SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõukogu määruses 2020/672 (edaspidi „TERA määrus“) on sätestatud õigusraamistik liidu finantsabi andmiseks liikmesriikidele, kus on COVID-19 puhangu tõttu tõsised majandushäired või suur oht nende tekkeks. TERA määruse alusel antav toetus on mõeldud selleks, et rahastada eelkõige lühendatud tööaja kavasid või muid samalaadseid meetmeid, mille eesmärk on kaitsta töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid ning seega vähendada töötust ja sissetulekute kaotust, samuti selleks, et rahastada mõnda eelkõige töökohal kohaldatavat tervisemeedet.

Rumeenia taotles 7. augustil 2020 TERA määruse alusel liidu finantsabi. Vastavalt TERA määruse artikli 6 lõikele 2 konsulteeris komisjon Rumeenia ametiasutustega, et veenduda, kas COVID-19 pandeemia tõttu on järsult ja oluliselt suurenenud tegelikud ja kavandatud avaliku sektori kulutused, mis on otseselt seotud Rumeenia lühendatud tööaja kavade ja samalaadsete meetmete ning tervisemeetmetega. Täpsemalt puudutavad need meetmed järgmist:

(1)hüvitis nende tööandjate töötajatele, kes vähendavad COVID-19 puhangu mõju tõttu oma tegevust või katkestavad selle ajutiselt. Eriolukorra ajal on hüvitise ülemmäär 75 % nende põhipalgast (kuid mitte rohkem kui 75 % riigi keskmisest brutopalgast).

(2)hüvitis isikutele, kelle tööleping peatati eriolukorra või häireolukorra ajal vähemalt 15 päevaks, tingimusel et nende töösuhe säilib kuni 31. detsembrini 2020. Hüvitis moodustab 41,5 % nende brutopõhipalgast (kuid mitte rohkem kui 41,5 % riigi keskmisest brutopalgast);

(3)lühendatud tööaja kava, mille kohaselt on tööandjal eriolukorrast või häireolukorrast tingitud tegevuse ajutise vähendamise korral võimalus vähendada töötajate tööaega kuni 50 % võrra. Tööaja vähendamise perioodil saavad sellest mõjutatud töötajad hüvitist 75 % ulatuses tavalise tööaja brutopalga ja nende tegeliku palga vahest;

(4)kaks meedet füüsilisest isikust ettevõtjate ja vabade elukutsete esindajate jaoks: nendele, kes lõpetasid COVID-19 puhangu mõju tõttu töö täielikult, maksab riik hüvitist 75 % ulatuses nende keskmisest brutopalgast. Nendele, kes vähendavad oma tööaega, maksab riik hüvitist kuni 41,5 % ulatuses nende keskmisest brutopalgast;

(5)meede, millega makstakse päevatöölistele, kes lõpetavad töö seoses COVID-19 puhangu mõjust tingitud äritegevuse peatamisega, kuni kolm kuud toetust 35 % ulatuses nõuetekohasest töötasust tööpäeva kohta;

(6)lisatasu lisatöö eest riikliku tervishoiuinstituudi eristruktuuride ja maakondade tervishoiudirektoraatide ja/või Bukaresti tervishoiudirektoraadi töötajatele, kes tegutsevad WHO poolt COVID-19-sse nakatumiste tõttu üleilmseks rahvatervisealaseks hädaolukorraks kuulutatud sündmuste ennetamise ja piiramise meetmete koordineerimise ja rakendamise nimel. Meetmega on nähtud ette hüvitis, mis on 75 % põhipalgast tavalisel tööajal töötatud tundide eest ning 100 % põhipalgast nädalavahetustel, riigipühadel ja muudel tööpäevadena mittearvestatavatel päevadel töötatud tundide eest;

(7)lapsehooldustoetus riigikaitsesüsteemi, kinnipidamisasutuste, riiklike tervishoiuasutuste ja muude ministri määrusega kehtestatud kategooriate töötajatele. Hüvitise saamise tingimuseks on see, et teine vanem ei saa kasutada muid õigusi, mis annavad vanematele vabu päevi laste järele vaatamiseks haridusasutuste ajutise sulgemise korral;

(8)lisatasu konkreetsete ohtlike tingimuste eest kuni 30 % ulatuses töötasust meditsiinitöötajatele, kes osalevad COVID-19 vastases meditsiinilises tegevuses.

Rumeenia esitas komisjonile asjakohase teabe.

Kättesaadavaid tõendeid arvesse võttes teeb komisjon nõukogule ettepaneku võtta vastu rakendusotsus, millega antakse Rumeeniale TERA määruse alusel finantsabi eespool nimetatud meetmete rakendamise toetamiseks.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Käesolev ettepanek on täielikult kooskõlas nõukogu määrusega 2020/672, mille alusel see on tehtud.

Ettepanek täiendab teist liidu õigusakti, mille alusel toetatakse liikmesriike hädaolukordades, nimelt nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (edaspidi „määrus (EÜ) nr 2012/2002“). 30. märtsil võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/461, millega muudetakse nimetatud õigusakti, laiendades selle kohaldamisala ka ulatuslikele rahvatervise hädaolukordadele ja määrates kindlaks konkreetsed rahastamiskõlblikud meetmed.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega