(2)

II jaotisele lisatakse peatükid IV, V ja VI: „IV peatükk Punakorallide kaitse ja säästev kasutamine Artikkel 16a Reguleerimisala Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ilma, et see piiraks määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 4 lõike 2 ja artikli 8 lõike 1 punktide e ja g kohaldamist, või nõukogu direktiivist 92/43/EMÜ (*) tulenevaid mis tahes rangemaid meetmeid. Artikkel 16b Minimaalne püügisügavus 1. Punakorallide korjamine on keelatud sügavusel alla 50 m kuni GFCMi teadusliku nõuandekomitee kontrolli läbinud teadusuuringud näevad ette teisiti . [ME 3] 2. Komisjonile antakse volitus võtta artiklis 27 kehtestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, et teha erandeid lõikest 1. Delegeeritud õigusaktid peavad sisaldama eeskirju, mis tagavad teadusliku hinnangu andmise püügipiirkondadele, mille suhtes kohaldatakse erandeid. Liikmesriikide suhtes, kes on soovituse GFCM 35/2011/2 juba üle võtnud ja koostanud selleks piisavad riiklikud majandamiskavad ning on juba komisjoni sellest teavitanud, ei tuleks kohaldada käesoleva artikli kohast erandite tegemise korda. [ME 4] 3. Lõikes 2 osutatud erandeid võib lubada ainult siis, kui on täidetud järgmised tingimused: a) kehtestatud on sobiv siseriiklik majandamisraamistik, sealhulgas nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (**) artikli 7 kohane kalapüügilubade väljaandmise kava; b) siseriiklikul tasandil on hiljuti läbi viidud uuringud punakoralli kolooniate arvukuse ja ruumilise jaotumuse kohta; c) piisavate keelupiirkondade ja -aegade abil on tagatud üksnes piiratud arvu punakoralli kolooniate kasutamine ja d) asjaomane liikmesriik teeb teaduslikke hindamisi püügipiirkondades, mille suhtes kohaldatakse erandit. 4. Liikmesriigid, kes kavatsevad taotleda lõikes 2 osutatud erandit, peavad komisjonile esitama järgmised dokumendid: a) teaduslikud ja tehnilised põhjendused; b) loetelu kalalaevadest, kellel on lubatud korjata punakoralle alla 50 m sügavusel ja c) loetelu püügipiirkondadest, kus eespool nimetatud tegevus on lubatud ja mis on kindlaks määratud geograafiliste koordinaatide abil nii maal kui ka merel. 5. Komisjon võib võtta vastu rakendusakte lõikes 4 osutatud eranditaotluste ja ning lõikes 2 osutatud teadusliku hindamise tulemuste vormi ja edastamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. 6. Komisjon teavitab GFCMi täitevsekretäri lõike 2 kohaselt tehtud otsustest ja kõnealuses lõikes osutatud teadusliku hindamise tulemustest. Artikkel 16c Korallikoloonia sarra miinimumläbimõõt 1. Punakorallide koloonias asuvaid koralle, mille sarra läbimõõt on alla 7 mm, mõõdetuna koloonia alusest ühe sentimeetri kõrgusel, ei tohi korjata, pardal hoida, ümber laadida, lossida, üle anda, säilitada, müüa, esitleda ega müügiks pakkuda kui töötlemata toodet. 2. Komisjonil on artikli 27 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et lubada erandina lõikest 1 kohaldada alamõõduliste (< 7 mm) punakorallikolooniate suhtes maksimaalset ületamismäära 10 % eluskaalust. Liikmesriikide suhtes, kes on soovituse GFCM 35/2011/2 juba üle võtnud ja koostanud selleks piisavad riiklikud majandamiskavad ning on juba komisjoni sellest teavitanud, ei tuleks kohaldada käesoleva artikli kohast erandite tegemise korda. [ME 5] 3. Lõikes 2 osutatud erandeid võib lubada ainult siis, kui on täidetud järgmised tingimused: a) kehtestatud on siseriiklik majandamisraamistik, sealhulgas määruse (EÜ) nr 1224/2009 (**) artikli 7 kohane kalapüügilubade väljaandmise kava; b) kehtestatud on konkreetsed järelevalve- ja kontrolliprogrammid, milles on kindlaks määratud kontrollitegevuse eesmärgid, prioriteedid ja võrdlusalused. [ME 6] 4. Lõike 2 kohast erandit taotlev liikmesriik esitab komisjonile asjaomase erandi kohta teaduslikud ja tehnilised põhjendused. 5. Komisjon võib vastu võtta rakendusakte lõikes 4 osutatud teaduslike ja tehniliste põhjenduste vormi ja edastamise kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. 6. Komisjon teavitab GFCMi täitevsekretäri lõike 2 kohaselt vastuvõetud otsustest. Artikkel 16d Püügivahendid ja -seadmed 1. Punakorallide puhul on ainsaks lubatud püügivahendiks elukutseliste asjaomases liikmesriigis ametlikult tunnustatud kalurite kasutatav käsihaamer. [ME 7] 2. Kaugjuhitavate allveesõidukite kasutamine punakorallide korjamiseks on keelatud. Kui teaduslikud soovitused ei näe ette teisiti, hõlmab see keeld hõlmab alates 1. jaanuarist 2015 1. jaanuarist 2016 kõiki ROV-e, millele liikmesriigid on soovituse GFCM/35/2011/2 punkti 3 alapunkti a või punkti 3 alapunkti b alusel välja andnud loa tegeleda siseriikliku jurisdiktsiooni alla kuuluvates püügipiirkondades üksnes punakorallivaru jälgimise ja uurimisega. [ME 8] 2a. Lõige 2 ei kehti nende liikmesriikide suhtes, kes ei ole veel andnud luba korallivarude uurimiseks ROV-de abil, aga võivad soovida seda teha. Loa võib anda üksnes riiklike majandamiskavade raames saadud teadusuuringute tulemuste põhjal, mis näitavad, et see ei mõjuta negatiivselt punakorallide säästvat kasutamist. [ME 9] 2b. ROV-de kasutamist võib lubada liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvates vööndites üksnes seoses teaduslike katsetega, mis hõlmavad nii vaatlusi kui ka korjamist, ei kesta kauem kui 2015. aasta lõpuni, toimuvad riiklike teadusasutuste järelevalve all ja/või koostöös riiklike või rahvusvaheliste organite või mis tahes muude asjaomaste sidusrühmadega. [ME 10] V peatükk Püügitegevuse mõju vähendamine teatavate mereliikide puhul Artikkel 16e Reguleerimisala Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ilma, et see piiraks direktiivist 92/43/EMÜ või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2009/147/EÜ (***) ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 1185/2003 (****) tulenevaid mis tahes rangemaid meetmeid. Artikkel 16f Merelindude juhupüük kalapüügivahenditega 1. Kalalaevade kaptenid peavad juhuslikult kalapüügivahenditesse sattunud merelinnud viivitamata vabadusse laskma. 1a. Kalalaevad ei tohi merelinde kaldale tuua, välja arvatud merelindude riiklike kaitsekavade raames või üksikute viga saanud lindude abistamiseks ning tingimusel, et enne asjaomase laeva sadamasse tagasipöördumist teatatakse merelindude kaldaletoomise kavatsusest nõuetekohaselt ja ametlikult pädevatele riigiasutustele. [ME 11] Artikkel 16 g Merikilpkonnade juhupüük kalapüügipiirkondades 1. Kalalaevade kaptenid peavad viivitamata vabastama ja vigastusi tekitamata elusalt vette tagasi laskma Juhuslikult kalapüügivahenditesse sattunud merikilpkonnad merikilpkonnade isendeid käsitsetakse ettevaatlikult ja vabastatakse vigastusi tekitamata ja elusalt niivõrd, kui see on võimalik . [ME 12] 2. Kalalaevade kaptenid ei tohi tuua kaldale merikilpkonni, välja arvatud juhul, kui tegemist on konkreetse päästeprogrammiga ja päästeprogrammi või riikliku kaitsekavaga või kui see on vajalik üksikute vigastatud ja komatoossete merikilpkonnade päästmiseks ja abistamiseks ning tingimusel, et asjaomaseid pädevaid siseriiklikke asutusi on enne asjaomase laeva sadamasse naasmist nõuetekohaselt ja ametlikult teavitatud. [ME 13] 3. Laevadel, mis kasutavad väikeste pelaagiliste liikide püügiks seinnootasid või pelaagiliste liikide püügiks kokkuveotrossideta haardnootasid, on keelatud tuleb nii palju kui võimalik hoiduda merikilpkonni nootadega sisse piirata piiramast . [ME 14] 4. Põhjaõngejada ja põhja kinnitatud nakkevõrke kasutavate laevade pardal peab olema asjakohane varustus merikilpkonnade ohutuks käsitsemiseks, võrgust vabastamiseks ja vettelaskmiseks, et tagada merikilpkonnade käsitsemine ja nende vabastamine viisil, mis aitab neil kõige suurema tõenäosusega ellu jääda. Artikkel 16h Munkhüljeste (Monachus monachus) juhupüük 1. Kalalaevade kaptenid ei tohi võtta pardale, ümber laadida või lossida munkhülgeid, välja arvatud juhul, kui see on vajalik nende päästmiseks ja konkreetse vigastatud isendi paranemisele kaasa aitamiseks, tingimusel, et asjaomaseid pädevaid siseriiklikke asutusi on enne asjaomase laeva sadamasse naasmist nõuetekohaselt ja ametlikult teavitatud. 2. Kalalaevade kaptenid, kelle Püügivahenditesse on juhuslikult sattunud munkhüljeste isendeid, peavad need isendid vabastatakse vigastusi tekitamata viivitamata vabastama ja elusalt . Munkhüljeste surnukehad tuleb lossida ning need konfiskeeritakse ja hävitatakse siseriiklike asutuste poolt. Kui munkhüljes on juba surnud, lossitakse tema surnukeha ja sellest teavitatakse siseriiklikke asutusi hiljemalt sadamasse saabumisel. [ME 15] Artikkel 16i Vaalaliste juhupüük Kalalaevade kaptenid peavad Juhuslikult kalapüügivahenditesse sattunud vaalalised viivitamata merre tagasi laskma vaalaliste isendeid käsitsetakse ettevaatlikult ja vabastatakse vigastusi tekitamata ja elusalt niivõrd, kui see on võimalik . [ME 16] Artikkel 16j Kaitsealused haid ja raid 1. Vahemere erikaitsealasid ja bioloogilist mitmekesisust käsitleva protokolli (*****) II lisas loetletud hai- ja railiikide esindajaid ei tohi pardal hoida, ümber laadida, lossida, üle anda, säilitada, müüa, esitleda ega müügiks pakkuda. 2. Kalalaevad, mille püügivahenditesse on juhuslikult sattunud Vahemere erikaitsealasid ja bioloogilist mitmekesisust käsitleva protokolli II lisas loetletud hai- ja railiikide esindajaid, peavad need vigastamatu ja elusana viivitamata vabaks laskma , kui nad on elus . [ME 17] Artikkel 16k Haide identifitseerimine Haide pea maharaiumine ja nende nülgimine pardal ning enne lossimist on keelatud. Maharaiutud peadega nülitud haide turustamine pärast lossimist toimuval esmamüügil on keelatud. VI peatükk Aadria meres väikeste pelaagiliste liikide püügi suhtes kohaldatavad meetmed Artikkel 16l Püügivõimsuse haldamine 1. Käesoleva artikli kohaldamisel on väikeste pelaagiliste liikide varude püügivõimsuse sihttaseme kehtestamisel lähtutud asjaomaste liikmesriikide esitatud laevade loetelust, mis on edastatud GFCMi sekretariaadile vastavalt soovituse GFCM/37/2013/1 punktile 22. Kõnealused loetelud sisaldavad kõiki traalnootade, seinnootade või muud liiki kokkuveotrossideta haarnootadega varustatud kalalaevu, millel on väikeste pelaagiliste liikide püüdmise luba ning mis on registreeritud I lisas osutatud geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18 asuvates sadamates, või mida käitatakse geograafilises alapiirkonnas 17 ja/või geograafilises alapiirkonnas 18, ehkki nad olid 31. oktoobril 2013 registreeritud mõnes muus geograafilises alapiirkonnas asuvas sadamas. 2. Traalnootade ja seinnootadega varustatud laevad liigitatakse olenemata asjaomase laeva kogupikkusest väikeste pelaagiliste liikide aktiivse püügiga tegelevate laevade hulka, kui sardiin ja/anšoovis moodustavad iga konkreetse püügireisi puhul vähemalt 50 % saagi eluskaalust. [ME 18] 3. Liikmesriigid tagavad, et geograafilises alapiirkonnas 17 väikeste pelaagiliste liikide aktiivse püügiga tegelevate ning traalnootade või seinnootadega varustatud kalalaevade üldine püügivõimsus (väljendatuna brutotonnaažis (GT) ja/või brutoregistertonnaažis (GRT) ning siseriikliku ja ELi laevastikuregistri kohases mootori võimsuse (kW) näitajas) ei ületa ühelgi ajahetkel väikeste pelaagiliste liikide püügivõimsuse sihttaset, millele on osutatud lõikes 1. 4. Liikmesriigid tagavad, et väikeste pelaagiliste liikide püügiga tegelevad traalnootade ja seinnootadega varustatud kalalaevad, millele on osutatud lõikes 2, ei püüa kala rohkem kui 20 päeva kuus või 180 päeva aastas , kui nendel päevadel on registreeritud väljapüüki . [ME 19] 5. Sellistel laevadel, mis on püügireisil geograafilises alapiirkonnas 17 ja/või geograafilises alapiirkonnas 18, kuid mis ei ole kantud lõikes 1 osutatud püügiloaga laevade loetellu, on keelatud püüda, või erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1, hoida pardal või lossida anšoovise- ja/või sardiinikogust, mis moodustab rohkem kui 20 % kogupüügist. 6. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõikidest lõikes 1 osutatud volitatud laevade loetelus tehtud täiendustest, kustutamistest ja/või muudatustest kohe pärast nende tegemist. Need muudatused ei mõjuta lõikes 1 osutatud püügivõimsuse sihttaset. Komisjon edastab kõnealuse teabe GFCMi täitevsekretärile. (*) Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ, 21. mai 1992, looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7)." (**) Nõukogu määrus (EÜ) nr 1224/2009, 20. november 2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1)." (**) Nõukogu määrus (EÜ) nr 1224/2009, 20. november 2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1)." (***) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/147/EÜ, 30. november 2009, loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 147, 01.07.2013, lk 1)." (****) Nõukogu määrus (EÜ) nr 1185/2003, 26. juuni 2003, haiuimede eemaldamise kohta laevade pardal (ELT L 167, 4.7.2003, lk 1)." (*****) Nõukogu otsus 1999/800/EÜ, 22. oktoober 1999, Vahemere erikaitsealasid ja bioloogilist mitmekesisust käsitleva protokolli sõlmimise ja kõnealuse protokolli lisade heakskiitmise kohta (Barcelona konventsioon) (EÜT L 322, 14.12.1999, lk 1).”"