Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188 Otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette liidu toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses.

Ühisettevõtte pädevus (määrus (EÜ) nr 521/2008, mida on muudetud määrusega (EL) nr 1183/2011) Eesmärgid Ühisettevõte aitab rakendada seitsmendat raamprogrammi ning eelkõige eriprogrammi „Koostöö” teemavaldkondi „Energeetika”, „Nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad”, „Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)” ning „Transport (sealhulgas lennundus)”. Eelkõige on ühisettevõttel järgmised eesmärgid: a) saavutada Euroopale ülemaailmne liidripositsioon kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate valdkonnas ning saavutada turul kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate läbimurre, mis võimaldaks turumehhanismide abil rakendada olulist potentsiaali üldsuse huvides; b) toetada liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikides (edaspidi „assotsieerunud riigid”) teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust (TTA) kooskõlastatud lähenemisviisi kaudu, et ületada turutõrked ning keskenduda turukõlblike rakenduste väljatöötamisele, soodustades seeläbi täiendavaid tööstuslikke jõupingutusi kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate kiireks kasutuselevõtuks; c) toetada TTA rakendamist, kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse prioriteete, eelkõige toetuste andmisega projektikonkursside alusel; d) julgustada suuremaid riiklikke ja erainvesteeringuid kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogia valdkonna teadustegevusse liikmesriikides ja assotsieerunud riikides. Ülesanded a) Tagada kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse loomine ja tõhus juhtimine; b) saavutada teadustöö kriitiline mass, et pakkuda tööstusele ning avaliku ja erasektori investoritele, otsustajatele ja teistele sidusrühmadele kindlustunnet pikaajalises programmis osalemiseks; c) võimendada uusi TTAsse tehtavaid investeeringuid tööstusharude, riikide ja piirkondade tasandil; d) integreerida TTA ning keskenduda pikaajaliste säästvuse ja tööstuse konkurentsivõime eesmärkide saavutamisele kulude, jõudluse ja kestvuse vallas ning ületada kriitilised tehnoloogilised kitsaskohad; e) ergutada innovatsiooni ning uute väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (edaspidi „VKE”) hõlmavate väärtusahelate teket; f) soodustada tööstuse, ülikoolide ning uurimiskeskuste suhtlust, sealhulgas alusuuringute valdkonnas; g) edendada ühisettevõtte tegevuses VKEde osalemist kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega; h) edendada kõikide liikmesriikide ja assotsieerunud riikide institutsioonide osalemist; i) teha laiapõhjalisi sotsiaalseid, tehnilisi ja majanduslikke uuringuid tehnoloogia arengu ning mittetehnoloogiliste turuletuleku tõkete hindamiseks ja jälgimiseks; j) teha teadusuuringuid, mis aitavad välja töötada uusi ning läbi vaadata olemasolevaid eeskirju ja standardeid, et kaotada kunstlikud turuletuleku tõkked ning toetada vahetatavust, koostalitlusvõimet, piiriülest vesinikukaubandust ja eksporditurge, tagades samas ohutusnõuded ning mitte pärssides innovatsiooni; k) korraldada teavitamis- ja levitamistegevusi ning anda usaldusväärset teavet, et suurendada üldsuse teadlikkust ja vastuvõtlikkust seoses vesiniku ohutuse, uute tehnoloogiate keskkonnaeeliste, varustuskindluse, energiakulude ning tööhõivega; l) töötada välja ja rakendada mitmeaastane rakenduskava; m) kindlustada liidupoolne rahastamine ning kaasata TTAks vajalikud erasektori vahendid ja muud avaliku sektori vahendid; n) tagada TTA ladus toimimine ja vahendite nõuetekohane finantsjuhtimine; o) avaldada ja levitada projekte käsitlevat teavet, kaasa arvatud osalejate nimed, TTA tulemused ja FCH ühisettevõtte rahalise toetuse summa; p) teavitada FCH ühisettevõttega toetuslepingu sõlminud juriidilisi isikuid Euroopa Investeerimispanga võimalikest laenuvõimalustest, eelkõige seitsmenda raamprogrammiga loodud riskijagamisrahastust; q) tagada läbipaistvuse kõrge taseme ja võrdsete juurdepääsutingimuste abil aus konkurents kõikidele FCH ühisettevõtte teadusuuringutes ja tutvustamistegevuses osaleda soovijatele (eelkõige VKEd), olenemata sellest, kas nad on teadusrühmituse või tööstusrühmituse liikmed või mitte; r) jälgida valdkonnas toimuvaid rahvusvahelisi arenguid ning osaleda vajaduse korral rahvusvahelises koostöös; s) arendada tihedat koostööd ja tagada koordineerimine teadusuuringute raamprogrammi tasandi ning teiste Euroopa, riikide ja riikidevaheliste tegevustega, organite ja sidusrühmadega; t) jälgida FCH ühisettevõtte eesmärkide täitmisel tehtavaid edusamme; u) tegeleda muude tegevustega, mis on vajalikud tema eesmärkide saavutamiseks.

Juhtimine Ühisettevõtte organid on: a) juhatus; b) tegevdirektor; c) teaduskomitee. Juhatus Juhatus on ühisettevõtte põhiline otsustav organ. Tegevdirektor Direktor on ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht ning selle seaduslik esindaja. Tegevdirektor annab aru juhatusele. Teaduskomitee Teaduskomitee koosneb maksimaalselt üheksast liikmest, kes esindavad tasakaalustatult teaduse, tööstuse ja reguleerivate asutuste maailmatasemel eksperte. Teaduskomiteel on järgmised ülesanded: a) nõustada iga-aastaste ja mitmeaastaste rakenduskavade ettepanekute teaduslike prioriteetide osas; b) nõustada iga-aastases tegevusaruandes kirjeldatud teaduslike saavutuste osas; c) nõustada vastastikuse eksperdihindamise komisjonide koosseisu osas. Ühisettevõtte nõuandvad välisorganid on: — FCH ühisettevõttes osalevate riikide esindajate rühm ja sidusrühmade üldkogu. FCH ühisettevõttes osalevate riikide esindajate rühm Rühma kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja assotsieerunud riigist. Rühma tähtsamad ülesanded on avaldada arvamust ühisettevõtte programmi elluviimisel tehtud edusammude kohta, jälgida eesmärkidest kinnipidamist ja koordineerida tööd liikmesriikide programmidega, vältimaks nende kattumist. Sidusrühmade üldkogu Sidusrühmade üldkogul on tähtis roll ühisettevõtte tegevust tutvustava teabe levitamisel. Üldkogu on avatud kõikidele avaliku ja erasektori sidusrühmadele ning liikmesriikide, assotsieerunud riikide ja kolmandate riikide rahvusvahelistele huvirühmadele. Üldkogu kutsutakse kokku üks kord aastas. Sidusrühmade üldkogu teavitatakse ühisettevõtte tegevusest ja üldkogul palutakse esitada oma märkused. Ühisettevõtte sise- ja välisaudiitor ning eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon Siseaudit — Ühisettevõtte auditijuht (st siseauditi üksus); — Komisjoni siseauditi talitus. Välisaudit Kontrollikoda. Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2011. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid Eelarve 117,2 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid, millest 113,1 miljonit eurot on rahastatud põhitegevusele eraldatud ELi eelarvetoetusena (kavandatud on samas mahus erasektori liikmete mitterahalist toetust) ja 4 miljonit eurot jooksvateks kuludeks. Personali suurus 31. detsembril 2011 18 ajutise teenistuja ametikohta ametikohtade loetelus (kõik täidetud) 2 lepingulist ametikohta ametikohtade loetelus (kõik täidetud) Jaotus vastavalt tööülesannetele: Põhitegevus: 6 Haldusülesanded: 7 — Mitmesugused ülesanded: 7

2011. aasta peamised saavutused — Mitmeaastase rakenduskava ülevaatamine, mille juhatus 22. novembril 2011 vastu võttis; — tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse prioriteetide ning 2011. aasta projektikonkursi teemade (36) ettevalmistamine, projektikonkursi ühisettevõttepoolse rahastamise kavandatud mahuks on 109 miljonit eurot; — tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse prioriteetide ning 2012. aasta projektikonkursi teemade (31) ettevalmistamine, projektikonkursi ühisettevõttepoolse rahastamise kavandatud mahuks on 77,5 miljonit eurot; — 2011. aasta projektikonkursi väljakuulutamine mais, taotluste esitamise tähtajaga oktoobris 2011; — 2011. aasta projektikonkursi taotluste hindamine septembris 2011, läbirääkimistele kutsutavate projektide nimekirja ettevalmistamine, nimekiri (30 projekti) esitati juhatusele heakskiitmiseks 2011. aasta novembris, läbirääkimisi alustati 28. novembril 2011; — läbirääkimised 2010. aasta projektikonkursi valitud projektide üle pärast juhatusepoolset korrektsioonifaktori heakskiitmist ja vastavate toetuslepingute sõlmimine (26); — rahvusvahelise koostöö arendamine tähtsamate partneritega (Ameerika Ühendriigid, Jaapan ja Korea); üks teema 2012. aasta projektikonkursil, mille puhul on täiendava kriteeriumina nõutud side mõne DoE (USA) rahastatud projektiga; — teabevahetus liikmesriikide ja assotsieerunud riikidega (infotunnid); — koostöö Euroopa piirkondadega (HyER partnerluse kaudu); — koostöö Teadusuuringute Ühiskeskusega projektide ja programmide tasandil. Tegevuse kooskõlastamise ühise töökava kaudu, mis keskendub mõõtmisele, tehnoloogiate kaardistamisele ja strateegilisele nõustamisele. Pea 400 osalejaga sidusrühmade üldkogu koos esimese programmi läbivaatamise päeva ning muu kommunikatsioonitegevusega toimus 22.–23. novembril 2011 ning keskendus kütuseelementide ja vesinikutehnoloogiate kommertsialiseerimisele eelkõige transpordisektoris. Muud peamised saavutused — Uutesse ruumidesse kolimine (koos veel nelja ühisettevõttega 2012. aasta jaanuari keskel) — FCH ühisettevõtte esimene vahehindamine — Peaarvepidaja kinnitas 21. novembril 2011 arvestussüsteemi — Võeti vastu FCH ühisettevõtte asutamismäärust muutev nõukogu määrus (EL) nr 1183/2011 — Saadi esimesed väljamaksetaotlused ning asuti neid töötlema — Alustati esimesi järelauditeid