Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV surveseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (Uuesti sõnastatud) /* COM/2013/0471 final - 2013/0221 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Ettepaneku üldine taust, põhjused ja eesmärgid Käesoleva ettepaneku eesmärk on viia direktiiv 97/23/EÜ (mis käsitleb surveseadmeid) vastavusse 2008. aastal vastu võetud kaupade paketi ja eelkõige otsusega nr 768/2008/EÜ (toodete turustamise ühise raamistiku kohta). Ettepaneku eesmärk on viia direktiiv 97/23/EÜ kooskõlla ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1272/2008 (mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist)[1]. a) Vastavusse viimine otsusega nr 768/2008/EÜ: Toodete vaba liikumist tagavad liidu (EL) ühtlustamisaktid on oluliselt kaasa aidanud ühtse turu väljakujundamisele ja toimimisele. Nendes on sätestatud kaitse kõrge tase ning vahendid, millega ettevõtjatel on võimalik vastavust tõendada. See tagab toodete vaba liikumise, luues nende vastu usalduse. Direktiiv 97/23/EÜ on üks liidu (EL) ühtlustamisaktidest, millega tagatakse surveseadmete vaba liikumine. Selles on sätestatud peamised ohutusnõuded, millele surveseadmed ja nende koostisosad peavad vastama, et neid võiks ELi turul kättesaadavaks teha. Tootjad peavad tõendama, et surveseadmed on kavandatud ja valmistatud kooskõlas oluliste ohutusnõuetega, ning kinnitama neile CE-märgise. Liidu ühtlustamisaktide rakendamisega seotud kogemused on näidanud, et õigusaktide valdkondadeülesel rakendamisel ja jõustamisel on teatavad puudused ja vastuolud, mille tagajärjel on: – turul nõuetele mittevastavaid või ohtlikke kaupu ning seetõttu võib täheldada teatavat umbusku CE-märgistuse suhtes; – õigusaktide nõudeid järgivad ettevõtjad ebasoodsamas konkurentsiolukorras, kui eeskirjade eirajad; – kohtlemine mittevastavate toodete puhul ebavõrdne ning moonutatakse konkurentsi ettevõtjate vahel, sest täitemenetlused on erinevad; – riigi ametiasutuste tavad vastavushindamisasutuste määramisel erinevad; – probleeme teatavate teavitatud asutuste töö kvaliteediga. Lisaks on õiguskeskkond muutunud üha keerulisemaks, sest sageli kohaldatakse sama toote suhtes mitut õigusakti. Vastuolud sellistes õigusaktides muudavad nende nõuetekohase tõlgendamise ja kohaldamise ettevõtjate ja ametiasutuste jaoks keeruliseks. Et kõrvaldada liidu ühtlustamisõigusaktides sellised, mitme majandusharu puhul täheldatud horisontaalsed puudused, võeti 2008. aastal kaupade paketi raames vastu uus õigusraamistik. Selle eesmärk oli tugevdada ja täiendada kehtivaid eeskirju ja parandada nende rakendamise ja jõustamise praktilisi aspekte. Uus õigusraamistik koosneb kahest üksteist täiendavast õigusaktist: määrus (EÜ) nr 765/2008 akrediteerimise ja turujärelevalve kohta ning otsus nr 768/2008/EÜ toodete turustamise ühise raamistiku kohta (edaspidi „uue õigusraamistiku otsus”). Uue õigusraamistiku määrusega kehtestati akrediteerimise eeskirjad (vastavushindamisasutuste pädevuse hindamise vahend) ning turujärelevalve korraldamise ja tulemuslikkuse ning kolmandatest riikidest pärit toodete kontrollimise nõuded. Alates 1. jaanuarist 2010 kohaldatakse neid eeskirju vahetult kõigis liikmesriikides. Uue õigusraamistiku otsuses on sätestatud tooteid käsitlevate ELi ühtlustamisaktide ühine raamistik. Raamistik sisaldab sätteid, mida tooteid käsitlevates ELi õigusaktides ühiselt kasutatakse (nt mõisted, ettevõtjate kohustused, teavitatud asutused, kaitsemehhanismid jne). Kõnealuseid ühiseid sätteid on tugevdatud, et tagada direktiivide tõhusam rakendamine ja jõustamine. On lisatud ka uusi sätteid (nt importijate kohustused), mis on olulise tähtsusega, et parandada turul olevate toodete ohutust. Uue õigusraamistiku otsuse ja määruse sätted täiendavad üksteist ning on omavahel tihedalt seotud. Uue õigusraamistiku otsuses on sätestatud ettevõtjate ja teavitatud asutuste kohustused, mis võimaldavad turujärelevalveasutustel ja teavitatud asutuste eest vastutavatel ametiasutustel täita nõuetekohaselt ülesandeid, mis on neile pandud uue õigusraamistiku määrusega, ning tagada tooteid käsitlevate ELi õigusaktide tõhus ja järjekindel jõustamine. Erinevalt uue õigusraamistiku määrusest ei ole uue õigusraamistiku otsuse sätted vahetult kohaldatavad. Selleks et tagada, et kõik liidu ühtlustamisaktidega hõlmatud majandussektorid saaksid kasu uue õigusraamistiku parandustest, peab uue õigusraamistiku otsuse sätted integreerima kehtivatesse tooteid käsitlevatesse õigusaktidesse. Komisjon on juba esitanud ettepaneku 21. novembril 2011 vastu võetud uue õigusraamistiku rakenduspaketi[2] raames üheksa muu direktiivi ühtlustamiseks uue õigusraamistiku otsusega. Tööstustoodete valdkonnas Liidu ühtlustamisõigusaktide järjepidevuse tagamiseks tuleb direktiiv 97/23/EÜ uue õigusraamistiku otsusega kooskõlla viia. Ettepanekus võetakse arvesse ka komisjoni 13. veebruari 2013. aasta ettepanekut toodete turujärelevalvet käsitleva määruse kohta[3]. b) Vastavusse viimine määrusega (EÜ) nr 1272/2008: Määrusega (EÜ) nr 1272/2008 (edaspidi „CLP-määrus”) rakendatakse liidus globaalset harmoneeritud kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise süsteemi, mis on rahvusvahelisel tasandil ÜRO struktuuride raames heaks kiidetud. Direktiivi 97/23/EÜ artiklis 9 on sätestatud surveseadmete liigitus kategooriatesse surve ohtlikkuse astme alusel tõusvas järjestuses. Kuigi direktiivi kohane surveseadmete liigitus põhineb peamiselt energeetilisel kogusisaldusel (surveseadme surve ja maht), mõjutab seda ka seadmes sisalduva fluidumi liigitus (ohtlik või mitte). Surveseadmete liigitamine kategooriatesse on otseselt seotud vastavushindamismenetlusega, mida kohaldatakse selleks, et kontrollida surveseadme vastavust direktiivi 97/23/EÜ põhinõuetele. Kohaldatav vastavushindamismenetlus määratakse kindlaks vastavalt artiklis 9 määratletud kategooria alusel, kuhu seade liigitatakse. Surveseadmete liigituse vastavushindamise eesmärgil toimuva surveseadmetes sisalduvate fluidumite liigitamise aluseks on nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiiv 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta[4]. Vastavalt direktiivi 97/23/EÜ artiklile 9 jagatakse fluidumid kahte gruppi. 1. grupp hõlmab järgmisi ohtlikke fluidumeid,[5] mis on liigitatud vastavalt nende olemuslike omaduste ja direktiivis 67/548/EMÜ esitatud ohuastmele ja ohtude erilaadile: plahvatusohtlikud, eriti tuleohtlikud, kergestisüttivad, tuleohtlikud, väga mürgised, mürgised ja oksüdeerivad fluidumid. 2. grupp hõlmab kõiki muid fluidumeid, millele direktiivis 97/23/EÜ ei osutata kui „ohtlikele”. Võtmaks arvesse ohtlike fluidumitega kaasnevaid survega seotud ohte, on direktiivi 97/23/EÜ vastavushindamisnõuded 1. rühma fluidumeid sisaldavate surveseadmete puhul rangemad, kui 2. rühma fluidumeid sisaldavate surveseadmete puhul. Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008 tunnistatakse direktiiv 67/548/EMÜ kehtetuks 1. juunil 2015 ning asendatakse käesoleva määrusega. Kõnealuse määrusega kehtestatakse uued ohuklassid ja -kategooriad, mis vastavad ainult osaliselt kehtivate õigusaktide sätetele. Direktiivi 97/23/EÜ kohased fluidumi liigituspõhimõtted tuleb seetõttu viia 1. juuniks 2015 vastavusse määruse (EÜ) nr 1272/2008 liigituspõhimõtetega, jättes samas muutmata kõnealuses direktiivis sätestatud kaitsetaseme. Direktiivi 97/23/EÜ CLP-määrusega vastavusse viimine nõuab seepärast määrusega uute liigituste kehtestamise tõttu „ohtlike fluidumite” mõiste uuesti määratlemist. Vajadus viia direktiivi 97/23/EÜ fluidumi liigituspõhimõtted CLP-määrusega vastavusse on seetõttu CLP-määruse liidus rakendamise otsene tagajärg, mis nõuab kõigi järgmiste tasandite õigusaktide CLP-määrusega vastavusseviimist hiljemalt direktiivi 67/548/EMÜ kehtetuks tunnistamise kuupäevaks (1. juuni 2015). Kuigi CLP-määruse ja direktiivi 67/548/EMÜ kaks liigitussüsteemi on sarnased, ei kattu nad täielikult. Mõningaid aineid liigitatakse CLP-määruses võrreldes direktiiviga 67/548/EMÜ erinevalt muudatuste tõttu liigituspõhimõtetes või piirväärtustes. Muudatusega surveseadmes sisalduva fluidumi (aine või valmistis) liigituses võib seetõttu kaasneda muudatus surveseadme enda liigituses (surveseadme kategoorias). Direktiivis 97/23/EÜ sätestatakse neli surveseadmete kategooriat ohtlikkuse astme alusel laskuvas järjestuses. Direktiiviga kehtestatakse iga surveseadme kategooria suhtes kohaldatavad vastavushindamismenetlused. Surveseadme suhtes kohaldatakse vastavushindamismenetlust, mille tootja võib valida vastava kategooria surveseadmete jaoks ette nähtud menetluste seast. Tootja võib ühtlasi otsustada kohaldada kõrgema kategooria suhtes kohaldatavat menetlust, kui see on olemas. Direktiivi 97/23/EÜ raames toimuva kategooria muutus mõjutab ainult vastavushindamismenetlust ning mitte surveseadme kujundust ega tootmist. Kui surveseade liigitatakse selles sisalduva fluidumi tõttu kõrgemasse kategooriasse, võib selle tulemuseks olla rangem ja kulukam vastavushindamismenetlus. Kuna surveseadmete liigitamist käsitlevat kehtivat sätet,[6] mille aluseks on ka nendes sisalduva fluidumi omadused, peetakse piisavaks, tuleks direktiiv 97/23/EÜ viia vastavusse CLP-määrusega, säilitades samal ajal direktiivi praeguse kohaldamisala, mis käsitleb fluidumitega seotud ohte. Fluidumite uus liigitus peaks seetõttu vastama võimalikult täpselt direktiivil 67/548/EMÜ põhinevale kehtivale liigitusele. Kavandatav vastavusseviimine on seetõttu tehniline vastavusseviimine, mille eesmärk on minimeerida CLP-määrusega kasutusele võetud fluidumite liigitussüsteemi tehtavate muudatuste mõju surveseadmete liigitusele. Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Käesolev algatus on kooskõlas ühtse turu aktiga,[7] milles tõsteti esile vajadust taastada tarbijate usaldus turul olevate toodete kvaliteedi suhtes ning rõhutati turujärelevalve tõhustamise tähtsust. Lisaks toetab see komisjoni põhimõtteid seoses parema õigusloome ja õiguskeskkonna lihtsustamisega. 2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE Konsulteerimine huvitatud isikutega a) Direktiivi 97/23/EÜ uue õigusraamistiku otsusega vastavusse viimist on arutatud riikide ekspertidega, kes vastutavad nimetatud direktiivi rakendamise eest, vastavushindamisasutuste foorumil, turujärelevalve halduskoostöörühmaga ning kahepoolsetel kohtumistel tööstusühendustega. 2010. aastal korraldati juunist kuni oktoobrini kestnud avalik arutelu, mis hõlmas kõiki kõnealuse algatusega seotud majandussektoreid. Arutelu hõlmas nelja küsimustikku, mis olid suunatud vastavalt ettevõtjatele, ametiasutustele, vastavushindamisasutustele ja tarbijatele ning komisjoni talitused said 300 vastust. Tulemused on avaldatud aadressil: http://EÜ.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/internal-market-for-products/new-legislative-framework/index_en.htm Lisaks üldistele aruteludele konsulteeriti ka VKEdega. Euroopa Ettevõtlusvõrgustiku (Enterprise Europe Network) kaudu küsitleti 2010. aasta mais ja juunis 603 VKEd. Tulemused on kättesaadavad aadressil: http://EÜ.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/files/new-legislative-framework/smes_statistics_en.pdf Konsultatsioonide käigus selgus, et algatusel on laiaulatuslik toetus. Ollakse üksmeelel, et turujärelevalvet ning vastavushindamisasutuste hindamis- ja järelevalvesüsteemi on vaja parandada. Ametiasutused toetavad algatust täielikult, sest see võimaldab tugevdada olemasolevat süsteemi ja parandada koostööd ELi tasandil. Tootmisharu loodab, et tõhusamad õigusaktidele mittevastavate toodete vastu suunatud meetmed tagavad võrdsemad tingimused ning õigusaktide vastavusse viimisega kaasneb lihtsustav mõju. Väljendati muret seoses teatavate kohustustega, mis on aga vajalikud turujärelevalve tõhustamiseks. Kõnealuste meetmetega ei kaasne tootmisharu jaoks märkimisväärseid kulusid, ning turujärelevalve paranemisega kaasnev tulu peaks olema kuludest oluliselt suurem. b) Direktiivi 97/23/EÜ CLP-määrusega vastavusse viimist on arutatud riikide ekspertidega, kes vastutavad nimetatud direktiivi rakendamise eest, vastavushindamisasutuste foorumil, halduskoostöörühmaga ning kahepoolsetel kohtumistel tööstusühendustega. 2012. aastal teostati direktiivi 97/23/EÜ CLP-määrusega vastavusse viimist käsitlev mõjuhindamine. Selle raames korraldati peamiste sidusrühmade hulgas uuring. Komisjon korraldas 7. novembril 2012 õpikoja, et koguda täiendavat teavet ning võimaldada sidusrühmadel omavahel otse suhelda. Õpikojas osalesid ametiasutuste, tarbijate ja tootjate ühenduste, vastavushindamisasutuste ja standardijate esindajad ning CLP-määruse eksperdid. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine – Mõjuhindamine a) Uue õigusraamistiku otsuse vastavusseviimist käsitlev mõjuhindamine Lisaks uue õigusraamistiku üldisele mõjuhindamisele teostati 2011. aasta novembris vastu võetud uue õigusraamistiku rakenduspaketi mõjuhindamine. Kõnealune mõjuhindamine hõlmas ka direktiivi 97/23/EÜ uue õigusraamistikuga vastavusse viimist ning see toetus suures osas uue õigusraamistiku kohta koostatud üldisel mõjuhindamisel. Lisaks praegust konteksti käsitlevate eksperdiarvamuste kogumisele ja analüüsimisele konsulteeriti veel valdkondlike ekspertide ja huvirühmadega ning tehnilise ühtlustamise, vastavushindamise, akrediteerimise ja turujärelevalve valdkonnaüleste ekspertidega. Lähtudes kogutud teabest koostas komisjon mõjuhinnangu, milles käsitleti ja võrreldi kolme valikut. 1. valik – praegune olukord ei muutu Selle valiku korral kehtivat direktiivi ei muudeta ning toetutakse ainult uue õigusraamistiku määrusest tulenevale olukorra teatavale paranemisele. 2. valik – uue õigusraamistiku otsusega vastavusseviimine toimub mittereguleerivate meetmete abil 2. valiku puhul kaalutakse võimalust soodustada vabatahtlikku vastavusseviimist uue õigusraamistiku otsuse sätetega, nt käsitledes seda juhendites kui parimat tava. 3. valik – uue õigusraamistiku otsusega vastavusseviimine toimub seadusandlike meetmete abil Selle valiku puhul integreeritakse uue õigusraamistiku otsuse sätted direktiivi 97/23/EÜ. Eelistati 3. valikut, sest – see parandab oma kohustusi täitvate äriühingute ja vastavushindamisasutuste konkurentsivõimet; – see parandab siseturu toimimist, tagades võrdse kohtlemise kõikidele ettevõtjatele, eelkõige importijatele ja levitajatele, aga ka vastavushindamisasutustele; – see ei põhjusta märkimisväärseid kulusid ei ettevõtjatele ega ka vastavushindamisasutustele; see ei põhjusta lisakulu (või on kulu väga väike) juba vastutustundlikult tegutsevatele ettevõtjatele; – see on tõhusam kui 2. valik; kuna 2. valiku jõustamine on puudulik, on küsitav, kas selle valiku puhul tuleks positiivne mõju piisavalt esile; – 1. ja 2. valik ei vähenda õigusraamistiku vastuolusid ning seetõttu ei võimalda need reguleerivat keskkonda lihtsustada. Vastavalt eespool 3. valikus esitatule kaasneb direktiivi 97/23/EÜ uue õigusraamistikuga vastavusse viimisega direktiivi tõhusam rakendamine. Ettepanek sisaldab järgmisi meetmeid: · meetmed mittevastavuse probleemi lahendamiseks ettevõtjate kohustuste selgitamise ja jälgitavuse parandamise nõuete abil; · meetmed, mille eesmärk on tagada teatamisnõuete tõhustamise, läbivaadatud teavitusprotsessi, teavitavate asutuste jaoks tingimuste täpsustamise ja rangemate teavitamiskohustuste abil vastavushindamisasutuste töö kvaliteet; · meetmed, mille eesmärk on tagada direktiivide vaheline suurem sidusus, viies vastavusse ühiselt kasutatavad määratlused ja terminoloogia ning vastavushindamismenetlused. Kõnealuste meedete mõju tulemusena tugevneb tänu võrdsete tingimuste tagamisele Euroopa ettevõtjate konkurentsivõime. b) CLP-määruse vastavusseviimist käsitlev mõjuhindamine Direktiivi 97/23/EÜ CLP-määrusega vastavusse viimine on CLP-määruse liidus rakendamise otsene tagajärg. Ohtlike ainete ja segude liigitust reguleeritakse Euroopa tasandil CLP-määrusega, millega võetakse ELis üle rahvusvaheline globaalne harmoneeritud süsteem (GHS). Seetõttu on direktiivi 97/23/EÜ CLP-määrusega vastavusse viimise eesmärgiks õigusliku sidususe tagamine. Selliseks vastavusse viimiseks on vaja muuta ainult direktiivi 97/23/EÜ artikli 9 lõiget 2. CLP-määrusega vastavusse mitte viimise tulemusena tekiks alates 1. juunist 2015 direktiivi 67/548/EMÜ kehtetuks tunnistamise järel õiguskindlusetus, kuna alates kõnealusest kuupäevast puuduks õiguslik alus surveseadmete liigitusel, mis põhineb nendes sisalduval fluidumil. 2012. aasta novembris lõpule viidud direktiivi 97/23/EÜ hindamisuuringus järeldati, et direktiivi 97/23/EÜ täielikuks läbivaatamiseks tungiv vajadus puudub. Direktiivi on võimalik tõhusamalt rakendada, võttes selleks kasutusele uue õigusraamistiku sätted ning täiendavad meetmed nagu turujärelevalve parandamine. Enne direktiivi täieliku läbivaatamise ettevalmistamist tuleks teostada täiendavaid uuringuid, mille käigus analüüsitakse kohaldusalaga seotud küsimusi, oluliste ohutusnõuetega seotud tehnilisi sätteid jne. On teada, et direktiiviga ette nähtud surveseadmete praegune liigitusmehhanism, mis põhineb ka fluidumi liigitusel, on piisav Kavandatava vastavusse viimise valikud on saadud ühelt poolt direktiivis 97/23/EÜ sätestatud ohtlike ainete ja valmististe kehtivate ohuklasside tehnilise kaardistamise tulemusena, mille aluseks on direktiiv 67/548/EMÜ, ning teiselt poolt vastavalt CLP-määrusele ohtlikuks liigitatud ainete ja segude ohuklasside abil. Kõnealuse tehnilise kaardistamise tulemusena tehakse direktiivis 97/23/EÜ sätestatud surveseadmete kehtivasse liigitussüsteemi minimaalsed muudatused. Sarnaselt direktiivi 97/23/EÜ kehtivatele sätetele peaks ettepanek olema suunatud surveseadmetes sisalduvatest fluidumitest tulenevate füüsikaliste ja terviseohtude kõrvaldamisele niivõrd, kui see on vajalik surveseadmete liigitamiseks seoses nende vastavushindamisega. Enamiku surveseadmete puhul ei muudeta liigitust CLP-määrusega vastavusse viimisel. Direktiivi 67/548/EMÜ ja CLP-määruse vahelise parima seose saavutamiseks tuleks vähendada kõnealuse muutuse mõju miinimumini. Vastavusseviimise tehniliste üksikasjade ning direktiivi 97/23/EÜ artikli 9 lõike 2 muutmiseks tehtud valikutega võib kaasneda direktiivi 97/23/EÜ 1. gruppi kuuluvate ainete ja segude arvu suurenemine või vähenemine (tegemist on grupiga, mis nõuab vastavushindamismenetlusega seoses rangemaid tingimusi). Erinevate valikute mõju analüüsiti 2013. aasta veebruaris lõpule viidud mõjuhindamises, mis käsitles direktiivi 97/23/EÜ CLP-määrusega vastavusse viimist. Analüüsist selgub, et kuigi ohtude kindlaks määramisel kasutatud terminoloogiasse tehakse muudatusi, liigitub siiski ainult väike arv fluidume direktiivi 97/23/EÜ alusel erinevasse gruppi, mille tulemusena võib kaasneda surveseadme enda liigituse muutumine. Direktiivi 97/23/EÜ alusel toimuva fluidumite liigituse võimaliku muutusega ei kaasne alati ilmtingimata surveseadme enda liigituse muutus, kuna selline seadme liigitus sõltub mitte ainult fluidumi laadist, vaid ka selle energeetilisest kogusisaldusest (surveseadme surve ja mahu alusel). Füüsikaliste ohtude puhul on üleminek direktiivilt 67/548/EMÜ CLP-määrusele suhteliselt sujuv, kuna direktiivi ja CLP-määruse uue liigituse vaheline kattuvus on hea. Liigitus muutub ainult mõne aine puhul, kuna CLP-määrusega võetakse kasutusele uued süttivuse kriteeriumide piirväärtused. Terviseohtude puhul on üleminek direktiivilt 67/548/EMÜ CLP-määrusele keerukam, kuna mõnede kategooriate piirid ei ole alati vastavuses direktiivis 67/548/EMÜ sätestatud piiridega, kuna CLP-määruses kehtestatakse ka uusi ohuklasse ja -kategooriaid. Eelkõige on üksikasjalikumalt analüüsitud ägeda mürgisusega seotud ohuklasse ja -kategooriaid, et välja selgitada nende võimalik ohutusalane ja majanduslik mõju. Ägeda mürgisusega seotud ohuklassidega seoses võib analüüside tulemused kokku võtta järgmiselt: - direktiivi 97/23/EÜ alusel 1. grupi 1. ja 2. kategooria ägeda suukaudse mürgisuse ohuklassi liigitatud fluidumite lisamisega kaasneb fluidumite arvu vähenemine 1. grupis (ainete ja valmististe tähenduses). Kõnealust valikut toetab asjaolu, et ainete või segude suukaudset manustamist surveseadme vea tõttu ei saa välistada, kuid see oht on väga väike. Kõnealune valik ei põhjustaks seetõttu vastuvõetamatuid turvariske. 3. kategooria ägeda suukaudse mürgisuse lisamine aga tooks kaasa fluidumite arvu märkimisväärse kasvu 1. grupis, mille tulemusena võib tõusta seadme kategooria, millega võib kaasneda vastavushindamise kulu kasv, ilma et sellega tõuseks märkimisväärselt turvalisuse tase. - 1. ja 2. kategooria ägeda nahakaudse mürgisuse ohuklassi liigitatud fluidumite lisamisega kaasneb direktiivi 97/23/EÜ alusel fluidumite arvu piiratud vähenemine 1. grupis (ainete ja valmististe tähenduses). Kõnealust valikut toetab asjaolu, et ainete või segude nahakaudset manustamist surveseadme vea tõttu ei saa välistada, kuid see oht on üsna väike ning ei põhjustaks vastuvõetamatut turvariski. 3. kategooria ägeda nahakaudse mürgisuse lisamine aga tooks kaasa fluidumite arvu suhteliselt väikese kasvu 1. grupis, ilma et sellega tõuseks märkimisväärselt turvalisuse tase. - fluidumite lisamine, mis lisaks 1. ja 2. kategooriale liigitatakse ka ägeda mürgisuse (sissehingamisel) 3. kategooria ohuklassi, toob kaasa fluidumite arvu suurenemise direktiivi 97/23/EÜ 1. grupis (ainete ja valmististe tähenduses), mis on põhjendatud, arvestades ohtu, mis võib eksisteerida surveseadmetes sisalduvate fluidumite väikesemahuliste lekete korral. Kokkuvõtlikult ei toimu enamiku surveseadmetes kasutatavate fluidumite puhul CLP-määrusega vastavusseviimisel seadme liigituses muudatusi. Piiratud arvul rakendustes kasutatud piiratud arvul fluidumite puhul võib CLP-määrusega vastavusse viimisega kaasneda seadmete erinev liigitus ning see võib mõjutada vastavushindamismenetluse maksumust. Mõjuhindamisest järeldub, et kavandatud vastavusse viimise mõju oleks piiratud ning üldine majanduslik mõju oleks väike, arvestades et kavandatud vastavusse viimise valikud on suunatud parima võimaliku tulemuse saavutamiseks kehtiva (direktiivi 67/548/EMÜ alusel) ja tulevase (CLP-määruse alusel) liigituse vahel. Võttes arvesse aineid, mille liigitus muutuks ning tootjate osa, keda see mõjutaks, leiti mõjuhindamises, et direktiivi 97/23/EÜ CLP-määrusega vastavusse viimise üldmaksumus oleks ligikaudu 8,5 miljonit eurot aastas. Kõnealune kulu tuleneb muudatustest terviseohu klasside vastavusse viimisel. Praeguseid nõuetele vastavusega seotud kulusid vaadeldes ning mõjuhindamise alusel on direktiiviga 97/23/EÜ hõlmatud surveseadmete vastavushindamise keskmine kogukulu prognoositavalt 236,3 miljonit eurot aastas. Seetõttu on direktiivi 97/23/EÜ CLP-määrusega vastavusse viimisega kaasnev lisakulu võrreldes vastavushindamise kogukuludega madal. CLP-määruse rakendamine liidus on siiski kohustuslik ning neid kulusid ei ole võimalik vältida. Mõjuhinnang on avaldatud veebiaadressil: http://EÜ.europa.eu/enterprise/sEÜtors/pressure-and-gas/documents/ped/index_en.htm Ülaltoodu põhjal järeldas komisjon, et: a) Alternatiivne tegevuskava puudub, kuna järgmiste tasandite õigusaktid, mis kasutavad keemiliste ainete liigitust, tuleb CLP-määrusega vastavusse viia, kuna see on Euroopa Liidu algatus, millega võetakse ELis üle rahvusvaheline globaalne harmoneeritud süsteem (GHS). Direktiivi 97/23/EÜ artikli 9 punktis 2.1 (direktiiv 67/548/EMÜ) osutatud ainete ja valmististe liigitust käsitlev kehtiv õiguslik alus tunnistatakse alates 1. juunist 2015 kehtetuks. Selleks ajaks tuleks muuta direktiivi 97/23/EÜ ning surveseadmete liigituse puhul viidata CLP-määrusele selle kohaldusala raames. Kavandatav vastavusseviimine on seetõttu tehniline vastavusseviimine, mille eesmärk on minimeerida tehtavate muudatuste mõju surveseadmete liigitussüsteemile ning tagada õiguskindlus alates 1. juunist 2015. b) Mõjuhindamise käigus ei tuvastatud märkimisväärseid majanduslikke või tervisega seotud mõjusid. 3. Ettepaneku põhielemendid 3.1. Horisontaalsed mõisted Ettepanekuga kehtestatakse ühtsed mõisted, mida kasutatakse tavaliselt kõigis liidu ühtlustamisaktides, ning millele antakse seega asjaomastes õigusaktides järjepidev tähendus. 3.2. Ettevõtjate kohustused ja jälgitavusnõuded Ettepanekus täpsustatakse tootjate ja volitatud esindajate kohustusi ning kehtestatakse importijate ja levitajate kohustused. Importijad peavad kontrollima, kas tootja on korraldanud asjakohase vastavushindamismenetluse ja koostanud tehnilise dokumentatsiooni. Lisaks peavad importijad koos tootjaga tagama, et kõnealune tehniline dokumentatsioon tehakse ametiasutustele nende nõudmisel kättesaadavaks. Samuti peavad importijad kontrollima, kas surveseadmed on nõuetekohaselt märgistatud ja et nendega oleks kaasas juhised ja ohutusalane teave. Nad peavad säilitama vastavusdeklaratsiooni koopia ning märkima tootele oma nime ja aadressi. Juhul kui see ei ole võimalik, märgivad nad nime ja aadressi pakendile või tootega kaasas olevatele dokumentidele. Levitajad peavad kontrollima, et surveseadmetel oleks CE-märgis, tootja ja importija nimi, kui see on asjakohane, ning et sellega oleksid kaasas nõutavad dokumendid ja juhised. Importijad ja levitajad peavad tegema koostööd turujärelevalveasutustega ning võtma asjakohaseid meetmeid, kui nad on tarninud nõuetele mittevastavaid surveseadmeid. Kõikidele ettevõtjatele kehtestatakse jälgitavuse parandamisega seotud kohustused. Surveseadmetele tuleb märkida tootja nimi ja aadress ning number, mis võimaldab neid identifitseerida ja seada vastavusse tehnilise dokumentatsiooniga. Imporditud surveseadme korral peab sellele olema märgitud ka importija nimi ja aadress. Lisaks peab iga ettevõtja suutma nimetada ametiasutustele ettevõtja, kes on talle surveseadme tarninud, või ettevõtja, kellele tema on surveseadme tarninud. 3.3. Harmoneeritud standardid Vastavus harmoneeritud standarditele lubab eeldada vastavust olulistele nõuetele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1025/2012,[8] mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ, on sätestatud Euroopa standardimise horisontaalne õiguslik raamistik. Määrus sisaldab muu hulgas sätteid, milles käsitletakse komisjoni poolt Euroopa standardiorganitele esitatud standardimistaotlusi, vastuväidete esitamist harmoneeritud standardite kohta ning huvirühmade osalemist standardimisprotsessis. Sellest tulenevalt tunnistati määrusega kehtetuks direktiivi 97/23/EÜ artikkel 6, mis hõlmas samu aspekte. Sätteid, milles käsitletakse vastavuse eeldamist harmoneeritud standarditele, on muudetud, et täpsustada vastavuse eeldamise ulatust juhul, kui standard vastab olulistele nõuetele vaid osaliselt. 3.4. Vastavushindamine ja CE-märgis Direktiiviga 97/23/EÜ on kehtestatud asjakohased vastavushindamismenetlused, mida tootjad peavad kohaldama, et tõendada nende surveseadmete vastavust olulistele ohutusnõuetele. Ettepanekus on kõnealused menetlused viidud vastavusse uue õigusraamistiku otsuses sätestatud ajakohastatud versiooniga. CE-märgist käsitlevad põhimõtted on esitatud määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 30, kuid üksikasjalikud sätted CE-märgise kinnitamiseks surveseadmetele on lisatud käesolevasse ettepanekusse. 3.5. Vastavushindamisasutused Ettepanekuga täpsustatakse teavitamiskriteeriume, mis kehtivad vastavushindamisasutuste suhtes, nimelt teavitatud asutuste suhtes, kuid ka tunnustatud kolmanda poole organisatsioonide ja inspektsioonide suhtes. Selles selgitatakse, et tütarettevõtjad või alltöövõtjad peavad samuti vastama teavitamise nõuetele. Kehtestatakse erinõuded teavitavatele ametiasutustele ning muudetakse teavitatud asutustest ja kasutajainspektsioonidest teavitamise menetlust ning vaadatakse üle tunnustatud kolmandate poolte organisatsioonide nimetamine. Vastavushindamisasutuste pädevust tuleb tõendada akrediteerimistunnistusega. Kui vastavushindamisasutuste pädevuse hindamisel ei ole väljastatud akrediteerimistunnistust, tuleb teavitamisel lisada dokumendid, milles kirjeldatakse, kuidas kõnealuse asutuse pädevust hinnati. Liikmesriigid võivad esitada vastuväiteid teavitamise kohta. 3.6. Turujärelevalve ja kaitseklausliga seotud menetlus Komisjon võttis 13. veebruaril 2013 vastu määruse ettepaneku toodete turujärelevalve kohta, mille eesmärk on luua ühtne õigusakt, mis käsitleb turujärelevalvet toiduks mittekasutatavate toodete, tarbijatele ja muudele kasutajatele mõeldud toodete ning liidu ühtlustamialaste õigusaktidega hõlmatud või nendega mitte hõlmatud toodete valdkonnas. Ettepanekuga liidetakse direktiivis 2001/95/EÜ[9] (üldise tooteohutuse kohta) ja määruses (EÜ) nr 765/2008 sätestatud turujärelevalvet käsitlevad eeskirjad ning sektoripõhised ühtlustamise õigusaktid, et suurendada liidus turujärelevalvemeetmete tõhusust. Kavandatud meede hõlmab ka uue õigusraamistiku otsuses sisalduvaid turujärelevalvet käsitlevaid erisätteid ning kaitseklausleid. Seetõttu tuleks ühtlustamise õigusaktidest välja jätta turujärelevalve ja kaitseklauslitega seotud kehtivad ühtlustamisaktid. Käesoleva uue määruse üldine eesmärk on oluliselt lihtsustada liidu turujärelevalve raamistikku, et see toimiks paremini selle peamiste kasutajate − turujärelevalveasutuste ja ettevõtjate – jaoks. Selle tulemusena paraneks turujärelevalve eeskirjade rakendamine liikmesriikides, paraneks tarbijate ja teiste kasutajate kaitse, väheneks halduskoormus ning tõhustuks turujärelevalveasutuste vaheline teabevahetus ja tööjaotus. Sellega seoses aitab kavandatud määrus tõhusamalt rakendada direktiivi 97/23/EÜ, mis hõlmab tarbijatele ja muudele kasutajatele mõeldud tooteid, ning parandada siseturu konkurentsiraamistikku. Selle põhjal ei hõlma ettepanek turujärelevalvet ega kaitseklausleid käsitlevaid sätteid, kuid õigusselguse tagamiseks osutatakse toodete turujärelevalvet käsitlevale kavandatud määrusele. 3.7. Surveseadmete liigitus Ettepanekuga muudetakse direktiivi 97/23/EÜ artikli 9 lõiget 2, et viia seadmetes sisalduvaid fluidumeid käsitlevad kehtivad liigitused, mille aluseks on direktiivis 67/548/EMÜ sätestatud ohtlike ainete ja valmististe liigitus, surveseadmete vastavushindamisega seoses vastavusse CLP-määruses sätestatud ohtlike ainete ja segude liigitusega. 3.8. Komiteemenetlus ja delegeeritud õigusaktid Surveseadmete komitee tegevust käsitlevaid sätteid kohandati uute eeskirjadega, mis käsitlevad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 sätestatud delegeeritud õigusakte, ning uute sätetega, mis käsitlevad rakendusakte, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruses (EL) nr 182/2011,[10] millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes. 4. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Õiguslik alus Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 114. Subsidiaarsuse põhimõte Siseturuga seotud pädevus on jagatud liidu ja liikmesriikide vahel. Subsidiaarsuse põhimõte hõlmab eelkõige uusi lisatud sätteid, mille eesmärk on direktiivi 97/23/EÜ tulemuslikum jõustamine, eelkõige on need importijate ja levitajate kohustusi, jälgitavust, vastavushindamisasutuste hindamist ja nendest teavitamist ning muudetud turujärelevalve ja kaitsemenetlustest tulenevaid tugevdatud koostööga seotud kohustusi käsitlevad sätted. Õigusaktide jõustamise kogemused on näidanud, et riikide tasandil võetud meetmed on kaasa toonud erisuguse lähenemise ning ettevõtjate erineva kohtlemise Euroopa Liidus, mis kahjustab käesoleva direktiivi eesmärke. Kui probleemi lahendamiseks võetakse meetmeid riikide tasandil, tekib oht, et takistatakse kaupade vaba liikumist. Lisaks piirduvad riigi tasandil võetud meetmed vaid liikmesriigi territoriaalse pädevusega. Võttes arvesse kaubanduse rahvusvahelistumist, suureneb pidevalt piiriüleste juhtumite arv. ELi tasandil kooskõlastatud meetmed võimaldavad eesmärke paremini saavutada ning eelkõige muudavad turujärelevalve tõhusamaks. Seega on asjakohasem võtta meetmeid ELi tasandil. Direktiivis sisalduvaid vastuolusid saab lahendada vaid ELi tasandi seadusandja. Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe kavandatavad muudatused püstitatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Proportsionaalsus Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe kavandatud muudatused püstitatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Uued või muudetud kohustused ei põhjusta liigset koormust ega kulusid tööstusharule, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ega ametiasutustele. Negatiivse mõjuga muudatuste korral on valikute mõju analüüsimise teel pakutud probleemile kõige sobivam lahendus. Mitu muudatust lisavad kehtivasse direktiivi selgust, toomata kaasa uusi nõudeid, mis suurendaksid kulusid. Õigusloome tehnika valik Direktiivi 97/23/EÜ vastavusse viimine uue õigusraamistiku otsuse ja CLP-määrusega eeldab mitme sisulise muudatuse tegemist. Muudetud õigusakti loetavuse tagamiseks valiti uuesti sõnastamise tehnika, mis on kooskõlas 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilisema kasutamise kohta[11]. Direktiivis 97/23/EÜ tehtud muudatused käsitlevad järgmist: mõisteid, ettevõtjate kohustusi, vastavuseeldust harmoneeritud standarditele, vastavusdeklaratsiooni, CE-märgist, vastavushindamisasutusi, kaitseklausli ja vastavushindamisega seotud menetlusi ning fluidumite liigitust. Ettepanek ei muuda direktiivi 97/23/EÜ reguleerimisala ega olulisi ohutusnõudeid. 5. MÕJU EELARVELE Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet. 6. LISATEAVE Seniste õigusaktide kehtetuks tunnistamine Ettepaneku vastuvõtmisega tunnistatakse direktiiv 97/23/EÜ kehtetuks alates 1. juunist 2015. Selleks, et tagada direktiivi 97/23/EÜ samaaegne ja sidus vastavusse viimine otsusega 768/2008/EÜ ja määrusega (EÜ) nr 1272/2008, on ettepanekus sätestatud, et uut direktiivi hakatakse kohaldama alates 1. juunist 2015. Euroopa Majanduspiirkond Ettepanekus käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonda ning seepärast kohaldatakse ettepanekut Euroopa Majanduspiirkonnas. ê 97/23/EÜ (kohandatud) 2013/0221 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV surveseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (Uuesti sõnastatud) (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ö Liidu Õ Ühenduse asutamis Ö toimimise Õ lepingut, eelkõige selle artiklit 100a 114 , võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekuid, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[12] toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: ò uus (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. mai 1997. aasta direktiivi 97/23/EÜ surveseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta[13] on mitu korda oluliselt muudetud. Kuna sellesse tuleb teha uusi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada. (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruses (EÜ) nr 765/2008 (millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93)[14] on sätestatud eeskirjad vastavushindamisasutuste akrediteerimise kohta ning ette nähtud toodete turujärelevalve ja kolmandatest riikidest pärit toodete kontrollimise raamistik ning CE-vastavusmärgise üldpõhimõtted. (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsuses nr 768/2008/EÜ (toodete turustamise ühise raamistiku kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 93/465/EMÜ)[15] on sätestatud üldpõhimõtete ja erisätete ühine raamistik, mis on ette nähtud kohaldamiseks kõigi tooteturustuse tingimusi ühtlustavate õigusaktide suhtes, et tagada nimetatud õigusaktide läbivaatamiseks või uuestisõnastamiseks ühtne alus. Seega tuleks direktiivi 97/23/EÜ vastavalt kõnealusele otsusele muuta. ê 97/23/EÜ põhjendus 1 (kohandatud) ning arvestades, et: siseturg on sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine; ê 97/23/EÜ põhjendus 2 liikmesriikides kehtivate õigusnormide sisus ja rakendusalas on erinevusi seoses inimeste ja, kui see on asjakohane, koduloomade või vara turvalisuse ja tervise kaitsmisega, kui tegu ei ole kehtivate ühenduse õigusaktidega reguleeritud surveseadmetega; selliste seadmete sertifitseerimis- ja järelevalvemenetlused erinevad liikmesriigiti; sellised erinevused võivad takistada ühendusesisest kaubandust; ê 97/23/EÜ põhjendus 3 siseriiklike õigusaktide ühtlustamine on ainuke viis vaba kaubanduse tõkete kõrvaldamiseks; liikmesriigid ei suuda üksi seda eesmärki rahuldaval viisil saavutada; käesolev direktiiv sätestab üksnes hädavajalikud nõuded selliste seadmete vabaks ringluseks, millele seda kohaldatakse; ê 97/23/EÜ põhjendus 4 (kohandatud) (4) seade, mille rõhk ei tohi ületada 0,5 baari, ei kujuta endast rõhuga seoses olulist ohtu; seetõttu ei peaks selle ühendusesisesele vabale liikumisele olema mingeid takistusi; kKäesolevat direktiivi Ö tuleks kohaldada Õ kohaldatakse seadmetele, mille maksimaalne lubatud rõhk PS ületab Ö on suurem kui Õ 0,5 baari;. Ö sSeade, mille rõhk ei tohi ületada 0,5 baari, ei kujuta endast rõhuga seoses olulist ohtu;. sSeetõttu ei peaks selle liidusisesele vabale liikumisele olema mingeid takistusi;. Õ ê 97/23/EÜ põhjendus 5 (kohandatud) (5) kKäesolevat direktiivi on ühtlasi seotud Ö tuleks ühtlasi kohaldada Õ seadmestikele, mis koosnevad mitmest kokkumonteeritud surveseadmest, moodustades ühtse ja toimiva terviku.; sSellised seadmestikud võivad olla lihtseadmestikud, näiteks keedukatlad, või keerulised seadmestikud, näiteks veetorukatlad.; kKui seadmestiku tootja on ette näinud Ö näeb ette Õ selle turuleviimise ja kasutuselevõtmise seadmestikuna, mitte aga selle kokkumonteerimata osadena, siis peab kõnealune seadmestik Ö vastama Õ olema kooskõlas käesolevale direktiivilega;. teisalt ei reguleeri Ö Siiski ei tuleks Õ käesolevat direktiivi kohaldada surveseadmete kokkupanekulet kohapeal ja kasutaja vastutusel, nagu tööstuspaigaldiste korral.; ê 97/23/EÜ põhjendus 6 (kohandatud) (6) kKäesolev direktiiv ühtlustab Ö peaks ühtlustama Õ survest tulenevat ohtu käsitlevaid siseriiklikke norme;. mMuud ohud, mida kõnealused seadmed võivad vastavalt kätkeda, võivad kuuluda teiste selliseid ohte käsitlevate direktiivide reguleerimisalasse;. (7) Ö Mõned Õ surveseadmed võib kaasata toodete hulka, mis on lepingu artikli 100a alusel Ö on Õ reguleeritud teiste direktiividega Ö , mis põhinevad lepingu artiklil 114 Õ ;. mMõnesde kõnealustest direktiividest toodud sätted käsitlevad Ö samuti Õ rõhust tulenevaid ohte;. kKõnealuseid sätteid Ö direktiive Õ loetakse piisavateks, et tagada asjakohane kaitse, kui selliste seadmetega seotud survest tulenev oht on väheneike;. sSeetõttu on alust Ö tuleks Õ kõnealusedte seadmedte väljajätmiseks välja jätta käesoleva direktiivi reguleerimisalast.; ê 97/23/EÜ põhjendus 7 (kohandatud) ð uus (8) rRahvusvaheliste konventsioonidega Ö lepingutega Õ reguleeritud Ö mõnede Õ surveseadmete puhul tuleb Ö käsitletakse rahvusvahelise transpordi, riigisisese Õ transpordi ja survega seotud ohte käsitleda niipea kui võimalik kõnealustel konventsioonidel Ö lepingutel Õ põhinevates tulevaste ühenduse Ö liidu Õ direktiividesga või olemasolevate direktiivide täiendustega ð , laiendades nende lepingute kohaldamist riiklikule transpordile, et tagada selliste ohtlike kaupade vaba liikumine, tugevdades samal ajal transpordi ohutust ï ;. ð Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. septembri 2008. aasta direktiiviga 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta)[16] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2010. aasta direktiiviga 2010/35/EL (transporditavate surveseadmete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 76/767/EMÜ, 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ ja 1999/36/EÜ)[17] reguleeritud ï kõnealused seadmed Ö tuleks Õ on käesoleva direktiivi reguleerimisalast vastavalt välja jäetud jätta; ê 97/23/EÜ põhjendus 8 (kohandatud) (9) tTeatavat tüüpi surveseadmed, mille maksimaalne lubatud rõhk PS ületab 0,5 baari, ei kätke endas olulist survest tulenevat ohtu ning seetõttu ei tohiks kõnealuste seadmete ühendusesisest Ö liidusisest Õ vaba liikumist takistada, kui nad on liikmesriigis seaduslikult toodetud või turule viidud;. sSeetõttu on Ö tuleks Õ need käesoleva direktiivi reguleerimisalast selgesõnaliselt välja jäetud jätta;. ê 97/23/EÜ põhjendus 9 (kohandatud) (10) mMuud surveseadmed, mille maksimaalne lubatud surve ületab 0,5 baari ja mis kujutavad endast surve tõttu olulist ohtu, kuid mille suhtes on tagatud vaba liikumine ja asjakohane turvalisuse tase, on Ö tuleks Õ käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jäetud jätta;. kKõnealuseid väljaarvamisi tuleks regulaarselt läbi vaadata, et teha kindlaks, kas on vaja ühenduse Ö liidu Õ tasandil meetmeid võtta;. ê 97/23/EÜ põhjendus 10 eeskirjad, mille eesmärgiks on kõrvaldada tehnilised kaubandustõkked, peavad järgima nõukogu 7. mai 1985. aasta resolutsioonis (uue lähenemisviisi kohta tehnilisele ühtlustamisele ja standarditele)[18] sätestatud uut lähenemisviisi, millega nõutakse peamiste ohutusnõuete ja muude üldise huviga seotud nõudmiste määratlemist, alandamata seejuures olemasolevat põhjendatud turvalisuse taset liikmesriikides; selle resolutsiooniga nähakse ette, et ühes direktiivis tuleb käsitleda väga suurt tootehulka, et vältida sagedasi muudatusi ja direktiivide suurt arvu; ê 97/23/EÜ põhjendus 11 olemasolevad ühenduse direktiivid surveanumaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta on mõjutanud positiivses suunas tõkete eemaldamist selles valdkonnas; kõnealused direktiivid hõlmavad nimetatud sektorit vaid vähesel määral; nõukogu 25. juuni 1987. aasta direktiiv 87/404/EMÜ lihtsurveanumaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta[19] on esimene kord, kui surveseadmete sektori suhtes kohaldatakse uut lähenemisviisi; käesolevat direktiivi ei kohaldata direktiiviga 87/404/EMÜ reguleeritava valdkonna suhtes; hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist vaadatakse direktiivi 87/404/EMÜ kohaldamine üle, et teha kindlaks vajadus selle integreerimiseks käesoleva direktiiviga; ê 97/23/EÜ põhjendus 12 raamdirektiiv, nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiiv 76/767/EMÜ surveanumaid ja nende inspekteerimismeetodeid puudutavaid ühiseid nõudeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta,[20] on valikuline; sellega nähakse ette menetlus selliste surveseadmete testimise ja sertifitseerimise kahepoolseks tunnustamiseks, mis ei toiminud rahuldavalt ja mis tuleb seetõttu asendada kehtivate ühendusesiseste meetmetega; ê 97/23/EÜ põhjendus 13 (kohandatud) (11) kKäesoleva direktiivi reguleerimisala peab Ö peaks Õ põhinema mõiste surveseade üldmääratlusel, et võimaldada tooteid tehniliselt arendada;. ê 97/23/EÜ põhjendus 14 (kohandatud) (12) sSurveseadmete turvalisuse tagamiseks on vaja täita olulisi ohutusnõudeid.; kKõnealused nõuded on veel Ö tuleks Õ jagadatud üld- ja erinõueteks, millele surveseadmed vastama peavad;. eEelkõige Ö peaksid Õ erinõuded on mõeldud võtmaks arvesse surveseadmete konkreetseid tüüpe;. tTeatavad III ja IV kategooria surveseadmete tüübid peavad Ö peaksid Õ läbima lõpphindamise, mis hõlmab lõppkontrolli ja survekatsetusi;. ê 97/23/EÜ põhjendus 15 (kohandatud) (13) lLiikmesriigid peaksid lubama esitleda kaubandusmessidel surveseadmeid, mis ei ole veel kooskõlas käesoleva direktiivi nõuetega;. eEsitlemise ajal tuleb Ö tuleks Õ inimeste ohutuse tagamiseks võtta asjakohased ohutusmeetmed vastavalt kõnealuse liikmesriigi üldistele ohutuseeskirjadele;. ò uus (14) Direktiiviga 97/23/EÜ on sätestatud surveseadmete liigitus kategooriatesse ohtlikkuse astme alusel tõusvas järjestuses. See hõlmab surveseadmetes sisalduva vedeliku liigitamist ohtlikuks või mitte vastavalt nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivile 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta.[21] 1. juunil 2015 tunnistatakse direktiiv 67/548/EMÜ kehtetuks ning asendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist[22] ning millega kehtestati liidus kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise globaalne harmoneeritud süsteem (GHS), mis võeti vastu rahvusvahelisel tasandil ÜRO struktuuris. Määrusega (EÜ) nr 1272/2008 kehtestati uued ohuklassid ja -kategooriad, mis vastavad ainult osaliselt direktiivis 67/548/EMÜ sätestatutele. Seetõttu tuleks direktiiv 97/23/EÜ ühtlustada kõnealuse määrusega (EÜ) nr 1272/2008, säilitades direktiivis kehtestatud kaitse taseme. (15) Ettevõtjad peaksid vastutama surveseadmete käesoleva direktiivi nõuetele vastavuse eest vastavalt oma osale tarneahelas, et tagada avalike huvide, nagu inimeste tervise ja ohutuse ning tarbijakaitse kõrge tase ning aus konkurents liidu turul. (16) Kõik tarne- ja turustamisahelas osalevad ettevõtjad peaksid võtma asjakohaseid meetmeid, millega tagataks, et nad teeksid turul kättesaadavaks ainult käesoleva direktiiviga kooskõlas olevaid surveseadmeid. Tuleb tagada selge ja proportsionaalne kohustuste jagunemine, mis vastab iga ettevõtja rollile tarne- ja turustusahelas. (17) Toote kavandamise ja tootmisega üksikasjalikult kursis olev tootja on kõige sobivam täieliku vastavushindamismenetluse korraldajaks. Seega peaks vastavushindamine jääma ainult tootja kohustuseks. (18) Ettevõtjate, riiklike turujärelevalve asutuste ja tarbijate vahelise teabevahetuse lihtsustamiseks peaksid liikmesriigid julgustama ettevõtjaid märkima lisaks postiaadressile ka veebisaidiaadress. (19) Tuleb tagada, et kolmandatest riikidest liidu turule sisenevad surveseadmed oleksid vastavuses käesoleva direktiivi nõuetega ja eelkõige, et tootjad oleks nende surveseadmete osas korraldanud nõuetekohased vastavushindamismenetlused. Seepärast tuleks sätestada, et importijad tagavad nende poolt turule lastavate surveseadmete vastavuse käesoleva direktiivi nõuetele ning et nad ei lase turule surveseadmeid, mis sellistele nõuetele ei vasta või mis on ohtlikud. Samuti tuleks sätestada, et importijad on kohustatud tagama, et vastavushindamismenetlus on läbi viidud ja et surveseadme märgistus ning tootja koostatud dokumentatsioon on kättesaadav kontrollimiseks riiklike asutuste poolt. (20) Levitaja teeb surveseadmed turul kättesaadavaks pärast seda, kui tootja või importija on surveseadmed turule lasknud, ja tegutseb hoolikalt tagamaks, et surveseadmete käitlemine tema poolt ei mõjuta negatiivselt seadmete käesoleva direktiivi nõuetele vastavust. (21) Surveseadmete turule laskmisel peaks iga importija märkima surveseadmetele oma nime ja postiaadressi. Erandid tuleks ette näha juhtudeks, kui surveseadmete suurus või iseloom seda ei võimalda. See hõlmab ka juhud, kui importija peaks avama pakendi, et lisada seadmele oma nimi ja aadress. (22) Kui ettevõtja laseb surveseadmed turule oma nime või kaubamärgi all või muudab surveseadmeid selliselt, et see võiks mõjutada surveseadmete vastavust käesoleva direktiivi nõuetele, tuleks teda käsitleda tootjana ja talle peaks laienema tootja kohustused. (23) Turu läheduses asuvad levitajad ja importijad peaksid olema kaasatud riiklike ametiasutuste teostatud turujärelevalvesse ning nad peaksid olema valmis selles aktiivselt osalema, andes pädevatele asutustele asjaomase surveseadmetega seotud kogu vajaliku teabe. (24) Surveseadmete jälgitavuse tagamine kogu turustusahelas aitab lihtsustada ja tõhustada turujärelevalvet. Tõhus jälgimise süsteem lihtsustab turujärelevalveasutuste tööd mittevastavuses olevate surveseadmete turul kättesaadavaks tegemise eest vastutava ettevõtja kindlakstegemisel. (25) Käesoleva direktiivi kohaselt teiste ettevõtjate tuvastamiseks nõutava teabe säilitamisel ei tohiks ettevõtjatelt nõuda selliste ettevõtjatega seotud teabe ajakohastamist, kes on neile surveseadmed tarninud või kellele nemad on surveseadmed tarninud (26) Käesolevas direktiivis peaks piirduma kõige olulisemate ohutusnõuetega. Selleks, et lihtsustada nendele nõuetele vastavuse hindamist, on vaja sätestada vastavuseeldus surveseadmete puhul, mis vastavad harmoneeritud standarditele, mis on vastu võetud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb standardimist Euroopas, millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ,[23] ning mille eesmärk on määratleda kõnealuste nõuetega seotud üksikasjalikud tehnilised spetsifikatsioonid, eelkõige seoses surveseadmete konstrueerimise, tootmise ja katsetamisega. (27) Määruses (EL) nr 1025/2012 on sätestatud menetlus vastuväidete arutamiseks juhul, kui harmoneeritud standardid ei vasta täielikult käesoleva direktiivi nõuetele. ê 97/23/EÜ põhjendus 16 põhinõuetele vastavuse tõendamise lihtsustamiseks on otstarbekad Euroopa tasemel ühtlustatud standardid, eelkõige surveseadmete projekteerimise, valmistamise ja katsetamise kohta, et võiks eeldada nendekohaste toodete vastamist nimetatud olulistele nõuetele; Euroopa tasemel ühtlustatud standardeid koostavad eraõiguslikud asutused ning need ei saa olla kohustuslikud; selleks on tunnustatud Euroopa Standardikomiteed (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteed (CenelEÜ) kui asutusi, kes on pädevad vastu võtma ühtlustatud standardeid kooskõlas komisjoni ja nende kahe asutuse vahelist koostööd käsitlevate 13. novembril 1984 allakirjutatud üldsuunistega; ê 97/23/EÜ põhjendus 17 käesolevas direktiivis tähendab ühtlustatud standard tehnilist kirjeldust (Euroopa standardit või ühtlustamisdokumenti), mille on vastu võtnud ükskõik kumb või mõlemad eespool nimetatud asutused komisjoni taotluse alusel vastavalt nõukogu 28. märtsi 1983. aasta direktiivile 83/189/EMÜ, milles sätestatakse tehniliste standardite ja normide kohta käiva teabe esitamise kord,[24] ning vastavalt eespool nimetatud üldsuunistele; seoses standardiseerimisega oleks soovitatav, et komisjoni abistaks direktiivis 83/189/EMÜ ettenähtud korras asutatud komitee; komitee konsulteerib vajaduse korral tehniliste ekspertidega; ê 97/23/EÜ põhjendus 18 (kohandatud) ð uus (28) sSurveseadmete tootmine nõuab ohutute materjalide kasutamist;. ühtlustatud Ö Harmoneeritud Õ standardite puudumisel on otstarbekas Ö tuleks Õ määratleda korduvaks kasutamiseks ette nähtud materjalide omadused;. kKõnealunse Kõnealuste omaduste aluseks on määratlus tuleneb Euroopa tunnustusest materjalidele, kusjuures kõnealuseid tunnustusi väljastab üks konkreetselt selle jaoks määratud teavitatud asutustest;. Euroopa tunnustusega kooskõlas olevad materjalid vastavad eeldatavalt käesoleva direktiivi põhinõuetele ð olulistele ohutusnõuetele ï ;. ê 97/23/EÜ põhjendus 19 (kohandatud) ð uus (29) vVõttes arvesse surveseadmete kasutamisega seotud ohu olemust ð ning selleks, et ettevõtjad saaksid tõendada ja pädevad asutused tagada, et turul kättesaadavaks tehtud surveseadmed on põhinõuetega vastavuses, on vaja sätestada vastavushindamine ï nNende menetluste väljatöötamisel tuleb Ö tuleks Õ silmas pidada surveseadmetega seotud ohu taset;. sSeetõttu peab Ö peaks Õ iga surveseadmete kategooria jaoks olema asjakohane menetlus või valik erinevaid võrdse rangusega menetlusi;. vastuvõetud menetlused vastavad nõukogu 22. juuli 1993. aasta otsusele 93/465/EMÜ vastavushindamismenetluste erinevate faaside moodulite ning CE-vastavusmärgiste kinnitamise ja kasutamise eeskirjade kohta, mis on mõeldud kasutamiseks tehnilise ühtlustamise direktiivides[25]; ð Otsusega nr 768/2008/EÜ on kehtestatud vastavushindamismenetluste moodulid, alates vähem rangetest kuni väga rangeteni, vastavalt ohutasemele ja nõutud ohutustasemele. Valdkondadevahelise ühtsuse ja erakorraliste lahenduste vältimise eesmärgil tuleks vastavushindamise menetlused valida kõnealuste moodulite hulgast. ï kKõnealustele menetlustele lisatud üksikasjad on põhjendatud surveseadmete suhtes nõutava kontrolli laadiga;. ê 97/23/EÜ põhjendus 20 (kohandatud) (30) lLiikmesriigid peaksid lubama kasutajainspektsioonidel käesoleva direktiivi raames läbi viia teatavaid vastavushindamise toiminguid;. sSelleks Ö peaks Õ sätestab käesolev direktiiv sätestama liikmesriikidele kriteeriumid kasutajainspektsioonide volitamiseks;. ê 97/23/EÜ põhjendus 21 (kohandatud) (31) käesolevas direktiivis sätestatud tingimustel võivad teatavad Ö Teatavate Õ vastavushindamise menetlusedte korral peaks olema võimalik nõuda iga artikli kontrollimistne ja testimistne kasutajainspektsiooni poolt surveseadmete lõpphindamise osana;. mMuudel juhtudel tuleb ette näha kord, millega tagatakse, et teavitatud asutus võib lõpphindamise üle ette teatamata kontrollkäikude vormis järelevalvet teostada;. ò uus (32) Tootjad peaksid koostama ELi vastavusdeklaratsiooni, et esitada käesoleva direktiiviga nõutud teave surveseadmete vastavuse kohta käesoleva direktiivi ja muude asjaomaste liidu ühtlustamisaktide nõuetele. (33) Et tagada turujärelevalve eesmärgil tulemuslik juurdepääs teabele, peaks kõigi kohaldatavate liidu õigusaktide kindlakstegemiseks vajalik teave olema kättesaadav ühes ühises ELi vastavusdeklaratsioonis. ê 97/23/EÜ põhjendus 22 (kohandatud) ð uus (34) sSurveseadmed peavad Ö peaksid Õ üldreeglina kandma CE-vastavusmärgistust., mille on seadmele kandnud tootja või tema ühenduses registrisse kantud volitatud esindaja; CE-märgistus näitab, et surveseade vastab käesoleva direktiivi nõuetele ja muudele CE-märgistuse kohta kehtivatele ühenduse direktiividele; ðCE-vastavusmärgis ehk surveseadme vastavuse materiaalne näitaja on nähtav tagajärg kogu menetlusele, mis hõlmab vastavushindamist selle laiemas tähenduses. CE-vastavusmärgist käsitlevad üldpõhimõtted ja selle suhe muude märgistega on sätestatud määruses (EÜ) nr 765/2008. Eeskirjad CE-vastavusmärgise kinnitamise kohta tuleks sätestada käesolevas direktiivis. ï (35) kKäesolevas direktiivis määratletud surveseadmetele, mis kätkevad endas üksnes vähest surveohtu ja mille puhul ei ole sertifitseerimismenetlused seega põhjendatud, ei Ö tohiks Õ kinnitatada CE-vastavusmärgist;. ò uus (36) Käesolevas direktiivis sätestatud vastavushindamise menetluste puhul on vajalik liikmesriikide poolt komisjonile teavitatud vastavushindamisasutuste sekkumine. (37) Kogemus on näidanud, et direktiivis 97/23/EÜ sätestatud kriteeriumid, mida vastavushindamisasutused peavad täitma, et neist saaks komisjoni teavitada, ei ole piisavad nende asutuste ühtlaselt kõrgetasemeliseks toimimiseks kogu liidus. On aga oluline, et kõik vastavushindamisasutused täidaksid oma funktsioone samal tasemel ja õiglase konkurentsi tingimustes. Selleks on vaja kehtestada kohustuslikud nõuded vastavushindamisasutustele, kes soovivad olla teavitatud vastavushindamisteenuste osutajatena. (38) Vastavushindamise kvaliteedi ühtlase taseme tagamiseks tuleb samuti kehtestada nõuded teavitavatele ametiasutustele ja teistele vastavushindamisasutuste hindamisse, teavitamisse ja jälgimisse kaasatud asutustele. (39) Kui vastavushindamisasutus tõendab vastavust harmoneeritud standardites sätestatud kriteeriumidele, tuleks eeldada, et ta on vastavuses käesoleva direktiivi asjakohaste nõuetega. (40) Käesolevas direktiivis sätestatud süsteemi täiendab akrediteerimise süsteem, mis on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 765/2008. Kuna akrediteerimine on vastavushindamisasutuse pädevuse kontrollimise põhiline vahend, siis tuleks seda kasutada ka teavitamise eesmärgil. (41) Riiklikud ametiasutused kogu liidus peaksid vastavussertifikaatide usaldusväärsuse vajaliku taseme tagamiseks toetuma vastavushindamisasutuste tehnilise pädevuse tõendamisel määruse (EÜ) nr 765/2008 kohasele läbipaistvale akrediteerimisele. Riiklikud ametiasutused võivad siiski olla seisukohal, et nende valduses on sobivad vahendid, et kõnealune hindamine ise läbi viia. Sellisel juhul peaksid nad teiste riiklike ametiasutuste hindamiste piisava usaldusväärsuse tagamiseks esitama komisjonile ja teistele liikmesriikidele vajalikud dokumenteeritud tõendid, et hinnatud vastavushindamisasutused vastavad asjaomastest õigusaktidest tulenevatele nõuetele. (42) Vastavushindamisasutused kasutavad tihti osa vastavushindamisega seotud toimingute täitmiseks alltöövõtjaid või tütarettevõtjaid. Et tagada liidu turule lastavate surveseadmete nõutav kaitsetase, on vastavushindamise jaoks oluline, et alltöövõtjad ja tütarettevõtjad vastaksid seoses vastavushindamise ülesannete täitmisega samadele nõuetele nagu teavitatud asutused. Seega on oluline, et teavitatavate asutuste pädevuse ja tegevuse hindamine ning juba teavitatud asutuste jälgimine hõlmaks ka alltöövõtjate ja tütarettevõtjate sooritatud toiminguid. (43) Teavitamismenetluse tõhusust ja läbipaistvust tuleb tõsta ning eelkõige kohandada seda uute tehnoloogiatega, et luua elektroonilise teavitamise võimalus. (44) Kuna vastavushindamisasutused võivad pakkuda oma teenuseid kogu liidus, siis peaks teistel liikmesriikidel ja komisjonil olema võimalus esitada teavitatud asutuse kohta vastuväiteid. Seega on oluline ette näha ajavahemik, mille jooksul saaks selgitada kõik võimalikud vastavushindamisasutuse pädevust puudutavad kahtlused või probleemid, enne kui nad alustavad tegevust teavitatud asutustena. (45) Konkurentsivõime tõstmise eesmärgil on ülioluline, et vastavushindamisasutused kohaldaksid vastavushindamise menetlusi ilma ettevõtjaid liigselt koormamata. Samal põhjusel ja ettevõtjate võrdse kohtlemise tagamiseks tuleb kindlustada vastavushindamise menetluste tehnilise kohaldamise järjekindlus. Seda on võimalik kõige paremini saavutada vastavushindamisasutuste vahelise sobiva koordineerimise ja koostöö kaudu. (46) Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et artiklis nimetatud surveseadmeid võib turule viia ainult siis, kui need nõuetekohase säilitamise ning eesmärgipärase kasutamise korral või põhjendatult eeldatavate kasutustingimuste kohaselt ei ohusta inimeste tervist ega ohutust. Surveseadmeid tuleks käsitada käesolevas direktiivis sätestatud olulistele ohutusnõuetele mittevastavatena ainult põhjendatult eeldatavate kasutustingimuste kohaselt, see tähendab siis, kui selline kasutus tuleneb inimeste seaduskuulekast ja kergesti prognoositavast käitumisest. ê 97/23/EÜ põhjendus 23 on asjakohane, et liikmesriigid võivad asutamislepingu artiklis 100a sätestatud korras võtta ajutisi meetmeid, millega piiratakse või keelatakse surveseadme turuleviimine, kasutuselevõtmine ja kasutamine, kui see kujutab konkreetset ohtu inimestele ja teatud juhtudel koduloomadele või omandile, tingimusel et need meetmed vastavad ühenduse kontrollimenetlusele; ò uus (47) Surveseadmete suhtes kohaldatakse määrust (EL) nr […/…] [toodete turujärelevalve kohta], milles sätestatakse ühtne liidu õigusakt, mis käsitleb toodete turujärelevalvet. ê 97/23/EÜ põhjendus 24 iga käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud otsuse adressaatidele tuleb teatada sellise otsuse põhjused ja nende kasutuses olevad edasikaebevõimalused; ê 97/23/EÜ põhjendus 25 on vaja sätestada üleminekukord, mis võimaldaks turustada ja kasutusele võtta surveseadmeid, mis on valmistatud vastavalt käesoleva direktiivi jõustumise ajal kehtinud siseriiklikele õigusaktidele; ê 97/23/EÜ põhjendus 26 lisades sätestatud nõuded peavad olema võimalikult selged, et kõigil kasutajatel, sealhulgas väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel oleks kerge neid järgida; ê 97/23/EÜ põhjendus 27 20. detsembril 1994 jõuti kokkuleppele Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise modus vivendi osas, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklis 189b ettenähtud korras vastuvõetud õigusaktide rakendusmeetmeid[26], ò uus (48) Ühetaoliste tingimuste tagamiseks käesoleva direktiivi rakendamisel tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[27]. (49) Nõuandemenetlust tuleks kasutada rakendusaktide vastuvõtmiseks, millega kohustatakse teavitavat liikmesriiki võtma vajalikud parandusmeetmed teavitatud asutuste suhtes ning mis ei vasta enam teavituse aluseks olnud nõuetele. (50) Rakendusaktide vastuvõtmisel, mis käsitlevad Euroopa kinnitust vigaste materjalide suhtes ja mille puhul on viide juba avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, tuleks kasutada kontrollimenetlust, sest selline otsus võib mõjutada eeldust, et kohaldatavad olulised nõuded on täidetud. (51) Selleks, et võtta arvesse surveseadmete tehnoloogia arengut, tuleks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 delegeerida komisjonile õigus võtta vastu õigusakte seoses surveseadmete liigituse muudatustega. On väga oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi asjakohased konsultatsioonid, sh ekspertide tasandil. (52) Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (53) Direktiivis 97/23/EÜ on sätestatud üleminekukord, mis võimaldab kasutusele võtta surveseadmeid ja seadmestikke, mis vastavad direktiivi 97/23/EÜ jõustumise ajal kehtinud siseriiklikele õigusaktidele. Õiguskindluse tagamiseks tuleks nimetatud üleminekukord lisada ka käesolevasse direktiivi. (54) On vaja sätestada üleminekukord, et lubada teha turul kättesaadavaks ja võtta kasutusele surveseadmed, mis vastavad direktiivi 97/23/EÜ nõuetele. (55) Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud siseriiklike õigusaktide rikkumise korral, ning tagama nende eeskirjade rakendamise. Nimetatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. (56) Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, milleks on tagada turulolevate surveseadmete vastavus nõuetele, millega tagatakse kasutajate tervise ja ohutuse ja koduloomade või vara turvalisuse kõrgetasemelise kaitse ning ühtlasi siseturu toimimine, ei saa piisaval määral saavutada liikmesriikide tasandil ning eesmärgi ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. (57) Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise kohustus peaks piirduma sätetega, mille sisu on võrreldes direktiiviga 97/23/EÜ muutunud. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb direktiivist 97/23/EÜ. (58) Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud V lisa B osas nimetatud tähtaegadega direktiivi 97/23/EÜ siseriiklikku õigusesse ülevõtmiseks ja kohaldamiseks. ê 97/23/EÜ (kohandatud) ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: 1. PEATÜKK ÖÜLDSÄTTED Õ Artikkel 1 Reguleerimisala ja mõisted 1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse selliste surveseadmete ja seadmestike projekteerimise, valmistamise ja vastavushindamise suhtes, mille maksimaalne lubatud rõhk PS ületab 0,5 baari. 32. Käesolevat direktiivi Ö ei kohaldata järgmise suhtes Õ sreguleerimisalast on välja jäetud järgmine: ê 97/23/EÜ 3.1.a) torudest või torude süsteemist koosnevad magistraaltorustikud, mis on kavandatud fluidumi ülekandmiseks seadmest või seadmesse maal või merel, sealhulgas viimane sulgeseadis, mis asub seadme piires, sealhulgas kõik spetsiaalselt nende torustike jaoks kavandatud lisaseadmed, kõnealune väljaarvamine ei kehti standardsete surveseadmete suhtes, mida võib leida rõhu alandamise või kompressorjaamades; 3.2.b) veevarustus-, veejaotus- ja -tühjendustorustikud ning nende lisaseadised, veesurvetorustikud ja -kanalid, hüdroelektrijaama rõhušahtid ning nende lisaseadised; ê 97/23/EÜ (kohandatud) 3.3.c) seadmed, mis on reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 87/404/EMÜ2009/105/EÜ[28] Ö reguleeritud Õ lihtsadte surveanumadte kohta; 3.4.d) seadmed, mis on reguleeritud nõukogu 20. mai 1975. aasta direktiiviga 75/324/EMÜ[29] Ö reguleeritud Õ aerosooliballooneid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta; 3.5.e) seadmed, mis on ette nähtud järgmiste direktiivide ja nende lisadega määratletud sõidukite toimimiseks: ê 97/23/EÜ (kohandatud) i) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiv 70/156/EMÜ, 2007/46/EÜ[30] mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta,; ii) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiv 74/150/EMÜ, 2003/37/EÜ[31] põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta,; iii) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1992. aasta direktiiv 92/61/EMÜ, 2002/24/EÜ[32] mis käsitleb kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituste kohta; 3.6.f) seadmed mis on liigitatud käesoleva direktiivi artikli 9 alusel mitte kõrgemasse kui I kategooriasse ja mis on reguleeritud järgmiste direktiividega: i) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 1989. aasta direktiiv 89/392/EMÜ 2006/42/EÜ[33] Ö , mis käsitleb Õ masinaid ja seadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta,; ii) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 1995. aasta direktiiv 95/16/EÜ[34] liftide kohtalifte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta,; iii) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. veebruari 1973. aasta direktiiv 73/23/EMÜ 2006/95/EÜ[35] teatavates pingevahemikes kasutatavaidte elektriseadmeidte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta,; iv) nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiiv 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta[36],; v) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 1990. aasta direktiiv 90/396/EMÜ 2009/142/EÜ[37] gaasipõletusseadmeidte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta,; vi) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. märtsi 1994. aasta direktiiv 94/9/EÜ[38] plahvatusohtlikus keskkonnas kasutamiseks mõeldud masinaidte ja kaitsesüsteemide käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta; 3.7.g) asutamisepingu artikli 223 Ö 346 Õ lõike 1 punktis b nimetatud seadmed; 3.8.h) tuumatehnikas kasutamiseks kavandatud seadmed, mille rike võib põhjustada radioaktiivse lekke; 3.9.i) nafta-, gaasi- või geotermilistel uuringutel ja mäetööstuses ning maa-aluses ladustamises kasutatavad puuraugu kontrollseadmed, mis on kavandatud hoidma või kontrollima puuraugu rõhku, see hõlmab puuraugu suudme sulge- ja regulaarseadet, automaatseid sulgeseadmeid, torustiku kollektoreid ja kõiki nende tootmisetapi seadmeid; 3.10.j) kambritest või masinatest koosnevad seadmed, mille mõõtmed, materjalivalik ja valmistamine põhinevad piisava tugevuse, jäikuse ja stabiilsuse nõuetel eesmärgiga tagada töökindlus staatilisel ja dünaamilisel koormusel ning mille projekteerimise puhul rõhk ei ole oluline faktor. Selliste seadmete hulka võivad kuuluda: i) mootorid, sealhulgas turbiinid ja sisepõlemismootorid,; ii) aurumootorid, gaasi-/auruturbiinid, turbogeneraatorid, kompressorid, pumbad ja käivitusseadmed; 3.11.k) kõrgahjud, sealhulgas nende jahutussüsteemid, õhu eelsoojendid, tolmueraldid ja heitgaasipuhastid; redutseerimisahjud, sealhulgas nende jahutussüsteemid, gaasimuundurid ning terase ja värviliste metallide sulatus-, korduvsulatus-, degaseerimis- ja valamistiiglid; 3.12.l) kõrgepinge elektriseadmete, nagu lülitite, juhtimisseadmete, transformaatorite ja pöörlevate masinate kaitsekestad; 3.13.m) ülekandesüsteemides, näiteks elektri- ja sidesüsteemides, kasutatavad kaablite kaitsetorud ja -kestad; 3.14.n) laevad, raketid, õhusõidukid ja avamere ujuvrajatised, samuti spetsiaalselt nende pardale paigaldamiseks või seal käitamiseks mõeldud seadmed; 3.15.o) surveseadmed, mis koosnevad elastsest kestast, nt rehvid, õhkpadjad, pallid, täispuhutavad paadid ja muud sarnased surveseadmed; 3.16.p) väljalaske ja sisseimemise mürasummutid; 3.17.q) karboniseeritud jookide taara; 3,18.r) jookide transpordiks ja jagamiseks kavandatud anumad, mille rõhu PS ja mahu V korrutis ei ületa 500 baar × L ja maksimaalne lubatud rõhk ei ületa 7 baari; ê 97/23/EÜ (kohandatud) 3.19.s) seadmed, mis on reguleeritud Ö direktiiviga 2008/68/EÜ ja direktiiviga 2010/35/EL ning seadmed, mis on reguleeritud Õ ADR,[39] RID,[40] Ö rahvusvahelise ohtlike kaupade mereveo eeskirjaga Õ (IMDG)[41] ja Ö Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Konventsiooni Õ (ICAO) konventsiooniga[42]; ê 97/23/EÜ 3.20.t) radiaatorid ja torud veekuumutussüsteemides; 3.21.u) anumad, mis on ette nähtud mahutama vedelikke, mille gaasirõhk on alla 0,5 baari. ê 97/23/EÜ (kohandatud) Artikkel 2 ÖMõisted Õ Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: 2.1.1) „Ssurveseade” – surveanum, torustik, ohutus- ja rõhu all olev lisaseadis., Ö sealhulgas Õ Vvajaduse korral hõlmavad surveseadmed survestatud osade külge kinnitatud osiad, näiteks äärikuid, otsikuid, liiteid, tugesidtoed, tõstesanguad jne.; ê 97/23/EÜ 2.1.1.2) „Aanum” – anum, sealhulgas selle lisad kuni liitekohani teiste seadmetega, mis on ette nähtud sisaldama rõhu all olevat fluidumit. Anum võib koosneda rohkem kui ühest kambrist.; 2.1.2.3) „Ttorustik” – torustiku osad, mis on ette nähtud fluidumite transportimiseks, olles kokku ühendatud ja moodustades survesüsteemi. Torustik hõlmab vastavalt vajadusele eelkõige toru või torude, torustike, toruliitmike, kompensaatorite, voolikute või muude survekomponentide süsteemi. Torustikuks loetakse torudest koosnevaid soojusvaheteid, mille otstarve on õhu jahutamine või soojendamine.; ê 97/23/EÜ (kohandatud) 2.1.3.4) „Oohutusseadis” – seadis, mis on ette nähtud surveseadme kaitsmiseks tööparameetrite lubatud piirväärtuste ületamise eest., Sellised seadised on: Ö sealhulgas Õ seadised surve otseseks piiramiseks, näiteks kaitseklapid, kaitsemembraanid, sidestusvardad, juhitavad rõhuvabastussüsteemid (controlled safety pressure relief systems – CSPRS), ja piiramisseadeldised, mis kas aktiveerivad parandusmeetme või tagavad seiskamise või seiskamise ja sulgemise, näiteks survelülitid või temperatuurilülitid või fluidumitaseme lülitid ja ohutusmõõtmiste kontroll- ja reguleerseadeldised (safety related measurement control and regulation -SRMCR).; ê 97/23/EÜ (kohandatud) 2.1.4.5) „Llisaseadis” – lisaseadis on kindlat funktsiooni täitev ja rõhu all olev seadis.; 2.1.5.6) „Sseadmestik” – tootja poolt mitmest surveseadmest koostatud kogum, mis moodustab ühendatud ja funktsionaalse terviku ning milles on ette nähtud rõhu tekkimine.; 2.2.7) „Rrõhk” – atmosfäärirõhu suhtes mõõdetud rõhk, s.t ülerõhk. Sellest tulenevalt tähistatakse vaakumit negatiivse väärtusega.; 2.3.8) „Mmaksimaalne lubatud rõhk PS” – tootja poolt ettekirjutatud maksimaalne rõhk, mille jaoks seade on kavandatud. ê 97/23/EÜ (kohandatud) See määratakse Ö ning mis on määratud Õ tootja poolt näidatud kohas., Ö kas Õ See peab olema kaitse- ja/või piiramisseadmete ühenduskohas või seadme peal või kui see pole võimalik, siis mis tahes ettenähtud kohas.; ê 97/23/EÜ 2.4.9) „Mmaksimaalne/minimaalne lubatud temperatuur TS” – tootja poolt ettekirjutatud maksimaalne/minimaalne temperatuur, mille jaoks seade on kavandatud.; 2.5.10) „Mmaht (V)” – kambri siseruumala, sealhulgas esimese ühenduse või keevise juures olevate otsikute ruumala, välja arvatud püsivate sisedetailide ruumala.; 2.6.11) „Nnimimõõde (DN)” – suuruse numbriline tähistus, mis on ühine kõigile torujuhtmestiku osadele, välja arvatud komponendid, mille puhul kasutatakse välisdiameetrit või keermesuurust. See on käepärane võrdlusotstarbeline ümmargune number, mis on tootmismõõtmetega nõrgalt seotud. Nimimõõdet märgitakse tähisega DN, millele järgneb number.; 2.7.12) „Ffluidum” – gaas, vedelik või aur puhta faasina või nende segu. Fluidumis võib sisalduda ka tahke aine osakesi.; 2.8.13) „Ppüsiliited” – liited, mida saab lahti ühendada vaid purustusmeetodeid kasutades.; 2.9.14) „Euroopa tunnustus materjalidele” – tehniline dokument, mis määratleb materjalide omadused, mis on mõeldud mitmekordseks kasutamiseks ühtlustatud standarditega reguleerimata surveseadmete tootmiseks. ò uus 15) „turul kättesaadavaks tegemine” – surveseadme tasu eest või tasuta tarnimine liidu turule kaubandustegevuse käigus kas turustamiseks, tarbimiseks või kasutamiseks; 16) „turule laskmine” – surveseadme esmakordselt liidu turul kättesaadavaks tegemine; 17) „tootja” – mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes valmistab surveseadme või kes laseb selle projekteerida või valmistada ja kes turustab seda oma nime või kaubamärgi all; 18) „volitatud esindaja” – liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes on saanud tootjalt kirjaliku volituse tegutseda tema nimel seoses kindlaksmääratud ülesannetega; 19) „importija” – liidus asuv mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes viib surveseadme kolmandast riigist liidu turule; 20) „levitaja” – mis tahes turustusahelas osalev füüsiline või juriidiline isik, välja arvatud tootja või importija, kes teeb surveseadme turul kättesaadavaks; 21) „ettevõtja” – tootja, volitatud esindaja, importija ja levitaja; 22) „tehniline spetsifikatsioon” – dokument, milles nähakse ette tootele, protsessile või teenusele esitatavad tehnilised nõuded; 23) „harmoneeritud standard” ­ määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 lõike 1 alapunktis c määratletud harmoneeritud standard; 24) „akrediteerimine” – mõiste on määratletud määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 2 lõikes 10; 25) „riiklik akrediteerimisasutus” – mõiste on määratletud määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 2 lõikes 11; 26) „vastavushindamine” – hindamisprotsess, mille käigus hinnatakse, kas surveseadme, protsessi, teenuse või süsteemiga seotud käesolevas direktiivis sätestatud nõuded on täidetud; 27) „vastavushindamisasutus” – asutus, kes viib läbi vastavushindamise toiminguid, sealhulgas kalibreerimist, testimist, sertifitseerimist ja kontrolle; 28) „tagasivõtmine” – mis tahes meede, mille eesmärk on võtta turult tagasi surveseade, mis on seal juba lõpptarbija jaoks kättesaadavaks tehtud; 29) „kõrvaldamine” – mis tahes meede, mille eesmärk on turustusahelas oleva surveseadme turul kättesaadavaks tegemise vältimine; 30) „CE-vastavusmärgis” – märgis, millega tootja kinnitab, et surveseade ja/või seadmestik vastab märgise tootele paigaldamist sätestavate liidu ühtlustamisaktide alusel kohaldatavatele nõuetele; 31) „liidu ühtlustamisaktid” – mis tahes toodete turustuse tingimusi ühtlustavad liidu õigusaktid. ê 97/23/EÜ (kohandatud) ð uus Artikkel 23 Turujärelevalve Ö Turul kättesaadavaks tegemine ja kasutuselevõtt Õ 1. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et artiklis nimetatud surveseadmeid ja seadmestikke võib turule viia ð kättesaadavaks teha ï ja kasutusele võtta ainult siis, kui need nõuetekohase paigaldamise ja hooldamise ning ettenähtud otstarbel kasutamise korral ei ohusta inimeste ja teatavatel juhtudel koduloomade tervist ja ohutust ega vara ohutust ð vastavad käesoleva direktiivi nõuetele ï . 2. Käesoleva direktiivi sätted ei mõjuta liikmesriikide õigust asutamislepingu sätteid nõuetekohaselt järgides sätestada nõudeid, mida nad peavad vajalikuks, et tagada inimeste ja eelkõige töötajate kaitstus kõnealuste surveseadmete või seadmestike kasutamise korral, tingimusel et see ei tähenda, et surveseadmeid või seadmestikke muudetakse käesolevas direktiivis määratlemata viisil. 3. Kaubandusmessidel, näitustel, esitlemistel jne Ö ja muudel sarnastel üritustel Õ ei takista liikmesriigid artiklis 1 määratletud käesolevale direktiivile sätetele mittevastavate surveseadmete või seadmestike esitlemist, tingimusel et nähtav märk näitab selgelt nende mittevastavust ja mittemüüdavust kuni tootja või tema ühenduses registrisse kantud volitatud esindaja ei ole neid vastavusse viinud. Esitlemiste ajal tuleb inimeste ohutuse tagamiseks võtta asjakohaseid ohutusmeetmeid vastavalt kõigile kõnealuse liikmesriigi pädeva asutuse poolt sätestatud nõuetele. Artikkel 34 Tehnilised nõuded 1. Punktides 1.1, 1.2, 1.3 ja 1.4 nimetatud Ö Järgmised Õ surveseadmed peavad vastama I lisas sätestatud olulistele Ö ohutus Õ nõuetele: ê 97/23/EÜ 1,1.a) Aanumad, välja arvatud punktis 1.2 b märgitud, järgmise jaoks: ai) gaasid, vedelgaasid, surve all lahustatud gaasid, aurud ja ka need vedelikud, mille aururõhk maksimaalsel lubatud temperatuuril on normaalsest atmosfäärirõhust (1013 mbar) järgmistes piirides üle 0,5 bar kõrgem: – 1. grupi fluidumid, mille maht on üle 1 liitri ning rõhu PS ja mahu V korrutis on üle 25 bar × L, või mille rõhk PS on üle 200 bar (II lisa, tabel 1), – 2. grupi fluidumid, mille maht on üle 1 liitri ning rõhu PS ja mahu V korrutis on üle 50 bar × L, või mille rõhk PS on üle 1000 bar, ning kõik käsitulekustutid ja hingamisaparaatide balloonid (II lisa, tabel 2); bii) vedelikud, mille aururõhk maksimaalsel lubatud temperatuuril ei ole normaalsest atmosfäärirõhust (1013 mbar) järgmistes piirides üle 0,5 bar kõrgem: – 1. grupi fluidumid, mille maht on üle 1 liitri ning rõhu PS ja mahu V korrutis on üle 200 bar × L, või mille rõhk PS on üle 500 bar (II lisa, tabel 3), – 2. grupi fluidumid, mille rõhk PS on üle 10 bar ning rõhu PS ja mahu V korrutis on üle 10000 bar × L, või mille rõhk PS on üle 1000 bar (II lisa, tabel 4). 1,2.b) Lleegiga või muul moel kuumutatavad ülekuumeneda võivad surveseadmed, mis on mõeldud auru või ülekuumendatud vee tootmiseks temperatuuril üle 110 °C, mille maht on üle 2 liitri, ja kõik keedukatlad (II lisa, tabel 5). 1,3.c) Ttorustik, mis on ette nähtud järgmise jaoks: ai) gaasid, vedelgaasid, surve all lahustatud gaasid, aurud ja vedelikud, mille aururõhk maksimaalsel lubatud temperatuuril on normaalsest atmosfäärirõhust (1013 mbar) järgmistes piirides üle 0,5 bar kõrgem: – 1. grupi fluidumid, mille nimimõõde DN on üle 25 (II lisa, tabel 6), – 2. grupi fluidumid, mille nimimõõde DN on üle 32 ning rõhu PS ja nimimõõte DN korrutis on üle 1000 bar (II lisa, tabel 7); bii) vedelikud, mille aururõhk maksimaalsel lubatud temperatuuril ei ole normaalsest atmosfäärirõhust (1013 mbar) järgmistes piirides üle 0,5 bar kõrgem: – 1. grupi fluidumid, mille nimimõõde DN on üle 25 ning rõhu PS ja nimimõõte DN korrutis on üle 2000 bar (II lisa, tabel 8), – 2. grupi fluidumid, mille rõhk PS on üle 10 bar, nimimõõde DN üle 200 ning rõhu PS ja nimimõõte DN korrutis on üle 5000 bar (II lisa, tabel 9). ê 97/23/EÜ (kohandatud) 1,4.d) Oohutus- ja lisaseadised, mis on ette nähtud alapunktidega 1.1, 1.2 ja 1,3 a, b ja c reguleeritud seadmete jaoks, sealhulgas Ö juhul Õ kui kõnealused seadmed kuuluvad seadmestiku koosseisu. 2. Artikli 1 punktis 2.1.5 määratletud Ö Järgmised Õ seadmestikud, mis hõlmavad vähemalt ühte käesoleva artikli lõikega 1 reguleeritud surveseadet ja mis on loetletud käesoleva artikli punktides 2.1, 2.2 ja 2.3, peavad vastama I lisas sätestatud olulistele Ö ohutus Õ nõuetele. ê 97/23/EÜ ð uus 2,1.a) Temperatuuril üle 110 °C auru või ülekuumendatud vee tootmiseks ettenähtud seadmestikud, mis sisaldavad vähemalt ühte leegiga või muul moel kuumutatavat surveseadet, mis võib üle kuumeneda. 2,2.b) Muud seadmestikud, kui punktis 2.1 a märgitud, kui tootja näeb ette nende turuleviimise ð kättesaadavaks tegemise ï ja kasutuselevõtmise seadmestikena. ê 97/23/EÜ (kohandatud) ð uus 2.3. Erandina käesoleva punkti sissejuhatavast lõigust esimesest lõigust peavad seadmestikud, mis on ette Ö nähtud Õ kuuma sooja vee tootmiseks temperatuuril alla 110 °C, mida köetakse käsitsi tahkekütustega ja mille PS × V on üle 50 bar × L, peavad vastama I lisa punktides 2.10, 2.11, 3.4 ning punkti 5 alapunktides a ja d märgitud olulistele Ö ohutus Õ nõuetele. 3. Surveseadmed ja/või seadmestikud, mis on allpool vastavalt lõike 1 punktides a, b ja c1.1, 1,2 ja 1.3 ning lõikespunktis 2 esitatud piireidest allpool või nendega võrdsed, tuleb turvalise kasutamise tagamiseks projekteerida ja toota liikmesriigi hea inseneritava kohaselt. Surveseadmetega ja/või seadmestikega peavad olema kaasas piisavad kasutusjuhisedning need peavad kandma märgistust, mis teeb võimalikuks tootja või tema ühenduses registrisse kantud volitatud esindaja tuvastamise. Kõnealused seadmed ja/või seadmestikud ei tohi kanda artiklis 1815 nimetatud CE-vastavusmärgistust. Artikkel 45 Vaba liikumine 1. 1.1. Liikmesriigid ei keela, piira ega takista survest tuleneva ohu alusel artiklis 1 osutatud surveseadmete või seadmestike turuleviimist ð kättesaadavaks tegemist ï või kasutuselevõtmist tootja poolt määratletud tingimustel, kui need vastavad käesolevale direktiivile ja kannavad CE-märgistust, mis näitab, et need on läbinud artikli 10 kohase vastavushindamise. 1.2. Liikmesriigid ei keela, piira ega takista survest tuleneva ohu alusel artikli 43 lõikele 3 vastavate surveseadmete või seadmestike turuleviimist ð turul kättesaadavaks tegemist ï või kasutuselevõtmist. 2. Liikmesriigid võivad nõuda surveseadmete ja seadmestike ohutu ja nõuetekohase kasutamise tagamiseks vajalikul määral I lisa punktides 3.3 ja 3.4 toodud teabe esitamist ühenduse Ö liidu Õ ametlikus keeles (ametlikes keeltes), mis võib olla määratletud vastavalt asutamislepingule selle liikmesriigi poolt, kus seade või seadmestik lõppkasutajani jõuab. 14.2.3. Kui liikmesriik on määranud kasutajainspektsiooni vastavalt käesolevas artiklis ð 25 ï viidatud sätestatud Ö nõuetele Õ kriteeriumidele, ei tohi ta survest tuleneva ohu tõttu keelata, piirata või takistada surveseadmete või seadmestike turuleviimist või kasutuselevõtmist käesolevas artiklis 16 ettenähtud tingimustel, mille vastavust on käesolevas artiklis ð 25 ï sätestatud Ö nõuete Õ kriteeriumide alusel hinnanud teise liikmesriigi poolt määratud kasutajainspektsioon. ò uus 2. PEATÜKK ETTEVÕTJATE KOHUSTUSED Artikkel 6 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R2] Tootjate kohustused 1. Tootjad tagavad artikli 4 lõigetes 1 ja 2 nimetatud surveseadmete turule laskmisel, et need on projekteeritud ja toodetud kooskõlas I lisas sätestatud oluliste ohutusnõuetega. Tootjad tagavad artikli 4 lõikes 3 nimetatud surveseadmete turule laskmisel, et need on projekteeritud ja toodetud kooskõlas ühe liikmesriigi hea inseneritavaga. 2. Tootjad koostavad artikli 4 lõigetes 1 ja 2 nimetatud surveseadmete kohta II lisas nimetatud tehnilise dokumentatsiooni ja teostavad või lasevad teostada artiklis 14 nimetatud vastavushindamismenetluse. Kui esimeses lõikes osutatud menetlusega on tõendatud artikli 4 lõigetes 1 ja 2 nimetatud surveseadme vastavus asjakohaste nõuetega, siis koostavad tootjad ELi vastavusdeklaratsiooni ning kinnitavad tootele CE-vastavusmärgise. 3. Tootjad säilitavad tehnilist dokumentatsiooni ja ELi vastavusdeklaratsiooni kümne aasta jooksul peale surveseadme turule laskmist. 4. Tootjad tagavad menetluste olemasolu seeriatoodangu vastavuse säilimiseks. Arvesse võetakse muudatusi surveseadme disainis või omadustes ja muudatusi neis harmoneeritud standardites või muudes tehnilistes spetsifikatsioonides, mille põhjal surveseadme vastavust kinnitatakse. Kui seoses surveseadmest tuleneva ohuga peetakse vajalikuks, teevad tootjad tarbijate ja teiste kasutajate tervise ja ohutuse kaitsmiseks turul kättesaadavaks tehtud surveseadmete pistelist kontrolli, uurivad mittevastavate surveseadmete kohta esitatud kaebusi ja selliste seadmete tagasivõtmisi ning vajadusel registreerivad need, ja teavitavad levitajaid igast nimetatud järelevalvemeetmetest. 5. Tootjad tagavad, et nende surveseadmed kannavad tüübi-, partii- või seerianumbrit või muud märget, mis võimaldaks neid tuvastada, või kui seadme suurus või iseloom seda ei võimalda, siis tagavad tootjad, et nõutud teave on pakendil või seadmega kaasasolevas dokumendis. 6. Tootjad märgivad oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi, postiaadressi ja võimalusel veebisaidi kas surveseadmele või, kui see ei ole võimalik, pakendile või seadmega kaasasolevasse dokumenti. Aadress peab osutama ühele kohale, kus tootjaga ühendust saab võtta. 7. Tootjad tagavad, et artikli 4 lõigetes 1 ja 2 nimetatud surveseadmetega on kaasas I lisa punktides 3.3 ja 3.4 nimetatud juhised ja ohutusalane teave asjaomase liikmesriigi poolt määratletud keeles, mis on tarbijate ja teiste kasutajate jaoks kergesti arusaadav. Sellised juhised ja ohutusalane teave on selged, arusaadavad ja mõistetavad. Tootjad tagavad, et artikli 4 lõikes 3 nimetatud surveseadmetega on kaasas juhised ja ohutusalane teave kooskõlas artikli 4 lõikega 3 asjaomase liikmesriigi poolt määratletud keeles, mis on tarbijate ja teiste kasutajate jaoks kergesti arusaadav. Sellised juhised ja ohutusalane teave on selged, arusaadavad ja mõistetavad. 8. Tootjad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et surveseade, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale direktiivile, võtavad viivitamatult vajalikud parandusmeetmed kõnealuse surveseadme vastavusse viimiseks või vajaduse korral kõrvaldavad selle või võtavad selle tagasi. Lisaks, kui surveseade kujutab endast ohtu, teavitavad nad sellest viivitamatult nende liikmesriikide pädevaid ametiasutusi, kus nad surveseadme turul kättesaadavaks tegid, esitades üksikasjad eelkõige mittevastavuse ja mis tahes võetud parandusmeetmete kohta. 9. Tootjad esitavad pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel talle surveseadme käesoleva direktiiviga vastavust tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele asutustele kergesti arusaadav. Nimetatud teabe ja dokumentatsiooni võib esitada paberil või elektroonilises vormis. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd kõigis nende poolt turule lastud surveseadme põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmetes. Artikkel 7 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R3] Volitatud esindajad 1. Tootja võib kirjaliku volituse alusel määrata volitatud esindaja. Artikli 6 lõikes 1 sätestatud kohustused ja tehnilise dokumentatsiooni koostamine ei kuulu volitatud esindaja ülesannete hulka. 2. Volitatud esindaja täidab ülesandeid tootjalt saadud volituste piires. Volitus võimaldab volitatud esindajal teha vähemalt järgmist: a) säilitada ELi vastavusdeklaratsiooni ja tehnilist dokumentatsiooni riiklike ametiasutuste jaoks kättesaadavana vähemalt kümne aasta jooksul peale surveseadme turule laskmist; b) esitada pädevate riiklike ametiasutuse põhjendatud nõudmisel talle surveseadme vastavust tõendav kogu teave ja dokumentatsioon; c) teha pädevate riiklike ametiasutustega viimaste nõudmisel koostööd kõigis volitatud esindaja volitustega hõlmatud surveseadmete põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmetes. Artikkel 8 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R4] Importijate kohustused 1. Importijad lasevad turule üksnes nõuetele vastavaid surveseadmeid. 2. Enne artikli 4 lõigetes 1 ja 2 nimetatud surveseadmete turule laskmist tagavad importijad, et tootja on vastavalt artiklile 14 teostanud asjakohase vastavushindamismenetluse. Nad tagavad, et tootja on koostanud tehnilise dokumentatsiooni, et surveseade kannab CE-vastavusmärgist ja et sellega on kaasas I lisa punktides 3.3 ja 3.4 nimetatud juhised ja ohutusalane teave ning et tootja on täitnud artikli 6 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuded. Enne artikli 4 lõikes 3 nimetatud surveseadmete turule laskmist tagavad importijad, et tootja on koostanud tehnilise dokumentatsiooni ning et surveseadmega on kaasas piisavad kasutusjuhendid ning et tootja on täitnud artikli 6 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuded. Kui importija arvab või tal on põhjust uskuda, et surveseade ei ole kooskõlas I lisas sätestatud oluliste ohutusnõuetega, siis ei lase ta toodet turule enne, kui see on kooskõlla viidud. Lisaks teavitab importija tootjat ja turujärelevalveasutusi, kui surveseade kujutab endast ohtu. 3. Importijad märgivad oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja postiaadressi kas surveseadmele või, kui see ei ole võimalik, pakendile või seadmega kaasasolevasse dokumenti. Kontaktandmed esitatakse kasutajatele ja turujärelevalveasutustele kergesti arusaadavas keeles. 4. Importijad tagavad, et artikli 4 lõigetes 1 ja 2 nimetatud surveseadmega on kaasas I lisa punktides 3.3 ja 3.4 nimetatud juhised ja ohutusalane teave asjaomase liikmesriigi poolt määratletud keeles, mis on tarbijate ja teiste lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadav. Importijad tagavad, et artikli 4 lõikes 3 nimetatud surveseadmega on kaasas juhised ja ohutusalane teave asjaomase liikmesriigi poolt määratletud keeles, mis on tarbijate ja teiste kasutajate jaoks kergesti arusaadav. 5. Importijad tagavad, et sel ajal, kui artikli 4 lõigetes 1 ja 2 nimetatud surveseade on nende vastutuse all, ei ohusta selle ladustamise või transpordi tingimused vastavust I lisas sätestatud nõuetele. 6. Kui seoses surveseadmest tuleneva ohuga peetakse vajalikuks, teevad importijad tarbijate ja teiste kasutajate tervise ja ohutuse kaitsmiseks pädevate asutuste nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel turul kättesaadavaks tehtud surveseadmete pistelist kontrolli, uurivad kaebusi, mittevastavaid surveseadmeid ja selliste seadmete tagasivõtmisi ning vajadusel registreerivad need, ja teavitavad levitajaid nimetatud järelevalvemeetmetest. 7. Importijad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et surveseade, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale direktiivile, võtavad viivitamatult vajalikud parandusmeetmed kõnealuse surveseadme vastavusse viimiseks või vajaduse korral kõrvaldavad selle või võtavad selle tagasi. Lisaks, kui surveseade kujutab endast ohtu, teavitavad nad sellest viivitamatult nende liikmesriikide pädevaid ametiasutusi, kus nad surveseadme turul kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja mis tahes võetud parandusmeetmete kohta. 8. Importijaid hoiavad peale surveseadme turule laskmist kümne aasta jooksul turujärelevalveasutuste jaoks kättesaadaval ELi vastavusdeklaratsiooni koopiat ning tagavad, et tehniline dokumentatsioon oleks viimaste nõudmisel neile kättesaadav. 9. Importijad esitavad pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel talle surveseadme vastavust tõendava kogu teabe ja dokumentsatsiooni keeles, mis on kõnealusele asutusele kergesti arusaadav. Nimetatud teabe võib esitada paberil või elektroonilises vormis. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd kõigis nende poolt turule lastud surveseadme põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmetes. Artikkel 9 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R5] Levitajate kohustused 1. Surveseadme turul kättesaadavaks tegemisel arvestavad levitajad hoolsalt käesoleva direktiivi nõuetega. 2. Enne artikli 4 lõigetes 1 ja 2 nimetatud surveseadmete turul kättesaadavaks tegemist kontrollivad levitajad, et surveseade kannab CE-vastavusmärgist, et sellega on kaasas nõutud dokumendid ning I lisa punktides 3.3 ja 3.4 nimetatud juhised ja ohutusalane teave keeles, millest saavad kergesti aru selle liikmesriigi tarbijad ja lõppkasutajad, mille turul surveseade kättesaavaks tehakse, ning et tootja ja importija on täitnud artikli 6 lõigetes 5 ja 6 ning artikli 8 lõikes 3 sätestatud nõuded. Kui levitaja arvab või tal on põhjust uskuda, et surveseade ei ole kooskõlas I lisas sätestatud oluliste ohutusnõuetega, siis ei tee ta toodet turul kättesaadavaks enne, kui see on kooskõlla viidud. Lisaks teavitab levitaja sellest tootjat või importijat ja turujärelevalveasutusi, kui surveseade kujutab endast ohtu. Enne artikli 4 lõikes 3 nimetatud surveseadmete turul kättesaadavaks tegemist kontrollivad levitajad, et surveseadmega on kaasas piisavad kasutusjuhendid keeles, millest saavad kergesti aru selle liikmesriigi tarbijad ja kasutajad, mille turul surveseade kättesaavaks tehakse, ning et tootja ja importija on täitnud artikli 6 lõigetes 5 ja 6 ning artikli 8 lõikes 3 sätestatud nõuded. 3. Importijad tagavad, et sel ajal, kui artikli 4 lõigetes 1 ja 2 nimetatud surveseade on nende vastutuse all, ei ohusta selle ladustamise või transpordi tingimused vastavust I lisas sätestatud olulistele ohutusnõuetele. 4. Levitajad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et surveseade, mille nad on turul kättesaadavaks teinud, ei vasta käesolevale direktiivile, tagavad, et võetakse viivitamatult vajalikud parandusmeetmed kõnealuse surveseadme vastavusse viimiseks või vajaduse korral selle kõrvaldamiseks või tagasivõtmiseks. Lisaks, kui surveseade kujutab endast ohtu, teavitavad levitajad sellest viivitamatult nende liikmesriikide pädevaid asutusi, kus nad surveseadme turul kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja mis tahes võetud parandusmeetmete kohta. 5. Levitajad esitavad pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel talle surveseadme vastavust tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni. Nimetatud teabe ja dokumentatsiooni võib esitada paberil või elektroonilises vormis. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd kõigis nende poolt turul kättesaadavaks tehtud surveseadme põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmetes. Artikkel 10 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R6] Juhtumid, millal tootjate kohustusi kohaldatakse importijate ja levitajate suhtes Käesolevas direktiivis käsitletakse tootjana importijat või levitajat, kes laseb surveseadme turule oma nime või kaubamärgi all või kes muudab juba turule lastud surveseadet viisil, mis võib mõjutada vastavust käesolevale direktiivile, ja tema suhtes kohaldatakse artikli 6 alusel tootja kohustusi. Artikkel 11 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R7] Ettevõtjate tuvastamine Ettevõtjad tuvastavad turujärelevalveasutustele viimaste nõudmisel kümne aasta jooksul: a) iga ettevõtja, kes on neid surveseadmetega varustanud; b) iga ettevõtja, keda nad on surveseadmetega varustanud. Ettevõtjad peavad suutma esitada esimeses lõigus nimetatud teavet kümne aasta jooksul pärast seda, kui neile on tarnitud surveseadmeid ning kümne aasta jooksul pärast seda, kui nemad on tarninud surveseadmeid. 3. PEATÜKK SURVESEADMETE VASTAVUS JA LIIGITUS ê 97/23/EÜ Artikkel 512 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R8] Vastavuseeldus ò uus 1. Artikli 4 lõigetes 1 ja 2 nimetatud surveseadmed, mis on vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse olevat vastavuses oluliste ohutusnõuetega, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad ja millele on viidatud I lisas. ê 97/23/EÜ (kohandatud) 1.2. Liikmesriigid käsitlevad surveseadmeid ja seadmestikke, mis kannavad artiklis 1518 sätestatud CE-vastavusmärgistust ja VIIIV lisas artiklis 17 ettenähtud EÜELi vastavusdeklaratsiooni, vastavana kõigile käesolevale direktiivile sätetele, sealhulgas artiklis 10 ettenähtud vastavushindamisele. ê 97/23/EÜ 2. Surveseadmeid ja seadmestikke, mis vastavad ühtlustatud siseriiklikele standarditele, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Ühenduste Teatajas, peetakse artiklis 3 märgitud olulistele nõuetele vastavaks. Liikmesriigid avaldavad eespool osutatud siseriiklike standardite viitenumbrid. 3. Liikmesriigid tagavad nõuetekohaste meetmete võtmise, et võimaldada mõlemal tööturu osapoolel siseriiklikul tasandil mõjutada ühtlustatud standardite ettevalmistamist ja järelevalvet. ê 97/23/EÜ (kohandatud) 4.3. Surveseadmete tootmiseks kasutatavaid materjale, mis on kooskõlas Euroopa tunnustusega materjalidele, mille viited on Ö vastavalt artikli 15 lõikele 4 Õ avaldatud Euroopa Ühenduste Ö Liidu Õ Teatajas, peetakse I lisas Ö sätestatud Õ kohaldatavatele olulistele Ö ohutus Õ nõuetele vastavaks. Artikkel 913 Surveseadmete liigitus 1. Artikli 34 lõikes 1 märgitud surveseadmed liigitatakse vastavalt II lisale kategooriatesse ohtlikkuse astme alusel laskuvas järjestuses kategooriatesse. Kõnealuse liigituse kohaselt jaotatakse fluidumid Ö järgmisesse Õ vastavalt punktidele 2.1 ja 2.2 kahte gruppi.: ê 97/23/EÜ 2.1. 1. grupp hõlmab ohtlikke fluidumeid. Ohtlik fluidum on aine või valmistis, mis on reguleeritud nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivi 67/548/EMÜ (ohtlike ainete liigitamise, pakendamise ja märgistamisega seotud õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta)[43] artikli 2 lõike 2 mõistetega. 1. grupp hõlmab fluidumeid, mis on määratletud kui: – plahvatusohtlikud, – eriti tuleohtlikud, – kergestisüttivad, – tuleohtlikud (kui maksimaalne lubatud temperatuur on leekpunktist kõrgem), – väga mürgised, – mürgised, – oksüdeerivad. ò uus a) 1. grupp koosneb fluidumitest, mis koosnevad määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 2 punktides 7 ja 8 määratletud ainetest ja segudest, mis on liigitatud ohtlikeks vastavalt nimetatud määruse I lisa 2. ja 3. osas sätestatud järgmistele füüsikaliste või terviseohu klassidele: i) ebapüsivad lõhkeained või lõhkeained, alamklassid 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 ja 1.5; ii) tuleohtlikud gaasid, 1. ja 2. kategooria; iii) oksüdeerivad gaasid, 1. kategooria; iv) tuleohtlikud vedelikud, 1. ja 2. kategooria; v) tuleohtlikud vedelikud, 3. kategooria, mille maksimaalne lubatud temperatuur on leekpunktist kõrgem; vi) tuleohtlikud tahked ained, 1. ja 2. kategooria; vii) isereageerivad ained ja segud, tüüp A­F; viii) pürofoorsed vedelikud, 1. kategooria; ix) pürofoorsed tahked ained, 1. kategooria; x) ained ja segud, mis veega kokkupuutel eraldavad tuleohtlikke gaase, 1., 2. ja 3. kategooria; xi) oksüdeerivad vedelikud, 1., 2. ja 3. kategooria; xii) oksüdeerivad tahked ained, 1., 2. ja 3. kategooria; xiii) orgaanilised peroksiidid, tüüp A­F; xiv) äge suukaudne mürgisus, 1. ja 2. kategooria; xv) äge nahakaudne mürgisus, 1. ja 2. kategooria; xvi) äge mürgisus sissehingamisel, 1., 2. ja 3. kategooria; xvii) mürgisus sihtelundi suhtes – ühekordne kokkupuude, 1. kategooria. ê 97/23/EÜ 2,2.b) 2. grupp hõlmab kõiki muid fluidumeid, millele punktis 2.1 a ei osutata. ê 97/23/EÜ 3.2. Kui anum koosneb mitmest kambrist, liigitatakse see kõrgeimasse kategooriasse, mis kehtib üksikute kambrite suhtes. Kui kamber sisaldab mitut fluidumit, võetakse liigituse aluseks fluidum, mis vastab kõrgeimale kategooriale. ê 97/23/EÜ Artikkel 1014 Vastavushindamine 1. 1.1. Enne surveseadmete turuleviimist viib tootja käesolevas artiklis esitatud tingimuste kohaselt iga surveseadme puhul läbi ühe III lisas kirjeldatud vastavushindamismenetlustest. 1.2.1. Surveseadme suhtes CE-märgistuse kinnitamiseks kohaldatavad vastavushindamismenetlused määratakse kindlaks vastavalt artiklis 913 määratletud kategooriale, kuhu seade kuulub. 1.3.2. Erinevate kategooriate puhul kohaldatakse järgmisi vastavushindamismenetlusi: ê 97/23/EÜ a) I kategooria: – Moodul A b) II kategooria: – Moodul A12 – Moodul D1 – Moodul E1 c) III kategooria: ê 97/23/EÜ (kohandatud) – Moodul B1 Ö (projekti tüüp) Õ + D – Moodul B1 Ö (projekti tüüp) Õ + F – Moodul B Ö (toote-ja konstruktsioonitüübi kombinatsioon) Õ + E – Moodul B Ö (toote-ja konstruktsioonitüübi kombinatsioon) Õ + C12 ê 97/23/EÜ – Moodul H d) IV kategooria: ê 97/23/EÜ (kohandatud) – Moodul B Ö (toote-ja konstruktsioonitüübi kombinatsioon) Õ + D – Moodul B Ö (toote-ja konstruktsioonitüübi kombinatsioon) Õ + F ê 97/23/EÜ (kohandatud) – Moodul G – Moodul H1 Ö Vastavushindamismenetlused on sätestatud III lisas. Õ 1.4.3. Surveseadme suhtes kohaldatakse ühte vastavushindamismenetlustest, mille tootja võib valida vastava kategooria seadmete jaoks ette nähtud menetluste seast. To