ET Euroopa Liidu Teataja C 205/15

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

(2014/C 205/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„BRA”

EÜ nr: IT-PDO-0117-01048 – 19.10.2012

KGT ( ) KPN ( X )

1. Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

—

☐

—

☒

—

☒

—

☒

—

☒

—

☒

—

☒

—

☐

—

☐

2. Muudatus(t)e liik

—

☐

—

☒

—

☐

—

☐

3. Muudatus(ed)

Toote liik

Toote kirjeldus, mida nimetus tähistab

Tarbijate paremaks teavitamiseks on lisatud märge grasso (rasvane) või semigrasso (poolrasvane), sest pehme juustu „Bra” (tenero) puhul kasutatakse täispiima, kõva juustu „Bra” (duro) ja alpiaasade juustu „Bra” (d’alpeggio) puhul on lubatud kasutada täispiima või osaliselt kooritud piima; lisaks sellele on täpsustatud, et kitse-/lambapiima on lubatud lisada kuni 20 % ulatuses.

On täpsustatud, et juustu kohta esitatud mõõtmed ja kaal vastavad väärtustele, mis on mõõdetud pärast minimaalse kestusega laagerdamist, pikemaajalise laagerdamise käigus vähenevad need väärtused märkimisväärselt. Et anda tarbijale selgeid juhiseid, peeti juustu kooriku osas vajalikuks selgesõnaliselt märkida, et see ei ole söödav. Kõva juustu puhul võib juustu koorikut töödelda toiduõliga, mis takistab hallituse teket koorikule, annab juustule ilusama välimuse ja tõstab juustule antavat hinnangut tarbijate seas.

Tootmispiirkond

Et kohandada juustu „Bra” spetsifikaati KPNiga hõlmatud geograafilise piirkonna konkreetse määratlemise põhimõttega, on Torino provintsi Villafranca Piemonte kommuun, mis spetsifikaadis on ära märgitud üksnes seoses laagerdamise etapiga, lisatud geograafilisele piirkonnale seoses kõikide tootmisetappidega.

Tootmismeetod

On täpsustatud, et kasutatava piima näol on tegemist täispiima või osaliselt kooritud piimaga ning et kasutatav vedel laap on vasikalaap. Vabariigi presidendi 16. detsembri 1982. aasta dekreedis ei olnud märgitud, et tegemist on vedela vasikalaabiga, sest ainuke turustatav vedel laap oli vasikalaap.

Kuivõrd kehtivas spetsifikaadis ei ole märgitud, kui suure osa piimakarja söödaratsioonist peab moodustama geograafilisest piirkonnast pärinev sööt, on täpsustatud, et geograafilisest piirkonnast pärinev sööt peab moodustama piimakarja söödaratsioonist üle 50 %, sest see võimaldab paremini välja tuua toote seost geograafilise piirkonnaga. Piimakarja (lehmad, lambad, kitsed) tavapärane sööt koosneb rohe- ja/või kuivsöödast, millele võib lisada vajaduse korral söödalisandeid.

Võttes arvesse asjaolu, et piima jahutamise ja säilitamise meetodid on aja jooksul muutunud tõhusamaks, on päeva jooksul toimuvate lüpside keskmist arvu suurendatud maksimaalselt neljani, piima nõutavaid omadusi ei ole muudetud, kuid täiustatud on hügieeni ja tervishoiuga seotud aspekte.

Piima osalise koorimise kohta on täpsustatud, et see võib toimuda XX sajandi algusest enim kasutatud mehaanilise meetodi abil või pinnale tõusnud koore riisumise teel, mis annab samu tulemusi. Füüsikaline põhimõte, mida kasutatakse nii pinnale kerkinud koore riisumise kui ka mehaanilise töötlemise korral, on sama, piima ja koore eraldamine toimub tänu kaalude erinevusele – rasvasem osa on kergem ja lahjem osa raskem.

Selleks et esitada täpseid andmeid ja saavutada piima osalisel koorimisel saadava piima ühtlasem rasvasisaldus pinnale tõusnud koore riisumise korral ja sõltuvalt piima omadusi mõjutavast aastaajast, on pikendatud koore riisumise teel kooritud piima seisuaega, samuti on täpsustatud, milline võib olla maksimaalne temperatuur piima seisuaja kestel. Piima seisuaega, mis sõltub aastaajast, on pikendatud kahe tunni võrra ja see ulatub 12–18 tunnist 10–18 tunnini, seejuures maksimaalse temperatuurina on kindlaks määratud 18 °C.

Pärast hügieenilist töötlemist (termiline töötlemine, perkolatsioon jne) võib piimale lisada piimhappebaktereid ja/või naturaalset juuretist (piimhappebaktereid või vadakut sisaldav juuretis).

Viimastel aastatel täheldatud piima mikrobioloogiliste omaduste üldise paranemise tulemusena on märkimisväärselt vähenenud piimas sisalduvate bakterite hulk, mis võib teatavatel juhtudel tekitada probleeme piima koaguleerumise ja juustu laagerdamise etappides. Nende probleemide lahendamiseks on spetsifikaadis nähtud ette võimalus kasutada piimahappebaktereid ja/või naturaalset juuretist. Lisaks sellele on muudetud piima koaguleerumise maksimaalset temperatuuri, mis 1982. aasta spetsifikaadis oli vahemikus 27–32 °C ja nüüd vahemikus 27–38 °C, kuivõrd piimhappebakterid ja naturaalne juuretis arenevad paremini kalgendumistemperatuuril, mis jääb 38 °C lähedale (st vastab piima temperatuurile lüpsihetkel).

Vabariigi presidendi 1982. aasta dekreedis sisalduvat lauset, milles on märgitud, et „juustu valmistamisel kasutatakse spetsiifilist kalgendi kahekordse tükeldamise tehnoloogiat”, on täpsustatud.

Täpsema määratluse kohaselt tuleb kalgendumise kestust (15–25 minutit) arvestada alates esimese tükeldamise hetkest, kuna see võimaldab kalgendumisaega objektiivsemalt ja täpsemalt määratleda. Kalgendumisaja nõuetekohase määratlemise eesmärk on saavutada kalgendi ühtlane teralisus, mis võimaldab seda paremini nõrutada. Kindlaks on määratud maksimaalne tähtaeg, mis asendab varasema tähtaja, mis leiti olevat liiga ligikaudne.

Lisaks sellele eristatakse kalgendi esimest ja teist tükeldamist ning lisatud on järgmine tekst.

Kalgendi esimese tükeldamise käigus saadakse juustugraanulid, mis on pehme juustu „Bra” puhul ligikaudu pähklisuurused ja kõva juustu „Bra” puhul ligikaudu maisitera suurused ning sellele tükeldamisele järgneb seisuaeg koos vadakuga kuni 8 minutit.

Kalgendi teise tükeldamise käigus saadakse juustugraanulid, mis on pehme juustu „Bra” puhul ligikaudu maisitera suurused ja kõva juustu „Bra” puhul ligikaudu riisitera suurused. Kalgendi teisele tükeldamisele järgneb segamine segistis ning seejärel seisuaeg vastavas seisunõus või tükeldamisseadme abil portsjoniteks jaotamine koos võimaliku esialgse pressimisega, mille käigus eraldatakse osa vadakust. Seisuaja kestus on kuni 10 minutit, maksimaalne temperatuur kalgendi eraldamisel on 44 °C.

Täpsustatud on vormimise ja pressimise etappide üksikasju.

Vormimiseks paigutatakse kalgend vormidesse, mis võivad olla linase riidega kaetud või mitte. Üksnes kõva juustu „Bra” puhul ja juhul, kui kalgend ei ole täielikult eemaldatud, on lubatud juustusegu veel kord läbi segada enne selle nõuetekohaseks pressimiseks vormidesse valamist. Pärast pressimist jäetakse juusturattad seisma, kuni nende pH jääb vahemikku 5,0–5,4.

Spetsifikaadi kontrollväärtus on esitatud pH-na ja mitte ajaliselt, kuivõrd pH on paindlikum ja asjakohasem näitaja, mida on võimalik usaldusväärsemalt mõõta ja mis annab seetõttu paremaid tulemusi. Pärast seismist võib juustud asetada kohe soolalahusesse või lasta neil veel mõne tunni jooksul seista ruumis, mille maksimaalne temperatuur on +10 °C.

Spetsifikaati lisati järgmine lause:

„Laagerdamine toimub kohandatud keskkonnas, mille maksimaalne temperatuur on +15 °C ja maksimaalne õhuniiskus 95 %”.

Selle muudatuse puhul on võetud arvesse tootjate nõudmist lubada juustu laagerdamist ka muudes ruumides kui jahutatud või kliimaseadmega ruumid.

Selle muudatuse tulemusena võib juustu laagerdamise ruumi temperatuur olla alates 6–9 °C kuni maksimaalselt 15 °C-ni ning õhuniiskus pehme juustu „Bra” puhul alates 80–85 % ja kõva juustu „Bra” puhul alates 90 % kuni maksimaalselt 95 %-ni mõlema juustuliigi puhul.

See muudatus võimaldab paremini hallata toote laagerdamise etappi ja võtab arvesse tingimusi, mis võivad olla olemas ka ruumides, kus puudub spetsiaalne konditsioneerimissüsteem.

Seos piirkonnaga

See punkt on ümber sõnastatud, nii et see vastab asjakohasele koonddokumendi punktile.

Märgistus

Täpsustusi tehti ka toote tarbijale müümise üksikasjades, portsjoniteks tükeldamises ja eelpakendamises, mida nüüdsest võib teha ka väljaspool geograafilist piirkonda.

Kõva juustu puhul on lisaks sellele nähtud ette võimalus juustu turustamiseks riivitult ja pakendatult, nii et see vastab tarbijate soovile, kes nõuavad järjest enam tarbimiseks valmiskujul turustatavaid tooteid.

Et tagada toote autentsus ja lihtsustada turustatud juustu „Bra” äratundmist, peeti vajalikuks paigutada juustuketta servale tähis ja põhjale ümmargune paberist märgis, millel on toodud KGTga juustu „Bra” logo.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (3)

„BRA”

EÜ nr: IT-PDO-0117-01048 – 19.10.2012

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus

„Bra”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.3 – juust

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Kirjeldus: juust „Bra” on rasvane või poolrasvane lehmapiimast valmistatud pressitud juust; juustu „Bra”d’alpeggio ja kõva juustu „Bra” võib valmistada ka osaliselt kooritud piimast. Piimale võib lisada kuni 20 % ulatuses lamba- ja/või kitsepiima.

Lõpptootel peavad olema järgmised omadused.

Kuju: silinderjas, kahe tasase põhjaga.

Mõõtmed: läbimõõt 30–40 cm, serva kõrgus 6–10 cm, serv on kergelt kumer, mõlema mõõtme puhul võib esineda tehnilistest tootmismeetoditest tingitud kõikumisi.

Kaal: 6–9 kg.

Mõõtmed ja kaal vastavad laagerdamise alguses mõõdetud väärtustele.

Koorik: pehme juustu puhul – helehalli värvusega, pehme, sile ja ühtlane; mittesöödav; kõva juustu puhul – kõva, vastupidav, kuldpruunist tumehallini ulatuva värvusega, koorikut võib hallituse tekke takistamiseks töödelda toiduõliga; mittesöödav.

Juustumass: pehme juustu puhul on juustumass keskmise kõvadusega ja elastne ning sisaldab piiratud arvul väikesi tühemikke; kõva juustu puhul on juustumassis piiratud arvul väikesi silmakesi.

Juustumassi värvus: pehme juustu puhul valge või elevandiluuvärvi; kõva juustu puhul ulatub värvus kergelt kollakast ookerkollaseni.

Lõhn ja maitse: meeldivalt aromaatne, pehme juustu puhul mõõdukalt intensiivse maitsega; kõva juustu puhul teravam lõhn ja maitse.

Kuivaine rasvasisaldus on vähemalt 32 %.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Lehmapiim, millele võib olla lisatud väheses koguses (maksimaalselt 20 %) lamba- ja/või kitsepiima; kõva juustu puhul võib piim olla osaliselt kooritud, juustu „Bra”d’alpeggio puhul võib osaliselt kooritud piima kasutada nii pehme kui ka kõva juustu valmistamiseks; sool ja vedel vasikalaap.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Veiste, teatud juhul ka lammaste ja kitsede põhisööt koosneb haljassöödast, konserveeritud söödast ja kuivatatud rohttaimedest, millele on lisatud nõuetekohases ulatuses söödalisandeid. Enam kui 50 % (massiprotsentides) piimakarja söödaratsioonist peab pärinema juustu tootmispiirkonnast.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Põllumajanduslikud majapidamised, mille piima kasutatakse juustu „Bra” valmistamiseks, peavad asuma määratletud geograafilises piirkonnas.

See kehtib ka piima tootmise, töötlemise ja laagerdamise kohta.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Juustu võib turustada nii tervena kui ka tükkideks või portsjoniteks lõigatuna ning eelpakendatult. Kõva juustu võib eelpakendatult turustada ka riivituna. Portsjoniteks jaotamise ja eelpakendamise toimingud ning riivimine võivad toimuda ka väljaspool geograafilist piirkonda.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Tänu juustu vormimisel kasutatavatele spetsiaalsetele märgistega vormidele kantakse juustuketastele algupärane tähis, millel on stiliseeritud täht „B”, märgistus „duro” (kõva) või „tenero” (pehme) ja tunnusnumber, mis hõlmab provintsi lühendit ja kahekohalist arvu.

Vastavusmärgis koosneb ümmargusest paberetiketist, mille läbimõõt on 20–28 cm ja millele on kantud tekst „BRA TENERO” või „BRA DURO” või „BRA TENERO D’ALPEGGIO” või „BRA DURO D’ALPEGGIO”, kusjuures tekst paikneb tavalise juustu puhul kollasel taustal ja „d’alpeggio” juustu puhul rohelisel taustal, ning juustu servale pressitud märgisest. Vastavusmärgis koosneb ümmargusest paberetiketist, millele on kantud tekst „BRA TENERO” või „BRA DURO” või „BRA TENERO D’ALPEGGIO” või „BRA DURO D’ALPEGGIO”, ja iseloomulikust logost, mis kujutab vuntsidega mehikest, kes kannab kübarat ja hoiab käes juustuketast, millest on üks sektor välja lõigatud, ning Euroopa Liidu logost. Alles pärast nõutava märgistamismenetluse läbimist võib toodet turustada kaitstud päritolunimetuse „Bra” all.

Paberetiketi võib juusturattale kinnitada toiduliimi abil.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Tootmis- ja laagerdamispiirkond hõlmab kogu Cuneo provintsi ning Torino provintsis asuvat Villafranca Piemonte kommuuni. Märget di alpeggio võivad kanda pehmed ja kõvad juustud, mis on toodetud ja laagerdunud järgmistes mägipiirkonna kommuunides: Brondello, Castellar, Crissolo, Gambasca, Martiniana Po, Oncino, Ostana, Paesana, Pagno, Rifreddo, Sanfront, Bellino, Brossasco, Casteldelfino, Frassino, Isasca, Melle, Piasco, Pontechianale, Rossana, Sampeyre, Valmala, Venasca, Acceglio, Canosio, Cartignano, Celle Macra, Dronero, Elva, Macra, Marmora, Prazzo, Roccabruna, S. Damiano Macra, Stroppo, Villar S. Costanzo, Bernezzo, Castelmagno, Cervasca, Montemale, Monterosso Grana, Pradleves, Valgrana, Cignolo, Aisone, Argentera, Demonte, Gaiola, Moiola, Pietraporzio, Rittana, Roccasparvera, Sambuco, Valloriate, Vinadio, Chiusa Pesio, Entracque, Limone Piemonte, Roaschia, Robilante, Roccavione, Valdieri, Vernante, Briaglia, Frabosa Soprana, Frabosa Sottana, Monasterolo Casotto, Monastero di Vasco, Montaldo Mondovì, Pamparato, Roburent, Roccaforte Mondovì, S. Michele Mondovì, Torre Mondovì, Vicoforte Alto, Bagnasco, Battifollo, Briga Alta, Caprauna, Castelnuovo Ceva, Garessio, Lisio, Mombasiglio, Montezemolo, Nucetto, Ormea, Perlo, Priero, Priola, Sale S. Giovanni, Scagnello, Viola ning osaliselt territooriumid, mida käsitletakse mägipiirkondadena 25. juuli 1952. aasta seaduse nr 991 ja selle hilisemate muudatuste alusel: Barge, Bagnolo Piemonte, Envie, Revello, Costigliole Saluzzo, Verzuolo, Busca, Caraglio, Borgo S. Dalmazzo, Boves, Peveragno, Villanova Mondovì, Ceva, Lesegno, Pianfei ja Magliano Alpi see osa, mis piirneb Ormea kommuuniga.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Geograafilist piirkonda, mis paikneb Cuneo provintsi lõunast ja läänest ümbritsevate Ranniku-Alpide ja Cotti Alpide vahel ning mida idast piiravad Langa ja Roero kõrged künkad, iseloomustab hea söödatoodang, suured kasutatavad piimakogused ning piimalehmade toitmiseks ja kasvatamiseks eriti sobivad klimaatilised tingimused. Talvise udu harv esinemine ja pikad suvised kuumaperioodid soodustavad loomakasvatust ja söödataimede kasvu. Cuneo provintsi iseloomustavad Po jõe orust ida pool paiknevate aladega võrreldes külmemad ja kuivemad talved ning suhteliselt jahedad suved. Sellised keskkonnategurid on loonud tingimused, mis võimaldavad kõnealuses geograafilises piirkonnas „Bra” juustu toota.

Geograafilise piirkonna mägedest puhuvad hommikused ja õhtused tuuled loovad madala õhuniiskusega ideaalsed tingimused, mis tagavad toote optimaalse laagerdamise.

Alpi mäeahelike ja küngaste nõlvadel asuv geograafiline piirkond avaneb kõrgele viljakale kõrgmaale, mida läbivad Po, Tanaro ja nende arvukate lisajõgede lehvikuna hargnevad voolusängid.

„Bra” on pressitud juustumassiga juust, mille pehme ja kõva liik on seda juustu tarbinud ja teistele tutvustanud elanike jaoks strateegiliselt olulised toiduained nii tarbimise kui ka säilitamise seisukohalt. Kuigi kõnealune juust pärineb Alpide territooriumilt, on suve lõpupoole mägedest alla tulevate margari’de (juustumeistritest karjuste) oskusteave sajandite jooksul levinud ka orgudesse, seda eeskätt juustu suure toite- ja kultuurilise väärtuse tõttu. Juustumassi ettevalmistamise, vormimise ja pressimise etappidel on juustu „Bra” valmistamisel eriline tähtsus.

5.2. Toote eripära

Juust on hõlpsasti äratuntav tänu koorikule: pehme juustu puhul on see hele ja pehme, kõva puhul pruun, kõva ja võib olla õliga töödeldud. Juustu lõikamisel levib selle spetsiifiline lõhn kohe. Pehmel juustul on lõhn õrn ja meeldiv ning on hästi kooskõlas maheda maitsega, samas kui kõval juustul on maitse teravam ja vürtsikam ning selles on tunda magusa ja soolase maitse nüansse. Seda juustu kasutatakse eeskätt salatites ja küpsetistes, mille puhul iseloomulik maitse on eriti nauditav. Riivitud kõva juustu „Bra” kasutatakse paljudes retseptides.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Juustu „Bra” omadustes kajastuvad spetsiifilised mullastiku- ja kliimatingimused ning tootmise eripärad. See on tingitud sajandite jooksul toimunud kohaliku mikrofloora väljakujunemisest, mis annab laagerdamise käigus juustule tema eripära ja muudab juustu „Bra” ainulaadseks ja teiste pressitud juustumassiga juustude seast hõlpsalt äratuntavaks.

Juust „Bra” moodustab osa Cunea provintsi ajaloost ja kultuurist. Juust on oma nime saanud Bra linna järgi, sest ajalooliselt oli just see linn selle toote peamine turustuskoht. Kõnealune juust on säilitanud oma lõhna- ja maitseomadused pika aja jooksul Kaubanduslikud omadused tulenevad määratletud geograafilisest tootmispiirkonnast, kus kõnealust juustu toodetakse ja säilitatakse. Seejuures tuleneb kahe erineva juustuliigi – kõva ja pehme – samaaegne olemasolu juustumeistrite suutlikkusest valmistada väga sarnaste valmistamismeetoditega, kuid erinevate tehnoloogiliste võtete ning hoidmis- ja laagerdamisaegade abil väga erineva maitse- ja lõhnaomadustega juustusid, mille juustumass on tihke, kuid mitte kunagi kuivanud, ning mida on võimalik riivida.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(määruse (EÜ) nr 510/2006 (4) artikli 5 lõige 7)

Pädev valitsusasutus algatas siseriikliku vastuväidete esitamise menetluse, avaldades 1. märtsi 2012. aasta Itaalia Vabariigi Ametlikus Teatajas nr 51 ettepaneku tunnustada nimetust „Bra” kaitstud päritolunimetusena (KPN).

Toote spetsifikaadi täieliku tekstiga saab tutvuda järgmisel veebisaidil: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toiduainete- ja metsandusministeeriumi kodulehel (http://www.politicheagricole.it), kus tuleb klõpsata lingile „Qualità e sicurezza” („Kvaliteet ja ohutus”; ekraanil ülal paremal) ja seejärel lingile „Disciplinari di Produzione allesame dell’UE” („Euroopa Liidule hindamiseks esitatud spetsifikaadid”).

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Kehtetuks tunnistatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(4) Vt joonealune märkus 3.