SELETUSKIRI

1. Ettepaneku sisu

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1185/2003 (haiuimede eemaldamise kohta laevade pardal)[1] on kehtestatud uimepüügi üldine keelustamine, mille puhul hailt eemaldatakse uimed ja ülejäänud haikere heidetakse merre tagasi.

Määrusega (EÜ) nr 1185/2003 on liikmesriikidel lubatud anda välja laevade pardal töötlemist võimaldavaid eripüügilube, mille alusel on lubatud haikerelt uimed eemaldada. Selleks et tagada vastavus hai uimede ja kerede kaalu vahel, on kehtestatud uimede ja rümpade kaalu suhtarv. Arvestades aga asjaolu, et töötlemine toimub laevade pardal, on lubatud uimede ja kerede lossimine eri sadamates. Püügipäeviku kirjetele tuginedes peavad inspektorid otsustama, kas uimekvoodist on kinni peetud. Sellistel juhtudel ning võttes arvesse kontrolli ja rakendusmeetmete eri tasemeid kogu maailma sadamates, kus selline lossimine aset leiab, on võimalik, et uimepüük toimub, kuid sageli on seda raske tuvastada, rääkimata tõendamisest kohtumenetluses. Nende asjaolude tõttu on takistatud selliste andmete kogumine (nt liikide määratlemine, populatsiooni struktuur), mis on aluseks teaduslikele nõuannetele kalandusalaste kaitsemeetmete kehtestamisel.

Vastavalt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) vastutustundliku kalapüügi juhendile ning eelkõige FAO poolt 1999. aastal vastuvõetud haisid käsitlevale rahvusvahelisele tegevuskavale on Euroopa Liit võtnud mitmeid rahvusvahelisi kohustusi seoses haide kaitsega. FAO tegevuskaval põhineb komisjoni 2009. aasta teatis haide kaitse ja haivarude majandamise Euroopa ühenduse tegevuskava kohta,[2] millega liit kohustub võtma kõik vajalikud meetmed haide kaitseks ning haipüügi jäätmete ja saagi vette tagasi laskmise minimeerimiseks. Nõukogu kiitis heaks kõnealuses teatises[3] sätestatud liidu üldise lähenemise ja erieesmärgid. Uimepüügi probleemiga tegelevad mõned piirkondlikud kalandusorganisatsioonid, nt Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT) ja India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC), milles suhtarvu kasutamist selle tõendamiseks, et uimepüüki ei toimu, peetakse kontrolli ja tõhususe mõttes problemaatiliseks. Paljud kõnealuste organisatsioonide teadlased eelistavad kindlalt, et haidel oleks lossimisel uimed küljes.

Tunnistades uimepüügi olemasolu, nõuab kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF), et kõigil Elasmobranchii liikide kaladel oleks lossimisel uimed küljes.

Seepärast on haivarude nõuetekohase majandamise ja kaitse tagamiseks asjakohane kõnealust määrust vastavalt muuta.

2. HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Ajavahemikul 15. november 2010 – 21. veebruar 2011 korraldas Euroopa Komisjon avaliku arutelu sidusrühmade ja üldsusega, et koguda teavet selle kohta, kuidas määrust (EÜ) nr 1185/2003 kõige asjakohasemal viisil muuta. Arutelu tulemustest nähtub, et „uimed küljes”-lähenemisviisi peetakse eelistatud valikuks. Mõju kohta on koostatud hinnang.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

Põhimeede on nõukogu määruse (EÜ) nr 1185/2003 muutmine Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 2 õiguslikul alusel.

Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas ning proportsionaalsuse põhimõttest on kinni peetud.

Kavandatav õigusakt on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, võttes arvesse, et muud õigusaktid ei oleks asjakohased, kuna määrust peab muutma määrusega.

4. MÕJU EELARVELE

Käesoleva meetmega ei kaasne täiendavaid liidu kulusid.

2011/0364 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1185/2003 haiuimede eemaldamise kohta laevade pardal

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud õigusakti eelnõu riikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1185/2003 (haiuimede eemaldamise kohta laevade pardal)[4] on kehtestatud uimepüügi üldine keelustamine, mille puhul hailt eemaldatakse uimed ja ülejäänud haikere heidetakse merre tagasi.

(2) Haisid ja raisid sisaldavasse taksonisse Elasmobranchii kuuluvad kalad on oma olelustsükli iseärasuste (aeglane kasv, hiline suguküpsus ja poegade väike arv) tõttu ülepüügi suhtes üldiselt väga tundlikud. Viimastel aastatel on mõnda haipopulatsiooni püütud eriti ulatuslikult ning haidest, eriti nende uimedest tehtud toodete järele suurenenud nõudluse tõttu on need kalad väga ohustatud.

(3) Määrusega (EÜ) nr 1185/2003 on liikmesriikidel lubatud anda välja laevade pardal töötlemist võimaldavaid eripüügilube, mille alusel on lubatud haikerelt uimed eemaldada. Selleks et tagada vastavus hai uimede ja kerede kaalu vahel, on kehtestatud uimede ja rümpade kaalu suhtarv; töötlemise järel on siiski lubatud uimede ja kerede lossimine eri sadamates. Sellistel juhtudel muutub kõnealuse suhtarvu kasutamine ebatõhusaks ning uimepüük võimalikuks. Nende asjaolude tõttu on takistatud selliste andmete kogumine (nt liikide määratlemine, populatsiooni struktuur), mis on aluseks teaduslikele nõuannetele kalandusalaste kaitsemeetmete kehtestamisel.

(4) ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO) võttis 1999. aastal vastu haide kaitse ja haivarude majandamise rahvusvahelise tegevuskava, millel põhineb komisjoni 2009. aasta teatis haide kaitse ja haivarude majandamise Euroopa ühenduse tegevuskava kohta,[5] millega liit kohustub võtma kõik vajalikud meetmed haide kaitseks ning haipüügi jäätmete ja saagi vette tagasi laskmise minimeerimiseks. Nõukogu kiitis heaks kõnealuses teatises[6] sätestatud liidu üldise lähenemise ja erieesmärgid.

(5) Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) tunnistab uimepüügi olemasolu, kutsub üles seda likvideerima ilma eranditeta ning nõuab, et kõigil Elasmobranchii liikide kaladel oleks lossimisel uimed küljes.

(6) Piirkondlikud kalandusorganisatsioonid tegelevad uimepüügi probleemiga üha rohkem ning nende teaduslikud asutused eelistavad, et haisid lossitaks ühes tükis, ilma uimesid eemaldamata.

(7) Nõutud mõjuhindamise osana korraldas Euroopa Komisjon 2010. ja2011. aastal avaliku arutelu, et koguda teavet selle kohta, kuidas määrust (EÜ) nr 1185/2003 kõige asjakohasemal viisil muuta. Kõnealuse mõjuhinnangu järeldus on, et määrust tuleks muuta sel viisil, et kõik haid tuleb lossida ühes tükis, ilma eelnevalt uimesid eemaldamata. Haivarude kaitse põhieesmärgi saavutamiseks ning avaliku arutelu tulemuste arvesse võtmiseks on vajalik ja asjakohane määrust (EÜ) nr 1185/2003 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1185/2003 muudetakse järgmiselt.

(1) Artikli 2 punkt 3 jäetakse välja.

(2) Artikli 3 lõike 1 järele lisatakse järgmine lõige 1a:

„1a. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist ning laeva pardal ladustamise hõlbustamiseks võivad haiuimed olla osaliste sisselõigetega ning rümba vastu tagasi painutatud.”.

(3) Artikkel 4 jäetakse välja.

(4) Artikkel 5 jäetakse välja.

(5) Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6 Aruanded

1. Liikmesriigid, kelle lipu all sõidab kalalaevu, mis püüavad, hoiavad pardal, laadivad ümber või lossivad haisid, saadavad komisjonile hiljemalt 1. maiks põhjaliku aastaaruande käesoleva määruse rakendamise kohta eelmisel aastal. Aruandes kirjeldatakse, kuidas on kontrollitud laevade vastavust määrusele ning liikmesriikide võetud rakendusmeetmeid nõuete täitmata jätmise korral. Eelkõige esitatakse järgmine teave:

– haide lossimiste arv;

– tehtud kontrollide arv;

– tuvastatud rikkumisjuhtude arv ja laad, sealhulgas asjaomas(t)e laeva(de) täielik identifitseerimine.

2. Pärast seda, kui liikmesriigid on esitanud lõike 1 kohase teise aastaaruande, esitab komisjon hiljemalt 1. jaanuaril 2016 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse toimimise ja rahvusvaheliste arengutendentside kohta kõnealuses valdkonnas.”.

Artikkel 2 Jõustumine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

[1] ELT L 167, 4.7.2003, lk 2.

[2] KOM (2009)40.

[3] Euroopa Ülemkogu järeldused EU CO 7723/09, 17. märts 2009.

[4] ELT L 167, 4.7.2003, lk 2.

[5] KOM (2009)40.

[6] Euroopa Ülemkogu järeldused EU CO 7723/09, 17. märts 2009.