[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 19.7.2007

KOM(2007) 433 lõplik

2007/0156 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programmi (MEETS) kohta

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST

- Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Ettevõtlus- ja kaubandusstatistika seisavad tulevastel aastatel silmitsi suurte väljakutsetega: maailmaturgude tugev integratsioon muudab majanduse struktuuri ja ka Euroopa integratsioon areneb edasi. Statistika peab neile suundumustele reageerima ja kirjeldama uusi nähtuseid. Samal ajal tuleb vähendada ettevõtjate halduskoormust. Need kaks väljakutset ei ole omavahel vastuolus. Uut tüüpi näitajate vajadusega saab statistika koostamise süsteemi kaasajastamisel arvestada. Vajalikku teavet pakkuvate uute näitajate saamiseks võib kasutada uusi teabeallikaid ning ühendada olemasolevaid ettevõtlusstatistika liike, ilma et peaks ettevõtete aruandluskoormust suurendama. Võimaliku sünergia tõhusaks kasutamiseks on aga vaja investeeringut ning see on peamine põhjus käesoleva programmi algatamiseks.

- Üldine taust

Komisjon on lubanud tagada parema õigusliku reguleerimise, vähendada mittevajalikku bürokraatiat ja ülereguleerimist. Nagu komisjoni teatises „Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus“ (KOM(2005)97 (lõplik), 16. märts 2005) välja toodi, on üheks selle poliitikaalgatuse põhiküsimuseks kehtivate ELi õigusaktide lihtsustamine (ja seega ettevõtjate koormuse vähendamine). Konkreetsemalt statistikaga seoses käsitleti seda lubadust komisjoni teatises „Vastamise koormuse vähendamise, lihtsustamise ja prioriteetide määratlemise kohta ühenduse statistikas” (KOM(2006)693 (lõplik), 14. november 2006).

Euroopa äriühingud tegutsevad üleilmastumise tingimustes, kus rahvusvaheliste äriühingute roll kasvab. Turgude globaliseerumine suurendab rahvusvahelist konkurentsi kaupade ja teenuste turgudel, aga ka ressursiturgudel, ning ettevõtjad peavad oma positsiooni hoidmiseks ja tugevdamiseks sellele reageerima. Euroopa majandusarengu kiirendamise vajadust rõhutati hiljuti majanduskasvu ja tööhõivet käsitlevas iga-aastases arenguaruandes.

Üleilmastumine ja ettevõtjate vastus sellele on tihedalt seotud ning võib äriühingusisese tõhususe suurendamise kõrval esineda ka tootmise ümberpaigutamise, tegevuse sisseostmise, otseste välisinvesteeringute ja muu välismaise majandustegevuse kujul.

Majandusstatistika ja eriti ettevõtlusstatistika peaks suutma neid protsesse asjakohaselt kirjeldada ning Euroopa majanduse ja ettevõtlussektori struktuursete muudatuste kohta õigeaegset ja kvaliteetset statistilist teavet anda. Need statistilised andmed peavad sobima ka ELi poliitika mõju jälgimiseks. Samas ei tohiks mis tahes uus statistika suurendada ettevõtjate koormust. Need sihid tuleb saavutada käesoleva programmiga.

- Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid

Kõnealuses valdkonnas on kolm peamist õigusakti.

Esiteks peamine ettevõtlusstatistikat käsitlev määrus: nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 58/97, 20. detsember 1996, struktuurilise ettevõtlusstatistika kohta.

Teiseks ettevõtlusregistreid käsitlev määrus: nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93, 22. juuli 1993, statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühendusesisese koordineerimise kohta.

Mõlemas õigusaktis kehtestatakse ettevõtlusstatistika alused, mida võidakse tõhusama andmekogumise ja -töötluse saavutmise eesmärgil läbi vaadata.

Neljanda eesmärgi puhul on peamiseks lähtepunktiks süsteemi Intrastat käsitlev määrus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 638/2004, 31. märts 2004. Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programm MEETS (edaspidi „programm MEETS”) võib kaasa tuua muudatusi selles määruses, eesmärgiga lihtsustada regulatsiooni ja muuta andmete kogumine ettevõtjate jaoks vähem koormavaks.

- Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega

Euroopa integratsiooni süvenemine mitmes valdkonnas, sh rahaliidu ja Euroopa tollisüsteemi loomine, loob uusi statistilisi vajadusi seoses euro rolliga rahvusvahelistes tehingutes ning muudab vajalikuks statistikasüsteemi kohandamise.

Ettepanek on kooskõlas komisjoni prioriteetidega ning eelnimetatud algatusega parandada õiguslikku reguleerimist, vähendada mittevajalikku bürokraatiat ja ülereguleerimist.

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE

- Konsulteerimine huvitatud isikutega

Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Euroopa statistikasüsteemi raames on konsulteeritud põhjalikult asjakohastes tehnilise tasandi töörühmades ning samuti statistikaametite juhtidega. Teiseks on komisjonis peetud nõu asjaomastes peadirektoraatides. |

Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Liikmesriikide probleemid on sarnased. Esiteks toob majanduskeskkonna muutumine kaasa statistikaga seotud vajaduste muutumise poliitikakujundajate hulgas. Kõik sidusrühmad on väga huvitatud üleilmastumist või suurenenud tähtsusega valdkondi nagu teenustesektorit käsitlevast teabest. Samal ajal peavad liikmesriigid järgima rangeid piiranguid ettevõtjate koormuse suurendamise suhtes. Ettevõtjate koormust tuleks hoopis vähendada. Sellest tulenevalt on mõned liikmesriigid juba alustanud oma ettevõtlus- ja kaubandusstatistika aluste reformimist. Levinud vastus oli, et tuleks kasutada sünergiat ja töötada välja ühtne lähenemine, et vältida riiklikul tasandil tehtud koordineerimata algatuste ebatõhusat dubleerimist, mille tagajärg oleks uute nähtuste erinev statistiline käsitlus, mitte ühtlustatud lähenemine. |

- Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

- Mõju hindamine

1. variant (baasvariant, st ilma ühenduse osaluseta). Selleks et täielikult ära kasutada parema ja asjakohasema ettevõtlus- ja kaubandusstatistika koostamise võimalused ELis ning vähendada samal ajal ettevõtjate statistikaga seotud koormust, on enne uue süsteemi toimima hakkamist vaja investeeringut. Ilma ühenduse abita teeksid selle investeeringu ainult piiratud arv riike, Euroopa statistika võrreldavus väheneks ja ettevõtjate koormuse vähendamise võimalusi ei kasutataks täielikult ära.

2. variant (ühenduse osalemine kavandatud viisil). Programm MEETS hoiab ära tegevuse dubleerimise. Uusi ja tasuvamaid andmekogumissüsteeme saaks katsetada vähestes liikmesriikides ja hakata kasutama kõigis. Seega on programmi keskmes kogemuste ja parimate tavade jagamine. Ühtlustamise, kooskõlastamise ja reguleerimise algatusi saab kõige paremini teha ühenduse tasandil, kus on võimalik teostada selliseid projekte optimaalse tõhususega.

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

- Kavandatud meetmete kokkuvõte

Esiteks on tähtis määrata kindlaks ja leppida kokku uued käsitletavad valdkonnad . Koos kõigi sidusrühmadega tuleb kindlaks määrata sihtnäitajad ning toetada neid metodoloogiliste kokkulepetega, nii et tulemuseks oleksid võrreldavad andmed. Iseenesestmõistetavalt ei too keskkonna muutumine kaasa mitte ainult uusi nõudeid, vaid ka vajaduse vaadata pidevalt läbi vanu nõudeid.

Teiseks tuleb kogu ettevõtlusega seotud statistika ühtlustada, st et tuleb töötada ettevõtlusstatistika koostamise põhimõtete ja meetodite integreerimise nimel. Lisaks sellele võidakse edaspidi lähtuda pigem Euroopa kui riigi seisukohast. Kõnealune integratsioon hõlmab õigusaktide koordineerimist, metoodikate ühtlustamist, tööd statistiliste klassifikaatorite edasise integratsiooni ja ühendamise nimel, tööd ettevõtlusregistrite ja sarnaste allikate edasise integratsiooni ja ühendamise nimel, rahvusvaheliste ettevõttegruppide kandmist ettevõtlusregistritesse ning aruandluskohustuse kehtestamist neile ettevõttegruppidele.

Kolmandaks on integratsiooni vaja ka andmete kogumise ja töötlemise puhul. Kui integreerida kogu kogutav teave ühtsesse süsteemi või kasutada algandmete ühendamise tehnikaid on võimalik olemasolevat teavet palju tõhusamalt kasutada. Statistika koostamise süsteemi reformi teine sammas on haldusandmete kasutamise toetamine. Valitsused koguvad kõikvõimalikel eesmärkidel – maksustamiseks, tööturupoliitika jaoks jmt – märkimisväärse hulga andmeid. Väga tõhus oleks, kui statistikaametid ei peaks samu andmeid uuesti koguma. Andmete kvaliteedi tagamiseks on aga vaja teha palju tööd, sest haldusandmed ei ole alati vajalikul tasemel kättesaadavad. Kolmandaks tuleb tagada, et andmed, mida on vaja koguda, oleksid äriühingu raamatupidamisest kergesti kättesaadavad. Selle eesmärgi saavutamisele aitab kaasa raamatupidamisstandardite ühtlustamine. Välja tuleb töötada ka standardsed hindamistehnikad, et vähendada seal, kus võimalik, ettevõtjate koormust, nt saaks neid tehnikaid kasutada VKEsid käsitleva vajaliku teabe hindamiseks ilma neid koormamata. Võrreldavate andmete koostamiseks on vaja standardeid ja kokkuleppeid.

Neljandaks on juba tuvastatud mõned statistikavaldkonnad, mis vajavad lihtsustamist. Üks selline näide on Intrastat. Intrastati süsteemi lihtsustamisega tegeletakse jätkuvalt traditsioonilistes valdkondades (künnised, info- ja sidetehnoloogia täiustamine, nomenklatuurid jne). Lisaks uuritakse ka ühesuunalise voo süsteemile ülemineku võimalusi. See võiks koormust oluliselt vähendada, säilitades samal ajal kõige olulisema teabe. Et tagada ülemineku elluviimine võimalikult tõhusal viisil ja statistiliste andmete kvaliteedi säilimine, tuleb üleminekut hoolikalt juhtida. Seetõttu peaks uue programmi üheks eesmärgiks olema ka Intrastati süsteemi edukas muutmine ja täielik rakendamine.

- Õiguslik alus

EÜ asutamislepingu artikkel 285.

- Subsidiaarsuse põhimõte

Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse juhul, kui ettepanek ei kuulu ühenduse ainupädevusse. |

Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke piisaval määral saavutada järgmis(t)el põhjus(t)el. |

Mõned liikmesriigid oleksid koordineerimatult investeerinud ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamisse, mille tulemuseks on andmeid, mis ei ole teiste liikmesriikidega võrreldavad ja mille puhul Euroopa andmete koondamine oleks problemaatiline. Mõned liikmesriigid ei oleks vajalikke meetmeid võtnud, mistõttu nende statistika oleks maha jäänud viimase aja muutustest sellistes valdkondades nagu üleilmastumine ning need riigid oleksid jäänud Euroopa pildi pealt välja. Tegevusi dubleeritaks, mitmes liikmesriigis võetaks samasuguseid meetmeid, korrataks tehtud vigu. Kui mõned liikmesriigid on oma ettevõtlus- ja kaubandusstatistika edukalt kaasajastanud, on sama süsteemi teistes liikmesriikides rakendamise piirkulud palju väiksemad kui täiesti uue süsteemi väljatöötamise puhul, koordineerimata lähenemise korral jääks aga potentsiaalne sääst saavutamata. |

Ühenduse meetmed aitavad eesmärke paremini saavutada järgmis(t)el põhjus(t)el. |

Selleks et kasutada ära ELile parema ja asjakohase ettevõtlus- ja kaubandusstatistika andmise kõik võimalused ning vähendada samal ajal ettevõtjate statistikaga seotud koormust, on enne uue süsteemi toimima hakkamist vaja investeeringut. Programm MEETS hoiab ära tegevuse dubleerimise. Uusi ja tasuvamaid andmekogumissüsteeme saaks katsetada vähestes liikmesriikides ja hakata kasutama kõigis. Seega on programmi keskmes kogemuste ja parimate tavade jagamine. Ühtlustamise, kooskõlastamise ja reguleerimise algatusi on kõige parem teha ühenduse tasandil, kus on võimalik teostada selliseid projekte optimaalse tõhususega. |

Käesoleva programmi peamine eesmärk on investeerida selleks, et statistikanõudeid suurendada ning samal ajal ettevõtjate koormust vähendada, kasutades selleks tõhusamalt andmeid ja protsesse. Statistikanõuete kohandamine, nii ELi statistika uutele kui ka vananenud vajadustele vastavalt, näitab eesmärgi esimese osa saavutamist. Mõnedes ettevõtlus- ja kaubandusstatistika valdkondades on koormuse piirangud juba olemas. Kogu ELi hõlmavad näitajad tähendaksid koormuse vähenemist samades tingimustes. |

Ettepanek piirdub sünergia ärakasutamise ning dubleeritud ja seega ebatõhusate jõupingutuste vältimisega. Regulaarset statistiliste andmete koostamist käesoleva programmiga ei toetata, toetatakse ettevõtlus- ja kaubandusstatistika ümberkujundamist, et tagada koordineeritud ja tõhus lähenemine. |

Seetõttu on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. |

- Proportsionaalsuse põhimõte

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. |

Kavandatav Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus sätestab programmi peamiste eesmärkide ja meetmete raamistiku. Konkreetset aastast tööprogrammi hääletavad liikmesriigid komiteemenetluse teel. Paljudel juhtudel toetataks üksikmeetmeid liikmesriikidele antava toetuse vormis ning kontroll meetmete üle jääks seega liikmesriikidele. |

Ühenduse jaoks toob programm kaasa rahalise koormuse, nagu on näidatud programmi eelarves, ning komisjoni talituste ja riikide statistikaametite jaoks halduskoormuse. . Lisakoormust ettevõtjatele ette nähtud ei ole. Programmi lõppedes peaks statistiliste andmete kogumine olema neile isegi vähem koormav. |

Õigusakti valik |

Kavandatud õigusaktid: muu. |

Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Programmi aluseks peaks olema Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis kehtestab raamistiku. Aastase tööprogrammi võtab vastu komisjon pärast komiteemenetlust. |

Mõju eelarvele |

Programmi jooksul on kasutusel järgmised summad (miljonites eurodes): 2008. aastal 5,00, 2009. aastal 6,50, 2010. aastal 11,50, 2011. aastal 9,00, 2012. aastal 6,50 ning 2013. aastal 4, 00. Programmi eelarve aastatel 2008–2013 kokku on 42,50 miljonit eurot. |

Lisateave |

Euroopa Majanduspiirkond Kavandatud õigusakt käsitleb EMPga seotud küsimusi, mistõttu tuleks seda laiendada EMPle. |

2007/0156 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programmi (MEETS) kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 285,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras,

ning arvestades järgmist:

1. Komisjon on andnud oma teatises „Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus“[1] lubaduse tagada parem õiguslik reguleerimine, vähendada mittevajalikku bürokraatiat ja ülereguleerimist

2. Komisjon avaldas 2006. aasta novembris teatise „Vastamise koormuse vähendamise, lihtsustamise ja prioriteetide määratlemise kohta ühenduse statistikas,”[2] milles sätestatakse strateegiline lähenemine ettevõtjate statistikaga seotud koormuse jätkuvale vähendamisele.

3. Ettevõtlus- ja kaubandusstatistika seisab tulevastel aastatel silmitsi suure väljakutsega. Uuendatud Lissaboni strateegiat silmas pidades peab statistika selleks, et toetada ühenduse poliitikaalgatusi, suutma kajastada selliseid ühenduse majanduse uusi nähtuseid nagu üleilmastumine, tärkavad suundumused ettevõtluses, infoühiskond, innovatsioon ning muutuvad kaubandusstruktuurid ja konkurentsivõime.

4. Ettevõtlus- ja kaubandusstatistika vajadusi põhiliselt suunav faktor on uuendatud Lissaboni strateegia, mille eesmärk on toetada Euroopa majanduse konkurentsivõimet ja saavutada kiire ning jätkusuutlik majanduskasv.

5. Euroopa integratsiooni süvenemine mitmes valdkonnas, sh Euroopa rahaliidu ja tollisüsteemi loomine, loob uusi statistilisi vajadusi seoses euro rolliga rahvusvahelistes tehingutes ning muudab vajalikuks statistikasüsteemi kohandamise. Ettevõtlus- ja kaubandusstatistika peaks suutma neid protsesse asjakohaselt kirjeldada ning Euroopa majanduse ja ettevõtlussektori struktuursete muudatuste kohta õigeaegset ja kvaliteetset statistilist teavet anda.

6. Ettevõtlus- ja kaubandusstatistika teenistused peavad kujundama statistika koostamise meetodid ümber, et vähendada ettevõtjate koormust ning kasutada kõiki olemasolevaid allikaid ja uusi tehnoloogiaid täie tõhususega.

7. Statistika koostamise süsteemi kaasajastamisel saab arvestada, et on vaja uut tüüpi näitajaid. Vajalikku teavet pakkuvate uute näitajate saamiseks tuleb ühendada olemasolevad ettevõtlusstatistika liigid ettevõtete aruandluskoormust suurendamata. Uued teabeallikad ning elektrooniline juurdepääs muudavad andmekogumise vähem koormavaks ja annavad samas rohkem teavet. Ettevõtlusstatistika võimalusi tuleb tõhusamalt ära kasutada ning statistilise teabe kvaliteet peab paranema.

8. Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega on teostatud eelhindamine, et programmi puhul keskendutaks eesmärkide tõhusale saavutamisele ning et alates kavandamisetapist võetaks arvesse eelarvelisi piiranguid.

9. Käesoleva otsusega kehtestatakse kogu programmi ajaks finantsraamistik, mis on eelarvepädevate institutsioonide jaoks peamine juhis Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)[3] punkti 37 tähenduses.

10. Kuna käesoleva otsuse eesmärki, nimelt Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programmi kehtestamist, ei suudeta piisaval määral saavutada liikmesriikide tasandil (sest koordineerimata kaasajastamine tooks kaasa tegevuse dubleerimise, vigade kordamise ja suurema maksumuse), on tulenevalt kõnealuse statistika ulatuslikkusest parem seda eesmärki saavutada ühenduse tasandil. Ühendus võib võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus kaugemale sellest, mida on vaja kõnealuste eesmärkide saavutamiseks

11. Nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom[4] alusel loodud statistikaprogrammi komiteega on kõnealuse otsuse artikli 3 kohaselt konsulteeritud.

12. Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta[5] on käesoleva otsuse sätete raamistikuks.

13. Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[6].

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Programmi kehtestamine

1. Käesolevaga kehtestatakse Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programm (edaspidi „programm MEETS“).

2. Programm MEETS algab 1. juulil 2008 ja lõpeb 31. detsembril 2013.

Artikkel 2

Rakendusala ja üldised eesmärgid

1. Programmiga MEETS kehtestatud meetmed on seotud ettevõtlus- ja kaubandusstatistika koostamise ja levitamisega Euroopa Ühenduses.

2. Üldised eesmärgid on järgmised:

a) töötada välja eesmärgiks seatavad näitajad ja vaadata läbi prioriteedid (1. eesmärk);

b) luua ettevõtlusega seotud statistika ühtlustatud raamistik (2. eesmärk);

(c) toetada andmekogumise tõhusamaks muutmist (3. eesmärk);

(d) kaasajastada ja lihtsustada liikmesriikide vahelise kaubavahetuse statistikat (edaspidi „Intrastat“) (4. eesmärk).

Artikkel 3

Meetmed

Artiklis 2 osutatud eesmärkide saavutamiseks rakendatakse järgmiseid meetmeid:

a) töötada välja eesmärgiks seatavad näitajad ja vaadata läbi prioriteedid (1. eesmärk):

- meede 1.1: uute valdkondade väljatöötamine;

- meede 1.2: vähem tähtsate valdkondade tuvastamine.

b) luua ettevõtlusega seotud statistika ühtlustatud raamistik (2. eesmärk):

- meede 2.1: kontseptsioonide ja meetodite integreerimine õiguslikku raamistikku;

- meede 2.2: ettevõtete gruppe kirjeldava statistika väljatöötamine;

- meede 2.3: üle-Euroopalised uuringud ettevõtjate koormuse vähendamiseks.

c) toetada tõhusamat andmekogumist (3. eesmärk):

- meede 3.1: statistikasüsteemis olemasolevate andmete, sh hindamisvõimaluste parem kasutamine;

- meede 3.2: majanduses juba olemasolevate andmete parem kasutamine;

- meede 3.3: tõhusamate vahendite väljatöötamine andmetest väljavõtete tegemiseks, andmete edastamiseks ja töötlemiseks.

d) kaasajastada ja lihtsustada Intrastati andmekogumissüsteemi (4. eesmärk):

- meede 4.1: meetodite ühtlustamine kvaliteedi parandamiseks lihtsustatud Intrastati süsteemis;

- meede 4.2: haldusandmete parem kasutamine;

- meede 4.3: Intrastati jaoks andmete kogumise täiustamine ja hõlbustamine.

Neid meetmeid täpsustatakse lisas ning kirjeldatakse üksikasjalikumalt artiklis 4 osutatud aastates tööprogrammides.

Artikkel 4

Iga-aastane töökava

Artikli 5 lõikes 2 kirjeldatud korras võetakse vastu iga-aastane töökava, sh prioriteedid iga eesmärgi meetmete puhul ning käesoleva otsuse kohased eelarveassigneeringud.

Artikkel 5

Komitee

1. Komisjoni abistab statistikaprogrammi komitee, mis loodi otsusega 89/382/EMÜ, Euratom.

2. Käesolevale lõikele viitamisel tuleb kohaldada otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse sama otsuse artiklit 8. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks määratakse kolm kuud.

Artikkel 6

Hindamine

1. Komisjon hindab koostöös liikmesriikidega regulaarselt programmi MEETS raames tehtud tööd, et teha kindlaks, kas seatud eesmärgid on saavutatud, ning anda suuniseid edaspidise töö tõhususe parandamiseks.

2. Hiljemalt 31. detsembriks 2011 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule programmi MEETS rakendamise vahearuande.

Hiljemalt 31. juuliks 2014 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule programmi MEETS rakendamise lõpparuande. Selles hinnatakse ühenduse tehtud kulusid silmas pidades ühenduse, liikmesriikide ning statistilise teabe esitajate ja kasutajate saadud kasu, et kindlaks määrata täiustamist vajavad valdkonnad.

Artikkel 7

Rahastamine

1. Käesoleva programmi rakendamiseks aastatel 2008–2013 kehtestatakse finantsraamistik mahuga 42,5 miljonit eurot.

2. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, […]

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

[…] […]

LISA

Artiklis 3 loetletud meetmete liigendus

1. eesmärk: eesmärgiks seatavate näitajate väljatöötamine ja prioriteetide läbivaatamine

Meede 1.1: uute valdkondade väljatöötamine

- Muutuvas majanduskeskkonnas on tähtis määrata statistika eelisvaldkonnad nagu üleilmastumine ja ettevõtlus ning leppida ühenduse tasandil kokku iga eelisvaldkonna eesmärgiks seatavad näitajad. Need näitajad tuleb võimalikult palju ühtlustada rahvusvahelise statistikaga.

- Statistika tuleb koostada tõhusalt ja see peab olema võrreldav. Seepärast tuleb Euroopa statistikasüsteemis teha tööd valitud uute omaduste ja näitajate ühtlustatud määratluste loomiseks.

- Pärast eesmärgiks seatavate näitajate ja ühtlustatud määratluste kokkuleppimist peavad liikmesriigid töötama välja eelisvaldkondade statistika andmekogumise ühtlustatud viisid ja neid katsetama.

- Uute valdkondade väljatöötamiseks kasutatakse uurimistulemusi, korraldatakse seminare ning toetatakse rahaliselt uue statistika kogumise meetodite väljatöötamise projekte.

Meede 1.2: vähem tähtsate valdkondade tuvastamine

- Muutuvas maailmas mitte ainult ei teki uusi statistilisi vajadusi, vaid mõned teised muutuvad ka iganenuks. Seetõttu vaadatakse prioriteete regulaarselt läbi, et tuvastada valdkondi ja omadusi, mis on muutunud vähem tähtsaks ja mida saab seega õiguslike nõuete hulgast välja jätta. Läbivaatamine nõuab komisjonilt välisuuringute algatamist.

- Tagada tuleb käivitatud poliitikaalgatuste jaoks vajalike statistiliste näitajate kogumine.

2. eesmärk: ettevõtlusega seotud statistika ühtlustatud raamistik

Meede 2.1: kontseptsioonide ja meetodite integreerimine õiguslikku raamistikku

- Euroopa statistikat koostatakse vastavalt Euroopa õigusele, mida on arendatud mitu aastat. Õigusaktid tuleb põhjalikult üle vaadata, et tagada nende omavaheline kooskõla. Seepärast on kavas olemasolevad õigusaktid läbi vaadata ja luua ühtlustatud õiguslik raamistik ettevõtlus- ja kaubandusstatistika eri valdkondade jaoks. See nõuab komisjonilt välisuuringute algatamist.

- Statistikas on omavahel kattuvaid valdkondi, näiteks kirjeldavad tööhõivet mitu statistikavaldkonda ning mõnel juhul kirjeldatakse sama nähtust eri vaatenurkadest. Parema kooskõla saavutamiseks alustatakse uuringuid meetodite ühtlustamiseks asjaomaste statistikavaldkondade vahel. Selleks on vaja liikmesriikide rahalist toetust.

- Tähtis on tagada kooskõla ettevõtlus- ja kaubandusstatistika valdkondade vahel. Selleks alustatakse kooskõla uurimist. Kooskõla võib siin tähendada kaubavahetuse ja maksebilansi, aga ka struktuurse ettevõtlusstatistika ja kaubandusstatistika kooskõla. Selleks on vaja, et komisjon alustaks välisuuringuid ning et liikmesriikide selle valdkonna projektidele antaks rahalist toetust.

Meede 2.2: ettevõtete gruppe kirjeldava statistika väljatöötamine

- Komisjon on alustanud ühenduse registri loomist rahvusvaheliste ettevõtete gruppide kohta. See register on hädavajalik majanduse globaliseerumist käsitleva ühtlustatud statistika koostamiseks. Käesoleva meetme raames tehtava töö sihiks on sellise registri koostamine komisjoni algatatud välisuuringute kaudu.

- Sellise registri loomisest üksi ei piisa, seetõttu antakse liikmesriikidele rahalist toetust, et nad töötaksid välja tõhusamad meetodid ettevõtete gruppe kirjeldavate andmete kogumiseks ning näitaksid nende gruppide tähtsust rahvusvahelises kaubanduses.

- Rahvusvaheliste ettevõtete gruppide kohta loodud ühenduse registri kasutamine pakub Euroopa statistikale uusi väljavaateid, seega muutub tähtsaks ettevõtete gruppe käsitlevate spetsiifiliste ühenduse uuringute korraldamine. Selleks on vaja, et komisjon alustaks välisuuringuid ning liikmesriikide selle valdkonna projektidele antaks rahalist toetust.

Meede 2.3: Üle-Euroopalised uuringud ettevõtjate koormuse vähendamiseks

- Ühenduse statistika uute ja esilekerkivate vajaduste väljaselgitamiseks tehakse vajaduse korral spetsiifilisi ühenduse uuringuid. Need uuringud toimuvad komisjoni algatatud välisuuringutena või pakutakse selleks rahalist tuge liikmesriikidele

- Kasutamaks ära ühendusepoolsest valimi moodustamisest saadavat võimalikku säästu tavapärases statistikas, korraldatakse uuringuid, et määrata kindlaks valdkonnad, kus piisaks ühenduse andmetest, ning töötatakse nende valdkondade jaoks välja uued andmekogumise meetodid. Samuti antakse liikmesriikidele rahalist toetust oma andmekogumise süsteemide kohandamiseks. Standardset ühenduse poolt valimi moodustamise meetodit ei ole ning meetod tuleb valida olenevalt asjaoludest.

- Statistikavaldkondades, mis on võrdlusuuringute aluseks, jäetakse riikide uuringud alles.

3. eesmärk: tõhusam andmekogumine

Meede 3.1: statistikasüsteemis olemasolevate andmete, sh hindamisvõimaluste parem kasutamine

- Käesoleva meetme peamine eesmärk on luua ettevõtlus- ja kaubandusstatistika jaoks algandmete tasandil täielikult integreeritud andmekogud, seda lähenemist tuntakse statistikas andmepanga koostamisena. Selle eesmärgi saavutamiseks toetatakse liikmesriike rahaliselt, et ühendada ettevõtlus- ja kaubandusstatistika eri valdkondade andme- või algandmete kogud, näiteks kaubandus- ja ettevõtlusregistrid. Struktuurne ettevõtlusstatistika ühendatakse teadusuuringute ja arendustegevuse statistika ning infoühiskonna statistikaga.

- Tuleb korralada metodoloogilisi uuringuid uute tööprotsesside kohta, et suurendada käimasoleva andmekogumise kasutegurit, nt eesmärgiga hinnata info- ja sidetehnoloogia mõju ettevõtluse tulemustele eri allikatest saadud andmete ühendamise teel.

- Tõhusama andmekogumise eesmärk on vähendada ettevõtjate koormust. Tuleb tagada, et statistikaametid kasutaksid kogutud teavet tõhusaimal moel. Seetõttu antakse rahalist toetust metodoloogilistele uuringutele, mis käsitlevad valimite optimaalset suurust ja nende kasutamist koos teiste allikatega ning asjakohaste hindamismeetoditega. Toetust võidakse anda ka kvaliteediuuringuteks juhtudel, kus mõned äriühingud (nt VKEd) jäetakse statistilistest uuringutest välja, samuti sobivate ühtlustatud hindamismeetodite väljatöötamiseks.

- Ettevõtjate ja eriti VKEde koormuse vähendamise vajadus ei tohiks kahjustada järelevalve ja poliitikaalgatuste jaoks vajaliku teabe kogumist.

Meede 3.2: majanduses juba olemasolevate andmete parem kasutamine

- Statistilist teavet kogutakse mõnikord kaks korda. Esimest korda halduseesmärkidel, näiteks maksustamise jaoks, ja teist korda uuringute käigus statistilistel eesmärkidel. Seda topeltkoormust tuleb niipalju kui võimalik vältida. Käesoleva programmiga toetatakse seetõttu rahaliselt projekte, mis käsitlevad haldusandmete kasutamist statistilistel eesmärkidel, sh äriühingute raamatupidamise kasutamist; selleks aidatakse riikidel minna statistilistelt uuringutelt üle haldusandmete kasutamisele ja säilitada seejuures andmete kvaliteeti.

- Äriühingute siseselt on mõistlik edendada raamatupidamissüsteemide ja statistilise aruandluse ühendamist, et statistika jaoks vajalike andmete esitamine oleks lihtsam. Selleks on vaja välisuuringute algatamist komisjoni poolt ning rahalist toetust liikmesriikide selle valdkonna projektidele.

Meede 3.3: tõhusamate vahendite väljatöötamine andmetest väljavõtete tegemiseks, andmete edastamiseks ja töötlemiseks

- Uudne infotehnoloogia pakub lihtsustatud aruandluse võimalust. Võetakse meetmeid, et toetada rahaliselt tegevust, mis hõlbustab andmete edastamist äriühingutelt riiklikele statistikaametitele. Selleks võib kasutada äriühingute raamatupidamist ja muid finantsaruandeid, mis koostatakse vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele, ning niisuguste aruannete sobivaid tehnilisi standardeid, sh elektroonilist vormingut XBRL ( eXtensible Business Reporting Language ).

- Toetada tuleb infotehnoloogia tõhusamat kasutamist hõlbustamaks teabevahetust komisjoni ja riigi tasandi vahel. Lisaks sellele tuleb arendada valideerimise, vigade avastamise, parandamise, analüüsi ja toimetamistöö vahendeid. Selleks tuleb selle valdkonna projekte rahaliselt toetada.

- Võttes arvesse ekspordi ja impordi tolliformaalsuste lihtsustamisel toimuvaid muutusi, tuleb meetmetega rahaliselt toetada kvaliteetse ja üksikasjaliku kaubandusstatistika vahetamise, töötlemise ja levitamise hõlbustamiseks tehtavat tööd.

4. eesmärk: Intrastati kaasajastamine ja lihtsustamine

Meede 4.1: meetodite ühtlustamine kvaliteedi parandamiseks lihtsustatud Intrastati süsteemis

- Meetmetega toetatakse rahaliselt liikmesriikide tegevust, mille eesmärk on töötada välja vahendid ja meetodid andmete kvaliteedi säilitamiseks ja parandamiseks lihtsustatud andmekogumissüsteemis.

- Rahaliselt toetatakse liikmesriikide tegevust, mille eesmärk on vähendada ebaühtlust, vältides klassifikatsioonivigu ning ühtlustades hindamist, andmekogumis- ja töötlussüsteeme, konfidentsiaalsete andmete käitlemise reegleid, künniseid ja kohandamismeetodeid.

Meede 4.2: haldusandmete parem kasutamine

- Soodustatakse haldusandmete kasutamist, mida äriühingud esitavad teistel eesmärkidel (eelkõige käibemaksu- ja raamatupidamisaruanded). Võetakse meetmeid selle rahaliseks toetamiseks, sh infotehnoloogiavahendite ja infotehnoloogiliste protseduuride väljatöötamiseks.

Meede 4.3: Intrastati jaoks andmete kogumise täiustamine ja hõlbustamine

- Väga tähtis on edasi arendada andmevahetuse vahendeid ja meetodeid tsentraliseeritud süsteemis. Välja tuleb töötada valideerimise, vigade avastamise, parandamise, analüüsi ja toimetamistöö vahendid ühendusesisese kaubandusstatistika valdkonnas. Peale selle tuleb rahaliselt toetada tegevust, mis keskendub liikmesriikidevahelise andmevahetuse õiguslikele ja tehnilistele aspektidele.

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programm (programm MEETS)

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed: statistika (statistilise teabe koostamine; poliitiline strateegia ja koordineerimine; haldusabi)

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seo nduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read)), sh järgmised nimetused:

29.02.04 – Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamine

29.0104.04 – Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamine – halduskorralduskulud

3.2. Meetme kestus ja finantsmõju

Kuus aastat; 2008–2013.

3.3. Eelarve tunnusjooned

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |

29.02.04 | DEI | DA[7] | EI | JAH | EI | Nr 1A |

29.0104.04 | DEI | NDA[8] | EI | JAH | EI | Nr 1A |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

miljonites eurodes (neli kohta pärast koma)

Kulu liik | Jao nr | Aasta 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 jj | Kokku |

Tegevuskulud[9] |

Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 4,650 | 6,045 | 10,695 | 8,370 | 6,045 | 3,720 | 39,525 |

Maksete assigneeringud | b | 0,558 | 7,1145 | 8,370 | 9,5325 | 7,2075 | 6,7425 | 39,525 |

Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[10] |

Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c | 0,350 | 0,455 | 0,805 | 0,630 | 0,455 | 0,280 | 2,975 |

VÕRDLUSSUMMA KOKKU |

Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 5,000 | 6,500 | 11,500 | 9,000 | 6,500 | 4,000 | 42,500 |

Maksete assigneeringud | b+c | 0,908 | 7,5695 | 9,175 | 10,1625 | 7,6625 | 7,0225 | 42,500 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[11] |

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 0,224 | 0,341 | 0,341 | 0,341 | 0,341 | 0,341 | 1,929 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,036 |

Meetme soovituslik finantskulu kokku |

Kulukohustuste assigneeringud,(sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 5,230 | 6,847 | 11,847 | 9,347 | 6,847 | 4,347 | 44,465 |

Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 1,138 | 7,9165 | 9,522 | 10,5095 | 8,0095 | 7,3695 | 44,465 |

Kaasrahastamise andmed

Ettepanek hõlmab toetuste osas liikmesriikide poolset kaasrahastamist vastavalt kehtivatele eeskirjadele. Ettenähtud toetussummad miljonites eurodes on (kolm kohta pärast koma): 2008. aastal 3,900; 2009. aastal 4,795; 2010. aastal 9,545; 2011. aastal 7,770; 2012. aastal 4,745; ning 2013. aastal 3,070.

Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kaasrahastav asutus | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 jj | Kokku |

Liikmesriigid | f | 1,671 | 2,055 | 4,090 | 3,330 | 2,033 | 1,315 | 14,494 |

Muud asutused (EFTA, Šveits: lisada) | f |

Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f |

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

X Ettepanek vastab olemasolevale finants planeeringule.

( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.

( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[12] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).

4.1.3. Finantsmõju tuludele

X Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele

( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:

4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1

Aastane vajadus | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Personal kokku | 2,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Ettevõtlus- ja kaubandusstatistika seisavad tulevastel aastatel silmitsi suurte väljakutsetega: maailmaturgude tugev integratsioon muudab majanduse struktuuri ja ka Euroopa integratsioon areneb edasi. Statistika peab neile suundumustele reageerima ja kirjeldama uusi nähtuseid. Samal ajal tuleb vähendada ettevõtjate halduskoormust. Need kaks väljakutset ei tohiks omavahel vastuolus olla. Uut tüüpi näitajate vajadusega saab statistika koostamise süsteemi kaasajastamisel arvestada. Vajalikku teavet pakkuvate uute näitajate saamiseks võib kasutada uusi teabeallikaid ning ühendada olemasolevaid ettevõtlusstatistika liike, ilma et peaks ettevõtete aruandluskoormust suurendama. Võimaliku sünergia tõhusaks kasutamiseks on aga vaja investeeringut ning see on peamine põhjus käesoleva programmi algatamiseks.

5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime

Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke piisaval määral saavutada järgmis(t)el põhjus(t)el. |

Mõned liikmesriigid oleksid koordineerimatult investeerinud ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamisse, mille tulemuseks on andmeid, mis ei ole teiste liikmesriikidega võrreldavad ja mille puhul Euroopa andmete koondamine oleks problemaatiline. Mõned liikmesriigid ei oleks vajalikke meetmeid võtnud, mistõttu nende statistika oleks jäänud maha viimase aja muutustest sellistes valdkondades nagu üleilmastumine ning need riigid oleksid jäänud Euroopa pildi pealt välja. Jõupingutusi dubleeritaks, mitmes liikmesriigis võetaks samasuguseid meetmeid ning korrataks tehtud vigu. Kui mõned liikmesriigid on oma ettevõtlus- ja kaubandusstatistika edukalt kaasajastanud, on sama süsteemi teistes liikmesriikides rakendamise piirkulud palju väiksemad kui täiesti uue süsteemi väljatöötamise puhul, koordineerimata lähenemise korral jääks aga potentsiaalne sääst saavutamata. |

Ühenduse meetmed aitavad eesmärke paremini saavutada järgmis(t)el põhjus(t)el. |

Selleks et kasutada ära ELile parema ja asjakohase ettevõtlus- ja kaubandusstatistika andmise kõik võimalused ning vähendada samal ajal ettevõtjate statistikaga seotud koormust, on enne uue süsteemi toimima hakkamist vaja investeeringut. Programm MEETS hoiab ära tegevuse dubleerimise. Uusi ja tasuvamaid andmekogumissüsteeme saaks katsetada vähestes liikmesriikides ja hakata kasutama kõigis. Seega on programmi keskmes kogemuste ja parimate tavade jagamine. Ühtlustamise, kooskõlastamise ja reguleerimise algatusi on kõige parem teha ühenduse tasandil, kus on võimalik teostada selliseid projekte optimaalse tõhususega. |

Käesoleva programmi peamine eesmärk on investeerida selleks, et suurendada statistikanõudeid ning vähendada samal ajal ettevõtjate koormust, kasutades selleks tõhusamalt andmeid ja protsesse. Statistikanõuete kohandamine, nii ELi statistika uutele kui ka vananenud vajadustele vastavalt, näitab eesmärgi esimese osa saavutamist. Mõnedes ettevõtlus- ja kaubandusstatistika valdkondades on koormuse piirangud juba olemas. Kogu ELi hõlmavad näitajad tähendaksid koormuse vähenemist samades tingimustes. |

Ettepanek piirdub sünergia ärakasutamise ning dubleeritud ja seega ebatõhusate jõupingutuste vältimisega. Regulaarset statistiliste andmete koostamist käesoleva programmiga ei toetata, toetatakse ettevõtlus- ja kaubandusstatistika ümberkujundamist, et tagada koordineeritud ja tõhus lähenemine. |

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Programmi üldised eesmärgid ja nendega seotud meetmed on järgmised.

1. eesmärk: eesmärgiks seatavate näitajate väljatöötamine ja prioriteetide läbivaatamine

Meede 1.1: eelisvaldkondade ja eesmärgiks seatavate näitajate kindlaksmääramine

Meede 1.2: vähem tähtsate valdkondade tuvastamine

2. eesmärk: luua ettevõtlusega seotud statistika ühtlustatud raamistik

Meede 2.1: kontseptsioonide ja meetodite integreerimine õiguslikku raamistikku

Meede 2.2: ettevõtete gruppe kirjeldava statistika väljatöötamine

Meede 2.3: Üle-Euroopalised uuringud ettevõtjate koormuse vähendamiseks

3. eesmärk: tõhusama andmekogumise toetamine

Meede 3.1: statistikasüsteemis olemasolevate andmete, sh hindamisvõimaluste parem kasutamine

Meede 3.2: majanduses juba olemasolevate andmete parem kasutamine

Meede 3.3: tõhusamate vahendite väljatöötamine andmetest väljavõtete tegemiseks, andmete edastamiseks ja töötlemiseks

4. eesmärk: Intrastati süsteemi kaasajastamine ja lihtsustamine

Meede 4.1: meetodite ühtlustamine kvaliteedi parandamiseks lihtsustatud Intrastati süsteemis

Meede 4.2: haldusandmete parem kasutamine

Meede 4.3: Intrastati jaoks andmete kogumise täiustamine ja hõlbustamine.

5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)

X Tsentraliseeritud haldamine

X Otse, haldajaks on komisjon

( Kaudselt, haldamine on delegeeritud:

( täitevasutustele

( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185

( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele

( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös

( liikmesriikidega

( kolmandate riikidega

( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Järelevalve kord

Käesoleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepaneku artiklis 4 sätestatakse, et komisjon võtab vastu iga-aastase töökava, sh prioriteedid iga eesmärgi meetmete puhul ning käesoleva otsuse kohased eelarveassigneeringud. Need töökavad koos vastava rahastamisega kehtestatakse komisjoni otsusega, milles kirjeldatakse üksikasjalikult võrdlusperioodil saavutatavaid väljundeid ja tulemusi (eesmärgid ja näitajad). Järelevalve tagatakse regulaarsete aruannetega, mis kajastavad vahendite kasutamist ja eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme.

6.2. Hindamine

6.2.1. Eelhindamine

Käesoleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepaneku suhtes on teostatud eelhindamine eelarve peadirektoraadi kehtestatud korras. Kõnealuse eelhindamise aruanne on lisatud käesolevale dokumendile.

6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)

Programm MEETS on programmide Edicom I (1996–2000) ja Edicom II (2001–2005) loogiline jätk.

Esimene Edicomi programm keskendus Intrastati (ELi sisest kaubandust kirjeldav statistika) aruandluskohustustele ning täpsemalt tegevusraamistiku, s.o andmete kogumise ja levitamise väljatöötamisele. Programm saavutas oma eesmärgid, aidates liikmesriikidel töötada välja ja luua oma andmete edastamise, koostamise ja taaslevitamise raamistikke.

Programm Edicom II keskendus laiemale ülesandele, mis hõlmas väliskaubandusstatistika (ELi sisene ja väline) süsteemi stabiliseerimist, infotehnoloogiavahendite edasiarendamist, kaasajastamist ja lihtsustamist. Programm on olnud eriti edukas väliskaubandusstatistika kvaliteedi parandamisel ja õigeaegsuse tagamisel, veebipõhise edastamise ja levitamise vahendite edasiarendamisel ning 2004. aastal liitunud 10 uue liikmesriigi kaubandusstatistika integreerimisel.

Peamine, mida varasemast õppida tuleb, on seotud programmi sisemise korraldusega. Kaks Edicomi programmi olid üles ehitatud eesmärkide kaupa ning iga eesmärgi puhul määrati kindlaks rida meetmeid. Iga meetme elluviimiseks kasutati mitme projekti vahendeid. Igale projektile määrati projektijuht, samal ajal kui üldine korraldus ja rahaline juhtimine oli tsentraliseeritud. Niisugune programmi eri osade tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud juhtimise kombinatsioon osutus väga tõhusaks, võimaldades programmil keskenduda mõningatele probleemidele piisavalt üksikasjalikult ja säilitades samas üldise sisemise sidususe. Varasemate programmide kogemus näitab samuti vajadust olla hoolikas, eriti toetuste puhul, et vältida kattumist ja samalaadsete meetmete paralleelset rakendamist ning saavutada vastastikune täiendavus.

6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus

Kavandatava Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse artiklis 6 sätestatakse, et komisjon hindab koostöös liikmesriikidega korrapäraselt käesoleva otsuse alusel rahastatavaid meetmeid, et teha kindlaks, kas seatud eesmärke on saavutatud, ning anda suuniseid meetmete tõhususe parandamiseks tulevikus.

Peale selle esitab komisjon 2011. aasta detsembri lõpuks Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande esimesel kolmel aastal uue programmi alusel rahastatud tegevuste kohta, et võimaldada vajadusel käesoleva programmi raames võetavate meetmete läbivaatamist.

Lõpuks, kuus kuud pärast programmi lõppemist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta, millele lisatakse vajadusel ettepanekud uute meetmete kohta. Aruande eesmärgiks on hinnata ühenduse, liikmesriikide ning statistilise teabe esitajate ja kasutajate saadud kasu ühenduse tehtud kulutuste valguses, et määrata valdkondi, mida on võimalik täiustada, ning kindlustada ühenduse meetmete koostoime.

7. Pettusevastased meetmed

Selleks, et olla veendunud pettuste ja rikkumiste ärahoidmise ja avastamise korra olemasolus ning toimimises, teostatakse iga-aastast järelevalvet komisjoni sisekontrollinormide rakendamise ja tõhususe üle.

On kehtestatud eeskirjad ja menetlused peamiste eelarvetoimingute, pakkumiskutsete, toetuste, kohustuste, lepingute ja maksete kohta. Kõigile finantstehingutes osalejatele on kättesaadavad menetluskäsiraamatud, et selgitada poolte vastutust, lihtsustada tööprotsesse ning osutada, mida tuleks ennekõike kontrollida. Käsiraamatute kasutajatele korraldatakse koolitusi. Käsiraamatud vaadatakse korrapäraselt läbi ja uuendatakse.

Komisjon võib lasta kas otseselt oma töötajatel või komisjoni valitud pädeval välisel asutusel toetuse kasutamist auditeerida. Auditeerimist võib läbi viia kogu lepinguperioodi vältel ning viie aasta jooksul toetuse lõppmakse sooritamisest. Kui see on asjakohane, võib komisjon makstud summad auditi järelduste alusel tagasi nõuda.

Komisjoni töötajatele ja komisjoni volitatud välistele isikutele peab olema tagatud juurdepääs abisaaja ruumidele ja kogu auditeerimiseks vajalikule teabele, sh elektroonilisel kujul hoitavale teabele.

Euroopa Kontrollikojal ja Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) on komisjoniga võrdsed õigused, eelkõige juurdepääsuõigus. Komisjon võib korraldada kohapealseid kontrolle vastavalt nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest.

8. ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Ametnikud või ajutised töötajad[13] (XX 01 01) | A*/AD | 0,5 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

B*, C*/AST | 1 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |

Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[14] | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

Artikli XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[15] |

KOKKU | 2,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

AD kategooria töötajad ja riikide lähetatud eksperdid: programmi üldine haldamine, kooskõlastamine liikmesriikidega ja teiste komisjoni peadirektoraatidega, pakkumiskutsete ja konkursikutsete kooskõlastamine.

AST kategooria töötajad: haldustugi, finantsjärelvalve, maksed.

8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)

X Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud (1,5 ametnikku (täistööajale taandatuna) 2008. aastal ja 2,5 ametnikku (täistööajale taandatuna) järgmistel aastatel)

( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud

( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus

X Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases talituses ümber paigutada (asutusesisesed ümberpaigutused) – 1 riigi lähetatud eksperdi koht

( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud ( 29.0104.04 – halduskorralduskulud)

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Eelarverida (number ja nimetus) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU |

Koosolekud ja konverentsid | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,600 |

Muu tehniline ja haldusabi |

sise-* | 0,250 | 0,355 | 0,705 | 0,530 | 0,355 | 0,180 | 2,375 |

välis- |

Tehniline ja haldusabi KOKKU | 0,350 | 0,455 | 0,805 | 0,630 | 0,455 | 0,280 | 2,975 |

* Sisene tehniline ja haldusabi tuleb leida pakkumiskutsete kaudu.

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Ametikoha liik | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Ametnikud ja ajutised töötajad (XX 01 01) | 0,175 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | 0,292 |

Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) (täpsustada eelarverida) | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,224 | 0,341 | 0,341 | 0,341 | 0,341 | 0,341 |

Arvestus – ametnikud ja ajutised töötajad Ametnikud 117 000 eurot aastas

Arvestus – artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal Riikide lähetatud eksperdid 48 678 eurot aastas

8.2.6. Muud võrdlussummast välja jäävad halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |

2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU |

XX 01 02 11.01 – Lähetused | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,036 |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |

XX 01 02 11 03 – Komiteed [17] |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |

XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |

2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |

3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |

Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,036 |

[1] KOM(2005)97.

[2] KOM(2006)693.

[3] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

[4] EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.

[5] EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1.

[6] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

[7] Liigendatud assigneeringud.

[8] Liigendamata assigneeringud.

[9] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.

[10] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.

[11] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.

[12] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punkte 19 ja 24.

[13] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[14] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[15] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.

[16] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.

[17] Märkida komitee liik ja rühm, kuhu see kuulub.