SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõukogu määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel, võeti vastu 12. oktoobril 2017 ja see jõustus 20. novembril 2017. Euroopa Prokuratuur asus täitma talle selle määrusega antud uurimis- ja süüdistuse esitamise ülesandeid 1. juunil 2021. Euroopa Prokuratuur vastutab liidu finantshuve mõjutavate kuritegude, mis on sätestatud direktiivis (EL) 2017/1371 ja määratud kindlaks määruses (EL) 2017/1939, uurimise ning kuriteo toimepanijatele ja neist osavõtjatele süüdistuse esitamise ning nende kohtus vastutusele võtmise eest.

Vastavalt määruse (EL) 2017/1939 artiklile 8 kuuluvad Euroopa prokurörid Euroopa Prokuratuuri kesktasandisse. Koos Euroopa peaprokuröriga moodustavad kõik Euroopa prokurörid, st üks Euroopa prokurör igast liikmesriigist, kes osaleb tõhustatud koostöös Euroopa Prokuratuuri asutamisel, Euroopa Prokuratuuri kolleegiumi. Nõukogu nimetas Euroopa Prokuratuuri esimesed 22 Euroopa prokuröri ametisse 2020. aasta juulis.

Euroopa prokuröride ametiaeg kestab kuus aastat ja nõukogu võib otsustada seda pikendada maksimaalselt kolmeks aastaks (määruse (EL) 2017/1939 artikli 16 lõige 3). Määruse (EL) 2017/1939 artikli 16 lõikes 4 on sätestatud, et iga kolme aasta järel asendatakse üks kolmandik Euroopa prokuröridest, ning nõutakse, et nõukogu võtaks vastu üleminekusätted Euroopa prokuröride ametisse nimetamiseks esimese koosseisu ametiajaks ja selle jooksul. Selle alusel võttis nõukogu 9. aprillil 2019 vastu nõukogu rakendusotsuse (EL) 2019/598, milles on sätestatud, et loosi teel kindlaks määratud kaheksa liikmesriigi Euroopa prokuröride ametiaeg peaks olema kolm aastat ja seda ei tohiks pikendada. Nende Euroopa prokuröride ametiaeg lõppeb seega 2023. aasta juulis.

Määruse (EL) 2017/1939 artikli 16 lõikes 2 on sätestatud, et nõukogu valib ühe kandidaadi kõnealuse liikmesriigi Euroopa prokuröri ametikohale nimetamiseks välja pärast sama määruse artikli 14 lõikes 3 osutatud valikukomisjoni põhjendustega arvamuse kättesaamist. Viimatinimetatud sätte kohaselt peaks valikukomisjon koosnema kaheteistkümnest isikust, kelle nimetab ametisse nõukogu komisjoni ettepaneku alusel, ning kes valitakse Euroopa Kohtu ja kontrollikoja endiste liikmete, Eurojusti endiste liikmesriikide liikmete, riikide kõrgemate kohtute liikmete, kõrgel ametikohal olevate prokuröride ning tunnustatud ja pädevate juristide hulgast. Ühe sellise isiku kandidatuuri peaks esitama Euroopa Parlament. Kooskõlas nõukogu otsuse (EL) 2018/1275 artikliga 1 lõppesidvad valikukomisjoni praeguste liikmete volitused 9. oktoobril 2022.

Kuna valikukomisjoni tuleb uuendada, et viia läbi vestlused liikmesriikide poolt kaheksa Euroopa prokuröri asendamiseks nimetatud kandidaatidega, tegieb komisjon 28. oktoobril 2022 ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus valikukomisjoni liikmete ametissenimetamise kohta. Pärast ettepaneku vastuvõtmist asus üks komisjoni esitatud ja kõrgel ametikohal olevate prokuröride hulgast valitud liikmetest tööle justiitsministeeriumis. Selle tulemusena lakkas ta kvalifitseerumast kui „kõrgel ametikohal olev prokurör“, nagu on nõutud määruse (EL) 2017/1939 artikli 14 lõikes 3. Sobimatuks muutunud liikme asendamiseks esitab komisjon teise kandidaadi, kes on valitud kõrgel ametikohal olevate prokuröride hulgast. Kõik käesolevas muudetud ettepanekus esitatud liikmed vastavad eespoolnimetatud nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) 2017/1939 artikli 14 lõikes 3. Ühe sellise isiku kandidatuuri esitas 7. juunil 2022 Euroopa Parlament. Valikukomisjoni 12 liikme kohta ettepanekute tegemisel on komisjon võtnud arvesse vajadust tagada geograafiline ja sooline tasakaal ning Euroopa Prokuratuuris osalevate liikmesriikide õigussüsteemide tundmine.