[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel, 31.3.2010

KOM(2010) 119 lõplik

2010/0074 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

kodanikualgatuse kohta

{SEK(2010) 370}

SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

Euroopa Liidu lepinguga on lisaks ELi aluseks olevale esindusdemokraatiale uue mõõtmena ette nähtud osalusdemokraatia. Nimetatud aluslepinguga on tugevdatud ELi kodanikuühiskonda ja tunnustatud iga kodaniku õigust osaleda ELi demokraatias. Aluslepingus on sätestatud kodanikuühiskonna dialoogi olulised nõuded, mida institutsioonid peavad järgima, ning kinnistatud komisjoni praegust tava korraldada ulatuslikke avalikke arutelusid. Kõige olulisem on see, et aluslepinguga tehakse märkimisväärne uuendus ELi demokraatlikus toimimises, nähes ette õiguse korraldada kodanikualgatusi, mille korral üks miljon kodanikku võib kutsuda komisjoni üles esitama teatavaid õigusaktide ettepanekuid.

Kõnealune uus säte on oluline samm ELi demokraatia tugevdamise suunas, mis pakub ainulaadset võimalust tuua EL kodanikele lähemale ja edendada ELi poliitikaküsimustes senisest suuremat piiriülest arutelu, koondades eri riikidest üht konkreetset teemat oluliseks pidavaid kodanikke.

Samas on oluline rõhutada, et kodanikualgatusega määratakse kindlaks arutusele tulevad küsimused. Kuigi kodanikualgatus ei mõjuta komisjoni algatusõigust, kohustab see siiski komisjoni kolleegiumina pöörama suurt tähelepanu kodanikualgatuse raames tehtud ettepanekutele.

Aluslepingus on sätestatud kodanikualgatuse põhijooned. Aluslepingu kohaselt peaksid kodanikualgatust toetama vähemalt üks miljon allakirjutanut, kes peaksid pärinema märkimisväärsest arvust liikmesriikidest. Algatus peab kuuluma komisjoni volituste piiresse ja selles tuleb käsitleda küsimust, mille suhtes on kodanike arvates vaja aluslepingute rakendamiseks vastu võtta ELi õigusakt.

Samal ajal antakse aluslepinguga Euroopa Parlamendile ja nõukogule õigus määrata seadusandliku tavamenetluse korras määrusega kindlaks kodanikualgatuse esitamise kord ja tingimused praktikas.

Selleks et kasutada maksimaalselt ära uue sättega antud võimalust, peavad kodanikualgatuse esitamise kord ja tingimused võimaldama kodanikualgatust hõlpsalt kasutada ning samal ajal tagama aluslepingu mõtte järgimise.

Käesoleva ettepaneku põhijooned on seega järgmised:

- tingimustega tuleks tagada, et kodanikualgatused esindaksid ELi huve ja et samal ajal oleks kodanikualgatust lihtne kasutada;

- kodanikualgatuse esitamise kord peaks olema lihtne ja kasutajasõbralik, kuid samal ajal tuleks ära hoida pettused ja süsteemi kuritarvitamine, ning sellega ei tohiks kaasneda liikmesriikidele liigne halduskoormus.

2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE TULEMUSED

Arvestades aluslepingu uue sätte olulisust kodanike, kodanikuühiskonna ja sidusrühmade jaoks kogu ELis ning teatavate lahendamist vajavate küsimuste keerukust, algatas komisjon 11. novembril 2009 vastuvõetud rohelise raamatuga[1] ulatusliku avaliku arutelu. Arutelu raames esitasid väga erinevad sidusrühmad, sealhulgas üksikisikud, organisatsioonid ja avalik-õiguslikud asutused, rohkem kui 300 vastust. Kõikide rohelisele raamatule vastanute ärakuulamine toimus Brüsselis 22. veebruaril 2010.

2.1. Üldised tähelepanekud

Vastustes rohelisele raamatule rõhutati, et kodanikualgatuse esitamise kord ja tingimused peaksid olema lihtsad, kasutajasõbralikud ja täidetavad kõikide ELi kodanike jaoks ning olema proportsionaalsed kodanikualgatuse olemusega.

Vastustes kinnitati, et kodanikualgatuse usaldusväärsuse ja selle õige kasutamise tagamiseks on vaja kehtestada mitmeid nõudeid, ning nõustuti, et nõuetega tuleks tagada kogu ELis ühtsed tingimused kodanikualgatuses osalemiseks.

2.2. Tagada, et kodanikualgatus esindaks ELi huve

Paljud vastajad nõustusid, et kodanikualgatuses osalevad kodanikud peavad pärinema vähemalt ühest kolmandikust liikmesriikidest. Märkimisväärselt toetati (peamiselt organisatsioonid) ka madalamat läve, nimelt ühte neljandikku.

Lisaks kinnitati vastustes vajadust määrata iga liikmesriigi puhul kindlaks kodanikualgatuses osalevate kodanike minimaalne arv. Paljud vastajad leidsid, et asjakohaseks läveks oleks 0,2 % elanikkonnast, samas kui teised pooldasid madalamat läve väites, et eesmärgiks peaks olema küll kuritarvitamise ärahoidmine, kuid samas ei tohiks ka takistada algatuse korraldamist. Mitmed vastajad toetasid läve kindlaksmääramisel hoopis erinevat lähenemisviisi väites, et ühesuguse osakaalu kinnitamine kõikide liikmesriikide jaoks ei ole õiglane, kuna toetusavaldusi on palju lihtsam koguda näiteks 1 000 kodanikult Luksemburgis (0,2 % elanikkonnast) kui 160 000 kodanikult Saksamaal ning seega oleks toetusavaldusi väikestes liikmesriikides lihtsam arvesse võtta kui suurtes.

2.3. Toetusavalduste kogumisele ja kontrollimisele esitatavad nõuded

Vastajad toetasid üldiselt mõtet kehtestada toetusavalduste kogumisele ja kontrollimisele ühised menetlusnõuded, et tagada kogu ELis protsessi ühtsus ja hoida ära olukord, kus kodanikualgatuse korraldajad peavad igas liikmesriigis järgima eri eeskirju.

Enamik vastajaid ei näinud vajadust kehtestada toetusavalduste kogumisele eripiiranguid ja leidsid, et ELi kodanikud peaksid saama algatusele alla kirjutada igal pool, näiteks tänaval, sõltumata sellest, millises liikmesriigis nad elavad või millisest pärinevad.

Vastajad toetasid peaaegu üksmeelselt mõtet lubada kodanikel algatusele alla kirjutada Internetis.

Arutelu tulemusena leidis kinnitust, et on asjakohane määrata kindlaks kodanikualgatusele toetusavalduste kogumise tähtaeg. Enamik vastajaid nõustus, et sobivaks tähtajaks on 1 aasta, kuid mitmed vastajad soovisid ka pikemat (18 kuud) või lühemat (6 kuud) tähtaega.

Vastajad toetasid üldiselt kavandatud algatuse kohustuslikku registreerimist Euroopa Komisjoni loodud konkreetsel veebisaidil enne toetusavalduste koguma hakkamist. Vastajad olid seisukohal, et selline registreerimine võimaldaks käimasolevaid algatusi jälgida, oleks teabevahetusvahendiks ning tagaks läbipaistvuse.

Vastajad toetasid üldiselt kodanikualgatuses osalemiseks vajaliku vanuse alampiiri kindlaksmääramist, kusjuures paljud leidsid, et selline alampiir tuleks siduda Euroopa Parlamendi valimisteks kehtestatud valimisõigusliku vanusega. Mõned vastajad toetasid siiski vanuse alampiirina 16 aastat rõhutades, et kodanikualgatust ei saa võrdsustada valimistega, kuna selle raames määratakse kindlaks ainult arutlusele tulevad küsimused, ning et 16 aasta kehtestamine vanuse alampiiriks kogu ELis suurendaks noorte hulgas huvi Euroopa küsimuste vastu ja ergutaks neid nendel teemadel arutama.

2.4. Kodanikualgatuste läbivaatamine komisjonis

Vastajad nõustusid üldiselt, et kodanikualgatuse läbivaatamiseks ja selle kohta järelduste esitamiseks oleks asjakohane kehtestada komisjonile kuuekuuline tähtaeg.

Kavandatud algatuse vastuvõetavuse kohta esitati samas arutelu käigus erinevaid seisukohti.

Paljud vastajad olid seisukohal, et kodanikualgatuse vastuvõetavust tuleks kontrollida enne toetusavalduste kogumise lõpetamist, et vältida ressursside raiskamist ja hoida ära nende kodanike pettumus, kes kirjutasid alla piisava arvu toetusavaldusi kogunud, kuid lõpuks vastuvõetamatuks tunnistatud algatusele. Teatavad asutused väljendasid muret avalike ressursside pärast, mida kasutatakse lõpuks vastuvõetamatuks tunnistatavate algatuste kontrollimiseks.

Samal ajal olid teatavad vastajad kodanikualgatuse vastuvõetavuse eelkontrolli vastu väites, et kogu Euroopas tekkiv arutelu algatuse üle on olulisem kui selle lõpptulemus. Nimelt on sellised vastajad seisukohal, et komisjonil ei peaks olema õigust hoida kohe alguses ära avalikku arutelu teatava kodanikualgatuse üle ja sellega seotud kampaaniat, isegi juhul, kui algatuses käsitletav küsimus ei kuulu komisjoni volituste piiresse.

3. ETTEPANEKU PÕHIELEMENDID

3.1. Minimaalne liikmesriikide osakaal (artikkel 7)

Ettepanekuga määratakse minimaalseks liikmesriikide osakaaluks üks kolmandik. See tuleneb aluslepingu muudest sätetest, mille kohaselt piisab ELi huvide tagamiseks üheksast liikmesriigist ehk ühest kolmandikust. Sellist läve kasutatakse tõhustatud koostööd reguleerivates sätetes[2], mille kohaselt peavad koostöös osalema „vähemalt üheksa liikmesriiki”, ning seda kohaldatakse ka aluslepingutele lisatud protokolli (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) artikli 7 lõikega 2 ette nähtud menetluse algatamiseks, millega kontrollitakse eelnõu vastavust subsidiaarsuse põhimõttele.

Sellist läve toetati ka avaliku arutelu raames.

3.2. Kodanike minimaalne arv liikmesriigiti (artikkel 7 ja I lisa)

Tuginedes arutelu käigus esitatud väitele, et kõikidele liikmesriikidele ühtse osakaalu kindlaksmääramine ei oleks õiglane, määratakse ettepanekus igale liikmesriigile kindlaks lävi, mis on kahanevalt proportsionaalne iga riigi elanikkonnaga, ning alam- ja ülemmäär.

Selleks et tagada, et osutatud lävi tugineks objektiivsetele kriteeriumidele, on komisjon selle määramisel võtnud aluseks iga liikmesriigi liikmete arvu Euroopa Parlamendis[3]. Valitud korrutusteguriks on 750, et võtta ühelt poolt arvesse paljude sidusrühmade palvet määrata läveks vähem kui 0,2 % elanikkonnast ja et teiselt poolt arvestada väljendatud muret, et väikeste liikmesriikide lävi ei tohiks olla liiga madal. Kasutades korrutustegurit 750, on rohkem kui poolte liikmesriikide lävi madalam või märkimisväärselt madalam kui 0,2 % elanikkonnast, samas kui väiksemate liikmesriikide lävi on sellest suurem.

Selline süsteem tagab seega, et kodanikualgatuses osaleb suurematest riikidest proportsionaalselt väiksem hulk ja väiksematest riikidest proportsionaalselt suurem hulk allakirjutanuid.

3.3. Minimaalne vanus (artikli 3 lõige 2)

Arvestades arutelu tulemust, määratakse ettepanekus minimaalseks vanuseks Euroopa Parlamendi valimisteks kehtestatud valimisõiguslik vanus.

3.4. Kavandatud kodanikualgatuse registreerimine (artikkel 4)

Ettepanekus sätestatakse kohustus kavandatud kodanikualgatus registreerida komisjoni loodud veebipõhises registris. Selle aluseks on sellisele võimalusele arutelu raames antud üldine toetus. Algatuse registreerimine ei tähenda komisjoni heakskiitu kavandatud algatusele.

3.5. Toetusavalduste kogumise kord ja tingimused (artiklid 5 ja 6)

Ettepanekuga ei seata toetusavalduste kogumise viisile ühtki piirangut. See on kooskõlas enamiku sidusrühmade seisukohtadega, et toetusavalduste kogumine peaks olema piirangutest vaba.

Arvestades arutelu raames esitatud vastuseid, sätestatakse ettepanekus ka võimalus koguda toetusavaldusi Internetis. Selleks et tagada Internetis kogutud toetusavalduste võrdväärne ehtsus paberkandjal olevatega ja liikmesriikide võimalus neid samal viisil kontrollida, tuleks ettepaneku kohaselt veebipõhistele toetusavalduste kogumise süsteemidele kehtestada asjakohased turvanõuded ning liikmesriigid peaksid tõendama selliste süsteemide kooskõla osutatud turvanõuetega, ilma et see piiraks kodanikualgatuse korraldaja vastutust isikuandmete kaitsmise eest. Kuna osutatud sätte rakendamiseks on vaja koostada üksikasjalikud tehnilised spetsifikatsioonid, peaks ettepaneku kohaselt need rakendusmeetmete abil kehtestama komisjon. Internetis toetusavalduste kogumist ei tohiks seega kohe lubada.

3.6. Toetusavalduste kogumise tähtaeg (artikli 5 lõige 4)

Ettepanekus sätestatakse toetusavalduste kogumise tähtajaks 12 kuud. Nagu kinnitati vastustes rohelisele raamatule, vastab see vajadusele tagada, et kodanikualgatus ei minetaks oma asjakohasust ja et toetusavalduste kogumise aeg oleks piisavalt pikk, et võtta arvesse kogu Euroopa Liidu mõõtmest tulenevat keerukust.

3.7. Otsus kavandatud kodanikualgatuse vastuvõetavuse kohta (artikkel 8)

Ettepaneku kohaselt peab algatuse korraldaja esitama komisjonile taotluse otsuse tegemiseks algatuse vastuvõetavuse kohta pärast seda, kui ta on kogunud 300 000 toetusavaldust vähemalt kolmest liikmesriigist pärinevatelt allakirjutanutelt.

Algatuse vastuvõetavuse kontrolli aluseks valitud lävi vastab umbes ühele kolmandikule lävest, mis on vajalik algatuse esitamiseks komisjonile, st vähemalt üks miljon toetusavaldust vähemalt ühest kolmandikust liikmesriikidest. Seega võib järeldada, et üks kolmandik nimetatud lävest on piisavalt esinduslik valim algatuse vastuvõetavuse kontrolliks.

Komisjon peab algatust hindama kahe kuu jooksul ja võtma vastu otsuse, kas algatus kuulub tema volituste piiresse ja kas selles käsitletakse küsimust, mille suhtes saab aluslepingute rakendamiseks vastu võtta ELi õigusakti.

Selline lähenemisviis vastab arutelu raames osutatud vajadusele kontrollida algatuse õiguslikku vastuvõetavust varases etapis enne kõikide toetusavalduste kogumist ja enne seda, kui liikmesriigid peavad neid kontrollima. Ettepanekus ei nähta algatuse vastuvõetavuse kontrolli ette väga varases etapis, st enne algatuse registreerimist, kuna peamiseks eesmärgiks on edendada avalikku arutelu Euroopa küsimustes, isegi kui algatus ei kuulu lõpuks komisjoni õiguslike volituste piiresse. Lisaks hoitakse valitud lähenemisviisiga ära mulje, et komisjon on andnud pooldava arvamuse algatuse kohta juba enne toetusavalduste koguma hakkamist. Samuti välditakse halduskoormuse tekitamist liikmesriikidele seoses sellisele algatusele antud toetusavalduste kontrollimisega, mis tunnistatakse lõpuks vastuvõetamatuks.

3.8. Toetusavalduste kontrollimisele ja tõendamisele esitatavad nõuded (artikkel 9)

Selleks et piirata liikmesriikide halduskoormust, jäetakse ettepanekuga liikmesriikidele vabadus valida ise vastuvõetavaks kuulutatud algatusele antud toetusavalduste kehtivuse kontrollimise viis. Kontrollimise viis peab olema siiski asjakohane, et liikmesriigid saaksid tõendada asjaomase liikmesriigiga seotud toetusavalduste arvu, ning kontrollimine tuleks teostada ettenähtud kolme kuu jooksul. Selline lähenemisviis võimaldab liikmesriikidel näiteks teostada kontrollimist juhuvaliku alusel, mida enamik liikmesriike kasutab kontrollisüsteemina riiklike kodanikualgatuste puhul.

3.9. Kodanikualgatuse läbivaatamine komisjonis (artikkel 11)

Ettepanekus sätestatakse, et komisjonil on talle määruse kohaselt ametlikult esitatud kodanikualgatuse läbivaatamiseks aega neli kuud. Selle aluseks on sellisele lähenemisviisile arutelu raames antud üldine toetus. Seejärel peaks komisjon teatises esitama oma järeldused algatuse kohta ja meetmed, mida ta kavatseb selle suhtes võtta. Teatis esitatakse algatuse korraldajale, Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning tehakse avalikuks.

3.10. Isikuandmete kaitse (artikkel 12)

Ettepanekuga püütakse tagada, et kõik asjaomased osalised (algatuse korraldaja, liikmesriigid ja komisjon) tagavad isikuandmete täieliku kaitse kodanikualgatuse korraldamise ja järelmeetmete võtmise ajal. Käesoleva määruse kohaldamisel kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes nõudeid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta[4] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta[5]. Kahtluste vältimiseks peeti vajalikuks määrata andmete vastutavaks töötlejaks direktiivi 95/46/EÜ tähenduses kodanikualgatuse korraldaja ja kindlaks määrata maksimaalne ajavahemik, mille jooksul tohib kodanikualgatuse jaoks kogutud isikuandmeid säilitada. Kuigi käesoleva määruse kohaldamisel kohaldatakse andmete töötlemise suhtes täielikult direktiivi 95/46/EÜ III peatükki õiguskaitsevahendite, vastutuse ja sanktsioonide kohta, peeti siiski vajalikuks sätestada liikmesriikidele kohustus tagada, et kodanikualgatuse korraldajad vastutavad asjaomase liikmesriigi tsiviil- või kriminaalõiguse alusel määruse rikkumise eest.

3.11. Lisade muutmine ja läbivaatamisklausel (artiklid 16 ja 21)

Arvestades kõnealuse osalusdemokraatia vahendiga seotud kogemuste puudumist ELi tasandil, sisaldab ettepanek läbivaatamisklauslit, mille kohaselt peaks komisjon viie aasta pärast esitama aruande määruse rakendamise kohta.

Pidades silmas eelkõige kogemuste saamisega tekkida võivat vajadust teha määruse lisadesse teatavaid tehnilisi kohandusi, antakse ettepanekuga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt komisjonile võimalus muuta lisasid delegeeritud õigusaktidega. Komisjon on seisukohal, et selliste kohanduste tegemiseks ei ole vaja koostada täielikku õigusakti ettepanekut ja et seega on delegeeritud volituste kasutamine õigustatud.

2010/0074 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

kodanikualgatuse kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 24 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[6],

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[7],

olles konsulteerinud Euroopa andmekaitseinspektoriga[8],

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Liidu lepinguga on tugevdatud ELi kodanikuühiskonda ja tõhustatud ELi demokraatlikku toimimist, nähes selleks muu hulgas ette, et igal kodanikul on õigus osaleda ELi demokraatias ning et vähemalt üks miljon kodanikku märkimisväärsest arvust liikmesriikidest võivad kutsuda Euroopa Komisjoni üles esitama talle antud volituste piires asjakohase ettepaneku küsimustes, mille suhtes on kodanike arvates vaja aluslepingute rakendamiseks vastu võtta ELi õigusakt.

(2) Euroopa Liidu toimimise lepingus on sätestatud, et Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid määrama kindlaks sellise kodanikualgatuse esitamise korra ja tingimused.

(3) Nimetatud kord ja tingimused peaksid olema selged, lihtsad ja kasutajasõbralikud ning vastama kodanikualgatuse olemusele.

(4) Nimetatud korra ja tingimustega tuleks tagada, et kodanikualgatuses osalemiseks kohaldatakse ELi kodanike suhtes samalaadseid tingimusi sõltumata sellest, millisest liikmesriigist nad pärinevad.

(5) On vaja sätestada minimaalne liikmesriikide osakaal, millest kodanikualgatuses osalevad kodanikud peavad pärinema. Selleks et tagada, et kodanikualgatus esindab ELi huve, peaks algatuses osalema kodanikke vähemalt ühest kolmandikust liikmesriikidest.

(6) Sel eesmärgil on asjakohane kehtestada ka igast sellisest liikmesriigist pärinevate kodanike minimaalne arv. Selleks et tagada kodanikele kodanikualgatuses osalemiseks samalaadsed tingimused, peaksid kõnealused minimaalsed arvud olema kahanevalt proportsionaalsed iga liikmesriigi suurusega. Selguse huvides tuleks need arvud liikmesriigiti kindlaks määrata käesoleva määruse lisas.

(7) On asjakohane määrata kindlaks kodanikualgatuses osalemiseks vajalik vanuse alampiir. Alampiiriks tuleks sätestada Euroopa Parlamendi valimisteks kehtestatud valimisõiguslik vanus.

(8) Selleks et tagada kavandatud kodanikualgatuse sidusus ja läbipaistvus, peaks olema kohustuslik registreerida selline algatus komisjoni loodud veebisaidil enne, kui kodanikelt hakatakse koguma vajalikke toetusavaldusi, kusjuures kuritahtlikke ega põhjendamatuid ettepanekuid ei tohiks registreerida ning komisjon peaks tagasi lükkama ilmselgelt ELi väärtustega vastuolus olevate ettepanekute registreerimise taotluse. Komisjon peaks registreerimist korraldama kooskõlas hea halduse üldpõhimõtetega.

(9) Vajalike toetusavalduste kogumise eest kodanikelt peaks vastutama kavandatud kodanikualgatuse korraldaja.

(10) On asjakohane sätestada, et toetusavaldusi kogutakse nii paberkandjal kui ka Internetis. Veebipõhised toetusavalduste kogumise süsteemid peaksid olema varustatud asjakohaste turvaelementidega, et tagada muu hulgas isiku tuvastamine ja andmete turvaline säilitamine. Sel eesmärgil peaks komisjon olema kohustatud kehtestama veebipõhiste toetusavalduste kogumise süsteemide üksikasjalikud tehnilised spetsifikatsioonid.

(11) On asjakohane, et liikmesriigid kontrolliksid veebipõhiste toetusavalduste kogumise süsteemide vastavust käesolevas määruses sätestatud nõuetele.

(12) On asjakohane tagada, et kodanikualgatusele antavaid toetusavaldusi kogutakse teatava tähtaja jooksul. Selleks et tagada, et kavandatud kodanikualgatus ei minetaks oma asjakohasust, arvestades samal ajal seda, kui keeruline on koguda toetusavaldusi kogu Euroopa Liidus, ei tohiks selline tähtaeg olla pikem kui 12 kuud alates kavandatud algatuse registreerimise kuupäevast.

(13) On asjakohane, et komisjon peaks tegema otsuse kavandatud algatuse vastuvõetavuse kohta piisavalt varases etapis. Seega peaks algatuse korraldaja taotlema sellise otsuse tegemist pärast seda, kui ta on kavandatud algatusele kogunud vähemalt kolmest liikmesriigist pärinevatelt allakirjutanutelt 300 000 toetusavaldust.

(14) Komisjon peaks kahe kuu jooksul pärast taotluse saamist kodanikualgatuse korraldajalt võtma vastu otsuse algatuse vastuvõetavuse kohta. Kavandatud kodanikualgatust tuleks pidada vastuvõetavaks, kui see kuulub komisjoni volituste piiresse ja kui selles käsitletakse küsimust, mille suhtes saab aluslepingute rakendamiseks vastu võtta ELi õigusakti.

(15) On asjakohane sätestada, et kui allakirjutanutelt on kodanikualgatusele kogutud vajalik arv toetusavaldusi ja kui kodanikualgatust on peetud vastuvõetavaks, peaks iga liikmesriik vastutama sellest riigist pärinevate kodanike toetusavalduste kontrollimise ja tõendamise eest. Arvestades vajadust piirata liikmesriikide halduskoormust, peaksid nad sellise kontrollimise teostama asjakohasel viisil kolme kuu jooksul ja andma dokumendi, millega kinnitatakse kehtivate toetusavalduste arvu.

(16) Kodanikualgatuse korraldajad peaksid enne kodanikualgatuse esitamist komisjonile tagama, et kõik käesolevas määruses sätestatud asjakohased tingimused on täidetud.

(17) Komisjon peaks nelja kuu jooksul kodanikualgatuse läbi vaatama ning esitama oma järeldused ja meetmed, mida ta kavatseb selle suhtes võtta.

(18) Käesoleva määruse kohaldamisel kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes täielikult Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta[9]. Sellega seoses on asjakohane selgitada, et andmete vastutavad töötlejad direktiivi 95/46/EÜ tähenduses on kodanikualgatuse korraldaja ja liikmesriigi pädevad asutused, ning kindlaks määrata maksimaalne ajavahemik, mille jooksul tohib kodanikualgatuse jaoks kogutud isikuandmeid säilitada. Kodanikualgatuse korraldaja peab andmete vastutava töötlejana võtma kõik asjakohased meetmed, et täita direktiiviga 95/46/EÜ kehtestatud kohustused, eelkõige need, mis on seotud andmete töötlemise seaduslikkuse ja turvalisusega, andmesubjekti teavitamise ning tema õigusega tutvuda oma isikuandmetega ning neid parandada ja kustutada.

(19) Käesoleva määruse kohaldamisel kohaldatakse andmete töötlemise suhtes täielikult direktiivi 95/46/EÜ III peatükki õiguskaitsevahendite, vastutuse ja sanktsioonide kohta. Lisaks peaksid liikmesriigid tagama, et kodanikualgatuse korraldaja vastutab asjaomase liikmesriigi tsiviil- või kriminaalõiguse alusel käesoleva määruse rikkumise ja sellega seotud küsimuste eest.

(20) Käesoleva määruse kohaldamisel kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes komisjonis täielikult Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta[10].

(21) Käesoleva määruse lisade muutmiseks tuleks komisjonile anda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt volitused delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks.

(22) Määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[11].

(23) Komisjon peaks esitama aruande käesoleva määruse rakendamise kohta viis aastat pärast selle jõustumist.

(24) Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eriti selle artiklis 8 tunnustatud põhimõtet, mille kohaselt on igaühel õigus oma isikuandmete kaitsele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1 Sisu

Käesoleva määrusega määratakse kindlaks kodanikualgatuse esitamise kord ja tingimused, nagu see on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 24.

Artikkel 2 Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1. „kodanikualgatus” – komisjonile käesoleva määruse kohaselt esitatud algatus, milles kutsutakse komisjoni üles esitama talle antud volituste piires asjakohast ettepanekut küsimustes, mille suhtes on kodanike arvates vaja aluslepingute rakendamiseks vastu võtta ELi õigusakt, ning mida toetab vähemalt üks miljon allakirjutanut, kes pärinevad vähemalt ühest kolmandikust kõikidest liikmesriikidest;

2. „allakirjutanu” – ELi kodanik, kes toetab konkreetset kodanikualgatust, olles selleks täitnud vastava toetusavalduse;

3. „korraldaja” – füüsiline või juriidiline isik või organisatsioon, kes vastutab kodanikualgatuse ettevalmistamise ja komisjonile esitamise eest.

Artikkel 3 Korraldajale ja allakirjutanutele esitatavad nõuded

1. Kui korraldaja on füüsiline isik, peab ta olema ELi kodanik ja Euroopa Parlamendi valimisteks kehtestatud valimisõiguslikus vanuses.

Kui korraldaja on juriidiline isik või organisatsioon, peab ta olema asutatud liikmesriigis. Organisatsioonil, kes on kohaldatava riikliku õiguse kohaselt iseseisva õigusvõimeta, peab olema esindaja, kes võib tema nimel võtta õiguslikke kohustusi ja vastutuse.

2. Selleks et osaleda kavandatud kodanikualgatuses, peab allakirjutanu olema ELi kodanik ja Euroopa Parlamendi valimisteks kehtestatud valimisõiguslikus vanuses.

Artikkel 4 Kavandatud kodanikualgatuse registreerimine

1. Enne allakirjutanutelt toetusavalduste koguma hakkamist kavandatud kodanikualgatusele peab korraldaja taotlema komisjonilt kõnealuse algatuse registreerimist, esitades II lisas toodud teabe, eelkõige kavandatud kodanikualgatuse sisu ja eesmärkide ning rahastamis- ja toetusallikate kohta.

Osutatud teave kantakse ühes ELi ametlikus keeles komisjoni selleks otstarbeks loodud veebipõhisesse registrisse (edaspidi „register”).

2. Välja arvatud lõigetes 3 ja 4 sätestatud juhtudel, registreerib komisjon kavandatud algatuse viivitamata ainuomase registreerimisnumbri all ja saadab kinnituse korraldajale.

3. Kavandatud kodanikualgatust, mida saab mõistlikkuse põhimõttest lähtudes käsitada sobimatuna, kuna see on kuritahtlik või põhjendamatu, ei registreerita.

4. Komisjon lükkab ilmselgelt ELi väärtustega vastuolus oleva kavandatud kodanikualgatuse registreerimise taotluse tagasi.

5. Registreeritud kavandatud kodanikualgatus avalikustatakse registris.

Artikkel 5 Toetusavalduste kogumise kord ja tingimused

1. Korraldaja vastutab artikli 4 kohaselt registreeritud kavandatud kodanikualgatusele allakirjutanutelt vajaliku arvu toetusavalduste kogumise eest.

Selleks võib kasutada ainult III lisas esitatud näidisele vastavat toetusavalduse vormi. Korraldaja täidab III lisas esitatud vormid enne allakirjutanutelt toetusavalduste kogumist. Vormides esitatud teave peab vastama registris sisalduvale teabele.

2. Korraldaja võib koguda toetusavaldusi nii paberkandjal kui ka elektrooniliselt. Toetusavalduste elektroonilise kogumise suhtes kohaldatakse artiklit 6.

3. Allakirjutanud peavad täitma korraldaja poolt kättesaadavaks tehtud toetusavalduse vormi.

Allakirjutanu võib konkreetset kodanikualgatust toetada ainult üks kord.

4. Kõik toetusavaldused kogutakse kuni 12 kuu jooksul pärast kavandatud algatuse registreerimise kuupäeva.

Artikkel 6 Veebipõhised toetusavalduste kogumise süsteemid

1. Toetusavalduste elektroonilise kogumise korral säilitatakse veebipõhiste toetusavalduste kogumise süsteemide kaudu saadud andmeid liikmesriigi territooriumil. Toetusavalduse vormi näidist võib elektroonilise kogumise jaoks kohandada.

2. Enne allakirjutanutelt toetusavalduste koguma hakkamist tagab korraldaja, et selleks kasutatav veebipõhine toetusavalduste kogumise süsteem on kooskõlas lõikega 4. Korraldaja võib igal ajal paluda selle liikmesriigi asjaomasel pädeval asutusel, kus andmeid kogutakse või säilitatakse, tõendada, et veebipõhine toetusavalduste kogumise süsteem on kooskõlas nimetatud lõikega. Igal juhul taotleb korraldaja sellist tõendamist enne, kui esitab toetusavaldused artikli 9 kohaselt kontrollimiseks.

3. Kui veebipõhine toetusavalduste kogumise süsteem on lõikega 4 kooskõlas, annab asjaomane pädev asutus ühe kuu jooksul IV lisas esitatud näidisele vastava tõendi. Lõikes 5 osutatud tehnilise spetsifikatsiooni vastuvõtmiseni kohaldab pädev asutus asjakohast riiklikku tehnilist spetsifikatsiooni, et hinnata veebipõhise toetusavalduste kogumise süsteemi kooskõla lõikega 4.

Liikmesriigid tunnustavad teise liikmesriigi pädeva asutuse antud tõendit.

4. Veebipõhised toetusavalduste kogumise süsteemid on varustatud asjakohaste turva- ja tehniliste elementidega, et oleks tagatud järgmine:

a) toetusavalduse võivad Internetis esitada ainult füüsilised isikud;

b) isikuandmeid saab kontrollida;

c) veebis esitatud andmeid säilitatakse turvaliselt, et tagada muu hulgas see, et neid ei saa muuta ega kasutada muul kui konkreetses kodanikualgatuses märgitud eesmärgil, ning et kaitsta isikuandmeid juhusliku või ebaseadusliku hävitamise või juhusliku kaotsimineku, muutmise või ebaseadusliku avalikustamise või juurdepääsu eest;

d) süsteem suudab esitada konkreetseid toetusavaldusi vormis, mis vastab III lisas toodud näidisele, et liikmesriik saaks teostada artikli 9 lõike 2 kohast kontrollimist.

5. Komisjon võtab lõike 4 kohaldamiseks 12 kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist artikli 19 lõikes 2 sätestatud regulatiivmenetluse korras vastu tehnilise spetsifikatsiooni.

Artikkel 7 Allakirjutanute minimaalne arv liikmesriigiti

1. Kodanikualgatusele allakirjutanud peavad pärinema vähemalt ühest kolmandikust liikmesriikidest.

2. Ühest kolmandikust liikmesriikidest pärinevate allakirjutanute arv peab ulatuma vähemalt I lisas sätestatud kodanike minimaalse arvuni.

3. Allakirjutanut peetakse pärinevaks sellest liikmesriigist, kes on välja andnud tema toetusavalduses märgitud isikut tõendava dokumendi.

Artikkel 8 Otsus kavandatud kodanikualgatuse vastuvõetavuse kohta

1. Pärast 300 000 toetusavalduse artikli 5 kohast kogumist allakirjutanutelt, kes pärinevad vähemalt kolmest liikmesriigist, esitab korraldaja komisjonile taotluse otsuse vastuvõtmiseks kavandatud kodanikualgatuse vastuvõetavuse kohta. Selleks kasutab korraldaja V lisas esitatud vormi.

2. Komisjon teeb kahe kuu jooksul alates lõikes 1 osutatud taotluse kättesaamisest otsuse kodanikualgatuse vastuvõetavuse kohta. Kavandatud kodanikualgatust peetakse vastuvõetavaks, kui see vastab järgmistele tingimustele:

a) selles käsitletakse küsimust, mille suhtes saab aluslepingute rakendamiseks vastu võtta ELi õigusakti, ning

b) see kuulub komisjoni volituste piiresse, mille raames ta saab esitada ettepaneku.

3. Lõikes 2 osutatud otsusest teatatakse kavandatud kodanikualgatuse korraldajale ja see avalikustatakse.

Artikkel 9 Toetusavalduste kontrollimine ja tõendamine liikmesriigi poolt

1. Pärast allakirjutanutelt vajalike toetusavalduste artiklite 5 ja 7 kohast kogumist ning tingimusel, et komisjon on teinud otsuse, et kavandatud kodanikualgatus on artikli 8 kohaselt vastuvõetav, esitab korraldaja toetusavaldused paberkandjal või elektrooniliselt asjaomasele pädevale asutusele, kes artikli 14 kohaselt teostab kontrollimist ja tõendamist. Selleks kasutab korraldaja VI lisas esitatud vormi.

Korraldaja esitab toetusavaldused liikmesriigile, kes on andnud välja asjaomases toetusavalduses osutatud isikut tõendava dokumendi.

2. Pädev asutus kontrollib esitatud toetusavaldusi asjakohasel viisil kolme kuu jooksul ja annab korraldajale VII lisas esitatud näidisele vastava tõendi, milles tõendatakse selle liikmesriigiga seotud kehtivate toetusavalduste arvu.

3. Lõikes 2 osutatud tõend antakse tasuta.

Artikkel 10 Kodanikualgatuse esitamine komisjonile

Pärast artikli 9 lõikes 2 osutatud tõendi saamist ja tingimusel, et käesolevas määruses ette nähtud asjakohast korda on järgitud ja kõik tingimused on täidetud, võib korraldaja esitada kodanikualgatuse komisjonile.

Käesoleva artikli kohaldamiseks kasutab korraldaja VIII lisas toodud vormi ja esitab täidetud vormi koos esimeses lõigus osutatud tõendite paberkandjal või elektrooniliste koopiatega.

Komisjon võib nõuda nimetatud tõendite originaale.

Artikkel 11 Kodanikualgatuse läbivaatamise kord komisjonis

1. Kui komisjon saab artikli 10 kohaselt esitatud kodanikualgatuse,

a) avaldab ta selle viivitamata oma veebisaidil;

b) vaatab kodanikualgatuse läbi ning esitab nelja kuu jooksul teatises oma järeldused algatuse kohta ja vajaduse korral koos põhjendustega meetmed, mida ta kavatseb selle suhtes võtta.

2. Lõike 1 punktis b osutatud teatisest teatatakse kodanikualgatuse korraldajale, Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning see avalikustatakse.

Artikkel 12 Isikuandmete kaitse

Kodanikualgatuse korraldaja ja liikmesriigi pädevad asutused järgivad määruse alusel isikuandmete töötlemisel direktiivi 95/46/EÜ ja selle kohaselt kehtestatud riiklikke õigusakte.

Isikuandmete töötlemisel käsitatakse direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punkti d tähenduses andmete vastutavate töötlejatena vastavalt kodanikualgatuse korraldajat ja artikli 14 lõike 2 kohaselt määratud pädevat asutust.

Korraldaja hävitab kõik konkreetsele kodanikualgatusele antud toetusavaldused ja nende koopiad hiljemalt ühe kuu möödumisel algatuse artikli 10 kohasest esitamisest komisjonile või kaheksateist kuu möödumisel kavandatud kodanikualgatuse registreerimise kuupäevast, olevalt sellest, kumb tähtaeg on varasem.

Pädev asutus hävitab kõik artikli 9 lõike 2 kohaseks kontrollimiseks esitatud toetusavaldused ja nende koopiad hiljemalt ühe kuu möödumisel alates samas sättes osutatud tõendi andmisest.

Korraldaja rakendab vajalikke tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid kaitsmaks isikuandmeid juhusliku või ebaseadusliku hävitamise või juhusliku kaotsimineku, muutmise, ebaseadusliku avalikustamise või juurdepääsu eest, eelkõige juhul, kui töötlemine hõlmab andmete edastamist võrgu kaudu, ning igasuguse muu võimaliku ebaseadusliku töötlemise eest.

Artikkel 13 Vastutus

Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil elavad või asutatud korraldajad vastutavad selle liikmesriigi tsiviil- või kriminaalõiguse alusel käesoleva määruse rikkumise ja eelkõige järgmise eest:

a) valeandmete esitamine korraldajate poolt;

b) veebipõhise toetusavalduste kogumise süsteemi nõuetele mittevastavus;

c) andmete väärkasutus.

Artikkel 14 Liikmesriikide pädevad asutused

1. Artikli 6 lõike 3 kohaldamiseks määravad liikmesriigid pädevad asutused, kes vastutavad nimetatud sättes osutatud tõendi andmise eest.

2. Artikli 9 lõike 2 kohaldamiseks määrab iga liikmesriik ühe pädeva asutuse, kes vastutab toetusavalduste kontrollimise koordineerimise ja nimetatud sättes osutatud tõendi andmise eest.

3. Liikmesriigid edastavad hiljemalt kolme kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist komisjonile pädevate asutuste nimed ja aadressid.

4. Komisjon avalikustab pädevate asutuste nimekirja.

Artikkel 15 Lisade muutmine

Komisjon võib kooskõlas artiklitega 16, 17 ja 18 võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse käesoleva määruse lisasid.

Artikkel 16 Delegeeritud volituste rakendamine

1. Komisjonile antakse määramata ajaks volitused võtta vastu artiklis 15 osutatud delegeeritud õigusakte.

2. Kui komisjon võtab vastu delegeeritud õigusakti, teatab ta sellest viivitamata Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3. Volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile artiklites 17 ja 18 sätestatud tingimustel.

Artikkel 17 Delegeeritud volituste tagasivõtmine

1. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 15 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.

2. Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada delegeeritud volituste tagasivõtmise üle, püüab sellest teatada teisele institutsioonile ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, viidates delegeeritud volitustele, mille ta võib tagasi võtta, ja võimalikele tagasivõtmise põhjustele.

3. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või selles täpsustatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .

Artikkel 18 Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine

1. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse kõnealust ajavahemikku ühe kuu võrra.

2. Kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kõnealuse ajavahemiku jooksul delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ja see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse ajavahemiku möödumist juhul, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad teatanud komisjonile oma kavatsusest jätta vastuväited esitamata.

3. Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväite, õigusakt ei jõustu. Delegeeritud õigusakti suhtes vastuväited esitanud institutsioon esitab ka nende põhjenduse.

Artikkel 19 Komitee

1. Artikli 6 lõike 5 rakendamisel abistab komisjoni komitee.

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artiklit 8.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

Artikkel 20 Riiklikest meetmetest teatamine

Iga liikmesriik teatab komisjonile erisätetest, mida ta võtab vastu käesoleva määruse rakendamiseks.

Komisjon teavitab nendest teisi liikmesriike.

Artikkel 21 Läbivaatamisklausel

Viie aasta möödumisel käesoleva määruse jõustumisest esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande määruse rakendamise kohta.

Artikkel 22 Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

I LISA Allakirjutanute minimaalne arv liikmesriigiti

Austria | 14 250 |

Belgia | 16 500 |

Bulgaaria | 13 500 |

Küpros | 4 500 |

Tšehhi | 16 500 |

Taani | 9 750 |

Eesti | 4 500 |

Soome | 9 750 |

Prantsusmaa | 55 500 |

Saksamaa | 72 000 |

Kreeka | 16 500 |

Ungari | 16 500 |

Iirimaa | 9 000 |

Itaalia | 54 750 |

Läti | 6 750 |

Leedu | 9 000 |

Luksemburg | 4 500 |

Malta | 4 500 |

Madalmaad | 19 500 |

Poola | 38 250 |

Portugal | 16 500 |

Rumeenia | 24 750 |

Slovakkia | 9 750 |

Sloveenia | 6 000 |

Hispaania | 40 500 |

Rootsi | 15 000 |

Ühendkuningriik | 54 750 |

II LISA Kavandatud kodanikualgatuse registreerimiseks vajalik teave

Kavandatud kodanikualgatuse registreerimiseks komisjoni registris esitatakse järgmine teave:

1. kavandatud kodanikualgatuse pealkiri (kuni 100 tähemärki);

2. kavandatud kodanikualgatuse sisu (kuni 200 tähemärki);

3. sellise ettepaneku eesmärkide kirjeldus, mille suhtes kutsutakse komisjoni üles võtma meetmeid (kuni 500 tähemärki);

4. aluslepingutest tulenev õiguslik alus, mis lubaks komisjonil tegutseda;

5. algatuse korraldaja või juriidilise isiku või organisatsiooni puhul selle esindaja täielik nimi, posti- ja e-posti aadress;

7. kavandatud algatuse kõik rahastamis- ja toetusallikad selle registreerimise ajal.

Algatuse korraldajad võivad esitada veelgi üksikasjalikumat teavet kavandatud kodanikualgatuse sisu, eesmärkide ja tausta kohta lisas. Soovi korral võivad nad esitada ka õigusakti eelnõu.

III LISAToetusavalduse vorm

Lahter 1: (täidab algatuse korraldaja) 1. Komisjoni antud registreerimisnumber*: 2. Registreerimise kuupäev*: 3. Kavandatud kodanikualgatuse veebisaidi aadress komisjoni loodud registris*: |

Lahter 2: (täidab algatuse korraldaja) 1. Kavandatud kodanikualgatuse pealkiri*: (kuni 100 tähemärki) 2. Sisu*: (sisu peaks olema võimalikult selge) (kuni 200 tähemärki) 3. Kavandatud kodanikualgatuse peamiste eesmärkide kirjeldus*: (kuni 500 tähemärki) 4. Algatuse korraldaja nimi ja aadress*: 5. Kavandatud kodanikualgatuse veebisaidi aadress*: |

Lahter 3: (täidab allakirjutanu) 1. Allakirjutanu nimi: Eesnimi*:………………………Perekonnanimi*: 2. Aadress: Tänav: Sihtnumber: Linn*: Riik*: 3. E-post: 4. Sünniaeg ja -koht*: Sünniaeg: Koht ja riik: 5. Kodakondsus*: 6. Isikukood*: Isikukoodi või isikut tõendava dokumendi liik*: Riiklik isikutunnistus: pass: sotsiaalkindlustustõend: Liikmesriik, kes andis isikukoodi või isikut tõendava dokumendi*: 7. Kinnitan, et käesolevas vormis esitatud teave on õige ja et ma olen toetanud kõnealust kavandatud kodanikualgatust ainult ühe korra*. Kuupäev ja allakirjutanu allkiri*(: ……….. |

* Kohustuslikud väljad ( Allkirja ei ole vaja vormi elektroonilise esitamise korral

IV LISA Tõend, millega kinnitatakse veebipõhise toetusavalduste kogumise süsteemi kooskõla määrusega (EL) nr xxxx/xxxx

[….] (liikmesriigi nimi) [….] (pädeva asutuse nimi) kinnitab, et aadressil [….] (veebisaidi aadress) asuv veebipõhine toetusavalduste kogumise süsteem, mida kasutatakse toetusavalduste elektrooniliseks kogumiseks kodanikualgatusele, mille registreerimisnumber on [….], on kooskõlas määruse (EL) nr xxxx/xxxx asjaomaste sätetega.

Kuupäev, allkiri ja pädeva asutuse ametlik tempel:

V LISAVorm, millega esitatakse taotlus otsuse tegemiseks kavandatud kodanikualgatuse vastuvõetavuse kohta

1. Kodanikualgatuse pealkiri*:

2. Komisjoni antud registreerimisnumber*:

3. Registreerimise kuupäev*:

4. Kogutud toetusavalduste arv*:

5. Allakirjutanute arv liikmesriigiti*:

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[12] |

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | a | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | b | 0,540 | 0,150 | 0,110 | 0,110 | 0,110 |

Meetme soovituslik finantskulu kokku

Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+b | 0,784 | 0,394 | 0,354 | 0,354 | 0,354 |

Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+b | 0,784 | 0,394 | 0,354 | 0,354 | 0,354 |

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

–

4.1.3. Finantsmõju tuludele

–

4.2. Täistööajale taandatud personal

–

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 24 rakendamine seoses kodanikualgatusega.

Esimesel aastal luuakse veebisait koos registriga, et rakendada artiklit 4, milles käsitletakse kavandatud kodanikualgatuste registreerimist. Seejärel on vaja veebisaiti hallata.

Esimese kahe aasta jooksul kohtub kõikide liikmesriikide esindajatest koosnev komitee neli korda, et aidata komisjonil vastu võtta artikli 6 lõike 4 kohaldamiseks vajalike veebipõhiste toetusavalduste kogumise süsteemide tehnilised spetsifikatsioonid.

5.2 Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime

–

5.3 Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

–

5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)

Tsentraliseeritud haldamine: otse, haldajaks on komisjon.

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Järelevalvekord

Registri igapäevase haldamise raames peab komisjoni personal teostama pidevat järelevalvet. Tõenäoliselt esitatakse kavandatud algatuste registreerimiseks palju taotlusi. Komisjoni personal peab tuvastama algatused, mida saab põhjendatult käsitada sobimatutena.

6.2. Hindamine

Korraldatud on rohelise raamatu vormis avalik arutelu. Viie aasta möödumisel alates käesoleva määruse jõustumisest esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle rakendamise kohta.

7. PETTUSEVASTASED MEETMED

–

8. ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

–

8.2. Halduskulud

8.2.1. Ametikohtade arv ja liigid

Ametikoha liik | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv) |

aasta 2010 | aasta 2011 | aasta 2012 | aasta 2013 | aasta 2014 | aasta 2015 jj |

Ametnikud või ajutised teenistujad[13] (XX 01 01) | AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

KOKKU | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

1 AD: vastutab kodanikualgatustega seotud tegevuse koordineerimise ja registri järelevalve eest, lahendab talituste ja kodanike asjaomaseid küsimusi, võtab määruse rakendamise suhtes järelmeetmeid ja teostab selle üle järelevalvet.

1 AST: registri haldamine ja kasutajatugi.

8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)

Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada ( talitusesisesed ümberpaigutused )

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud

–

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Ametikoha liik | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 jj |

Ametnikud ja ajutised teenistujad (XX 01 01) | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 |

Arvestus – Ametnikud ja ajutised teenistujad

Kaks töötajat, kellega seonduv kulu ulatub igal aastal 122 000 euroni.

Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal

–

8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 jj | KOKKU |

XX 01 02 11 01 – Lähetused |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |

XX 01 02 11 03 – Komiteed | 0,040 | 0,040 | 0,080 |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |

XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | 0,500 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 1,050 |

2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |

Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,540 | 0,150 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 1,130 |

Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

Aastas toimub kaks 27 osalejaga koosolekut, kusjuures keskmine kulu ühe osaleja kohta ühel koosolekul on 740 eurot.

Infosüsteemi arendamine: 2010. aastal on vaja süsteemi arendamiseks ja loomiseks 500 000 eurot. 2011. ja sellele järgnevatel aastatel on vaja süsteemi hallata ja teha sellesse vajalikke kohandusi.

Personali- ja haldusvajadus kaetakse käesolevale meetmele haldamiskuludeks juba antud ja/või peadirektoraadis ümber paigutatud vahendite raames, mida täiendatakse vajaduse korral lisavahenditega, mida võib anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase eelarvejaotuse menetlemise raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid.

[1] Roheline raamat Euroopa kodanikualgatuse kohta, KOM(2009) 622.

[2] Euroopa Liidu lepingu artikkel 20.

[3] Aluseks on võetud Euroopa Parlamendi koosseis, mis lepiti kokku 2007. aasta valitsustevahelisel konverentsil.

[4] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

[5] EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

[6] ELT C , , lk .

[7] ELT C , , lk .

[8] ELT C , , lk .

[9] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

[10] EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

[11] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

[12] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.

[13] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.