SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Integreeritud gaasituru loomine on ELi energialiidu loomise nurgakivi. Gaasi siseturg loetakse hästi toimivaks juhul, kui gaas saab liikmesriikide vahel vabalt ja õiglase hinnaga liikuda sinna, kus seda kõige enam vajatakse. Toimiv gaasiturg on gaasi varustuskindluse suurendamise eeltingimus liidus. Kuna gaasi transporditakse peamiselt torujuhtmete kaudu, on liikmesriikide gaasivõrkude omavaheline ühendamine ja mittediskrimineeriv juurdepääs nendele võrkudele turu tõhusa toimimise alus. See on ka hädaolukordades gaasi tarnimise eeltingimus nii liikmesriikide vahel kui ka seoses kolmandate naaberriikidega. EL sõltub suurel määral gaasi importimisest kolmandatest riikidest ning ELi ja gaasi tarbijate parimates huvides on läbipaistvus ja konkurentsivõime ka seoses nendest riikidest tulevate torujuhtmetega.

Kuna ELi õigust kohaldatakse üldjuhul territoriaalvetes ja ELi liikmesriikide majandusvööndis, ei ole direktiivis 2009/73/EÜ (edaspidi „gaasidirektiiv“) sõnaselgelt sätestatud õigusraamistikku kolmandatesse riikidesse viivate ja sealt tulevate gaasitorujuhtmete kohta. Selle tulemusena on pärast õiguslikku analüüsi leitud, et vähemalt kahte liikmesriiki ühendavatele võrkudevahelise ühenduse määratluse alla kuuluvatele gaasi ülekandetorudele kohaldatavaid eeskirju ei ole võimalik kohaldada ELi sisenevatele torujuhtmetele. Praktikas kohaldatakse seoses kolmandate riikidega siiski gaasidirektiiviga kehtestatud reguleeriva raamistiku keskseid põhimõtteid, nimelt Euroopa Liitu sisenevaid gaasi torujuhtmeid käsitlevate rahvusvaheliste lepingute kaudu. Arvatakse, et edaspidi on vaja seadusandlikke meetmeid, et sõnaselgel ja ühtsel viisil määrata kindlaks ja sätestada reguleeriv raamistik, mida kohaldatakse kõikidele kolmandatesse riikidesse viivatele ja sealt tulevatele gaasi torujuhtmetele. Esitatud muudatusettepanekute kohaselt hakatakse gaasidirektiivi tervikuna (samuti nagu seonduvaid õigusakte, nt gaasimäärus, võrgueeskirjad ja suunised, kui nimetatud aktides ei ole sätestatud teisiti) kohaldama kolmandatesse riikidesse viivatele ja sealt tulevatele torujuhtmetele, kaasa arvatud olemasolevad ja tulevased torujuhtmed, kuni ELi jurisdiktsiooni piirini. See hõlmab vastavaid sätteid kolmandate isikute juurdepääsu, tariifide reguleerimise, omandisuhete eraldamise ja läbipaistvuse kohta. See võimaldab taotleda seoses uute kolmandatesse riikidesse viivate ja sealt tulevate torujuhtmetega ka erandit eespool nimetatud eeskirjadest vastavalt gaasidirektiivi artiklile 36. Artikli 36 kohaldamisalast välja jäävate olemasolevate torujuhtmete puhul antakse liikmesriikidele võimalus lubada erandeid direktiivi peamiste sätete kohaldamisest, tingimusel, et erand ei kahjusta konkurentsi, turu tõhusat toimimist ega varustuskindlust liidus. Kolmandatesse riikidesse viivate ja sealt tulevate torujuhtmete suhtes kehtiksid seega vähemalt kaks erinevat reguleerivat raamistikku. Kui see toob kaasa õiguslikult keerukaid olukordi, on asjakohane vahend kogu torujuhet hõlmava ühtse reguleeriva raamistiku tagamiseks sageli rahvusvaheline leping asjaomase kolmanda riigi või asjaomaste kolmandate riikidega. Sellise lepingu või uue või juba toimiva taristu suhtes tehtava erandi puudumise korral võib torujuhet käitada ainult kooskõlas direktiivi 2009/73/EÜ nõuetega ELi jurisdiktsiooni piires. • Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Ettepaneku kohaselt hakatakse praegu ELi sisestele torujuhtmetele kohaldatavaid eeskirju kohaldama ka kolmandatesse riikidesse viivatele ja sealt tulevatele torujuhtmetele. Seega on see kooskõlas praegu poliitikavaldkonnas kehtivate õigusnormidega. Vajaduse korral lisatakse täiendavad selgitused, et võtta arvesse kolmandate riikidega seotud konkreetseid nõudeid.

•Kooskõla liidu muu poliitikaga

Ettepaneku eesmärk on rakendada vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika raamstrateegias määratletud energialiidu keskseid eesmärke eelkõige energiajulgeoleku mõõtmes (arvestades, et üks energiajulgeoleku keskseid tegureid on energia siseturu lõpuleviimine).

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Esitatud meetme õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikkel 194, millega konsolideeriti ja selgitati ELi pädevusi energiavaldkonnas. ELi toimimise lepingu artikli 194 kohaselt on ELi energiapoliitika peamised eesmärgid järgmised: tagada energiaturu toimimine; tagada energiaga varustamise kindlus liidus; edendada energia tõhusat kasutamist ja säästmist ning uute ja taastuvate energiaallikate väljaarendamist; edendada energiavõrkude sidumist. Käesolev ettepanek tugineb ka viimase kahe aastakümne jooksul vastuvõetud ja ajakohastatud õigusaktide ulatuslikule kogumile. Energia siseturu loomise eesmärgil võttis EL ajavahemikus 1996–2009 vastu kolm järjestikust õigusaktide paketti, mille üldeesmärk on lõimida turud ning liberaliseerida riiklikud elektri- ja gaasiturud. Sellega seoses tagaks käesolev ettepanek, et ELi sisenevate ja sealt väljuvate gaasitorujuhtmete käitajate ja muude turuosaliste vahel, kellele gaasidirektiiv täies ulatuses kohaldub, näiteks erinevaid liikmesriike ühendavate gaasitorujuhtmete käitajate või liikmesriikide ülekandesüsteemide haldurite vahel ei esine diskrimineerimist. Käesolevat ettepanekut tuleks käsitleda ka osana käimasolevatest jõupingutustest Euroopa gaasiturgude integreerimise ja tõhusa toimimise tagamiseks.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Gaasidirektiivi kavandatud muudatused on vajalikud, et saavutada ELi gaasiturgude integreerimise eesmärk, mida riigi tasandil, killustatud riiklike eeskirjade alusel ei ole võimalik ühtmoodi tõhusalt saavutada. Tõendid on näidanud, et eraldiseisvad riiklikud lähenemisviisid on põhjustanud viivitusi energia siseturu rakendamisel, tuues kaasa mitteoptimaalseid ja kokkusobimatuid reguleerivaid meetmeid, sekkumiste tarbetu kordamise ning viivitused turu ebatõhususe korrigeerimisel. Lisaks on kolmandatesse riikidesse viivad ja sealt tulevad torujuhtmed enamikul juhtudel võimsusega, mis suudab mõjutada gaasi siseturgu ja varustuskindlust mitmes liikmesriigis.

•Proportsionaalsus