ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 16.7.2008 
SEK(2008) 2111  
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT, 
mis on lisatud dokumendile: 
 
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAM ENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEEL E NING REGIOONIDE KOMITEELE, 
 
milles käsitletakse säästva tarbimise ja tootmise ning  säästva tööstuspoliitika 
tegevuskava 
  
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
{KOM(2008) 397 lõplik} 
{SEK(2008) 2110} 
 
ET 2   ET KOKKUVÕTE 
Käesolev mõju hindamine on lisatud ettepaneku le võtta vastu teatis säästva tarbimise ja 
tootmise ning säästva tööstuspoliitika tegevus kava kohta. Kõnealune tegevuskava on peamine 
osa meetmepaketist, mis sisaldab ka konkreetseid  õigusaktide ettepanekuid. Käesolevas mõju 
hindamises keskendutakse laiendatud integreeri tud paketi ettepanekule , mis võiks parandada 
Euroopa Liidu keskkonnategevuse tulemuslikkus t, edendades keskkonnaalaselt paremaid 
tulemusi andvate toodete tootmist ja tarbimist. 
Mõju hindamises on tuvastatud mitmed turuhäire d, mida ELi poliitikas j uba käsitletakse või 
mille puhul oleks vaja riiklikku sekkumist: 
• toodete tootmise või tarbimis e negatiivseid keskkonnamõjusid 
mittepeegeldavatest hindadest tulenevad tagajärjed keskkonnale; 
• teabe ebaühtlus, mis on tin gitud tarbijate kantavatest suurtest tehingukuludest, et 
saada asjaomast teavet keskkonnaalaseid toimeomadusi mõjutavate tooteomaduste 
kohta; 
• piiratud ratsionaalsus, mis tä hendab, et isegi hästi informeeritud tarbijad ei tegutse 
alati ratsionaalselt ega tee ostuotsust pikaajalisest perspe ktiivist lähtudes; 
• volitaja ja vahendaja probleemid, mis on tingitud majandussektoris osalejate 
ebavõrdsetest stiimulitest, 
• ning kõnealuste turuhäirete nega tiivne mõju innovatsioonile. 
Lisaks esineb ka puudulikke reguleerimismeetme id, näiteks võivad teatavate liikmesriikide 
meetmed riigihangete või stiimulite valdkonnas killustada toodete siseturgu. 
Kuigi kasvuhoonegaaside heitkoguste, õhu ja v ee kvaliteedi, jäätme te, tootepoliitika, 
energiatõhususe jne kohta on juba kehtestatud po liitika, mis käsitleb kõn ealuseid turuhäireid, 
esineb endiselt mitmeid probleeme. Analüüs  näitab, et teatavaid keskkonnaalaseid 
kõrvalmõjusid oleks võimalik vältida ilma lisakulusid kandmata. Olulisem on siiski asjaolu, et olemasolevad vahendid ei paku piisavaid lahendus i teabe ebaühtluse probleemile ning et isegi 
kui nad seda pakuvad, on selge, et kui märgistel (nt energiatõhususe märgis ) esitatud teavet ei 
ajakohastata, kaotavad märgised aja jooksul oma infoväärtuse ja seega ka kasulikkuse. Lisaks 
on põhjust arvata, et isegi kui tarbijatel on kogu vajalik teave parima ostuotsuse tegemiseks 
oma isiklikust ja ühiskondlikust huvist lähtudes, ei tee nad seda lühinä geliku käitumise tõttu. 
Volitaja ja vahendaja probl eemid säilivad eluasemevaldkonnas ning praegused 
poliitikasuunad, mis on seotud ehitiste energiatõhususega, ei võimalda lähitulevikus neid probleeme oluliselt vähendada. Ülejäänud turuhäirete olemasolu tõttu ei ole 
innovatsioonistiimulid ühiskonna jaoks optimaalsel tasemel.  
Lisaks esineb hulgaliselt erinevaid riik likke kriteeriume seos es keskkonnasäästlike 
riigihangete eeskirjade ja stiimulitega. See viib siseturu killustumiseni, mida tuleks vältida. 
Peale selle ei ole kehtivad poliitikasuunad üks teisega piisavalt vastavuses ja seotud, et 
tekitada sünergiat, vaid annavad vastuolulis i signaale ning nendes esinevad lüngad viivad 
pigem killustatud kui järjepideva reguleeriva raamistikuni.
 
Tegevuskava üldine eesmärk on muuta ELi tootepoliitika tulemuslikumaks, aidates seega 
kaasa Lissaboni strateegia ja  säästva arengu uuendatud strateegia eesmärkide täitmisele.  
Täpsemalt: suurendada dünaamiliselt keskkonnasäästlikumate toodete turuosa; anda 
tarbijatele asjaomast teavet toote toimeo maduste kohta; aidata lahendada stiimulite 
 
ET 3   ET erinevusest tulenevaid probleeme, ilma et see p iiraks asutamislepingu eesk irjade, eriti riigiabi 
eeskirjade kohaldamist, ning vähendada võim alust, et tulemuse d jäävad tarbijate 
lühinägelikust käitumisest tingituna allapool e optimaalset; vältida stiimulite killustumist; 
kõrvaldada kaubandustõkked, tagamaks, et keskkonnat ööstus saab kasu siseturu eelistest; ning 
maksimeerida ELi standardite ke skkonnaalast panust rahvusvahelise lt, tagades samal ajal, et 
vajaduse korral käsitletakse võimalikku lühiajalist mõju ELi konkurentsivõimele. 
Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks kaaluti kolme võimalust: jätkamine edasiste 
meetmeteta ehk senine olukord jätkub (kehti vaid poliitikasuundi ei muudeta) ning kaks 
alternatiivset meetmepaketti.  
Edasiste meetmeteta jätkamise võimalus ei võim aldaks käsitleda tuvast atud turuhäireid ja 
puudulikke reguleerimismeetmeid.   
Esimeses alternatiivses meetmepaketis kesk endutakse peamiselt va batahtliku ökomärgise 
süsteemi rolli suurendamisele ning selle sidum isele teiste poliitikasuundadega. See võimalus 
aitaks edendada vahendite kombinatsiooni,  mis tugevdaks vabatahtlikke meetmeid 
(ökomärgis, stiimulite kasutamise avatud koordineerimismeetod, piiramata asutamislepingu, eriti riigiabi eeskirj ade kohaldamist), edendada keskkonnaju htimis- ja -auditeerimissüsteemi 
ja keskkonnasäästlikke riigihankeid ning tu vastada keskkonnasäästli ku tööstuse siseturu 
tõkked (konkurentsivõime uurimine). Erinevaid turuhäireid ja puudulikke 
reguleerimismeetmeid käsitletaks peamiselt teabe jagamise ja va batahtlike stiimulite 
väljatöötamise teel. Praeguste poliitikasuunda de koordineerimine toimuks olemasolevas 
raamistikus.  
Teine alternatiivne meetmepakett koosneb la iendatud integreeritud paketi ümber koondatud 
meetmetest. Kõnealune võimalus aitaks integree rida rea vahendeid, et laiendada kohustuslike 
meetmete reguleerimisala (ökodisaini direktiiv energiat tarbivate toodete jaoks, energiatõhususmärgistuse direktiiv, sealhu lgas toote toimeomaduste kohustuslik tase 
riigihangete puhul) ning siduda need vabatahtlike meetmetega (ökomärgis, keskkonnasäästlikud riigihanked, keskkonnajuhtim is- ja -auditeerimissüsteem). Stiimulite 
kasutamist liikmesriikide poolt ühtlustataks, ilm a et see piiraks asutamislepingu, eriti riigiabi 
eeskirjade kohaldamist, ning tuvastataks ke skkonnasäästliku tööstuse siseturu tõkked 
(konkurentsivõime uurimine). Erinevus teisest võimalusest seisneb se lles, et käesoleva 
võimaluse puhul rõhutatakse rohkem kohustuslikke nõudeid.  
Iga võimaluse mõjude analüüs kujutab endast pos itiivsete ja negatiivsete mõjude kvalitatiivset 
hindamist. Analüüs näitab, millises ulatuses võimaldab iga võimalus kõrvaldada probleemipüstituses kirjeldatud turuhäired ja puudulikud reguleerimismeetmed, ning näitab 
ära võimalikud puudused või kulud. Rea tooteliikide puhul, mille kohta on olemas kättesaadavad andmed, esitatakse toote hindad ele, loodusvarade kasu tamisele, olelusringi 
kuludele ja süsinikdioksiidih eitele avalduvate mõjude kva ntitatiivne hinnang. Analüüs on 
üksnes näitlik, kuna ulatuslik kvantitatiivne hindamine nõuaks  suurt hulka üksikasjalikke 
andmeid, mis ei ole praegu kättesaadavad, ning keerulist modelleerimist, mis läheks käesoleva mõju hindamise puhul proportsionaal suse põhimõtte kohaldamisalast kaugemale.  
Võttes arvesse, et tegevuskava ei kujuta enda st konkreetset õigusakti  ettepanekut ning et 
edaspidi võetavate meetmete üksikasjalikke mõju sid analüüsitakse eraldi mõju hindamistes, 
võib analüüsi taset pidada proportsionaal seks. Üksikud mõju hindamised tehakse iga 
kavandatud meetme puhul ning selleks nähakse ette üksikasjalikum analüüs.
 
Käesolevas mõju hindamises järeldatakse, et tuleb eelistada teist meetmepaketti, millega 
nähakse ette laiendatud integreeritud pake tt, mis põhineb ökodisain i direktiivil ning 
riigihangete ja stiimulite kr iteeriumide suuremal ühtlustamisel kogu Euroopa Liidus. See 
 
ET 4   ET võimalus aitaks oluliselt parandada ressu rsitõhusust ning vähendada keskkonnaalaseid 
kõrvalmõjusid. 
Tegevuskava kontrollitakse kor rapäraselt, et kohandada meet meid ja parandada nende 
mõjusid kulutasuval viisil.