SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

1.1.Koostöömemorandumi lisa (lennuliikluse korraldamise (ATM) kohta) eesmärgid

Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO) on ÜRO eriasutus, mis tegutseb tsiviillennundusküsimuste arutamise üleilmse foorumina. ICAO eesmärk on tagada organisatsiooni liikmesriikide (praegu kokku 191) koostöö kaudu tsiviillennunduse ohutu, turvaline ja säästev areng. Selle õiguslik alus on 1944. aasta Chicago rahvusvaheline tsiviillennunduse konventsioon.

Euroopa Liit teeb ICAOga tihedat koostööd eelkõige seetõttu, et enamik Chicago konventsiooni aspekte kuulub liidu pädevusse: ICAO viib ellu ohutuse, julgestuse, keskkonna ja lennuliikluse korraldamisega (ATM) seotud poliitikameetmeid. Teiseks on ICAO standardid ja nõuded teatavate ELi õigusaktide alus. Lisaks võetakse ELi õigusesse üle kehtivad rahvusvahelised standardid, näiteks lennundusjulgestuse valdkonnas kehtivad standardid. Seepärast on oluline, et EL osaleb ICAO tegevuses ja poliitika kujundamises ning aitab seega lennundusvaldkonnas luua otstarbekaid üleilmseid poliitikameetmeid. Kaalul on ka Euroopa tsiviillennundussektori konkurentsivõime. Samadel põhjustel on ICAO tegevusega seotud ka muud üleilmse tähtsusega osalejad.

EL ja ICAO on sõlminud koostöömemorandumi, et luua tugevam koostööraamistik. Lennuliikluse korraldamine (ATM) kuulub memorandumis kindlaksmääratud koostöövaldkondade hulka ja seda käsitletakse üksikasjalikumalt konkreetses lisas. Lisa eesmärk on veelgi ühtlustada standardeid, suurendada uute tehnoloogiasuundade ja süsteemide üldist koostalitlusvõimet ning parandada lennuliikluse korraldamise (ATM) toimingute koordineerimist. Selleks on kindlaks määratud koostöövaldkonnad, mis muu hulgas hõlmavad lennuliikluse korraldamisega (ATM) seotud asjaomaste andmete ja asjaomase teabe korrapärast vahetamist, ATMi tehnikaekspertide võimalikku vahetamist ning ICAO üleilmse aeronavigatsioonikava (GANP) edasisel arendamisel ja rakendamisel tehtavat koostööd.

Lennuohutust ja lennundusjulgestust käsitlevad lisad on juba välja töötatud ning seega kujutab lennuliikluse korraldamist käsitlev lisa endast koostöömemorandumi kolmandat lisa. Lennuliikluse korraldamist käsitleva lisa vastuvõtmine ei mõjuta ELi liikmesriikidele Chicago konventsioonist tulenevaid õigusi ja kohustusi ega ELi liikmesriikide ja ICAO suhteid, mis tulenevad nende riikide kuulumisest ICAOsse.

1.2.Menetlusaspektid

Nõukogu volitas 17. detsembril 2009 komisjoni pidama läbirääkimisi koostöömemorandumi sõlmimise üle. Koostöömemorandum jõustus 29. märtsil 2012 pärast seda, kui selle osalised olid teatanud jõustumiseks vajaliku riigisisese menetluse lõpuleviimisest (ELi puhul memorandumi allkirjastamine ja sõlmimine).

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega kehtestatakse lepingus sätestatud organis ELi nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte.

Nõukogu otsuse 2012/243/EL (Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni vahelise koostöömemorandumi sõlmimise kohta) artikli 3 kohaselt määrab nõukogu kindlaks ELi võetava seisukoha koostöömemorandumi punkti 7.1 kohaselt loodud ühiskomitees seoses memorandumi uute lisade ja nende muudatuste vastuvõtmisega vastavalt memorandumi punkti 7.3 alapunktile c.

Seega on vaja nõukogu otsust seisukoha kohta, mille EL võtab ühiskomitees seoses otsusega võtta vastu lennuliikluse korraldamist käsitlev lisa.

1.3.Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

Lennuliikluse korraldamist käsitleva lisaga täidetakse ühtse Euroopa taeva ja ELi lennundusalase välispoliitika põhieesmärgid seeläbi, et ICAOga kõnealuses valdkonnas tehtav koostöö muudetakse ametlikuks.

2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Osalised leppisid ELi/ICAO koostöömemorandumi ühiskomitee kolmandal koosolekul (Montrealis 2. veebruaril 2015) kokku, et koostöömemorandumi lisa lennuliikluse korraldamise (ATM) kohta tuleb vastu võtta ja asjakohaste teenistuste vahel tuleb alustada dialoogi, et leppida tekstis kokku võimaluse korral 2015. aasta lõpuks.

Liikmesriike teavitati koosoleku tulemustest ühtse taeva komitee kaudu ja komisjon (liikuvuse ja transpordi peadirektoraat) esitas lisa eelnõu, mille vaatasid läbi Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) ja ühisettevõte Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamiseks (SESAR), ning milles lepiti kokku pärast ICAO aeronavigatsioonibüroos toimunud arutelu.

3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

3.1.Kavandatud meetme kokkuvõte