Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 78/03)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5 (1)

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Alpilles“

Viitenumber PGI-FR-A1197-AM01

Teate esitamise kuupäev: 24. detsember 2019.

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Veini(de) kirjeldus

KGT „Alpilles“ spetsifikaadi punkti 3.3 täiendati veinide kirjelduse osas, et täpsustada toodete värvust ja organoleptilisi omadusi.

Need selgitused on üle võetud koonddokumendi punkti „Veini(de) kirjeldus“.

2. Geograafiline piirkond

Geograafilise piirkonna kirjeldust on täiendatud, et selgitada täpselt, millistes kommuunides ja departemangudes võib viinamarju korjata ja pressida ning veini valmistada.

Viinamarjad võivad olla korjatud ainult Bouches-du-Rhône’i departemangu järgmistes kommuunides: Aureille, Barbentane, Boulbon, Cabannes, Châteaurenard, Eygalières, Eyguières, Eyragues, Fontvieille, Graveson, Lamanon, Les Baux-de-Provence, Maillane, Mas-Blanc-des-Alpilles, Maussane-les-Alpilles, Mollégès, Mouriès, Noves, Orgon, Paradou, Plan d’Orgon, Rognonas, Saint-Andiol, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Pierre-de-Mézoargues, Saint-Rémy-de-Provence, Sénas, Tarascon ja Verquières.

Lisaks on täpsustatud, et viinamarju võib pressida ja veini valmistada ka väljaspool viinamarjade tootmispiirkonda, st järgmistes kommuunides:

Bouches-du-Rhône’i departemangu järgmised kommuunid:

Aureille, Barbentane, Boulbon, Cabannes, Châteaurenard, Eygalières, Eyguières, Eyragues, Fontvieille, Graveson, Lamanon, Les Baux-de-Provence, Maillane, Mas-Blanc-des-Alpilles, Maussane-les-Alpilles, Mollégès, Mouriès, Noves, Orgon, Paradou, Plan d’Orgon, Rognonas, Saint-Andiol, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Pierre-de-Mézoargues, Saint-Rémy-de-Provence, Sénas, Tarascon ja Verquières.

Gard’i departemangu järgmised kommuunid:

Beaucaire ja Vallabrègues.

Vaucluse’i departemangu järgmised kommuunid:

Caumont-sur-Durance ja Morières-lès-Avignon.

Geograafilise piirkonna uus määratlus on üle võetud koonddokumendi punkti „Määratletud geograafiline piirkond“.

3. Peamised veiniviinamarjasordid

Koonddokumendi asjakohast punkti kontrolliti pärast seda, kui ilmnesid probleemid dokumendi registreerimisel andmebaasis eAmbrosia. Ekslikult puudusid loetelust sordid „Chardonnay B“, „Pinot gris G“ ja „Pinot noir N“, mis dokumenti lisati.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Alpilles

2. Geograafilise tähise tüüp

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Kaitstud geograafilist tähist „Alpilles“ kasutatakse punaste, roosade ja valgete veinide puhul.

Üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus ja vääveldioksiidi kogusisaldus (võrdlustase või piirväärtus) vastavad liidu õigusaktidega kindlaksmääratud väärtustele.

Punased veinid on üsna tumeda punakaslilla värvusega, millel on lillakas varjund. Need on alati väga harmoonilised, aromaatsed, rikkaliku ja lopsaka struktuuriga veinid, mis sobivad säilitamiseks. Olenevalt viinamarjasordist on veinidel lagritsa, punaste marjade (täpsemalt vaarika) või vürtside lõhn, mida täiendab röstimise nüanss. Veinidel on pehme tanniinisus.

Valgetel veinidel on rohekas helk. Veinid on värsked, happelised ja ilmeka lõhnaga. Neil on tsitrusviljade ja sukaadisidruni või värskete taimede ja tiooli aroom. Juhul kui veine laagerdatakse puidust vaatides, võivad need olla ümaramad ja rikkalikumad, mee- ja kondiitritoodete aroomiga.

Roosade veinide värvus on vähese intensiivsusega ja pärlendav. Need on aromaatsed, peened ja nõtked veinid, mõõduka happesusega, mis loob hea tasakaalu. Olenevalt viinamarjasordist ja veinivalmistamise meetodist võib veinidel olla kuivatatud puuvilja või tiooli lõhn.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistustavade puhul tuleb kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b. Maksimaalne tootlus

90 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Veinid on saadud viinamarjadest, mis on korjatud maatükkidelt, mis asuvad 2018. aasta ametliku geograafilise indeksi kohaselt järgmiste Bouches-du-Rhône’i departemangu kommuunide territooriumil:

Aureille, Châteaurenard, Eygalières, Eyguières, Eyragues, Fontvieille, Lamanon, Les Baux-de-Provence, Mas-Blanc-des-Alpilles, Maussane-les-Alpilles, Mollégès, Mouriès, Noves, Orgon, Paradou, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Rémy-de-Provence, Sénas, Tarascon.

Viinamarjade pressimine geograafilise tähisega „Alpilles“ veinide tarbeks ja veini valmistamine toimub järgmiste kommuunide territooriumil vastavalt 2018. aasta ametlikule geograafilisele indeksile:

— Bouches-du-Rhône’i departemangu järgmised kommuunid:

— Aureille, Barbentane, Boulbon, Cabannes, Châteaurenard, Eygalières, Eyguières, Eyragues, Fontvieille, Graveson, Lamanon, Les Baux-de-Provence, Maillane, Mas-Blanc-des-Alpilles, Maussane-les-Alpilles, Mollégès, Mouriès, Noves, Orgon, Paradou, Plan d’Orgon, Rognonas, Saint-Andiol, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Pierre-de-Mézoargues, Saint-Rémy-de-Provence, Sénas, Tarascon ja Verquières.

— Gard’i departemangu järgmised kommuunid:

— Beaucaire ja Vallabrègues.

— Vaucluse’i departemang:

— Caumont-sur-Durance ja Morières-lès-Avignon.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

„Pinot gris G“

„Pinot noir N“

„Arinarnoa N“

„Chardonnay B“

„Alicante Henri Bouschet N“

„Aramon N“

„Aubun N“ – „Murescola“

„Barbaroux Rs“

„Bourboulenc B“ – „Doucillon blanc“

„Cabernet franc N“

„Cabernet-Sauvignon N“

„Caladoc N“

„Carignan N“

„Carignan blanc B“

„Chasan B“

„Chenanson N“

„Chenin B“

„Cinsaut N“ – „Cinsault“

„Clairette B“

„Cot N“ – „Malbec“

„Counoise N“

„Egiodola N“

„Grenache blanc B“

„Grenache gris G“

„Grenache N“

„Macabeu B“ – „Macabeo“

„Marsanne B“

„Marselan N“

„Merlot N“

„Mourvèdre N“ – „Monastrell“

„Muscardin N“

„Muscat d’Alexandrie B“ – „Muscat“, „Moscato“

„Muscat à petits grains blancs B“ – „Muscat“, „Moscato“

„Muscat à petits grains rouges Rg“ – „Muscat“, „Moscato“

„Muscat de Hambourg N“ – „Muscat“, „Moscato“

„Nielluccio N“ – „Nielluciu“

„Petit Manseng B“

„Petit Verdot N“

„Sauvignon gris G“ – „Fié gris“

„Rosé du Var Rs“

„Roussanne B“

„Sauvignon B“ – „Sauvignon blanc“

„Sciaccarello N“

„Semillon B“

„Syrah N“ – „Shiraz“

„Tannat N“

„Tempranillo N“

„Tibouren N“

„Ugni blanc B“

„Vermentino B“ – „Rolle“

„Viognier B“

8. Seos(t)e kirjeldus

Kaitstud geograafilise tähisega „Alpilles“ veinipiirkond asub Bouches du Rhône’i departemangu põhja- ja loodeosas, kolmnurgas, mis piirneb läänes Rhône’iga, idas Durance’iga ja lõunas Crauga; piirkond hõlmab 33 kommuuni ja selle keskus on Saint-Rémy-de-Provence’i kommuun, mis on rahvusvaheliselt tuntud. Mõlemal pool Alpilles’i mäeahelikku kulgev piirkond moodustab selge geograafilise üksuse. Alpilles’i mäeahelik, mille moodustavad lubjakivi- või lubjakivi- ja merglikaljud, asub Bouches-du-Rhône’i departemangu põhjaosas ja kulgeb rohkem kui 30 kilomeetri pikkuselt idast läände. Mägede jalamil moodustab kivirusu piirkonnale väga iseloomulikke uhtkuhikuid. Alpilles’i mäeaheliku äärealadel asuvad alluviaalsed tasandikud, millest mõned moodustasid Rhône’i ja selle lisajõe Durance’i vana sängi (Saint-Rémy-de-Provence’i ja Châteaurenardi vaheline ala).

Enamasti lubjakivistel nõlvadel asuvate viinamarjaistanduste pinnase moodustab kõrgemalt alla veerenud klibu, pinnas laseb väga hästi vett läbi. Rhône’i ja Durance’i vahel moodustab Alpilles’i mäeahelik looduskauni maastiku, piirkond on tuntud ka väljaspool Prantsusmaad ning on Provence’i üks peamisi turismi- ja kultuuripärandi objekte.

Piirkonnas on vahemereline kliima, suved on kuivad ja sügised niisked. Keskmine temperatuur on mahe, kuigi mõnikord on täheldatud suuri temperatuurikõikumisi. Sademed jaotuvad aasta jooksul ainult 70–80 päevale, peamiselt sajab sügisel ja vähemal määral kevadel. Mäenõlvadel on märkimisväärselt päikesepaistet.

Lõunas mõjutab Alpilles’i mäeaheliku kliimat meri, põhja pool, Rhône’i orus on kliima kontinentaalsem.

Kui Rhône’i orgu pidi põhjast loodesse puhuv jahe mistraal Provence’i jõuab, tabab see täie jõuga Alpilles’i mäeahelikku.

Alpilles’i viinamarjaistandused asuvad kahe suure tootmispiirkonna, nimelt Rhône’i oru ja Provence’i piiril. Asukohal on mõistagi väga suur mõju, toodangus on punaste veinide osakaal palju suurem kui Provence’i muudes piirkondades.

Alpilles’i veinid on sageli valmistatud mitmekesistest kohalikest viinamarjasortidest. Valgetest sortidest on Rhône’i orule iseloomulikud „Roussanne B“, „Marsanne B“ ja „Viognier B“, veinipaleti rikastamiseks kasutatakse lisaks Provence’i kohalikke sorte nagu „Vermentino B“ (või „Rolle“) või „Clairette B“.

Punastest ja tumedatest sortidest tuleb esile tõsta sorte „Syrah N“ ja „Grenache N“, samuti moodustab toodangust märkimisväärse osa „Cabernet-Sauvignon“, mis on Alpilles’i geograafilises piirkonnas hästi kohanenud. Provence’is kasvatatakse ka tumedaid sorte, nagu „Carignan N“, „Cinsault N“ või „Counoise N“.

Õigusaktidega on lubatud laiendada piirkonnas veinide valmistamisel kasutatavaid sorte, seepärast on siin istutatud muudest viinamarjakasvatuspiirkondadest pärit sorte, nagu „Chardonnay“ või „Petit Verdot“, ning INRA poolt spetsiaalselt Vahemere piirkondade jaoks loodud sordid „Chasan“, „Marselan“ ja „Caladoc“.

Punased veinid on lõhnavad, rikkaliku struktuuriga ja tummised; valged ja roosad veinid on aromaatsed, peened ja nõtked ning vähese happesusega.

Veinide turustamine toimub otsemüügi teel, suurem osa veinist müüakse eraomanikele kuuluvate veinikeldrite tugeva võrgustiku ja kahe piirkonnas tegutseva kooperatiivi kaudu. Tootjad püüavad pidevalt valmistada üha kvaliteetsemaid veine, et pakkuda KGTga „Alpilles“ veine kui kõrgema klassi veine.

Veinide müügimaht on umbes 20 000 hektoliitrit aastas. Veinitoodangu jaotus ei ole samasugune nagu mujal Provence’is, peaaegu 50 % toodangust moodustavad punased veinid, 40 % roosad veinid ja ülejäänu valged veinid.

Veinitootmise piirkond ulatub viinamarjade tootmispiirkonna piiridest väljapoole. Rhône’i piirkonna punaste veinide tootmismeetodi ja Provence’i roosade veinide tootmismeetodi ühendamine, viinamarjasordid, mis kasvavad piirkonna lubjarikastel, klibulistel ja vett hästi läbi laskvatel muldadel ning saavad palju päikest, sagedasti puhuv mistraal, mis tagab viinamarjade suurepärase tervisliku seisundi ja keskkonnasõbraliku põllumajanduse edendamine, on võimaldanud luua erandlikud ja omapärased veinid. Tugev päikesekiirgus ja tootmispiirkonna üldiselt vaesel pinnasel kasvavate viinapuude mõistlik saagikus tagavad kauni küpsusega suhteliselt varase saagi, mis mõjutab nii veini füüsikalisi (värvus) kui ka organoleptilisi omadusi (valgete, roosade ja punaste veinide aroomirikkus, valgete veinide happelisus, punaste veinide sobivus säilitamiseks ja pehme tanniinisus).

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud geograafilisele tähisele „Alpilles“ võib lisada ühe või mitme viinamarjasordi nime.

Kaitstud geograafilist tähist „Alpilles“ võib täiendada väljenditega primeur või nouveau.

Kui väljend „Kaitstud geograafiline tähis“ asendatakse väljendiga „Vin de pays“, lisatakse etiketile Euroopa Liidu kaitstud geograafilise tähise logo.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0dbb32de-7b87-4ed7-aad0-8779d1c7c207

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.