57. rõhutab vajadust institutsiooniliste reformide järele, et parandada WTO toimimist, muu hulgas soo-
vituste põhjal, mis sisalduvad eespool mainitud Sutherlandi aruandes;
58. rõhutab WTOd käsitleva parlamentaarse konverentsi töö tähtsust WTO demokraatliku mõõtme
tugevdamisel; nendib siiski selle lõppdeklaratsioonide puudulikku arvessevõtmist WTO läbirääkijate poolt;võtab teadmiseks jõupingutused, mida ELi läbirääkijad on teinud WTOd käsitleva parlamentaarse konve-
rentsi arvesse võtmiseks, kuid avaldab kahetsust seoses teiste WTO läbirääkijate puuduliku osalemisega;
59. on valmis oma liikmete erinevate kontaktide kaudu, mis neil on saadikutega maadest, kellega ELil on
ühised huvid, aitama positiivselt kaasa läbirääkimiste protsessile;
60. tervitab kolme tähtsama Hongkongis kohal olnud Euroopa institutsiooni tugevat ühtsusvaimu ja
rõhutab kasu, mis tuleneb nendevahelise tiheda koostöö säilimisest nendel olulistel läbirääkimiste kuudel;kutsub nõukogu ja komisjoni üles jätkama parlamendi nõuetekohast kaasamist ning täielikku teavitamistELi Hongkongi-järgsest strateegiast ja läbirääkimiste edenemisest, ka järgmise peanõukogu kohtumise ajalGenfis;
61. rõhutab, kui tähtis on Euroopa Parlamendi esindatus kõigil WTO kohtumistel, kus tehakse läbirääki-
miste suhtes olulisi samme ja kus osalevad ministrid, mitte ainult ametlikel ministrite konverentsidel; nõuabseetõttu, et väike Euroopa Parlamendi liikmete delegatsioon osaleks mõistlikul moel Genfi kohtumistel, miskutsutakse kokku Hongkongi deklaratsioonis määratud 30. aprilli 2006 ja 31. juuli 2006 tähtaegade koha-
selt; palub nõukogul saata niisugusele Euroopa Parlamendi liikmete delegatsioonile kutse osaleda vaatlejana
vähemalt ühel artikkel 133 komitee koosolekul, mis Genfis 2006. aasta aprilli lõpus korraldatakse; kutsubkomisjoni üles seda algatust toetama ja tagama, et Euroopa Parlamendi liikmed saaksid oma Genfis viibimiseajal läbirääkimiste käigu kohta vajalikku teavet;
62. kinnitab veel kord, kui tähtis on WTO parlamentaarne mõõde WTO läbirääkimiste demokraatliku
õiguspärasuse ja läbipaistvuse suurendamiseks, kuna parlamendiliikmed võivad olla oluliseks ühenduslülikskodanikega, eelkõige teabeallikana ja nende mureküsimustele vastajana; tervitab WTOd käsitleva parlamen-taarse konverentsi Hongkongi istungjärgu tulemusi; kutsub komisjoni ja nõukogu üles toetama aktiivseltDoha arenguvooru lõppdokumendis viidet, milles rõhutatakse seadusandjate rolli kaubanduspoliitika välja-
töötamisel;
63. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmes-
riikide, ühinejariikide ja kandidaatriikide parlamentidele, WTO peadirektorile ja Parlamentidevahelise Liidupresidendile.
P6_TA(2006)0124
Majanduspoliitika üldsuunised aastaks 2006
Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa majanduse olukorrast: ettevalmistav raport
majanduspoliitika üldsuuniste kohta aastaks 2006 (2006/2047(INI))
Euroopa Parlament,
—võttes arvesse komisjoni majanduskasvu ja töökohtade loomise kompleksseid suuniseid (2005 –2008)
(KOM(2005)0141) ( “komplekssed suunised ”);
—võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 99 lõiget 2;
—võttes arvesse komisjoni majanduspoliitika komitee eriaruannet nr 4/2005 “Majanduspoliitika komitee
2005. aasta vananemisega seotud kulutuste prognoos (2004 –2050) kahekümne viiest liikmesriigist
koosnevas ELis: baaseeldused ja prognoosimise metodoloogia ”;2.12.2006 ET C 293 E/163 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 4. aprill 2006
—võttes arvesse 25 liikmesriigi Lissaboni strateegiaga seonduvaid riiklikke reformikavasid majandus-
kasvuks ja töökohtade loomiseks aastatel 2005 –2008 ( “riiklikud reformikavad ”);
—võttes arvesse 25. jaanuari 2006. aasta komisjoni iga-aastast eduaruannet Lissaboni strateegia kohta;
—võttes arvesse oma 15. mai 2003. aasta resolutsiooni komisjoni soovituse kohta seoses liikmesriikide ja
ühenduse majanduspoliitika üldsuunistega (ajavahemikuks 2003 –2005) (1), 22. aprilli 2004. aasta reso-
lutsiooni komisjoni soovituse kohta seoses liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuunistega(ajavahemikuks 2003 –2005) (
2) ja oma 26. mai 2005. aasta resolutsiooni komisjoni soovituse kohta,
mis käsitleb liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniseid majanduskasvu ja töökohtadeloomise komplekssete suuniste (2005 –2008) raames (
3);
—võttes arvesse nõukogu eesistujariigi võtmeküsimusi käsitlevat dokumenti majandus- ja rahandus-
ministrite nõukogu kohtumisele seoses Euroopa Ülemkogu kevadise kohtumisega 7. veebruaril 2006;
—võttes arvesse komisjoni majandusprognoose (4);
—võttes arvesse 29. oktoobril 2004. aastal allakirjutatud Euroopa põhiseaduse lepingu artikleid III-179 ja
III-206;
—võttes arvesse komisjoni valget raamatut “Euroopa transpordipoliitika aastal 2010: aeg otsustada ”
(KOM(2001)0370);
—võttes arvesse komisjoni 7. juuli 2004. aasta mitteametlikku dokumenti ELi ettevõtete ühise konsoli-
deeritud tulumaksubaasi kohta;
—võttes arvesse Euroopa väikeettevõtete hartat, mis võeti vastu 19. ja 20. juuni 2000. aasta Santa Maria
da Feira Euroopa Ülemkogul;
—võttes arvesse ettevõtete otsese maksustamise eeskirju, mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu
kinnitas 1. detsembril 1997;
—võttes arvesse OECD rahvusvahelist õpilaste hindamise programmi ( “PISA”);
—võttes arvesse 23. ja 24. märtsi 2000 Lissaboni, 15. ja 16. juuni 2001 Göteborgi, 15. ja 16. märtsi
2002 Barcelona ning 20. ja 21. märtsi 2003, 25. ja 26. märtsi 2004 ning 22. ja 23. märtsi 2005Brüsseli Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi;
—võttes arvesse Wim Koki juhitud komisjoni kõrgetasemelise töörühma 2004. aasta novembri aruannet
“Väljakutsega silmitsi —Lissaboni strateegia majanduskasvu ja tööhõive edendamiseks ”;
—võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
—võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6 –0077/2006),
A. arvestades, et suhteliselt paljusid soovitusi, mille Euroopa Parlament on teinud viimases kolmes majan-
duspoliitika üldsuuniseid käsitlevas raportis, ei ole arvesse võetud; arvestades, et pärast EuroopaParlamendi viimase raporti vastuvõtmist on ilmnenud uusi ja olulisi tegureid; arvestades, et paljudvarem määratletud pikaajalised ülesanded on muutunud pakilisemaks; arvestades, et ELi majanduskasv
on endiselt aeglasem ning majandus näib globaliseerumiseks vähem valmis olevat kui peamistel
konkurentidel;
B. arvestades, et globaliseerumine on kiirelt arenev nähtus, mis seab küsimärgi alla olemasolevate ressurs-
side tavakasutuse, võimaldab tekkivatel majandusjõududel importida kapitali, oskusi ja tehnoloogiatning konkureerida üha enam omavahel seotud maailmas, suurendab rändevooge, muudab rahvus-vahelise kaubanduse traditsioonilisi mudeleid ning annab finantsmajandusele tegeliku majanduse eesenneolematu tähtsuse; arvestades; et finantsmajanduse tähtsus muudab “usaldusväärsuse ”võtmeteguriks
ja loob uue vajaduse tõhusa järelevalve ning tihedama koostöö järele, et tagada majanduslik stabiilsus;
(1) ELT C 67 E, 17.3.2004, lk 295.
(2) ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 1061.
(3) Vastuvõetud tekstid ,P6_TA(2005)0209.
(4) Sügis 2005, nr 5/2005.C 293 E/164 ET 2.12.2006 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 4. aprill 2006
C. arvestades, et pärast Euroopa Parlamendi viimase majanduspoliitika üldsuuniseid käsitleva raporti vastu-
võtmist 2005. aasta mais on ilmnenud uusi kaalukaid asjaolusid: raskused põhiseaduse lepingu ratifit-seerimisel; ELi finantsperspektiivi vastuvõtmine aastateks 2007 –2013 Euroopa Ülemkogu poolt ilma
Euroopa Parlamendi nõusolekuta; Euroopa Keskpanga kaks esmakordset intressimäärade tõstmist roh-kem kui viie aasta jooksul; stabiilsuse ja kasvu pakti reformimine, kusjuures 12 liikmesriigil on eelarve-defitsiit üle 3 %; liikmesriikide riiklike reformikavade vastuvõtmine; suurenenud teadlikkus ülemaailm-sest energia šokist ja sellest tulenevad geopoliitilised pinged; läbirääkimised seoses Eesti, Leedu ja
Sloveenia eurotsooniga liitumise sooviga aastal 2007; ning vajadus toetada WTO Doha voorude ees-märke pärast läbirääkimiste aeglustumist Hongkongis;
D. arvestades, et Euroopa majanduse suhtelise languse põhjuseks võivad olla: sobimatu reguleeriv raamistik
koos struktuurireformi puudumisega, mis muudab meie majanduse vähem paindlikumaks kui meiepeamistel konkurentidel, loid omamaine nõudlus, vähene majandusdünaamika ja nõrgad tööturud,mille põhjuseks on aeglane elanikkonna kasv, madal tööhõive ja nõrk tootlikkuse kasv; arvestades, etnõrka tootlikkuse kasvu põhjustab investeeringute vähesus, mitteküllaldane innovatsioon ning tööjõunõudluse ja pakkumise nihkesolek, kuna meie ebapiisavalt rahastatavad haridus- ja koolitussüsteemidei ole võimelised kohandama meie töötajaid pidevalt muutuva maailmaga;
E. arvestades samuti, et alates Euroopa Parlamendi viimase raporti vastuvõtmisest on järgmised väljakutsed
saanud suurema tähelepanu osaliseks: elanikkonna jätkuv vananemine, rändest tulenevad pinged ELipiiridel ja siseprobleemid seoses ebapiisava abiga teise põlvkonna immigrantide integreerimiseks; korda-des kasvanud sissevedu kolmandatest riikidest mõnedes sektorites, samuti ettevõtete ümberpaiknemineja allhanked; Hiina ja teiste arenevate majanduspiirkondade suurenev nõudlus ressursside järele, nagu
toornafta, maagaas, kivisüsi ja raud; ELi suurenev sõltuvus ebastabiilsetest piirkondadest toimuvast
energiaimpordist; ning makromajanduse ülemaailmest tasakaalustamatusest tulenevad riskid,
1. palub komisjonil, nõukogul ja liikmesriikidel kiita heaks soovitused, mille Euroopa Parlament on oma
viimases kolmes majanduspoliitika üldsuuniseid käsitlevas raportis esitanud, kuid mida ei ole veel arvessevõetud, nimelt: siseturgu käsitlevate direktiivide ülevõtmine; liiga suure defitsiidiga liikmesriikides sellevähendamisele suunatud meetmete võtmine; kodanike globaliseerumisest tulenevat ebakindlust käsitlevühine teabevahetuspoliitika; struktuurireformi tegevuskava, milles on toodud lahendamist vajavad küsimu-sed, vajalikud meetmed ja ajakava; väikeettevõtluse harta täielik rakendamine, eriti väikese ja keskmise suu-rusega ettevõtjatele soodsam maksustamisre žiim ja investeeringute suurendamine teadusuuringutesse ja
innovatsiooni;
2. tervitab võtmeküsimusi käsitlevat dokumenti majandus- ja rahandusministrite nõukogu kohtumisele ja
toetab komisjoni valikut neljale põhivaldkonnale keskendumisel (teadmised ja innovatsioon; äripotentsiaal;globaliseerumine ja demograafilised muutused; ning tõhus energiaturg), mida tuleks rakendada komplekssetesuuniste kaudu; lisaks sellele jagab seisukohta, et meie majanduse kiirem ja jätkusuutlik kasv on võimalik
üksnes stabiilsusele ja kasvule orienteeritud makromajanduspoliitika ja struktuurireformide vastastikuse
tugevdamise, kaasa arvatud tõhusama majandusliku koordineerimise kaudu; tervitab komisjoni kavatsustteha ettepanek võtta vastu tegevuskava, milles tuuakse välja vajalikud sammud ja tähtsamad kuupäevadnimetatud nelja tegevuse lõpuleviimiseks 2007. aasta lõpuks;
Institutsioonilised reformid
3. usub, et praegust põhiseaduse lepinguga seonduvat järelemõtlemisaega tuleks kasutada selleks, et tege-
leda järgmiste küsimustega: makromajanduse juhtimise praegune raamistik, nagu seda juba arutas konvendimajandusjuhtimise rühm; ELi majanduslikud ja sotsiaalsed eesmärgid; kaasotsustamismenetluste laiendaminemajanduspoliitika küsimustele; Euroopa Keskpanga vastutus, austades samal ajal tema sõltumatust; majan-duspoliitika koordineerimine ning eurorühma roll selles kontekstis; liigsete defitsiitidega toimetuleku viis; ELipädevus maksuküsimuste alal; Euroopa Parlamendi reageerimisõiguse rakendamine komiteemenetlusekontekstis hiljemalt 1. aprillist 2008; ja eurotsooni esindatus rahvusvahelistes institutsioonides;2.12.2006 ET C 293 E/165 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 4. aprill 2006
4. tervitab komisjoni majanduspoliitika üldsuuniseid ja tööhõivesuuniseid käsitlevate komplekssete suu-
niste liitmist, kuid on arvamusel, et komisjoni Lissaboni protsessi iga-aastane eduaruanne ja avatud koos-kõlastusmeetodiga seonduvad dokumendid tuleksid samuti ühendada ning neid koos arutada; arvab, etmajanduspoliitilistele üldsuunistele tuleb anda sama õiguslik seisund kui tööhõivesuunistele ning et EuroopaParlamendi ja komisjoni rollid tuleb sellega seoses uuesti määratleda;
5. palub komisjonil uurida, kas on võimalik võtta vastu EÜ õigusaktid, et saavutada mõiste “maksu-
residentsus ”ühtne määratlus —mis on kohaldatav ELi elanikele, kelle alaline elukoht on ELi territooriumil
ja väljaspool seda —mis on seotud ELi kodakondsuse mõistega, ELi konventsioon topeltmaksustamise kohta
(milles kajastub EÜ asutamislepingu artikkel 293) ning EÜ õigusesse maksustamist puudutava mitte-diskrimineerimise põhimõttelisamine, mis on määratletud vastavalt Euroopa Ühenduste Kohtu otsustele;
6. tervitab liikmesriikide kohustust esitada nüüd iga-aastased riiklikud reformikavad, mis lähtuvad majan-
duskasvu ja töökohtade loomise 24 komplekssest suunisest; arvab, et selles osas saaks majandustulemusiparandada, kui komisjon selgitaks välja ja edendaks riiklikest reformikavadest tuletatud parimaid tavasidning kui igal aastal koostada parimate/halvimate näitajatega riikide pingerida, nagu soovitas Koki aruanne;nõuab viimase kümnendi struktuurireformide poliitika sügavamat analüüsi, et selgitada välja praeguseaeglase majanduskasvu ja ebapiisava tootlikkuse põhjused; kutsub üles “aruka majanduskasvu strateegia ”
väljatöötamisele, koondades ELi killustunud majanduspoliitika lähenemisviisid ühtseks strateegiaks, et tugev-dada ELi potentsiaali pidades silmas uut toodete ja tootmismeetodite põlvkonda, integreerides info- jasidetehnoloogia ning säästlikumad tehnoloogiad jätkusuutlikuks arenguks;
7. avaldab kahetsust, et 2005. aasta detsembri Euroopa Ülemkogu finantsperspektiivi kokkulepe on
tagasihoidlikum kui Euroopa Parlamendi ettepanek, eriti seetõttu, et selles keskendutakse traditsioonilistelepoliitikavaldkondadele, mitte aga piisavalt nendele, millel on kodanikele lisandväärtus; taunib uurimis- jateadustöö ning konkurentsivõime ja majanduskasvu, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, koda-kondsuse, vabaduse, õigusküsimuste ja välistegevusega seotud kulukohustuste vähendamist; palub nõukogularutada koos Euroopa Parlamendiga uuesti kokkulepet, mis suurendaks ELi jõukust, konkurentsivõimet,
tööhõivet ja ühtekuuluvust;
8. tervitab 2006. aasta märtsis kogunenud kevadise Euroopa Ülemkogu tasakaalukaid järeldusi, milles
võeti arvesse täpsustatud eesmärkidega Lissaboni strateegia mitut sektorit hõlmavat toetavat lähenemisviisi;kutsub liikmesriike üles rakendama riiklikke reformikavasid kiiresti ja täpselt, kaasates riikide parlamente jahuvitatud sidusrühmi nagu sotsiaalpartnerid, ning andma Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonileaegsasti teavet; avaldab siiski kahetsust, et ei lepitud kokku täpset ajakava ega tegevusjuhendit, mis tagaksasjakohase koostöö ja kolme peamise asjassepuutuva ELi institutsiooni täieliku kaasamise Lissaboni strateegiapeamiseks vahendiks olevate komplekssete suuniste nõuetekohasesse järelevalvesse; tuletab samas meelde,kui oluline on kõigi peamiste nõukogu koosseisude võrdne kaasamine ja üldasjade nõukogu tõhustatudroll selle tegevuse koordineerimisel;
Makromajandus-, raha- ja fiskaalpoliitika
9. palub komisjonil rangelt järgida uuendatud stabiilsuse ja kasvu pakti, mitte lubades ajutiste meetmete
võtmist ega paindlike majandusarvestuse meetodite kasutamist; nõuab tungivalt, et liikmesriigid parandaksidkonkurentsivõimet ja jätkaksid oma eelarve puudujäägi iga-aastast vähendamist tsüklilise kohandamiseganing tagaksid majanduslikult soodsatel aegadel puudujäägi suurema vähendamise; on veendunud, et palga-
tõus peaks olema kooskõlas keskpika ajavahemiku suundumustega tootlikkuses; nõuab mõõduka ja vastu-
tustundliku hinnapoliitika kasutamist, eelkõige monopoolsete või oligopoolsete turgude puhul, mis pehmen-dab inflatsioonist tulenevaid surveid ning hoiab intressimäärad tasemel, mis ei sea ohtu praegustmajandusseisundi paranemist;
10. nõuab liikmesriikidelt täiendavaid jõupingutusi, et vähendada riigi võlakoormust ja parandada riigi
rahanduse kvaliteeti, mille tulemusel kasutatakse vähem vahendeid intressimakseteks ja amortisatsiooniksning rohkem haridusele, kutseõppele, infrastruktuurile, teadusuuringutele ja innovatsioonile; rõhutab, etkooskõlas finantsstabiilsuse tagamisega on esmajärguline vajadus maksustamise üldise läbivaatamise järeleliikmesriikides, et tugevdada konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust, mis tähendab tõhusaid ja ümbersuunatudkulusüsteeme;C 293 E/166 ET 2.12.2006 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 4. aprill 2006
11. täheldab, et madal majanduskasv, ülemäärane riigivõlg ja kõrge tööpuudus suurendavad dramaatiliselt
demograafilistest muutustest tingitud probleeme; rõhutab seetõttu, et Lissaboni strateegia täielik rakenda-mine suurel tööhõivel ja kõrgel tootlikkusel rajaneva integreeritud ühiskonna loomiseks on oluline, et selleväljakutsega edukalt toime tulla; kutsub komisjoni üles käivitama põhjalikku arutelu, et teha kindlaks pari-mad tavad ja kõige soodsamad meetodid eelseisvate arengute juhtimiseks;
12. juhib tähelepanu, et tasakaalustamatus teatud eurotsooni riikides on eriti murettekitav, võttes arvesse
kaubavahetusbilansi defitsiidi suurust ja täheldatavat inflatsiooni erinevust mõnedes neist, ning kutsub
liikmesriike võtma vastu vajalik majanduspoliitika olukorra parandamiseks, rõhutades vajadust eelarvepolii-
tika järele, mis oleks suuteline korvama selle tasakaalustamatuse kahjulikke mõjusid;
13. kutsub liikmesriike üles hoiduma kahjulikust, liialdatud piiriülesest maksukonkurentsist, mis vähen-
dab eelarvelist suutlikkust riiklikeks investeeringuteks materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse;
Ettevõtluskeskkond
14. nõuab ettevõtliku meele –teiste sõnadega äriidee praktikas rakendamise võimaluse –propageerimist
liikmesriikide keskharidussüsteemis, tugevdades ettevõtja rolli ühiskonnas ja rõhutades selliste lahendustetähtsust nagu ühingujuhtimine ja ettevõtete sotsiaalne vastutus;
15. kutsub komisjoni kohaldama väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamise põhimõtet ning
astuma samme, et aidata: äriühingute loomist elektrooniliselt; asjakohaselt lihtsustada reguleerivat kesk-konda; edendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele esimestel tegevus-aastatel riskikapitali või nn äriinglite vormeli kaudu; suurendada Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa
Investeerimisfondi rolli; suurendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu infotehnoloogiale
ja kommunikatsioonile, tõdedes, et vahe ELi ja Ameerika Ühendriikide konkurentsivõimes ei esine üksneskõrgtehnoloogia sektorites, vaid ka turustuskanalite ja jaekaubanduse valdkonnas; edendada koostööstruk-tuure ja tugevdada nende rahvusvahelist tegevust, võttes vastu esitatud neljateistkümnenda äriühinguõigusedirektiivi, mis puudutab piiratud vastutusega ühingute registreeritud asukoha piiriülest üleviimist ning aruta-des Euroopa eraettevõtte tulevase statuudi lisandväärtust väise ja keskmise suurusega ettevõtjatele;
16. tuletab meelde toetust ettevõtete otsese maksustamise eeskirjadele, mille kohaselt liikmesriigid leppi-
sid kokku kahjustava maksukonkurentsi lõpetamise suhtes; toetab komisjoni ettepanekut ettevõtete ühisekonsolideeritud tulumaksubaasi kohta; kutsub nõukogu jõudma kokkuleppele komisjoni käibemaksukohus-tuste lihtsustamist käsitlevate ettepanekute suhtes; toetab jõupingutusi lihtsustada ja vähendada maksusta-mist, nagu on sätestatud väikeettevõtluse hartas; sellega seonduvalt toetab komisjoni hiljutist väikeste jakeskmise suurusega ettevõtjate koduriigipõhise maksustamise skeemi ning kutsub komisjoni uurima võima-
lust asendada nende ettevõtjate käibemaksuga maksustamisel sihtkoha põhimõte päritolukoha põhimõttega
koos õiglaste vertikaalse tulujaotuse eeskirjadega;
17. soovitab tungivalt, et riiklikes reformikavades käsitletaks kavandatud ja olemasolevaid meetmeid
bürokraatlike ja regulatiivsete takistuste vähendamiseks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks,ning soovitab tõsta esile otsuseid kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil, mida võiks kasutada võrdlus-kriteeriumitena teiste liikmesriikide ametiasutuste jaoks;
18. kutsub liikmesriike ning nende kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi üles koostama ühist kava oma
maksu- ning endi poolt eraldatud toetuste skeemi jaotuslike ja piirkondlike mõjude hindamiseks, arvestades
asjaolu, et maksupoliitika kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil on tihti kooskõlastamata, ning
tuletab meelde kohalike kogukondade suurenevat tähtsust ELi majanduslikule, sotsiaalsele ja poliitiliseleheaolule;
19. on veendunud, et ekspordikvootide kõrvaldamine on põhjalikult muutnud rahvusvahelist kaubandust,
sundides poliitikakujundajaid astuma samme kolmandate riikide ebaausa konkurentsi vastu, eriti võideldesvõltsimisega ning kaitstes intellektuaal- ja tööstusomandi õigusi; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriikelooma tõhusat ELi patendisüsteemi ühenduse patendi ja muude asjakohaste vahendite kaudu;2.12.2006 ET C 293 E/167 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 4. aprill 2006
Tööhõive ja inimkapital
20. on veendunud, et tööealise elanikkonna osakaalu suurendamiseks rahvastiku koguarvus on vaja:
kehtestada mõjus sündivuse suurendamise poliitika; parandada lastehoolduse võimalusi; edendada töö ja
eraelu tasakaalustamisele suunatud kavasid; integreerida sisserändajad tööturule ja võidelda ebaseadusliku
sisserändega kolmandate riikide säästvat arengut edendavate strateegiate abil ning kogu ELi hõlmava ühisesisserändepoliitika rakendamise kaudu; ning kehtestada stiimulid, mis innustavad töötajaid lükkama edasivabatahtlikku pensionilejäämist;
21. rõhutab “flexicurity ”(paindlikkuse ja turvalisuse) potentsiaali eriti naiste, vanemate töötajate, noorte,
pikaajaliselt töötute ja sisserändajate tööturul osalemise suurendamiseks;
22. arvab, et töötava elanikkonna osakaalu suurendamiseks tööealise elanikkonna hulgas on vaja võtta
meetmeid, mis on spetsiaalselt suunatud elanikkonnarühmadele, kellel on raskusi tööturule pääsemisega,nimelt noortele, naistele, üle 55 aastastele ja puudega isikutele, kujundada välja töö ja tööaja elutsükkel-metoodika, mis arvestab individuaalseid vajadusi, ning eelkõige kehtestada stiimulid, mis innustavad vane-maid töötajaid oma töökogemusi pakkuma; kutsub seetõttu liikmesriike koos sotsiaalpartneritega üles eden-dama meetmeid, mille eesmärk on töösuhete ja tööaja kohandamine nende sotsiaalsete rühmadeerivajadustega;
23. on arvamusel, et varimajanduse pärssimiseks on vaja vähendada mittepalgalisi tööjõukulusid, eriti
madalakvalifikatsiooniliste töökohtade puhul; tervitab sellega seoses nõukogu otsust laiendada alandatudkäibemaksusüsteemi töömahukatele teenustele ja soovitab anda komisjonile volitused käivitada uus uuringselle kohta, kuidas alandatud käibemaksumäärad mõjutavad maksustatavate teenuste hindu, varimajandusevähenemist ja üldist maksutulu, kaasa arvatud sotsiaalkindlustusmakseid;
24. rõhutab, et Euroopa loiud kasvumäärad peegeldavad tõhusate meetmete puudust töötuse vähenda-
miseks, aktiivse elanikkonna suurendamiseks ja madala tootlikkuse suurendamiseks;
25. palub komisjonil pidada silmas, et EÜ õigusaktid peaksid olema meie konkurentide omadega ühildu-
vad, et vältida negatiivset mõju ELi konkurentsivõimele ja ELi ettevõtete uuenduspotentsiaalile maailmaturul;
26. on veendunud, et hariduse kvaliteedi parandamiseks ning arvestades, et lähiaastatel lähevad kooli
paljud suhteliselt madala haridustasemega sisserändajate lapsed, on vaja: suurendada algkooli õpikohtadearvu; parandada alg- ja keskhariduse lõikes võõrkeelte oskust ning matemaatika ja loodusteaduste tundmist,võttes arvesse meie madalaid tulemusi võrreldes konkurentidega, mis on toodud PISA aruandes; jõudaerialase ettevalmistuse kompleksse mudelini teadmiste pideva uuendamise kaudu;
27. kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid teadlaste liikuvuse parandamiseks ja pakkuma paremat
infrastruktuuri, et meelitada rohkem tudengeid teaduslikku karjääri tegema; nõuab lisaks sellele meetmetevõtmist Euroopa ülikoolide varustamiseks vastavalt kõrgeimatele teadusuuringute standarditele, ülikoolidening tööstus- ja kaubandussektorite vahelise koostöö tugevdamiseks, lõpetajate hariduse viimiseks vastavussetööturu nõudlusega, asetades rõhu inseneri- ja kõrgtehnoloogiaerialadele, ning teadusuuringute tulemusteparema edastamise, levitamise ja kohaldamise tagamiseks;
28. on arvamusel, et ELi ja liikmesriikide eelarved peaksid paremini kajastama Lissaboni strateegia
prioriteete ELi innovatsiooni ja teadusuuringute alase suutlikkuse tugevdamisel ning püüdluste laiendamiselelukestva õppe suunas, hõlmates täiendavate rahaliste vahendite kasutamist;
Infrastruktuur, transport ja energeetika
29. on veendunud, et liiga vähene investeerimine on üks põhjusi, mis selgitab meie ning Ameerika
Ühendriikide konkurentsivõime erinevust, ning kutsub seetõttu liikmesriike üles ergutama erainvesteeringuidning keskendama investeerimiskulud uuesti investeeringuile, mis tõstavad majanduse efektiivsust jatootlikkust nagu infrastruktuur, teadus- ja arendustegevus, haridus, elukestev õpe, samuti reformima omaC 293 E/168 ET 2.12.2006 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 4. aprill 2006
maksusüsteeme, et suurendada kasvu ning erainvesteeringuid uutesse säästvatesse tehnoloogiatesse;
30. nõuab tungivalt, et liikmesriigid peaksid täpselt kinni transpordi infrastruktuuri projektide
(üle-euroopalised võrgud) tähtaegadest, lihtsustades asjakohaseid haldusmenetlusi, ning tehes vajaduselrohkem investeeringud, võttes arvesse, et praeguse tempo juures kulub vastavalt komisjoni transporti käsit-levale valgele raamatule nende projektide lõpetamiseks 20 aastat;
31. nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid Euroopa Ülemkogu 2006. aasta kevadisel kohtumisel vastu
otsuse ELi uue ühtse energiapoliitika kohta, mille kolm peaeesmärki on: energiavarustuse tagamine, säästevareng ning majanduslik konkurentsivõime; seetõttu soovitab, esiteks: võtta ühismeetmeid tarnijariikidegapoliitiliste ja majandussidemete tugevdamiseks ning luua ELi energia siseturg energiatarnijate ja -jaotajatekonkureerivates ja mittediskrimineerivates tingimustes, teiseks: luua tasakaal sise- ja välistarnijate vahel,kolmandaks: keskenduda kahesuguste hindade kehtestamise ja vahetuskursi kõikumiste vältimisele, esitadeskaupade ja energiatarnete arved eurodes, neljandaks: suurendada energiatõhusust, ja viiendaks: vähendadajärk-järgult sõltuvust naftast, tugevdades ELi teadusuuringuid eesmärgiga saavutada säästev energiavarustus-süsteem, mis põhineb tuule, vee, biomassi, päikese ja maasoojuse energial;
Innovatsioon ning teadus- ja arendustegevus
32. usub, et areneva majandusega riikide impordist ja ettevõtluse allhangete soodumusest tulenevat
konkurentsi on võimalik tõrjuda üksnes ulatusliku teadus- ja innovatsioonitöö abil; kutsub komisjoni üles
esitama ettepanekuid teadustöö rahastamise kohta ELis; kutsub liikmesriike eraldama rohkem vahendeid
teadusuuringutele ja innovatsioonile, tagades samal ajal intellektuaalomandi õiguste tõhusa kaitse, ning keh-testama maksusoodustusi teadus- ja arendustegevusse investeerivatele ettevõtetele ja ülikoolidele, teades, etvõrreldes otseste toetustega tagavad sellised soodustused paremini, et riiklikke vahendeid kasutatakse edukateettevõtmiste toetamiseks;
33. usub, et ELi kooskõlastatud innovatsioonipoliitika on heaolu, majanduskasvu ja töökohtade loomise
üks peamisi nurgakivisid, tugevdab ELi konkurentsivõimet ja annab panuse säästva arengu üldpoliitika ees-märgi saavutamisse;
Enam konkurentsi ja reforme teenuste turul
34. usub tugeva konkurentsipoliitika vajalikkusse; palub läbi vaadata konkurentsijuhtumite riiklike päde-
vate asutuste ja komisjoni vahelise jagamise kriteeriumid, samuti läbi vaadata siseriiklikke õigusakte, ettagada: õiguskindlus; seadusandjate poliitiline sõltumatus; läbipaistvus ja vastutus; ning vastavus EÜ õigusega;
35. juhib tähelepanu sellele, et oluline on saavutada Euroopa ühtne teenuste turg vastavalt EÜ asutamis-
lepingule, et toetada sektorit, mis on elulise tähtsusega Euroopa majanduse kui terviku jaoks, ning eriti uuteliikmesriikide majanduslikku arengut sellega, et saavutatakse tasakaal turgude avamise, avalike teenuste ningsotsiaalsete ja tarbijaõiguste vahel;
36. tervitab komisjoni riigiabi käsitlevat tegevuskava ning usub, et läbipaistvamast ja tõhusamast riigiabist
on kasu ELile, eriti pidades silmas innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevust; usub samal ajal, et maksu-soodustused tuleb samuti läbi vaadata, vähemalt juhtudel, kui need on alternatiiviks toetustele või otsestelesubsiidiumidele;
37. nõuab tulevikku suunatud finantsteenuseid käsitleva tegevuskava koostamist, milles keskendutakse:
ühtse euro makseala saavutamisele aastaks 2010; kindlustussektori maksevõime ( “Solvency II ”) läbivaatami-
sele; ettepanekule vaadata läbi finantsteenuste direktiivide sätted, mis käsitlevad seadusandjate diskretsiooniäriühingute piiriülese ühinemise puhul, et lihtsustada konsolideerimist ning vältida konflikte asukoha- javastuvõtjariigi järelevalveasutuste vahel; hüpoteeklaene käsitlevale ettepanekule; ning tarbijakrediiti käsitlevadirektiivi vastuvõtmisele;2.12.2006 ET C 293 E/169 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 4. aprill 2006
38. on seisukohal, et arvestades, kui kiiresti ettevõtted muudavad peakontorite asukohta ning arvestades
rahvusvaheliste kapitalivoogude järsku tõusu ning investeeringute tegemise kiirust, on tõhus järelevalve jatihe koostöö erinevate liikmesriikide reguleerivate ja järelevalveorganite vahel integreeritud finantsurul häda-vajalikud, hoolimata edasise arutelu asjakohasusest kõige sobivama ELi panganduse, kindlustuse ja väärt-paberite järelevalve-, regulatiiv- ja kontrollimudeli üle;
*
**
39. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liimesriikide
valitsustele ja parlamentidele ning sotsiaalpartneritele.
P6_TA(2006)0125
Euroopa toiduabiprogramm puudust kannatavatele kodanikele
Euroopa Parlamendi deklaratsioon puudust kannatavatele kodanikele suunatud Euroopa
toiduabiprogrammi ellu viivate tunnustatud heategevusasutuste varustamise kohta
Euroopa Parlament,
—võttes arvesse kodukorra artiklit 116,
A. arvestades, et 25 riigist koosnevas Euroopa Liidus ei ole vähemalt 40 miljonil eurooplasel piisavalt süüa;
B. arvestades, et kõikide eurooplaste toiduvajaduste rahuldamine on üks ühise põllumajanduspoliitika
(ÜPP) prioriteetidest ja EÜ asutamislepingu aluspõhimõtetest;
C. arvestades, et puudust kannatavatele kodanikele suunatud Euroopa toiduabiprogramm on end tõestanud
ja saanud miljonite eurooplaste jaoks eluliselt tähtsaks;
D. tunneb muret meetmete tuleviku pärast, kuna ühenduse avaliku sektori sekkumisvarud on jätkuvalt
füüsiliselt ammendumas ja sellega seoses kaotab programm oma juriidilise baasi,
1. palub komisjonil ja nõukogul:
a. tunnistada Euroopa Liidus alatoitluse all kannatavate inimeste olemasolu ning teadvustada nende toidu-
vajaduste täitmise tarvidust;
b. muuta Euroopa toiduabiprogramm alaliseks ja eraldada sellele mitmeaastane üldine rahaline kate;c. laiendada meedet uutele valdkondadele, nagu sealiha, linnuliha ja munad;d. kaasata sellesse programmi uuenduslikud meetmed, et jagada toidunorme võrdselt;
e. arvestada, et toiduabi täidab vaesuse vähendamise eesmärki;
f. muuta reegleid, võimaldades:
—luua programmi jaoks spetsiaalsed varud, mis suunatakse puudust kannatavatele kodanikele;
—laiendada vahetustegevust;
—osta ühenduse turult tooteid, mis ei ole kättesaadaval sekkumisvaruna,
2. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega nõukogule,
komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.C 293 E/170 ET 2.12.2006 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 4. aprill 2006