Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/015/SE/AstraZeneca, Rootsi) /* COM/2012/0396 final - 2012/ () */





SELETUSKIRI Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)[1] punkt 28 võimaldab paindlikkusmehhanismi kaudu kasutada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF, edaspidi ka „fond”) igal aastal mahus, mis on kuni 500 miljoni euro võrra suurem finantsraamistiku vastavates rubriikides ettenähtust. Fondist toetuse saamise tingimused on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[2]. Pärast koondamisi Rootsis äriühingus AstraZeneca esitas Rootsi 23. detsembril 2011 taotluse EGF/2011/015 SE/AstraZeneca fondist rahalise toetuse saamiseks. Olles taotluse põhjalikult läbi vaadanud, otsustas komisjon, et määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 10 kohaselt on kõik kõnealuses määruses sätestatud tingimused rahalise toetuse saamiseks täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE JA ANALÜÜS Põhiandmed: || EGFi viitenumber: || EGF/2011/015 Liikmesriik: || Rootsi Artikkel 2 || punkt a Põhiettevõte || AstraZeneca Tarnijad ja tootmisahela järgmise etapi tootjad || puudub Vaatlusperiood || 15.06.2011 – 15.10.2011 Individuaalsete teenuste osutamise algustähtaeg || 26.10.2010 Taotluse kuupäev || 23.12.2011 Koondamisi vaatlusperioodil || 543 Koondamisi enne ja pärast vaatlusperioodi || 444 Toetuskõlblikke koondamisi kokku || 987 Eeldatav meetmetes osalevate koondatute arv || 700 Individuaalsete teenustega seotud kulud (eurodes) || 6 396 600 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud[3] (eurodes) || 258 560 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (%) || 3,9 Kogueelarve (eurodes) || 6 655 160 Fondi toetus eurodes (65 %) || 4 325 854 1. Taotlus esitati komisjonile 23. detsembril 2011 ning sellele lisati täiendavat teavet kuni 16. aprillini 2012. 2. Taotlus vastab fondi vahendite kasutamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a, ja see on esitatud kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud kümnenädalase tähtaja jooksul. Koondamiste seos globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses või ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga 3. Seose väljatoomiseks koondamiste ja globaliseerumise põhjustatud oluliste maailmakaubanduse struktuurimuutuste vahel väidab Rootsi, et globaliseerumine avaldab ravimitööstusele üha suuremat mõju. Ravimitööstuses viiakse praegu läbi olulisi muudatusi, et säilitada tööstuse konkurentsivõime ebasoodsates tingimustes. Paljud äriühingud on üleminekuetapis; äri kasvukeskuste alahoidmiseks kaalutakse ümberkorraldamisi, konsolideerimisi, ühinemisi ja ülevõtmisi. Ravimitööstus otsib üha enam sünergiat, et hoida ohjes teadus- ja arendustegevuse järjest kasvavaid kulusid. 4. Nii investeeringud kui ka biotehnoloogilised uuringud on kogu maailmas tõusuteel ja uusi konkurente leidub nii Hiinas, Brasiilias kui ka Indias. Väljavaated teadus- ja arendustegevuse rahastamiseks on eri piirkondades erinevad. USAs on oodata kasvu, samas kui Euroopas kaalutakse eelarvepoliitika karmistamist, mis võib piirata investeeringuid mitu aastat, enamikus Aasia riikides aga säilitatakse teadus- ja arendustegevusele tugev rahaline toetus (osakaal aastatel 2009–2011 kogu maailmas teadus-ja arendustegevusele tehtud kulutustes: USA (34,71 % – 34,0 %), Aasia (33,6 % – 35,3 %), Euroopa (24,1 % – 23,2 %)). Aasias on majanduslanguse ajal teadus- ja arendustegevuse investeeringuid suurendatud ja positsiooni parandatud. Maailma mastaabis annab teadus- ja arendustegevuse olukord muretsemiseks kõige enam põhjust just ELis. Majanduslangusest ülesaamine ja sunnitud eelarvedefitsiidi kärped võivad omakorda mõjutada valitsuste toetust teadus- ja arendustegevusele[4]. Majanduskasvu konsultandi Frost & Sullivan 2010. aasta aruande[5] kohaselt kaldub 70 % küsitletud ravimifirmadest suunama tootmist Aasiasse. Lisaks nõutakse nendel turgudel ravimi testimist kohaliku elanikkonna peal, seega teadus- ja arendustegevus Aasia turgudel kasvab. 5. Peale selle on ravimitööstuse jaoks üha suuremaks probleemiks kasvav analoogravimite hulk, kuna peamiste bränditoodete patendid aeguvad. Analoogravimite tööstuses on hiljuti korraldatud põhjalik ümberstruktureerimine. Ühinemised ja ülevõtmised on koondanud üha suureneva osa ülemaailmsest analoogravimite turust sektori juhtivate firmade kätte. Analoogravimeid toodetakse üldiselt madala palgatasemega Aasia riikides ja pärast patendi aegumist maksavad need umbes 10 % ravimi esialgsest hinnast. See on mõjutanud ja sundinud kärpeid tegema paljusid äriühinguid. Suured Euroopa ravimitootjad keskenduvad nii kalli kliinilise faasi läbiviimisele kui ka turundusele ja müügiloa saamisele. Teadusuuringute maht on vähenemas. 6. Paljud riigid väljaspool Euroopat kavandavad bioteadus- ja tööstusstrateegiaid ravimite, biotehnoloogia ja meditsiinitehnoloogia valdkondade jaoks. Euroopa äriühingud peavad kohandama oma tootmise sellele olukorrale. AstraZeneca, kellel oli Rootsis kolm teadus- ja arendustegevuse keskust, järgis üldist suundumust ja võttis 2010. aastal vastu uue teadus- ja arendusstrateegia. See hõlmas vajadust keskenduda väiksemale arvule haigustele, üksuste (sealhulgas Lundis ja Umeås) sulgemist ja allahangete kaudu oluliselt suuremal määral välisressursside kasutamist. Ülemaailmseid suundumusi järgides suurendas ka AstraZeneca investeeringuid teadus- ja arendustegevusse Hiinas ja Venemaal (AstraZeneca Hiina haru on suurim rahvusvaheline ravimifirma Hiina retseptiravimite turul; 2011. aastal andis AstraZeneca teada ka meditsiinilise prognostika keskuse avamisest Peterburgis. Koondamiste arvu tõendamine ja vastavus artikli 2 punktis a esitatud kriteeriumidele 7. Rootsi esitas kõnealuse taotluse määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a sätestatud sekkumiskriteeriumi alusel, milles on seatud tingimuseks, et liikmesriigi ettevõttes on nelja kuu jooksul koondatud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kes koondatakse nimetatud ettevõtja tarnijate või tootmisahela järgmise etapi tootjate juures. 8. Taotluses osutatakse 543 koondamisele äriühingus AstraZeneca neljakuulisel vaatlusperioodil (15. juuni 2011 – 15. oktoober 2011). Lisaks sellele toimus enne ja pärast vaatlusperioodi 444 (kokku 987) koondamist, mis olid seotud sellesama kollektiivse koondamisega. Koondamiste arv määrati kindlaks määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 teise lõigu teise taande kohaselt. Selgitus koondamiste ettenägematuse kohta 9. Rootsi ametiasutused väidavad, et pidades silmas Rootsi tugevat positsiooni meditsiinilises teadustöös, tulid kollektiivsed koondamised AstraZenecas ootamatult. Kuigi analoogravimite kasvavast edust tingitud farmaatsiasektori olukorra halvenemist oli ette nähtud, oli AstraZenecas toimunud koondamiste mõju oodatust suurem. Tänu AstraZeneca pikale ning edukale ajaloole peeti seda stabiilseks äriühinguks, mis domineeris Rootsi teadustööstuses, nii et neljandik bioteaduste valdkonnas töötavatest inimestest olid AstraZeneca töötajad. Lisaks sellele on Rootsi valitsus pikka aega reklaaminud Lundis asuvat interdistsiplinaarset teaduskeskust European Spallation Source ning AstraZenecalt oodati, et äriühing annab lisavahendeid teadustööks Lundis. Võttes arvesse vajadust uurimistöö järele hingamisteede ja põletike valdkonnas, tuli selle ravivaldkonna teadus- ja arendusüksuse sulgemine Lundis üllatusena. Töötajaid koondanud ettevõtete andmed ning abi vajavate töötajate kirjeldus 10. Taotluses viidatakse 987 koondamisele, millest 543 toimus vaatlusperioodi ajal ning 444 enne ja pärast seda; need koondatud töötajad võib arvata abikõlblike hulka vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3a punktile b. Rootsi hindab, et EGFi abi soovib saada 700 koondatud töötajat. Ülejäänud töötajate puhul eeldatakse, et nad leiavad tööd iseseisvalt, ilma fondi abi vajamata, või lähevad pensionile. 11. Toetust vajavad töötajad jagunevad järgmiselt. Kategooria || Arv || Protsent Mehed || 255 || 36,43 Naised || 445 || 63,57 ELi kodanikud || 689 || 98,43 ELi mittekuuluvate riikide kodanikud || 11 || 1,57 15–24aastased || 1 || 0,14 25–54aastased || 536 || 76,57 55–64aastased || 163 || 23,29 üle 64aastased || 0 || 0 12. Kõnealuses grupis on seitse pikaajalise terviseprobleemi või puudega töötajat. 13. Elukutsete lõikes on jagunemine järgmine: Kategooria || Arv || Protsent 211 füüsikud, keemikud ja seotud alade spetsialistid || 132 || 18,86 213 informaatikud || 29 || 4,14 221 bioteaduste spetsialistid || 43 || 6,14 311 füüsika- ja inseneriteaduste tehnikud || 84 || 12,00 343 administratiivsed abispetsialistid || 14 || 2,00 411 sekretärid || 29 || 4,14 822 keemiatoodete valmistamiseks kasutatavate masinate operaatorid || 51 || 7,29 Muud || 318 || 45,43 14. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 7 on Rootsi kinnitanud, et fondi toetuse rakendamise eri etappides ja eelkõige sellele juurdepääsu puhul on kohaldatud ning kohaldatakse jätkuvalt naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ning diskrimineerimisvastaseid põhimõtteid. Asjaomase territooriumi ning selle asutuste ja sidusrühmade kirjeldus 15. Asjaomased ettevõtted asuvad neljas Rootsi 290 omavalitsusest. Enamik koondamistest toimus Lõuna-Rootsis Lundis, kuid koondamisi tuli ette ka Põhja-Rootsis Umeås, pealinna lähedal Södertäljes ja väiksemas ulatuses Lääne-Rootsis Mölndalis. Lund asub Skåne läänis, mille tööturg on üks kõige dünaamilisemaid Rootsis. Sellest hoolimata jääb hõivatus tööstussektoris muutumatuks ja prognoositav tööhõive tõus leiab aset erasektori teenindussfääris. Umeå asub Västerbotteni läänis, kus majandus seisab silmitsi põlvkondade vahetusega ning äriühingutel on tarvis oskustööjõudu. Umeå kohalik tööturgu on rängalt tabanud mitmete äriühingute sulgemine. Stockholmi piirkonnas, mis asub Södermanlandi läänis, domineerib majandust erasektori teenindussfäär. Nõudlus oskustööjõu järele on suur. Samas Södertälje omavalitsuses on lääni kõige kõrgem töötuse määr ja selle sotsiaalmajanduslik struktuur on tööturu seisukohast vaadates problemaatiline. Västergötlandi läänis asuva Mölndali tööturu määrab selle lähedus Göteborgile, kus tööstus on orienteeritud ekspordile ja mille autotööstus on riikliku tähtsusega. Mölndalis on mitmeid äriühinguid, mis keskenduvad ravimitele ja meditsiinitehnoloogiale. 16. Peamisteks sidusrühmadeks on Rootsi riiklikud tööturuasutused kõikides asjaomastes omavalitsustes, ametiühingud (Unionen, SACO, IF Metall), üleminekutoeasutused (Trygghetsradet) ja Lundi ülikool. Üleminekutoeasutused kuuluvad tööandjatele ja ametiühingutele. Koondamiste oodatav mõju kohalikule, piirkondlikule ja riigi tööhõivele 17. Rootsi ametiasutused väidavad, et AstraZeneca üksuse sulgemine on Lundile raskeks löögiks ja mõjutab kogu ravimisektorit. Asjade selline kulg toob tõenäoliselt kaasa ebakõla kogu piirkonna tööhõives. Tööotsijate jaoks halvenes olukord ravimisektoris juba ajavahemikus 2008–2010. Töötute arv jaanuarist 2009 novembrini 2011 kasvas kõigis asjaomastes omavalitsustes: Lundis 2 467-lt 3 025-le, Umeås 3 725-lt 4 539-le, Södertäljes 3 100-lt 5 555-le ja Mölndalis 1 458-lt 1 663-le. Rahastatav individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett ja selle hinnanguline kulude jaotus, sealhulgas selle täiendatavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega 18. Rootsi koostas AstraZenecast koondatud töötajate toetamiseks meetmepaketi, mida ei oleks võimalik rakendada ilma vastavas ulatuses toetuseta. Kuna koondatud töötajad on enamasti kõrgharidusega, siis ei peetaks neid Rootsi igapäevases tööturupoliitikas esmatähtsaks. Rootsi taotleb EGFi rahastamist järgmisele meetmepaketile. - Tööotsingute toetamine. See meede hõlmab individuaalseid kohtumisi koondatud töötajatega kohalikus riiklikus tööturuasutuses, et töötada välja personaalne tegevuskava ja täielik CV. Töötajale võib tuge pakkuda ka isiklik nõustaja. Hinnanguliselt kasutavad seda võimalust kõik sihtgruppi kuuluvad töötajad. - Kutsenõustamine. See meede on mõeldud tööotsijatele, kes tahavad elukutset vahetada ning meede hõlmab nõustamist saadaolevate töökohtade, nõutavate oskuste ja koolituse, praktikaprogrammide ja liikuvustoetuste kohta. Hinnanguliselt kasutab seda võimalust 300 sihtgruppi kuuluvat töötajat. - Koolitus ja ümberõpe. See meede hõlmab hariduse ja koolituse pakkumist üksikisiku tasandil, et anda töötajatele uued oskused uute töökohtade jaoks. Sihtgruppi kuuluvatel töötajatel tuleb vahetada oma elukutse tööturul nõutud elukutsete vastu. Pakutakse laias valikus koolitusi. Koolituskursuste kestus varieerub ühest kuni 24 kuuni, kursuste keskmine kestus on kuus kuud. Hinnanguliselt kasutab seda võimalust 350 sihtgruppi kuuluvat töötajat. - Füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamise toetus. See meede on suunatud töötajatele, kes soovivad ise ettevõtjaks hakata. Neile pakutakse spetsiaalset nõustamist äriplaani koostamisel ja äri alustamiseks vajaliku rahastamise taotlemisel. Need, kes otsustavad oma äri rajada, osalevad maksuseadusi, raamatupidamist, tööõigust, töötervistervishoidu ja -ohutust ning keskkonnaküsimusi käsitlevatel koolitustel. Hinnanguliselt kasutab seda võimalust 70 sihtgruppi kuuluvat töötajat. - Tööotsingutoetusi pakutakse töötajatele, kes osalevad aktiivsetes meetmetes. Toetusi keskmiselt kuuekuulise osalemise eest arvutatakse meetmetes osalemise päevade alusel. Hinnanguliselt pakutakse neid toetusi 300 sihtgruppi kuuluvale töötajale. - Liikuvustoetused katavad transpordikulud ja neid makstakse lisaks muudele toetustele. Hinnanguliselt pakutakse neid toetusi 150 sihtgruppi kuuluvale töötajale. - Eakamate töötajate toetamise meetmed. Need meetmed hõlmavad koos maavolikogu ja Lundi ülikooliga eakamatele töötajatele mõeldud pädevusplatvormi asutamist. Oma äri alustamisest huvitatud isikuid toetatakse laiaulatuslike koolituste ja turustamise abil. Hinnanguliselt kasutab seda võimalust 100 sihtgruppi kuuluvat töötajat. 19. Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud, mis on taotluse hulka arvatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 3, hõlmavad kulusid, mis on ette nähtud ettevalmistus-, haldus- ja kontrollimeetmeteks ning teavitamiseks ja reklaamiks. Rootsi kavatseb valmistada plakateid ja muud infomaterjali ning korraldada konverentsi, et plaanitavate meetmete kohta teavet jagada. 20. Individuaalsed teenused, mida kirjeldavad Rootsi ametiasutused, on aktiivsed tööturumeetmed, mis on määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kohaselt toetuskõlblikud. Rootsi ametiasutuste hinnangu kohaselt on teenuste kogumaksumus 6 396 600 eurot ja fondi toetuse rakendamisega seotud kulud 258 560 eurot (3,9 % kogusummast). EGFilt taotletava toetuse kogusumma on 4 325 854 eurot (65 % kogukuludest). Meetmed || Toetust vajavate töötajate hinnanguline arv || Hinnangulised kulud toetust vajava töötaja kohta (eurodes) || Kulud kokku (EGF ja riiklik kaasfinantseerimine) (eurodes) Individuaalsed teenused (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 esimene lõik) Tööotsingute toetamine || 700 || 81 || 56 700 Kutsenõustamine || 300 || 540 || 162 000 Koolitus ja ümberõpe || 350 || 9 000 || 3 150 000 Füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamise toetus || 70 || 7 170 || 501 900 Tööotsingutoetused || 300 || 7 170 || 2 151 000 Liikuvustoetused || 150 || 500 || 75 000 Eakamate töötajate toetamise meetmed || 100 || 3 000 || 300 000 Individuaalsed teenused kokku || || 6 396 600 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmas lõik) Ettevalmistav tegevus || || 91 803 Haldus || || 91 190 Teavitamine ja reklaam || || 50 000 Kontrollimeetmed || || 25 567 EGFi toetuse rakendamisega seotud kulud kokku || || 258 560 Eeldatavad kulud kokku || || 6 655 160 EGFi toetus (65 % kogukuludest) || || 4 325 854 21. Rootsi kinnitab, et eespool kirjeldatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatud meetmeid ning kasutusele on võetud meetmed topeltrahastamise vältimiseks. Kuupäev(ad), millal alustati või kavatsetakse alustada individuaalsete teenuste osutamist asjaomastele töötajatele 22. Rootsi alustas asjaomastele töötajatele suunatud individuaalsete teenuste osutamist 26. oktoobril 2010. Nimetatud teenused on osa individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketist, mille kohta on fondile esitatud kaasrahastamistaotlus. Kõnealune kuupäev kujutab endast seega toetuskõlblikkusperioodi algust fondist saadava mis tahes abi puhul. Menetlused tööturu osapooltega konsulteerimiseks 23. Rootsi riiklikel tööturuasutustel on olemas teave plaanitud koondamiste kohta, seega hoitakse pidevalt ühendust tööandja, ametiühingute ja teiste sidusrühmadega. Taotluse algatas ja projekti ettevalmistamises osales piirkondlik investeerimist toetav organisatsioon Invest in Skåne. Riiklike tööturuasutuste Lundi haru oli regulaarselt ühenduses AstraZenecas tegutseva ettevõtlusvõrgustikuga. Taotluse üle toimunud arutelus osalesid kolm peamist ametiühingut. Juhtrühmas osaleb ka üleminekutoeasutuse ettevõtte juhtimise ja ametiühingute üksus. 24. Rootsi ametiasutused on kinnitanud, et riiklikus ja ELi õiguses sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud. Teave meetmete kohta, mis on siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt kohustuslikud 25. Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumidega on Rootsi ametiasutused oma taotluses: · kinnitanud, et fondist saadav rahaline toetus ei asenda meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute vastutusalas; · tõendanud, et kavandatud meetmed on ette nähtud töötajate toetamiseks ja neid ei kasutata ettevõtete või sektorite ümberstruktureerimiseks; · kinnitanud, et eespool nimetatud toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust ELi muudest rahastamisvahenditest. Haldus- ja kontrollisüsteemid 26. Rootsi on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldab Rootsi riiklik tööturuasutus, mis on määratud korraldus- ja makseasutuseks. Projekti raamatupidamist kontrollib siseauditi üksus, mis on riikliku tööturuasutuse juhatuse juurde kuuluv eraldi organ. Rahastamine 27. Rootsi taotluse põhjal on kavas fondist rahastada kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketti (sealhulgas EGFi toetuse rakendamise kulud) 4 325 854 euro ulatuses, mis moodustab 65 % kogukuludest. Komisjoni kavandatav assigneering fondist põhineb Rootsi esitatud teabel. 28. Arvestades määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 10 lõike 1 alusel fondist eraldatava toetuse maksimumsummat ja assigneeringute ümberpaigutamise võimalusi, teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi vahendeid eespool nimetatud kogusummas, mis eraldatakse finantsraamistiku rubriigist 1a. 29. Kavandatava rahalise toetuse puhul jääb enam kui 25 % fondi aastasest maksimumsummast kasutamiseks aasta viimasel neljal kuul kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 12 lõikega 6. 30. Tehes käesoleva ettepaneku fondi kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud kolmepoolse menetluse eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa kohta. Komisjon kutsub üles seda eelarvepädevat institutsiooni, kes saavutab fondi kasutamise eelnõu suhtes esimesena asjakohasel poliitilisel tasandil kokkuleppe, teavitama oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja komisjoni. Kui üks eelarvepädev institutsioon on eriarvamusel, kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine. 31. Samuti esitab komisjon ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2012. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste assigneeringud, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28. Makseassigneeringute allikad 32. Käesoleva taotluse jaoks vaja minev 4 325 854 euro suurune summa eraldatakse fondi eelarverealt. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/015/SE/AstraZeneca, Rootsi) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta[6], eriti selle punkti 28, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[7], eriti selle artikli 12 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[8], ning arvestades järgmist: (1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud globaliseerumise tõttu maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tulemusena, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. (2) Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 kuni 30. detsembrini 2011 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel. (3) 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. (4) Rootsi esitas taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses ettevõttes AstraZeneca toimunud koondamistega 23. detsembril 2011 ja saatis lisateavet kuni 16. aprillini 2012. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 4 325 854 euro eraldamiseks. (5) Rootsi rahalise toetuse taotluse rahuldamiseks tuleks seega kasutusele võtta fondi vahendid, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 4 325 854 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena. Artikkel 2 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. [2] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [3] Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmanda lõiguga. [4] 2011 Global R&D Funding Forecast (globaalne teadus- ja arendustegevuse rahastamise prognoos), www.rdmag.com [5] „Dynamics in the Pharma and Biotech Industry” („Suundumused ravimi-ja biotehnoloogia tööstuses”), Frost & Sullivan, 2010, www.frost.com [6] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. [7] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [8] ELT C […], […], lk […].