2)

II jaotisesse lisatakse järgmised peatükid: „IV PEATÜKK Punakoralli kaitse ja säästev kasutamine Artikkel 16a Kohaldamisala Käesolevat peatükki kohaldatakse ilma, et see piiraks määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 4 lõike 2 ja artikli 8 lõike 1 punktide e ja g kohaldamist, või nõukogu direktiivist 92/43/EMÜ (10) tulenevaid rangemaid meetmeid. Artikkel 16b Minimaalne korjesügavus 1. Punakoralli korjamine on keelatud sügavusel alla 50 meetri, kuni GFCM ei teata teisiti. 2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 27 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (11) artikli 18 lõigetega 1–6 vastu delegeeritud õigusakte lõikest 1 erandite tegemiseks. 3. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 1 kohaselt käesoleva artikli lõikes 2 osutatud erandite tegemiseks esitatavatele ühissoovitustele tuleb lisada: a) üksikasjalik teave siseriikliku majandamisraamistiku kohta; b) teaduslikud või tehnilised põhjendused; c) loetelu kalalaevadest, kellel on lubatud korjata punakoralli alla 50 meetri sügavusel või vastavate lubade arv, ja d) loetelu püügipiirkondadest, kus niisugune korjamine on lubatud ja mis on kindlaks määratud geograafiliste koordinaatide abil nii maal kui ka merel. Liikmesriigi iga esimeses lõigus osutatud ühissoovitus tuleb esitada hiljemalt … (12). 4. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud erandeid võib lubada ainult siis, kui on täidetud järgmised tingimused: a) kehtestatud on sobiv siseriiklik majandamisraamistik, sealhulgas määruse (EÜ) nr 1224/2009 (13) artikli 7 kohane kalapüügilubade väljaandmise kava, ning b) piisavate keelupiirkondade ja -aegade abil on tagatud üksnes piiratud arvu punakoralli kolooniate kasutamine. 5. Olenemata lõigetest 2–4 võivad liikmesriigid üleminekumeetmena võtta soovituse GFCM/35/2011/2 rakendamiseks meetmeid, tingimusel et: a) kõnealused meetmed moodustavad osa asjakohasest siseriiklikust majandamisraamistikust ning b) asjaomane liikmesriik teavitab komisjoni nõuetekohaselt nende meetmete võtmisest. Asjaomased liikmesriigid tagavad, et ühtegi erandit ei kohaldata enam pärast lõike 2 kohaselt vastu võetud asjakohase delegeeritud õigusakti kohaldamise kuupäeva. 6. Kui komisjon on kooskõlas lõike 4a punktiga b asjaomaste liikmesriikide poolt edastatud teadete alusel seisukohal, et pärast … (14) vastu võetud riiklik meede ei vasta lõikes 4 sätestatud tingimustele, võib ta asjakohaselt põhjendades ja pärast asjaomase liikmesriigiga konsulteerimist nõuda selle meetme muutmist. 7. Komisjon teavitab GFCMi täitevsekretäri lõigete 2 ja 5 kohaselt võetud meetmetest. Artikkel 16c Korallikoloonia sarra miinimumläbimõõt 1. Punakoralli kolooniates asuvat punakoralli, mille sarra läbimõõt on alla 7 millimeetri, mõõdetuna koloonia alusest ühe sentimeetri kõrgusel, ei tohi korjata, pardal hoida, ümber laadida, lossida, üle anda, säilitada, müüa, esitleda ega müügiks pakkuda kui töötlemata toodet. 2. Komisjonil on käesoleva määruse artikli 27 ning määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõigete 1–6 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et lubada erandina lõikest 1 kohaldada alamõõduliste (< 7 mm) punakoralli kolooniate suhtes maksimaalset ületamismäära 10 % eluskaalust. 3. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 1 kohaselt käesoleva artikli lõikes 2 osutatud erandi tegemiseks esitatavatele ühissoovitustele tuleb lisada erandi tegemise teaduslikud või tehnilised põhjendused. Liikmesriigi iga esimeses lõigus osutatud ühissoovitus tuleb esitada hiljemalt … (12). 4. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud erandeid võib lubada ainult siis, kui on täidetud järgmised tingimused: a) kehtestatud on siseriiklik majandamisraamistik, sealhulgas määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 7 kohane kalapüügilubade väljaandmise kava; b) kehtestatud on konkreetsed järelevalve- ja kontrolliprogrammid. 5. Olenemata lõigetest 2–4 võivad liikmesriigid võtta üleminekumeetmena soovituse GFCM/36/2012/1 rakendamiseks vastu meetmeid, tingimusel et: a) kõnealused meetmed moodustavad osa asjakohasest siseriiklikust majandamisraamistikust ning b) asjaomane liikmesriik teavitab komisjoni nõuetekohaselt nende meetmete võtmisest. Asjaomased liikmesriigid tagavad, et ühtegi tehtud erandit ei kohaldata enam pärast lõike 2 kohaselt vastu võetud asjakohase delegeeritud õigusakti kohaldamise kuupäeva. 6. Kui komisjon on kooskõlas lõike 5 punktiga b asjaomaste liikmesriikide poolt edastatud teadete alusel seisukohal, et pärast … (15) võetud riiklik meede ei vasta lõikes 4 sätestatud tingimustele, võib ta asjakohaselt põhjendades ja pärast asjaomase liikmesriigiga konsulteerimist nõuda selle meetme muutmist. 7. Komisjon teavitab GFCMi täitevsekretäri lõigete 2 ja 5 kohaselt võetud meetmetest. Artikkel 16d Vahendid ja -seadmed 1. Punakoralli puhul on ainsaks lubatud korjevahendiks pädeva siseriikliku asutuse tegevusloaga või selle poolt tunnustatud kalurite akvalangiga sukeldumisel kasutatav käsihaamer. 2. Kaugjuhitavate allveesõidukite (ROVide) kasutamine punakoralli korjamiseks on keelatud. 3. Erandina lõikest 2 on liikmesriigilt enne 30. septembrit 2011 jälgimise ja uurimise eesmärgil loa saanud ROVide kasutamine jätkuvalt lubatud kõnealuse liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates püügipiirkondades, tingimusel et asjaomased ROVid ei ole varustatud robotkäte või muu punakoralli lõikamist ja korjamist võimaldava seadmega. Sellised load kaotavad kehtivuse või need tühistatakse 31. detsembril 2015, välja arvatud juhul, kui asjaomane liikmesriik on saanud teadustulemusi, mis näitavad, et ROVide kasutamine pärast 2015. aastat ei avalda negatiivset mõju punakoralli säästvale kasutamisele. 4. Erandina lõikest 2 võib liikmesriik lubada ilma robotkäteta ROVide kasutamist jälgimise ja uurimise eesmärgil kõnealuse liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates püügipiirkondades, tingimusel et seoses siseriikliku majandamisraamistikuga on saadud teadustulemusi, mis ei näita negatiivset mõju punakoralli säästvale kasutamisele. Sellised load kaotavad kehtivuse või need tühistatakse 31. detsembril 2015, välja arvatud juhul, kui GFCM esimeses lõigus osutatud teadustulemused kinnitab. 5. Erandina lõikest 2 võib liikmesriik piiratud aja jooksul kuni 31. detsembrini 2015 lubada ROVide kasutamist teaduslike katsete eesmärgil, mis hõlmab nii punakoralli vaatlusi kui ka korjamist, tingimusel et need tegevused toimuvad siseriikliku uurimisasutuse järelevalve all või koostöös pädevate siseriiklike või rahvusvaheliste teadusasutuste või mõne muu asjaomase sidusrühmaga. V PEATÜKK Püügitegevuse mõju vähendamine teatavate mereliikide puhul Artikkel 16e Kohaldamisala Käesolevat peatükki kohaldatakse, ilma et see piiraks direktiivist 92/43/EMÜ või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2009/147/EÜ (16) ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 1185/2003 (17) tulenevaid rangemaid meetmeid. Artikkel 16f Merelindude juhupüük kalapüügivahenditesse 1. Kalalaevade kaptenid peavad juhuslikult kalapüügivahenditesse sattunud merelinnud viivitamata vabadusse laskma. 2. Kalalaevad ei tohi merelinde kaldale tuua, välja arvatud merelindude riiklike kaitsekavade raames või üksikute viga saanud lindude paranemisele kaasaaitamiseks ning tingimusel, et pädevaid siseriiklikke asutusi on enne asjaomase kalalaeva sadamasse tagasipöördumist selliste merelindude kaldaletoomise kavatsusest nõuetekohaselt ja ametlikult teavitatud. Artikkel 16g Merikilpkonnade juhupüük kalapüügivahenditesse 1. Niivõrd kui see on võimalik, käsitsetakse juhuslikult kalapüügivahenditesse püütud merikilpkonni ettevaatlikult ning vabastatakse nad vigastusi tekitamata ja elusalt. 2. Kalalaevade kaptenid ei tohi tuua kaldale merikilpkonni, välja arvatud juhul, kui tegemist on konkreetse päästeprogrammi või riikliku kaitsekavaga või kui see on vajalik üksikute vigastatud ja komatoossete merikilpkonnade päästmiseks ja abistamiseks ning tingimusel, et asjaomaseid pädevaid siseriiklikke asutusi on enne asjaomase kalalaeva sadamasse tagasipöördumist nõuetekohaselt ja ametlikult teavitatud. 3. Kalalaevad, mis kasutavad väikeste pelaagiliste liikide püügiks seinnootasid või pelaagiliste liikide püügiks kokkuveotrossideta haardnootasid, väldivad nii palju kui võimalik merikilpkonnade nootadega sisse piiramist. 4. Põhjaõngejada ja põhja kinnitatud nakkevõrke kasutavate kalalaevade pardal peab olema asjakohane varustus merikilpkonnade ohutuks käsitsemiseks, võrgust vabastamiseks ja vettelaskmiseks, et tagada merikilpkonnade käsitsemine ja nende vabastamine viisil, mis võimaldab neil kõige suurema tõenäosusega ellu jääda. Artikkel 16h Munkhüljeste (Monachus monachus) juhupüük 1. Kalalaevade kaptenid ei tohi võtta pardale või ümber laadida või lossida munkhülgeid, välja arvatud juhul, kui see on vajalik nende päästmiseks ja konkreetse vigastatud isendi paranemisele kaasa aitamiseks, tingimusel et asjaomaseid pädevaid siseriiklikke asutusi on enne asjaomase kalalaeva sadamasse tagasipöördumist nõuetekohaselt ja ametlikult teavitatud. 2. Kalapüügivahenditesse juhuslikult püütud munkhülged vabastatakse vigastusi tekitamata ja elusalt. Munkhüljeste surnukehad tuleb lossida ning need konfiskeeritakse teaduslikel eesmärkidel kasutamiseks või hävitatakse pädevate siseriiklike asutuste poolt. Artikkel 16i Vaalaliste juhupüük Niivõrd kui see on võimalik, peavad kalalaevad juhuslikult kalapüügivahenditesse sattunud ja laevaga kaasa toodud vaalalised vigastusi tekitamata ja elusalt ning viivitamata merre tagasi laskma. Artikkel 16j Kaitsealused haid ja raid 1. Vahemere erikaitsealasid ja bioloogilist mitmekesisust käsitleva protokolli (18) (edaspidi „Barcelona konventsiooni protokoll”) II lisas loetletud liiki haisid ja raisid ei tohi pardal hoida, ümber laadida, lossida, üle anda, säilitada, müüa, esitleda ega müügiks pakkuda. 2. Niivõrd kui see on võimalik, peavad kalalaevad, mille püügivahenditesse on juhuslikult sattunud Barcelona konventsiooni protokolli II lisas loetletud liiki haid ja raid, need vigastusi tekitamata ja elusalt ning viivitamata vabaks laskma. Artikkel 16k Haide identifitseerimine Haide pea maharaiumine ja nende nülgimine pardal ning enne lossimist on keelatud. Maharaiutud peadega nülitud haide turustamine esmamüügil pärast lossimist on keelatud. VI PEATÜKK Aadria Meres väikeste pelaagiliste liikide püügi suhtes kohaldatavad meetmed Artikkel 16l Püügivõimsuse haldamine 1. Käesoleva artikli kohaldamisel on väikeste pelaagiliste liikide varude püügivõimsuse sihttaseme kehtestamisel lähtutud asjaomaste liikmesriikide esitatud kalalaevade loetelust, mis on edastatud GFCMi sekretariaadile vastavalt soovituse GFCM/37/2013/1 punktile 22. Kõnealused loetelud sisaldavad kõiki traalnootade, seinnootade või muud liiki kokkuveotrossideta haarnootadega varustatud kalalaevu, millel on väikeste pelaagiliste liikide püüdmise luba ning mis on registreeritud käesoleva määruse I lisas osutatud geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18 asuvates sadamates, või mida, ehkki nad olid 31. oktoobril 2013 registreeritud väljaspool geograafilist alapiirkonda asuvas sadamas, käitatakse geograafilises alapiirkonnas 17 või 18 või mõlemas. 2. Traalnootade ja seinnootadega varustatud kalalaevad liigitatakse olenemata asjaomase laeva kogupikkusest väikeste pelaagiliste liikide aktiivse püügiga tegelevate laevade hulka, kui sardiin ja anšoovis moodustavad vähemalt 50 % saagi eluskaalust. 3. Liikmesriigid tagavad, et geograafilises alapiirkonnas 17 väikeste pelaagiliste liikide aktiivse püügiga tegelevate ning traalnootade või seinnootadega varustatud kalalaevade üldine püügivõimsus (väljendatuna brutotonnaažis (GT) või brutoregistertonnaažis (GRT) ning siseriikliku ja ELi laevastikuregistri kohases mootori võimsuse (kW) näitajas) ei ületa ühelgi ajahetkel väikeste pelaagiliste liikide püügivõimsuse sihttaset, millele on osutatud lõikes 1. 4. Liikmesriigid tagavad, et väikeste pelaagiliste liikide püügiga tegelevad traalnootade ja seinnootadega varustatud kalalaevad, millele on osutatud lõikes 2, ei püüa kala rohkem kui 20 päeva kuus või 180 päeva aastas. 5. Sellistel kalalaevadel, mis on püügireisil geograafilises alapiirkonnas 17 või 18 või mõlemas, kuid mis ei ole kantud käesoleva artikli lõikes 1 osutatud püügiloaga laevade loetellu, on keelatud püüda või, erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1, hoida pardal või lossida anšoovise- või sardiinikogust või nii anšoovise- kui ka sardiinikogust, mis moodustab rohkem kui 20 % kogupüügist. 6. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõikidest lõikes 1 osutatud püügiloaga kalalaevade loetelus tehtud täiendustest, kustutamistest või muudatustest kohe pärast sellise täienduse, kustutamise või muudatuse tegemist. Need muudatused ei mõjuta lõikes 1 osutatud püügivõimsuse sihttaset. Komisjon edastab kõnealuse teabe GFCMi täitevsekretärile. (10) Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7)." (11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22)." (13) Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1)." (16) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7)." (17) Nõukogu 26. juuni 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1185/2003 haiuimede eemaldamise kohta laevade pardal (ELT L 167, 4.7.2003, lk 1)." (18) EÜT L 322, 14.12.1999, lk 3.”"