[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 26.9.2006

KOM(2006) 548 lõplik

2005/0043 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu alusel

nõukogu ühise seisukoha kohta seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse vastuvõtmisega, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013)

2005/0043 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu alusel

nõukogu ühise seisukoha kohta seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse vastuvõtmisega, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013)

1. Taust

Ettepaneku edastamine Euroopa Parlamendile ja nõukogule (dokument KOM(2005) 119 (lõplik) – 2005/0043 (COD) ja 2005/0044 (CNS)): | 13. aprill 2005 |

Regioonide komitee arvamus: | 16. november 2005 |

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus: | 14. detsember 2005 |

Euroopa Parlamendi arvamus esimesel lugemisel: | 15. juuni 2006 |

Muudetud ettepaneku edastamine Euroopa Parlamendile ja nõukogule: | 28. juuni 2006 |

Ühise seisukoha vastuvõtmine: | 25. september 2006 |

2. KOMISJONI SEISUKOHT ÜHISE SEISUKOHA SUHTES

Käesoleva teatisega esitatakse vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 251 komisjoni seisukoht nõukogu ühise seisukoha suhtes, mis võeti teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi kohta kvalifitseeritud häälteenamusega vastu 25. septembril 2006 pärast poliitilise kokkuleppe saavutamist 24. juulil 2006. Poliitiline kokkulepe EURATOMi raamprogrammi suhtes saavutati samuti 24. juulil 2006.

Ühise seisukohaga säilitatakse üldjoontes komisjoni poolt ette pandud raamprogrammi struktuur ja sisu ning see järgib suures osas Euroopa Parlamendi arvamust.

Nõukogu on võtnud üle valdava osa muudatustest, mille Euroopa Parlament võttis vastu oma arvamusega esimesel lugemisel (15. juuni 2006) ning millega komisjon nõustus oma muudetud ettepanekus[1].

3. MÄRKUSED ÜHISE SEISUKOHA KOHTA

Komisjon leiab, et ühine seisukoht on heaks aluseks raamprogrammi käsitlevate läbirääkimiste jätkamiseks, et saavutada kokkulepe teisel lugemisel.

Mis puudutab eelarvet, siis on nõukogu (ja Euroopa Parlament) kinnitanud kogusumma 50 521 miljonit eurot, mille komisjon pakkus välja oma muudetud ettepanekus[2] pärast eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe[3] sõlmimist Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 17. mail 2006.

Eelarve jagunemise osas vastab ühine seisukoht üldjoontes komisjoni muudetud ettepanekule ja parlamendi arvamusele, välja arvatud järgmises:

- „Koostöö“ valdkonnas

- Suuremad summad viiele teemale : „Tervishoid“, „Nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad“, „Energeetika“, „Keskkond“ ning veidi on suurendatud summat teema „Sotsiaal-, majandus- ja humanitaarteadused“ puhul;

- vähendatud on summat teemale „Julgeolek ja kosmos“.

- „Suutlikkuse“ valdkonnas

- Oluliselt on vähendatud summat teemale „Teadustöö infrastruktuurid“, vähendatud on summat teemale „Teadus ühiskonnas“;

- suurendatud on summasid teemadele „VKEde huvides läbiviidavad teadusuuringud“ ja „Teadusuuringute potentsiaal“, veidi on suurendatud summat teemale „Rahvusvaheline koostöö“.

Kuigi ettepandud tegevuse ja eelarveettepaneku vahel on tugev seos, võib juhtuda, et ühises seisukohas ettepandud tegevuse täielik elluviimine ei ole teemade „Teadustöö infrastruktuurid“ ning „Julgeolek ja kosmos“ eelarve vähendamise tõttu võimalik.

Mis puudutab programmi struktuuri, siis on ühises seisukohas jäetud alles mitmesugused komisjoni väljapakutud programmiosad, sealhulgas teemakesksus ning paindlikkus programmi eesmärkide saavutamisel, arvestades selle seitsmeaastast kestust. Komisjon nõustub väitega, et poliitika ühtne arendamine peaks olema suutlikkust käsitleva programmi eraldi osa. Nõukogu on aga kooskõlas parlamendiga jaganud teema „Julgeolek ja kosmos“ kaheks ning pakub nüüd kümmet teemat. Komisjon usub, et neid kaht valdkonda koos hoides on võimalik saavutada suur paindlikkus ja sünergia.

Mis puudutab teadusuuringute sisu, siis on suur osa parlamendi muudatusettepanekutest, millega komisjon on oma muudetud ettepanekus nõustunud, ühisesse seisukohta üle võetud. Komisjon selgitas oma muudetud ettepanekus, et eelarve vähendamise tõttu ei võtnud ta oma ettepanekusse muudatusi, millega seoses oleks laienenud teemade ulatus ja seega suurenenud eelarvevahendite vajadus. Komisjon usub, et ühine seisukoht järgib üldjoontes sama põhimõtet. „VKEde uuringustipendiumide kava“ lisamine Suutlikkuse valdkonda ei vasta siiski sellele põhimõttele. Komisjon leiab, et eelarve tuleks suunata ainult projektide rahastamisele.

Komisjon kiidab heaks VKEsid käsitleva teksti tugevdamise konkreetsete meetmete esitamise kaudu, sealhulgas kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete analüüside kaudu, mis on komisjoni arvates tõhusam lähenemisviis kui kunstlikud eesmärgid, mida komisjon oma muudetud ettepanekusse ei võtnud.

Suuremaid raskusi on parlamendi jaoks valmistanud ühised tehnoloogiaalgatused ning programmid „Ideed“ ja „Inimesed“.

- Ühiste tehnoloogiaalgatuste puhul on ühisesse seisukohta võetud nende kindlaksmääramise kriteeriumide muudatused.

- Ideede programmi on lisatud olulised selgitused sõltumatu teadusnõukogu ametiaja, uuendamise ja osatähtsuse, juhtimise ja personalikorralduse kohta ning Euroopa Teadusnõukogu struktuuride ja mehhanismide sõltumatu läbivaatamine 2010. aastal, mille tulemused esitatakse parlamendile ja nõukogule.

- Inimesi käsitlevas programmis hõlmavad mitmed muudatused viiteid programmi seoste kohta raamprogrammi teiste osadega ja muude ühenduse programmidega, samuti lisandusi, mis osutavad selgelt programmi selle osa rahvusvahelisele mõõtmele ning suuniseid teadlastele asjakohaste töötingimuste loomise ning kaasrahastamise kohta.

Viimaks kirjeldatakse üksikasjalikumalt teadustöö uute infrastruktuuride toetamise kriteeriume ja tunnistatakse uute infrastruktuuride loomise piirkondlike aspektide olulisust.

Tüvirakkudega seotud teadusuuringute osas nõustus komisjon võtma oma muudetud ettepanekusse artikli selle kohta, milliseid valdkondi kooskõlas parlamendi muudatusega seitsmendas raamprogrammis ei rahastata. Nõukogu on selle artikli võtnud ka oma ühisesse seisukohta ning komisjon tegi avalduse, millega ta kinnitas taas tava, mida tuleb järgida (vt lisa).

4. JÄRELDUS

Komisjon leiab, et 25. septembril 2006 kvalifitseeritud häälteenamusega vastu võetud ühine seisukoht näitab olulist lähenemist nii Euroopa Parlamendi kui ka komisjoni seisukohtadele. Selles on arvesse võetud suur osa Euroopa Parlamendi poolt esimesel lugemisel tehtud muudatusi, mille komisjon on võtnud oma muudetud ettepanekusse. Seepärast toetab komisjon ühist seisukohta.

LISA

Euroopa Komisjon teeb seitsmenda raamprogrammi kohta ettepaneku jätkata ELi inimembrüo tüvirakkude teadusuuringute rahastamise otsustamisel sama eetilise raamistikuga nagu kuuendas raamprogrammis.

Euroopa Komisjon teeb ettepaneku jätkata selle eetilise raamistikuga sellepärast, et selles on kogemuste varal välja kujunenud vastutustundlik lähenemisviis kõnealuse paljutõotava teadusvaldkonna jaoks ning et see on seni toiminud rahuldavalt teadusprogrammis, milles osaleb teadlasi paljudest väga erinevate normidega riikidest.

1. Seitsmendat raamprogrammi käsitlevas otsuses jäetakse ühenduse rahastamisest selgesõnaliselt välja kolm teadusvaldkonda:

2. inimeste kloonimisele suunatud teadusuuringud, mille eesmärk on paljundamine;

3. inimese genotüübi muutmisele suunatud teadusuuringud, mis võivad kõnealused muudatused päritavaks muuta;

4. teadusuuringud, mis on suunatud inimembrüote loomisele üksnes teadustöö eesmärgil või tüvirakkude saamiseks, sealhulgas keharakkude tuuma siirdamise abil.

5. Teadusuuringuid, mis on keelatud kõikides liikmesriikides, ei rahastata. Teadusuuringuid ei rahastata liikmesriikides, kus need on keelatud.

6. Seitsmendat raamprogrammi käsitlev otsus ja eetiline raamistik, millega reguleeritakse inimembrüo tüvirakkude teadusuuringute rahastamist ühenduse vahenditest, ei sisalda mitte mingisugust hinnangut selliseid teadusuuringuid reguleerivate õiguslike ega eetiliste raamistike kohta liikmesriikides.

7. Konkursikutsetes ei kutsu Euroopa Komisjon selgesõnaliselt üles kasutama inimembrüo tüvirakke. Nii täiskasvanute kui ka inimembrüo tüvirakkude kasutamise või kasutamata jätmise üle otsustavad teadlased vastavalt eesmärkidele, mida nad soovivad saavutada. Praktikas on kõige suurem osa tüvirakkude teadusuuringutele eraldatud ühenduse vahenditest suunatud täiskasvanud inimeste tüvirakkude kasutamisele. Ei ole põhjust, miks see peaks seitsmendas raamprogrammis oluliselt muutuma.

8. Iga projekt, milles on ette nähtud inimembrüo tüvirakkude kasutamine, peab edukalt läbima teadusliku hindamise, kus sõltumatud teaduseksperdid hindavad selliste tüvirakkude kasutamise vajalikkust püstitatud teaduseesmärkide saavutamiseks.

9. Sellise hindamise edukalt läbinud taotlustele korraldab Euroopa Komisjon range eetikakontrolli. Seejuures võetakse arvesse põhimõtteid, mida esindavad Euroopa Liidu põhiõiguste harta ning asjaomased rahvusvahelised konventsioonid, nagu näiteks 4. aprillil 1997 Oviedos alla kirjutatud Euroopa Nõukogu inimõiguste ja biomeditsiini konventsioon ning selle lisaprotokollid ja UNESCO inimgenoomi ning inimõiguste ülddeklaratsioon. Eetikakontrolli üks eesmärk on samuti kontrollida, kas esitatud taotlused järgivad nende riikide eeskirju, kus teadusuuringuid läbi viiakse.

10. Erandjuhtudel võidakse eetikakontrolli teha projekti käigus.

11. Igale projektile, milles on ette nähtud inimembrüo tüvirakkude kasutamine, tuleb enne projekti algust hankida asjaomase riikliku või kohaliku eetikakomisjoni heakskiit. Järgida tuleb kõiki riiklikke eeskirju ja menetlusi, sealhulgas seoses küsimustega, nagu näiteks vanemate nõusolek, rahaga ahvatlemise keeld jms. Kontrollitakse seda, kas projektis on viidatud litsentsimis- ja kontrollimeetmetele, mida peavad võtma selle liikmesriigi pädevad ametiasutused, kus projekti teostatakse.

12. Taotlus, mis läbib edukalt teadusliku hindamise, riiklikud või kohalikud eetikakontrollid ning Euroopa Komisjoni eetikakontrolli, esitatakse eraldi kinnitamiseks regulatiivkomitee liikmesriikidele. Inimembrüo tüvirakkude kasutamist ette nägevaid projekte, mida liikmesriigid ei kinnita, ei rahastata.

13. Euroopa Komisjon jätkab ühenduse vahenditega rahastatud tüviraku-uuringute tulemuste kättesaadavaks tegemist kõikidele teadlastele kõikide riikide patsientide kasuks.

14. Euroopa Komisjon toetab meetmeid ja algatusi, mis soodustavad inimembrüo tüvirakkude teadusuuringute koordineerimist ja ratsionaliseerimist vastutustundlikult ja eetiliselt. Eelkõige toetab komisjon inimembrüo tüvirakuliinide Euroopa registrit. Seda registrit toetades on võimalik jälgida Euroopas olemas olevaid inimembrüo tüvirakke, see toetab nende parimat kasutamist teadlaste poolt ning võib aidata vältida tarbetut uute tüvirakuliinide loomist.

15. Euroopa Komisjon jätkab praegust tava ega esita regulatiivkomiteele kinnitamiseks taotlusi, milles teadusuuringutega hävitatakse inimembrüoid, kaasa arvatud tüvirakkude saamiseks. Selle uurimisetapi ilmajätmine ühenduse rahastamisest ei takista vahendite eraldamist järgmistele inimembrüo tüvirakkudega seotud uurimisetappidele.

[1] KOM(2006) 364 (lõplik), 28.6.2006.

[2] KOM(2005) 119 (lõplik)/2, 24.5.2006.

[3] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.