[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 1.2.2006

SEK(2006) 108 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005–2009

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Taust

1. juulil 1998 jõustunud stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahend. 2005. aastal muudeti pakti esimest korda. Reformimisel tunnistati pakti kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid sooviti tugevdada nii pakti tõhusust ja selle mõju majandusele kui ka tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1], mis moodustab osa paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama nõukogule ja komisjonile stabiilsus- või lähenemisprogrammid ja nende iga-aastased ajakohastatud versioonid (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid peavad esitama (ajakohastatud) stabiilsusprogrammid ja ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid peavad esitama (ajakohastatud) lähenemisprogrammid). Belgia esitas esimese stabiilsusprogrammi detsembris 1998. Vastavalt määrusele esitas nõukogu 15. märtsil 1999 arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Vastavalt samale menetlusele peab komisjon ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama, majandus- ja rahanduskomitee neid kontrollima, samas kui nõukogul on õigus neid kontrollida.

Nimetatud programmides peavad liikmesriigid täpsustama oma keskmise pikkusega perioodi eesmärgid seoses eelarveseisundiga ja esitama poliitilised meetmed nende saavutamiseks ja hoidmiseks, sealhulgas asjakohased prognoosid majanduse kohta. Pakti reformimise järel peaks keskmise pikkusega perioodi eesmärk olema iga liikmesriigi puhul erinev, pidades silmas liidu majanduslikku ja eelarvelist mitmekesisust, sealhulgas jätkusuutlikkusega seotud eelarveriske. Reformi osaks on ka vajadus luua majanduse tõusuperioodidel kõrgendatud eelarvedistsipliini abil korrastatum lähenemine eelarvepoliitikas majandustsükli jooksul, samas kui ajutisel kõrvalekaldumisel keskmise pikkusega perioodi eesmärkidest või sellele eesmärgile suunatud kohandamiskavas tuleks arvestada olulisi struktuurireforme, millel on tõestatav mõju pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

Võttes arvesse komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosi, tegevusjuhendit[2], potentsiaalse SKT ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2005.–2008. aasta integreeritud suunistega hõlmatud majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi, on komisjon kontrollinud Belgia hiljuti esitatud ajakohastatud stabiilsusprogrammi ja võtnud alljärgneva hinnangu põhjal vastu soovituse nõukogule asjakohase arvamuse esitamiseks.

Hinnang

(1) Belgia esitas 2005. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi 5. detsembril 2005, nädal pärast tähtaega. See hõlmab ajavahemikku 2005–2009. Programmis on üldiselt järgitud uues tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide kohta ette nähtud näidisstruktuuri.[3]

(2) Aastane SKT reaalkasv on Belgias viimase aastakümne jooksul olnud keskmiselt ligi 2%, mis on pisut kõrgem euroala keskmisest. Tööhõive määr on siiski madal (umbes 60%) ja töötust iseloomustavad märkimisväärsed piirkondlikud erinevused ja pikaajalise töötuse kõrge tase. Alates 2000. aastast on Belgia suutnud säilitada tasakaalulähedase eelarve.

(3) Programmis esitatud makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette SKT reaalkasvu mõõdukas paranemine keskmiselt 2,2%ni ajavahemikus 2006–2009 pärast suhteliselt kesist tulemust 2005. aastal (1,4%). Sellega kaasneb aeglane, kuid järjekindel tööhõive kasv (0,7% aastas). Seda stsenaariumi võib pidada mõistlikuks ja see erineb vaid pisut komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosis esitatust. Programmiperioodi lõpupoole on programmis ette nähtud negatiivse SKT lõhe vähenemine. Kuigi inflatsiooniprognoosid on programmis pisut kõrgemad kui komisjoni talituste prognoosis, on need realistlikud, arvestades mõnevõrra vähem soodsaid väliskaubanduse tingimusi.

(4) 17. veebruari 2005. aasta arvamuses kinnitas nõukogu Belgia 2004. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud eelarvestrateegia. Komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosis on 2005. aasta eelarve täitmise kohta eeldatud valitsemissektori tasakaalustatud eelarvet, mis on kooskõlas eelmise ajakohastatud stabiilsusprogrammi eesmärgiga, hoolimata märkimisväärselt madalamast SKT kasvust. Mõningate ühekordsete tehingute statistilist kajastamist tuleb siiski veel Eurostatiga kooskõlastada ja see võib viia 2005. aasta puudujäägi ulatusliku ühekordse suurenemiseni[4].

(5) Ajakohastatud programmis kavandatud eelarvestrateegia eesmärk on hoida valitsemissektori eelarvet tasakaalus kuni 2006. aastani ja saavutada edaspidi ülejääk (kuni 0,7% SKTst aastaks 2009), et tagada võla suhte jätkuv vähenemine. Pärast järkjärgulist langust 7,2%lt SKTst 2001. aastal 4,3%le 2005. aastal peaks esmane ülejääk stabiliseeruma pisut kõrgemal kui 4% SKTst alates 2006. aastast. Programmis on ette nähtud valitsemissektori tulumäära vähenemine (peamiselt tööjõuga seotud maksukoormuse vähendamise tõttu), kuid eeldatavalt peaks selle korvama kulutuste osakaalu vähendamine (peamiselt intressikulude arvelt). Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on 2006. aastal ikka veel olulised (0,6% SKTst), kuigi Belgia ametiasutused prognoosivad selliste meetmete kasutamise vähenemist alates 2006. aastast. Uues ajakohastatud programmis kinnitatakse üldjoontes eelmises programmis kavandatud eelarvestrateegiat suhteliselt samasuguste kasvuprognooside juures.

(6) Komisjoni talituste poolt programmi alusel vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale tehtud arvutuste kohaselt peaks struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) paranema programmiperioodi jooksul ligi 1% võrra SKTst. See langeb nullist 2005. aastal puudujäägini 0,25% SKTst 2006. aastal ja jõuab ülejäägini 0,5% SKTst 2007. aastal. Seejärel paraneb struktuurne tasakaal järk-järgult ja jõuab kuni umbes 1%lise ülejäägini SKTst 2009. aastal. Belgia ametiasutused on seadnud stabiilsuse ja kasvu paktis ette nähtud keskmise pikkusega perioodi eesmärgiks struktuurse tasakaalu umbes 0,5% SKTst, mida loodetakse saavutada 2007. aastaks. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast ambitsioonikam (eeldatavalt umbes 1% puudujääk SKTst), peaks selle saavutamine täitma ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekke korral. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärki võib pidada asjakohaseks, sest see asub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning on ambitsioonikam, kui pikaajalise võlasuhte ja keskmise SKT kasvu põhjal prognoosida võiks.

(7) Eelarvetasakaal võib olla programmis kavandatust kehvem, eriti aastatel 2006–2007. Kuigi makromajanduslikku stsenaariumi võib pidada mõistlikuks ja valitsus on hiljuti juurutanud uusi meetmeid tervishoiualaste kulutuste paremaks ohjamiseks, tundub programmis 2006. aastaks kavandatud maksutulu optimistlik ning kulutuste prognoosid ei tundu pakkuvat piisavat varu kehvade majandustingimuste korral. Programmis ei ole selgitatud, kuidas kompenseeritakse 2007. aastal märkimisväärse ühekordsete ja muude ajutiste meetmete paketi aegumine. Tuleks siiski tunnustada, et Belgia ametiasutused on hiljuti näidanud üles tugevat tahet saavutada tasakaalus eelarve eesmärk.

(8) Võttes arvesse eespool esitatud riskihinnangut, ei pruugi programmi eelarvealased põhimõtted olla piisavad programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks Belgia ametiasutuste poolt ette nähtud 2007. aastaks. Nagu eespool nimetatud, on programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk stabiilsuse ja kasvu paktis nõutavast ambitsioonikam ning programmi eelarvestrateegia tundub olevat piisav sellise struktuurse eelarvetasakaalu saavutamiseks, mida võib pakti alusel pidada sobivaks kogu programmiperioodi jooksul. Programmi eelarvealased põhimõtted pakuvad piisavat kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületataks puudujäägiläve 3% SKTst. Kuigi struktuurne tasakaal paraneb aastas keskmiselt vähe, võib kohandamise tempot keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks pidada üldjoontes sobivaks. 2006. aastal ei ole kohandamine siiski paktiga kooskõlas, sest kava kohaselt peaks struktuurne tasakaal halvenema 0,25% võrra SKTst olukorras, kus SKT lõhe (mis on ikka veel negatiivne) väheneb.

(9) Belgia võla suhe on endiselt oluliselt kõrgem kui kontrollväärtus 60% SKTst (94% SKTst 2005. aasta lõpus), kuid see on 1993. aastast märkimisväärselt vähenenud (137% SKTst). Majanduskasvu ajutise aeglustumise järel 2005. aastal pärast võla ülevõtmist raudteefirmalt SNCB (2,5% SKTst) eeldatakse võla suhte vähenemist alla 80% SKTst 2009. aastaks. Peamine võlga vähendav tegur on endiselt suur esmane ülejääk (mis on siiski vähenenud 2001. aasta üle 7%lt SKTst 2005. aastaks üle 4%le SKTst). Võla muutumine võib olla programmis prognoositust vähem soodne, arvestades eespool nimetatud võimalust, et eelarve tulemused on oodatust kehvemad. Siiski tundub, et võla suhe väheneb kontrollväärtuse suunas piisavalt ja läheneb sellele kiiresti.

(10) Belgia rahanduse jätkusuutlikkuse puhul on suured ohud, mis johtuvad vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist. Praegune vähenev brutovõla tase ületab siiski tunduvalt kontrollväärtust ja võla suhte järjepidev vähenemine sõltub suure esmase ülejäägi säilitamisest pikema aja jooksul. Belgia strateegia, milles pikaajalised probleemid on eelarvepoliitika keskmes ja millega vähendatakse ka võlga, pehmendab kahtlemata jätkusuutlikkusega seotud ohte ning pensionifondi seadusega tugevdatakse poliitilisi kohustusi juriidiliselt siduvate eelarvealaste eesmärkide seadmisega. Lisaks peaksid hiljutised meetmed, mille eesmärk on tõsta tegelikku pensionile jäämise iga ja tööhõivemäära, mõjutama positiivselt jätkusuutlikkust. Praegune eelarvetasakaal ei pruugi siiski olla piisav, et katta täielikult vananevast elanikkonnast johtuvat olulist kulutuste tõusu, mis viitab suure esmase ülejäägi säilitamise olulisusele järgnevatel aastatel.

(11) Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistega hõlmatud majanduspoliitika üldsuuniste soovitustega. Eelkõige väheneb võla tase rahuldava kiirusega ja ette on võetud mõningaid reforme sotsiaalkindlustussüsteemi jätkusuutlikkuse parandamiseks. Struktuurse tasakaalu halvenemine 2006. aastal ei ole siiski täielikult kooskõlas integreeritud suunistega, milles kutsutakse võtma kõiki vajalikke parandusmeetmeid keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks.

(12) Belgia riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 26. oktoobril 2005 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on esitatud järgmised riigi rahandusele märkimisväärset mõju avaldavad ülesanded: i) toetada tööhõivet tööjõukulude maksukoormuse vähendamisega ja ii) hoida valitsemissektori eelarvet tasakaalulähedasena ning saavutada ülejäägid alates 2007. aastast, et säilitada võla suhte vähenemine. Riiklikus reformiprogrammis kavandatud meetmete mõju eelarvele ei ole piisavalt kajastatud stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed seoses riigi rahandusega tunduvad olevat üldjoontes kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega.

Eespool toodud hinnangut silmas pidades võib eelarveseisundit pidada usaldusväärseks ning programmis kavandatud võla vähendamise jätkumine on näide paktiga kooskõlas olevast fiskaalpoliitikast Belgia peaks siiski kiirendama struktuurset kohandamist 2006. aastal ning määrama järgnevatel aastatel kindlaks täiendavad struktuurimeetmed ja need ellu viima, et saavutada eelarvealased eesmärgid ja seega vähendama ühekordsete meetmete kasutamist.

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005–2009

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[5], eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

1. Aastane SKT reaalkasv on Belgias viimase aastakümne jooksul olnud keskmiselt ligi 2%, mis on pisut kõrgem euroala keskmisest. Tööhõive määr on siiski madal (umbes 60%) ja töötust iseloomustavad märkimisväärsed piirkondlikud erinevused ja pikaajalise töötuse kõrge tase. Alates 2000. aastast on Belgia suutnud säilitada tasakaalulähedase eelarve.

2. 17. veebruari 2005. aasta arvamuses kinnitas nõukogu Belgia 2004. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud eelarvestrateegia.

3. Komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosis on 2005. aasta eelarve täitmise kohta eeldatud valitsemissektori tasakaalustatud eelarvet, mis on kooskõlas eelmise ajakohastatud stabiilsusprogrammi eesmärgiga, hoolimata märkimisväärselt madalamast SKT kasvust. Mõningate ühekordsete tehingute statistilist kajastamist tuleb siiski veel Eurostatiga kooskõlastada ja see võib viia 2005. aasta puudujäägi ulatusliku ühekordse suurenemiseni[6].

4. Nõukogu kontrollis [14. veebruaril 2006] Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab aastaid 2005–2009. Programmis on üldiselt järgitud uues tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide kohta ette nähtud näidisstruktuuri[7].

5. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvu tõusu 1,4%lt 2005. aastal keskmiselt 2,2%le kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu olemasoleva teabe põhjal hinnates tundub see stsenaarium põhinevat mõistlikel majanduskasvu eeldustel. Programmi inflatsiooniprognoosid tunduvad olevat samuti realistlikud.

6. Programmis kavandatud eelarvestrateegia eesmärk on hoida valitsemissektori eelarvet tasakaalus kuni 2006. aastani ja saavutada edaspidi ülejääk (kuni 0,7% SKTst aastaks 2009), et tagada võla suhte jätkuv vähenemine. Pärast järkjärgulist langust 2001. aasta 7,2%lt SKTst peaks esmane ülejääk stabiliseeruma pisut kõrgemal kui 4% SKTst alates 2007. aastast. Programmis on ette nähtud valitsemissektori tulude vähenemine (peamiselt tööjõuga seotud maksukoormuse vähendamise tõttu), kuid eeldatavalt korvatakse selle ülejäägiga kulutuste osakaalu vähendamine (peamiselt intressikulude arvelt). Uues ajakohastatud programmis kinnitatakse üldjoontes eelmises programmis kavandatud eelarvestrateegiat suhteliselt samasuguste kasvuprognooside juures.

7. Kavandatakse, et struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud tasakaal, välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed), mida arvutatakse vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale, paraneb programmiperioodi jooksul umbes 1% võrra SKTst. Ametiasutused on keskmise pikkusega perioodi eelarvetasakaalu eesmärgiks seadnud struktuurse ülejäägi 0,5% SKTst ja soovivad saavutada selle 2007. aastaks. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast ambitsioonikam (eeldatavalt umbes 1% puudujääk SKTst), peaks selle saavutamine täitma ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekke korral. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärki võib pidada asjakohaseks, sest see asub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning on ambitsioonikam, kui pikaajalise võlasuhte ja keskmise SKT kasvu põhjal prognoosida võiks.

8. Eelarve tulemused võivad olla programmis kavandatust halvemad, eriti aastatel 2006 ja 2007. Kuigi makromajanduslikku stsenaariumi võib pidada mõistlikuks ja valitsus on hiljuti juurutanud uusi meetmeid tervishoiukulutuste paremaks ohjamiseks, tundub programmis 2006. aastaks kavandatud maksutulu optimistlik ning kulutuste prognoosid ei taga ilmselt piisavat varu kehvade majandustingimuste korral. Programmis ei ole selgitatud, kuidas kompenseeritakse 2007. aastal märkimisväärse ühekordsete ja muude ajutiste meetmete paketi aegumine. Tuleks siiski tunnustada, et Belgia ametiasutused on hiljuti näidanud üles tugevat tahet saavutada tasakaalus eelarve eesmärk.

9. Pidades silmas eespool esitatud riskihinnangut, ei pruugi programmi eelarvealased põhimõtted olla piisavad programmi keskmise pikkusega perioodi kavandatudeesmärgi saavutamiseks 2007. aastaks. Eespool on märgitud, et programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on siiski ambitsioonikam stabiilsuse ja kasvu paktist nõutavast. Eelarvestrateegia tundub olevat piisav sellise struktuurse eelarvetasakaalu saavutamiseks, mida võib pakti alusel pidada sobivaks kogu programmiperioodi jooksul. Lisaks tundub, et programmi eelarvealased põhimõtted tagavad piisava kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületataks programmiperioodi jooksul puudujäägiläve 3% SKTst. Kuigi struktuurne tasakaal paraneb aastas keskmiselt vähe, võib kohandamise tempot keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks pidada üldjoontes sobivaks. 2006. aastal ei ole kohandamine siiski paktiga kooskõlas, sest kava kohaselt peaks struktuurne tasakaal halvenema 0,25% võrra SKTst olukorras, kus SKT lõhe (mis on ikka veel negatiivne) väheneb.

10. Eeldatav võla suhe on 2005. aasta lõpul jõudnud 94%ni SKTsse, mis on oluliselt kõrgem asutamislepingus sätestatud 60%lisest kontrollväärtusest. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 16 protsendipunkti võrra SKTst allapoole 80% SKTst. Võla suhte vähenemine võib olla programmis prognoositust vähem soodne, arvestades eespool nimetatud ohte eelarvealastele eesmärkidele. Siiski tundub, et võla suhe väheneb kontrollväärtuse suunas piisavalt ja läheneb sellele kiiresti.

11. Belgia rahanduse jätkusuutlikkuse puhul on suured ohud, mis johtuvad vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist. Praegune vähenev brutovõla tase ületab siiski tunduvalt kontrollväärtust ja võla suhte järjepidev vähenemine sõltub suure esmase ülejäägi säilitamisest pikema aja jooksul. Belgia strateegia, milles pikaajalised probleemid on eelarvepoliitika keskmes ja millega vähendatakse ka võlga, pehmendab kahtlemata jätkusuutlikkusega seotud ohte ning pensionifondi seadusega tugevdatakse poliitilisi kohustusi juriidiliselt siduvate eelarvealaste eesmärkide seadmisega. Lisaks peaksid hiljutised meetmed, mille eesmärk on tõsta tegelikku pensionile jäämise iga ja tööhõivemäära, mõjutama positiivselt jätkusuutlikkust. Praegune eelarvetasakaal ei pruugi siiski olla piisav, et katta täielikult vananevast elanikkonnast johtuvat olulist kulutuste tõusu, mis viitab suure esmase ülejäägi säilitamise olulisusele järgnevatel aastatel.

12. Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistega hõlmatud majanduspoliitika üldsuuniste soovitustega. Eelkõige väheneb võla tase rahuldava kiirusega ja ette on võetud mõningaid reforme sotsiaalkindlustussüsteemi jätkusuutlikkuse parandamiseks. Struktuurse tasakaalu halvenemine 2006. aastal ei ole siiski täielikult kooskõlas integreeritud suunistega, milles kutsutakse võtma kõiki vajalikke parandusmeetmeid keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks.

13. Belgia riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 26. oktoobril 2005 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on esitatud järgmised riigi rahandusele märkimisväärset mõju avaldavad ülesanded: i) toetada tööhõivet tööjõukulude maksukoormuse vähendamisega ja ii) hoida valitsemissektori eelarvet tasakaalulähedasena ning saavutada ülejäägid alates 2007. aastast, et säilitada võla suhte vähenemine. Riiklikus reformiprogrammis kavandatud meetmete mõju eelarvele ei ole piisavalt kajastatud stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed seoses riigi rahandusega tunduvad olevat üldjoontes kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega.

Eespool toodud hinnangut silmas pidades on nõukogu seisukohal, et üldiselt on eelarveseisund usaldusväärne ning programmis kavandatud võla vähendamise jätkumine on näide paktiga kooskõlas olevast fiskaalpoliitikast. Belgia peaks siiski kiirendama struktuurset kohandamist 2006. aastal ning määrama järgnevatel aastatel kindlaks täiendavad struktuurimeetmed ja viima need ellu, et saavutada eelarvealased eesmärgid, ja seega vähendama ühekordsete meetmete kasutamist.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Reaalne SKT (muutus, %) | SP dets 2005 | 2.6 | 1.4 | 2.2 | 2.1 | 2.3 | 2.2 |

KOM nov 2005 | 2.6 | 1.4 | 2.1 | 2.0 | puudub | puudub |

SP dets 2004 | 2.4 | 2.5 | 2.5 | 2.1 | 2.0 | puudub |

THHI inflatsioon (%) | SP dets 2005 | 1.9 | 2.9 | 2.8 | 2.0 | 1.9 | 1.7 |

KOM nov 2005 | 1.9 | 2.7 | 2.6 | 1.9 | puudub | puudub |

SP dets 2004 | 1.9 | 2.0 | 1.8 | 1.8 | 1.8 | puudub |

SKT lõhe (% potentsiaalsest SKTst) | SP dets 20051 | -0.2 | -0.8 | -0.6 | -0.6 | -0.5 | -0.4 |

KOM nov 20052 | -0.1 | -0.8 | -0.8 | -1.0 | puudub | puudub |

SP dets 20041 | -0.8 | -0.5 | -0.2 | -0.4 | -0.5 | puudub |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | SP dets 2005 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.3 | 0.5 | 0.7 |

KOM nov 2005 | 0.0 | 0.0 | -0.3 | -0.5 | puudub | puudub |

SP dets 2004 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.3 | 0.6 | puudub |

Esmane tasakaal (% SKTst) | SP dets 2005 | 4.8 | 4.3 | 4.1 | 4.2 | 4.1 | 4.1 |

KOM nov 2005 | 4.8 | 4.4 | 3.8 | 3.4 | puudub | puudub |

SP dets 2004 | 4.9 | 4.5 | 4.4 | 4.5 | 4.7 | puudub |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | SP dets 20051 | 0.1 | 0.4 | 0.3 | 0.6 | 0.8 | 0.9 |

KOM nov 2005 | 0.1 | 0.4 | 0.1 | 0.0 | puudub | puudub |

SP dets 20041 | 0.5 | 0.3 | 0.1 | 0.5 | 0.9 | puudub |

Struktuurne tasakaal3 (% SKTst) | SP dets 20054 | puudub | 0.0 | -0.3 | 0.4 | 0.7 | 0.9 |

KOM nov 20055 | -0.6 | 0.0 | -0.4 | 0.0 | puudub | puudub |

SP dets 2004 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | SP dets 2005 | 94.7 | 94.3 | 90.7 | 87.0 | 83.0 | 79.1 |

KOM nov 2005 | 96.2 | 94.9 | 91.1 | 88.1 | puudub | puudub |

SP dets 2004 | 96.6 | 95.5 | 91.7 | 88.0 | 84.2 | puudub |

Märkused: 1 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. 2 Kooskõlas potentsiaalse kasvuga 2,0%, 2,1%, 2,1% ja 2,3% vastavalt aastatel 2004–2007. 3Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed. 4 Programmis sisalduvad ühekordsed ja muud ajutised meetmed (0,4% SKTst 2005. aastal ja 0,6% 2006. aastal; kõik vähendavad puudujääki). Belgia ametiasutused esitasid andmed ühekordsete meetmete kohta alates 2007. aastast (0,2% aastal 2007, 0,1% aastal 2008 ja 0,0% aastal 2009) pärast programmi esitamist selgitava hoiatusega, et neid „tuleks pidada oletusteks ja need ei mõjuta Belgia ametiasutuste ühtegi otsust". 5 Komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosis sisalduvad ühekordsed ja muud ajutised meetmed (0,4% SKTst 2005. aastal ja 0,5% 2006. aastal; kõik vähendavad puudujääki). Allikas: stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

[1] 3 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (EÜT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik dokumendid, millele käesolevas tekstis viidatakse, on kättesaadavad järgmisel veebisaidil: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise üksikasjad ning suunised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta", mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu 11. oktoobril 2005 heaks kiitis.

[3] Programmis puudub eraldi jaotis riigi rahanduse institutsiooniliste joonte kohta. Selles on puudujääke uue tegevusjuhendiga ette nähtud kohustuslikes andmetes ja ei ole esitatud kõiki uues tegevusjuhendis ette nähtud vabatahtlikke andmeid.

[4] Praegu on 2005. aastal valitsuse poolt võetud raudteefirma võlga (2,5% SKTst) käsitletud ilma, et sel oleks otsene mõju valitsemissektori puudujäägile, samas kui 2005. aasta väärtpaberistatud maksuvõlad (0,2% SKTst) on kirjendatud puudujääki vähendava meetmena.

[5] 3 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (EÜT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Praegu on 2005. aastal valitsuse poolt võetud raudteefirma võlga (2,5% SKTst) käsitletud ilma, et sel oleks otsene mõju valitsemissektori puudujäägile, samas kui 2005. aasta väärtpaberistatud maksuvõlad (0,2% SKTst) on kirjendatud puudujääki vähendava meetmena.

[7] Programmis puudub eraldi jaotis riigi rahanduse institutsiooniliste omaduste kohta, kuid selle kohta on esitatud teavet muudes jaotistes. Selles on puudujääke uue tegevusjuhendiga ette nähtud kohustuslikes andmetes ja ei ole esitatud kõiki uues tegevusjuhendis ette nähtud vabatahtlikke andmeid.