[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 11.08.2006

KOM(2006) 451 lõplik

KOMISJONI ARUANNE

Euroopa Komisjoni aastaaruanne Euroopa Parlamendile Euroopa koolide süsteemi toimimise kohta 2005. aastal {SEK(2006) 1070}

1. Sissejuhatus

Käesolevas aruandes Euroopa Parlamendile käsitletakse 2005. aastal Euroopa koolide süsteemi jaoks olulisemaid probleeme ning väljakutseid. Praegu käib 13 Euroopa koolis ligikaudu 20 400 õpilast. 2005. aastal pani Euroopa Komisjon aluse mitmele algatusele ning tegi teatud valdkondades erilisi jõupingutusi selleks, et 2006. aasta kujuneks reformide aastaks ning et tegeldaks peamiste väljakutsetega. Üheks näiteks on eelseisev finantsmääruse reform.

Lisaks sellele kannatavad paljud koolid ülerahvastatuse ning kõigi sellega kaasnevate probleemide all, samal ajal kui teistes koolides osakondade arv hoopis väheneb. Vastavate otsuste vastuvõtmiseks 2006. aastal arutati 2005. aastal pikalt mahutavuse suurendamise võimalusi uute koolide loomise teel kahes suuremas koolide asukohas Brüsselis ja Luxembourg’is.

2004. aastal avaldas Euroopa Komisjon teatise kogu süsteemi edasise arengu kohta[1] ning sai 2005. aastal kõikidelt huvirühmadelt selle kohta tagasisidet. Lisaks sellele uuriti sama teemat töötajate pilgu kaudu.

Pärast tagasiside saamist laiapõhjaliselt huvirühmade ringilt on selge, et reform on vajalik ning see peaks endaga kaasa tooma süsteemi pedagoogiliste, rahastamis- ja juhtimisalaste valdkondade igati teretulnud ajakohastamise. Lahendamist vajavad ka mitmed praktilised probleemid, millest kõige olulisem on asukohariigi kohustus tagada õigeaegselt sobivad ruumid vajaliku mahutavuse kindlustamiseks. See konkreetne probleem muutus 2005. aasta jooksul mitmes Euroopa koolide asukohas üsna teravaks.

Liikmesriigid ja komisjon jätkavad ka edaspidi Euroopa koolide süsteemi kui terviku tuleviku arutamist. Seetõttu moodustasid asepresident Kallas ja Euroopa koolide eesistujariik Holland 2005. aastal kõrgetasemelise töörühma 2006. aasta mais toimuva selleteemalise valitsustevahelise konverentsi ettevalmistamiseks.

2. OLULISED MUUTUSED 2005. AASTAL

2.1. Ülevaade praegusest olukorrast

2005. aasta oli erinevates Euroopa koolide asukohtades erinev. Lisatud on peasekretäri aastaaruanne Euroopa koolide hoolekogule, mis sisaldab asjakohaseid statistilisi andmeid.[2]

2.1.1. Ülerahvastatus Brüsselis

Õpilaste arvu kasv kolmes olemasolevas Brüsseli Euroopa koolis, mis asuvad Uccles, Woluwes ja Ixelles’is, viis 2005. aastal ülerahvastatuseni. See omakorda tõi Brüsselis kaasa rangema vastuvõtupoliitika rakendamise kõigi mitte-ELi töötajate laste suhtes. Kahe kooli teatavate keeleosakondade puhul tuli piiranguid rakendada ka ELi töötajate laste suhtes, mis tekitas ebamugavusi ja pettumust paljudele vanematele ja õpilastele, kellel ei olnud alati võimalik saada kohta koolis, mille nad olid välja valinud. Lahendusena ülerahvastatusele on Belgia ametiasutused kohustatud pakkuma ajutisi ruume, sest vastavalt nende ajakavale ei avata neljandat kooli Laekenis enne 2009. aastat.

Komisjon on olnud väga aktiivne, leidmaks võimalikult kiiresti ajutisi ruume oluliselt varem kui 2009. aastaks, mil avatakse Brüsseli IV kool Laekenis. Nii president Barroso kui ka asepresident Kallas on olnud ühenduses Belgia ametiasutustega, tagamaks, et 2006. aasta alguses pakutaks välja valik ajutisi ruume, et neis saaks tegevust alustada eelistatavalt 2006/2007 õppeaastal ning kindlasti 2007. aasta septembris. Komisjonile ja vanematele teeb tõsist muret viivitamine ettepanekutega ajutiste ruumide kohta.

2.1.2. Viivitused ehitustöödes Luxembourg’is ja koolisöökla privatiseerimine

Õpilaste arvu kasv Luxembourg’is on Luxembourg’i vastuvõtupoliitikas kaasa toonud piirangud mitte-ELi töötajate lastele. Uus kool, mis praegu tegutseb ajutistes ruumides, võtab vastu vaid järgmiste keelosakondade alg- ja põhikooliklasside õpilasi: EN, FR, DE, HU, CZ, SL, SK, DK, GR, IT. Nende osakondade keskastme õpilased jäävad kuni Luxembourg’i II kooli lõpliku avamiseni Luxembourg’i I kooli.

2005. aastal soetati maad uue kooli jaoks. Luksemburgi ametiasutused on teatanud, et oodata on edasisi viivitusi, mistõttu on tõenäoline, et kooli ei avata 2008. aastal nagu algselt plaanitud, vaid pigem 2010. aastal. Komisjoni esindaja hoolekogus väljendas oma sügavat muret ning kannustas Luksemburgi ametiasutusi kiirendama uue hoone valmimist.

Kuigi 2003. aasta jaanuaris otsustas hoolekogu (vanemate ühenduse nõusolekul) jagada õpilased Luxembourg’i I kooli ja Luxembourg’i II kooli vahel vastavalt keeleosakondadele, rõhutasid vanemate esindajad 2005. aastal, et nad eelistavad pigem vanuserühma kui keeleosakonna alusel jaotamist ning sellest tulenevalt peaks keskkooliklassid olema Luxembourg’i II koolis. Edasisi muutusi selles küsimuses on 2006. aastal vaja hoolikalt jälgida.

2005. aastal olid teravalt päevakorral rahalised, õiguslikud ja praktilised raskused seoses Luxembourg’i kooli söökla pidamisega pärast hoolekogu 2004. aasta otsust tühistada koolisööklale ettenähtud alusetu sissemakse eelarvesse. Olukorra lahendas haldusnõukogu, kes otsustas palgata söökla töötajad muudele ametikohtadele Euroopa koolis ning kuulutada välja Euroopa pakkumiskutse koolisöökla ja kohviku teenuse allhankeks alates 2006/2007 õppeaasta algusest, et säilitada õpilastele parimad võimalikud tingimused ja teenus.

2.1.3. Muud koolid

Koolid Bergenis, Molis, Karlsruhes ja Vareses annavad haridust Teadusuuringute Ühiskeskuse, mis on üks komisjoni peadirektoraatidest, instituutide töötajate lastele.

Varese

Vareses tuleneb ülerahvastatuse probleem klassiruumide vähesusest. Itaalia ametiasutustele on avaldatud survet, et nad leiaksid sobivad lahendused vajalike laienduste teostamisel tekkinud probleemidele. Itaalia valitsus, nagu kõik asukohariigid, peavad tagama sobivad ruumid, mis vastavad Euroopa koolide vajadustele. Komisjon toetab hoolekogu nõudmist Itaalia ametiasutustele täita oma kohustusi.

Varese koolisöökla personaliga on seotud teatud õiguslik probleem. Kooli juhtkond on lubanud selle probleemiga tegeleda ning haldusnõukogu kontrollib seda 2006. aastal.

Frankfurt ja München

Kaks Saksa kooli kannatavad samuti ülerahvastatuse all ning praegu tehakse ümberkorraldusi, et parandada olemasolevates ruumides olukorda nii palju kui võimalik. Tõenäoliselt on lähiaastatel Frankfurdis siiski vaja uut koolihoonet, arvestades Euroopa Keskpanga kavandatavat töötajate arvu kasvu. Saksa ametiasutustele on selleks taotlus esitatud.

Bergen, Culham, Mol ja Karlsruhe

2004. aastal kinnitas hoolekogu oma otsust 7 väga väikese keeleosakonna järk-järguliseks sulgemiseks (hõlmab kokku vaid 17 ELi töötaja last) Bergenis, Culhamis, Molis ja Karlsruhes. Nimetatud protsess algas 2005. aasta septembris ja kestab 7 aastat. Sellega tagatakse, et kõnealused lapsed saavad oma põhi- või keskkooli õpingud lõpetada oma praeguses koolis. Komisjon algatas 2005. aastal sõltumatu uuringu, et selgitada välja nende koolide tulevik pikemas perspektiivis. Uuringu tulemusi on oodata 2006. aasta juuliks ning neid tutvustatakse hoolekogu nõupidamisel.

Alicante

Euroopa kool on Alicantes tegutsenud alates 2002. aastast ning 2005/06 õppeaastal lõpetab selle Euroopa küpsustunnistusega esimene lend. Enamik Alicante õpilastest ei ole ELi töötajate lapsed (63,6%). See väärib märkimist, sest niinimetatud Gaignage’i kriteeriumiga[3] nähakse ette, et väljaspool Brüsselit ja Luxembourg’i asuva Euroopa kooli õpilastest peaks olema vähemalt 50% ELi töötajate lapsed. 2005. aastal viimati nimetatud õpilaste arv küll tõusis, kuid nende osakaal jääb endiselt oluliselt alla 50%.

2.2. Pedagoogilised küsimused

Seoses uute ametite loomisega liikmesriikides on ELi töötajate lastele kõigis neis asukohtades hariduse andmise probleem muutumas üha teravamaks. Neis asukohtades, mis mõnedel juhtudel on ka üsna kõrvalised, töötab sageli suhteliselt vähe inimesi. Seega on väljavaated klassikaliste Euroopa koolide rajamiseks neis asukohtades ELi töötajate laste vähesuse tõttu väikesed.

Hoolekogu moodustas nende küsimustega tegelemiseks töörühma nimega „II troika - Euroopa küpsustunnistuse laiendamine”. Muu hulgas oli töörühma ülesandeks uurida koostöövõimalusi Euroopa koolide ja teiste koolide vahel ning mõelda, kuidas muuta Euroopa küpsustunnistust kättesaadavamaks, tehes selle kättesaadavaks süsteemi mittekuuluvatele koolidele. Lisaks sellele uuris töörühm koolide pedagoogilist struktuuri, et kaaluda suurema autonoomia andmise võimalusi ning määras kindlaks kriteeriumid „Euroopa koolide süsteemi” määratlemiseks.

2005. aasta aprillis kiitis hoolekogu heaks töörühma aruande, milles piiritleti Euroopa koolide hariduse põhijooned ning määrati kindlaks olulisemad kriteeriumid. Aruandes soovitati Euroopa koolides antava hariduse olulisemate elementide tagamiseks teha koostööd kohalike koolidega ning esitati ka ajakava kokkulepete saavutamiseks sellest huvitatud riikidega.

Itaalia, Iirimaa ja Kreeka, mille territooriumitel paikneb mõni Euroopa amet, on selliste kokkulepete vastu huvi tundnud. Itaalia ametiasutused on Euroopa Toiduohutusameti töötajate laste jaoks rajanud Parmas kooli, mille kolmes keeleosakonnas on suur programmivalik. 2005. aastal avati seal 1.-3. keskkooli klass. Iirlased on välja pakkunud Dunshaughlinis spetsiaalse koolikorralduse Granges asuva veterinaarameti laste jaoks. Itaalia ja Iirimaa on taotlenud neis pilootprojektides pakutud Euroopa koolide akrediteerimist.

2006. aasta alguses kiitis hoolekogu heaks Itaalia ja Iiri ametiasutuste esitatud dokumendid, milles demonstreeriti Parmas asuva Scuola per l’Europa ja Dunshaughlinis tegutseva Euroopa koolide keskuse vastavust Euroopa koolide määratlusele, mis oli teiseks sammuks nende akrediteerimisel Euroopa koolide süsteemiga assotsieerunud koolidena. Hoolekogu kiitis heaks ka üldhuvi dokumendid, mille Kreeka ametiasutused esitasid 2005. aastal esimese sammuna akrediteerimise taotlemisel Euroopa haridust andvale Heraklioni koolile, mis rajati Euroopa Võrgu- ja Infoturbe Ameti töötajate laste koolitamiseks.

2.3. Eelarve ja rahastamine

Euroopa koolide eelarve koosneb liikmesriikide sissemaksetest (kes maksavad oma lähetatud õpetajatele riiklikku palka), mitte-ELi töötajate laste eest makstud õppemaksust ning ELi eelarve tasakaalustavast panusest.

2.3.1. 2005 . aasta eelarve

Esialgne summa, mille ELi eelarvepädevad institutsioonid 2005. aastal Euroopa koolidele eraldasid, oli 127 miljonit eurot, seega sama palju kui 2004. aastal. Lõplik eelarve kogusumma jagunes erinevate sissemaksete vahel järgmiselt:

- 53% ELi eelarvest;

- 23% liikmesriikidelt;

- 7% Euroopa Patendiametilt;[4]

- ülejäänud muudest allikatest.

2005. aastal eraldatud kogusummast jätsid Euroopa koolid välja võtmata 10,6 miljonit eurot, kuid sellele vaatamata lõpetati aasta ligi 8,3 miljoni euro suuruse eelarveülejäägiga.

2.3.2. Otsused 2006. aasta eelarve kohta

Komisjon ja peasekretäri büroo otsustasid 2006. aastal läbi viia üksikasjaliku analüüsi korduva alakulutuse ja viimaste aastate eelarveülejäägi põhjuste kohta. Selle tulemusel taotles komisjon 2006. aastaks sama suurt sissemakset kui 2005. aastal: 127,13 miljonit eurot.

2005. aasta detsembris otsustasid eelarvepädevad institutsioonid külmutada 25% 2006. aasta ELi sissemaksetest peasekretäri büroole, mida rahastatakse 80% ulatuses ELi eelarvest, et julgustada peasekretäri bürood:

- leidma lahendust Euroopa koolide ülerahvastatuse probleemile;

- parandama Euroopa koolide juhtimist ja haldamist.

Komisjon edastas selle otsuse peasekretärile ja tegi ettepaneku, et komisjoni talitused võiksid aidata peasekretäri bürool nõutud meetmeid rakendada ning luua kontakte Euroopa Parlamendiga.

2.3.3. Uus finantsmäärus Euroopa koolidele

Komisjon ja eelarvepädevad institutsioonid peavad reformi selles valdkonnas hädavajalikuks. Järgides I troika töörühma aruandes „Finantskohustuse jagamine ja kaasfinantseerimine” tehtud soovitusi, kiitis hoolekogu 2005. aasta aprillis heaks Euroopa koolide finantsmääruse ajakohastamise. See võimaldab rakendada ka finantsautonoomia kohta tehtud soovitusi. Valitud lähenemine tähendab olemasolevate eeskirjade vastavusse viimist uue finantsmäärusega, mida kohaldatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes alates 2002. aastast. Selle põhielemendid on järgmised:

- usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte;

- siseaudit

- sisekontrolli standardid;

- hanked

- aastaaruanne

- Euroopa koolide eelarvekalender

Peasekretäri büroo on selle protsessiga komisjoni abil algust teinud ning kavatseb hoolekogule uue Euroopa koolide finantsmääruse esitada 2006. aasta oktoobris, eesmärgiga jõustada see 1. jaanuaril 2007.

2.3.4. Peasekretäri büroo auditeerimine

2005. aasta novembris saatis komisjon peasekretäri büroole kirja, milles pani ette, et üks komisjoni siseauditi talitustest peaks tegema auditi peasekretäri büroos. Peasekretäri büroos leiti, et nad ei saa sellekohast otsust vastu võtta. Ajaliste piirangute tõttu ei arutatud seda küsimust hoolekogus, sest küsimus oli päevakorra lõpus ning seetõttu ei kaalutud kõiki argumente põhjalikult. Hoolekogu vastas ettepanekule kirjalikult ning lükkas selle 2006. aasta veebruaris tagasi.

2.4. Juhtimine

2.4.1. 2004. aasta juuli teatise järelkajad

2004 . aastal esitas komisjon teatise „Konsultatsioonid Euroopa koolide süsteemi arendamise võimaluste kohta”. Konsultatsioone peeti 2005. aastal ning need andsid huvitavaid ja julgustavaid tulemusi. Vastajate hulgas olid vanemate ühenduse esindajad, Euroopa institutsioonide töötajad, õpilaste esindajad, liikmesriikide esindajad, hoolekogu liikmed ja koolide töötajate esindajad.

Konsulteerimisprotsessi lõpuleviimiseks saadeti 2005. aasta septembris otse Euroopa institutsioonide töötajatele uuring, mis sisaldas endas teatise peamisi ideid ning millele saadi ligi 4000 vastust.

Konsultatsioonide esialgsed tulemused näitavad, et reformi vajalikkuse osas valitseb üksmeel. Ettepanek korraldada kogu Euroopa koolide süsteemi toimimise sõltumatu hindamine kiideti ülekaalukalt heaks. Üldlevinud oli ka arvamus, et Euroopa koolide juhtimist on võimalik muuta tõhusamaks. Töötajate uuringule vastanud institutsioonide töötajad toetasid eriti ettepanekut, mille kohaselt komisjon peaks omama otsustusõigust, mis on proportsionaalne tema sissemaksetega eelarvesse. Ühtlasi toetas enamik sidusrühmi koolide suuremat autonoomiat koos suurema aruandekohustusega. Suurt toetust väljendati erivajadustega laste ning nende õpilaste, kellel puudub võimalus õppida oma emakeelses keeleosakonnas, hariduse edendamisele. Enamik sidusrühmi nõustus sellega, et eelarve koostamine ja rakendamine tuleb muuta paremaks ja läbipaistvamaks.

Konsultatsioonide tulemuste ja ulatusliku uuringu põhjalik analüüs saab valmis ning avalikustatakse 2006. aasta jooksul.

2.4.2. Euroopa Parlamendi resolutsioon

Euroopa Parlament arutas teatist oma eelarvekomisjonis ning kultuuri- ja hariduskomisjonis ning võttis 2005. aasta septembris vastu resolutsiooni P6TA(2005)336, milles käsitletakse kõiki olulisi komisjoni teatises esitatud teemasid. Juhtimise valdkonnas nähakse ette komisjoni kontrolli suurendamine vastavalt tema rahalisele panusele, vahendite parem haldamine, lahenduse leidmine ametite töötajate lastele hariduse andmise küsimusele, alternatiivsete rahastamissüsteemide uurimine ning pedagoogilisel tasandil Euroopa küpsustunnistuse laiendamine ja Euroopa koolide koostöö teiste koolidega, pedagoogilise töö parandamine hariduslike erivajadusega[5] lastega, õpilaste arvu vähendamine klassides ja alternatiivse küpsustunnistuse juurutamine.

Otsese vastusena on komisjon eespool mainitud küsimustes võtnud initsiatiivi, mille üheks tulemuseks on näiteks kavandatav finantsmääruse reform. Mitmete aspektidega saab tegeleda siiski vaid süsteemi tulevikku käsitleva laiema arutelu käigus. Komisjon on kõrgetasemelise töörühma raames (vaata 3.3) väga aktiivselt propageerinud muudatusi, mis on kooskõlas institutsioonide ühiste arvamustega. Samal ajal töötavad mitmed hoolekogu töörühmad erinevate lahenduste leidmiseks pedagoogilistes küsimustes.

2.4.3. Euroopa koolide süsteemi tulevikku käsitleva konverentsi ettevalmistamine

Peamiseks mureküsimuseks on süsteemi juhtimise erinevad aspektid ning komisjoni teatis Euroopa koolide süsteemi tuleviku kohta sai laialdaste arutelude lähtekohaks. Näiteks rõhutas Euroopa Parlament oma 8. septembri 2005. aasta resolutsioonis tungivat vajadust tegutseda. Seda arvamust jagavad paljud vaatlejad nii poliitilisel kui ka apoliitilisel tasandil.

Seega panid asepresident Kallas ja Euroopa koolide hoolekogu eesistujariik Holland[6] ette kutsuda kokku konverents, mille valmistaks ette kõrgetasemeline töörühm ning mis toimuks 2006. aastal Hollandis kõikide liikmesriikide esindajate osalusel, et anda valdkonnale uus poliitiline hoog. Komisjon on kõrgetasemelise töörühma töös väga aktiivselt osalenud.

Konverentsi eesmärk on stimuleerida kõrgetasemelist arutelu ning valmistada ette ministeeriumi tasandil reforme.

Kõiki liikmesriike on kutsutud üles saatma konverentsile oma esindajad, et esitada oma valitsuste nägemus asjaomaste valdkondade, näiteks juhtimise ja rahastamise ning pedagoogilise küsimuste kohta. Vaata ka jagu 3.3.

2.4.4. Töörühm „Brüssel IV“ - Brüsseli IV kool Laekenis

Vastavalt Belgia ametiasutuste ajakavale avatakse Brüsselis 2009. aastal neljas Euroopa kool. Ruumid Laekenis annab Belgia riik. Selleks oli vaja langetada kaks olulist otsust: millised keeleosakonnad neljandas koolis luua ning kuidas valmistada ette kooli ja erinevate osakondade järkjärguline avamine.

Euroopa koolide peasekretär on vajalikul määral osalenud ja juhtinud töörühma „Brüssel IV” neile küsimustele erinevate lahenduste leidmiseks ning nende analüüsimiseks. Otsused on kavas vastu võtta 2006. aasta aprillis toimuval Euroopa koolide hoolekogul. Töörühm koosnes kõigist asjast huvitatud pooltest: vanemate ühendused, Euroopa koolid, õpetajad ja komisjon.

Komisjon oli töörühma aktiivne liige ning abistas eelkõige õpilaste arvu prognoosi täpsustamisel. Hinnangud, mis põhinesid komisjoni töötajate värbamisplaanidel ja praegusel ELi töötajate laste arvul, ühildati koolide direktorite prognoosidega ning töörühm kiitis need heaks.

Nimetatud töörühmale kehtestatud juhised võeti hoolekogus vastu 2005. aasta oktoobri nõupidamisel, mil hoolekogu, võttes arvesse vanemate ühenduste esindajate soovitusi, võttis vastu kriteeriumite nimekirja. Kriteeriumid olid aluseks nii Laekeni kooli keeltevaliku kui ka osakondade loomise üle otsustamisel. Kriteeriumite nimekiri[7] kiideti hoolekogu, sealhulgas vanemate esindaja poolt peaaegu ühehäälselt heaks, kaks hääletanut jäid siiski erapooletuks (Itaalia ja Hispaania). Komisjon hääletas poolt.

Töörühm „Brüssel IV” valmistas seejärel ette arutelu ja otsuse kooli avamise kohta Laekenis. Komisjon on mänginud töörühmas otsustavat rolli ning pööranud suurt tähelepanu faktide analüüsimisele ja nende esitamisele hoolekogule, kes otsustab kooli ning erinevate keeleosakondade järk-järgulise avamise üle. Vastav otsus tuleb vastu võtta kahe kolmandiku häälteenamusega, igal liikmesriigil ja komisjonil on üks hääl.

2.4.5. Huvigruppidega suhtlemine ja teavitamine

Piiranguid kehtestanud vastuvõtupoliitika rakendamisest Brüsselis 2005/2006 õppeaastal sai 2005. aasta suvel suur stressiallikas ning personali ja halduse peadirektor tegi strateegilise otsuse suhelda otse kõigi töötajatega kogu asutusele saadetud e-kirjade kaudu. Seda peeti vajalikuks nii läbipaistvuse suurendamiseks kui ka lõpu tegemiseks valeteabe levikule, mis tekitas vanemate ja õpilaste seas rahutust ja asjatut muretsemist. Nimetatud kirjad saadeti 2005. aasta juunis ja detsembris kõigile komisjoni töötajatele[8]. Korrektse ja õigeaegse teabe tagamiseks kõigile töötajatele on seda lähenemist 2006. aastal jätkatud. Ka asepresident Kallas on teiste volinikega aktiivselt suhelnud ning hoidnud neid sündmustega kursis.

Asjaomased komisjoni talitused on teinud märkimisväärseid jõupingutusi, et vastata kõigile telefoni või e-posti teel esitatud vanemate või teiste huvitatud poolte individuaalsetele teabenõuetele. 2005. aastal saadeti kokku rohkem kui 300 kirjalikku vastust. See on võimaldanud komisjonil säilitada otsest kontakti paljude murelike vanematega. Lisaks sellele on teatud valdkonnas ühist muret jagavad vanemad sageli loonud ajutisi töörühmi, et kooskõlastada oma suhtlemist komisjoniga. Samuti on aset leidnud mitmed kohtumised vanemate ühenduste, kohalike töötajate komiteede ning ametiühingutega.

2005. aastal esitas Euroopa Parlament komisjonile Euroopa koolide kohta 30 ametlikku küsimust, millele kõigile on kas suuliselt või kirjalikult vastatud. Ombudsman sai neli kaebust ja menetles neid kõiki. Samuti käis asepresident Kallas Euroopa Parlamendis, et Euroopa koolidega seotud küsimusi isiklikult parlamendisaadikutega arutada.

2.5. Läbipaistvus

2.5.1. Hea haldustava eeskiri

2004. aastal esitles komisjon hoolekogule dokumenti „Kavandatavad meetmed Euroopa koolide süsteemi läbipaistvuse suurendamiseks ja heaks haldamiseks („Proposed Actions for Greater Transparency and Good Administration in the European School System”), mis võeti vastu 2006. aasta aprillis. Hea tava eesmärk on kvaliteetse teenuse tagamine kõigile Euroopa koolide süsteemi kasutajatele mis tahes asjaoludel. Komisjon toetab jõuliselt seda protsessi, mis kord rakendatuna ühtlustab kõikide Euroopa koolide lähenemisviisi ja pakutavaid teenuseid ning suurendab ja soodustab läbipaistvust. Ühtlasi tervitab komisjon tööd, mida peasekretär on 2005. aasta jooksul teinud Euroopa koolide üldeeskirjade konsolideerimiseks kui üht sammu suurema läbipaistvuse suunas.

3. TULEVIKUVÄLJAVAATED

3.1. Otsused Brüsseli IV kooli kohta Laekenis

Pärast 2005. aastal toimunud kirgliku arutelu Laekeni kooli keelelise koosluse üle otsustas hoolekogu 2006. aasta aprillis järgmise keelevaliku kasuks: DE, EN, FR, IT, NL, lisaks BG ja RO (juhul kui ja siis kui need luuakse). Kui ajutine koolihoone on olemas, tuleb teha suuri jõupingutusi ülemineku ettevalmistamiseks ning õpilaste vastuvõtmiseks uues koolihoones. Komisjoni peamine mure on see, kas Belgia ametiasutused annavad ajutise hoone õigeaegselt, et leevendada praegust ülerahvastatust.

On tõdetud, et planeerida tuleb tulevikus Brüsselisse viienda kooli rajamist, sest õpilaste arvu prognoosid näitavad, et peagi pärast Laekeni kooli avamist saavutatakse taas maksimaalne üldine mahutavus.

3.2. Algatatud uuringud

3.2.1. Nelja väikese kooli uuring[9]

2005 . aastal algatas komisjon sõltumatu uuringu, et selgitada välja nelja väikese kooli pikaajaline tulevik. Täpsemalt käsitles uuring alternatiivseid meetodeid ELi töötajate lastele hariduse andmiseks ning üleminekumeetmeid kõigile praegustele õpilastele. Selle uuringu tulemusi on oodata 2006. aasta suveks. Uuringu tulemused on aluseks arutelule hoolekogus, kes langetab seejärel otsuse nende koolide tuleviku kohta.

3.2.2. Õppemaksude uuring

Pärast liikmeriikidevahelise finantskoormuse võimaliku ümberjagamise uurimiseks loodud töörühmalt esitatud teabe kättesaamist palus hoolekogu sõltumatul ökonomistil teha uuring spetsiaalsete korporatiivsete lepingute alusel õppivate ning mitte-ELi töötajate laste õppemaksu optimaalse suuruse kohta. Haldus- ja rahanduskomitee arutab uuringut 2006. aastal.

3.3. Euroopa koolide süsteemi tulevik

Kõrgetasemeline Euroopa koolide konverents, mis toimus asepresident Kallase ja Euroopa koolide eesistujariigi Hollandi algatusel 2006. aasta mais, tõi kokku liikmesriikide ja komisjoni esindajad, et arutada Euroopa koolide süsteemi tulevikku. Pakkudes ideid hariduse andmiseks väikeste kõikjal liidus paiknevate ametite töötajate lastele ning Euroopa küpsustunnistuse võimaldamiseks koolidele, millel puudub seos Euroopa institutsioonidega, kuid mis vastavad teatud rangetele kriteeriumitele, andis see eriti kasulikke tulemusi süsteemi pedagoogiliste külgede ja tuleviku kohta.

Ühtlasi tõdeti konverentsil, et süsteemi ning eriti selle haldus- ja rahastamisaspekte on vaja reformida. Erinevalt sellest oli enam erimeelsusi aruteludes juhtimise ja võimalike konventsiooni muudatuste üle.

Kõigi nende aspektide üle jätkub arutelu 2006. aastal.

Pärast konverentsi on komisjon valmis astuma edasisi samme ning osalema konstruktiivselt süsteemi kaasajastamises, et tulla toime väljakutsetega, mida esitavad laienemine ning üle kogu Euroopa Liidu lisanduvad ametid, võttes samal ajal arvesse töötajate vajadusi.

[1] KOM(2004) 519 lõplik.

[2] Ref.:1512-D-2005-en-1. I lisa

[3] Ref # 2000-D-7510. II lisa

[4] Müncheni Euroopa kooli puhul on Euroopa Patendiameti osa eelarves sarnane komisjoni osaga teiste Euroopa koolide puhul.

[5] „Haridusalased erivajadused”. Komisjonil ei ole volitust juhtida haridusalaste erivajaduste pedagoogilisi aspekte, kuid komisjon jälgib hoolega arenguid Euroopa koolides. 2005. aastal suurenes Euroopa koolide üldine haridusalaste erivajaduste eelarve 13%.

[6] Alates augustist 2005 kuni augustini 2006.

[7] Ref.: 2005-D-4310-en-2. III lisa.

[8] IV lisa

[9] Culham, Mol, Bergen ja Karlsruhe.