ET Euroopa Liidu Teataja C 234/8

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivid, mis sõnastaksid ümber Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/12/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta ning nõukogu 15. märtsi 1993. aasta direktiivi 93/6/EMÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta”

KOM(2004) 486 lõplik — 2004/0155 ja 2004/0159 (COD)

(2005/C 234/02)

Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 95 otsustas nõukogu 13. septembril 2004 konsulteerida Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteega ülalmainitud teemal.

Ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon, millele tehti ülesandeks komitee kõnealuse töö ettevalmistamine, võttis oma arvamuse vastu 14. veebruaril 2005. Raportöör oli hr Ravoet.

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee võttis oma 415. plenaaristungil 9. — 10. märtsil 2005 (9. märtsi koosolekul) vastu käesoleva arvamuse 124 poolt- ja 1 vastuhäälega.

1. Ettepaneku sisu ja rakendusala

1.1 14. juulil 2004 avaldas Euroopa Komisjon ettepaneku direktiiviks (1), mis sõnastaks ümber teise kapitali adekvaatsust käsitleva direktiivi (93/6/EMÜ) ja konsolideeritud panganduse direktiivi (2000/12/EÜ). Kõnealune direktiiv rakendab Euroopa Liidus uue Baseli raamistiku, mis käsitleb kapitali adekvaatsuse arvutamise ja kapitalinõuete ühtlustamist rahvusvahelisel tasandil (International Convergence of Capital Measures and Capital Standards). Käesolevas dokumendis viidatakse kõnealusele direktiivile kui kapitalinõuete direktiivile.

1.2 Kapitalinõuete direktiivi kohaldatakse kõigile Euroopa Liidus tegutsevatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele. Kapitalinõuete direktiivi eesmärk on luua Euroopas suure riskitundlikkusega pangandusraamistik. See soodustab pangandussektori järkjärgulist ühtlustumist suure riskitundlikkusega mõõtmismeetodite suunas tänu tehnoloogiaarendusele ja investeerimisele personalikoolitusse. See edendab tarbijakaitset, tugevdab finantsstabiilsust ja tõstab Euroopa Liidu tööstuse globaalset konkurentsivõimet, tagades tugeva aluse ettevõtete laienemiseks ja innovatsiooniks kapitali ümberpaigutamise teel.

1.3 Kapitalinõuete direktiiv on õigusakt, millega rakendatakse ELis Baseli Pangajärelevalve Komitee poolt välja töötatud uus Baseli raamistik. Baseli komitee loodi 1974. aastal G10 riikide keskpankade presidentide poolt. Baseli komitee avaldatud kokkulepped ei ole õiguslikult siduvad, vaid nende eesmärgiks on luua ühine järelevalveraamistik, et soodustada lähenemisviiside ühtlustamist ning võimaldada rahvusvaheliselt tegutsevatele pankadele võrdsed tingimused.

1.4 Kapitali adekvaatsust käsitlev Baseli kokkulepe (Basel I) avaldati 1988. aastal ning 1999. aastal algas töö kokkuleppe uuendamiseks vastavalt riskijuhtimisstrateegiate kiirele arengule 1990ndatel aastatel. Kõnealuse töö tulemuseks oli kapitali adekvaatsuse arvutamise ja kapitalinõuete rahvusvahelist ühtlustamist käsitlev dokument (International Convergence of Capital Measures and Capital Standards) (2), mis avaldati juunis 2004 (nn uus Baseli raamistik).

1.5 Uus Baseli raamistik jaguneb kolmeks osaks, millele tavaliselt viidatakse kui kolmele sambale. 1. sammas sätestab krediidi-, turu- ja operatsiooniriski minimaalsed regulatiivsed kapitalinõuded. Finantsasutuste käsutuses on valik erineva keerukusastmega võimalusi. 2. sammas kujutab endast järelevalvelist hindamist, mida teostatakse aktiivse dialoogi vormis finantsasutuse ja järelevalvaja vahel kindlustamaks, et antud grupi riskiprofiiliga seotud kapitalinõuete hindamiseks oleks olemas usaldusväärne asutusesisene kord. 3. sammas nõuab, et institutsioonid avalikustaksid turule oma kapitalikulud. 3. sambast räägitakse tihti kui turudistsipliini sambast, sest avalikustamine loob stiimuli parimate tavade kasutamiseks ja suurendab investorite usaldust.

1.6 Pankade ja investeerimisühingute käsutuses on valik meetmeid krediidi- ja operatsiooniriski mõõtmiseks ning krediidiriski maandamiseks. Erinevate meetmete olemasolu eesmärgiks on tagada, et raamistik oleks proportsionaalne ning et väiksemad institutsioonid oleksid motiveeritud liikuma arenenumate meetodite suunas. Täiustatud meetodite rakendamine on kulukam, kuna need põhinevad finantsasutuste loodud sisemudelitel. Samas on need riskitundlikumad ja nendega kaasnevad seetõttu madalamad kapitalikulud. 1. sammas Krediidirisk Operatsiooni-risk 2. sammas 3. sammas Sisemudelid Sisereitingutel põhinev täiustatud lähenemine (AIRBA) Krediidiriski täiustatud maandamine Arenenud mõõtmismudelitel põhinev lähenemine (AMA) Standardne lähenemine Sisereitingutel põhinev baaslähenemine (FIRBA) Krediidiriski standardne maandamine Standardlähenemine (STA) Standardlähenemine (STA) Baaslähenemine (BIA)

2. Üldised tähelepanekud

2.1 Kapitalinõuete direktiiv on õigusakt Baseli uue raamistiku rakendamiseks ELis. Komisjon on kavandanud direktiivi, mis on üldjoontes kooskõlas Baseli eeskirjadega ja arvestab ELi erijoontega. On äärmiselt tähtis, et Baseli raamistik ja ELi eeskirjad oleksid suurel määral paralleelsed, et tagada Euroopa pankadele võrdsed tingimused oma konkurentidega, kes kasutavad samuti Baseli raamistikku, kuid alluvad teisele jurisdiktsioonile.

2.2 Peamiseks erinevuseks kapitalinõuete direktiivi ja Baseli raamistiku vahel on see, et eeskirju rakendatakse kõigile ELi krediidiasutustele ja investeerimisühingutele. Baseli raamistik on ette nähtud rahvusvaheliselt tegutsevatele pankadele. Komisjoni laiendatud rakendusala on ELis niihästi hoiustajate kui laenuvõtjate huvides. Hästi korraldatud ja hea kapitaliseeritusega pangandussüsteem võimaldab pankadel jätkata laenamist kogu majandustsükli vältel. See muudab pangandussektori stabiilsemaks.

2.3 Kasu Euroopa pangandussektorile, ettevõtlusele ja tarbijatele on jätkusuutlik vaid siis, kui direktiiv on piisavalt paindlik, et pidada sammu pangandustava, turgude ning järelevalvevajaduse arenguga. See on vajalik, et kaitsta hoiustajate ja laenajate huvisid ning säilitada ELi maine parimaid tavasid rakendava turuna.

2.4 Komisjon on kapitalinõuete direktiivi artiklites defineerinud püsivad põhimõtted ja eesmärgid ning lisades määratlenud tehnilised meetmed, mida on võimalik muuta komiteemenetlust kasutades. Selline lähenemisviis toimib tõhusalt vajaliku paindlikkuse saavutamiseks.

3. Konkreetsed tähelepanekud

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee tunnustab komisjoni direktiivi ettepaneku head kvaliteeti. Küsimusi, mida komitee arvates käsitleda tuleks, on vähe. Õigusakti eelnõu kvaliteet kajastab konsultatsioonide väga kõrget taset. Konsultatsioonid hõlmasid ka Baseli komitee mõju-uuringuid, mille komisjon viis läbi Baseli eeskirjade ELi õigusse üleviimise käigus. ELi organiseeritud kodanikuühiskonna esindusorganina kiidab ECOSOC kõnealust sammu ja soovitab kaasseadusandjatel ka edaspidi arvestada turuosalejate seisukohtadega ELi seadusandlikus protsessis.

3.1 Mõju ELi väiksematele krediidiasutustele

3.1.1 Tarbijate ja ettevõtete kasu silmas pidades on Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvates komisjoni direktiivi ettepaneku rakendusala õige. Samuti usub komitee, et krediidiasutused saavad oma suurusest sõltumata kasu muudetud kapitalinõuete regulatsioonist. Komisjon saavutab direktiivi ettepanekus mõistliku tasakaalu stiimulite vahel, mis suunavad väiksemaid krediidiasutusi ajapikku arenenumate lähenemiste poole, ning proportsionaalse raamistiku vahel, mis arvestab väiksemate krediidiasutuste piiratud ressurssidega.

3.1.2 Komisjoni direktiivi ettepanekus sisalduvad ka Baseli komitee astutud sammud regulatiivse koormuse vähendamiseks väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele laenamisel. Kõnealuste muutustega (mida käsitletakse allpool punktis “Mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele”) on Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee rahul, sest vastasel korral oleks komitee tundnud muret, et uus raamistik toob kaasa suurema konsolideerumise Euroopa panganduses ja väiksema valikuvõimaluse tarbijatele. Selles suhtes on komiteel hea meel märkida, et PriceWaterhouseCoopersi 2004. aasta aprillis läbiviidud mõju-uuringus (3) järeldatakse, et kui direktiivi järjekindlalt kogu ELis rakendatakse, ei ole tõenäoline, et see avaldaks pangandussektori konkurentsivõimele olulist mõju.

3.2 Mõju tarbijatele

Uute eeskirjadega kaasnev finantsstabiilsus ja suurem riskitundlikkus on tarbijatele kasulik, sest kasvab usaldus finantssüsteemi vastu ja oluliselt väheneb süsteemirisk. Vastavalt PriceWaterhouseCoopersi mõju-uuringule vähendab liikumine riskitundlikuma režiimi suunas pankade kogukapitali, mis omakorda toob kaasa väikese SKT tõusu ELis. Kapitali parem sihipärane kasutamine majanduses aitab saavutada ELi majanduslikke ja sotsiaalseid üldeesmärke.

3.3 Mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele

3.3.1 Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee avaldab heameelt raamistikku sisseviidud muutuste üle, mis arvestavad raamistiku mõjuga laenamisel väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Komitee tervitab ka seda, et komisjon on kõnealused muudatused lülitanud Euroopa Liidu raamistikku. Eriti tõstab komitee esile järgmist: — väikeettevõtetele antavate laenude kapitalikulu on vähenenud tingituna riskikõvera tasandumisest jaepanganduses; — mõned pangad käsitlevad nõudeid väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele jaenõuetena ja võivad nüüd koondada nende nõuete haldamise jaepanganduse laenuportfelli; — Baseli komitee kaotas granulaarsusnõuded väikeettevõtetele antavatele laenudele, võimaldades suuremal arvul pankadel saada osa sooduskohtlemisest; — tagatisi ja garantiisid tunnustatakse uues raamistikus laiemal määral.

3.3.2 Samuti on Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteel hea meel kolmanda kvantitatiivse mõju-uuringu (QIS3) tulemuste üle. QIS3 uuringu tulemused osutasid, et pankade kapitalikulud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antavate laenude puhul, mis kuuluvad ettevõtete laenuportfelli alla, jäävad valdavalt stabiilseks nende pankade jaoks, mis kasutavad standardlähenemist krediidiriskile (STA), ja vähenevad keskmiselt 3–11 % nende pankade jaoks, mis kasutavad sisereitingutel põhinevaid lähenemisi (IRB). Jaepanganduse laenuportfelli kuuluvate väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antavate laenude kapitalikulu väheneb keskmiselt 12–13 % standardlähenemise (STA) korral ning kuni 31 % sisereitingutel põhineva täiustatud lähenemise (AIRBA) korral.

3.4 Riikide otsustusvabaduse kaotamine ELis

Liikmesriikide poolse proportsionaalsete järelevalve-eeskirjade järjekindla rakendamise tulemuseks oleks mõistlike usaldusnormatiivide täitmise järelevalve ning ühtse turu eesmärkide saavutamine. Kapitalinõuete direktiivi ettepanekus sätestatud riikidele lubatav otsustusvabaduse ulatus õõnestaks rakendamise järjekindlust. Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee on kindlalt veendunud, et riikide otsustusvabadus tuleks üldiselt teatud aja jooksul kõrvaldada, ning tervitab tööd, mida Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee (CEBS) selles osas teeb. Mitmes valdkonnas on liikmesriikidele jäetud otsustamisvabadus, mis võib oluliselt moonutada ühtset turgu piiriülestele pangakontsernidele ning mille tulemusena tekkib finantssüsteemi ebastabiilsus. See vähendaks üldisest raamistikust saadavat kasu hoiustajate ja laenajate jaoks ELis, suurendades krediidikulu ja piirates finantstoodete valikut.

3.4.1 Kapitalinõuete kohaldamise tase

3.4.1.1 Direktiivi artikkel 68 sätestab, et kontsernisiseselt peab krediidiasutus järgima omavahendite nõudeid individuaalselt. Artikli 69 lõige 1 annab liikmesriikidele jätkuvalt vabaduse kõnealuse kohustuse täitmisest loobuda ja kohaldada nõudeid krediidiasutusele ja selle samas liikmesriigis asuvatele tütarettevõtetele konsolideeritult, kui kontsern vastab teatud rangetele tingimustele. Kõnealune säte võib luua liikmesriikide vahel ebavõrdsed tingimused rahvusvaheliselt tegutsevatele pangakontsernidele. Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvates ei ole see kooskõlas ühisturu eesmärkidega.

3.4.1.2 Kui liikmesriik otsustaks rakendada nõudeid krediidiasutusele individuaalselt, õõnestaks see ka järelevalvaja võimet hinnata pangakontserni riskiprofiili. Samasugune probleem tekib, kui konsolideeritud järelevalve hõlmab ainult filiaale, mis asuvad emaettevõttega samas liikmesriigis. Seega tuleks ELis reeglina kohaldada järelevalvet konsolideeritud tasandil, kui krediidiasutused vastavad tingimustele, mis tagavad omavahendite nõuetekohase jaotuse emaettevõtte ja tütarettevõtete vahel.

3.4.2 Kontsernisisesed nõuded

3.4.2.1 Liikmesriikidel on vabadus määrata kontsernisiseste nõuete riskikaal. Kõnealune võimalus lubab liikmesriikidel rakendada 0 % riskikaalu, kui tegemist on nõudega krediidiasutuse ja emaettevõtte vahel ning krediidiasutuse ja selle tütarettevõtte või siis emaettevõtte tütarettevõtte vahel. Et omada õigust 0 % riskikaalule, peab tehingu vastaspool asuma krediidiasutusega samas liikmesriigis. Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvates peegeldab 0 % riskikaal õigesti kontsernisiseste nõuetega seotud riski. Vaba valiku võimalus võib kaasa tuua olukorra, kus mõnes liikmesriigis nõutakse krediidiasutustelt kapitali olemasolu kontsernisiseste nõuete puhul, ilma et selleks oleks mõistlik põhjendus.

3.4.2.2 0 % riskikaalu piiramine samas liikmesriigis olevatele vastaspooltele ei oleks kooskõlas ühisturu põhimõtetega. Kontsernisiseste nõuete puhul, kui vastaspool asub teises liikmesriigis, on tegemist sama riskiprofiiliga nagu samas liikmesriigis olevate vastaspoolte riski korral. Seega tuleks 0 % riskikaalu reeglina rakendada kontsernisiseste nõuete korral ELis asuvatele vastaspooltele.

3.4.3 Arenenud mõõtmismeetoditel põhinev lähenemine operatsiooniriskile (AMA)

3.4.3.1 Baseli Pangandusjärelevalve Komitee määratleb operatsiooniriski otsese või kaudse kahjumi riskina, mis tuleneb ebaadekvaatsetest või ebaõnnestunud sisemistest protsessidest, inimestest, süsteemidest või välistest sündmustest. Uues Baseli raamistikus võetakse esmakordselt kasutusele operatsiooniriski kulud ning seetõttu tuleb finantsasutustel välja töötada täiesti uus süsteem operatsiooniriski mõõtmiseks. Nagu eelpool kirjeldatud, on operatsiooniriski mõõtmiseks mitmeid võimalusi. Arenenud mõõtmismeetoditel põhinev lähenemine (AMA) nõuab pankadelt sisemiste mõõtmismudelite väljatöötamist, mille peavad kinnitama pädevad ametivõimud. Euroopa finantsasutused on teinud kõnealuste süsteemide väljatöötamisse suuri kontsernipõhiseid investeeringuid, lähtudes operatsiooniriski mõõtmisel oma tegevusvaldkondadest.

3.4.3.2 Artikli 105 lõige 4 annab liikmesriikidele otsustusvabaduse, kas lubada krediidiasutustel täita kvalifikatsioonikriteeriume, mille täitmine on vajalik operatsiooniriski arenenud mõõtmismudelitel põhineva lähenemise kasutamiseks, ELis asuva kontserni puhul konsolideeritult. Arenenud mõõtmismeetoditel põhineva lähenemise rakendamine konsolideeritult kontserni tasandil ELis on vastavuses Euroopa pangandussektoris valitseva tegevusvaldkonnapõhise lähenemisviisiga operatsiooniriski juhtimisele. Kui pangad ei suuda ELi kontserni tasandil nõudmisi täita, muutub võimatuks peegeldada õigesti kontserni operatsiooniriski profiili. Kui kontsern suudab näidata, et tegemist on nõuetekohase operatsiooniriski kapitali jaotumisega kogu kontsernis, siis peaksid emaettevõte ja selle tütarettevõtted nõuetele vastama ühiselt.

3.4.4 Standardlähenemine krediidiriski mõõtmisele nõuete puhul finantsasutustele

Paralleelselt uue Baseli raamistikuga on liikmesriikidel võimalik rakendada ühte kahest meetodist, et määrata kindlaks riskikaal nõuete puhul finantsasutustele (lisa VI lõiked 26–27 ja 28–31). Krediidiasutusele kohaldatava meetodi määraks kindlaks see, mis riigi asutusega tegemist on, mitte mõistlikud põhjendused. Piiriüleselt tegutsevad krediidiasutused võiksid saada oluliselt erineva kohtlemise osaliseks, võrreldes nende konkurentidega, kes tegutsevad samal turul. See oleks vastuolus ühtse turu eesmärkidega. Seetõttu tuleks ELis rakendada ühtset meetodit.

3.4.5 Tähtaja korrigeerimine

Paralleelselt uue Baseli raamistikuga on liikmesriikidel võimalik kohaldada kehtiva tähtaja valemit (lisa VII 2. osa lõige 12) krediidiasutustele, mis kasutavad sisereitingutel põhinevat täiustatud lähenemist, ning neile, mis kasutavad sisereitingutel põhinevat baasmeetodit. Kehtiva tähtaja valem ühitab lühiajaliste toodete kapitalikulu mõõtmise paremini nende tegeliku riskiprofiiliga. Piiriüleselt tegutsevad krediidiasutused võiksid saada oluliselt erineva kohtlemise osaliseks, võrreldes nende konkurentidega, kes tegutsevad samal turul. Ka siinkohal usub Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee, et see on vastuolus ühtse turu eesmärkidega. Riigi otsustusvabadus tuleks kaotada, et tagada sisereitingutel põhinevat baasmeetodit kasutavatele krediidiasutustele sama kohtlemine.

3.5 Järelevalvealane koostöö, 2. ja 3. sammas

3.5.1 Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee nõustub Euroopa Komisjoniga, et ELi piiriülese ettevõtluse üha suurenev maht ning riskijuhtimise koondumine piiriülestesse kontsernidesse suurendab vajadust parema koordineerimise ja koostöö järele riiklike järelevalveorganite vahel ELis. Direktiivi ettepanekus sätestatud järelevalvaja kindel roll konsolideeritud tasemel arvestab riiklike pädevate organite rolliga, pakkudes samal ajal krediidiasutustele ühtse rakendusaluse (nt krediidiriski puhul sisereitingutel põhineva meetodi ja operatsiooniriski puhul arenenud mõõtmismeetoditel põhineva lähenemise heakskiitmine).

3.5.2 Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee usub, et konsolideeritud taseme järelevalvaja mudelit tuleks laiendada niihästi järelvalvelisele hindamisele 2. samba raames kui avalikustamisnõuetele 3. samba raames. Mõlemaid sambaid tuleb rakendada ELis igale kontsernile konsolideeritud tasemel. Kui 2. ja 3. sammast rakendatakse individuaalsel tasemel, ei peegelda need kontserni kui terviku riskiprofiili. Järelevalvelise hindamise puhul 2. samba raames tooks see kaasa olukorra, kus järelevalve kontserni tütarettevõtete üle ELis oleks ebajärjekindel ning õõnestaks kontserni riskiprofiili paremat määratlemist. See ei vastaks hoiustajate ja laenajate huvidele. Kui 3. sammast ei rakendata kontserni tasandil, ei saa investorid avalikustamisest kasu, kui pidada silmas kontserni kui terviku finantsolukorda.

3.6 Investeerimisühingute kohtlemine

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee tervitab investeerimisühingute kaasamist Euroopa raamistikku. See on tähtis Euroopa finantssüsteemi stabiilsuse seisukohalt, mis sõltub üha rohkem finantsturgude toimimisest. Komitee usub, et kui krediidiasutused ja investeerimisühingud alluvad samadele riskidele, tuleks neile kohaldada võimalikult samu eeskirju.

3.7 Järelevalve avalikustamine

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee toetab täielikult järelevalve avalikustamisrežiimi kasutuselevõttu direktiivi ettepanekus. Järelevalve avalikustamine soodustab lähenemist ühtsel turul ja parandab teabe kättesaadavust kõigi vajalike muudatuste kohta ELi kapitalinõuete raamistikus. See aitab ka identifitseerida olulisi kõrvalekaldumisi direktiivi rakendamisel. Võrdsete tingimuste loomine kogu ELis on niihästi pankade kui tarbijate huvides.

3.8 Kauplemisportfelli kontroll

Baseli komitee ja IOSCO (International Organization of Securities Commissions) — rahvusvaheline organ, mis teeb koostööd finantsturgude regulatsiooni alal — koostavad ülevaadet vastaspoole riski ja kauplemisportfelli küsimustest (4). Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee tervitab üldjoontes komisjoni otsust tagada kauplemisportfelli ülevaate tulemuste kajastamine direktiivis enne selle rakendamist. Komitee nõustub, et töö maksuvõimetuse ja vastaspoolte riski alal tuleks kiiresti lõpetada ja direktiivi lülitada, kasutades komisjoni käsutuses olevaid seadusandlikke vahendeid. Kuid küsimus piirist kauplemisportfelli ja pangaportfelli vahel on äärmiselt tehniline ning seda ei tohiks kiirustades käsitleda. Poolikul tööl kõnealuses äärmiselt tähtsas valdkonnas võib olla tulevikus negatiivne mõju Euroopa investoritele. Komitee pooldab antud valdkonna põhjalikumat ülevaadet ning hilisemat lülitamist ELi õigusaktidesse.

3.9 Rakendamise kuupäevad

Komitee arvates peaksid kõnealuse direktiivi rakendamise kuupäevad olema 1. jaanuar 2007, mitte 31. detsember 2006 standardlähenemise puhul ja 1. jaanuar 2008, mitte 31. detsember 2007 arenenud lähenemiste puhul. Nõue rakendada direktiiv 31. detsembriks tekitaks koormavaid aruandekohustusi.

3.10 Tsüklilisus

Tuntakse tõsist muret, et uuel raamistikul võiks olla tsüklilisust soodustav mõju. See tooks kaasa olukorra, kus majanduslanguse perioodidel piiraksid pangad laenamist, sest tõusva riskitasemega keskkonnas on vaja rohkem kapitali. Kuigi krediidi kättesaadavuse piiratus majandussurutise perioodidel on vältimatu, võib selliste piirangute suurenemine süvendada majanduse langustendentse. Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteel on väga hea meel, et kapitalinõuete direktiiv nõuab stressiteste kogu majandustsükli vältel. Kavatsus analüüsida raamistiku protsüklilist mõju, kasutades selleks aruandeid, mida Euroopa Komisjon iga kahe aasta järel koostab ja Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitab, on minimaalne, mida ette võtta protsüklilisuse suhtes.

3.11 IFRSi mõju kapitalinõudele

3.11.1 IFRSi (International Financial Reporting Standards) — rahvusvaheliste finantsaruandluse standardite järgi koostatud aruanded annavad kvaliteetseid andmeid, mis on üldiselt usaldusväärsed. Seetõttu tuleks kõnealuseid andmeid käsitleda lähtepunktina kapitalinõude määratlemisel. IFRSi standardite kasutamine kapitali adekvaatsuse arvutamise alusena aitab ühtlasi luua võrdseid tingimusi finantsasutuste vahel ja parandab võrreldavust. Lisaks aitab suur ühilduvus IFRSi standardite ja kapitali adekvaatsuse eeskirja vahel tõenäoliselt vältida segadust turuosalejate vahel ning muudab sisekorra lihtsamaks ja kuluefektiivsemaks.

3.11.2 Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee usub, et nimetatud eeskirjade ühtlustumine peaks ideaaljuhul võimaldama pankadel säilitada ühtsed näitajad ja ühtse aluse kõigi finants- ja regulatiivse aruandluse vajaduste jaoks. Kuid seadusandjad võivad konkreetsetel asjaoludel asuda erinevale seisukohale, eriti juhul, kui raamatupidamisstandardid ei kajasta riskile avatud positsioone adekvaatselt. Seetõttu peavad seadusandjad tegema raamatupidamise aruandluses mõningaid korrektiive. Kui üks või mitu kapitali adekvaatsuse uue raamistiku eesmärki on ohus raamatupidamisstandardite kehtestajate tõttu, on vaja kapitalinõude hindamiseks mõistlikke filtreid. Funktsionaalsetel põhjustel tuleks selliseid korrektiive, nn regulatiivset head raamatupidamistava, kohaldada ainult olulistele küsimustele.

3.11.3 Kõnealuses kontekstis tervitab Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee filtrit, mille komisjon lülitas direktiivi ettepaneku artikli 64 lõikesse 4 kooskõlas Baseli komitee seisukohaga. Komitee tervitab ka Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee jätkuvat tegevust kapitalinõude filtrite väljatöötamisel.

4. Järeldus

4.1 Direktiivi ettepanek on praegu esimesel lugemisel ministrite nõukogus ja Euroopa Parlamendis. Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee on seisukohal, et praegu tuleks kokku leppida paindliku direktiivi osas, mis oleks kooskõlas Baseli raamistikuga ja soodustaks raamistiku ühtlustatud kohaldamist ELis.

4.2 On tähtis, et direktiivi osas lepitaks kokku suhteliselt kiiresti, et tagada kasu pangandussektori 20 kuni maksimaalselt 30 miljardi euro suurusest investeeringust paremasse riskijuhtimisse. Rakendamise edasilükkumine seaks Euroopa pangandussektori globaalsel turul ebasoodsasse konkurentsiolukorda, mis ei oleks Euroopa hoiustajate ja laenajate huvides. Kuid õigusaktide kvaliteet on prioriteetne ja kaasseadusandjad peavad arvestama kõigi huvitatud osapoolte seisukohtadega.

Brüssel, 9. märts 2005 Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee president Anne-Marie SIGMUND

(1) http://europa.eu.int/comm/internal_market/regcapital/index_en.htm

(2) http://www.bis.org/publ/bcbs107.pdf

(3) PriceWaterhouseCoopersilt telliti uuring Euroopa Komisjoni kõnealuse direktiivi ettepaneku finants- ja makromajanduslike mõjude kohta.

(4) Finantsasutustel on omavahendite jaoks kaks peamist kategooriat, “pangaportfell” (banking book) ja “kauplemisportfell” (trading book). Enamus pika kuni keskmise tähtajaga tehinguid käib läbi pangaportfelli (laenud, deposiidid jne), samas kui kauplemisportfell on lühiajaliste finantsinstrumentide portfell, mida finantsasutus vahendajana haldab. Investeerimispangad paigutavad peaaegu kõik oma finantsinstrumendid kauplemisportfelli. Piiri pangaportfelli ja kauplemisportfelli vahel ei ole kunagi ametlikult defineeritud.