Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine

(2022/C 170/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artikli 98 kohaselt kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

TOOTESPETSIFIKAADI MUUTMISE TAOTLUS

„Roero“

PDO-IT-A1261-AM03

Taotluse esitamise kuupäev: 19.7.2018

1. Muudatuse suhtes kohaldatavad õigusnormid

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2. Muudatuse kirjeldus ja põhjendused

2.1. Märgistamiseeskirjad

Veinitüüpide „Roero“ Arneis ja „Roero“ Arneis Spumante (vahuvein) päritolunimetust võib kasutada ka eraldi, viinamarjasorti nimetamata, st Roero või Roero Arneis ja Roero Spumante või Roero Arneis Spumante.

See muudatus kajastab tootjate soovi edendada paremini päritolunimetust ja viidet tootmispiirkonnale ning teha seda ka sordi „Arneis“ viinamarjadest toodetud valgete veinide puhul kooskõlas sätetega, mida kohaldatakse juba sordi „Nebbiolo“ viinamarjadel põhineva veinitüübi „Roero“ Rosso (punane) suhtes.

Koonddokumendi punkti 9 (Lisatingimused) ja tootespetsifikaadi artikleid 1 ja 7 on muudetud.

2.2. Nimetused ja veinid

Veinide „Roero“ / „Roero“ Arneis Riserva tutvustus 1. kategooria (vein)

Tootjad soovisid ära kasutada tootmispiirkonnas laialt kasvatatavast viinamarjasordist „Arneis“ valmistatud „Roero“ KPN-veinide sobivust laagerdamiseks. See kajastab nimetatud veini tootjate hulgas viimastel aastatel üha rohkem levinud suundumust ning võimaldab neil ühtlasi laiendada tarbijatele pakutavat veinide valikut.

Koonddokumendi punkti 4 (Veinide kirjeldus) ja tootespetsifikaadi artikleid 1, 2, 4, 5 ja 6 on muudetud.

2.3. Tootmispiirkond

Tegemist on redaktsioonilise muudatusega, millega esitatakse tootmispiirkonna piiride põhjalikum kirjeldus. Sõnad „kuni jõuab Piobesi d’Alba – Guarene’ provintsimaanteeni“ on asendatud sõnadega „kuni jõuab provintsimaanteeni SP 10. Piirijoon kulgeb mööda maanteed SP 10 kuni ristumiseni maakonnamaanteega SR 29, kulgeb mööda seda maanteed põhja poole kuni Corneliano d’Alba ja Guarene valla piirini, mida mööda see kulgeb edasi kuni provintsimaanteeni SP 171.“

See on tootmispiirkonna täpsem kirjeldus, millest ei tulene piirkonna enda muutmist ega laiendamist.

Koonddokumendi punkti 6 (Määratletud geograafiline piirkond) ja tootespetsifikaadi artiklit 3 (Viinamarjade tootmispiirkond) on muudetud.

2.4. Viinamarjakasvatuse eeskirjad

a) Sõnad „kõrgus: kuni 400 m merepinnast“ on välja jäetud.

Viinamarjakasvatuse kõrguspiirang 400 m merepinnast on välja jäetud, sest tootmispiirkonnas ei leidu selliseid kõrgusi; seetõttu sooviti selline viide välja jätta, et spetsifikaadis kajastataks tegelikke olusid.

Tootespetsifikaadi artikli 4 lõiget 2 on muudetud.

b) Viinapuude puhul lubatud kujundamise ja lõikamise süsteemide piirangud on välja jäetud, sest lisaks traditsioonilistele viinapuude ülessidumise võtetele ja Guyot’ lõikusele võib kvaliteetviinamarjade tootmiseks spetsifikaadis kindlaks määratud ulatuses kasutada ka muid süsteeme.

Agronoomia- ja viinamarjakasvatusmeetodid on aastatega arenenud ja tootjad on kindlaks teinud, et eriti sorti „Arneis“ võib edukalt kasvatada isegi juhul, kui kasutatakse praegu lubatuist erinevaid sidumisvõtteid, mis võimaldavad kasvatada viinamarju, millel on ideaalsed omadused kaitstud päritolunimetusega „Roero“ kvaliteetveinide tootmiseks. Tootjad võivad kasutusele võtta meetodeid, mis nende arvates sobivad kõige paremini nende toodetavate viinamarjade ja veinide kvaliteedi parandamiseks.

Tootespetsifikaadi artikli 4 lõiget 2 on muudetud.

c) Erakorraline kastmine on lubatud.

Viimaste aastate kliimamuutuste tagajärjel ja arvestades asjaolu, et Roero piirkonna mullastik on valdavalt liivane, peetakse mõistlikuks see võimalus lisada, et vältida veestressi probleemi, eriti noorematel taimedel.

Tootespetsifikaadi artiklit 4 on muudetud.

2.5. Veinivalmistamise eeskirjad

„Roero“ (valgete) veinitüüpide puhul on lisatud kohustuslikud laagerdumisajad seoses termini Riserva (16 kuud) ja täiendava geograafilise tähise kasutamisega (4 kuud).

Tootjate kogemuse põhjal on kehtestatud minimaalne laagerdumisaeg, et saavutada kvaliteediomadused, mida nad kavatsevad kasutada nende veinide klassifitseerimiseks.

Tootespetsifikaadi artiklit 5 (Veinivalmistamise eeskirjad) on muudetud.

2.6. Veinide kirjeldus – tarbimisomadused

Veinide „Roero“ / „Roero“ Arneis 1. kategooria (vein) puhul on suurendatud minimaalset üldalkoholisisaldust mahuprotsentides ja suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldust ning laiendatud värvuse kirjeldust.

Need muudatused põhinevad viimasel viiel aastal toodetud veinide analüüsimise tulemustel ning on seotud kliimamuutuste tagajärgedega, eelkõige kõrgemate temperatuuridega, kuna on registreeritud üldine ja pidev miinimumtemperatuuri tõus, mis mõjutab viinamarjade tugevust ja ekstraktide kontsentratsiooni.

Reageerimaks neile tingimustele on veinitüüpide „Roero“ / „Roero“ Arneis, samuti Riserva minimaalset üldalkoholisisaldust suurendatud 11 mahuprotsendilt 12 mahuprotsendile ja suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldust 15 g/l-lt 15,50 g/l-le.

— Värvusvahemikku on laiendatud toonist „õlgkollane“ toonide vahemikuni „õlgkollane kuni kuldkollane“, sest ekstraktide kõrgem kontsentratsioon ja võimalik selitamine või laagerdamine puitvaatides võib anda tulemuseks veinid, mille värvitoonide ulatus on suurem.

— Veinide „Roero“ Rosso ja „Roero“ Bianco 1. kategooria (vein) kirjeldust on laiendatud müüki lubamisel kasutatavate täpsemate viidetega nende aroomi kohta.

Muudetud on tootespetsifikaadi artiklit 6 ja koonddokumendi punkti 4 (Veinide kirjeldus).

2.7. Märgistamiseeskirjad

Sätestati täiendavate geograafiliste üksuste nimede lisamine märgistusele, mis hõlmab valdu ja nende osi või maaregistris määratletud paikkondi vastavalt kehtivatele õigusaktidele.

Pärast põhjalikku tööd asjakohaste piirkondade väljavalimiseks oli eesmärk veini päritolu paremini identifitseerida ja seega tugevdada veini seost piirkonnaga, kasutades väiksemaid geograafilisi üksusi, mis on piiritletud maaregistris ja asuvad määratletud tootmispiirkonnas.

Muudetud on tootespetsifikaadi artiklit 7 ja koonddokumendi punkti 9 (Lisatingimused).

2.8. Pakend

a) Loetletud on kõik „Roero“ kontrollitud ja garanteeritud päritolunimetusega (DOCG) veinide pakendamiseks lubatud pakendimahud ja loobutud lubamatute pakendimahtude loetlemisest.

Selguse huvides on loetletud lubatud pakendimahud.

Muudetud on tootespetsifikaadi artiklit 8.

b) „Roero“ DOCG-veinide pakendite puhul loetakse sobivaks kõik sulgemissüsteemid, mis on sätestatud olemasolevates riiklikes ja ELi õigusaktides, välja arvatud üleni plastist valmistatud kroon- ja keermega korgid.

Tootjatel on lubatud kasutada mis tahes sulgemissüsteeme, mis on sätestatud kehtivates riiklikes ja ELi õigusaktides, välja arvatud üleni plastist valmistatud kroon- ja keermega korgid, sest neid peetakse vähem sobivaks traditsioonilise DOCG-märgisega toote kuvandi puhul.

Muudetud on tootespetsifikaadi artiklit 8.

2.9. Viinamarjasaaduste kategooriad

4. kategooria (vahuvein) on asendatud 5. kategooriaga (kvaliteetvahuvein).

Muudatus on seotud piirkonna tegeliku tootmisolukorraga ja kajastab asjaomase tootmise tegelikku taset. „Roero“ DOCG-märgisega vahuveinide tootmine on juba kooskõlas kvaliteetvahuveini kategooria erinõuetega ja nimetatud kategooria veinide omadustega, näiteks seoses nõuetega, mis viinamarjade loomuliku alkoholisisalduse, tootmismeetodi ja liigse rõhu kohta on vastavalt sätestatud kehtivates õigusaktides selle kategooria toodete suhtes.

Muudetud on koonddokumendi artikleid 3 (Viinamarjasaaduste kategooriad), 4 (Veinide kirjeldus) ja 8 (Seos keskkonnaga) ning tootespetsifikaadi artikleid 1–6 ja 9.

2.10. Seos piirkonnaga

Põhjuslikku seost geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel on täiendatud ja täiustatud seoses toodetavate veinide ja inimtegurite mõjuga.

Muudetud on tootespetsifikaadi artiklit 9 ja koonddokumendi punkti 8.

2.11. Redaktsioonilised muudatused

Spetsifikaadi artiklis 5 on parandatud mitu trükiviga seoses veinide laagerdumisaja algusega. Tekst „„Roero“ Riserva (valge) täiendava geograafilise tähisega: 16 kuud alates viinamarjade koristamise aasta 1. novembrist“ on parandatud järgmiselt:

„„Roero“ Riserva (valge), ka täiendava geograafilise tähisega: 16 kuud alates viinamarjade koristamise aasta 1. novembrist“.

Seoses veinide müüki andmise ajaga on tekstist „„Roero“ (valge), ka täiendava geograafilise tähisega: alates viinamarjade koristamisele järgneva aasta 1. märtsist“ välja jäetud sõna „ka“, sest see tingimus kehtib üksnes täiendava geograafilise tähisega veinidele „Roero“ (valge)“.

Spetsifikaadi artiklist 6 on välja jäetud järgmine lõik, sest see ei ole enam kooskõlas kehtivate õigusnormidega: „4. Eespool viidatud alampiire ja suhkruvaba ekstrakti sisaldust muudetakse põllumajanduspoliitika ministeeriumi päritolunimetuste ja iseloomulike geograafiliste tähiste kaitse ja kasutamise komitee dekreediga.“

Sõnad „minimaalne loomulik üldalkoholisisaldus mahuprotsentides“ on asendatud korrektse väljendiga „minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides“.

Tootespetsifikaadi artiklisse 7 (Kirjeldus ja esitlemine) on lisatud viide riigi õigusaktide sätetele termini Vigna kasutamise kohta.

Spetsifikaadi 2. lisas on parandatud viga täiendavate geograafiliste üksuste loetelus, milles Guarene omavalitsusüksuse nimi oli kirjutatud vigaselt „Guarente“.

Koonddokumendist on välja jäetud viited välisdokumentidele kui spetsifikaadi lisadele.

Koonddokumendi osas „Muu teave“ on ajakohastatud mõned kontaktandmed.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Roero

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

5. Kvaliteetvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

„Roero“, ka Riserva tüüpi – 1. kategooria (vein)

(Punast) „Roero“ veini valmistatakse „Nebbiolo“ viinamarjadest.

Värvus: rubiin- või granaatõunapunane.

Lõhn: iseloomulik, puuviljane, mõnikord punaste puuviljade, näiteks kirsi, hapukirsi, vaarika, põldmuraka ja mustsõstra varjundiga või vürtsikate nootidega, võimalik puiduvarjund.

Maitse: kuiv, täidlane, harmooniline, võib olla tunda tanniine.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,50 %

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 22,00 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 12,5 Minimaalne üldhappesus 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Roero“ / „Roero“ Arneis, ka Riserva ja Vigna tüüpi – 1. kategooria (vein)

„Roero“ Bianco (valge), ka Riserva ja/või Vigna tüüpi veine valmistatakse kohaliku valge viinamarjasordi „Arneis“ viinamarjadest.

Värvus: kahvatu õlgkollane kuni kuldkollane.

Lõhn: õrn, iseloomulik, mõnikord peene ja elegantse aroomiga, mis meenutab valgeid lilli, ning värskete puuviljade varjundiga õuntest virsiku ja sarapuupähkliteni, võimalik on puiduvarjund.

Maitse: kuiv, elegantne, harmooniline.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 %.

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15,50 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 12,0 Minimaalne üldhappesus 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Roero“ / „Roero“ Arneis Spumante – 5. kategooria (kvaliteetvahuvein)

(Vahuveini) „Roero“Spumante valmistatakse kohaliku valge viinamarjasordi „Arneis“ viinamarjadest.

Vaht: peenemulliline ja püsiv.

Värvus: erineva intensiivsusega õlgkollane.

Lõhn: õrn, värske, võimalik pärmi, leivakoorukest ja vanilli meenutav varjund.

Maitse: brut nature kuni magus; elegantne, harmooniline.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,50 %.

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15,00 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 10,5 Minimaalne üldhappesus 5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

–

b. Maksimaalne toodang

„Roero“

56 hektoliitrit hektari kohta

„Roero“ Arneis, ka Spumante

70 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

„Roero“ veini valmistatakse Cuneo provintsi 19 vallas, mis asuvad Tanaro jõe vasakkaldal Roero nime kandvas piirkonnas.

Veinipiirkond hõlmab kogu Roero maa-ala, milles on sobivad tingimused, et tagada käesolevas spetsifikaadis kirjeldatud veini omadused.

Nimetatud Cuneo provintsi piirkond hõlmab kogu järgmiste valdade haldusterritooriumi: Canale, Corneliano d’Alba, Piobesi d’Alba ja Vezza d’Alba; samuti järgmiste valdade osad: Baldissero d’Alba, Castagnito, Castellinaldo, Govone, Guarene, Magliano Alfieri, Montà, Montaldo Roero, Monteu Roero, Monticello d’Alba, Pocapaglia, Priocca, S. Vittoria d’Alba, S. Stefano Roero ja Sommariva Perno.

Selle ala piirid on kindlaks määratud järgmiselt. Ala piirijoon kulgeb alates Asti ja Cuneo provintsi ning Priocca ja Canale valla piiride ristumiskohast põhja suunas piki Cuneo ja Asti provintsipiiri kuni Gianoglio ristmikuni (kõrgus 350 m) Montà d’Albas. Siis ühineb see provintsimaanteega, mis viib Sterlotti piimafarmini ja kulgeb piki San Vito teed kuni selle ristumiseni Colle de Cadibona teega (riigimaantee nr 29).

Piirijoon kulgeb piki riigimaanteed kuni Rollandi jõe sillani, siis piki jõge kuni selle ühinemiseni Prasanino jõega ja Prasaninot mööda ülesvoolu kuni 303 m kõrguseni, seejärel 310 m kõrgusele. See kulgeb piki provintsimaanteed Madonna delle Grazie poole kõrgusteni 315, 316 ja 335 m, Perona piimafarmini, seejärel pinnaseteed mööda piki Campetto jõge kuni ristumiseni Valle San Lorenzo – Santo Stefano provintsimaanteega 313 m kõrgusel.

Piirijoon kulgeb maanteed mööda Santo Stefano Roero poole kuni Beggioni piimafarmi viiva pinnaseteeni, möödub Beggioni piimafarmist ja kulgeb mööda Molli piimafarmi viivat teed (kõrgus 376 m) kuni Prella jõeni. Piirijoon laskub seda jõge mööda pinnaseteeni, mida mööda see kulgeb tagasi üles kuni Furinetti piimafarmini ja Audanoni (kõrgus 381 m) ning laskub kõrgusele 336 m. Pärast Roero provintsimaanteed kulgeb piirijoon piki Serramiana orgu kõrgusele 360 m. See ühineb Canemorto orgu viiva teega (kõrgus 362 m) ja kulgeb piki seda Baldisseroni (kõrgus 410 m).

Baldisserost läänes kulgeb piirijoon kõrgustel 402–394 m piki ahelikku kuni Baldissero – Sommariva Perno valla piirini kõrgusel 417 m ning mööda seda piiri alla kõrgusele 402 m.

Kõrgusel 402 m läbib see Villa di Sommariva ning kulgeb Bocche dei Garbine ja Bocche della Merla kaudu kõrgusele 429 m Pocapaglia – Sommariva Perno valla piiril ning ületab selle.

Sealt suundub see otse kõrgustele 422 ja 408 m ning edasi läbi Bocche della Ghia kuni San Sebastianoni (kõrgus 391 m).

Sealt kulgeb see mööda Pocapaglia valla teed, pöörab vasakule ning laskudes piki Meinina jõge alla kohtub see Gera jõega ja järgib seda kuni Alba-Bra raudteeni, suundub mööda raudteed itta kuni Monticello d’Alba – Alba valla piirini Piana Biglini lähedal. Sealt kulgeb piirijoon edasi põhja piki Monticello d’Alba – Alba, Corneliano d’Alba – Alba, Piobesi d’Alba – Alba, Piobesi d’Alba – Guarene ja Corneliano d’Alba – Guarene valla piire, kuni jõuab provintsimaanteeni SP 10. Piirijoon kulgeb piki nimetatud maanteed kuni ristumiseni maakonnamaanteega SR 29, kulgeb mööda seda maanteed põhja poole kuni Corneliano d’Alba ja Guarene valla piirini, mida mööda see kulgeb edasi kuni provintsimaanteeni SP 171. Sealt kulgeb piirijoon mööda kiirteed Guareneni, ületab ringtee ja ristub San Stefano omavalitsusüksuse teega 288 m kõrgusel. Seejärel kulgeb piirjoon piki Maso kohalikku teed ja Morrone kohalikku teed kuni Cà del Rio (165 m) provintsimaanteeni, mis viib Castagnitosse, kulgeb seda maanteed pidi kuni ristumiseni San Carlo della Serra omavalitsusüksuse teega. 214 m kõrgusemärgi juures kulgeb piirjoon piki San Pietro omavalitsusüksuse teed kuni Moisa külakeseni. Siis kulgeb piirijoon mööda Moisa omavalitsusüksuse teed kuni ristumiseni Santa Maria teega samanimelise kiriku lähedal kõrgusel 196 m. Edasi kulgeb see mööda omavalitsusüksuse surnuaia teed, kuni ristub Leschea omavalitsusüksuse teega, möödub 200 m ja 193 m kõrgusmärkidest ja jõuab 244 m märgini, kust suundub edasi Castellinaldo-Priocca-Magliano provintsimaanteeni ja kulgeb piki seda, möödub San Michele farmi lähedal 269 m kõrgusmärgist, kuni ristub Magliano Alfieri – Priocca provintsimaanteega. Sealt kulgeb piirijoon kirde suunas piki Priocca provintsimaanteed läbi San Bernardo ja San Vittore kuni 213 m kõrgusmärgini, kus see jõuab provintsimaanteele nr 2 (varasem 231). Seejärel kulgeb see maanteed mööda kirdesse kuni ristumiseni Priocca-Govone provintsimaanteega, mis kulgeb läbi San Pietro küla ja Via Piana küla kuni Govone surnuaiani. Sealt kulgeb piirijoon loodese, ühineb lühikesel lõigul Craviano omavalitsusüksuse teega 253 m kõrgusmärgi lähedal, enne kui hakkab kulgema mööda Bricco Genepreto omavalitsusüksuse teed, möödudes San Roccost ja Monte Bertolo farmi lähikonnast ja jõuab lõpuks Cuneo ja Asti valla piirini. Piirijoon kulgeb seda piiri mööda läände, kuni ristub Priocca ja Canale valla piiriga.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

„Arneis B“.

„Nebbiolo N“.

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1. „Roero“ KPN – Info geograafilise piirkonna kohta

Roero veinipiirkond hõlmab Tanaro jõe vasakkaldal 19 valda, kus kasvatatakse peamiselt kahte viinamarjasorti: „Nebbiolo“ ja „Arneis“. Roero piirkonnale on iseloomulik kivimimoodustis, mis on seotud geoloogilise nähtusega, mida nimetatakse „Tanaro haardeks“ (cattura del Tanaro) ja mis seisneb maakoore liikumisest põhjustatud jõe voolusuuna muutuses. See muutus põhjustas vahelduvate liiva-, savi- ja paekivikihtide tekke, mis eri piirkondades paiknevad eri moodi. Piirkonna mullad on seetõttu Po laheks nimetatud muistse sisemere kristalsele aluspõhjale ammusel ajal eri allikatest settinud üksteist katvate kihtide purunemise ja segunemise tulemus. Viinamarjaistandused on künklikel aladel, mis punaste veinide sortide puhul asuvad eranditult lõunanõlvadel. Valgete veinide sortide puhul on lubatud ka põhja poole avatud nõlvad.

8.2. Toote selliste omaduste või tunnuste üksikasjalik kirjeldus, mis on valdavalt või eranditult seotud geograafilise piirkonnaga

Selle piirkonna veinide jaoks on mullastikul otsustav tähtsus; liiva suurem osakaal annab tulemuseks värsked, elegantsed, peene aroomibuketiga veinid, savi mõjutab veinide värvust ja paekivi nende peent aroomi.

1. kategooriasse (vein) kuuluvad punased veinid valmistatakse „Nebbiolo“ sordist, mida kasvatatakse peamiselt lõunanõlvadel ja mis on hästi kohastunud kõige järsemate nõlvade toitainevaesemate ja liivasemate muldadega. Viljeluspiirkonnal (terroir) on otsustav tähtsus, sest see määrab viinamarjade kasvamise ja küpsemise algusest peale, kui viinapuud kasvavad värskel ja õrnal aluspinnasel, ning annavad veinidele lõpuks kirka rubiinpunase värvuse, millele laagerdumisel lisandub granaatõunapunane varjund. Aroomis on tunda punaseid puuvilju, nagu kirsid, hapukirsid, vaarikad, põldmurakad ja mustsõstrad, mida mõnikord saadavad sametised tanniinid või vürtsised noodid, eriti Riserva veinide või muul viisil laagerdatud veinide puhul.

1. kategooriasse (vein) ja 5. kategooriasse (kvaliteetvahuvein) kuuluvad valged „Roero“ veinid valmistatakse sordi „Arneis“ valgetest viinamarjadest, mida kasvatatakse nii lõunanõlvadel kui ka jahedamatel põhjakaarde avanevatel aladel. Sordile „Arneis“ sobivad hästi Roero piirkonna kuivad liivakivimullad, mis on lahtised ja vett hästi läbilaskvad ning milles liivased kihid vahelduvad mergliga, ning tulemuseks on veinid, mille õrn ja elegantne aroom meenutab valgeid lilli või värskeid puuvilju, nagu õunad ja virsikud, või sarapuupähkleid. Sellisel maapinnal hästi kasvava viinamarjasordi „Arneis“ omadused annavad tulemuseks vahuveinid, mis on õrnad, puuviljased ja värsked ning hea happesusega, mis tuleneb päevaste ja öiste temperatuuride erinevusest ja mõne istanduse paiknemisest põhjanõlvadel.

8.3. Põhjuslik seos 8.1 ja 8.2 jaos osutatud geograafilise piirkonna elementide ning inimtegurite vahel

Piirkonna traditsioonilised viinamarjasordid „Arneis“ ja „Nebbiolo“ on tihedalt seotud Roero viinamarjakasvatajate kultuuriga. Sorti „Arneis“ on kasvatatud Roero mäenõlvadel alates 15. sajandist ning ajalooliselt ja kultuuriliselt näib sordi nimi tulenevat kohalike tootjate omaaegsest kombest seostada selle veini iseloomu murdesõnaga, mis tähendab tõrksat, ebausaldusväärset ja äkilist isikut. Teised allikad seostavad seda murdesõnaga „renexij“, millega 15. sajandil märgiti sorti „Arneis“ ja mis pärines Canale linna kohal kõrguvates mägedes asunud viinamarjaistanduse Renesio nimest.

Roero piirkonnale on iseloomulikud väga järsud nõlvad, mis nõuavad suurt tähelepanu ja palju tööd. Seetõttu oli oluline tegur meelekindlus, mida ilmutasid siinsed viinamarjakasvatajad, kes suurte jõupingutustega, mida see maa neilt nõudis, omandasid vajalikud teadmised ja kogemused, et tulla võimalikult hästi toime kõigi viinamarjaistanduses saagi koristamiseni tehtavate töödega.

Lisaks on tootjad aja jooksul pidevalt arendanud oma viinamarjakasvatamise võtteid, kasutades uuringuid maa kõige sobivama tsoneerimise kohta, et tagada toodetud veinide kvaliteet, arvestades ilmakaari ja mullastikku ning jättes kasutusest kõrvale orupõhjade maa, mis on liiga tasane, liiga märg ja liiga vähese päikesepaistega. Teine oluline tegur on tootjate pikaajaline kogemus veinide laagerdamisega, sealhulgas puitvaatides, eriti Riserva veinide puhul. See võimaldab toota elegantseid punaseid veine, mida iseloomustavad sametised tanniinid, vürtside varjundid ja granaatõuna värvitoonid, ning valgeid veine, mis sisaldavad värskeid ja puuviljanoote ning mille värvus varieerub õlgkollasest kuldkollaseni. „Roero“ DOCG-märgisega vahuveinidel, mida toodetakse vastavalt 5. kategooria (kvaliteetvahuvein) suhtes kehtivate õigusaktide nõuetele, on pärmi, leivakoorukese ja vanilli varjundiga aroom ning neid toodetakse maitsevariandis brut nature kuni magus, milles kajastub nende mitmekülgsus.

9. Muud olulised tingimused

Täiendavad geograafilised üksused

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

„Roero“ KPN-veinide märgistusel võib esitada tootmispiirkonnas asuvate väiksemate „täiendavate geograafiliste üksuste“ nimed, mis viitavad konkreetselt määratletud valdadele, nende osadele või paikkondadele, mis on esitatud asjakohases loetelus.

Märgistusnõuded

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

„Roero“ KPN-veinidel, mida valmistatakse viinamarjasordist „Arneis“, on viinamarjasordi nimetamine märgistusel vabatahtlik.

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/16977

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.