[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 9.4.2008

SEK(2008) 443

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT

Lisatud dokumendile: Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU SOOVITUS Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteemi loomise kohta MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE [SEK (2008) 442 KOM (2008) 180 (lõplik)]

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT

MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE, MIS KÄSITLEB EUROOPA KUTSEHARIDUSE JA -KOOLITUSE AINEPUNKTIDE SÜSTEEMI (ECVET) LOOMIST

Üks peamisi asjaolusid, mis vähendab huvi esmase ja täiendkoolitusega seotud riikidevahelise liikuvuse vastu, on muus riigis saadud õpitulemuste määratlemise, valideerimise ja tunnustamise keerukus Lisaks sellele võib õppija liikuvust ja elukestva õppe kättesaadavust takistada asjaolu, et puudub süsteem, kuidas kodanike õpitulemusi ühest õpikeskkonnast teise üle kanda ja tunnustada.

Käesolevas mõju hinnangus kirjeldatakse erinevaid võimalusi, mida komisjon on kaalunud, et nimetatud probleemidele lahendust leida ja tagada Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteemi ( European Credit system for Vocational Education and Trainin g – ECVET)[1] kasutuselevõtt. Rõhutatakse seda, millist lisaväärtust annaks Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem, hõlbustades elukestvat õpet ja vähendades liikuvust takistavaid asjaolusid Euroopas.

Haridusel ja koolitusel on oluline osa Lissaboni strateegias, mis on ELi reformikava teadmistepõhise ühiskonna ja majanduse loomisega seotud ülesannete täitmiseks. Eelkõige on konkurentsivõimet, majanduskasvu, tööhõivet ja sotsiaalset ühtekuuluvust taotlevate Lissaboni eesmärkide saavutamise seisukohast oluline roll kodanike teadmiste, oskuste ja pädevuste arendamisel hariduse ja koolituse kaudu.

Lissaboni strateegia vahearuandes (2005) tõdeti, et need ülesanded on täitmata. Selle dokumendi kohaselt on säilinud olulised taksitused elukestva õppe kättesaadavuse ja töötajate liikuvuse osas. Seepärast on vaja välja töötada vahendid ja koostöömehhanismid, mille abil suurendada osalust elukestvas õppes ja hõlbustada kvalifikatsioonide ülekandmist nii asutuste ja süsteemide kui ka riikide vahel. Kvalifikatsioonide suurem läbipaistvus on sellise strateegia eelduseks ja Euroopa kodanikele vajalike teadmiste, oskuste ja pädevuste arendamise seisukohast vältimatu.

Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem on suunatud kodanikele ja mõeldud selleks, et hõlbustada nende õpitulemuste tunnustamist piirideta elukestva õppe protsessis. ECVETi tehnilised tingimused põhinevad teatavates liikmesriikides juba kasutuselolevatel tavadel. Need sisaldavad järgmist:

- Kvalifikatsiooni kirjeldus õpitulemuste ühikute (teadmised, oskused ja pädevused) kaudu, mida on võimalik üle kanda ja koguda.

- Õpitulemuste ülekande- ja kogumistoimingute läbipaistvuse loomine ja tagamine, et võimaldada ühes õpikeskkonnas omandatud ja hinnatud õpitulemuste ühikuid üle kanda teise õpikeskkonda ning neid koguda;

- Pädevate asutuste vaheliste partnerlussuhete loomine, et tekitada vastastikuse usalduse õhkkond, ning ECVETi ainepunktide ülekandmise raamistiku loomine tulevase piirideta õppe ja koolituse valdkonna osana.

- ECVETi ainepunktide määramine kvalifikatsioonile ja ühikutele kui vajalik ja täiendav teabeallikas. Määramine toimub ühtsete Euroopa tavade alusel.

ECVETi kasutamine eeldab ühes õpikeskkonnas omandatud õpitulemuse ühikute või ühikute osade ülekandmist teise õpikeskkonda. Teises keskkonnas valideerib ja tunnustab neid pädev asutus osana neist nõuetest, mida on vaja isiku soovitud kvalifikatsiooni omandamiseks. Õpitulemuste ühikud võib asjaomase kvalifikatsiooni saamiseks koguda vastavalt riigi, sektori või piirkonna eeskirjadele.

Nagu sätestatud mõju hinnangus ja soovituse eelnõus, on ECVET vahend, mille abil hõlbustada õpitulemuste läbipaistvust, võrreldavust, ülekantavust ja kogumist erinevate õpikeskkondade vahel. See ei sea eesmärgiks ega nõua kvalifikatsioonisüsteemide lõhkumist ega kvalifikatsioonisüsteemide ja kutsehariduse ja -koolituse süsteemide ühtlustamist. Seega on ECVET ette nähtud täiendama ja toetama selliseid olemasolevaid liikuvuse tagamise vahendeid nagu Euroopa kõrghariduse ainepunktide ülekande süsteem ( European Credit Transfer and Accumulation System – ECTS), Europass ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistik ( European Qualifications Framework – EQF). Lisaks loodetakse, et ECVET aitab reformida riiklikke kutsehariduse ja -koolituse süsteeme ning toetab elukestva õppe eesmärki.

Seega on ECVETi eesmärk luua lisaväärtust liikuvuse ja elukestva õppe valdkonnas.

Kavandatav ECVET on oluline osa tööprogrammist „Haridus ja koolitus 2010”, mis on ette nähtud Lissaboni eesmärkide haridust ja koolitust hõlmavate aspektide saavutamiseks. Komisjon koostas ECVETi käsitleva eelnõu pärast seda, kui liikmesriigid, sotsiaalpartnerid ja muud sidusrühmad olid korduvalt väljendanud oma sellekohast huvi.

Esimene vaadeldud võimalus on olukord, kus õigusakti ei ole, s.t Euroopa Liit meetmeid ei võta. See tähendaks, et jäävad kestma Euroopas valitsevad erisused, mille puhul teatavates riikides on riiklikud ainepunktide ja nende ülekande süsteemid olemas, teistes aga mitte. Sel juhul ei oleks võrdlusalust, mille kaudu saada teavet liikuvate õppijate õpitulemuste ülekandmises ja tunnustamises toimunud arengute kohta. See valik takistaks tõhustatud koostöö järelmeetmete võtmist vastavalt nõukogu 2002. aasta otsusele ja deklaratsioonile, millega nähti ette üleeuroopalise ainepunktide süsteemi väljatöötamine. See tähendaks, et komisjon ei ole reageerinud liikmesriikide palvele töötada välja ainepunktide süsteem, mida oleks võimalik kasutada kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas. See valik oleks paljudele sidusrühmadele vastuvõetamatu ning komisjonile liikmesriikide poolt antud ülesanne jääks täitmata.

Teine võimalus on avaldada komisjoni teatis. Komisjoni teatis ei ole aga vahend, mille vastuvõtmisse oleksid kaasatud liikmesriigid või Euroopa Parlament. Seetõttu ei tekita see poliitilist kohustust, mida on vaja, et luua toimiv ECVET ning seda rakendada.

Kolmas võimalus on vastu võtta komisjoni soovitus asutamislepingu artikli 150 alusel, mis käsitleb kutseõpet. Kuigi tegemist on õigusaktiga, ei oleks komisjoni soovitusel suuremat mõju kui eelmise valiku puhul, kuna ka selle ametlikku vastuvõtmisse ei ole kaasatud liikmesriike ega Euroopa Parlamenti ja seega ei tekiks niisugust poliitilise kohustuse taset, mis võimaldaks ECVETi tõhusalt rakendada.

Neljas kaalutud võimalus on luua ECVET asutamislepingu artiklite 149 ja 150 alusel vastuvõetud õigusakti, Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovituse kaudu. Selle kaudu soovitatakse liikmesriikidel kasutada ECVETi vabatahtlikkuse alusel abivahendina, mis aitab parandada üle kogu Euroopa erinevates õpikkeskkondades saavutatud õpitulemuste läbipaistvust, võrreldavust, ülekandmist ja kogumist. Komisjon on koostanud ECVETi käsitleva eelnõu, milles on arvesse võetud ECVETi loomise protsessi, s.t komisjoni, liikmesriikide, EMP riikide, kandidaatriikide ja sotsiaalpartnerite vahelist koostööd ning ulatuslikke konsultatsioone kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevate asjaomaste asutuste ja sidusrühmadega.

Viies võimalus on luua ECVET Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse kaudu, mis võetakse vastu vastavalt asutamislepingu artiklitele 149 ja 150. See valik tähendaks otsust, mille puhul kehtestatakse põhimõtted ja kohustused liikmesriikidele, kes seovad oma riikliku süsteemi ECVETiga, kuid valdav enamik sidusrühmadest (liikmesriigid, sotsiaalpartnerid, sektorid jt) on seisukohal, et ECVETi kasutamine peaks olema täiest vabatahtlik.

Kaaludes eespool esitatud võimaluste tugevaid ja nõrku külgi, valis komisjon neljanda võimaluse, mis võimaldab komisjonil – koostöös liikmesriikide ja sotsiaalpartneritega – tegeleda kindlakstehtud probleemidega ning leida sobivad lahendused. See võimalus vastab ka kõige enam liikmesriikide ja sidusrühmade ootustele. See tagaks parima aluse ECVETi tulemuslikule rakendamisele ja tegeliku lisaväärtuse saamisele, mida Euroopa mõõde võib kodanikele anda elukestva õppe ja liikuvuse valdkonnas õpitulemuste kogumise ja ülekandmise kaudu erinevate õpikeskkondade lõikes.

Seda, kas ECVET täidab talle esitatud ülesandeid, jälgitakse ja hinnatakse pidevalt. Kui parlament ja nõukogu ECVETi vastu võtavad, ei hoita seda muutumatuna, vaid vaadatakse läbi ja kasutatakse edaspidiste arengute alusena. Komisjon jälgib ECVETi rakendamist ning esitab neli aastat pärast selle vastuvõtmist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande saadud kogemuste ja võimalike tulevikusuundumuste kohta ning vajaduse korral vaatab soovituse uuesti läbi. See aruanne põhineb muu hulgas välishindamise tulemustel.

[1] ECVETiga seotud konkreetsed mõisted on esitatud IA lõpus olevas soovituslikus tabelis.