KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Esimene eduaruanne Gruusia viisavabaduse tegevuskava rakendamise kohta /* COM/2013/0808 final */





1. Taust Euroopa Liit (edaspidi „EL”) ja Gruusia alustasid 4. juunil 2012 Brüsselis viisavabaduse dialoogi, mille eesmärk on uurida kõiki Gruusia kodanike viisavaba ELi reisimise jaoks olulisi tingimusi. 15. oktoobril 2012 kinnitas nõukogu veel kord, et EL taotleb „ühist eesmärki kehtestada edaspidi viisavabadus eeldusel, et on loodud tingimused hästi korraldatud ja turvaliseks liikuvuseks”[1]. 25. veebruaril 2013 esitas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Gruusias Thbilisis Gruusia ametiasutustele viisavabaduse tegevuskava. Viisavabaduse tegevuskava on üles ehitatud neljale teemarühmale: 1) dokumentide turvalisus, sealhulgas biomeetria; 2) integreeritud piirihaldus, rände haldamine ja varjupaigaküsimused; 3) avalik kord ja julgeolek; 4) välissuhted ja põhiõigused. Tegevuskavas on kaks kriteeriumide tasandit: üldist poliitikaraamistikku (seadusandlust ja kavandamist) käsitlevad esialgsed kriteeriumid loovad eeldused üksikasjalikumate asjakohaste meetmete tulemuslikku ja jätkusuutlikku rakendamist käsitlevate kriteeriumide täitmiseks. Gruusia ametiasutused tutvustasid 20. märtsil 2013 viisavabaduse dialoogi jälgival kõrgemate ametnike kohtumisel viisavabaduse tegevuskava elluviimiseks juba võetud meetmeid ning selgitasid järgmisi etappe. 5. aprillil esitas Gruusia oma esimese eduaruande, mida seejärel ajakohastati ja mis esitati uuesti 8. mail. Pärast esialgset hindamist saatis komisjon 19. juunil Gruusia ametiasutustele kirjalikud märkused eduaruande ülesehituse ja sisu kohta, rõhutades, et vajalik on esitada kõik asjakohased õigusaktid ja poliitikadokumendid. 31. juulil esitas Gruusia oluliselt muudetud versiooni nõutud toimetuslike muudatuste ja sisuliste selgitustega ning suure hulga õigusakte ja poliitikadokumente. 9.–11. oktoobril toimus Thbilisis kohapealne hindamine Euroopa Komisjoni, ELi liikmesriikide ja Gruusias asuva ELi delegatsiooni ekspertide osavõtul. Hindamismissioonil keskenduti nendele teemarühmadele, mille rakendamine leiti olevat kõige kaugemale jõudnud, täpsemalt 1. ja 2. teemarühmale. 2. Metoodika Komisjon peab vastavalt viisavabaduse tegevuskavas sätestatud metoodikale teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu sellest, kuidas Gruusia viisavabaduse tegevuskava rakendab. Käesolev aruanne on esimene selline teatis. Aruandes sisalduv faktiline teave põhineb Gruusia 31. juulil 2013 esitatud eduaruandel, hiljem komisjonile saadetud ajakohastustel ning ELi hindamismissioonil edastatud teabel. Hindamine põhineb dokumentide analüüsil, mille viisid ellu komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus, sealhulgas ELi delegatsioon Gruusias. 1. ja 2. teemarühma kriteeriume hindasid komisjoni ametnikud ja riiklikud eksperdid lisaks ka 2013. aasta oktoobris toimunud hindamismissiooni käigus kohapeal. Seega on 1. ja 2. teemarühma kriteeriume hinnatud üksikasjalikult, 3. ja 4. teemarühma hinnang on aga esialgne ning seda täiendatakse hindamismissioonidel, mis korraldatakse siis, kui nende kriteeriumide täitmisel on kaugemale jõutud. Aruanne järgib viisavabaduse tegevuskava ülesehitust. Viisavabaduse tegevuskava teemarühmadele vastavates alajaotustes loetletakse kõik asjakohased esimese (seadusandluse ja kavandamise) etapi kriteeriumid. Kirjeldatakse nende täitmise seisu ja võimaluse korral antakse täitmise edenemist ja olemasolevat teavet arvestades Gruusia ametiasutustele soovitusi. Viimases osas antakse üldhinnang ja ülevaade järgmistest etappidest. 3. Teemarühm 1. Dokumentide turvalisus, sealhulgas biomeetria Sellise õigus- ja institutsioonilise raamistiku konsolideerimine, millega tagatakse tsiviilõigusliku seisundi ja rahvastikuandmete registreerimise, sealhulgas kõikide Gruusia kodanike ühtsesse ja turvalisse elektroonilisse rahvastikuregistrisse kandmise usaldusväärsus ja turvalisus, kehtestades piisavad kaitsemeetmed vastavalt kõrgeimatele andmekaitsestandarditele Peamine rahvastikuandmete registreerimise ning isikut tõendavate dokumentide ja reisidokumentide väljastamise eest vastutav asutus on justiitsministeeriumi avaliku teenuse arendamise amet. Avaliku teenuse arendamise amet osutab teenuseid 65 piirkondliku büroo kaudu. Ühtne rahvastiku ja reisidokumentide andmebaas on olemas alates 2005. aastast. 2007. aastal algas perekonnaseisuaktide digiteerimine, kuid suur osa akte ootab veel digiteerimist. 2008. aastal automatiseeriti kogu rahvastikuandmete registreerimise menetlus. Alates 2008. aastast toimib ka näotuvastussüsteem; praegu käib ligikaudu 11 miljoni foto salvestamine andmebaasi. Alates 1994. aastast antakse igale isikut tõendava dokumendi või passi saanud isikule isikukood. Alates 2008. aastast registreeritakse isikukood andmebaasis sünni registreerimisel ning enne 2008. aastat sündinud isikute puhul isikutunnistuse või passi saamisel või elukoha registreerimisel. Andmebaasis saab teha päringuid isikukoodi, eesnime, perekonnanime, sünniaja või foto järgi. Seaduses on sätestatud perekonnanime muutmise tingimused. Eesnime muutmist aga piiratud ei ole; eesnime muutmine toob kaasa identiteedi muutumise ja seega uue passi või reisidokumendi väljastamise. Isikukood jääb küll endiseks, kuid see on oluline üksnes Gruusia ametiasutuste jaoks, sest ELi liikmesriikidel ei ole välispiiril kontrollides juurdepääsu isikukoodiga seotud isikuandmetele. Rahvastikuandmete registreerimisega seotud erinevate toimingute korraldamist reguleerivate õigusaktidega, sealhulgas 27. juuli 2011. aasta määrusega nr 98, on ülesanded üksteisest lahutatud ning jagatud klienditeenindusosakondade ja menetlemisega tegelevate osakondade vahel. Kasutusel on mitu kvaliteedikontrolli mehhanismi, sealhulgas tarkvara, mis määrab toimikud menetlemisega tegelevate osakondade töötajatele juhuslikult, vähendades korruptsiooni- ja pettusevõimalusi. Samal eesmärgil logitakse süsteemis kõik toimingud ning need on jälgitavad. Alates 2012. aasta maist kehtib isikuandmete kaitse seadus, milles on sätestatud peamised määratlused ja põhimõtted. 2013. aasta juunis nimetati ametisse isikuandmete kaitse inspektor. Inspektori algatusel uurivad eksperdid praegu seda, kas olemasolevat õigusraamistikku on võimalik veelgi parandada[2]. Seetõttu toimub isikuandmete kaitse alaste asjakohaste sätete täielik hindamine edaspidi. Sellise õigus- ja institutsioonilise raamistiku konsolideerimine, millega tagatakse masinloetavate biomeetriliste passide väljastamine täielikus kooskõlas Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni kõige kõrgema tasandi standarditega ja soovituslike tavadega, tuginedes turvalisele identiteedi haldamisele (rahvastikuregister ja isikut tõendavad dokumendid) põhimõttel „üks inimene – üks dokument”, sealhulgas ka diplomaatiliste ja teenistuspasside puhul Gruusias väljastatakse praegu kahte tüüpi passe, mittebiomeetrilisi masinloetavaid passe (alates 2006. aastast) ja biomeetrilisi passe (alates 2010. aastast), mis võeti kasutusele ELi rahalisel toel. Esimest tüüpi passe väljastatakse peamiselt konsulaatides ning teist tüüpi passe Gruusia territooriumil. Praegu ei ole võimalik hinnata sõrmejälgede kogumist ja sellega seotud erandeid käsitlevat õigusraamistikku, sest Gruusia ametiasutused peavad vajaliku õigusakti alles esitama[3]. Passide kehtivusaja pikendamine ei ole enam lubatud; sellekohased sätted tühistati 2005. aastal ning uued sätted on Gruusia ametiasutuste teatel kehtestatud konkreetses määruses[4]. Põhimõte „üks inimene – üks dokument” on Gruusia ametiasutuste teatel kehtestatud avaliku teenuse arendamise ameti 2012. aasta määruses[5]. Tingimused, mille korral isikul tohib olla rohkem kui üks pass, sätestatakse õigusaktis, mis on kavas vastu võtta 2013. aasta novembris. Kadunud ja varastatud passidest Interpoli andmebaasile teatamine on tavapärane ja standardne toiming. Abhaasias ja Lõuna-Osseetias (Tshinvali piirkonnas) elavatele isikutele on seni väljastatud 233 neutraalse staatusega isikutunnistust ja 29 neutraalse staatusega reisidokumenti[6]. Biomeetriliste passide täieliku kasutuselevõtu (sealhulgas välismaal asuvates Gruusia konsulaatides) ning Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni nõuetele mittevastavate vanade passide täieliku kasutuselt kõrvaldamise selge ajakava vastuvõtmine Õigusraamistik, mis reguleerib biomeetriliste passide kasutuselevõttu konsulaatides, ning mittebiomeetriliste passide kasutuselt kõrvaldamise kava soovitakse vastu võtta 2013. aasta novembris. Passide, isikutunnistuste ja muude isikut tõendavate dokumentidega tegelevate riigiasutuste ametnikele suunatud ning korruptsioonivastast võitlust, isikudokumentide turvalist haldamist ja andmekaitset käsitleva eetikakoodeksi ja samateemaliste koolitusprogrammide kehtestamine Õigusraamistik korruptsioonivastaseks võitluseks dokumentide turvalisuse valdkonnas on suurelt osalt loodud. Kohaldatavad õigusnormid jõustusid 2008. aastal; praegu valmistatakse ette nende muudatusi ning need on kavas vastu võtta 2013. aasta lõpuks. Korruptsiooni tõkestamisele ja korruptsioonivastasele võitlusele keskenduvad eraldi koolitusprogrammid küll puuduvad, kuid avaliku teenuse arendamise amet korraldab kaks korda aastas ametisiseseid koolitusseminare. Samuti on olemas audititalitus, mis uurib materiaal- ja menetlusõiguse rikkumisi ning korruptsiooni. Audititalitus annab aru otse avaliku teenuse arendamise ameti juhile. Eespool nimetatud tulemuste põhjal antakse Gruusia ametiasutustele seoses 1. teemarühma kriteeriumidega järgmised soovitused: · võtta vastu õigusakt, mis käsitleb biomeetriliste passide kasutuselevõttu konsulaatides, mittebiomeetriliste passide kasutuselt kõrvaldamise kava ja teise passi saamist reguleerivad sätted; · võtta vastu avaliku teenuse arendamise ametis töötavate ametnike käitumisjuhend; · kehtestada tsiviilõigusliku seisundi registrite täieliku digiteerimise kava ja esialgne ajakava; · tegeleda edasi eesnime muutmise küsimusega; · esitada kõik asjakohased õigusaktid, mis käsitlevad sõrmejälgede võtmist ja säilitamist, passi pikendamise keeldu ja põhimõtte „üks inimene – üks dokument” rakendamist; · esitada teavet 1. teemarühma kriteeriumide seisukohalt oluliste võimalike muudatuste kohta isikuandmete kaitse korras. 4. Teemarühm 2. Integreeritud piirihaldus, rände haldamine ja varjupaigaküsimused 4.1. Integreeritud piirihaldus Piirihalduse õigus- ja institutsioonilise raamistiku konsolideerimine kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste standarditega, tagades ühtlasi kõikide piirihalduses osalevate asutuste, eelkõige patrullpolitsei osakonna, piiripolitsei ja piiripolitsei rannavalve üksuse vahelise tõhusa koostöö Gruusia on suutnud viimaste aastate jooksul muuta oma varasema sõjaväelise piirikaitsesüsteemi Euroopa mudelile vastavaks õiguskaitsesüsteemiks. Õigus- ja institutsiooniline raamistik on loodud. Asjakohased õigusnormid on sätestatud põhiseaduses, rahvusvahelistes ja kahepoolsetes lepingutes, Gruusia riigipiiri 1998. aasta seaduses, 2013. aasta politseiseaduses,[7] 2006. aasta piiripolitseid käsitlevas seaduses, 1998. aasta mereruumi seaduses, 1997. aasta riigikaitset käsitlevas seaduses, presidendi seadlustes (nt 1999. aasta seadluses piirirežiimi ja piirikaitse eeskirjade kohta, 2008. aasta seadluses Gruusia integreeritud piirihaldusstrateegia kohta jne), siseministri 2012. aasta määruses piiriesindajate – piirivolinike – kohta, 2013. aasta seaduses rahvusvahelise õiguskaitsekoostöö kohta ning mitmesugustes ühismäärustes, lepingutes ja tegevuseeskirjades. Institutsioonilise raamistiku reformimist alustati juba 2004. aastal. Selle tulemusena vastutavad nüüd Gruusia integreeritud piirihalduse rakendamise eest siseministeeriumi piiripolitsei osakond ja patrullpolitsei osakond ning rahandusministeeriumi maksuteenistus. Asutustevaheline koostöö on täielikult reguleeritud, muuhulgas sise- ja rahandusministri 2010. aasta ühismäärusega ülesannete ja pädevuste kohta, Gruusia justiits-, välis- ja siseministri 2010. aasta ühismäärusega teabevahetuse kohta ning sise- ja rahandusministeeriumi vahelise 2013. aasta vastastikuse mõistmise memorandumiga siseministeeriumi patrullpolitsei osakonna ja piiripolitsei osakonna ning rahandusministeeriumi maksuteenistuse vahelise riigipiiri kaitse küsimuste alase koostöö üldise korra kohta. Riigipiiride demarkeerimine edeneb. Piir Türgiga on juba täielikult demarkeeritud ning teiste naaberriikide piiride jaoks on loodud riigipiiri kindlaksmääramise komisjonid. 71 % piirist Armeeniaga ja 66 % piirist Aserbaidžaaniga on juba kokku lepitud. 86 % piirist Venemaaga on riigipiiri kindlaksmääramise komisjonide ja eksperdirühmade tasandil kokku lepitud, kuid töö katkes 2008. aasta sõjalise konflikti tõttu. Piire Türgi, Armeenia ja Aserbaidžaaniga kontrollitakse. Piiri Venemaaga jälgitakse üksnes osaliselt; Gruusia ametiasutused ei kontrolli piiri kahel okupeeritud alal – Lõuna-Osseetias[8] ja Abhaasias[9]. Piirihalduse valdkonnas õigusaktide, korralduse, taristu, seadmete ning piisavate inim- ja finantsressursside edasise arendamise ning rahvusvahelise koostöö ajakava ja erieesmärke sisaldava integreeritud piirihalduse riikliku strateegia ja tegevuskava vastuvõtmine 2008. aastal vastu võetud ning 2012. aastal ELi toel muudetud integreeritud piirihalduse strateegia põhineb integreeritud piirihalduse mudelil. Strateegias seatakse eesmärgid ajavahemikuks 2008–2013. Pärast strateegia heakskiitmist töötas asutustevaheline töörühm välja integreeritud piirihalduse strateegia tegevuskava, mis kiideti heaks 2009. aastal. Gruusia integreeritud piirihalduse strateegia on väga terviklik; integreeritud piirihalduse strateegias ja tegevuskavas seatakse saavutatavad eesmärgid, jagatakse selgelt ülesanded ning tagatakse vajalik järelevalve. Strateegias ja tegevuskavas keskendutakse suutlikkuse suurendamisele ja asutustevahelisele koostööle. Gruusia osaleb piirihaldusealases rahvusvahelises koostöös. Ta teeb koostööd ELi liikmesriikidega,[10] teiste riikidega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Piirkondlik koostöö on väga heal tasemel Türgiga. Aserbaidžaanile on esitatud piirivolinike tegevuse alase kokkuleppe eelnõu ning viimasel ajal on elavnenud koostöö Armeenia piiriametiga[11]. Olemas on ka õigusraamistik koostööks Venemaaga. Ennekõike piirivalvuritele, tolliametnikele ja teistele piirihalduse ja/või piirivalvega tegelevatele ametnikele suunatud ning muuhulgas korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust, inimõiguste austamist, varjupaigamenetlusi ja inimkaubandusevastaseid meetmeid käsitleva eetikakoodeksi ja samateemaliste koolitusprogrammide kehtestamine Siseministeerium võttis 2013. aasta mais vastu politsei eetikakoodeksi, mis kehtib ka piiripolitseile ja patrullpolitseile. Gruusia maksuteenistuse peadirektor võttis 2013. aasta aprillis vastu Gruusia tolliametnike eetika- ja käitumisjuhendi. Lisaks võttis siseministeerium 2013. aasta mais vastu eraldi juhised piiripolitsei ja patrullpolitsei töötajatele ning piiriületuskohas töötavatele ametnikele. Juhistes käsitletakse inimõigusi ning rõhutatakse töötajate kohustusi altkäemaksu andmise ja/või võtmisega, organiseeritud kuritegevuse juhtumitega vms kokkupuutumisel. Siseministeeriumi akadeemia korraldab baaskoolitust uutele töötajatele, ümberõpet ja edutamisega seotud koolitusi. Samuti pakutakse seal baaskoolitust uutele tollitöötajatele ja eriväljaõpet tollitöötajatele (nt reisidokumentide kontrolli alal). Piiripolitsei ja patrullpolitsei ohvitseride koolituse õppekavad põhinevad ELi ja USA ekspertide soovitustel. Siseministeeriumi akadeemia õppekava sisaldab Frontexi ühist tuumõppekava. Baaskoolitus on kombinatsioon teoreetilistest ja praktilistest sessioonidest. Antakse sihtotstarbelist eriväljaõpet sellistes valdkondades nagu piirikontrolli haldamine, ebaseaduslik ränne ja organiseeritud kuritegevus, inimkaubandus, korruptsioon ja võltsitud dokumendid. Samuti korraldab siseministeeriumi akadeemia politsei eetikakoodeksi ja üldsusele suunatud politseiteemalisi kursusi, mis hõlmavad suhteid rahvus-, rassiliste ja usuvähemustega. Akadeemias on loodud liikuvad koolitusüksused, et võimaldada töökohapõhist kutseõpet. Alates 2013. aasta algusest pikendati patrullpolitsei ja piiripolitsei ohvitseride baaskoolituse kestust[12]. Samuti on õppekavasse hiljuti lisatud mitu uut ainet (nt õigusrikkumised ja võimu kuritarvitamine, politsei ja meedia, inimkaubandus, uimastid) ning täiendatud mõnda edasijõudnute koolitust (piiripolitsei jaoks nt sellistel teemadel nagu inimõiguste kaitse, organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus, varjupaigataotlejad ja pagulased ning ametialane korruptsioon ja ametialased õigusrikkumised). Eespool nimetatud tulemuste põhjal antakse Gruusia ametiasutustele seoses integreeritud piirihalduse kriteeriumidega järgmised soovitused: · kehtestada uus mitmeaastane integreeritud piirihalduse strateegia ja selle juurde kuuluv tegevuskava 2013. aasta järgseks perioodiks, et seni tehtut edasi arendada. Kehtestatavas integreeritud piirihalduse strateegias peaks olema olulisel kohal suutlikkuse suurendamine, et jätkata piirihalduse tugevdamist, seda eriti rohelisel piiril, kus oleks võimalik veelgi parandada tehnoloogia, taristu ja seadmetega seotud suutlikkust; · jätkata koostöö sisseseadmist naaberriikidega; tuleb sõlmida vajalikud lepingud, et valmistada ette tulevast tehnilist koostööd piiril; tugevdada edasijõudnute koolituse arendamise kaudu piirivalvurite, tolliametnike ja teiste piirihalduse ja/või piirivalvega tegelevate ametnike koolitust ning edendada töökohapõhist kutseõpet, pöörates eritähelepanu lisaks liikuvatele koolitusüksustele ka e-õppe suutlikkuse arendamisele; kaaluda baaskoolituse kestuse edasist pikendamist ning edasijõudnute koolituse arendamist. 4.2. Rände haldamine Rändepoliitika õigus- ja institutsioonilise raamistiku konsolideerimine kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste standarditega, muuhulgas seadusliku/tööjõu rände valdkonnas, välismaalaste integreerimist ja (vabatahtlikult või mittevabatahtlikult tagasi pöördunud) Gruusia kodanike taasintegreerimist toetavate meetmete valdkonnas ning ebaseadusliku rände vastase võitluse valdkonnas (viimane hõlmab jõupingutuste jätkamist tagasivõtulepingute sõlmimiseks peamiste päritolu- ja/või transiidiriikidega ning ebaseaduslike rändajate avastamiseks riigi territooriumil) Rändepoliitika õigusraamistik on loomisjärgus. Valitsus kiitis 30. oktoobril 2013 heaks välismaalaste ja kodakondsuseta isikute õiguslikku seisundit käsitleva seaduse eelnõu, mis on kavas peagi parlamendile esitada. Eelnõu sisaldab seaduslikku ja ebaseaduslikku rännet ning välismaalaste integreerimist käsitlevaid sätteid. Pärast seaduse vastuvõtmist tuleb vastu võtta veel umbes 10 määrust, et kehtestada terviklik õigusraamistik. Rändepoliitika kooskõlastamise institutsiooniline raamistik on hästi välja arendatud. 2010. aastal loodi riiklik rändeküsimuste komisjon. Komisjon koosneb 12 pädeva ministeeriumi[13] esindajatest ja vastutab rände haldamise üldise kooskõlastamise eest. Ebaseadusliku rände vastast võitlust on kavas veelgi tõhustada. Pärast välismaalaste ja kodakondsuseta isikute õiguslikku seisundit käsitleva seaduse ning 2013. aasta politseiseaduse jõustumist saab politsei õiguse välismaalaste isikut kindlaks teha ja neid kontrollida ning väljasaatmismenetlusi ellu viia. Samuti luuakse siseministeeriumis rändetalitus ebaseadusliku rände vastase võitluse kooskõlastamiseks. ELi toel on liikuvuspartnerluse raames loodud liikuvuskeskus Gruusiasse tagasipöörduvate rändajate taasintegreerimise toetamiseks. Keskus aitab tagasipöördujaid, koostades personaalse taasintegreerimiskava, sh äriplaani, ning pakkudes vajaduse korral meditsiiniabi ja ajutist majutust. Gruusia tegeleb ka riigi territooriumil viibivatele ebaseaduslikele rändajatele ajutise majutuskeskuse rajamisega. Projektid on heaks kiidetud ning hoone ehitus algab eeldatavalt 2013. aasta novembris. Keskuses on kuni 70 kohta ning eritingimused haavatavatele rändajatele ja perekondadele. Majutuskeskuse põhikirja projekt on juba ette valmistatud. Gruusia on sõlminud tagasivõtulepingud ELi, Šveitsi, Norra ja Ukrainaga. ELi tagasivõtulepingu raames on allkirjastatud rakendamisprotokollid Bulgaaria, Eesti, Ungari, Austria ning Belgia, Madalmaade ja Luksemburgiga. Protokoll Slovakkiaga on valmis allkirjastamiseks ning läbirääkimised protokollide allkirjastamiseks käivad Tšehhi Vabariigi, Leedu, Poola ja Portugaliga. Diplomaatiliste kanalite kaudu on alustatud läbirääkimisi Küprose, Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Itaalia, Hispaania ja Rootsiga. Allkirjastamiseks on valmis Taani ja Moldovaga sõlmitava tagasivõtulepingu eelnõu. Samuti on Gruusia alustanud läbirääkimisi tagasivõtulepingu sõlmimiseks Armeenia, Aserbaidžaani, Bangladeshi, Valgevene, India ja Pakistaniga. Gruusia on võtnud kasutusele ka tagasivõtmise elektroonilise juhtumihaldussüsteemi, mida koordineerib välisministeerium ja rahastab EL ning mida rakendatakse Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni abiga. Riikliku rändestrateegia vastuvõtmine rändepoliitika õigusraamistiku tulemuslikuks rakendamiseks ning ajakava, erieesmärke, tegevusi, tulemusi, tulemusnäitajaid ja piisavate inim- ja finantsressursside tagamise abinõusid sisaldava rändestrateegia tegevuskava vastuvõtmine Gruusia ametiasutused on kehtestanud ELi ekspertide abiga liikuvuspartnerluse sihtalgatuse projekti raames Gruusia 2013.–2015. aasta rändestrateegia. Strateegia võeti vastu 2013. aasta märtsis ning selle juurde kuuluv tegevuskava kiideti heaks 2013. aasta juunis. Strateegia keskendub sellistele valdkondadele nagu ebaseadusliku rände tõkestamine ja kontroll, seadusliku rände ja kodanike Gruusias taasintegreerimise edendamine ning Gruusia varjupaigasüsteemi arendamine. Tegevuskavas loetletakse konkreetsed tegevused, kehtestatakse tähtajad ning nimetatakse vastutavad ametiasutused ja rakenduspartnerid. Rändevoogude ja rände struktuuri seiremehhanismi loomine Gruusia rändeprofiili korrapäraseks ajakohastamiseks, seades sisse ühtse elektroonilise andmebaasi, mis sisaldab andmeid nii ebaseadusliku kui ka seadusliku rände kohta ning varjupaigataotlejate ja pagulaste kohta, ning luues nende andmete tulemusliku kogumise ja analüüsi eest vastutavad asutused Ühtse rändeanalüüsi süsteemi arendamine on algusjärgus. Asjaomased ministeeriumid ja ametid koguvad juba teavet ja andmeid piiriületajate, elamislubade, viisade ja kestuse, riigis viibivate välismaalaste, riigist välja saadetud välismaalaste, välismaalaste asutatud juriidiliste isikute jne kohta. Pärast täielikku käivitumist hakkab süsteem seda teavet koondama ja töötlema. Siseministeeriumis on juba loodud ebaseaduslike rändajate andmebaas, mis on praegu testimisjärgus. Kava kohaselt hakkab andmebaas toimima välismaalaste ja kodakondsuseta isikute õiguslikku seisundit käsitleva seaduse jõustumisel, kõige tõenäolisemalt 2014. aastal. Gruusia on praeguseks koostanud 2005.–2010. aasta rändeprofiili ja 2011.–2013. aasta rändeprofiili; viimane võeti vastu 2013. aasta septembris. Eespool nimetatud tulemuste põhjal antakse Gruusia ametiasutustele seoses rände haldamise kriteeriumidega järgmised soovitused: · luua rände haldamise õigusraamistik, võttes vastu välismaalaste ja kodakondsuseta isikute õiguslikku seisundit käsitleva seaduse ja kõik vajalikud määrused; · konsolideerida ja tõhustada veelgi institutsioonide suutlikkust, muuhulgas siseministeeriumis rändetalituse loomise teel; · tugevdada liikuvuskeskuse institutsioonilist staatust valitsusstruktuurides, eraldades muuhulgas piisavad inim- ja finantsressursid taasintegreerimise toetamiseks; · kiirendada ebaseaduslikele rändajatele ajutise majutuskeskuse loomist ning kindlustada piisavad inim- ja finantsressursid, et keskus saaks toimida; · jätkata rändestrateegia ja selle tegevuskava rakendamist ning hakata välja töötama järgmise programmiperioodi strateegiat; · kiirendada andmekaitsestandarditele vastava ühtse rändeanalüüsi süsteemi arendamist; · suurendada andmete kogumise suutlikkust, viies muuhulgas lõpule ebaseadusliku rände andmebaasi loomise. 4.3. Varjupaigaküsimused Tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõttega täielikus vastavuses oleva ning täiendavat kaitset hõlmava varjupaigapoliitika õigus- ja institutsioonilise raamistiku konsolideerimine kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste standarditega, võttes vastu õigusaktid, mis tagavad tegeliku juurdepääsu seisundi kindlaksmääramise õiglasele menetlusele, õiguste kaitse (liikumisvabadus, tervishoid, haridus ning muud tööalased ja sotsiaalsed õigused), pikaajalised lahendused, sealhulgas pagulaste ja muu rahvusvahelise kaitse saajate integreerimine, ning eritähelepanu haavatavatele rühmadele 2011. aastal kiideti heaks pagulasi ja humanitaarkaitset käsitlev seadus (edaspidi „pagulasi käsitlev seadus”)[14]. Pärast seaduse vastuvõtmist on kehtestatud kolm määrust, millega nähakse ette pagulasseisundi või muu kaitse andmise menetlused, sätestatakse vastuvõtukeskuses majutamise eeskiri ja kehtestatakse Gruusias varjupaika taotlevate isikute iga-aastase registreerimise kord. Tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõte on pagulasi käsitlevas seaduses piisavalt sätestatud. Samuti sätestatakse seaduses kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 3 nõuetekohaselt humanitaarkaitse andmise alused. Pagulasi käsitleva seaduse kohaselt peab Gruusias ebaseaduslikult viibiv isik taotlema varjupaika 24 tunni jooksul alates Gruusia territooriumile sisenemisest ning tähtaja pikendamine saab olla põhjendatud üksnes temast sõltumatute erandlike asjaolude korral. Kui tähtajast kinni ei peeta, lükatakse taotlus tagasi. Seda ajalist piirangut ei kohaldata seaduslikult Gruusias viibivatele isikutele. Pärast varjupaigataotluse esialgset hindamist koostatakse varjupaigataotleja profiil ning isikule antakse kuueks kuuks varjupaigataotleja staatus. Kui selles esialgses etapis langetatakse eitav otsus, võib selle kohtus vaidlustada. Kui isik on varjupaigataotlejana registreeritud, vesteldakse temaga, kogutakse tema päritoluriiki käsitlevat teavet ning tehakse tema seisundi kohta otsus. Eitava otsuse korral on võimalik algatada apellatsioonimenetlus. Varjupaigamenetluste eest ning varjupaigataotlejate ja rahvusvahelise kaitse saajate majutamise eest vastutab okupeeritud aladelt saabunud riigisiseste põgenike, majutamise ja pagulaste ministeerium. Varjupaigaotsuseid teeb kuus ametnikku. Päritoluriiki käsitleva teabe kogumisega tegeleb praegu üks täistööajaga ja üks osalise tööajaga töötav ametnik. Ministeerium kavatseb 2014. aastal luua eraldi päritoluriiki käsitleva teabe üksuse. Varjupaigataotlejatele väljastatakse nende seisundit kinnitav dokument alles pärast registreerimisotsuse vastuvõtmist. Dokumendil on foto ja põhiandmed. Pädeval asutusel on varjupaigataotlejana registreerimise kohta otsuse tegemiseks aega 10 päeva. Eitava otsuse korral on võimalik esitada apellatsioonkaebus kolmele järjestikusele kohtuastmele, mis kohtumenetluse kestust arvestades võib kaasa tuua olukorra, kus varjupaigataotlejal ei ole dokumenti, mis apellatsioonimenetluse lõpuni tema seisundit kinnitaks. Varjupaigataotlejaid võetakse vastu spetsiaalses vastuvõtukeskuses, kus on 60 kohta[15]. Eritähelepanu pööratakse haavatavate rühmade vajadustele. Esitatud teabe kohaselt määratakse igale varjupaika taotlevale saatjata lapsele eestkostja ning keskuses on saadaval tõlketeenused. Arstiabi antakse riikliku tervishoiusüsteemi kaudu ning rahastatakse riigieelarvest. Pagulastel ja humanitaarkaitse saajatel on õigus majutusele vastuvõtukeskuses kolme kuu vältel pärast vastava seisundi saamist, haridusele ning arsti- ja sotsiaalabile. Nad tohivad reisida teise riiki ja/või pöörduda tagasi päritoluriiki. Neile väljastatakse ajutine elamisluba ning reisidokument (ÜRO Genfi konventsiooni pass). Samuti on tagatud juurdepääs keelekursustele (nii gruusia kui ka võõrkeelte kursustele) ja haridusele. Eespool nimetatud tulemuste põhjal antakse Gruusia ametiasutustele seoses varjupaigaküsimuste kriteeriumiga järgmised soovitused: · parandada veelgi olemasolevat õigus- ja institutsioonilist raamistikku, tehes selles vajalikud muudatused muuhulgas selleks, et tagada varjupaigataotlejatele dokumendid kohe, kui varjupaigamenetlus algab; · kaaluda uuesti sätteid, mille kohaselt tuleb varjupaika taotleda 24 tunni jooksul alates territooriumile sisenemisest; taotluse esitamine pärast ettenähtud 24 tunni möödumist ei tohiks olla ainuke põhjus varjupaigataotlejana registreerimisest keeldumiseks; · tugevdada ministeeriumi institutsioonilist suutlikkust, sealhulgas personali, eriti päritoluriiki käsitleva teabega tegeleva personali osas; · suurendada varjupaigataotlejate vastuvõtmise ja majutamise võimet; · tugevdada andmete kogumise suutlikkust; · esitada komisjonile asjakohased statistilised andmed; · analüüsida veel varjupaigamenetlust, et hinnata, kas viimase (kolmanda) kohtuastmeni edasi kaebamise võimalus ja selle peatav mõju ei ohusta varjupaigamenetluse ja üldisemalt varjupaigapoliitika tõhusust. 5. Teemarühm 3. Avalik kord ja julgeolek 5.1. Organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja korruptsiooni tõkestamine ning nende vastu võitlemine Organiseeritud kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise õigus- ja institutsioonilise raamistiku konsolideerimine kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste standarditega ning selge ajakavaga sätestatud erieesmärke, tegevusi, tulemusi, tulemusnäitajaid ja piisavaid inim- ja finantsressursse sisaldava riikliku strateegia ja tegevuskava vastuvõtmine Gruusia teeb edusamme organiseeritud kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise õigusraamistiku konsolideerimisel. Lisaks juba varem jõustunud õigusaktidele – organiseeritud kuritegevust ja väljapressimist käsitlev seadus, kriminaalseadustiku ja kriminaalmenetluse seadustiku asjakohased sätted ning kriminaaljälituse seadus – võeti 4. oktoobril 2013 vastu uus politseiseadus, mis jõustub 1. jaanuaril 2014. 2013. aasta oktoobris võeti valitsuse dekreediga vastu organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise riiklik strateegia 2013.–2014. aastaks. Strateegia hõlmab suurt hulka erinevaid organiseeritud kuritegusid, sealhulgas nn seaduslike varaste toimepandud vargusi, väljapressimist, sõidukivargusi, ebaseaduslikku tulirelvade ringlust ja küberkuritegevust. 4. novembril 2013 võeti vastu organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise tegevuskava. Tegeletakse ka institutsioonilise raamistiku loomisega. Vastavalt valitsuse 13. juuni 2013. aasta dekreedile asutati organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse alane asutustevaheline nõukogu. Nõukogusse kuuluvad asjaomaste ministeeriumide esindajad ning selle peamine ülesanne on eespool nimetatud strateegia ja tegevuskava rakendamise järelevalve. Inimkaubandusevastase õigus- ja institutsioonilise raamistiku konsolideerimine kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste standarditega ning selget ajakava, erieesmärke, tegevusi, tulemusi, tulemusnäitajaid ja piisavaid inim- ja finantsressursse sisaldava asjaomase riikliku tegevuskava vastuvõtmine Inimkaubandusega seotud kriteeriumi täitmine on Gruusias heal tasemel. Inimkaubandus on alates 2003. aastast Gruusia kriminaalseadustiku kohaselt kuritegu. Seadustiku hilisemate muudatustega on suurendatud inimkaubanduse kuriteo eest ette nähtud karistusi, kehtestatud juriidilise isiku kriminaalvastutus ja kriminaliseeritud inimkaubanduse ohvrite teenuste kasutamine. 2012. aasta aprillis muudeti Euroopa Nõukogu inimkaubandusevastase võitluse eksperdirühma soovituse kohaselt 2006. aasta inimkaubandusevastase võitluse seadust ja inimkaubanduse lapsohvreid käsitlevat seadust, nähes muuhulgas ette lapse parimatel huvidel põhineva individuaalse riskihindamise[16]. Alates 2006. aastast tegutseb inimkaubanduse ohvrite kaitsmise riiklik fond ning inimkaubandusevastase võitluse alane asutustevaheline nõukogu. Nõukogu juhib justiitsministeerium ning sellesse kuuluvad asjaomaste ministeeriumide ja valitsusasutuste esindajad. 15. märtsil 2013 võttis Gruusia president vastu nõukogus välja töötatud inimkaubandusevastase võitluse riikliku tegevuskava 2013.–2014. aastaks. Tegevuskava hõlmab selliseid valdkondi nagu inimkaubanduse tõkestamine, koostöö kohalike ja rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonidega, prokuratuuri spetsiaalsete uurimismeetodite parandamine ja asjaomaste ametite inimkaubandusevastase tegevuse kooskõlastamine. Korruptsiooni tõkestamise ja selle vastu võitlemise õigus- ja institutsioonilise raamistiku konsolideerimine kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste standarditega ning riiklik korruptsioonivastane strateegia ja tegevuskava, mis sisaldavad selge ajakavaga erieesmärke, tegevusi, tulemusi, tulemusnäitajaid ja piisavaid inim- ja finantsressursse, sealhulgas korruptsioonivastase võitluse eest vastutavate asutuste (nagu asutustevahelise korruptsioonivastase tegevuse kooskõlastamise nõukogu) korruptsioonivastase koordineerimistöö jaoks, mille eesmärk on eelkõige korruptsioonivastase võitluse eest vastutavate asutuste sõltumatuse, tõhususe, volituste ja vastutuse tagamine ning nendevahelise teabevahetuse parandamine; tugeva õigus- ja institutsioonilise raamistiku, sealhulgas vajalike teiseste õigusaktide tagamine korruptsiooni, kõrgetasemelist korruptsiooni ja rahvusvahelistes tehingutes esinevat korruptsiooni tõkestada ja ohjata aitavate sisekontrolli mehhanismide tõhusaks toimimiseks ja aususe standardite kehtestamiseks riiklikes institutsioonides ja asutustes; GRECO (riikide korruptsioonivastase ühenduse) soovituste järgimine Gruusia on viinud viimase kümnendi vältel ellu tervikliku korruptsioonivastase reformi ning loonud õigus- ja institutsioonilise raamistiku, mis on andnud korruptsiooni tõkestamise ja selle vastu võitlemise valdkonnas silmanähtavaid tulemusi[17]. Gruusia on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastase konventsiooni liige ja ta on ratifitseerinud asjakohased Euroopa Nõukogu korruptsioonialased konventsioonid: 2003. aasta korruptsiooni tsiviilõiguslike aspektide konventsiooni ja 2008. aasta korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise konventsiooni ning selle 2013. aasta lisaprotokolli. Gruusia on teinud märkimisväärseid edusamme korruptsiooni kriminaliseerimisel. Gruusia kriminaalseadustikus sätestatud aktiivse ja passiivse korruptsiooni kuriteod hõlmavad altkäemaksu pakkumist ja lubamist, altkäemaksu andmist ja/või võtmist kolmanda isiku huvides ning altkäemaksu andmist ja/või võtmist vahendaja kaudu. 2011. aasta novembris muudeti aktiivse mõjuvõimuga kauplemise kuriteo määratlust, lisades sellesse kolmandad isikud. Juriidiliste isikute kriminaalvastutus on ette nähtud passiivse ja aktiivse korruptsiooni, mõjuvõimuga kauplemise, rahapesu ja erasektori korruptsiooni eest. GRECO kolmanda hindamisvooru kuriteos süüdistamise aluseid käsitleva vastavusaruande[18] kohaselt on Gruusia täitnud viiest soovitusest kolm rahuldavalt ja kaks – korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise konventsiooni lisaprotokolli ratifitseerimine ja tegeliku kahetsuse sätestamine – osaliselt. Gruusia ratifitseeris lisaprotokolli 27. juulil 2013 ja seega võib nelja soovitust viiest lugeda täidetuks. Asutustevaheline korruptsioonivastase tegevuse kooskõlastamise nõukogu alustas tööd 2008. aastal. Nõukogus on 34 liiget[19] ning selle ülesanded on korruptsioonivastaste jõupingutuste kooskõlastamine, osalemine korruptsioonivastaste meetmete rakendamise järelevalves ja korruptsiooni tõkestamist ning selle vastu võitlemist käsitlevate õigusaktide eelnõude ettevalmistamine. Praegu on asutustevahelise korruptsioonivastase tegevuse kooskõlastamise nõukogu kesksed strateegilised prioriteedid korruptsiooni tõkestamine õiguskaitseasutustes, tollis ja maksunduses ning erakondade rahastamise läbipaistvus. 2011. aastal muudeti Gruusia konstitutsioonilist seadust kodanike poliitiliste ühenduste kohta. Poliitiliste parteide rahastamist käsitlevad uued õigusnormid hõlmavad juriidiliste isikute annetuste keelustamist, annetustele ülempiiride kehtestamist, annetuste tegemist pangaülekande teel, et tagada läbipaistvus, erakondade rahastamise raamatupidamisarvestuse parandamist, erakondade laenuvõtmise piiramist ja piiranguid liikmemaksudele. Erakondade ja valimiskampaaniate rahastamise üle teostab järelevalvet riigikontroll. Gruusia 2009. aasta seadusega, mis käsitleb huvide konflikte ja korruptsiooni avalikus teenistuses, nähakse muuhulgas ette riigiametnike majandushuvide avalikustamine ja rikkumisest teatajate kaitse. Gruusia avaliku teenistuse amet ja asutustevaheline korruptsioonivastase tegevuse kooskõlastamise nõukogu on lõpetamas Gruusia uue rikkumisest teatajate kaitset käsitleva seaduse eelnõu ettevalmistamist. Korruptsiooni tõkestamisele ja selle vastu võitlemisele aitab kaasa ka veebipõhine kõrgete riigiametnike vara deklareerimise süsteem[20]. 2013. aasta septembris muudeti seadust huvide konfliktide ja korruptsiooni kohta avalikus teenistuses, laiendades süsteemi veel 400 riigiametnikule. Avaliku teenistuse seaduse viimaste muudatuste hulgas on ka uus peatükk riigiametnike käitumisjuhendi kohta, mis põhineb Euroopa Nõukogu ministrite komitee koostatud riigiametnike käitumisjuhendi näidisel[21]. Muudatustega kohustatakse kõiki riigiteenistujaid teatama oma ülemusele või õiguskaitseasutustele mis tahes tõenditest või põhjendatud kahtlusest ebaseadusliku tegevuse, sealhulgas korruptsiooni kohta. Muudatustega nähakse ette ka uute riigiteenistujate kohustuslik koolitamine korruptsiooniküsimustes. 2013. aasta mais võttis Gruusia parlament vastu Gruusia üldkohtute seaduse muudatused, mis tugevdavad kohtunike sõltumatust ja ausust. Muudatuste eesmärk oli tagada vastavus rahvusvaheliste ja Euroopa standarditega ning Veneetsia komisjoni 94. täiskogu istungil vastu võetud arvamusega[22]. Gruusia kavandab edasisi reforme kohtunike ametisse nimetamise ja nende edutamise valdkonnas. 2013. aasta juunis võttis parlament vastu Gruusia riigiprokuratuuri seaduse muudatused, mis jõustusid samuti 2013. aasta juunis. Sellega anti kõik varem justiitsministrile kuulunud süüdistuse ettevalmistamisega seotud volitused üle Gruusia peaprokurörile. Peaprokuröri nimetab ametisse ja vabastab ametist Gruusia president justiitsministri ettepanekul. Peaprokurör nimetab ametisse ja vabastab ametist kõik riigiprokuratuuri prokurörid ja töötajad ning uurib süütegusid, sealhulgas korruptsiooniga seotud süütegusid, mille on pannud toime kõrged ametnikud, nagu president, parlamendi ja valitsuse liikmed, ülemkohtunik, ombudsman ja riigikontrolör, ning esitab nendega seoses süüdistusi. 2010. aastal reformiti riigihangete süsteemi ning võeti kasutusele ühtne elektrooniline riigihangete süsteem. Praegu toimuvad kõik hanked elektrooniliselt. Ühtne elektrooniline riigihangete süsteem hõlmab „musta nimekirja” ettevõtjatest, kellel on keelatud aasta jooksul riigihankemenetlustes osaleda, ja „valget nimekirja” kõlblikest ettevõtjatest. Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ja nende vastu võitlemise õigus- ja institutsioonilise raamistiku konsolideerimine kooskõlas ELi standarditega ja rahapesuvastase töökonna kehtestatud rahapesu ja terrorismi rahastamise alaste rahvusvaheliste standarditega ning vastava riikliku strateegia regulaarne ajakohastamine; piisavaid volitusi ja vahendeid omava sõltumatu finantsuurimisüksuse moodustamine ja tugevdamine Gruusia on viimastel aastatel parandanud rahapesu ja terrorismi rahastamisega võitlemise õigusraamistikku, suurendades selle tehnilist vastavust nii rahvusvahelistele rahapesu ja terrorismi rahastamisega võitlemise standarditele kui ka ELi õigusele. Näiteks kuulutati 2012. aastal liisinguettevõtjad, audiitorid, raamatupidajad ja kvalifitseeritud krediidiasutused „kohustatud isikuteks”[23] ja tugevdati finantseerimisasutustele kohaldatavaid ennetusmeetmeid. Gruusia kavatseb küll lisada lähitulevikus kohustatud isikute nimekirja ka juristid, kuid nimekiri ei vasta veel täielikult rahvusvahelistele ja Euroopa nõuetele, kuivõrd rahapesuga võitlemise seadust ei kohaldata kinnisvaramaakleritele, usaldusteenuste ja äriühingute teenuste pakkujatele ja e-raha asutustele. Gruusia on võtnud vastu mitu rahapesuga võitlemise seadusel põhinevat õigusakti, milles määratletakse täpsemalt nõuded, mida kohaldatakse sellistele kohustatud isikutele nagu hoiu-laenuühistud, valuutavahetuspunktid, rahaülekandeteenuste pakkujad, kasiinod, loteriid, notarid jne. Institutsioonidevahelise koostöö parandamise vajadusega seoses on küll mitu pädevat ministeeriumi sõlminud vastastikuse mõistmise memorandumi asutustevahelise koostöö tulemuslikkuse parandamiseks õiguskaitse valdkonnas, sealhulgas rahapesukuritegude valdkonnas, kuid Gruusia ei ole veel moodustanud rahapesu ja terrorismi rahastamisega võitlemise nõukogu, mis võiks aidata juhtida ja kooskõlastada kõiki rahapesu ja terrorismi rahastamisega võitlemise tegevusi. Gruusia kavatseb vastu võtta rahapesu ja terrorismi rahastamisega võitlemise riikliku strateegia koos selle rakendamise tegevuskavaga ning on loonud selleks asutustevahelise töörühma. Riikliku registriameti loomine juriidiliste isikute registreerimissüsteemi haldamiseks on oluline esimene meede juriidiliste isikute kuritarvitamise tõkestamiseks. Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise meetmeid hindava eksperdikomitee (edaspidi „MONEYVAL”) 2012. aasta hinnangus Gruusia kohta märgiti aga ära mitu olulist puudust[24]. Samuti juhiti MONEYVALi hinnangus tähelepanu sellele, et teatavaid õiguslikke standardeid ei järgita täielikult, ehkki Gruusia muutis 2011. aasta detsembris oma õigusraamistikku ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1267 ja 1373 rakendamiseks. 2003. aasta rahapesuga võitlemise seaduse artikli 10 kohaselt on loodud finantsjärelevalve talitus, mis on Gruusia finantsuurimisüksus. Finantsjärelevalve talitus tegutseb sõltumatult ega allu oma ülesannete täitmisel ühelegi asutusele. Talitus on kahtlasi tehinguid käsitlevate teadete, sularahatehingute aruannete ja muu rahapesu ja terrorismi rahastamise seisukohalt olulise teabe vastuvõtmise, analüüsimise ja levitamise riiklik keskus. Praegu valmistab finantsjärelevalve talitus koostöös teiste asjaomaste institutsioonidega ette rahapesu ja terrorismi rahastamisega võitlemise seaduse muudatusi, mille eesmärk on MONEYVALi 2012. aasta hinnangus välja toodud puuduste kõrvaldamine. Gruusia teatel võeti 2011. aasta detsembris kasutusele uus tarkvara, mis parandab kahtlastest tehingutest teatamist. Selle tulemuslikkust ei saa praeguses järgus küll veel täielikult hinnata, kuid esitatud teave, mille kohaselt finantsjärelevalve talituse poolt õiguskaitseasutustele edastatud juhtumite arv on suurenenud,[25] on julgustav. ELi ja rahvusvahelistele standarditele vastava ning selge ajakavaga sätestatud erieesmärke, tegevusi, tulemusi, tulemusnäitajaid ja piisavaid inim- ja finantsressursse sisaldava riikliku uimastitevastase strateegia ja tegevuskava vastuvõtmine 2011. aasta novembris loodi justiitsministeeriumi algatusel asutustevaheline uimastite kuritarvitamisega võitlemise koordineerimisnõukogu (edaspidi „nõukogu”). Nõukogusse kuuluvad ka rahvusvahelised ja valitsusvälised organisatsioonid. Juunis valmistas nõukogu ette 2013.–2015. aasta riikliku uimastistrateegia ja selle juurde kuuluva tegevuskava eelnõu. Gruusia ametiasutuste teatel toetus nõukogu mõlema eelnõu koostamisel ELi 2012. aasta narkostrateegiale ja uimastite kuritarvitamise ja ebaseadusliku uimastikaubanduse vastase võitlusega tegeleva Euroopa Nõukogu Pompidou rühma spetsialistide nõuannetele. Käesoleva aruande kirjutamise ajal on nõukogu tegelenud Pompidou rühma märkuste lisamisega mõlemasse dokumenti, mille valitsus võtab eeldatavasti vastu 2013. aasta lõpuks. Samuti edeneb asjakohaste õigusaktide[26] muutmise eelnõude koostamine. Kõikide eespool loetletud valdkondi ja terrorismi vastu võitlemist käsitlevate ÜRO ja Euroopa Nõukogu asjakohaste konventsioonide ja nende protokollide, sealhulgas Euroopa Nõukogu rahapesu ning kriminaaltulu avastamist, arestimist ja konfiskeerimist ning terrorismi rahastamist käsitleva 2005. aasta konventsiooni, Haagi lastekaitsekonventsiooni (vanemliku vastutuse ja lastekaitsemeetmetega seotud kohtualluvust, kohaldatavat seadust, tunnustamist, kohtuotsuste täitmist ja koostööd käsitlev 1996. aasta konventsioon), Euroopa Nõukogu 2007. aasta konventsiooni (laste kaitse kohta seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamise eest) ning korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise konventsiooni lisaprotokolli allkirjastamine, ratifitseerimine ja riiklikesse õigusaktidesse ülevõtmine Korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise konventsiooni lisaprotokolli ratifitseeris Gruusia parlament 2013. aasta juulis ning Euroopa Nõukogu rahapesu ning kriminaaltulu avastamist, arestimist ja konfiskeerimist ning terrorismi rahastamist käsitlev 2005. aasta konventsioon ratifitseeriti 2013. aasta oktoobris. Lastekaitset käsitlevate konventsioonidega seoses on alustatud vajalikke siseriiklikke õiguslikke menetlusi. 5.2. Õigusalane koostöö kriminaalasjades Vastastikuse abistamise õigus- ja institutsioonilise raamistiku konsolideerimine 2010. aasta oktoobris jõustus rahvusvahelise koostöö küsimusi reguleeriv seadus rahvusvahelise koostöö kohta kriminaalasjades[27]. Seadus käsitleb rahvusvahelist koostööd, sealhulgas selliseid valdkondi nagu vastastikune õigusabi, väljaandmine, kohtulikult karistatud isikute üleandmine, menetluste ülevõtmine ja kriminaalasjades tehtud kohtuotsuste jõustamine. Gruusia on osaline ka mitmes ÜRO ja Euroopa Nõukogu konventsioonis ja kahepoolses lepingus, mis loovad õigusliku aluse koostööks teiste riikidega[28]. Gruusia uurib ka 1957. aastal sõlmitud väljaandmise Euroopa konventsiooni kolmanda lisaprotokolli allkirjastamise võimalust. Asjakohaste rahvusvaheliste konventsioonide ja protokollide, täpsemalt kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni teise lisaprotokolli allkirjastamine, ratifitseerimine ja riiklikesse õigusaktidesse ülevõtmine Kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni teine lisaprotokoll allkirjastati 2013. aasta märtsis ja Gruusia parlament ratifitseeris selle 2013. aasta oktoobris. 22. oktoobril 2013 jõustunud uue rahvusvahelise õiguskaitsekoostöö seadusega lisati Gruusia õigusraamistikku vajalikud sätted, mis on ette nähtud kahepoolsete ja mitmepoolsete rahvusvaheliste lepingutega. 5.3. Õiguskaitsekoostöö Asjaomaste riiklike ametiasutuste vahelise piisava kooskõlastusmehhanismi ning asjaomastele ametnikele vahetult juurdepääsetava ühise andmebaasi loomine 16. mail 2013 jõustus siseministeeriumi, justiitsministeeriumi, rahandusministeeriumi, riigiprokuratuuri ja finantsjärelevalve talituse vaheline vastastikuse mõistmise memorandum asutustevahelise õiguskaitsekoostöö kohta. Memorandumis nähakse õiguskaitse kooskõlastamise hõlbustamiseks muuhulgas ette kontaktpunktide ja turvalise elektronpostisüsteemi loomine, ajutiste uurimisrühmade moodustamine jne. Siseministeerium töötab välja asutustevahelist elektroonilist andmevahetustarkvara, et lihtsustada konfidentsiaalsete andmete vahetust. 5.4. Andmekaitse Isikuandmete kaitse õigus- ja institutsioonilise raamistiku konsolideerimine kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste standarditega, sealhulgas menetlusi, funktsioone ja vastutusalasid reguleerivate määruste, juhendite ja suuniste vastuvõtmise teel Isikuandmete kaitse seadus jõustus 2012. aasta mais. Haldusvastutust käsitleva VII peatüki sätted jõustusid 2013. aasta jaanuaris ning teatavad sätted, mis käsitlevad isikuandmete kaitse inspektori volitusi erasektori suhtes, jõustuvad alles 2016. aastal. Äsja ametisse nimetatud isikuandmete kaitse inspektor kaalub 2012. aasta isikuandmete kaitse seaduse võimalikku läbivaatamist ning selleks uurivad eksperdid praegu olemasolevat õigusraamistikku. Asjakohaste rahvusvaheliste konventsioonide, protokollide ja soovituste, sealhulgas Euroopa Nõukogu konventsiooni 108 (isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsioon) 2001. aasta lisaprotokolli (milles käsitletakse järelevalveasutusi ja piiriülest andmevoogu) ja Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovituse nr R (87) 15 (millega reguleeritakse isikuandmete kasutamist politseisektoris) allkirjastamine, ratifitseerimine ja riiklikesse õigusaktidesse ülevõtmine Gruusia allkirjastas Euroopa Nõukogu andmekaitsekonventsiooni 2001. aasta lisaprotokolli 2013. aasta mais ja parlament ratifitseeris selle 2013. aasta juulis. Siseministeerium on pärast isikuandmete kaitse inspektoriga konsulteerimist lõpetamas juhendi koostamist isikuandmete töötlemise ja kaitse kohta Gruusia siseministeeriumis. Piisavate volituste ja kohustustega sõltumatu andmekaitse järelevalveasutuse loomine Isikuandmete kaitse seaduse kohaselt on inspektor sõltumatu; ta ei tohi alluda ühelegi teisele riigiametnikule või asutusele ja juhindub oma töös Gruusia põhiseadusest, rahvusvahelistest kokkulepetest, isikuandmete kaitse seadusest ja muudest asjakohastest üldkohaldatavatest aktidest ja statuutidest. 28. juunil 2013 nimetati isikuandmete kaitse inspektor vastavalt isikuandmete kaitse seadusele peaministri dekreediga ametisse. Esimestel ametis oldud kuudel töötas inspektor välja büroo struktuuri ja põhikirja ning alustas personali töölevõtmist. Valitsuse 3. juuli 2013. aasta määrusega nr 699 loodi isikuandmete kaitse inspektori büroole 2013. aastaks reservfond. Ametiruumid ja vajaliku sisseseade annab valitsus. Eespool nimetatud esialgsete tulemuste põhjal antakse Gruusia ametiasutustele seoses 3. teemarühma kriteeriumidega järgmised soovitused: · jätkata jõupingutusi organiseeritud kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise valdkonnas ning eelkõige konsolideerida veelgi õigus- ja institutsioonilist raamistikku, võttes muuhulgas vastu organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise tegevuskava; · jätkata edasiminekut inimkaubanduse tõkestamise ja selle vastu võitlemise alaste ELi ja rahvusvaheliste standardite rakendamisel; eelkõige soovitatakse Gruusia ametiasutustel kaaluda olemasolevat õigusraamistikku üle vaadates muuhulgas riikliku raportööri või muu samalaadse funktsiooni sisseseadmist, et hinnata inimkaubanduse valdkonna suundumusi, mõõta inimkaubandusevastaste meetmete tulemusi, koostada ettekandeid ja laiendada praegu kohtunikele ja politseinikele antavat inimkaubandusealast koolitust teistele inimkaubandusega vahetult kokku puutuvatele ametnikele, nagu konsulaarteenistused, ametiühingud ja valitsusvälised organisatsioonid; jätkata edusamme korruptsiooni tõkestamise ja selle vastu võitlemise õigus- ja poliitikaraamistiku loomisel ja eelkõige tagada õigusaktide, institutsioonilise korralduse ja tegutsemisviisidega prokuröride sõltumatus igasugusest poliitilisest sekkumisest; jätkata reforme, et tugevdada veelgi kohtunike ausust ja sõltumatust; tagada varade deklareerimise ja huvide konfliktide valdkonnas tõhusate ja sõltumatute kontrollimehhanismide ning tulemuslike, proportsionaalsete ja hoiatavate karistussüsteemide olemasolu; vaadata veel kord läbi erakondade rahastamist reguleerivad õigusaktid, võttes arvesse GRECO, Veneetsia komisjoni ja OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo soovitusi; tagada, et korruptsioonivastasel nõukogul oleks vajalik analüüsi- ja organisatsiooniline suutlikkus, sealhulgas piisavad finants- ja inimressursid; võtta vastu rikkumisest teatajate kaitset käsitlevad õigusaktid ja luua rikkumisest teatamise kaitsesüsteem riiklikest vahenditest rahastatavaid teenuseid osutavate eraettevõtete töötajatele; suurendada jõupingutusi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ja nende vastu võitlemise õigus- ja institutsioonilise raamistiku loomiseks. Eelkõige tuleks kõrvaldada MONEYVALi aruandes nimetatud puudused. Samuti tuleb parandada asutuste tegevussuutlikkust ja ministeeriumidevahelist kooskõlastamist ning sellealasele tööle võib kaasa aidata rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu võitlemise nõukogu moodustamine. Lisaks tuleks vastu võtta rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu võitlemise riiklik strateegia ja selle juurde kuuluvad tegevuskavad; võtta vastu Euroopa ja rahvusvahelistele standarditele vastav riiklik uimastistrateegia ja selle juurde kuuluv tegevuskava ning tagada nende rakendamiseks vajalikud inim- ja finantsressursid, samuti konsolideerida veelgi õigus- ja poliitikaraamistikku; · võtta riiklikesse õigusaktidesse üle Euroopa Nõukogu rahapesu ning kriminaaltulu avastamist, arestimist ja konfiskeerimist ning terrorismi rahastamist käsitlev 2005. aasta konventsioon, korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise konventsiooni lisaprotokoll ja Haagi lastekaitsekonventsioon (vanemliku vastutuse ja lastekaitsemeetmetega seotud kohtualluvust, kohaldatavat seadust, tunnustamist, kohtuotsuste täitmist ja koostööd käsitlev 1996. aasta konventsioon) ning Euroopa Nõukogu 2007. aasta konventsioon laste kaitse kohta seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamise eest; · anda täiendavat teavet kriminaalasjades tehtava õiguskoostöö õigus- ja institutsioonilise raamistiku, sealhulgas kriminaalmenetluse seadustiku asjakohaste sätete kohta; · jätkata õiguskaitsekoostöö tugevdamist muuhulgas turvalise andmevahetustarkvara väljatöötamise teel; · anda täiendavat teavet andmekaitse õigus- ja institutsioonilise raamistiku, sealhulgas olemasoleva õigusraamistiku kavandatavate muudatuste kohta; · viia lõpule Gruusia siseministeeriumis toimuvat isikuandmete töötlemist ja kaitset käsitleva juhendi eelnõu koostamine ja juhend vastu võtta; · näha ette vajalikud inim-, logistilised ja finantsressursid isikuandmete kaitse inspektori büroole. 6. Teemarühm 4. Välissuhted ja põhiõigused 6.1. Gruusias liikumise vabadus Seaduslikult riigis viibivate välismaalaste või kodakondsuseta isikute registreerimise korra õigusraamistiku konsolideerimine eesmärgiga vältida põhjendamatuid piiranguid Õigusraamistikku töötatakse praegu välja. Kodakondsusetuse vähendamise töörühm on valmistanud ette Gruusia kodakondsusseaduse eelnõu, mis on läbinud ministeeriumidevahelise kooskõlastamise etapi ning esitatakse eeldatavasti lähikuudel parlamendile. Seaduseelnõuga nähakse ette mitu mehhanismi kodakondsusetuse ennetamiseks ja vähendamiseks kooskõlas ÜRO kodakondsusetuse vähendamise 1961. aasta konventsiooniga. Gruusia kaalub ka 1961. aasta konventsiooniga ühinemist. 6.2. Reisi- ja isikut tõendavate dokumentide väljastamise tingimused ja menetluseeskirjad Õigusraamistiku konsolideerimine, et tagada ilma diskrimineerimata täielik ja tegelik juurdepääs reisi- ja isikut tõendavate dokumentide saamisele, seda ka naistele, lastele, puudega inimestele, riigisisestele põgenikele, vähemuste hulka kuuluvatele inimestele ja teistele haavatavatele rühmadele Avaliku teenuse arendamise amet on viinud koostöös ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja ÜRO Lastefondiga ellu mitu ELi rahastatud projekti dokumentideta isikute probleemi lahendamiseks. Alates 2008. aastast on väidetavalt kindlaks tehtud üle 11 000 dokumentideta isiku, kellest ligikaudu 7 000 on kantud rahvastikuregistrisse ja saanud vajalikud dokumendid. Alates 2008. aastast väljastatakse pagulastele reisidokumente ning alates 2010. aastast sisaldavad need reisidokumendid biomeetrilisi andmeid. Võetud on praktilisi meetmeid puudega inimeste vajaduste arvestamiseks. 6.3. Kodanike õigused, sealhulgas vähemuste kaitse Tervikliku diskrimineerimisvastase seaduse vastuvõtmine vastavalt ÜRO ja Euroopa Nõukogu järelevalveorganite soovitustele, et tagada tulemuslik kaitse diskrimineerimise vastu Gruusia tegeleb praegu diskrimineerimisega võitlemiseks tervikliku õigusraamistiku kehtestamisega. Lisaks põhiseaduse diskrimineerimisvastastele sätetele ja erinevate kriminaal-,[29] tsiviil- ja haldusõiguslike õigusaktide sätetele on justiitsministeeriumis ette valmistatud diskrimineerimisvastase seaduse eelnõu, mida vaatavad praegu läbi rahvusvahelised eksperdid ning mis esitatakse parlamendile eeldatavasti enne 2013. aasta lõppu. Eelnõu eesmärk on kõrvaldada kõik diskrimineerimise vormid Gruusia territooriumil või tema jurisdiktsiooni all ja tagada võrdne võimalus kasutada seadusega ette nähtud õigusi igaühele, olenemata tema rassist, nahavärvusest, keelest, soost, vanusest, kodakondsusest, päritolust, sünnikohast, elukohast, perekonnaseisust, rasedusest või emadusest, varalisest või ühiskondlikust seisundist, tervislikust seisundist, puuetest, usutunnistusest või veendumusest, rahvuslikust, etnilisest või ühiskondlikust kuuluvusest, poliitilistest või muudest arvamustest või vaadetest, seksuaalsest sättumusest, sooidentiteedist või mis tahes muust põhjusest[30]. Eelnõuga keelatakse mitmekordne diskrimineerimine,[31] selles määratletakse otsene ja kaudne diskrimineerimine[32] ning nähakse ette diskrimineerimise ohvrite kaitse ohvristamise eest[33]. Seadus hakkab küll olema kohaldatav avaliku sektori institutsioonide, füüsiliste ja juriidiliste isikute kõikidele tegevusvaldkondadele,[34] kuid ei ole selge, kas see laieneb ka erasektorile. Seaduseelnõuga seatakse sisse ka võrdõiguslikkuse kaitse inspektori ametikoht[35] ja kehtestatakse sätted apellatsioonimenetluste kohta,[36] sealhulgas tõendamiskoormise kohta. Asjakohaste ÜRO ja Euroopa Nõukogu diskrimineerimisvastaste dokumentide allkirjastamine, ratifitseerimine ja riiklikesse õigusaktidesse ülevõtmine, võttes arvesse ÜRO kodakondsusetuse konventsiooni ja Euroopa Nõukogu kehtivaid soovitusi Euroopa regionaal- või vähemuskeelte harta kohta Gruusia on ratifitseerinud mitu rahvusvahelist lepingut vähemuste kaitse ja erinevate diskrimineerimise vormide kõrvaldamise kohta, sealhulgas ÜRO rahvusvahelise konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni. Gruusia valmistub ratifitseerima ka Euroopa regionaal- või vähemuskeelte hartat. Valitsus moodustas selleks 2013. aasta juunis kõrgetasemelise asutustevahelise komisjoni, kelle ülesanne on vastava poliitika sõnastamine. Komisjon teeb tihedat koostööd valitsusasutuste, kodanikuühiskonna ja vähemuskogukondade rühmadega ning Euroopa Nõukogu ekspertidega. Gruusia kodakondsuse saamiseks õiglaste ja läbipaistvate tingimuste kehtestamine Nagu eespool öeldud, valmistab Gruusia ette uut kodakondsusseadust. Eelnõu eesmärk on luua Gruusia kodakondsuse saamise õigusraamistik, milles arvestatakse ÜRO kodakondsusetuse vähendamise konventsiooni standardeid. Tervikliku riikliku inimõiguste strateegia ja tegevuskava vastuvõtmine; ÜRO organite, OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo, Euroopa Nõukogu rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjoni ja rahvusvaheliste inimõigusorganisatsioonide erisoovituste aktiivne järgimine nimetatud strateegias ja tegevuskavas, eelkõige diskrimineerimisvastase poliitika rakendamise, vähemuste ja eraelu kaitse ning usuvabaduse tagamise valdkonnas Valitsuse 5. juuli 2013. aasta dekreediga moodustati asutustevaheline nõukogu inimõiguste kaitse strateegia ja tegevuskava väljatöötamiseks. Nõukogusse kuuluvad pädevate ministeeriumide ja muude valitsusasutuste esindajad. Nõukogu töös on kutsutud osalema mitme valitsusvälise organisatsiooni ja rahvusvahelise institutsiooni,[37] sh Gruusias asuva ELi delegatsiooni esindajad. Eespool nimetatud esialgsete tulemuste põhjal antakse Gruusia ametiasutustele seoses 4. teemarühmaga järgmised soovitused: · võtta vastu uus Euroopa ja rahvusvahelistele standarditele vastav Gruusia kodakondsusseadus; · viia õigusraamistik kooskõlla ÜRO kodakondsusetuse vähendamise 1961. aasta konventsiooniga; · kujundada välja strateegia dokumentideta isikute küsimusega tegelemiseks süstemaatilisemal ja jätkusuutlikumal alusel; · esitada kohaldatavaid õigusnorme käsitlev teave ja täielikud statistilised andmed seaduslikult riigis viibivate välismaalaste ja kodakondsuseta isikute registreerimise korra kohta; · võtta vastu Euroopa ja rahvusvahelistele standarditele vastav terviklik diskrimineerimisvastane seadus ja kavandada teema tundlikkust arvestades teavituskampaania seaduse selgitamiseks ja teadlikkuse suurendamiseks ning tagada, et riigiametnike koolituse õppekavadesse lisatakse uut õigusraamistikku selgitavad kursused; · jätkata Euroopa regionaal- või vähemuskeelte harta vastuvõtmisele suunatud poliitika väljatöötamist ja kavandada meetmeid teadlikkuse suurendamiseks; · võtta vastu terviklik riiklik inimõiguste strateegia ja selle juurde kuuluv tegevuskava. 7. Üldhinnang ja järgmised etapid Komisjon hindas kehtestatud meetodit järgides Gruusia viisavabaduse tegevuskava rakendamist, tuginedes Gruusia esitatud teabele ja asjakohastele õigusaktidele ning poliitikadokumentidele. 1. ja 2. teemarühma dokumendipõhisele hindamisele lisaks korraldasid komisjoni talitused ELi liikmesriikide ekspertide ja Gruusias asuva ELi delegatsiooni abiga ka hindamismissiooni kohapeal. Komisjon jälgis Gruusia edasiminekut viisavabaduse tegevuskavaga seotud valdkondades ka ELi ja Gruusia ühise viisarežiimi lihtsustamise komisjoni, ELi ja Gruusia ühise tagasivõtukomisjoni ning ELi ja Gruusia õiguse, vabaduse ja turvalisuse ning inimõiguste ja demokraatia küsimuste allkomisjoni kaudu. ELi ja Gruusia dialoog ja koostöö on kõikides nendes komisjonides heal tasemel. Eespool öeldu põhjal leiab Euroopa Komisjon, et Gruusia on teinud väga suuri edusamme viisavabaduse tegevuskava esimese etapi kriteeriumide täitmisel. Dokumentide turvalisust, sealhulgas biomeetriat käsitlevate kriteeriumide ja integreeritud piirihaldusega seotud kriteeriumide kohaselt ette nähtud õigus- ja poliitikaraamistiku loomisega on juba väga kaugele jõutud. Samuti teeb Gruusia edusamme rände haldamise, varjupaigaküsimuste, avaliku korra ja turvalisuse ning välissuhete ja põhiõigustega seotud esimese etapi kriteeriumide täitmisel. Komisjon jätkab Gruusia abistamist viisavabaduse tegevuskava rakendamisel ja viisavabaduse tegevuskava nelja teemarühma kõikide kriteeriumide täitmise aktiivset jälgimist, et teavitada Euroopa Parlamenti ja nõukogu 2014. aastal edasistest edusammudest viisavabaduse tegevuskava rakendamisel. [1] Nõukogu järeldused Gruusia kohta, välisasjade nõukogu 3191. istung, Luksemburg, 15. oktoober 2012, 3. taane. [2] Vt andmekaitsega seotud kriteeriumid. [3] 27. juuli 2011. aasta määrus nr 98. [4] Samas. [5] Gruusia ametiasutused peavad kõnealuse määruse veel esitama. [6] Esitatud teabe kohaselt tunnustavad neutraalse staatusega reisidokumenti Ameerika Ühendriigid, Jaapan, Iisrael ja kaheksa ELi liikmesriiki: Rumeenia, Poola, Bulgaaria, Slovakkia, Tšehhi Vabariik, Eesti, Läti ja Leedu. [7] Seadus jõustub 1. jaanuaril 2014. [8] 75 km riigipiiri. [9] 258 km riigipiiri. [10] Näiteks Leedu, Läti, Eesti, Ungari, Bulgaaria, Poola, Soome ja Saksamaaga. [11] Praegu valmistatakse ette Gruusia piiripolitsei ja Armeenia piiriameti vahelist koostöölepingut piiriküsimustes. Samuti valmistatakse ette Gruusia siseministeeriumi ja Armeenia riikliku julgeolekuteenistuse vahelise piiriesindajaid käsitleva lepingu eelnõu ning Gruusia siseministeeriumi ja Armeenia riikliku julgeolekuteenistuse vahelise teabevahetuse korda käsitleva protokolli eelnõu. [12] Patrullpolitsei ohvitseride koolitust pikendati 12 nädalast (376 tunnist) 20 nädalani (600 tunnini) ja piiripolitsei ohvitseride koolitust 6 nädalast (235 tunnist) 14 nädalani (420 tunnini). [13] Haridus- ja teadusministeerium; diasporaa küsimustega tegeleva riigiministri büroo; Euroopa ja Euro-Atlandi integratsioonikoostöö eest vastutava riigiministri büroo; majandus- ja säästva arengu ministeerium; justiitsministeerium (eesistuja); Gruusia okupeeritud aladelt saabunud riigisiseste põgenike, pagulaste ja majutamise ministeerium; piirkondliku arengu ja infrastruktuuri ministeerium; välisministeerium; riiklik statistikabüroo; rahandusministeerium; siseministeerium (kaaseesistuja); tööjõu-, tervishoiu- ja sotsiaalministeerium. [14] Seaduse eelnõu töötati välja ELi toetatud projekti raames, mille viis ellu ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet. [15] Gruusia ametiasutuste teatel on erandkorras võimalik keskuses majutada kuni 120 isikut. [16] 2012. aasta aprillis. [17] Ühes Maailmapanga aruandes (2012) tõstetakse esile edu, mida Gruusia on alates 2003. aastast avaliku sektori korruptsiooni vastases võitluses saavutanud. Maailma korruptsioonibaromeetri 2013. aasta uuringu kohaselt ütles ainult 4 % Gruusia elanikest, et on maksnud ühe teenuse eest kaheksast viimase 12 kuu jooksul altkäemaksu. Tervelt 70 % vastajatest uskus, et korruptsioon on viimase kahe aasta jooksul märkimisväärselt vähenenud. Transparency Internationali korruptsiooni tajumise 2012. aasta indeksis on Gruusia 52 punktiga sajast 51. kohal. [18] GRECO kolmas hindamisvoor: 21. juuni 2013. aasta vastavusaruanne Gruusia kohta. Aruanne on kättesaadav aadressil http://www.coe.int/t/dghl/monitoring/greco/evaluations/round3/GrecoRC3(2013)9_Georgia_EN.pdf. [19] 15 kõrgetasemelist valitsuse esindajat, kaks parlamendiliiget, üks kohtunike esindaja ja 16 vaatlejat, kes esindavad kohalikke ja rahvusvahelisi valitsusväliseid organisatsioone, rahvusvahelisi organisatsioone, rahastajaid ja ettevõtjate ühendusi. [20] Praegu on vara deklareerimise kohustus enam kui 2 800 ametnikul. [21] OECD Istanbuli korruptsioonivastane tegevuskava. Teine seirevoor. Gruusia eduaruanne (2011). Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia korruptsioonivastane võrgustik. Aruanne on kättesaadav aadressil http://www.oecd.org/corruption/acn/48807498.pdf. [22] Veneetsia komisjoni ja Euroopa Nõukogu inimõiguste ja õigusriigi peadirektoraadi õigluse ja inimväärikuse direktoraadi ühisarvamus Gruusia üldkohtuid käsitleva konstitutsioonilise seaduse muudatuste eelnõu kohta. Vastu võetud Veneetsia komisjoni 94. täiskogu istungil. Veneetsia, 8.–9. märts 2013. Arvamus on kättesaadav aadressil http://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2013)007-e. [23] Mõistega „kohustatud isikud” tähistatakse füüsilisi ja juriidilisi isikuid, kellele kehtivad Gruusia rahapesuga võitlemise seaduses kehtestatud kohustused. [24] Neljanda hindamiskülastuse aruanne. Rahapesu ja terrorismi rahastamisega võitlemine. Gruusia, 3. juuli 2012. Kättesaadav aadressil http://www.coe.int/t/dghl/monitoring/moneyval/Evaluations/round4/GEO4_MER_MONEYVAL(2012)18_en.pdf. [25] 12 juhtumist 2012. aastal 27 juhtumini 2013. aasta esimesel poolel. [26] Nt haldusõiguse rikkumiste seadustik, kriminaalseadustik ning narkootiliste ja psühhotroopsete ainete, narkootikumide lähteainete ja narkoabi seadus. [27] Seadusega nähakse ette üksainus keskne ametiasutus, justiitsministeerium, kes edastab taotlused teistele ametiasutustele. [28] Nende hulgas on 1957. aastal sõlmitud väljaandmise Euroopa konventsioon ning selle 1975. ja 1978. aasta lisaprotokollid, kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsioon 1959. aastast ja selle 1978. aasta lisaprotokoll, 1970. aastal sõlmitud kohtuotsuste rahvusvahelise kehtivuse Euroopa konventsioon, terrorismi tõkestamise Euroopa konventsioon 1977. aastast ja 1993. aasta konventsioon õigusabi ja õigussuhete kohta tsiviil-, perekonna- ja kriminaalasjades. [29] Sealhulgas kriminaalseadustiku 2012. aastal vastu võetud säte, mille kohaselt diskrimineerimine on raskendav asjaolu. [30] Seaduseelnõu artikkel 1. [31] Seaduseelnõu artikkel 2. [32] Sealsamas. [33] Seaduseelnõu artikkel 21. [34] Sealhulgas töösuhted, sotsiaalkindlustus ja tervishoid, juurdepääs haridusele ja kutseõppele, kultuur, valimised, kodaniku- ja poliitiline tegevus, avalik teave ja meedia, õigusemõistmine, kinnipidamissüsteem, õiguskaitse, sõjavägi, riiklikud teenused ning kaupade ja teenuste kasutamine, seaduseelnõu artikkel 3. [35] Seaduseelnõu artikkel 7 ja järgnevad artiklid. [36] Seaduseelnõu artiklid 16–18. [37] ÜRO esindus Gruusias, Euroopa Nõukogu esindus Gruusias, Ameerika Ühendriikide rahvusvahelise arengu ameti esindus Gruusias, Gruusia advokatuur, Gruusia noorte juristide ühendus, Transparency Internationali esindaja Gruusias, Gruusia avatud ühiskonna sihtasutus jt.