ET Euroopa Liidu Teataja C 324/1

2016. AASTA FINANTSTEGEVUSE ARUANNE

II jagu – Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

(2017/C 324/01)

SISUKORD

1. SISSEJUHATUS 2

2. 2016. AASTA EELARVE JA SELLE EESMÄRGID 2

2.1. Peamised finantseesmärgid 2

2.2. Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2016. aasta eelarve koostamine 2

2.2.1. Üldine lähenemisviis 2

2.2.2. 2016. aasta eelarve 3

2.2.3. 2016. aasta eelarve ja ELi eelarve rubriigi 5 finantsperspektiiv 3

3. ÜLDINE ÜLEVAADE EELARVE TÄITMISEST 2016. AASTAL 5

3.1. Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2016. aasta tegevus ja eesmärgid 5

3.1.1. Kohtumised 5

3.1.2. Seadusandlikud arutelud 5

3.1.3. Haldusalane ajakohastamine 6

3.1.4. 2016. aastal saavutatud eesmärgid 6

3.2. Tulu 7

3.3. 2016. aasta kulud 8

3.3.1. Eelarvemuudatused 2016. aastal 8

3.3.2. Ülevaade eelarve täitmise kohta aastatel 2007–2016 10

3.3.3. Assigneeringute kasutamine 2016. aastal kategooriate kaupa 11

3.4. Ülekantud assigneeringud 13

3.4.1. 2015. aastast 2016. aastasse automaatselt üle kantud assigneeringud 13

3.4.2. 2016. aastast 2017. aastasse üle kantud assigneeringud 14

3.4.3. 2015. aastast 2016. aastasse otsuse alusel üle kantud assigneeringud 16

3.5. Sihtotstarbeline tulu 16

3.5.1. Enne 2016. aastat saadud sihtotstarbeline tulu 16

3.5.2. 2016. aastal saadud sihtotstarbeline tulu 17

1. SISSEJUHATUS

Vastavalt finantsmääruse (1) artiklile 142 esitatakse käesolevas dokumendis ELi eelarve II jao (Euroopa Ülemkogu ja nõukogu) 2016. aasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne.

Aruanne põhineb 2016. aasta esialgsel raamatupidamisaruandel, nõukogu eelarvevahendite käsutajate iga-aastaste tegevusaruannete tulemustel ning nõukogu finantssüsteemist saadud eelarve täitmist käsitleval teabel.

Käesoleva aruande 2. peatükis tehakse kokkuvõte 2016. eelarveaastaks ette nähtud raamistikust. Üldine ülevaade 2016. aastal kättesaadavate eelarveassigneeringute kasutamisest on toodud 3. peatükis.

2016. aasta eelarve täitmine eelarveridade kaupa on esitatud lisas.

2. 2016. AASTA EELARVE JA SELLE EESMÄRGID

2.1. Peamised finantseesmärgid

Nõukogu peasekretariaadi peamised finantseesmärgid 2016. aastal olid järgmised:

— tagada finantsressursside tulemusliku ja tõhusa kasutamisega kestev toetus Euroopa Ülemkogu eesistuja ja nõukogu tööle;

— jätkata haldustegevuse ajakohastamise protsessi, et parandada töökorralduse kvaliteeti ja ressursside nõuetekohast kasutamist;

— jätkata Europa hoone (mille eelavamine toimus 30. juunil 2016) ehituse rahastamist.

2.2. Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2016. aasta eelarve koostamine

2.2.1. Üldine lähenemisviis

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2016. aasta eelarve koostamise juures jälgiti üldeesmärki mitte ületada 2015. aasta eelarve üldist taset nominaalväärtuses, v.a palgakulud.

Seadusjärgsete või lepinguliste kohustuste puhul või valdkondades, mida peetakse nõukogu peasekretariaadi nõuetekohase toimimise tagamiseks hädavajalikuks, on eelarvekasv tasakaalustatud teatavate projektide esmatähtsaks seadmisega ja ümberplaneerimisega viimaste aastate eelarve täitmisest lähtuvalt.

Ametikohtade loetelu puhul jätkas nõukogu peasekretariaat organisatsioonilist sujundamist järgmiste meetmete rakendamisega:

— kooskõlas komisjoni ettepanekuga vähendada töötajate arvu viie aasta jooksul 5 % (neljas aasta) vähendati ametikohtade loetelus ametikohtade arvu 32 võrra;

— üks AST10, üks AST5 ja üks AST3 ametikoht muudeti kolmeks AD10 ametikohaks, et täita Euroopa Ülemkogu eesistuja personalivajadused;

— kümme AST 5 ametikohta muudeti kümneks AD 5 ametikohaks (jätkuv haldustegevuse ajakohastamine);

— 35 AST1 ametikohta muudeti 35ks SC1 ametikohaks.

2.2.2. 2016. aasta eelarve

Eelarvepädevad institutsioonid kinnitasid Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2016. aasta eelarveks kokku 545,1 miljonit eurot. See tähendab, et eelarve kasvas võrreldes 2015. aastaga 3,3 miljonit eurot (+0,6 %).

Ülemkogu ja nõukogu ametikohtade loetelus oli 2016. aastal ametikohtade arv kokku 3 040.

Tabelis 1 antakse ülevaade 2016. aasta eelarvest kategooriate kaupa. Võttes arvesse 2016. aastaks prognoositud 1,3 % inflatsiooni, vähenes ülemkogu ja nõukogu eelarve reaalväärtuses tegelikult 0,7 %.

Tabel 1

Ülemkogu ja nõukogu 2016. aasta eelarve 2015. aasta eelarvega võrreldes (kategooriate kaupa)

(Eurodes) Kategooria 2015. aasta eelarve 2016. aasta eelarve Muutus 2016/2015 1 2 3=2/1 Ametikohtade loetelu 297 827 000 299 452 000 0,5 % Muud personalikulud 23 941 000 23 850 000 -0,4 % Hooned (välja arvatud hoonete soetamine) 51 207 500 54 768 000 7,0 % Arvutisüsteemid 38 488 000 40 300 000 4,7 % Mööbel 2 664 000 1 016 000 -61,9 % Tehniline varustus 3 401 000 4 034 000 18,6 % Transport 1 868 000 854 000 -54,3 % Delegatsioonide sõidukulud 17 802 000 17 802 000 0,0 % Suulise tõlke kulud 83 900 000 82 739 000 -1,4 % Koosolekud ja konverentsid 7 638 000 6 483 000 -15,1 % Teavitamine 8 847 000 8 251 000 -6,7 % Mitmesugused kulud 2 208 000 2 505 000 13,5 % Reserv 1 000 000 2 000 000 100,0 % Kokku (v.a soetamine) 540 791 500 544 054 000 0,6 % Kinnisvara soetamine 1 000 000 1 000 000 0,0 % Kõik kokku 541 791 500 545 054 000 0,6 %

2.2.3. 2016. aasta eelarve ja ELi eelarve rubriigi 5 finantsperspektiiv

Tabelis 2 on esitatud ülevaade ülemkogu ja nõukogu eelarve arengust aastatel 2009–2016. Ülemkogu ja nõukogu osakaal mitmeaastase finantsraamistiku rubriigis 5 on vähenenud 7,9 %-lt 2009. aastal 5,7 %ni 2016. aastal.

Tabel 2

ELi eelarve II jao (Euroopa Ülemkogu ja nõukogu) areng ajavahemikus 2009–2016 finantsperspektiivi rubriigis 5

(Summad jooksevhindades) 2009 (2) 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Miljonit eurot Muutus Miljonit eurot Muutus Miljonit eurot Muutus Miljonit eurot Muutus Miljonit eurot Muutus Miljonit eurot Muutus Miljonit eurot Muutus Miljonit eurot Muutus Rubriik 5 7 603 2,0 % 7 962 4,7 % 8 173 2,7 % 8 607 5,3 % 9 181 6,7 % 8 405 -8,5 % 8 661 3,0 % 9 483 9,5 % Ülemkogu/ nõukogu 603 1,3 % 634 5,1 % 563 -11,2 % 534 -5,2 % 536 0,3 % 534 -0,2 % 542 1,4 % 545 0,6 % Ülemkogu/ nõukogu osakaal rubriigis 5 7,9 % 8,0 % 6,9 % 6,2 % 5,8 % 6,4 % 6,3 % 5,7 %

Vähenemine 2011. aastal on peamiselt vahendite Euroopa välisteenistusele ülekandmise tulemus ning vähenemine 2012. ja 2014. aastal on seotud sellega, et varasemate aastate eelarvete täitmisest ja tegelikest vajadustest lähtuvalt vähendati teatavaks tegevuseks ette nähtud assigneeringuid.

3. ÜLDINE ÜLEVAADE EELARVE TÄITMISEST 2016. AASTAL

3.1. Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2016. aasta tegevus ja eesmärgid

Finantstegevuse aruandes esitab nõukogu peasekretariaat teabe finantsseisukohast asjakohaste põhitegevusvaldkondade kohta, mis iseloomustavad Euroopa Ülemkogu ja nõukogu tegevust kõnealusel eelarveaastal. Samuti tuuakse selles välja aasta põhisaavutused.

3.1.1. Kohtumised

Tabelis 3 antakse ülevaade nõukogu peasekretariaadi poolt aastatel 2007–2016 korraldatud Euroopa Ülemkogu ja nõukogu kohtumiste arvulisest arengust.

Nõukogu peasekretariaat korraldas 2016. aastal 3 759 nn institutsioonilist kohtumist ning lisaks 2 034 muud kohtumist (nt seminarid, teabeüritused ja -kohtumised ning kohtumised kolmandate riikidega).

Tabel 3

Kohtumiste arvuline areng aastatel 2007–2016

2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Tippkohtumised 3 5 7 7 9 7 6 9 12 9 Nõukogu istungid 68 81 74 86 85 77 74 81 81 75 COREPER 106 144 140 122 135 140 140 135 138 109 Töörühmad 4 183 4 480 4 272 4 127 4 373 4 480 4 164 4 016 3 471 3 569 Kokku 4 360 4 710 4 493 4 342 4 602 4 704 4 384 4 241 3 702 3 762 Muud kohtumised 1 735 2 051 2 021 1 996 2 075 2 189 2 027 2 189 2 271 2 034 Kõik kokku 6 095 6 761 6 514 6 338 6 677 6 893 6 411 6 430 5 973 5 796

2016. aastat iseloomustavad mitmesugused kriisid, täpsemalt terrorirünnakud Belgias, Prantsusmaal ja Saksamaal, Ühendkuningriigi juuni referendumi tulemused ning lõpuks rände- ja pagulaskriisi süvenemine.

Nõukogu peasekretariaadi korraldatud kohtumisi oli 2015. aastaga võrreldes kokku 3 % vähem (177). Selle põhjuseks oli peamiselt Euroopa Komisjoni algatatud lihtsustamisprogrammi tulemusel aeglustunud seadusandlik tegevus.

Peale selle korraldas nõukogu peasekretariaat 5. oktoobril 2016 Afganistani käsitleva konverentsi Brüsselis. Sellest võttis osa 75 riiki ja 26 rahvusvahelist organisatsiooni, et arutada koostööd Afganistani iseseisva toimetuleku saavutamiseks ümberkujundamiskümnendil (2015–2024). Suuri julgeoleku- ja logistilisi ressursse ning olulisi diplomaatilisi jõupingutusi nõudnud üritus korraldati koos Euroopa välisteenistusega.

Lisaks leidis 30. juunil 2016 aset Europa hoone eelavamine. Esimesed koosolekud peeti uues hoones 2016. aasta novembris.

3.1.2. Seadusandlikud arutelud

Veel üks tegevuse kvantitatiivne näitaja on Euroopa Liidu Teatajas (ELT) avaldatud õigusaktide arv (tabel 4). 2016. aastal avaldati ELTs 1 259 õigusakti. Tuleb märkida, et õigusaktide avaldamine ELTs on seadusandliku protsessi viimane etapp.

Tabel 4

Õigusaktide arvuline areng aastatel 2007-2016

2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 ELTs avaldatud õigusaktid 1 000 1 274 829 825 986 958 1 132 1 437 1 412 1 259

Euroopa Komisjoni seadusandluse lihtsustamise programm ei ole õigusaktide arvu veel oluliselt vähendanud. Seadusandliku menetluse pikkuse tõttu on tagajärgi näha alles mõne aja pärast.

3.1.3. Haldusalane ajakohastamine

2016. aastal jätkas nõukogu peasekretariaat oma organisatsioonilise kvaliteedi ja tõhususe parandamist.

2016. aasta jaanuaris algatas peasekretär nõukogu peasekretariaadi töökorralduse analüüsimise protsessi. Protsess hõlmas viie töökonna moodustamist, peasekretäri ja peadirektorite arutelusid ning kohtumisi personali ja personalikomiteega. Selle tulemusel avaldati 2016. aasta septembris tegevuskava „Dünaamilisem, paindlikum ja koostöösõbralikum nõukogu peasekretariaat“, milles määrati peasekretariaadi jaoks kindlaks viis prioriteeti:

— tõhus haldustugi Euroopa Ülemkogu eesistujale ja Euroopa Ülemkogule;

— parem ja sidusam tugi nõukogule ja selle eesistujariikidele;

— tõhusam sise- ja välisteabekorraldus ja teavitamine;

— panustamine inimestesse ja juhtimisse ning

— nõukogu peasekretariaadi töö tõhustamiseks vajaliku tehnoloogia kasutusele võtmine.

2016. aasta oli ühtlasi uute saavutuste aeg nõukogu peasekretariaadi keskkonnapoliitika valdkonnas. Alates 25. jaanuarist 2016 on nõukogu peasekretariaadi kolm hoonet – Justus Lipsius, Lex ja lastesõime hoone – kantud Brüsseli piirkonna keskkonnaagentuuri (IBGE) registrisse EMAS (3).

3.1.4. 2016. aastal saavutatud eesmärgid

2016. eelarveaastaks püstitatud eesmärkide saavutamise võib võtta kokku järgmiselt.

— Ametikohtade loetelu 2016. aastal võttis nõukogu peasekretariaat tööle 193 ametnikku (169 alalist ametnikku ja 24 ajutist teenistujat). Samal aastal lahkus töölt 178 ametnikku (138 alalist ametnikku ja 40 ajutist teenistujat), mille tulemusel suurenes ülemkogu ja nõukogu ametikohtade loetelus olevate täidetud ametikohtade arv kokku 15 ametikoha võrra. Eesmärgi raames vähendada töötajate arvu viie aasta jooksul 5 % vähendati ametikohtade loetelus ametikohtade arvu 32 võrra.

— Finantsjuhtimine Nõukogu peasekretariaat jätkas 2016. aastal oma finantsjuhtimise ja finantstulemuste parandamist. Andmetöötluse lihtsustamiseks ning nõukogu peasekretariaadi finantsteenistuste vahelise nähtavuse ja suhtlemise suurendamiseks võeti käibele mitu uut vahendit ja aruandlusmehhanismi. 2016. aastal viidi üldfinantsjuhtimises ellu mitu eesmärki: — parandati mitmeaastase tegevuspõhise eelarve kavandamise süsteemi raames esitatava teabe kvaliteeti; — vaadati läbi projektihindamise komitee tegevus, mille tulemusel võeti vastu uus otsus lihtsustada nimetatud komitee tegevusraamistikku; — suurendati hankemenetluste õiguspärasust; — vaadati läbi ja võeti vastu hartad, milles kirjeldatakse üksikasjalikult finantsjuhtimises osalejate ülesandeid ning õigusi ja kohustusi. Euroopa ettevõtete rahakäibe parandamise kontekstis oli nõukogu peasekretariaadi arvete keskmine makseviivitus 2016. aastal 22 päeva, kusjuures maksimumtähtaeg on 30 kalendripäeva (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/7/EL (4)).

— Kinnisvarapoliitika 2016. aastal jätkus Residence Palace’i renoveerimise ning selle Euroopa Ülemkogu peakorteriks (Europa hoone) muutmise projekt. Hoone eelavamine toimus 30. juunil 2016, delegatsioonide ja nõukogu peasekretariaadi teatavate teenistuste kolimine on kavandatud 2017. aasta alguseks.

3.2. Tulu

Tabelis 5 on esitatud ülevaade 2016. aasta tulutoimingute üldistest tulemustest. Väljend „Kehtivad õigused 2015. aastal“ viitab sissenõudekorraldustele, mis tehti 2015. aastal, kuid mille puhul summad nõuti sisse 2016. aastal. Väljend „Kehtivad õigused 2016. aastal“ tähendab aga 2016. aastal esitatud sissenõudmisi.

Tabel 5

Ülevaade 2016. aasta eelarve tulutoimingutest

(Eurodes) Peatükk Kehtivad õigused 2015. aastal 2015. aastast sisse nõutud tulud Kehtivad õigused 2016. aastal 2016. aastast sisse nõutud tulud Kehtivad õigused kokku 2015+2016 Sissenõutud tulud kokku 2015+2016 2017. aastal sisse nõutavad summad 1 2 3 4 5=1+3 6=2+4 7=5-6 40 Mahaarvamised töötajate töötasudelt 0 0 28 357 553 28 357 553 28 357 553 28 357 553 0 41 Sissemaksed pensioniskeemi 390 995 64 771 24 705 607 24 703 660 25 096 602 24 768 430 328 171 50 Laekumised vallas- ja kinnisvara müügist 25 000 0 16 629 14 328 41 629 14 328 27 301 51 Üüritulu 32 493 29 706 1 240 387 1 193 937 1 272 880 1 223 642 49 238 5 2 Tulu investeeringutest või antud laenudest, panga- ja muud intressid 0 0 2 664 2 664 2 664 2 664 0 5 5 Tulu osutatud teenuste ja tehtud tööde eest 8 859 1 366 839 972 807 900 848 832 809 266 39 566 5 5 Tulu osutatud teenuste ja tehtud tööde eest (EEAS) 150 000 150 000 283 750 183 750 433 750 333 750 100 000 5 7 Muud institutsioonide haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed 2 151 608 1 807 645 19 126 775 18 330 803 21 278 383 20 138 448 1 139 935 5 8 Mitmesugused hüvitised 0 0 703 283 692 678 703 283 692 678 10 604 5 9 Haldusjuhtimisest tekkinud muu tulu 0 0 0 0 0 0 0 6 3 Erilepingutest tulenevad maksed 0 0 1 178 789 1 178 789 1 178 789 1 178 789 0 7 0 Viivisintressid 0 0 0 0 0 0 0 9 0 Mitmesugune tulu 0 0 904 904 904 904 0 Kokku 2 758 955 2 053 488 76 456 313 75 466 965 79 215 268 77 520 453 1 694 815

Kehtivate õiguste, st sissenõudekorralduste puhul oli tulutoimingute kogumaht 2016. aastal 79,2 miljonit eurot. Sellest summast 77,5 miljonit eurot nõuti sisse eelarveaasta jooksul ja 1,7 miljonit eurot nõutakse sisse 2017. aastal.

Suurem osa kogu 2016. aastal sisse nõutud tuludest (69 % ehk 53,1 miljonit eurot 77,5 miljonist eurost) on seotud nõukogu peasekretariaadi personalilt kogutud ühenduse maksude ja lõivudega. Sellest summast 28,3 miljonit eurot puudutab mahaarvamisi töötajate töötasudelt ning 24,8 miljonit eurot vastab pensioniskeemi sissemaksetele ja pensioniõiguste ülekandmisele.

Ülejäänud summa ehk 31 % (24,4 miljonit eurot) on saadud mitmesuguse haldustegevuse tulemusena. See summa pärineb peamiselt järgmistest allikatest:

— liikmesriikidele eelmistel aastatel delegaatide sõidukulude katmiseks makstud summade osaline sissenõudmine pärast 2014. ja 2015. aasta deklaratsioonide esitamist (vastavalt 0,1 ja 11,4 miljonit eurot) (peatükk 5 7);

— liikmesriikidelt tasu sissenõudmine nende taotletud täiendava suulise tõlke teenuse eest teatud keelte puhul (4,9 miljonit eurot, peatükk 5 7);

— halduskulude sissemaksed Schengeni acquis’ raames seoses Islandi ja Norraga (1,2 miljonit eurot, peatükk 6 3);

— teiste institutsioonide sissemaksed ja nõukogu ametnike maksed nõukogu lastesõimele (1 miljonit eurot) (peatükk 5 7);

— hoonetega seotud tagasimaksete tulud, sealhulgas alates 2004. aastast põhjendamatult kehtestatud piirkondlike maksude tagasimaksed Belgia riigi poolt (1 miljon eurot, peatükk 5 1);

— Euroopa Liidu Kohtu, kontrollikoja ja Firenze Euroopa Ülikool-Instituudi maksed panusena nõukoguga ühisesse finantssüsteemi (0,9 miljonit eurot, peatükk 5 7);

— nõukogu võidetud kohtuasjade puhul õigusabikulude hüvitamisest tekkinud tulu ning nõukogule makstud kahjuhüvitised (0,6 miljonit eurot, peatükk 5 7);

— Euroopa välisteenistuselt nõukogule tehtud ülekanded ettemaksena Afganistani-teemalise Brüsseli konverentsi kulude hüvitamiseks (0,6 miljonit eurot, peatükk 5 5);

— Euroopa välisteenistuselt nõukogule tehtud ülekanded ettemaksena nõukogu peasekretariaadi poolt Euroopa välisteenistusele osutatavate teenuste eest (0,3 miljonit eurot, peatükk 5 5);

— üüritulud ja nendega seotud hüvitised, sealhulgas komisjoni osa Brüsselis asuva Euroopa infopunkti renditasust (0,2 miljonit eurot, peatükk 5 1).

3.3. 2016. aasta kulud

3.3.1. Eelarvemuudatused 2016. aastal

Eelarveaasta 2016 jooksul jaotati assigneeringud ümber eri ümberpaigutuste teel. Tabelis 6 on esitatud otsused, millega muudeti aastate 2009–2016 eelarveassigneeringuid.

Tabel 6

Eelarvemuudatused aastatel 2009–2016 vastavalt muudatuse laadile

Muudatus Laad Õiguslik alus 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Paranduseelarved Finantsmääruse artikkel 41 1 0 0 0 0 0 0 0 Ümberpaigutus B Finantsmääruse artikkel 25 46 47 23 23 22 32 27 31 Ümberpaigutus C Finantsmääruse artikkel 25 2 2 2 2 2 2 2 2 Ümberpaigutus D Finantsmääruse artikkel 27 0 0 0 0 0 0 0 0 Kokku 49 49 25 25 24 34 29 33

Ümberpaigutused C, millega kaasneb eelarvepädevate institutsioonide teavitamine (kooskõlas finantsmääruse artikliga 25), tehti 2016. aastal järgmistel eesmärkidel:

— ümberpaigutus C1 summas 340 000 eurot 1. augustil 2016, et: — rahastada Europa hoone turvakeskuse ööpäevaringse töö tagava üheksa täiendava lepingulise turvatöötajaga (FGII) seotud kulusid (150 000 eurot); — suurendada Euroopa Ülemkoguga seotud personali sõidukulude eelarvet (190 000 eurot).

— ümberpaigutus C2 summas 20 000 000 eurot 14. detsembril 2016, et: — teha ettemakse Luxembourgis asuva Kirchbergi konverentsikeskuse kasutuselevõtuks (10 000 000 eurot); — teha ettemakse Europa hoone soetamiseks (10 000 000 eurot).

2016. aastal muudeti ülemkogu ja nõukogu eelarvet oma eelarvejao piires 31 ümberpaigutusega B vastavalt finantsmääruse artikli 25 lõikele 4.

Tabelis 7 antakse ülevaade eelarveridadest, mida 2016. aastal eri ümberpaigutuste abil oluliselt (5) muudeti.

Tabel 7

Eelarveread, millel tehti 2016. aastal olulisi ümberpaigutusi

(Eurodes) Punkt Rubriik 2016. aasta esialgne eelarve Ülekandmised Lõplikud assigneeringud Erinevus 1 1 0 1 Personalieeskirjades sätestatud õigused 1 950 000 - 375 000 1 575 000 - 19 % 1 1 0 2 Personalieeskirjades sätestatud õigused 57 214 000 300 000 57 514 000 1 % 1 1 0 3 Sotsiaalkindlustus 9 032 000 375 000 9 407 000 4 % 1 1 0 6 Personalieeskirjades sätestatud õigused 2 700 000 - 300 000 2 400 000 - 11 % 1 2 0 0 Muud teenistujad 9 189 000 350 000 9 539 000 4 % 1 2 0 3 Sisseostetavad teenused 2 215 000 - 338 198 1 876 803 - 15 % 2 0 0 0 Üür 2 829 000 14 931 000 17 760 000 528 % 2 0 0 2 Kinnisvara soetamine 1 000 000 10 005 000 11 005 000 1 001 % 2 0 0 3 Ruumide sisustus- ja paigaldustööd 11 530 000 -4 092 000 7 438 000 - 35 % 2 0 0 4 Turvalisusega seotud tööd 1 635 000 - 720 000 915 000 - 44 % 2 0 1 0 Puhastus- ja hooldustööd 19 100 000 -2 710 000 16 390 000 - 14 % 2 0 1 1 Vesi, gaas, elektrienergia ja küte 4 990 000 - 700 000 4 290 000 - 14 % 2 0 1 2 Hoonete turvalisus ja valve 13 217 000 3 150 000 16 367 000 24 % 2 1 0 0 Seadmete ja tarkvara ostmine 9 883 000 3 656 745 13 539 745 37 % 2 1 0 1 Arvutisüsteemidega seotud sisseostetavad teenused 21 053 000 -2 656 087 18 396 913 - 13 % 2 1 0 2 Seadmete ja tarkvara hooldus ja korrashoid 7 384 000 -2 170 349 5 213 652 - 29 % 2 1 0 3 Telekommunikatsioon 1 980 000 - 330 309 1 649 691 - 17 % 2 2 0 0 Delegatsioonide sõidukulud 17 802 000 919 875 18 721 875 5 % 2 2 0 2 Suulise tõlke kulud 82 739 000 -17 014 875 65 724 125 - 21 % 2 2 0 4 Mitmesugused sisenõupidamiste kulud 5 462 000 -2 190 000 3 272 000 - 40 % 2 2 1 0 Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud 1 361 000 300 000 1 661 000 22 % 2 2 1 1 Euroopa Liidu Teataja 4 000 000 -1 250 000 2 750 000 - 31 % 2 2 1 3 Teavitamine ja avalikud üritused 2 560 000 450 000 3 010 000 18 %

3.3.2. Ülevaade eelarve täitmise kohta aastatel 2007–2016

Viimase kümne aasta jooksul on ülemkogu ja nõukogu eelarve üldine täitmise määr olnud keskmiselt 93,5 % (joonis 1). Täitmismäär viitab eelarveaasta jooksul võetud kulukohustustele vastuvõetud eelarves.

Tegelikud iga-aastased maksed perioodil 2007–2016 on moodustanud keskmiselt 81,7 % eelarvest. Konkreetse aasta kogu täitmismäära ja maksete erinevus (st maksmata kohustused) on kooskõlas finantsmääruse artikli 13 lõikega 4 kantud makseteks üle järgmisesse eelarveaastasse.

Ülekantud assigneeringud jaotuvad kahte suuremasse kategooriasse: nõukogu peasekretariaadi tegevus ja hooned. Esimene on seotud enne eelarveaasta lõppu nõuetekohaselt võetud lepinguliste kohustustega, mille puhul kaupu ei ole siiski veel tarnitud ja/või mille puhul ei saadud arveid kätte enne aasta lõppu.

Joonis 1

Eelarve üldine täitmine aastatel 2007–2016

(1) 2009. aastal vähendati ELi eelarve paranduseelarvega nr 10/2009 nõukogu eelarvet 40 miljoni euro võrra. See summa paigutati nõukogu osamaksena ümber Euroopa majanduse elavdamise kava rahastamisse.

Teine kategooria puudutab hoonete (Lex, lastesõim ja Europa hoone) soetamist nõukogu peasekretariaadi poolt. Viimastel aastatel on nõukogu peasekretariaat saanud nimetatud ostude rahastamiseks kasutada eelarve täitmisel tekkinud sääste.

2016. aastal eraldati 11 miljonit eurot Europa hoone soetamiseks. See summa on kantud üle 2017. aastasse, mil makse tegelikult tehakse.

3.3.3. Assigneeringute kasutamine 2016. aastal kategooriate kaupa

2016. aasta kulude analüüs esitatakse 14 kulukategooria arvestuses.

Tabelis 8 võrreldakse lõplikku eelarvet pärast ümberpaigutamisi (veerg 2) eelarve täitmise tulemusega kulukohustuste osas (veerg 3). Erinevus lõpliku eelarve ja kulukohustustega seotud assigneeringute vahel vastab 2016. aastal kasutamata jäänud ja seejärel tühistatud summadele.

Tabel 8

Ülevaade 2016. aasta eelarve täitmisest (kategooriate kaupa)

(Eurodes) Kategooria 2016. aasta eelarve (esialgne) 2016. aasta eelarve (lõplik) (6) Kulukohustused Täitmise määr Tühistatud assigneeringud 1 2 3 4=3/2 5=2-3 Ametikohtade loetelu 299 452 000 299 452 000 294 763 749 98,4 % 4 688 251 Muud personalikulud 23 850 000 24 190 000 21 892 936 90,5 % 2 297 064 Hooned (välja arvatud hoonete soetamine) 54 768 000 64 613 000 62 236 358 96,3 % 2 376 642 Arvutisüsteemid 40 300 000 38 800 000 38 718 637 99,8 % 81 363 Mööbel 1 016 000 1 016 000 666 719 65,6 % 349 281 Tehniline varustus (7) 4 034 000 4 034 000 3 836 894 95,1 % 197 106 Transport 854 000 854 000 840 810 98,5 % 13 190 Delegatsioonide sõidukulud 17 802 000 18 721 875 16 609 174 88,7 % 2 112 701 Suulise tõlke kulud 82 739 000 65 724 125 57 587 693 87,6 % 8 136 432 Koosolekud ja konverentsid 6 483 000 4 388 000 3 567 894 81,3 % 820 106 Teavitamine 8 251 000 7 751 000 6 480 322 83,6 % 1 270 678 Mitmesugused kulud 2 505 000 2 505 000 1 077 940 43,0 % 1 427 060 Reserv 2 000 000 2 000 000 0 0,0 % 2 000 000 Kokku (v.a soetamine) 544 054 000 534 049 000 508 279 126 95,2 % 25 769 874 Kinnisvara soetamine 1 000 000 11 005 000 11 005 000 100,0 % 0 Kõik kokku 545 054 000 545 054 000 519 284 126 95,3 % 25 769 874

2016. aasta eelarve üldise täitmise määr on 95,3 %. Lõpliku eelarve ja eelarve täitmise vahelist erinevust saab selgitada järgmiselt.

— Ametikohtade loetelu kategoorias moodustas alakasutus kokku 4,7 miljonit eurot. Alakasutus on seotud peamiselt asjaoluga, et määratlemata otstarbega assigneeringuid ei olnud vaja kasutusele võtta (2,7 miljonit eurot). Muud alakasutust selgitavad tegurid on väiksem vajadus teha personalieeskirjades sätestatud õiguste kohaseid ja baaspalga väljamakseid (vastavalt 1 miljon eurot ja 0,7 miljonit eurot) ning väiksemad ületunnitöö kulud (0,3 miljonit eurot).

— Muude personalikulude kategoorias on 50 % alakasutusest (1,1 miljonit eurot 2,2 miljonist eurost) seotud väiksemate maksetega lepingulistele töötajatele, lähetatud liikmesriikide ekspertidele ja muude sisseostetavate teenuste eest. Väiksemad kulud seoses missioonidega on aidanud kokku hoida 0,5 miljonit eurot. Euroopa Ülemkogu eesistuja sääst 0,3 miljonit eurot tuleb reisieelarve ja toetuste alakasutamisest. Ülejäänud 0,3 miljonit eurot on enamjaolt seotud väiksemate säästudega lastehoiuasutuste, kuid ka ravi- ja sotsiaalteenuste pealt.

— Hoonetega seotud kulude kategoorias saavutati eelarve üldisel täitmisel sääst kokku 2,4 miljonit eurot. Sellest 2,1 miljonit eurot saadi tänu hoonete väiksematele hooldamise ja koristamise, veetarbimise ning gaasi- ja elektrienergia kuludele, kuna Europa hoone üleandmine hilines. Ülejäänud 0,3 miljonit eurot on seotud kokkuhoiuga teatavate sisustus- ja paigaldustööde ning turvateenuste puhul.

— IT-valdkonnas oli eelarve täitmine peaaegu 100 %. Alakasutamine summas 0,1 miljonit eurot tuleneb põhiliselt väiksemast vajadusest sisseostetavate teenuste järele.

— 0,3 miljoni euro suurune alakasutus mööbli kategoorias on peamiselt seotud uue lao mööblikulude ümberhindamisega ning külastuskeskusse mööbli ostu edasilükkamisega 2017. aastasse, kuna Europa hoone üleandmine hilines.

— 0,2 miljoni euro suurune sääst tehnilise varustuse kategoorias on seotud peamiselt väiksema vajadusega turvarajatiste järele.

— Transpordi kategoorias oli eelarve täitmine peaaegu 100 %.

— Delegatsioonide sõidukulude puhul säästeti kokku 2,1 miljonit eurot. Ümberpaigutamise järel oli delegatsioonide sõidukulude katmiseks kättesaadav summa 27,3 miljonit eurot. Esialgne eelarve oli 17,8 miljonit eurot, millele lisandus 11,3 miljoni euro suurune ümberpaigutus suulise tõlke jaoks ette nähtud osa eelarvevahendite säästudest. Samas paigutati aasta jooksul teatavates keeltes täiendava suulise tõlke tagamiseks ümber 1,8 miljonit eurot. Lisaks paigutati ümber 7,5 miljonit eurot, et rahastada ettemakset Luxembourgis asuva Kirchbergi konverentsikeskuse kasutuselevõtuks. Kuna liikmesriigid pidid eelmistel aastatel kasutamata summad tagasi kandma, eraldati 2016. aasta eelarves hilisemateks makseteks kõigest 16,6 miljonit eurot.

— Suulise tõlke eelarveassigneeringute alakasutus oli 8 miljonit eurot. Tuleb märkida, et alakasutatud summa näitab lõplikku tulemust, mis on saadud pärast seda, kui suulise tõlke eelarvevahenditest paigutati 11,3 miljonit eurot ümber delegatsioonide sõidukulude eelarvereale (8) ning 10 miljonit eurot Europa hoonega seotud ettemakseks. Lõpptulemusena tehti sõidukulude vahenditest tagasimakse summas 1,8 miljonit eurot, et katta teatavate keelte puhul täiendava suulise tõlkega seonduvad kulud.

— Konverentside ja koosolekute korraldamise kategoorias moodustasid kokku alakasutatud assigneeringutest (0,8 miljonit eurot) 0,4 miljonit eurot odavama hinnaga toitlustuslepingud ja vähem koosolekuid 2016. aastal võrreldes eelarves ette nähtuga. Täiendavat kokkuhoidu summas 0,2 miljonit eurot võimaldasid väiksemad vajadused seoses teatavate sõidukuludega. Lõpuks võimaldasid 0,2 miljoni euro suurust säästu väiksemad vajadused seoses väliste konverentsi- ja koosolekuruumide rentimisega ja väiksemad akrediteerimiskulud.

— Assigneeringute kasutamise määr kategoorias „Teavitamine“ oli 83,6 %, mis tähendab seega 1,3 miljoni euro suurust kokkuhoidu. Sellest 0,5 miljonit eurot tuleb väiksema arvu kaasotsustamismenetlusega seotud ja muude seadusandlike aktide avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas 2016. aastal ning 0,3 miljoni euro suurune sääst külastuskeskuse avamise hilinemisest. Esialgu eelarvesse kavandatud kõrgetasemeliste ürituste väiksem arv võimaldas 0,3 miljoni euro suurust säästu korraldajapoolsete ülekannete valdkonnas. Ülejäänud 0,2 miljonit eurot tulenes peamiselt väiksematest vajadustest seoses väljaannete, meediamonitooringu ja veebitegevusega.

— Mitmesuguste kulude kategoorias on 1,4 miljoni euro suurune alakasutus selgitatav peamiselt nõukogule prognoositust harvemini teatatud dumpinguvastastest juhtumitest tulenevate väiksemate õiguskuludega (0,7 miljonit eurot), hilinenud kolimisega Europa hoonesse (0,3 miljonit eurot), väiksemate vajadustega seoses vormirõivastuse (0,2 miljonit eurot) ning kontoritarvete, paberi, uuringute ja postikuludega (0,2 miljonit eurot).

3.4. Ülekantud assigneeringud

3.4.1. 2015. aastast 2016. aastasse automaatselt üle kantud assigneeringud

Nagu nähtub tabelist 9, kanti 2015. aastast 2016. aastasse üle 45,5 miljonit eurot.

Tabel 9

2015. aastast 2016. aastasse üle kantud assigneeringute kasutamine (kategooriate kaupa)

(Eurodes) Kategooria 2015. aastast üle kantud assigneeringud 2016. aasta maksed Täitmise määr Tühistatud assigneeringud 1 2 3=2/1 4=1-2 Ametikohtade loetelu 400 792 322 693 80,5 % 78 099 Muud personalikulud 2 419 483 1 894 752 78,3 % 524 731 Hooned 10 156 193 8 027 494 79,0 % 2 128 699 Arvutisüsteemid 16 755 734 16 046 099 95,8 % 709 635 Mööbel 411 957 400 857 97,3 % 11 100 Tehniline varustus 893 975 816 452 91,3 % 77 523 Transport 377 616 255 158 67,6 % 122 458 Delegatsioonide sõidukulud 359 415 0 0,0 % 359 415 Suulise tõlke kulud 6 567 275 2 331 420 35,5 % 4 235 854 Koosolekud ja konverentsid 818 658 614 360 75,0 % 204 298 Teavitamine 1 696 343 1 491 684 87,9 % 204 659 Mitmesugused kulud 4 676 774 4 571 426 97,7 % 105 348 Reserv 0 0 Kokku 45 534 215 36 772 396 80,8 % 8 761 819

2015. aastast üle kantud assigneeringute täitmise määr oli 80,8 %. Selline täitmismäär tuleneb järgmisest:

— nõukogu peasekretariaadi poolt eelmise aasta jooksul tellitud tööde/kaupade/teenuste osaline või täielik tegemata/tarnimata/osutamata jätmine;

— saamata arved tehtud tööde, tarnitud kaupade või osutatud teenuste eest. Tuleb märkida, et see tähendab järgmise eelarveaasta jaoks paratamatult eelarvekoormust, kuna tehingute jaoks tuleb näha ette uued kohustused 2017. aastal.

3.4.2. 2016. aastast 2017. aastasse üle kantud assigneeringud

2016. aastast 2017. aastasse üle kantud assigneeringute kogusumma oli 62,7 miljonit eurot.

Tabel 10

2016. aastast 2017. aastasse üle kantud assigneeringud (kategooriate kaupa)

(Eurodes) Kategooria 2016. aasta eelarve (esialgne) 2016. aasta eelarve (lõplik) (9) Kulukohustused 2017. aastasse üle kantud assigneeringud Ülekandmise määr 1 2 3 4 5=4/3 Ametikohtade loetelu 299 452 000 299 452 000 294 763 749 425 000 0,1 % Muud personalikulud 23 850 000 24 190 000 21 892 936 1 769 152 8,1 % Hooned 54 768 000 64 613 000 62 236 358 12 907 800 20,7 % Arvutisüsteemid 40 300 000 38 800 000 38 718 637 20 127 797 52,0 % Mööbel 1 016 000 1 016 000 666 719 577 836 86,7 % Tehniline varustus (10) 4 034 000 4 034 000 3 836 894 2 652 474 69,1 % Transport 854 000 854 000 840 810 295 754 35,2 % Delegatsioonide sõidukulud 17 802 000 18 721 875 16 609 174 0 0,0 % Suulise tõlke kulud 82 739 000 65 724 125 57 587 693 10 024 525 17,4 % Koosolekud ja konverentsid 6 483 000 4 388 000 3 567 894 536 958 15,0 % Teavitamine 8 251 000 7 751 000 6 480 322 1 995 546 30,8 % Mitmesugused kulud 2 505 000 2 505 000 1 077 940 360 915 33,5 % Reserv 2 000 000 2 000 000 0 0 — Kokku (v.a soetamine) 544 054 000 534 049 000 508 279 126 51 673 757 10,2 % Kinnisvara soetamine 1 000 000 11 005 000 11 005 000 11 001 199 100,0 % Kõik kokku 545 054 000 545 054 000 519 284 126 62 674 956 12,1 %

2016. aastast 2017. aastasse üle kantud summad on seotud peamiselt järgmiste kategooriatega:

— 20,1 miljonit eurot arvutisüsteemide kategoorias, millest 9,9 miljonit eurot on seotud sisseostetavate teenustega, 8,5 miljonit eurot seadmete ja tarkvaraga, 1,1 miljonit eurot telekommunikatsiooni ning 0,5 miljonit eurot IT-teenuse ja -hooldusega;

— 12,9 miljonit eurot hoonete kategoorias, millest eri sisustustöödele 6 miljonit eurot, puhastus- ja hooldusteenustele 3,3 miljonit eurot, julgeolekule ja ennetusmeetmetele 1,8 miljonit eurot, elektrienergiale, veele, gaasile ja küttele kokku veel 1,3 miljon eurot ja 0,5 miljonit eurot muudele hoonetega seotud kuludele, näiteks ehitusuuringutele ja -audititele;

— 11 miljonit eurot kinnisvara ostu kategoorias, et katta Europa hoone eest tehtud ettemakse;

— 10,2 miljonit eurot, et katta 2016. aasta novembris ja detsembris osutatud suulise tõlke kulud, mille kohta lõpparve esitatakse 2017. aastal;

— 2,7 miljonit eurot tehnilise varustuse kategoorias, millest 1,3 miljonit eurot konverentsiseadmete ostuks ja hoolduseks, 0,9 miljonit eurot pressiteenistusele audiovisuaalseadmete ostuks, 0,2 miljonit eurot restoranide ja sööklate tehnika ostuks ja hooldamiseks, 0,2 miljonit eurot turvavarustusele ja 0,2 miljonit eurot muudele seadmetele.

— 2 miljonit eurot teavitamiskulude kategoorias, millest 1,4 miljonit eurot on seotud teavitamise ja avalike üritustega ning nõukogu väljaannetega ning 0,6 miljonit eurot dokumendi- ja raamatukogukuludega;

— 2 miljonit eurot muude personalikulude kategoorias, eriti seoses koolituse (0,7 miljonit eurot), meditsiiniteenistuse ja lastesõimede (0,4 miljonit eurot), sisseostetavate teenuste (0,3 miljonit eurot) ja lähetustega (0,2 miljonit eurot);

— 0,6 miljonit eurot Europa hoone sisustuskuluna (mööbel);

— 0,5 miljonit eurot koosolekute ja konverentside kategoorias, peamiselt seoses arvetega, mida ei ole 2016. aasta Euroopa Ülemkogu ja nõukogu kohtumiste korraldamise eest veel esitatud.

3.4.3. 2015. aastast 2016. aastasse otsuse alusel üle kantud assigneeringud

Nagu on osutatud tabelis 11, kanti kooskõlas finantsmääruse artikli 13 lõikega 2 ning kohaldamise eeskirjade artikliga 4 otsuse alusel 2015. aastast 2016. aastasse üle assigneering summas 1,8 miljonit eurot.

Tabel 11

2015. aastast 2016. aastasse otsuse alusel üle kantud assigneeringud (kategooriate kaupa)

(Eurodes) Kategooria 2015. aastast otsuse alusel üle kantud assigneeringud Kulukohustused 2016 Täitmise määr Tühistatud assigneeringud 2016. aasta maksed 2017. aastasse assigneeringuna üle kantud 1 2 3=2/1 4=1-2 2 2 Mööbel 1 431 000 1 427 979 99,8 % 3 021 1 272 489 155 490 Tehniline varustus 390 000 388 998 99,7 % 1 002 331 953 57 045 Kokku 1 821 000 1 816 977 99,8 % 4 023 1 604 442 212 535

Summa puudutab Europa hoonega seotud investeerimiskulusid (mööbel ja tehniline varustus), mis olid esialgu kirjendatud 2015. aasta eelarvesse. Europa hoone hilinenud üleandmise tõttu ei olnud võimalik ostutellimusi 2015. aastal allkirjastada.

Otsuse alusel üle kantud assigneeringute täitmise määr oli 99,8 %. Eelarvesse kirjendatud summast 1,6 miljonit eurot maksti 2016. aastal, ülejäänu kanti maksete assigneeringuna üle 2017. aastasse.

3.5. Sihtotstarbeline tulu

3.5.1. Enne 2016. aastat saadud sihtotstarbeline tulu

Enne 2016. aastat laekunud sihtotstarbelise tulu kogusumma oli 19,5 miljonit eurot.

Tabel 12

Enne 2016. aastat saadud sihtotstarbelise tulu kasutamine (kategooriate kaupa)

(Eurodes) Kategooria Sihtotstarbelised tulud enne 2016. aastat 2016. aasta maksed Täitmise määr Tühistatud sihtotstarbelised tulud 1 2 3=2/1 4=1-2 Ametikohtade loetelu 1 196 688 1 195 452 99,9 % 1 236 Muud personalikulud 1 435 464 1 410 321 98,2 % 25 143 Hooned 626 739 605 163 96,6 % 21 576 Arvutisüsteemid 470 891 460 380 97,8 % 10 511 Mööbel 1 488 1 475 0,0 % 14 Tehniline varustus 45 000 44 996 100,0 % 4 Transport 38 319 33 183 86,6 % 5 136 Delegatsioonide sõidukulud 9 707 699 9 707 698 100,0 % 1 Suulise tõlke kulud 5 565 872 5 565 872 100,0 % 0 Koosolekud ja konverentsid 147 877 147 057 99,4 % 820 Teavitamine 150 002 150 002 100,0 % 0 Mitmesugused kulud 180 265 153 527 85,2 % 26 739 Ülemkogu/nõukogu kokku 19 566 304 19 475 126 99,5 % 91 179 Teenustaseme lepingud EEASiga 41 083 41 083 100,0 % 0 Kõik kokku 19 607 387 19 516 209 99,5 % 91 179

Nõukogu peasekretariaadi tegevusega seotud sihtotstarbeline tulu kokku oli 19,6 miljonit eurot, millest 19,5 miljonit eurot on tasutud. Ülejäänud 0,1 miljonit eurot on kooskõlas finantsmääruse artikliga 14 tühistatud.

Teine osa enne 2016. aastat saadud sihtotstarbelisest tulust ehk 0,05 miljonit eurot on seotud summadega, mille Euroopa välisteenistus kandis 2015. aastal üle nõukogule, et katta kulud kahe institutsiooni vahel eri teenustaseme kokkulepetega kindlaks määratud ja nõukogu peasekretariaadi osutatud teenuste eest. Kogu see 0,05 miljoni euro suurune summa maksti ära 2015. aastal.

3.5.2. 2016. aastal saadud sihtotstarbeline tulu

2016. aastal laekus sihtotstarbelist tulu kokku 24,3 miljonit eurot. Sellest 229 000 eurot moodustavad Euroopa välisteenistuselt nõukogule üle kantud summad.

Tabel 13

2016. aastal laekunud sihtotstarbelise tulu kasutamine (kategooriate kaupa)

(Eurodes) Kategooria Sihtotstarbelised tulud 2016 Kulukohustused 2016 2016. aastamaksed Kasutatavad sihtotstarbelised tulud 1 2 3 4=1-3 Ametikohtade loetelu 1 623 169 401 218 310 221 1 312 947 Muud personalikulud 1 398 119 203 334 122 711 1 275 407 Hooned 1 626 348 174 240 107 167 1 519 181 Arvutisüsteemid 1 683 750 45 000 45 000 1 638 750 Mööbel 4 635 0 0 4 635 Tehniline varustus 238 527 97 820 79 170 159 357 Transport 17 754 3 425 0 17 754 Delegatsioonide sõidukulud 11 544 777 0 0 11 544 777 Suulise tõlke kulud 4 938 885 0 0 4 938 885 Koosolekud ja konverentsid 179 166 90 646 71 282 107 883 Teavitamine 200 648 72 451 53 268 147 379 Mitmesugused kulud 630 895 0 0 630 895 Ülemkogu/nõukogu kokku 24 086 671 1 088 133 788 821 23 297 851 Teenustaseme lepingud EEASiga 304 230 219 036 154 046 150 184 Kõik kokku 24 390 901 1 307 169 942 867 23 448 035

Nõukogu peasekretariaadi tegevusega seotud sihtotstarbeline tulu 2016. aastal oli 24,3 miljonit eurot. Eelarveaasta jooksul kasutati ära 0,9 miljonit eurot ning 23,4 miljonit eurot kanti kooskõlas finantsmääruse artikliga 14 üle 2017. aastasse.

Ligikaudu 48 % sihtotstarbelisest tulust on seotud delegatsioonide sõidukuludega (11,5 miljonit eurot). Suulise tõlkega seonduv summa 4,9 miljonit eurot tuleneb teatavate keelte puhul tehtud lisamaksetest, et katta lisavajadus suulise tõlke järele nendes keeltes. Ülejäänud summa kajastab valdavalt nõukogu mitmesuguste haldustegevustega seotud summade hüvitamist.

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

(2) Pärast 40 miljoni euro mahaarvamist Euroopa majanduse elavdamise kava jaoks 2009. aasta detsembris oli lõpliku eelarve suurus 563 miljonit eurot.

(3) EMAS (eco-management and audit scheme) – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1221/2009 (ELT L 342, 22.12.2009, lk 1) määratletud keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem. Tegemist on vabatahtliku süsteemiga sellistele organisatsioonidele, mis soovivad oma keskkonnasõbralikkust hinnata, hallata ja parandada.

(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/7/EL hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul (ELT L 48, 23.2.2011, lk 1).

(5) Netosumma > 300 000 eurot.

(6) Hõlmab institutsioonisisest assigneeringute ümberjaotamist.

(7) Hõlmab otsusest tulenevat ülekandmist summas 350 000 eurot (kulukohustused).

(8) Kooskõlas otsusega 111/07/EÜ paigutab nõukogu peasekretariaat 66 % suulise tõlke jaoks ette nähtud kasutamata vahenditest ümber delegaatide sõidukulude vahenditesse samal eelarveaastal kasutamiseks. 2016. aastal oli vastav summa 11,3 miljonit eurot.

(9) Hõlmab institutsioonisisest assigneeringute ümberjaotamist.

(10) Hõlmab otsusest tulenevat ülekandmist summas 350 000 eurot (2017. aastasse üle kantud kulukohustused ja assigneeringud).