Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/007 AT/ Steiermark ja Niederösterreich, Austria) /* KOM/2011/0340 lõplik */





SELETUSKIRI Eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe[1] punkti 28 kohaselt võib Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF, edaspidi ka „fond”) kasutada igal aastal piirmäära raames, mis on kuni 500 miljoni euro võrra suurem finantsraamistiku asjakohastes rubriikides ettenähtust. Fondist abi saamise tingimused on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[2]. 9. märtsil 2010 esitas Austria taotluse EGF/2010/007 AT/Steiermark ja Niederösterreich, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega 54 ettevõttest, mis tegutsevad NACE Revision 2 osas 24 (metallitootmine)[3] NUTS II tasandi piirkondades Steiermargis (Steiermark, AT22) ja Alam-Austrias (Niederösterreich, AT12) Austrias. Pärast taotluse põhjalikku läbivaatamist otsustas komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 10, et kõnealuses määruses sätestatud tingimused rahalise toetuse saamiseks on täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE JA ANALÜÜS Põhiandmed || EGFi viitenumber: || EGF/2010/007 Liikmesriik: || Austria Artikkel 2 || (b) Asjaomased ettevõtted || 54 NUTS II piirkonnad: || Steiermark (AT22) Niederösterreich (AT12) NACE Revision 2 osa || 24 (metallitootmine) Vaatlusperiood: || 1.4.2009 – 31.12.2009 Individuaalsete teenuste osutamise algustähtaeg: || 1.4.2009 Taotluse esitamise kuupäev: || 9.3.2010 Koondamised vaatlusperioodil: || 1 180 Abi vajavate koondatud töötajate arv: || 356 Individuaalsete teenustega seotud kulud (eurodes) || 12 266 158 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud[4] (eurodes) || 479 855 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (%) || 3,8 Eelarve kokku (eurodes) || 12 746 013 Fondi toetus eurodes (65 %) || 8 284 908 1. Taotlus esitati komisjonile 9. märtsil 2010 ning sellele lisati täiendavat teavet viimati 22. veebruaril 2011. 2. Taotlus vastab fondi kasutamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis b, ning see esitati kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud kümnenädalase tähtaja jooksul. Koondamiste seos globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses või ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga 3. Austria väidab koondamiste ning ülemaailmse finants- ja majanduskriisi vahelise seose kohta, et majanduskriisist põhjustatud globaalse nõudluse langus metalli järele avaldas eriti rasket mõju Austria metalliekspordile (raudmetallide ja mitteraudmetallide) ja seega riigi metallitoodangule ja tööhõivele. Vastavalt taotluses esitatud Eurostati ja Statistik Austria andmetele eksporditakse ligi 80 % Austria metallitoodangust ning metall moodustab peaaegu 9 % Austria koguekspordist, mis on kõrgem kui EL-27 keskmine metallieksport (6,1 %). 4. Enne majanduskriisi oli Austria metallisektor dünaamiline ja tänu tugevale eksporditegevusele saavutas sektor selge kaubandusbilansi ülejäägi, eriti raua ja terase (raudmetallide) tooterühmas. See aitas edukalt tasakaalustada globaliseerumisega seotud tegureid, nagu suurenenud metalliimport kolmandatest riikidest. Sektori varasem kasv lõppes järsult 2008. aasta neljandas kvartalis, mille tõttu metallieksport langes ajavahemikul jaanuar – juuli 2009 38,6 % võrreldes eelneva aastaga. Austria muude kaupade ekspordi langus ei olnud nii märkimisväärne (-24 % kogu ekspordimahust). Eurostati sisendite-väljundite tabelile viidates rõhutas Austria metallisektori ettevõtete suurt vastastikust sõltuvust ning sõltuvust mõningatest kriisi tõttu enim kannatada saanud tööstusharudest, nagu ehitus, masinaehitus ja autotööstus. 5. Euroopa Komisjoni talituste 2009. aasta aprillis ja oktoobris välja antud töödokumendis[5] märgiti, et kriis mõjutas tugevalt kõiki ELi suurimaid terasetootjaid riike. Aasta jooksul kuni 2009. aasta esimese kvartalini langes EL-27 toorterasetoodang 43,8 % võrreldes kogu maailma terasetoodangu langusega, mis oli samal ajavahemikul 22,8 %. Paljud Euroopa terasetootjad on vähendanud tootmispäevade arvu või konservinud tootmisvõimsuse, ning Euroopa raua- ja terasetööstuse konföderatsiooni EUROFERi andmetel teatasid suurimad terasekontsernid ligi 32 800st koondamisest. Kõik see näitab, kui tõsiselt on kriis kahjustanud Euroopa metallisektorit. Koondamiste arvu tõendamine ja vastavus artikli 2 punktis b esitatud kriteeriumidele 6. Austria esitas kõnealuse taotluse määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punkti b sekkumiskriteeriumide alusel, mille kohaselt on fondist abi saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise perioodi jooksul ettevõtetes, mis tegutsevad samas NACE Revision 2 osas liikmesriigi NUTS II tasandi ühes piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas. 7. Taotluses on märgitud 1 180 töötaja koondamine 54 äriühingust, mis tegutsevad NACE Revision 2 osas 24 (metallitootmine) külgnevates NUTS II tasandi piirkondades Steiermark (AT22) ja Niederösterreich (AT12) üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul, mis kestis 1. aprillist 2009 kuni 31. detsembrini 2009. Koondamiste arv määrati kindlaks määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 teise lõigu teise taande kohaselt. Selgitus koondamiste ettenägematuse kohta 8. Austria ametiasutused väidavad, et metallisektorit mõjutavat globaalset majanduskriisi ei olnud võimalik ette näha ning tsiteerivad radikaalseid reaalse SKP kasvu vähenemise prognoose, mida koostasid alates 2007. aasta lõpust sellised rahvusvahelised ja riiklikud asutused nagu Euroopa Komisjon, OECD ja Austria majandusuuringute instituudid WIFO (Österreichisches Institut für Wirtschaftsforschung) ja IHS (Institut für höhere Studien). Kaks riiklikku instituuti prognoosisid 2008. aasta sügisel kerget kasvu (0,9 % ja 1,2 ja), kuid 2009. aasta septembris pidid nad oma 2009. aasta prognoose vähendama -3,4 % ja -3,8 %-ni. Kuigi metallisektoris toimuvad üldiselt tsüklilised kõikumised, ei olnud kriisist põhjustatud languse kiirus ja tugevus ettenähtavad ning tulid sektori jaoks ootamatult. 9. WIFO uuringutulemused näitavad ka järsku kindluse langust Steiermargi ja Alam-Austria metalliettevõtetes 2009. aasta esimestel kuudel: võrreldes keskmiselt 21 %‑ga kuni 2008. aastani, märkis tervelt 83 % küsitletud ettevõtetest, et 2009. aasta juuliks ei olnud eksporditellimuste maht piisav. Töötajaid koondanud ettevõtjate andmed ning abi vajavate töötajate kirjeldus 10. Taotlus on seotud 54 ettevõttest üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul koondatud 1 180 töötajaga, kellest 356 töötajat (30,2 %) vajavad abi. Kõik 356 töötajat ühinesid Voest-Alpine terasefondiga (Voest-Alpine-Stahlstiftung), mis on ettevõtte-tüüpi tööhõivefond (Unternehmensstiftung), nagu see on määratletud riiklikus direktiivis AMF/18-2010[6]. Fondiga mitteühinenud töötajatest umbes 76,2 % leidis uue töö, umbes 17,8 % osalesid tööturuteenistuse korraldatud koolitustel väljaspool fondi ning umbes 6 % läksid pensionile või kavatsevad pensionile jääda. Ettevõtted ja koondatud töötajate arv Alufix-Folienverarbeitungsgesellschaft m.b.H. || 6 || Icon Anlagenbau GmbH || 3 Augusta Metalltechnik GmbH || 11 || IPA Produktions- & Vertriebsgesellschaft m.b.H. || 9 Becker & Co Ges.m.b.H. & Co KG || 1 || Isoplus Fernwärmetechnik Gesellschaft m.b.H. || 32 Benda-Lutz Werke GmbH || 11 || Johann Nemetz & Co Gesellschaft m.b.H. || 13 Biedermann || 1 || Karl Fink Ges.m.b.H. || 30 Böhler Bleche GmbH & Co KG || 47 || Kunstguss Wagner Gesellschaft m.b.H. || 1 Böhler Edelstahl GmbH & Co KG || 37 || Martin Miller GmbH || 9 Böhler Schweisstechnik Austria || 10 || Metallguss Katz GmbH || 3 Böhler-Uddeholm Precision Strip GmbH & Co KG || 133 || Neuman Aluminium Strangpresswerk GmbH || 99 Böhler-Ybbstal Profil GmbH || 45 || O. St. Feinguss- Gesellschaft m.b.H. || 12 Breitenfeld Edelstahl AG Stahlwerk und Schmiede || 32 || Schlieper Gesellschaft m.b.H. || 20 Buntmetall Amstetten Gesellschaft m.b.H. || 10 || Schoeller-Bleckmann Edelstahlrohr GmbH || 24 Dynacast Österreich Gesellschaft m.b.H. || 14 || Sonderstahlwerk Breitenfeld GmbH || 1 EGM-Industrieguss GmbH || 5 || Stahl Judenburg Gesellschaft m.b.H. || 16 ELSA Edelmetall-Legier-und Scheideanstalt Gesellschaft m.b.H. || 1 || Stahl- und Walzwerk Marienhuette Ges. m.b.H. || 5 Enzesfeld-Caro Metallwerke Aktiengesellschaft || 21 || Teich Aktiengesellschaft || 10 FM Flanschenwerk Ges.m.b.H. || 3 || Ternitz Druckguss Gesellschaft m.b.H. || 1 Franz Steininger Gesellschaft m.b.H. || 4 || TIP Formenbau GmbH || 3 Georg Fischer Eisenguss GmbH || 6 || VAEE Eisenbahnsysteme GmbH || 11 Georg Fischer Fittings GmbH || 15 || Voestalpine Austria Draht GmbH || 29 Georg Fischer GmbH & Co KG || 4 || Voestalpine Giesserei Traisen GmbH || 32 Georg Fischer Kokillenguss GmbH || 59 || Voestalpine Krems GmbH || 56 Georg Fischer Moessner GmbH Nfg & Co KG || 10 || Voestalpine Schienen GmbH || 2 GF Druckguss GmbH || 14 || Voestalpine Stahl Donawitz GmbH & Co KG || 14 GLS Tanks International GmbH || 28 || Voestalpine Tubulars GmbH & Co KG || 166 G-MAG Europe GmbH || 12 || Welser Profile AG || 14 Hammerschied Ernstbrunner Eisengiesserei GmbH & Co KG || 4 || Wuppermann Austria Gesellschaft m.b.H || 21 Ettevõtteid kokku: 54 || Koondamisi kokku: 1 180 || 11. 356 abi vajavat töötajat jagunevad järgmiselt: Kategooria || Koondatute arv || Protsent Mehed || 343 || 96,3 Naised || 13 || 3,7 ELi kodanikud || 354 || 99,4 ELi mittekuuluvate riikide kodanikud || 2 || 0,6 15–24aastased || 96 || 27,0 25–54aastased || 246 || 69,1 55–64aastased || 14 || 3,9 üle 64aastased || 0 || 0,0 12. Eespool kirjeldatud kategooriates on 11 töötajat (3,1 %), kellel on pikaajaline terviseprobleem või puue. 13. Elukutsete lõikes on jagunemine järgmine: Kategooria || Koondatute arv || Protsent Juhid || 2 || 0,6 Tehnikud || 31 || 8,7 Bürootöötajad || 22 || 6,2 Oskus- ja käsitöölised || 75 || 21,1 Seadme- ja masinaoperaatorid ja -koostajad || 42 || 11,8 Lihttöölised || 184 || 51,7 14. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 7 on Austria kinnitanud, et fondi toetuse rakendamise eri etappides ja eelkõige sellele juurdepääsu puhul on kohaldatud ning kohaldatakse jätkuvalt meeste ja naiste võrdõiguslikkuse ning diskrimineerimisest hoidumise põhimõtteid. Asjaomase territooriumi ning selle asutuste ja huvirühmade kirjeldus 15. Koondamistega seotud piirkonnad on Steiermargi liidumaa (AT22) ja Alam-Austria liidumaa (AT12), kaks Austria üheksast liidumaast. Mõlemad liidumaad kuuluvad Austria tööstuspiirkonda koos Ülem-Austria ja Vorarlbergiga. Alam-Austria on Austria suurim liidumaa, mis ümbritseb Austria pealinna Viini, millel on ka liidumaa staatus. Alam-Austrial on ühine piir Tšehhi Vabariigi ja Slovakkiaga ning selle liidumaa pealinn on Sankt Pölten. Steiermargi liidumaal on ühine piir Sloveeniaga ning selle pealinn Graz on Viini järel Austrias suuruselt teine linn. 16. Austria ametiasutused selgitasid, et mõlemad liidumaad kannatavad struktuurset nõrkust, kuna piirkondlik SKP on alla riikliku keskmise (2006. aasta andmete järgi). Töötuse tase Steiermargis on üldiselt üle riigi keskmise, eelkõige Grazi linnas ning liidumaa lääne- ja idaosades, samas kui Alam-Austria töötuse tase umbes samal tasemel kui kogu Austrias. Pikaajaline töötus (üle ühe aasta) on mõlemas liidumaas riigi keskmisest kõrgem ning mõlema liidumaa piirkondades on märkimisväärseid erinevusi sissetulekutes, mis peegeldab nende piirkondade geograafilist, olemuslikku ja majanduslikku erilaadsust. Steiermargis on suhteliselt ebasoodsa olukorra põhjusteks 1980ndate aastate lõpu struktuurikriisi hilised mõjutused. Selle kriisi tagajärjeks oli varane pensionile minek ja naiste madal tööhõive, eriti maapiirkondades. Alam-Austrias on käimas struktuurilised muutused ja väljakutseks on kvalifikatsioonide sobitamine töökohtadega. 17. Peamised sidusrühmad on Steiermargi ja Alam-Austria piirkondlikud riiklikud tööhõiveteenistused (regionale Geschäftsstellen des Arbeitsmarktservice/AMS), Austria majanduskoja masinaehituse ja metallitöö ühendus (Fachverband der maschinen- und metallverarbeitenden Industrie der Wirtschaftskammer Österreich), Austria majanduskoja kaevandus- ja rauatootmistööstuse ühendus (Fachverband der Bergwerke und eisenerzeugenden Industrie der Wirtschaftskammer Österreich), metalli-tekstiili-toiduainetetööstuse ametiühing (Gewerkschaft Metall-Textil-Nahrung) ja trükitööstuse, ajakirjanduse ja paberitööstuse erasektori töötajate ametiühing (Gewerkschaft der Privatangestellten, Druck, Journalismus, Papier), mis mõlemad kuuluvad Austria ametiühingute liidu (Österreichische Gewerkschaftsbund /ÖGB) katuse alla. Koondamiste oodatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi tööhõivele 18. Taotluses esitatud andmed näitavad metallitööstuse olulisust mõlema liidumaa tööhõives: 2008. aastal moodustas see sektor Steiermargi tööhõivest 2,1 % (mis on Austria kõrgeim võrreldes 1 %-ga kogu riigi lõikes) ning Alam-Austrias 1,5 %, mis on riigis kolmandal kohal. 19. Austria ametiasutused selgitasid, tsiteerides Statistik Austria ja Austria uurimisinstituutide andmeid, et üldine töötus tõusis järsult 2009. aastal: +39,9 % Steiermargis ja +31,3 % Alam-Austrias, võrreldes kogu Austria madalama tasemega +29,3 % (2009. aasta II kvartal). Nõudluse langus metalli järele avaldas tugevat negatiivset mõju Steiermargi ja Alam-Austria tööturgudele, kuna töökaotused nende piirkondade metalliettevõtetes olid suuremad kui mujal Austrias. Lisaks sellele suurenes töötajate arv, kes töötavad lühendatud ajaga (Kurzarbeit): 2009. aasta novembris oli kõigist Austria liidumaadest kõige rohkem selliseid töötajaid Alam-Austrias ning kolmandal kohal oli Steiermark. 20. Umbes 60 % käesolevas taotluses käsitletud koondamistest toimus Alam-Austrias (704 töötajat 33 ettevõttes) ning üle 40 % koondamistest leidis aset Steiermargis (476 töötajat 21 ettevõttes). Steiermark on juba heaks kiidetud EGF toetuse jaoks eelmise taotluse alusel: EGF/2009/009 AT/Steiermark (autotööstus), 744 koondatud töötajat üheksakuulise ajavahemiku jooksul. Rahastatav individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett ja selle hinnanguline kulude jaotus, kaasa arvatud selle täiendavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega 21. Kavandatud on järgmised meetmed, mis kõik kokku moodustavad individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi, mille eesmärk on aidata 356 sihtrühma töötajal naasta tööturule. Meetmete eest hoolitseb Voest-Alpine Terasefond (Voest-Alpine-Stahlstiftung), ettevõtte-tüüpi tööhõivefond, mis rajati aastatel 1987-88, leevendamaks terasesektori ümberstruktureerimise negatiivset mõju. 2010. aastal on fondi liikmeks üle 80 äriühingu, need on metallisektoris tegutsevad ettevõtted. Umbes kaks kolmandikku liikmeks olevatest äriühingutest kuulub Voestalpine kontserni (voestalpine Group), ülejäänud kolmandik on kontsernivälised äriühingud[7]. Kriisi tagajärjel on kahekordistunud fondis osalejate, s.o koolitust saavate ning haridus- ja tööturule taasintegreerimise programmides osalevate töötute arv (2010. aasta märtsi andmed võrreldes eelmise aastaga). 356 abisaavat inimest on Voestalpine kontserni kuuluvate äriühingute endised töötajad, kes liitusid fondiga ajavahemikul 1. aprill 2009 kuni 31. detsember 2009. 22. Fondiga liitunud 356 abisaava töötaja suhtes võetavates meetmetes leppisid kokku ja neid kontrollivad Steiermargi ja Alam-Austria riiklikud tööturuteenistused (AMS, Arbeitsmarktservice). Hinnatakse iga meetme tähendust tööturu jaoks ning tagatakse meetmete vastavus fondi eeskirjadele (Stiftungsordnung) ja muudele kohaldatavatele eeskirjadele. Jälgitakse iga üksiku töötaja arengut, et tagada programmi alguses kokkulepitud plaanide täideviimine. Kooskõlas töötuskindlustuse seaduse (Arbeitslosenversicherungsgesetz) paragrahviga 18 ning sõltuvalt iga töötaja eelnevast tööajast peavad töötajad osalema programmis täistööajaga. – Ettevalmistav konsultatsioon: Kõik 356 koondatud töötajat osalevad selles fondiga liitudes. Selles etapis toimub karjäärivõimaluste ja eesmärkida väljaselgitamine. – Ametialane suunitlus: Kõik 356 koondatud töötajat osalevad selles fondiga liitudes. Kestus on kuus nädalat, mida on erandjuhtudel võimalik pikendada kaheteistkümne nädalani. Lepitakse kokku individuaalne kutsealane arengukava ja alternatiivne kava, millele kirjutavad alla töötaja, terasefondi esindajad ja vastutav piirkondlik tööturuteenistus. Selle alusel toimuvad töötaja järgnevad tegevused tööhõivefondis. – Individuaalne koolitus: Koolituskursused on kavandatud 174 töötaja jaoks ning need hõlmavad klassikalist oskuste täiendamist töötajate eelnevatel kutsealadel (nt meistrikoolitus, keevitamine ja muud tehnilised kursused) ning samuti põhikoolitust, et valmistada ette karjäärimuutuseks sellistes valdkondades nagu sotsiaal-, tervise- ja teenidusvaldkond (seda pakutakse umbes pooltele 174 töötajast). Madalama kvalifikatsiooniga töötajad võivad saada kutseõpet ametliku kvalifikatsiooni saamiseks (umbes veerand osalejatest). Osa kutseõppest ei vaja EGFi kaasrahastamist, kuna Austria haridussüsteemis antakse seda tasuta. Juhul, kui kokkulepitud koolitusprogramm kestab kauem kui EGFi rakendusperiood, hoolitseb fond täiendava rahastamise eest[8]. – Meetmete kataloogis on pakutud ka tööpraktika võimalust ettevõttes kuni kolm kuud ühe ettevõtte kohta ning ettevõtluskoolitust neile, kes soovivad oma äri alustada. Fondi raames ettevõtluskoolituse lõpetanud võivad hiljem ühineda tööturuteenistuse (Arbeitsmarktservice) ettevõtlusfondi programmiga, mida rahastatakse EGFi väliselt. Enne selle tööturuteenistuse programmiga ühinemist peab töötaja osalemine tööhõivefondis olema lõppenud. – Kestev konsultatsioon ja aktiivne tööotsimine: Fond teeb kättesaadavaks vajaliku infrastruktuuri ning annab nõu ja toetust neile 356 töötajale uue töö otsimisel. Siia kuuluvad sellised tegevused nagu arutelud koolitajaga, koolitus, kuidas töökohale kandideerida, sarnases olukorras olevate töötajate rühmad võrkude loomise võimaluste edendamiseks. Aktiivne tööotsimine võib alata kas kohe pärast ametialast suunitlust või pärast individuaalse koolituse lõpetamist. Selle meetme tavapärane kestvus on piiratud 14 nädalaga, mida saab erandjuhtudel pikendada 22 nädalani (üle 50aastaste osalejate puhul või piiratud töövõimega isikute puhul). Aktiivse tööotsimise etapis peavad osalised vastu võtma tööturuteenistuse pakutavad mõistlikud tööpakkumised. – Õppe- ja tööotsimistoetused[9]: Seda toetust makstakse kõigile 356 töötajale ainult tööhõivefondi koolitusmeetmes ja aktiivse tööturule naasmise meetmes osalemise ajal. Toetuse põhimäär on 150–450 eurot inimese kohta kuus (14 kuud aasta kohta), millele lisatakse lastega või ilma lasteta pere ainsale palgasaajale vastavalt 75 või 40 eurot (12 kuud aasta kohta). See toetus koos päevarahadega ei tohi olla suurem kui töötaja töötushüvitise arvutamise alus. Töötushüvitiste maksmine peatatakse õppetoetuste maksmise ajaks. – Päevarahad koolituse ja tööotsimise ajal[10]: Seda toetust makstakse 353 koondatud töötajale ainult tööhõivefondi koolitusmeetmes ja aktiivse tööturule naasmise meetmes osalemise ajal. See võimaldab igal koondatud töötajal tõsiselt täisajaga meetmes osaleda. Ametiasutuste hinnangul osaleb 60 inimest koolitus- ja tööturule naasmise meetmes 6,1 kuu vältel, 138 inimest 15 kuu vältel, 51 inimest 30 kuu vältel ning 104 inimest 33,2 kuu vältel. Kulu ühe töötaja kohta kuus on 1031 eurot. See toetus koos õppe- ja tööotsimistoetusega ei tohi olla suurem kui töötaja töötushüvitise arvutamise alus. Töötushüvitiste maksmine peatatakse päevarahade maksmise ajaks. – Lisakulud koolituse ajal: Seda toetust makstakse ainult 174 fondiga liitunud koolitusmeetmes osalejale, et katta reisikulud ja tasuda õppematerjalide eest. 23. Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud, mis on taotluse hulka arvatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 3, koosnevad kuludest ettevalmistustegevusele, teavitamisele ja reklaamile ning Voest-Alpine terasefondi haldamisele ja kontrollitegevustele. Kõik meetmes osalevad partnerid on kohustatud teavitama fondilt saadavast toetusest. Fondi halduskulud arvutatakse proportsionaalselt tegelikult koolitatud inimeste arvu järgi ning need ei või ületada 954 eurot inimese kohta. 24. Individuaalsed teenused, mida Austria ametiasutused kirjeldavad, on aktiivsed tööturumeetmed, mis on määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kohaselt toetuskõlblikud. Austria ametiasutuste hinnangu kohaselt on teenuste kogumaksumus 12 266 158 eurot ja fondi toetuse rakendamisega seotud kulud moodustavad 479 855 eurot (3,80 % kogukuludest). Fondilt taotletav kogusumma on 8 284 908 eurot (65 % kogukuludest). Meetmed || Toetust saavate töötajate hinnanguline arv || Hinnangulised kulud toetust saava töötaja kohta (eurodes] || Kulu kokku (EGF ja riiklik kaasfinantseerimine) (eurodes) Individuaalsed teenused (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 esimene lõik) Ettevalmistav konsultatsioon (Erstberatung) || 356 || 49 || 17 444 Ametialane suunitlus (Berufsorientierung) || 356 || 1 022 || 363 832 Individuaalne koolitus, sealhulgas tööpraktika ja ettevõtluskoolitus (Individuelle Qualifizierung) || 174 || 3 052 || 531 048 Kestev konsultatsioon ja aktiivne tööotsimine (laufende Beratung und aktive Jobsuche) || 356 || 1 056 || 375 936 Õppe- ja tööotsimistoetus (Zuschussleistung/Stipendium bei aktiver Beratung, Jobsuche oder Ausbildung) || 356 || 9 307 || 3 313 292 Päevarahad koolituse ja tööotsimise ajal – 6,1 kuud (Schulungsarbeitslosengeld) || 60 || 6 308 || 378 480 Päevarahad koolituse ja tööotsimise ajal – 15 kuud (Schulungsarbeitslosengeld) || 138 || 15 456 || 2 132 928 Päevarahad koolituse ja tööotsimise ajal – 30 kuud (Schulungsarbeitslosengeld) || 51 || 30 886 || 1 575 186 Päevarahad koolituse ja tööotsimise ajal – 33,2 kuud (Schulungsarbeitslosengeld) || 104 || 34 240 || 3 560 960 Lisakulud koolituse ajal (Ausbildungsnebenkosten) || 174 || 98 || 17 052 Individuaalsed teenused kokku || || 12 266 158 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmas lõik) Ettevalmistav tegevus || || 57 500 Voest-Alpine terasefondi (vallandatutele uue töö otsimise fond) haldamine) || || 339 355 Teave ja avalikustamine || || 18 000 Kontrollitegevused || || 65 000 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud kokku || || 479 855 Hinnangulised kogukulud || || 12 746 013 Fondi toetus (65 % kogukuludest) || || 8 284 908 25. Austria kinnitab, et eespool kirjeldatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatud meetmeid ning et kahekordne rahastamine on välistatud. ESFi rakenduskavad Austrias eesmärgi 2 raames keskenduvad pikaajalisele töötusele, samas kui EGFi eesmärk on aidata töötajaid kohe pärast koondamist. Seetõttu need kaks fondi ei kattu. Kuupäev(ad), millal alustati või kavatsetakse alustada individuaalsete teenuste osutamist asjaomastele töötajatele 26. Austria alustas asjaomastele töötajatele individuaalsete teenuste osutamist 1. aprillil 2009, s. o kuupäev, millal esimene töötaja liitus tööhõivefondiga. Nimetatud teenused on osa individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketist, mille kohta on fondile esitatud kaasrahastamistaotlus. Kõnealune kuupäev kujutab endast seega toetuskõlblikkusperioodi algust fondist saadava mis tahes toetuse puhul. Menetlused tööturu osapooltega konsulteerimiseks 27. Austria ametiasutused selgitasid, et dialoogi sotsiaalpartneritega asjaomaste töötajate töökaotuse leevendamise teemal alustati siis, kui äriühingud andsid Austria ametiasutustele kooskõlas Austria varase hoiatussüsteemi (Frühwarnsystem) kaudu (Arbeitsmarkt-förderungsgesetz/AMFG paragrahv 45a) teada kavatsetavatest koondamistest. 28. Mis puudutab Voest-Alpine terasefondi osa, siis sotsiaalpartnerite nõusolek saadi põhimõtteliselt 1980ndate lõpus, kui tööhõivefond rajati. Kuni augustini 2009 andsid järgmised sotsiaalpartnerid oma nõusoleku sellele konkreetse EGFi taotluse kohta: Austria majanduskoja masinaehituse ja metallitöö ühendus (Fachverband der maschinen- und metallverarbeitenden Industrie der Wirtschaftskammer Österreich), Austria majanduskoja kaevandus- ja rauatootmistööstuse ühendus (Fachverband der Bergwerke und eisenerzeugenden Industrie der Wirtschaftskammer Österreich), metalli-tekstiili-toiduainetetööstuse ametiühing (Gewerkschaft Metall-Textil-Nahrung) ja trükitööstuse, ajakirjanduse ja paberitööstuse erasektori töötajate ametiühing (Gewerkschaft der Privatangestellten, Druck, Journalismus, Papier), mis mõlemad kuuluvad Austria ametiühingute liidu (Österreichische Gewerkschaftsbund /ÖGB) katuse alla. 29. Austria selgitas, et Austria sotsiaalpartnerite koostöö on enamasti mitteametlik vabatahtlik tegevus ning see ei ole seadusega reguleeritud[11]. Ainult siis, kui äriühingud otsustavad osaleda konkreetsetes sotsiaalpoliitilistes meetmetes, kohaldatakse nende suhtes riikliku tööturuteenistuse eeskirju. Käesolevas taotluses käsitletud koondamiste aluseks on töötaja ja töönõukogu vahelised lepingud (Betriebsvereinbarungen), mitte kogu metallisektori jaoks läbirääkimiste teel kokku lepitud kollektiivlepingud. Teave meetmete kohta, mis on siseriikliku õiguse alusel või kollektiivlepingute kohaselt kohustuslikud 30. Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumidega on Austria ametiasutused oma taotluses ja täiendavas teabes: · kinnitanud, et fondist saadav rahaline toetus ei asenda meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas; · tõendanud, et kavandatud meetmed on ette nähtud töötajate toetuseks ja neid ei kasutata äriühingute või sektorite ümberkorraldamiseks; · kinnitanud, et eespool nimetatud toetuskõlblikud meetmed ei saa toetust muudest ELi rahalistest vahenditest. Haldus- ja kontrollisüsteemid 31. Austria on komisjonile teada andnud, et Voest-Alpine terasefond annab 35 %-lise riikliku kaasfinantseeringu. Tööhõivefondi ennast rahastatakse liikmeks olevate ettevõtete tööandjate ja töötajate solidaarsete sissemaksete teel. Need sissemaksed muutuvad ja sotsiaalpartnerid vaatavad neid korrapäraselt läbi. 32. Austria kinnitas, et rahalist toetust haldab sama asutus, mis haldab ESFi vahendeid: haldav asutus ja maksete tegija on töö-, sotsiaalküsimuste ja tarbijakaitse ministeeriumi (BMASK Bundesministerium für Arbeit, Soziales und Konsumentenschutz) osakond VI/INT9. EGFi finantskontrolli asutus on erinev ESFi omast: BMASK osakond VI/S5a tagab EGFi kontrolli. Voest-Apline terasefond rakendab kooskõlastatud individuaalsete meetmete paketti, mille üle teostab järelevalvet riiklik tööhõiveteenistus (AMS). BMASKi toetab ka tehnilise abi andja, kes toimib samuti esimese taseme kontrollina. Kõik peamised korraldused ja kohustused sätestatakse kirjalikes lepingutes. Rahastamine 33. Austria taotluse põhjal on kavas fondist rahastada kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketti 8 284 908 euro ulatuses, mis moodustab 65 % kogukuludest. Komisjoni kavandatav assigneering fondist põhineb Austria esitatud teabel. 34. Arvestades määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 10 lõike 1 alusel fondist eraldatava toetuse maksimumsummat ja assigneeringute ümberpaigutamise ulatust, teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi vahendeid eespool nimetatud kogusummas, mis eraldatakse finantsraamistiku rubriigist 1a. 35. Kavandatava rahalise toetuse puhul jääb üle 25 % fondi aastasest maksimumsummast kasutamiseks aasta viimase nelja kuu jooksul, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 12 lõikes 6. 36. Tehes käesoleva ettepaneku fondi kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud kolmepoolse menetluse eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa suuruse osas. Komisjon kutsub üles seda eelarvepädevat institutsiooni, kes saavutab fondi kasutamise eelnõu suhtes esimesena asjakohasel poliitilisel tasandil kokkuleppe, teavitama oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja komisjoni. Kui eelarvepädevad institutsioonid on eriarvamusel, kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine. 37. Samuti esitab komisjon ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2011. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste assigneeringud, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28. Makseassigneeringute allikad 38. Kui mõlemad eelarvepädevad institutsioonid on vastu võtnud kaks otsust kogusummaga 777 390 eurot ning võttes arvesse neid kolme juhtumit, mis praegu eelarvepädevas asutuses arutusel on, ning mille kogusumma on 30 023 247 eurot, siis jääb EGFi eelarvereale 04.0501 kasutamiseks 16 808 313 euro suurune summa. Seda summat kasutatakse käesoleva taotluse jaoks vajatava 8 284 908 euro suuruse summa katmiseks. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/007 AT/ Steiermark ja Niederösterreich, Austria) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[12] eriti selle punkti 28, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta,[13] eriti selle artikli 12 lõiget 3, võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[14] ning arvestades järgmist: (1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. (2) Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel. (3) 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. (4) Austria esitas 9.märtsil 2010 taotluse, et saada fondist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 24 (metallitootmine) alla kuuluvas 54 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II piirkondades Steiermargis (Steiermark, AT22) ja Alam-Austrias (Niederösterreich, AT12) Austrias ning lisas sellele täiendavat teavet kuni 27. jaanuarini 2011. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 8 284 908 euro eraldamiseks. (5) Seepärast tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et rahastada Austria taotluses nimetatud meetmeid, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 8 284 908 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena. Artikkel 2 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel/Strasbourg, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel President eesistuja [1] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. [2] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1). [4] Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmanda lõiguga. [5] Impact of the economic crisis on key industrial sectors of the EU – the case of the manufacturing and construction industries (Majanduskriisi mõju ELi peamistele tööstusharudele – töötleva tööstuse ja ehitussektori olukord): http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/_getdocument.cfm?doc_id=4040 (4/2009) ja http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/_getdocument.cfm?doc_id=5509 (10/2009). [6] Austria tööhõivefondid on Austrias aktiivsed tööturu poliitika vahendid, mis parandavad tööotsija positsiooni tööturul. Fondid põhinevad töötuskindlustuse seadusel (Arbeitslosenversicherungsgesetz) (§ 18) ning tööturuteenistuse (AMS) väljaantud rakendusdirektiividel. Viimane tööturuteenistuse direktiiv: http://www.ams.at/_docs/001_ast_RILI.pdf. [7] http://www.voestalpine.com/group/static/sites/default/downloads/en/share/share/Annual_Report_2009-10.pdf [8] Töötuskindlustuse seaduse paragrahvi 18 kohaselt on töötaja fondis osalemine piiratud 156 nädalaga (kolm aastat), mida on erakorralistel juhtudel (üle 50aastased või pikema kvalifikatsiooniprogrammiga inimesed) võimalik pikendada 209 nädalani (neli aastat). [9] Põhinevad Arbeitslosenversicherungsgesetz (ALVG) lõikel 18. [10] Põhinevad töötuskindlustuse seaduse paragrahvil 18. [11] ÖGB veebileht http://www.sozialpartner.at/sozialpartner/Sozialpartnerschaft_mission_en.pdf [12] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. [13] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [14] ELT C […], […], lk […].