ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 26.11.2009 
SEK(2009)1635 lõplik 
  
2010. AASTA ESIALGSE EELARVEPROJEKTI KIRJALIK 
MUUTMISETTEPANEK nr 3 
KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA 
II jagu – Nõukogu 
 
ET 2   ET 2010. AASTA ESIALGSE EELARVEPROJEKTI KIRJALIK 
MUUTMISETTEPANEK nr 3 
KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA 
II jagu – Nõukogu 
Võttes arvesse: 
– Euroopa Ühenduse asutamislepi ngut, eriti selle artiklit 272, 
– Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamis lepingut, eriti selle artiklit 177, 
– nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb 
Euroopa ühenduste üldeelarve suht es kohaldatavat finantsmäärust,1 viimati 
muudetud nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1525/2007,2 eriti selle artiklit 34, 
esitab Euroopa Komisjon seletuskirjas esitatud põhjustel eelarvepädevate le institutsioonidele 
2010. aasta esialgse eelarveprojekti kirjaliku muutmisettepaneku nr 3. 
                                                 
1 EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. 
2 ELT L 343, 27.12.2006, lk 9. 
 
ET 3   ET SISUKORD 
1. Sissejuhatus................................................................................................................ .. 4 
2. Kulude esitamine liikide kaupa.................................................................................... 6 
KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA  
Kulude eelarvestus jagude kaupa edastata kse eraldi SEI-BUD süsteemi kaudu. Kulude 
eelarvestus jagude kaupa on teavitamise eesmärg il esitatud eelarve li sana inglise keeles. 
 
ET 4   ET 1. S ISSEJUHATUS  
1.1 Käesolevas dokumendis esitatud nõukogu 2010. aasta esialgse eelarveprojekti 
kirjalikus muutmisettepanekus esita takse Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 
toimimiseks 2010. aastal vajalike assigne eringute eelarvestus, võttes arvesse 
Lissaboni lepingu jõustumisest tulenevaid tagajärgi.  
On oluline rõhutada, et Euroopa Ülemkogu ja  selle eesistujat silmas pidades on 
tegemist esialgse prognoosiga alguseta pis vajalike summade kohta. Euroopa 
Ülemkogu ja tema eesistuja vahendit e vajadus võib tulevikus muutuda. 
1.2 Käesolev muutmisettepanek käsitleb järgmist: a) Euroopa Ülemkogu muutmine institutsiooniks
3. 
Euroopa Ülemkogu institutsiooniks muutmise ot sene tagajärg on asjaolu, et üritused, 
millel osalevad riigi- ja valitsusjuhid ning mida varem korraldas eesistujariigina 
tegutsev liikmesriik, korraldab tulevikus  põhimõtteliselt uus institutsioon. Nende 
ürituste korraldamise kulud kanduvad s eega kõnealuse liikmesriigi eelarvest ELi 
eelarvesse.  
See mõjutab kõigepealt Euroopa Ülemkogu koht umiste korraldamist. Kuni käesoleva 
ajani on Euroopa Ülemkogu tegevuskulus id suures ulatuses kaetud nõukogu 
olemasolevatest vahenditest (hooned, pers onal). Tippkohtumistega seotud lisakulusid 
on praeguseni rahastanud eesistujariigina te gutsenud liikmesriik ning neid kulusid on 
hallanud nõukogu peasekretariaat4. Varasemate aastate kogemustest lähtudes on ühe 
Euroopa Ülemkogu kohtumisega seotud lisa kulud hinnanguliselt 1,3 miljonit eurot. 
Käesolevas ettepanekus nähakse ette v iie tippkohtumise korraldamist katvad kulud, 
milleks on 6,5 miljonit eurot.  
Lisaks sellele on kolmandate riikideg a toimunud tippkohtumistega seotud kulud 
käesoleva ajani eranditult katnud eesistujariigina tegutse nud liikmesriik. Kõnealuste 
kohtumiste (mida tulevikus korraldab Eu roopa Ülemkogu eesistuja) tehnilise 
eelarvestuse5 kohaselt ulatuvad need kulud 2,5 miljoni euroni. 
Kuna suur osa eespool nimetatud sündmus test korraldatakse Euroopa Ülemkogu ja 
nõukogu ruumides, tuleks ette näha ka in frastruktuuri tehtavad investeeringud. 
Remonditöödeks, tehnilisteks ja infotehnoloogil isteks vahenditeks ning sisustus- ja 
transpordikuludeks nähakse ette 3,1 miljoni euro suurune summa. 
                                                 
3 Euroopa Liidu lepingu uus artikkel 13. 
4 Tippkohtumiste rahastamiseks vajalikke assigneeringuid käsitletakse nõukogu eelarves sihtotstarbelise 
tuluna. 
5 Tuleks märkida, et see arv põh ineb sekretariaadi kahel eeldusel: 
• Vastavalt Euroopa Ülemkogu 12. dets embri 2008. aasta avaldusele (1 7271/08, lk 13), mis käsitleb 
Euroopa Ülemkogu eesistumisega seotud ülemine kumeetmeid, rahastab kõiki 2010. aasta esimesel 
poolaastal Hispaanias korraldatavaid tegevusi eesistujariik Hispaania. 
• Kohtumised, mis korraldatakse väljaspool Euroopa Ülemkogu ja nõukogu asukohta, rahastab 
eesistujariigina tegutsev liikmesriik. 
 
ET 5   ET b) Euroopa Ülemkogu eesistuja ametikoha loomine6 
2010. aasta eelarves tuleks ette näha eesis tuja tööks vajalikud vahendid. Kõnealune 
summa peaks katma eesistuja, tema kabineti ning julgeoleku- ja pressitalituse töötajate rahalised tasud, sa muti tööreisidega seotud kulud. 
Tehnilise hinnangu kohaselt ulatuvad eesis tuja tegevusega seotud kulud, sealhulgas 
tema reisi- ja esinduskulud 2010. aastal kuni 1,5 miljoni euroni. 
Hinnanguliselt vajatakse tema kabineti ja  isikliku julgeolekuga seotud personali 
kuludeks 4,5 miljonit eurot, sealhulgas tö ötasudeks 3,9 miljonit eurot, tööreisidega 
seotu kuludeks 0,4 miljonit eurot ja muudeks kuludeks 0,2 miljonit eurot. 
c) Kaasotsustamismenetluse sagedasem kasutamine
 
Kõnealuse lepingu kohaselt hakatakse mä rkimisväärselt sagedamini kasutama 
kaasotsustamismenetlust. See tähendab seda, et nõukogu olemasolevaid vahendeid 
tuleb suurendada (nt õigusaktide ettevalm istamine, tõlked iiri keelde). Kõnealuse 
suurendamise jaoks on hinnanguliselt tarvis kuni 1,9 miljonit eurot. 
d) Reserv   
3,5 miljonit eurot paigutatakse reservi, kuna praegu ei ole võimalik ette näha, kuidas 
Euroopa Ülemkogu ja tema eesis tuja tegevus edasi areneb. 
1.3 Kokkuvõttes teeb nõukogu peasekretariaa t ettepaneku suurendada 2010. aasta 
eelarvet kokku 23,5 miljoni euro võrra ja täiendada ametikohtade loetelu 
60 ametikoha võrra. 
Seega oleks 2009. aasta aprilli esialgse eela rveprojektiga võrreld es eelarve II jao 
assigneeringute kogusumma 638,652 miljonit eurot (3,8 % suurem kui 2010. aasta esialgne eelarveprojekt). 
1.4 Euroopa Ülemkogu tegevuseks vajalikud püsikulud (hooned, tegevuskulud ja 
personal) on alati olnud esitatud Euroopa  Liidu eelarve II jaos. Euroopa Liidu 
toimimise lepingu artikli 235 lõike 4
7 kohaselt säilitatakse sama lähenemisviis. 
Euroopa Ülemkogu institutsiooniks muutmisega seotud lisakulud lisatakse olemasolevatele vahenditele. 
Need täiendavad vahendid esitatakse üldeelarve II jaos, pealkirja all „ Nõukogu ja 
Euroopa Ülemkogu ”.
8 
                                                 
6 Euroopa Liidu lepingu uus artikkel 15. 
7 „Euroopa Ülemkogu abistab nõukogu peasekretariaat.” 
8 ELi toimimise lepingu artikkel 316 sätestab järgmist: „Euroopa Parlamendi, Euroopa Ülemkogu ja 
nõukogu , komisjoni ning Euroopa Kohtu kulud esitatakse eelarves eraldi osadena, ilma et see piiraks 
erikorda teatud ühiste kuluartiklite suhtes”. 
 
ET 6   ET 2. K ULUDE ESITAMINE LIIKIDE KAUPA  
2.1 Institutsiooni liikmed (Peatükk 10) 
Esialgsete assigneeringute hulka kuuluvad assigneeringud summas ligikaudu 
1,5 miljonit eurot hõlmavad järgmist: 
• Euroopa Ülemkogu eesistuja töötasu ja m uud õigused tema esimesel ametiaastal9,  
• eesistuja reisi- ja esinduskulud.  
2.2 2010. aasta ametikohtade loetelu täiendamine (Peatükk 11) 
Nõukogu peasekretariaat teeb ettepaneku tä iendada ametikohtade loetelu seoses 
Lissaboni lepingu jõustumisega. Nähakse e tte 22 uue ametikoha loomine Euroopa 
Ülemkogu eesistuja tulevase kabineti jaoks10. Need ametikohad on: 
• eesistuja kabineti juhataja, 
• eesistuja kabineti asejuhataja, 
• eesistuja kabineti kuus administraatorit, 
• kaks pressiametnikku, 
• 12 assistenti. 
Lisaks nähakse eesistuja isikliku julgeo leku tagamiseks täiendavalt ette kümme 
julgeolekuametniku ametikohta. 
Lisaks teeb nõukogu peasekretariaat et tepaneku tugevdada ka teisi nõukogu 
peasekretariaadi talitusi, nimelt: pead irektoraati F (press/kommunikatsioon), 
peadirektoraati A2 (protokoll/konverent sid/infrastruktuur), peadirektoraati H 
(justiits- ja siseküsimused), samuti üldiste poliitikaküsimuste osakonda, kokku 
28 ametniku lisamise teel. 
Eespool loetletud ametikoh tade loetelus tehtavat e muudatuste tulemusena 
suurenevad eelarveassigneeringud 5,8 miljoni euro võrra. 
2.3 Muud personalikulud (Peatükid 12 ja 13) 
Esialgsete assigneeringute hulka kuulub 0,4 miljonit eurot, mis on mõeldud selleks, 
et katta eesistujaga vahetult koos töötavat e isikute tööreisidega seotud reisikulud11 
ning samuti kohtumiste ja korraldatud ür itustega seotud meedia valdkonna kulud 
(0,2 miljonit eurot). Ravikuludeks on ette nähtud 0,2 miljonit eurot. 
                                                 
9 25. juuli 1967. aasta määrus nr 422/67/EMÜ, mida on muudetud nõukogu 30. aprilli 2004. aasta 
määrusega nr 1292/2004. 
10 Euroopa Parlamendi presidendi kabinetis on praegu 37 ametikohta, komisjoni presidendi kabinetis 33 
ametikohta. 
11 Eesistuja tööreisidega seotud kulud kaetakse peatükist 10 ja need moodustavad 0,9 miljonit eurot. 
 
ET 7   ET 2.4 Kinnisvara (Peatükk 20) 
2,4 miljonit eurot on ette nähtud hoonetega seotud lisakuludeks, mis on vajalikud 
Euroopa Ülemkogu tegevuse korraldam iseks, eelkõige julgeoleku- ja 
puhastusteenuste jaoks12. 
2.5 Informaatika, seadmed ja mööbel (Peatükk 21) 
Nõukogu peasekretariaat näeb ette 2,6 miljoni euro suuruse assigneeringu 
täiendavateks kuludeks, mis on seot ud infotehnoloogiaga, seadmete ning 
transpordivahendite ostmise, üürimise ja hooldamisega. Need assigneerinud peaksid 
katma järgmised vajadused: 
• olemasoleva võrgu kohandamine; 
• Euroopa Ülemkogu tippkohtumiste ko rraldamisega seotud lisakulud 
(telefoniliinid, sidevahendid), 
• Euroopa Ülemkogu korraldatavate ür ituste kajastamine meedias, 
• eesistuja jaoks soomustatud sõiduki ostmine ja hooldus. 
2.6 Tegevuskulud (Peatükk 22) 
Nõukogu peasekretariaadi hinnangul on tarv is 6,9 miljonit eurot selleks, et katta 
Euroopa Ülemkogu ja tema eesistuja te gevuse raames peetavate tippkohtumiste, 
kolmandate riikidega toimuvate konverentsi de ja muude kohtumiste korraldamisega 
seotud tegevuskulud.  
2.7 Reserv 
Nähakse ette ka märkimisväärne, 3,5 miljoni  euro suurune reserv. See suhteliselt 
suur summa on vajalik, kuna praegusel hetk el ei ole võimalik täpselt ette näha, 
kuidas Euroopa Ülemkogu ja tema eesistuja tegevus edasi areneb. 
                                                 
12 See summa põhineb varasemate sündmustega seotud kogemustel.