EUROOPA KOMISJON Strasbourg, 5.4.2022 COM(2022) 150 final 2022/0099(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse fluoritud kasvuhoonegaase ning millega muudetakse direktiivi (EL) 2019/1937 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 517/2014 (EMPs kohaldatav tekst) {SEC(2022) 156 final} - {SWD(2022) 95 final} - {SWD(2022) 96 final} - {SWD(2022) 97 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Euroopa rohelise kokkuleppega käivitati ELi uus majanduskasvu strateegia, mille eesmärk on muuta EL õiglaseks ja jõukaks nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega piirkonnaks. Sellega kinnitati veel kord komisjoni soovi suurendada oma kliimaeesmärkide ambitsioonikust ja muuta Euroopa 2050. aastaks esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks. Lisaks seati eesmärgiks kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud ohtude ja mõjude eest. Kuna kliimameetmete võtmisega ei saa viivitada, muutis EL oma kliimaeesmärke ambitsioonikamaks määrusega (EL) 2021/1119 (Euroopa kliimamäärus), mis võeti vastu 2021. aastal. Kliimamäärusega kehtestatakse siduv eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside netoheidet 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega ja saavutada ELi kliimaneutraalsus hiljemalt 2050. aastaks. Lisaks on EL suurendanud oma algset Pariisi kliimakokkuleppe kohast riiklikult kindlaksmääratud eesmärki vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 40 %, kehtestades uueks eesmärgiks vähemalt 55 %. Nende eesmärkide saavutamiseks ja maailma keskmise temperatuuritõusu hoidmiseks 1,5 °C juures tuleb tugevdada kõiki ELi majanduse CO2 heite vähendamise seisukohast olulisi vahendeid; F-gaaside määrus on fluoritud kasvuhoonegaaside (F-gaaside) heite seisukohast väga oluline vahend. F-gaasid on inimese loodud kemikaalid, mis on väga tugeva toimega kasvuhoonegaasid – sageli mitu tuhat korda tugevama toimega kui süsinikdioksiid (CO2). Koos süsinikdioksiidi, metaani ja dilämmastikoksiidiga kuuluvad need Pariisi kliimakokkuleppega hõlmatud kasvuhoonegaaside heite rühma. Praegu moodustab F-gaaside heide 2,5 % ELi kasvuhoonegaaside koguheitest, kuid aastatel 1990–2014 see kahekordistus, samal ajal kui muude kasvuhoonegaaside heide vähenes. Seda selgitab asjaolu, et varem asendasid F-gaasid sageli osoonikihti kahandavaid aineid ELi piirkondades, kus viimaste kasutamine oli keelatud, et kaitsta stratosfääri osoonikihti, nagu on nõutud osoonikihti kahandavate ainete 1987. aasta Montreali protokollis (edaspidi „protokoll“). F-gaaside heite suurenemise tagasipööramiseks võeti vastu määrus (EL) nr 517/2014 fluoritud kasvuhoonegaaside kohta (edaspidi „F-gaaside määrus“). Fluorosüsivesinikud (HFCd) on kliimat mõjutava heite seisukohast kõige olulisem F-gaaside rühm ning F-gaaside määruse peamine uudsus seisnes kvoodisüsteemi kehtestamises ELi HFCde järkjärguliseks vähendamiseks, et rakendada järkjärgulist ajakava selliste HFCde koguse vähendamiseks, mida importijad ja tootjad võivad igal aastal turule lasta. ELi F-gaaside poliitikat tuleb vaadelda valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC) hiljutise eriaruande kontekstis. Selleks, et piirata globaalset soojenemist 1,5 °C temperatuuri tõusuga, on vaja F-gaaside heidet vähendada 2050. aastaks kogu maailmas 2015. aastaga võrreldes kuni 90 %. Pidades silmas HFCde heite suurenemise ja selle kliimamõju tagasipööramise vajadust ning ehkki HFCd ei kahanda osoonikihti, otsustasid protokolliosalised 2016. aastal Kigali muudatusega rakendada ülemaailmselt HFCde järkjärgulist vähendamist, millega vähendatakse järgmise 30 aasta jooksul ülemaailmselt HFCde tootmist ja tarbimist rohkem kui 80 %. See tähendab, et iga lepinguosaline peab järgima HFCde tarbimise ja tootmise vähendamise ajakava ning juhinduma impordi- ja ekspordilubade andmisel ja HFCde aruandluses ühistest nõuetest. Teadlaste hinnangul aitab ainuüksi Kigali muudatus sajandi lõpuks globaalset soojenemist vähendada kuni 0,4 °C. Komisjoni koostatud hinnangu kohaselt on F-gaaside määrusega kaasnenud alates 2015. aastast F-gaaside heite iga-aastane vähenemine. Lisaks vähenes aastatel 2015–2019 ELi turul HFCde pakkumine 37 % tonnides ja 47 % CO2 ekvivalenttonnides. On toimunud selge nihe väiksema globaalse soojendamise potentsiaaliga (GWP) alternatiivide, sealhulgas looduslike alternatiivide (nt CO2, ammoniaak, süsivesinikud, vesi) kasutamisele paljudes seadmetes, milles varem kasutati F-gaase. 2030. aastaks kavandatud määral heite vähenemist siiski täielikult ei saavutata ja leidub kasutamata potentsiaal heite täiendavaks vähendamiseks. Kuigi F-gaaside määrus võeti vastu enne Kigali muudatust ja see mängis keskset rolli kõnealuse ülemaailmse kokkuleppe saavutamisel, ei ole määrusega võimalik täielikult tagada kõigi kohustuste täitmist (eelkõige pärast 2030. aastat). Määruse rakendamisel saadud aastatepikkused kogemused ja sidusrühmadelt saadud tagasiside kinnitavad, et kvoodisüsteemis vajavad lahendamist mitu probleemi. Need ulatuvad ebaseaduslikust tegevusest, sealhulgas salakaubaveost ja puhtalt spekulatiivsetest kavatsustest ajendatud petturlikest kauplejatest kuni kvalifitseeritud tehnikute puuduseni. Samuti tuleb kõrvaldada teatavad seirelüngad, parandada aruandlus- ja kontrollitoimingute tõhusust ning täiendavalt selgitada mitmeid kehtivaid eeskirju, kuna enamik tööstusharu, valitsusväliste organisatsioonide ja ametiasutuste sidusrühmi on seda läbivaatamise olulise eesmärgina rõhutanud. Seega oli selge, et määruse põhielemendid tuleks säilitada, kuid vaja on mitut sätet täpsustada ja lisada uusi. ELi F-gaaside poliitika üldeesmärgid on järgmised: (1)vältida F-gaaside lisaheidet, aidates seeläbi kaasa ELi kliimaeesmärkide saavutamisele; (2)tagada protokolli järgimine seoses HFCdega seotud kohustustega. Heidet saab ära hoida kahel viisil: vältides üldse F-gaaside kasutamist (st vähendades F-gaaside nõudlust) ning tagades, et gaaside tootmisel, kasutamisel ja kõrvaldamisel võetakse meetmeid heite või lekete vältimiseks (edaspidi „tõkestamine“). Seetõttu on F-gaaside poliitika konkreetsed eesmärgid: ·takistada suure globaalse soojendamise potentsiaaliga F-gaaside kasutamist ning edendada alternatiivsete ainete või tehnoloogiate kasutamist, kui nende tulemuseks on kasvuhoonegaaside väiksem heide, vähendamata seejuures ohutust, funktsionaalsust ja energiatõhusust; ·vältida seadmete leket ja tagada F-gaaside nõuetekohane töötlemine seadmetes kasutusaja lõpus; ·edendada kestlikku majanduskasvu, innovatsiooni ja keskkonnahoidlikke tehnoloogiaid, parandades alternatiivsete tehnoloogiate ja väikese globaalse soojendamise potentsiaaliga gaaside võimalusi turul. Määruse hindamise järelduste põhjal on komisjonil selle läbivaatamisel järgmised eesmärgid: (1)täiendavalt vähendada F-gaaside heidet, et aidata saavutada 55 % vähendamise eesmärki 2030. aastaks ja CO2-neutraalsuse lõppeesmärki 2050. aastaks;

(2)saavutada täielik kooskõla protokolliga; (3)tõhustada rakendamist ja jõustamist ebaseadusliku kaubanduse, kvoodisüsteemi toimimise ja F-gaaside alternatiivide alase koolitusvajaduse küsimustes; (4)parandada järelevalvet ja aruandlust, et täita olemasolevad lüngad ning parandada nõuetelevastavuse tagamiseks protsesside ja andmete kvaliteeti; (5)suurendada selgust ja sisemist sidusust, et parandada eeskirjade mõistmist ja rakendamist. Algatus aitab kaasa kestliku arengu tegevuskavale aastani 2030 ja selles sätestatud kestliku arengu eesmärkide saavutamisele, eelkõige kliimamuutuste vastu võitlemisele. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Selleks, et saavutada Euroopa kliimamääruses sätestatud õiguslikult siduvad kliimaeesmärgid, tegi komisjon nn jõupingutuste jagamise määruse muudatusega ettepaneku tugevdada liikmesriikide heite vähendamise eesmärke aastateks 2021–2030. Jõupingutuste jagamise määrus hõlmab olemasoleva ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata sektorite heitkoguseid, millest peaaegu 5 % moodustab F-gaaside heide. Liikmesriikide individuaalsed eesmärgid on seotud kasvuhoonegaaside üldkorviga. Sellest tulenevalt ei ole ELil ega liikmesriikidel konkreetselt F-gaaside heitega seotud siduvaid eesmärke. Siiski on väga oluline, et F-gaaside heidet vähendataks peamiselt F-gaaside määrusega, sest selline tegevus on osutunud Euroopa tasandil tulemuslikuks ja kulutõhusaks. Selline tegevus täiendab F-gaaside vähendamise lisameetmeid, mida on parem võtta riiklikul tasandil kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, näiteks täiendavad neid jäätmepoliitika meetmed, sektorite rangem järelevalve või rahalised stiimulid alternatiivide leidmiseks. Koos peavad liidu ja liikmesriikide tasandil võetud, igat liiki heitega seotud meetmed tagama, et iga liikmesriik suudab tõhusalt saavutada oma riiklikud kasvuhoonegaaside heite eesmärgid, nagu on kindlaks määratud jõupingutuste jagamise määruses. F-gaaside määrus hõlmab kõiki sektoreid, millega kaasneb oluline F-gaaside heide, kuid seda täiendab direktiiv 2006/40/EÜ mootorsõidukite kliimaseadmete kohta, millega keelatakse alates 2017. aastast uutes sõiduautodes selliste külmaainete kasutamine, mille globaalse soojendamise potentsiaal on üle 150. Enne seda keeldu kasutati HFCd, mille globaalse soojendamise potentsiaal oli 1 430. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Kavandataval määrusel (nagu ka praegu kehtival F-gaaside määrusel) on palju sarnasusi määrusega (EÜ) nr 1005/2009 osoonikihti kahandavate ainete kohta (OKAde määrus), mida vaadatakse paralleelselt läbi. Need kaks määrust koos peavad tagama, et liit täidab protokollist tulenevaid kohustusi seoses HFCde ja OKAdega. Kuigi need kaks läbivaatamist ei mõjuta teineteist otseselt, mõjutavad need sarnaseid sidusrühmi ja sektoreid ning sarnaseid tegevusi (kaubandus, seadmete kasutamine jne) ning nende puhul kasutatakse sarnaseid kontrollimeetmeid, sealhulgas protokollis nõutud kaubanduslitsentside süsteemi. Nii tööstus kui ka ametiasutused on seetõttu nõudnud, et asjakohased eeskirjad (nt tollikontrollid, lekkeid käsitlevad eeskirjad, määratlused jne) oleksid tihedalt kooskõlas. Läbivaadatud F-gaaside määruse panust kasvuhoonegaaside eesmärkide saavutamisse liikmesriikide tasandil jõupingutuste jagamise määruse alusel täiendab tööstusheidete direktiivi läbivaatamine (tööstusheidete direktiiv: direktiiv 2010/75/EL). Tööstusheidete direktiiv hõlmab tegevusi, mis tekitavad ligikaudu 15 % ELi kasvuhoonegaaside koguheitest, mida heitkogustega kauplemise süsteem ei hõlma. Tööstusheidete direktiivis keskendutakse peamiselt selliste tööstuslikest allikatest pärit saasteainete ja kasvuhoonegaaside heitele, mida ELi heitkogustega kauplemise süsteem ei hõlma. Seevastu OKAde määrus ja F-gaaside määrus keskenduvad peamiselt, kuid mitte ainult, osoonikihti kahandavate ainete ja fluoritud gaaside turule laskmisele ja kasutamisele, et vältida nende kemikaalide – mis on väga tugeva toimega kasvuhoonegaasid – heidet. Tööstusheidete direktiiv pakub võimalust võtta süstemaatiliselt arvesse F-gaaside heidet kui peamist keskkonnaparameetrit tööstussektorite jaoks parima võimaliku tehnika viitedokumentide väljatöötamisel. Need viitedokumendid on aluseks heite piirnormide kindlaksmääramisel tööstuskäitistele, et need piiraksid F-gaaside ja OKAde heidet. Lisaks ajakohastatakse Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri määrust (määrus (EÜ) nr 166/2006), et parandada aruandlust ja teabe kättesaadavust nii saasteainete kui ka kasvuhoonegaaside heite kohta, ning see peaks tulevikus võimaldama muuta selliste käitiste F-gaaside ja OKAde heiteandmed detailsemaks. Samuti on olemas tihe koostoime energiapoliitikaga, eelkõige ökodisaini käsitleva direktiiviga 2009/125/EÜ, võttes arvesse F-gaaside seadmete energiakasutusest tuleneva kaudse heite olulisust. Ettepanekus järgitakse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, võttes arvesse üksnes alternatiive, mis on vähemalt sama energiatõhusad kui tavapärast F-gaasi kasutavad seadmed. Erilist tähelepanu on pööratud ka asjaolule, et energiasüsteemi CO2 heite vähendamiseks on liidus vaja praegu F-gaasidega turustatavate soojuspumpade kasutamise kiiret kasvu. See on eelkõige tingitud hiljutistest geopoliitilistest sündmustest, mis nõuavad soojuspumpade kasutamise kiiremat kasvu, et vähendada sõltuvust naftast ja gaasist, nagu on kirjeldatud teatises kava „RePowerEU“ kohta. Kliimaneutraalsuse saavutamiseks on oluline kehtestada poliitikameetmed, mis suurendavad energiatõhusust nii palju kui võimalik ja piiravad F-gaaside otsest heidet. See on eriti oluline, kuna kõik praegu kasutusele võetavad F-gaasidega soojuspumbaseadmed põhjustavad paljude aastate jooksul otsest kasvuhoonegaaside heidet lekete tõttu, vajaliku hoolduse tõttu täiendavate F-gaasidega ja võimaliku heite tõttu, kui seadmed satuvad jäätmevoogu. Võimaluse korral tuleks seda vältida, mistõttu on kehtestatud konkreetsed tootekeelud. Üldiselt prognoositakse, et kavandatud kvoodisüsteemi läbivaatamisel, järgides mõjuhinnangu eelistatud varianti, on piisavalt puhvrit, et võimaldada soojuspumpade kasutuselevõtmise kasvu. Importi ja aruandlust käsitlevate sätete puhul esineb koostoime REACH-määrusega, kuna mõlemad mõjutavad fluoritud gaaside importijaid. Detailsemaid kogutud andmeid ja F-gaaside määruses sätestatud kvoodisüsteemiga seotud rangeid impordinõudeid võiks kasutada REACH-määruse kohaste registreerimiskohustuste ülevaate ja täitmise parandamiseks, nagu on märkinud keemiatööstus. Läbivaadatud ettepanekuga tugevdatakse tunduvalt seoseid tolli, turujärelevalve, keskkonnakuritegude vältimise ja rikkumistest teatamisega, sest sellega sätestatakse ettevõtjate ja pädevate asutuste konkreetsed kohustused vähendada ebaseaduslikku tegevust, sealhulgas salakaubavedu, ning kaitsta määruse keskkonnaalast terviklikkust. Lisaks on olemas otsene seos jäätmepoliitikaga, kuna olelusringi lõpp on oluline etapp, kus tekib palju heidet, kui kehtivaid kohustusi ei täideta. F-gaaside määruses sätestatud kokkukogumise kohustusi täiendavad viited asjaomastes jäätmealastes õigusaktides (nt elektroonikaromude direktiiv ja jäätmesaadetiste direktiiv). F-gaaside määrusega edendatavad tugevdatud tootjavastutuse süsteemid võivad oluliselt kaasa aidata praeguste tavade parandamisele ja vähendada kasutuselt kõrvaldamisel tekkivat heidet. See pakub häid võimalusi jäätmete raamdirektiivi käimasolevat läbivaatamist silmas pidades. Ohutusstandardite ning koodeksite ja õigusaktide pidev ja õigeaegne ajakohastamine kõigil tasanditel – Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil – on äärmiselt oluline, et pidada sammu tehnoloogia kiire arenguga ja tagada, et kliimasõbralike külmaainete kasutamist on võimalik maksimeerida ohutuse arvelt järeleandmisi tegemata. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikel 1 kooskõlas eesmärgiga säilitada, kaitsta ja parandada keskkonna kvaliteeti; kaitsta inimeste tervist ning edendada rahvusvahelisel tasandil kliimamuutustega võitlemise meetmeid. •Subsidiaarsus

Ettepanek täiendab ELi õigusakte, mis on kehtinud ELi tasandil alates 2006. aastast, ning vastab selgelt subsidiaarsuse põhimõttele järgmistel põhjustel. Esiteks on kliimasüsteemi kaitsmine piiriülene küsimus ja probleemi ulatus nõuab tegutsemist kogu maailmas. Teiseks on kõige tõhusamad meetmed F-gaaside või F-gaasidega seotud toodete ja seadmete kasutamise või turule laskmise keelamine või piiramine. ELi siseturu toimimiseks ja kaupade vabaks liikumiseks on väga soovitatav võtta selliseid meetmeid ELi tasandil. Kolmandaks käsitletakse protokollis ELi kui piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni (REIO) ning seetõttu peab EL täitma protokolli kohustusi (nt aruandlus, litsentsimissüsteem, tarbimise järkjärguline vähendamine) liidu tasandil. Selleks on vaja sama tasandi asjakohaseid õigusakte; nõuetele vastavuse saavutamine 27 erineva riikliku süsteemi kaudu oleks väga keeruline, kui mitte võimatu. Piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni klausli puhul on ainsaks erandiks protokolli kohane HFCde tootmise järkjärgulise lõpetamise kava, mida tuleb täita liikmesriikide tasandil. Mõni liikmesriik on siiski taotlenud, et ka tootmist reguleeritaks ELi tasandil, kuna see suurendaks paindlikkust asjaomaste äriühingute jaoks. •Proportsionaalsus Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas. Ettepanekuga tagatakse, et F-gaaside heidet vähendatakse veelgi ning et EL täidab jätkuvalt protokollist tulenevaid rahvusvahelisi kohustusi vähendada järk-järgult HFCde tootmist ja tarbimist. Kavandatud meetmed põhinevad nende kulutõhususe põhjalikul hindamisel, mis näitab, et mis tahes sektori heite vähendamise piirkulud jäävad samasse vahemikku nagu kulud, mida teised majandussektorid peaksid eeldatavasti kandma, et tagada 2050. aastaks vajalik üleminek kliimaneutraalsusele. Lisaks aitavad leevendusmeetmed pikas perspektiivis kulusid üldiselt kokku hoida. Mõned meetmed suurendavad veidi tööstuse halduskoormust, kuid mõned neist on olulised protokolli järgimiseks, teised aga on vajalikud eeskirjade asjakohase jõustamise hõlbustamiseks ja tulevaste ohtude jälgimiseks. Viimati nimetatud meetmetest ükski ei too kaasa suuri kulusid. Üksikasjalikke sätteid ei kavandata valdkondades, kus eesmärke saaks paremini saavutada teistes poliitikavaldkondades võetavate meetmetega, näiteks jäätmeid käsitlevate õigusaktidega. Meetmetega saavutatud kasu taset ei oleks olnud võimalik saavutada tööstuse ja liikmesriikide jaoks sama kulutõhusalt, võttes liikmesriikides kasutusele 27 erinevat täiendavat F-gaaside poliitikat. •Vahendi valik Valitud õigusakt on määrus, sest ettepaneku eesmärk on asendada F-gaaside määrus ja seda parandada, säilitades samal ajal määruse üldise struktuuri kontrollimeetmete osas. F-gaaside määrus on osutunud tõhusaks. Kuna ettepanek sisaldab mitmeid muudatusi ja kohandusi F-gaaside määruse struktuuris, tuleks F-gaaside määrus kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega, et tagada õigusselgus. Mis tahes olulised muudatused (st määruse kehtetuks tunnistamine või muutmine direktiiviks) koormaksid liikmesriike liigselt ja tekitaksid selles sektoris tegutsevatele ettevõtjatele täiendavat ebakindlust. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Järelhindamine Komisjon hindas F-gaaside määrust kooskõlas parema õigusloome nõuetega ja tegutseb vastavalt F-gaaside määruse artikli 21 lõikele 2, mille kohaselt peab komisjon avaldama põhjaliku aruande määruse mõju kohta hiljemalt 31. detsembriks 2022. Hinnangus jõutakse järeldusele, et F-gaaside määrus on olnud põhiosas tulemuslik selle algsete eesmärkide saavutamisel, milleks on nii F-gaaside heite vähendamine kui ka HFCde vähendamist käsitleva rahvusvahelise kokkuleppe saavutamine. Lisaks leiti, et nende eesmärkide saavutamiseks toimivad üksikmeetmed koos hästi. Õigusakti otsese tulemusena on F-gaaside heide pärast kümme aastat kestnud koguste suurenemist alates 2015. aastast igal aastal vähenenud. See heitkoguste vähenemine saavutati väga väikeste heite vähendamise kuludega, mis olid seotud tehnoloogiliste muutustega (keskmiselt 6 eurot CO2 ekvivalenttonni kohta) ja asjaomaste seadmete energiatõhusust vähendamata. F-gaaside määrus aitab saavutada kaugeleulatuvaid keskkonnaeesmärke, kuna see kehtestab kogu ELis samad kohustused, tagades samal ajal võrdsed tingimused siseturu asjaomaste tööstusharude ja ettevõtjate jaoks. Samal ajal jõuti hindamise käigus järeldusele, et pärast määruse vastuvõtmist on asjaomast poliitikaraamistikku mõjutanud mitu olulist arengut (eelkõige Euroopa roheline kokkulepe ning Pariisi kokkuleppe ja Kigali muudatuse tõttu muutunud rahvusvaheline kliimapoliitiline keskkond), mistõttu ei ole ELi F-gaaside määrus täielikult eesmärgipärane, pidades silmas nii vajadust rakendada kogu kasutamata potentsiaali heite täiendavaks vähendamiseks kui ka protokolli järgimise tagamist tulevikus. Mudeldamine näitab, et F-gaaside heite vähenemine 2030. aastal on väiksem, kui eeldati 2012. aasta mõjuhinnangus, mille eesmärk oli aidata saavutada varasem 2030. aasta kliimaeesmärk (vähemalt –40 % võrreldes 1990. aastaga). Samuti kasutavad mõned sektorid jätkuvalt ülimalt soojendavaid F-gaase ja põhjustavad nende heidet, mida on võimalik vältida (nt tehnoloogia arengut silmas pidades), ning heidet tekib ka sellistest sektoritest ja ainetest, mis ei kuulu praegu määruse kohaldamisalasse. Hindamise käigus tehti kindlaks ka muid probleeme, sealhulgas HFCde ebaseaduslik import, millega hoitakse kõrvale kvoodisüsteemist, ja petturlikud kauplejad (kasvav arv HFCde puhtal kujul importijaid, kellel puudub sageli seos sektoriga ning kes sisenevad turule spekulatiivsetel põhjustel ja/või kes saavad kvoodisüsteemist ebaproportsionaalselt kasu). Lisaks takistab kliimasõbralike alternatiivide kasutuselevõttu selliste töötajate puudus, kellel on oskused kliimasõbralike alternatiividega seadmete paigaldamiseks ja korrashoiuks, ning ohutusstandardid, mida ei ajakohastata täielikult kooskõlas tehnoloogia arenguga. Parem kontroll heite üle võiks aidata lahendada ka mõningaid probleeme seoses HFCde ja hüdro(kloro)fluoroolefiinide (H(C)FOd) lagunemissaaduste võimaliku ökotoksikoloogilise mõjuga atmosfääris. Lisaks võiks vältida teatavaid lünki seire- ja aruandlusmeetmetega hõlmatud ainetes ja tegevustes. Peale selle võiks muuta tõhusamaks mõned aruandlus- ja kontrollikohustustega seotud kohustused. Lõpuks peeti ohuks, et praegu puudub paindlikkus, mis võimaldaks kiiresti reageerida kvoodisüsteemi soovimatutele mõjudele, näiteks HFCde pakkumise märkimisväärsele puudusele. Üldiselt leiti, et F-gaaside määrus on väliselt järjepidev ja sidus muude sekkumistega, millel on sarnased eesmärgid, kuigi on valdkondi, mis on põhjustanud mõningaid ebakõlasid, millega tuleks tegeleda. Oluline valdkond on tolliõigus, kus tuleks ära kasutada koostoimet Euroopa Liidu tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonnaga ja toetada tõhusat piirikontrolli ebaseadusliku tegevuse peatamiseks. Veel üks oluline koostoime on REACHi määrusega, mille raames tehakse liikmesriikide juhtimisel jõupingutusi, et uurida H(C)FOdest saadud püsivate lagunemissaaduste olulisust. Määruse sisemine kooskõla on hea, kuid vaja on mõningaid täpsustusi ja vastavusse viimisi. Nende järelduste põhjal määrati kindlaks punktis 1 nimetatud viis läbivaatamise eesmärki. •Konsulteerimine sidusrühmadega Komisjon pidas sidusrühmadega laiapõhjalisi konsultatsioone. Läbivaatamiskava käsitlev konsultatsioon 29. juunist 2020 kuni 7. septembrini 2020 ja veebipõhine avalik konsultatsioon 15. septembrist 2021 kuni 29. detsembrini 2021 andsid kõigile sidusrühmadele võimaluse esitada arvamusi F-gaaside määruse kohta, olenemata sellest, kui tuttavad vastajad selle määrusega olid. Nende konsultatsioonide käigus saadi vastavalt 76 ja 241 vastust. Individuaalsed vastused ja kokkuvõte on avalikult kättesaadavad komisjoni veebisaidil „Avaldage arvamust!“. Korraldati sihipärane konsultatsioon, mis hõlmas 34 poolstruktureeritud intervjuud, mis olid kohandatud F-gaaside pädevatele asutustele, tolliasutustele, valitsusvälistele organisatsioonidele, ELi ettevõtjate ühendustele ja organisatsioonidele ning mitmele üksikule äriühingule. 6. mail 2021 toimus avatud sidusrühmade seminar, millel osales 355 osalejat ja kus tutvustati hindamise ja mõjuhinnangu esialgseid tulemusi. Seminari päevakord, taustteave ja ettekanne on kättesaadavad kliimameetmete peadirektoraadi veebisaidil. Konsultatsioonide käigus koguti arvamusi määruse seniste saavutuste kohta seoses selle asjakohasuse, tulemuslikkuse, tõhususe, ELi lisaväärtuse ning sisemise ja välise sidususega. Lisaks koguti tagasisidet ka võimalike meetmete ning nende tõenäolise keskkonna-, majandus- ja sotsiaalmõju kohta, võttes arvesse Euroopa rohelist kokkulepet ja selle ambitsioonikamaid eesmärke ning protokollist tulenevaid kohustusi seoses fluorosüsivesinikega. Sidusrühmad olid üldiselt nõus, et F-gaaside määrus on suur õnnestumine, kuid seda saaks ja tuleks parandada. Lisaks märgiti selgelt, et määruse eesmärke ei ole võimalik paremini saavutada liikmesriigi tasandil (mitte ELi tasandil) võetavate meetmetega. Enamik sidusrühmi ja eelkõige pädevad asutused märkisid, et määrus tuleb pärast 2030. aastat viia protokolliga kooskõlla, et tagada tulevane sidusus ja vastavus. Kuigi mõned tööstus- ja äriettevõtjate sidusrühmad, kes üldjuhul töötavad F-gaasidega jahutusseadmete, kliimaseadmete ja soojuspumpade sektoris, ei soovinud suurendada F-gaaside määruse praegusi eesmärke, toetasid alternatiivseid külmaaineid kasutavate seadmete tootjad ja valitsusvälised organisatsioonid jõuliselt suuremaid eesmärke. Kõigi konsultatsioonide käigus väljendasid tööstuse sidusrühmad tugevat toetust mitmesugustele meetmetele, mille eesmärk on võidelda ebaseadusliku kaubandusega ja leida lahendusi kvoodisüsteemi probleemidele, mis peegeldab asjaolu, et nad peavad seda oluliseks küsimuseks määruse parandamisel (kuigi erinevaid meetmeid toetati erineval määral). Samuti näitasid need sidusrühmad suurt toetust tehnikute täiendavale koolitusele ja sertifitseerimisele F-gaaside alternatiivide valdkonnas, rõhutades, et see aitaks kõrvaldada peamist takistust alternatiivide kasutuselevõtul. •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Komisjon on kogunud ulatuslikke tehnilisi nõuandeid mitmest ekspertuuringust, sealhulgas komisjoni aruannetest kliimaseadmete, jaotlate, HFCde kättesaadavuse, ärilise kasutusega jahutuse, kvoodi eraldamise, ohutusstandardite ja seadmeid hooldavate töötajate koolituse kohta. Lisaks korraldasid väliskonsultandid määruse läbivaatamiseks põhjaliku ettevalmistava uuringu, mis hõlmas F-gaase kasutavate sektorite üksikasjalikku alt-üles inventuurimudelit (AnaFgasi mudel), mille põhjal arvutati F-gaaside nõudluse ja heite stsenaariumid, lähtestsenaarium ja poliitikavariantide stsenaariumid ning asjaomaste seadmete energiakasutus EL 27 riikides ja Ühendkuningriigis ajavahemikul 2000–2050. Lisatud kulumoodul võimaldab kvantifitseerida F-gaasidel või nende alternatiividel põhinevate seadmete käitajate kulusid. Makromajandusliku mõju mudeldamisel kasutati Teadusuuringute Ühiskeskuse GEM-E3 mudelit. Ettevalmistav uuring ja selle lisad (Öko-Recherche jt, 2021) koos alusandmete, eelduste ja üksikasjalike tulemustega avaldatakse kliimameetmete peadirektoraadi veebisaidil. Tööstussektor, liikmesriikide ametiasutused ja kodanikuühiskond andsid uuringusse ulatusliku panuse ja pakkusid tehnilist tuge. •Mõjuhinnang Komisjon viis läbi mõju hindamise, mille käigus analüüsiti kolme poliitikavarianti, võttes arvesse nende tõhusust seatud eesmärkide saavutamisel ning nende keskkonna-, majandus- ja sotsiaalmõju. Iga läbivaatamise eesmärgi jaoks määrati kindlaks meetmed. Need vastastikku täiendavad ja üksteist mitte välistavad meetmed rühmitati nende eeldatavate (heite vähendamise) kulude alusel kolmeks poliitikavariandiks. Kõik kolm varianti hõlmavad parandusi eesmärgiga selgitada eeskirju või muuta need sidusamaks. Kolm varianti on järgmised. ·Variant 1: protokolliga kooskõlla viimine (väikeste kuludega meetmed). See hõlmab kõiki meetmeid, millega tagatakse pikaajaline vastavus protokollile. See variant hõlmab ka kõigi eesmärkide saavutamiseks kasulikke meetmeid, mille puhul eeldati, et kulud ja jõupingutused, kui neid on, on väga väikesed. ·Variant 2: proportsionaalne heite vähendamine ja rakendamise parandamine. Lisaks variandi 1 meetmetele hõlmab see meetmeid, millega saavutatakse heite vähendamine ja rakendamise paranemine mõõdukate kulude ja jõupingutustega, kuni sellise tasemeni, mille puhul ükski allsektor ei pea maksma rohkem kui heite vähendamise sektoripõhised piirkulud, mida majanduses üldiselt eeldatakse, et saavutada 2050. aastaks CO2-neutraalsus. Seega on HFC kvoodid piiravamad kui variandi 1 puhul ning järkjärgulisele vähendamisele lisanduvad täiendavad F-gaaside keelud koos konkreetsete globaalse soojendamise potentsiaali piirnormide ja kuupäevadega. See variant hõlmab ka rohkem meetmeid jõustamise ja järelevalve parandamiseks, kui need ei too kaasa suuri kulusid. ·Variant 3: maksimaalsete teostatavate võimaluste kasutamine ja rakendamise parandamine. Variandiga 3 kaasnevad suured kulud. Lisaks kõigile varasematele variantide 1 ja 2 meetmetele hõlmab variant 3 ka meetmeid, mille eesmärk on kasvuhoonegaaside heite maksimaalne vähendamine, võttes arvesse praegust tehnilist teostatavust, arvestades samal ajal energiatõhususe ja ohutuse aspekte, kuid olenemata sellest, kui palju see maksaks. Selle variandi puhul kehtib kõige rangem kvoodisüsteem. See variant hõlmab ka kõiki jõustamise ja järelevalve parandamise meetmeid, mida peeti teostatavaks. Kuigi kõik variandid tagaksid protokolli täieliku järgimise, näitab üksikasjalik mõjuhinnang selgelt, et variandi 2 tulemuseks on kõige optimaalsem kulude ja tulude tasakaal, millega saavutatakse praeguse määrusega (st lähtetasemega) võrreldes palju suurem heite vähendamine mõõduka hinnaga ning välditakse põhjendamatuid raskusi kõigi mõjutatud sektorite jaoks. 2030. aasta eesmärkide kontekstis aitab kavandatav määrus hinnanguliselt heidet täiendavalt vähendada kokku 40 miljoni CO2 ekvivalenttonni võrra. Oluline on meeles pidada, et see sääst lisandub praegusest määrusest tulenevale vähendamisele, mis hinnanguliselt vastab 430 miljonile CO2 ekvivalenttonnile. Variandiga 2 vähendataks heidet aastaks 2050 lisaks ligikaudu 310 miljonit CO2 ekvivalenttonni. See tähendab, et F-gaaside aastane jääkheide 2050. aastal ulatub hinnanguliselt ainult 14 miljoni CO2 ekvivalenttonnini. Seega leitakse, et variant 2 on kooskõlas eesmärgiga saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus, kuna see vähendab vajadust süsinikdioksiidi tehnoloogilise sidumise poliitika järele, et kompenseerida heidet, mida ei saa 2050. aastaks vältida, et kokkuvõttes saavutada kliimaneutraalsus. Vajalik tehnoloogiline kohandamine toob kaasa kulude kokkuhoiu üldiselt ja paljudes allsektorites, kuna kasutajate energiakulud on väiksemad. Siiski kaasnevad sellega teatavad kulud lõppkasutajatele, kes ei hakka kasutama alternatiive, kuna HFCde hinnad on rangema kvoodisüsteemi tõttu kõrgemad. Sellest hoolimata saavad mõned majandussektorid pikemas perspektiivis kasu tehnoloogia ümberkujundamisest, mis suurendab toodangut, innovatsiooni ja tööhõivet. Seega on variant 2 kõige paremini kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega ja põhimõttega „ei kahjusta oluliselt“. Sidusrühmad on kinnitanud, et variandi 2 meetmed annavad ELi lisaväärtust. Järelikult ei oleks meetmetega saavutatud kasu taset olnud võimalik saavutada tööstuse ja liikmesriikide jaoks sama kulutõhusalt, võttes liikmesriikides kasutusele 27 erinevat F-gaaside täiendavat poliitikat. Selgub, et variandiga 1 ei saavutata võrreldes kehtiva määrusega täiendavat kumulatiivset heite vähenemist ning kui võtta arvesse variantides 2 ja 3 ilmnevat heite vähendamise potentsiaali, oleks variant 1 ELi ambitsioonikaid kliimaeesmärke silmas pidades lihtsalt vähem piisav. Variandiga 3 saavutataks teisest küljest veidi suurem heite vähendamine võrreldes variandiga 2, kuid sellega kaasneks mõne sektori jaoks väga suured kulud (heite vähendamise sektoripõhised piirkulud 2050. aastaks kuni 2 111 eurot CO2 ekvivalenttonni kohta variandi 3 puhul võrreldes maksimaalselt 336 euroga CO2 ekvivalenttonni kohta variandi 2 puhul; kõigi sektorite tehnoloogilise kohandamise kulud on 113 miljonit eurot aastas variandi 3 puhul võrreldes 12 miljoni euroga aastas variandi 2 puhul) ning kasvuhoonegaaside heite vähendamise riiklike eesmärkide saavutamisele kaasa aitamiseks tuleks eelistada muid võimalusi. Variant 2 tagab ka parema kontrolli tööstuse ja ametiasutuste halduskoormuse mõõduka suurenemise juures (kogu puhaskulu oli tööstuse puhul hinnanguliselt 7,6 miljonit eurot aastas korduvate kuludena lisaks 3 miljoni euro suurustele ühekordsetele kuludele). Need muudatused peaksid võimaldama tõhusat jõustamist ning aitama lahendada tuvastatud probleeme, eelkõige seoses ebaseadusliku kaubandusega. Lisaks muutuvad järelevalve eeskirjad ühtlasemaks ja terviklikumaks, kuna need hõlmavad uusi aspekte, mis on muutunud asjakohasteks. Üksikasjalikud tulemused keskkonna-, majandus- ja sotsiaalmõju kohta on esitatud mõjuhinnangus. Järelevalve valdkonnas jõutakse mitmete lihtsustusteni. Need hõlmavad kokkuhoidu, mis tuleneb kvoodi deklareerimisprotsessi muudatustest (aastas säästetakse 1,2 miljonit eurot), seadmete importijate aruandlus- ja loakünniste ühtlustamist (0,09 miljonit eurot aastas), seadmete importijate kontrollikünnise leevendamist (1,7 miljonit eurot aastas) ja kontrolliprotsessi digitaliseerimist (1,5 miljonit eurot aastas). Õiguskontrollikomitee esitas mõjuhinnangu kohta 25. veebruaril 2022 positiivse arvamuse reservatsioonidega. Mõjuhinnangu teksti muudeti vastavalt lõplikele soovitustele, mis käsitlesid vajadust selgitada paremini seoseid jõupingutuste jagamise määrusega, vajadust seada kõrgemad eesmärgid ning metoodika ja edukuse parameetrite üksikasjalikumat kirjeldust. Kõik komitee üksikasjalikud märkused ja ülevaade nende arvessevõtmisest on esitatud mõjuhinnangus. Käesolev täielik mõjuhinnang ja selle kokkuvõtlik versioon on kättesaadavad kliimameetmete peadirektoraadi veebisaidil. •Põhiõigused Käesolevas algatuses kavandatud eeskirjadega tagatakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õiguste ja põhimõtete täielik austamine. 4.MÕJU EELARVELE Käesolev ettepanek sisaldab kindlaksmääratud kvoodihinda suurele osale HFC kvoodist, mis eraldatakse igal aastal importijatele ja tootjatele. Maksimaalne aastane tulu on esitatud järgmises tabelis. miljonit eurot aastas 2025–2026 125 2027–2029 53 2030–2032 27

2033–2035 25 2036–2038 20 HFCde kvoodisüsteemi ning Montreali protokolliga nõutava F-gaaside ja osoonikihti kahandavate ainete litsentsimise süsteemi arendamine, käitamine, hooldus ja küberturvalisus ning vajalikud ühendused Euroopa Liidu tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonnaga ja parema jõustamise toetamine nõuavad siiski lisavahendeid. Seetõttu tehakse ettepanek kasutada kvootide müügitulu nende tegevustega seotud kulude katmiseks ning kanda ülejäänud kvoodi müügitulu üldtuluna ELi eelarvesse. 5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Määruse tulevane järelevalve ja hindamine võib tugineda määrusega ette nähtud iga-aastasele äriühingute aruandlusele, mida Euroopa Keskkonnaamet igal aastal kogub ja koondab. Amet koostab liikmesriikide esindajatele ja komisjonile (kliimameetmete peadirektoraat) F-gaasidega seotud tegevuste aruande, mis sisaldab muu hulgas andmeid F-gaaside ja neid gaase sisaldavate seadmetega seotud impordi, ekspordi, tootmise, hävitamise ja taasväärtustamise kohta. Lisaks kasutab komisjon neid andmeid selleks, et protokolli täitmise raames anda ELi nimel igal aastal protokolli osooniküsimustega tegelevale sekretariaadile aru HFCde tootmise, lähteainete, hävitamise, impordi ja ekspordi kohta. Lisaks on olemas aruande avalik versioon veebipõhise F-gaaside indeksi kujul, mida Euroopa Keskkonnaamet korrapäraselt avaldab ja ajakohastab. Aruandlust ja järelevalvet käsitlevad kavandatud meetmed parandaksid tulevikus seda andmebaasi veelgi. Muudatused aruandluse ulatuses (uued ained; vabastatud kvoodi saajad; taasväärtustamise käitised) täiendavad asjaomaste gaaside ja kasutusalade ringi. Heitealase aruandluse andmebaasid parandavad teadmisi heite ja seega F-gaaside sektori mõju kohta ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsioonile (UNFCCC) esitatavate andmete kvaliteeti. Aruandlus- ja kontrollieeskirjade ühtlustamine peaks samuti aitama tõhusamalt parandada andmete kvaliteeti. Lisaks jälgib komisjon välisekspertidega sõlmitud lepingute alusel ka edaspidi tähelepanelikult hindu, kvoodisüsteemi toimimist ja sektori muid turusuundumusi. Liikmesriigid teavitavad määrusega loodud rakenduskomiteed korrapäraselt asjakohastest tegevustest, nagu i) andmete kogumine ja kasutamine heite kindlaksmääramiseks, ii) tootjavastutuse süsteemid, iii) jõustamine ja muud ebaseadusliku tegevuse suhtes võetud meetmed, sealhulgas karistused. Komisjon jälgib ka kavandatud meetmete rakendamist. Sellega seoses teeb komisjon tihedat koostööd riiklike ametiasutustega, nt osoonikihti kahandavate ainete riiklike ekspertide, tolliasutuste ja turujärelevalveasutustega. Ettepanekus osutatud komitee abistab komisjoni tema töös ja arutab vajaduse korral küsimusi kavandatud eeskirjade ühtlustatud jõustamise kohta. Samuti jälgitakse Euroopa Liidu Kohtu asjakohase kohtupraktika arengut ning Montreali protokolli rakenduskomitee otsuseid ELi ja selle liikmesriikide tegevuse vastavuse kohta protokollile. Määruse tulemuslik rakendamine tähendaks, et: ·F-gaaside heide peaks vähenema vastavalt lisatud mõjuhinnangu alusel tehtud mudeldamise prognoosile, st 2030. aastal peaks aastane heide olema 37 miljonit CO2 ekvivalenttonni; ·HFCdega seotud kohustustega seoses ei tohiks esineda probleeme Montreali protokolli järgimisega; ·kvoodisüsteemi rakendatakse sujuvalt ja vähendatakse ebaseaduslikku kaubandust, et vältida kahju keskkonnale, majandusele või mainele; ·järelevalve ja aruandlus toetavad poliitika hindamist ja nõuetele vastavuse kontrolli tulemuslikumal, kuid ka tõhusal viisil. Määruse mõju tuleks korrapäraselt hinnata; kõnealustel andmetel põhinev esimene hinnang tuleks avaldada 2033. aastaks. Sellega seoses oleks vaja eksperdiuuringut, et hinnata vahtudes sisalduvate F-gaaside kogumi („panga“) uurimisel tehtud edusamme. Hindamisel tuleks uurida ka halduskulude arengut. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Käesolevas ettepanekus ei seata kahtluse alla F-gaaside määrusega kehtestatud meetmeid fluoritud kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks. Ettepanekuga tagatakse peamiselt, et kavandatav määrus viiakse kooskõlla ELi ambitsioonikate kliimaeesmärkidega, samuti rahvusvaheliste kohustuste pikaajaline täitmine. Kehtivaid eeskirju selgitatakse ja tugevdatakse, et tagada parem jõustamine. I peatükk Ettepanekuga määratakse kindlaks määruse reguleerimisese ja kohaldamisala ning määratletakse vajalikud mõisted. II peatükk

Ettepanek sisaldab tõkestamise eeskirju (heite vältimine, lekkekontroll, lekke avastamise süsteem ja kokkukogumise eeskirjad). Heite vältimine hõlmab I ja II lisas loetletud F-gaase ning seda kohaldatakse kõigi asjaomaste isikute suhtes F-gaaside ja neid sisaldavate seadmete tootmise, ladustamise, transpordi ja käitamise ajal. Lekkekontroll ja arvepidamine hõlmavad ka II lisa 1. jaos loetletud gaase. Fluoritud kasvuhoonegaaside kokkukogumise kohustust laiendatakse ka vahtudele kihilistes paneelides ja laminaatplaatides, kui need hoonest eemaldatakse. Ettepanekuga kehtestatakse samuti koolitus- ja sertifitseerimiskohustused, mis hõlmavad ka ülesandeid seoses seadmetega, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaaside asendajatena kasutatavaid gaase (alternatiivsed gaasid), et edendada nende ohutut kasutamist ja käitlemist. Koolitus- ja sertifitseerimisprogrammid peaksid hõlmama ka energiatõhususe küsimusi. III peatükk Ettepanek sisaldab F-gaaside ning asjaomaste toodete ja seadmete turule laskmise piiranguid ja keelde. Selles selgitatakse, et ebaseaduslikult turule lastud tooteid ja seadmeid ei saa kasutada ega edasi tarnida. Seaduslikult turule lastud toodete ja seadmete puhul on nende edasine tarnimine kahe aasta möödumisel keelu tähtajast lubatud üksnes juhul, kui esitatakse tõendid nende (esialgse) seadusliku turule laskmise kohta. Ühekordselt täidetavate mahutite toomine tolliterritooriumile ja nende edasine kasutamine või tarnimine on keelatud. Ettepanek sisaldab ka märgistusnõudeid F-gaaside turule laskmiseks mahutites ja teatavates seadmetes. Neid nõudeid kohaldatakse ka fluorosüsivesinike suhtes, mis on kvoodinõuetest vabastatud, et võimaldada nende erandite jõustamist. Ettepanekuga keelatakse ka teatavate F-gaaside erikasutus. IV peatükk Ettepanekuga kehtestatakse HFCde tootmise vähendamise ajakava, järgides Montreali protokolli siduvaid eeskirju. Praegust tootmist säilitavatele tootmisettevõtetele antakse õigused, mis põhinevad 2011.–2013. aasta varasemal lähtetasemel, samas kui komisjon võib liikmesriigi taotlusel ja protokollis selle riigi jaoks sätestatud tootmispiirangute ulatuses anda uutele turuletulijatele täiendavaid õigusi. Viimasega ei anta vabastust HFCdele, mida eksporditakse toodete ja seadmete sees. Ettepanekuga kehtestatakse ka HFCde turule laskmise vähendamise ajakava, kehtestades tootjatele ja importijatele individuaalsed koguselised piirnormid (kvoodid). Importijad ja tootjad peavad tagama, et neil on turule laskmise hetkel (st importijate puhul vabasse ringlusse lubamise ajal) piisavalt kvooti, et katta turule lastud HFCde kogused. Teatavaks kasutuseks ette nähtud HFCd on kvoodinõuetest vabastatud. Meditsiiniliste dosaatorinhalaatorite (MDIde) järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamise nõudest tehtav erand siiski kaotatakse, et tagada kooskõla Montreali protokollis sätestatud tarbimise järkjärgulise vähendamise ajakavaga, kuna protokolli ajakavas nimetatud toodete suhtes erandit ei kohaldata. MDIde täitmiseks kasutavad HFCd on täielikult eralduvad, st kogu nendesse toodetesse lisatud HFC kogus satub lõpuks atmosfääri ja see on aastatel 2015–2019 kasvanud 45 %. Kuigi on olemas kaks sobivat kliimasõbralikku alternatiivi, mis ei nõuaks patsientidelt MDIde kasutamiseks kohanduste tegemist ning meditsiiniasutuses (Euroopa Ravimiamet) on käimas nende heakskiitmise protsess, eeldab tööstus, et poliitilise signaali puudumisel võetakse need turul kasutusele aeglaselt. MDIde kaasamisega kvoodisüsteemi on võimalik 2050. aastaks heidet märkimisväärses koguses vähendada ning tootjatele ja patsientidele kaasnevad kulud on väga väikesed. Kvoote eraldatakse igal aastal uutele turuletulijatele üksnes deklaratsiooni alusel ning juba varem tegutsenud importijatele ja tootjatele nende kontrollväärtuste alusel (ja deklaratsiooni alusel, kui see on esitatud). Kõikidele importijatele ja tootjatele kvoodi eraldamise, sealhulgas eraldamissumma tasumise suhtes kohaldatakse teatavaid tingimusi. Importijad ja tootjad, kellel on sama(d) tegelik(ud) tulusaaja(d), loetakse kontrollväärtuste kindlaksmääramisel ja kvoodi eraldamisel üheks ettevõtjaks. Kvoodisüsteemis tuleks arvesse võtta ka teatavates seadmetes esinevaid HFCsid. Importijad ja tootjad, kellele on määratud kontrollväärtus, võivad neile määratud kvoodi osaliselt või tervikuna üle kanda teisele ettevõtjale, et lasta HFCsid turule puhtal kujul, ning samuti võivad nad lubada kasutada kogu oma kvooti või osa sellest teisel ettevõtjal HFCdega täidetud seadmete turule laskmiseks. Ettepanekuga nähakse ette ka F-gaaside portaali kasutamine kvoodi eraldamise süsteemi rakendamiseks ning litsentsimis- ja aruandluskohustuste täitmiseks ja selle ühendamine Euroopa Liidu tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonnaga. Registreeritud importijatel ja tootjatel on juurdepääs andmetele oma individuaalse kvoodieraldise, karistuste, turule lastud teatatud koguste, samuti nende ettevõtjate registreeritud kvoodi ülekandmise ja kasutuslubade kohta. Ettevõtjate väidetavad tehnilised vead teabe registreerimisel ja nende esitatud andmetes peavad olema tõendatud ja nendest tuleb komisjoni õigeaegselt teavitada. V peatükk Ettepanekuga kehtestatakse kauplemise tingimuseks kehtiv litsents, mis tuleb esitada impordi ja ekspordi korral tollile. Ettepanekus selgitatakse ka tolliasutuste ja turujärelevalveasutuste rolli selles kavandatud kaubanduskontrolli jõustamisel. On loetletud teave, mis tuleks esitada impordi ja ekspordi korral, samuti teave, mida tolliasutused peaksid eelkõige riskipõhise tollikontrolli käigus kontrollima. Ühekordselt täidetavad mahutid tuleks konfiskeerida, arestida või turult kõrvaldada. Muude kaupade puhul võtavad tolli- ja turujärelevalveasutused kõik vajalikud meetmed, sealhulgas vajaduse korral konfiskeerivad või arestivad kauba, et ära hoida keelatud kauba uut turule sisenemist teise ELi tolliasutuse kaudu. Määrusega hõlmatud ebaseaduslike gaaside või toodete reeksport on keelatud. F-gaaside impordi- ja ekspordijuhtumitega lubatakse tegeleda ainult määratud või heakskiidetud sisenemis- ja väljumiskohtades ja tolliasutustes; ainult need määratud asutused või kohad võivad transiidiprotseduuri alustada või lõpetada. Lisaks keelatakse ettepanekuga alates 2028. aastast HFCdega kauplemine protokolliga mitteühinenud riikidega kooskõlas protokollis sätestatud kohustustega. VI peatükk Ettepanekuga kehtestatakse aruandluskohustused eelkõige tootjatele, nii puhtal kujul kui ka toodetes ja seadmetes sisalduvate gaaside importijatele, eksportijatele, lähteainete kasutajatele, hävitamis- ja taasväärtustamise käitistele ning ettevõtjatele, kes on saanud fluorosüsivesinikke, mis kuuluvad kvoodieeskirjadest tehtavate erandite alla. Aruandlus toimub elektrooniliselt F-gaaside portaali kaudu. Esitatud andmeid kontrollitakse vastavalt koguselistele piirnormidele ka F-gaaside portaali kaudu. Ettepanekus nõutakse, et liikmesriigid koguksid heiteandmeid võimaluse korral elektrooniliselt. VII peatükk Ettepanekus täpsustatakse juhtumid, mille puhul on nõutav liikmesriikidesisene ja -vaheline teabevahetus ja koostöö pädevate asutustega, samuti koostöö kolmandate riikide pädevate asutustega. Ettepanekuga kehtestatakse ka pädevate asutuste kohustus riskipõhiselt ja konkreetsete tõendite olemasolul kontrollida, kas ettevõtjad täidavad määrust riskipõhiselt.

Ettepanekuga tagatakse ka, et rikkumisest teatajate teadetele, mis on seotud määruse rikkumisega, kohaldatakse direktiiviga (EL) 2019/1937 ette nähtud kaitsetaset. VIII peatükk Lisaks sätestatakse ettepanekus, et määruse rikkumise eest määratavate halduskaristuste tase ja liik peavad olema tõhusad, hoiatavad ja proportsionaalsed ning võtma arvesse ka asjakohaseid kriteeriume (nagu rikkumise laad ja raskusaste). Eelkõige tehakse ettepanek määrata haldustrahv gaaside ning käesoleva määrusega hõlmatud toodete ja seadmete ebaseadusliku tootmise, kasutamise või nendega ebaseadusliku kauplemise korral. Kavandatud sätted on kooskõlas komisjoni 15. detsembri 2021. aasta ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu ja täiendavad seda. Ettepanekuga luuakse ka konsultatsioonifoorum, mida esindavad liikmesriigid ja kodanikuühiskonna esindajad, sealhulgas keskkonnaorganisatsioonid, tootjate, käitajate ja sertifitseeritud isikute esindajad, kes nõustavad komisjoni käesoleva määruse rakendamisel ja annavad eksperdihinnanguid. 2022/0099 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse fluoritud kasvuhoonegaase ning millega muudetakse direktiivi (EL) 2019/1937 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 517/2014 (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Euroopa rohelise kokkuleppega käivitati liidu uus majanduskasvu strateegia, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega piirkonnaks. Sellega kinnitati veel kord komisjoni ambitsiooni suurendada oma kliimaeesmärke ja muuta Euroopa 2050. aastaks esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks ning selle eesmärk on kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud ohtude ja mõjude eest. Lisaks on EL pühendunud kestliku arengu tegevuskavale aastani 2030 ja selle kestliku arengu eesmärkidele. (2)Fluoritud kasvuhoonegaasid on inimese loodud kemikaalid, mis on väga tugeva toimega kasvuhoonegaasid – sageli mitu tuhat korda tugevama toimega kui süsinikdioksiid (edaspidi „CO2“). Koos CO2, metaani ja dilämmastikoksiidiga kuuluvad need ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppega (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) hõlmatud kasvuhoonegaaside heidete rühma. Praegu moodustab fluoritud kasvuhoonegaaside heide 2,5 % liidu kasvuhoonegaaside koguheitest, kuid aastatel 1990–2014 see kahekordistus, samal ajal kui muude kasvuhoonegaaside heide vähenes. (3)Selleks et fluoritud kasvuhoonegaaside heite suurenemise suundumus ümber pöörata, võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 517/2014. Komisjoni koostatud hinnangu kohaselt on fluoritud kasvuhoonegaaside heide tänu määrusele (EL) nr 517/2014 eelmise aastaga võrreldes vähenenud. Aastatel 2015–2019 on fluorosüsivesinike (HFCd) tarnimine vähenenud 37 % tonnides ja 47 % CO2 ekvivalenttonnides. Samuti on toimunud selge üleminek väiksema globaalse soojendamise potentsiaaliga alternatiivide, sealhulgas looduslike alternatiivide (nt CO2, ammoniaak, süsivesinikud, vesi) kasutamisele paljudes seadmetes, milles traditsiooniliselt kasutati fluoritud kasvuhoonegaase.

(4)Valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC) eriaruandes jõuti järeldusele, et fluoritud kasvuhoonegaaside heidet tuleks kogu maailmas vähendada 2050. aastaks kuni 90 % võrreldes 2015. aastaga. Kuna kliimameetmeid tuleb võtta kiiresti, suurendas liit oma kliimaeesmärke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1119 (Euroopa kliimamäärus). Kõnealuse määrusega on kehtestatud siduv eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside netoheidet 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aastaga ja saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus. Lisaks on liit suurendanud oma algset Pariisi kokkuleppe kohast riiklikult kindlaksmääratud eesmärki vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 40 %, kehtestades uueks eesmärgiks vähemalt 55 %. Määruse (EL) nr 517/2014 hindamine näitab siiski, et liidu aegunud kliimaeesmärkide raames 2030. aastaks kavandatud heite vähendamist ei saavutata täielikult. (5)Kuna fluorosüsivesinike heide kogu maailmas suureneb, otsustasid osoonikihti kahandavate ainete 1987. aasta Montreali protokolli (edaspidi „protokoll“) osalised 2016. aastal Kigali muudatuse alusel vähendada järgmise 30 aasta jooksul järk-järgult fluorosüsivesinike tootmist ja tarbimist rohkem kui 80 %. See tähendab, et kõik osalised peavad järgima fluorosüsivesinike tarbimise ja tootmise vähendamise ajakava ning kehtestama litsentsimissüsteemi fluorosüsivesinike impordi ja ekspordi ning aruandluse jaoks. Kigali muudatusega säästetakse sajandi lõpuks hinnanguliselt kuni 0,4 C täiendavat soojenemist. (6)On oluline, et käesoleva määrusega tagataks, et liit täidab pikas perspektiivis kõnealuse protokolli Kigali muudatusest tulenevaid rahvusvahelisi kohustusi, eriti seoses fluorosüsivesinike tarbimise ja tootmise vähendamise ning aruandlus- ja litsentsimisnõuetega, eelkõige kehtestades tootmise järkjärgulise vähendamise ja lisades vähendamise etapid fluorosüsivesinike turule laskmise jaoks pärast 2030. aastat. (7)Selleks et tagada kooskõla protokollis sätestatud aruandlusnõuetega, tuleks fluorosüsivesinike globaalse soojendamise potentsiaalid IPCC neljanda hindamisaruande kohaselt välja arvutada ühe kilogrammi gaasi globaalse soojendamise potentsiaali ja ühe kilogrammi CO2 globaalse soojendamise potentsiaali suhtena 100 aasta kohta. Muude ainete puhul tuleks kasutada IPCC viimast hindamisaruannet. Võimaluse korral tuleks ette näha globaalse soojendamise potentsiaal 20 aasta kohta, et anda paremat teavet käesoleva määrusega hõlmatud ainete kliimamõju kohta. (8)Fluoritud ainete tahtlik heitmine keskkonda, kui see on ebaseaduslik, on käesoleva määruse raske rikkumine ja tuleks sõnaselgelt keelata; seadmete käitajad ja tootjad peaksid olema kohustatud vältima selliste ainete leket nii palju kui võimalik, sealhulgas kõige asjakohasemate seadmete lekkekontrolli abil. (9)Võttes arvesse, et mõne fluoritud ühendi tootmise protsess võib põhjustada muude kõrvalsaadusena tekkinud fluoritud kasvuhoonegaaside heidet, tuleks fluoritud kasvuhoonegaaside turule laskmise tingimusena sellised kõrvalsaadused hävitada või edaspidiseks kasutamiseks kokku koguda. Tootjatelt ja importijatelt tuleks nõuda, et nad dokumenteeriksid meetmed, mis on võetud selleks, et tootmisprotsessi käigus trifluorometaani heidet ära hoida. (10)Fluoritud ainete heite ärahoidmiseks on vaja kehtestada sätted, mis käsitlevad ainete kokkukogumist toodetest ja seadmetest ning selliste ainete lekete ärahoidmist. Fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavaid vahte tuleks käsitleda vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2012/19/EL. Et heidet võimalikult palju vähendada, tuleks kokkukogumise kohustust laiendada ka hoonete omanikele ja töövõtjatele teatavate vahtude eemaldamisel hoonetest. (11)Et julgustada selliste tehnoloogiate kasutamist, mis kliimat ei mõjuta või mõjutavad vähem ning mis võivad hõlmata mürgiste, tuleohtlike või suure rõhu all olevate ainete kasutamist, peaks fluoritud kasvuhoonegaasidega tegelevate füüsiliste isikute koolitus hõlmama tehnoloogiaid, mille abil asendatakse või vähendatakse fluoritud kasvuhoonegaaside kasutamist, sealhulgas teavet energiatõhususe aspektide ning kohaldatavate eeskirjade ja tehniliste standardite kohta. Määruse (EL) nr 517/2014 alusel kehtestatud sertifitseerimis- ja koolitusprogrammid, mida võib integreerida riiklikesse kutseõppesüsteemidesse, tuleks läbi vaadata või neid tuleks kohandada, et võimaldada tehnikutel kasutada alternatiivseid tehnoloogiaid ohutult. (12)Keelud, mis kehtivad seoses teadaolevalt kõige enam kliimat kahjustava aine – väävelheksafluoriidi – erikasutusega, tuleks säilitada ja neid tuleks täiendada lisapiirangutega selle kasutamise kohta kriitilise tähtsusega energiajaotuse sektoris. (13)Kui konkreetsete fluoritud kasvuhoonegaaside kasutamisele on olemas sobivad alternatiivid, tuleks keelata selliste uute jahutus-, kliima- ja tuletõrjeseadmete turule laskmine, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase või mille käitamiseks on neid gaase vaja. Kui alternatiivid ei ole kättesaadavad või ei saa neid kasutada tehnilistel või ohutusega seotud põhjustel või kui selliste alternatiivide kasutamisega kaasneksid ebaproportsionaalsed kulud, peaks komisjonil olema võimalik lubada erandit, et võimaldada selliste toodete ja seadmete turule laskmist piiratud ajaperioodil. (14)Selleks et vähendada jahutus- ja kliimaseadmete käitamise kaudset mõju kliimale, tuleks selliste seadmete maksimaalset energiatarbimist , mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ alusel vastu võetud asjakohastes rakendusmeetmetes, pidada jätkuvalt põhjuseks, miks teatavat liiki seadmed vabastatakse fluoritud kasvuhoonegaaside kasutamise keelust. (15)Osoonikihti kahandavate ainete ühekordselt täidetavad mahutid tuleks keelustada, võttes arvesse, et tühjendamisel jääb nendesse mahutitesse vältimatult teatav kogus külmaainet, mis seejärel atmosfääri pääseb. Sellega seoses tuleks käesoleva määrusega keelata nende import, turule laskmine, hilisem tarnimine või turul kättesaadavaks tegemine ja kasutamine, välja arvatud kasutuseks laboris ja analüüside tegemiseks, ning nende eksport. (16)Selleks et hõlbustada turule laskmise keeldude ja piirangute täitmise tagamist toodete ja seadmete puhul, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase või mille käitamiseks on neid gaase vaja, sealhulgas mahutites turule laskmisel, on oluline kehtestada nende kaupade jaoks vajalikud märgistamisnõuded. (17)Protokolli rakendamiseks, sealhulgas fluorosüsivesinike koguste järkjärguliseks vähendamiseks peaks komisjon jätkuvalt eraldama kõikidele tootjatele ja importijatele eraldi kvoodid fluorosüsivesinike turule laskmiseks, tagamaks, et protokolli alusel lubatud üldist koguselist piirnormi ei ületata. Selleks et kaitsta turule lastud fluorosüsivesinike koguste järkjärgulise vähendamise terviklikkust, tuleks liidu kvoodisüsteemis jätkuvalt võtta arvesse seadmetes kasutatavaid fluorosüsivesinikke. (18)Algselt peaks iga üksiku tootja ja importija jaoks kontrollväärtuse arvutamine ja kvoodi eraldamine põhinema fluorosüsivesinike kogusel, mille kohta nad on teatanud, et see on turule lastud võrdlusperioodil ajavahemikul 2009–2012. Selleks et mitte välistada ettevõtjate turule tulekut või nende tegevuse laiendamist, tuleks väiksem osa maksimaalsest üldkogusest reserveerida importijatele ja tootjatele, kes ei ole fluorosüsivesinikke varem turule lasknud, ning importijatele ja tootjatele, kelle jaoks on määratud kontrollväärtus ja kes soovivad neile eraldatavat kvooti suurendada. (19)Komisjon peaks iga kolme aasta tagant toimuva kontrollväärtuste ja kvootide ümberarvutamisega tagama, et ettevõtjatel lubatakse jätkata tegevust nende poolt viimastel aastatel turule viidud keskmiste koguste alusel, sealhulgas ettevõtjatel, kelle jaoks ei olnud varem kontrollväärtust määratud. (20)Võttes arvesse eraldatud kvoodi turuväärtust, on asjakohane nõuda selle eraldamise eest tasu. Sellega välditakse turu edasist killustumist nende ettevõtjate kahjuks, kes vajavad fluorosüsivesinike tarneid ja sõltuvad juba fluorosüsivesinike kauplemisest kahaneval turul. Eeldatakse, et ettevõtjad, kes otsustavad mitte taotleda kvoote ega maksta kvootide eest, millele neil oleks õigus kontrollväärtuste arvutamisele eelnenud aasta(te)l, on otsustanud turult lahkuda ja seega ei määrata nende jaoks uut kontrollväärtust. Tulusid tuleks kasutada halduskulude katmiseks. (21)Selleks et säilitada mahtkaubana tarnitavate fluorosüsivesinike turu paindlikkus, peaks olema võimalik kanda kvoote üle ettevõtjatelt, kelle jaoks on määratud kontrollväärtus, teisele liidu tootjale või importijale või teisele tootjale või importijale, keda esindab liidus ainuesindaja. (22)Komisjon peaks looma keskse F-gaaside portaali ja seda käitama, et hallata fluorosüsivesinike turule laskmise kvoote, asjaomaste ettevõtjate registreerimist ning aruandlust kõigi turule lastud ainete ja seadmete kohta, eelkõige juhul, kui seadmed on eeltäidetud fluorosüsivesinikega, mida ei ole enne seadme täitmist turule lastud. Selleks et F-gaaside portaalis registreeruksid ainult tegelikud käitajad, tuleks kehtestada eritingimused. Kehtiv registreering F-gaaside portaalis peaks kujutama endast litsentsi ning see on protokolli kohaselt oluline nõue, et jälgida kauplemist ja ennetada sellega seotud ebaseaduslikku tegevust. (23)Selleks et tagada automaatne, reaalajas toimuv tollikontroll saadetise tasandil ning teabe elektrooniline vahetamine ja säilitamine kõigi fluoritud kasvuhoonegaaside ning tollile esitatud asjaomaste toodete ja seadmete saadetiste kohta, on vaja ühendada F-gaaside portaal Euroopa Liidu tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonnaga, mis luuakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr.../... [täielik viide lisatakse pärast kõnealuse määruse vastuvõtmist].

(24)Et oleks võimalik jälgida käesoleva määruse tulemuslikkust, tuleks aruandekohustuste kohaldamisala laiendada ka teistele fluoritud ainetele, millel on märkimisväärselt suur globaalse soojendamise potentsiaal või millega võidakse fluoritud kasvuhoonegaase tõenäoliselt asendada. Samal põhjusel tuleks teatada ka fluoritud kasvuhoonegaaside hävitamisest ning nende gaaside importimisest liitu toodetes ja seadmetes. Tuleks kehtestada vähese tähtsusega koguste künnised, et vältida ebaproportsionaalselt suurt halduskoormust, eriti väikestele ja keskmise suurusega ning mikroettevõtjatele, kui see ei too kaasa protokolli täitmata jätmist. (25)Tagamaks, et aruanded ainete märkimisväärsete koguste kohta on täpsed ja et eeltäidetud seadmetes sisalduvaid fluorosüsivesinikke on liidu kvoodisüsteemis arvesse võetud, tuleks nõuda kolmanda isiku poolset kontrolli. (26)Selleks et tagada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel heidet käsitlevate aruannete kvaliteet, tuleb fluoritud kasvuhoonegaaside heite aruandluse puhul kasutada kindlasti järjepidevaid ja kvaliteetseid andmeid. Fluoritud kasvuhoonegaaside heidet käsitlevate aruandlussüsteemide kehtestamine liikmesriikide poolt tagaks tiheda seostatuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1999. Selliseid heite aruandlussüsteeme võiksid märkimisväärselt parandada andmed, mille ettevõtted on vastavalt käesolevale määrusele kogunud seadmetest lekkinud fluoritud kasvuhoonegaaside kohta. See peaks kaasa tooma fluoritud kasvuhoonegaaside heite parema hindamise riiklike kasvuhoonegaaside inventuuride käigus. (27)Tollikontrolli hõlbustamiseks on oluline täpsustada teavet, mis tuleb esitada tolliasutustele käesoleva määrusega hõlmatud gaaside ja toodete impordi ja ekspordi korral, samuti tolliasutuste ülesandeid nende ainete ning käesoleva määrusega hõlmatud toodete ja seadmete impordi- ja ekspordikeeldude ja -piirangute rakendamisel. (28)Liikmesriikide pädevad asutused peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, mis hõlmavad ka konfiskeerimist ja arestimist, et vältida käesoleva määrusega hõlmatud gaaside ja toodete ebaseaduslikku sissetoomist liitu või väljaviimist liidust. Igal juhul tuleks keelata käesoleva määrusega hõlmatud ebaseaduslikult imporditud toodete reeksport. (29)Liikmesriigid peaksid tagama, et käesoleva määruse alusel kontrolle tegevatel tolliasutustel on asjakohased vahendid ja teadmised, näiteks neile võimaldatud koolituselt, ning et nad on piisavalt varustatud, et lahendada käesoleva määrusega hõlmatud gaaside, toodete ja seadmetega ebaseadusliku kauplemise juhtumeid. Liikmesriigid peaksid määrama need tolliasutused, mis vastavad kõnealustele tingimustele ja on seetõttu volitatud tegema tollikontrolli impordi, ekspordi ja transiidi puhul. (30)Koostöö ja vajaliku teabe vahetamine kõigi käesoleva määruse rakendamises osalevate pädevate asutuste, nimelt tolliasutuste, turujärelevalveasutuste, keskkonnaasutuste ja muude kontrolliülesandeid täitvate pädevate asutuste vahel, liikmesriikide vahel ja komisjoniga on äärmiselt oluline, et võidelda käesoleva määruse rikkumiste, eelkõige ebaseadusliku kaubanduse vastu. Kuna tolli riskiteabe vahetamine on konfidentsiaalne, tuleks selleks kasutada tolli riskijuhtimissüsteemi. (31)Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) peaks komisjoni abistama käesoleva määrusega komisjonile pandud ülesannete täitmisel, pidades silmas pädevate asutuste ja komisjoni vahelise koostöö ja piisava teabevahetuse edendamist fluoritud kasvuhoonegaaside nõuetele vastavuse kontrolli ja nende ainetega ebaseadusliku kauplemise korral. OLAFil peaks olema juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik tema ülesannete täitmise hõlbustamiseks. (32)Alates 2028. aastast tuleks keelata fluorosüsivesinike ning neid sisaldavate või käitamiseks neid vajavate toodete ja seadmete import protokolliga ühinemata riigist ja eksport sellisesse riiki. Protokolli kohaselt alates 2033. aastast kavandatud paralleelset keeldu on seega edasi arendatud, tagamaks, et Kigali muudatuse kohased üleilmsed fluorosüsivesinike vähendamise meetmed tooksid kliimale kavandatud kasu võimalikult kiiresti. (33)Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse rikkumise korral, ja tagama nende rakendamise. Kõnealused karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. (34)Samuti on vaja ette näha nii suured ja seda laadi halduskaristused, mis tegelikult takistavad käesoleva määruse rikkumist. (35)Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/99/EÜ tuleks käesoleva määruse raskete rikkumiste eest vastutusele võtta ka kriminaalõiguse alusel. (36)Liikmesriikide pädevad asutused, sealhulgas nende keskkonnaasutused, turujärelevalveasutused ja tolliasutused, peaksid tegema kontrolle, kasutades riskipõhist lähenemisviisi, et tagada vastavus kõigile käesoleva määruse sätetele. Selline lähenemisviis on vajalik selleks, et kontrollida tegevusi, mille juures on käesoleva määrusega hõlmatud fluoritud kasvuhoonegaaside ebaseadusliku kaubanduse või keskkonda heitmise oht kõige suurem. Lisaks peaksid pädevad asutused tegema kontrolle, kui neil on tõendeid või muud asjakohast teavet võimalike rikkumiste kohta. Kui see on asjakohane ja võimalik, tuleks selline teave edastada tolliasutustele, et teha enne kontrollimist riskianalüüs vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 artiklile 47. Oluline on tagada, et karistuste määramise järelkontrolli eest vastutavaid pädevaid asutusi teavitatakse, kui teised pädevad asutused on tuvastanud käesoleva määruse rikkumise. (37)Rikkumisest teatajad võivad anda pädevatele asutustele uut teavet, mis võib aidata pädevatel asutustel avastada käesoleva määruse rikkumisi ja võimaldada neil määrata karistusi. Seetõttu tuleks tagada, et kehtestatakse asjakohane kord, mis võimaldab rikkumistest teatajatel teavitada pädevaid asutusi käesoleva määruse tegelikust või võimalikust rikkumisest ning kaitseb neid kättemaksu eest. Selleks tuleks käesolevas määruses sätestada, et käesoleva määruse rikkumistest teatamise ja sellistest rikkumistest teavitavate isikute kaitse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/1937. (38)Õiguskindluse suurendamiseks tuleks käesoleva määruse kohaselt kajastada direktiivi (EL) 2019/1937 kohaldatavust käesoleva määruse rikkumisest teatamisele ja sellistest rikkumistest teavitavate isikute kaitsele direktiivis (EL) 2019/1937. Seetõttu tuleks direktiivi (EL) 2019/1937 lisa vastavalt muuta. Liikmesriigid peavad tagama, et see muudatus kajastuks nende ülevõtmismeetmetes, mis on vastu võetud kooskõlas direktiiviga, kuigi direktiivi (EL) 2019/1937 kohaldamine käesoleva määruse rikkumisest teatamise ja rikkumistest teavitavate isikute kaitse suhtes ei ole ei riiklike ülevõtmismeetmete muutmine ega kohandamine. (39)Käesoleva määruse rakendamisel peaks komisjon looma nõuandefoorumi, et tagada liikmesriikide esindajate ja kodanikuühiskonna esindajate (sh keskkonnaorganisatsioonid), tootjate esindajate, käitajate ja sertifitseeritud isikute tasakaalustatud osalemine. (40)Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses tõendite esitamisega muude fluoritud ainete tootmise käigus tekkinud trifluorometaani kõrvalsaaduste hävitamise või kokkukogumise kohta; lekkekontrolli nõuetega; dokumentide vormingu, koostamise ja säilitamisega; sertifitseerimisprogrammide ja koolitustunnistuste miinimumnõuetega; sertifitseerimis- ja koolitusprogrammidest teatamise vormiga; eranditega toodetele ja seadmetele, mille suhtes kehtib turule laskmise keeld; märgiste vormiga; fluorosüsivesinike tootjate tootmisõiguste kindlaksmääramisega; eranditega kvoodinõudest selliste fluorosüsivesinike puhul, mida kasutatakse eriomastes rakendustes või eriomastes toote- või seadmekategooriates; tootjate ja importijate jaoks kontrollväärtuste määramisega fluorosüsivesinike turule laskmiseks; tasumisele kuuluva summa maksmise meetodite ja üksikasjaliku korraga; eeltäidetud seadmete vastavusdeklaratsioonide ja nende tõendamise ning tõendajate akrediteerimise üksikasjaliku korraga; registri tõrgeteta toimimisega; lubade andmisega selleks, et kaubelda üksustega, mis ei ole protokolliga hõlmatud; aruandluse tõendamise ja tõendajate akrediteerimise üksikasjade ning aruannete esitamise vormiga. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011. (41)Selleks et muuta käesoleva määruse teatavaid mitteolemuslikke osi, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikliga 290 vastu õigusakte, et kehtestada loetelu toodetest ja seadmetest, mille puhul gaaside kokkukogumine või hävitamine on majanduslikult teostatav, ning määrata kindlaks kasutatavad tehnoloogiad; märgistamisnõuded; fluorosüsivesinike väljaarvamine kvoodinõuetest vastavalt protokolliosaliste otsusele; kvootide eraldamiseks tasumisele kuuluvad summad ja järelejäänud kvootide eraldamise mehhanism; lisameetmed ajutisele ladustamisele ja tolliprotseduuridele suunatud ainete ning toodete ja seadmete seireks; eeskirjad, mida kohaldatakse protokolliga hõlmamata üksustest imporditud ja sinna eksporditud toodete ja seadmete vabasse ringlusse lubamise suhtes; loetellu kantud ainete globaalse soojendamise potentsiaali ajakohastamine. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. (42)Üksikisikute kaitset seoses isikuandmete töötlemisega liikmesriikide poolt reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 ning üksikisikute kaitset seoses isikuandmete töötlemisega komisjoni poolt reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725, eelkõige seoses töötlemise konfidentsiaalsuse ja turvalisuse nõuetega, isikuandmete edastamisega liikmesriikide riiklikest süsteemidest komisjonile, töötlemise seaduslikkusega ja andmesubjektide õigusega saada teavet ning pääseda juurde nende endi isikuandmetele ja neid andmeid parandada. (43)Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikega 1 on konsulteeritud Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse [arvamuse esitamise kuupäev].

(44)Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga on neid käsitletavate keskkonnaprobleemide piiriülese olemuse ning käesoleva määruse mõju tõttu liidusisesele ja -välisele kaubavahetusele parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. (45)Määruses (EL) nr 517/2014 tuleb teha mitmeid muudatusi. Selguse huvides tuleks kõnealune määrus tunnistada kehtetuks ja asendada. (46)Võttes arvesse käesolevas määruses sätestatud iga-aastast kvootide eraldamist ja aruandlust, on asjakohane kohaldada käesolevat määrust alates 1. jaanuarist [väljaannete talitus: palun sisestada käesoleva määruse jõustumise aastale järgnev aasta], ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Reguleerimisese Käesolevas määruses (a)sätestatakse eeskirjad fluoritud kasvuhoonegaaside piiramiseks, kasutamiseks, kokkukogumiseks ja hävitamiseks ning sellega seotud lisameetmed, samuti lihtsustatakse alternatiivsete ainete ohutut kasutamist; (b)kehtestatakse impordi-, ekspordi-, turule laskmise, edasise tarnimise ja kasutamise tingimused fluoritud kasvuhoonegaasidele ning teatavatele toodetele ja seadmetele, mis sisaldavad või mille käitamiseks on vaja fluoritud kasvuhoonegaase; (c)kehtestatakse fluoritud kasvuhoonegaaside eriotstarbel kasutamise tingimused; (d)kehtestatakse fluorosüsivesinike turule laskmise koguselised piirnormid; (e)kehtestatakse aruandluse eeskirjad. Artikkel 2 Kohaldamisala 1.Käesolevat määrust kohaldatakse I ja II lisas loetletud fluoritud kasvuhoonegaaside suhtes kas puhasainena või segus. 2.Käesolevat määrust kohaldatakse ka selliste toodete ja seadmete ning nende osade suhtes, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase või mille käitamiseks on vaja fluoritud kasvuhoonegaase. Artikkel 3

Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1)„globaalse soojendamise potentsiaal“ – kasvuhoonegaasi mõju kliima soojenemisele võrreldes süsinikdioksiidi (edaspidi „CO2“) põhjustatud mõjuga, mis on välja arvutatud ühe kilogrammi kasvuhoonegaasi soojendamise potentsiaali ja ühe kilogrammi CO2 soojendamise potentsiaali suhtena 100 aasta kohta, nagu on sätestatud I, II, III ja VI lisas, ning segude puhul mõju, mis on välja arvutatud vastavalt VI lisale; (2)„segu“ – vedelik, mis koosneb kahest või enamast ainest, millest vähemalt üks on I, II või III lisas loetletud aine; (3)„CO2 ekvivalenttonn“ – kasvuhoonegaaside kogus väljendatuna kasvuhoonegaaside kaalu ja nende globaalse soojendamise potentsiaali korrutisena tonnides; (4)„fluorosüsivesinikud“ või „HFCd“ – I lisa 1. jaos loetletud ained või vähemalt üht neist ainetest sisaldavad segud; (5)„käitaja“ – ettevõtja, kellel on tegelik kontroll käesoleva määrusega hõlmatud toodete ja seadmete tehnilise toimimise üle, või omanik, kelle liikmesriik on määranud konkreetsetel juhtudel käitaja kohustuste eest vastutavaks; (6)„turule laskmine“ – liidus esimest korda teisele isikule tasu eest või tasuta tarnimine või kättesaadavaks tegemine, tolli poolt liidus vabasse ringlusse lubamine ja oma tarbeks toodetud ainete, toodete või seadmete kasutamine; (7)„import“ – käesoleva määrusega hõlmatud ainete, toodete ja seadmete sissetoomine liidu tolliterritooriumile, kui territooriumi suhtes on ratifitseeritud osoonikihti kahandavate ainete 1987. aasta Montreali protokoll, sealhulgas ajutine ladustamine ning määruse (EL) nr 952/2013 artiklites 201 ja 210 osutatud tolliprotseduurid; (8)„eksport“ – ainete, toodete ja seadmete väljaviimine liidu tolliterritooriumilt, kui territooriumi suhtes on ratifitseeritud osoonikihti kahandavate ainete 1987. aasta Montreali protokoll; (9)„hermeetiliselt suletud seade“ – seade, milles kõik fluoritud kasvuhoonegaasi sisaldavad osad on tihendatud keevitamise, kõvajoodisjootmise või samalaadsete püsiliidete kasutamise teel, mis võivad sisaldada kaetud ventiile või kaetud teenindusavasid, mis võimaldavad nõuetekohast parandamist või kõrvaldamist; (10)„mahuti“ – toode, mis on eeskätt ette nähtud fluoritud kasvuhoonegaaside veoks või ladustamiseks; (11)„kokkukogumine“ – toodetest, mahutitest ja seadmetest pärit fluoritud kasvuhoonegaaside kogumine ja ladustamine korrashoiu või hoolduse ajal või enne toodete või seadmete kõrvaldamist; (12)„ringlussevõtt“ – kokkukogutud fluoritud kasvuhoonegaasi korduskasutamine pärast põhilisi puhastusprotsesse, sealhulgas filtrimist ja kuivatamist; (13)„taasväärtustamine“ – kokkukogutud fluoritud kasvuhoonegaasi ümbertöötamine, et selle tööomadused oleksid samaväärsed varem kasutamata ainega, võttes arvesse selle kavandatavat kasutusala; (14)„hävitamine“ – fluoritud kasvuhoonegaasi püsiv muundamine või täielik lagundamine, niivõrd kui see on võimalik, üheks või mitmeks püsivaks aineks, mis ei ole fluoritud kasvuhoonegaas; (15)„kasutuselt kõrvaldamine“ – fluoritud kasvuhoonegaasi sisaldavate toodete või seadmete käitamise või kasutamise lõpetamine, sealhulgas käitise lõplik seiskamine; (16)„parandamine“ – sellise vigastatud või lekkiva toote või seadme remont, mis sisaldab või mille käitamiseks on vaja fluoritud kasvuhoonegaasi, sealhulgas sellist gaasi sisaldava või sisaldama kavandatud osa remont; (17)„paigaldamine“ – kahe või enama fluoritud kasvuhoonegaasi sisaldava või sisaldama kavandatud seadme või kontuuri ühendamine eesmärgiga paigaldada süsteem kohta, kus seda käitama hakatakse, sealhulgas toimingud, millega ühendatakse süsteemi gaasi transportivad konduktorid kontuuri ahelaks; (18)„korrashoid või hooldus“ – toimingud, välja arvatud kokkukogumine kooskõlas käesoleva määruse artikliga 8 ning lekkekontroll kooskõlas käesoleva määruse artikliga 4 ja artikli 10 lõike 1 punktiga b, mis hõlmavad fluoritud kasvuhoonegaasi sisaldava või sisaldama kavandatud kontuuri avamist, süsteemi varustamist fluoritud kasvuhoonegaasiga, ühe või mitme kontuuri või seadme osa eemaldamist, kahe või enama kontuuri või seadme osa uuesti paigaldust, aga ka lekete parandamist;

(19)„varem kasutamata ained“ – ained, mida ei ole varem kasutatud; (20)„paikne“ – mida käitamise ajal tavapäraselt ei transpordita, sealhulgas liikuvad siseruumide kliimaseadmed; (21)„teisaldatav“ – käitamise ajal tavapäraselt liigutatav; (22)„ühe komponendiga vaht“ – vahuühend, mis on ühesainsas aerosoolmahutis reageerimata või osaliselt reageerinud vedelas olekus ning mis mahutist välja laskmisel paisub ja kõvastub; (23)„külmikveok“ – mootorsõiduk massiga üle 3,5 tonni, mis on projekteeritud ja ehitatud peamiselt kaubaveoks ning varustatud jahutusseadmega; (24)„külmikhaagis“ – sõiduk, mis on projekteeritud ja ehitatud vedamiseks veoki või vedukiga, ette nähtud peamiselt kaubaveoks ja varustatud jahutusseadmega; (25)„lekke avastamise süsteem“ – taadeldud mehaaniline, elektriline või elektrooniline seade fluoritud kasvuhoonegaasi lekke tuvastamiseks, mis lekke tuvastamise korral hoiatab käitajat; (26)„ettevõtja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes tegeleb käesolevas määruses osutatud tegevusega; (27)„lähteaine“ – I ja II lisas loetletud fluoritud kasvuhoonegaas, mille algkoostis muutub keemilisel töötlemisel täielikult ning mille heide on ebaoluline; (28)„ärilisel eesmärgil kasutamine“ – kasutamine lõpptarbijatele müüdavate toodete ladustamiseks, näitamiseks või väljajagamiseks jaemüügis ja toitlustuses; (29)„tuletõrjeseadmed“ – tulekahju ärahoidmise või tõrjumise rakendustes kasutatavad seadmed ja süsteemid, sealhulgas tulekustutid; (30)„orgaaniline Rankine’i ringprotsess“ – kondenseeruvaid aineid sisaldav tsükkel, milles soojusallikast saadav soojus muundatakse elektri- või mehaaniliseks energiaks; (31)„kaitseotstarbeline varustus“ – konkreetselt kaitseotstarbeks ette nähtud relvad, laskemoon ja sõjavarustus, mis on vajalikud liikmesriikide esmatähtsate julgeolekuhuvide kaitsmiseks; (32)„elektrijaotla“ – elektrienergia tootmise, ülekandmise, jaotamise ja muundamisega seotud lülitusseadmed ning kõnealused seadmed koostoimes nendega seotud kontrolli-, mõõte-, kaitse- ja reguleerimisseadmestikuga ning selliste seadmete ja seadmestike koosted koos nendega seotud ühenduste, tarvikute, kaitsekestade ning kandetarinditega; (33)„kahe või enama kompressoriga külmutusagregaat“ – süsteem, kus paralleelselt töötavad kaks või enam kompressorit, mis on ühendatud ühe või enama ühiskondensaatoriga ja mitme jahutatava seadmega, nagu teenindusletid, külmriiulid, sügavkülmikud või külmkambrid (laod); (34)„kaskaadsüsteemi primaarne külmasüsteem“ – kaudse külmakandjaga kesktemperatuuri primaarsüsteem, mis on kombineeritud kahest või mitmest eraldiseisvast külmasüsteemist ning kus süsteemid on ühendatud järjestikku nii, et primaarsüsteem kasutab aurustamisel keskmise temperatuuriga sekundaarsüsteemi kondensaatori soojust; (35)„kasutamine“ – fluoritud kasvuhoonegaasi kasutamine toodete ja seadmete tootmisel, korrashoiul või hooldamisel, sealhulgas taastäitmisel, või muudes käesolevas määruses osutatud protsessides; (36)„asukoht liidus“ – füüsilise isiku alaline elukoht liidus ja juriidilise isiku püsiv tegevuskoht liidus, nagu on osutatud määruse (EL) nr 952/2013 artikli 5 punktis 32. II PEATÜKK PIIRAMINE

Artikkel 4 Heite ärahoidmine 1.I ja II lisas loetletud fluoritud kasvuhoonegaaside tahtlik atmosfääri heitmine on keelatud, kui gaaside vabastamine ei ole kavandatud kasutusala jaoks tehniliselt vajalik. 2.I või II lisas loetletud fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate seadmete ja käitiste käitajad ja tootjad ning ettevõtjad, kelle valduses on sellised seadmed transportimise või ladustamise ajal, võtavad tarvitusele kõik vajalikud ettevaatusabinõud, et vältida selliste gaaside tahtmatut heidet. Nad võtavad kõnealuste gaaside lekete vähendamiseks kõik tehniliselt ja majanduslikult teostatavad meetmed. 3.I ja II lisas loetletud fluoritud kasvuhoonegaaside tootmise, ladustamise, transpordi ja ühest mahutist või süsteemist teise või seadmesse või käitisesse üleviimise ajal võtab ettevõtja tarvitusele kõik vajalikud ettevaatusabinõud, et piirata võimalikult suures ulatuses I ja II lisas loetletud fluoritud kasvuhoonegaaside heidet. Käesolevat lõiget kohaldatakse ka juhul, kui I ja II lisas loetletud fluoritud kasvuhoonegaasid tekivad kõrvalsaadusena. 4.I või II lisas loetletud fluoritud kasvuhoonegaaside lekke avastamise korral tagavad seadmete ja käitiste käitajad ja tootjad ning ettevõtjad, kelle valduses on sellised seadmed transportimise või ladustamise ajal, et seadmed või käitis parandatakse põhjendamatu viivituseta. Kui seadmetele tuleb teha lekkekontroll artikli 5 lõike 1 kohaselt ning seadmes leitud leke on parandatud, tagab käitaja, et seadme kontrollivad ühe kuu jooksul pärast parandamist üle artikli 10 kohaselt sertifitseeritud füüsilised isikud, et teha kindlaks, kas parandustööd on õnnestunud. 5.Ilma et see piiraks artikli 11 lõike 1 esimese lõigu kohaldamist, on fluoritud kasvuhoonegaaside turule laskmine keelatud, välja arvatud juhul, kui tootjad ja importijad tõendavad pädevale asutusele fluoritud kasvuhoonegaaside turule laskmisel, et tootmisprotsessi käigus tootmise kõrvalsaadusena tekkiv trifluorometaan, sealhulgas see, mis tekib lähteaine tootmisel, kas hävitatakse või kogutakse kokku edaspidiseks kasutamiseks parima võimaliku metoodika kohaselt. Kõnealuste tõendite esitamiseks koostavad importijad ja tootjad vastavusdeklaratsiooni ja lisavad täiendavad dokumendid tootmisüksuse ja trifluorometaani heite vältimiseks võetud leevendusmeetmete kohta. Tootjad ja importijad säilitavad vastavusdeklaratsiooni ja täiendavaid dokumente vähemalt viis aastat pärast turule laskmist ning teevad need taotluse korral riiklikele pädevatele asutustele ja komisjonile kättesaadavaks. Komisjon võib rakendusaktidega määrata kindlaks üksikasjaliku korra, mis on seotud teises lõigus osutatud vastavusdeklaratsiooni ja täiendavate dokumentidega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 34 lõikele 2. 6.Artikli 10 lõike 1 punktides a–c osutatud toiminguid tegevad füüsilised isikud sertifitseeritakse artikli 10 kohaselt ning nad võtavad ettevaatusabinõusid, et hoida ära I ja II lisas loetletud fluoritud kasvuhoonegaaside leket. Ettevõtjad, kes paigaldavad, hooldavad, hoiavad korras, parandavad või kõrvaldavad kasutuselt artikli 5 lõike 2 punktides a–f loetletud seadmeid, sertifitseeritakse artikli 10 kohaselt ning nad võtavad ettevaatusabinõusid, et hoida ära I ja II lisas loetletud fluoritud kasvuhoonegaaside leket. Artikkel 5 Lekkekontroll 1.Käitaja, kes käitab seadmeid, mis sisaldavad 5 või enam CO2 ekvivalenttonni I lisas loetletud fluoritud kasvuhoonegaase või 1 kg või enam II lisa 1. jaos loetletud fluoritud kasvuhoonegaase, mida kasutatakse mujal kui vahtudes, tagab seadmete lekkekontrolli. Hermeetiliselt suletud seadmetele, mis sisaldavad vähem kui 10 CO2 ekvivalenttonni I lisas loetletud fluoritud kasvuhoonegaase või vähem kui 2 kg II lisa 1. jaos loetletud fluoritud kasvuhoonegaase, ei tule lekkekontrolli teha, tingimusel et sellistel seadmetel on märgistus „hermeetiliselt suletud“ ja selle ühendatud osade testitud lekkemäär on vähem kui 3 g aasta kohta rõhu all, mis vastab vähemalt veerandile suurimast lubatavast rõhust. Elektrijaotlale ei tule lekkekontrolli teha, kui see vastab ühele järgmistest tingimustest: (a)elektrijaotla testitud lekkemäär on tootja tehnilise spetsifikatsiooni kohaselt väiksem kui 0,1 % aasta kohta ja sellel on vastav märgistus; (b)elektrijaotla on varustatud rõhu või tiheduse jälgimise seadmega; (c)elektrijaotla sisaldab vähem kui 6 kg I lisas loetletud fluoritud kasvuhoonegaase.

2.Lõiget 1 kohaldatakse järgmiste I lisas või II lisa 1. jaos loetletud fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate seadmete käitajate suhtes: (a)paiksed jahutusseadmed; (b)paiksed kliimaseadmed; (c)paiksed soojuspumbad; (d)paiksed tuletõrjeseadmed; (e)külmikveokite ja -haagiste jahutusseadmed; (f)orgaanilised Rankine’i ringprotsessid; (g)elektrijaotlad. Esimese lõigu punktides a–f osutatud seadmeid kontrollivad vastavalt artiklis 10 sätestatud eeskirjadele sertifitseeritud füüsilised isikud. 3.Lõikes 1 osutatud lekkekontrolle tehakse järgmise sagedusega: (a)seadmetele, mis sisaldavad vähem kui 50 CO2 ekvivalenttonni I lisas loetletud fluoritud kasvuhoonegaase või vähem kui 10 kg II lisa 1. jaos loetletud fluoritud kasvuhoonegaase, vähemalt iga 12 kuu järel, või kui on paigaldatud lekke avastamise süsteem, siis vähemalt iga 24 kuu järel; (b)seadmetele, mis sisaldavad 50 CO2 ekvivalenttonni või enam, kuid vähem kui 500 CO2 ekvivalenttonni I lisas loetletud fluoritud kasvuhoonegaase või 10–100 kg II lisa 1. jaos loetletud fluoritud kasvuhoonegaase, vähemalt iga kuue kuu järel, või kui on paigaldatud lekke avastamise süsteem, siis iga 12 kuu järel; (c)seadmetele, mis sisaldavad 500 või enam CO2 ekvivalenttonni I lisas loetletud fluoritud kasvuhoonegaase või rohkem kui 100 kg II lisa 1. jaos loetletud fluoritud kasvuhoonegaase, vähemalt iga kolme kuu järel, või kui on paigaldatud lekke avastamise süsteem, siis iga kuue kuu järel. 4.Lõike 2 punktis d osutatud tuletõrjeseadmete puhul loetakse lõikes 1 sätestatud kohustused täidetuks, kui on täidetud järgmised kaks tingimust: (a)kasutusel kontrollikord vastab standardile ISO 14520 või EN 15004 ning (b)tuletõrjeseadmeid on kontrollitud nii sageli, kui lõike 3 kohaselt nõutud. 5.Komisjon võib rakendusaktidega täpsustada selliste lekkekontrollide suhtes kehtivaid nõudeid, mida tehakse lõike 1 kohaselt kõikidele lõikes 2 osutatud seadmetüüpidele, et määrata kindlaks seadmete osad, mis kõige tõenäolisemalt lekivad. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 34 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Artikkel 6 Lekke avastamise süsteemid 1.Käitaja, kes käitab artikli 5 lõike 2 punktides a–d loetletud seadmeid, mis sisaldavad 500 või enam CO2 ekvivalenttonni fluoritud kasvuhoonegaase, tagab, et seadmetel on olemas lekke avastamise süsteem, mis hoiatab lekke eest käitajat või hooldust tegevat ettevõtjat.

2.Käitaja, kes käitab artikli 5 lõike 2 punktides f ja g loetletud seadmeid, mis sisaldavad 500 või enam CO2 ekvivalenttonni I lisas loetletud fluoritud kasvuhoonegaase ja mis on paigaldatud alates 1. jaanuarist 2017, tagab, et seadmetel on olemas lekke avastamise süsteem, mis hoiatab lekke eest käitajat või hooldust tegevat ettevõtjat. 3.Käitaja, kes käitab artikli 5 lõike 2 punktides a–d ja punktis f loetletud seadmeid, mis vastavad lõikele 1 või 2, tagab, et lekke avastamise süsteeme kontrollitakse vähemalt kord iga 12 kuu järel, et tagada nende nõuetekohane toimimine. 4.Käitaja, kes käitab artikli 5 lõike 2 punktis g loetletud seadmeid, mis vastavad lõikele 2, tagab, et lekke avastamise süsteeme kontrollitakse vähemalt kord iga kuue aasta järel, et tagada nende nõuetekohane toimimine. Artikkel 7 Arvepidamine 1.Käitaja, kes töötab seadmetega, millele tuleb teha lekkekontrolli artikli 5 lõike 1 kohaselt, koostab iga seadme kohta dokumendi ja säilitab seda, kandes sellesse järgmised andmed: (a)seadmes kasutatavate gaaside kogus ja tüüp; (b)selliste gaaside kogused, mis on lisatud paigaldamise, korrashoiu või hoolduse käigus või lekkimise tõttu; (c)kas gaaside kogused on ringlusse võetud või taasväärtustatud, sealhulgas ringlussevõtmise või taasväärtustamisega tegeleva asutuse nimi ja aadress liidus ning vajaduse korral sertifikaadi number; (d)kokku kogutud gaaside kogus; (e)seadme paigalduse, hoolduse ja korrashoiu ning vajaduse korral parandamise või kasutuselt kõrvaldamise teostanud ettevõtja andmed, sealhulgas vajaduse korral tema sertifikaadi number; (f)artikli 5 lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt tehtud kontrollide kuupäevad ja tulemused, samuti lekete parandamise kuupäevad ja tulemused; (g)kui seade on kasutuselt kõrvaldatud, siis gaaside kokkukogumiseks ja kõrvaldamiseks võetud meetmed. 2.Kui lõikes 1 osutatud andmeid ei registreerita liikmesriikide pädeva asutuse loodud andmebaasis, kohaldatakse järgmisi eeskirju: (a)lõikes 1 osutatud käitajad säilitavad nimetatud lõikes osutatud dokumente vähemalt viis aastat; (b)käitajale lõike 1 punktis e osutatud töid tegevad ettevõtjad säilitavad lõikes 1 osutatud dokumentide koopiaid viis aastat. Lõikes 1 osutatud dokumendid tehakse taotluse alusel kättesaadavaks asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele ja komisjonile. 3.Artikli 11 lõike 5 kohaldamisel koguvad ettevõtjad, kes tarnivad I lisas ja II lisa 1. jaos loetletud fluoritud kasvuhoonegaase, asjakohast teavet kõnealuste fluoritud kasvuhoonegaaside ostjate kohta, sealhulgas järgmisi andmeid: (a)ostjate sertifikaatide numbrid; (b)asjaomased ostetud gaaside kogused.

Kõnealuseid gaase tarnivad ettevõtjad säilitavad neid andmeid vähemalt viis aastat. Taotluse korral teevad neid gaase tarnivad ettevõtjad need andmed kättesaadavaks asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele ja komisjonile. 4.Komisjon võib rakendusaktiga kindlaks määrata lõigetes 1 ja 3 osutatud dokumentide vormi ning täpsustada, kuidas tuleks dokumente koostada ja säilitada. Kõnealune rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 34 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Artikkel 8 Kokkukogumine ja hävitamine 1.Käitaja, kes käitab paikseid seadmeid või külmikveokite ja -haagiste külmutusseadmeid, mis sisaldavad I lisas ja II lisa 1. jaos loetletud fluoritud kasvuhoonegaase, mida kasutatakse mujal kui vahtudes, tagab, et neid gaase koguvad kokku artiklis 10 sätestatud asjakohaseid sertifikaate omavad füüsilised isikud, et tagada gaaside ringlussevõtt, taasväärtustamine või hävitamine. Nimetatud kohustus kehtib järgmiste seadmete käitajatele: (a)paiksete jahutus- ja kliimaseadmete ning soojuspumpade jahutuskontuurid; (b)külmikveokite ja -haagiste külmutusseadmete jahutuskontuurid; (c)paiksed fluoritud kasvuhoonegaasidel põhinevaid lahusteid sisaldavad seadmed; (d)paiksed tuletõrjeseadmed; (e)paiksed elektrijaotlad. 2.I lisas ja II lisa 1. jaos loetletud kokkukogutud fluoritud kasvuhoonegaase ei tohi kasutada seadmete täitmiseks või taastäitmiseks, välja arvatud juhul, kui tegemist on taasväärtustatud või ringlussevõetud gaasiga. 3.Ettevõtja, kes kasutab I lisas ja II lisa 1. jaos loetletud fluoritud kasvuhoonegaasi mahutit, korraldab vahetult enne selle kõrvaldamist kõikide jääkgaaside kokkukogumise, et tagada nende ringlussevõtt, taasväärtustamine või hävitamine. 4.Alates 1. jaanuarist 2024 tagavad hoonete omanikud ja töövõtjad, et renoveerimis-, remondi- või lammutustööde käigus, mis hõlmavad selliste metalliga pealistatud paneelide eemaldamist, mis sisaldavad I lisas ja II lisa 1. jaos loetletud fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavaid vahte, välditakse heidet nii palju kui võimalik kokkukogumise abil, et kasutada vahte ja neis sisalduvaid gaase uuesti või need hävitada. Kokkukogumisega tegelevad nõuetekohase kvalifikatsiooniga füüsilised isikud. 5.Alates 1. jaanuarist 2024 tagavad hoonete omanikud ja töövõtjad, et renoveerimis-, remondi- või lammutustööde käigus, mis hõlmavad selliste õõnsustesse või konstruktsioonidesse paigaldatud laminaatplaatide eemaldamist, mis sisaldavad I lisas ja II lisa 1. jaos loetletud fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavaid vahte, välditakse heidet nii palju kui võimalik kokkukogumise abil, et kasutada vahte ja neis sisalduvaid gaase uuesti või need hävitada. Kokkukogumisega tegelevad nõuetekohase kvalifikatsiooniga füüsilised isikud. Kui esimeses lõigus osutatud vahtude kokkukogumine ei ole tehniliselt teostatav, koostab hoone omanik või töövõtja dokumendid, mis tõendavad, et kokkukogumine ei ole konkreetsel juhul teostatav. Selliseid dokumente säilitatakse viis aastat ning need tehakse taotluse korral kättesaadavaks asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele ja komisjonile. 6.Gaaside kokkukogumise korraldavad selliste lõigetes 1, 6 ja 7 loetlemata toodete ja seadmete käitajad, mis sisaldavad I lisas ja II lisa 1. jaos loetletud fluoritud kasvuhoonegaase, välja arvatud juhul, kui on võimalik kindlaks teha, et see ei ole tehniliselt teostatav või et sellega kaasneksid ebaproportsionaalsed kulud. Käitajad tagavad, et kokkukogumisega tegelevad nõuetekohase kvalifikatsiooniga füüsilised isikud ning et gaasid võetakse ringlusse, taasväärtustatakse või hävitatakse, või korraldavad nende hävitamise ilma eelneva kokkukogumiseta. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/40/EÜ kohaldamisalast välja jäävate maanteesõidukite kliimaseadmetest pärit I lisas ja II lisa 1. jaos loetletud fluoritud kasvuhoonegaaside kokkukogumisega tegelevad nõuetekohase kvalifikatsiooniga füüsilised isikud. Direktiivi 2006/40/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate mootorsõidukite kliimaseadmetest pärit I lisa ja II lisa 1. jaos loetletud fluoritud kasvuhoonegaaside kokkukogumiseks nõuetekohase kvalifikatsiooniga isikutena käsitatakse üksnes füüsilisi isikuid, kellel on vähemalt artikli 10 lõike 2 kohane koolitustunnistus.

7.I lisa 1. jaos loetletud fluoritud kasvuhoonegaase ja selliseid gaase sisaldavaid tooteid hävitatakse üksnes osoonikihti kahandavate ainete 1987. aasta Montreali protokolli osaliste poolt heaks kiidetud tehnoloogia abil või sellise tehnoloogia abil, mida ei ole veel heaks kiidetud, kuid mis on keskkonna seisukohast samaväärsed ning vastavad jäätmeid käsitlevatele liidu ja siseriiklikele õigusaktidele ning sellistest õigusaktidest tulenevatele lisanõuetele. Muid fluoritud kasvuhoonegaase, mille hävitamise tehnoloogiat ei ole heaks kiidetud, hävitatakse üksnes keskkonna seisukohast kõige vastuvõetavama hävitamistehnoloogia abil, mis ei too kaasa liigseid kulusid ning mis on kooskõlas jäätmeid käsitlevate liidu ja siseriiklike õigusaktidega, ning tingimusel, et selliste õigusaktide kohased lisanõuded on täidetud. 8.Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust, kehtestades loetelu toodetest ja seadmetest, mille puhul I lisas ja II lisa 1. jaos loetletud fluoritud kasvuhoonegaaside kokkukogumist või selliseid gaase sisaldavate toodete ja seadmete hävitamist ilma nende gaaside kokkukogumiseta peetakse tehniliselt ja majanduslikult teostatavaks, ning täpsustades vajaduse korral, millist tehnoloogiat tuleb kasutada. 9.Liikmesriigid edendavad I lisas ja II lisa 1. jaos loetletud fluoritud kasvuhoonegaaside kokkukogumist, ringlussevõttu, taasväärtustamist ja hävitamist. Artikkel 9 Tootjavastutuse kavad Ilma et see piiraks kehtivate liidu õigusaktide kohaldamist, julgustavad liikmesriigid I ja II lisas loetletud fluoritud kasvuhoonegaaside kokkukogumiseks ning nende ringlussevõtuks, taasväärtustamiseks või hävitamiseks loodavate tootjavastutuse kavade väljatöötamist. Liikmesriigid teatavad komisjonile võetud meetmetest. Artikkel 10 Sertifitseerimine ja koolitus 1.Lõikes 5 osutatud miinimumnõuete alusel kehtestavad liikmesriigid sertifitseerimisprogrammid, sealhulgas hindamisprotsessid, või kohandavad neid ning tagavad, et praktiliste oskuste ja teoreetiliste teadmiste alane koolitus on kättesaadav füüsilistele isikutele, kes täidavad järgmisi ülesandeid, mis on seotud I lisas ja II lisa 1. jaos loetletud fluoritud kasvuhoonegaasidega ja fluoritud kasvuhoonegaaside muude asjakohaste alternatiividega: (a)artikli 5 lõike 2 punktides a–g loetletud seadmete paigaldamine, hooldamine, korrashoid, parandamine või kasutuselt kõrvaldamine; (b)artikli 5 lõikes 1 sätestatud lekkekontrolli tegemine artikli 5 lõike 2 punktides a–f osutatud seadmetele; (c)artikli 8 lõikes 1 sätestatud kokkukogumine. 2.Liikmesriigid tagavad, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/40/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate mootorsõidukite kliimaseadmetest pärit I lisas ja II lisa 1. jaos loetletud fluoritud kasvuhoonegaaside kokkukogumisega tegelevate füüsiliste isikute jaoks on kättesaadavad koolitusprogrammid vastavalt lõikele 5. 3.Lõigetes 1 ja 2 sätestatud sertifitseerimisprogrammid ja koolitused hõlmavad järgmist: (a)kohaldatavad eeskirjad ja tehnilised standardid; (b)heite vältimine; (c)I lisas ja II lisa 1. jaos loetletud fluoritud kasvuhoonegaaside kokkukogumine; (d)sertifikaadis kirjeldatud tüüpi ja suurusega seadmete ohutu käsitsemine ning

(e)energiatõhususe aspektid. 4.Lõikes 1 osutatud sertifitseerimisprogrammide kohased sertifikaadid väljastatakse tingimusel, et taotleja on läbinud edukalt vastavalt lõigetele 1, 3 ja 5 kehtestatud hindamisprotsessi. 5.Komisjon kehtestab rakendusaktidega sertifitseerimisprogrammide ja koolitustunnistuste miinimumnõuded. Nimetatud miinimumnõuetes täpsustatakse lõigetes 1 ja 2 osutatud iga seadmetüübi puhul nõutavad praktilised oskused ja teoreetilised teadmised, tehes vajaduse korral vahet eri toimingute vahel, sertifiseerimis- või kinnitamiskord, samuti sertifikaatide ja koolitustunnistuste vastastikuse tunnustamise tingimused. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 34 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. 6.Liikmesriigid kehtestavad sertifitseerimisprogrammid või kohandavad neid, võttes aluseks lõikes 5 osutatud miinimumnõuded ettevõtjatele, kes paigaldavad, hooldavad, hoiavad korras, parandavad või kõrvaldavad kasutuselt I lisas ja II lisa 1. jaos loetletud fluoritud kasvuhoonegaase ja muid fluoritud kasvuhoonegaaside alternatiive sisaldavaid, artikli 5 lõike 2 punktides a–f loetletud seadmeid teiste isikute jaoks. 7.Kooskõlas määrusega (EL) nr 517/2014 väljastatud kehtivad sertifikaadid ja koolitustunnistused kehtivad edasi vastavalt tingimustele, mille alusel need esialgu väljastati. 8.Liikmesriigid teatavad komisjonile sertifitseerimis- ja koolitusprogrammidest hiljemalt 1. jaanuariks [väljaannete talitus: palun märkida kuupäev = üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist]. Liikmesriigid tunnustavad teistes liikmesriikides vastavalt käesolevale artiklile väljastatud sertifikaate ja koolitustunnistusi. Nad ei piira teenuste osutamise vabadust ega asutamisõigust seepärast, et sertifikaat väljastati muus liikmesriigis. 9.Komisjon võib rakendusaktidega määrata kindlaks lõikes 8 osutatud teatamise vormi. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 34 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. 10.Ettevõtja, kes teeb lõikes 1 osutatud tööd ülesandeks teisele ettevõtjale, võtab asjakohased meetmed, et teha kindlaks, et teisel ettevõtjal on vajalikud sertifikaadid nõutud tööde tegemiseks vastavalt lõikele 1. 11.Kui käesolevas artiklis sätestatud sertifitseerimise ja koolituse kohustused panevad mõnele liikmesriigile ebaproportsionaalselt suure koormuse, mis tuleneb tema väikesest rahvaarvust ja seega nõudluse puudumisest sellise koolituse ja sertifitseerimise järele, võib nõuetele vastavuse saavutada teistes liikmesriikides välja antud tunnistuste tunnustamisega. Käesolevat lõiget kohaldavad liikmesriigid teavitavad komisjoni, kes teavitab teisi liikmesriike. 12.Käesoleva artikli sätted ei takista liikmesriikidel täiendavate sertifitseerimis- ja koolitusprogrammide loomist muude kui lõikes 1 osutatud seadmete jaoks. III PEATÜKK KASUTUSPIIRANGUD JA KASUTAMISE JÄRELEVALVE Artikkel 11 Turule laskmise ja müügi piirangud 1.IV lisas loetletud toodete ja seadmete, sealhulgas nende osade, välja arvatud kaitseotstarbelise varustuse turule laskmine keelatakse alates nimetatud lisas täpsustatud kuupäevast, eristades tooted või seadmed asjakohasel juhul vastavalt tüübile või nendes sisalduva gaasi globaalse soojendamise potentsiaalile. Pärast esimeses lõigus osutatud kuupäeva ebaseaduslikult turule lastud tooteid ja seadmeid ei tohi hiljem liidus kasutada ega tarnida või teistele isikutele tasu eest või tasuta kättesaadavaks teha ega eksportida. Selliseid tooteid ja seadmeid võib ladustada või transportida üksnes järgnevaks kõrvaldamiseks ja gaasi kokkukogumiseks enne artikli 8 kohast kõrvaldamist. Kaks aastat pärast IV lisas loetletud eraldi kuupäevi on enne esimeses lõigus osutatud kuupäeva seaduslikult turule lastud toodete või seadmete edaspidine tarnimine või liidus tasu eest või tasuta teisele isikule kättesaadavaks tegemine lubatud üksnes juhul, kui esitatakse tõendid selle kohta, et toode või seadmed lasti seaduslikult turule enne seda kuupäeva. 2.Lõike 1 esimeses lõigus ette nähtud keeld ei kehti seadmetele, mille suhtes on direktiivi 2009/125/EÜ alusel vastu võetud ökodisaini nõuete kohaselt kindlaks määratud, et suurema energiatõhususe tõttu on seadme olelusringi jooksul tekkivad CO2 ekvivalendi heitkogused väiksemad kui samaväärsel seadmel, mis vastab asjaomastele ökodisaini nõuetele.

3.Lisaks IV lisa punktis 1 sätestatud turule laskmise keelule on keelatud I lisas ja II lisa 1. jaos loetletud fluoritud kasvuhoonegaasid