EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 26.7.2011 
SEK(2011) 959 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV,  
millega muudetakse direktiivi 94/25/EÜ (mu udetud direktiiviga 2003/44/EÜ) väikelaevu 
käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta  
 
{KOM(2011) 456 lõplik} 
{SEK(2011) 958 lõplik}  
 
ET 1   ET 1. PROBLEEMI KIRJELDUS  
Väikelaevadirektiiviga 94/25/EÜ reguleeritakse sportimisel või vaba aja veetmisel 
kasutamiseks ettenähtud paatide laskmist ELi turule. Selles on sätestatud olulised 
ohutusnõuded. Muutmisdirektiiviga 2003/44/EÜ ke htestati konkreetsed nõuded väikelaevade 
mootorite heidete, eelkõige sü sivesinike (HC), lämmastikoksiid ide (NOx), tahkete osakeste 
(PM) ja laevade müra suhtes. 
Hoolimata asjaolust, et väikel aevade osa üldise ELi õhusaaste te kitamisel on võrreldes teiste 
saasteallikatega väike, võib se e teataval tippperioodil (suvel ) olla mõnes piirkonnas (eriti 
järvedel ja kallastel) märkimisväärne. Eelkõi ge NOx kontsentratsioon võib neis piirkondades 
ületada keskkonnakvaliteed i standardeid (EQS). 
Enamik väikelaevade tootjatest tegutseb ELi ja USA turul ning kaks kolmandikku 
väikelaevamootoritest kogu maailmas müüakse kahe l nimetatud turul. Heiteid reguleerivad 
USA õigusaktid on rangemad ELi praegustest eeskirjadest. Mõned ELi liikmesriigid on 
võtnud kohalikke (riiklikke) meetmeid väikel aevade heite vähendamiseks, kehtestades 
kiiruspiirangud või keelates paatide kasutamise  teatavates piirkondades . Selleks et kaitsta 
paremini keskkonda, tagada väikelaevade ülem aailmne turg ja vältida liikmesriikidele 
ainuomaseid lahendusi, mis killustavad sisetur gu, on vaja analüüsida, kas heite ja müra 
piiranguid tuleks ELi tasandil karmistada. Samal aj al tuleks arvesse võtta väikeste ja keskmise 
suurusega ettevõtjate (VKE) haav atavat olukorda, sest väikel aevade sektor koosneb peamiselt 
VKEdest (üle 95 % ettevõtjatest on VKEd). 
2. SUBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Ettepanekus peetakse kinni subsidiaarsuse põhimõttest, kuna direktiiviga on väikelaevade 
turulelaskmine juba ühtlustatud ning liikmesr iigid ei saa võtta indi viduaalselt meetmeid 
ohutusnõuete ning heidete ja müra piiramise nõuete suhtes. 
3. EESMÄRGID  
Käesoleva algatuse üldine eesmärk on parandad a täiendavalt väikelaevade keskkonnatoimet 
ning seega kaitsta paremini kes kkonda ja inimeste tervist, taga des samal ajal ELi peamiste 
kaubanduspartnerite jaoks võrdsed õiguslikud ti ngimused ning siseturu tõrgeteta toimimise 
väikelaevade puhul. 
ÜLDEESMÄRGID ERIEESM ÄRGID TEGEVUSEESMÄRGID 
Kaitsta keskkonda ja inimeste 
tervist Parandada väikelaevade 
keskkonnatoimet 
  Vaadata läbi heite piirnormid 
 Vaadata läbi müra piirnormid  Vaadata läbi väikelaevade 
 
ET 2   ET ohutusomadused 
Vältida siseturu killustamist 
väikelaevadele erinevate riiklike ohutusnõuete kehtestamise tõttu 
 Vaadata läbi heite piirnormid 
 
Kaitsta haavatavaid 
ettevõtjaid (eriti VKEsid) turupositsiooni halvenemise ning võimaliku töökohtade vähenemise eest uute õigusaktide tõttu 
 Kehtestada 
leevendusmeetmed kõige haavatavamatele väikelaevade ettevõtjatele (VKEdele) Euroopas  
 Parandada siseturu toimimist    
Pakkuda ELi 
väikelaevatööstusele ning kodanikele õiguskindlust 
 Viia väikelaevadirektiiv 
vastavusse uue õigusraamistikuga 
  
Edendada heite piirnormide 
ühtlustamist kogu maailmas Vähendada eri õiguskordade 
täitmisest tulenevat lisakulu Vaadata läbi heite piirnormid 
  
 
4. POLIITIKAVALIKUD  
Eespool nimetatud eesmärkide saavutamisek s on mitut valikut. Mõned võimalused, nagu 
heidete isereguleerimine (tööstusharu vabata htlik tegevusjuhend) või praeguse ELi meetme 
peatamine, tunnistades kehtetuks asjaomase dire ktiiviga ettenähtud heite ja müra piirnormid, 
ning märgistamise nõue on just varases etapis kõ rvale jäetud, kuna need ilmselt ei sobi leitud 
probleemide lahendamiseks. Täiendavalt analüüsitakse järgmisi valikuid. 
 
A. Mootorite heite piirnormid 1. valik – olukord jääb samaks  
Jäetakse alles direktiivis sätestatud heite piirnormid. 
 
ET 3   ET 2. valik – rangemad heite piirnormid (II etapp) 
Hinnatud on võimalust kehtestada heite pi irnormide uus, II etapp. Analüüsitud on viit eri 
stsenaariumi. 1. stsenaarium põhineb I et api piirnormide ühtlustamisel kõikide 
bensiinimootorite (sädesüüt ega mootorite) puhul ning sell ega viiakse diiselmootori 
(survesüütega mootor) piirnormid vastavusse  seniste eeskirjadega, mis on sätestatud 
väljaspool teid kasutatavaid li ikurmasinaid käsitlevas direk tiivis 97/68/EÜ. 2.–4. stsenaarium 
hõlmavad sädesüütega mootorite  piirnormide vastavusse viimist USA standarditega ning 
survesüütega mootorite piirnormide vastavusse  viimist eri rangusastmega piirnormidega, mis 
on ette nähtud ELi liikurmasinate direktiiviga. 5. stsenaariumi puhul ühtlustatakse sädesüüte 
ja survesüütega mootorite he ite piirnormid USA omadega.  5. stsenaarium valiti kõige 
sobilikuma stsenaariumina täiendavaks hindamise ks ning sellest sai mõju hindamises 2. valik. 
3. valik – rangemad heite piirnormid (II etapp) koos tööstuse jaoks ettenähtud 
leevendusmeetmetega 
See võimalus põhineb 2. valikul, kuid on täienda valt jagatud kolmeks valikuvõimaluseks, 
sisaldades leevendusmeetmeid, et piirata rangemate heite piirnormide negatiivset 
majanduslikku ja sotsiaalset mõju. 
Valikuvõimalus 3.1 – kohanduskava kasutamine 
Rangemate heite-eeskirjade mõju saab leevenda da direktiivi 97/68/EÜ artikliga 4 kehtestatud 
kohanduskava kasutuselevõtuga. See võimaldaks moot oritootjatel lasta ka pärast uute heite 
piirnormide jõustumist turule piiratud arvu väikelaevamootoreid, mis vastavad eelmise etapi 
heite piirnormidele. 
Valikuvõimalus 3.2 – üleminekuaja (kolm aas tat) kasutamine kõikide mootoritootjate 
puhul 
Selle võimalusega on ette nähtud pärast as jaomase direktiivi jõustumist kolmeaastane 
üleminekuaeg, et võimaldada tööstusel kohanda da mootorid uute te hnoloogiatega. Periood 
algaks direktiivi jõustumisega, mis tähendab, et ligikaudu kaks aastat kattuks direktiivi ülevõtmistähtajaga ning kohandamiseks jääks üks aasta. 
Valikuvõimalus 3.3 – üleminekuaja kasutamin e kõikide mootoritootjate puhul ning 
spetsiaalne üleminekuaeg väikeste ja keskmise suurusega mootoritootjatele, kes lasevad ELi turule sädesüütega päramootoreid ≤ 15 kW (3 + 3 aastat) 
See võimalus ühendab üleminekuaja kui mootorit ootjatele ettenähtud ül dise leevendusmeetme 
ning VKEdele suunatud konkreetse meetme, kuna on tõendatud (VKE-testiga), et viimased on 
kõige haavatavamad nõuete täitmises t tulenevate lisakulude suhtes. 
 
 B. Mootorite müra piirnormid
 
1. valik – olukord jääb samaks  
 
ET 4   ET Jäetakse alles direktiivis sätestatud müra piirnormid. 
2. valik – rangemad müra piirnormid 
Karmistatakse praeguseid ELi müra piirnorme, millega reguleeritakse väikelaevade tekitatavat 
müra. 
C. Väikelaevadirektiivi kooskõll a viimine uue õigusraamistikuga  
Määruse (EÜ) nr 765/2008 ja otsuse 768/2 008/EÜ vastuvõtmisest tulenevalt tuleb 
väikelaevadirektiiv viia kooskõlla uue õigusra amistiku põhimõtetega. Põhiliselt tähendab see 
ettevõtjate kohustuste, vastavushindamis- ja  turujärelevalveasu tuste pädevuse, uute 
vastavushindamismoodulite ning CE-märgise staatuse lisamist. 
5. MÕJUANALÜÜS  
A. Rangemate heite piirnormide mõju  
1. valik – piirnormid jäävad samaks 
Selle valiku puhul esineb kaks peamist mure küsimust: keskkonna ja kaubandusega seotud 
küsimused. Esiteks võib NOx kontsentratsi oon jahisadamates ületada lühiajaliselt 
keskkonnakvaliteedi standardeid. Teiseks võib prae guste piirnormide kohaldamise jätkamisel 
mootoritootjatel tekkida kiusat us paigaldada saastavamaid ja I etapi nõuetele vastavaid 
mootoreid, mitte aga puhtamaid, kuid kallimaid m ootoreid, mis vastavad USA standarditele. 
Teiseks kaasneb selle valikuga siseturu killust amise oht, sest tõenäoli selt võetakse vastu eri 
piirkondlikud eeskirjad kiiruspiirangute jms kohta. 
2. valik – heite piirnormide II etapp 
Heite piirnormide piiramine ning ELi ja US A piirnormide kooskõlastamine väikelaevade 
mootorite puhul tooks kasu keskkonnale, kuid selle ga kaasneksid mootorit ootjate jaoks suured 
kulud seoses nõuete täitmisega.  
Ärahoitud kahju väärtus aastas võrreldes 1. valikuga  
 Keskmine 
ärahoitud kahju 
aastas (miljonit 
eurot) heite (NOx) 
tonni kohta  Keskmine 
ärahoitud kahju 
aastas (miljonit 
eurot) heite (PM) 
tonni kohta  
2. valik – II etapp  9,5–45,5 mln eurot 3,2–18,2 mln eurot 
 
 Nõuete täitmisest tulenevate kogukulude hinnang aasta kohta  
 
Survesüütemootorid Sädesüütemootorid 
 
ET 5   ET 2. valik – II etapp  5,7–19 mln eurot 5,1–10,6 mln eurot 
 
3. valik – heite piirnormide II etapp k oos mitme mootoritootjatele suunatud 
leevendusmeetmega 
Rangemate heitenormide täitmine toob kaasa lisakulud. Seetõttu on hinnatud meetmeid 
majanduslike ja sotsiaalsete kulude leevendamiseks. 
Valikuvõimalus 3.1 – kohanduskava kasutamine 
Kohanduskava kasutamise võimalust ei ole tä iendavalt uuritud. See sobib eriolukorraks, mil 
algseadmete valmistaja vajab täiendavat aega masinate konstruktsiooni kohandamiseks uute 
mootoritega, aga see ei ole ette näht ud mootoritootja kui sellise jaoks. 
Valikuvõimalus 3.2 – üleminekuaja kasut amine kõikide mootoritootjate puhul 
Käesoleva valikuvõimaluse eemärk – võimaldada tootjatele kolmeaastane üleminekuaeg –
võtab arvesse nii USAs võimaldatud järeleandmis i kui ka aega, mil heit e piirnorme hakatakse 
USAs täiel määral kohaldama. Enamiku moot oritootjate toodang peaks juba praegu neile 
piirnormidele vastama. 
Ärahoitud kahju väärtus aastas võrreldes 1. valikuga  
 Keskmine 
ärahoitud kahju 
aastas (miljonit 
eurot) heite (NOx) 
tonni kohta  Keskmine 
ärahoitud kahju 
aastas (miljonit 
eurot) heite (PM) 
tonni kohta  
Valikuvõimalus 3.2 – II etapp + täiendav üleminekuaeg  7,1–34,2 mln eurot 2,4–13,7 mln 
eurot 
Nõuete täitmisest tulenevate kogukulude hinnang aasta kohta  
 Survesüütemootorid Sädesüütemootorid
Valikuvõimalus 3.2 – II etapp + täiendav 
üleminekuaeg  2–8 mln eurot 1,8–5 mln eurot 
Üleminekuaja kasutamine võimaldab ettevõtjatel leevendada II etapi piirnormide negatiivset 
majanduslikku mõju ning samas ei too kaasa hal duskoormust. Siiski on teostatud VKE-test, 
sest see valik ei pruugi täieli kult vastata VKEde vajadustele. 
VKE-testist on selgunud, et uute  piirnormide kehtestamine toob kaasa täiendavad nõuete 
täitmisega seotud kulud ning osaliselt ka hald uskulud. Suuremate ettevõ tjatega võrreldes ei 
ole VKEdel selliste investeeri ngute rahastamiseks likviidsust  ega juurdepääsu rahalistele 
vahenditele. Sidusrühmadega konsulteerimine näitas, et VKEdest väikese võimsusega 
sädesüütemootorite tootjatel tekivad tõsised raskused II etapi piirnormide täitmisel. Meede mõjutaks väikese võimsusega sä desüütega päram ootoreid (st PN ≤ 15 kW), sest rangematele 
heite piirnormidele vastava mootori väljat öötamine nõuab suuri inve steeringuid. Väikese 
 
ET 6   ET võimsusega mootoritelt teenitava väiksema tulu tõttu on tasuvusaeg pikem kui suurema 
võimsusega mootorikategooriate puhul. 
Valikuvõimalus 3.3 – üleminekuaja kasutamin e kõikide mootoritootjate puhul ning 
spetsiaalne üleminekuaeg väikestele ja keskmise suurusega mootoritootjatele, kes lasevad ELi turule sädesüütega päramootoreid ≤ 15 kW (3 + 3 aastat). 
Leevendusmeetmete keskkonnamõju on hinnangu liselt 6,16 tonni HC + NOx heidet aastas 
rohkem kui valikuvõimaluse 3.2 puhul. See moodustaks 0,015 % HC + NOx aastasest koguheitest. See näitaja ei mõjuta oluliselt väikelaevade aastast koguheidet. Täiendava 
kolmeaastase üleminekuaja korral ei peaks säde süütemootoreid tootvad väikesed ja keskmise 
suurusega ettevõtjad tootmist lõpetama. Sädes üütemootoreid tootvate väikeste ja keskmise 
suurusega ettevõtjate ülemaailmne turuosa on ligikaudu 0,5 %. Seetõttu  mõjutavad nendele 
ettevõtjatele ette nähtud täiendavad leevendusmeetmed turgu minimaalselt. 
Valikuvõimaluste võrdlus 
 HC + NOx 
keskmine 
aastaheite 
muutus (%) PM keskmine 
aastaheite 
muutus (%) CO keskmine 
aastaheite 
muutus (%)  
2. valik – piirnormide II etapp -26,51 % -45,08 % 20,56 % 
Valikuvõimalus 3.1 – 
II etapp + kohanduskava -23,96 % -28,20 % 17,99 % 
Valikuvõimalus 3.2 – 
II etapp + täiendav üleminekuaeg -19,88 % -33,81 % 15,42 % 
Valikuvõimalus 3.3 – 
II etapp + täiendav 
üleminekuaeg + spetsiaalne üleminekuaeg sädesüütega 
mootoreid tootvatele VKEdele  -19,78 % -33,81 % 15,36 % 
Majanduslik netokasum (säästude/kulude analüüs) 
  Netokasum (miljonit 
eurot) 
2. valik – piirnormide II etapp 1,9–34,1 mln eurot  
Valikuvõimalus 3.1 – II etapp + kohanduskava 4,8–34,6 mln eurot  
Valikuvõimalus 3.2 – II etapp + täiendav üleminekuaeg 5,7–34,9 mln eurot  
Valikuvõimalus 3.3 – II etapp + täiendav üleminekuaeg + erand 
sädesüütemootoreid tootvatele VKEdele 5,7–34,8 mln eurot  
 
ET 7   ET Ühikutes mõõdetava sotsiaalse  mõju võrdlus aasta kohta 
  Kaotatud töökohtade 
koguarv seoses 
survesüütemootorite 
tootmisega Kaotatud töökohtade 
koguarv seoses 
sädesüütemootorite 
tootmisega 
2. valik – piirnormide II etapp alla 100 alla 100 
Valikuvõimalus 3.1 – 
II etapp + kohanduskava alla 10 alla 100 
Valikuvõimalus 3.2 – II etapp + täiendav 
üleminekuaeg töökohtade kaotus ei ole 
tõenäoline  alla 100 
Valikuvõimalus 3.3 – II etapp + täiendav 
üleminekuaeg + erand 
sädesüütemootoreid tootvatele VKEdele  töökohtade kaotus ei ole 
tõenäoline  töökohtade kaotus ei ole 
tõenäoline  
Põhimõtteliselt täidavad kõik valikuvõimalused üldeesmärke, sest eeskätt väheneb nende 
tulemusena keskkonda paisatava õhusaast eaine kogus, teiseks on need ühiseks 
õigusraamistikuks ELi turul tegutsevatele m ootoritootjatele ning kolmandaks tagavad 
mootorite heitenõuete kooskõlla viimise USA nõuetega. 2. valik ei täida siiski piisavalt 
konkreetset eesmärki kaitsta haavatavaid väikeette võtjaid turupositsiooni  halvenemise eest. 
Valikuvõimaluses 3.3 võetakse seda arvesse. 
Valikuvõimalus 3.3 on VKEde jaoks kõige tõhu sam kompromiss seoses keskkonnamõju ning 
majanduslike ja sotsiaalsete kuludega. Seet õttu eelistatakse seda valikuvõimalust. 
B. Mootorite müra piirnormide mõju 
1. valik: piirnormide muutmata jätmise mõju 
Praeguste müra piirnormide allesjätmine taga ks siseturu säilimise tänu müra piirnormide 
ühtlustamisele, kuid samal ajal säästaks ka e ttevõtjaid nõuete täitmise kuludest, sest nad ei 
peaks investeerima uutesse tehnoloogiatesse, et  saavutada nõutavaid müra piirnorme. See 
võimaldab saavutada suuremat keskkonnakasu  olukorrale kohandatud riiklike meetmete 
kaudu, mis töötatakse välja ees kätt piirkondade jaoks , kus väikelaevu konkr eetsetes riikides 
kasutatakse. 
Liikmesriikidel oleks tegutsemisvabadus  töötada välja konkreetsed meetmed, mis 
võimaldavad neil müra tõhusalt piirata, sest väikelaevade tekitatav müra ei tulene üksnes 
mootorimürast.  
2. valik: rangemate müra piirnormide mõju 
Paadi müra on eri tegurite kombinatsioon (paadi kasutamine/kiirus, mootori müra, paadikere 
müra, piirkonnaga seotud subjektiivsed kritee riumid, müra kuulev isik jne). Nende tegurite 
osakaal on iga konkreetse paadi pu hul erinev. Kuna direktiivi saab kohaldada üksnes müra 
suhtes, mis on mõõdetud steriilsetes tingimustes , võib see vaid osaliselt mõjutada kogumüra 
allikat, nagu seda tajub kasutaja/kõrvalseisja. Ühe teguri (nt mootorimüra)  piiramine ei annaks 
 
ET 8   ET tulemuseks üldise mürataseme oodatavat vähene mist, kuid tooks samal ajal tootjate jaoks 
kaasa suured nõuete täitmise kulud. 
Üldine müra vähendamine, mida on võima lik saavutada mootorimüra vähendamisega  
Mootoritüüp Mootorimüra vähendamine 
(detsibellides) Väikelaeva puhul saavutatud 
müra vähendamine kokku 
(detsibellides) 
Päramootor P N > 40 kW -6 / -8 -3 
Päramootor 10 < P N < 40 kW -4 / -5 -3 
Päramootor P N < 10 kW -4 / -5 -3 
Jetimootor P N > 40kW -4 
-3 -3 
-2 / -1 
 
C. Mõju, mis tuleneb väikelaevadirektiiv i kooskõlastamisest uue õigusraamistikuga  
Mõju peaks üldiselt olema positiivne, sest horisontaalsete sätetega täpsustatakse teatavaid 
küsimusi, mis hetkel tekitavad ebakindlust. Õiguskindlus on kasulik kõikidele osalistele: 
ettevõtjatele, liikmesriikide, ELi haldusasutuste le ning tarbijatele. Teatavatel ettevõtjatele 
pandud uutel kohustustel võib olla majanduslik mõju seoses ettevõtjate kantavate uute 
kuludega. 
6. JÄRELEVALVE  JA HINDAMINE 
Peamine vahend on liikmesriikide pädevate asutuste teostatav turujärelevalve. Komisjon teeb 
väikelaevadirektiivi nõuetekohase kohaldamisega seotud probleemid kindl aks järgmisel viisil: 
• korrapärased aruanded, mida liikmesriigid peavad saatma komisjonile; 
• halduskoostöörühma koosolekud; 
• määruse nr 765/2008/EÜ artiklis 23 sä testatud teabevahetuse süsteemid;  
• teavitatud asutuste rühm, kes kooskõl astab vastavushindamise eeskirjade 
kohaldamist.