ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Liikmesriigid peaksid nõudma, et börsil noteeritud äriühingud esitaksid liikmeriigi pädevale asutusele igal aastal teabe oma juhtorganite soolise koosseisu kohta ning selle kohta, kuidas on kulgenud käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkide täitmine, et oleks võimalik hinnata iga börsil noteeritud äriühingu edusamme juhtorgani liikmete soolise tasakaalu saavutamisel. See teave tuleks avaldada ja, kui asjaomane äriühing ei ole eesmärki saavutanud, tuleb aruandesse märkida, missuguseid meetmeid on äriühing eesmärgi täitmiseks juba võtnud ja missuguseid meetmeid kavatseb ta võtta edaspidi.

Liikmesriigid peaksid nõudma, et börsil noteeritud äriühingud esitaksid liikmeriigi pädevale asutusele igal aastal teabe oma juhtorganite soolise koosseisu kohta ning selle kohta, kuidas on kulgenud käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkide täitmine, et oleks võimalik hinnata iga börsil noteeritud äriühingu edusamme juhtorgani liikmete soolise tasakaalu saavutamisel. See teave tuleks avaldada ja, kui asjaomane äriühing ei ole eesmärki saavutanud, tuleb aruandesse märkida, missuguseid meetmeid on äriühing eesmärgi täitmiseks juba võtnud ja missuguseid meetmeid kavatseb ta võtta edaspidi, määrates kindlaks nende täitmise tähtaja, mis ei saa mitte mingil juhul ületada käesoleva direktiivi kehtivusaega .
ELi kodanikud nii linnas kui ka maal saavad kasu mitmesugustest ELi poliitikatest ja algatustest, millega toetatakse linnaalade säästvat arengut. Siiski on selleks vaja tulemuslikku ja tõhusat kooskõlastust eri haldustasandite vahel ja halduspiiride üleselt ning piirkondlikud ja kohalikud asutused tuleb süstemaatiliselt kaasata linnakeskkonna kvaliteeti mõjutava poliitika kavandamisse, sõnastamisse ja arendamisse. Seda aitaksid tagada järgmise rahastamisperioodi ühise strateegilise raamistiku alusel kavandatud riikliku ja piirkondliku tasandi kooskõlastusmehhanismid ning linnade arenguplatvormi loomine, samuti sidusrühmade ja üldsuse suurem kaasatus neid mõjutavate otsuste tegemisse. Kohalikud ja piirkondlikud asutused saaksid samuti kasu, kui arendatakse edasi vahendeid, millega ühtlustatakse keskkonnaandmete kogumist ja haldamist, ning lihtsustatakse teabe ja parimate tavade vahetamist, ning pingutataks keskkonnaõiguse paremaks rakendamiseks liidu, riiklikul ja kohalikul tasandil. See on kooskõlas Rio+20 tippkohtumisel võetud kohustusega edendada integreeritud lähenemisviisi säästvate linnade ja linnaasulate planeerimisel, ehitamisel ja haldamisel. Integreeritud lähenemine linna ruumilisele planeerimisele, milles võetakse täielikult arvesse pikaajalisi keskkonnakaalutlusi kõrvuti majanduslike ja sotsiaalsete probleemidega, on tähtis selleks, et tagada linnapiirkondade säästlikkus ja tõhusus ning nende kõlblikkus tervislikuks elu- ja töökeskkonnaks.

ELi kodanikud nii linnas kui ka maal saavad kasu mitmesugustest ELi poliitikatest ja algatustest, millega toetatakse linnaalade säästvat arengut. Siiski on selleks vaja tulemuslikku ja tõhusat kooskõlastust eri haldustasandite vahel ja halduspiiride üleselt ning piirkondlikud ja kohalikud asutused tuleb süstemaatiliselt kaasata linnakeskkonna kvaliteeti mõjutava poliitika kavandamisse, sõnastamisse ja arendamisse. Seda aitaksid tagada järgmise rahastamisperioodi ühise strateegilise raamistiku alusel kavandatud riikliku ja piirkondliku tasandi kooskõlastusmehhanismid ning linnade arenguplatvormi loomine, samuti sidusrühmade ja üldsuse suurem kaasatus neid mõjutavate otsuste tegemisse. Kohalikud ja piirkondlikud asutused saaksid võivad samuti saada kasu, kui arendatakse edasi vahendeid, millega ühtlustatakse keskkonnaandmete kogumist ja haldamist, ning lihtsustatakse teabe ja parimate tavade vahetamist, ning pingutataks keskkonnaõiguse paremaks rakendamiseks liidu, riiklikul ja kohalikul tasandil. See on kooskõlas Rio+20 tippkohtumisel võetud kohustusega edendada integreeritud lähenemisviisi säästvate linnade ja linnaasulate planeerimisel, ehitamisel ja haldamisel. Integreeritud lähenemine linna ruumilisele planeerimisele, milles võetakse täielikult arvesse pikaajalisi keskkonnakaalutlusi kõrvuti majanduslike, ja sotsiaalsete ja territoriaalsete probleemidega, on tähtis selleks, et tagada linnapiirkondade säästlikkus ja tõhusus ning nende kõlblikkus tervislikuks elu- ja töökeskkonnaks.
39.

leiab, et tootjaorganisatsioonid on vajalikud, aga kõikidel juhtudel ei ole neil meiereidega läbirääkimiseks tegelikult volitusi, kui nad on vaid valdkondlikud vertikaalsed organisatsioonid, mis on tegelikult üks integreerumisvorm, ning et tootjad ei suuda kaubandusläbirääkimisi mõjutada, kui neil ei ole sellele vastu panna võimu tootmispiirkonna kaupa organiseerunud tootjate organisatsiooni vormis, mis võib läbi rääkida mitmete meiereidega;
12.

paneb tähele, et parimad tulemused noorte tööhõive vallas sünnivad riikides, kus noortel on võimalus läbida kvaliteetne ametipraktika, kus on hästi toimivad õpipoisiõppe süsteemid (5), mis on koolitus- ja tööhõivesüsteemi lahutamatu osa. Komitee leiab ka, et see on nii, kui tööhõiveteenused on tõhusad. Sellega seoses rõhutab komitee, kui oluline on tuua esile ELi tasandil tööotsijate jaoks juba olemasolevate avalike suunamis- ja toetussüsteemide ja -teenuste häid tavasid. Komitee on lisaks seisukohal, et võimaluse piires tuleks tööhõiveteenustesse ja kutsenõustamisprotsessi kaasata võimalikult suur hulk kohalikke noorteorganisatsioone;
3.

pooldab Euroopa Komisjoni lähtekohta, et liikmesriikide avaliku sektori asutuste ressursid ELi õigusaktide ülevõtmiseks ja kohaldamiseks on järjest piiratumad, ning leiab, et see on ülesanne, milles peavad osalema ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning mis ei tohiks muutuda ettekäändeks suurendada muude valitsemistasandite koormust;
2.

jagab komisjoni seisukohta, et EL peaks kaasama kõik vahendid, et leida põhjalik, sihipärane ja pikaajaline lahendus toetamaks reformi üleminekuriikides, et tagada stabiilsus ja saavutada tõelised ja jätkusuutlikud muudatused ning kestvad demokraatlikud struktuurid. See on eriti oluline seepärast, et üleminekuprotsessid ei ole alati koheselt edukad ja nende ebaõnnestumisega kaasneb kriiside kiirendamise oht, mis võib ohustada riigi või kogu piirkonna stabiilsust;
19.

on siiski seisukohal, et vaja on selgitada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste valdkonna riigiabi mehhanismi ning raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste vastastikust mõju. On kahetsusväärne, et Euroopa Liidu raamistikus riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (2011), (5) sätestatakse, et „Raskustes olevatele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatele antavat abi hinnatakse vastavalt raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevatele ühenduse suunistele” (punkt 9). Reaalselt tähendab see, et raskustes olevale ettevõttele, mis võiks olla elujõuline üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatele antava abi toel, kohaldub selle sätte alusel raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi süsteem, vaatamata sellele, et see on halduslikult koormav ja eeldab riigiabi kasutamist. Seepärast soovitab komitee muuta punkti 9 Euroopa Liidu raamistikus riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena;
1.

kordab, et peab vältimatult vajalikuks Euroopa tasandi algatust ELis enim puudustkannatavate isikute toetamiseks, et saavutada eesmärk, mille Euroopa Liit omale strateegias „Euroopa 2020” seadis – vabastada 2020. aastaks vähemalt 20 miljonit inimest vaesusest ja sotsiaalsest tõrjutusest. See eesmärk on muutunud üha ajakohasemaks, kuna 2011. aastal olid vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus 119,6 miljonit inimest ehk 6 miljonit rohkem kui 2009. aastal. See kaugenemine strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidest muudab veelgi mõistetamatuks asjaolu, et 7.–8. veebruaril 2013. aastal kohtunud Euroopa Ülemkogu tegi ettepaneku vähendada 1 miljardi euro võrra enim puudustkannatavatele isikutele suunatud Euroopa abifondi eelarvet;
60.

peab siiski oluliseks tagada, et ELi tasandi sekkumisi teostatakse täiendavuse ja lisaväärtuse põhimõtete kohaselt, ning tervitab asjaolu, et see põhimõte on fikseeritud ka ELi uues finantsmääruses, milles käsitletakse rahastamisvahenditele kohaldatavaid eeskirju.
Samasuguse keskmise tarbimistaseme saavutamiseks peaksid liikmesriigid võtma meetmeid, et vähendada õhemate kui 50 mikronit plastkandekottide tarbimist kooskõlas ELi jäätmepoliitika üldeesmärkide ja liidu jäätmehierarhiaga, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiviga 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid. Selliste vähendamismeetmete puhul tuleks võtta arvesse plastkandekottide tarbimise praegust taset üksikutes liikmesriikides ning seal, kus tarbimine on suurem, on vaja kehtestada rangemad meetmed. Et jälgida, kuidas õhukeste plastkandekottide kasutamise vähendamine edeneb, hakkavad riiklikud ametiasutused direktiivi 94/62/EÜ artikli 17 alusel esitama andmeid nende kasutamise kohta.

Samasuguse keskmise tarbimistaseme saavutamiseks peaksid liikmesriigid võtma meetmeid, et oluliselt vähendada õhemate kui 50 mikronit plastkandekottide tarbimist kooskõlas ELi jäätmepoliitika üldeesmärkide ja liidu jäätmehierarhiaga, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiviga 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid. Selliste vähendamismeetmete puhul tuleks võtta arvesse plastkandekottide tarbimise praegust taset üksikutes liikmesriikides ning seal, kus tarbimine on suurem, on vaja kehtestada rangemad meetmed. Et jälgida, kuidas õhukeste plastkandekottide kasutamise vähendamine edeneb, hakkavad riiklikud ametiasutused direktiivi 94/62/EÜ artikli 17 alusel esitama andmeid nende kasutamise kohta.
14.

juhib tähelepanu asjaolule, et mõne riigi parlamendis on väljendatud kahtlusi seoses subsidiaarsuse põhimõtte järgimisega, ja eeldab, et ettepaneku edasise menetlemise käigus on võimalik need kahtlused ümber lükata;
27.

peab küsitavaks töödokumendis esitatud oletust, et veeldatud maagaas (2) on ainus lahendus õhukvaliteeti mõjutava saaste puhul ja et tehnoloogiliste lahenduste ühelt transpordiliigilt teisele ülekandmine näib lihtne, ehkki jätkuvad arutelud selle üle, milline tehnoloogiline lahendus tagab sektoris parima kooskõla standarditega; märgib, et veeldatud maagaas on paljulubav alternatiiv, kuid siiski vaid üks võimalike hulgast, ja et rakendamise ajakava tundub ebareaalne;
1. Riikide reguleerivad asutused jälgivad hoolikalt ja tagavad, et lõppkasutajad saavad tõhusalt kasutada artiklite 23 lõigetes 1 ja 2 sätestatud vabadusi, et täidetakse artikli 23 lõiget 5 ning et jätkuvalt on kättesaadaval mittediskrimineerivad internetiühenduse teenused, mille kvaliteet peegeldab tehnoloogia arengut ja mida ei kahjusta eriteenused. Nad jälgivad koostöös muude riikide pädevate asutustega ka eriteenuste mõju kultuurilisele mitmekesisusele ja innovatsioonile. Riikide reguleerivad asutused esitavad komisjonile ja BERECile iga-aastase aruande teostatud järelevalve ja tähelepanekute kohta.

1. Riikide reguleerivad asutused jälgivad hoolikalt ja tagavad, et lõppkasutajad saavad tõhusalt kasutada artiklite 23 lõigetes lõikes 1 ja 2 sätestatud vabadusi, et täidetakse artikli 23 lõiget 5 ning et jätkuvalt on kättesaadaval mittediskrimineerivad internetiühenduse teenused, mille kvaliteet peegeldab tehnoloogia arengut ja mida ei kahjusta eriteenused. Nad jälgivad koostöös muude riikide pädevate asutustega ka eriteenuste mõju kultuurilisele mitmekesisusele ja innovatsioonile. Riikide reguleerivad asutused esitavad komisjonile ja BERECile iga-aastase aruande teostatud järelevalve ja tähelepanekute kohta.
17.

jagab põhimõtteliselt komisjoni seisukohta, et tasude määramisel tuleb arvesse võtta väikeettevõtete huve. Õigusakti ettepanekus sisalduv üldine vabastus tasude maksmisest ettevõtetele, kellel on alla kümne töötaja ja kelle aastakäive või bilansimaht aastas on alla kahe miljoni euro, on aga vastuolus artikliga 76, mille kohaselt tuleb tagada ametlike toimingute jaoks vajalikud töötajad ja muud vahendid. Komitee teeb ettepaneku lisada kulude jaotamise korda vastavalt määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 27 lõikele 6 säte, et liikmesriikidel oleks võimalik erandite liiki ja ulatust ise määrata;
1.

täheldab, et Lissaboni lepingus on sätestatud Euroopa Liidu rolli suurendamine kolmandate riikide kodanike rändepoliitika valdkonnas eesmärgiga tagada rändevoogude tõhus haldamine, liikmesriikides seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike võrdne kohtlemine ning ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse ärahoidmine. Sellest tulenevalt sätestatakse aluslepingus, et andes Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad meetmeid seoses riiki sisenemise, riigis viibimise ja selle territooriumil vabalt liikumise tingimustega ning seavad viisade ja pikaajaliste elamislubade väljastamist reguleerivaid standardeid, sealhulgas perekonna taasühinemise sätteid. Seoses kolmandate riikide kodanike integratsiooniga võib märkida, et lepingus on selgesõnaliselt sätestatud, et EL võib kehtestada meetmeid liikmesriikide toetuseks, ent selle eesmärk ei ole liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamine;
31.

leiab, et sisenemise ja lahkumise süsteem nõuab samuti asjaomaste kontrollide kiiruse küsimuse tõstatamist, kuna see süsteem kohustab koguma arvukalt tähtnumbrilisi ning biomeetrilisi andmeid. See pikendab reisijate ooteaega piirikontrollis ning mõjutab seega negatiivselt piiriülest liikuvust, mida ei kompenseeri registreeritud reisijate programm. Samuti võib kahelda selles, kas registreeritud reisijate programmiga seonduvad kulud on proportsionaalsed võrreldes nende isikute väikese arvuga, kes komisjoni arvates igal aastal sellest kasu saavad (5 miljonit): 0,7 % igal aastal ELi välispiire ületavate isikute koguarvust (u 700 miljonit) (13). Registreeritud reisijate programmide olemasolu teatud riikides tõestab, et neid on võimalik rakendada ilma sisenemise ja lahkumise süsteemita. Mitmed liikmesriigid on juba arendanud automaatseid kontrollisüsteeme biomeetrilisi passe omavatele ELi kodanikele;
7.

on seetõttu arvamusel, et isegi kui fondist esmase toetuse saajad on liikmesriigid või liituvad riigid, on saadav abi lõppkokkuvõttes siiski mõeldud piirkondliku ja kohaliku tasandi meetmete rahastamiseks;
28.

tõdeb, et roma elanikkond on noor: 35,7 % neist on alla 15 aasta vanad, võrreldes 15,7 %ga ELi koguelanikkonnast. Romade keskmine vanus on 24 aastat, võrreldes ELi keskmise 40 aastaga. Suurel enamusel tööealistest romadest puudub püsiva töökoha leidmiseks vajalik haridus, mis viitab ilmekalt sellele, kui tähtis on investeerida roma laste haridusse, et võimaldada neil edukalt tööturule siseneda ja ühiskonda integreeruda;
Elektroonilise arve tuumikandmete semantilist andmemudelit käsitlev Euroopa standard peaks põhinema kehtivatel spetsifikatsioonidel, sealhulgas eelkõige spetsifikatsioonidel, mille on välja töötanud sellised Euroopa või rahvusvahelised organisatsioonid nagu CEN (CWA 16356 ja CWA 16562), ISO (standardi ISO 20022 metoodikal põhinev finantsarve) ja UN/CEFACT (CII v.2.0). Standardiga ei tohiks ette näha elektroonilise allkirja nõuet. Sellises Euroopa standardis tuleks määratleda semantilised andmeelemendid, mis on eelkõige seotud täiendavate müüjat ja ostjat käsitlevate andmetega, protsessiidentifikaatorite, arveandmete, kaupu käsitlevate üksikasjade, edastamist käsitleva teabe, makse tegemiseks vajalike andmete ja maksmistingimustega. Kõnealune standard peaks olema ka kokkusobiv kehtivate maksestandarditega, et makseid oleks võimalik automaatselt töödelda.

Elektroonilise arve tuumikandmete semantilist andmemudelit käsitlev Euroopa standard peaks põhinema kehtivatel spetsifikatsioonidel, sealhulgas eelkõige spetsifikatsioonidel, mille on välja töötanud sellised Euroopa või rahvusvahelised organisatsioonid nagu CEN (CWA 16356 ja CWA 16562), ISO (standardi ISO 20022 metoodikal põhinev finantsarve),ja UN/CEFACT (CII v.2.0) ja OASIS. Standardiga ei tohiks ette näha elektroonilise allkirja nõuet. Sellises Euroopa standardis tuleks määratleda semantilised andmeelemendid, mis on eelkõige seotud täiendavate müüjat ja ostjat käsitlevate andmetega, protsessiidentifikaatorite, arveandmete, kaupu käsitlevate üksikasjade, edastamist käsitleva teabe, makse tegemiseks vajalike andmete ja maksmistingimustega. Kõnealune standard peaks olema ka kokkusobiv kehtivate maksestandarditega, et makseid oleks võimalik automaatselt töödelda.
1. Ilma et see piiraks määrust (EÜ) nr 1371/2007 ja direktiivi 2010/40/EL, võivad liikmesriigid nõuda, et riigisiseseid reisijateveoteenuseid pakkuvad raudteeveo-ettevõtjad osaleksid ühises teavitus- ja integreeritud piletimüügisüsteemis, et pakkuda pileteid, otsepileteid ja broneeringuid või anda pädevatele asutustele õigus sellise süsteemi loomiseks. Kui selline süsteem on loodud, tagab liikmesriik, et see ei tekita turumoonutusi või diskrimineerimist raudteeveo-ettevõtjate vahel ning et seda haldab avalik-õiguslik või eraõiguslik juriidiline isik või kõigi reisijateveoteenust osutavate raudteeveo-ettevõtjate ühendus.

1. Ilma et see piiraks määrust (EÜ) nr 1371/2007 ja direktiivi 2010/40/EL, võivad nõuavad liikmesriigid nõuda, et riigisiseseid reisijateveoteenuseid pakkuvad raudteeveo-ettevõtjad osaleksid ühises teavitus- ja integreeritud piletimüügisüsteemis, et pakkuda pileteid, otsepileteid ja broneeringuid või anda pädevatele asutustele õigus sellise süsteemi loomiseks. Siis k Kui selline süsteem on loodud, tagab liikmesriik, et see ei tekita turumoonutusi või diskrimineerimist raudteeveo-ettevõtjate vahel ning et seda haldab avalik-õiguslik või eraõiguslik juriidiline isik või kõigi reisijateveoteenust osutavate raudteeveo-ettevõtjate ühendus.
Digitaalteenuste taristute puhul on alustaristud muudest digitaalteenuste taristutest tähtsamad, sest esimestest sõltub viimaste arendamine. Digitaalteenuste taristud peaksid muu hulgas looma Euroopa lisaväärtust ja rahuldama kindlakstehtud vajadused. Ja nagu edukate katseprojektide põhjal kindlaks tehtud, peaksid nad olema nii tehniliselt kui ka tegevustasandil piisavalt kasutusküpsed. Need taristud tuleks välja töötada konkreetse säästlikkuskava alusel, et tagada põhiteenusplatvormide pikaajaline tegevus ka pärast Euroopa ühendamise rahastu kasutamist. Seepärast tuleks rahalise abi andmine käesoleva määruse alusel aja jooksuljärk-järgult lõpetada ja otsida rahalisi vahendeid mujalt kui Euroopa ühendamise rahastust.

Digitaalteenuste taristute puhul on alustaristud ja digitaalteenuste taristud elementidega, mida saavad kasutada teised teenusepakkujad, muudest digitaalteenuste taristutest tähtsamad, sest esimestest esimesed sõltub on aluseks viimaste arendamine arendamisele. Digitaalteenuste taristud peaksid muu hulgas looma Euroopa lisaväärtust ja rahuldama kindlakstehtud vajadused. Ja nagu edukate katseprojektide põhjal kindlaks tehtud, peaksid nad olema nii tehniliselt kui ka tegevustasandil piisavalt kasutusküpsed. Need taristud tuleks välja töötada konkreetse säästlikkuskava alusel, et tagada põhiteenusplatvormide pikaajaline tegevuska pärast Euroopa ühendamise rahastu kasutamist. Seepärast tuleks rahalise abi andmine käesoleva määruse alusel aja jooksul järk-järgult lõpetada ja otsida rahalisi vahendeid mujalt kui Euroopa ühendamise rahastust.
1. Mereala ruumiliste planeeringute ja rannikuala integreeritud majandamise strateegiatega kehtestatakse artiklis 5 sätestatud eesmärkide saavutamiseks astutavad sammud, võttes arvesse kõiki asjakohaseid meetmeid, ning nende suhtes kohaldatavad meetmed. 2. Seejuures mereala ruumilised planeeringud ja rannikuala integreeritud majandamise strateegiad vähemalt: a) on omavahel kooskõlastatud, juhul kui need ei ole integreeritud; b) tagavad tõhusa piiriülese koostöö liikmesriikide vahel ning asjaomaste poliitikasektorite riiklike asutuste ja sidusrühmade vahel; c) teevad kindlaks mereala ruumiliste planeeringute ja rannikuala integreeritud majandamise strateegiate piiriülese mõju samas merepiirkonnas või allpiirkonnas või nendega seotud rannikualal asuvate kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatele mere- ja rannikualadele ning tegelevad selle mõjuga koos asjaomaste riikide pädevate asutustega vastavalt artiklitele 12 ja 13. 3. Mereala ruumilised planeeringud ja rannikuala integreeritud majandamise strateegiad vaadatakse läbi vähemalt korra kuue aasta järel.

1. Mereala ruumiliste planeeringute ja rannikuala integreeritud majandamise strateegiatega kehtestatakse artiklis 5 sätestatud eesmärkide saavutamiseks astutavad sammud, võttes arvesse kõiki asjakohaseid meetmeid, ning nende suhtes kohaldatavad meetmed. 2. Seejuures mereala ruumilised planeeringud ja rannikuala integreeritud majandamise strateegiad vähemalt: a) on omavahel kooskõlastatud, juhul kui need ei ole integreeritud; b) tagavad tõhusa piiriülese koostöö liikmesriikide vahel ning asjaomaste poliitikasektorite riiklike asutuste ja sidusrühmade vahel; c) teevad kindlaks mereala ruumiliste planeeringute ja rannikuala integreeritud majandamise strateegiate piiriülese mõju samas merepiirkonnas või allpiirkonnas või nendega seotud rannikualal asuvate kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatele mere- ja rannikualadele ning tegelevad selle mõjuga koos asjaomaste riikide pädevate asutustega vastavalt artiklitele 12 ja 13. 3. Mereala ruumilised planeeringud ja rannikuala integreeritud majandamise strateegiad vaadatakse läbi vastavalt planeeringute läbivaatamise riiklikule tsüklile või vähemalt korra kuue aasta järel.
49.

nõustub, et uued tehnoloogiad, mis on samuti puhta transpordi tehnoloogiad, on kapitalimahukad; seetõttu on vajalik, et ELi tasandi tegevuse osas oleks tagatud minimaalne transpordiinfrastruktuur ja välditud turu killustumist. Seega on komisjoni tehtud ettepanekud puhta energia paketi osas, mis sätestab ELi ühised tehnilised kirjeldused ja miinimumnõuded infrastruktuurile, et kindlustada ELi ülene alternatiivkütuste ringlussevõtt, vastavuses subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega;
104.

tunneb heameelt selle üle, et on tehtud teatavaid edusamme, eelkõige linnapeade valimine kogu Kosovo territooriumil peetud valimistel ning ELi rahastatavate projektide arvu suurenemine Kosovo põhjaosas. Komitee rõhutab siiski, et tuleb edasi liikuda Serbia omavalitsuste liidu moodustamisega, mis peaks kaotama igasuguse vajaduse paralleelsete struktuuride järele. Samal ajal märgib komitee, et etniliste albaanlaste ja serblaste kogukondade lähendamiseks on vaja jätkuvalt teha pidevaid jõupingutusi;
38.

leiab, et poliitilised juhid peaksid olema teadlikud, et ehitussektori võimalik muutmine eeldab poliitilist tahet ja kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kõrgemate haldustasandite tugevat juhtrolli; kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ei saa ignoreerida probleeme seoses oma tegevuseelarvetega, mis on alati piiratud ning jätavad väga vähe võimalusi investeerida hoonete renoveerimisse, isegi kui need investeeringud on väga kulutõhusad ja ennast kiiresti ära tasuvad;
(29) Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime puudutab kõiki haldustasandeid: Euroopa, kohalikku, piirkondlikku ja riiklikku tasandit. Seepärast on oluline, et lahenduste puhul võetaks arvesse nende tasandite vastavaid vajadusi ning, kui see on asjakohane, kodanike ja ettevõtete vajadusi.

(29) Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime puudutab kõiki haldustasandeid: Euroopa, kohalikku, piirkondlikku ja riiklikku tasandit. Seepärast on oluline, et lahenduste puhul võetaks arvesse nende tasandite vastavaid vajadusi ning, kui see on asjakohane, kodanike ja ettevõtete vajadusi. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleb tihedalt kaasata ISA2 programmi läbivaatamisse.
6.

rõhutab, et Euroopa Kohus on kinnitanud, et geograafiline tähis kujutab endast intellektuaalomandiõigust (1) ja et tähise kaitsesüsteem on ELi ainupädevuses. Selle tulemusel peab komitee sekkumist vajalikuks, et ühtlustada praegu mõnes liikmesriigis ühtlustamata kujul olemasolevad süsteemid ühtseks Euroopa süsteemiks (2);