[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 1.8.2008

KOM(2008) 502 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE

Teine seire- ja hindamisaruanne nõukogu ühise seisukoha 2005/69/JSK täitmise kohta

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE

Teine seire- ja hindamisaruanne nõukogu ühise seisukoha 2005/69/JSK täitmise kohta

Sissejuhatus

Liidu üks eesmärk on tagada kodanikele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal kõrgetasemeline kaitse. Selle eesmärgi saavutamiseks on oluline liikmesriikide tihedam koostöö konkreetselt teabevahetuse vallas nii liikmesriikide pädevate õiguskaitseasutuste kui ka nimetatud asutuste ja kolmandate riikide asjaomaste asutuste vahel.

Välja antud ja täitmata passe, mis on varastatud, kaotatud või seadusvastaselt omastatud, kasutatakse õiguskaitseasutuste eest kõrvale hoidmiseks eesmärgiga panna toime seadusvastaseid tegusid, mis võivad ohustada liidu ja iga üksiku liikmesriigi julgeolekut. Ohu iseloomu tõttu on võimalik edu saavutada ainult liidu tasandil tegutsedes.

Kõik liikmesriigid on Rahvusvahelise Kriminaalpolitsei Organisatsiooni (edaspidi „Interpol”) liikmed. Ülesannete täitmiseks lõi Interpol varastatud reisidokumentide andmebaasi (SLTD), mis võimaldab liikmetel jagada omavahel andmeid kaotatud ja varastatud passide kohta.

Ühine seisukoht 2005/69/JSK kohustab liikmesriike tagama, et nende pädevad õiguskaitseasutused vahetavad andmeid välja antud ja täitmata passide kohta, mis on varastatud, kaotatud või seadusvastaselt omastatud ja muudetud teatavasse infosüsteemi integreerimiseks, austades andmesubjekti põhiõigusi.

1. ÜHISE SEISUKOHA PEAMISED NÕUDED

Ühine seisukoht näeb liikmesriikidele ette järgmised viis ülesannet:

- vahetada Interpoliga kõiki olemasolevaid ja tulevasi passiandmeid (vastavalt määratlusele);

- tagada, et kõnealuseid andmeid vahetatakse Interpoliga kohe pärast nende sisestamist siseriiklikku andmebaasi või SISi;

- vahetada andmeid ainult selliste Interpoli liikmetega, kes tagavad isikuandmete kaitse piisava taseme ning austavad põhiõigusi ja -vabadusi isikuandmete automaatsel töötlemisel;

- tagada, et liikmesriikide pädevad õiguskaitseasutused kasutavad Interpoli andmebaasi juurdepääsu saamiseks sellisele teabele, mida on nende ülesannete täitmiseks vaja, ning loovad vajaliku infrastruktuuri päringute tegemise lihtsustamiseks;

- tagada, et positiivse identifitseerimise („kokkulangevus”) korral võtavad liikmesriikide pädevad asutused kohased meetmed.

2. ARUANDE EESMÄRK JA HINDAMISMEETOD

Euroopa Komisjon esitas nõukogule aruande ühise seisukoha täitmise kohta liikmesriikides [1] 2006. aastal (edaspidi „2006. aasta aruanne”). 2006. aasta aruandest selgus, et ühise seisukoha täitmine liikmesriikides on siiski mittetäielik ning ühtlasi anti aruandes liikmesriikidele teatud soovitusi. Seetõttu tegi nõukogu komisjonile ülesandeks esitada teine aruanne hindamaks, millises ulatuses on liikmesriigid võtnud vahepeal asjakohaseid meetmeid[2].

Kõnealuse ülesande täitmiseks saatis komisjon 1. juunil 2007 liikmesriikidele küsimustiku, et teha kindlaks ühise seisukoha rakendamise ulatus, laad ja meetod ning pärast 2006. aasta aruannet saavutatud võimalik edu.

Kõik liikmesriigid vastasid küsimustikule. Kohati oli komisjonile esitatud teave mitmetimõistetav, mittetäielik ning viidati riigi õigusaktidele ja muudele sätetele täpsustamata üksikasju, ning mõnel juhul oli küsimusi liikmesriigiti erinevalt tõlgendatud. Seetõttu kutsus komisjon kokku liikmesriikide asjatundjad, et nad selgitaksid küsimustiku vastuseid nii, et nende põhjal saaks järeldusi teha. Kohtumine toimus Brüsselis 17. ja 18. septembril 2007.

Käesolev aruanne sisaldab küsimustiku kirjalike vastuste ülevaadet, liikmesriikide asjatundjate eespool nimetatud kohtumisel esitatud suulisi selgitusi ja märkusi ning kogu saadud teabe põhjal tehtud järeldusi ühise seisukoha kohaldamise ulatuse kohta.

3. VASTUSTE KOKKUVÕTE

3.1. Kas teie liikmesriik rakendas Interpoliga andmete vahetamist käsitlevat ühist seisukohta (2005/69/JSK)?

- Kui jah, siis kuidas teie liikmesriik seda rakendas? Võimalusel palume kirjeldada asjaomast rakendusmeedet.

- Kui ei, siis kas teie liikmesriik kavatseb seda rakendada?

- Küsimus liikmesriikidele, kes vastasid 2006. aasta küsimustikule ühise seisukoha täitmise kohta: kas olukord on muutunud ajavahemikus 2006 – 2007?

Kõnealuse küsimuse vastused näitasid, et kõik liikmesriigid olid võtnud meetmed ühise seisukoha rakendamiseks, kuid oldi erinevates etappides. Kuigi Läti ja Slovakkia ei olnud vastuste edastamise ajal veel täielikult ühist seisukohta rakendanud, kavatsesid nad seda teha 2007. aasta lõpuks. Vastuste põhjal selgub, et üldiselt on ühise seisukoha rakendamises ja täitmises saavutatud märkimisväärset edu pärast 2006. aasta aruannet.

3.2. Kas teie liikmesriik vahetab Interpoliga kõiki andmeid välja antud ja täitmata passide kohta, mis on varastatud, kaotatud või seadusvastaselt omastatud, vastavalt ühise seisukoha 2005/69/JSK artikli 3 lõikele 1? Kui teie liikmesriik ei vaheta Interpoliga kõiki nimetatud passiandmeid, palume esitada vahetatava teabe ligikaudne osakaal protsentides.

Vastustest selgub, et 22 liikmesriiki vahetavad Interpoliga kõiki kohustuslikke passiandmeid ning üks liikmesriik hakkab seda peatselt tegema. Mõned liikmesriigid lähevad ühise seisukoha nõudest isegi kaugemale vahetades Interpoliga teavet ka kaotatud ja var astatud isikutunnistuste kohta.

Kolme liikmesriigi puhul ei ole vahetatavad andmed ühise seisukoha nõudeid arvestades alati täielikud. Konkreetselt vahetab Poola andmeid ainult kadunud või kuriteo käigus varastatud passide kohta, Ungari ainult kadunud passide kohta ja Portugal ainult täitmata passide kohta.

3.3. Kas teie liikmesriik vahetab Interpoliga kõiki passiandmeid kohe pärast nende sisestamist asjakohasesse siseriiklikku andmebaasi või SISi (kui teie riik viimases osaleb) vastavalt ühise seisukoha 2005/69/JSK artikli 3 lõikele 3? Liikmesriikidel, kellel andmevahetus Interpoliga viibib, palume kirjeldada töökorraldust, mis põhjustab ajavahemiku andmete sisestamisest asjakohasesse siseriiklikku andmebaasi või võimalusel SISi kuni nende Interpolile edastamiseni.

Ühise seisukoha artikli 3 lõige 3 kohustab, et niipea kui andmed on sisestatud asjakohasesse siseriiklikku andmebaasi või SISi, vahetatakse neid andmeid ka Interpoliga. Oluline on märkida, et ühise seisukoha eesmärk ei ole kehtestada ajavahemikku, mille jooksul tuleb teha kanne siseriiklikku andmebaasi alates passi kadumisest teatamise hetkest.

Küsimustiku vastustest selgub, et üksnes 11 liikmesriiki suudavad andmeid koheselt vahetada ning kaks on selleks suutelised kohe pärast vastava infrastruktuuri loomist. Kaheksa liikmesriiki vahetab kõnealuseid andmeid Interpoliga kord päevas, mida võib pidada piisavaks, kuigi mitte ideaalseks. Itaalia ja Ungari vahetavad andmeid kord kuus ja Tšehhi Vabariik kord nädalas.

3.4. Kas teie liikmesriik teeb vahet Interpoli liikmetel, kellega andmeid vahetada, vastavalt ühise seisukoha 2005/69/JSK artikli 3 lõikele 1? Mille alusel teie liikmesriik riikidel vahet teeb? Kas teie jaoks on oluline, et andmete vahetamine toimuks vastastikku? Küsimus liikmesriikidele, kes vastasid 2006. aasta aruande küsimustikule: kas te olete oma lähenemist muutnud?

Ühise seisukoha artikli 3 lõiked 1 ja 5 kohustavad liikmesriike jagama passiandmeid ainult selliste Interpoli liikmetega, kes tagavad isikuandmete kaitse piisava taseme ning kes austavad põhiõigusi ja -vabadusi isikuandmete automaatsel töötlemisel. Vastustest selgub, et Madalmaad on ainus liikmesriik, kes teeb Interpoli liikmetel vahet.

Liikmesriigid, kes sellist vahet ei tee, põhjendasid oma suhtumist kaheti: nad leiavad, a) et Interpolile edastatava teabe puhul, milleks on konkreetselt passinumber, ei ole tegu isikuandmetega ning b) et nende huvi on teada saada oma passidest, mis leitakse üles mis tahes teises riigis. Kohtumisel selgitasid liikmesriikide asjatundjad, et isikuandmete kaitse piisav tase ning põhiõiguste ja -vabaduste austamine on osa ohu hindamisest, mida teostatakse positiivse tulemuse kinnitamise või taustteabe taotluse korral.

3.5. Millise menetluse on teie liikmesriik Interpoliga kokku leppinud kõigi riigi valduses olevate passiandmete vahetamiseks vastavalt ühise seisukoha 2005/69/JSK artikli 3 lõikele 2? Küsimus liikmesriikidele, kes ei ole andmete vahetamise menetluses kokku leppinud: kas te leiate, et Interpoli eeskirjad on piisavad? Küsimus liikmesriikidele, kes vastasid 2006. aasta aruande küsimustikule: kas kokkulepitud menetlus võimaldas tõhusat pärandandmete vahetust?

Mitte ükski liikmesriik ei leppinud Interpoliga kokku konkreetses passiandmete vahetamise menetluses. Nad leiavad, et Interpoli eeskirjad ja otsinguvahendiga I-24/7 sarnased süsteemid on piisavalt turvalised.

3.6. Millistel pädevatel õiguskaitseasutustel on õigus teha järelepärimisi Interpoli andmebaasist käesoleva ühise seisukoha kohaldamiseks teie liikmesriigis vastavalt ühise seisukoha 2005/69/JSK artikli 3 lõikele 4 ning milliste ülesannete täitmiseks nad andmebaasist päringuid teevad? Liikmesriikidel, kes nimetasid kõnealused õiguskaitseasutused 2006. aasta aruande küsimustiku vastustes, palume täpsustada, milliste ülesannete täitmiseks kõnealused asutused Interpoli andmebaasist päringuid teevad?

Politseiasutustel on Interpoli andmebaasi s päringute tegemise õigus kõikides liikmesriikides, välja arvatud Kreekas, kus kõnealune õigus on ainult Interpoli Riiklikul Bürool ( Interpol National Bureau (edaspidi „NCB”). Tuleb märkida, et enamikus liikmesriikides on riiklik luureteenistus politseiasutus.

Enamikus liikmesriikides on lisaks politseiasutustele ka teistel õiguskaitseasutustel õigus teha järelepärimisi Interpoli andmebaasist. Näiteks Poolas on vastav õigus piirivalve- ja tolliametil, Lätis piirivalve- ja kodakondsusametil, Itaalias piiripolitseil ja Madalmaades kuninglikul sõjaväepolitseil.

3.7. Kas teie liikmesriik on koostanud juhised või näinud ette vastava koolituse vajadusel Interpoli andmebaasist päringute tegemiseks? Küsimus liikmesriikidele, kes kinnitasid koostamist 2006. aasta aruande küsimustiku vastustes: kuidas tagab teie liikmesriik vajadusel kohase päringute tegemise?

Vastustest selgub, et 17 liikmesriiki on Interpoli andmebaasi kasutamiseks koostanud juhised või näinud ette vastava koolituse. Mõnes liikmesriigis antakse andmebaasi juurdepääsuõigusega ametnikele üldteadmised. Kuid üldiselt leiavad liikmesriigid, et andmebaas on enesestmõistetav ja piisab üksnes selle kättesaadavusest. Liikmesriikide sõnul puudub konkreetne vajadus õiguskaitseametnike koolitamiseks ja juhendamiseks Interpoli andmebaasi kasutamise eesmärgil.

3.8. Kas teie liikmesriik on loonud vajaliku infrastruktuuri päringute tegemise lihtsustamiseks vastavalt ühise seisukoha 2005/69/JSK artikli 3 lõikele 4?

- Kui jah, siis palume kirjeldada asjaomast infrastruktuuri.

- Küsimus liikmesriikidele, kes vastasid sellele küsimusele 2006. aasta aruande küsimustiku raames: kas olukord on vahepeal muutunud?

- Kas teie pädevatel asutustel on otsejuurdepääs Interpoli andmebaasile? Kui juurdepääs on kaudne, palume kirjeldada töökorraldust.

Enamik liikmesriike kasutab Interpoli andmebaasi passiandmeid ainult uurimistegevuses. Ainult üksikud liikmesriigid kasutavad andmebaasi ka kontrolli eesmärgil. Viimati nimetatud liikmesriikides kas juba on võimaldatud juurdepääs andmebaasi piiriületuskohtades töötavatele piirivalveametnikele, kes teevad andmebaasis päringuid käsitsi või automatiseeritult, kasutades selleks Interpoli loodud otsinguvahendeid nagu I-24/7 ja MIND & FIND, või on vastav kord rakendamisel.

Vastused viitavad sellele, et liikmesriigid ei suhtu eriti ennetavalt artikli 3 lõike 4 tõlgendamisse ning enamik neist on seisukohal, et nimetatud artiklist tuleneva kohustuse täitmiseks piisab üksnes pädevatele asutustele juurdepääsu võimaldamisest. Selline lähenemine on vastuolus kõnealuse artikliga ning eeskätt liikmesriikide kohustusega tagada, et vajadusel teeksid õiguskaitseasutused päringuid Interpoli andmebaasist.

3.9. Kas lisaks andmekaitset käsitlevatele siseriiklikele õigusnormidele on teie liikmesriik võtnud veel teisigi meetmeid, et tagada asjaomases Interpoli liikmesriigis isikuandmete kaitse piisav tase ning põhiõiguste ja -vabaduste austamine isikuandmete automaatsel töötlemisel vastavalt ühise seisukoha 2005/69/JSK artikli 3 punktile 5? Kas üksikisikud on esitanud kõnealusest andmevahetusest tulenevaid kaebusi?

Vastustest selgub, et mitte ükski liikmesriik peale Madalmaade, kes piirab andmetele juurdepääsu, ei ole võtnud konkreetseid meetmeid, et tagada asjaomases Interpoli liikmesriigis isikuandmete kaitse piisav tase ning põhiõiguste ja -vabaduste austamine isikuandmete automaatsel töötlemisel. Kõik liikmesriigid leiavad, et piisab siseriiklikest õigusnormidest. Belgia, Küpros, Bulgaaria, Kreeka ja Portugal on arvamusel, et Interpoliga vahetatavad passiandmed ei ole isikuandmed.

Liikmesriigid ei teatanud ühestki kodaniku esitatud kaebusest, mis oleks tulenenud andmevahetusest Interpoliga.

3.10. Palun teatage, mitu positiivset tulemust (kokkulangevus) said teie pädevad asutused Interpoli andmebaasist viimase 12 kuu jooksul. Kui kaua keskmiselt tuli teie pädevatel asutustel oodata vastust positiivse tulemuse kinnitamise ja taustteabe taotlustele kokkulangevuse korral?

Enamikus liikmesriikides puudub statistika positiivsete vastuste (kokkulangevus) kohta, mille pädevad asutused on saanud Interpoli andmebaasist, mistõttu neil ei olnud võimalik vastavaid arvnäitajaid esitada. Asjaomased andmed avalikustas Interpol ja nende põhjal selgus, et ajavahemikus jaanuarist augustini 2007 saadi EL-is 1599 positiivset vastust võrreldes 191 kokkulangevusega 2005. aasta samal ajavahemikul.

Küsimustiku vastustest selgub, et keskmine ajavahemik, mille jooksul said pädevad asutused kinnituse positiivsele tulemusele, erines „sekunditest” „kuudeni” ning vastuseks saadi ka „ei kinnitata”, kusjuures 13 liikmesriiki ei olnud üldse võimelised vastavaid keskmisi arvnäitajaid esitama.

Positiivse vastuse korral erines keskmine ajavahemik, mille jooksul said pädevad asutused taustteabe, „24 tunnist” „kümne päevani” ning vastuseks saadi ka „taustteavet ei edastata”. 17 liikmesriiki ei olnud võimelised kõnealuseid andmeid esitama kas vastavate andmete puudumise tõttu või põhjusel, et vastuse saamise aeg asjaomaste kolmandate riikide puhul on väga erinev.

3.11. Palun teatage, mitmele positiivse vastuse (kokkulangevus) kinnitamise taotlusele, mille saatsid teise liikmesriigi pädevad asutused pärast positiivse tulemuse saamist Interpoli andmebaasist, on teil keskmiselt tulnud vastata viimase 12 kuu jooksul. Kui kaua võtab keskmiselt aega positiivse tulemuse kinnitamise ja taustteabe taotlustele vastamine kokkulangevuse korral?

Vastustest selgus, et 18 liikmesriigil puudub statistika teistelt liikmesriikidelt ja Interpoli liikmetelt saadud positiivse tulemuse kinnitamise taotluste kohta. Positiivse tulemuse kinnitamise taotlusele keskmine vastamise aeg erines „minutitest” „mõne tunnini”, samas kui taustteabe edastamise taotluse puhul oli vastamise aeg oluliselt pikem, kusjuures üks liikmesriik väitis, et temal võib selleks kuluda kuni neli nädalat.

4. ERIJÄRELDUSED

Ühise seisukoha täitmisest üldise ülevaate andmiseks tuleb jälle tagasi minna eespool loetletud viie peamise ülesande juurde.

4.1. Vahetada Interpoliga kõiki olemasolevaid ja tulevasi passiandmeid (vastavalt määratlusele).

Käesoleva aruande koostamise ajal rakendavad arvatavasti kõik liikmesriigid ühist seisukohta ning vahetavad Interpoliga passiandmeid. Interpol kinnitab seda. Aruande põhjal selgub, et kõik liikmesriigid on saavutanud märkimisväärset edu kohustuste täitmises pärast 2006. aasta aruannet.

Siiski ei vaheta kolm liikmesriiki Interpoliga kõiki kohustuslikke passiandmeid. Nimelt vahetab Poola andmeid ainult kadunud või kuriteo käigus varastatud passide kohta, Ungari ainult kadunud passide kohta ja Portugal ainult varastatud täitmata passide kohta. Kuid samas lähevad mõned liikmesriigid ühise seisukoha nõuetest isegi kaugemale, vahetades teavet näiteks isikutunnistuste ja juhilubade kohta.

Mõned liikmesriigid teatasid ühise seisukoha ja Interpoli andmebaasi rakendamise probleemidest. Läti märkis, et Interpoli andmebaasis puudub konkreetne väli nimetusega „välismaalase pass” ning vastava kande tegemine on alati probleemne. Portugal tõstatas sama küsimuse seoses valepassidega ja Saksamaa seoses ebaseaduslikult omastatud passidega, mida pole kaotatud ega varastatud. Liikmesriigid pakkusid selle probleemi lahendusena välja FADO sõnastiku/nimestiku kasutuselevõtu nii seoses ühise seisukoha kui ka Interpoli andmebaasi rakendamisega.

Interpoli andmete põhjal selgub, et olenemata ilmnenud raskustest tegid EL-i liikmesriigid asjaomasesse andmebaasi 11 237 207 kannet ajavahemikus jaanuarist augustini 2007 võrreldes 6 150 494 kandega 2005. aasta samas ajavahemikus. Kõnealused andmed kinnitavad, et teabevahetus on oluliselt paranenud pärast 2006. aasta aruannet. Lisaks moodustavad eespool nimetatud ajavahemikus tehtud EL-i liikmesriikide kanded rohkem kui kaks kolmandikku kannete koguarvust, mis kinnitab süsteemis osalemise märkimisväärset kasvu ning EL-i riikide võtmerolli Interpoli otsinguvahendite tõhustamisel.

4.2. Tagada, et selliseid andmeid vahetatakse Interpoliga kohe pärast nende sisestamist siseriiklikku andmebaasi või SISi.

Olenemata asjaolust, et liikmesriikide vastused viitavad positiivsele arengule pärast 2006. aasta aruannet, tuleb veel siiski palju ära teha ühise seisukoha tõhusama rakendamise nimel liikmesriikides.

Üksnes 11 liikmesriiki suudavad vahetada Interpoliga andmeid kohe pärast nende sisestamist siseriiklikku andmebaasi ning loodetavasti on selleks peatselt suutelised veel kaks liikmesriiki. Kaheksa liikmesriiki vahetavad asjaomaseid andmeid iga päev. Õiguskaitse valdkonnas on kiirus väga oluline ning miski peale kohese andmevahetuse ei ole piisav. Kuu või nädala põhiselt toimuv andmevahetus on täiesti asjakohatu ühise seisukoha rakendamise seisukohalt.

Oluline on see, et liikmesriigid vahetavad Interpoliga andmeid koheselt, kuna see tõstab nii vahetatava teabe kui ka kokkuvõttes kogu andmevahetussüsteemi väärtust. Asjaomastel liikmesriikidel on soovitatav kõrvaldada vastuolu ühise seisukoha kõnealuse nõudega.

4.3. Vahetada andmeid ainult selliste Interpoli liikmetega, kes tagavad isikuandmete kaitse piisava taseme.

Ühise seisukoha artikli 3 lõiked 1 ja 5 kohustavad liikmesriike tagama, et passiandmete vahetamise puhul järgitaks nõuet, et teabe adressaadiks olev Interpoli liige tagab isikuandmete kaitse piisava taseme ning põhiõiguste ja -vabaduste austamise isikuandmete automaatsel töötlemisel. Kõnealuse ühisest seisukohast tuleneva kohustuse täitmiseks otsustas kõikidest liikmesriikidest üksnes Madalmaad piirata passiandmete adressaatide ringi.

Ülejäänud liikmesriigid tõid välja kaks põhjust, miks nad ei ole piiranud juurdepääsu oma passiandmetele. Esiteks märkis enamik liikmesriike, et nende arvates ei ole passinumbrite puhul tegu „isikuandmetega”. Seetõttu leiavad nad, et kannete või päringute tegemine Interpoli andmebaasis ei kujuta endast isikuandmete vahetamist. Sellest tulenevalt on enamik liikmesriike veendunud, et nad ei ole rikkunud ühisest seisukohast tulenevat kohustust seoses sellega, et nad ei ole piiranud juurdepääsu oma passiandmetele. Teiseks leiavad nad, et õiguskaitse ja oma kodanike kasu kaalutlusel on nad huvitatud teada saama oma passidest, mis leitakse üles maailma teistes riikides. Kõik liikmesriigid on seisukohal, et isikuandmete kaitse piisava taseme ja põhiõiguste austamise kaalutlus tuleks kõne alla üksnes positiivse vastuse (kokkulangevus) kontrolli raames kas kokkulangevuse kinnitamise või taustteabe edastamisega seoses. Kõnealust kontrolli tehakse juhtumipõhiselt vastavalt proportsionaalse ja vajadusest lähtuva ohu hindamise tulemustele.

Täitmata passide puhul ei kujuta kannete või päringute tegemine Interpoli andmebaasis endast isikuandmete vahetust, mistõttu ei ole asjakohane teabe adressaadi isikuandmete kaitse piisava taseme tagamine. Küll aga on oluline võtta isikuandmeid kaitsvad meetmed välja antud passide osas, sest kuigi kannete ja päringute tegemisel andmebaasis läheb vaja ainult passinumbrit, on välja antud passis sisalduvad andmed omistatavad konkreetsele isikule.

Asjaolust, et ainult üks liikmesriik teeb vahet riikidel, kellega passiandmeid vahetada, nähtub liikmesriikide suur tahe jääda andmete vahetamisel suhteliselt vabaks ning teatav huvipuudus selle vastu, kas riikides, kellega nad andmeid vahetavad, tagatakse isikuandmete kaitse piisav tase või mitte. Kui isikuandmeid ei vahetata, näib selline kord end õigustavat. Kõikidel muudel juhtudel soovitab komisjon tagada, et alates Interpoli andmebaasis kande või päringu tegemise algushetkest oleks täidetud isikuandmete kaitse nõue ning piirata välja antud passide andmete adressaatide ringi ühise seisukoha artikli 3 lõigetest 1 ja 5 tuleneva kohustuse täitmise eesmärgil.

Lisaks tuleneb artikli 3 lõikest 1 liikmesriikide õigus vahetada passiandmeid selliste Interpoli liikmetega, kes samuti passiandmeid vahetavad. Enamik liikmesriike leidis, et kuigi selline vastastikune kohtlemine on oluline, on see asjakohane siiski üksnes positiivse vastuse (kokkulangevus) kontrolli raames.

4.4. Tagada, et liikmesriikide pädevad õiguskaitseasutused kasutavad Interpoli andmebaasi juurdepääsu saamiseks sellisele teabele, mida on nende ülesannete täitmiseks vaja, ning loovad päringute tegemise lihtsustamiseks vajaliku infrastruktuuri.

Kuigi ühisest seisukohast tuleneb liikmesriikidele ennetav kohustus luua vajalik infrastruktuur ning tagada, et pädevad õiguskaitseasutused teevad vajadusel järelepärimisi Interpoli andmebaasist, selgub, et nad ei ole selle kohustuse täitmiseks mida gi märkimisväärset ette võtnud.

Vastustest nähtub, et enamik liikmesriike kasutab Interpoli andmebaasi ainult uurimistegevuseks, näidates valdavat suhtumist, et selle väärtusliku teabeallika tegeliku kasutuse „tagamiseks” piisab kõigest õiguskaitseasutustele Interpoli andmebaasi juurdepääsu võimaldamisest. Mõnes liikmesriigis on andmebaasi juurdepääs võimalik ainult NCB ametnike vahendusel ning teatud liikmesriikides on juurdepääsuõigus üksnes erivolituste ja -väljaõppega politseiametnikel.

Sellisel juhul ei lähe liikmesriigid mitte üksnes vastuollu ühise seisukohaga, vaid nad jäävad ilma ka andmebaasi kasutamise tegelikest eelistest võitluses raske ja organiseeritud kuritegevuse ja terrorismiga.

Ainult mõned liikmesriigid kasutavad andmebaasi ka andmete kontrollimiseks. Selleks et ühise seisukoha rakendamisest võimalikult suurt kasu saada, on oluline, et piirivalveametnikel oleks andmebaasile otsejuurdepääs, kuna tõenäoliselt tulevad tagaotsitavad passid ilmsiks piiriületuskohas.

Austria, Prantsusmaa, Saksamaa, Rootsi, Küpros, Soome, Poola, Leedu, Luksemburg ja Iirimaa kas juba on võimaldanud juurdepääsu andmebaasi piiriületuskohtades töötavatele piirivalveametnikele, kes teevad andmebaasis päringuid käsitsi või automatiseeritult, või on kõnealune kord rakendamisel. Andmebaasi juurdepääsuks kasutatakse Interpoli otsinguvahendeid I-24/7 ja MIND&FIND. Seda soovitatakse Interpoli andmebaasi optimaalse kasutuse eesmärgil. Lisaks soovib komisjon, et liikmesriigid edastaksid talle nimekirja siseriikliku õiguse alusel loodud „pädevatest õiguskaitseasutustest” ühise seisukoha artiklite 1 ja 3 tähenduses.

Kuigi on selge, et tuleb veel palju ära teha selleks, et kõik liikmesriigid täidaksid täielikult andmebaasi juurdepääsu võimaldamise kohustust, nähtub Interpoli statistikast, et liikmesriikide tehtavate otsingute arv andmebaasist on märkimisväärselt kasvanud. Ajavahemikus jaanuarist augustini 2007 tegid liikmesriigid 4 202 000 otsingut võrreldes 6 692 otsinguga 2005. aasta samas ajavahemikus.

4.5. Tagada, et positiivse identifitseerimise (kokkulangevus) korral võtavad liikmesriikide pädevad asutused kohased meetmed.

Olenemata asjaolust, et kõnealuses küsimuses olid liikmesriigid võimelised esitama vastustes statistikat ja keskmisi arvnäitajaid, tulid asjatundjate kohtumise raames toimunud eriistungil ilmsiks teatud probleemid, mille kohta anti ühtlasi ka soovitusi.

Liikmesriigid käsitlesid eraldi neid positiivse vastuse (kokkulangevus) kinnitamise ja taustteabe taotlusi, mis esitati kas uurimise või piiriületuskohas passikontrolli tulemusena. Kõik olid nõus sellega, et taotlustele vastamise kiirus on oluline ennekõike viimase puhul, kuna siis võib vastamise kiirus mõjutada kodanikuõigusi.

Positiivse tulemuse tõhusa ja kiire kontrolli saavutamise osas oli liikmesriikide jaoks oluline probleem NCB ametnike arvu suurendamine, võimaldamaks töötada ööpäevaringselt igal nädalapäeval, ning nendele juurdepääsu võimaldamine siseriiklikele passiandmebaasidele ja passiomanike fotodele. Positiivse vastuse kontrolli kiirus ja tõhusus paraneb oluliselt juhul, kui nimetatud kaks tingimust on täidetud.

Samuti märkisid liikmesriigid, et neil oleks väga hea meel, kui kehtestataks taotlustele vastamise nõuded, näiteks maksimaalne vastamise aeg. Esialgu võib nimetatud nõuded kehtestada üksnes liikmesriikidele ning hiljem laiendada kõikidele Interpoli liikmetele.

5. ÜLDJÄRELDUS

Pärast 2006. aasta aruannet on ühise seisukoha täitmises saavutatud märkimisväärset edu. Liikmesriigid on võtnud erinevaid meetmeid kohustuste täitmiseks. Siiski ei ole ühise seisukoha rakendamine tervikuna aga endiselt täielik ning nõuab liikmesriikide ennetavamaid ja põhjalikumaid jõupingutusi.

LISA 1

INTERPOLI ANDMED

1. Varastatud reisidokumentide andmebaasis osalevate liikmesriikide arv

2005 | 2007 |

18 | 27 |

2. Liikmesriikide kanded varastatud reisidokumentide andmebaasi

Liikmesriik | Sisestatud passide arv |

Austria | 113 769 |

Belgia | 342 104 |

Bulgaaria | 63 |

Küpros | 3743 |

Tšehhi Vabariik | 611 814 |

Taani | 120 |

Eesti | 100 126 |

Soome | 90 251 |

Prantsusmaa | 15 179 |

Saksamaa | 1 969 842 |

Kreeka | 24 194 |

Ungari | 17 996 |

Iirimaa | 88 021 |

Itaalia | 3 016 320 |

Läti | 88 095 |

Leedu | 341 738 |

Luksemburg | 4496 |

Malta | 1652 |

Madalmaad | 1 641 360 |

Poola | 626 826 |

Portugal | 10 386 |

Rumeenia | 832 927 |

Slovakkia | 65 |

Sloveenia | 90 054 |

Hispaania | 224 |

Rootsi | 163 541 |

Ühendkuningriik | 1 042 301 |

KOKKU | 11 237 207 |

3. Varastatud reisidokumentide andmebaasis registreeritud passide arv

2005 | 2007 |

ELi liikmesriigid | 6 394 305 | 11 237 207 |

ELi mittekuuluvad riigid | 2 449 300 | 4 484 545 |

Kokku | 8 843 605 | 15 721 752 |

4. Varastatud reisidokumentide andmebaasis tehtud otsingute arv

2005 | 2007 |

ELi liikmesriigid | 8520 | 4 202 000 |

ELi mittekuuluvad riigid | 34 796 | 6 232 469 |

Kokku | 43 316 | 10 434 469 |

5. Varastatud reisidokumentide andmebaasist saadud positiivsete vastuste arv

2005 | 2007 |

ELi liikmesriigid | 381 | 1599 |

ELi mittekuuluvad riigid | 457 | 2180 |

Kokku | 838 | 3779 |

[1] KOM(2006) 167.

[2] 910/1/06 ENFOPOL 108 SIRIS 108, 8.6.2006.