LISA Ettepanek: EUROOPA PARLIAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/87/EÜ /* COM/2013/0622 final */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Nõukogu 4. oktoobri 1982. aasta direktiiviga 82/714/EMÜ (millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded)[1] kehtestati siseveelaevade tehniliste tunnistuste väljastamise ühtlustatud tingimused kõigis liikmesriikides, välja arvatud Reinil toimuva laevaliikluse osas. Direktiivi 82/714/EMÜ lisades sätestatud tehnilistesse nõuetesse on suures osas inkorporeeritud Reini laevakontrolli määruses (1982. aastal Reini laevaliikluse keskkomisjoni (CCNR) poolt heakskiidetud versioonis) sisalduvad sätted. Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni artikli 22 kohaseid sõidukõlblikkuse tunnistuste väljastamise tingimusi ja tehnilisi nõudeid on kõige sagedamini esinevate laevaliikide osas sellest ajast alates korrapäraselt läbi vaadatud ning need on tunnistatud vastavaks tehnoloogia praegusele arengule. Konkurentsi ja turvalisusega seonduvatel põhjustel ning eelkõige ühtlustamise edendamiseks Euroopa tasandil sooviti kehtestada selliste tehniliste nõuete raamistik kogu ELi siseveeteede võrgu jaoks. Seepärast tagatakse direktiiviga 2006/87/EÜ,[2] millega on asendatud direktiiv 82/714/EMÜ, et liidu sõidukõlblikkuse tunnistused, mis tõendavad iga liiki laevade täielikku vastavust eespool nimetatud muudetud tehnilistele nõuetele, kehtivad kõigil ELi siseveeteedel, sealhulgas Reinil, ning et Reini sõidukõlblikkuse tunnistused kehtivad kõigil ELi siseveeteedel. Direktiivi 2006/87/EÜ artikli 3 kohaselt peab Reinil (R-tsoon) tegutsevatel laevadel olema: – kas Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni artikli 22 kohaselt välja antud tunnistus või – ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistus, mis on välja antud või mida on uuendatud pärast 30. detsembrit 2008 ning mis tõendab veesõiduki täielikku vastavust direktiivi 2006/87/EÜ II lisas sätestatud tehnilistele nõuetele, mis kooskõlas kohaldatavate eeskirjade ja menetlustega peavad olema võrdväärsed eespool nimetatud konventsiooni rakendamisel sätestatud tehniliste nõuetega, ilma et see piiraks II lisas (ülemineku- ja lõppsätted) sisalduvate üleminekusätete kohaldamist. Nende kahe tunnistuse võrdväärsust on siiski raske tagada. Need on seotud kahe erineva õigusraamistikuga, mis kumbki põhineb omaette standardikogumitel vastavalt oma konkreetsetele eeskirjadele ja menetlustele. Ohutuse huvides ja võrdsete võimaluste saavutamiseks on vaja võtta kasutusele üks ühtne tehniliste standardite kogum. See suurendaks õiguskindlust ja tagaks tehnika arengust tulenevate tehniliste kohanduste rakendamise mõistliku ajavahemiku jooksul, nii et ELi kõigil siseveeteedel on tagatud kõrged ohutusnõuded ning et ei takistata innovatsiooni kõnealuses valdkonnas. Kuna eespool osutatud kaks õigussüsteemi toimivad oma eeskirjade ja korra kohaselt, on ühe ühtse tehniliste standardite kogumi kasutuselevõtul võimalik edu saavutada vaid etapiviisiliselt. Esimese sammuna on oluline eraldada otsuste tegemist käsitlevad eeskirjad neist, mis on üldisemad – mitte ELile eriomased –, menetlusliku või tehnilise iseloomuga. Direktiivi praeguses versioonis ei ole need sätted korralikult eraldatud, mis teeb raskeks sellise ühtse tehnilise standardi välja töötamise, mida saaks kohaldada mõlemas õigussüsteemis. Teise sammuna on oluline luua asjakohased struktuurid, mis võimaldavad ELil ja Reini laevaliikluse keskkomisjonil (CCNR) välja töötada ühised tehnilised standardid ja neid hallata. Seepärast on vaja luua sihtotstarbeline struktuur koos vajaliku oskusteabega, et välja töötada tehnilised standardid, kaasates ELi ja CCNRi liikmesriigid ning muud huvitatud rahvusvahelised organisatsioonid. Sel eesmärgil kirjutasid komisjoni talitused ja CCNRi peasekretariaat 22. mail 2013 alla halduskokkuleppele, milles väljendatakse mõlema osapoole kavatsust luua selleks sihtotstarbeline komitee CCNRi egiidi all. Kõnealune komitee on avatud ELi ja CCNRi liikmesriike esindavatele ekspertidele ning võimaldab ka teiste sidusrühmade piisavat osalemist. See komitee peaks välja töötama tehnilised standardid. Kui see eriotstarbeline komitee luuakse, peaks ta alustama tehniliste standardite väljatöötamist. Käesoleva ettepanekuga antakse komisjonile võimalus võtta arvesse sihtotstarbelise komitee poolt välja töötatud tehnilisi standardeid, viidates neile standarditele siis, kui kohandatakse käesolevasse direktiivi lisatud tehnilisi nõudeid, et võtta arvesse tehnoloogia arengut või rahvusvaheliste organisatsioonide töötulemusi. Kui CCNR tegutseb kooskõlas 22. mai 2013. aasta halduskokkuleppega samamoodi Reini laevakontrolli määruse kohandamisel, mis võimaldab käesolevas määruses viidata ka kõnealuse uue sui generis komitee standarditele, muutuvad siseveelaevade tehniliste standardite haldamise menetlused sujuvamaks ning ELi ja Reini laevaliikluse keskkomisjoni õigussüsteemide vahel on võimalik saavutada standardite täielik ühtsus. Samuti on muudatusi, mis on seotud asjaoluga, et direktiiv 2006/87/EÜ vaadatakse läbi esimest korda pärast Lissaboni lepingu jõustumist: oli vaja lisada uued eeskirjad delegeeritud ja rakendusvolituste kohta. 2. HUVITATUD OSAPOOLTEGA PEETUD KONSULTATSIOONIDE TULEMUSED Komisjon kutsus 1. märtsil 2013 kokku koosoleku, kus osalesid liikmesriikide valitsustes ja EMPs siseveeteede laevaliikluse eest vastutavate asutuste juhid ja jõekomisjonide peasekretärid. Enamasti toetasid koosolekust osavõtjad halduskorra läbivaatamisel kasutatud üldist lähenemisviisi, et lihtsustada tehniliste standardite ajakohastamist siseveeliikluses. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Siseveelaevade tehnilised nõuded on sätestatud direktiivi 2006/87/EÜ puhul II lisas. Kavandatavas direktiivis korraldatakse lisade sisu ümber nii, et need hõlmavad üksnes tehnilise või haldusliku iseloomuga aspekte. Otsustamismehhanismi käsitlevad aspektid integreeritakse direktiivi põhiteksti. See puudutab peamiselt järgmisi sätteid: – võrdväärsus ja erandid (artikkel 18), lisade kohandamine (artikkel 22), – tehniliste ülevaatuste läbiviimine (artikkel 9). Käesolevas ettepanekus kasutatakse lähenemisviisi, mille kohaselt delegeeritakse komisjonile õigus kohandada käesoleva direktiivi lisasid, et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut või rahvusvaheliste organisatsioonide, eelkõige Reini laevaliikluse keskkomisjoni tööst tulenevaid arenguid kõnealuses valdkonnas. Eelkõige tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kohandada lisasid, sealhulgas muuta käesoleva direktiivi lisades sätestatud dokumentide näidiseid, ning võtta vastu või muuta haldusjuhendeid. Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva direktiivi rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused selleks, et ta saaks lubada konkreetsetele veesõidukitele teatavaid erandeid tehnilistest nõuetest, volitada klassifikatsiooniühinguid ja kiita heaks teatavad täiendavad tehnilised nõuded veesõidukitele teatavates tsoonides, mis ei ole ühenduses teise liikmesriigi laevatatavate siseveeteedega. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes. 4. MÕJU EELARVELE Käesoleval direktiivil ei ole finantsmõju. Teatavaid käesoleva direktiiviga seotud meetmeid finantseeritakse muude põhiõigusaktide raames. 2013/0302 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/87/EÜ EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artikli 91 lõiget 1, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[3], võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[4], toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt[5] ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/87/EÜ[6] on kehtestatud siseveelaevade tehniliste tunnistuste väljastamise ühtlustatud tingimused kogu liidu siseveeteedel sõitvatele laevadele. (2) Reini jõel sõitvatele laevadele on tehnilised nõuded kehtestanud Reini laevaliikluse keskkomisjon (CCNR). (3) Direktiivi 2006/87/EÜ lisades sätestatud tehnilistesse nõuetesse on suures osas inkorporeeritud Reini laevakontrolli määrustes (Reini laevaliikluse keskkomisjoni poolt 2004. aastal heakskiidetud versioonis) sisalduvad sätted. Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni artikli 22 kohased sõidukõlblikkuse tunnistuste väljastamise tingimused ja tehnilised nõuded vaadatakse korrapäraselt läbi ning need on tunnistatud tehnoloogia praegusele arengule vastavaks. (4) Kahe erineva eeskirjade kogumi järgimine – üht nende tunnistuste puhul, mida antakse välja Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni artikli 22 kohaselt ning teist liidu sõidukõlblikkuse tunnistuse puhul – ei taga õiguskindlust ja ohutust. (5) Selleks et saavutada ühtlus liidu tasandil ning vältida konkurentsi moonutamist ja ohutustasemete erinevust tuleks kogu liidu siseveeteede võrgus kohaldada ühesuguseid tehnilisi nõudeid, mida tuleks korrapäraselt ajakohastada. (6) Kuna Reini laevaliikluse keskkomisjon on kogunud märkimisväärsed ekspertteadmised siseveelaevade tehniliste nõuete ajakohastamisel, tuleks neid teadmisi täiel määral kasutada liidu siseveeteede võrgus. (9) Liidu sõidukõlblikkuse tunnistused, mis tõendavad laevade täielikku vastavust tehnilistele nõuetele, peaksid kehtima kõigil liidu siseveeteedel. (10) Soovitav on tagada suurem ühtlustatuse tase nende tingimuste osas, mille alusel liikmesriigid väljastavad täiendavaid liidu sõidukõlblikkuse tunnistusi tegutsemiseks 1. ja 2. tsooni veeteedel (suudmealad) ning samuti 4. tsooni veeteedel. (11) Ohutuse huvides peaksid nõuded olema väga suures ulatuses ühtlustatud ning see ei tohi liidu siseveeteedel ohutusnõuded vähendada. Liikmesriikidel tuleks siiski lubada kehtestada pärast komisjoniga konsulteerimist erisätted, millega kehtestatakse täiendavad või vähendatud tehnilised nõuded tegutsemiseks teatavates tsoonides, tingimusel et sellised meetmed piirduvad konkreetsete teemadega, mis on sätestatud III ja IV lisas. (12) Liikmesriikidel peaks olema võimalus teha erandeid käesoleva direktiivi sätetest teatavatel juhtudel, mis on seotud laevatatavate veeteedega, mis ei ole siseveeteede kaudu ühenduses teiste liikmesriikide veeteedega, või teatavate veesõidukite puhul, mis tegutsevad üksnes riigisisestel veeteedel. (13) Liikmesriikidel peaks samuti olema võimalus teha teatud konkreetsetele veesõidukitele erandeid käesoleva direktiivi sätetest, et kaasata alternatiivseid lähenemisviise, edendada innovatsiooni ja ära hoida põhjendamatuid kulusid. (15) Liidu sõidukõlblikkuse tunnistus tuleks väljastada veesõidukile, mis on enne kasutuselevõtmist läbinud tehnilise ülevaatuse. Tehnilist ülevaatust tuleks kasutada selleks, et kontrollida, kas veesõiduk vastab käesolevas direktiivis sätestatud tehnilistele nõuetele. Liikmesriikide pädevatele asutustele tuleks anda võimalus teha igal ajal täiendavat kontrolli, et veenduda, et veesõiduki füüsiline seisund vastab liidu sõidukõlblikkuse tunnistusele. (16) Teatavas ajalises ulatuses ning vastavalt asjaomase veesõiduki kategooriale on asjakohane määrata igal konkreetsel juhul kindlaks liidu sõidukõlblikkuse tunnistuse kehtivusaeg. (17) On vaja kehtestada teatavates piirides üksikasjalikud eeskirjad liidu sõidukõlblikkuse tunnistuse asendamise, uuendamise, kehtivusaja pikendamise ja uue tunnistuse väljaandmise kohta, et säilitada siseveeliikluses ohutuse kõrge tase. (18) Laevade suhtes, mida käesolev direktiiv ei hõlma, peavad jõusse jääma Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/100/EÜ[7] sätestatud meetmed. (19) Nende veesõidukite suhtes, mis on juba kasutusse võetud, kuid millel ei ole liidu sõidukõlblikkuse tunnistust, tuleks kohaldada üleminekukorda, kui neile tehakse esimest tehnilist ülevaatust käesoleva direktiiviga kehtestatud muudetud tehniliste nõuete alusel. (20) Tuleks välja anda siduvad haldusjuhendid, et kehtestada üksikasjalikud eeskirjad tehniliste nõuete ühtlustatud rakendamiseks. (21) Muudatusi tehnilistes nõuetes tuleb arvesse võtta siseveeliikluse ohutuse huvides ja tunnistuste võrdväärsuse tagamiseks. Sel eesmärgil tuleks komisjonile anda kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 õigus võtta vastu õigusakte, et teha käesoleva direktiivi lisades muudatusi vastavalt teaduse ja tehnika arengule või võtta arvesse rahvusvaheliste organisatsioonide, eelkõige Reini laevaliikluse keskkomisjoni tööst tulenevaid arenguid kõnealuses valdkonnas. Eriti oluline on, et komisjon viiks ettevalmistustöö käigus läbi asjakohased konsulteerimised, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide samaaegse, õigeaegse ja nõuetekohase esitamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (22) Selleks et kaasata alternatiivseid lähenemisviise, edendada innovatsiooni, ära hoida põhjendamatuid kulusid, sätestada tunnistuste väljaandmise tõhus menetlus või et võtta arvesse piirkondlikke eriolusid, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused eriotstarbelistele veesõidukitele teatavate erandite tegemiseks tehnilistest nõuetest, klassifikatsiooniühingute volitamiseks ja teatavate täiendavate või vähendatud tehniliste nõuete kehtestamiseks laevade puhul, mis tegutsevad teatavates sellistes tsoonides, mis ei ole ühenduses teise liikmesriigi laevatatavate siseveeteedega. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 182/2011[8]. (26) Direktiiv 2006/87/EÜ tuleks seepärast kehtetuks tunnistada, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Veeteede liigitus Käesoleva direktiivi tähenduses liigitatakse Euroopa Liidu siseveeteed järgmiselt: a) 1., 2., 3. ja 4. tsoon: i) 1. ja 2. tsoon: I lisa 1. peatükis loetletud veeteed; ii) 3. tsoon: I lisa 2. peatükis loetletud veeteed; iii) 4. tsoon: I lisa 3. peatükis loetletud veeteed; b) R-tsoon: need punktis a nimetatud veeteed, millele tuleb tunnistused välja anda vastavalt Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni artiklile 22, nagu see artikkel on sõnastatud käesoleva direktiivi jõustumisel. Artikkel 2 Mõisted ja reguleerimisala 1. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: (a) „veesõiduk” – laev või ujuvmehhanism; (b) „laev” – sisevee- või merelaev; (c) „puksiir” – spetsiaalselt pukseerimiseks ehitatud laev; (d) „tõukurpuksiir” – spetsiaalselt tõugatava koosseisu edasilükkamiseks ehitatud laev; (e) „reisilaev” – ühepäevareiside laev või kajutitega laev, mis on ehitatud ja varustatud nii, et see saab vedada rohkem kui 12 reisijat; (f) „ujuvmehhanism” – ujuvalus, millel on tööseadmed, nagu kraanad, süvendustehnika, vaiarammid või tõstukid; (g) „lõbusõidulaev” – laev, mis pole reisilaev ja mis on mõeldud spordiks või vaba aja veetmiseks; (h) „veeväljasurve” – laeva poolt välja tõrjutava vee ruumala kuupmeetrites; (i) „pikkus (L)” laevakere maksimaalne pikkus ilma rooli ja pukspriidita; (j) „laius (B)” – laevakere suurim laius meetrites katteplaadistuse välisservast mõõdetuna (arvestamata sõurattaid, kaitsereelinguid jms); (k) „süvis (T)” – vertikaalne vahemaa meetrites laevakere kõige madalama punkti (arvestamata kiilu või muid püsivalt kinnitatud objekte) ja suurima süvise veetasandi vahel; (l) „klassifikatsiooniühing” – artiklis 9 osutatud kriteeriumide ja menetluste kohaselt volitatud klassifikatsiooniühing; (m) „liidu sõidukõlblikkuse tunnistus” – pädeva asutuse poolt siseveelaevale väljastatud tunnistus, mis kinnitab vastavust käesoleva direktiivi tehnilistele nõuetele. 2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse järgmiste veesõidukite suhtes: a) laevad, mille pikkus (L) on vähemalt 20 meetrit, b) laevad, mille pikkusest (L), laiusest (B) ja süvisest (T) tulenev maht on vähemalt 100 m3. 3. Käesolevat direktiivi kohaldatakse ka järgmiste veesõidukite suhtes: a) lõikes 1 osutatud veesõidukite vedamiseks või tõukamiseks või ujuvmehhanismide vedamiseks või tõukamiseks ettenähtud vedur- ja tõukurpuksiirid või selliste veesõidukite või ujuvmehhanismide pardas pukseerimiseks ettenähtud vedur- ja tõukurpuksiirid; b) reisijate veoks ettenähtud laevad, mis võivad lisaks laevaperele vedada rohkem kui 12 reisijat; c) ujuvmehhanismid. 4. Käesolevat direktiivi ei kohaldata järgmiste veesõidukite suhtes: a) parvlaevad, b) sõjalaevad, c) merelaevad, sealhulgas mere vedur- ja tõukurpuksiirid, mis i) tegutsevad või omavad kodusadamat loodetealal; ii) tegutsevad siseveeteedel ajutiselt, tingimusel et neil on: – tunnistus, mis tõendab vastavust 1974. aasta rahvusvahelisele konventsioonile inimelude ohutusest merel (SOLAS), või võrdväärne tunnistus, või tunnistus, mis tõendab vastavust 1966. aasta rahvusvahelisele laadungimärgi konventsioonile, või võrdväärne tunnistus, ja rahvusvaheline naftareostuse vältimise (IOPP) tunnistus, mis tõendab vastavust 1973. aasta rahvusvahelisele konventsioonile merereostuse vältimiseks laevadelt (MARPOL); või – kõigi esimeses taandes nimetatud konventsioonide reguleerimisalast välja jäävate reisilaevade puhul vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivile 2009/45/EÜ (reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta (uuesti sõnastatud))[9] välja antud tunnistus reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta; või – kõigi esimeses taandes nimetatud konventsioonide reguleerimisalast välja jäävate lõbusõidulaevade puhul lipuriigi tunnistus. Artikkel 3 Tunnistuse omamise kohustus 1. Artiklis 1 osutatud liidu siseveeteedel tegutsevatel veesõidukitel peab olema: a) kui need tegutsevad R-tsooni veeteel: – kas Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni artikli 22 kohaselt välja antud tunnistus või – liidu sõidukõlblikkuse tunnistus, mis, ilma et see piiraks II lisas sisalduvate üleminekusätete kohaldamist, tõendab veesõiduki täielikku vastavust II lisas sätestatud tehnilistele nõuetele, mis kooskõlas kohaldatavate eeskirjade ja menetlustega peavad olema võrdväärsed Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni rakendamisel sätestatud tehniliste nõuetega; b) kui need tegutsevad muudel veeteedel, liidu sõidukõlblikkuse tunnistus, sealhulgas peavad nad vajaduse korral täitma artiklis 5 osutatud nõudeid. 2. Liidu sõidukõlblikkuse tunnistus koostatakse V lisa I osas esitatud näidise alusel ja antakse välja vastavalt käesolevale direktiivile. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 24, et muuta kõnealust näidist, kui see on vajalik selleks, et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut, ühtlustada haldusnõudeid või võtta arvesse rahvusvaheliste organisatsioonide, eelkõige Reini laevaliikluse keskkomisjoni tööst tulenevaid arenguid kõnealuses valdkonnas. Artikkel 4 Täiendavad liidu sõidukõlblikkuse tunnistused 1. Kõik veesõidukid, millel on Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni artikli 22 kohaselt välja antud kehtiv tunnistus, võivad vastavalt käesoleva direktiivi artikli 5 lõikele 5 tegutseda liidu veeteedel, omades vaid seda tunnistust. 2. Kõigile veesõidukitele, millel on lõikes 1 osutatud tunnistus, antakse aga lisaks täiendav liidu sõidukõlblikkuse tunnistus: a) kui need tegutsevad 3. ja 4. tsooni veeteedel ja soovivad kasutada nende veeteede suhtes kohaldatavaid vähendatud tehnilisi nõudeid; b) kui need tegutsevad 1. ja 2. tsooni veeteedel või reisilaevade puhul 3. tsooni veeteedel, mis ei ole ühenduses teise liikmesriigi laevatatavate siseveeteedega, juhul kui asjaomane liikmesriik on vastu võtnud täiendavad tehnilised nõuded vastavalt artikli 5 lõigetele 1, 2 ja 3. 3. Täiendav liidu sõidukõlblikkuse tunnistus koostatakse V lisa II osas esitatud näidise alusel ja selle annab välja lõikes 1 osutatud tunnistuse väljaandmiseks pädev asutus asjaomaste veeteede osas pädevate asutuste sätestatud tingimustel. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et vajaduse korral muuta kõnealust näidist, et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut, ühtlustada haldusnõudeid või võtta arvesse rahvusvaheliste organisatsioonide, eelkõige Reini laevaliikluse keskkomisjoni tööst tulenevaid arenguid kõnealuses valdkonnas. Artikkel 5 Täiendavad või vähendatud tehnilised nõuded teatavatele tsoonidele 1. Liikmesriigid võivad pärast konsulteerimist komisjoniga ning vajaduse korral Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni nõuete alusel kehtestada oma territooriumi 1. ja 2. tsoonis tegutsevatele veesõidukitele lisaks II lisas sätestatud tehnilistele nõuetele täiendavaid nõudmisi. 2. Iga liikmesriik võib oma territooriumil 3. tsooni veeteedel, mis ei ole ühenduses teise liikmesriigi laevatatavate siseveeteedega, tegutsevate reislaevade osas säilitada lisaks II lisas sätestatud nõuetele kehtivad täiendavad tehnilised nõuded. Liikmesriik võib sellised täiendavad tehnilised nõuded vastu võtta lõikes 3 sätestatud korras. Täiendavaid nõudeid võib esitada vaid III lisas loetletule. 3. Liikmesriik teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike kavandatavatest täiendavatest nõuetest vähemalt kuus kuud enne nende kavandatud jõustumiskuupäeva. Komisjon kiidab täiendavad tehnilised nõuded heaks rakendusaktidega, mis on vastu võetud artikli 25 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt. 4. Vastavus nendele lisanõuetele märgitakse artiklis 3 osutatud liidu sõidukõlblikkuse tunnistusele või, kui kohaldatakse artikli 4 lõiget 2, täiendavale liidu sõidukõlblikkuse tunnistusele. Nimetatud vastavuse tõendit tunnustatakse liidu veeteedel vastavas tsoonis. 5. Kui II lisa 24a. peatükis ette nähtud üleminekusätete kohaldamise tulemuseks oleks liikmesriigi olemasolevate ohutusnõuete vähenemine, võib liikmesriik nimetatud üleminekusätete kohaldamisest loobuda sisevee-reisilaevade puhul, mis tegutsevad siseveeteedel, mis ei ole ühenduses teiste liikmesriikide laevatavate siseveeteedega. Nimetatud asjaoludel võib liikmesriik nõuda, et sellised laevad, mis tegutsevad tema mitte ühenduses olevatel siseveeteedel, vastaksid täielikult II lisas sätestatud tehnilistele nõuetele alates 30. detsembrist 2008. Esimeses lõigus viidatud võimalust kasutav liikmesriik teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike oma otsusest ning edastab komisjonile asjaomaste, siseveeteedel tegutsevatele reisilaevadele esitatavate riigi standardite üksikasjad. Vastavus nõuetele, mille liikmesriik on kehtestanud tegutsemiseks oma siseveeteedel, mis ei ole ühenduses teiste riikide veeteedega, märgitakse artiklis 3 osutatud liidu sõidukõlblikkuse tunnistusele või, kui kohaldatakse artikli 4 lõiget 2, täiendavale liidu sõidukõlblikkuse tunnistusele. 6. Veesõidukitele, mis tegutsevad ainult 4. tsooni veeteedel, võib esitada kõigi nimetatud tsooni veeteede suhtes II lisas määratletud vähendatud nõudeid. Vastavus kõnealustele vähendatud nõuetele märgitakse artiklis 3 osutatud liidu sõidukõlblikkuse tunnistusele. 7. Liikmesriigid võivad pärast komisjoniga konsulteerimist lubada II lisas sätestatud tehniliste nõuete osalist kohaldamist või kohaldada vähendatud nõudeid veesõidukite suhtes, mis tegutsevad ainult 3. ja 4. tsooni veeteedel asjaomase liikmesriigi territooriumil. Nõudeid võib vähendada või neid osaliselt kohaldada vaid IV lisas loetletu suhtes. Kui veesõiduki tehnilised omadused vastavad vähendatud tehnilistele nõuetele või osaliselt kohaldatavatele nõuetele, märgitakse see liidu sõidukõlblikkuse tunnistusele või, kui kohaldatakse artikli 4 lõiget 2, täiendavale liidu sõidukõlblikkuse tunnistusele. Liikmesriigid teavitavad komisjoni II lisas sätestatud tehniliste nõuete osalisest kohaldamisest või vähendatud nõuete kohaldamisest vähemalt kuus kuud enne nende jõustumist ning teavitavad sellest ka teisi liikmesriike. Artikkel 6 Erandid 1. Liikmesriigid võivad lubada erandeid käesoleva direktiivi täielikust või osalisest kohaldamisest: a) laevadele, vedur- ja tõukurpuksiiridele ja ujuvmehhanismidele, mis tegutsevad sellistel laevatatavatel veeteedel, mis ei ole siseveeteede kaudu ühenduses teiste liikmesriikide veeteedega; b) ainult riigisisestel veeteedel tegutsevatele kuni 350 tonnise kandevõimega veesõidukitele, mille kiil pandi maha enne 1. jaanuari 1950 ning mis ei ole kavandatud kaubaveoks ja mille veeväljasurve on väiksem kui 100 m3. 2. Liikmesriigid võivad oma riigisisestel veeteedel tegutsemise osas teha erandeid käesoleva direktiivi ühe või mitme sätte rakendamisest geograafiliselt piiratud aladel või sadamapiirkondades tehtavate reiside puhul. Need erandid ja reisid või piirkond, mille suhtes need kehtivad, märgitakse veesõiduki tunnistusele. 3. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike lõigete 1 ja 2 kohaselt lubatud eranditest. 4. Liikmesriik, kelle veeteedel ei tegutse lõigete 1 ja 2 kohaselt lubatud erandite tulemusel veesõidukid, mille suhtes kohaldatakse käesolevat direktiivi, ei pea järgima artikleid 8, 9 ja 11. Artikkel 7 Liidu sõidukõlblikkuse tunnistuste väljaandmine 1. Veesõidukitele, mille kiil on maha pandud alates [käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäev], antakse liidu sõidukõlblikkuse tunnistus, kui enne veesõiduki kasutuselevõtmist on läbi viidud tehniline ülevaatus, et kontrollida veesõiduki vastavust II lisas sätestatud tehnilistele nõuetele. 2. Veesõidukitele, mis ei kuulunud direktiivi 82/714/EMÜ reguleerimisalasse, kuid mille suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi artikli 2 lõikeid 2 ja 3, antakse liidu sõidukõlblikkuse tunnistus pärast tehnilist ülevaatust, mis viiakse läbi veesõiduki praeguse tunnistuse kehtivusaja lõppemisel, kuid igal juhul hiljemalt 30. detsembril 2018, et kontrollida veesõiduki vastavust II lisas sätestatud tehnilistele nõuetele. Kui mõnda II lisas sätestatud tehnilistest nõuetest ei täideta, märgitakse see liidu sõidukõlblikkuse tunnistusele. Tingimusel, et pädevad asutused ei loe neid puudujääke ilmset ohtu kujutavaks, võib käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud veesõiduk tegutsemist jätkata kuni veesõiduki komponendid või alad, mis olid nõuetele mittevastavaks tunnistatud, asendatakse või neid muudetakse; seejärel peavad nimetatud komponendid või alad II lisa tehnilistele nõuetele vastama. 3. Käesoleva artikli tähenduses loetakse ilmseks ohuks eelkõige olukorda, mis mõjutab nõudeid laeva ehitusliku konstruktsiooni tugevusele, veesõiduki navigeerimis- või manööverdamisvõimele või eriomadustele vastavalt II lisa kohastele tehnilistele nõuetele. II lisa tehnilistes nõuetes lubatud erandeid ei loeta ilmset ohtu kujutavaks puudujäägiks. Olemasolevate osade asendamist identsete osadega või tehnoloogiliselt ja konstruktsiooniliselt võrdväärsete osadega korralise paranduse ja hoolduse käigus ei loeta käesoleva artikli tähenduses asendamiseks. 4. Kui see on asjakohane, kontrollitakse veesõiduki vastavust artikli 5 lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud täiendavatele nõuetele käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud tehnilise ülevaatuse käigus või tehnilise ülevaatuse käigus, mis viiakse läbi veesõiduki omaniku taotlusel. Artikkel 8 Pädevad asutused 1. Liidu sõidukõlblikkuse tunnistusi võivad välja anda liikmesriikide pädevad asutused. 2. Iga liikmesriik koostab nimekirja neist pädevatest asutustest, kes liidu sõidukõlblikkuse tunnistusi välja annavad, ning edastab selle komisjonile ja teistele liikmesriikidele. 3. Pädevad asutused peavad VI lisas esitatud näidise kohast registrit, kuhu kannavad kõik liidu sõidukõlblikkuse tunnistused, mida nad välja annavad. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 24, et muuta kõnealust näidist, et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut, ühtlustada haldusnõudeid või võtta arvesse rahvusvaheliste organisatsioonide, eelkõige Reini laevaliikluse keskkomisjoni tööst tulenevaid arenguid kõnealuses valdkonnas. Artikkel 9 Tehniliste ülevaatuste läbiviimine 1. Artiklis 7 osutatud tehnilise ülevaatuse viivad läbi pädevad asutused. Kõnealused asutused võivad täielikult või osaliselt loobuda veesõiduki tehnilisest ülevaatusest, kui tunnustatud klassifikatsiooniühingu poolt välja antud kehtivast kinnitusest nähtub, et laev vastab täielikult või osaliselt II lisas sätestatud tehnilistele nõuetele. 2. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et volitada VII lisas loetletud tingimustele vastavaid klassifikatsiooniühinguid või volitus tühistada, lõikes 3 ja 4 sätestatud korra kohaselt. Sellised rakendusaktid võetakse vastu artikli 25 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt. 3. Volitamise taotluse esitab komisjonile see liikmesriik, kus on klassifikatsiooniühingu peakorter või harukontor, millel on luba välja anda tunnistusi, et veesõiduk vastab käesoleva direktiivi II lisa nõuetele. Kõnealuse taotlusega koos esitatakse kogu teave ja dokumentatsioon, mis on vajalik volitamise kriteeriumidele vastavuse kontrollimiseks. Iga liikmesriik võib nõuda ärakuulamist või täiendava teabe või dokumentide esitamist. 4. Iga liikmesriik võib esitada komisjonile taotluse volitus tühistada, kui ta arvab, et klassifikatsiooniühing ei vasta enam VII lisas sätestatud kriteeriumidele. Tühistamise taotlusega koos esitatakse taotlust toetav teave ja dokumentatsioon. 5. Kuni nende käesoleva direktiivi raames volituse andmiseni käsitatakse klassifikatsiooniühinguid, mida mõni liikmesriik on vastavalt nõukogu 22. novembri 1994. aasta direktiivile 94/57/EÜ[10] tunnustanud, volitanud ja andnud neile tegevusloa, volitatuna üksnes asjaomase liikmesriigi veeteedel tegutsevate veesõidukite suhtes. 6. Komisjon avaldab käesoleva artikli kohaselt volitatud klassifikatsiooniühingute nimekirja ja ajakohastab seda pidevalt. 7. Iga liikmesriik koostab nende asutuste nimekirja, kes on pädevad tehnilist ülevaatust läbi viima, ning edastab selle komisjonile ja teistele liikmesriikidele. 8. Iga liikmesriik järgib II lisas sätestatud erinõudeid kontrolliasutuse ja kontrolli läbiviimise taotluse suhtes. Artikkel 10 Liidu sõidukõlblikkuse tunnistuste kehtivus 1. Uute laevade puhul määravad pädevad asutused liidu sõidukõlblikkuse tunnistusele, mis on väljastatud käesoleva direktiivi sätete kohaselt, järgmise kehtivusaja: a) reisilaevadel mitte rohkem kui viis aastat; b) kõikidel muudel veesõidukitel mitte rohkem kui kümme aastat. Kehtivusaeg märgitakse liidu sõidukõlblikkuse tunnistusele. 2. Veesõidukitele, mis on enne tehnilist ülevaatust juba kasutuses, määrab pädev asutus liidu sõidukõlblikkuse tunnistuse kehtivusaja iga kord eraldi kontrolli tulemuste põhjal. Siiski ei tohi kehtivusaeg ületada lõikes 1 määratud ajavahemikke. 3. Iga liikmesriik võib II lisas kindlaks määratud juhtudel välja anda ajutisi liidu sõidukõlblikkuse tunnistusi. Ajutised liidu sõidukõlblikkuse tunnistused koostatakse vastavalt V lisa III osas esitatud näidisele. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 24, et muuta kõnealust näidist, et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut, ühtlustada haldusnõudeid või võtta arvesse rahvusvaheliste organisatsioonide, eelkõige Reini laevaliikluse keskkomisjoni tööst tulenevaid arenguid kõnealuses valdkonnas. Artikkel 11 Liidu sõidukõlblikkuse tunnistuste asendamine Iga liikmesriik sätestab tingimused, mille alusel saab asendada liidu sõidukõlblikkuse kehtiva tunnistuse, kui see on kaotatud või rikutud. Artikkel 12 Liidu sõidukõlblikkuse tunnistuste uuendamine 1. Kehtivusaja lõppemisel uuendatakse liidu sõidukõlblikkuse tunnistus vastavalt artiklis 7 sätestatud tingimustele. 2. Liidu sõidukõlblikkuse tunnistuste uuendamisel kohaldatakse veesõidukite suhtes II lisa 24. ja 24.a peatükis sisalduvaid üleminekusätteid ning samas kindlaks määratud tingimusi. Artikkel 13 Liidu sõidukõlblikkuse tunnistuse kehtivuse pikendamine Ametiasutus, mis liidu sõidukõlblikkuse tunnistuse välja andis või seda uuendas, võib selle kehtivust erandjuhtudel pikendada II lisa kohase tehnilise ülevaatuseta. Pikendamine märgitakse nimetatud tunnistusele. Artikkel 14 Uute liidu sõidukõlblikkuse tunnistuste väljaandmine Suuremate ümberehituste või kapitaalremondi korral, mis mõjutavad laeva ehitusliku konstruktsiooni tugevust, veesõiduki navigeerimis- või manööverdamisvõimet või II lisa kohaseid eriomadusi, läbib see veesõiduk enne järgmist sõitu uuesti artiklis 7 sätestatud tehnilise ülevaatuse. Pärast kõnealust ülevaatust antakse välja uus liidu sõidukõlblikkuse tunnistus, millele on märgitud veesõiduki tehnilised omadused, või tehakse vastavad parandused olemasolevale tunnistusele. Kui tunnistus antakse välja teises liikmesriigis kui selles, kus esialgne tunnistus välja anti või selle kehtivusaega pikendati, teavitatakse sellest ühe kuu jooksul tunnistuse väljaandnud või kehtivusaega pikendanud pädevat asutust. Artikkel 15 Väljaandmisest või uuendamisest keeldumine ning liidu sõidukõlblikkuse tunnistuste tühistamine 1. Kõik liidu sõidukõlblikkuse tunnistuse väljaandmisest või uuendamisest keeldumise otsused peavad olema põhjendatud. Veesõiduki omanikku teavitatakse otsusest ja põhjendustest ning asjaomases liikmesriigis kehtivast kaebemenetlusest ja selle tähtaegadest. 2. Liidu sõidukõlblikkuse tunnistuse välja andnud või uuendanud pädev asutus võib tühistada mis tahes kehtiva tunnistuse, kui veesõiduk ei vasta enam antud tunnistuses märgitud tehnilistele nõuetele. Artikkel 16 Täiendav ülevaatus 1. Liikmesriigi pädevad asutused võivad igal ajal kontrollida, kas veesõidukil on käesoleva direktiivi tingimuste kohaselt kehtiv tunnistus ning kas ta vastab tunnistusele märgitud nõuetele või kujutab endast ilmset ohtu selle pardal olevatele inimestele, keskkonnale või navigatsioonile. Pädevad asutused võtavad vajalikud meetmed vastavalt lõigetele 2–5. 2. Kui ametiasutused leiavad sellise kontrolli käigus, et tunnistust ei ole laeval kaasas, või et tunnistus on kehtetu või et veesõiduk ei vasta tunnistusel märgitud nõuetele, kuid et kehtetu tunnistus või nõuete mittetäitmine ei kujuta endast ilmset ohtu, peab laeva omanik või esindaja võtma olukorra parandamiseks kõik vajalikud meetmed. Seitsme päeva jooksul teatatakse sellest asutusele, kes tunnistuse väljastas või seda viimati uuendas. 3. Kui ametiasutused leiavad sellise ülevaatuse käigus, et asjaomane veesõiduk kujutab endast ilmset ohtu selle pardal olevatele inimestele, keskkonnale või navigatsioonile, võivad nad keelata sellel teekonda jätkata, kuni on võetud olukorra parandamiseks vajalikud meetmed. Nad võivad ka teha ettekirjutusi meetmete kohta, mis võimaldaksid veesõidukil pärast veotoimingute lõpetamist, kui see on asjakohane, ohutult edasi liikuda kohta, kus seda kontrollitakse või remonditakse. Seitsme päeva jooksul teatatakse sellest asutusele, kes tunnistuse väljastas või seda viimati uuendas. 4. Liikmesriik, kes on keelanud veesõidukil teekonda jätkata või on teatanud omanikule oma kavatsusest seda teha, kui leitud vigu ei kõrvaldata, teatab tehtud või kavatsetavast otsusest tunnistuse väljastanud või viimati uuendanud liikmesriigi ametiasutusele seitsme päeva jooksul. 5. Käesoleva direktiivi rakendamiseks võetud meetmete alusel veesõiduki liikumise peatamise otsus peab olema üksikasjalikult põhjendatud. Sellest teatatakse viivitamata asjaomasele osapoolele ning samal ajal informeeritakse teda kaebemenetlusest, mis liikmesriikides kehtivate õigusaktide alusel on tema käsutuses, ning selle tähtajast. Artikkel 17 Euroopa ühtne laeva identifitseerimisnumber Liidu sõidukõlblikkuse tunnistuse välja andnud pädev asutus kannab sellele tunnistusele Euroopa ühtse laeva identifitseerimisnumbri kooskõlas II lisa 2. peatükiga. Artikkel 18 Võrdväärsus ja erandid 1. Liikmesriik võib nõuda, et komisjon võtaks vastu rakendusaktid, millega võimaldatakse erandeid või tunnistatakse konkreetse veesõiduki puhul võrdväärseks tehnilised nõuded seoses järgmisega: a) muude materjalide, paigaldiste või seadmeüksuste kasutamine veesõidukil või nende olemasolu pardal või muude konstruktsiooniaspektide või paigutuse kasutamine, kui on osutatud II lisas; b) piiratud ajavahemikuks katseliselt liidu sõidukõlblikkuse ajutise tunnistuse väljastamine, mis sisaldab uusi tehnilisi nõudeid, mis erinevad II lisa II osa nõuetest, kui need tagavad võrdväärse ohutuse; c) erandite kohaldamine kontrolliasutuste poolt reisilaeva puhul seoses piiratud liikumisvõimega inimeste jaoks kavandatud aladega, kus II lisa 15. peatükis sätestatud erinõuete kohaldamist peetakse praktikas raskeks või kui see tekitab põhjendamatuid kulusid; d) muude kui II lisa 10. peatükis osutatud kustutusainete kasutamine; e) püsivalt paigaldatud tulekustutussüsteemide kasutamine objektide kaitseks; f) II lisa 24. peatüki kohaldamine veesõidukite suhtes, mis on ümber ehitatud üle 110 m pikkuseks; g) erandid II lisa 24. ja 24.a peatükis sätestatud nõuetest pärast üleminekusätete kehtivuse lõppemist, kui neid nõudeid on tehniliselt raske kohaldada või kui nende kohaldamine võiks kaasa tuua ebaproportsionaalseid kulusid; h) väiksemaid veekoguseid pritsivate süsteemide (muude kui II lisa 10. peatükis osutatud) standardite tunnustamine. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 25 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt. 2. Liikmesriikide pädevad asutused märgivad lõike 1 punktides a–g osutatud võrdväärsuse ja erandid liidu sõidukõlblikkuse tunnistusele. Sellest teavitatakse komisjoni ja teisi liikmesriike. 3. Kuni lõike 1 punktis a osutatud üksikasjalikkude rakendusaktide vastuvõtmiseni võivad pädevad asutused vastavalt artikli 10 lõikele 2 välja anda ajutisi liidu sõidukõlblikkuse tunnistusi. Sellisel juhul teatavad pädevad asutused ühe kuu jooksul alates liidu ajutise sõidukõlblikkuse tunnistuse väljaandmise kuupäevast komisjonile ja teistele liikmesriikidele veesõiduki nime ja Euroopa ühtse laeva identifitseerimisnumbri, tehtud erandi iseloomu ja veesõiduki registrijärgse sadama või kodusadama nime. 4. Komisjon avaldab II lisa kohaselt heaks kiidetud, navigeerimiseks kasutatavate radarseadmete ja pöördekiiruse näiturite registri. Artikkel 19 Kolmandate riikide veesõidukite sõidukõlblikkuse tunnistuste tunnustamine Euroopa Liit alustab kolmandate riikidega läbirääkimisi, et tagada sõidukõlblikkuse tunnistuste vastastikune tunnustamine liidu ja kolmandate riikide vahel. Kuni selliste kokkulepete sõlmimiseni võivad liikmesriigi pädevad asutused tunnustada kolmandate riikide veesõidukite sõidukõlblikkuse tunnistusi oma liikmesriigi veeteedel tegutsemiseks. Kolmandate riikide veesõidukitele väljastatakse liidu sõidukõlblikkuse tunnistus kooskõlas artikli 7 lõikega 1. Artikkel 20 Direktiivi 2009/100/EÜ jätkuv kohaldatavus Nimetatud direktiivi sätteid kohaldatakse käesoleva direktiivi artikli 2 lõigete 2 ja 3 reguleerimisalast välja jäävate, kuid direktiivi 2009/100/EÜ artikli 1a reguleerimisalasse kuuluvate veesõidukite suhtes. Artikkel 21 Dokumentide kasutamist käsitlevad üleminekusätted Käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvad dokumendid, mis liikmesriikide pädevad asutused on välja andnud direktiivi 2006/87/EÜ kohaselt enne käesoleva direktiivi jõustumist, kehtivad kuni oma kehtivustähtaja lõpuni. Artikkel 22 Lisade kohandamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 24, et kohandada lisasid I, II, III, IV ja VII vastavalt teaduse ja tehnika arengule kõnealuses valdkonnas või teiste rahvusvaheliste organisatsioonide, eelkõige Reini laevaliikluse keskkomisjoni tööst tulenevaid arenguid asjaomases valdkonnas tagamaks, et artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud kahe tunnistuse väljastamine toimuks võrdväärse ohutustaseme tagavate tehniliste nõuete alusel või võttes arvesse artiklis 5 osutatud juhtumeid. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 24 seoses siduvate haldusjuhenditega, milles käsitletakse II lisas esitatud tehniliste nõuete üksikasjalikku rakendamist, et tagada nende nõuete ühesugune tõlgendus või et võtta arvesse parimaid tavasid, mis on välja töötatud liidu tasandil või tulenevad rahvusvaheliste organisatsioonide, eelkõige Reini laevaliikluse keskkomisjoni tööst. Selliste delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel tagab komisjon, et tehnilised nõuded, mis on vajalikud Reinil navigeerimise õigust andva liidu sõidukõlblikkuse tunnistuse saamiseks, tagaksid ohutustaseme, mis on võrdväärne Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni artikli 22 kohase tunnistuse väljastamisel nõutavatega. 2. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 24, et ajakohastada käesolevas direktiivis esitatud viiteid teatavatele II lisa sätetele, et võtta arvesse kõnealuses lisas tehtud muudatusi. Artikkel 23 Ajutised nõuded Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 24, et sätestada ajutised tehnilised nõuded veesõidukitele, kui see on vajalik katsete tegemiseks, et edendada innovatsiooni ja tehnilist arengut. Sellised nõuded kehtivad kuni kolm aastat. Artikkel 24 Delegeerimine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artiklites 3, 4, 8, 10, 22 ja 23 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev]. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites 3, 4, 8, 10, 22 ja 23 osutatud õiguste delegeerimise igal ajal tühistada. Tühistamisotsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud õiguste delegeerimine. Selline otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaks määratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle üheaegselt teatavaks nii Euroopa Parlamendile kui ka nõukogule. 5. Artiklite 3, 4, 8, 10, 22 ja 23 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes siis, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei esita vastuväidet kahe kuu jooksul pärast komisjonilt teate saamist. Euroopa Parlament või nõukogu võivad nimetatud ajavahemikku pikendada kahe kuu võrra. Artikkel 25 Komiteemenetlus 1. Komisjoni abistab nõukogu direktiivi 91/672/EMÜ artikli 7 alusel moodustatud komitee (edaspidi „komitee”). Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. Kui komitee arvamus tuleb saada kirjaliku menetluse teel, võib komitee eesistuja teha arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul otsuse menetlus lõpetada ilma tulemust saavutamata. Artikkel 26 Karistused Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada kõnealuste karistuste rakendamine. Kehtestatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Artikkel 27 Ülevõtmine 1. Liikmesriigid, kellel on artiklis 1 osutatud siseveeteid, jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid alates 1. jaanuarist 2015. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile. Kui liikmesriigid sellised sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid. 2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiivi reguleerimisalas nende poolt vastu võetud siseriiklike õigusnormide teksti. Artikkel 28 Kehtetuks tunnistamine Direktiiv 2006/87/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015. Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile. Artikkel 29 Jõustumine Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Artikkel 30 Adressaadid Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele, kellel on artiklis 1 osutatud siseveeteid. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja LISADE NIMEKIRI I lisa Geograafiliselt 1., 2., 3. ja 4. tsooni jaotatud ELi siseveeteede loetelu II lisa 1., 2., 3. ja 4. tsooni siseveeteedel veesõidukitele esitatavad tehnilised miinimumnõuded III lisa 2. ja 1. tsooni siseveeteedel tegutsevatele veesõidukitele kohaldatavad täiendavad tehnilised nõuded IV lisa Tehniliste nõuete vähendamise võimalused 3. ja 4. tsooni siseveeteedel tegutsevate veesõidukite puhul V lisa Liidu sõidukõlblikkuse tunnistuse näidis VI lisa Liidu sõidukõlblikkuse tunnistuste registri näidis VII lisa Klassifikatsiooniühingud [1] ELT L 301, 28.10.1982, lk 1–66. [2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/87/EÜ, 12. detsember 2006, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 82/714/EMÜ, ELT L 389, 30.12.2006, lk 1–260. [3] ELT C […], […], lk […]. [4] ELT C […], […], lk […]. [5] ….. [6] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/87/EÜ, 12. detsember 2006, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 82/714/EMÜ, ELT L 389, 30.12.2006, lk 1. [7] „Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/100/EÜ, 16. september 2009, siseveelaevade sõidukõlblikkuse tunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta, ELT L 259, 2.10.2009, lk 8. [8] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 182/2011, 16. veebruar 2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes, ELT L 55, 28.2.2011, lk 13. [9] ELT L 163, 25.6.2009, lk 1. [10] Nõukogu direktiiv 94/57/EÜ, 22. novembri 1994. aasta laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta, ELT L 319, 12.12.1994, lk 20. LISA Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/87/EÜ LISADE NIMEKIRI I lisa Geograafiliselt 1., 2., 3. ja 4. tsooni jaotatud ELi siseveeteede loetelu II lisa 1., 2., 3. ja 4. tsooni siseveeteedel veesõidukitele esitatavad tehnilised miinimumnõuded I LISA GEOGRAAFILISELT 1., 2., 3. JA 4. TSOONIKS JAOTATUD ELi SISEVEETEEDE LOETELU 1. PEATÜKK 1. tsoon Saksamaa Liitvabariik Ems || endist Greetsieli tuletorni ja Eemshaveni sadama sissepääsu läänepoolset muuli ühendavast joonest avamere suunas kuni põhjalaiuseni 53° 30′ ja idapikkuseni 6° 45′, st veidi avamere pool kuivlastilaevade lihterdamise piirkonnast Alte Emsil[1] Poola Vabariik Rugeni saarel olevat Nord Perdi ja Niechorze tuletorni ühendavast joonest lõuna poole jääv Pomorska lahe osa. Heli tuletorni ja Baltiiski sadama sissepääsupoid ühendavast joonest lõuna poole jääv Gdański lahe osa. Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik ŠOTIMAA || Blue Mulli väin || Gutcheri ja Belmonti vahel Yelli väin || Tofts Voe ja Ulsta vahel Sullom Voe || Seespool joont, mis ühendab Glussi saare kirdetippu ja Calback Nessi põhjatippu Dales Voe || Talvel: seespool joont, mis ühendab Kebister Nessi põhjatippu Breiwicki rannikuga selle lõikumisel meridiaaniga läänepikkusel 1° 10,8′ Dales Voe || Suvel: nagu Lerwick Lerwick || Talvel: piirkonnas, mis piirneb põhjas Scottle Holmi ja Bressayl oleva Scarfi Taingi vahelise joonega ning lõunas Twageos Pointi tuletorni ja Bressayl oleva Whalpa Taingi vahelise joonega Lerwick || Suvel: piirkonnas, mis piirneb põhjas Brim Nessi ja Inner Score'i kirdenurga vahelise joonega ning lõunas Ness of Soundi lõunatipu ja Kirkabisternessi vahelise joonega Kirkwall || Kirkwalli ja Rousay vahel, kuid mitte ida pool Point of Graandi (Egilsay) ja Galt Nessi (Shapinsay) vahelisest joonest või Head of Worki (Mainland) Helliar Holmi tuletorni kaudu Shapinsay rannaga ühendavast joonest; mitte loode pool Eynhallow' saare kagutipust, mitte avamere pool joonest, mis ühendab Rousay ranna punkti, mille koordinaadid on 59° 10,5′ põhjalaiust ja 002° 57,1′ läänepikkust, Egilsay ranna punktiga, mille koordinaadid on 59° 10′ põhjalaiust ja 002° 56,4′ läänepikkust Stromness || Kuni Scapani, aga mitte väljaspool Scapa Flow'd Scapa Flow || Piirkonnas, mis piirneb joontega, mis ühendavad Hoy saarel olevat Point of Clettsi Thomson's Hilli triangulatsioonipunktiga Fara saarel ja sealt edasi Gibraltari muuliga Flotta saarel; Flotta saare St Vincenti muuli Flotta lahe läänepoolseima punktiga; Flotta lahe idapoolseimat punkti Needle Pointiga Lõuna-Ronaldsay saarel ja Ness on Mainlandi Point of Oxani tuletorniga Graemsay saarel ja sealt edasi Bu Pointiga Hoy saarel ning 2. tsooni vetest avamere pool Balnakieli laht || Eilean Dubhi ja A'Chleiti vahel Cromarty Firth || Seespool joont, mis ühendab Põhja-Sutorit Nairni lainemurdjaga ning 2. tsooni vetest avamere pool Inverness || Seespool joont, mis ühendab Põhja-Sutorit Nairni lainemurdjaga ning 2. tsooni vetest avamere pool Tay jõgi – Dundee || Seespool joont, mis ühendab Broughty lossi ja Tayporti ning 2. tsooni vetest avamere pool Firth of Forth ja Forthi jõgi || Seespool joont, mis ühendab Kirkcaldyt ja Portobello jõge ning 2. tsooni vetest avamere pool Solway Firth || Seespool joont, mis ühendab Southerness Pointi ja Sillothit Loch Ryan || Seespool joont, mis ühendab Finnart's Pointi ja Milleur Pointi ning 2. tsooni vetest avamere pool Clyde || Välispiir: joon, mis ühendab Skipnessi Garroch Headist üks miil lõuna pool oleva punktiga ja sealt edasi Farland Headiga Sisepiir talvel: joon, mis ühendab Clochi tuletorni Dunooni muuliga Sisepiir suvel: joon, mis ühendab Isle of Bute'l olevat Bogany Pointi ja Skelmorlie lossi, ning joon Ardlamont Pointist Ettricki lahe lõunapoolseima punktini Kyles of Bute's Märkus: eespool nimetatud suvist sisepiiri laiendatakse ajavahemikus 5. juunist 5. septembrini (mõlemad kuupäevad kaasa arvatud) jooneni, mis ühendab Ayrshire'i rannikust kahe miili kaugusel Skelmorlie lossi juures olevat punkti Tumont Endiga Cumbraes ning jooneni, mis ühendab Portachur Pointi Cumbraes Inner Brigurd Pointiga Ayrshire's Oban || Piirkonnas, mis piirneb põhjas Dunollie Pointi tuletorni Ard na Chruidhiga ühendava joonega ning lõunas Rudha Seanachi ja Ard na Cuile'i ühendava joonega Kyle of Lochalsh || Läbi Loch Alshi kuni Loch Duichi otsani Loch Gairloch || Talvel: puudub Suvel: lõuna pool joont, mis kulgeb Rubha na Moinest itta kuni Eilan Horrisdale'ini ja sealt edasi kuni Rubha nan Eanntagini PÕHJA-IIRI || Belfast Lough || Talvel: puudub Suvel: seespool joont, mis ühendab Carrickfergusi ja Bangorit ning 2. tsooni vetest avamere pool Loch Neagh || Kaugemal kui kaks miili rannast INGLISMAA IDARANNIK || Humberi jõgi || Talvel: seespool joont, mis ühendab New Hollandit ja Paulli Suvel: seespool joont, mis ühendab Cleethorpesi muuli ja Patringtoni kirikut ning 2. tsooni vetest avamere pool WALES JA INGLISMAA LÄÄNERANNIK || Severni jõgi || Talvel: seespool joont, mis ühendab Blacknore Pointi ja Porstkewettis asuvat Caldicot Pilli Suvel: seespool joont, mis ühendab Barry doki muuli Steepholmiga ja sealt edasi Brean Downiga ning 2. tsooni vetest avamere pool Wye jõgi || Talvel: seespool joont, mis ühendab Blacknore Pointi ja Caldicot Pilli Porstkewetis Suvel: seespool joont, mis ühendab Barry doki muuli Steepholmiga ja sealt edasi Brean Downiga ning 2. tsooni vetest avamere pool Newport || Talvel: puudub Suvel: seespool joont, mis ühendab Barry doki muuli Steepholmiga ja sealt edasi Brean Downiga ning 2. tsooni vetest avamere pool Cardiff || Talvel: puudub Suvel: seespool joont, mis ühendab Barry doki muuli Steepholmiga ja sealt edasi Brean Downiga ning 2. tsooni vetest avamere pool Barry: || Talvel: puudub Suvel: seespool joont, mis ühendab Barry doki muuli Steepholmiga ja sealt edasi Brean Downiga ning 2. tsooni vetest avamere pool Swansea || Seespool joont, mis ühendab lainemurdjate merepoolseid otsi Menai väin || Menai väinas, piiratuna joontega, mis ühendavad Llanddwyni saare tuletorni Dinas Dinlleuga ning Puffini saare lõunatippu Trwyn DuPointiga ja Llanfairfechani raudteejaamaga ning 2. tsooni vetest avamere pool Dee jõgi || Talvel: seespool joont, mis ühendab Hilbre Pointi ja Point of Airi Suvel: seespool joont, mis ühendab Formby Pointi ja Point of Airi ning 2. tsooni vetest avamere pool Mersey jõgi || Talvel: puudub Suvel: seespool joont, mis ühendab Formby Pointi ja Point of Airi ning 2. tsooni vetest avamere pool Preston ja Southport || Seespool joont, mis ühendab seespool leetseljakuid Southporti ja Blackpooli ning 2. tsooni vetest avamere pool Fleetwood || Talvel: puudub Suvel: seespool joont, mis ühendab Rossal Pointi ja Humphrey Headi ning 2. tsooni vetest avamere pool Lune'i jõgi || Talvel: puudub Suvel: seespool joont, mis ühendab Rossal Pointi ja Humphrey Headi ning 2. tsooni vetest avamere pool Heysham || Talvel: puudub Suvel: seespool joont, mis ühendab Rossal Pointi ja Humphrey Headi Morecambe || Talvel: puudub Suvel: seespool joont, mis ühendab Rossal Pointi ja Humphrey Headi Workington || Seespool joont, mis ühendab Southerness Pointi ja Sillothit ning 2. tsooni vetest avamere pool LÕUNA-INGLISMAA || Colne-Colchesteri jõgi || Talvel: seespool joont, mis ühendab Colne Pointi ja Whitstable'it Suvel: seespool joont, mis ühendab Clactoni muuli ja Reculversit Blackwateri jõgi || Talvel: seespool joont, mis ühendab Colne Pointi ja Whitstable'it Suvel: seespool joont, mis ühendab Clactoni muuli ja Reculversit ning 2. tsooni vetest avamere pool Crouchi ja Roachi jõgi || Talvel: seespool joont, mis ühendab Colne Pointi ja Whitstable'it Suvel: seespool joont, mis ühendab Clactoni muuli ja Reculversit ning 2. tsooni vetest avamere pool Thamesi jõgi koos lisajõgedega || Talvel: seespool joont, mis ühendab Colne Pointi ja Whitstable'it Suvel: seespool joont, mis ühendab Clactoni muuli ja Reculversit ning 2. tsooni vetest avamere pool Medway jõgi ja Swale || Talvel: seespool joont, mis ühendab Colne Pointi ja Whitstable'it Suvel: seespool joont, mis ühendab Clactoni muuli ja Reculversit ning 2. tsooni vetest avamere pool Chichester || Piirkonnas, mis on Isle of Wightist seespool ja mida piiravad jooned, mis on tõmmatud West Witteringi kirikutornist Bembridge Trinity kirikuni ida pool ning Needlesi ja Hurst Pointini lääne pool ning 2. tsooni vetest avamere pool Langstone'i sadam || Piirkonnas, mis on Isle of Wightist seespool ja mida piiravad jooned, mis on tõmmatud West Witteringi kirikutornist Bembridge Trinity kirikuni ida pool ning Needlesi ja Hurst Pointini lääne pool ning 2. tsooni vetest avamere pool Portsmouth || Piirkonnas, mis on Isle of Wightist seespool ja mida piiravad jooned, mis on tõmmatud West Witteringi kirikutornist Bembridge Trinity kirikuni ida pool ning Needlesi ja Hurst Pointini lääne pool ning 2. tsooni vetest avamere pool Bembridge, Isle of Wight || Piirkonnas, mis on Isle of Wightist seespool ja mida piiravad jooned, mis on tõmmatud West Witteringi kirikutornist Bembridge Trinity kirikuni ida pool ning Needlesi ja Hurst Pointini lääne pool ning 2. tsooni vetest avamere pool Cowes, Isle of Wight || Piirkonnas, mis on Isle of Wightist seespool ja mida piiravad jooned, mis on tõmmatud West Witteringi kirikutornist Bembridge Trinity kirikuni ida pool ning Needlesi ja Hurst Pointini lääne pool ning 2. tsooni vetest avamere pool Southampton || Piirkonnas, mis on Isle of Wightist seespool ja mida piiravad jooned, mis on tõmmatud West Witteringi kirikutornist Bembridge Trinity kirikuni ida pool ning Needlesi ja Hurst Pointini lääne pool ning 2. tsooni vetest avamere pool Beaulieu jõgi || Piirkonnas, mis on Isle of Wightist seespool ja mida piiravad jooned, mis on tõmmatud West Witteringi kirikutornist Bembridge Trinity kirikuni ida pool ning Needlesi ja Hurst Pointini lääne pool ning 2. tsooni vetest avamere pool Keyhaveni järv || Piirkonnas, mis on Isle of Wightist seespool ja mida piiravad jooned, mis on tõmmatud West Witteringi kirikutornist Bembridge Trinity kirikuni ida pool ning Needlesi ja Hurst Pointini lääne pool ning 2. tsooni vetest avamere pool Weymouth || Portlandi sadamas ning Wey jõe ja Portlandi sadama vahel Plymouth || Seespool joont, mis ühendab Cawsandi ja Plymouthi kaitsemuuli ning Staddonit ning 2. tsooni vetest avamere pool Falmouth || Talvel: seespool joont, mis ühendab St Anthony Headi ja Rosemullioni Suvel: seespool joont, mis ühendab St Anthony Headi ja Nare Pointi ning 2. tsooni vetest avamere pool Cameli jõgi || Seespool joont, mis ühendab Stepper Pointi ja Trebetherick Pointi ning 2. tsooni vetest avamere pool Bridgewater || Sulust seespool ja 2. tsooni vetest avamere pool Avoni jõgi (Avon) || Talvel: seespool joont, mis ühendab Blacknore Pointi ja Caldicot Pilli Porstkewetis Suvel: seespool joont, mis ühendab Barry muuli Steepholmiga ja sealt edasi Brean Downiga ning 2. tsooni vetest avamere pool 2. tsoon Tšehhi Vabariik Lipno paisjärv. Saksamaa Liitvabariik Ems || Emsiga Papenburgi sadamasuudme lähedal Diemeni pumbajaama ja Halte tammiava vahel ristuvast joonest kuni endist Greetsieli tuletorni Eemshaveni sadamasuudme vasakpoolse muuliga ühendava jooneni Jade || Seespool joont, mis ühendab endist Schilligi risttuld ja Langwardeni kirikutorni Weser || Bremeni raudteesilla kirdeservast jooneni, mis ühendab Langwardeni ja Cappeli kiriku torne, sealhulgas Westergate, Rekumer Lochi, Rechter Nebenarmi ja Schweiburgi harujõed Elbe koos Bütztfletheriga Süderelbe (alates 0,69 km kuni Elbe suudmeni) Ruthenstrom (alates 3,75 km kuni Elbe suudmeni), Wischhafener Süderelbe (alates 8,03 km kuni Elbe suudmeni) || Hamburgi sadama alumisest piirist jooneni, mis ühendab Döse paaki ja Friedrichskoogi tammiava lääneserva (Dieksand), sealhulgas Nebenelbet ja lisajõgesid Estet, Lühet, Schwinget, Ostet, Pinnaud, Krückaud ja Störi (kõigil juhtudel suudmest paisuni) Meldorfer Bucht || Seespool joont, mis ühendab Friedrichskoogi tammiava lääneserva (Dieksand) ja Büsumi läänemuulipead Eider || Gieselau kanali suudmest (km 22,64) jooneni, mis ulatub kindluse (Tränke) keskpaigast kuni Vollerwieki kiriku tornini Gieslau kanal || Eideri suudmest kuni Nord-Ostsee-Kanalini (Kieli kanal) Flensburger Förde || Seespool joont, mis ühendab Kegnäsi tuletorni ja Birknacki ning põhja pool Saksamaa-Taani piiri Flensburger Fördes Schlei || Seespool joont, mis ühendab Schleimünde muulipäid Eckernförder Bucht || Seespool joont, mis ühendab Bocknis-Ecki ja mandriosa loodepoolseimat punkti Dänisch Nienhofi lähedal Kieler Förde || Seespool joont, mis ühendab Bülki tuletorni ja Laboe merelaevastiku memoriaali Nord-Ostsee-Kanal (Kieli kanal), sh Audorfer See ja Schirnauer See || Brunsbütteli muulipäid ühendavast joonest jooneni, mis ühendab Kiel-Holtenau sisenemistulesid, sealhulgas Obereidersee ja Enge, Audorfer See, Borgstedter See ja Enge, Schirnauer See, Flemhuder See ja Achterwehreri kanal Trave || Ülestõstetava raudteesilla loodeservast Lübeckis (sealhulgas Pötenitzer Wiek ja Dassower See) jooneni, mis ühendab Travemünde lõunapoolset sisemuulipead ja põhjapoolset välismuulipead Leda || Leeri merelüüsi välissadamasse sisenemise kohast kuni Emsi suubumiseni Hunte || Oldenburgi sadamast ja Oldenburgi Amalienbrückest 140 m allavoolu kuni Weserisse suubumiseni Lesum || Hamme ja Wümme liitumiskohast (km 0,00) kuni Weserisse suubumiseni Este || Buxtehude lüüsi väljavoolualast (km 0,25) kuni Elbesse suubumiseni Lühe || Horneburgis asuva Au-Mühle lüüsi väljavoolualast (km 0,00) Elbesse suubumiseni Schwinge || Stades asuvast Salztori lüüsist kuni Elbesse suubumiseni Oste || 210 m ülalpool Oste paisu ületava maanteesilla keskjoonest (km 69,360) kuni Elbesse suubumiseni Pinnau || Pinnebergi raudteesilla edelaservast kuni Elbesse suubumiseni Krückau || Elmshornis oleva Wedenkampi maanteesilla edelaservast Elbesse suubumiseni Stör || Rensingi loodeveenäiturist Elbesse suubumiseni Freiburger Hafenpriel || Elbe-äärse Freiburgi lüüsi idaservast Elbesse suubumiseni Wismarbucht, Kirchsee, Breitling, Salzhaff ja Wismari sadama piirkond || Avamere poole kuni jooneni, mis ühendab Hoher Wieschendorf Huki ja Timmendorfi tuletorni, ning jooneni, mis ühendab Poeli saarel olevat Gollwitzi tuletorni Wustrowi poolsaare lõunapoolseima punktiga Warnow, sealhulgas Breitling ja harujõed || Mühlendammist allavoolu Rostocki Geinitzbrücke põhjaservast mere suunas kuni jooneni, mis ühendab Warnemünde lääne- ja idamuuli põhjapoolseimaid punkte Siseveekogud ning Darßi ja Zingsti poolsaared ning Hiddensee ja Rügeni saared (sealhulgas Stralsundi sadama piirkond) || Laienevad avamere suunas: – Zingsti poolsaare ja Bocki saare vahel: kuni põhjalaiuseni 54° 26′ 42″, – Bocki saare ja Hiddensee saare vahel: jooneni, mis ühendab Bocki saare põhjapoolseimat punkti Hiddensee saare lõunapoolseima punktiga, – Hiddensee saare ja Rügeni (Bug) saare vahel: jooneni, mis ühendab Neubessini kagupoolseimat punkti Buger Hakeniga Kleine Jasmunder Bodden || Greifswalder Bodden || Boddenist avamere suunas kuni jooneni, mis ühendab Thiessower Hakeni (Südperd) idapoolseimat punkti Rudeni saare idapoolseima punktiga ning Usedomi saare põhjapoolseima punktiga (koordinaadid: 54° 10′ 37″ põhjalaiust, 13° 47′ 51″ idapikkust) Ryck || Greifswaldis Steinbeckeri sillast ida poole jooneni, mis ühendab sadamakaisid Siseveekogud ja Usedomi saar (Peenestrom, sealhulgas Wolgasti sadama piirkond ja Achterwasser, samuti Oder Haff) || Ida suunas kuni Poola piirini Stettiner Haffis Uecker || Uekermünde maanteesilla edelapoolsest servast jooneni, mis ühendab sadamakaisid Märkus. Laevade puhul, mille kodusadam on mujal, tuleb arvesse võtta 8. aprilli 1960. aasta Ems-Dollarti koostöölepingu artiklit 32 (BGBl. 1963 II, lk 602). Prantsuse Vabariik Gironde alates kilomeetripunktist (KP 48,50) kuni Ile de Patiras’ saare allavoolu jäävast tipust kuni mereni, põikjooneni, mis ühendab omavahel neemed Pointe de Grave ja Pointe de Suzac; Loire alates Cordemais’t (KP 25) kuni mereni, põikjooneni, mis ühendab omavahel neemed Pointe de Mindin ja Pointe de Penhoët; Seine alates Tancarville’i kanali algusest kuni mereni, põikjooneni, mis ühendab omavahel parema kalda neeme Cape Hode’i vasaku kalda punktiga, kus kavandatav tamm lõikub rannikuga Berville’i all; Vilaine alates Arzali tammist kuni mereni, põikjooneni, mis ühendab omavahel neemed Pointe du Scal ja Pointe du Moustoir; Genfi järv Ungari Vabariik Balatoni järv Madalmaade Kuningriik Dollard Eems Waddenzee: sealhulgas ühendused Põhjamerega Ijsselmeer: sealhulgas Markermeer ja Ijmeer, kuid välja arvatud Gouwzee Nieuwe Waterweg ja Scheur Calandkanaal Beneluxi sadamast lääne suunas Hollands Diep Breeddiep, Beerkanaal ja sellega seotud sadamad Haringvliet ja Vuile Gat: sealhulgas veeteed, mis jäävad ühelt poolt Goeree-Overflakkee ja teiselt poolt Voorne-Putteni ja Hoekse Waardi vahele Hellegat Volkerak Krammer Grevelingenmeer ja Brouwerschavensche Gat: sealhulgas kõik siseveeteed Schouwen-Duivelandi ja Goeree-Overflakkee vahel Keten, Mastgat, Zijpe, Krabbenkreek, Ida-Schelde ja Roompot: sealhulgas siseveeteed ühelt poolt Walchereni, Noord-Bevelandi ja Zuid-Bevelandi ning teiselt poolt Schouwen-Duivelandi ja Tholeni vahel, välja arvatud Schelde-Reini kanal Schelde ja Lääne-Schelde ning selle mereäärne suue: sealhulgas siseveeteed ühelt poolt Zeeuwsch-Vlaandereni ja teiselt poolt Walchereni ja Zuid-Bevelandi vahel, välja arvatud Schelde-Reini kanal Poola Vabariik Szczecini laguun Kamieńi laguun Wisła laguun Pucki laht Włocławski veehoidla Śniardwy järv Niegocini järv Mamry järv Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik ŠOTIMAA || Scapa Flow || Piirkonnas, mis piirneb joontega, mis ühendavad Flotta saarel olevat Wharthi Lõuna-Wallsil oleva Martello torniga ja Point Clettsi Hoy saarel Thomson Hilli triangulatsioonipunktiga Fara saarel ja sealt edasi Gibraltari muuliga Flotta saarel Kyle of Durness || Eilean Dubhist lõuna pool Cromarty Firth || Seespool joont, mis ühendab Põhja- ja Lõuna-Sutorit Inverness || Seespool joont, mis ühendab Fort George'i ja Chanonry Pointi Findhorni laht || Maasäärest seespool Aberdeen || Seespool joont, mis ühendab lõuna-sadamasilda Abercromby sadamasillaga Montrose Basin || Lääne pool joonest, mis on tõmmatud põhja-lõuna suunas läbi sadama sissepääsu Scurdie Nessi tuletorni juures Tay jõgi – Dundee || Seespool joont, mis ühendab Dundee ainult tõusu ajal laevatatavat ala (kaladokk) Craig Headiga Lääne-Newportis Firth of Forth ja Forthi jõgi || Firth of Forth, kuid mitte Forthi raudteesillast ida pool Dumfries || Seespool joont, mis ühendab Airds Pointi ja Scar Pointi Loch Ryan || Seespool joont, mis ühendab Cairn Pointi ja Kircolm Pointi Ayri sadam || Sulust seespool Clyde || 1. tsooni vetest ülevalpool Kyles of Bute || Colintraive'i ja Rhubodachi vahel Campbeltowni sadam || Seespool joont, mis ühendab Macringan's Pointi ja Ottercharach Pointi Loch Etive || Loch Etive'is ülevalpool Lora juga Loch Leven || Ülevalpool Ballachulishi silda Loch Linnhe || Corran Pointi tuletornist põhja pool Loch Eil || Kogu järv Kaledoonia kanal || Loch Lochy, Loch Oich ja Loch Ness Kyle of Lochalsh || Kyle Akinis, kuid mitte Eilean Bani tuletornist lääne pool ega Eileanan Dubhast ida pool Loch Carron || Stromemore'i ja Strome Ferry vahel Loch Broom, Ullapool || Seespool joont, mis ühendab Ullapool Pointi tuletorni ja Aultnaharriet Kylesku || Risti üle Loch Cairnbawni piirkonnas, mis jääb Garbhi Eilea idapoolseima punkti ning Eilean na Rainichi läänepoolseima punkti vahele Stornoway sadam || Seespool joont, mis ühendab Arnish Pointi Sandwicki lahe tuletorniga loodepoolsel küljel Sound of Scalpay || Mitte ida pool Berry abajat (Scalpay) ja mitte lääne pool Croc a Loini (Harris) Scalpay põhjasadam ja Tarberti sadam || Lähemal kui üks miil Harrise saare rannast Loch Awe || Kogu järv Loch Katrine || Kogu järv Loch Lomond || Kogu järv Loch Tay || Kogu järv Loch Loyal || Kogu järv Loch Hope || Kogu järv Loch Shin || Kogu järv Loch Assynt || Kogu järv Loch Glascarnoch || Kogu järv Loch Fannich || Kogu järv Loch Maree || Kogu järv Loch Gairloch || Kogu järv Loch Monar || Kogu järv Loch Mullardach || Kogu järv Loch Cluanie || Kogu järv Loch Loyne || Kogu järv Loch Garry || Kogu järv Loch Quoich || Kogu järv Loch Arkaig || Kogu järv Loch Morar || Kogu järv Loch Shiel || Kogu järv Loch Earn || Kogu järv Loch Rannoch || Kogu järv Loch Tummel || Kogu järv Loch Ericht || Kogu järv Loch Fionn || Kogu järv Loch Glass || Kogu järv Loch Rimsdale/nan Clar || Kogu järv PÕHJA-IIRI || Strangford Lough || Seespool joont, mis ühendab Cloghy Pointi ja Dogtail Pointi Belfast Lough || Seespool joont, mis ühendab Holywoodi ja Macedon Pointi Larne || Seespool joont, mis ühendab Larne'i muuli Magee saare praamikaiga Banni jõgi || Lainemurdjate merepoolsetest otstest Toome'i sillani Lough Erne || Ülemine ja alumine Lough Erne Lough Neagh || Kuni kaks miili rannast INGLISMAA IDARANNIK || Berwick || Lainemurdjatest seespool Warkworth || Lainemurdjatest seespool Blyth || Välismuulipeadest seespool Tyne'i jõgi || Dunston Staithesist kuni Tyne'i muulipeadeni Weari jõgi || Fatfieldist kuni Sunderlandi muulipeadeni Seaham || Lainemurdjatest seespool Hartlepool || Seespool joont, mis ühendab Middletoni sadamasilda vana muulipeaga Seespool joont, mis ühendab põhjamuulipead lõunamuulipeaga Teesi jõgi || Seespool joont, mis ulatub Governmenti sadamasillast läände kuni Teesi paisuni Whitby || Whitby muulipeadest seespool Humberi jõgi || Seespool joont, mis ühendab Põhja-Ferribyd Lõuna-Ferribyga Grimsby dokk || Seespool joont, mis ühendab ainult tõusuvee ajal laevatatava ala läänemuuli põhjakai kaladokkide idamuuliga Boston || New Cutist seespool Dutchi jõgi || Kogu kanal Hulli jõgi || Beverley Beckist kuni Humberi jõeni Kielder Water || Kogu järv Ouse'i jõgi || Naburni lüüsist allpool Trenti jõgi || Cromwelli lüüsist allpool Wharfe'i jõgi || Ühinemiskohast Ouse jõega kuni Tadcasteri sillani Scarborough || Scarborough' muulipeadest seespool WALES JA INGLISMAA LÄÄNERANNIK || Severni jõgi || Põhja pool joont, mis on tõmmatud Sharpness Pointist lääne suunas (51° 43,4′ põhjalaiust) kuni Llanthony ja Maisemore Weirsini, ning 3. tsooni vetest avamere pool Wye jõgi || Chepstowi juures põhjalaiusest (51° 38,0′ põhjalaiust) põhja poole kuni Monmouthini Newport || Fifoots Pointsi juures ristuvatest elektriliinidest põhja pool Cardiff || Seespool joont, mis ühendab lõuna-sadamasilda Penarth Headiga ja suletud akvatooriumid Cardiffi lahe paisust lääne pool Barry || Seespool joont, mis ühendab lainemurdjate merepoolseid otsi Talboti sadam || Seespool joont, mis ühendab Afrani jõel lainemurdjate merepoolseid otsi ning väljaspool suletud dokke Neath || Seespool joont, mis on tõmmatud Balagani lahes oleva Tankeri sadamasilla (51° 37,2′ põhjalaiust, 3° 50,5′ läänepikkust) merepoolsest otsast põhja suunas Llanelli ja Burry sadam || Piirkonnas, mis piirneb joonega, mis ühendab Burry sadama läänemuuli Whiteford Pointiga Milford Haven || Seespool joont, mis ühendab lõunapoolset Hook Pointi ja Thorn Pointi Fishguard || Seespool joont, mis ühendab põhja- ja idalainemurdjate merepoolseid otsi Cardigan || Pen-Yr-Ergydi juures Narrowsist seespool Aberystwyth || Seespool joont, mis ühendab lainemurdjate merepoolseid otsi Aberdyfi || Seespool joont, mis ühendab Aberdyfi raudteejaama ja Twyni Bachi paaki Barmouth || Seespool joont, mis ühendab Barmouth' raudteejaama Penrhyn Pointiga Portmadoc || Seespool joont, mis ühendab Harlech Pointi ja Graig Ddud Holyhead || Piirkonnas, mis piirneb pealainemurdjaga ja joonega, mis ühendab lainemurdja pead Brynglas Pointiga (Towyni laht) Menai väin || Menai väinas kahe joone vahel, millest üks ühendab Aber Menai Pointi ja Brelan Pointi ning teine Beaumarise muuli ja Pen-y-Coed Pointi Conway || Mussel Hilli ja Tremlyd Pointi ühendavast joonest seespool Llandudno || Lainemurdjast seespool Rhyl || Lainemurdjast seespool Dee jõgi || Connah' kaist ülevalpool kuni Barrelwell Hilli veeväljalaskekohani Mersey jõgi || Rocki tuletorni ja Seaforthi loodedokki ühendavast joonest seespool, jättes välja teised dokid Preston ja Southport || Seespool joont, mis ühendab Lythami Southportiga, ja Prestoni dokkidest seespool Fleetwood || Seespool joont, mis ühendab alumist tuld ja Knotti Lune'i jõgi || Seespool joont, mis ühendab Sunderland Pointi ja Chapel Hilli kuni Glassoni dokini, viimane kaasa arvatud Barrow || Seespool joont, mis ühendab Walney saarel olevat Haws Pointi ja Roa saare slippi Whitehaven || Lainemurdjast seespool Workington || Lainemurdjast seespool Maryport || Lainemurdjast seespool Carlisle || Seespool Point Carlisle'i ja Torduffi ühendavat joont Coniston Water || Kogu järv Derwentwater || Kogu järv Ullswater || Kogu järv Windermere || Kogu järv LÕUNA-INGLISMAA || Blakeney ja Morstoni sadam ning juurdepääsuteed || Ida pool joont, mis on tõmmatud Blakeney Pointist lõunasse kuni Stiffkey jõe sissepääsukohani Orwelli ja Stouri jõgi || Orwelli jõgi Blackmansheadi lainemurdjat Landguard Pointiga ühendavast joonest seespool ning 3. tsooni vetest avamere pool Blackwateri jõgi || Kõik veeteed Mersea saare edelapoolseimat punkti ja Sales Pointi ühendavast joonest seespool Crouchi ja Roachi jõgi || Crouchi jõgi seespool joont, mis ühendab Holliwell Pointi ja Foulness Pointi, sealhulgas Roachi jõgi Thamesi jõgi koos lisajõgedega || Thamesi jõgi ülevalpool põhja-lõunasuunalist joont, mis on tõmmatud Dentoni sadamasilla muuli idapoolseimast punktist (Gravesend) Teddingtoni lüüsini Medway jõgi ja Swale || Medway jõgi Garrison Pointist Graini tornini tõmmatud joonest kuni Allingtoni lüüsini; ja Swale Whitstable'ist kuni Medwayni Stouri jõgi (Kent) || Stouri jõgi suudmest ülevalpool kuni Flagstaff Reachi maabumiskohani Doveri sadam || Seespool jooni, mis on tõmmatud risti sadama ida- ja läänesissepääsuga Rotheri jõgi || Rotheri jõgi ülalpool Camberi loodesignaaljaama kuni Scots Floati lüüsini ja Brede jõe sissepääsu lüüsikambrini Aduri jõgi ja Southwicki kanal || Seespool joont, mis on tõmmatud risti läbi Shofrehami sadama sissepääsu Southwicki kanali lüüsikambrini ning Tarmaci sadamasilla läänetipuni Aruni jõgi || Aruni jõgi ülalpool Littlehamptoni muuli kuni Littlehampton Marinani Ouse jõgi (Sussex), Newhaven || Ouse jõgi alates joonest, mis on tõmmatud Newhaveni sadama sissepääsumuulidest kuni põhjakai põhjatipuni Brighton || Seespool joont, mis ühendab Brighton Marina reidi läänekai lõunatippu lõunakai põhjatipuga Chichester || Seespool joont, mis ühendab Eastoke Pointi ja West Witteringi kirikutorni, ning 3. tsooni vetest avamere pool Langstone'i sadam || Seespool joont, mis ühendab Eastney Pointi ja Gunner Pointi Portsmouth || Seespool joont, mis on tõmmatud risti läbi Blockhouse'i sadama sissepääsu kuni Round Towerini Bembridge, Isle of Wight || Bradingi sadam Cowes, Isle of Wight || Medina jõgi seespool joont, mis on tõmmatud idakalda lainemurdja tuletornist kuni House'i tuletornini läänekaldal Southampton || Seespool joont, mis ühendab Calshoti lossi Hooki paagiga Beaulieu jõgi || Beaulieu jõgi, kuid mitte Inchmery House'i läbivast põhja-lõunasuunalisest joonest ida poolt Keyhaveni järv || Seespool joont, mis on tõmmatud Hurst Pointi alumisest tulest otse põhja kuni Keyhaven Marshesini Christchurch || Run Poole || Seespool Sandbanksi ja South Haven Pointi ühendavat kettpraami liini Exeter || Seespool ida-läänesuunalist joont, mis ühendab Warren Pointi Checkstone Ledge'i vastas oleva rannaäärse päästejaamaga Teignmouth || Sadama piirides Darti jõgi || Seespool joont, mis ühendab Kettle Pointi ja Battery Pointi Salcombe'i jõgi || Seespool joont, mis ühendab Splat Pointi ja Limebury Pointi Plymouth || Seespool joont, mis ühendab Mount Batteni muuli Drake saare kaudu Raveness Pointiga; Yealmi jõgi seespool joont, mis ühendab Warren Pointi ja Misery Pointi Fowey || Sadamast seespool Falmouth || Seespool joont, mis ühendab St Anthony Headi ja Pendennis Pointi Cameli jõgi || Seespool joont, mis ühendab Gun Pointi ja Brea Hilli Taw ja Torridge'i jõgi || Seespool joont asimuudiga 200° Crow Pointi tuletornist Skern Pointi rannani Bridgewater || Lõuna pool joont, mis on Stert Pointist (51° 13,0′ põhjalaiust) otse itta tõmmatud Avoni jõgi (Avon) || Seespool joont, mis ühendab Avonmouthi muuli Nethami tammi ja Wharf Pointiga 2. PEATÜKK 3. tsoon Belgia Kuningriik Laevatatav Schelde: Antwerpeni reidist allavoolu Bulgaaria Vabariik Doonau jõgi: jõe 845,650. kilomeetrist kuni 374,100. kilomeetrini Tšehhi Vabariik Labe: Ústí nad Labem-Střekovi lüüsist kuni Lovosice lüüsini Paisjärved: Baška, Brněnská (Kníničky), Horka (Stráž pod Ralskem), Hracholusky, Jesenice, Nechranice, Olešná, Orlík, Pastviny, Plumov, Rozkoš, Seč, Skalka, Slapy, Těrlicko, Žermanice Máchovo järv Velké Žernoseky veeala Tiigid: Oleksovice, Svět, Velké Dářko Kruusakarjäärid: Dolní Benešov, Ostrožná Nová Ves a Tovačov Saksamaa Liitvabariik Doonau || Kelheimist (2414,72 km) Saksamaa-Austria piirini Jochensteinis Rein koos Lampertheimer Altrheiniga (alates 4,75 km kuni Rijnini, Altrhein Stockstadt-Erfelden (alates 9,80 km kuni Rijnini) || Saksamaa-Šveitsi piirist Saksamaa-Madalmaade piirini Elbe (Norderelbe) kaasa arvatud Süderelbe en Köhlbrand || Elbe kõrvalkanali suudmest Hamburgi sadama alumise piirini Müritz || Prantsuse Vabariik Adour alates neemest Bec du Gave kuni mereni Aulne alates Châteaulin’i lüüsist kuni mereni, kuni Passage de Rosnoën’i Blavet alates Pontivy’st kuni Pont du Bonhomme’i sillani Calais kanal Charente alates Tonnay-Charente’i sillast kuni mereni, jooneni, mis läbib vasaku kalda alamjooksul asuva tuletorni keskpunkti ja Fort de la Pointe keskpunkti Dordogne alates Lidoire’ga ühinemisest kuni Bec d'Ambès’i neemeni Garonne alates Castet en Dorthe sillast kuni Bec d'Ambès’i neemeni Gironde alates neemest Bec d'Ambès kuni põikijooneni punktis KP 48,50 ja läbib Ile de Patiras’ saare allavoolu jäävat tippu Hérault alates Bessani sadamast mereni, kuni loodetest mõjutatava kalda-alani Isle alates Dronne’iga ühinemisest kuni Dordogne’iga ühinemiseni Loire alates Maine’iga ühinemisest kuni Cordemais’ni (KP 25) Marne Bonneuil’ sillast (KP 169bis900) ja St Mauri lüüsist kuni Seine’iga ühinemiseni Rein Nive alates Haïtze’i tammist Ustaritzis kuni Adouriga ühinemiseni Oise Janville’i lüüsist kuni Seine’iga ühinemiseni Orb alates Sérignanist mereni, kuni loodetest mõjutatava kalda-alani Rhône alates Šveitsi piirist mereni, välja arvatud Petit Rhône Saône alates Pont de Bourgogne’i sillast Chalon‑sur‑Saône’is kuni Rhône’iga ühinemiseni Seine alates Nogent‑sur‑Seine lüüsist kuni Tancarville’i I kanali alguseni Sèvre Niortaise alates Marans’i lüüsist kuni mereni, suudmes asuva vahimajakeseni vastas Somme alates Pont de la Portelette’i silla Abbeville’is allavoolu jäävast servast kuni Noyelles’i raudteesillani Saint-Valéry-sur-Somme’s Vilaine alates Redonist (KP 89,345) kuni Arzali tammini Amance'i järv Annecy järv Biscarosse'i järv Bourget' järv Carcansi järv Cazaux' järv Der-Chantecoq'i järv Guerlédani järv Hourtini järv Lacanau järv Orienti järv Pareloup' järv Parentis' järv Sanguinet' järv Serre-Ponçoni järv Temple'i järv Ungari Vabariik Doonau jõgi: jõe 1812. kilomeetrist kuni 1433. kilomeetrini Doonau Moson: jõe 14. kilomeetrist kuni 0. kilomeetrini Doonau Szentendre: jõe 32. kilomeetrist kuni 0. kilomeetrini Doonau Ráckeve: jõe 58. kilomeetrist kuni 0. kilomeetrini Tisza jõgi: jõe 685. kilomeetrist kuni 160. kilomeetrini Dráva jõgi: jõe 198. kilomeetrist kuni 70. kilomeetrini Bodrogi jõgi: jõe 51. kilomeetrist kuni 0. kilomeetrini Kettős–Körösi jõgi: jõe 23. kilomeetrist kuni 0. kilomeetrini Hármas–Körösi jõgi: jõe 91. kilomeetrist kuni 0. kilomeetrini Sió kanal: jõe 23. kilomeetrist kuni 0. kilomeetrini Velence järv Fertő järv Madalmaade Kuningriik Rein Sneekermeer, Koevordermeer, Heegermeer, Fluessen, Slotermeer, Tjeukemeer, Beulakkerwijde, Belterwijde, Ramsdiep, Ketelmeer, Zwartemeer, Veluwemeer, Eemmeer, Alkmaardermeer, Gouwzee, Buiten Ij, Afgesloten Ij, Noordzeekanaal, Ijmuideni sadam, Rotterdami sadamapiirkond, Nieuwe Maas, Noord, Oude Maas, Beneden Merwede, Nieuwe Merwede, Dordtsche Kil, Boven Merwede, Waal, Bijlandschi kanal, Boven Rijn, Pannersdenschi kanal, Geldersche Ijssel, Neder Rijn, Lek, Amsterdam-Reini kanal, Veerse Meer, Schelde-Reini kanal suudmeni Volkerakis, Amer, Bergsche Maas, Meuse allpool Venlot, Gooimeer, Europort, Calandkanaal (Beneluxi sadamast ida pool), Hartelkanaal Austria Vabariik Doonau jõgi: Austria-Saksamaa piirist Austria-Slovakkia piirini Inn: suudmest kuni Passau-Inglingi jõujaamani Traun: suudmest kuni 1,8 km kaugusele Enns: suudmest kuni 2,7 km kaugusele March: kuni 6. kilomeetrini Poola Vabariik — Biebrza jõgi Augustowski kanali estuaarist Narwia jõe estuaarini — Brda jõgi ühinemiskohast Bydgoski kanaliga Bydgoszczis kuni Wisła jõe estuaarini — Bugi jõgi Muchawieci jõe estuaarist kuni Narwia jõe estuaarini — Dąbie järv sisemere piirini — Augustowski kanal ühinemiskohast Biebrza jõega kuni riigipiirini koos kanali marsruudil paiknevate järvedega — Bartnicki kanal Ruda Woda järvest kuni Bartężeki järveni, viimane kaasa arvatud — Bydgoski kanal — Elbląski kanal Druzno järvest kuni Jezioraki järveni ja Szeląg Wielki järveni koos nimetatud järvedega ning kanali marsruudil paiknevate järvedega, ja kõrvalharu Zalewo suunas Jezioraki järvest Ewingi järveni, viimane kaasa arvatud — Gliwicki kanal koos Kędzierzyński kanaliga — Jagielloński kanal ühinemiskohast Elblągi jõega kuni Nogati jõeni — Łączański kanal — Ślesiński kanal koos kanali marsruudil paiknevate järvedega, samuti Gopło järv — Żerański kanal — Martwa Wisła jõgi alates Wisła jõest Przegalinas kuni sisemere piirini — Narewi jõgi Biebrza jõe estuaarist Wisła jõe estuaarini koos Zegrzyński järvega — Nogati jõgi Wisła jõest kuni Wisła laguuni estuaarini — Noteći jõe ülemjooks Gopło järvest kuni ühinemiskohani Górnonotecki kanaliga ja Noteći jõe alamjooks Bydgoski kanaliga ühinemiskohast kuni Warta jõe estuaarini — Nysa Łuźycka jõgi Gubinist Oderi suudmeni — Oderi jõgi Racibórzi linnast kuni ühinemiskohani Ida-Oderi jõega, mis on alates Klucz-Ustowo läbimurdekohast ühinenud Regalica jõega, koos nimetatud jõe ja selle harujõgedega Dąbie järveni, samuti Oderi jõe kõrvalharu Opatowice lüüsist Wrocławi linna lüüsini — Lääne-Oderi jõgi Widuchowa ülevoolupaisust (704,1 km Oderi jõest) kuni sisemere piirini, koos kõrvalharudega ning Klucz-Ustowo läbimurdekohaga, mis ühendab Ida-Oderi jõge Lääne-Oderi jõega — Parnica jõgi ja Parnicki läbimurdekoht Lääne-Oderi jõest sisemere piirini — Pisa jõgi Rośi järvest kuni Narewi jõe estuaarini — Szkarpawa jõgi Wisła jõest kuni Wisła laguuni estuaarini — Warta jõgi Ślesiński järvest kuni Oderi jõe estuaarini — Wielkie Jeziora Mazurskie süsteem, mis hõlmab jõgede ja kanalitega ühendatud järvesid, mis moodustavad põhilise veetee Piszis asuvast Rośi järvest (kaasa arvatud) kuni Węgorzewski kanalini (kaasa arvatud) Węgorzewos koos järgmiste järvedega: Seksty, Mikołajskie, Tałty, Tałtowisko, Kotek, Szymon, Szymoneckie, Jagodne, Boczne, Tajty, Kisajno, Dargin, Łabap, Kirsajty ja Święcajty, Giżycki kanaliga ja Niegociński kanaliga ja Piękna Góra kanaliga ja Ryńskie järve (kaasa arvatud) kõrvalharu Rynis Nidzkie järve (kuni 3 km, moodustab Nidzkie järve kaitseala piiri), koos järgmiste järvedega: Bełdany, Guzianka Mała ja Guzianka Wielka — Wisła jõgi Przemsza jõe estuaarist kuni ühinemiskohani Łączański kanaliga, samuti selle kanali estuaarist Skawinas kuni Wisła estuaarini Gdański lahes, välja arvatud Włocławski veehoidla Rumeenia Doonau jõgi: Serbia-Rumeenia piirilt (1075. kilomeeter) kuni Musta mereni Sulina kanaliharus Doonau–Musta mere kanal (64,410 kilomeetrit pikk): Doonau jõega liitumiskohast Doonau 299,300. kilomeetril Cernavodăs (vastavalt kanali 64,410. kilomeeter) kuni Constanta Lõuna-Agigea sadamani (kanali 0. kilomeeter) Poarta Albă – Midia Năvodari kanal (34 600 km pikk): liitumiskohast Doonau–Musta mere kanaliga viimase 29,410. kilomeetril Poarta Albăs (vastavalt kanali 27,500. kilomeeter) Midia sadamani (kanali 0. kilomeeter) Slovaki Vabariik Doonau jõgi: Devínist (jõe 1880,26. kilomeetril) Slovakkia-Ungari piirini Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik ŠOTIMAA || Leith (Edinburgh) || Lainemurdjatest seespool Glasgow || Strathclyde Loch Crinani kanal || Crinan Ardrishaigini Kaledoonia kanal || Kanali sektsioonid PÕHJA-IIRI || Lagani jõgi || Lagani ülevoolupaisust Stranmillisini IDA-INGLISMAA || Weari jõgi (pole loodeid) || Durhami vanast raudteesillast kuni Prebendsi sillani Durhamis Teesi jõgi || Teesi paisust ülesvoolu Grimsby dokk || Lüüsidest seespool Imminghami dokk || Lüüsidest seespool Hulli dokid || Lüüsidest seespool Bostoni dokk || Lüüsiväravatest seespool Aire ja Calderi laevateed || Goole'i dokkidest Leedsini; ühinemine Leedsiga ja Liverpooli kanal; Bank Dole'i ühinemiskohast Selbyni (Ouse jõe lüüs); Castlefordi ühinemiskohast Wakefieldini (Fallingi lüüs) Ancholme'i jõgi || Ferriby lüüsist Briggini Calderi ja Hebble'i kanal || Wakefieldist (Fallingi lüüs) Broadcut Topi lüüsini Fossi jõgi || Ühinemiskohast Ouse jõega (Blue Bridge) kuni Monki sillani Fossdyke'i kanal || Ühinemiskohast Trenti jõega kuni Brayford Poolini Goole dokk || Lüüsiväravatest seespool Hornsea Mere || Kogu kanal Hulli jõgi || Struncheon Hilli lüüsist kuni Beverley Beckini Market Weightoni kanal || Humberi jõe lüüsist kuni Sod Houses'i lüüsini Uus ühenduskanal || Kogu kanal Ouse'i jõgi || Naburni lüüsist kuni Nun Monktonini Sheffieldi ja Lõuna-Yorkshire'i kanal || Keadby lüüsist kuni Tinsley lüüsini Trenti jõgi || Cromwelli lüüsist kuni Shardlow'ni Withami jõgi || Bostoni lüüs kuni Brayford Poole'ini (Lincoln) WALES JA LÄÄNE-INGLISMAA || Severni jõgi || Llanthonyst ja Maisemore'i ülevoolupaisudest ülalpool Wye jõgi || Monmouthist ülalpool Cardiff || Roath Parki järv Talboti sadam || Kinnistes dokkides Swansea || Kinnistes dokkides Dee jõgi || Ülalpool Barrelwell Hilli veeväljalaskekohta Mersey jõgi || Dokid (välja arvatud Seaforthi dokk) Lune'i jõgi || Ülalpool Glassoni dokki Avoni jõgi (Midland) || Tewkesbury lüüsist kuni Eveshamini Gloucester || Gloucesteri linna lüüsid (Gloucesteri/Sharpnessi kanal) Hollingworthi järv || Kogu järv Manchester Shipi kanal || Kogu kanal ja Salfordi dokid, sealhulgas Irwelli jõgi Pickmere'i järv || Kogu järv Tawe'i jõgi || Meretammi/väikelaevasadama ja Morfa kergejõustikustaadioni vahel Rudyardi järv || Kogu järv Weaveri jõgi || Northwichist allpool LÕUNA-INGLISMAA || Nene'i jõgi || Wisbech Cut ja Nene'i jõgi kuni Dog-in-a-Doubleti lüüsini Great Ouse'i jõgi || Kings Lynn Cut ja Great Ouse'i jõgi allpool Lääne-Lynni maanteesilda Yarmouth || Yare jõe estuaar alates joonest, mis on tõmmatud põhja- ja lõunapoolse sissepääsumuuli otste vahele, sealhulgas Breydon Water Lowestoft || Lowestofti sadam Mutfordi lüüsist allpool kuni välissadama sissepääsumuulide vahele tõmmatud jooneni Alde ja Ore jõgi || Ore jõe sissepääsust ülevalpool kuni Westrow Pointini Debeni jõgi || Debeni jõe sissepääsust ülalpool kuni Felixstowe Ferryni Orwelli ja Stouri jõgi || Alates Fagbury Pointi ja Orwelli jõel olevast Shotley Pointi ühendavast joonest kuni Ipswichi dokini; ja Stouri jõele põhja-lõunasuunas läbi Erwarton Nessi tõmmatud joonest kuni Manningtreenini Chelmeri ja Blackwateri kanal || Beeleigh' lüüsist ida pool Thamesi jõgi koos lisajõgedega || Thamesi jõgi ülalpool Teddingtoni lüüsi kuni Oxfordini Aduri jõgi ja Southwicki kanal || Aduri jõgi ülalpool Tarmaci sadamasilla lääneotsa, ja Southwicki kanal Aruni jõgi || Aruni jõgi ülalpool Littlehampton Marinat Ouse’i jõgi (Sussex), Newhaven || Ouse'i jõgi ülalpool põhjakai põhjapoolset otsa Bewl Water || Kogu järv Grafham Water || Kogu järv Rutland Water || Kogu järv Thorpe Parki järv || Kogu järv Chichester || Ida pool joont, mis ühendab Cobnor Pointi Chalkdock Pointiga Christchurch || Christchurchi sadam, välja arvatud Run Exeteri kanal || Kogu kanal Avoni jõgi (Avon) || Bristoli linna dokid Nethami tammist Pulteney ülevoolupaisuni 3. PEATÜKK 4. tsoon Belgia Kuningriik Kogu Belgia siseveeteede võrgustik, välja arvatud 3. tsooni veeteed Tšehhi Vabariik Kõik muud veeteed, mis pole loetletud 1., 2. ja 3. tsoonis Saksamaa Liitvabariik Kõik siseveeteed, välja arvatud 1., 2. ja 3. tsooni veeteed Prantsuse Vabariik Kõik muud siseveeteed Itaalia Vabariik Kõik laevatatavad riigisisesed veeteed Leedu Vabariik Kogu Leedu võrgustik Luksemburgi Suurhertsogiriik Moselle Ungari Vabariik Kõik muud veeteed, mis pole loetletud 2. ja 3. tsoonis Madalmaade Kuningriik Kõik 1., 2. ja 3. tsoonis loetlemata jõed, kanalid ja järved Austria Vabariik Thaya: kuni Bernhardsthalini March: 6. kilomeetrist ülespoole Poola Vabariik Kõik muud veeteed, mis pole loetletud 1., 2. ja 3. tsoonis Rumeenia Kõik muud veeteed, mis ei ole loetletud 3. tsoonis Slovaki Vabariik Kõik muud veeteed, mis ei ole loetletud 3. tsoonis Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik ŠOTIMAA || Ratho ja Linlithgow Unioni kanal || Kogu kanal Glasgow || Forthi ja Clyde'i kanal Monklandi kanal, Faskine ja Drumpellier' sektsioonid Hogganfield Loch IDA-INGLISMAA || Ancholme'i jõgi || Briggist Harram Hilli lüüsini Calderi ja Hebble'i kanal || Broadcut Topi lüüsist Sowerby sillani Chesterfieldi kanal || Lääne-Stockwithist Worksopini Cromfordi kanal || Kogu kanal Derwenti jõgi || Ühinemiskohast Ouse jõega Stamfordi sillani Driffieldi laevasõidutee || Struncheon Hilli lüüsist Great Driffieldini Erewashi kanal || Trenti lüüsist Langley Milli lüüsini Huddersfieldi kanal || Ühinemiskohast Calderi ja Hebblega Coopersi silla juures kuni Huddersfield Narrow kanalini Huddersfieldis Ashton-Under-Lyne'i ja Huddersfieldi vahel Leedsi ja Liverpooli kanal || Leedsi jõe lüüsist kuni Skiptoni sadamasillani Light Water Valley järv || Kogu järv Mere, Scarborough || Kogu järv Ouse'i jõgi || Nun Monkton Poolist ülevalpool Pocklingtoni kanal || Ühinemiskohast Derventi jõega kuni Melbourne Basinini Sheffieldi ja Lõuna-Yorkshire'i kanal || Tinsley lüüsist kuni Sheffieldini Soari jõgi || Ühinemiskohast Trentiga kuni Loughborough'ni Trenti ja Mersey kanal || Shardlowst kuni Dellow Lane'i lüüsini Ure jõgi ja Riponi kanal || Ühinemiskohast Ouse jõega kuni Riponi kanalini (Ripon Basin) Ashtoni kanal || Kogu kanal WALES JA LÄÄNE-INGLISMAA || Avoni jõgi (Midland) || Eveshamist ülevalpool Birminghami kanali laevatee || Kogu kanal Birminghami ja Fazeley kanal || Kogu kanal Coventry kanal || Kogu kanal Grand Unioni kanal (Naptoni ühinemiskohast kuni Birminghami ja Fazeleyni) || Kogu kanali sektsioon Kenneti ja Avoni kanal (Bathist Newburyni) || Kogu kanali sektsioon Lancasteri kanal || Kogu kanal Leedsi ja Liverpooli kanal || Kogu kanal Llangolleni kanal || Kogu kanal Caldoni kanal || Kogu kanal Peak Foresti kanal || Kogu kanal Macclesfieldi kanal || Kogu kanal Monmouthshire'i ja Breconi kanal || Kogu kanal Montgomery kanal || Kogu kanal Rochdale'i kanal || Kogu kanal Swansea kanal || Kogu kanal Neathi ja Tennanti kanal || Kogu kanal Shropshire Unioni kanal || Kogu kanal Staffordshire' ja Worcesteri kanal || Kogu kanal Stratford-upon-Avoni kanal || Kogu kanal Trenti jõgi || Kogu jõgi Trenti ja Mersey kanal || Kogu kanal Weaveri jõgi || Northwichist ülalpool Worcesteri ja Birminghami kanal || Kogu kanal LÕUNA-INGLISMAA || Nene'i jõgi || Dog-in-a-Doubleti lüüsist ülalpool Great Ouse'i jõgi || Kings Lynn Lääne-Lynni maanteesillast ülalpool; Great Ouse'i jõgi ja kõik sellega seotud Fenlandi veeteed, sealhulgas Cami jõgi ja Middle Leveli laevatee Norfolki ja Suffolki üleujutatavad alad || Kõik tõusuvee ajal ning loodetest mõjutamata laevatatavad jõed, luhad, kanalid ja veeteed Norfolki ja Suffolki üleujutatavatel aladel, sealhulgas Oulton Broad, samuti Waveney jõgi, Yare, Bure, Ant ja Thurne, välja arvatud Yarmouthi ja Lowestoftdi kohta sätestatu Blythi jõgi || Blythi jõgi, sissepääs Blythburghini Alde ja Ore jõgi || Alde jõgi ülalpool Westrow Pointi Debeni jõgi || Debeni jõgi ülalpool Felixstowe Ferryt Orwelli ja Stouri jõgi || Kõik Stouri jõe veeteed ülalpool Manningtreed Chelmeri ja Blackwateri kanal || Lääne pool Beeleighi lüüsi Thamesi jõgi koos lisajõgedega || Storti ja Lee jõed ülalpool Bow Creeki; Grand Unioni kanal Brentfordi lüüsist ülalpool ja Regentsi kanal Limehouse Basinist ülalpool ning kõik sellega ühendatud kanalid; Wey jõgi Thamesi lüüsist ülalpool; Kenneti ja Avoni kanal; Thamesi jõgi Oxfordist ülalpool; Oxfordi kanal Medway jõgi ja Swale || Medway jõgi Allingtoni lüüsist ülalpool Stouri jõgi (Kent) || Stouri jõgi Flagstaff Reachi maabumiskohast ülalpool Doveri sadam || Kogu sadam Rotheri jõgi || Rotheri jõgi ja Royal Military kanal Scots Floati lüüsist ülalpool ja Brede jõgi sissepääsulüüsist ülalpool Brighton || Brighton Marina sisesadam ülalpool lüüsi Wickstead Parki järv || Kogu järv Kenneti ja Avoni kanal || Kogu kanal Grand Unioni kanal || Kogu kanal Avoni jõgi (Avon) || Pulteney ülevoolupaisust ülalpool Bridgewateri kanal || Kogu kanal II LISA TEHNILISED MIINIMUMNÕUDED 1., 2., 3. JA 4. TSOONI SISEVEETEEDEL SÕITVATELE VEESÕIDUKITELE SISUKORD I OSA 1. PEATÜKK ÜLDSÄTTED Artikkel 1.01 – Mõisted 2. PEATÜKK MENETLUS Artikkel 2.01 – Kontrolliasutus Artikkel 2.02 – Kontrolli läbiviimise taotlus Artikkel 2.03 – Veesõiduki esitamine kontrolliks Artikkel 2.04 – (Välja jäetud) Artikkel 2.05 – Ajutine liidu sõidukõlblikkuse tunnistus Artikkel 2.06 – (Välja jäetud) Artikkel 2.07 – Liidu sõidukõlblikkuse tunnistuse sisu ja muutmine Artikkel 2.08 – (Välja jäetud) Artikkel 2.09 – Perioodiline kontroll Artikkel 2.10 – Vabatahtlik kontroll Artikkel 2.11 – (Välja jäetud) Artikkel 2.12 – (Välja jäetud) Artikkel 2.13 – (Välja jäetud) Artikkel 2.14 – (Välja jäetud) Artikkel 2.15 – Kulud Artikkel 2.16 – Teave Artikkel 2.17 – Liidu sõidukõlblikkuse tunnistuste register Artikkel 2.18 – Euroopa ühtne laeva identifitseerimisnumber Artikkel 2.19 – (Välja jäetud) Artikkel 2.20 – Teavitamine II OSA 3. PEATÜKK LAEVAEHITUSNÕUDED Artikkel 3.01 – Põhinõuded Artikkel 3.02 – Tugevus ja püstuvus Artikkel 3.03 – Laevakere Artikkel 3.04 – Masina- ja katlaruumid, punkrid 4. PEATÜKK SÜVISE OHUTUSVARU, VABAPARRAS JA LASTIMÄRGID Artikkel 4.01 – Süvise ohutusvaru Artikkel 4.02 – Vabaparras Artikkel 4.03 – Minimaalne vabaparras Artikkel 4.04 – Lastimärgid Artikkel 4.05 – Suurima koormuse süvis veesõidukitel, mille kere ei ole alati kinnine ega ole seega ka pritsme- ja ilmastikukindel Artikkel 4.06 – Süviseskaalad 5. PEATÜKK MANÖÖVERDUSVÕIME Artikkel 5.01 – Üldnõuded Artikkel 5.02 – Navigeerimiskatsed Artikkel 5.03 – Katsetamispiirkond Artikkel 5.04 – Laevade ja koosseisude koormusaste navigeerimiskatse ajal Artikkel 5.05 – Pardaseadmete kasutamine navigeerimiskatsetes Artikkel 5.06 – Ettenähtud kiirus (edasisuunas) Artikkel 5.07 – Peatumisvõime Artikkel 5.08 – Tagasisuunas liikumise võime Artikkel 5.09 – Kõrvalepõigete sooritamise võime Artikkel 5.10 – Pööramisvõime 6. PEATÜKK ROOLISÜSTEEM Artikkel 6.01 – Üldnõuded Artikkel 6.02 – Roolimehhanismi ajamid Artikkel 6.03 – Roolimehhanismi hüdrauliline ajam Artikkel 6.04 – Jõuallikas Artikkel 6.05 – Käsiajam Artikkel 6.06 – Kruvirool, veepaiskur, tsükloidsõukruvi ja vööri trastersüsteemid Artikkel 6.07 – Näiturid ja seireseadmed Artikkel 6.08 – Pöördekiiruse regulaatorid Artikkel 6.09 – Heakskiitmine ja regulaarne kontroll 7. PEATÜKK ROOLIKAMBER Artikkel 7.01 – Üldnõuded Artikkel 7.02 – Takistusteta väljavaade Artikkel 7.03 – Juhtimis-, näitur- ja seireseadmetele esitatavad üldnõuded Artikkel 7.04 – Peamootorite ja roolisüsteemi juhtimis-, näitur- ja seireseadmetele esitatavad erinõuded Artikkel 7.05 – Laevatuled, valgus- ja helisignaalid Artikkel 7.06 – Radarseadmed ja pöördekiiruse näiturid Artikkel 7.07 – Raadiotelefonisüsteemid laevadel, mille roolikambrid on konstrueeritud laeva ainuisikuliseks juhtimiseks radari abi Artikkel 7.08 – Laevade omavahelise sidepidamise seadmed Artikkel 7.09 – Häiresüsteem Artikkel 7,10 – Küte ja ventilatsioon Artikkel 7.11 – Ahtriankru käitamisseade Artikkel 7.12 – Sissetõmmatavad roolikambrid Artikkel 7.13 – Vastava kande tegemine liidu sõidukõlblikkuse tunnistusele laevade puhul, mille roolikamber on konstrueeritud laeva ainuisikuliseks juhtimiseks radari abil 8. PEATÜKK MASINA EHITUS Artikkel 8.01 – Üldnõuded Artikkel 8.02 – Ohutusvarustus Artikkel 8.03 – Jõuallikas Artikkel 8.04 – Masina väljalasketoru Artikkel 8.05 – Kütusetankid, torud ja abiseadmed Artikkel 8.06 – Määrdeõli hoidmine, torud ja abiseadmed Artikkel 8.07 – Jõuülekandesüsteemides, juhtimis- ja aktiveerimissüsteemides ning küttesüsteemides, torudes ja abiseadmetes kasutatava õli hoidmine Artikkel 8.08 – Pilsi pumpamine ja äravoolusüsteemid Artikkel 8.09 – Õlise vee ja kasutatud õli hoidmine Artikkel 8.10 – Laevade tekitatud müra 8a PEATÜKK DIISELMOOTORITE HEITGAASID JA TAHKED HEITMED Artikkel 8a.01 – Mõisted Artikkel 8a.02 – Üldsätted Artikkel 8a.03 – Tunnustatud tüübikinnitused Artikkel 8a.04 – Paigaldusjärgne katse, vahekatse ja lisakatse Artikkel 8a.05 – Tehnilised teenistused 9. PEATÜKK ELEKTRISEADMED Artikkel 9.01 – Üldnõuded Artikkel 9.02 – Elektrivarustussüsteemid Artikkel 9.03 – Kaitse füüsilise kokkupuute, tahkete esemetega tekitatavate vigastuste ning vee sissetuleku eest Artikkel 9.04 – Plahvatuskaitse Artikkel 9.05 – Kaitsemaandus Artikkel 9.06 – Suurim lubatav pinge Artikkel 9.07 – Jaotussüsteemid Artikkel 9.08 – Ühendus kaldaga või teiste välisvõrkudega Artikkel 9.09 – Teiste veesõidukite elektriga varustamine Artikkel 9.10 – Generaatorid ja mootorid Artikkel 9.11 – Akud Artikkel 9.12 – Lülitusseadmete paigaldamine Artikkel 9.13 – Vooluahela avariikatkestid Artikkel 9.14 – Armatuurid Artikkel 9.15 – Kaablid Artikkel 9.16 – Valgustusseadmed Artikkel 9.17 – Laevatuled Artikkel 9.18 – (Välja jäetud) Artikkel 9.19 – Mehaaniliste seadmete häire- ja ohutussüsteemid Artikkel 9.20 – Elektroonilised seadmed Artikkel 9.21 – Elektromagnetiline vastavus 10. PEATÜKK SEADMED Artikkel 10.01 – Ankruseadmed Artikkel 10.02 – Muu varustus Artikkel 10.03 – Käsitulekustutid Artikkel 10.03a – Püsivalt paigaldatud tulekustutussüsteemid eluruumide, roolikambrite ja reisijateruumide kaitseks Artikkel 10.03b – Püsivalt paigaldatud tulekustutussüsteemid masina-, katla- ja pumbaruumide kaitseks Artikkel 10.03c – (Välja jäetud) Artikkel 10.04 – Jollid Artikkel 10.05 – Poid ja päästevestid 11. PEATÜKK TÖÖKOHTADE OHUTUS Artikkel 11.01 – Üldnõuded Artikkel 11.02 – Kaitse kukkumise eest Artikkel 11.03 – Töökohtade mõõtmed Artikkel 11.04 – Külgtekid Artikkel 11.05 – Juurdepääs töökohtadele Artikkel 11.06 – Väljapääsud ja avariiväljapääsud Artikkel 11.07 – Redelid, astmed ja samalaadsed seadised Artikkel 11.08 – Siseruumid Artikkel 11.09 – Kaitse müra ja vibratsiooni eest Artikkel 11.10 – Luugikaaned Artikkel 11.11 – Vintsid Artikkel 11.12 – Kraanad Artikkel 11.13 – Tuleohtlike vedelike hoidmine 12. PEATÜKK ELURUUMID Artikkel 12.01 – Üldnõuded Artikkel 12.02 – Konstruktsiooni erinõuded Artikkel 12.03 – Sanitaarseadmed Artikkel 12.04 – Kambüüsid Artikkel 12.05 – Joogivesi Artikkel 12.06 – Küte ja ventilatsioon Artikkel 12.07 – Muu eluruumide sisustus 13. PEATÜKK KÜTTE-, TOIDUVALMISTAMIS- JA KÜLMUTUSSEADMED Artikkel 13.01 – Üldnõuded Artikkel 13.02 – Vedelkütuse kasutamine, õlikütteseadmed Artikkel 13.03 – Õliaurustuspõletiga ahjud ja õlipihustuspõletiga kütteseadmed Artikkel 13.04 – Õliaurustuspõletiga ahjud Artikkel 13.05 – Õlipihustuspõletiga kütteseadmed Artikkel 13.06 – Sundõhuga köetavad seadmed Artikkel 13.07 – Kütmine tahke kütusega 14. PEATÜKK MAJAPIDAMISES KASUTATAVAD VEDELGAASISEADMED Artikkel 14.01 – Üldnõuded Artikkel 14.02 – Seadmed Artikkel 14.03 – Balloonid Artikkel 14.04 – Toiteallikate asukoht ja korraldus Artikkel 14.05 – Tagavara- ja tühjad balloonid Artikkel 14.06 – Reduktorid Artikkel 14.07 – Rõhk Artikkel 14.08 – Torud ja painduvad torud Artikkel 14.09 – Jaotussüsteem Artikkel 14.10 – Gaasi tarbivad seadmed ja nende paigaldamine Artikkel 14.11 – Ventilatsioon ja põlemisgaaside eemaldamine Artikkel 14.12 – Kasutus- ja ohutusnõuded Artikkel 14.13 – Heakskiitmiskatse Artikkel 14.14 – Katsetingimused Artikkel 14.15 – Kinnitus 14a PEATÜKK Reisilaeva reoveepuhastid Artikkel 14a.01 – Mõisted Artikkel 14a.02 – Üldsätted Artikkel 14a. 03 – Tüübikinnituse taotlemine Artikkel 14a.04 – Tüübikinnitusmenetlus Artikkel 14a.05 – Tüübikinnituse muutmine Artikkel 14a.06 – Vastavus Artikkel 14a.07 – Võrdväärsete tüübikinnituste tunnustamine Artikkel 14a.08 – Seerianumbrite kontrollimine Artikkel 14a.09 – Toote vastavus Artikkel 14a.10 – Laeva reoveepuhasti mittevastavus kinnitatud tüübile Artikkel 14a.11 – Juhuvalimi mõõtmine / eriotstarbeline katse Artikkel 14a.12 – Pädevad asutused ja tehnilised teenistused 15. PEATÜKK REISILAEVADELE KOHALDATAVAD ERINÕUDED Artikkel 15.01 – Üldsätted Artikkel 15.02 – Laevakered Artikkel 15.03 – Püstuvus Artikkel 15,04 – Süvise ohutusvaru ja vabaparras Artikkel 15.05 – Reisijate maksimaalne lubatud arv pardal Artikkel 15.06 – Reisijateruumid ja reisijate poolt kasutatavad alad Artikkel 15.07 – Käitursüsteem Artikkel 15.08 – Ohutusseadised ja -varustus Artikkel 15.09 – Päästevarustus Artikkel 15.10 – Elektriseadmed Artikkel 15.11 – Tulekaitse Artikkel 15.12 – Tule kustutamine Artikkel 15.13 – Ohutusmeetmed Artikkel 15.14 – Reovee kogumise ja kõrvaldamise seadmed Artikkel 15.15 – Teatavatele reisilavadele tehtavad erandid 15a. PEATÜKK REISIPURJELAEVADELE KOHALDATAVAD ERINÕUDED Artikkel 15a.01 – II osa kohaldamine Artikkel 15a.02 – Teatavatele reisijateveoks mõeldud purjelaevadele tehtavad erandid Artikkel 15a.03 – Püstuvusnõuded purjedega sõitvatele laevadele Artikkel 15a.04 – Laevaehitus ja laevamehaanika alased nõuded Artikkel 15a.05 – Taglasest üldiselt Artikkel 15a.06 – Mastidest ja peeledest üldiselt Artikkel 15a.07 – Erisätted mastide kohta Artikkel 15a.08 – Erisätted marsstengide kohta Artikkel 15a.09 – Erisätted pukspriitide kohta Artikkel 15a.10 – Erisätted kliiverpoomide kohta Artikkel 15a.11 – Erisätted grootpoomide kohta Artikkel 15a.12 – Erisätted kahvlite kohta Artikkel 15a.13 – Üldsätted seisevtaglase ja jooksevtaglase kohta Artikkel 15a.14 – Erisätted seisevtaglase kohta Artikkel 15a.15 – Erisätted jooksevtaglase kohta Artikkel 15a.16 – Kinnitused ja taglase osad Artikkel 15