaskmise kohta.
84 Väetisi käsitlevad 
miinimumnõuded peavad 
sisaldama muu hulgas 
nitraaditundlikest aladest 
väljaspool asuvate 
põllumajandusettevõtete 
jaoks nitraatide direktiivi (vt 
punkt 102) alusel kasutusele 
võetud head 
põllumajandustava ja 
fosforisaaste alaseid nõudeid.
85 Taimekaitsevahenditega 
seotud miinimumnõuded 
peavad sisaldama muu hulgas 
nõuet, et toodete 
kasutamiseks oleks luba ja et 
koolituskohustus oleks 
täidetud, ohutu hoidmise 
nõudeid, töötlemisseadmete 
kontrollimist ning vee- ja 
muude siseriiklikes 
õigusaktides tundlikeks 
määratletud alade läheduses 
pestitsiidide kasutamist 
käsitlevaid eeskirju.
48 Tähelepanekud
136  
Seoses programmiperioodi 2007–2013 
maaelu arengu toetuste miinimum -
nõuetega (vt punkt 134):
– ei määratlenud neljast liikmesrii -
gist ükski väetiste fosforisaaste 
nõudeid, kuigi seda nõutakse 
asjakohases ELi määruses;
– ei määranud Ungari kindlaks 
asjakohaseid väetiste miinimum -
nõudeid põllumajandustootjatele 
väljaspool tundlikke alasid, ning 
tundlike alade põllumajandustoot -
jate suhtes kehtestatud nõuded ei 
olnud täielikud;
– kehtestasid neli liikmesriiki vee 
lähedal pestitsiidide kasutamist 
käsitlevate eeskirjade raames pea -
asjalikult eeskirjad erikaitsealade, 
nagu olmevee võtmiseks mõeldud 
alade kohta. Vt ka punkt 135 puh -
verribade kohta.137  
Programmiperioodi 2014–2020 maaelu 
arengukavade heakskiitmise kontekstis 
hindas komisjon järgmisi eeltingimusi: 
i) kas GAEC standardid on kindlaks 
määratud ning ii) kas on täidetud  
maaelu arengukavade raames teata -
vate meetmete suhtes kohaldatavad 
miinimumnõuded väetiste ja taime -
kaitsevahendite kohta. Hoolimata 
eespool märgitud puudujääkidest (vt 
punktid 135 ja 136) ei seadnud komis -
jon kahtluse alla kehtestatud nõuete 
asjakohasust ELi veepoliitika eesmärki -
de täitmise mõjususe seisukohast87.
Nõuetele vastavuse 
jõustamismehhanismi ebapiisav 
hoiatav mõju
138  
Ühise põllumajanduspoliitika ja/või 
maaelu arengukavade raames abi 
mittesaavate põllumajandustootjate 
suhtes ei kohaldata nõuetele vastavu -
se kontrolle. Õieti ei ole ühise põllu -
majanduspoliitika otsetoetused ette 
nähtud põllumajandusettevõtetele, 
mille pindala on alla ühe hektari. Kui 
välja arvata Rumeenia88, moodustavad 
alla ühe hektari suuruse pindalaga 
põllumajandusettevõtted põllumajan -
dusmaast väheolulise osa.87 Sarnase tähelepaneku esitas 
kontrollikoda eriaruande 
nr 4/2014 punktis 46.
88 Rumeenia statistikaameti 
andmetel moodustavad alla 
ühe hektari suuruse pindalaga 
põllumajandusettevõtted 54% 
põllumajandusettevõtetest, 
esindades ligi 10% 
põllumajandusmaast.3. selgitusNäited erosiooniga seotud nõuetest, mida võiks kõigis neljas liikmesriigis 
täiendada
Üks erosiooni ulatust mõjutav tegur on istutatud põllukultuuri liik86. Rumeenias ja Slovakkias ei ole erosioo -
niohtlikul maal keelatud ühegi põllukultuuri kasvatamine.
Tšehhi Vabariigis ja Ungaris on keelatud teatavate põllukultuuride kasvatamine kindlaksmääratud kõlvikutel. 
Nende eeskirjadega seotud maa pindala on aga väiksem kui erosiooniohtliku maa tegelik pindala.
86 Pinnase erosiooni eriti suured tekitajad on näiteks reas kasvatatavad põllukultuurid, nagu mais, päevalill ja suhkrupeet.
49 Tähelepanekud
139  
Kontrollikoda järeldab, et valimi suuru -
se poolest ületasid kõik neli liikmesriiki 
perioodil 2011–2013 pisut ELi nõuet89, 
mille kohaselt tuleb hõlmata 1% põllu -
majandustootjatest, kes peavad kohal -
dama nõuetele vastavuse standardeid. 
1% suurune määr tähendab, et keskmi -
se tõenäosuse alusel kontrollitakse iga 
põllumajandustootjat kord 100 aasta 
jooksul.
140  
Samuti järgisid kõik neli külastatud neli 
liikmesriiki ELi nõuet eristada valimi 
riskipõhist90 ja juhupõhist moodus -
tamist. Samas kaotab riskianalüüs 
osaliselt oma mõtte, sest tegelik kont -
rollitud valim ei pruugi hõlmata ainult 
suurima riskiga põllumajandustootjaid. 
See tuleneb asjaolust, et lõppvalikus 
võetakse arvesse ka kontrolle läbi vii -
vale riiklikule/piirkondlikule asutusele 
kättesaadavaid inimressursse.
141  
Kontrollide sisu kohta leidis kontrolli -
koda, et:
– seoses SMR-4 nõudega nitraatide 
direktiivi kohaldamise kohta kata -
vad kontrollid Ungaris, Rumeenias 
ja Slovakkias enamiku nitraatide 
tegevuskavades määratletud 
nõuetest. Tšehhi Vabariigis viiakse 
mõne nitraate käsitleva tegevus -
kava nõudega seoses läbi nõue -
tele vastavuse kontrollid, teistega 
seoses aga riiklikud kontrollid (vt 
punkt 119);– Ungaris olid maaelu arengukavade 
teatavate meetmete suhtes kehti -
vate miinimumnõuete kontrollid 
ebapiisavad (vt punkt 136). Tšehhi 
Vabariigis ja Rumeenias ei kohal -
datud kontrolle sõnniku ladusta -
mismahu nõudele. Rumeenias ei 
olnud määratletud taimekaitse -
vahendite kasutamise miinimum -
nõuete kõiki aspekte ja seega tehti 
kontrollidega kindlaks ainult see, 
kas kasutatud on üksnes lubatud 
tooteid.
142  
Nõuetele vastavuse kontrollide süstee -
mile on omane piirang, et osa nõu -
deid on nende iseloomu tõttu väga 
keeruline kontrollida. Näiteks mõnda 
nõuet on võimalik kontrollida ainult 
teataval perioodil aastas või teatavate 
ilmastikuolude puudumisel (nt tugev 
tuul, jäide), mis ei pruugi tingimata 
kokku langeda kohapealse kontrolli 
ajastusega. Nelja külastatud liikmesrii -
gi kontrollid koondusid enamjaolt teise 
poolaastasse. Talvekuudel ja peamisel 
kasvuperioodil ei toimunud kontrolle 
(Ungaris ja Rumeenias) või toimus neid 
väga vähe. Peale asjaolu, et see on vas -
tuolus teatavate regulatiivsete nõuete -
ga, tähendab see ka seda, et teatavaid 
veega seotud nõudeid ei saa kohapeal 
visuaalselt kontrollida.89 Komisjoni määrus (EÜ) 
nr 1122/2009, 30. november 
2009, millega kehtestatakse 
nõukogu määruse (EÜ) 
nr 73/2009 üksikasjalikud 
rakenduseeskirjad seoses 
põllumajandustootjate 
otsetoetuskavade alusel 
makstavate toetuste nõuetele 
vastavusega, 
ümbersuunamisega ning 
ühtse haldus- ja 
kontrollisüsteemiga ning 
määruse (EÜ) nr 1234/2007 
üksikasjalikud 
rakenduseeskirjad seoses 
veinisektori toetuskavade 
alusel makstavate toetuste 
nõuetele vastavusega (ELT 
L 316, 2.12.2009, lk 65).
90 Kõigis neljas liikmesriigis 
muutusid aastate jooksul 
valimi moodustamiseks 
kasutatud riskitegurid, mis 
näitab, et asjakohaste tegurite 
kehtestamisega on teatavaid 
raskusi.
50 Tähelepanekud
143  
Kontrollide tõhusust mõjutab ka 
asjaolu, et tähtsateks tõenditeks on 
põllumajandustootjate endi poolt 
eelkõige väetisteregistris (mis sisaldab 
andmeid väetamisperioodi ja kasuta -
tud koguste kohta) tehtud avaldused. 
Mida sagedamini registrit ajakohasta -
takse, seda täpsem on teave. Registrit 
tuleb pidada kas järjepidevalt (Ungari, 
Rumeenia ja Slovakkia) või iga kuu 
lõpus ajakohastada (Tšehhi Vabariik).
144  
Viimaseks tuleb mainida, et paljude 
nõuete korral on põllumajandustootja 
nõuetele vastavuse kulud (nt saamata 
jäänud toodang ja sissetulek) suure -
mad kui võimalik määratav trahv, st 
toetussummat võidakse vähendada 
ainult kuni 5%91, ja seega ei ole sellistel 
kärbetel tõelist hoiatavat mõju92.
Maaelu arengu meetmete 
potentsiaali vee kvaliteediga 
seotud probleemide 
käsitlemiseks ei kasutata 
täiel määral
145  
Kehtivaid õigusakte (nt nitraatide di -
rektiivi) täiendavad meetmed, mis esi -
tati veemajanduskavades, olid peami -
selt seotud maaelu arengukavadega93.146  
Kavad sisaldavad meetmeid, mida 
sihtrühm (nt põllumajandustootjad) 
võib vabatahtlikult järgida. Maaelu 
arengu meetmete raames toetust 
saavad isikud võtavad endale kohus -
tuse täita oma liikmesriigi kehtestatud 
eritingimusi.
Põllumajanduse 
keskkonnakavad, mis võivad 
vee kvaliteeti parandada, 
hõlmavad vähem kui 30% 
põllumajandusmaast
147  
Kontrollikoda leidis, et nelja liikmesriigi 
perioodi 2007–2013 maaelu arengu -
kavades kirjeldati põllumajandusest 
lähtuva reostuse kahjulikkust veele 
väga üldiselt ning see ei olnud ilmtin -
gimata järjepidev94 veemajanduskava -
des esitatud teabega95.
148  
Komisjoni määruses (EÜ) 
nr 1974/200696 nimetati meetmed, mis 
võiksid kuuluda maaelu arengukava -
desse. Neljas liikmesriigis kasutatavad 
kõige tähtsamad meetmed, mis aval -
davad vee kvaliteedile otsest positiiv -
set mõju, on järgmised:
– meede 121 „põllumajandus -
ettevõtete moderniseerimine”: 
neli liikmesriiki97 kasutasid seda 
meedet sõnnikumahutite ostu 
rahastamiseks. Iga-aastastes raken -
dusaruannetes, milles kirjeldatakse 
meetmetega seotud edusamme, ei 
ole esitatud teavet mahutite arvu 
ega kaasrahastatud investeeringu -
kulude kohta;91 Komisjoni määruses on säte 
vähendada üldjuhul 
toetussummat 3% võrra. 
Liikmesriikidel on õigus 
summat mitte vähendada, 
alandada määra 1%-le või 
tõsta see maksimaalsele 
5%-le. Kõrgemaid määri 
kohaldatakse nõuete korduva 
rikkumise juhtudel ja kui 
liikmesriik leiab, et nõuete 
rikkumine on tahtlik.
92 Vt eriaruande nr 8/2008 
punkt 69.
93 Neljast külastatud 
liikmesriigist igaühe kohta on 
olemas üks maaelu 
arengukava.
94 Sarnase tähelepaneku esitas 
kontrollikoda eriaruande 
nr 4/2014 punktis 52.
95 Kui maaelu arengukavade 
keskkonnaalase hindamise 
aruanded koostati 
2006. aastal, siis 
veemajanduskavade kohased 
keskkonnaanalüüsid tuli 
lõpule viia hiljemalt 
2. detsembriks 2004 
(veepoliitika raamdirektiivi 
artikkel 5).
96 Komisjoni määrus (EÜ) 
nr 1974/2006, 15. detsember 
2006, milles sätestatakse 
nõukogu määruse (EÜ) 
nr 1698/2005 (Maaelu Arengu 
Euroopa 
Põllumajandusfondist (EAFRD) 
antavate maaelu arengu 
toetuste kohta) kohaldamise 
üksikasjalikud eeskirjad (ELT 
L 368, 23.12.2006, lk 15).
97 Rumeenias teevad mahutid 
kättesaadavaks tavaliselt 
kohalikud asutused. Neile 
asutustele ei olnud maaelu 
arengukavade toetusi ette 
nähtud.
51 Tähelepanekud
– meede 214 „põllumajanduslik kesk -
konnatoetus” (vt punkt 13): meet -
me tähtsus programmiperioodi 
2007–201398 raames eraldatud 
rahaliste vahendite seisukohast on 
liikmesriigiti erinev (vt 8. tabel );
– meede 221 „põllumajandusmaa 
esmane metsastamine99”: see 
meede ei olnud neljas liikmesriigis 
prioriteetne, kuna sellele eraldati 
väga vähe rahalisi vahendeid.149  
Tšehhi Vabariik ja Ungari nimetasid 
vee kvaliteeti edendavate meetmetena 
ka100 meedet 21 1 „ebasoodsate loodus -
like tingimuste toetus mägipiirkonda -
de põllumajandustootjatele”  
ja/või meedet 212 „toetus põlumajan -
dustootjatele ebasoodsate tingimuste -
ga piirkondades, v.a. mägipiirkonnad”. 
Teised kaks liikmesriiki ei maininud 
ühtegi piirkonda, kuigi ka nemad kasu -
tasid nimetatud meetmete raames va -
hendeid. Kontrollikoda on seisukohal, 
et meetmetel on ainult kaudne mõju, 
sest nende põhieesmärk on tagada 
põllumajandusmaa jätkuv kasutami -
ne. Säilitamine ei paranda keskkonna 
olukorda, kuid mittekaitsmine halven -
daks seda101. Tšehhi Vabariigis antakse 
põllumajandustootjatele toetusi ainult 
rohumaa säilitamise eest. Rohumaa on 
vee kvaliteedile kasulikum102 kui maa, 
kus kasvatatakse põllukultuure. Kõigil 
juhtudel aga antakse toetusi selleks, 
et säilitada/kaitsta olemasolevat 
maastikku.98 Programmiperioodiks 
2014–2020 on neli liikmesriiki 
eraldanud samaväärsele 
meetmele vähem vahendeid, 
eriti Slovakkia (63% vähem) ja 
Ungari (43% vähem).
99 Ajakirja Hydrology and Earth 
System Sciences  8. köites (nr 4), 
lk 764–777 avaldatud 
A. Bastrup-Birki ja 
P. Gunderseni artikli „Water 
quality improvements from 
afforestation in an agricultural 
catchment in Denmark 
illustrated by the INCA model” 
kohaselt „[---] vähendab maa 
muutmine intensiivsest 
põllumajandusmaast metsaks 
märkimisväärselt nitraatide 
nõrgumist põhja- ja 
pinnavette, peamiselt tänu 
sellele, et väetiste ja sõnniku 
kasutamise lõpetamisega 
lõpeb ka lämmastiku 
laotamine sellele maale [---].”
100 Aruandlus komisjonile 
eelmääratletud näitaja R6 
kohta – „edukalt majandatav 
piirkond, mis parandab vee 
kvaliteeti”: Tšehhi Vabariik 
844 717 ha (ehk 20% kogu 
põllumajandusmaast) ning 
Ungari 59 959 ha (ehk 1% kogu 
põllumajandusmaast).
101 Slovakkia märkis ära ka 
348 860 hektari suuruse ala 
meetme 226 
„metsapotentsiaali taastamine 
ja ennetustegevus” raames. Et 
põhieesmärk on taastada 
loodusõnnetustest ja 
tulekahjudest laastatud mets, 
ei ole mõju vee kvaliteedile 
otsene, sest meetmega ei 
laiendata metsamaad.
102 Rohumaad võivad vähendada 
pinnase erosiooni. Ka pinnase 
kvaliteet on üldiselt parem kui 
põllumaadel ning võimaldab 
paremat ja/või rohkem 
vihmavee infiltratsiooni, mis 
vähendab äravoolu (mis 
sisaldab pinnases või pinnasel 
olevaid toitaineid).8. tabelMeetmele 214 „põllumajanduslik keskkonnatoetus” 
ette nähtud rahalised vahendid seisuga 31.12.2014 
(väljendatuna miljonites eurodes)
LiikmesriikEelarve (ja osakaal maaelu arengu -
kava riiklikest koguvahenditest)Eelarve täitmine (ja osakaal meetme 
eelarvest)
Tšehhi Vabariik 1101,2 (30%) 1085,7 (99%)
Ungari 1137, 3 (22%) 1169,6 (103%)
Rumeenia 1270,6 (14%) 1340,9 (106%)
Slovakkia 390,2 (15%) 35 7, 3 (92%)
Allikas : maaelu arengukavade 2014. aasta rakendusaruanded.
52 Tähelepanekud
150  
Meetme 214 „põllumajanduslik kesk -
konnatoetus” alla lisasid liikmesriigid 
mitu erinevat kava. Eri kavadele kehti -
vad erinevad kohustused, mis võivad 
hõlmata väetiste ja taimekaitsevahen -
dite kasutamise piiramist või keelamist 
ja/või külvikorda käsitlevaid eeskirju103. 
Kohustused, mida põllumajandustoot -
ja nõustub täitma, peavad minema 
kaugemale kehtivatest asjaomastest 
õigusaktidest, sh kohustuslikest majan -
damisnõuetest ja GAEC standarditest 
(nt väetiste kasutamist käsitlevad 
nõuded peavad olema rangemad kui 
nitraatide direktiivi raames kehtesta -
tud tegevuskavade nõuded).151  
Kavad, mida põllumajandustootjad 
võivad vabatahtlikult järgida, ei ole 
põllumajandustootjate seas võrdselt 
edukad. 9. tabelis  on esitatud liik -
mesriigiti kõige edukamad kavad, 
mille puhul moodustas programmi -
perioodil 2007–2013 nende kavade 
raames toetatud kogupindala (hek -
tarites) 2014. aasta lõpuks enam kui 
10% liikmesriigi põllumajandusmaast. 
Tabelis on näidatud ka põllumajandus -
tootja kohustused seoses väetiste ja 
taimekaitsevahendite kasutamise ning 
külvikorda käsitlevate eeskirjadega.103 Pinnase erosiooni on võimalik 
vähendada või ära hoida 
põllukultuuri muutmisega.9. tabelPõllumajandusmaa osakaal ja kohustused kõige edukamate põllumajanduse 
keskkonnakavade raames seisuga 31.12.2014
LiikmesriikKava (ja toetust saav pindala hektarites1 
protsendina kogu põllumajandusmaast)Kohustused  
(loetelu ei ole ammendav)
Tšehhi VabariikRohumaa säilitamine (16,5%)Kahes kõige tähtsamas allkavas: kasutatava lämmastiku piiramine ja mineraalväe -
tise eemaldamine.
Mahepõllumajandus (10,7%)Ainult lubatud väetiste ja taimekaitsevahendite kasutamine.
Alates 2009. aastast nõukogu määruse (EÜ) nr 834/20072 kohaldamine.
UngariPõllukultuuride tootmise integree -
ritud kava(11%)Nõutav on toitainete haldamise kava3.
Kohaldatakse külvikorda käsitlevaid eeskirju.
Kasutada ainult kindlaksmääratud keskkonnasõbralikke taimekaitsevahendeid.
RumeeniaNn kõrge loodusliku väärtusega 
rohumaad ja traditsiooniline 
põllumajandus(22,2%)Pestitsiidide kasutamine ei ole lubatud.
Keelatud on mineraalväetiste kasutamine ja piiratakse lämmastiku kasutamist 
orgaanilistes väetistes.
SlovakkiaKeskkonnasõbralik 
põllumajandus – põhikava(18,4%)Lubatud on kasutada ainult kindlaid taimekaitsevahendeid. Olenevalt allkavast: 
mineraalväetised on keelatud või piiratakse lämmastiku kasutamist.
1  Arvesse võetakse põllumajanduse keskkonnakohustuste alla kuuluvat kogupindala. Sama ala tohib arvestada mitu korda, kui ühel alal kehtib 
mitu kohustust. Kavade kaupa näitajaid, mis ei hõlma topeltarvestamist, saadaval ei ole.
2  Nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007, 28. juuni 2007, mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja 
määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 189, 20.7.2007, lk 1), mis jõustus 1. jaanuaril 2009.
3  Toitainete haldamise kava põhieesmärk on kehtestada konkreetsetel ajahetkedel vajalikud väetisekogused, võttes arvesse pinnase omadusi, 
põllukultuuride vajadusi, kliimat jms, et saavutada väetiste optimaalne kasutamine ja vältida seeläbi üleväetamist.
Allikas : maaelu arengukavade 2014. aasta rakendusaruanded.
53 Tähelepanekud
152  
Olemasoleva teabe alusel hindab 
kontrollikoda, et neljas liikmesriigis 
kuulub programmiperioodil 2007–2013 
vee kvaliteedile kasulike põllumajan -
duse keskkonnameetmetega seotud 
kohustuste alla 15–30% põllumajan -
dusmaast. Tšehhi Vabariigis, Ungaris ja 
Rumeenias hõlmab aga mõni tähtsam 
kava rohumaid (vt 9. tabel ). Need 
kavad puudutavad peamiselt olemas -
olevaid rohumaid ja kuigi säilitamine ei 
paranda keskkonna olukorda, halven -
daks seda suutmatus olemasolevat 
seisundit säilitada.
153  
Kooskõlas määruse (EÜ) 
nr 1698/2005104 artikliga 39 peavad 
põllumajandustootjad täitma põlluma -
janduse keskkonnakava raames võetud 
kohustusi 5–7 aastat. See, kas pärast 
5–7aastast perioodi jätkavad põlluma -
jandustootjad sarnaste kohustustega, 
sõltub mitmest tegurist, nt rahalise 
abi kättesaadavusest toetuste kujul ja 
kasumlikkuse kaalutlustest.
154  
Kontrollikoja analüüs eri kohus -
tuste kohta tõi ilmsiks järgmised 
puudujäägid:
– hoolimata puhverribade tähtsusest 
veekaitses ei kehtestatud üheski 
põllumajanduse keskkonnakavas 
laiemate ribade nõuet kui see, 
mida põllumajandustootjad pea -
vad täitma GAEC standardite alusel 
(vt punkt 135 ja 2. selgitus );– Rumeenias ja Slovakkias kõige 
tähtsamates kavades kehtestatud 
lubatud väetiste lämmastikukogus 
hektari kohta (vt 9. tabel  (Slovak -
kia põhikava)) on kas väga lähedal 
riigis kasutatavale keskmisele läm -
mastikukogusele (Rumeenias) või 
sellest suurem (Slovakkia) ja järeli -
kult on selliste kavade lisaväärtus 
vee kvaliteedi jaoks eeldatavasti 
väike;
– erosiooni vähendada aitavad 
tähtsaimad kavad on seotud 
olemasolevate rohumaadega (vt 
punkt 152).
Maaelu arengukavade 
jõustamismehhanismi hoiatav 
mõju ei ole piisav
155  
Põllumajanduse keskkonnameetme 
kavad sisaldavad mitut vee kvaliteedile 
kasulikku sätet, kuid need on tõhusad 
vaid nende õigel kohaldamisel. Komis -
joni määruse (EL) nr 65/2011105 kohaselt 
peavad liikmesriigid läbi viima kõigi 
saadud toetusetaotluste halduskont -
rollid ja kohapealsed kontrollid, mis 
hõlmavad sõltuvalt toetuskavast 
vähemalt 5% kõigist toetusesaajatest 
või kuludest.
156  
Oma 2014. aasta tegevusaruandes 
väljendas komisjon (põllumajanduse ja 
maaelu arengu peadirektoraat) kaht -
lusi seoses maaelu arengu kulutuste 
kontrollisüsteemide usaldusväärsuse -
ga106 Rumeenias ja Ungaris.104 Nõukogu määrus (EÜ) 
nr 1698/2005, 20. september 
2005, Maaelu Arengu Euroopa 
Põllumajandusfondist (EAFRD) 
antavate maaelu arengu 
toetuste kohta (ELT L 277, 
21.10.2005, lk 1).
105 Komisjoni 27. jaanuari 
2011. aasta määruse (EL) 
nr 65/2011, millega 
kehtestatakse nõukogu 
määruse (EÜ) nr 1698/2005 
rakendamise üksikasjalikud 
eeskirjad kontrollimenetluse 
rakendamise ja maaelu arengu 
toetusmeetmete nõuetele 
vastavuse kohta (ELT L 25, 
28.1.2011, lk 8), artiklid 11, 12 
ja 25.
106 Kinnitus, et kehtestatud 
kontrollisüsteemid tagavad 
piisaval määral 
raamatupidamisarvestuse 
aluseks olevate tehingute 
seaduslikkuse ja korrektsuse.
54 Tähelepanekud
157  
Kontrollikoda leiab, et ELi põllumajan -
duse keskkonnatoetuste kontrollisüs -
teem ei ole piisavalt tõhus107. Peamised 
põhjused: i) põllumajandustootjatel ei 
ole erilist stiimulit nõuete täitmiseks, 
sest tehtud jõupingutusi ei hüvita 
kohene hea mõju põllumajanduset -
tevõttele, ii) kohapealsete kontrollide 
määr on madal108 ning iii) karistuste 
ja toetuste kärpimise süsteemil ei ole 
suurt hoiatavat mõju109.
Põllumajandusest lähtuva 
hajureostuse korral 
rakendatakse „saastaja 
maksab” põhimõtet ainult 
piiratud ulatuses
„Saastaja maksab” põhimõtet on 
raske kohaldada
158  
Keskkonnavastutuse direktiivi110 
kohaselt tuleks keskkonnakahjustuste 
ärahoidmisel ja parandamisel järgida 
„saastaja maksab” põhimõtet: käitaja, 
kelle tegevus on põhjustanud keskkon -
nakahjustuse, tuleb lugeda majandusli -
kult vastutavaks. Ühtlasi tunnistatakse 
direktiivis, et keskkonnavastutus ei ole 
sobiv vahend käsitlemaks ulatuslikku 
hajureostust, sest sellisel juhul ei ole 
kahjulikku keskkonnamõju võimalik 
seondada teatud üksikisikute tegude -
ga või tegematajätmistega.159  
„Saastaja maksab” põhimõtte kohal -
damisega põllumajandusest lähtuva 
hajureostuse valdkonnas kaasnevad 
metoodilised probleemid: ühelt poolt 
on raske saastajat kindlaks teha ja tei -
salt on keeruline tuvastada põhjuslikku 
seost põllumajandustootja teatava 
tegevuse ning tekitatud reostuse või 
kahju vahel.
160  
Põllumajanduses loetakse „saastaja 
maksab” põhimõtte rakendamiseks 
piirangute kehtestamist põllumajan -
dustootjatele (nt nitraate käsitlevate 
tegevuskavadega kehtestatud nõu -
ded) ilma rahalise hüvitise andmiseta. 
Samas aga, kui põllumajandustootjaid 
tasustatakse vabatahtliku keskkon -
naalases tegevuses osalemise eest, 
nt meetme 214 „põllumajanduslik 
keskkonnatoetus” raames, on „saas -
taja maksab” põhimõtte asemel 
tegemist pigem tootja tasustamise 
põhimõttega.
161  
Üks võimalus reostusega seotud 
keskkonnakulude (keskkonnakahju 
maksumus) katmiseks on kohaldada 
asjakohast karistussüsteemi juhul, kui 
põllumajandustootjad ei järgi neile 
kehtestatud piiranguid. Kontrollikoda 
tuvastas sellega seoses mitu puudu -
jääki (vt punktid 120, 130, 144 ja 157). 
Nõuetele vastavus võib osutuda kasu -
likuks, kuid ainult osaliseks vastuseks 
„saastaja maksab” põhimõttele, sest 
trahvisummat ei arvutata tekitatud 
kahju maksumuse põhjal, mistõttu see 
võib hõlmata vaid osa tekitatud kulu -
dest. Paljudel juhtudel ei ole karistused 
proportsioonis põllumajandustootja 
poolt rikutud nõuetele vastavuse tingi -
muste tõsidusega.107 Vt eriaruanne nr 23/2014 „Vead 
maaelu arengu kulutustes: mis 
on nende põhjused ja mida 
tehakse nende 
parandamiseks?”, punktid 59, 
62, 64 ja 65 ( http://eca.europa.
eu).
108 5% suurune määr (vt 
punkt 155) tähendab, et 
keskmise tõenäosuse alusel 
kontrollitakse iga 
põllumajandustootjat kord 
20 aasta jooksul.
109 Äärmuslikel juhtudel, kui 
põllumajandustootjad ei ole 
täitnud ühtegi kohustust ja 
kogu toetus nõutakse tagasi, 
võivad tootjad olla samas 
olukorras nagu siis, kui nad ei 
oleks kohustust üldse 
võtnudki.
110 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 21. aprilli 2004. aasta 
direktiivi 2004/35/EÜ 
(keskkonnavastutusest 
keskkonnakahjustuste 
ärahoidmise ja parandamise 
kohta) (ELT L 143, 30.4.2004, 
lk 56), mida muudeti 
direktiiviga 2006/21/EÜ (ELT 
L 102, 11.4.2006, lk 15) ja 
direktiiviga 2009/31/EÜ (ELT 
L 140, 5.6.2009, lk 114), 
põhjendus 2.
55 Tähelepanekud
162  
Teine võimalus „saastaja maksab” 
põhimõtte rakendamiseks ja kulude 
katmiseks on kasutada majanduslikke 
vahendeid (nt väetiste või taimekaitse -
vahendite keskkonnamaksud). Nii Slo -
vakkia kui ka Tšehhi Vabariik kavatse -
sid analüüsida majanduslike vahendite 
kasutamist sellistel eesmärkidel, kuid 
ei Ungari ega Rumeenia maininud oma 
veemajanduskavades majanduslike 
vahendite võimalikku kasutamist.
Komisjon ei nõua liikmesriikidelt 
hajureostuse kulude katmise 
tagamist
163  
Veepoliitika raamdirektiivis (artikkel 9) 
nõutakse, et veekasutuse eri valdkon -
nad111 annaksid piisava panuse vee -
varustusteenuste kulude112 katmisse. 
Direktiivi artikli 9 järgimine on üks 
kriteeriumidest, mille alusel hinna -
ta programmiperioodiks 2014–2020 
kehtestatud konkreetse eeltingimuse 
täitmist.164  
Komisjon hindas direktiivi artikli 9 
järgimist partnerluslepingute heaks -
kiitmise kontekstis ja konkreetsemalt 
seoses põllumajandusega perioodi 
2014–2020 maaelu arengukavade 
heakskiitmise raames. Komisjon 
märkis kõigi nelja liikmesriigi kohta, et 
põllumajandussektorist lähtuva haju -
reostuse kulud tuleks välja arvutada 
ning lisada kulude ja nende katmise 
majandusanalüüsi, kuid ta ei nõua 
tegevuskava liikmesriikidelt, kes ei kata 
hajureostuse kulusid või teevad seda 
ainult osaliselt.
165  
2015. aasta teatises113 märkis komis -
jon, et veemajanduskavade meetmed 
keskkonna- ja ressursikulude katmise 
kohta on piiratud. Komisjon ei ole veel 
esitanud suuniseid kulude katmise või -
malike meetodite ja valdkonna parima -
te tavade kohta.111 Kõik tegevused, millel on suur 
mõju vee seisundile.
112 Veevarustusteenuste kulud 
sisaldavad keskkonna- ja 
ressursikulusid. 
Keskkonnakulud on sellise 
kahju maksumus, mida 
veekasutuse valdkonnad 
tekitavad keskkonnale ja 
ökosüsteemidele ning 
keskkonna kasutajatele (nt vee 
ökosüsteemide ökoloogilise 
kvaliteedi vähendamine või 
tootliku pinnase sooldumine 
ja degradatsioon). 
Ressursikulud on muude 
veekasutuse valdkondade 
kasutamata jäänud võimaluste 
maksumus; võimaluste 
kasutamata jätmine tuleneb 
sellest, et ressursi vähenemise 
määr on kõrgem kui selle 
toitumise või taastumise määr 
(nt kui võetakse liiga palju 
põhjavett).
113 9. märtsi 2015. aasta teatis 
COM(2015) 120 final: 
„Veepoliitika raamdirektiiv ja 
üleujutuste direktiiv: 
meetmed ELi vee hea seisundi 
saavutamiseks ja üleujutusriski 
vähendamiseks”.
56
 Järeldused  
ja soovitused
166  
Neljal liikmesriigil on veel palju teha, et 
saavutada pinnavee hea kvaliteet, mis 
on veepoliitika raamdirektiivi peamine 
eesmärk. Vee kvaliteedi alal tehtavate 
edusammude kiirendamiseks pea -
vad liikmesriigid oma jõupingutusi 
suurendama.
Veemajanduskavade 
kasutamine vee parema 
kvaliteedi saavutamise 
vahendina
167  
Veemajanduskava kui integreeritud 
veemajanduse saavutamise vahendi 
kehtestamine oli 2000. aasta veepolii -
tika raamdirektiivi üks tugevusi, kuid 
tegelikult on kavades puudujääke 
seoses reostuse kindlakstegemise ja 
parandusmeetmete määratlemisega.
168  
Nelja liikmesriigi 2009. aasta veema -
janduskavade ja 2015. aasta esialgsete 
ajakohastatud versioonide võrdlusest 
nähtus, et veekogude ökoloogiline ja 
keemiline seisund on paranenud vähe. 
Kontrollikoda märgib siiski, et edu -
sammud veekogude seisundi üksikute 
tegurite puhul võivad jääda varju reeg -
li „üks halb – kõik halb” kohaldamise 
tõttu114. Seisundi paranemise madalat 
taset oli oodata, arvestades, et suure 
arvu veekogude suhtes ei kohaldatud 
hea seisundi saavutamise 2015. aasta 
tähtaega (vt punktid 26, 27, 45 ja 46).169  
Nelja liikmesriigi seiresüsteemide 
puudujääkide tõttu ei olnud andmeid 
veekogu halba seisundit põhjustava 
reostuse liigi ega eri reostusallikate 
suhtelise tähtsuse kohta. Andmete 
võrreldavust mõjutas ka asjaolu, et 
nelja liikmesriigi seas oli suuri erinevusi 
hinnatud konkreetsete füüsikalis-kee -
miliste saasteainete arvus. Terviklike 
andmete puudumine takistab sihipä -
raste ja kulutõhusate meetmete kind -
laksmääramist (vt punktid 28–32).
170  
Liikmesriikide huvi olukorda paran -
davate meetmete kindlaksmääramise 
vastu oli piiratud ja seepärast oli selles 
valdkonnas piiratud ka veemajandus -
kavade lisaväärtus (vt punktid 33–41), 
sest:
– nendes keskendutakse põhimeet -
metele, st kehtivate õigusaktide 
(ELi direktiivid) rakendamisele, 
ning
– muud põhimeetmed ja lisameet -
med kas ei hõlma kõiki reostus -
probleeme, ei sisalda teatavate 
vahendite pakutavate võimaluste 
hindamist või ei ole nende ulatus 
selge.114 Veekogu lõpliku seisundi 
määrab hindamisprotsessi 
käigus avastatud halvim 
element.
57 Järeldused ja soovitused 
171  
Lisaks on veemajanduskavades parimal 
juhul ainult osaliselt viidatud erinevate 
meetmete eeldatavale mõjule. Teave 
meetmete rakendamiseks vajaliku 
rahasumma ja selle kättesaadavuse 
kohta ei ole täielik. Veemajanduska -
vade ettevalmistajate ning rahaliste 
vahendite heakskiitjate ja eraldajate 
vaheline kooskõlastamine ei ole alati 
tagatud (vt punktid 42–44).
172  
Komisjon töötas koos liikmesriikide -
ga välja veepoliitika raamdirektiivi 
kohaldamise suunised. Lisaks esitas 
komisjon mitmes teatises 2009. aasta 
veemajanduskavade kohta liikmesriigi -
põhiseid soovitusi. Komisjon ei alus -
tanud nelja liikmesriigi suhtes 2009. 
aasta kavades tuvastatud puudujääki -
de kohta rikkumismenetlusi. Perioodi 
2014–2020 rakenduskavades täpsusta -
tud meetmed, mida tuleb võtta asja -
kohase eeltingimuse täitmata jätmise 
korral, ei hõlmanud kõiki puudujääke. 
Selle asemel loodab komisjon liikmes -
riikide heale tahtele ja pühendumusele 
suurendada jõupingutusi kahepoolse -
te kohtumiste protokollides märgitud 
nõudmiste põhjal. 2015. aasta esialg -
setes veemajanduskavades on jätku -
valt arvukalt erandeid hea seisundi 
saavutamise tähtajast ning paljud 
kontrollikoja ja komisjoni leitud puu -
dujäägid seoses sobivate meetmete 
kindlaksmääramisega on endiselt alles 
(vt punktid 47–50).1. soovitus
Komisjon peaks:
a) esitama rohkem eristatud aru -
andluse suunised vee kvaliteedi 
valdkonnas tehtud edusammude 
kohta, mis võivad jääda varju reegli 
„üks halb – kõik halb” kohaldamise 
tõttu;
b) edendama andmete võrreldavust, 
näiteks vähendades ökoloogilise 
seisundi hindamiseks kasutatavate 
füüsikalis-keemiliste ainete arvu 
erinevusi;
c) jätkama järelevalvet liikmesriikide 
edusammude üle vee hea kvalitee -
di saavutamisel, mis on veepoliiti -
ka raamdirektiivi eesmärk.
Liikmesriigid peaksid:
d) tagama kvaliteetse veeseire, et 
saada veekogude kaupa täpset 
teavet reostuse olukorra ja päritolu 
kohta, mis võimaldab parandus -
meetmete täpsemat suunamist ja 
suurendab nende kulutõhusust. 
Näiteks põllumajanduses võiks see 
tähendada kohustuslike ja vaba -
tahtlike meetmete mõjusa kombi -
natsiooni leidmist;
e) esitama oma veemajanduskavades 
i) selged põhjendused veepolii -
tika raamdirektiivi tähtaegadest 
erandite tegemise kohta, ii) teabe 
meetmete rakendamise rahasta -
mise kohta ja iii) teabe meetmete 
eeldatava mõju kohta;
f) tagama veemajanduskavade meet -
meid määratlevate ja projektide 
rahastamist heakskiitvate asutuste 
vahelise kooskõlastuse.
58 Järeldused ja soovitused 
Meetmete rakendamine 
asula- ja tööstusreovee 
põhjustatud reostuse 
vähendamiseks
173  
Liikmesriigid tegid edusamme orgaa -
nilise ja toitainereostuse eemaldamisel 
asulareoveepuhastitest ärajuhitavast 
reoveest. Veereostuse vähendamiseks 
olemasolevaid vahendeid, nagu jõus -
tamismehhanism ja veereostusmaks, 
aga ei kasutatud piisavalt hästi.
Linnastud
174  
Seoses asulareovee puhastamise direk -
tiivi rakendamisega (vt punktid 53–65), 
mis on linnastutest lähtuva reostuse 
korral põhimeede, tehti edusamme 
reovee kogumises (st suurenes kana -
lisatsioonisüsteemiga ja puhastiga 
ühendatud kodumajapidamiste arv) ja 
reovee nõuetekohases puhastamises. 
Kõik neli liikmesriiki olid aga direktiivi 
rakendamise vahe- või lõpptähtaega -
de ajakavast maas (vt ka eriaruande 
nr 2/2015 järeldused ja soovitused).175  
2009. aasta veemajanduskavades 
puudus teave muude põhimeetmete ja 
lisameetmete kohta, mida tuleb võtta 
seoses veekogudega, mille seisundit ei 
hinnatud heaks:
– puhastiga veel ühendamata reovee 
kohta ei olnud märgitud, kuidas ka -
vatsetakse reostuskoormusega te -
geleda (individuaalsetesse süstee -
midesse juhitav reostuskoormus 
linnastute puhul, mille ie on 2000 
või suurem, ja reostuskoormus lin -
nastute puhul, mille ie on väiksem 
kui 2000) (vt punktid 58–60);
– puuduvad viited sellele, millised 
asulareoveepuhastid vajavad 
rangemaid heite piirnorme (v.a Ru -
meenia kavas) (vt punktid 66–68);
– mikrosaasteainete küsimust ei 
käsitletud. Neljas liikmesriigis ei 
ole ELi tasandi ega riiklikke õigus -
norme heite piirnormide kohta (vt 
punktid 69–70).
176  
Jõustamismehhanismiga seoses järel -
dab kontrollikoda, et reoveepuhastite 
käitajate kasutatav enesekontrolli 
süsteem heitvee kontrollimiseks oli 
üldiselt rahuldav. Riiklike kontrollide 
süsteemis leidus aga puudujääke, sest 
kontrollide sagedust ei olnud ette 
kirjutatud ja mõnes liikmesriigis oli see 
väike (Slovakkia) või ei saanud seda 
hinnata (Ungari). Lisaks on Rumeenias 
kontrollide hoiatav mõju piiratud, sest 
heite piirnormide ületamise korral 
eelistatakse teha trahvi asemel hoiatus 
(vt punktid 71–78).
59 Järeldused ja soovitused 
177  
„Saastaja maksab” põhimõtte rakenda -
mise korral nõutakse reovett keskkon -
da juhtivatelt käitistelt veereostusmak -
su tasumist, kuid sellest on teatavaid 
erandeid Tšehhi Vabariigis, Rumeenias 
ja Slovakkias. Maksu ei nõuta iga 
orgaanilist ja toitainereostust näitava 
parameetri pealt ning maksusum -
mad saasteainete kaupa (keskkonda 
juhtimine mg/l) on neljas liikmesriigis 
väga erinevad. Tšehhi Vabariigis ja 
Slovakkias võib teatavate parameetrite 
suhtes kehtestatud maks mõjutada 
lubades kehtestatud heite piirnormide 
järgimist (sest parameetritest kinni -
pidamisel maksu ei nõuta), samas kui 
Ungaris ja vahel ka Rumeenias võib see 
ergutada järgima kehtestatud heite 
piirnormidest rangemaid piirnorme 
seoses nende parameetritega, mille 
suhtes on kehtestatud maks. Mõju ole -
masolu sõltub makstavast summast: 
üheski veemajanduskavas ei hinnatud 
hoiatavat mõju (vt punktid 79–82).
Tööstuskäitised
178  
Teatavad tööstuskäitiste kategooriad 
kuuluvad tööstusheidete direktii -
vi reguleerimisalasse (põhimeede). 
Parimat võimalikku tehnikat käsitle -
vates järeldustes, mille komisjon teeb 
tööstusharude kaupa, on osutatud 
heite piirnormidele. 2015. aasta lõpuks 
oli tehtud vaid seitse sellist järeldust 
(vt punkt 85).179  
2009. aasta veemajanduskavadest puu -
dusid muud põhimeetmed ja lisameet -
med veekogude kohta, mille seisundit 
ei hinnatud heaks: puudusid konk -
reetseid saasteaineid või heite kesk -
konda juhtijaid puudutavad meetmed 
(nt osutamine keskkonda juhtimise 
lubadesse lisatavatele konkreetsetele 
ainetele ja piirnormidele). Ungari ja 
Slovakkia lisasid oma veemajanduska -
vadesse meetmetena lubade väljas -
tamise korra või konkreetsete lubade 
läbivaatamise. Kontrollikoda leidis aga, 
et mitme puudujäägi ja väljajätmise 
tõttu ei ole läbivaatamine tõhus (vt 
punktid 87–92).
180  
Kontrollikoda järeldab, et (vt 
punktid 89–91):
– heite piirnormide kehtestami -
sel sõltuvad pädevad asutused 
teataval määral heite keskkonda 
juhtijate esitatud teabest. Seda 
eriti siis, kui riiklikes õigusnormi -
des on kehtestatud ainult suuna -
vad piirnormid või neid ei olegi 
kehtestatud;
– ainult mõnel juhul sisaldavad 
tööstusreovett vastuvõtvate asula -
reoveepuhastite reovee keskkonda 
juhtimise load muude saasteainete 
kui orgaanilise materjali ja toitaine -
te piirnorme.
60 Järeldused ja soovitused 
181  
Jõustamismehhanismi raames tehakse 
tööstusheidete direktiivi reguleeri -
misalasse mittekuuluvate tööstuskäi -
tiste poolt reovee kaudse (ühiskana -
lisatsioonivõrgu kaudu) keskkonda 
juhtimise suhtes vähe riiklikke kontrol -
le. Selle asemel tegid asulareoveepu -
hastite käitajad enamikul juhtudel (28 
auditeeritud puhastist 85%) kohapeal -
set kontrolli tööstuskäitistes. Tšehhi 
Vabariigis ja Slovakkias määratud 
trahvide hoiatav mõju on aga tõenäo -
liselt piiratud. Heite otse keskkonda 
juhtijate kontrollidega seoses on olu -
kord sarnane punktis 176 kirjeldatuga 
(asulareoveepuhastite kontrollid) (vt 
punktid 93–97).
182  
Veereostusmaks võib ainult harvadel 
juhtudel mõjutada järgima lubades 
kehtestatud heite piirnorme või mine -
ma neist kaugemale, sest maksu nõu -
takse ainult piiratud arvu saasteainete 
korral (orgaanilised ained, toitained ja 
mõned raskmetallid) (vt punkt 98).2. soovitus
Komisjon peaks:
a) hindama, kuidas kõige paremini 
kehtestada siduvaid kriteeriume 
liikmesriikide tõhusa kontrolli 
jaoks, mis hõlmab tööstusheidete 
direktiivi reguleerimisalasse mitte -
kuuluvaid reoveepuhasteid.
Liikmesriigid peaksid:
b) osutama, milliste veekogude kohta 
on nende ebapiisava kvaliteedi tõt -
tu vaja kehtestada konkreetsetele 
heite keskkonda juhtijatele meet -
meid. Asulareoveepuhastite puhul 
hõlmab see lubades selliste heite 
piirnormide kehtestamist, mis on 
rangemad kui seadusega orgaani -
lise ja toitainereostuse parameet -
ritele kehtestatud normid, ning 
piirnormide kehtestamist priori -
teetsetele ja muudele keemilistele 
ainetele või mikrosaasteainetele;
c) hindama jõustamismehhanisme ja 
tagama nende tõhususe, eelkõige 
kohaldatavate trahvide vajaliku 
katvuse ja hoiatava mõju;
d) hindama, kas veereostusmak -
su saab kasutada majandusliku 
vahendina, et rakendada „saastaja 
maksab” põhimõtet vähemalt pea -
miste vee kvaliteeti kahjustavate 
ainete suhtes.
61 Järeldused ja soovitused 
Meetmete rakendamine 
põllumajandusest lähtuva 
hajureostusega 
tegelemiseks
183  
Üldjoontes kasutasid liikmesriigid 
paremini ära nitraatide direktiivi, kuid 
ei soovinud täiel määral kasutada 
selliseid olemasolevaid vahendeid 
nagu jõustamismehhanismid, nõuetele 
vastavuse GAEC standardid, maaelu 
arengu meetmed ja „saastaja maksab” 
põhimõte.
184  
Seoses nitraatide direktiivi rakendami -
se ja tähtsaima põhimeetmega põllu -
majandusest lähtuva reostuse kohta 
tugevdasid Tšehhi Vabariik, Ungari ja 
Rumeenia järk-järgult nitraaditundlike 
alade põllumajandustootjate suhtes 
kohaldatavaid nõudeid. Selle peamine 
ajend oli komisjoni tegevus. Slovakkia 
ei järginud piisaval määral komisjoni 
soovitusi ja seepärast algatas komisjon 
2012. aastal Slovakkia suhtes rikkumis -
menetluse (vt punktid 101–110).
185  
Hoolimata kolmes liikmesriigis tehtud 
edusammudest tuleks nõudeid siiski 
veel karmistada (vt punktid 111–115).186  
Eutrofeerumise suundumust ei saa 
hinnata, sest andmed ei ole võrrelda -
vad. Kontrollikoda märgib, et nitraatide 
direktiivi kohane aruandlusperiood ei 
lange kokku veepoliitika raamdirektiivi 
omaga (vt punktid 113–114).
187  
Seoses muude põhimeetmete ja 
lisameetmetega (vt punktid 123–129 ja 
135–137) järeldab kontrollikoda, et:
– pestitsiidide kasutamist käsitlevad 
meetmed olid kas ebamäärased 
või viitasid pestitsiidide tegevuska -
vadele. Osast kavadest puuduvad 
aga arvulised eesmärgid, rakenda -
mise tähtajad ja teave meetmete 
rakendamiseks vajalike rahaliste 
vahendite kohta. 2015. aasta kesk -
paigaks ei olnud komisjon alga -
tanud rikkumismenetlusi nende 
kavade puudujääkide kohta;
– GAEC standardeid ja maaelu 
arengu valdkonna miinimumnõu -
deid oleks asjakohane karmistada. 
Komisjon ei hinda süstemaatiliselt 
nõuete asjakohasust ELI veepoliiti -
ka eesmärkide täitmise mõjususe 
seisukohast ning kontrollib üksnes 
nende olemasolu ja asjaskohasust;
62 Järeldused ja soovitused 
– liikmesriigid ei kehtestanud piiran -
guid põllumajandusmaal kasutata -
va fosforväetise kogusele (kg/ha);
– liikmesriigid toetuvad peamiselt 
vabatahtlikele põllumajanduse 
keskkonnameetmetele.
188  
Maaelu arengu meetmete potentsiaali 
vee kvaliteediga seotud probleemide 
käsitlemiseks ei kasutata täiel määral 
(vt punktid 145–154):
– programmiperioodil 2007–2013 oli 
vee kvaliteeti edendavate põllu -
majanduse keskkonnameetmetega 
seotud kohustustega kaetud  
15–30% põllumajandusmaast. Pal -
juski puudutab see aga põlluma -
jandustootjate võetud kohustusi 
olemasolevate rohumaade säilita -
miseks. Säilitamine on positiivne, 
kuid ei aita parandada vee kva -
liteeti. Lisaks ei ole kindlustatud 
pikaajaline mõju vee kvaliteedile, 
sest kohustusi tuleb täita vaid 
viie- kuni seitsmeaastase perioodi 
jooksul;
– ühe hektari maa kohta kasutatava 
lämmastikväetise koguse piiran -
gud on sarnased Rumeenias ja 
Slovakkias kohaldatud keskmisega 
või leebemad ning järelikult on 
lisaväärtus vee kvaliteedi jaoks 
tõenäoliselt väike.189  
Põllumajandustootjale võib kehtida 
terve kogum jõustamismehhanisme: 
ELi tasandil reguleeritavad nõue -
tele vastavuse kontrollid, maaelu 
arengutoetuste kontrollid ning ka 
nitraadi  direktiivi alla kuuluvad ja 
taimekaitsevahendite valdkonna 
riiklikud kontrollid (vt punktid 116–122, 
130–132, 138–144 ja 155–157). Kõiki 
neid kontrolle mõjutavad neile oma -
sed piirangud, nagu see, et tähtsateks 
tõenditeks on põllumajandustootjate 
endi tehtud avaldused. Lisaks sellele:
– on nõuetele vastavuse ja maaelu 
arengu kontrollide hoiatav mõju 
piiratud. See tuleneb peamiselt 
nende ülesehitusest: katvus 
on väike (vastavalt 1% ja 5%) ja 
karistused (toetuste kärped) on 
väiksemad kui nõuetele vastavuse 
kulud. Nitraatide direktiivi kohastel 
riiklikel kontrollidel on sarnased 
puudused;
– osutasid kõik külastatud liikmes -
riigid peale Slovakkia oma pestit -
siidide tegevuskavades vajadusele 
tugevdada pestitsiididega seotud 
kohustuste täitmist. Auditi ajal ei 
täpsustanud neli liikmesriiki kont -
rollide vajalikku katvust ega igat 
liiki rikkumiste korral määratavaid 
trahve.
63 Järeldused ja soovitused 
190  
Peale selle muutub integreeritud tõrje 
põhimõte nõuetele vastavuse raames 
kohustuslikuks alles siis, kui on tehtud 
edusamme sellistes valdkondades 
nagu suunised, kutsekvalifikatsioonid 
ja kontrollitavate nõuete määratlemine 
(vt punkt 131).
191  
„Saastaja maksab” põhimõtte raken -
damisega põllumajandusest lähtuva 
hajureostuse valdkonnas kaasnevad 
metoodilised probleemid. Tavaliselt 
loetakse „saastaja maksab” põhimõt -
te rakendamise üheks võimaluseks 
kohustuste kehtestamist põllumajan -
dustootjatele ilma rahalise hüvitise 
andmiseta (nagu tehakse nitraatide 
tegevuskavades). Trahvide kohalda -
mine nõuete rikkumise korral võib 
hüvitada reostuse tekitatud kulud. 
Kontrollikoda tuvastas aga trahvide 
kasutamisega seoses mitu puudujääki. 
Teine põhimõtte kohaldamise viis on 
kasutada keskkonnamakse (nt väetiste 
või pestitsiidide kasutamise maksud) 
ning Tšehhi Vabariik ja Slovakkia 
kavatsevad selliste maksude kasuta -
mist uurida. Komisjon ei nõudnud, et 
neli liikmesriiki võtaksid konkreetseid 
meetmeid kulude katmise tagamiseks, 
ega avaldanud suuniseid võimalike 
kulude katmise meetodite kohta (vt 
punktid 158–165).3. soovitus
Komisjon peaks:
a) jätkama jõupingutusi tagamaks, et 
liikmesriigid kasutaksid võimalikult 
hästi nitraatide tegevuskavade 
nõudeid ja et nad rakendaksid pes -
titsiidide tegevuskavu mõistliku aja 
jooksul;
b) hindama süstemaatiliselt mitte 
üksnes liikmesriikides vastu võetud 
GAEC standardite ja miinimum -
nõuete olemasolu, vaid ka nende 
piisavust;
c) kaaluma põllumajandusmaal kasu -
tatava fosfori kogusele piirangute 
seadmise kohustuse kehtestamist, 
nagu on tehtud lämmastiku puhul;
d) vähendama liikmesriikidepoolset 
topeltteavitamist eutrofeeru -
misseisundist, kooskõlastades 
nitraatide direktiivi ja veepoliitika 
raamdirektiivi raames toimuvat 
aruandlust, ning edendama eutro -
feerumise hindamise 2009. aasta 
suuniste kasutamist, et mõlema 
direktiivi raames kasutataks samu 
hindamisparameetreid;
e) andma juhiseid kulude katmise 
võimalike meetodite kohta haju -
reostuse valdkonnas.
64 Järeldused ja soovitused 
Liikmesriigid peaksid:
f) kehtestama nitraatide tegevuska -
vades, pestitsiidide tegevuskava -
des, GAEC standardite raames ja 
põllumajanduse keskkonnatoetus -
te jaoks nõuded, mis on piisavalt 
kaugeleulatuvad, et vähendada 
väetiste ja pestitsiidide kasutamist 
ja tagada piisav kaitse erosiooni 
eest;
g) hindama, kas majanduslike vahen -
dite (nt keskkonnamaksude) kasu -
tamisega on võimalik vähendada 
reostust ja rakendada „saastaja 
maksab” põhimõtet.
Komisjon ja liikmesriigid peaksid (nii 
ELi kui ka riiklike) jõustamismehhanis -
mide andmestiku põhjal leidma viisid 
kontrollide ülesehituse ja rakendamise 
lihtsustamiseks ning nende tõhususe 
tagamiseks.
II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Henri GRETHEN, võttis käesoleva 
aruande vastu 9. detsembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

65
 Lisad I lisa
Doonau vesikonna kaart
© Doonau jõe kaitse rahvusvaheline komisjon (ICPDR).
66 Lisad II lisaPinnaveekogude reostus  
(2009. aasta veemajanduskavad)
1. Eri allikatest lähtuva reostusega pinnaveekogude osakaal
Reostusallikas Tšehhi Vabariik Ungari Rumeenia Slovakkia
Punktreostusallikad 46% 19% 8% Andmed puuduvad
Hajureostusallikad 61% 25% 32% Andmed puuduvad
Allikas : liikmesriikide poolt WISE’i kaudu edastatud teave.
2. Eri liiki reostusega pinnaveekogude osakaal
Reostuse liik Tšehhi Vabariik Ungari Rumeenia Slovakkia
Orgaaniline rikastumine 31% 27% 13% Andmed puuduvad
Toitainetega rikastumine 61% 45% 32% Andmed puuduvad
Prioriteetsete ainete või muude kindlate 
saasteainete reostus31% 2% 4% Andmed puuduvad
Allikas : liikmesriikide poolt WISE’i kaudu edastatud teave.
67 Lisad III lisaAsulareovee puhastamise direktiivis sätestatud heite piirnormid
Parameetrid Sisaldus Vähenemise minimaalne osakaal protsentides2
Bioloogiline puhastamine
Bioloogiline hapnikutarve (BHT5) 25 mg/l 70–90
Keemiline hapnikutarve (KHT) 125 mg/l 75
Hõljuvaine koguhulk35 mg/l
60 mg/l  
(linnastud, mille ie on 2000–10 000)90
70 
(linnastud, mille ie on 2000–10 000)
Põhjalikum puhastamine
Üldfosfor2 mg/l  
(linnastud, mille ie on 10 000–100 000)
1 mg/l  
(linnastud, mille ie on suurem kui 100 000)80
Üldlämmastik115 mg/l  
(linnastud, mille ie on 10 000–100 000)
10 mg/l  
(linnastud, mille ie on suurem kui 100 000)70–80
1  Üldlämmastik tähendab Kjeldahli järgi määratud üldlämmastiku (orgaaniline N + NH3), nitraatide (NO3) ja nitritite (NO2) summat.
2  Vähenemine reostuskoormuse alusel.
68 Lisad IV lisaVeereostusmaks: summad saasteainete kaupa (eurot1 tonni kohta)
Saasteained Tšehhi Vabariik Ungari Rumeenia Slovakkia
KHT 576,9 285,2 10,4 199,2
BHT5– – 10,4 –
Hõljuvaine koguhulk 72,1 – 2,5 99,6
Üldfosfor 2523,9 4753,8 41,5 3319,4
Üldlämmastik – – 41,5 497,9
Anorgaaniline lämmastik 1081,7 570,5 – –
N-NH4 (ammooniumlämmastik) – – 41,5 497,9
Elavhõbe (Hg) 721 110,5 6 97 217, 5 10 384,1 497 908,8
Lahustunud anorgaanilised soolad 18,0 – – 16,6
Kaadmium (Cd) 144 222,1 139 443,5 10 384,1 99 581,8
Absorbeeritavad halogeenorgaanilised ühendid (AOX) 10 816,7 – – 6638,8
Kroom (Cr) – 27 888,7 2596,0 –
Nikkel (Ni) – 27 888,7 2596,0 –
Plii (Pb) – 27 888,7 2596,0 –
Vask (Cu) – 13 944,3 2596,0 –
Tsink (Zn) – – 124,57 –
Fenoolid – – 41,51 –
Arseen (As) – – 8074,5 –
Koobalt (Co) – – 124,6 –
– – ja veel2–
1  Summad Tšehhi kroonides, Ungari forintides ja Rumeenia leudes konverteeriti eurodeks kuupäeva 31.12.2014 vahetuskursiga.
2  Rumeenias tasutakse maksu järgmiste rühmade saasteainete eest: i) üldised keemilised indikaatorid (22), ii) spetsiifilised keemilised indikaa -
torid (11), iii) toksilised ja väga toksilised keemilised indikaatorid (9) ning iv) bakteriaalsed indikaatorid (2). Kõiki ei ole tabelis nimetatud.
Allikas : riiklike õigusaktide kontrollikoja analüüs.
69 Lisad V lisaRiiklikes õigusnormides sätestatud heite piirnormid
Järgmises tabelis antakse ülevaade riiklikes õigusnormides kehtestatud valitud arvu ainete heite piirnormidest.
(mg/l)
Otsene keskkonda juhtimine
Tšehhi Vabariik  
(näidatud vahemikuna, sest piir -
normid sõltuvad tegevuse liigist)Ungari  
(minimaalsed ja maksi -
maalsed väärtused)2RumeeniaSlovakkia  
(näidatud vahemikuna, sest piir -
normid sõltuvad tegevuse liigist)
Arseen ja selle ühendid 0,5–1,5 0,1–1 0,1 0,1–1
Vask ja selle ühendid 0,5–1 0,1–4 0,1 0,5–1
Tsink ja selle ühendid 2–3 0,5–10 0,5 1,5–3
Kroom ja selle ühendid 0,1–1 0,2–2 1 0,5–2
Absorbeeritavad halogeen -
orgaanilised ühendid0,5–5 0,1–7 – 0,1–2
Kaadmium ja selle ühendid 0,2 0,005–0,3 0,2 0,05–0,2
Plii ja selle ühendid 0,5–1 0,05–0,4 0,2 0,2–1,5
Elavhõbe ja selle ühendid 0,01–0,05 0,001–0,08 0,05 0,03–0,1
Nikkel ja selle ühendid 0,5–0,8 0,1–2 0,5 0,5–0,8
Benso(g,h,i)perüleen1PAHi piirnorm: 0,01 0,015–0,03 – PAHi piirnorm: 0,01
Kaudne keskkonda juhtimine
Tšehhi Vabariik  
(arvatavad piirnormid)Ungari  
(alaline veevool)RumeeniaSlovakkia  
(arvatavad piirnormid)
Arseen ja selle ühendid 0,2 0,2 – 0,2
Vask ja selle ühendid 1 2 0,2 1
Tsink ja selle ühendid 2 2 1 2
Kroom ja selle ühendid 0,3 1 1,5 0,8
Kaadmium ja selle ühendid 0,1 0,1 0,3 0,1
Plii ja selle ühendid 0,1 0,2 0,5 0,3
Elavhõbe ja selle ühendid 0,05 0,05 Pole lubatud 0,05
Nikkel ja selle ühendid 0,1 1 1 0,2
1  Benso(g,h,i)perüleen on polütsükliline aromaatne süsivesinik (PAH).
2  Ungari seaduses on sätestatud piirnormid tegevuse liigi alusel (tehnoloogilised piirnormid) ja territoriaalsed piirnormid (olenevalt reovett 
vastuvõtva veekogu liigist). Lube väljastav asutus võib nendest piirnormidest kõrvale kalduda, kuid peab kinni pidama õigusraamistikus 
kehtestatud ainete kaupa esitatud miinimum- ja maksimumväärtustest.
70
Seoses ühise rakendusstrateegiaga tegelesid 
komisjon ja liikmesriigid viimastel aastatel üsna 
põhjalikult kulude katmise küsimusega. Suunised 
selle kohta, kuidas arvutada keskkonna- ja ressursi -
kulusid, on olemas. Hiljutised katsed nimetatud suu -
niseid ühise rakendusstrateegia raames täiendada 
ebaõnnestusid erimeelsuste tõttu liikmesriikide ja 
komisjoni vahel. Praegu on arutlusel ühise raken -
dusstrateegia 2016.–2018. aasta töökava, mis võib 
hõlmata edasist tööd selles küsimuses.
Sissejuhatus
13 Teine taane
Põllumajanduse keskkonnameedet võib kohaldada 
mitmesuguste keskkonna ja kliimaga seotud küsi -
muste lahendamiseks. Vee kvaliteet kuulub selliste 
küsimuste hulka.
Üks kõnealuse meetme iseloomulik omadus on 
tugev seos eri toimingute ja tegevuse vahel kesk -
konnaalase kasu tagamisel. See tähendab, et 
peamiselt bioloogilisele mitmekesisusele keskenduv 
toiming võib olla kaudsemal viisil kasulik ka muude 
looduslike ressursside puhul, nagu pinnas ja vesi.
Kõnealuse meetme kahetine toime kajastab sageli 
meetme suunatust esmaste (ja teiseste) eesmärkide 
täitmisele, mis on seotud peamiste SWOT-analüüsi 
abil tuvastatud keskkonnavajaduste ja -küsimus -
tega. Seega tuleb veepoliitika eesmärkide saavuta -
miseks põllumajanduse keskkonnameetmele eral -
datud üldeelarvest ette nähtud osa üle arutlemisel 
võtta arvesse sellist otsest ja kaudset mõju.
15
2005. aastast alates ühendab nõuetele vastavus olu -
lised õigusnormid, mis käsitlevad muu hulgas kesk -
konnakaitset, sealhulgas vee kvaliteeti, ühise põllu -
majanduspoliitika (edaspidi „ÜPP”) raamistikku. Peale 
nõuetele vastavuse on ka muid sama olulisi jätkusuut -
likku põllumajandust edendavaid ÜPP vahendeid, mis 
on säästvad kliima ja keskkonna, sealhulgas vee kvali -
teedi suhtes, nagu finantsperioodi 2014–2020 raames 
kohaldatav otsetoetuste mehhanismi kohustuslik 
keskkonnahoidlikumaks muutmise komponent või 
põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem (mille 
kohustuslikku kohaldamisalasse kuuluvad veepolii -
tika raamdirektiiv ja pestitsiidide säästva kasutamise 
direktiiv) ning põllumajanduse keskkonnatoetused.Kokkuvõte
V
Komisjon ja liikmesriigid töötasid 2015. aastal välja 
ühise rakendusstrateegia suunisdokumendi, mis 
käsitleb teise veemajanduskava raames hea seisundi 
saavutamiseks tehtud edusammude kirjeldamist, et 
oleks võimalik koostada aruandeid vee kvaliteedi 
osalise parandamise kohta1.
VI
Komisjon on seisukohal, et 2009. aasta kavad paku -
vad olulist lisandväärtust. Esmakordselt on näiteks 
esitatud ülevaade kõigist asjaomastest koormus­
teguritest ja mõjudest  vesikonnas (sealhulgas rahvus -
vahelisel tasandil Doonau piirkonna rahvusvahelise 
kava raames), mis hõlmab ka reostuse liikide ja 
allikate kindlaksmääramist.
Komisjon nõustub siiski märkusega, et puudub 
piisav tahe meetmete  võtmiseks, sest esimese 
veemajanduskava puhul keskenduti peaasjalikult 
põhimeetmetele.
VII
Olulised ELi õigusaktid ELi veekogude kaitsmise 
kohta põllumajandusest lähtuva reostuse eest, 
nagu nitraatide direktiiv või pestitsiide käsitlev 
määrus, on kuulunud alates 2005. aastast nõuetele 
vastavuse süsteemi. Fosfor ja pestitsiidid on mõnes 
liikmesriigis hõlmatud praegu rakendatavate ELi 
õigusaktidega seotud kohustuslike majandamis -
nõuetega. Mõnes liikmesriigis hõlmavad nitraatide 
direktiiviga seotud tegevuskavad nõudeid fosfori 
kohta, nimetatud direktiiv kuulub aga nõuetele 
vastavuse alla.
X
Rakendamist on alates 2001. aastast komisjoni ja 
liikmesriikide juhitud ühise rakendusstrateegia raa -
mes ulatuslikult toetatud. 
1 „Näitajad hea seisundi saavutamiseks tehtud edusammude 
kirjeldamiseks”. Veepoliitika raamdirektiivi ühine 
rakendusstrateegia. Veemajandusjuhid võtsid strateegia vastu 
25. novembril 2015.Komisjoni  
vastus
Komisjoni vastus 71
2009. aasta veemajanduskavade puhul kasutatud 
vee seisundi hindamisraamistik oli paljudel juhtu -
del oluliselt piiratud. Esimeste kavade avaldamise 
ajaks (nt Ungaris, Rumeenias ja Slovakkias) ei olnud 
näiteks välja töötatud meetodeid kõigi bioloogiliste 
kvaliteedielementide kohta. Puudusi leiti ka järele -
valves (nt Tšehhi Vabariik). Komisjoni veepoliitika 
raamdirektiivi rakendamise aruannetes on rohkem 
üksikasju lünkade kohta. Seetõttu tuleb analüüsi 
tulemustesse suhtuda ettevaatlikult.
29
Komisjon leiab, et ökoloogilise seisundi hindamisel 
ei pruugi üldjuhul erinevus ainete arvus tähendada, 
et tegemist on puuduliku rakendamisega. Liigita -
miseks tuleb kasutada ainult neid aineid, mis on 
asjakohased, st juhul kui need ohustavad konk -
reetse vesikonna head seisundit. Ohtu põhjustavate 
ainete arv sõltub suures osas juba olemas olevast 
reostuskoormusest. Erinevus ainete arvus võib olla 
seega õigustatud.
Komisjon on siiski seisukohal, et mõne liikmesriigi 
kasutatud ainete arv oli puuduste tõttu asjaomaste 
ainete nõuetekohases tuvastamises ja ebapiisava 
järelevalve tõttu liiga väike. Kui direktiivi rakenda -
mine oleks toimunud nõuetekohaselt, oleks võetud 
asjakohaseid aineid arvesse ja liigitamine oleks 
olnud õige. Komisjon käsitles kõnealust prob -
leemi rakendusaruandes ja arutas seda asjaomaste 
liikmesriikidega. Komisjon loodab, et täiustatud 
riskihindamised ja järelevalve aitavad teise vee -
majanduskava puhul teadlikkust tõsta.
36 Kolmas taane
Komisjon kogub kõikjalt EList tõendusmaterjali liik -
mesriikide tasandil ülevoolude piiramiseks kasuta -
tud meetmete (kooskõlas asulareovee puhastamise 
direktiivi IA lisas esitatud nõudega), nende tõhususe 
ja praktilise rakendamise kohta (nimetatud küsi -
muste kohta on käimas uuring). Komisjon võtab 
uuringu tulemuse aluseks, et käsitleda ELi tasandil 
süstemaatiliselt võimalusi võidelda ülevoolu taga -
järjel tekkinud reostuse vastu.Auditi ulatus ja lähenemisviis
20
Selliste veekogude suure arvu tõttu, mille seisund 
on hüdromorfoloogiliste mõjude tulemusena halb, 
ei piisa hea seisundi saavutamiseks üksnes reostuse 
vähendamisega seotud meetmetest.
Tähelepanekud
23
Komisjon nõustub, et lähenemisviis „üks halb – kõik 
halb” võib varjata vee kvaliteedi osalist paranemist.
Lähenemisviis „üks halb – kõik halb” väljendab vee -
poliitika raamdirektiivi ühtset lähenemist veema -
jandusele, mis võtab arvesse kõiki koormustegureid 
ja mõjusid veevarudele. Eesmärk on tagada, et vee 
kvaliteet liigitatakse heaks ainult siis, kui see on 
tõesti hea, ja mitte sel juhul, kui üksnes teatud arv 
kvaliteedinäitajaid on head. Kui näiteks üks konk -
reetne saasteaine põhjustab veekogus tõsise reos -
tusprobleemi, kujutab kõigi muude saasteainete 
kõrvaldamine endast hea seisundi saavutamiseks 
tehtud edusamme (võib-olla isegi märkimisväärseid 
edusamme), kuid vesi ei ole puhas enne, kui lahen -
datakse nimetatud konkreetse saasteainega seotud 
probleem.
Komisjon ja liikmesriigid töötasid 2015. aastal välja 
ühise rakendusstrateegia suunisdokumendi, mis 
käsitleb teise veemajanduskava raames hea seisundi 
saavutamiseks tehtud edusammude kirjeldamist, et 
oleks võimalik koostada aruandeid vee kvaliteedi 
osalise parandamise kohta2.
27
Komisjon leiab, et 2009. ja 2015. aasta veemajan -
duskavade alusel tehtud seisundi hindamised ei ole 
tingimata otseselt võrreldavad. 
2 „Näitajad hea seisundi saavutamiseks tehtud edusammude 
kirjeldamiseks”. Veepoliitika raamdirektiivi ühine 
rakendusstrateegia. Veemajandusjuhid võtsid strateegia vastu 
25. novembril 2015.
Komisjoni vastus 72
Ühtlasi tahab komisjon juhtida tähelepanu sellele, 
et mitmes auditeeritud liikmesriigis kasutati reo -
veepuhastuse taristusse tehtud investeeringuteks 
ka riiklikke rahastamisallikaid ja nõuetele vastavuse 
saavutamiseks ei oodatud ega kasutatud rahasta -
mist ELi vahenditest.
Komisjon tegi kindlaks lüngad asjaomase kulude 
katmise süsteemi sisseseadmisel. Lünkade täitmine 
teeb võimalikuks korrapärased laekumised kasuta -
jatelt/saastajatelt, mida saab kasutada meetmete 
toetamiseks, suurendades seega ELi vahendite 
välist rahastamisallikat.
48
2013.–2014. aasta kahepoolsete kohtumiste tule -
musel koostati iga liikmesriigi jaoks nimekiri 
parandamiseks ette nähtud tegevuspunktidest, 
pidades silmas teise veemajanduskava vastuvõtmist 
2015. aastal. Kokkulepitud tegevuspunkte peegel -
davad 2015. aasta märtsis avaldatud rakendusaruan -
des igale liikmesriigile esitatud soovitused.
(Komisjoni talituste töödokument SWD(2015) 50 
final, täielik viide on esitatud allmärkuses 26.)
49
Nendel juhtudel, kui Euroopa Regionaalarengu 
Fondi ja/või Ühtekuuluvusfondi asjakohaseid 
eeltingimusi rakenduskavade vastuvõtmise ajaks ei 
täidetud, töötasid liikmesriigid välja tegevuskavad 
nende täitmiseks enne 2016. aasta lõppu. Tegevus -
kava on rakenduskava lahutamatu osa, mistõttu on 
tagatud selle lepinguline täitmine. Komisjon jälgib 
tegevuskavade täitmist ja võib rahastamise pea -
tada, kui eeltingimused jäävad 2016. aasta lõppedes 
täitmata. Need meetmed on siiski seotud ainult 
määruse kohaselt määratletud eeltingimuste täit -
mise kriteeriumidega ja neid ei saa kasutada kõigile 
ELi õigusaktidele vastavuse tagamise vahendina.41 Teine taane
Komisjon jagab kontrollikoja arvamust ning on sei -
sukohal, et erosiooni vähendamise ja reostuse välti -
mise meetmed peaksid olema veemajanduskavades 
täpsemalt esitatud, sõltumata sellest, kas need on 
seotud hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi 
standardiga või mitte.
41 Kolmas taane
Komisjon nõustub, et kooskõlas veepoliitika raam -
direktiivi artikli 11 lõike 3 punktiga h vee pestit -
siidireostuse vähendamiseks võetavad meetmed 
peavad olema konkreetsed ning lisatud veepoliitika 
raamdirektiivi meetmeprogrammidesse. Komisjon 
rõhutab, et direktiiviga 2009/128/EÜ pestitsiidide 
säästva kasutamise kohta nähakse liikmesriikide 
jaoks ette tegevuskavade koostamise paindlik kord.
44
Komisjon on teadlik kontrollikoja täheldatud koos -
kõlastusprobleemidest liikmesriikides. Rakendus -
kavasid ja maaelu arengukavasid ette valmistavate 
ja rakendavate asutuste ning veemajanduskavade 
meetmete väljatöötamise eest vastutavate asu -
tuste vaheline kooskõlastamine jääb liikmesriikide 
pädevusse. Liikmesriikide kohustus on rakendus -
kavade ja maaelu arengukavade ettevalmistamise 
ja rakendamise käigus partnerlussuhete loomine 
pädevate asutuste, partnerite ja asjaomaste kodani -
kuühiskonna esindajatega.
Mõnel juhul tehti otsused 2007.–2013. aasta prog -
rammitöö perioodi rahaliste eraldiste kohta enne 
2009. aasta veemajanduskavade heakskiitmist. 
Kõnealuseid kooskõlastusprobleeme käsitleti 
2014.–2020. aasta programmitöö perioodi rakendus -
kavade ettevalmistamisel. Lisaks on eeltingimuste 
süsteemi eesmärk kooskõlastada investeeringud 
veemajanduskavadega.
Komisjoni vastus 73
63
Komisjon väidab, et ta kasutab liikmesriikide õigus -
normidele vastavuse hindamiseks erimetoodikat,3 
mis põhineb pigem linnastutel kui nõuetele vas -
tava koormuse protsendimääral. Selleks et kajas -
tada paremini edusamme ja anda realistlikum pilt 
olukorrast liikmesriikides, võtab komisjon kahek -
sandas asulareovee puhastamise direktiivi raken -
dusaruandes tarvitusele mõiste „vastavuseni jäänud 
vahemik”.
64
Ühinemislepingu kohaselt käsitati tundliku alana 
ainult väikest osa Ungarist. Pärast Rumeenia ühine -
mist kohustus Ungari saavutama kogu oma terri -
tooriumil 31. detsembriks 2018 toitainete (vastavalt 
lämmastik ja fosfor) 75% ulatuses ärastamise ees -
märgi vastavalt asulareovee puhastamise direktiivi 
artiklis 9 ette nähtud võimalusele.
65
Komisjon on juba saatnud Tšehhi Vabariigile, 
Slovakkiale ja Ungarile välja esialgsed kirjad, milles 
uuritakse väidetavaid asulareovee puhastamise 
direktiivi nõuete (Tšehhi Vabariik) ja vahetäht -
aegade (Slovakkia ja Ungari) täitmata jätmise juhtu -
meid. Lisaks sellele valmistab komisjon praegu ette 
samasugust esialgset kirja, milles uuritakse Rumee -
nia vahetähtaegadest kinnipidamist.
Rahalise jätkusuutlikkuse küsimuse osas juhib 
komisjon tähelepanu oma asjakohastele vastustele 
kontrollikoja 28. jaanuari 2015. aasta eriaruandele  
nr 2/2015 Doonau vesikonna kohta.
3 Asulareovee puhastamise direktiivi küsimustike raames antud 
teabe hindamine. Üldine metoodika ja tööetapid. Koostanud 
UBA ( Umweltbundesamt ) 2012. aasta märtsis, läbi vaadatud 
2014. aasta oktoobris.Kahepoolsete kohtumiste tulemusena jätkuv tege -
vus kujutab endast iseseisvat protsessi ja seda ei saa 
täies mahus rakenduskavades arvesse võtta.
Komisjoni ühine vastus punktide 56 ja 
57 kohta
Asulareovee puhastamise direktiivi kohaldamisel ei 
kogu komisjon andmeid kogu elanikkonna kohta, 
vaid ainult inimekvivalendi (edaspidi „ie”) kohta 
linnastutes, mille ie on suurem kui 2000. Komisjon 
märgib, et joonisel 3 esitatud protsendimäärad 
põhinevad elanikkonna koguarvul. Komisjon leiab, 
et need ei peegelda linnastute puhul, mille ie on 
2000 või suurem, õigusnormidele vastavust teata -
vas liikmesriigis.
58
Komisjon märgib, et kontrollikoja poolt punktis 58 
analüüsitud kategooriad ei ole tingimata seotud 
asulareovee puhastamise direktiivist tulenevate 
kohustuste täitmisega.
58 Teine taane
Vastavuse seisukohast on individuaalsete süstee -
mide (nagu settekaevud) kasutamine kooskõlas 
asulareovee puhastamise direktiivis ettenähtud 
kohustustega, eeldusel et nendega saavutatakse 
sama keskkonnakaitse tase.
58 Kolmas taane
Linnastutel, mille ie on väiksem kui 2000, on asu -
lareovee puhastamise direktiivi kohaselt ainult piira -
tud kohustused, nt puudub neil reovee kogumise 
kohustus.
Komisjoni vastus 74
105
Seoses Ungariga märgib komisjon, et sõnniku ladus -
tamise eeskirjad olid kehtestatud juba enne, kui 
komisjon võttis teadmiseks üleminekuperioodid, 
mis anti põllumajandustootjatele nõutavate mahu -
tite ehitamiseks vastavalt 2012. ja 2013. aastal jõus -
tunud uuele tegevuskavale ja uute nitraaditundlike 
alade kindlaksmääramisele.
108
Kuigi fosforile kehtestatud piirangud võivad aidata 
kaasa nitraatide direktiivi eesmärkide saavutami -
sele, tuleb märkida, et liikmesriigid ei ole nitraatide 
direktiivi kohaselt kohustatud fosfori kasutamise 
norme esitama. Veepoliitika raamdirektiivi koha -
selt on liikmesriigid siiski kohustatud hea seisundi 
saavutamiseks kehtestama meetmed hajureostusal -
likate kontrollimiseks ja vajaduse korral põlluma -
jandusest pärit fosfaadiga tegelemiseks. Seda võib 
teha nitraate käsitleva tegevuskava või mõne muu 
mehhanismi kaudu.
109
Komisjon rõhutab, et Tšehhi tegevuskava sobi -
vuse hindamine toimub käimasoleva katseprojekti 
raames. Tšehhi tegevuskava muudeti 2014. aastal ja 
katseprojekti raames toimuv arutelu hõlmab peale 
tegevuskava 2012. aasta versiooni ka muudatusi.
115
Komisjon märgib, et arvud kajastavad nii eutroofset 
kui ka hüpertroofset, mitte üksnes eutroofset vett.
Eutrofeerumise hindamisel on samuti oluline pidada 
silmas vesikonnal põhinevat lähenemisviisi. Suur 
nitraatide sisaldus ei tarvitse näiteks avaldada jõge -
dele olulist mõju, kuid põhjustab allavoolu jäävate 
rannikualade eutrofeerumist, nagu Doonau puhul 
Musta mere piirkonnas.69
Komisjon usub, et toruotsatehnoloogia ei tarvitse 
olla kõige kulutõhusam viis mikrosaasteainete prob -
leemiga tegelemiseks. On vaja kaaluda meetmeid 
reostuse vähendamiseks tekkekohas.
Rakendamine peaks keskenduma probleemi ulatuse 
nõuetekohasele hindamisele (koormuse ja mõju 
põhjaliku analüüsi ja heade seirevõrgustike abil) 
ning seejärel hindama parimaid meetmeid (meet -
mete kogumeid) eesmärkide saavutamiseks.
71
Komisjon nõustub täielikult, et vastavuse tagamine 
ja asjakohaste süsteemide olemasolu selle kont -
rollimiseks on oluline. See tähelepanek hõlmab 
kõiki kontrollikoja aruandes osutatud reostuse liike. 
Komisjon tunnistab ka seost vastavuse kontrollide 
ja avastatud rikkumiste ärahoidmiseks kasutatavate 
karistuste vahel. Komisjoni eesmärk on esitada 
2016. aasta jooksul üldine algatus keskkonnanõuete 
täitmise tagamiseks kogu ELis.
84
Reovett kaudselt keskkonda juhtivate tööstuskäi -
tiste suhtes kohaldatakse eelnevat reguleerimist 
ja/või pädeva asutuse väljastatavat eriluba. Asu -
lareovee puhastamise direktiivi IC lisas kirjelda -
tud eesmärkide saavutamiseks tuleb kohaldada 
eeltöötlemist.
90
Vt komisjoni vastus punkti 84 kohta.
Komisjoni vastus 75
131
Komisjon nõustub tähelepanekuga, et esitatud 
ei ole ühtegi ELi kvantitatiivset nõuet kontrollide 
katvuse kohta, välja arvatud direktiivi 2009/128/EÜ 
artiklis 8, milles öeldakse, et kõigi pestitsiididega 
töötlemise seadmete tehniline kontroll tuleb läbi 
viia 26. novembriks 2016.
134
Miinimumnõuded põhinevad siseriiklikel õigusnor -
midel, mis lähevad ELi normidest kaugemale. Seega 
sõltub nimetatud siseriiklike õigusnormide sisu 
otsusest, mille iga liikmesriik vastu võtab. Kõnealu -
sed miinimumnõuded on üks osa teatavate maaelu 
arengu meetmete põhinõuetest. Kuni 2015. aasta 
1. jaanuarini kuulusid need ka nõuetele vastavuse 
kohaldamisalasse, aga lihtsustamise ja põllumajan -
dustootjatele võrdsete tingimuste tagamise huvides 
jäeti need viimase ÜPP reformi käigus nõuetele 
vastavuse kohaldamisalast välja. Siiski moodustavad 
nad osa maaelu arengu põhinõuetest ja sellepärast 
tuleb neid kontrollida.
136
Vt komisjoni vastus punkti 134 kohta.
136 Teine taane
Ungari maaelu arengukava 2007–2013 sisaldab väe -
tiste (toitained) ja taimekaitsevahendite kasutamise 
mõisteid ja miinimumnõuete üksikasju.
137
Maaelu arengukavade heakskiitmise raames kont -
rollib komisjon, kas asjaomased eeltingimused on 
täidetud. Eeltingimuste puhul väetiste ja taime -
kaitsevahendite miinimumnõuete kohta nähakse 
nende täitmise kriteeriumi kohaselt ette, et sellised 
nõuded tuleb programmides kindlaks määrata.
Konkreetsete nõuete ning võetud kohustustele 
vastavate heade põllumajandus- ja keskkonna -
tingimuste standardite olemasolu ja asjakohasust 
hinnatakse, analüüsides täiendavalt meetmete sisu 
ja toimingute liike, mille puhul need kaks elementi 
moodustavad osa asjakohasest võrdlusalusest.117
Komisjon toonitab, et nõuetele vastavus ei ole 
Euroopa keskkonnaalaste õigusnormide jõustamise 
mehhanism. Nõuetele vastavus seob ÜPP maksed 
teatavatest eeskirjadest kinnipidamisega, kuna 
kõnealuste eeskirjade rikkumine põhjustab mak -
sete vähendamist. Nõuetele vastavuse kontrollimi -
sel tuleks põhimõtteliselt kasutada olemasolevat 
kontrollisüsteemi. Kui valdkondlike õigusaktide 
kontrollisüsteem ei ole piisavalt tõhus, peaks see 
siiski tagama minimaalse kontrollimäära. Karistada 
võib ainult kõnealuste maksete saajaid, samal ajal 
kui valdkonna õigusakte ja nende jõustamismeh -
hanisme kohaldatakse ÜPPst sõltumata kõigile 
põllumajandustootjatele.
119
Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 96 lõikes 1 on 
sätestatud: „ Liikmesriigid võivad  kasutada olemasole ­
vaid haldus ­ ja kontrollisüsteeme, et tagada nõuetele 
vastavuse eeskirjade täitmine ”. Seega on nõuetele 
vastavuse kontroll liikmesriikide ülesanne.
123
Direktiiviga antakse liikmesriikidele riiklike tegevus -
kavade koostamisel suurem paindlikkus.
124 Teine taane
Komisjon märgib, et direktiivis ei nõuta riiklike tege -
vuskavade puhul sellist üksikasjalikkust.
130
Komisjon nõustub, et direktiivi 2009/128/EÜ III 
lisas kindlaks määratud integreeritud taimekaitse 
üldpõhimõtted ei anna selget õiguslikku alust 
võimalike rikkumiste tuvastamiseks. Erandiks on 
arvestuse pidamise kohustus ja nõue, mille kohaselt 
tuleb pestitsiididega sekkumist seireandmete või 
asjaomase tehnilise nõustamise alusel põhjendada. 
Subsidiaarsuse põhimõtte ning põllumajanduslike 
ja kliimatingimuste mitmekesisuse tõttu, mida 
tuleb silmas pidada, ei ole muid üksikasju direktiivis 
selgelt esitatud.
Komisjoni vastus 76
142
Kuigi on tõsi, et iga-aastast nõuetele vastavuse 
kampaaniat ei saa kohandada igasugustele nõue -
tele, tuleb muudest allikatest saadud tulemusi 
samuti nõuetele vastavuse raames jälgida (nt nõue -
tele vastavust käsitlev aruandlus). Õigusaktidega 
nähakse ette, et iga kohapealseks kontrolliks valitud 
toetusesaajat kontrollitakse ajal, kui saab kontrol -
lida enamikku nõuetest ja standarditest, mis tema 
puhul kontrollimiseks valiti4. Kohapealsed kontrollid 
tehakse üldjuhul ühe kontrollkäigu osana ja need 
koosnevad nendele nõuetele ja standarditele vas -
tavuse kontrollist, mida saab selle kontrollkäigu ajal 
aastaajast sõltuvalt kontrollida5.
143
Mitme standardi puhul on ette nähtud registrite 
kontrollimine, mis peab hõlmama üht kohustusliku 
kontrolli elementi nõuetele vastavuse kohapealse 
kontrolli käigus. Sellele peab siiski lisanduma vald -
kondlikest õigusaktidest lähtuv muude elementide 
kontroll, nagu näiteks ladustamistingimused, arved 
ja valdkondlike õigusaktidega ettenähtud kohapeal -
sed kontrollkäigud.
144
Halduskaristust nõuete täitmata jätmise eest kohal -
datakse toetusesaajate kõigi ÜPP maksete prot -
sendipõhise vähendamise vormis. Sellise karistuse 
kohaldamine on ette nähtud pärast rikkumiste 
tõsiduse, ulatuse ja kestuse hindamist ning see võib 
järgmisel kalendriaastal tõusta hoiatava mõju taga -
miseks isegi 100%ni6.
Allmärkuses 86 osutatakse, et 5% ei ole maksi -
maalne vähendamismäär.
4 Määruse (EL) nr 809/2014 artikli 71 lõige 1.
5 Määruse (EL) nr 809/2014 artikli 71 lõige 3.
6 Määruse (EL) nr 809/2014 artikkel 75.Väetiste ja taimekaitsevahendite miinimumnõuete 
sisu peaks kajastama vähemalt määruse (EL) nr 
808/2014 I lisa punkti 8 alapunkti 9 sätet.
138
Vt komisjoni vastused punktide 117 ja 119 kohta.
Ühine vastus punktide 139 ja 140 kohta
Kuigi õigusaktidega kehtestatud minimaalne kont -
rollimäär on 1%, võib teatavate põllumajandustoot -
jate nõuetele vastavuse kontrollimise tõenäosus olla 
suurem kui 1% mitme muu teguri sekkumise tõttu:
– konkreetne kohaldatud valimivõtu meetod;
– valdkondlikud õigusaktid, mille kohaselt nähak -
se ette erinev kontrollimäär (nt loomade ID 3%);
– kohapealsete kontrollide arvu suurendamine 
märkimisväärses ulatuses õigusaktile või stan -
dardile mittevastavuse puhul;
– muude allikate (nt valdkondlikud kontrollid) 
tuvastatud mittevastavusega seotud juh -
tumite korral peab pädev asutus koostama 
nõuetele vastavust käsitleva aruande ja võtma 
järelmeetmeid;
– kohtades, kus tuvastati rikkumine, tuleb põllu -
majandustootjate puhul riskihindamises riske 
eriliselt kaaluda.
141 Teine taane
Vt komisjoni vastus punkti 134 kohta.
Komisjoni vastus 77
Rumeenias ei lubata kasutada pestitsiide ja mine -
raalväetisi, teatavatel tingimustel on lubatud üksnes 
orgaanilised väetised. Nimetatud juhul ei maksta 
väetiste kasutamise vähendamiseks mingit ELi 
toetust, samas kui tingimuse eesmärk on ära hoida 
põllumajandustootmise süsteemide edasist inten -
siivistamist keskkonnakaitse kohustuste alla kuulu -
vates piirkondades, mis võib avaldada negatiivset 
mõju vee kvaliteedile (vt punkt 16).
157
Põllumajanduse keskkonnameetme raames antav 
toetus on ette nähtud toetusesaajate vabatahtlikult 
võetud kohustuste tulemusena tehtud täiendavate 
kulutuste ja saamata jäänud tulu hüvitamiseks. 
Vajaduse korral kaetakse sellest ka tehingukulud. 
Kõnealusel toetusel ei ole ergutavat mõju ja see ei 
anna toetusesaajatele otsest majanduslikku kasu 
(kuigi selline kasu ei ole pikemas perspektiivis 
välistatud).
Siiski leitakse, et nimetatud hüvitis koos kohustuste 
rakendamisest tuleneva pikaajalise kasuga põlluma -
jandusele (nt mulla kvaliteedi paranemine) julgus -
tab põllumajandustootjaid meedet järgima.
160
ÜPP on üles ehitatud põhimõtte „saastaja maksab” 
järgimisele, millega seoses peetakse kinni kohustus -
likest vastavuse nõuetest ja kasutatakse vabataht -
likku lähenemisviisi, kui tegemist on hüvitamisega 
avalike hüvede ja teenuste osutamise eest lisaks 
nendele, mis on esile toodud nimetatud nõuetes, nt 
põllumajanduse keskkonnamaksete abil.
161
Komisjon leiab, et lisaks nõuetele vastavuse ees -
kirjade kohaldamisele on liikmesriikide ülesanne 
valida vahendid „saastaja maksab” põhimõtte 
kohaldamiseks.146
Veepoliitika raamdirektiivi kohustuslike meetmete 
hüvitamiseks võivad liikmesriigid kasutada ka 
artiklis 30 osutatud makseid. Neid meetmeid ei ole 
kõnealuses neljas riigis veel kavandatud.
147
Liikmesriigid on kohustatud lisama oma 2014.–
2020. aasta tegevuskavadesse SWOT-analüüsi, mis 
hõlmab keskkonnaseisundi analüüsi. Kõnealune 
analüüs sisaldab teavet selliste keskkonnavarade 
ja nende seisundi kohta nagu vesi. SWOT-analüüsi 
tulemusena tuvastatud probleeme tuleb käsitada 
asjakohaste maaelu arengu meetmete või muude 
vahendite kohaldamise abil. Lisaks peavad kavad 
läbima keskkonnamõju strateegilise hindamise, mis 
on osa eelhindamise aruandest.
Vt ka komisjoni vastus punkti 44 kohta.
153
Liikmesriigid teevad otsuse, kas jätkata uuel prog -
rammitöö perioodil eelmise programmiperioodi 
põllumajanduse keskkonnameetmeid, mida võivad 
mõjutada erinevad tegurid, nt tegevuse tõhusus ja 
tulemuslikkus, panus keskkonnapoliitika eesmärki -
desse, asjakohasus uue programmitöö struktuuri, 
sealhulgas selle prioriteetide ja eesmärkide seisu -
kohalt ning uue programmitöö SWOT-analüüsi abil 
kindlaks tehtud keskkonnavajaduste iseloom.
154 Teine taane
Slovaki Vabariigi 2007.–2013. aasta maaelu aren -
gukava raames rakendatud põhikavas piiratakse 
väetiste kasutamist. Lisaks hõlmab kava mineraal -
väetiste kasutamise keeldu rohumaadel, sealhulgas 
pestitsiidide piiratud kasutamist, mis ühtlasi mõju -
tab vee kvaliteeti.
Komisjoni vastus 78
Järeldused ja soovitused
168
Komisjon ja liikmesriigid tegelevad näitajatega, et 
tuua välja hea seisundi saavutamise suunas tehtud 
edusamme. Näitajate osas loodetakse kokku lep -
pida 2015. aasta lõpuks.
2009. ja 2015. aasta veemajanduskavade alusel teh -
tud seisundi hindamised ei ole tingimata otseselt 
võrreldavad. 2009. aasta veemajanduskavade puhul 
kasutatud vee seisundi hindamisraamistik oli palju -
del juhtudel oluliselt piiratud. Esimeste kavade aval -
damise ajaks (nt Ungaris, Rumeenias ja Slovakkias) 
ei olnud näiteks välja töötatud meetodeid kõigi 
bioloogiliste kvaliteedielementide kohta. Puudusi 
leiti ka järelevalves (nt Tšehhi Vabariik). Komisjoni 
veepoliitika raamdirektiivi rakendamise aruannetes 
on rohkem üksikasju lünkade kohta.
169
Komisjon leiab, et ökoloogilise seisundi hindamisel 
ei pruugi üldjuhul erinevus ainete arvus tähendada 
seda, et tegemist on puuduliku rakendamisega. 
Aineid tuleb liigitamiseks kasutada ainult sel juhul, 
kui need on asjakohased, st kui need ohustavad 
konkreetse vesikonna hea seisundi halvenemist. 
Ohtu põhjustavate ainete arv sõltub suures osas 
juba olemas oleva reostuskoormuse suurusest. Eri -
nevus ainete arvus võib olla seega õigustatud.
Komisjon on siiski seisukohal, et mõne liikmesriigi 
kasutatud ainete arv oli puuduste tõttu asjaomaste 
ainete nõuetekohases tuvastamises ja ebapiisava 
järelevalve tõttu liiga väike. Kui direktiivi rakenda -
mine oleks toimunud nõuetekohaselt, oleks võetud 
asjakohaseid aineid arvesse ja liigitamine oleks 
õige. Komisjon käsitles kõnealust probleemi raken -
dusaruandes ja arutas seda asjaomaste liikmesrii -
kidega. Komisjon loodab, et täiustatud riskihinda -
mised ja järelevalve aitavad teise veemajanduskava 
puhul teadlikkust tõsta.Komisjoni ühine vastus  
punktide 163–165 ja 191 kohta
Komisjon kinnitab, et ta ei ole siiani välja andnud 
suuniseid seoses veepoliitika raamdirektiivi raken -
damisega. Rakendamist on alates 2001. aastast 
komisjoni ja liikmesriikide juhitud ühise rakendus -
strateegia raames ulatuslikult toetatud. Seoses 
ühise rakendusstrateegiaga tegelesid komisjon 
ja liikmesriigid viimastel aastatel üsna põhjalikult 
kulude katmise küsimusega. Suunised selle kohta, 
kuidas arvutada keskkonna- ja ressursikulusid, on 
olemas7. Hiljutised katsed ühise rakendusstrateegia 
raames nimetatud suuniseid täiendada ebaõnnes -
tusid erimeelsuste tõttu liikmesriikide ja komisjoni 
vahel. Praegu on arutlusel ühise rakendusstrateegia 
2016.–2018. aasta töökava, mis võib hõlmata edasist 
tööd selles küsimuses.
164
Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi eel -
tingimused käsitlevad vee hinna kujundamist ja 
neid kohaldatakse ainult veekasutuse tõhustami -
seks tehtud investeeringute puhul ning seetõttu 
keskendusid täitmata jäänud eeltingimustega 
tegevuskavad selle kindlustamisele, et põlluma -
jandustootjad maksaksid tarbitud veekoguse eest. 
Eeltingimuste hindamise ajal teavitas komisjon 
liikmesriike hajureostuse kulude katmise vajadusest, 
aga kuna Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandus -
fond seda ei hõlmanud, ei lisatud tegevuskavadesse 
selle kohta erinõuet.
7 „Keskkonna- ja ressursikulude hindamine veepoliitika 
raamdirektiivis”. Redaktsioonirühma ECO2 koostatud teabeleht. 
Veepoliitika raamdirektiivi ühine rakendusstrateegia. Juuni 
2004 (veemajandusjuhtide kinnitus 3. detsembrist 2004).
Komisjoni vastus 79
Lõpuks tahab komisjon juhtida tähelepanu sellele, 
et mitmes auditeeritud liikmesriigis kasutati reo -
veepuhastuse taristusse tehtud investeeringuteks 
ka riiklikke rahastamisallikaid ja nõuetele vastavuse 
saavutamiseks ei oodatud ega kasutatud rahasta -
mist ELi vahenditest.
172
Komisjon jätkab liikmesriikide jõupingutuste ja 
saavutuste jälgimist. Kuid arvestades ainuüksi 
vesikondade suurt arvu, mille veekogude veemajan -
duskavasid ja meetmeprogramme komisjon peab 
hindama, tuli minevikus teha paratamatult valikuid 
ja neid tuleb teha ka edaspidi.
Valitud lähenemisviis soodustab liikmesriikide 
ametiasutustega vastavuse edendamist, tuginedes 
üksnes erandjuhtudel ametlikule rikkumishagile, 
kui seda ei ole võimalik vältida või kui asjaolud seda 
viimase võimalusena õigustavad.
Liikmesriikide ametiasutuste vastavuse kontrolli -
mine ei ole ainult komisjoni ülesanne: ka liikmesrii -
kide õigusasutustel on oluline roll.
Nendel juhtudel, kui Euroopa Regionaalarengu 
Fondi ja/või Ühtekuuluvusfondi asjakohaseid 
eeltingimusi rakenduskavade vastuvõtmise ajaks ei 
täidetud, töötasid liikmesriigid välja tegevuskavad 
nende täitmiseks enne 2016. aasta lõppu. Tegevus -
kava on rakenduskava lahutamatu osa, mistõttu on 
tagatud selle lepinguline täitmine. Komisjon jälgib 
tegevuskavade täitmist ja võib rahastamise pea -
tada, kui eeltingimused jäävad 2016. aasta lõpuks 
täitmata. Need meetmed on siiski seotud ainult 
määruse kohaselt määratletud eeltingimuste täit -
mise kriteeriumidega ja neid ei saa kasutada kõigile 
ELi õigusnormidele vastavuse tagamise vahendina.170
Komisjon on seisukohal, et 2009. aasta kavad paku -
vad olulist lisandväärtust. Esmakordselt on näiteks 
esitatud ülevaade kõigist asjaomastest koormus­
teguritest ja mõjudest  vesikonnas (sealhulgas rah -
vusvahelisel tasandil Doonau piirkonna rahvusva -
helise kava raames), mis hõlmab ka reostuse liikide 
ja allikate kindlaksmääramist. See on väga oluline 
ja suure lisandväärtusega, kuigi ei ole veel täiesti 
valmis.
Komisjon nõustub siiski märkusega, et puudub 
piisav tahe meetmete  võtmiseks, sest esimese 
veemajanduskava puhul keskenduti peaasjalikult 
põhimeetmetele.
Lisaks põhimeetmete järgimise nõudele peab 
olema selge, millised täiendavaid üksikasjaliku -
maid meetmed tuleb kehtestada ja kuidas neid 
rakendada.
171
Komisjon on teadlik sellest, et teave rahaliste 
vahendite kättesaadavuse kohta 2009. aasta 
veemajanduskavade puhul oli kohati puudulik. 
Samuti on komisjon teadlik kontrollikoja täheldatud 
kooskõlastusprobleemidest liikmesriikides. Koos -
kõlastamine rakenduskavasid ja maaelu arengu -
kavasid ette valmistavate ja rakendavate asutuste 
ning veemajanduskavade meetmete väljatöötamise 
eest vastutavate asutuste vahel jääb liikmesriikide 
pädevusse. Liikmesriikide kohustus on rakendus -
kavade ja maaelu arengukavade ettevalmistamise 
ja rakendamise käigus partnerlussuhete loomine 
pädevate asutuste, partnerite ja asjaomaste kodani -
kuühiskonna esindajatega.
Mõnel juhul tehti otsused 2007.–2013. aasta prog -
rammitöö perioodi rahaliste eraldiste kohta enne 
2009. aasta veemajanduskavade heakskiitmist. 
Kõnealuseid kooskõlastusprobleeme käsitleti 
2014.–2020. aasta programmitöö perioodi rakendus -
kavade ettevalmistamisel. Lisaks on eeltingimuste 
süsteemi eesmärk kooskõlastada investeeringud 
veemajanduskavadega.
Komisjoni vastus 80
180 Teine taane
Asulareovee puhastamise direktiiviga ei regulee -
rita lubasid puudutavaid üksikasju, nt saasteainete 
piirmäärasid, vaid kirjeldatakse ainult, millised on 
peamised eesmärgid, mis tuleb saavutada tööstus -
reovee eelneval puhastamisel enne selle juhtimist 
linnastute kogumissüsteemidesse.
181
Komisjon nõustub täielikult, et vastavuse tagamine 
ja asjakohaste süsteemide olemasolu selle kont -
rollimiseks on oluline. See tähelepanek hõlmab 
kõiki kontrollikoja aruandes osutatud reostuseliike. 
Komisjon tunnistab ka seost vastavuse kontrollide 
ja avastatud rikkumiste ärahoidmiseks kasutatavate 
karistuste vahel. Komisjoni eesmärk on esitada 
2016. aasta jooksul üldine algatus keskkonnanõuete 
täitmise tagamiseks kogu ELis.
2. soovitus a)
Komisjon nõustub soovitusega ja töötab välja polii -
tilist algatust vastavuse tagamise parandamiseks 
liikmesriikides, järgides samal ajal subsidiaarsuse ja 
proportsionaalsuse põhimõtteid.
2. soovitus b)
Komisjon toetab neid liikmesriikidele esitatud 
soovitusi.
186
Komisjon on juba tegelenud nitraatide direktiivi ja 
veepoliitika raamdirektiiviga ettenähtud järelevalve 
ja aruandluse ühtlustamisega.1. soovitus a)
Komisjon on soovitusega nõus.
Koos liikmesriikidega tegeleb ta näitajatega, et tuua 
välja hea seisundi saavutamise suunas tehtud edu -
samme. Näitajate osas loodetakse kokku leppida 
2015. aasta lõpuks. Kontrollikoja tähelepanekuid 
aruandluse kohta võetakse arvesse ka põhjalikus 
keskkonnaalase aruandluse sobivuskontrollis, mida 
komisjon praegu teeb ja mis peaks 2017. aastal 
valmis olema.
1. soovitus b)
Komisjon on selle soovitusega nõus. Komisjon 
nõuab jätkuvalt, et liikmesriigid täiustaksid koor -
muse ja mõju hindamist ning seirevõrgustikke, 
et määrata kindlaks ained, mis põhjustavad ohtu 
vesikonna tasandil.
Komisjon tahab sellega seoses märkida, et tema 
käsutuses olevad vahendid on väga piiratud tões -
tamaks, et asjaomased ained veemajanduskavadest 
puuduvad.
1. soovitus c)
Komisjon on selle soovitusega nõus ja valmistab 
praegu ette teise veemajanduskava põhjalikku hin -
damist, mille kohta liikmesriigid esitavad aruanded 
2016. aasta märtsis.
1. soovitus d)
Komisjon toetab neid liikmesriikidele esitatud 
soovitusi.
174
Komisjon on juba saatnud Tšehhi Vabariigile, 
Slovakkiale ja Ungarile välja esialgsed kirjad, milles 
uuritakse väidetavaid asulareovee puhastamise 
direktiivi nõuete (Tšehhi Vabariik) ja vahetähtae -
gade (Slovakkia ja Ungari) täitmata jätmise juhtu -
meid. Lisaks sellele valmistab komisjon praegu ette 
samasugust esialgset kirja, milles uuritakse Rumee -
nia vahetähtaegadest kinnipidamist.
Vt ka komisjoni vastus eriaruandele nr 2/2015.
Komisjoni vastus 81
188 Teine taane
Põllumajanduse keskkonnakaitse kohustused tuleb 
kehtestada tasemel, mis läheb kohustuslikest nõue -
test kaugemale. Samuti tuleb nende puhul vältida 
tavapraktikale vastavate tasemete puhul hüvitamist. 
Kuigi tavapraktikast vaid veidi suurem lämmasti -
kukoguse vähendamine ei tarvitse anda keskkon -
nale märkimisväärset kasu, ei ole põhjust eeldada, 
et sellest tulenev kasu on kohustuslike nõuete ja 
tavapraktika tasemel saavutatust väiksem.
Taseme valikul peaksid liikmesriigid kaaluma, 
millises ulatuses on vaja vähendada põllumajan -
dussektoris kasutatavate toitainete hulka, et tagada 
veepoliitika raamdirektiivis ette nähtud heale 
seisundile vastava toitainesisalduse saavutamine 
kõigis veekogudes.
189 Esimene taane
Komisjon märgib, et juba kahel järgmisel kalend -
riaastal võivad halduskaristused ulatuda kuni 
100%ni toetusesaajate ÜPP maksete kogusummast.
191
ELi veepoliitikat rakendatakse osaliselt ELi fondide 
toetusel, kuid osaliselt ilma toetuseta („saastaja 
maksab” põhimõtte alusel). Mitterahastatavatel 
õiguslikel nõuetel on väga tähtis roll meetme -
paketis, mis on vajalik probleemide lahendamiseks 
seoses vett mõjutava põllumajandusega.
3. soovitus a)
Komisjon on selle soovitusega nõus.
3. soovitus b)
Komisjon ei ole selle soovitusega nõus.
Mis puudutab miinimumnõudeid, siis komisjon 
tegeleb nende hindamisega lähtuvalt miinimum -
nõuete olemasolust ja asjakohasusest meetmete 
suhtes, mille põhiosa nad moodustavad. Arvestades 
olukordade mitmekesisust, kus kõnealused nõuded 
kindlaks määrati, tugineb komisjon nende sobivuse 
osas liikmesriikide arvamusele.187 Teine taane
Alates 1. jaanuarist 2015 ei kuulu miinimumnõuded 
enam nõuetele vastavuse kohaldamisalasse, sest 
need jäeti viimase ÜPP reformi käigus lihtsusta -
mise huvides välja. Siiski moodustavad nad maaelu 
arengu valdkonnas põhiosa ja sellepärast tuleb neid 
kontrollida. Liikmesriikidel tuleb riiklikke keskkon -
natingimuste standardeid kindlaks määrates kohal -
dada ELi keskkonnatingimuste standardeid. Sellised 
riiklikud keskkonnatingimuste standardid peavad 
võtma arvesse riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke 
vajadusi. Sellest tulenevalt võivad need liikmesrii -
giti erineda. Komisjon hindab keskkonnatingimuste 
standardite sobivust ÜPP raamistikuga. Kui standard 
puudub või ei vasta selgelt ÜPP nõuetele, loetakse 
see „puuduvaks” ja vajakajäämisega tegeletakse 
nõuetekohaselt koos liikmesriikidega.
188 Esimene taane
Erinevad põllumajanduse keskkonnameetme 
raames võetud kohustused aitavad rohkemal või 
vähemal määral vahetult ja aktiivselt käsitleda vee 
kvaliteediga seotud probleeme. Kohustuste üles -
ehitus ja valik peaksid lähtuma kavaga hõlmatud 
territooriumi konkreetsetest vajadustest.
Maaelu arengukavad hõlmavad arvukalt muid 
meetmeid, mida on võimalik kasutada veepoliitika 
eesmärkide saavutamiseks (artikkel 30, mittetootli -
kud investeeringud jne).
Kõnealuse meetme raames võetud kohustuste täit -
miseks ette nähtud viie kuni seitsme aasta pikkune 
ajavahemik aitab saavutada kohustuste eesmärke. 
Kohustuste täitmise perioodi võib veelgi piken -
dada, kui see on vee kvaliteedi kaitsmise või edasise 
parandamise huvides põhjendatud.
Komisjoni vastus 82
Komisjon rõhutab liikmesriikide vajadust kehtestada 
miinimumnõuete parameetrid tasemel, mis kajastab 
nende olukorda, ja pidada kinni eeskirjadest, mille 
alusel tuleks need nõuded kehtestada.
Keskkonnatingimuste standardite puhul hin -
dab komisjon nende olemasolu ja sobivust. 
Komisjon leiab, et see lähenemisviis vastab ÜPP 
õigusraamistikule.
3. soovitus c)
Komisjon on selle soovitusega nõus.
Veepoliitika raamdirektiivi eesmärkide saavutami -
seks kohaldatakse liikmesriikide suhtes vajaduse 
korral kohustusi seoses fosfori kasutamisega. 
Liikmesriikide meetmekavad peavad hea seisundi 
saavutamiseks hõlmama meetmeid hajureostusal -
likate kontrollimiseks. Kui tuvastatakse märkimis -
väärne kogus põllumajandusest pärit fosfaati, tuleb 
liikmesriikidel kehtestada fosfaatide kasutamise üle 
kontroll. See on üks valdkondadest, mida komis -
jon teise veemajanduskava hindamise raames 
kontrollib.
3. soovitus d)
Komisjon on selle soovitusega nõus ja märgib, et ta 
on tegelenud nitraatide direktiivi ja veepoliitika  
raamdirektiiviga ettenähtud järelevalve ja aruand -
luse ühtlustamisega.
3. soovitus e)
Komisjon on soovitusega nõus ja loeb selle täide -
tuks, kuna ühise rakendusstrateegia raames on välja 
töötatud suunisdokument kulude katmise kohta. 
Hiljutised katsed ühise rakendusstrateegia raames 
nimetatud suuniseid täiendada ebaõnnestusid 
erimeelsuste tõttu liikmesriikide vahel. Edasise töö 
selles küsimuses võib lülitada ühise rakendusstra -
teegia 2016.–2018. aasta töökavasse, mis on praegu 
arutamisel. Tuleb märkida, et liikmesriigid võivad 
vabalt valida keskkonna- ja ressursikulude arvuta -
mise meetodi.
3. soovitus f)
Komisjon toetab neid liikmesriikidele esitatud 
soovitusi.
KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
EUROOPA
KONTROLLIKODA
 
Doonau vesikonna veereostuse allikaks on näiteks 
kodumajapidamised, tööstuskäitised ja põllumajandus.
2000. aasta veepoliitika raamdirektiivi alusel võtavad 
liikmesriigid vastu vesikonna majandamiskavad, mis 
peavad sisaldama meetmeid reostuse vähendamiseks. 
Kontrollikoda uuris, kas 2009. aasta kavades sisaldunud 
meetmete rakendamine liikmesriikide poolt parandas vee 
kvaliteeti.