[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 21.5.2010

KOM(2010)268 lõplik

2010/0144 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

tsiviillennunduse ohutuse lepingu allakirjutamise kohta Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi valitsuse vahel

SELETUSKIRI

1. Sissejuhatus

1.1. Komisjon palus nõukogult 4. augustil 2009 volitust korraldada tsiviillennunduse ohutuse ja keskkonnakõlblikkuse alaste sertifitseerimistulemuste vastastikuse tunnustamise üle läbirääkimised Brasiilia Liitvabariigiga[1].

1.2. Nõukogu andis selleks volituse 9. aprillil 2009, tegi komisjonile ülesandeks pidada kõnealused läbirääkimised vastavalt kõikidele läbirääkimissuunistele ning määras selle ülesande täitmise abistamiseks erikomitee.

1.3. Komisjonile antud volituse eesmärk oli sõlmida tulemuste vastastikuse tunnustamise leping, keskendudes eelkõige lennundustoodete ning nende osade ja seadmete sertifitseerimisele. Samuti kinnitati volituses, et pärast usalduse suurendamise meetmete võtmist võib kõnealune leping hõlmata ka lennundustoodete ning nende osade ja seadmete hooldamisega seotud organisatsioonide ja isikute kinnitamist ja järelevalvet. Seepärast peab ELi ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline leping tagama järgmise:

1. toodetele, mis on projekteeritud või toodetud või mida on muudetud või parandatud ühe lepinguosalise reguleeriva kontrolli all, on võimalik hõlpsalt anda vajalikud kinnitused registreerimiseks või käitamiseks teise lepinguosalise reguleeriva kontrolli all;

2. ühe lepinguosalise reguleeriva kontrolli all registreeritud või käitatavaid õhusõidukeid võivad hooldada teise lepinguosalise reguleeriva kontrolli alla kuuluvad organisatsioonid.

1.4. Sellise lepingu peamised eesmärgid on lihtsustada sellega reguleeritavate kaupade ja teenustega kauplemist, et võimalikult palju piirata hindamiste, katsete ja kontrollide dubleerimist, nii et need hõlmaksid vaid märkimisväärseid regulatiivseid erinevusi, ning usaldada mõlema lepinguosalise sertifitseerimissüsteemi, et kontrollida vastavust teise lepinguosalise nõuetele.

1.5. Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks sõnastati läbirääkimissuunistes järgmised meetmed:

- ühtlustada järk-järgult mõlema lepinguosalise nõudeid ja reguleerimisprotsessi;

- säilitada usaldus mõlema lepinguosalise sertifitseerimissüsteemi vastu, tuginedes Brasiilia Liitvabariigi tsiviillennundusameti (ANAC) ja Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) vahelisele koostöökogemusele, et võimaldada kõikide liikmesriikide pädevatel asutustel täita ANACi nimel ülesandeid, mis on vajalikud määruse (EÜ) nr 216/2008 rakendamisel;

- tagada mõlemale lepinguosalisele, et teise lepinguosalise reguleerimisprotsessi kaasatud asutused suudavad rahuldavalt teostada vastavushindamist ja regulatiivset järelevalvet, mis on lepinguosalisele vajalikud kinnituste andmiseks;

- tõhustada koostööd ja korraldada lepinguosaliste vahel regulaarselt nõupidamisi, et tagada lepingu rahuldav toimimine, luues eelkõige asjakohased koostöömehhanismid, et vastastikku kontrollida lepingu kohaldamisega seotud reguleerivate asutuste jätkuvat sobivust ja võimekust;

- luua lepingu ja eriti selle lahutamatuks osaks olevate lisade toimimise üle teostatava pideva järelevalve süsteem ning võimaldada lepingut tõhusalt hallata mõlema lepinguosalise esindajatest koosneval ühiskomiteel, kelle ülesandeks on leida ja pakkuda lepingu kohaldamisega seotud probleemidele õigeaegseid lahendusi.

2. Läbirääkimisprotsess

2.1. Brasiiliaga peetud läbirääkimistel keskenduti küsimusele, kuidas võimaldada õhusõiduki, selle osade ja seadmete lennukõlblikkuse sertifitseerimise kinnituste, samuti nende projekteerimise, tootmise ja hooldamisega tegelevate organisatsioonide sertifitseerimise kinnituste vastastikust tunnustamist. Neid kinnitusi väljastaks kumbki lepinguosaline, kohaldades lennukõlblikkust ja hooldust käsitlevat konkreetset korda. Läbirääkimiste käigus otsustasid mõlemad lepinguosalised sätestada kahe kõnealuse korra üksikasjad käesoleva lepingu eri lisades.

2.2. Brüsselis 14. ja 15. detsembril 2009 alanud läbirääkimiste raames ning usalduse suurendamise toimingute käigus tegi EASA 22.–26. veebruaril 2010 kontrollkäigu ANACisse ja Brasiilia lennundusettevõtetesse. Kontrollkäigu jooksul käsitleti peamiselt selliseid ohutusküsimusi nagu projekti kinnitused, sertifitseerimine ja tootmisload. EASA hindas üldiselt ka Brasiilia Liitvabariigis kohaldatavat hoolduslubade andmise süsteemi. Samuti külastas ta Brasiilia lennundusettevõtteid, et hinnata ANACi järelevalvet nende üle. Saavutati kontrollkäigu eesmärk luua parem arusaamine ANACi korraldusest ja toimimisest ning Brasiilia reguleerivast raamistikust tsiviillennunduse ohutuse vallas, sealhulgas toodete projekteerimise, tootmise, hooldamise ning organisatsioonide sertifitseerimisest. Kontrollkäigu tulemused näitasid, et Brasiilia süsteemi raames kontrollitakse toodete projekteerimise ja tootmise vastavust nõuetele sama sõltumatult kui on ette nähtud Euroopa õigusnormidega (määrused (EÜ) nr 216/2008 ja (EÜ) nr 1702/2003), st ANACi otsesel osalusel ning kasutades volitatud organisatsioonide süsteemi (sarnane USA süsteemiga). Tõendite kohaselt vastavad hoolduse sertifitseerimise tavad ja kord reguleerivatele nõuetele, mis on võrdväärsed Euroopa õigusnormides (määrus (EÜ) nr 2042/2003) sätestatuga. Siiski selgus kontrollkäigu tulemusel, et usalduse edasine suurendamine loob selgema arusaama järelevalvest ANACi kinnitatud hooldusorganisatsioonide üle.

2.3. Lepinguprojekti tekst ning kaks lisa (lennukõlblikkuse sertifitseerimise ja hoolduse kohta) lepiti ad referendum kokku Rio de Janeiros 2. märtsil 2010.

3. Lepingu õiguslik alus

3.1. Vastavalt Euroopa Kohtu praktikale kuulub kaubavahetuse tehniliste tõkete kõrvaldamine Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõikes 1 määratletud ühise kaubanduspoliitika reguleerimisalasse ning on seega Euroopa Liidu ainupädevuses[2].

3.2. Lisaks ühtlustas Euroopa Liit septembris 2002 jõustunud määrusega (EÜ) nr 1592/2002 (mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist) ELis kõnealuse määrusega reguleeritavad valdkonnad, s.t lennundustoodete esmane ja jätkuv lennukõlblikkus (sh hooldamine) ning keskkonnakõlblikkus. Nimetatud eeskirjad asendati määrusega (EÜ) nr 216/2008[3]. Kõnealust määrust on täiendatud rakendusmeetmetega (komisjoni määrused EÜ nr 1702/2003 ja EÜ nr 2042/2003), milles on sätestatud nõudmised ja kord, mida taotlejad, sertifikaadi omanikud ja ametiasutused peavad järgima, et alusmääruse põhinõudmised ja eesmärgid oleksid alati täidetud. Kavandatud leping mõjutab asjaomaseid Euroopa Liidu õigusnorme Euroopa maanteeveo alase kokkuleppega (ERTA) seotud kohtulahendi tähenduses.

3.3. Seepärast leiab komisjon, et Euroopa Liidul on vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõikele 4 ja artikli 100 lõikele 2 ainupädevus kõnealune leping sõlmida.

4. Lepingu ülesehitus

4.1. Läbirääkimiste käigus koostatud leping on suures osas üles ehitatud samamoodi kui tavapärased liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelised kehtivad kahepoolsed lennuohutuse lepingud. Sarnaselt kahepoolsetele lennuohutuse lepingutele põhineb ka käesolev leping mõlema lepinguosalise süsteemi vastastikusel usaldamisel ning regulatiivsete erinevuste võrdlemisel. Seega kaasnevad lepinguga ekspordi- ja impordiasutuse koostöö kohustused ning meetodid, tänu millele on impordiasutusel võimalik välja anda sertifikaat lennundustoote, seadme või osa kohta, ilma et tal tuleks dubleerida kõiki ekspordiasutuse tehtud hindamisi; samuti nähakse lepinguga ette vaidluste lahendamise kord lepingu muutmisel.

4.2. Koostöö tegemise ja üksteise sertifitseerimistulemuste tunnustamise viisid lennukõlblikkuse ja hooldamise valdkonnas (meetodid, reguleerimisala seoses toodete või teenustega, regulatiivsed erinevused ehk asjaomases argoos eritingimused) on esitatud lepingu lisades. Läbirääkimiste alguses leppisid mõlemad lepinguosalised kokku selles, et erikord, mis võimaldab mõlemal lepinguosalisel vastastikku tunnustada projekteerimis-, tootja- ning hooldusorganisatsioonide sertifitseerimise tulemusi, sätestatakse lisades, mis on mõlema lepinguosalise jaoks võrdselt siduvad ning käesoleva lepingu lahutamatu osa.

4.3. Lepinguprojekt võimaldab mõlemal lepinguosalisel kaaluda, kuidas lepingu toimimist veelgi täiustada, ning teha soovitusi muudatuste tegemiseks, sealhulgas lepingule uute lisade lisamiseks ühiskomitee kaudu. See annab lepinguosalistele vabaduse otsustada lepingu ja selle lisade muutmise üle, kasutades sama muutmismenetlust, mille lõpuks üks lepinguosaline saadab viimaks teisele lepinguosalisele teatise selle kohta, et kooskõlastatud muudatuse jõustamiseks vajalik riigisisene menetlus on lõpetatud. Lepinguosalised võivad lepingut muuta ka omavaheliste diplomaatiliste nootide vahetamise teel eelkõige juhul, kui muudetakse olemasolevaid lisasid või lisatakse uus lisa.

4.4. Peale selle toob lepinguprojekt Euroopa Liidule üldist kasu, võttes arvesse asjaolu, et sellega kehtestatakse kõikide liikmesriikide kõikide lennukõlblikkuse valdkondade sertifitseerimise tulemuste vastastikune tunnustamine. Olgu märgitud, et praegu on vaid kuus liikmesriiki sõlminud Brasiiliaga kahepoolse lepingu, milles käsitletakse toodete sertifitseerimist. Siiani on Transport Brazil tunnustanud oma kinnituste väljaandmisel ka Euroopa ametite, eriti Ühinenud Lennuametite (JAA) egiidi all saadud tulemusi. JAA on omakorda auditeerinud Brasiilia süsteemi ning sõlminud Brasiilia lennuametiga nn allhankelepingud, milles on üksikasjalikult sätestatud järgitavad toimingud, et võimaldada JAA-l soovitada oma tulemuste tunnustamist JAA liikmeks olevate lennuametite poolt. Samasugune olukord valitseb ka hooldusorganisatsioonide kinnituste valdkonnas, kus on sõlmitud vaid kuus ametlikku lepingut. Ka seal on Transport Brazil ja JAA sõlminud nn allhankelepingu, mis võimaldab JAA liikmeks olevatel lennuametitel tunnustada Brasiilia lennuameti järelevalve all olevaid Brasiilia remondijaamu (hooldusorganisatsioone). Lennundustoodete keskkonnakõlblikkuse sertifitseerimise kord hetkel puudub.

5. Lepingu sisu

5.1. Lepinguosaliste kindlad õigused ja kohustused

5.1.1. Lepingu eesmärk ei ole ületada kummagi lepinguosalise kohaldatavate õigusnormidega lubatud piire. Euroopa Liidu kohaldatav õigusnorm on määrus (EÜ) nr 216/2008 ning selle rakendusmeetmed ja muudatused. Lepinguprojekti tekst kajastab täielikult Euroopa Liidu süsteemi, sätestades sõnaselgelt ülesannete lahususe lennundustoodete ja komponentide ning nende toodete ja komponentide projekteerimise ja tootmisega tegelevate organisatsioonide sertifitseerimise puhul.

5.1.2. Kuigi ANACi protsess töötajatele hooldusalase kutseoskuse andmiseks on kõikehõlmav, vajavad teatavad koolitusprotsessid alles täielikku rakendamist. Hooldusorganisatsioonide üle peavad järelevalvet kaks ANACi audiitorit, kes korraldavad igal aastal ulatusliku auditi üksikasjalike kontrollnimekirjade põhjal. ANACi ja EASA hooldusalane koostöö algas üsna hiljuti ning selleks, et saada täielikku kinnitust Brasiilia järelevalvesüsteemi kohta ja säilitada selle vastu usaldus, tehakse lepingus ettepanek tunnustada ANACi korraldatavat sertifitseerimist ja järelevalvet üksnes siis, kui on tõendatud ANACi suutlikkus pidada järelevalvet hooldusorganisatsioonide üle. Tehakse ettepanek, et sarnaselt Euroopa Liidu ja Kanada vahelises kahepoolses tsiviillennunduse ohutuse lepingus sätestatule võib ANAC pärast sellise suutlikkuse tõendamist anda EASA nimel välja kinnitused hooldusorganisatsioonidele, mis asuvad Brasiilias ning hooldavad EÜs projekteeritud õhusõidukeid ja osi, ilma et lennundusohutusamet peaks ANACi väljaantud sertifikaatide/kinnituste alusel välja andma oma sertifikaate/kinnitusi. See on kooskõlas Euroopa õiguslike nõuetega, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 12 lõikes 1, mille kohaselt võivad EASA või liikmesriikide lennuametid rahvusvahelise lepingu raames sertifikaate välja anda kolmanda riigi lennuameti poolt välja antud sertifikaadi alusel.

5.1.3. Komisjon on seisukohal, et määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 12 lõige 1 ei takista Euroopa Liidul sõlmida rahvusvahelist lepingut, mille kohaselt kolmanda riigi pädeva asutuse väljaantud sertifikaadid kehtivad automaatselt ka Euroopa Liidus. Seda silmas pidades näeb leping hoolduse valdkonnas ette järgmise üleminekukorra usalduse suurendamiseks:

- lepinguosalised lepivad kokku, et hoolduskorra kohaldamisel käsitatakse ühe lepinguosalise hooldust käsitlevate kohaldatavate õigusnormide järgimist ja B1 liites määratletud reguleerivate nõuete täitmist võrdväärsena teise lepinguosalise kohaldatavate õigusnormide järgimisega;

- lepinguosalised lepivad kokku, et hoolduskorra kohaldamisel pakuvad mõlema lepinguosalise pädevate asutuste sertifitseerimistavad ja -menetlused samaväärseid tõendeid eespool osutatud nõuete järgimise kohta;

- lepinguosalised lepivad kokku, et hoolduskorra kohaldamisel käsitatakse lepinguosaliste vastavaid hooldustöötajate litsentsimise standardeid samaväärsena.

5.2. Kindlad vahendid volituse eesmärkide saavutamiseks

5.2.1. Lepinguprojekti kohaselt tunnustavad mõlemad lepinguosalised teise lepinguosalise kindlaksmääratud korra kohaselt läbiviidud vastavuskontrolli tulemusi, kui need tulemused on saadud lisades ettenähtud korras – artikli 3 lõige 1.

5.2.2. Lepinguprojektis tunnustatakse mõlema lepinguosalise reguleeriva ametiasutuse õigust anda teise lepinguosalise nimel välja sertifikaate, mis kinnitavad vastavust teise lepinguosalise süsteemile – artikli 3 lõige 1.

5.2.3. Lepinguprojektiga tagatakse mõlema lepinguosalise vastastikuse usalduse säilimine, nähes ette järjepideva koostöö- ja nõupidamissüsteemi sisseseadmise, kasutades tõhustatud koostööd auditeerimise, kontrollimise, õigeaegse teavitamise ja nõupidamise alal kõikides lepinguprojekti reguleerimisalasse kuuluvates valdkondades – artikkel 8, milles käsitletakse omavahelist koostööd, abi ja läbipaistvust.

5.3. Tihedam koostöö ohutuspoliitika vallas ohutusteabe vahetamise ja läbipaistvuse kaudu

5.3.1. Lepinguprojektiga nähakse lepinguosalistele ette võimalus teha ohutuspoliitika vallas tihedat koostööd, kooskõlastades aktiivselt oma ohutusalaseid poliitikameetmeid ja algatusi. Selleks soovitatakse vahetada teavet ja andmeid ning koostada ühisprogrammid tsiviillennunduse võimalike ohtude kindlakstegemise, vältimise või leevendamise suutlikkuse suurendamiseks eesmärgiga rakendada ühte järelevalvesüsteemi kõigi õhusõidukite suhtes, mis lepinguosaliste territooriumidel lendavad.

5.3.2. Lepinguga (artikkel 8bis) tagatakse tundliku sisuga (ärisaladuse alla kuuluva) teabe konfidentsiaalsus ja kaitse ning nähakse mõlemale osalisele samas ette võimalus:

3. edastada teineteisele taotluse korral kiiresti lepingus käsitletud valdkondadega seotud teavet õnnetuste, vahejuhtumite või sündmuste kohta ning

4. vahetada muud ohutusteavet seoses õhusõidukite käitamisega ja järelevalve tulemustega, sealhulgas tulemustega, mis on saadud mõlema lepinguosalise lennuvälju kasutavate õhusõidukite kontrollimisel seisuplatsil vastavalt ANACi ja EASA välja töötatud korrale.

5.4. Korrapärased nõupidamised ja vaidluste kiire lahendamine

5.4.1. Lepinguprojekt on koostatud nii, et see tagaks igapäevase tõrgeteta töö ning võimaldaks võimalikult kiiresti lahendada selle rakendamisest tulenevad tehnilised probleemid. Selleks moodustatakse lepinguosaliste ühiskomitee ning allkomiteed: ühine sertifitseerimiskomitee ning ühine hoolduskomitee, kes annavad aru lepinguosaliste ühiskomitee ees ja kontrollivad lisade rakendamist. Ühiskomiteel ja allkomiteedel on nii nõupidamise kui ka vahendamise ülesanne, et tagada lepingu tõrgeteta toimimine, toimides foorumina, kus lahendatakse lepinguosaliste vahelised erimeelsused – sertifitseerimisega seoses artikkel 9 (ühiskomitee) ja 1. lisa punkt 2.2 ning hooldusega seoses 2. lisa punkt 4.2.

5.4.2. Ühiskomiteel on volitus arutada lepingu või selle lisade muutmist, anda lepinguosalistele sellekohaseid soovitusi ning töötada välja töökord reguleerimisalase koostöö tegemiseks ja allkomiteede ülesannete hulka mittekuuluva tegevuse läbipaistvuse tagamiseks. See võimaldab pidada konstruktiivseid arutelusid ka valdkondade üle, mida ei käsitleta nimetatud kahes lisas, kuid mida reguleerivad Euroopa Liidu õigusnormid (nt õhusõidukite käitamine, load või lendusid jäljendavad koolitusseadmed), eesmärgiga rajada teed lepingu edaspidiseks muutmiseks.

5.4.3. Nõupidamisi võib taotleda igal ajal – artikkel 15. Sellegipoolest peavad lepinguosalised tegema igakülgseid jõupingutusi, et lahendada tehnilised küsimused võimalikult madalal tasandil enne, kui neist saavad vaidlusküsimused.

5.5. Kõrge usaldustaseme säilitamine teineteise süsteemide suhtes

5.5.1. Kõrge usaldustaseme säilitamiseks mõlema lepinguosalise esmase ja jätkuva lennukõlblikkuse sertifitseerimise süsteemide suhtes võtavad Euroopa Liit ja Brasiilia endale teatavad kohustused:

– teatada teisele lepinguosalisele pädeva asutuse nimi; Euroopa Liidu jaoks tähendab see Brasiilia teavitamist järgmisest: liikmesriigi lennuamet on läbinud edukalt (EASA teostatud) auditi ning selle auditi kohaselt vastab amet täielikult Euroopa Liidu õigusnormidele; Euroopa Liit on teadlik Brasiilia õigusnormide asjaomaseid valdkondi käsitlevatest nõuetest; Euroopa Liit on suuteline täitma lisadest tulenevaid ning sertifitseerimist ja hooldust mõjutavaid kohustusi – artikli 5 lõiked 2 ja 3;

– tagada korrapäraste auditite abil, et teisele lepinguosalisele pädevate asutustena teatatud liikmesriikide lennuametid on suutelised jätkuvalt täitma lepingust ja selle lisadest tulenevaid kohustusi – artikli 5 lõiked 4 ja 5;

– teha koostööd kvaliteedi tagamise nimel ning võimaldada mõlemal lepinguosalisel osaleda teineteise (ametiasutuste ja ettevõtjate) standardimise kontrollimisel ja vastavushindamisel – artikli 5 lõige 6 ja artikli 8 lõige 5;

– vahetada ohutusandmeid, s.t olemasolevat teavet õnnetuste, vahejuhtumite või sündmuste kohta – artikli 8 lõige 4; ja tagada teabe vahetamisel nõuetekohane konfidentsiaalsus – artikkel 11;

– teavitada teineteist kõikidest kohaldatavatest nõuetest ning algusjärgus vastastikku nõu pidada regulatiivsete ja korralduslike muutuste küsimuses – artikkel 8.

5.6. Tugevad kaitsemeetmed

5.6.1. Lepinguprojekti tekst on koostatud nii, et see võimaldab lepinguosalistel ohutusprobleemidele vajaliku paindlikkusega ja viivitamata reageerida või kehtestada kõrgem kaitsetase, mida nad peavad ohutuse tagamiseks sobivaks – artikkel 6. Selleks et võimaldada mõlemal lepinguosalisel selliste olukordadega tegeleda ilma lepingu kehtivust ohtu seadmata, on ette nähtud erikord.

5.6.2. Kui lepinguosalistel ei ole siiski võimalik eriolukorda rahuldavalt lahendada, nähakse lepinguprojektiga ette esiteks võimalus peatada vaidlustatud pädeva asutuse järelduste tunnustamine – artiklid 6 ja 10; teiseks nähakse ette vahendid ja menetluskord lepingu osa või terve lepingu lõpetamiseks – artikli 16 lõige 3.

2010/0144 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

tsiviillennunduse ohutuse lepingu allakirjutamise kohta Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi valitsuse vahel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 4 koostoimes artikli 218 lõikega 5, lõike 6 punktiga a ja lõike 8 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[4]

ning arvestades järgmist:

(1) Komisjon on pidanud Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi tsiviillennunduse ohutuse lepingu sõlmimiseks Brasiilia Liitvabariigiga vastavalt nõukogu 9. oktoobri 2009. aasta otsusele nr 13850/09, millega nõukogu volitas komisjoni läbirääkimisi alustama.

(2) Lepingule, mille üle komisjon läbirääkimisi pidas, tuleks alla kirjutada tingimusel, et see on võimalik sõlmida hiljem.

(3) Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et sama küsimust käsitlevad kahepoolsed lepingud Brasiiliaga lõpetatakse alates käesoleva lepingu jõustumisest,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Euroopa Liidu nimel kiidetakse heaks tsiviillennunduse ohutuse lepingu (edaspidi „leping”) allakirjutamine Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahel, tingimusel et nõukogu võtab vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta.

Nõukogu eesistujale antakse õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule ELi nimel alla kirjutama, tingimusel et leping sõlmitakse.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] Soovitus: nõukogu otsus, millega volitatakse komisjoni pidama läbirääkimisi tsiviillennunduse ohutuse ja keskkonnakõlblikkuse alaste sertifitseerimistulemuste vastastikust tunnustamist käsitleva kahepoolse lepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ja Brasiilia vahel, SEK(2009) 1097 (lõplik), 3.8.2009.

[2] Arvamus 1/94, WTO, EKL 1994, lk I–5267, punkt 33. Kõnealuse kohtupraktika kohaselt sõlmitakse vastastikuse tunnustamise lepingud toodete puhul tavaliselt EÜ asutamislepingu artikli 133 alusel. Vt nõukogu 22. juuni 1998. aasta otsus 1999/78/EÜ Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise vastastikuse tunnustamise lepingu sõlmimise kohta, EÜT L 31, 4.2.1999.

[3] Määrus (EÜ) nr 216/2008, 20. veebruar 2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ; ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

[4] ELT C , , lk .