Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS

Madalmaade valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 7,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

(1) Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid valitsemissektori ülemäärasest eelarvepuudujäägist.

(2) Stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärk on tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks.

(3) Nõukogu otsustas 2. detsembril 2009 kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 6, et Madalmaadel on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning esitas talle soovituse kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2013. aastaks[1] vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta)[2] artiklile 3. Selleks et Madalmaad saaksid usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil vähendada valitsemissektori eelarvepuudujääki alla kontrollväärtuse (3 % SKPst), soovitati tema ametiasutustel rakendada 2010. aastal fiskaalmeetmeid vastavalt 2010. aasta eelarvele, alustada konsolideerimist 2011. aastal ning kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2013. aastaks. Selleks soovitati ajavahemikul 2011–2013 parandada eelarvepositsiooni aastas keskmiselt ¾ % SKPst, määrata kindlaks meetmed, mida on vaja ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2013. aastaks, kui tsüklilised tingimused seda võimaldavad, ning kiirendada puudujäägi vähendamist, kui majandus- ja eelarvetingimused osutuvad prognoositust paremaks. Nõukogu kehtestas tõhusate meetmete võtmiseks tähtaja 2. juuni 2010.

(4) 15. juunil 2010 jõudis komisjon järeldusele, et komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi andmeil on Madalmaad nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovituse kohaselt võtnud tõhusaid meetmeid valitsemissektori eelarvepuudujäägi viimiseks allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst, ja asus seisukohale, et tol ajal ei tulnud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames rohkem meetmeid võtta.

(5) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikele 5 võib nõukogu komisjoni soovituse alusel juhul, kui on võetud tõhusaid meetmeid ja kui ootamatu tõsine majanduslik sündmus, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju, esineb pärast kõnealuse soovituse vastuvõtmist, teha otsuse võtta ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel vastu muudetud soovitus. Eelarvele olulist negatiivset mõju avaldavate ootamatute tõsiste majanduslike sündmuste esinemist hinnatakse lähtuvalt nõukogu soovituse aluseks olevast majandusprognoosist.

(6) Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 7 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artiklile 3 on nõukogu kohustatud andma asjaomasele liikmesriigile soovitused ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks teatava tähtaja jooksul. Soovituses tuleb asjaomasele liikmesriigile kehtestada maksimaalselt kuue kuu pikkune tähtaeg, et võtta tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Lisaks sellele peaks nõukogu ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise soovituses nõudma, et saavutataks aastased eelarve-eesmärgid, mis soovituse aluseks oleva prognoosi kohaselt tagaksid struktuurse eelarvepositsiooni (st tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) paranemise vähemalt 0,5 % SKPst aastas.

(7) Vastavalt komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosile, millel põhines ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohane nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitus, pidanuks Madalmaade majanduslangus 2009. aastal ulatuma 4,5 %-ni, kuid 2010. ja 2011. aastal pidanuks majandus pöörduma mõõdukale tõusule ja SKP suurenema vastavalt ¼ % ja 1½ %. Prognoos ei hõlmanud 2012. ega 2013. aastat, kuid lähtudes eeldusest, et suur negatiivne SKP lõhe kõrvaldatakse järk-järgult 2015. aastaks, oodati 2012. ja 2013. aastaks suuremat majanduskasvu kui 2011. aastaks. Madalmaade SKP vähenes 2009. aastal 3,7 % – vähem, kui ennustati komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosis, ja 2010. aastal elavnes majandus tugeva ekspordi tõttu prognoositust kiiremini, s.o 1,6 %. Kuid 2011. aastal aeglustus majanduskasv 1 %-ni ja 2012. aastal tabas Madalmaid taas majanduslangus. Madalmaade majanduskasv jäi negatiivseks juba 2011. aasta kolmel viimasel kvartalil ja 2012. aasta majanduslanguse suuruseks kujunes 1 %. Seejuures 2012. aasta esimesel poolaastal toimus kvartalite võrdluses veel väike majanduskasv, kuid seejärel algas kiire majanduslangus. Kokkuvõttes jäi SKP kasv märkimisväärselt väiksemaks kui majanduse tavalise tsüklilise elavnemise puhul oleks oodata võinud ning suur majanduslangus on mõjutanud negatiivselt tööhõivet. Madalmaades on suurenenud töötus, reaalpalk on langenud ja sisenõudlus vähenenud.

(8) Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt kahaneb reaalne SKP 2013. aastal 0,8 %, ehkki alates teisest poolaastast on oodata SKP reaalkasvu järk-järgult positiivseks muutumist. Majanduse elavnemisele aitab eeldatavasti kaasa kaubandus, kuigi 2013. aasta algupoolel püsib sisenõudlus prognooside kohaselt nõrgana. Ajal, mil majanduse üldised väljavaated on ebakindlad, vähendavad sisenõudlust ka reformikavade rakendamine ja võimalikud täiendavad konsolideerimismeetmed. 2014. aastal eksport ja import eeldatavasti hoogustuvad ning ka sisenõudlus peaks hakkama järk-järgult kosuma, toetades habrast elavnemist, mille käigus reaalne SKP suureneb 0,9 %.

(9) Madalmaad otsustasid lükata eelarve kohandamise alguse 2011. aastasse. See lähenemisviis põhines nõukogu 2009. aasta konkreetsel soovitusel rakendada 2010. aasta eelarve vastuvõetud kujul ja alustada eelarve konsolideerimist alles 2011. aastal. Seda silmas pidades töötati Madalmaadel välja mitmeaastane peamiselt kulupõhiste meetmete pake aastateks 2011–2015. 2013. aasta seisuga edeneb meetmete rakendamine üldiselt kavakohaselt. 2009. ja 2010. aastal oli reaalne SKP suurem kui ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovituse aluseks olnud komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosis oodati, kuid 2011. aastal algas Madalmaade majandustulemuste märkimisväärne halvenemine. See põhjustas ka riigi rahanduse olukorra halvenemise, kuigi kuni 2011. aastani (k.a) eelarve-eesmärgid pisut ületati. 2011. aastal suurenes valitsemissektori eelarvepuudujääk 4,5 %-le SKPst, kuid 2012 see vähenes pisut, moodustades 4,1 % SKPst. Majanduskasvu muutumine kujunes peamiseks teguriks, millest olenevad valitsemissektori tulud ja ka selle eelarvepuudujääk. Esialgne finantskriisist taastumine ning prognoositust parem majandusaktiivsus 2010. aastal ja 2011. aasta esimesel poolel suurendas maksutulu esmalt üsna märkimisväärselt. Seejärel, eriti 2011. aasta teisel poolel ja 2012. aastal, jäi maksutulu laekumine majanduskasvu seiskumise tõttu prognoositust väiksemaks. Pidades silmas eelkõige kesist eelarvepuudujäägi prognoosi, peaks selline ebasoodne tendents jätkuma. Üldine suundumus – tulude tsükliline laekumine – on Madalmaades tavapärane.

(10) Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2013. aastal vähenema 3,6 %-ni SKPst. Vähenemist tingivad peamiselt ulatuslikud tulude poole konsolideerimismeetmed, eriti käibemaksumäära ja aktsiiside tõstmine. Kulude poolel aitab konsolideerimisele kaasa ka on riigiteenistujate palkade külmutamine ja tulumaksu astmete indekseerimisest loobumine. 2013. aastal mõjutavad puudujääki ka suured ühekordsed tehingud[3]. Neljanda põlvkonna mobiilsidelitsentside müük ja ettevõtja SNS Reaal riigistamine (mis mõlemad avaldavad mõju 2013. aastal) üldiselt neutraliseerivad teineteise mõju. Kokkuvõttes aga need ühekordsed tehingud (eelkõige ettevõtja De Nederlandsche Bank dividendimaksed ja riigilt sadama laiendamiseks saadud toetuse tagastamine ettevõtja Havenbedrijf Rotterdam poolt) vähendavad puudujääki ligikaudu 0,2 % võrra SKPst. 2014. aastal võimaldavad kokkuhoidu saavutada ka teatavad konkreetsed kokkulepitud meetmed, mis on hõlmatud praeguse mitmeaastase eelarveprognoosiga. Ühekordset positiivset mõju avaldavad ka ettevõtja De Nederlandsche Bank dividendivoog ja pankade suhtes kohaldatav kriisimaks, mis aitavad vähendada valitsemissektori eelarvepuudujääki. Kuna aga maksutulu jääb majanduse aeglase elavnemise tõttu tõenäoliselt tagasihoidlikuks, peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2014. aastal stabiliseeruma tasemel 3,6 % SKPst. Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosis ei ole arvesse võetud 2014. aasta täiendavat konsolideerimispaketti, mille valitsus esitas 2013. aasta märtsis, kuid mille ta võttis ajutiselt tagasi pärast sotsiaalpartneritega kokkuleppe sõlmimist 2013. aasta aprillis.

(11) 2014. aasta ja järgnevate aastate eelarveväljavaateid ohustavad märkimisväärsed rakendamisega seotud riskid. Koalitsioonilepingus on ette nähtud meetmeid, mis ohustavad eelkõige tõhususe kasvu, mida loodeti saada kavandatavast ülesannete detsentraliseerimisest kohalikele omavalitsustele. Madalmaades on koalitsioonilepingud tavapäraselt viidud ellu peaaegu muudatusteta, kuid viimasel ajal on neisse tehtud mitmeid sisulisi muudatusi, näiteks kui koalitsioonipartnerid on esialgsed kavad ümber hinnanud või kui sotsiaalpartneritega on jõutud teistsugusele kokkuleppele. Igal juhul osutab 2014. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägi prognoos sellele, et puudujäägi vähendamiseks alla 3 % SKPst 2014. aastal tuleb võtta olulisi täiendavaid meetmeid.

(12) Vastavalt komisjoni talituste 2013. aasta ajakohastatud kevadprognoosile peaks struktuurne eelarvepositsioon 2010.–2013. aasta kohandamisperioodil paranema keskmiselt ligikaudu 0,7 % SKPst aastas, kuid 2014. aastal peaks paranemist tabama ligikaudu 0,3 protsendipunktine langus. Seega 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt ulatub aastail 2011–2013 eelarve keskmine aastane konsolideerimine üsna lähedale nõutavale ¾ %-le SKPst. Kui aga arvesse võtta majanduskasvu prognoosi märkimisväärset kärpimist pärast seda, kui 2009. aastal eelarvepuudujäägi menetluse raames soovitus esitati, ja majanduskasvu tegurite tulu suurendava mõju korrigeerimist, ületab aasta keskmine struktuurse eelarvepositsiooni parandamine (1,1 % SKPst) oluliselt 2009. aasta eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud nõukogu soovituses nõutud aasta keskmist soovitatavat eelarvepositsiooni parandamist (¾ % SKPst) 2011.–2013. aastal. Seega võib tõdeda, et Madalmaad on nõukogu soovituse alusel võtnud tõhusaid meetmeid. 2011.–2013. aastal tugevdatakse eelarvepositsiooni alt-üles lähenemisviisi kohaselt hinnatuna kokku 4 % SKPst ehk ligikaudu 1,3 % SKPst aastas, mis jaguneb laias laastus võrdselt tulu- ja kulumeetmete vahel. Seega kinnitab 2010.–2013. aastal eelarve konsolideerimiseks võetud meetmete alt-üles-hindamine, et Madalmaad on võtnud tõhusaid meetmeid.

(13) Madalmaade võlg on muutunud ebasoodsas suunas. 2008. aastal võttis valitsus Madalamaade pankade toetamiseks märkimisväärseid meetmeid, mis suurendasid oluliselt valitsemissektori võla suhet: see suurenes 58,5 %-ni SKPst võrreldes 2007. aasta 45,3 %-ga. Aastail 2008–2012 suurenes võla suhe pidevalt, jõudes 2012. aastal 71,2 %-ni SKPst. Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb võla suhe veelgi ning jõuab 2013. aastal 74,6 %-ni SKPst ja 2014. aastal 75,8 %-ni SKPst. Seda tingib peamiselt lakkamatu valitsemissektori eelarvepuudujääk koos SKP aeglase nominaalkasvuga, samal ajal kui valitsemissektori võla suurenemist põhjustavad Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi ja Euroopa stabiilsusmehhanismi toimingute osa valitsemissektori võla suhte suurenemisel on suhteliselt väike. Valitsemissektori koguvõla suhe SKPsse 2013. aastal oodatavalt suureneb põhjusel, et lisaks muudele puudujääki suurendavatele meetmetele, mille maht ulatub ligikaudu 0,6 %-ni SKPst, riigistati 2013. aasta alguses ettevõtja SNS Reaal, mis suurendas võlga veel ligikaudu 1 % SKPst.

(14) Võttes stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirjade kohaselt arvesse kõiki neid tegureid, eriti seda, et majanduse üldseisundi halvenemise tõttu on eelarvepositsioon oluliselt nõrgem võrreldes nõukogu algse, ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohase soovituse aluseks olnud prognoosiga, on asjakohane anda Madalmaadele ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks uus tähtaeg – 2014. aasta.

(15) Võttes arvesse majandusliku olukorra ja eelarveseisundi arengu märkimisväärset ebakindlust, tuleks eelarvepuudujäägi kõrvaldamise perioodi viimaseks aastaks näha ette kontrollväärtusest selgelt väiksem soovitatav eelarve-eesmärk, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi tõhus ja püsiv kõrvaldamine nõutud tähtajaks.

(16) Lisa-aasta andmine ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks oleks kooskõlas valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamise vahe-eesmärkidega: 3,6 % SKPst 2013. aastal ja 2,8 % SKPst 2014. aastal. Kõnealuseid eesmärke on võimalik saavutada, kui struktuurne eelarvepositsioon paraneks 2013. aastal 0,6 % SKPst ja 2014. aastal 0,7 % SKPst. Kokkuvõttes tuleks Madalmaade ametiasutustel eespool nimetatud struktuursete eesmärkide täitmiseks teostada 2013. aastaks kavandatud struktuurne kohandamine ning võtta vastu baasstsenaariumi kohaste meetmetega võrreldes täiendavad konsolideerimismeetmed, mille maht moodustab 2014. aastal vähemalt 1 % SKPst. Nende eesmärkide puhul on arvesse võetud ka vajadust korvata konsolideerimise negatiivne mõju SKP kasvule ning teisene mõju riigi rahandusele.

(17) Euroopa Komisjoni 2012. aasta eelarve jätkusuutlikkuse aruandest selgub, et lühemas perspektiivis ei ole Madalmaadel oodata eelarve pingestumist. Keskmises ja pikas perspektiivis on riigi rahanduse jätkusuutlikkus ohustatud keskmisel määral. Kuigi 2013. aasta pensionireform on oluline positiivne sündmus, tuleb riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks võtta täiendavaid meetmeid, eelkõige piirata pikaajalise hooldusega seotud kulusid.

(18) Madalmaad vastavad määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) artikli 3 lõikes 5 sätestatud tingimustele, mis võimaldavad pikendada valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

(1) Madalmaad peaksid kõrvaldama praeguse ülemäärase eelarvepuudujäägi hiljemalt 2014. aastaks.

(2) Madalmaadel tuleks täita valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamise eesmärgid – 2013. aastal 3,6 % SKPst ja 2014. aastal 2,8 % SKPst –, mis on kooskõlas komisjoni talituste 2013. aasta ajakohastatud kevadprognoosi kohase struktuurse eelarvepositsiooni paranemisega 2013. aastal umbes 0,6 % SKPst ja 2014. aastal umbes 0,7 % SKPst.

(3) Madalmaad peaksid rakendama 2013. aasta eelarves juba ette nähtud mitmeaastased meetmed, kuid olema valmis neid tugevdama, kui nende tulemuslikkus jääb praegu prognoositavast kesisemaks, ning võtma täiendavaid meetmeid, mis võimaldaksid kõrvaldada ülemäärase eelarvepuudujäägi 2014. aastal. Nõukogu kehtestab, et Madalmaadel tuleb [1. oktoobriks] võtta tõhusad meetmed ja esitada vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikele 4a üksikasjalik eesmärkide saavutamiseks kavandatud konsolideerimisstrateegia.

Eelarve konsolideerimise strateegia eduka rakendamise huvides on oluline toetada eelarve konsolideerimist laiaulatuslike struktuurireformidega kooskõlas Euroopa poolaasta raames Madalmaadele adresseeritud nõukogu soovituste, eriti aga makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse ennetava osaga seotud soovitustega.

Käesolev soovitus on adresseeritud Madalmaade Kuningriigile.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] Kõik Madalmaade ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud dokumendid on kättesaadavad aadressil http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/netherlands_en.htm.

[2] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

[3] Nende tehingute liigituse tõlgendus ei mõjuta Eurostati ametlikku hinnangut.