ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
10.

on seisukohalt, et sekretariaadil võiks olla suur potentsiaal Euroopa – Vahemere piirkonna suhete elavdamisel tänu operatiivsele tegutsemisvõimele ja koosseisu väärtuslikule poliitilisele taustale; nõuab, et sekretariaat asuks tegutsema võimalikult kiiresti, et tõestada, et praeguseid pingeid saab lahendada reaalsete ja konkreetsete vastastikuse koostöö projektide edendamise abil; väljendab heameelt asjaolu pärast, et sekretariaadi asukoha suhtes saavutati üksmeelne kokkulepe; tuletab meelde, et Barcelona on linn, kus sai alguse Euroopa – Vahemere piirkonna partnerlus;
30.

märgib rahuloluga asjaolu, et ENPIga hõlmatud riikidel on õigus saada Euroopa Investeerimispangalt (3) laenu ning et finantstehingud peaksid olema kooskõlas ELi välispoliitika suundadega, sealhulgas konkreetsete piirkondlike eesmärkidega, ja neid toetama; tuletab meelde, et Euroopa Investeerimispanga ENPIga hõlmatud riikidega sõlmitavate finantstehingute praegune ülemmäär ajavahemikul 2007–2013 on 12,4 miljardit eurot, mis on jagatud kaheks soovituslikuks vaheülemmääraks, milleks on 8,7 miljardit eurot Vahemere maade puhul ning 3,7 miljardit eurot idapoolsete riikide ja Venemaa puhul; nõuab, et koostöös Euroopa Investeerimispangaga viidaks läbi hindamine, et teha kindlaks, kuidas niisuguseid laene kasutatakse;
A.

arvestades, et vaimne tervis ja heaolu on üksikisiku ja ühiskonna elukvaliteedis kesksel kohal ning need on olulised tegurid ELi Lissaboni strateegia eesmärkides ja muudetud säästva arengu strateegias, ning arvestades, et psüühikahäirete ennetamine, varajane avastamine, sekkumine ja ravi vähendavad oluliselt nendest tingitud isiklikke, finants- ja sotsiaalseid tagajärgi;
K.

arvestades, et IWC (enam kui 30 resolutsiooniga) ning valitsusvälised organisatsioonid ja teised organid on väljendanud sügavat muret, et praegune erilubade alusel vaalapüük on „vastuolus tööstusliku vaalapüügi moratooriumi mõttega” (IWC 2003-2); et selliselt püütud vaalade liha ei tohiks kasutada tööstuslikul otstarbel;
39.

on seisukohal, et siseturuga seotud poliitikavaldkonnad peaksid keskenduma ELi VKEde olukorra parandamisele, luues VKE-sõbraliku ettevõtluskeskkonna ja tagades, et VKEd saavad täielikult ära kasutada siseturu pakutavaid võimalusi; on lisaks seisukohal, et vajaduse korral peaksid need poliitikavaldkonnad suurendama ka VKEde rahvusvahelist rolli;
B.

arvestades, et Sri Lanka on kannatanud peaaegu 25 aastat Tamili Tiigrite relvastatud mässuliikumise ning valitsuse vastutoimete all, mis on läinud maksma üle 70 000 inimelu;
17.

on seisukohal, et kommertskasutusele eelnevad hanked on samm edasi innovatiivsete hangete kinnistamise suunas ning neil on seetõttu väga suur potentsiaal, kuid tunnistab hankealaste erioskuste vajadust ja seda, et liikmesriigid peaksid koostöös ettevõtete, ülikoolide ja koolituskeskustega toetama koolitustegevust haldusvahendite väljatöötamiseks;
D.

arvestades, et Ameerika Ühendriikide ametiasutuste avaldatud nimekirjas on 759 Gunatánamo endist ja praegust vangi; arvestades, et 525 vangi on vabastatud, kuid viis on surnud vangistuses; arvestades, et praegu on Guantánamos umbes 250 vangi ja et: — paljud jäävad Guantánamosse lihtsalt seetõttu, et ei ole riiki, kuhu nad saaksid ohutult tagasi pöörduda; need on mehed, kellele ei ole kunagi süüdistust esitatud ja kellele Ameerika Ühendriigid ei esita süüdistust üheski kuriteos; — paljude osas alles kaalutakse, kas neid süüdistada ja nende üle kohut mõista; — paljude puhul arvatakse, et nad kujutavad endast potentsiaalset ohtu, kuid Ameerika Ühendriigid ei kavatse neile süüdistust esitada;
42.

nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon tagaksid, et Euroopa kultuuritööstus kasutaks täielikult online-kaubanduse pakutavaid uusi võimalusi, eeskätt audiovisuaal-, muusika- ja kirjastussektoris, pakkudes samal ajal tõhusat kaitset salakaubaveo ja piraatluse vastu; on samas seisukohal, et see ei tohi mõjutada läbirääkimiste mandaadis selgelt sätestatud ühenduse põhimõtet mitte teha pakkumisi liberaliseerimiseks ja mitte nõustuda selliste nõudmistega audiovisuaalses ja kultuurisektoris;
A.

arvestades, et saadud teadete kohaselt võttis Tai merevägi Tai territoriaalvetes 18.–30. detsembril 2008 kinni umbes tuhat rohingya paadipõgenikku ning pukseeris nad seejärel rahvusvahelistesse vetesse, kuigi põgenike paadid olid navigatsiooniseadmeteta ja neil ei olnud piisavalt vett ega toitu; arvestades, et osa neist päästis Indoneesia või India piirivalve, kuid paljud on teadmata kadunud ja kardetakse, et nad on uppunud;
E.

arvestades, et 17. jaanuaril 2009 kuulutas Brasiilia valitsus Cesare Battisti poliitiliseks põgenikuks, ning arvestades, et seetõttu on tema väljaandmisest keeldutud põhjendusega, et Itaalia õigussüsteem ei suuda pakkuda piisavat garantiid kinnipeetava õiguste austamise kohta;
130.

rõhutab, et ELis tuleks rakendada säästvat metsamajandamist, millel on väga ulatuslikud sotsiaalsed, majanduslikud ja keskkonnaalased eesmärgid; märgib, et säästva metsamajandamise eesmärk on pikemas perspektiivis metsa süsinikuvaru suurendamine; märgib lisaks, et noored, kasvavad ja hästi majandatud metsad on head süsiniku neeldajad, ning on seetõttu seisukohal, et kui mets maha raiutakse, tuleks maharaiutud puude asemele istutada uued; on seisukohal, et samal ajal tuleks kaitsta vanu metsi, sest nad mängiva eluliselt tähtsat rolli bioloogilise mitmekesisuse säilitamisel;
58.

avaldab sügavat kahetsust asjaolu pärast, et teatavad liikmesriigid piiravad Dublini süsteemi kuuluvate isikute juurdepääsu vastuvõtunõuetele; palub, et komisjon sätestaks selge sõnaga, et vastuvõtudirektiivi kohaldatakse ka kõnealuste isikute suhtes, et võimaldada neile kõikide õiguste kasutamine;
C.

arvestades, et NTDTV on mittetulunduslik televisiooniprogrammi edastaja ja et tegemist on alates 2004. aastast ainsa Hiinasse ülekandeid tegeva sõltumatu hiinakeelse televisioonikanaliga;
61.

märgib, et Hiina ühiskond on viimase 30 aasta jooksul palju muutunud ja et püsivad muutused paremuse poole võivad toimuda ainult aegamööda; on veendunud, et demokraatia nõuab tegusat kodanikuühiskonda, mida kaubandus- ja majandussidemed Euroopa Liiduga omakorda tugevdavad; usub seetõttu, et muutused kaubavahetuse kaudu on üks mooduseid, kuidas toetada Hiina muutumist avatud ja demokraatlikuks ühiskonnaks ning et sellest on kasu kõigile ühiskonnarühmadele; avaldab kahetsust, et majandus- ja kaubandussuhete tugevdamine Euroopa Liidu ja Hiina vahel ei toimunud käsikäes oluliste edusammudega inimõigustealase dialoogi osas; on veendunud, et üldise ja püsiva edu tagamiseks on vaja uusi, eelkõige keskkonnaalaseid ja sotsiaalreforme;
3.

rõhutab, et struktuurifondid on võimsad abivahendid, mille eesmärk on aidata piirkondi majanduslikult ja sotsiaalselt ümber korraldada ning seega rakendada majanduse ergutamiseks meetmeid kava neljas prioriteetses valdkonnas, ning toetab nende kasutamist, selle asemel et kiiruga leiutada uusi majandushoobasid; märgib, et need meetmed täiendavad liikmesriikide tasandil võetavaid meetmeid; usub, et olulise surve tõttu riikide eelarvetele tuleks ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendite liikumist ja sekkumist kiirendada, et toetada õigel ajal majandust ja abistada eelkõige kriisi läbi kannatanud inimesi;
3.

märgib, et praeguses kriisis on keskseks probleemiks see, et Euroopa majanduspoliitika instrumendid pole veel piisavalt arenenud, et ees ootavate probleemidega toime tulla; nõuab seepärast peamiste poliitikavahendite, eelkõige komplekssete suuniste, stabiilsuse ja kasvu pakti ja säästva arengu strateegia läbivaatamist ja uuendamist, et ühendada need Euroopa Liidu aruka majanduskasvu uue kursi raames;
33.

on veendunud, et tuleb pakkuda nii kvaliteetset algset õpetajaharidust, mille aluseks on teooria ja praktika, kui ka sidusat jätkuva erialase enesetäiendamise protsessi ja toetust õpetajate teadmiste ajakohastamiseks teadmistepõhises ühiskonnas vajalike oskustega kogu nende karjääri jooksul; on arvamusel, et õpetajaharidus ja töölevõtmise poliitika peaks olema kavandatud nii, et köita kõige võimekamaid, ja et õpetajatele tuleb pakkuda sellisel tasemel ühiskondlikku tunnustust, staatust ja töötasu, mis vastab nende ülesannete olulisusele;
41.

on seisukohal, et direktiivi 77/486/EMÜ tuleb muuta ning see peaks hõlmama nende laste haridust, kes on kas ise kolmandate riikide kodanikud või kelle vanemad on kolmandate riikide kodanikud;
J.

arvestades, et Euroopa integratsiooniprotsess on olnud edukas ja selle tulemusel on sündinud Euroopa Liit, mis hõlmab Kesk- ja Ida-Euroopa riike, kes elasid Teise maailmasõja lõpust kuni 1990. aastate alguseni kommunistlike režiimide all, ning arvestades, et pikka aega fašistlike režiimide all kannatanud Kreeka, Hispaania ja Portugali varasem ühinemine aitas kindlustada demokraatiat Lõuna-Euroopas;
48.

märgib, et muus kui oma päritoluliikmesriigis elavate liidu kodanike jaoks on olulisi erinevusi seoses nende päritoluliikmesriigis toimuvate parlamendivalimiste valimisõigusega; taunib asjaolu, et paljud liidu kodanikud leiavad end seepärast olukorrast, kus nad on ilma jäetud valimisõigusest nii oma päritoluliikmesriigis kui ka oma uues elukohaliikmesriigis; nõuab liikmesriikidelt koostöö tegemist, et oma päritoluliikmesriigist väljaspool elavad valijad saaksid täiel määral kasutada valimisõigust oma elukohaliikmesriigis, selleks tuleb luua piisaval arvul kogu territooriumi hõlmavaid valimisjaoskondi ning lihtsustada valijate registreerimist; kutsub liikmesriike lisaks üles võtma vastu vajalikud õigusnormid, et tagada valimisõigus kõigile liidu kodanikele, kes on riiklike parlamendivalimiste ajal läbisõidul teises liikmesriigis;
G.

arvestades, et Valgevene välisminister Sjargei Martinau on teatanud, et Valgevene suhtub idapartnerluse algatuses osalemisse positiivselt, lisades et Valgevene kavatseb selles algatuses osaleda;
A.

arvestades, et elektromagnetväljad on looduses olemas ja neid on seega alati Maa peal esinenud; arvestades samas, et viimaste aastakümnete jooksul on keskkonna kokkupuude inimese valmistatud elektromagnetvälja allikatega regulaarselt suurenenud, tingituna nõudlusest elektrienergia järele, järjest keerukamatest traadita tehnoloogiatest ja ühiskondlikus korralduses toimunud muutustest, arvestades, et selle tulemusena puutub praegu iga elanik nii kodus kui ka tööl kokku eri sagedustega elektri- ja magnetväljade keeruka kooslusega;
7.

on veendunud, et nii poliitiliste otsuste tegijatel kui ka kalandussektori ettevõtjatel on väga vaja praktilisemat laadi teadusuuringuid ning seitsmenda raamprogrammi kestust arvesse võttes on hädavajalik lisada sellesse saavutatavad eesmärgid;
2.

tunnistab, et ELi institutsioonid on pööranud järjest rohkem tähelepanu laste õigustele, kuid rõhutab, et poliitiliste kohustuste elluviimisel on veel palju teha, ning toonitab, et ühtki kava pole võimalik teostada ilma piisava rahastamiseta;
3.

kordab, et multimeedial ja uutel tehnoloogiatel on audiovisuaalsektoris üha suurem roll ning et vaatluskeskus peab õigeaegselt tugevdama oma suutlikkust nende uute arengusuundadega sammu pidada, et säilitada oma olulist rolli selles sektoris;
33.

peab oluliseks, et liikmesriigid lisaksid riiklikesse energiatõhususe tegevuskavadesse asjakohased rahastamisvahendid energiasäästuks, nagu on nõutud direktiivi 2006/32/EÜ artiklis 9; on arvamusel, et rahastamisvahendite kavandamisel tuleks püüda ületada energiatõhususe suurendamise teadaolevaid takistusi, nagu kulu/tulu jaotumine omaniku ja üürilise vahel ning pikem tagasimakseperiood, mida on vaja, kui vanemaid ja raskesti hooldatavaid hooneid viiakse kooskõlla praeguste energiatõhususe standarditega;
14.

tunnistab NATO tähtsat rolli Euroopa julgeolekustruktuuris nii minevikus kui ka tänapäeval; märgib, et enamiku ELi liikmesriikide puhul, kes on ka NATO liitlased, on NATO endiselt nende kollektiivkaitse alus, ning et Euroopa kui terviku julgeolekule on Atlandi-ülese liidu säilitamine vaatamata liikmesriikide vastuvõetud isiklikele seisukohtadele jätkuvalt kasuks; on seega arvamusel, et ELi tulevane kollektiivkaitse peaks võimalikult suures ulatuses olema korraldatud koostöös NATOga; on arvamusel, et USA ja EL peavad oma kahepoolseid suhteid tihendama ja laiendama neid rahu ja julgeolekut puudutavatele küsimustele;
47.

rõhutab, et relvajõudude tegevuse, piirivalve, oluliste infrastruktuuride kaitse ja katastroofide ohjamise puhul on võimevajaduste tehniline külg sageli väga sarnane või isegi sama; rõhutab, et see loob uusi võimalusi sünergia kasutamiseks ja koostalitlusvõime edendamiseks relvajõudude ja julgeolekujõudude vahel;
E.

arvestades, et sotsiaalmajanduse väärtused on väga suurel määral kooskõlas ELi tasandil kokku lepitud ühiste sotsiaalse kaasamise eesmärkidega, ning arvestades, et inimväärsed töö-, koolitus- ja tööturule naasmise tingimused peaksid olema sellega seotud; arvestades, et kinnitust on leidnud asjaolu, et sotsiaalmajandus aitab oluliselt parandada ebasoodsas olukorras olevate inimeste sotsiaalset seisundit (nagu on näidanud näiteks Nobeli auhinna laureaadi Muhamed Yunuse välja töötatud mikrolaenukooperatiivid, mis on suurendanud naiste mõju, lihtsustades finantsalast kaasatust) ning arvestades, et sotsiaalmajandus on suuteline evima sotsiaalseid uuendusi, julgustades inimesi, kel on raskusi oma sotsiaalprobleemidele lahenduse leidmisel, näiteks töö- ja eraelu ühitamise osas, soolise võrdõiguslikkuse ja pereelu kvaliteedi osas ning laste, eakate ja puuetega inimeste eest hoolitsemise osas;
F.

arvestades, et mõned liikmesriigid on pöördunud USA ametivõimude poole taotlusega vabastada ja saata kodumaale tagasi erakorraliselt üle viidud isikud, kes on nende kodanikud või kes elasid varem nende territooriumil elamisloa alusel; arvestades, et mõne liikmesriigi ametiisikud on saanud Guantánamo või teiste kinnipidamiskohtade vangidega kohtuda ning neid üle kuulata, et kontrollida süüdistusi, mida USA ametivõimud on neile esitanud, tunnistades niiviisi seaduslikuks niisuguste kinnipidamisasutuste olemasolu;
28.

on rahul 3. ja 4. novembril 2008. aastal Marseille's toimunud Euroopa-Vahemere piirkonna ministrite kohtumisel saavutatud edusammudega Vahemere Liidu institutsioonilise raamistiku täiendaval määratlemisel; on seisukohal, et Vahemere piirkonna inimõiguste, rahu, julgeoleku ja arenguga seotud küsimusi ei saa käsitleda eraldatult; rõhutab, et poliitiline ja kultuurialane dialoog, majandussuhted, rändevoogude juhtimine, keskkonnapoliitika ja julgeolek, sealhulgas terrorismivastane võitlus, peavad hõlmama olulise osa Euroopa - Vahemere piirkonna tegevuskavast; kutsub nõukogu ja komisjoni üles määrama Türgile Vahemere Liidus olulist ja asjakohast rolli; on seisukohal, et Euroopa – Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee integreerimisel Vahemere Liidu struktuuri on oluline tähtsus selle parlamentaarse mõõtme tagamiseks;
9.

on seisukohal, et auditi töödokumente käsitleva direktiivi artikli 47 rakendamise osas on märkimisväärselt palju ebaselgust; juhib tähelepanu, et kuigi liikmesriigid võivad lubada anda kolmanda riigi pädevatele asutustele üle nende poolt tunnustatud vannutatud audiitorite või audiitorühingute käes olevad auditi töödokumendid või muud dokumendid, tuleb lahendada õiguslikud ja andmekaitsega seotud probleemid, et tagada see, et teave, mille ELi audiitorid oma kliendiks olevalt ettevõtjalt saavad, püsib konfidentsiaalsena ning ei pääse avalikkuse ette kolmandates riikides, kus need ettevõtjad on noteeritud või kus emaettevõtja on registreeritud;
2.

märgib, et praegu tohib äriühing oma asukohta muuta üksnes selliselt, et ta likvideeritakse ja sihtriigis asutatakse uus juriidiline isik, või siis selliselt, et sihtriigis asutatakse uus juriidiline isik ja seejärel ühineb äriühing selle uue juriidilise isikuga; märgib lisaks, et see toiming on seotud haldustõkete, kulude ja sotsiaalsete järelmõjudega ning ei paku õiguskindlust;
12.

toetab vahendaja Matthew Nimetzi jõupingutusi ÜROs, nagu on ette nähtud eespool nimetatud ÜRO Julgeolekunõukogu 1993. aasta resolutsioonides S/RES/817 ja S/RES/845, mille eesmärk on lahendada riigi nimest tulenevad erimeelsused, et jõuda endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Kreeka vahel võimalikult kiiresti kokkuleppele, lähtudes vahendaja 6. oktoobri 2008. aasta ettepanekust selle kohta, kuidas eristada rahvusvaheliselt eri piirkondi, mis kuuluvad eri riikidele, kuid mida kutsutakse Makedooniaks; mõistab, et mõlemad osapooled suhtuvad kõnealusesse ettepanekusse kõhklevalt; võtab teadmiseks uue endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi läbirääkija määramise; kutsub mõlemaid osapooli jätkama läbirääkimisi ÜRO egiidi all ning jõudma kompromisslahendusele, et see küsimus ei takistaks jätkuvalt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi osalemist rahvusvahelistes organisatsioonides, nagu on sätestatud praegugi kehtivas eelnimetatud 1995. aastal sõlmitud ajutises kokkuleppes; hoiatab, et kui nimetatud kaks riiki kiiresti kokkuleppele ei jõua, võib see märgatavalt edasi lükata endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühinemise ELiga; asub seisukohale, et sellised lahendamata kahepoolsed probleemid Balkanimaades ei tohiks takistada ühinemist või olla tähtsamad Euroopa integratsiooniprotsessist;
31.

nõuab, et ülemaailmse süsinikdioksiidi turu raames edendataks metsade kaitset ja taastamist, samuti taasmetsastamist erinevate liikidega, eeskätt liikmesriikides, kus looduslikud metsad on kadunud, ning rõhutab, et ELis on vaja hakata metsi majandama ühiste põhimõtete järgi ja jätkusuutlikult;
12.

on veendunud, et sellised rahastamiskohustused peaksid vastavalt Euroopa Ülemkogu poolt 2008. aasta detsembris ettenähtule hõlmama liikmesriikide lubadust kasutada märkimisväärne osa ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames korraldatud enampakkumistelt laekuvatest tuludest kliimamuutuste leevendamiseks ja muutustega kohanemiseks vajaliku tegevuse rahastamiseks nendes arenguriikides, kes on rahvusvahelise lepingu ratifitseerinud, kuid rõhutab, et kuna heitkoguste kauplemisega on kaetud alla 50 % ELi heitkogustest, on liikmesriikides tarvis kaasata ka teised majandusharud, kui asi puudutab oluliste meetmete rahastamist;
K.

arvestades, et Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) sõnul on veele ja kanalisatsioonile ametlikust arenguabist eraldatav osa 9 % kahepoolsest ja 4,5 % mitmepoolsest ametlikust arenguabist ning see on halvasti jaotatud, sest vähimarenenud riigid on saanud nendest vahenditest 24 %, kuigi nemad vajavad seda kõige rohkem;
64.

on arvamusel, et andmebaasi loomine ei ole mitte alternatiiv hindamissüsteemile, vaid selle eeldus, mille abil saab kaaluda parimate tavade vahetamise ja vahendite kasutamise mõju; on arvamusel, et seetõttu on vajalik indikaatorite süsteem, mis hõlmaks kõiki eluvaldkondi ning mis võiks olla kõigile kasutada, mis puudutab lisaks programmide väljundi ja sisendi indikaatoritele ka sotsiaalseid tulemuse ja mõjuindikaatoreid, sealhulgas ka tingimusi rahastamiseks; soovitab seetõttu, et komisjon looks struktuurifondide raammääruses ja muud liiki riiklike toetustega seotud määrustes sellise indikaatorite süsteemi;
C.

arvestades, et tööjõuränne on möödunud aastakümnetel pidevalt kasvanud ning et tänapäeval elab enamik rahvusvahelisi ümberasujaid (64 miljonit) ELis;
8.

tunnistab, et lennundussektoril on teatav negatiivne mõju keskkonnale, eelkõige müraallika ja olulise heitmete tekitajana; seepärast peab hädavajalikuks, et leping annaks võimaluse võtta Euroopa Liidus keskkonnaga seotud meetmeid, et vähendada lennunduse mõju vee ja õhu kvaliteedile ning müratasemele;
22.

kordab, et Euroopa pluralismi ja mitmekesisuse väärtuseid hõlmaval Lausanne’i lepingul (1923) põhinev vähemuste määratlus on palju laiem kui see, mille Türgi on vastu võtnud; on mures jätkuva vähemustevastase vaenulikkuse ja vägivalla pärast; on mures, et Türgi ei ole teinud edusamme, et tagada kultuuride mitmekesisus ning toetada vähemuste austamist ja kaitset kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni standarditega; nõuab tungivalt, et Türgi valitsus alustaks ammu oodatud dialoogi OSCE rahvusvähemuste ülemvolinikuga seoses selliste küsimustega nagu vähemuste kaasamine avalikku ellu ja saadete edastamine vähemuskeeltes;
D.

arvestades, et Guinea-Bissaus aastakümneid kestnud poliitilise ebakindluse tõttu on riik sattunud sügavasse kriisi, mida iseloomustab puudulik juurdepääs puhtale veele, tervishoiule ja haridusele ning see, et paljude ministeeriumite ametnikud ei ole juba kuid palka saanud, ning arvestades, et sellele riigile kohaldatakse väheste riikide seas ÜRO rahutagamise komisjoni tegevuskava, kelle eesmärk on aidata vaestel riikidel vältida uuesti sõtta või kaosesse sattumist; arvestades, et mõrvad toimusid ajal, mil EL ja rahvusvaheline üldsus on üha enam seotud eesmärgiga ehitada üles demokraatlik ja stabiilne Guinea-Bissau;
4.

on mures teadete pärast, et Sri Lanka valitsuse rajatud põgenikelaagrid on kõvasti ülerahvastatud ja seal on viletsad tingimused;
24.

märgib, et põllumajanduse sektoris on edasiminek olnud ebaühtlane: kui olukord kvaliteedipoliitika ja mahepõllumajanduse alal on jõudsalt paranenud, siis maaelu arengu fondide vahendite kasutamist tuleks tõhustada; rõhutab, et suurem haldussuutlikkus ja põllumajanduse toetussüsteemide reform on vajalikud, et üleminek ELi ühise põllumajanduspoliitika süsteemile oleks sujuv ja ülemineku sotsiaalne mõju võimalikult väike;
3.

tunnistab, et liikuvusel on lisaks positiivsele mõjule ja asjaolule, et see on hädavajalik Euroopa Liidu majandusarengu ning sotsiaalmajandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse seisukohast, ka kahjulik mõju looduskeskkonnale ja inimestele, ning toetab seepärast asjaolu, et Euroopa transpordipoliitika peaks, võttes arvesse kodanike ja ettevõtjate õigustatud huvisid liikuvuse osas, jätkama transpordisektori keskkonnahoidlikumaks kujundamist, et kaotada transpordi kahjulik mõju või seda vähemalt vähendada vastavalt liidu eesmärkidele võitlusel globaalse soojenemisega aastani 2020;
24.

rõhutab, et tasakaalu leidmine üha suurema hulga inimeste vaba liikumise ja liidu kodanike suurema julgeoleku tagamise vahel ei ole kerge ülesanne, ega eita, et kõnealuste andmete kasutamisel on oma selged eelised; on samas arvamusel, et üldsuse usaldust valitsuse tegevuse suhtes saab säilitada üksnes siis, kui nähakse ette piisavad andmekaitsevahendid, järelevalve ning hüvitusmehhanismid;
83.

kahetseb asjaolu, et komisjoni ettepanek investeerida üleeuroopaliste energiavõrkude vastastikku sidumisse ja lairibaühenduse projektidesse jääb tagajärjetuks, kuna Euroopa Ülemkogu 2008. aasta detsembris väljendatud tahtele vaatamata ei jõutud nõukogus kokkuleppele; arvab, et ELi eelarvet tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatud asjakohaste rahastamisvahendite kaudu kasutada võitluseks majanduskriisi vastu, ning kutsub nõukogu üles alustama Euroopa Parlamendiga võimalikult kiiresti mõttevahetust; on seisukohal, et kasutada võib vaid kinnitatud kulureserve, mitte aga tulevaste eelarveaastate vajaduste prognoose; tuletab meelde, et vahendite ümberpaigutamine võib takistada praeguse tegevuspoliitika teostamist; peab vahekokkuvõtet viimaseks ja hilinenud võimaluseks majanduskriisile reageerida; juhib tähelepanu sellele, et heakskiitmise korral avaldab taastamiskava olulist mõju 2009. aasta eelarvele; tuletab komisjonile meelde, et tema ettepanek on soovituslik ja sõltub õiguslooja heakskiidust; nõuab täiendavaid üksikasju iga projekti väljatöötamisetapi kohta, et tagada nende kiire rakendamine ja hinnata nende lähiaja mõju kogu ELi tööhõivele ja majanduskasvule, ning palub rakendamise kohta konkreetseid arvandmeid, eriti finantsplaneeringu osas; juhib tähelepanu sellele, et praeguse finantsraamistiku tõttu paratamatult piiratud ELi energiaprojektide kulutused tuleks suunata projektidele, mida saab kiiresti käivitada ning mis aitavad täita ELi kliimamuutusi käsitleva poliitika 2020. aastaks seatud eesmärke, eriti energiasäästu ja energiatõhususe projektidele ning investeeringuteks taastuvenergia võrkudesse;