EUROOPA KOMISJON Brüssel,22.11.2018 COM(2018) 771 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA KESKPANGALE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE, REGIOONIDE KOMITEELE JA EUROOPA INVESTEERIMISPANGALE Euroopa investeerimiskava: ülevaade ja edasised sammud







1. Euroopa algatus investeerimise hoogustamiseks Üks Junckeri komisjoni esimesi prioriteete oli hoogustada märkimisväärselt majandust, vähendades pärast finants- ja majanduskriisi Euroopa Liidus tekkinud investeeringute puudujääki (joonis 1). Investeeringutel – nii avaliku kui ka erasektori omadel – on väga tähtis roll tööhõive ja majanduskasvu edendamisel. Investeeringud on vahend, mille abil suunata säästud meie tuleviku jaoks olulistesse projektidesse ja sektoritesse, nagu taristu ja eluasemed, teadus- ja arendustegevus, uued tehnoloogiad ja tootmismeetodid ning haridus ja oskused. Investeeringud aitavad ka ajakohastada Euroopa tööstust ja ühiskonda üleminekul üha digitaalsemale vähese CO2-heitega majandusele. Joonis 1. Investeeringute määra langus ja uus tõus Kogu majandus, % SKPst 2014. aasta novembris esitas komisjon Euroopa investeerimiskava, nn Junckeri kava, kus lähenetakse investeeringutele uuel ja uuenduslikul viisil. Kasutades piiratud koguses avalikke ressursse – ELi tagatist Euroopa Investeerimispanga grupile –, on kõikides ELi majanduse strateegilistes sektorites tehtavate investeeringute jaoks eraldatud ja eraldatakse ka edaspidi märkimisväärseid era- ja avaliku sektori rahalisi vahendeid. Investeerimiskava keskmes olev Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond on toonud 2018. aasta oktoobri seisuga kaasa 360 miljardi euro väärtuses lisainvesteeringuid, millega on oluliselt ületatud fondi esialgne eesmärk 315 miljardit eurot. Fondi rakendamist on pikendatud 2020. aasta lõpuni, et tekitada selleks ajaks 500 miljardi euro väärtuses lisainvesteeringuid. Sellest väga edukast mudelist on saamas nüüd uus standard ELi investeerimistoetuse andmisel Euroopas ja sellest väljaspool. Seda on järgitud 2016. aasta septembris esitatud ELi välisinvesteeringute kava kohaste investeeringute tegemisel Aafrikas ja ELi naabruses ning uue välistegevuse rahastamisvahendi puhul uue mitmeaastase finantsraamistiku kontekstis. Junckeri kava edu taga on lisaks investeerimismõõtmele kava kolmele sambale tuginev ülesehitus, millega tagatakse investeerimistoetuse andmisel terviklik ja kooskõlastatud tegevus. Investeeringute kaasamise kõrval loodi Junckeri kavaga projektide register ja keskenduti meetmetele, mis muudavad ettevõtluskeskkonna investeeringute tegemiseks soodsamaks. Selleks ühendas komisjon jõud Euroopa Investeerimispanga grupiga, et luua Euroopa investeerimisnõustamise keskus ja Euroopa investeerimisprojektide portaal. Nõustamiskeskus pakub nõu ja tehnilist abi projektide arendajatele, portaal toimib investeerimiseks sobivate projektide registrina. Samal ajal keskendutakse investeerimiskavas investeerimist takistavate struktuursete tõkete kõrvaldamisele. See hõlmab regulatiivsete kitsaskohtade kaotamist, halduskoormuse vähendamist, ausa konkurentsi võimaldamist ja investeerimiskliimale kasulike struktuurireformide elluviimist. Selleks tuleb teha jõupingutusi liidu, riikide ja piirkondade tasandil. Komisjon on esitanud ettepanekud ühtse turu kui ELi ühe suurima vara süvendamiseks, kehtestanud Euroopa poolaasta raames selged investeerimissuunad ja loonud struktuurireformi tugiteenistuse, et aidata liikmesriikidel ellu viia reforme. Liikmesriigid on astunud samme investeerimistõkete kõrvaldamiseks. Sellegipoolest tuleb kõikidel tasanditel teha rohkem. Investeerimiskava on osa ELi avatud investeerimise ja kaubanduse tegevuskavast. EL on investeerimiseks üks avatumaid kohti maailmas. Usaldusväärne õigusraamistik ja aus konkurents ELi siseturul meelitab ligi välismaiseid otseinvesteeringuid, mis toovad ELile töökohtade loomise ja majanduskasvu vaatenurgast suurt kasu. Samal ajal arvestab komisjon riskidega, mida teatavad välismaised otseinvesteeringud võivad põhjustada julgeolekule või avalikule korrale. Komisjon võttis 2017. aasta septembris vastu ettepaneku võtta vastu määrus, millega luuakse ELi tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik ning seatakse selle jaoks sisse liikmesriikide ja komisjoni koostöö. Komisjon kutsub kaasseadusandjaid üles viima selle määruse vastuvõtmine kiiresti lõpule. EL toetab investeeringute liberaliseerimist kogu maailmas. Ta peab partneritega investeerimisläbirääkimisi, et ühelt poolt tagada mõlema poole investoritele prognoositav pikaajaline juurdepääs turgudele ning teiselt poolt kaitsta investoreid ja nende investeeringuid. EL on pidanud investeerimisläbirääkimisi näiteks Kanada, Singapuri, Vietnami, Jaapani ja Hiinaga. 2. Euroopa investeerimiskava toob konkreetseid tulemusi Erainvesteeringute kaasamine üldiseks hüvanguks Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond on saavutamas eesmärki võtta viie aasta jooksul (2015–2020) kasutusele vähemalt 500 miljardi euro väärtuses lisainvesteeringuid. 2018. aasta novembri seisuga oli Euroopa Investeerimispanga grupp juba heaks kiitnud 993 fondi toetatavat tehingut, mille puhul investeeringute koguväärtus on 360 miljardit eurot ja mis hõlmavad kõiki liikmesriike. Kasu peaksid saama ligikaudu 850 000 väikest ja keskmise suurusega ettevõtjat ning keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjat. Sellest 360 miljardist eurost kaks kolmandikku on pärit erasektori vahenditest, mis tähendab, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond on saavutanud ka oma eesmärgi kaasata erainvesteeringud. Fond täidab ka oma täiendavuse eesmärki. Projektid, mille jaoks saadakse fondi kaudu eelarvetoetust, peavad olema täiendavad selles mõttes, et nendega kõrvaldatakse turutõrkeid või mitteoptimaalseid investeerimisolukordi ning neid ei oleks samal ajavahemikul või samas ulatuses rahastatud. Euroopa Investeerimispanga grupi allkirjastatud laenude mahu areng aastatel 2014–2017 osutab sellele, et ehkki aastane laenumaht püsis enam-vähem stabiilne, suurenes eritegevuse osakaal fondi rakendamisega järsult, kasvades 2014. aasta 4,6 miljardilt eurolt 2017. aastal 17,9 miljardile eurole. Lisaks määratleti EFSI 2.0 määruses, millega pikendati Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi rakendamist 2020. aasta lõpuni, üksikasjalikumalt mõiste „täiendavus“ ja sellega suurendati investeerimisotsuste läbipaistvust. Joonis 2. Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tulemused 2018. aasta novembri seisuga

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond on kasu toonud kõikidele liikmesriikidele. Praegu on kaasatud investeeringud sisemajanduse koguproduktiga võrreldes suurimad Kreekas, Eestis, Leedus, Portugalis ja Bulgaarias. Summade geograafilisest jaotusest on näha, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kaudu kasutusele võetud investeeringud on suurel määral jõudnud riikidesse, mida finantskriis tabas kõige rängemalt, ehk riikidesse, kus investeeringute vähenemine oli märkimisväärseim. Näiteid Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist toetatud projektide kohta Hispaania: 35 miljonit eurot sotsiaalsele ettevõttele Ilunion, et toetada puudega inimesi Euroopa Investeerimispank on alla kirjutanud Hispaania sotsiaalsele ettevõttele Ilunion antavale 35 miljoni euro suurusele laenule. Ilunioni, Hispaania suurima puudega inimestele tööd pakkuva erasektori tööandja äritegevus on mitmekülgne, hõlmates hoonete haldust, tervishoiuteenuseid, turismi ja vabaajategevust. Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tagatud laen aitab ellu viia ettevõtja investeerimiskava aastani 2021, mis hõlmab kõikvõimalike seadmete väljatöötamist, et parandada puudega inimeste elu, ent samuti energiatõhususe meetmeid grupi tööstuslike pesumajade keti jaoks ja puudega inimestele uute töökohtade loomist. Itaalia: 29 miljonit eurot Treviso uue haigla rahastamiseks Euroopa Investeerimispank aitab rahastada uue haigla projekteerimist, ehitamist ja töölehakkamist Kirde-Itaalias asuvas väikelinnas ja tööstuskeskuses Trevisos. Provintsi peamise eriarstiabi pakkujana teenindab haigla ligikaudu miljonit inimest. Treviso projekt on hea näide sellest, kuidas Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond edendab sotsiaalset mõju omavate investeeringute tegemist kohalikule kogukonnale kasu toovatesse uuenduslikesse lahendustesse teaduse, tervishoiu, tööhõive ja sotsiaalteenuste valdkonnas. Bulgaaria: 100 miljonit eurot loomatervise valdkonnas tegutsevale ettevõtjale Biovet on loomatervise valdkonnas tegutsev üleilmne ettevõtja, kelle peakorter asub Bulgaarias Sofias. Euroopa Investeerimispank annab 100 miljoni euro suuruse laenu, et rahastada tootmise ning teadus- ja arengusuutlikkuse suurendamist. Projekti raames püstitatakse kaks uut rajatist: kääritamisrajatis Lõuna-Bulgaariasse Peshterasse ja tehas loomavaktsiinide tootmiseks Kirde-Bulgaariasse Razgradi. Samuti võimaldab projekt ettevõtjal tegeleda mikrobioloogia valdkonnas ja uute toodete, näiteks vaktsiinide ja ensüümide väljatöötamiseks teadus- ja arendustegevusega. Kreeka: 150 miljonit eurot lairibataristu jaoks 150 miljoni euro suurune laenuleping aitab rahastada Cosmote plaani edendada ja laiendada oma mobiilse lairibaside võrku, suurendades märkimisväärselt võrgu kiirust, läbilaskevõimet ja katvust. See parandab võrgu toimimist Kreeka maapiirkondades ja äärealadel. Prantsusmaa: 15 miljonit eurot päikeseenergia jaoks, et valmistada arukaid pindu Euroopa Investeerimispank laenab 15 miljonit eurot innovaatilisele Prantsusmaa ettevõtjale Sunpartner Technologies, kes kasutab päikesepaneele, et valmistada pindu ja ehitusmaterjale, mis imavad päikeseenergiat. Üks ettevõtja peamisi tooteid on peaaegu läbipaistev fotoelektriline klaas, mida saab kasutada tumendatavate akende valmistamisel. Tumedust saab reguleerida nutitelefoni teel, et vähendada õhu konditsioneerimise vajadust. Ettevõtja kasutab seda Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tagatud laenu, et investeerida teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni ning suurendada toodangut. Investeerimiskava on aidanud märkimisväärselt kaasa töökohtade loomisele ja majanduskasvule. Euroopa Investeerimispanga majandusosakonna ja komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse hinnangul on Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond juba aidanud luua üle 750 000 töökoha. See näitaja kasvab 2020. aastaks prognooside kohaselt 1,4 miljonini. Peale selle on arvutustest näha, et investeerimiskava on juba suurendanud ELi sisemajanduse koguprodukti 0,6 % ja peaks suurendama seda 2020. aastaks 1,3 %. Lisaks sellele eeldatavale soodsale mõjule on komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse tehtud analüüsist näha, et digitaalse ühtse turu, ühtse turu strateegia, kapitaliturgude liidu ja energialiidu valdkonnas kindlaks määratud õigusreformide täieliku ja õigeaegse elluviimise makromajanduslik koondmõju võib kaasa tuua veel 1 miljoni töökoha loomise 2030. aastaks ja selle, et ELi sisemajanduse koguprodukt suureneb 2030. aastaks veel 1,5 %. Analüüsis on lähtutud eeldusest, et seadusandlike ettepanekutega, mille komisjon on nende nelja poliitikapaketi raames vastu võtnud, kõrvaldatakse olemasolevad investeerimistõkked või vähendatakse neid. Projektide kvaliteedi parandamine ja stabiilse projektide registri loomine Euroopa investeerimisnõustamise keskus ja Euroopa investeerimisprojektide portaal aitavad muuta projektid reaalsuseks. Komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga grupi ühisalgatusena loodud nõustamiskeskus on ühtne kontaktpunkt, mille kaudu pääseb ligi nõustamis- ja tehnilise abi teenustele. Keskus on tegelenud juba 860 taotlusega kõikidest liikmesriikidest. Peale selle on keskuse esindajad allkirjastanud üle 20 kokkuleppe riiklike tugipankade ja -asutustega ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangaga, et suurendada selliste asutuste pädevust toetada investeerimiskavu ja tõhustada abi andmist kohapeal. Selleks kuulutati 2017. aasta detsembris välja projektikonkurss. Konkursikutsele on vastanud juba kaheksa riiklikku tugipanka ja -asutust ning veel mitu on näidanud üles huvi oma nõustamispädevuse suurendamise vastu. 2017. aasta novembris võeti nõustamiskeskuses kasutusele spetsiaalne nõustamisplatvorm (URBIS), mille kaudu toetatakse investeerimist linnadesse. URBISe eesmärk on pakkuda linnade ametiasutustele nõuandvat tuge, et soodustada linnade investeerimisprojektide, -programmide ja -platvormide väljatöötamist ning hõlbustada ja kiirendada nende rakendamist. Need 36 taotlust, mis on seni URBISe kaudu laekunud, on pärit 17 liikmesriigist. Euroopa investeerimisprojektide portaal on ELi veebiportaal, mille kaudu viiakse omavahel kokku projektide arendajad ja investorid üle kogu maailma. Portaalis on juba avaldatud peaaegu 450 investeerimisprojekti eri sektoritest ja kõikidest liikmesriikidest. Portaali kasutavate projektiarendajate seas 2018. aasta kevadel korraldatud uuringu kohaselt on investorid võtnud arendajatega ühendust 80 % projektide puhul. Portaali esindajad on sõlminud ka arvukaid koostöökokkuleppeid teiste sarnaste portaalide esindajatega. Näiteid Euroopa investeerimisnõustamise keskuse tegevusest Euroopa investeerimisnõustamise keskus on aidanud Horvaatias Rijeka kliinikumil rajada tänapäevase integreeritud haiglakompleksi. Nõustamiskeskus annab nõu ka Madalmaades Rotterdami-Haagi piirkonna elavdamiseks. Koos tegevuskava „Roadmap Next Economy“ elluviijatega aitab keskus välja töötada investeerimisstrateegia, et kindlustada tegevuskava rahastamine, ja hinnata investeerimisplatvormi loomise väljavaateid. Leixõesi sadam Portugalis taotles rahastust, et parandada sadama ligipääsetavust laiema investeerimiskava raames, mis aitab kaasa üleeuroopalise transpordivõrgu Atlandi põhivõrgu koridori arendamisele. Nõustamiskeskus aitas sadamavaldajatel hinnata projekti küpsust ja selle kulude-tulude analüüsimise meetodit, et täita Euroopa ühendamise rahastu segarahastamise projektikonkursi nõuded. InvestEU: investeerimistoetuse viimine järgmisele tasemele

Tuginedes Euroopa investeerimiskava edule, on komisjon kavandanud aastateks 2021–2027 ette nähtud ELi mitmeaastase finantsraamistiku raames InvestEU programmi. Uus programm hõlmab InvestEU fondi, mis on Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi järglane, InvestEU nõustamiskeskust ja InvestEU portaali. InvestEU koondab komisjoni poolt keskselt hallatavad 13 olemasolevat rahastamisvahendit, millega ELi toetus muutub kättesaadavamaks ja saavutatakse mastaabisääst. InvestEU fond kaasab investeeringud liidu eelarvest antava tagatise abil, mis võimaldab komisjoni partneriteks olevatel finantsasutustel võtta rohkem riske. InvestEU fond toob eelduste kohaselt kaasa vähemalt 650 miljardi euro väärtuses lisainvesteeringuid valdkondades, mis on seotud liidu sisepoliitika prioriteetidega ning kus keskendutakse sotsiaalmajanduslikele ja keskkonnaalastele tulemustele, nagu kliimamuutuste leevendamine. InvestEU portaali kaudu jätkatakse investorite toetamist investeerimisvõimaluste leidmisel neile huvi pakkuvas sektoris või paigas. See tekitab parema seose projektide vahel ja võib tagada InvestEU rakenduspartnerite poolse rahastuse. InvestEU nõustamiskeskus koondab praegused 13 erinevat ELi nõustamisteenust ühte kontaktpunkti, et pakkuda projektide arendamisega seotud abi. Nõustamiskeskus pakub tehnilist tuge ja abi projektide ettevalmistamisel, arendamisel, struktureerimisel ja rakendamisel, sealhulgas suutlikkuse suurendamisel. 3. Investeerimistõkete kõrvaldamine Euroopa investeerimiskava kolmanda samba eesmärk on parandada investeerimiskeskkonda, tehes kindlaks ja kõrvaldades kõikidel institutsioonilistel ja haldustasanditel investeerimistõkked, sealhulgas vähendades bürokraatiat ja kaotades regulatiivsed kitsaskohad. Komisjon on käsitlenud ja käsitleb ka tulevikus regulatiivseid ja haldustõkkeid riikide ja ELi tasandil. ELi tasandi algatused ja liikmesriikide struktuurireformid on vastastikku täiendavad ning seega on riigi tasandi investeerimistõketega tegelenud ka liikmesriigid. 3.1. ELi tasandi algatused Ühtse turu igakülgne süvendamine Komisjon andis täna esimese vastuse Euroopa Ülemkogu 2018. aasta märtsis esitatud palvele hinnata täielikult toimiva ühtse turu väljakujundamise seisu, allesjäänud tõkkeid ja edasisi võimalusi. Komisjon on aastate jooksul tegutsenud selle nimel, et kõrvaldada regulatiivsed tõkked, mis takistavad piiriülest kaubandust ja investeerimist ühtsel turul. Ühtne turg – üks Euroopa suurimaid saavutusi ja varasid – on aidanud luua uusi võimalusi ja tuua kaasa mastaabisäästu Euroopa ettevõtjatele ning on võimaldanud inimestel elada, õppida ja töötada seal, kus nad soovivad. Komisjon võttis 2015. aasta oktoobris vastu ühtse turu strateegia, milles pannakse erilist rõhku investeerimise edendamisele, kaotades allesjäänud tõkked ja tagades parema regulatiivse prognoositavuse. 2017. aasta riigihangete paketis kui ühtse turu strateegia järelmeetmes käsitletakse eri meetmeid, mille eesmärk on edendad Euroopa Liidu riigihangete raamistikku ja kehtivate eeskirjade strateegilisemat rakendamist. Õiglased, prognoositavad ja läbipaistvad hanked on investeerimise hoogustamisel väga olulised. 2015. aastal kasutusele võetud digitaalse ühtse turu strateegia eesmärk on kõrvaldada tõkked, mis ei lase digitaalmajandusel optimaalselt toimida, ning avada uued võimalused innovatsiooniks, majanduskasvuks ja töökohtade loomiseks. Strateegia kasutuselevõtust saati on tehtud märkimisväärseid edusamme. Mitu uut algatust, nagu sidus ELi raamistik e-kaubanduse jaoks ja lihtsustatud piiriülene käibemaksukord, on andnud Euroopa ettevõtjatele olulised vahendid, et muutuda konkurentsivõimelisemaks. Euroopa elektroonilise side seadustik julgustab veelgi investeerima lairibavõrkudesse (sh 5G), vähendades operaatorite seisukohast kaasinvesteerimist ja kulude koondamist takistavaid tõkkeid. Samuti on EL kehtestanud rangeimad standardid selleks, et Euroopa kodanikud oleksid digiajastul paremini ühendatud ja kaitstud, sealhulgas rändlustasude kaotamise ja isikuandmete kaitse üldmääruse kaudu. Kapitaliturud Kapitaliturgude liidul on suur potentsiaal edendada ELis investeerimist, kõrvaldades tõkked, mis takistavad kapitali vaba liikumist üle Euroopa piiride, toetades majanduslikku lähenemist ja laiendades juurdepääsu hädavajalikule turupõhisele rahastamisele. See aitab rahastada innovatsiooni ja kiirendada töökohtade loomist. Sügavad ja likviidsed kapitaliturud kindlustavad ka euro rahvusvahelist rolli, tugevdavad majandus- ja rahaliitu ning suurendavad ELi majanduse vastupanuvõimet, kaitstes ELi kodanikke ja ettevõtjaid euroalal ja sellest väljaspool nende piirkonda tabavate majandusvapustuste eest. Komisjon on esitanud mitu ettepanekut kapitaliturgude liidu põhielementide kohta, nagu need 2015. ja 2017. aastal välja kuulutati. Kaasseadusandjad on võtnud neist seadusandlikest ettepanekutest seni vastu vaid kolm. Kiiremas korras tuleks vastu võtta ka ülejäänud ettepanekud. Kapitaliturgude liidu konkreetne prioriteet on kohalike kapitaliturgude arendamine. Lisaks kapitaliturgude liidu raames ette nähtud sihtotstarbelistele meetmetele on Euroopa tasandil tagatud sügavamate ja likviidsemate kapitaliturgude toetamine ja järelevalve vastavalt struktuurireformide tugiprogrammi ja Euroopa poolaasta protsessi kaudu. Kohalikud kapitaliturud arenevad ka tänu Euroopa Liidu toetatavatele riiklikele ja piirkondlikele meetmetele. Piirkonna tasandil on mõned riigid sisse seadnud piiriülese koostöö, et hõlbustada välisettevõtete noteerimist ja investeerimist, siduda omavahel turutaristud ja ühtlustada täiendavaid piirkondlikke eeskirju. Riigi tasandil on mitu liikmesriiki vastu võtnud riikliku kapitalituru strateegia, rakendanud avaliku sektori vahendeid kasutades meetmeid, et parandada juurdepääsu kapitaliturgudele, ja üldiselt täiustanud oma ettevõtluskeskkonda. Transpordi- ja energiataristu Et tõhusalt kaotada transporditaristusse investeerimist takistavad tõkked ja toetada üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgu väljaarendamist 2030. aastaks, esitas komisjon 2018. aasta mais ettepaneku võtta vastu määrus eesmärgiga lihtsustada lubade andmise menetlust ja riigihankemenetlust, tõhustada piiriüleste projektide ettevalmistamist ja vähendada projektide arendajate halduskoormust. See on osa ulatuslikumast püüdlusest parandada transporditaristu investeeringute õigusraamistikku. Energialiidu väljakujundamisega ja energiasüsteemi ümberkorraldamise kiirendamisega kaasnevad tohutud investeerimisvõimalused. Peamiste üleeuroopaliste energiataristuprojektide elluviimisel on tehtud märkimisväärseid edusamme: 2018. aasta lõpuks jõutakse lõpule 30 ühishuviprojektiga. 2020. aasta lõpuks kasvab see arv eeldatavasti 47ni. Paljusid neist projektidest toetatakse Euroopa ühendamise rahastust. 2017. aasta novembris võttis komisjon vastu kolmanda ELi ühishuviprojektide loendi. 30. novembril 2016 vastu võetud paketiga „Puhas energia kõikidele eurooplastele“ nähakse ette Euroopa energiasüsteemi põhjalik reformimine alates tootjast kuni lõppkasutajani välja. Pakett hõlmab elektrituru kujundamist, taastuvaid energiaallikaid, energiatõhusust, elektrienergia varustuskindlust ja ELi energialiidu juhtimise eeskirju. Sellega toetatakse tööstusharude juhitavaid algatusi, et suurendada konkurentsivõimet ja leevendada puhtale energiale ülemineku sotsiaalset mõju, ning sellesse kaasatakse arvukad osalejad, nagu kohalikud omavalitsused ja linnavalitsused, kohalikud ettevõtjad, sotsiaalpartnerid ja investorid. Pakett sisaldab ka meetmeid, et kiirendada puhta energia alast innovatsiooni ja renoveerida Euroopa hooneid, ning meetmeid, millega hoogustatakse avaliku ja erasektori investeeringuid. Esimene seadusandlik ettepanek jõustus 2018. aasta juulis, kolme ettepaneku puhul on jõutud poliitilise kokkuleppeni. Ülejäänud neli on kaasseadusandjate käes, et saavutada varajane kokkulepe ja vastuvõtmine. Selle laiahaardelise, stabiilse ja prognoositava õigusraamistikuga on EL heal positsioonil, et energiasüsteemi ümberkorraldamisest kasu saada. Neid meetmeid tugevdab veelgi ELi juhtpositsioon jätkusuutlikul rahastamisel, mille eesmärk on suunata erakapitalivood jätkusuutlikumate investeeringute poole ja mis aitab investoritel tegeleda keskkonnariskidega, sealhulgas nendega, mis on seotud kliimamuutustega. Inimesed, haridus ja oskused Investeerimine inimestesse ning nende oskustesse ja teadmistesse on oluline, et suurendada Euroopa konkurentsivõimet ja meelitada ligi investeeringuid. See sotsiaalsete investeeringute lähenemisviis kajastub Euroopa sotsiaalõiguste sambas, mille Euroopa Parlament, komisjon ja nõukogu kuulutasid välja 2017. aasta novembris. Peale selle võttis komisjon 2016. aastal vastu laiaulatusliku Euroopa oskuste tegevuskava. Selle kümne põhimeetme eesmärk on toetada oskuste täiendamist ja pidevõpet ning tagada, et eurooplastel on oskused, mida meie tööturul vajatakse. Lisaks tegeleb komisjon riigipeade ja valitsusjuhtide üleskutsel Euroopa haridusruumi loomisega. Ja veel – investeeringud sotsiaaltaristusse, sealhulgas tervishoidu ja pikaajalisse hooldusesse, on väga olulised, pidades silmas ühiskonna vananemist ja tööjõu vähenemist. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid Eeltingimused, mis kehtestati Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe suurendamiseks rakendusperioodil 2014–2020, tõid kaasa investeerimistõkete kõrvaldamise liikmesriikides ja piirkondades sektorite üleselt (tänu horisontaalsetele tingimustele, nt riigihangete, riigiabieeskirjade ja väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ valdkonnas) ning nendest fondidest toetatavates sektorites (nt transpordi-, digitaal-, energia-, sinise majanduse, jäätme- ja veesektoris). Tänu kõnealustele tingimustele viidi liikmesriikides ellu poliitikareformid ning võeti vastu uued strateegilised ja poliitikaraamistikud avaliku sektori toetuse ja erasektori investeeringute jaoks, samuti aitasid need tingimused suurendada haldusasutuste haldussuutlikkust. Järgmisel programmitöö perioodil asendatakse eeltingimused rakendamistingimustega, millega tagatakse vajalikud eeldused ELi fondide tõhusaks ja tulemuslikuks kasutamiseks. Järgmise mitmeaastase finantsraamistiku puhul on komisjon teinud ettepaneku vähendada märkimisväärselt struktuurifondide vahendite taotlejate halduskoormust. Komisjon on pannud ette vähendada bürokraatiat ning kavandanud ELi toetust saavatele ettevõtjatele kergemad kontrollimenetlused. Peale selle on komisjon kavandanud ühised eeskirjad seitsme ELi fondi jaoks, mida rakendatakse koos liikmesriikidega, sealhulgas ühtekuuluvuspoliitika fondide tarvis. Bürokraatiat peaks vähendama ka see, et ühises põllumajanduspoliitikas minnakse vastavuspõhiselt lähenemisviisilt üle tulemuspõhisele lähenemisviisile. Veel väheneb halduskoormus järgmisel eelarveperioodil märkimisväärselt tänu InvestEU programmi käsitlevale ettepanekule, millega muudetakse lihtsamaks ja koondatakse mitu olemasolevat fondi.