ET Euroopa Liidu Teataja C 237/74

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kodanikualgatuse kohta“

[COM(2017)0482 final – 2017/0220 (COD)]

(2018/C 237/12)

Raportöör: Kinga JOÓ

Konsulteerimistaotlus Euroopa Komisjon, 13.9.2017 – Euroopa Parlament, 2.10.2017 – nõukogu, 11.10.2017 Õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 24 Vastutav allkomitee allkomitee SC/049 „Euroopa kodanikualgatus“ Vastuvõtmine allkomitees 7.2.2018 Vastuvõtmine täiskogus 14.3.2018 Täiskogu istungjärk nr 533 Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid) 201/0/5

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (edaspidi „komitee“) soovib kuus aastat pärast määruse (EL) nr 211/2011 ( 1 ) (kodanikualgatuse kohta) jõustumist tõsta esile, et ELi kodanikel on Euroopa projektis keskne roll ja et Euroopa kodanikualgatuse mehhanism võib aidata üle saada demokraatia defitsiidist kodanikuaktiivsuse ja osalusdemokraatia edendamise abil.

1.2 Komitee 2016. aasta omaalgatuslikus arvamuses ( 2 ) tõsteti esile olulisi tehnilisi, õiguslikke ja bürokraatlikke probleeme kodanikualgatuse ülesehituses ning seda, et komisjonile on selgelt omistatud liiga palju pädevusi. See on piiranud avaliku arutelu ulatust, mida Euroopa kodanikualgatus võiks tekitada, ja viinud piiratud õiguslike järelmeetmete võtmiseni edukate algatuste puhul.

1.3 Sarnaselt Euroopa Parlamendi, Euroopa Regioonide Komitee ja Euroopa Ombudsmani seisukohtadega leiab komitee, et Euroopa kodanikualgatuse ja määruse (EL) nr 211/2011 praegune läbivaatamine on oluline samm selle algatuse täie potentsiaali ärakasutamise suunas.

1.4 Komitee tunneb heameelt järgmiste paranduste üle, mis on esitatud komisjoni uues ettepanekus Euroopa kodanikualgatuse määruse kohta

1.4.1 Lubada korraldajate rühmal käivitada toetusavalduste kogumine nende valitud kuupäeval.

1.4.2 Tunnistada kodanike komiteede õiguspärasust, et piirata korraldajate kriminaalvastutust seoses pettuse ja tõsise hooletusega.

1.4.3 Luua veebipõhine koostööplatvorm, mille kaudu ELi kodanikud saavad teavet ja nõu Euroopa kodanikualgatuse kohta, eeldusel et see abistab Euroopa kodanikualgatuse korraldajaid algatuste registreerimise ja toetuse kogumise protsessis. Komitee soovib osaleda veebipõhises koostööplatvormis ja olla kursis selle arendamisega. Komitee peab oluliseks, et platvormi kasutajad on hästi kursis kodanikualgatusega seotud teenustega, mida komitee algatuse korraldajatele pakub.

1.4.4 Komisjon tunnistab vajadust tõlketeenuse järele, mida komitee on kõikidele Euroopa kodanikualgatuse korraldajatele alates 2015. aastast osutanud, ning komisjon tõlgib kodanikualgatuse registreerimisel algatuse sisu kõikidesse ELi keeltesse.

1.4.5 Nõuda liikmesriikidelt andmete kogumiseks kehtestatud riiklike standardite süsteemi lihtsustamist, piiramist ja ühtlustamist ning seda, et Euroopa kodanikualgatuse toetamise õiguse aluseks oleks kodakondsus, mis aitab tagada, et ükski ELi kodanik ei jää sellest kõrvale.

1.4.6 Iga liikmesriik edendab kodanikualgatust aktiivselt ja loob kontaktpunktid, et pakkuda kodanikualgatuse korraldajatele teavet ja abi algatusega seotud tehnilistes ja kampaaniat puudutavates küsimustes.

1.4.7 Komisjon pakub alalist tasuta veebipõhist toetusavalduste kogumise tarkvara (OCS) ( 3 ) , et hõlbustada toetusavalduste kogumist ja kataloogimist ning nende kontrolli riiklike ametiasutuste poolt. Samuti tunneb komitee heameelt ka asjaolu üle, et see vahend tehakse kättesaadavaks puuetega inimestelegi.

1.4.8 Komisjon kohustub suurendama üldsuse teadlikkust Euroopa kodanikualgatuse olemasolu kohta.

1.5 Komitee esitab uue ettepaneku kohta järgmised märkused ja soovitused

1.5.1 Institutsioonilise juhi ja registreerimise üle otsustaja rollid, mis praegu kuuluvad mõlemad komisjonile, tuleks hoida lahus. Komitee kordab oma valmidust ka edaspidi algatusi toetada ning olla loomulik kandidaat, täitmaks läbirääkija ja institutsioonilise juhi rolli.

1.5.2 Juhindudes komiteest, kes kutsub kodanikualgatuste korraldajaid aruteludele oma Euroopa kodanikualgatuse töörühmas, sektsioonides ja täiskogu istungjärkudel ( 4 ) , peaks kodanikualgatuste korraldajatele andma rohkem dialoogi võimalusi nii kampaania ajal kui ka pärast seda, samuti ei tohiks dialoog eduka kodanikualgatusega lõppeda tingimata komisjoni ametliku vastusega.

1.5.3 Komitee peab samuti vajalikuks arendada edasi oma iga-aastast konverentsi – Euroopa kodanikualgatuse päeva – dialoogi pidamise kohana, et rohkem rõhutada heade tavade levitamisele korraldajate vahel ning luua rohkem võrgustikutöö võimalusi käimasolevate ja edukate algatuste korraldajatele.

1.5.4 Edukate algatustega peaksid kaasnema asjakohased järelmeetmed. Seda eesmärki silmas pidades loodab komitee näha, et kõik ELi institutsioonid osaleksid võrdselt korraldajatele algatuste esitlemiseks ja arutamiseks võimaluste loomisel, võttes eeskujuks komitee, kes kutsub kodanikualgatuste korraldajaid aruteludele. Komitee arvates on äärmiselt oluline arutada edukaid algatusi Euroopa Parlamendi täiskogu istungjärkudel, et avardada Euroopa kodanikualgatusega seotud Euroopa arutelude poliitilist mõõdet.

1.5.5 Pidades silmas komitee soovitust tagada pädevuste tasakaalustatud jaotus ELi institutsioonide vahel kodanikualgatust puudutavates küsimustes ( 5 ) , toetab komitee kodanikuühiskonna väljendatud seisukohta ( 6 ) , et Euroopa Parlament peaks jätkuvalt olema edukate algatuste avalike kuulamiste ainukorraldaja ning komisjon peaks olema esindatud asjakohasel tasandil. Euroopa Parlamendi avalikud kuulamised on edukate kodanikualgatuste korraldajate jaoks oluliseks kohaks, kus esitada oma eesmärke ja suhelda parlamendi liikmetega – kes on ju laiema ELi kodanikekogu esindajad.

1.5.6 Komisjon peaks oma iga otsust algatuse registreerimisest keeldumise kohta täpselt ja selgelt põhjendama, olgu siis tegu osalise või täieliku keeldumisega.

1.5.7 Komitee tunnustab komisjoni ettepanekut võimaldada kodanikualgatuse ettepaneku osalist registreerimist. Siiski tuleks registreerimise kohta vastu võtta üksainus otsus.

1.5.8 Arvestades Euroopa kodanikualgatuse olulisust ELi demokraatia seisukohast ja selle hiljutist kasutuselevõttu ning võttes arvesse, et õigusakti praegusest läbivaatamisest tulenevate muudatuste rakendamiseks on vaja küllaltki palju aega, peaks algatuse läbivaatamise perioodiks jääma kolm aastat.

1.5.9 Komiteel on heameel, et Euroopa Komisjon tunnistab, kui väärtuslik ja vajalik on tõlketeenus, mida komitee on alates 2015. aastast osutanud. Edaspidi komisjoni pakutav tõlketeenus peaks sisaldama ka kodanikualgatuse ettepaneku lisade tõlkimist. See on tähtis, et aidata üldsusel paremini mõista kavandatud algatust ( 7 )

1.5.10 Komitee tunnistab, kui väärtuslik ja vajalik on edasine arutelu selle üle, kas otsustada alandada kodanikualgatuse toetamiseks nõutud vanusepiiri.

2. Üldised märkused

2.1 Euroopa kodanikualgatus on Lissaboni lepinguga loodud uudne vahend ning sel on oluline roll piiriülese osalusdemokraatia arendamisel ELis nii praegu kui ka edaspidi ( 8 ) . Euroopa kodanikualgatus tuleneb kodanikele antud õigusest osaleda liidu demokraatias. Kodanikualgatus peaks lihtsustama kõigi kodanike aktiivset kaasamist ELi tegevuskava määratlemisse ja otsustusprotsessi, viies selleks läbi avalikke arutelusid kogu liidus ja andes kodanikele võimaluse nõuda Euroopa Komisjonilt otse Euroopa Liidu õigusakti ettepaneku esitamist.

2.2 Euroopa kodanikualgatust reguleerivad õigusaktid ja menetlused on sätestatud ELi määruses, mis võeti vastu 16. veebruaril 2011 ja mis jõustus 1. aprillil 2012 ( 9 ) . Euroopa Komisjon esitas uue määruse ettepaneku 13. septembril 2017 ühe osana paketist, mis esitati koos kõnega olukorrast Euroopa Liidus.

2.3 Vastavalt kehtivale määrusele võivad Euroopa kodanikualgatuse korraldada või allkirjastada kõik eurooplased, kes on Euroopa Parlamendi valimisteks kehtestatud valimisõiguslikus vanuses ( 10 ) . Algatusi korraldavad kodanike komiteed. Organisatsioonid võivad neid algatusi edendada või toetada, kui nad tagavad seejuures täieliku läbipaistvuse.

2.4 Euroopa kodanikualgatuse menetlus on kolmeetapiline.

2.4.2. Toetusavalduste kogumise etapis tuleb koguda miljon toetusavaldust (allkirja) maksimaalselt 12 kuu jooksul vähemalt seitsmes liikmesriigis ( 15 ) . Allkirju tõendavad pädevad riiklikud ametiasutused ( 16 ) ja edukaks osutunud kodanikualgatus esitatakse seejärel komisjonile.

2.4.3. Pärast algatuse esitamist vaatab komisjon edukaks osutunud algatuse enne korraldajatega kohtumist läbi. Euroopa Parlamendis toimub avalik kuulamine. Komisjonil on aega kolm kuud, et otsustada selle üle, mis ulatuses, kui üldse, algatuses esitatud seadusandlik ettepanek vastu võtta, ning vastata sellele asjakohase teatisega.

2.5 Tänaseks on üle 8 miljoni ELi kodaniku andnud allkirja mõnele Euroopa kodanikualgatusele. Kuigi kokku on esitatud 69 algatust, on komisjon registreerinud neist ainult 48, millest neli on saanud vähemalt miljoni kodaniku allkirja ( 17 ) . Edukatele algatustele on piiratud määral reageeritud, vaid üks edukas algatus on mõjutanud komisjoni esitama uue seadusandliku ettepaneku ( 18 )

2.6 Praegu on ELi institutsioonide, korraldajate ja organiseeritud kodanikuühiskonna esindajate hulgas levinud arvamus, et vaatamata mõnele positiivsele muutusele ei ole Euroopa kodanikualgatus veel kaugeltki saavutanud oma täit demokraatlikku potentsiaali. Komisjon teatas 2017. aasta Euroopa kodanikualgatuse päeval ( 19 ) oma otsusest viia läbi täielik õigusaktide läbivaatamine. See on tähtis võimalus ELi avaliku arutelu tugevdamiseks ning kodanike kaasamiseks tegevuskavade kavandamisse ja otsuste tegemisse, et mõjutada Euroopa kodanikualgatuse kaudu ELi poliitikat. Lisaks ollakse üldiselt nõus, et Euroopa kodanikualgatus võib aidata eurooplasi koondada ühiste eesmärkide nimel ja tugevdada Euroopa identiteedi tunnet.

2.7 Euroopa kodanikualgatuse korraldajad on tõstnud esile, et kogu algatuse protsess ise on juba väärtuslik, sest aitab arendada ühiste eesmärkide võrgustikke, mis täiendab 1 miljoni allkirja kogumise eesmärki.

3. Institutsiooniline vastus Euroopa kodanikualgatusele

3.1 Komitee on suurendanud Euroopa kodanikualgatuse nähtavust oma iga-aastasel Euroopa kodanikualgatuse päeval ( 20 ) ja loonud kasutajatoe ( 21 ) , pakkudes muu hulgas algatuste korraldajatele Euroopa kodanikualgatuste kirjelduse tõlkeid (3 tööpäeva jooksul pärast taotluse esitamist), väljaandeid algatuse kohta nii trükistena kui ka veebis ning erinevaid võimalusi algatuste esitlemiseks komitee Euroopa kodanikualgatuse ajutises töörühmas, sektsioonides ja täiskogu istungjärkudel ( 22 )

3.2 Komitee võttis 13. juulil 2016 vastu omaalgatusliku arvamuse ( 23 ) , milles soovitati Euroopa kodanikualgatuse muutmist tõhusamaks, nähtavamaks ja kodanikusõbralikumaks.

3.4 Pärast omaalgatuslikku uurimist koostas Euroopa Ombudsman 2015. aasta märtsis Euroopa kodanikualgatuse edasiseks parandamiseks 11 suunist ( 27 ) ja saatis 2017. aasta juulis eelneva toetuseks avaliku kirja komisjonile ( 28 )

3.5 Regioonide Komitee võttis 2015. aasta oktoobris vastu arvamuse, milles pooldati määruse kiiret ja põhjalikku läbivaatamist ( 29 ) , ja praegu valmistab ta ette järgmist arvamust, mille üle toimub hääletamine 2018. aasta märtsis.

3.6 Komisjon avaldas 2015. aasta aprillis aruande seni saavutatud tulemuste kohta ja 2016. aasta veebruaris vastuse Euroopa Parlamendi ettepanekutele, tunnistades raskusi, millega Euroopa kodanikualgatust korraldavad ja toetavad kodanikud silmitsi seisavad.

3.7 Euroopa kodanikualgatuste korraldajad on vaidlustanud mitmed komisjoni kodanikualgatuse registreerimise otsused Euroopa Kohtus ( 30 ) ja esitanud kaebusi Euroopa Ombudsmanile ( 31 ) . Nendes juhtumites vastu võetud otsused on suurendanud survet muuta Euroopa kodanikualgatuse määrust, eriti seoses algatuse osalise registreerimise ja komisjoni kohustusega oma otsust põhjendada.

4. Komitee roll ja Euroopa kodanikualgatus

4.1 Sillana Euroopa institutsioonide ja organiseeritud kodanikuühiskonna vahel on komitee olnud kaasatud arutellu Euroopa kodanikualgatuse üle juba selle käivitamisest. Seda näitavad seni vastu võetud arvamused ( 32 ) , Euroopa kodanikualgatuste toetamine ja asjaolu, et moodustati asjakohane ajutine töörühm, jälgimaks pidevalt liidu demokraatlikus elus osalemise õiguse arengut ja rakendamist ( 33 )

4.2 Komitee osaleb koos teiste institutsioonidega jätkuvalt aktiivselt Euroopa kodanikualgatuse protsessis, täites läbirääkija ja institutsioonilise juhi kahekordset rolli. Komitee algatuste ja pädevuste hulgas võib nimetada järgmisi:

4.2.1 Euroopa kodanikualgatuse päeva korraldamine igal aastal, et algatust paremini tutvustada; see on aidanud kaasa kodanikualgatuse püsimisele ELi institutsioonide tegevuskavas olulisel kohal. Euroopa kodanikualgatuse päev pakub juba häid võimalusi kodanikualgatuse korraldajate, ELi institutsioonide ja sidusrühmade dialoogiks, et hinnata algatuse rakendamise seisu ja tõhusust, samuti tutvustada parimaid tavasid ja lihtsustada korraldajate ja teiste sidusrühmade võrgustikutööd ning pakkuda dialoogiplatvormi edukatele algatusele. Komitee toetub ka edaspidi kodanikualgatuse päeva edule ja laiendab konverentsi ulatust ja rolli, teostades näiteks regulaarset järelevalvet edukatest algatustest tulenevate komisjoni järelmeetmete üle. Euroopa kodanikualgatuse päeva korraldab ajutine töörühm koostöös asjakohaste strateegiliste partneritega.

4.2.3 Komitee poliitikavaldkondadesse jäävate kodanikualgatuste korraldajate kutsumine komiteesse oma algatusi tutvustama ( 37 ) . Nii on komiteel võimalik pakkuda kodanikualgatuste korraldajatele platvormi kodanikuühiskonna esindajate ja sotsiaalpartneritega suhtlemiseks ning suurendada Euroopa kodanikualgatuse nähtavust demokraatliku vahendina, säilitades samas käsitletava konkreetse poliitikaküsimuse osas neutraalsuse.

4.2.4 Komitee koostab alati omaalgatusliku arvamuse edukas kodanikualgatuses käsitletud teemal, kui see jääb komitee pädevusvaldkonda.

4.2.5 Komitee esindajad peaksid osalema igal edukaks osutunud algatusele pühendatud avalikul kuulamisel Euroopa Parlamendis, andes seega panuse institutsioonidevahelisse analüüsi selle üle, kuidas edukaks osutunud Euroopa kodanikualgatusele reageerida. Komitee kutsumine avalikule kuulamisele peaks saama normiks ( 38 ) . Komitee arvamuse aluseks on komitee täiskogu istungjärgul toimuvad arutelud, millele kutsutakse ka korraldajad.

4.2.6 Komiteel on heameel veebipõhise koostööplatvormi üle ning ta sooviks olla kaasatud selle arendamisse ja kursis selle arengutega. Komitee peab samuti oluliseks, et platvormi kasutajad oleksid hästi kursis kodanikualgatusega seotud teenustega, mida komitee algatuse korraldajatele pakub.

4.2.7 Komitee osaleb jätkuvalt aktiivselt tugevama ja tõhusama Euroopa kodanikualgatuse toetamise kampaaniates ning suurendab teadlikkust kohalikul ja riiklikul tasandil näiteks „Going local“ algatuste kaudu.

5. Märkused määruse muudatuste kohta

5.1 Euroopa kodanikualgatus pidi olema selge, lihtne ja kasutajasõbralik. Paljud kodanikualgatuse korraldajad, kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad ( 39 ) , teadlastest retsensendid ( 40 ) ja institutsioonilised osalejad on teatanud Euroopa kodanikualgatusega seonduvatest olulistest tehnilistest ja õiguslikest probleemidest. Komitee väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle määrust uuendada, et lahendada keerulisemad institutsioonilised, õiguslikud ja organisatoorsed probleemid ning et edendada dialoogi kodanike ja institutsioonide vahel. See omakorda hoogustab kogu ELi hõlmavaid arutelusid, mida kodanikualgatus lihtsustab, hoolimata asjaolust, kas algatus suudab koguda miljon allkirja või mitte.

5.2 Komitee kordab oma toetust Euroopa kodanikualgatusele. Komitee on seisukohal, et Euroopa kodanikualgatuse nõuetekohane ja täielik rakendamine võib aidata vähendada lõhet ELi kodanike ja ELi institutsioonide vahel ning tunduvalt suurendada üldsuse osalemist liidu demokraatlikus elus. Samuti on see oluline samm ELi osalusdemokraatia laiemaks arenguks.

5.3 Komitee tunnustab tugevat institutsioonidevahelist toetust Euroopa kodanikualgatusele ja tunneb heameelt Euroopa Parlamendi, Regioonide Komitee ja Euroopa Ombudsmani esitatud muudatusettepanekute üle. Igal institutsioonil on oluline roll kodanikualgatuse kampaaniate ajal ja pärast nende lõppu, pakkudes abi ja dialoogi võimalusi institutsioonide ja korraldajate vahel.

5.4 Komitee soovitab igal liikmesriigil luua kontaktpunktid, et pakkuda teavet ja abi kodanikualgatuse korraldajatele algatusega seotud tehnilistes ja kampaaniat puudutavates küsimustes ning toetada Euroopa kodanikualgatust aktiivselt nii riigi kui ka kohalikul tasandil.

5.5 Euroopa kodanikualgatuse vahendi lihtsustamiseks ja tõhustamiseks esitab komitee allpool järgmised määruse muutmise ettepanekud.

5.5.1 Komisjoni roll ühelt poolt Euroopa kodanikualgatuse korraldajate institutsioonilise juhina ( 41 ) ja teiselt poolt registreerimise üle otsustajana tuleb hoida lahus. See on esmase tähtsusega, et lahendada võimalik huvide konflikt komisjonis ja soodustada Euroopa kodanikualgatuse vahendi täielikku ja tulemuslikku rakendamist. Komitee on loomulik kandidaat, täitmaks institutsioonilise juhi rolli.

5.5.2 Võiks olla rohkem võimalusi Euroopa kodanikualgatuste korraldajatega dialoogi pidamiseks nii kampaania ajal kui ka pärast selle lõppu, et suurendada kodanikualgatuse kampaania teemade poliitilist nähtavust. Seda eesmärki silmas pidades loodab komitee näha, et kõik ELi institutsioonid osaleksid võrdselt korraldajatele algatuste esitlemiseks ja arutamiseks võimaluste loomisel, võttes eeskujuks komitee, kes kutsub kodanikualgatuste korraldajaid aruteludele oma Euroopa kodanikualgatuse töörühmas, sektsioonides ja täiskogu istungjärkudel. Euroopa Parlamendi täiskogu istungjärgud on dialoogi võimaluste loomisel kesksel kohal.

5.5.3 Edukatele algatustele tuleb tagada asjakohased järelmeetmed. Komisjoni algatusõigust nõuetekohaselt austades palub komitee komisjonil koostada 12 kuu jooksul pärast kampaania lõppu seadusandlik ettepanek või esitada täielikud põhjendused oma otsuse kohta loobuda ettepaneku väljatöötamisest.

5.5.4 Lisaks kuulamistele Euroopa Parlamendis ja komisjoni kohtumistele Euroopa kodanikualgatuste korraldajatega peaks komisjon looma algatuste korraldajatega ka tihedamad sidemed. Selleks tuleb algatuse korraldajad kaasata tegevustesse, mis toimuvad seoses eduka kodanikualgatuse teemaga pärast seda, kui komisjon on esitanud oma esmase arvamuse.

5.5.5 Õige tasakaalu tagamiseks ülesannete ja pädevuste vahel pooldab komitee arvamust, mida kodanikuühiskond väljendas komitees toimunud kuulamisel, st parlament peaks edaspidigi olema edukaid Euroopa kodanikualgatusi käsitlevate avalike kuulamiste ainukorraldaja.

5.5.6 Iga komisjoni otsust algatuse registreerimisest keelduda tuleks täpselt ja selgelt põhjendada, hoolimata sellest, kas tegu on osalise või täieliku keeldumisega.

5.5.7 Komitee tunnustab komisjoni ettepanekut võimaldada ka osalist registreerimist. Selge ja arusaadava kodanikualgatuse registreerimise korra ja kriteeriumite vastuvõtmise huvides tuleks registreerimise kohta aga vastu võtta üks otsus. Komisjon võiks anda algatuse korraldajatele nõu nende ettepaneku õigusliku aluse kohta enne ettepaneku esitamist ning soovitada võimalikke lahendusi, et vältida tagasilükkamist.

5.5.8 Komitee jälgib arutelusid Euroopa kodanikualgatuste toetamise ja nendes osalemiseks nõutava vanusepiiri alandamise üle. Komitee mõistab, et see teema tõstatab hulgaliselt küsimusi, kuid samas tunnistab ta vajadust edasise arutelu järele.

5.5.9 Väga tähtis on, et Euroopa kodanikualgatuse läbivaatamise perioodiks jääks kolm aastat. Seda on vaja tingituna kodanikualgatuse olulisusest ELi demokraatia jaoks ning võttes arvesse selle hiljutist kasutuselevõttu ja praegu õigusakti läbivaatamisest tulenevate muudatuste rakendamiseks vajalikku aega.

5.5.10 Euroopa kodanikualgatusega seonduvaid teavitamise ja teadlikkuse suurendamise protsesse tuleks tõhustada. See peab toimuma eelkõige sihipäraste kampaaniate kaudu, mida edendavad komisjon ja liikmesriigid. Sellega seoses teeb komitee samuti ettepaneku võimaldada korraldajate rühmal teavitada asjast huvitatud toetajaid kampaania raames toimunud arengutest ja saavutatud tulemustest (eeldusel, et toetajad on selleks andnud eelneva nõusoleku). Sama kehtib komisjoni kohta, kes peab paremini tutvustama edukate algatuste järelmeetmeid ning teavitama esimesena korraldajate rühma.

5.5.11 Komiteel on heameel, et Euroopa Komisjon tunnistab vajadust tõlketeenuse järele, mida komitee on pakkunud 2015. aastast alates. Pakutav tõlketeenus peaks sisaldama ka kodanikualgatuse ettepaneku lisade tõlkimist ( 42 ) . See on tähtis, et aidata üldsusel paremini mõista algatuse ettepanekut.

5.5.12 Uurida tuleks uusi võimalusi veebis allkirjade kogumise ühendamiseks sotsiaal- ja digitaalse meediaga, et jõuda üha laiema publikuni.

Brüssel, 14. märts 2018 Euroopa Mjandus- ja Sotsiaalkomitee president Georges DASSIS

(1) ELT L 65, 11.3.2011, lk 1.

(2) ELT C 389, 21.10.2016, lk 35.

(3) Veebipõhine toetusavalduste kogumise tarkvara kujutab endast vahendit, mida komisjon pakub veebipõhiseks allkirjade kogumiseks tasuta. See vahend lihtsustab nii andmete kogumist kui ka kontrollimist riiklike ametiasutuste poolt. Veebipõhine kogumistarkvara on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 211/2011 ning Euroopa Komisoni rakendusmäärusega (EL) nr 1179/2011: https://joinup.ec.europa.eu/software/ocs/description.

(4) Komitee juhatuse 14. oktoobri 2014. aasta otsus siseste kriteeriumite kohta korraldajate kutsumiseks täiskogu istungjärkudele ja sektsioonide koosolekutele.

(5) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 13. juuli 2016. aasta arvamuse „Euroopa kodanikualgatus (läbivaatamine)“ (omaalgatuslik arvamus) punkt 1.4.5.

(6) Komitee korraldas uue Euroopa kodanikualgatuse ettepaneku üle avaliku arutelu kodanikuühiskonna organisatsioonidega 12. detsembril 2017.

(7) Lisade tähtsuse arutamiseks vt kohtuasi T-529/13, Izsák ja Dabis vs. komisjon, punktid 47–58.

(8) Euroopa Liidu lepingu artikli 11 lõige 4 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 24 lõige 1.

(9) Määrus (EL) nr 211/2011.

(10) Kõigis liikmesriikides on valimisõigusliku vanuse alampiir 18 aastat, välja arvatud Austrias, kus see on 16 aastat.

(11) Kodanike komitee tuleb moodustada vähemalt seitsmest ELi kodanikust, kes on seitsme eri liikmesriigi elanikud.

(12) Algatust tuleb kirjeldada maksimaalselt 800 tähemärgiga (100 pealkirja jaoks, 200 kirjelduse jaoks ja 500 eesmärkide selgituseks).

(13) Määruse (EL) nr 211/2011 artikli 4 lõige 2. Kõige olulisem on artikli 4 lõike 2 punkt b, milles sätestatakse, et algatuse, mille korraldamiseks ettepanek on tehtud, ükski osa ei jää ilmselgelt välja komisjoni volituste ulatusest, mille kohaselt komisjon on pädev esitama liidu õigusakti ettepaneku aluslepingute rakendamiseks. Hinnangu saamiseks komisjoni registreerimisotsuste kohta vt James Organ, „Decommissioning direct democracy? A critical analysis of Commission decision-making on the legal admissibility of European Citizens Initiative proposals“, 10 EuConst (2014), 422–443.

(14) Määruse (EL) nr 211/2011 artikkel 6. Määruses nähakse ette, et kõnealuse protsessi eest vastutavad selle liikmesriigi pädevad ametiasutused, kus toetusavaldusi kogutakse.

(15) Määrusega nähakse ette kohustus saavutada allakirjutanute miinimumarv, mis on proportsionaalne liikmesriigi elanike arvuga http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/signatories?lg=et.

(16) Määruse (EL) nr 211/2011 artikkel 15.

(17) Edukad on olnud järgmised algatused: „Vesi ja kanalisatsioon on inimõigus! Vesi on avalik hüve, mitte kaup!“, „Stop vivisection“, „One of us“ ja „Keelustada glüfosaat ning kaitsta inimesi ja keskkonda toksiliste pestitsiidide eest“: http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/initiatives/successful.

(18) Komisjoni teatis, milles käsitletakse Euroopa kodanikualgatust „Keelustada glüfosaat ning kaitsta inimesi ja keskkonda toksiliste pestitsiidide eest“, C(2017) 8414 final. 1. veebruaril 2018 võttis komisjon samuti vastu ettepaneku joogivee direktiivi läbivaatamise kohta vastusena kodanikualgatusele „Right2Water“.

(19) Euroopa kodanikualgatuse päev on komitee korraldatav iga-aastane konverents. Ürituse Euroopa kodanikualgatuse päev 2017 partnerid olid Euroopa Regioonide Komitee, Euroopa kodanikualgatuse kampaania, Euroopa Kodanike Teenistus, Liverpooli ülikooli õigus- ja sotsiaalse õigluse teaduskond, Democracy International, Initiative and Referendum Institute Europe ja People2power. Avaistungil teatas Euroopa kodanikualgatuse läbivaatamisest komisjoni esimene asepresident Frans Timmermans.

(20) Esimene Euroopa kodanikualgatuse päev toimus 30. märtsil 2012, üks päev enne kodanikualgatuse määruse jõustumist. Seejärel on komitee korraldanud veel kuus üritust, mis toimuvad iga aasta aprillis. Seitsmes, 2018. aasta üritus leiab aset 10. aprillil.

(21) Täpsemat teavet annab komitee väljaanne „Euroopa kodanikualgatuse kasutajatugi Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees“.

(22) Vt allmärkus 4.

(23) Komitee omaalgatuslik arvamus teemal „Euroopa kodanikualgatus (läbivaatamine)“ (ELT C 389, 21.10.2016, lk 35 ).

(24) Euroopa Parlamendi uuringuteenistus, „Euroopa kodanikualgatuse rakendamine. Esimese kolme aasta kogemus“, 2015.

(25) Euroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta resolutsioon Euroopa kodanikualgatuse kohta (2014/2257(INI)). Raportöör György Schöpflin: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2015-0382+0+DOC+XML+V0//ET.

(26) Raporti projekt – Euroopa kodanikualgatust käsitleva määruse (EL) nr 211/2011 läbivaatamine, 11.9.2017: http://www.europarl.europa.eu/committees/et/afco/draft-reports.html?ufolderComCode=AFCO&ufolderLegId=8&ufolderId=09289&linkedDocument=true&urefProcYear=&urefProcNum=&urefProcCode=.

(27) Juhtum OI/9/2013/TN, alguskuupäev 18.12.2013 ja otsuse kuupäev 4.3.2015: http://www.ombudsman.europa.eu/et/cases/decision.faces/it/59205/html.bookmark.

(28) Juhtum SI/6/2017/KR, kiri kuupäevaga 11.7.2017:

https://www.ombudsman.europa.eu/cases/correspondence.faces/et/81311/html.bookmark.

(29) Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa kodanikualgatus“ (ELT C 423, 17.12.2015, lk 1).

(30) Eriti Euroopa Kohtu otsus kuupäevaga 3.2.2017 kohtuasjas T-646/13 („Minority SafePack“), kuupäevaga 10.5.2017 kohtuasjas T-754/14 („Stop TTIP“) ning kuupäevaga 12.9.2017 kohtuasjas C-589/15 P („Miljon allkirja solidaarse Euroopa toetuseks“).

(31) Otsus juhtumis 1086/2017/PMC kuupäevaga 4.10.2017 („Mum, Dad & Kids“), juhtumis 1609/2016/JAS kuupäevaga 18.4.2017 („Stop vivisection“) ning kaebus 402/2014/PMC (konfidentsiaalne) kuupäevaga 3.3.2015 ja kaebus 2071/2013/EIS kohta, kuupäevaga 12.12.2014 („Stop vivisection“).

(32) Komitee arvamus „Lissaboni lepingu rakendamine: osalusdemokraatia ja Euroopa kodanikualgatus (artikkel 11)“ (ELT C 354, 28.12.2010, lk 59).

Komitee arvamus Euroopa kodanikualgatuse kohta (ELT C 44, 11.2.2011, lk 182).

Komitee omaalgatuslik arvamus „Euroopa kodanikualgatus (läbivaatamine)“ (ELT C 389, 21.10.2016, lk 35).

(33) Komitees loodi kodanikualgatuse ajutine töörühm 2013. aasta oktoobris, et anda poliitilisi suuniseid algatuse kohta ja jälgida selle valdkonna arengut.

(34) http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/qe-04-15-566-et-n.pdf.

(35) http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/qe-04-15-149-et-n.pdf.

(36) http://www.eesc.europa.eu/eptac/en.

(37) Vt allmärkus 4.

(38) 2. veebruaril 2014 saatis komitee toonane president Henri Malosse ametliku kirja Euroopa Parlamendi presidendile Martin Schulzile, milles näitas üles komitee huvi saada regulaarselt kutse edukate kodanikualgatuste üle toimuvatele avalikele kuulamistele.

(39) C. Berg, J. Tomson, „An ECI that works! Learning from the first two years of the European Citizens' Initiative“, 2014: http://ecithatworks.org/.

(40) Veel hiljutisi artikleid: Organ, „EU Citizen Participation, openness and the European Citizens Initiative: the TTIP legacy“, 54 CMLRev 1713–1748 (2017); Karatzia, „The European Citizens Initiative and the EU institutional balance: On realism and the possibilities of affecting EU lawmaking“, 54 CML Rev. (2017), 177–208; Vogiatzis, „Between discretion and control: Reflections on the institutional position of the Commission within the European citizens' initiative process“, European Law Journal 2017; 23; 250–271.

(41) Vt komitee arvamus Euroopa kodanikualgatuse kohta, punktid 1.2 ja 4.3.2 (ELT C 44, 11.2.2011, lk 182).

(42) Lisade tähtsuse arutamiseks vt kohtuasi T-529/13, Izsák ja Dabis vs. komisjon, punktid 47–58.