ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(4)

Anšoovisepüügi hooaeg Biskaia lahes kestab iga aasta 1. juulist kuni järgmise aasta 30. juunini. Lihtsustamise eesmärgil on asjakohane sätestada lubatud kogupüügi kehtestamise erimeetmed igaks püügiperioodiks ja kalapüügivõimaluste eraldamine liikmesriikidele viisil, mis on kooskõlas asjaomase majandamisperioodiga ja mis põhineb kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECFi) arvamusele (3). Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta. Arvestades anšoovisepüügi eripära Biskaia lahes, peaks nõukogu kehtestama need meetmed nii, et lubatud kogupüüki ja kvoote oleks võimalik kohaldada püügihooaja kohta.
1b)

Artikkel 17 asendatakse järgmisega: „Artikkel 17 Delegeeritud volituste rakendamine 1. Volitused võtta vastu artikli 5 lõikes 3 nimetatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile käesoleva määruse kohaldamisajaks. 2. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 3. Komisjonile antakse delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks volitused vastavalt artiklites 17a ja 17b sätestatud tingimustele. Artikkel 17a Delegeerimise tühistamine 1. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 5 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. 2. Institutsioon, kes on alustanud sisemenetlust selle otsustamiseks, kas võtta volituste delegeerimine tagasi, püüab teatada sellest teisele institutsioonile ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist ning näitab ära delegeeritud volitused, mille tagasivõtmist kaalutakse, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused. 3. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või selles täpsustatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Artikkel 17b Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine 1. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad esitada delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda perioodi pikendada kahe kuu võrra. 2. Kui pärast lõikes 1 osutatud tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub aktis nimetatud kuupäeval. Delegeeritud õigusakt võidakse avaldada Euroopa Liidu Teatajas ning see võib jõustuda enne nimetatud ajavahemiku lõppemist, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et ei kavatse vastuväiteid esitada. 3. Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid lõikes 1 viidatud ajavahemiku jooksul, siis õigusakt ei jõustu. Delegeeritud õigusakti suhtes vastuväited esitanud institutsioon esitab ka nende põhjenduse.”
1c)

artikkel 35 asendatakse järgmisega: „Artikkel 35 Delegeerimine 1. Komisjonile antakse käesoleva määruse kohaldamise ajaks õigus võtta vastu artikli 17 lõikes 2 ja artiklis 21 osutatud delegeeritud õigusakte. 2. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teatab ta sellest samaaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 3. Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 35a ja 35b sätestatud tingimusi. Artikkel 35a Delegeerimise tagasivõtmine 1. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 17 lõikes 2 ja artiklis 21 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. 2. Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teatada teisele institutsioonile ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja esitades tagasivõtmise võimalikud põhjused. 3. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses osutatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Artikkel 35b Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine 1. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda perioodi kahe kuu võrra. 2. Kui pärast lõikes 1 viidatud tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval. Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse ajavahemiku möödumist, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad teatanud komisjonile kavatsusest mitte esitada vastuväiteid. 3. Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Delegeeritud õigusakti suhtes vastuväited esitanud institutsioon esitab ka nende põhjenduse.”.
(4)

GFCMi soovitused on lepinguosalistele siduvad. Kuna liit on GFCMi lepingu osaline, on kõnealused soovitused liidule siduvad ning need tuleks liidu õigusesse üle võtta selles ulatuses, mida ei ole veel hõlmatud. [Muudatusettepanek 7]
—

Juhul kui Euroopa Parlament võtab vastu soovituse kaitsemeetmetega seotud uurimise algatamiseks, teeb komisjon põhjalikult kindlaks, kas on täidetud määruse tingimused ex officio algatamiseks. Kui komisjon leiab, et tingimused ei ole täidetud, esitab ta Euroopa Parlamendi vastutavale komisjonile raporti, mis sisaldab selgitusi kõigi tegurite kohta, mis on sellise uurimise algatamiseks asjakohased.
R.

arvestades, et see tõhustatud koostöö aitab eelkõige edendada liidu eesmärke, kaitsta tema huve ja tugevdada integreerumisprotsessi ELi lepingu artikli 20 tähenduses, kui võtta arvesse komisjoni mõjuhinnangut seoses eelmainitud 2010. aasta ettepanekuga võtta vastu määrus Euroopa Liidu patendi tõlkimise korraldamise kohta, selles mõjuhinnangus juhitakse tähelepanu, et puudub ühtne patent, mis tagaks patendikaitse kogu ELis, ning selle tulemuseks on killustatud patendisüsteem; arvestades, et selle killustatuse põhjuseks on eri liikmesriikides Euroopa patentide jõustamise keerukus ja kulukus, mis võib ulatuda kuni 40 %ni patenteerimise üldkuludest Euroopas; arvestades, et ühtse patendikaitse loomine liikmesriikide rühmale tõstaks patendikaitse taset, andes võimaluse hankida ühtne patendikaitse kõigi osalevate liikmesriikide territooriumidel ning kõrvaldades neil territooriumidel patendikaitsega seonduvad kulud ja keerukuse, mis edendaks seega teaduse ja tehnoloogia arengut ning siseturu toimimist;
A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,
(9)

Komisjon peaks tühistama loa sõlmida kolmanda riigiga leping , kui komisjoni peetud läbirääkimiste tulemusena sama kolmanda riigiga sõlmitud investeeringuid käsitlev liidu leping on juba ratifitseeritud. Komisjon võib tühistada loa sõlmida leping, kui see on vastuolus liidu õigusega, välja arvatud vastuolud, mis tulenevad välismaiste otseinvesteeringute alase pädevuse jagunemisest liidu ja tema liikmesriikide vahel, või kui see kujutab endast tõsist takistust tulevaste investeeringuid käsitlevate liidu lepingute sõlmimisel selle kolmanda riigiga . Ka on võimalik luba tühistada juhul, kui nõukogu ei võta ühe aasta jooksul pärast seda, kui komisjon on teinud aluslepingu artikli 218 lõike 3 kohase soovituse, vastu otsust investeeringuid käsitlevate läbirääkimiste alustamiseks loa andmise kohta. ▐
(2)

Varem on liidus registreeritud ainult üksikuid lammaste katarraalse palaviku teatavate serotüüpidega seotud haigusjuhtumeid. Need haigusjuhtumid esinesid peamiselt liidu lõunaosas. Siiski on pärast direktiivi 2000/75/EÜ vastuvõtmist ja eriti pärast lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1 ja 8 ilmnemist liidus 2006. ja 2007. aastal hakanud lammaste katarraalse palaviku viirus liidus laiemalt levima ja on oht, et see võib muutuda mõnes piirkonnas endeemseks ehk paigustaudiliseks. Seetõttu on kõnealuse viiruse levikut olnud järjest raskem kontrollida.
2.

palub, et komisjon edastaks parlamendile Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu vahelise kalandusalase partnerluslepingu artiklis 9 ette nähtud ühiskomitee koosolekute ja töö järeldused (1), protokolli artikli 7 lõikes 2 osutatud mitmeaastase valdkondliku kava ning iga-aastase hindamise tulemused; nõuab, et vaatleja rollis olevatele Euroopa Parlamendi esindajatele antaks võimalus osaleda ühiskomitee koosolekutel ja töös vastavalt lepingu artiklile 9; nõuab, et komisjon esitaks protokolli rakendamise viimasel aastal, enne kui algavad läbirääkimised lepingu pikendamise üle, Euroopa Parlamendile ja nõukogule ülevaate lepingu rakendamise kohta;
(7)

Selleks et lubada toodete importi Gröönimaalt Euroopa Liitu kooskõlas Euroopa Liidu õigusaktides sätestatud ELi sisekaubanduse eeskirjadega, peavad Taani ja Gröönimaa võtma kohustuse tagada asjaomaste sätete ülevõtmise ja rakendamise Gröönimaal enne käesoleva määruse [AM 1] vastuvõtmise kuupäeva. Taani ja Gröönimaa peavad võtma kohustuse tagada, et kolmandatest riikidest Gröönimaale imporditud asjaomased tooted vastavad Euroopa Liidu loomatervise ja toiduohutuse eeskirjadele. Gröönimaa piirikontrollipunktides tehtav veterinaarkontroll peab toimuma kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiiviga 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted (9). Piirikontrollipunktides korraldatakse veterinaarkontroll tihedas koostöös tolliametnikega. Nimetatud kohustuse lihtsustamiseks on asjakohane esitada pädevatele asutustele asjaomased viited kombineeritud nomenklatuurile (CN), mis on sätestatud nõukogu 17. aprilli 2007. aasta otsuse nr 2007/275/EÜ (milles käsitletakse nõukogu direktiivide 91/496/EMÜ ja 97/78/EÜ alusel piiripunktides kontrollitavate loomade ja toodete loetelusid) (10) I lisas.
(15)

Kuna liidul ei ole asjakohaseid õigusakte, võib kolmandate riikide kodakondsusega töötajate õiguste vahel olla erinevusi sõltuvalt liikmesriigist, kus nad töötavad, ja kodakondsusest. ▐ Selleks et arendada sisserändepoliitikat sidusalt ning vähendada liidu kodanike ja liikmesriigis seaduslikult töötavate kolmandate riikide kodanike õiguste erinevust, ning täienduseks olemasolevale sisserände õigustikule, tuleks kehtestada ühised õigused ja eeskätt täpsustada valdkonnad, kus seaduslikult töötavaid kolmandate riikide kodanikke, kellel veel ei ole pikaajalise elaniku staatust, käsitletakse võrdselt liikmesriigi kodanikega. Nende sätete eesmärk on kehtestada liidus minimaalsed ühtsed tingimused, tunnustada panust, mille liikmesriikides seaduslikult töötavad kolmandate riikide kodanikud annavad Euroopa majandusse oma töö ja maksude maksmisega, ning kehtestada kaitsvad meetmed, millega vähendatakse kolmandate riikide kodanike võimalikust ekspluateerimisest tulenevat ebaõiglast konkurentsi asjaomase liikmesriigi kodanike ja kolmandate riikide kodanike vahel. Ilma et see piiraks töösuhte tõlgendamist muudes liidu õigusaktides, tähistab mõiste „kolmandast riigist pärit töötaja” käesolevas direktiivis, kolmanda riigi kodanikku, kes on lubatud liikmesriiki, elab seal seaduslikult ja kellele on antud luba seal töötada siseriikliku õiguse või tava alusel. [ME 123]
(2)

Direktiiv 70/157/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiviga 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (5), sätestatud EÜ tüübikinnituse süsteemi ja millega kehtestatakse mootorsõidukitele lubatud mürataseme ja heitgaasisüsteemi tehnilised näitajad. Need tehnilised näitajad on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivile 2007/46/EÜ, millega sätestatakse EÜ tüübikinnituse menetlus, mida tuleb kohaldada igat tüüpi sõidukile. Seetõttu kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivi 2007/46/EÜ sõidukite süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke käsitlevaid sätteid.
Kolmapäev, 11. mai 2011

P7_TC2-COD(2009)0006

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr …/2011 tekstiilkiudude nimetuste ja tekstiiltoodete kiukoostise märgistamise ja tähistamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 73/44/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivid 96/73/EÜ ja 2008/121/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1007/2011) lõplikule kujule.)

Kolmapäev, 11. mai 2011

LISA

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus

Euroopa Parlament ja nõukogu on teadlikud sellest, kui oluline on tagada tarbijatele täpse teabe esitamine, eelkõige toodete päritolu märkimisel, et kaitsta tarbijaid võltsitud, ebatäpsete või eksitavate päritoluandmete eest. Sellise teabe edastamisel ja samas tehnika arenguga sammu pidamisel võib tulla kasuks uute tehnoloogiliste võimaluste, näiteks elektroonilise märgistuse ja sealhulgas raadiosagedustuvastuse kasutamine. Euroopa Parlament ja nõukogu soovivad, et komisjoni võtaks määruse artiklile 24 vastava aruande koostamisel arvesse mõju, mida uued tehnilised võimalused avaldavad võimalikele uutele märgistusnõuetele, pidades seejuures silmas tekstiiltoodete jälgitavuse parandamist.<BR>
b)

fikseeritud või reguleeritav minimaalne pöörmelaius ei ületa suurimate mõõtmetega rehvidega varustatud teljel 1 150 mm; lähtudes oletusest, et telg, millele on paigaldatud suurimate mõõtmetega rehvid, on reguleeritud maksimaalsele pöörmelaiusele 1 150 mm, peab teise telje pöörmelaiust olema võimalik reguleerida selliselt, et väikseimate mõõtmetega rehvide välisservad ei ulatu suurimate mõõtmetega rehvide välisservadega võrreldes kaugemale välja; kui mõlemale teljele on paigaldatud ühesuurused rattad ja rehvid, ei tohi mõlema telje fikseeritud või reguleeritav pöörmelaius ületada 1 150 mm;
(9)

Käesolev direktiiv ei mõjuta enne direktiivi 80/181/EMÜ rakendamiskuupäeva turule viidud toodete edasist tootmist. See mõjutab siiski selliste toodete ja seadmete turule viimist ja kasutamist, mille suurusnäidud on mõõtühikutes, mis enam ei ole ametlikud mõõtühikud, kui selliseid tooteid ja seadmeid vajatakse juba turul olevate toodete, seadmete ja mõõtevahendite koostide või osade täiendamiseks või asendamiseks. Seetõttu peavad liikmesriigid lubama selliste toodete ja seadmete turule viimist ja kasutamist, millega saab kooste täiendada või asendada isegi siis, kui nende suurusnäidud on mõõtühikutes, mis enam ei ole ametlikud mõõtühikud, et juba turul olevaid tooteid, seadmeid ja mõõtevahendeid oleks jätkuvalt võimalik kasutada.
(2)

Direktiiv 80/720/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 74/150/EMÜ (mis on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/37/EÜ põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta ja direktiivi 74/150/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (5) sätestatud EÜ tüübikinnituse süsteemi ja millega sätestatakse disaini ja ehituse tehnilised näitajad põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhtimisruumi, juhtimiskohale ligipääsu ning uste ja akende osas. Need tehnilised näitajad on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivile 2003/37/EÜ, millega sätestatakse EÜ tüübikinnituse menetlus, mida tuleb kohaldada igat tüüpi traktoritele. Sellest tulenevalt kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivi 2003/37/EÜ sätteid, mis kehtivad põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse puhul.
b)

suuremate rehvidega varustatud ühe telje jäik või reguleeritav minimaalne rööpmelaius on alla 1 150 mm. Eeldatakse, et suuremate rehvidega telje rööbe on seatud mitte laiemaks kui 1 150 mm. Teise telje rööbet peab olema võimalik seada selliselt, et kitsamate rehvide välimised ääred ei ulatu kaugemale teise telje rehvide välisäärtest; kui mõlema telje veljed ja rehvid on samas mõõdus, peab jäik või reguleeritav rööpmelaius olema vähem kui 1 150 mm;
Neljapäev, 7. juuli 2011

P7_TC1-COD(2010)0242

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. juulil 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr …/2011/EL aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012) kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus nr 940/2011/EL) lõplikule kujule.)

Neljapäev, 7. juuli 2011

LISA

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioon eelarve kohta

Vastavalt artiklile 8 on rahastamispakett Euroopa aasta tegevusteks vähemalt 5 000 000 eurot. 2011. aasta eelarvest kasutatakse 2,3 miljonit eurot, ilma et kasutataks kasutada olevat varu, et rahastada eelkõige teavitustegevust ja Euroopa aasta raames toimuvaid ELi konverentse, ning vähemalt 2,7 miljonit eurot, mis saadakse olemasolevate vahendite ümberjagamise teel, ilma et kasutataks olemasolevaid varusid, reserveeritakse ja esitatakse 2012. aasta eelarveprojekti eelarvereal.
Kolmapäev, 6. juuli 2011

P7_TC2-COD(2008)0062

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 6. juulil 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/…/EL, millega hõlbustatakse piiriülest teabevahetust liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2011/82/EL) lõplikule kujule.)

Kolmapäev, 6. juuli 2011

LISA

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus vastavustabelite kohta

20. juunil 2011. aastal toimunud kolmepoolsel kohtumisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepe, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu direktiiv, millega hõlbustatakse piiriülest teabevahetust liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise kohta, ei mõjuta vastavustabelite üle peetavate institutsioonidevaheliste arutelude tulemust.

Komisjoni avaldus vastavustabelite kohta

Komisjon tuletab meelde oma kohustust tagada, et liikmesriigid koostaksid vastavustabelid, mille abil nende ülevõtmismeetmed seotakse ELi direktiiviga, ja edastaksid need ELi õigusakti ülevõtmise raames komisjonile, et kaitsta kodanike huve, tagada parem õigusloome ja suurendada õiguslikku läbipaistvust ning aidata kaasa liikmesriikide normide ELi sätetele vastavuse kindlakstegemisele.

Komisjon avaldab kahetsust, et puudub toetus sättele, mis oli esitatud ettepanekus võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega hõlbustatakse karistuste piirülest täitmist liiklusohutuse valdkonnas, mille kohaselt pidi vastavustabelite koostamine muutuma kohustuslikuks.

Komisjon võib kompromissi saavutamise ja nimetatud ettepaneku viivitamatu vastuvõtmise nimel nõustuda, et tekstis olnud vastavustabelite kohustusliku esitamise säte asendatakse asjakohase põhjendusega, milles liikmesriike julgustatakse seda tava järgima.

Komisjoni poolt kõnealuses küsimuses võetud seisukoht ei kujuta endast siiski pretsedenti. Komisjon jätkab jõupingutusi, et leida koos Euroopa Parlamendi ja nõukoguga sobiv lahendus kõnealusele horisontaalsele institutsioonilisele küsimusele.

Komisjoni avaldus liiklusohutuse suuniste kohta

Komisjon analüüsib, kas ELi tasandil on vaja koostada suunised, et tagada võrreldavate meetodite, tavade, standardite ja kontrollide sageduse kaudu (eriti seoses lubatud sõidukiiruse ületamisega, sõiduki juhtimisega alkoholijoobes, turvavöö kinnitamata jätmisega ja foori punase tule eiramisega) liikluseeskirjade ühtsem jõustamine liikmesriikides.
B.

arvestades, et kõik kolm institutsiooni on käsitlenud seda nõuet järgmiselt: — komisjon on koostanud nn Lissaboni paketi, mis sisaldab ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2007–2013, institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu koostöö kohta eelarveküsimustes ja ettepanekut muuta finantsmäärust; — nõukogu on koostanud nõukogu määruse eelnõu, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2007–2013; — parlament on esitanud suuliselt vastatavad küsimused, võtnud vastu resolutsiooni ja püüdnud arutada Lissaboni paketti teiste institutsioonidega kolmepoolsetel kõnelustel 2011. aasta eelarvemenetluse käigus;
Teisipäev, 5. juuli 2011

Finantskonglomeraati kuuluvate finantsüksuste täiendav järelevalve ***I

P7_TA(2011)0311

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 98/78/EÜ, 2002/87/EÜ ja 2006/48/EÜ seoses finantskonglomeraati kuuluvate finantsüksuste täiendava järelevalvega (KOM(2010)0433 – C7-0203/2010 – 2010/0232(COD))

2013/C 33 E/35

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

(1) ELT C 62, 26.2.2011, lk 1.

Teisipäev, 5. juuli 2011

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi avaldus

Finantsteenuste ja Euroopa järelevalvestruktuuri vallas on asjaolusid, mille tõttu vastavustabelid on olulise tähtsusega.

Käesolevaga deklareeritakse, et kolmepoolsel kohtumisel 1. juunil 2011 Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepe Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi suhtes, millega muudetakse direktiive 98/78/EÜ, 2002/87/EÜ, 2006/48/EÜ ja 2009/138/EÜ seoses finantskonglomeraati kuuluvate finantsüksuste täiendava järelevalvega, ei piira vastavustabelite üle peetavate institutsioonidevaheliste läbirääkimiste tulemusi.

Nõukogu avaldus

Käesolevaga deklareeritakse, et kolmepoolsel kohtumisel 1. juunil 2011 nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahel selles konkreetses küsimuses saavutatud kokkulepe Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi suhtes, millega muudetakse direktiive 98/78/EÜ, 2002/87/EÜ, 2006/48/EÜ ja 2009/138/EÜ seoses finantskonglomeraati kuuluvate finantsüksuste täiendava järelevalvega, ei piira selle õigusakti iseärasuste tõttu vastavustabelite üle peetavate institutsioonidevaheliste läbirääkimiste tulemusi.

Komisjoni avaldus

Komisjon tunnustab selle õigusakti üle peetud läbirääkimiste tulemust.

Komisjon tuletab meelde, et on võtnud endale kohustuse tagada, et liikmesriigid koostaksid vastavustabelid, milles nendepoolsed ülevõtmismeetmed seotaks ELi direktiiviga, ning edastaksid need ELi õigusaktide ülevõtmise käigus komisjonile kodanike, parema õigusloome ja suurema õigusliku läbipaistvuse huvides ja selleks, et aidata kontrollida siseriiklike normide vastavust ELi sätetega.

Komisjon jätkab jõupingutusi, et leida koos Euroopa Parlamendi ja nõukoguga sellele institutsioonilisele horisontaalküsimusele asjakohane lahendus.