P6_TA(2007)0212

Innovatsioonistrateegia

Euroopa Parlamendi 24. mai 2007. aasta resolutsioon teadmiste rakendamise kohta praktikas: Euroopa laiapõhjaline innovatsioonistrateegia (2006/2274(INI))

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse komisjoni teatist "Teadmiste rakendamine praktikas: ELi laiapõhjaline innovatsioonistrateegia" (KOM(2006)0502);

- võttes arvesse komisjoni teatist "Investeerimine teadustegevusse: Euroopa tegevuskava" (KOM(2003)0226);

- võttes arvesse ühenduse Lissaboni kava rakendamist käsitlevat komisjoni teatist "Rohkem teadusuuringuid ja innovatsiooni - investeerimine kasvu ja tööhõivesse: ühtne lähenemisviis" (KOM(2005)0488) ning selle juurde kuuluvaid komisjoni töödokumente (SEK(2005)1253 ja SEK(2005)1289);

- võttes arvesse pärast 27. oktoobri 2005. aasta Hampton Courti tippkohtumist koostatud uurimis- ja arendustegevuse ja innovatsiooni sõltumatu eksperdirühma 20. jaanuari 2006. aasta aruannet "Uuendusliku Euroopa loomine" (nn Aho aruanne);

- võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2000. aasta Lissaboni kohtumise eesistujariigi järeldusi, mille eesmärk oli muuta Euroopa Liit maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majandusjõuks, ning Euroopa Ülemkogu 22. ja 23. märtsi 2005. aasta ning 23. ja 24. märtsi 2006. aasta Brüsseli kohtumiste eesistujariigi järeldusi;

- võttes arvesse 4. detsembril 2006. aastal toimunud konkurentsivõime nõukogu 2769. kohtumise äreldusi;

- võttes arvesse komisjoni teatist "Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel: Lissaboni strateegia uus algus" (KOM(2005)0024);

- võttes arvesse komisjoni teatist "Ühismeetmed majanduskasvu kiirendamiseks ja tööhõive tõstmiseks: ühenduse Lissaboni kava" (KOM(2005)0330);

- võttes arvesse komisjoni teatist "Ühenduse Lissaboni programmi rakendamise kohta: VKEde arengu rahastamine Euroopa lisandväärtuse lisamine" (KOM(2006)0349);

- võttes arvesse liikmesriikide esitatud riiklikke reformikavasid, 2006. aasta sügisel liikmesriikide esitatud aruandeid oma reformikavade rakendamise kohta ning komisjoni iga-aastases arenguaruandes antud hinnangut riiklike reformikavade kohta (KOM(2006)0816);

- võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2005. aasta soovitust 2005/601/EÜ liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste kohta (2005-2008) [1] ning nõukogu 12. juuli 2005. aasta otsust 2005/600/EÜ liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta [2], mis ühiselt moodustavad "majanduskasvu ja tööhõive koondsuunised";

- võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006.aasta otsust nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2013) [3] (edaspidi: seitsmes raamprogramm);

- võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsust nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007-2013) [4];

- võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Tehnoloogiainstituut (KOM(2006)0604);

- võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus ühenduse patendi kohta (KOM(2000)0412) ja eesistujariigi poolt muudetud teksti;

- võttes arvesse ühenduse raamprogrammi riigiabi andmise kohta uurimis- ja arendustegevusele ning innovatsioonile [5] ning komisjoni teatist "Maksusoodustuste tõhusam kasutamine teadus- ja arendustegevuse soodustamiseks" (KOM(2006)0728);

- võttes arvesse komisjoni personali töödokumenti "Euroopa konkurentsivõime aruanne 2006" (SEK(2006)1467) ning komisjoni teatist "Majandusreformid ja konkurentsivõime: "Euroopa konkurentsivõime aruande 2006" olulisemad seisukohad"" (KOM(2006)0697);

- võttes arvesse Euroopa 2006. aasta innovatsiooni tulemustabelit, mis näitab selgelt, et Ameerika Ühendriigid ja Jaapan on innovatsiooni osas endiselt EList ees;

- võttes arvesse OECD 2006. aasta teaduse, tehnika ja tööstuse prognoosi;

- võttes arvesse oma 5. juuli 2006. aasta resolutsiooni ühenduse Lissaboni kava rakendamise kohta: rohkem teadusuuringuid ja innovatsiooni - investeerimine kasvu ja tööhõivesse: ühtne lähenemisviis [6];

- võttes arvesse oma 12. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni tulevase patendipoliitika kohta Euroopas [7],

- võttes arvesse oma 15. märtsi 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu 2006. aasta kevadise kohtumise panuse kohta seoses Lissaboni strateegiaga [8];

- võttes arvesse eksperdirühma 2004. aasta juuli aruannet "Institutsioonide tõhustamine tehnoloogia ülekandmiseks teadussfäärist ettevõtetesse";

- võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee omaalgatuslikku arvamust pealkirjaga "Investeerimine teadmistesse ja uuendustegevusse" (CESE 40/2007, INT/325);

- võttes arvesse algatust i2010 ja eelkõige komisjoni teatist "Algatusse i2010 kuuluva e-valitsuse tegevuskava: Euroopa e-valitsuse loomise kiirendamine ühiseks hüvanguks" (KOM(2006)0173);

- võttes arvesse komisjoni 2006. aasta novembri töödokumenti teenuste innovatsiooni kohta;

- võttes arvesse oma 10. mai 2007. aasta resolutsiooni tulevase regionaalpoliitika panuse kohta Euroopa Liidu innovatsioonisuutlikkuse suurendamisse [9];

- võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

- võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, regionaalarengukomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A6-0159/2007),

A. võttes arvesse Lissaboni strateegia elluviimise seisu ja sellest tulenevalt veelgi laiema innovatsioonistrateegia tähtsust seoses ülemaailmse konkurentsiga;

B. arvestades, et mitmekesisus innovatsiooni kaudu on üks ELi võimalikke teid globaliseerumise väljakutsete vastuvõtmiseks;

C. arvestades, et tuleks suurendada nii akadeemiliste uurimistööde tulemuste edastamist, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKE), kui ka teadusuuringute tulemuste kättesaadavust, eriti sotsiaalse mõõtmega uuenduste osas, ning arvestades, et tuleks käsitleda innovatsiooniplatvormide geograafilise kontsentratsiooni küsimust, mis võimaldaks ära kasutada ELi erinevates piirkondades leiduvaid oskusi ja mitmekesisust,

D. arvestades, et ELi teadusuuringute keskuste tohutuid teaduslike teadmiste varusid ei kasutata piisavalt ära;

E. arvestades, et innovatsiooni toetamise valdkond ei ole konkurentsivõimeline ning puuduvad läbipaistvad ja õiglased tingimused kõigi innovatsiooniga tegelejate jaoks, kaasa arvatud uuenduslikud väikeettevõtjad ja tehnoloogilised innovatsioonikeskused;

F. arvestades, et tehnoloogia survet ja nõudluse mõjutusi ühendav tavapärane lähenemine innovatsiooni edendamisele ei ole iseenesest piisav ning selleks tuleb samal ajal edendada soodsaid turutingimusi, et luua innovatsiooni soodustav õiguslik keskkond;

G. arvestades, et hästi toimiv siseturg, mida toetab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul [10], loob innovatsioonile soodsa keskkonna tänu tihedamale konkurentsile suuremas ja stabiilsemas majanduspiirkonnas, kaasates suuremaid investeeringuid ja soodustades töötajate liikuvust;

H. arvestades, et ühtsel turul takistavad jätkuvalt kaupade, teenuste ja tööjõu liikuvust tõkked, mis jätavad Euroopa ettevõtted ilma vajalikust võimalusest lõigata kasu investeeringutest teadustegevusse ja innovatsiooni;

I. arvestades, et innovatsiooni põhieesmärk on suurendada ELi konkurentsivõimet ja parandada selle kodanike elukvaliteeti;

J. arvestades, et tipptaseme põhimõte, mis on kohane üksnes esmatähtsa teadusliku uurimistöö toetamisel, takistab tervet konkurentsi innovatsiooni toetamise valdkonnas ja tõrjub toetusprogrammidest kõrvale väiksemad osalejad (uuenduslikud ettevõtjad, tehnoloogilised ja innovatsioonikeskused, uurimiskeskused);

K. arvestades, et innovatsioon võimaldab säilitada ka traditsioonilisi sektoreid;

L. arvestades innovatsiooni osa sotsiaalsete mudelite väljatöötamisel liikmesriikides;

M. arvestades, et innovatsioon võib kaasa aidata sotsiaalsete rühmade, näiteks puuetega inimeste integratsioonile;

N. arvestades, et kaupade, teenuste ja protsesside valdkonna innovatsioonipotentsiaali ei ole ELis piisavalt ära kasutatud;

O. arvestades institutsioonilise toetuse olulisust innovatsiooni ja autoriõigust käsitleva teabe haldusprotsessi jaoks;

P. arvestades innovatsioonipoliitika rahastamist ning asjaolu, et innovatsioonipoliitikas peetakse üha olulisemaks riigihankeid ning avaliku ja erasektori partnerlust;

Q. arvestades, et haridus, sealhulgas interdistsiplinaarne haridus, mis käsitleb traditsiooniliste teadusharudega piirnevaid valdkondi, on innovatsiooni eeltingimus ja innovatsioon peaks olema haridusprogrammide lahutamatu osa kõigil haridustasanditel;

R. arvestades, et elukestev õpe võib aidata kaasa innovatsioonialaste teadmiste arendamisele ning infoühiskonna edendamine aitab võidelda tööturult väljatõrjutuse vastu;

S. arvestades, et Euroopa kvaliteedistandardite ja -eeskirjade kehtestamine uue põlvkonna toodete ja teenuste väljatöötamise algetapil võib olla innovatsiooni allikaks;

T. arvestades, et seitsmes raamprogramm peaks soodustama tugevama ja ulatuslikuma, konkreetsete ülesannetega Euroopa teadusruumi loomist;

U. arvestades, et innovatsiooni määratlus OECD Oslo käsiraamatus on leidnud ulatuslikku tõlgendamist ja on muutumas ühenduse institutsioonides standardiks;

1. tervitab komisjoni ettepanekut käivitada uus pilootturgude algatus, et hõlbustada uute, uuenduslike toodete ja teenuste turuleviimist valdkondades, kus EL võib saavutada maailma tasandil juhtpositsiooni; on seisukohal, et uus juhtivate turgude algatus, mis peaks eelkõige keskenduma uute innovaatiliste toodete ja teenuste loomisele ning turustamisele, tuleb käivitada eelkõige valdkondades, kus on suur nõudluspotentsiaal, tagades samas vähemarenenud piirkondade kaasamise;

2. juhib tähelepanu sellele, et innovatsiooni toetava poliitika kavandamisel on tähtis keskenduda innovatsioonile laiemas mõttes, hõlmates nii teenustesektori, sealhulgas turismi, kui ka mittetehnilise innovatsiooni, teiste sõnadega uuendused turustamise ja korralduse valdkonnas; kinnitab täielikult 4. detsembri 2006. aasta konkurentsivõime nõukogu järeldusi, kus kutsutakse komisjoni üles koostama teenuste ja mittetehnilise innovatsiooniga seotud poliitilisi suuniseid ning palutakse, et komisjon kaasaks neisse aruteludesse eelkõige organisatsioone, mis esindavad väikeettevõtteid ja kodutööndusi;

3. märgib, et kuigi VKEdel ja klastritel ning organisatsioonide, ettevõtete, ülikoolide ja teaduskeskuste koostööl on uuenduslike lahenduste loomisel ja rakendamisel eriti oluline roll, kaasa arvatud madala ja keskmise tehnoloogilise tasemega sektorites, puudub läbipaistvatel tingimustel antav süstemaatiline avalik toetus; tervitab sellele vaatamata teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni toetamiseks mõeldud uut riigiabi raamistikku, mis sisaldab VKEde innovatsioonitegevust toetavate erimeetmete loetelu;

4. nõuab tungivalt, et liikmesriigid ergutaksid Euroopa ettevõtteid ja nende uuenduspotentsiaali, vähendades bürokraatiat ja seega parandades reguleerimise kvaliteeti ning kergendades halduskoormust; on kindlalt veendunud, et parem õiguslik reguleerimine ja eelkõige VKEde tarbetu bürokraatliku koormamise vähendamine edendavad soodsate turutingimuste teket ja aitavad viia uuenduslikke tooteid ja teenuseid juhtivatele turgudele ning see suurendab ka tarbijate usaldust ja kindlustunnet ning julgustab algatusi, nagu esitatud Eurostarsi programm;

5. tervitab laiapõhjalise innovatsioonistrateegia käivitamist väike- ja mikroettevõtete jaoks, kelle uuenduspotentsiaali, eelkõige madala ja keskmise tasemega tehnoloogia ning mittetehnoloogilise innovatsiooni alal, ei ole siiani piisavalt märgatud ega rakendatud; kahetseb siiski, et eespool nimetatud komisjoni teatises, mis käsitleb teadmiste rakendamist praktikas, ei pakuta niisuguste ettevõtete jaoks välja rakendusmeetmeid; kutsub seetõttu komisjoni ja nõukogu üles koondama oma erijooni ja vajadusi laiapõhjalise innovatsioonistrateegia kümnesse prioriteeti ning nõuab tungivalt, et komisjon koos vastavate esindavate organisatsioonidega esitaks nõukogule ja parlamendile eriprogrammi, mis käsitleb laiemas tähenduses innovatsiooni arendamist neis ettevõtetes, vaatamata nende tegevusvaldkonnale;

6. rõhutab teaduse, tehnika ja uuenduste tähtsust hariduses ning kultuuris; rõhutab vajadust lisada õppekavadesse tegevusi ja algatusi, mille eesmärk on meelitada noori teaduse ja innovatsiooni juurde; arvab, et on vaja parandada elukestva õppe kursuste kvaliteeti ja suurendada nende arvu ning ergutada info- ja sidetehnoloogia võimaluste kasutamist, et luua teadmuspõhist ühiskonda, mis toetaks Euroopa innovatsiooni;

7. soovitab komisjonil ja liikmesriikidel hinnata tõeliselt üleeuroopalise tasemekoolituse loomist, mis aitaks ehitada tugevamat Euroopa tööturgu;

8. on seisukohal, et tuleb võtta meetmeid ELi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et suurendada teaduse, inseneriteaduse ja tehnilise valdkonna ülikoolilõpetanute, eriti naissoost ülikoolilõpetanute, sealhulgas alusuuringutega tegelevate teadlaste arvu, eelkõige kasutades seitsmenda raamprogrammi rakendavat eriprogrammi "Inimesed", andes toetusi, auhindu ja muid soodustusi ning julgustades naisi looma innovaatilisi ettevõtteid, eelkõige nõustamisprojektide ja muud liiki toetuse abil;

9. teeb ettepaneku rajada vajalik tehniline ja teaduslik infrastruktuur uuenduslike lahenduste loomiseks olemasolevates kolmanda taseme haridusasutustes, et anda teaduskeskustele arenguväljavaateid; tuletab meelde kvaliteetse füüsilise ja tehnilise infrastruktuuri rahastamise tähtsust investeeringute saamiseks ja tööjõu liikuvuse hõlbustamiseks;

10. rõhutab, et uuenduslikeks protsessideks on vaja piisavat territoriaalset korraldust, sealhulgas uute suhtemudelite loomist ettevõtjate, teaduskeskuste ja ülikoolide vahel (näiteks klastrid, piirkonnad ja platvormid) ning juhib tähelepanu positiivsele mõjule, mida innovatsioon võib korralduslikele protsessidele avaldada; kutsub liikmesriike üles kasutama struktuurifonde innovatsiooni arendamiseks vajaliku uue tehnilise infrastruktuuri rajamisel ja olemasolevate struktuuride tugevdamisel innovatsioonikeskuste, tehnikainkubaatorite ja uurimis- ning arenduskeskuste kujul piirkondades, kus leidub piisavalt innovatsiooni- ja teadmistepotentsiaali; on seisukohal, et ELi innovatsioonivõime suurendamise eeltingimus on tasuta või odav lairibajuurdepääs, millega toetatakse teadmistepõhist ettevõtlust; tervitab püüdeid edendada teadmiste vahetamist ülikoolide ja muude riiklike teadusorganisatsioonide ning tööstusettevõtete vahel;

11. kutsub liikmesriike üles kaaluma ja rakendama maksusoodustusi, mis ergutavad ettevõtjaid rohkem investeerima teadusuuringutesse, arendustegevusse ja innovatsiooni, sealhulgas vajaduse korral koostama struktuurilist ülevaadet olemasolevatest mehhanismidest ja stiimulitest;

12. palub liikmesriikidel teha kiiret koostööd siseturu loomise lõpuleviimiseks ja poliitilise kokkuleppeni jõudmiseks õigusloomega seotud ja mitteseotud meetmete üle valdkondades, kus endiselt püsivad kaupade, teenuste, kapitali ja tööjõu vaba liikumist takistavad tõkked, mis ei lase ettevõtjatel uuendustesse investeerimisest kasu saada;

13. peab vajalikuks vähendada tootmistegurite ja toodete vaba liikumise takistusi siseturul, kuna see võib aidata tagada lihtsamat juurdepääsu riskikapitalile, kindlustades samas teadustöötajate ja tehniliselt uuenduslike kaupade ja teenuste liikuvuse ja teadmiste parema liikumise, mis kõik aitavad kaasa tõelise Euroopa innovatsioonipiirkonna loomisele; arvab, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata teenindussektori jaoks kasulikele uuenduslikele lahendustele ning on veendunud, et kaupade, teenuste ja kapitali vaba liikumise, asutamisvabaduse ning isikute, sealhulgas töötajate vaba liikumise takistuste jätkuv kõrvaldamine ergutab innovatsiooni;

14. võtab teadmiseks Euroopa tehnoloogiaplatvormide (ETP) ja EUREKA klastrite sellistesse platvormidesse kaasamise positiivse mõju ja kutsub liikmesriike üles neid platvorme toetama ning ergutama teiste ETPde võrkude loomist; peab positiivseks ka Euroopa ühiste tehnoloogiaalgatuste ettevalmistamist Euroopa innovatsiooni võtmevaldkondades, nagu esitatud Eurostarsi programm, mis peaksid toimuma avaliku ja erasektori partnerluse vormis;

15. kutsub liikmesriike üles määratlema tähtsuse järjekorras valdkondi, mida nad peavad innovatsiooni seisukohast esmatähtsaks, nii rakendusuuringute ja tehnoloogia kui mittetehnoloogilise tegevuse alal, nagu juhtimisteooria ja bürokraatlik korraldus, ning toetama lisaks oma prioriteetidele ka ETPde prioriteete uuenduste vallas;

16. kutsub komisjoni üles edendama parimate tavade vahetust ning sobimatute tavade määratlemist ja neist saadud kogemuste vahetust, et eelkõige toetada avaliku ja erasektori spetsialiseerunud partnerlusele rajatud ühiste tehnoloogiliste algatuste paremat reguleerimist, mis ergutaks innovatsiooni ka ELi vähemarenenud piirkondades;

17. juhib komisjoni ja liikmesriikide tähelepanu asjaolule, et kui asutatakse Euroopa Tehnoloogiainstituut, peaks see püüdma innovatsioonikeskselt arendada teadusasutuste ja ettevõtjate sidemeid ja lisaks oma kooskõlastavale rollile teadmistekolmnurgas ergutama uuenduste valdkonna konkurentsi; seega peaks see instituut suutma anda märkimisväärse panuse Euroopa innovatsioonipotentsiaali tegelikku rakendamisse;

18. võtab teadmiseks Euroopa Teadusnõukogu loomise ja nõuab, et innovatsioon ning valitud projektide praktiline rakendatavus oleksid uurimisteemade valikul olulised kriteeriumid;

19. rõhutab, et ta peab Lissaboni strateegias seatud eesmärki suurendada teadus- ja arendustegevuseks tehtavaid kulutusi 3%ni SKTst minimaalseks;

20. mõistab, et teadus- ja arendustegevusega seotud paratamatu ebakindlus vähendab finantsturgude soovi investeerida teadus- ja arendustegevuse projektidesse; tervitab komisjoni ettepanekut riskijagamisrahastu kohta, mis hakkab toetama investeerimist kõrge riskiga teadus- ja arendustegevuse projektidesse laenude ja tagatiste kaudu;

21. võtab teadmiseks konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi, mis sätestab asjakohased rahalised vahendid, ning eespool nimetatud komisjoni teatise VKEde arengu rahastamise kohta, mis näeb ette konkreetsed meetmed riskikapitali-investeeringute suurendamiseks;

22. rõhutab, et VKEde, mikroettevõtete ja ettevõtjate juurdepääs vahenditele on teadus- ja arendustegevuse suurendamise, uue tehnoloogia arendamise ja uuenduslike lahenduste turuleviimise jaoks otsustavalt tähtis; sellega seoses rõhutab nii varajase staadiumi rahastamise kui piisavalt pika aja jooksul jätkuva rahastamise vajalikkust; tõstab samas esile asjaolu, et praegune riskikapitali süsteem ei vasta sihtrühma rahastamisvajadustele, eelkõige mittetehnoloogiliste uuenduste valdkonnas; kutsub seetõttu liikmesriike üles kasutama riiklikke vahendeid, sealhulgas struktuurifonde, et alustada riskikapitalifondide rajamist avaliku ja erasektori partnerluste kujul piirkondades ja valdkondades, millel on innovatsioonipotentsiaali ja usaldusväärne teadmistebaas; nõuab lisaks tungivalt, et komisjon, Euroopa Investeerimispank (EIP) ja Euroopa Investeerimisfond (EIF) määratleksid sobivad rahastamisviisid riskikapitali kohandamise või vajaduse korral uuenduslike rahastamisvahendite loomise teel;

23. kutsub liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke kogukondi üles võtma konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi raames omaks uuenduslikke ja keskkonnasõbralikke lahendusi ning juhib tähelepanu ka võimalusele kasutada Jeremie programmi raames VKEdele mõeldud finantsabi; ergutab komisjoni, liikmesriike ja piirkondlikke ametiasutusi kasutama innovatsioonile suunatud teadustegevuseks taastuvaid rahalise toetuse allikaid, nagu "innovatsiooni maksedokumendi" süsteem, julgustab piirkondliku tasandi asjaomaseid osalisi rahastama struktuurifondide kaudu ka eksperimentaalseid ja seetõttu riskantseid meetmeid;

24. kutsub piirkondliku ja kohaliku tasandi osalisi üles looma innovatsiooni jaoks soodsaid tingimusi ja seadma innovatsiooni edendamist tegevusprogrammide üheks põhiülesandeks ning eraldama märkimisväärset osa struktuurifondide vahenditest investeeringuteks teadmistesse, innovatsiooni ja täiendõppesse, millega luuakse lisaks muule kasule töökohti, suurendatakse tööhõivet ja takistatakse "ajude äravoolu" ja rahvastikukadu; kutsub liikmesriike üles seda toetama riiklike investeeringute abil kõrgharidusasutustesse, mille eesmärk on toetada andekaid;

25. palub komisjonil hinnata projektide ja tegevuse kvaliteedi, kvantiteedi ja finantsaspektide kontrollimisel saavutatud tulemusi viisil, mis parandab aja jooksul edasise tegevuse tõhusust;

26. eeldab, et siseturust tingitud tihedam konkurents innustab ettevõtjaid suurendama teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamist; kutsub ettevõtjaid üles suunama osa oma kasumist teadusuuringutesse ja tehnoloogiaarendusse;

27. on seisukohal, et ökoinnovatsioonil on tähtis roll energiatõhususe suurendamisel ning puhaste ja turvaliste energiavarude loomisel (sealhulgas taastuvad energiaallikad ja puhas fossiilenergia), samuti Euroopa konkurentsivõime suurendamisel; on seetõttu seisukohal, et ökoinnovatsioonile tuleb Euroopa ja riiklikes innovatsioonikavades suuremat tähelepanu pöörata ja EL peaks rakendama top runner-lähenemist;

28. märgib, et linnakeskustel võib olla oluline osa kogu piirkonna innovatsioonistrateegia koostamisel ning nad võiksid võtta enda peale teatavate paljutõotavate projektide algatamise, nt soojusmajanduse moderniseerimise ning soojuse ja elektri koostootmise potentsiaali kasutamise alal, või käivitada muid algatusi, näiteks teadus- ja tehnoloogiaparkide rajamine;

29. juhib tähelepanu vähemarenenud piirkondade raskustele erakapitali saamisel investeeringuteks ja kutsub liikmesriike ning kohaliku ja piirkonna tasandi osalisi üles EIP laenuvõimalusi laialdasemalt kasutama ning edendama ja tugevdama avaliku ja erasektori partnerlust innovatsioonitegevuse valdkonnas, pöörates erilist tähelepanu headele tavadele ja avaliku sektori raha mõistlikule kasutamisele;

30. rõhutab vajadust tugevdada ettevõtjate kui innovatsiooni peamise tõukejõu, mitte lihtsalt uuendusprotsessidest ja mehhanismidest kasusaajate rolli;

31. võtab teadmiseks "Europe INNOVA" algatuse, mis pakub dünaamilisemat lähenemisviisi teenindussektori uuenduslike ettevõtete asutamisele ja toetamisele;

32. kutsub komisjoni üles ergutama ümberkujundatud euroteabekeskuste ja innovatsiooni levikeskuste kasutamist, et võimaldada piirkondlikul tasandil kompleksteenust kõigile innovatsiooniprotsessis osalejatele, eelkõige innovaatoritest üksikisikutele ja väikestele uuenduslikele ettevõtetele; ergutab valdkondlikke ja vahendusorganisatsioone, nagu kaubanduskojad ja muud teabekeskused, kujundama end koostöös euroteabekeskuste ja innovatsiooni levikeskustega koondteabekeskusteks; kutsub ühtlasi komisjoni üles toetama vahendusorganisatsioonide kui VKEde esindajate osa innovatsiooni arendajate ja nõustajatena, leides neile nõuandemehhanismidele toetusvõimalusi;

33. nõuab tungivalt, et liikmesriigid jätkaksid jõupingutusi Euroopa teadus- ja tehnoloogiapiirkonna loomist takistavate piirkondlike erinevuste vähendamiseks;

34. arvab, et riigihangetel on strateegiline roll uuenduslike toodete ja teenuste edendamisel, kui need on suunatud tõhusamate ja tulemuslikumate toodete loomisele ning ratsionaalselt korraldatud teenuste osutamisele, mis annavad kulutustele paremini vastavat tulu; kutsub liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi võtma parimate pakkumiste valikul arvesse tõelist innovatsiooni;

35. tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle avaldada suunised konsolideeritud õigusliku raamistiku kõige tõhusamaks kasutamiseks riigihangete puhul, mis lisaks konkurentsi edendamisele muudab eeskirjad paindlikumaks, ergutades seega uuenduslike lahenduste kasutuselevõttu ja loovust;

36. kutsub nõukogu ja komisjoni üles täiustama teadus- ja uuendustegevuse majanduslike aspektidega seotud õigusstandardeid, et pakkuda paremat kaitset protsesside, tehnika ja avastuste levimisel rahvusvahelise avatuse kontekstis;

37. märgib, et teenustesektori innovatsioonil on majanduses oluline roll ja teenustega seotud intellektuaalse omandi kaitse piirdub Euroopas sageli ärisaladustega; leiab, et väikestel ettevõtjatel on raske ja kulukas usalduslepingute üle läbirääkimisi pidada ja nende täitmist kontrollida ning see võib takistada koostööüritusi ning rahastamisallikate leidmist;

38. rõhutab, et jõupingutused tuleks keskendada sellele, et hõlbustada eelkõige VKEdel teadusuuringute tulemustest turustatavate toodeteni jõudmist (vältides samas alusuuringute lämmatamist), ning on veendunud, et vaja on terviklikumat lähenemist, mis tasakaalustaks teadus- ja ettevõtlussektori tihedama koostöö ning tarbijate, kodanikuühiskonna ja keskkonna huvid ja kaasaks kõik kohalikud tegijad (avalikust ja erasektorist); tervitab asjaolu, et komisjon kavatseb vastu võtta teatise teadmiste vahetamise edendamiseks ülikoolide ja muude riiklike teadusorganisatsioonide ning tööstusettevõtete vahel;

39. on seisukohal, et mõistlik ja usaldusväärne autoriõiguste kaitse ning patendisüsteem on uuendusliku teadmuspõhise majanduse ja ühiskonna rajamise võtmeelemendid; kutsub komisjoni ja EIFi uurima võimalust tagada väikeettevõtjatele patentide taotlemiseks piisav rahaline toetus;

40. palub komisjonil koostada koostöös liikmesriikidega patendiõiguse õiguskaitsemeetmetele alternatiivsed ja täiendavad meetmed, mis pakuksid autoritele ja kujunevatele loomismudelitele kaitset väljapressimise ja õigusrikkumiste eest;

41. tervitab komisjoni hiljutisi avatud juurdepääsu algatusi, mille eesmärgiks on teaduslike teadmiste leviku edendamine;

42. palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et patentsuse ühised eeskirjad oleksid kohandatud iga konkreetse sektori tingimustele;

43. palub komisjonil ja liikmesriikidel seoses uue Euroopa patendiga teha ettepanekuid menetluse kohta, millega kõrvaldada vähest huvi pakkuvad patendid ja blokeerivad patendid;

44. palub komisjonil koostöös Euroopa standardiasutustega suurendada Euroopa standardite vastuvõtmise tempot ning kasutada tõhusalt ära juba olemasolevaid standardeid;

45. on veendunud, et koostalitlusvõimeliste Euroopa standardite kiirem kehtestamine aitab toetada juhtivate turgude arengut eelkõige teenuste ja kõrgetehnoloogia valdkonnas ning aitab kaasa nende rakendamisele maailma tasemel, asetades nii Euroopa ettevõtjad teiste ülemaailmsel turul osalejatega võrreldes soodusolukorda;

46. kutsub liikmesriike üles ergutama Euroopa standardite osas üksmeele saavutamist, sest kiire otsuse tegemine selles valdkonnas on ELi siseturu, piiriülese kaubanduse ja seega ettevõtjate poolt teadusuuringute ja innovatsiooni toetuseks tehtud investeeringute tasuvuse seisukohalt väga oluline;

47. kutsub komisjoni üles edendama mitte ainult Euroopa standardite vastuvõtmist, vaid ka kohaldamist, eelkõige neist lihtsal viisil VKEdele teada andes; arvab, et käsiraamatud ja selgitavad juhendid peaksid olema kättesaadavad kõigis ELi ametlikes keeltes;

48. tervitab Euroopa Liidu koostööd ülemaailmsete reguleerimisorganitega ning eeldab tehniliste uuenduste kiiret ja tõhusat juurutamist standardimise abil;

49. on seisukohal, et standardite killustamine ülemaailmses mõõtkavas ei ole mõistlik; soovitab, et komisjon, liikmesriigid ning mitmesugused Euroopa ja rahvusvahelised standardiorganisatsioonid arvestaksid uute standardite kehtestamisel võimaluse korral alati põhimõtet, et rahvusvaheline standard on esmatähtis;

50. tuletab meelde komisjoni poolt heakskiidetud avatud standardi definitsiooni, mille kohaselt (i) standardi kehtestab ja seda hoiab alal mittetulundusorganisatsioon ning selle pidev arendamine toimub avatud otsustamisprotsessi alusel, mis on juurdepääsetav kõigile huvirühmadele; (ii) standard on avaldatud ja seda kirjeldav dokument on kättesaadav kas tasuta või nominaalse tasu eest; (iii) intellektuaalomand, st standardi (osade) võimalikud patendid, tehakse kasutustasuta muutmatult kättesaadavaks;

51. nõustub komisjoni seisukohaga, et klastrite poliitika on liikmesriikide innovatsioonipoliitika oluline osa ning kutsub osalisi üles, eelkõige piirkondlikul ja kohalikul tasandil, edendama klastreid ning innovatsiooni- ja tehnoloogiakeskusi linnakeskustes ja maapiirkondades nii, et see võimaldab saavutada tasakaalu erinevate piirkondade vahel; julgustab liikmesriike edendama oma territooriumil nn teadmuspiirkondade ja klastrite loomist ning kogu ELi hõlmavat ja piiriülest koostööd ning koostööd kolmandate riikide ekspertidega; rõhutab antud kontekstis juhtimisstruktuuride loomise tähtsust, et parandada koostööd klastri erinevate osaliste vahel ja palub klastreid suunata ka piiriülesele tegevusele, kasutades eelkõige euroregioonide kogemust, kus on olemas väljakujunenud piiriülesed struktuurid ja sotsiaalsed võrgustikud; on seisukohal, et selles kontekstis tuleks arvestada ja kaasata EUREKA klastreid ja vihmavarjusid (temaatilisi võrgustikke);

52. võtab teadmiseks Regioonide Komitee algatuse moodustada kohalike kogukondade interaktiivse platvormi raames piirkondade võrgustik, eesmärgiga võrrelda ja vahetada Lissaboni strateegia rakendamisel omandatud kogemusi;

53. kutsub komisjoni üles jälgima regioonides toimuvaid innovatsiooniprotsesse ning koostama kogu ELis kehtivaid innovatsiooninäitajaid, mis liikmesriikide ja piirkondade uuendustahte selgemini esile tooksid;

54. nõuab tungivalt, et liikmesriigid parandaksid aktiivselt teadlaskarjääri mainet, edendades olemasolevaid stiimuleid ja auhindu, nagu Descartes'i, Aristotelese ja noore teadlase auhinnad ning pakkudes köitvaid tingimusi, et tõmmata Euroopasse kõige säravamaid ja uuendusmeelsemaid teadlasi;

55. nõuab tungivalt, et komisjon, liikmesriigid ja piirkondlikud ametiasutused võtaksid kasutusele ja toetaksid riiklikke ning üleeuroopalisi innovatsiooniauhindu;

56. on seisukohal, et teadusuuringute tulemusena väljatöötatud kaupade ja teenuste laiema avaliku omaksvõtu tagamiseks on vaja sobivaid tarbijakaitsemehhanisme, et suurendada kindlustunnet ja ohutust;

57. rõhutab, et innovatsioon on ELi kodanike elukvaliteedi tõstmise vahend ja mitte eesmärk iseeneses; on seetõttu seisukohal, et kuigi konkurents ning kaupade ja teenuste liberaliseerimine aitavad innovatsiooni osas kaasa selle eesmärgi saavutamisele, peavad nendega kaasnema järelevalve- ja tarbijakaitsenõuded, kui see on üldiste huvidega põhjendatud;

58. on seisukohal, et innovatsioonimeetmeid tuleks teabekampaaniate abil paremini toetada ja rõhutab vajadust jagada lõpetatud projektide tulemusel saadud teavet; ühtlasi soovitab õppida ekslikest toimingutest ebaõnnestunud projektide käigus ja hoiatada ka teisi ELi piirkondi sarnaste vigade eest;

59. kutsub komisjoni, liikmesriike, piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles tagama üldist juurdepääsu info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhinevale tööle, et hõlbustada e-õpet ja e-tööd üldiselt;

60. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele.

[1] ELT L 205, 6.8.2005, lk 28.

[2] ELT L 205, 6.8.2005, lk 21.

[3] ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

[4] ELT L 310, 9.11.2006, lk 15.

[5] ELT C 323, 30.12.2006, lk 1.

[6] Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0301.

[7] Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0416.

[8] ELT C 291 E, 30.11.2006, lk 321.

[9] Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0184.

[10] ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.

--------------------------------------------------