EUROOPA KOMISJON Brüssel,1.9.2022 COM(2022) 433 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Teine aastaaruanne ELi välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute kohta {SWD(2022) 219 final}



SISSEJUHATUS Käesolev aruanne on Euroopa Komisjoni teine aastaaruanne ELi välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse (edaspidi „välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määrus“ või „määrus“) kohaldamise kohta. Aruanne käsitleb 2021. aastat ja sellega muudetakse välismaiste otseinvesteeringute taustauuringud ELis ja riiklike taustauuringumehhanismide arendamine läbipaistvamaks. See aitab suurendada liidu vastutust valdkonnas, kus julgeolekuhuvide tõttu ei ole üksikute tehingute läbipaistvus võimalik ega asjakohane. Käesolev aastaaruanne põhineb 27 liikmesriigi aruannetel ja muudel allikatel ning koosneb neljast peatükist: ·1. peatükk käsitleb Euroopa Liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute suundumusi ja arvandmeid; ·2. peatükk käsitleb seadusandlikku arengut liikmesriikides; ·3. peatükk käsitleb liikmesriikide välismaiste otseinvesteeringute taustauuringuid; ·4. peatükk käsitleb välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute ELi koostöömehhanismi. Käesolev aastaaruanne võetakse vastu samal ajal kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli aastaaruandega. Nii välismaiste otseinvesteeringute taustauuringud kui ka ekspordikontroll on olulised vahendid kaubanduse ja investeeringute strateegiliseks kontrollimiseks, et tagada julgeolek Euroopa Liidus.



1. PEATÜKK – VÄLISMAISED OTSEINVESTEERINGUD EUROOPA LIITU – SUUNDUMUSED JA ARVANDMED 2021. aastal taastusid üleilmsed välismaised otseinvesteeringud 2020. aastal COVID-19st põhjustatud aeglustumisest. Üleilmsed sissevood jõudsid 2021. aastal 1,5 triljoni euroni (joonis 1), mis on 52 % suurem võrreldes 2020. aastaga ja 11 % suurem võrreldes 2019. aasta tasemega (s.o enne COVID-19 pandeemiat). EL panustas 2021. aasta üleilmsesse taastumisse 117 miljardi euro väärtuses ELi suunatud välismaiste otseinvesteeringutega, mis moodustab 8 % maailma tasemest (2019. aastal 27 %) ning on 31% väiksem võrreldes 2020. aasta tasemega ja 68 % väiksem võrreldes 2019. aasta tasemega. ELi näitaja tuleneb ELi suunatud välismaiste otseinvesteeringute vähenemisest Iirimaal, Saksamaal ja Luksemburgis ning investeeringute vähendamisest Madalmaades. 2021. aastal suurenes tänu tugevatele aktsiaturgudele ja ettevõtlussektori kindlustunde taastumisele ühinemiste ja omandamiste ning greenfield-tehingute arv maailmas, aga mitte veel EL 27s (joonis 1), hoolimata välismaiste otseinvesteeringute voogude koondnäitaja kahanemisest. 2020. aastaga võrreldes suurenes omandamiste arv ELis 32 % ja greenfield-investeeringute arv 12 %. Omandamised jäid siiski 9 % alla 2019. aastal saavutatud taseme. Greenfield-investeeringute puhul oli erinevus pandeemiaeelse aastaga –39 %.

EL 27 välistehingute kumuleeritud voogude kasvusuundumus kinnitab ELi riikide avatust välismaistele investeeringutele, hoolimata COVID-19 pandeemiast põhjustatud aeglustumisest (joonis 2), kusjuures keskmine kasv on vastanud rohkem kui 2 100 omandamisele ja 3 200 greenfield-investeeringule aastas viimase viie aasta jooksul. Joonis 2. Aastatel 2015–2021 EL 27sse suunatud tehingute kumulatiivne arv aastas Allikas: JRC arvutused Bureau van Dijki andmete põhjal seisuga 22.2.2022. 2015. aasta andmed vastavad välismaiste otseinvesteeringute voogudele 2015. aastal ja järgnevate aastate andmed vastavad aastaste voogude kumuleeritud summale. Välisriikide jurisdiktsioonide andmed aastate lõikes näitavad, et enamiku päritoluriikide tehingute ja projektide arv on 2021. aastal suurenenud (joonis 3). 2021. aastal oli peamine välisinvestor Ameerika Ühendriigid, kelle osakaal kõigist omandamistest oli 32,3 % ja greenfield-investeeringutest 39,4 %, talle järgnes Ühendkuningriik, kelle vastavad osakaalud olid 25,6 % ja 20,9 %. Märkimisväärsed erandid on Hiina ja Jaapan, kelle näitajad on jäänud alla 2020. aasta taseme. Tehingute tegemisel ei suurendanud oma osakaalu eelkõige Hiina, kelle osakaal kõigist välismaistest omandamistest oli 2021. aastal 2,3 % (2020. aastal 3,4 %) ja greenfield-investeeringutest 6 % (2020. aastal 7,1 %), hoolimata teatavatest suurtest väljakuulutatud ühinemistest ja omandamistest ning greenfield-investeeringutest, mis viisid Hiina investeeringute väärtuse 2021. aastal 9 miljardi euroni (2020. aastal 6,5 miljardit eurot).



Hiina range kapitalikontroll ja investeerimistegevuse koondumine peamistesse tööstussektoritesse mõjutasid Hiina tehtavaid tehinguid 2021. aastal negatiivselt. Kuigi 2021. aastal jõudis enamik jurisdiktsioone kapitaliosaluse omandamisel COVID-19-eelsele tasemele ja mõned neist ületasid isegi 2019. aasta taset, jäid greenfield-investeeringute projektid alla 2019. aasta taseme. Ainsaks erandiks olid offshore-riigid (ühiselt 133 projekti 2021. aastal, kui 2019. aastal oli neid 106) ja Venemaa (46 projekti 2021. aastal, kui 2019. aastal oli neid 20). Hoolimata analüütikute positiivsest prognoosist 2022. aastaks, mis tulenes eeldusest, et pandeemia halvim etapp on möödas, kahaneb optimism kiiresti ebakindla ettevõtluskeskkonna tõttu, mille on põhjustanud Venemaa provotseerimata ja põhjendamatu sissetung Ukrainasse. Majanduslik mõju, mis tuleneb energiahinna (mis avaldas mõju juba enne sissetungi) ja toorainete hinna järsust kasvust ning tarneahela häirete mõjust majandusele, eelkõige kriitilise tähtsusega toorainete ja elutähtsa tehnoloogia puhul, ning nõrgemast üleilmsest majandustegevusest ja kaubandusest, mida ei ole veel täielikult hinnatud, mõjutab ELis tehingute tegemise aktiivsust, mille tõttu võidakse 2022. aasta esialgset positiivset prognoosi allapoole korrigeerida.





Lisateave Lisateave eespool märgitud näitajate kohta on esitatud lisatud komisjoni talituste töödokumendi 1. jaos. Seal on esitatud lisateavet mõju ja taastumise kohta liikmesriikide ja sektorite lõikes, ELis tegutsevate välisinvestorite päritolu kohta ja välisriikide osaluse kohta ELis tegutsevates välisinvestorites.



2. PEATÜKK – SEADUSANDLIK ARENG LIIKMESRIIKIDES 2021. AASTAL ELi välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määrus ja ELi liikmesriikide välismaiste otseinvesteeringute taustauuringumehhanismid Kuigi ELi välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruses ei ole nõutud, et liikmesriigid võtaksid kasutusele riikliku tasutauuringumehhanismi, julgustab Euroopa Komisjon liikmesriike jätkuvalt nii poliitilisel kui ka tehnilisel tasandil võtma kasutusele, kohandama ja rakendama riiklikke taustauuringumehhanisme. Viimati kutsus Euroopa Komisjon liikmesriike üles looma täieulatusliku taustauuringute mehhanismi 2020. aasta suunistes, mis anti liikmesriikidele selle kohta, kuidas kasutada välismaiste otseinvesteeringute taustauuringuid ELi rahvatervise kriisi ja majandusliku haavatavuse olukorras, ning 2022. aastal liikmesriikidele antud suunistes Venemaalt ja Valgevenest tehtavate välismaiste otseinvesteeringute kohta. Euroopa Komisjon edendab aktiivselt seda väljatöötamist kõigis liikmesriikides, soodustades riiklike õigusloomeprotsesside alaseid edusamme ja vastavusse viimist. Kogu 2021. aasta vältel aitas Euroopa Komisjon liikmesriike tehniliste ja poliitiliste suuniste esitamise, tehniliste kohtumiste korraldamise ning teabevahetuse, sh parimate tavade jagamise teel. Hoolimata sellest pidevast koostööst ja mitmetest olulistest sarnasustest riiklike taustauuringumehhanismide vahel, on liikmesriikides jätkuvalt suuri erinevusi välismaiste otseinvesteeringute ametliku taustauuringu olemuse, kohaldatavate tähtaegade, sektoripõhise hõlmavuse, teavitamisnõuete ja muude elementide osas. Seetõttu toetab Euroopa Komisjon jätkuvalt riiklike taustauuringumehhanismide vastavusse viimist ja eeldab, et kõigil 27 ELi liikmesriigil on peagi kasutusel riiklik välismaiste otseinvesteeringute taustauuringumehhanism. Riiklik taustauuringumehhanism kõigis 27 liikmesriigis on vajalik, et kaitsta liitu kolmandatest riikidest pärit potentsiaalselt riskantsete välisinvesteeringute eest. Selle abil tagataks, et kõik 27 liikmesriiki ja Euroopa Komisjon sõeluvad läbi asjaomased välismaised otseinvesteeringud, kaitstes seeläbi liikmesriikide ja liidu kollektiivset julgeolekut, samuti ühtse turu turvalisust ja väga kõrget majandusliku integratsiooni taset, mida see võimaldab. Ülevaade liikmesriikidest, kellel on taustauuringumehhanism või kes on seda loomas Pandeemia ning hiljutised üleilmsete tarneahelate häired on toonud esile teatavate peamiste tööstusharude (nt tervishoid ja energeetika) tähtsuse. Seetõttu on mitu ELi liikmesriiki kas võtnud kasutusele uued riiklikud taustauuringumehhanismid või ajakohastanud ja laiendanud olemasolevaid mehhanisme. 2021. aastal võttis kolm liikmesriiki kasutusele uue taustauuringumehhanismi ja kuus liikmeriiki muutis olemasolevat mehhanismi. 2021. aasta lõpuks oli seitse liikmesriiki juba algatanud konsultatsiooni- või õigusloomeprotsessi riikliku taustauuringumehhanismi loomiseks. 2021. aastal olid kaks kolmandikku kõigist ELi liikmesriikidest võtnud vastu välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute õigusaktid. Välismaiste otseinvesteeringute taustauuringutele pööratakse ELis üha rohkem tähelepanu. Allpool oleval kaardil on esitatud ülevaade ELi liikmesriikide praegusest õigusloome olukorrast. Areng ELi liikmesriikides 2021. aastal – välismaiste otseinvesteeringute taustauuringumehhanismid Siiani on 25 ELi liikmesriiki 27st kas: ·võtnud kasutusele riikliku välismaiste otseinvesteeringute taustauuringumehhanismi või ·võtnud vastu uue riikliku välismaiste otseinvesteeringute taustauuringumehhanismi või

·muutnud olemasolevat mehhanismi või ·algatanud konsultatsiooni- või õigusloomeprotsessi, mille tulemusena võetakse eeldatavasti vastu uus mehhanism või tehakse olemasolevasse mehhanismi muudatusi. Järgmises tabelis on esitatud ülevaade kõigi 27 liikmesriigi õigusloomeolukorrast ja arengust 2021. aastal. Riiklik välismaiste otseinvesteeringute taustauuringumehhanism on kasutusel Austria, Hispaania, Malta, Poola, Portugal, Sloveenia, Soome On muutnud olemasolevat mehhanismi Itaalia, Leedu, Läti, Prantsusmaa, Saksamaa, Ungari On algatanud konsultatsiooni- või õigusloomeprotsessi, mille tulemusena ajakohastatakse eeldatavasti olemasolevat mehhanismi Madalmaad, Rumeenia On võtnud vastu uue riikliku välismaiste otseinvesteeringute taustauuringumehhanismi Slovakkia, Taani, Tšehhi On algatanud konsultatsiooni- või õigusloomeprotsessi, mille tulemusena võetakse eeldatavasti vastu uus mehhanism Belgia, Eesti, Horvaatia, Iirimaa, Kreeka, Luksemburg, Rootsi Ei ole käivitatud avalikult teatavaks tehtud algatust Bulgaaria, Küpros Enamik riiklikes õigusaktides tehtud muudatustest keskendus järgmisele kolmele teemale: uuringumenetluste täiustamine, hõlmatud sektorite laiendamine ja riiklike mehhanismide kehtivusaja pikendamine. Näiteks Prantsusmaa alandas künnist, alates millest korraldatakse ELi-väliste investorite investeeringute taustauuringuid, ja nõuab nüüd, et investorid esitaksid lisaks muudele dokumentidele ka ELi teatise vormi B. Saksamaa tegi mitu menetluslikku muudatust (nt lisas 16 uut juhtumirühma, mis on seotud kujunemisjärgus/tundliku tehnoloogiaga), kehtestas uued künnised teatamiskohustusega kapitali omandamisele ja hääleõigusele ning uued nõuded investoritele. Itaalia laiendas olemasoleva taustauuringumehhanismi kohaldamisala. Läti suurendas muu hulgas riiklike ametiasutuste volitusi küsida investoritelt lisateavet. Leedu kohandas muu hulgas oma oluliseks peetavate ettevõtete ja strateegilise tähtsusega taristu loetelu. Ungari lisas õigusaktidesse sihtettevõtete täiendavad tegevusvaldkonnad, milles kavandatavatest tehingutest tuleb teatada. Mitu muud liikmesriiki on teatanud, et nad kavatsevad olemasolevaid mehhanisme muuta. Üksikasjalikum teave liikmesriikide taustauuringuid käsitlevate õigusaktide muudatuste kohta on esitatud lisatud komisjoni talituste töödokumendis. Euroopa Komisjon peab loetelu riiklike õigusaktide ajakohastustest.



3. PEATÜKK – LIIKMESRIIKIDE VÄLISMAISTE OTSEINVESTEERINGUTE TAUSTAUURINGUD Välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määrusega on kehtestatud nõue luua Euroopa Komisjoni ja ELi liikmesriikide jaoks välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute koostöömehhanism. Kuid otsuse selle kohta, milliseid investeeringuid uurida, heaks kiita või blokeerida või millistele investeeringutele tingimusi seada, teeb liikmesriik, kus investeering tehakse. Käesolev peatükk tugineb andmetele, mille liikmesriigid on esitanud seoses selliste juhtumitega, mille kohta on 2021. aasta jooksul tehtud liikmesriikide õigusaktide ja taustauuringumehhanismide kohane taustauuring, ja koondab neid andmeid. Üldiselt on 2021. aastal riiklikul tasandil saadud märkimisväärses koguses loataotlusi. Määruse artikli 5 kohaselt, millega on kehtestatud liikmesriikide aruandekohustus, on liikmesriigid 2021. aastal teatanud 1 563 loataotlusest ja ex officio juhtumist. Joonis 6. Liikmesriikide välismaiste otseinvesteeringute taustauuringud Allikas: liikmesriikide aruandlus. Näib, et üha enam korraldatakse juhtumite ametlikke taustauuringuid. 1 563 loataotlusest ja ex officio juhtumist ligi 29 % puhul korraldati ametlik taustauuring. See näitaja näib olevat 2020. aasta ametliku taustauuringu läbinud juhtumitega võrreldes proportsionaalselt suurenenud. See võib olla põhjustatud nii suuremast tähelepanust sellele, mida riiklikud ametiasutused peavad elutähtsaks, kui ka muutustest üldistes investeerimissuundumustes. Ligikaudu 71 % kõigist taotlustest ei vastanud nõuetele või ei vajanud ametlikku taustauuringut, kuna need ei tundunud avaldavat mõju julgeolekule ja avalikule korrale. Loataotluste arv on eri ELi liikmesriikides väga erinev. Neli liikmesriiki teatas 2021. aastal ligikaudu 70 % kõigist loataotlusest ja ex officio juhtumitest. 2021. aastal ametlikult uuritud juhtumitest, mille kohta liikmesriigid olid teatanud otsusest, sai enamik (73 %) loa tingimusteta, mis tähendab, et tehing kiideti heaks, ilma et investor oleks pidanud võtma täiendavaid meetmeid. Kuid 23 % otsustest hõlmas tingimuslikku heakskiitu või heakskiitu leevendusmeetmetega. Neil juhtudel on riiklikud taustauuringuasutused pidanud enne kavandatava välismaise otseinvesteeringu heakskiitmist läbirääkimisi teatavate meetmete, tagatiste ja kohustuste üle, mida investoritelt nõutakse. Riiklikud ametiasutused blokeerisid tehingud ainult 1 % puhul kõigist juhtumitest, mille asjus otsus tehti; 3 % tehingutest loobusid osalised ise.

Joonis 7. Välismaiste otseinvesteeringute juhtumite kohta teatatud otsused Allikas: liikmesriikide aruandlus. Kokkuvõttes saab eespool märgitud tulemustest teha järgmised peamised järeldused. ·Võrreldes 2020. aastaga on liikmesriigid käsitanud saadud taotlusi 2021. aastal tundlikumana, kuna ametliku taustauuringu läbinud juhtumite osakaal on suurenenud. ·Loataotlused on ELi liikmesriikide vahel ebaühtlaselt jaotunud ja nelja riigi taotlused moodustavad ligikaudu 70 % kõigist saadud taotlustest. Esimeses aastaaruandes oli see osakaal 86,5 %. See näitab taustauuringute levimist liikmesriikides. ·2021. aastal sai enamik tehingutest, mille kohta oli otsusest teatatud, loa ilma tingimusteta (73 %, esimeses aruandes 79 %). ·23 % juhtumitest, mille kohta otsus tehti, ei hõlmanud leevendusmeetmeid (see osakaal on eelmise aasta aruande 12 %ga võrreldes märkimisväärselt suurenenud). ·Liikmesriigid blokeerisid ainult 1 % tehingutest (esimeses aruandes pisut enam, so 2 %), mis kinnitab, et Euroopa Liit on jätkuvalt avatud välismaistele otseinvesteeringutele ja liikmesriigid keelduvad loa andmisest üksnes juhtumite puhul, mis ohustavad väga suurel määral julgeolekut ja avalikku korda.



4. PEATÜKK – ELi KOOSTÖÖMEHHANISM VÄLISMAISTE OTSEINVESTEERINGUTE TAUSTAUURINGUTE VALDKONNAS 1.Välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse kohased teated ja muud meetmed 3. peatükis esitati riiklikul tasandil tehtavate taustauuringute taseme kokkuvõte. See käsitleb riiklikul tasandil menetletud investeeringuid, mis vastasid välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse kohaselt taustauuringute tingimustele. 2021. aastal esitas 13 liikmesriiki kokku 414 teadet kooskõlas välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse artikliga 6; välismaiste otseinvesteeringute taustauuringuid käsitlevas esimeses aastaaruandes käsitletud ajavahemikul esitas teateid 11 liikmesriiki. 85 % neist teadetest esitas viis liikmesriiki, s.o Austria, Hispaania, Itaalia, Prantsusmaa ja Saksamaa. Teatatud tehingud erinevad suurel määral investeeringu sihtmärgi sektori, tegeliku investori päritolu ja tehingu väärtuse poolest. Viis suurima tehingute arvuga sektorit olid IKT, tootmine, finantstegevus, hulgi- ja jaemüük ning ehitus (esimeses aastaaruandes kuulus ehitus kategooria „muu“ alla). Esimesed kolm sektorit on samad kui esimeses aastaaruandes, aga erinevas järjekorras. Allikas: liikmesriikide esitatav teave.

Enamiku tehingute väärtus oli alla 500 miljoni euro, kuid neist suurim osa (34 %) oli üle 500 miljoni euro. Allikas: liikmesriikide esitatav teave. Teatatud tehingute väärtus on väga erinev: kõige väiksem märgitud tehinguväärtus oli 1 euro ja suurim ligikaudu 29–31 miljardit eurot. Välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määrusega on nähtud ette, et välismaiste otseinvesteeringute tehinguid hinnatakse kahes võimalikus etapis. Esimeses etapis hinnatakse kõiki teatatud tehinguid ja teises etapis jätkatakse ainult piiratud arvu tehingute hindamisega. Teises etapis hinnatakse üksikasjalikumalt juhtumeid, mis võivad mõjutada rohkem kui ühe liikmesriigi julgeolekut või avalikku korda või millega kaasnevad liidu huvides ellu viidavate projektide või programmide seisukohast riskid. Euroopa Komisjon võib teise etapi juhtumi lõpetada, esitades selle kohta arvamuse.



Euroopa Komisjon lõpetas teatatud 414 juhtumist 86 % menetlemise esimeses etapis; ülejäänud 11 % (eelmises aruandes 14 %) hindamist jätkati teises etapis, küsides teate esitanud liikmesriigilt lisateavet. 3 % juhtumite menetlemine oli käesoleva aruande tähtpäeval veel käimas, s.o ei olnud esimeses ega teises etapis lõpetatud. Lisateave, mida Euroopa Komisjon teise etapi algatamise ajal küsib, erineb suurel määral olenevalt konkreetsest tehingust ning teatega koos esitatud teabe üksikasjalikkusest ja kvaliteedist. Küsitud teave käsitleb üldjuhul mõnda järgmistest teemadest: andmed sihtettevõtja toodete ja/või teenuste kohta; asjasse puutuvate toodete võimalik liigitus kahesuguse kasutusega kaupadena; kliendid, alternatiivsed tarnijad ja turuosad; investori mõju sihtettevõtjale pärast tehingut; sihtettevõtja intellektuaalomandi portfell ning teadus- ja arendustegevus; investori täiendavad iseloomulikud omadused ja strateegia. Teavet küsitakse selleks, et hinnata paremini sihtmärgi olulisust või investorist lähtuvaid potentsiaalseid ohte. Teise etapi juhtumid kuulusid peamiselt tootmise, IKT ja finantstegevuse sektorisse. Tootmine ja IKT moodustasid 76 % kõigist teise etapi juhtumitest. IKT sektor kasvas märkimisväärselt: eelmise aruande 17 %-lt käesoleva aruande 32 %-le.



Joonis 11. Teise etapi peamised sihtsektorid 2021. aasta juhtumite puhul Peamises, s.t tootmise sektoris hõlmab see elutähtsat taristut ja/või tehnoloogiat, s.o kaitsetööstuse, kosmosetööstuse, energeetika, tervishoiu (sh ravimitööstuse) ja pooljuhtide sektori seadmed. Kaitsetööstuse ja kosmosetööstuse teated moodustavad peaaegu poole selle sektori teadetest (45 %).

Teise etapi 47 juhtumit olid seotud üheksa liikmesriigiga. Kõigi teise etapi juhtumite puhul anti liikmesriikidele küsitud teabe esitamiseks keskmiselt 22 kalendripäeva (esimese aruande puhul 31 kalendripäeva), vahemikus kolmest päevast 101 päevani (esimeses aruandes kahest kalendripäevast 101 kalendripäevani). Välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määrusega ei kehtestata liikmesriikidele vastamiseks täpset ajakava, aga määrusega ettenähtud tähtaegade arvestamine peatatakse kuni täieliku teabe laekumiseni. Tegelik investor on Euroopa Komisjonile 2021. aastal teatatud 414 juhtumi puhul olnud peamiselt pärit viiest riigist: Ameerika Ühendriigid, Ühendkuningriik, Hiina, Kaimanisaared ja Kanada. Venemaa osakaal juhtumitest oli vähem kui 1,5 % ja Valgevene osakaal 0,2 %. Kõigist 2021. aastal teatatud juhtumitest 28 % (esimeses aruandes 29 %) olid mitut jurisdiktsiooni hõlmavad välimaiste otseinvesteeringute tehingud, kuna need puudutasid mitut liikmesriiki (ja mitu liikmesriiki andis neist teada). Need teated käsitlesid peamiselt IKT, tootmise, hulgi- ja jaemüügi ning finantstegevuse sektorit. Tabel. Mitut jurisdiktsiooni hõlmavad välismaiste otseinvesteeringute tehingud ja peamised sektorid IKT 39 % Tootmine 20 % Hulgi- ja jaekaubandus 11 % Finantstegevus 9 % Muu 32 % Lisaks kõigile juhtumitele, millest on teatatud kooskõlas määruse artikliga 6, ei ole Euroopa Komisjon rakendanud 2021. aastal määruse artiklit 7 (varem oli ta seda teinud, nagu on märgitud esimeses aruandes). Artikkel 7 võimaldab Euroopa Komisjonil teha nende ex officio investeeringute taustauuringuid, millest ta saab liikmesriigi puhul teada, olenemata sellest, kas kõnealusel liikmesriigil on taustauuringumehhanism või mitte. Arvamused, mille komisjon võtab vastu määruse artikli 6, 7 või 8 kohaselt, jäävad konfidentsiaalseks kooskõlas määruse artikliga 10. Seega ei saa käesolevas aruandes konkreetsete arvamuste kohta teavet avaldada. Arvamusi on esitatud vähem kui 3 % puhul kõigist teatatud juhtumitest (sama näitaja kui esimeses aastaaruandes) ja neid esitatakse ainult juhul, kui seda nõuavad juhtumi asjaolud, täpsemalt investori riskiprofiil ja investeeringu sihtmärgi olulisus. Kui arvamus esitatakse, siis on mis tahes soovitatud leevendusmeetmed proportsionaalsed kindlaks tehtud riskide ja olulisusega ning neile kohandatud. Komisjoni arvamused võivad seisneda ka asjakohase teabe jagamises taustauuringut tegeva liikmesriigiga ning neis võidakse soovitada leevendusmeetmeid kindlaks tehtud riskide maandamiseks. Tehingu kohta peab lõpliku otsuse tegema liikmesriik, kus investeering tehakse, aga ta peab seejuures võtma nõuetekohaselt arvesse komisjoni arvamust.