[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 30.10.2008

KOM(2008) 677 lõplik

2008/0201 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 808/2004 infoühiskonda käsitleva ühenduse statistika kohta.

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatel (IKT) on tähtis roll Euroopa Liidu (EL) tootlikkuse ja sisemajanduse koguprodukti (SKP) kasvus ning nad muudavad meie ühiskonda ja majandust põhjalikul ja ainulaadsel viisil. IKT on majandus- ja sotsiaalsete uuenduste peamine mootor. Ühendus on oma poliitikas valinud proaktiivse lähenemisviisi, et üles ehitada täielikult kaasav teabeühiskond, mille aluseks on info- ja kommunikatsioonitehnoloogia laialdane kasutamine avalikus teenistuses, väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes (VKE) ja leibkondades. Selleks, et jälgida ühenduse poliitikat ja selle edusamme Lissaboni strateegia eesmärkide täitmisel, kasutatakse võrdlusuuringuid. Võrdlusuuringute jaoks on vaja ühtset, usaldusväärset, kvaliteetset ja ajakohast ühenduse statistikat infoühiskonna kohta. |

Üldine taust Oma teatises „i2010 – Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest”[1] edendab komisjon avatud ja konkurentsivõimelist digitaalmajandust ning rõhutab IKT rolli kaasatuse ja elukvaliteedi edendamisel ning esitab tervikliku strateegia IKT ja meediasektori jaoks. Seoses selle strateegiaga on võrdlusuuringutel keskne roll Lissaboni eesmärkide täitmise suunas tehtavate edusammude jälgimisel. Komisjon töötas tihedas koostöös liikmesriikidega välja i2010 võrdlusuuringute raamistiku,[2] millega on asjaomase jälgimisprotsessi jaoks kindlaks määratud peamiste näitajate loetelu. Need näitajad on rühmitatud vastavalt i2010 strateegia peamistele eesmärkidele, s.o Euroopa teaberuumi jälgimine, IKT alased teadusuuringud ja uuendustegevus ettevõtetes, sotsiaalne kaasamine, avalik teenistus ja elukvaliteet. Vajadus statistiliste andmete järele selles valdkonnas püsib, sest IKT-l on jätkuvalt suur mõju Euroopa ettevõtetele ja ühiskondadele. Osalusveebi, ülemaailmse andmete võretöötluse süsteemi, „Asjade Interneti”, kõikjaleleviva ühenduse ja järgmise põlvkonna võrgustiku väljaarendamine rõhutab infoühiskonda käsitleva statistilise teabe vajadust. Lisaks sellele peetakse IKTd ja IKTga seotud uuendusi teadmistepõhise majanduse arengu peamiseks eelduseks. Internet on muutumas teabeallikast üha rohkem ülemaailmseks osalusveebiks. Kodanikud kasutavad veebi üha rohkematel eesmärkidel, näiteks veebipäeviku pidamiseks, meediasisu ühiskasutuseks ja suhtlusvõrgustikuna. Olemas on selged märgid selle kohta, et Internet areneb välja ülemaailmseks võretöötluse vahendiks, mis võimaldab täppisajastatud kaugjuurdepääsu turvalistele IT-süsteemidele. See areng on tähtis eelkõige Euroopa ettevõtjatele, kuna tänu paremale ressursside jaotamisele on oodata tootlikkuse kasvu. Tulevikus on üha rohkem seadmeid, sensoreid ja objekte omavahel ühendatud traadiga või traadita võrgustiku kaudu. Nad on võimelised keskkonnaga suhtlema ja saatma sõltumatult teavet teistele seadmetele. „Asjade Interneti” areng avaldab mõju transpordile, keskkonnale, tervishoiule, säästlikkusele ja turvasüsteemidele ning suurendab majanduse tootlikkust. Mobiilsed seadmed muutuvad üha intelligentsemaks ja üha rohkem funktsioone on ühendatud ühte seadmesse. Inimesed kasutavad teabe saamiseks ja saatmiseks järjest rohkem mobiilseid seadmeid, mis võimaldavad traadita Internetti kasutada. See soodustab osalusveebi ja asukohapõhiste teenuste arengut. Üks sellise suundumuse tagajärgi on andmeliikluse suurenemine, mis soodustab siiret märkimisväärselt kiiremale internetiprotokollil põhinevale teise põlvkonna lairibaühendusele. Liikumine järgmise põlvkonna võrgustike suunas on elektroonilise teabevahetuse kõige suurem väljakutse järgmiste aastate jooksul. Komisjon on koostöös liikmesriikidega välja töötanud lairiba jõudlusindeksi, et võrrelda liikmesriikide üldist tulemuslikkust mitmete näitajate puhul, mis hõlmavad nii sotsiaalmajanduslikke aspekte kui ka uudsete teenuste levikut. Selles valdkonnas toimuva arengu edaspidiseks jälgimiseks on statistilised andmed väga olulised. Euroopa Ülemkogule esitatavas iga-aastases kevadaruandes kasutatavad struktuuritähised peaksid põhinema infoühiskonda käsitleval ühtsel statistilisel teabel. |

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid 21. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 808/2004 infoühiskonda käsitleva ühenduse statistika kohta,[3] on määratletud iga-aastane statistiliste andmete edastamine kahe mooduli kohta: „ettevõtted ja infoühiskond” ning „üksikisikud, leibkonnad ja infoühiskond”. Määruses on sätestatud maksimaalne andmete esitamise ajapiir – viis aastat pärast määruse jõustumist. Peamised sidusrühmad on üksmeelel, et praeguse määruse peamised eesmärgid on suures osas saavutatud. Asjaomane ühtlustamisprotsess kogu Euroopa Liidus on kogu maailmas tugevalt mõjutanud IKT statistika arengut ning asetanud Euroopa Ühenduste Statistikaameti (Eurostati) ja Euroopa statistikasüsteemi juhtpositsioonile. Ettepanek muuta määrust (EÜ) nr 808/2004 tagab IKT kasutamist leibkondade, üksikisikute ja ettevõtete poolt käsitlevate statistiliste andmete edastamise võrdlusuuringute raamistiku ja selle edasiarendamise jaoks Lissaboni strateegia raames. Samal ajal on kavas muudatuste kaudu kohandada statistiliste andmete edastamise teemasid uutele arengutele IKT valdkonnas. Lisaks sellele parandatakse andmeanalüüsi vahendeid, et kasutada statistilisi andmeid paremini ja vähendada vastajate koormust. See saavutatakse andmeanalüüsi uute meetodite sisseviimise kaudu kavandatud Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika ajakohastamise (MEETS) programmi[4] raames. Määruse ettepanek on kooskõlas komisjoni uue õigusaktide lihtsustamise ja parema õigusloome poliitilise lähenemisviisiga, millele on viidatud komisjoni 14. novembri 2006. aasta teatistes „Euroopa Liidu parema õigusloome strateegiline ülevaade”[5] ja „vastamise koormuse vähendamise, lihtsustamise ja prioriteetide määratlemise kohta ühenduse statistikas”[6]. See on üks kiireloomulistest meetmetest, mis on määratletud komisjoni 24. jaanuari 2007. aasta teatise „Halduskoormuse vähendamise tegevusprogramm Euroopa Liidus”[7] III lisas. |

Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Infoühiskonna teenuseid peetakse Euroopa siseturu arengu oluliseks eelduseks[8]. Elektrooniline kaubandus pakub suuri töövõimalusi; see soodustab majanduskasvu ja ettevõtjate investeerimist uuendustegevusse ning võib kaasa aidata konkurentsivõime tugevdamisele. Sellest lähtudes on oluline jälgida statistiliste näitajate abil e-kaubanduse arengut siseturul. Ühtne statistiline teave on kasulik, et määratleda IKT oskuste näitajad ja nende kohta aru anda ning luua seeläbi ühtne näitajate ja sihttasemete raamistik, et jälgida Lissaboni eesmärkide suunas tehtavaid edusamme haridus- ja koolitusvaldkonnas[9]. Ettepanek on kooskõlas ühenduse prioriteetide ja parema õigusloome, lihtsustamise ja vastajate koormuse vähendamise algatusega. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Ettepanekut arutati Euroopa statistikasüsteemi andmetootjatega asjaomases töörühmas ja statistikaametite ning ettevõtlus- ja sotsiaalstatistika osakondade direktoritega. Lisaks sellele konsulteeriti komisjoni asjaomaste peadirektoraatide ja talitustega (DG INFSO, DG ENTR, DG MARKT, DG SANCO, DG REGIO, DG EAC, DG EMPL ja DG JRC) Kolmandaks arutati ettepanekut rahvusvaheliste organisatsioonidega (OECD – Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon). |

Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Käesolev ettepanek on kõikide huvitatud isikutega peetud intensiivsete läbirääkimiste tulemus. Võttes arvesse, et IKT areneb väga kiiresti, peetakse oluliseks jääda ettepanekus paindlikuks teemade suhtes, mille kohta tuleb statistilisi andmeid esitada. Lisaks sellele tuleb statistilised andmed esitada kiiresti. Teemasid on ajakohastatud, et tagada vastavus infoühiskonna tehnoloogiate oodatavale arengule. Sisse on viidud sätted, et tagada ühtsus teiste sotsiaalstatistikatega. Statistiliste andmete analüüs muutub lihtsamaks üksikandmete esitamise kaudu. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

Asjaomased teadus-/pädevusvaldkonnad Riiklikud ja komisjoni (DG JRC, DG INFSO, DG ENTR, DG MARKT, DG SANCO) eksperdid, kes osalesid DG Eurostati töökonna ja infoühiskonna statistika töörühma koosolekutel, olid kõik eksperdid, kes tunnevad olemasolevaid õigusakte ja infoühiskonna statistika kogumise ja koostamise riiklikke süsteeme ning uusi suundumusi IKT arengus. |

Kasutatud meetodid Eksperdid andsid oma panuse töökonna ja töörühma koosolekutel osalemise ja kirjalike konsultatsioonide kaudu ettevalmistusprotsessi ajal. |

Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti Peamised eksperdid olid riiklikest statistikaametitest ja peadirektoraatidest DG JRC, DG INFSO, DG ENTR, DG MARKT, DG SANCO, DG REGIO, DG EAC ja DG EMPL. |

Märkused ja nende arvessevõtmine Pöördumatute tagajärgedega tõsiste ohtude olemasolu ei ole nimetatud. |

Eksperdid aitasid määratleda arvuti ja interneti kasutamisega seotud uued teemad, mille kohta tuleks tulevikus statistilisi andmeid koguda. |

Vahendid, mida kasutati ekspertnõuannete avalikkusele kättesaadavaks tegemiseks Töökonna ja töörühma töödokumendid ja koosolekute protokollid on kättesaadavad veebisaidi CIRCA kaudu. |

Mõjude ja järelduste analüüs Kaaluti kolme võimalust: 1. võimalus (Praegune määrus aegub 2009. aastal) – Ei oleks võimalik teha uuringuid IKT kasutamise kohta ettevõtetes ja leibkondades ega saada Euroopa tasandil ühtseid Euroopa õigusaktidega ette nähtud andmeid. Tulemuseks oleks järk-järguline tagasiminek ja enne 2005. aastat olnud olukorra taastamine. Statistilised näitajad ei olnud riikide vahel ühtlustatud ning andmed ei olnud seega võrreldavad. Näitajad ei olnud ELi poliitika vajadustele kohandatud. Kuna IKT kasutamine on liikmesriigiti ikka veel väga erinev, kasutaksid liikmesriigid tõenäoliselt erinevaid IKTga seotud indikaatoreid Liikmesriikides statistiliste andmete kogumise ja nende avaldamise vahele Euroopa tasandil jäi väga pikk aeg. Kohaldatavad kvaliteedistandardid oleksid liikmesriigiti erinevad. See põhjustaks olukorra, kus erinevatest statistilistest uuringutest saadud andmed (tõenäoliselt erasektori kogutud) asendaksid ametlikke statistilisi andmeid Euroopa tasandil, mis tooks kaasa andmete usaldusväärsuse languse Euroopa ja liikmesriikide tasandil. Euroopa poliitiliste institutsioonide ja liikmesriikide lähenemisviisi kooskõlastamine muutuks järjest raskemaks. 2. võimalus: (Praegust määrust muudetakse) – Praeguse määruse muutmine tagaks statistiliste andmete jätkuva esitamise infoühiskonna kohta. Statistilised näitajad ühtlustataks Euroopa Liidu tasandil. Ühise näidisküsimustiku koostamine ja metoodikajuhendi ajakohastamine, milles määratletaks ka ühised kvaliteedipõhimõtted, suurendaks ühtlustamist veelgi. Näitajad kohandataks ELi asjaomase poliitika vajadustele. Andmete kogumise perioodi ühtlustataks ELI piires, mis aitaks tasakaalustada hooajalisi mõjusid. Tagatud oleks statistiliste andmete kiire avaldamine Euroopa tasandil. Statistika aktsepteerimine ja usaldusväärsus oleks Euroopa ja liikmesriikide tasasandil kõrgem kui 1. võimaluse puhul. Euroopa ja liikmesriikide poliitika võrdlusuuring oleks oluliselt lihtsam. Praeguse määruse aegumine ei vähendaks oluliselt vastajate koormust, kuna liikmesriigid jätkaksid riiklikul tasandil infoühiskonna kohta statistiliste andmete kogumist. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

Kavandatud meetmete kokkuvõte Muudetud määruse eesmärk on tagada usaldusväärse, ühtlustatud, ajakohase ja kvaliteetse infoühiskonda käsitleva ühenduse statistika olemasoleva ühise raamistiku jätkumine ja iga-aastane statistiliste andmete edastamine IKT kasutamise kohta ettevõtetes ja leibkondades. Ettepaneku eesmärk on veel ajakohastada määrust, et see vastaks kiiresti areneva statistikavaldkonna vajadustele. |

Õiguslik alus Ühenduse statistika õiguslik alus on sätestatud asutamislepingu artiklis 285. Nõukogu võib vastavalt kaasotsustamismenetlusele võtta meetmeid ühenduse tegevuse seisukohalt olulise statistika koostamiseks. Nimetatud artikliga kehtestatakse ühenduse statistika koostamist käsitlevad nõuded, mille kohaselt peavad statistilised andmed vastama erapooletuse, usaldatavuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja statistilise konfidentsiaalsuse nõuetele. |

Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse juhul, kui ettepanek ei kuulu ühenduse ainupädevusse. |

Liikmesriigid ei saa ettepaneku eesmärke täielikult saavutada järgmis(t)el põhjus(t)el. |

Käesoleva ettepaneku eesmärki, milleks on infoühiskonda käsitleva ühenduse statistika süstemaatilise koostamise ühtse raamistiku kehtestamine, ei ole liikmesriikide tasandil võimalik piisaval määral saavutada. |

Ühenduse meetmed aitavad eesmärke paremini saavutada järgmis(t)el põhjus(t)el. |

Eesmärgid on hõlpsamalt saavutatavad ühenduse õigusakti alusel, sest ainult komisjon saab kooskõlastada vajalikku statistilise teabe ühtlustamist ühenduse tasandil, samas kui andmete kogumist ning infoühiskonna võrreldava statistika koostamist saavad korraldada liikmesriigid. Ühendus võib seepärast võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. |

Poliitika sõnastamine Euroopa tasandil ja selle võrdlusuuring muutub oluliselt lihtsamaks. Liikmesriike on võrdlusanalüüse kasutades lihtsam võrrelda. |

Käesoleva määruse eesmärk on kehtestada ühine raamistik infoühiskonda käsitleva ühenduse statistika süstemaatiliseks tootmiseks. Seda on kõige parem saavutada kooskõlastamise kaudu Euroopa tasandil. |

Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |

Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele esitab kõnealune määrus vaid miinimumnõuded ega reguleeri rohkem, kui on vaja nimetatud eesmärgi saavutamiseks. Käesolevas määruses ei sätestata liikmesriikide andmekogumise mehhanisme, vaid määratakse üksnes kindlaks andmed, mida tuleb esitada, et tagada ühtne struktuur ja ajastus. |

Kavandatud Euroopa parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) 808/2004 muudatus ei kohusta liikmesriike muutma infoühiskonda käsitleva statistika koostamise süsteemi. Ettepanek sisaldab kohandusi teistele sotsiaalstatistikatele seoses ühtsete sotsiaalmajanduslike taustmuutujatega. Samal ajal tähendaks üksikandmete esitamine väiksemat koormust riiklikele statistikaametitele. Ettevõtjate koormus jääb samaks. Nende koormust vähendati oluliselt 2007. aastal pärast rakendusmeetmete programmi[10]. |

Õigusakti valik |

Kavandatud õigusakt(id): Määrus |

Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el: Sobiva õigusakti valik sõltub õiguslikust eesmärgist. Euroopa tasandi teabevajaduse puhul on olnud ühenduse statistika suundumus kasutada algaktina pigem määrust kui direktiivi. Eelistatud on määrus, sest sellega määratakse kindlaks ühesugused sätted kogu ühenduses, mis tagab õigusakti nõuetekohase ja ulatusliku kohaldamise liikmesriigis. Määrus on vahetult kohaldatav, mis tähendab, et seda ei ole vaja liikmesriikide õigusesse üle võtta. Vastupidiselt sellele on direktiivid, mille eesmärk on ühtlustamine riiklikul tasandil, oma eesmärkide osas liikmesriikidele siduvad, kuid jätavad liikmesriikide ametiasutustele võimaluse valida nende eesmärkide saavutamiseks kasutatava vormi ja meetodid. Direktiivid tuleb ka liikmesriikide õigusesse üle võtta. Määruse kasutamine on kooskõlas muude statistikat käsitlevate õigusaktidega, mis on vastu võetud alates 1997. aastast. |

MÕJU EELARVELE |

Andmete kogumine ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

TÄIENDAV TEAVE |

Lihtsustamine |

Ettepaneku rakendamine lihtsustab haldusmenetluse korda nii avalik-õiguslike (ELi või riigisiseste) kui ka eraõiguslike isikute jaoks. |

Ettepanekus täpsustatakse teemad, mille kohta infoühiskonna andmeid kogutakse ja määratletakse jaotused või sotsiaalmajanduslikud taustanäitajad andmeesituse jaoks. Sõnaselgelt on öeldud, et iga-aastane andmeedastamine katab vaid teatavaid teemade alarühmi ja jaotusi. Koondandmete asemel üksikandmete edastamine üksikisikute ja leibkonna mooduli kohta vähendab riiklike statistikaametite koormust, kuna nad ei pea koostama koondandmeid. |

Käesolev ettepanek on üks kiireloomulistest meetmetest, mis on määratletud komisjoni teatise „Halduskoormuse vähendamise tegevusprogramm Euroopa Liidus” III lisas. Komisjoni töödokumendis (KOM(2008) 35) nenditakse märkimisväärseid edusamme ettevõtjate koormuse alandamisel lihtsustamise ja lühema statistiliste näitajate loetelu kaudu 2007. aasta rakendusmääruses. |

2008/0201 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 808/2004 infoühiskonda käsitleva ühenduse statistika kohta. (EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[11]

võttes arvesse nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom moodustatud statistikaprogrammi komitee arvamust,[12]

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[13]

ning arvestades järgmist:

1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) 808/2004[14] on infoühiskonda käsitleva statistika esitamise puhul piirdutud viie vaatlusaastaga pärast määruse jõustumist ja see aeg lõpeb 2009. aastal. Euroopa tasandil on aga jätkuvalt vajadus infoühiskonda käsitleva ühtse statistilise teabe järele.

2. Kevadisel Euroopa Ülemkogul märtsis 2005 rõhutati, kui tähtis on üles ehitada kõikehõlmav infoühiskond, mille aluseks on info- ja kommunikatsioonitehnoloogia laialdane kasutamine avalikus teenistuses, väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes (VKEdes) ja leibkondades.

3. Kevadisel Euroopa Ülemkogul märtsis 2006 tunnistati, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia tulemuslikum kasutamine ettevõtetes ja haldusasutustes on väga tähtis ning kutsuti komisjoni ja liikmesriike üles rakendama jõuliselt i2010 strateegiat. Strateegias edendatakse avatud ja konkurentsivõimelist digitaalmajandust ja rõhutatakse IKT tähtsust kaasamise ja elukvaliteedi mootorina. Seda peetakse uuendatud Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive partnerluse edu peamiseks teguriks.

4. Aprillis 2006 kinnitas i2010 kõrgetasemeline töörühm võrdlusuuringute raamistiku, millega on kindlaks määratud peamiste näitajate loetelu, et võrrelda Euroopa infoühiskonna arengut, nagu on sätestatud i2010 strateegias.

5. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsus nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013),[15] aitab tugevdada konkurentsivõimet ja uuendussuutlikkust ühenduses, edendada teadmistepõhise ühiskonna arengut ja tasakaalustatud majanduskasvule tuginevat säästvat arengut. Vastavalt otsusele peaks ühendus looma kindla analüütilise aluse, et toetada poliitiliste otsuste tegemist. Programm toetab ametlikul statistikal põhineva poliitikaanalüüsi meetmeid.

6. 2007. aasta detsembris arutlesid ministrid e-kaasamise teemal; selle käigus kiideti heaks kaasata eesistujariigi järeldustesse komisjoni teatis e-kaasatust käsitleva euroopa algatuse kohta – „Infoühiskonnas osalemine”[16]. Tunnustati, et tähtis on edendada e-kaasamist peamise Euroopa eesmärgina. Komisjoni ja ministreid kutsuti eelkõige üles muutma e-kaasamine uueks sotsiaalpoliitika valdkonnaks. E-kaasamise poliitika peaks käsitlema e-juurdepääsu takistusi, täitma digitaalse pädevuse lüngad ja edendama nende üksikisikute tõhusat osalust, kes on infoühiskonnas maha jäänud.

7. Näitajad infoühiskonna arengu võrdlusuuringute jaoks, mis on kirjas ühenduse poliitilistes strateegiates, nagu i2010 strateegia i2010 võrdlusuuringute raamistik ja selle edasine areng Lissaboni strateegia raames, peavad põhinema ühtsel statistilisel teabel.

8. Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 808/2004 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 808/2004 muudetakse järgmiselt.

9. Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:

"1. Kogutav statistika peab sisaldama teavet, mis on vajalik, et võrrelda Euroopa teaberuumi, ettevõtete uuendustegevust ja Euroopa infoühiskonda käsitlevaid ühenduse poliitilisi strateegiaid, nagu i2010 võrdlusuuringute raamistik ja selle edasiareng Lissaboni strateegia raames, ja mis on vajalik struktuurinäitajate jaoks ning muud vajalikku teavet, et luua ühtne alus, mille taustal infoühiskonda analüüsida.”

10. Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. Liikmesriigid saadavad komisjonile (Eurostatile) käesolevas määruses ja selle rakendusmeetmetes nõutavad andmed ja metaandmed, sealhulgas konfidentsiaalsed andmed, kooskõlas statistiliselt konfidentsiaalsete andmete saatmist käsitlevate olemasolevate ühenduse sätetega. Neid ühenduse õigusakte kohaldatakse tulemuste töötlemisel, kui tulemused sisaldavad konfidentsiaalseid andmeid.”

11. Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2. Käesolevas määruses kasutatakse edastatud andmete puhul järgmisi kvaliteedihindamise näitajaid:

a) „olulisus” – määr, mille ulatuses statistika vastab kasutajate olemasolevatele ja võimalikele vajadustele;

b) „täpsus” – näitab hinnangute lähedust tundmatutele õigetele väärtusele;

c) „ajakohasus” – ajavahe teabe kättesaadavakstegemise ja teabes kirjeldatud sündmuse või nähtuse vahel;

d) „õigeaegsus” – ajavahe andmete avaldamise kuupäeva ja selle kuupäeva vahel, mil andmed oleks tulnud avaldada;

e) „kättesaadavus” ja „selgus” – tingimused ja kord, mille alusel kasutajad saavad andmetega tutvuda, neid kasutada ja tõlgendada;

f) „võrreldavus” – erinevate statistiliste mõistete, mõõtmisvahendite ja menetluste mõju mõõdetavus, kui võrreldakse erinevate geograafiliste piirkondade, valdkondade või ajavahemike statistikat;

g) „koherentsus” – näitab, kas andmeid saab erineval viisil ja eri otstarbel kasutamiseks usaldusväärselt kombineerida.

Kvaliteedihindamise näitajate kohaldamisel töötab komisjon (Eurostat) tihedas koostöös liikmesriikidega välja üksikasjalikud kvaliteedihindamise kriteeriumid ja ühisstandardid esitatud andmete kvaliteedi tagamiseks. Need standardid avaldatakse metoodikajuhendis.”

12. I ja II lisa asendatakse käesoleva määruse I ja II lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, […]

Parlamendi nimel Nõukogu nimel

eesistuja eesistuja

”I LISA

Moodul 1: ETTEVÕTTED JA INFOÜHISKOND

13. EESMÄRGID

Käesoleva mooduli eesmärgiks on ettevõtteid ja infoühiskonda käsitleva statistika õigeaegne esitamine. Moodulis esitatakse raamid katvust ja perioodilisust, teemasid, esitatud andmete jaotust ja mis tahes vajalikke pilootuuringuid käsitlevatele nõuetele.

14. Katvus

Käesolev moodul hõlmab Euroopa Ühenduse majandustegevuse statistilise liigituse (NACE REV. 2) C–N ja R jaos ja osas 95 määratletud äritegevust.

Statistika koostatakse ettevõtteühikute kohta.

15. Andmeesituse perioodilisus

Statistikat esitatakse pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva igal aastal. Kõiki karakteristikuid pole tingimata vaja igal aastal esitada; iga karakteristiku esitamissagedus täpsustatakse ja lepitakse kokku artiklis 8 nimetatud rakendusmeetmete raames.

16. Teemad

Esitatavad karakteristikud valitakse järgmisest teemade loetelust:

- IKT-süsteemid ja nende kasutamine ettevõtetes,

- Interneti ja muude elektrooniliste võrkude kasutamine ettevõtetes,

- e-kaubandus;

- e-äri protsessid ja korralduslikud aspektid;

- IKT kasutamine ettevõtetes teabe ja teenuste vahetamiseks valitsuste ja haldusorganitega (e-valitsus);

- IKT-alane pädevus ettevõtteühikus ja vajadus IKT-oskuste järele,

- IKT, Interneti ja muude elektrooniliste võrkude, e-kaubanduse ja e-äri protsesside kasutamist takistavad tegurid,

- IKT kulud ja investeeringud,

- IKT turvalisus ja usaldusväärsus;

- IKT ja säästev areng;

- IKT mõju tootlikkusele, majanduskasvule, tööhõivele, ettevõtete organiseerimisele ja keskkonnale;

- IKT kasutamine riikliku ja rahvusvahelise majandusintegratsiooni lihtsustamiseks;

- juurdepääs Internetile ja muule võrgutehnoloogiale, et kasutada neid objektide ja seadmete ühendamiseks (Asjade Internet);

- juurdepääs tehnoloogiale, mis võimaldab igal pool ja igal ajal saada ühenduse Interneti või teiste võrkudega ning selle tehnoloogia kasutamine.

Kõiki teemasid ei käsitleta tingimata igal aastal.

17. Andmeesituse jaotus

Kõiki jaotusi pole tingimata vaja igal aastal esitada; nõutavad jaotused valitakse järgmisest loetelust ja lepitakse kokku rakendusmeetmete osana:

- suurusklassi alusel,

- NACE rubriigi alusel,

- piirkonna alusel: piirkondlike jaotuste puhul võib olla kuni kolm rühmitust.

- Edastatavate andmete tüüp

Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) koondandmed.

18. Pilootuuringud

Kui ilmneb oluline vajadus uute andmete järele või eeldatakse ebapiisava kvaliteediga andmeid või on vaja uusi keerulisi näitajaid, näeb komisjon ette pilootuuringud või kontrollimeetmed, mida liikmesriigid vabatahtlikkuse alusel enne andmekogumist rakendavad. Pilootuuringute käigus hinnatakse asjaomase andmekogumise teostatavust, võttes arvesse andmete kättesaadavusest tulenevaid eeliseid võrreldes nende kogumisega seotud kulutuste ja vastajate koormusega. Pilootuuringute või kontrollimeetmete tulemuste põhjal määratletakse uued näitajad.

II LISA

Moodul 2: ÜKSIKISIKUD, LEIBKONNAD JA INFOÜHISKOND

19. EESMÄRGID

Käesoleva mooduli eesmärgiks on üksikisikuid, leibkondi ja infoühiskonda käsitleva statistika ajakohane esitamine. Moodulis esitatakse raamid katvust ja perioodilisust, teemasid, esitatud andmete jaotust ja mis tahes vajalikke pilootuuringuid käsitlevatele nõuetele.

20. Katvus

Käesolev moodul hõlmab üksikisikuid, leibkondi ja infoühiskonda käsitlevat statistikat.

21. Andmeesituse perioodilisus

Statistikat esitatakse pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva igal aastal. Kõiki karakteristikuid pole tingimata vaja igal aastal esitada; iga karakteristiku esitamissagedus täpsustatakse ja lepitakse kokku artiklis 8 nimetatud rakendusmeetmete raames.

22. Teemad

Esitatavad karakteristikud valitakse järgmisest teemade loetelust:

- IKT-süsteemide kättesaadavus ja kasutamine üksikisikute ja/või leibkondade poolt;

- Interneti ja muude elektrooniliste võrkude kasutamine erineval eesmärgil üksikisikute ja/või leibkondade poolt;

- IKT turvalisus ja usaldusväärsus;

- IKT alane pädevus ja oskused;

- IKT ja Interneti kasutamist takistavad tegurid;

- IKT kasutamise täheldatav mõju üksikisikutele ja/või leibkondadele;

- IKT kasutamine üksikisikute poolt teabe ja teenuste vahetamiseks valitsuste ja haldusorganitega (e-valitsus);

- juurdepääs tehnoloogiale, mis võimaldab igal pool ja igal ajal saada ühenduse Interneti või teiste võrkudega (kõikjaleleviv ühendus) ning selle tehnoloogia kasutamine.

Kõiki teemasid ei käsitleta tingimata igal aastal.

23. Andmeesituse sotsiaalmajanduslikud taustaandmed

Kõiki taustaandmeid pole tingimata vaja igal aastal esitada; nõutavad taustaandmed valitakse järgmisest loetelust ja lepitakse kokku rakendusmeetmete raames:

a) leibkondade kohta esitatav statistika:

– leibkondade tüübi alusel;

– sissetuleku alusel;

– piirkonna alusel.

b) üksikisikute kohta esitatav statistika:

– vanuserühma alusel,

– soo alusel,

– haridustaseme alusel,

– tööhõive alusel,

– tegeliku perekonnaseisu alusel,

– sünniriigi, kodakondsuse alusel;

– piirkonna alusel.

24. Edastatavate andmete tüüp

Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) üksikandmed, mis ei võimalda statistilisi ühikuid otseselt identifitseerida.

25. Pilootuuringud

Kui ilmneb oluline vajadus uute andmete järele või eeldatakse ebapiisava kvaliteediga andmeid või on vaja uusi keerulisi näitajaid, näeb komisjon ette pilootuuringud või kontrollimeetmed, mida liikmesriigid vabatahtlikkuse alusel enne andmekogumist rakendavad. Pilootuuringute käigus hinnatakse asjaomase andmekogumise teostatavust, võttes arvesse andmete kättesaadavusest tulenevaid eeliseid võrreldes nende kogumisega seotud kulutuste ja vastajate koormusega. Pilootuuringute või kontrollimeetmete tulemuste põhjal määratletakse uued näitajad.”

[1] KOM(2005) 229 lõplik

[2] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/benchmarking/index_en.htm

[3] EÜT L 143, 30.4.2004, lk 49.

[4] KOM(2007) 433 lõplik

[5] KOM(2006) 689 lõplik

[6] KOM(2006) 693 lõplik

[7] KOM(2007) 23 lõplik

[8] EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1. EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2000/31/EÜ, 8. juuni 2000, infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (Direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta)

[9] KOM(2007) 61 lõplik

[10] KOM(2008) 35 lõplik: Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta töödokument „Halduskoormuse vähendamine Euroopa Liidus. 2007. aasta arenguaruanne ja väljavaated aastaks 2008.”

[11] ELT C […], […], lk […].

[12] ELT L 181, 28.6.1989, lk 47.

[13] ELT C […], […], lk […].

[14] ELT L 143, 30.4.2004, lk 49. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1893/2006 (ELT L 393, 31.12.2006, lk 1).

[15] ELT L 310, 9.11.2006, lk 15.

[16] KOM(2007) 694 (lõplik).