[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 1.3.2006

SEK(2006) 281 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2005–2008

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Taust

1. juulil 1998 jõustunud stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahandus usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahend. Pakti muudeti esimest korda 2005. aastal. Reformimisel tunnistati pakti kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid sooviti tugevdada pakti tõhusust ja selle mõju majandusele ning kindlustada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1], mis moodustab osa paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad nõukogule ja komisjonile esitama stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja nende iga-aastased ajakohastatud versioonid (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) stabiilsusprogrammi ja ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) lähenemisprogrammi). Poola esitas esimese lähenemisprogrammi mais 2004. Vastavalt määrusele esitas nõukogu 5. juulil 2004 arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist Euroopa majandus- ja rahanduskomiteega. Sama menetluse kohaselt peab komisjon ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama ning majandus- ja rahanduskomitee peab neid kontrollima. Nõukogul on stabiilsus- ja lähenemisprogrammide kontrollimise õigus.

Nimetatud programmides peavad liikmesriigid täpsustama oma keskmise pikkusega perioodi eesmärgi seoses eelarveseisundiga ning esitama nende saavutamise ja hoidmise poliitilised meetmed, sealhulgas majandusprognoosid. Pakti reformimise järel peaks keskmise pikkusega perioodi eesmärk olema iga liikmesriigi puhul diferentseeritud, pidades silmas liidu majanduslikku ja eelarvelist mitmekesisust, sealhulgas jätkusuutlikkusega seotud eelarveriske. Reformi eesmärk on ka majanduse tõusuperioodidel kõrgendatud eelarvedistsipliini järgimise abil saavutada tervet majandustsüklit hõlmav korrastatum lähenemine eelarvepoliitikale, samas kui ajutisel kõrvalekaldumisel keskmise pikkusega perioodi eesmärgist või sellele eesmärgile suunatud kohandamisprogrammis tuleks arvestada olulisi struktuurireforme, millel on tõestatav mõju pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

Võttes arvesse komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoosi, tegevusjuhendit[2], potentsiaalse SKT ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat ning 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi, on komisjon kontrollinud Poola hiljuti esitatud ajakohastatud lähenemisprogrammi ja võtnud järgneva hinnangu põhjal vastu soovituse nõukogule asjakohase otsuse tegemiseks.

Hinnang

1. Poola esitas lähenemisprogrammi 19. jaanuaril 2006, rohkem kui poolteist kuud tegevusjuhendiga ettenähtud kuupäevast hiljem. Hilinemise põhjustas valitsuse vahetumine 2005. aasta novembris pärast parlamendivalimisi ja rahandusministri vahetumine 2006. aasta jaanuari algul. Programm hõlmab ajavahemikku 2005–2008. Valitsus võttis dokumendi vastu 18. jaanuaril 2006. Dokument sisaldab ka 2006. aasta riigieelarvet, mida uus valitsus muutis 2005. aasta detsembris. Programmis on järgitud üldjoontes uue tegevusjuhendiga kehtestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ning selles on esitatud uue tegevusjuhendiga nõutavad andmed[3].

2. 5. juulil 2004 leidis nõukogu, et Poolal on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kooskõlas nõukogu sama kuupäeva soovitusega vastavalt artikli 104 lõikele 7 tuleb ülemäärane eelarvepuudujääk parandada 2007. aastaks. 17. veebruaril 2005 eelmise, 2004.–2007. aastat hõlmava ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta esitatud arvamuses kutsus nõukogu Poolat üles (i) lisama riigi rahanduse kohandamismeetmeid ja vähendama 2007. aastaks kavandatud eelarvepuudujääki; (ii) tagama Hausneri kavas sisalduvate struktuurimeetmete täieliku rakendamise ning tegema jõupingutusi alternatiivsete meetmete kasutuselevõtmiseks, juhul kui rakendamisega seotud riskid tõeks osutuvad.

3. Poola SKT reaalkasv aastatel 1994–2004 oli keskmiselt 4,5%, mis on peaaegu 2 protsendipunkti rohkem, kui EL25 keskmine 2,4%. Pärast tugeva majanduskasvu perioodi langes SKT reaalkasv nii riigisiseste kui ka väliste tsükliliste tegurite mõjul 2001. aastal 1,0%ni. Seejärel on kasv taas kiirenenud, 2004. aastal jõudis see 5,3%ni. Ostujõuna väljendatud sissetulek inimese kohta moodustas 2004. aastal 46,5% EL25 keskmisest. THHI inflatsioon, mis viimase kümne aasta jooksul on olnud kõrge, keskmiselt 7,0%, langes 2005. aastal oluliselt, umbes 2%ni. Poola suurim probleem on endiselt tööturu olukord. Majanduse ümberkorraldamise tulemusel kasvas töötus 13,2%lt 1994. aastal 18,8%le 2004. aastal ning üldine tööhõive langes samal ajavahemikul rohkem kui 7 protsendipunkti võrra. Majanduskasvu olulised takistused on endiselt tööturu struktuursed probleemid, eriti töötajate vähene liikumine piirkondade vahel ja nende oskuste mittevastavus vajadustele. Viimase kümne aasta jooksul on Poola valitsemissektori eelarve tasakaal olnud negatiivne. Kuni 2003. aastani oli see -1,4% kuni -4,8%[4] SKTst. Seejärel hakkas tasakaal paranema ja jõudis 2004. aastal -3,8%ni SKTst.

4. Reaalne SKT tõusis 2005. aastal 3,3% ja programmi makromajandusliku stsenaariumi kohaselt kasv kiireneb järkjärgult kuni 4,3%ni 2006. aastal ja 5,0%ni 2008. aastal. See vastab üldjoontes komisjoni talituste 2005. aasta sügisel tehtud 2005.-2007. aasta prognoosile. Programmis on 2008. aastaks prognoositud kiiremat kasvu võrreldes komisjoni talituste võimaliku kasvu prognoosiga. Seega võib programmi aluseks olevat kasvuprognoosi pidada mõistlikuks ja programmi lõpuaastal isegi soodsaks.

5. Poola viimaste aastate inflatsiooni vähendamise poliitika on olnud edukas, inflatsioon on tõusnud vaid kahe lühikese ajavahemiku jooksul (2000. ja 2004. aastal). Ühtlustatud tarbijahinnaindeks (THHI) langes 1997. aasta 15%lt umbes 2%le 2005. aastal. Vahetuskurss on viimaste aastate jooksul tugevalt kõikunud, kuid alates 2004. aasta märtsist on vahetuskurss laias laastus tõusnud, välja arvatud tõusu ajutine peatumine 2005. aasta kevadel. Uus tõus algas 2005. aasta mais ja kestis hoolimata kõrgenenud volatiilsusest aasta lõpuni. 2004. aastal alanud pikaajaliste riigi võlakirjade tootluse erinevuse järkjärguline vähenemine võrreldes euroalaga katkes 2005. aasta septembris toimunud valimistest ja uue valitsuse majandusalasest tegevuskavast tingitud ebakindluse tõttu. Poola rahanduspoliitika põhineb endiselt inflatsioonivastasel võitlusel ja zloti vabalt kõikuval kursil. Alates 2004. aastast on inflatsioonieesmärk määratletud pideval aastasel tarbijahinnaindeksil põhineva 2,5% suuruse inflatsioonina. Poola kavatseb praegust rahanduspoliitika süsteemi järgida kuni võimaliku ühinemiseni vahetuskursimehhanismiga ERM II, kuid ühinemise tähtaega ei ole veel teatatud.

6. Vastavalt 2006. aasta jaanuari ajakohastatud lähenemisprogrammile on 2005. aasta eelarve täitmisel valitsemissektori puudujääk arvestuslikult 2,9% SKTst (võrreldes komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoosiga 3,6% ja eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis kavandatud puudujäägiga 3,9% SKTst). Kuid seda ei saa otseselt võrrelda eelmiste lähenemisprogrammidega, kuna metoodika muutumise tõttu on andmeid täpsustatud. Oodatust parem tulemus saavutati peamiselt valitsuse tegevusega eelarve täitmisel, eelkõige seoses riigieelarvega, millesse on (kassapõhiselt) kirjendatud kavandatust rohkem otsest maksutulu, ja kulude tegemata jätmisega, millega vähendati puudujääki umbes 0,7 protsendipunkti võrreldes 2005. aasta eelarvekavaga.

7. Käesolev ajakohastatud lähenemisprogramm on suunatud ka valitsemissektori puudujäägi järkjärgulisele vähendamisele, et täita lähenemiskriteeriumid praeguse parlamendi volituste – seega 2009. aasta – lõpuks. 2009. aasta kavandatud puudujääki ei ole arvuliselt esitatud. 2007. aasta kavandatud puudujääk on endiselt 2,2% SKTst, kusjuures avatud pensionifondid on arvestatud valitsemissektori hulka. Pärast pensionifondi väljaarvamist valitsemissektorist suurendati kavandatud puudujääki võrrelduna eelmise ajakohastatud lähenemiskavaga 3,9%lt SKTst 4,1%le SKTst, kuna pensionireformi läbiviimise arvestuslikud kulud suurenesid 1,7%lt 1,9%le SKTst. Oodata on esmase tasakaalu (kui avatud pensionifondid on arvestatud valitsemissektori hulka) paranemist -0,3%lt SKTst 2005. aastal 0,6%le 2008. aastal. Kohandamine, kuigi aeglane, tuleneb soodsast tulude laekumisest 2006. aastal ning mõnede kulutuste kärpimisest 2007. ja 2008. aastal. Võrreldes eelmise ajakohastatud lähenemiskavaga on käesolevas kavas 2006. aastaks seatud ambitsioonikam eesmärk, kuid seejärel kohandamiseks võetavaid meetmeid vähendatakse ja kuludega seotud reformid lükatakse edasi 2007.–2008. aastani.

8. Komisjoni talituste poolt programmi alusel vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale tehtud arvutuste kohaselt peaks struktuurne tasakaal paranema terve programmiperioodi jooksul ühtlaselt, kuid keskmiselt ainult 0,25% võrra SKTst aastas. Ajakohastatud programmis püstitatakse stabiilsuse ja kasvu paktis ettenähtud keskmise pikkusega perioodi eelarveseisundi eesmärgiks struktuurne tasakaal umbes -1% SKTst, mida loodetakse saavutada pärast 2010. aastat, hulk aega pärast programmiga hõlmatud ajavahemikku.

9. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast ambitsioonikam (eeldatavalt umbes -1½% puudujääk SKTst), peaks selle saavutamine täitma ka ülemäärase puudujäägi tekke suhtes kindlusvaru tagamise eesmärgi. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk kajastab võla suhet ja keskmist potentsiaalset SKT kasvu pika aja jooksul.

10. Programmi eelarveprognooside riskid ei ole tasakaalus. Ühelt poolt on eelarveprognoosid ettevaatlikud, kuna neis on arvestatud eelmiste ajakohastatud lähenemisprogrammidega seatud eelarve eesmärkide ületamist. Teisest küljest aga on maksude paindlikkusega seotud eeldused pigem liiga optimistlikud, eriti 2006. aasta kohta. Lisaks tunduvad programmi viimase, 2008. aasta kasvueeldused soodsad. Praeguses poliitilises ilmastikus kaevuritele antud pensioni eriõigused õhutavad ka teisi sotsiaalseid rühmi taotlema pensioni eriskeeme. See õõnestab pensionireformi. Lisaks ähvardavad eelarveprognoose ka poliitilised ohud. Juba varem on olnud raske ellu viia suurt osa riigi rahanduse ümberkorraldamise niinimetatud Hausneri kavast , kuna valitsusel on puudunud parlamendi toetus. Praegune poliitiline olukord (vähemusvalitsus) ei ole soodus valitsemissektori puudujäägi vähendamise meetmete võtmiseks ja riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tõstmiseks. Tundub, et lähenemisprogrammiga kehtestatud riigieelarve 30 miljardi Poola zloti suurusest nominaalsest puudujäägi piirmäärast ei piisa, et kõrvaldada Poola suure eelarvepuudujäägi põhjust – riigi kulutuste liiga kiiret kasvu.

11. Programmis ei järgita eelarvepuudujäägi vähendamise kava käsitlevat nõukogu soovitust (artikli 104 lõige 7). Isegi pealtnäha ei ole ajakohastatud lähenemisprogrammi rahanduslike seisukohtadega võimalik nõukogu kehtestatud tähtajaks parandada ülemäärast eelarvepuudujääki. Seda järeldust kinnitab ka riskide tasakaalu analüüs. 2005. aasta eelarve kavandatust parema täitmise ja sellest tulenevate ülekanduvate mõjude tõttu on 2005. ja 2006. aastaks kavandatud madalamat puudujääki kui eelmises ajakohastatud programmis esitatud eesmärgid ja vastavad nõukogu 15. juuli 2004. aasta soovituses esitatud eesmärkidele. Kuid eesmärkide võrdlemine on keeruline, kuna riigi raamatupidamismetoodikat on muudetud ja andmeid täpsustatud. Programmi kõige tähtsamal, 2007. aastal on ette nähtud puudujäägi vähendamine 2,2%le SKTst. Kuid kui vastavalt Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsusele jätta teisest sambast rahastatavad pensioniskeemid valitsemissektori arvestusest välja, moodustab 2007. aastaks kavandatud puudujääk 4,1% SKTst. Selleks, et parandada ülemäärane puudujääk kehtestatud tähtajaks, tuleb kohandamisega veel tublisti vaeva näha.

12. Eeldatakse, et ajavahemikus 2005–2008 tõuseb valitsemissektori võlg 3¼ protsendipunkti võrra SKTst ja jõuab 2008. aastal 45½%ni SKTst, mis on oluliselt vähem kui kontrollväärtus 60% SKTst, kuid kui avatud pensionifondid valitsusemissektorist välja arvata, on puudujääk juba 52,6%. On oodata, et varude muutuste korrigeerimine, mis võlga oluliselt suurendab, tasakaalustab nii esmase ülejäägi mõju kui ka soodsa lumepalliefekti (see tähendab, et püsiv kiire SKT nominaalkasv on enam kui piisav intressi oodatavalt negatiivse mõju tasakaalustamiseks).

13. Elanikkonna vananemisega seotud prognoositavatest eelarvekuludest tulenev oht rahanduse jätkusuutlikkusele on Poolas väike. Võlatase on praegu kontrollväärtusest – 60% – märkimisväärselt madalam ning peaks selliseks ka jääma, kui 1999. aasta pensionireformi täieliku rakendamise tulemusel tekivad säästud. Kuid valitsuse hiljuti vastuvõetud meetmed, millega teatavad töötajate rühmad arvati välja reformitud pensioniskeemidest, võivad pikema aja jooksul nõrgestada reformi tulemuslikkust, eriti kui tulevikus tehakse pensioniskeemides uusi erandeid. Tingimuslike kohustuste täitmine ja käesoleva aja suur struktuurne puudujääk võivad keskmise pikkusega perioodil kavandatust kiiremini suurendada võla suhet SKTsse. Ohte pikaajalisele jätkusuutlikkusele võimaldaks vähendada riigi rahanduse keskmise pikkusega perioodi tasakaalustamiskava range elluviimine.

14. Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas integreeritud suunistega hõlmatud majanduspoliitika üldsuunistega aastateks 2005–2008. Kuid kavandatud kohandamisest ei piisa ülemäärase puudujäägi kiireks parandamiseks.

15. Poola riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 5. jaanuaril 2006 tööhõive ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust oluliselt mõjutavad tegurid: eelarve tasakaalustamine suure puudujäägi vähendamiseks, transpordi ja keskkonnakaitse vähearenenud infrastruktuuri ajakohastamine, avaliku sektori uurimis- ja arendustegevuse ning uuendustegevuse tugevdamine ja töökindlama viisi leidmine tööhõive suurendamiseks madalalt tasustatud tööjõule kehtestatud maksude vähendamise teel. Lähenemisprogrammi eelarveprognoosides ei ole kirjeldatud riiklikus reformiprogrammis ette nähtud meetmete mõju eelarvele. Lähenemisprogrammis on riiklikus reformiprogrammis esitatud riigi rahandusega seotud meetmetena nimetatud puudujäägi ülemmäära kehtestamist ja eelarve plaanimist mitmeks aastaks.

Eespool esitatud hinnangu alusel märgib komisjon, et lähenemisprogrammis ei ole ette nähtud nõukogu 5. juuli 2007. aasta soovituste kohast ülemäärase puudujäägi parandamist 2007. aastal. Seetõttu kavatseb komisjon esitada ettepaneku võtta uusi meetmeid vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktis ette nähtud ülemäärase puudujäägi menetlusele. Esialgu oleks Poolal kohane:

- 2006. aastal tugevdada kohandamist, eeskätt eraldades puudujäägi vähendamiseks kõik eelarves kavandatud tulusid ületavad tulud ja kavandatuga võrreldes väiksemad kulutused;

- parandada reformitud pensionisüsteemi pikaajalist jätkusuutlikkust;

- arendada riigi rahanduse institutsioonilist raamistikku, töötades välja kulutuste tegemise eeskirja keskmise pikkusega ajavahemikuks.

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2005–2008

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[5] eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

16. [14. märtsil 2006] kontrollis nõukogu Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2008.

17. Poola SKT reaalkasv aastatel 1994–2004 oli keskmiselt 4,5%, mis on peaaegu 2 protsendipunkti rohkem, kui EL25 keskmine 2,4%. Pärast tugeva majanduskasvu perioodi aeglustus SKT reaalkasv nii riigisiseste kui ka väliste tsükliliste tegurite mõjul 2001. aastal 1,0%ni. Seejärel on kasv taas kiirenenud, 2004. aastal jõudis see 5,3%ni. Ostujõuna väljendatud sissetulek inimese kohta moodustas 2004. aastal 46,5% EL25 keskmisest. THHI inflatsioon, mis viimase kümne aasta jooksul on olnud kõrge, keskmiselt 7,0%, langes 2005. aastal oluliselt – umbes 2%ni. Poola suurim probleem on endiselt tööturu olukord. Töötuse määr oli 2004. aastal 18,8% ja tööhõive oli Euroopa Liidu madalaim (51,7% 2004. aastal). Viimase kümne aasta jooksul on Poola valitsemissektori eelarve tasakaal olnud kogu aeg negatiivne. Kuni 2003. aastani oli see -1,4% kuni -4,8%[6] SKTst. Seejärel hakkas tasakaal paranema ja jõudis 2004. aastal -3,8%ni SKTst.

18. 5. juulil 2004 leidis nõukogu, et Poolal on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kooskõlas nõukogu sama kuupäeva soovitusega vastavalt artikli 104 lõikele 7 tuleb ülemäärane eelarvepuudujääk parandada 2007. aastaks. 17. veebruaril 2005 eelmise, 2004.–2007. aastat hõlmava ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta esitatud arvamuses kutsus nõukogu Poolat üles (i) lisama riigi rahanduse kohandamismeetmeid ja vähendama 2007. aastaks kavandatud eelarvepuudujääki; (ii) tagama Hausneri kavas sisalduvate struktuurimeetmete täieliku rakendamise ning tegema jõupingutusi alternatiivsete meetmete kasutuselevõtmiseks, juhul kui rakendamisega seotud riskid tõeks osutuvad.

19. Komisjoni talitused prognoosisid 2005. aasta sügisel, et 2005. aasta eelarve täitmisel on valitsemissektori puudujääk arvestuslikult 3,6% SKTst, võrreldes eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis kavandatud puudujäägiga 3,9% SKTst. Seda on raske võrrelda eelmiste lähenemisprogrammidega, kuna metoodika muutumise tõttu on andmeid täpsustatud. Oodatust parem tulemus saavutati peamiselt valitsuse tegevusega eelarve täitmisel, eelkõige seoses riigieelarvega, millesse on (kassapõhiselt) kirjendatud kavandatust rohkem otsest maksutulu, ja kulude tegemata jätmisega, millega vähendati puudujääki umbes 0,7 protsendipunkti võrreldes 2005. aasta eelarvekavaga.

20. Programmis on üldjoontes järgitud uue tegevusjuhendiga kehtestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ning selles on esitatud uue tegevusjuhendiga nõutavad andmed[7]. Poola esitas lähenemisprogrammi 19. jaanuaril 2006, 7 nädalat tegevusjuhendiga ettenähtud 1. detsembri tähtpäevast hiljem. Hilinemise põhjustas uue valitsuse moodustamine 2005. aasta novembris pärast parlamendivalimisi ja rahandusministri asendamine 2006. aasta jaanuari algul.

21. Programmi makromajandusliku stsenaariumi kohaselt kiireneb aastane SKT kasv 2005. aasta 3,3%lt 4,3%le 2006. aastal ja jõuab 2008. aastal 5,0%le. Programmi aluseks olevat kasvuprognoosi võib pidada mõistlikuks ja programmi lõpuaastal isegi soodsaks. Ka programmi inflatsiooniprognoos on realistlik, välja arvatud 2006. aastal, millal see on madalavõitu.

22. Käesolev ajakohastatud lähenemisprogramm on suunatud ka valitsemissektori puudujäägi järkjärgulisele vähendamisele, et täita lähenemiskriteeriumid praeguse parlamendi volituste – seega 2009. aasta – lõpuks. 2009. aasta eesmärki ei ole arvuliselt esitatud. 2007. aasta kavandatud puudujääk on endiselt 2,2% SKTst, kusjuures teisest sambast rahastatavad pensioniskeemid on arvestatud valitsemissektori hulka. Kui pensioniskeemid arvata valitsemissektorist välja, suureneb kavandatud puudujääk võrrelduna eelmise ajakohastatud lähenemiskavaga 3,9%lt SKTst 4,1%le SKTst, kuna pensionireformi läbiviimise arvestuslike kulude suurus on nüüd 1,9% SKTst. Oodata on esmase tasakaalu (kui teisest sambast rahastatavad pensioniskeemid on arvestatud valitsemissektori hulka) paranemist -0,3%lt SKTst 2005. aastal 0,6%le 2008. aastal. Kohandamine, kuigi aeglane, tuleneb peamiselt soodsast tulude laekumisest 2006. aastal ning mõnede kulutuste kärpimisest 2007. ja 2008. aastal. 2005. aasta tulude soodsa laekumise ülekanduvate mõjude tõttu on käesolevas ajakohastatud lähenemiskavas eelmise kavaga võrreldes seatud 2006. aastaks ambitsioonikamad eesmärgid, kuid seejärel kohandamiseks võetavaid meetmeid vähendatakse ja kuludega seotud reformid lükatakse edasi 2007.–2008. aastani.

23. Programmi kohaselt paraneb struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud tasakaal, milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid), mille komisjoni talitused on programmis esitatud teavet kasutades välja arvutanud ühiselt kokkulepitud hindamismetoodika alusel, programmiperioodi jooksul umbes 0,25% võrra SKTst. Programmi eelarveseisundi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on struktuurne puudujääk -1,0% SKTst, kuid seda ei plaanita saavutada programmiperioodi jooksul. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast ambitsioonikam (eeldatavalt umbes -1½% puudujääk SKTst), peaks selle saavutamine täitma ka ülemäärase puudujäägi tekke suhtes kindlusvaru tagamise eesmärgi. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk kajastab võla suhet ja keskmist potentsiaalset SKT kasvu pika aja jooksul.

24. Eelarve täitmise tulemus võib olla programmis kavandatust halvem. Kuigi eelmiste ajakohastatud lähenemisprogrammidega seatud eelarve eesmärkide ületamist arvestades võib eelarveprognoos tunduda ettevaatlikuna, raskendab kavandatavat kohandamist mitu tegurit. Maksude paindlikkusega seotud eeldused on pigem liiga optimistlikud, eriti 2006. aasta kohta. Lisaks on programmi viimase, 2008. aasta kasvueeldused soodsad. Praeguses poliitilises õhustikus kaevuritele antud pensioni eriõigused õhutavad ka teisi sotsiaalseid rühmi taotlema pensioni eriskeeme. See õõnestab 1999. aastal alustatud pensionireformi. Üldisemat poliitilist ohtu eelarveprognoosile kujutab endast olukord, mis kujunes pärast 2005. aasta sügisel toimunud valimisi. Tundub, et lähenemisprogrammiga neljaks aastaks kehtestatud riigieelarve 30 miljardi Poola zloti suurusest puudujäägi nominaalsest piirmäärast ei piisa, et kõrvaldada Poola suure eelarvepuudujäägi põhjust – riigi kulutuste liiga kiiret kasvu. Seetõttu oleks kasulik, kui kehtestataks teised või täiendavad eelarveeeskirjad, mille eesmärk on ohjata valitsemissektori kulutuste tõusu.

25. Programmis ei järgita eelarvepuudujäägi vähendamise kava käsitlevat nõukogu soovitust (artikli 104 lõige 7). Isegi pealtnäha ei ole ajakohastatud lähenemisprogrammi rahanduslike seisukohtadega võimalik nõukogu kehtestatud tähtajaks parandada ülemäärast eelarvepuudujääki. Seda järeldust kinnitab ka riskide tasakaalu analüüs. 2005. aasta eelarve kavandatust parema täitmise ja sellest tulenevate ülekanduvate mõjude tõttu on 2005. ja 2006. aasta eesmärgid madalamad kui eelmises ajakohastatud programmis esitatud eesmärgid ja vastavad nõukogu 15. juuli 2004. aasta soovituses esitatud eesmärkidele. Kuid eesmärkide võrdlemine on keeruline, kuna riigi raamatupidamismetoodikat on muudetud ja andmeid täpsustatud. Programmi kõige tähtsamal, 2007. aastal on ette nähtud puudujäägi vähendamine 2,2%le SKTst. Kuid kui vastavalt Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsusele jätta teisest sambast rahastatavad pensioniskeemid valitsemissektori arvestusest välja, moodustab 2007. aastaks kavandatud puudujääk 4,1% SKTst. Selleks, et parandada ülemäärane puudujääk kehtestatud tähtajaks, tuleb kohandamisega veel tublisti vaeva näha.

26. Eeldatakse, et ajavahemikus 2005–2008 tõuseb valitsemissektori võlg 3¼ protsentpunkti võrra SKTst ja jõuab 2008. aastal 45½%ni SKTst, mis on oluliselt vähem kontrollväärtusest 60% SKTsse. On oodata, et varude muutuste korrigeerimine, mis võlga oluliselt suurendab, kaalub üles nii esmaste ülejääkide mõju kui ka soodsa lumepalliefekti (see tähendab, et püsiv kiire SKT nominaalne kasv tasakaalustab intressi oodatava negatiivse mõju).

27. Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega aastateks 2005–2008. Kuid meetmetest ei piisa ülemäärase puudujäägi kiireks parandamiseks.

28. Poola riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 5. jaanuaril 2006 tööhõive ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust oluliselt mõjutavad tegurid: eelarve tasakaalustamine suure puudujäägi vähendamiseks, vähearenenud infrastruktuuri ajakohastamine ja tööjõule kehtestatud maksude vähendamise teel tööhõive suurendamine. Lähenemisprogrammi eelarveprognoosides ei ole kirjeldatud riiklikus reformiprogrammis ette nähtud meetmete mõju eelarvele. Lähenemisprogrammis on riiklikus reformiprogrammis sätestatud riigi rahandusega seotud meetmetena nimetatud puudujäägi ülemmäära kehtestamist ja eelarve plaanimist mitmeks aastaks.

29. Elanikkonna vananemisega seotud prognoositavatest eelarvekuludest tulenev oht rahanduse jätkusuutlikkusele on Poolas väike. Võlatase on praegu kontrollväärtusest – 60% – märkimisväärselt madalam ning peaks selliseks ka jääma, kui 1999. aasta pensionireformi täieliku rakendamise tulemusel tekivad säästud. Kuid valitsuse hiljuti vastuvõetud meetmed, millega teatavad töötajate rühmad arvati välja reformitud pensioniskeemidest, võivad pikema aja jooksul nõrgestada reformi tulemuslikkust, eriti kui tulevikus tehakse pensioniskeemides uusi erandeid. Tingimuslike kohustuste täitmine ja käesoleva aja suur struktuurne puudujääk võivad keskmise pikkusega perioodil kavandatust kiiremini suurendada võla suhet SKTsse. Ohte pikaajalisele jätkusuutlikkusele võimaldaks vähendada riigi rahanduse keskmise pikkusega perioodi tasakaalustamiskava range elluviimine[8].

Eespool esitatud hinnangu alusel märgib nõukogu, et lähenemisprogrammis ei ole ette nähtud nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovituste kohast ülemäärase puudujäägi parandamist 2007. aastal ning et komisjon kavatseb esitada soovituse võtta uusi meetmeid vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktis ette nähtud ülemäärase puudujäägi menetlusele. Esialgu oleks Poolal kohane:

- 2006. aastal tugevdada kohandamist, eeskätt eraldades puudujäägi vähendamiseks kõik eelarves kavandatud tulusid ületavad tulud ja kavandatuga võrreldes väiksemad kulutused;

- parandada reformitud pensionisüsteemi pikaajalist jätkusuutlikkust;

- arendada riigi rahanduse institutsioonilist raamistikku, töötades välja kulutuste tegemise eeskirja keskmise pikkusega ajavahemikuks.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus 1

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reaalne SKT (muutus, %) | LP jaan 2006 | 5.3 | 3.3 | 4.3 | 4.6 | 5.0 |

KOM, nov 2005 | 5.3 | 3.4 | 4.3 | 4.5 | puudub |

LP dets 2004 | 5.7 | 5.0 | 4.8 | 5.6 | puudub |

THHI inflatsioon (%) | LP jaan 2006 | 3.6 | 2.2 | 1.5 | 2.2 | 2.5 |

KOM, nov 2005 | 3.6 | 2.2 | 2.3 | 2.5 | puudub |

LP dets 2004 | 3.5 | 3 | 2.7 | 2.5 | puudub |

SKT lõhe (% potentsiaalsest SKTst) | LP jaan 20062 | 0.4 | 0.1 | 0.3 | 0.3 | 0.6 |

KOM, nov 20055 | 0.4 | 0.2 | 0.4 | 0.6 | puudub |

LP dets 20042 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | LP jaan 2006 | -3.8 | -2.9 | -2.6 | -2.2 | -1.9 |

KOM, nov 2005 | -3.9 | -3.6 | -3.6 | -3.4 | puudub |

LP dets 2004 | -5.4 | -3.9 | -3.2 | -2.2 | puudub |

Esmane tasakaal (% SKTst) | LP jaan 2006 | -1.2 | -0.3 | -0.2 | 0.3 | 0.6 |

KOM, nov 2005 | -1.2 | -1.0 | -1.1 | -1.0 | puudub |

LP dets 2004 | -2.6 | -1.3 | -0.5 | 0.4 | puudub |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal = struktuurne tasakaal3 (% SKTst) | LP jaan 2006 | -4.1 | -2.9 | -2.7 | -2.3 | -2.1 |

KOM, nov 20054 | -4.1 | -3.7 | -3.7 | -3.6 | puudub |

LP dets 2004 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | LP jaan 2006 | 41.9 | 42.5 | 45.0 | 45.3 | 45.4 |

KOM, nov 2005 | 43.6 | 46.3 | 47.0 | 47.3 | puudub |

LP dets 2004 | 45.9 | 47.6 | 48.0 | 47.3 | puudub |

Märkused: 1 Eelarveprognoosides ei ole arvesse võetud Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsust pensioni kogumisskeemide liigitamise kohta, mis peab olema rakendatud 2007. aasta kevade teatise koostamise ajaks. Kõnealune mõju kaasa arvatud, on valitsemissektori eelarve tasakaal ajakohastatud programmi kohaselt -5,6% SKTst 2004. aastal, -4,7% 2005. aastal, -4,6% 2006. aastal, -4,1% 2007. aastal ja -3,7% 2008. aastal, kusjuures valitsemissektori koguvõlg oleks 45,9% SKTst 2004. aastal, 47,9% 2005. aastal, 51,2% 2006. aastal, 52,1% 2007. aastal ja 52,6% 2008. aastal. 2 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. 3 Kuna programmis on kavandatud vaid ebaolulisi ühekordseid ja muud ajutised meetmeid (2005. aastal 0,04% SKTst, puudujääki vähendav meede), on tsükliliselt kohandatud tasakaal ja struktuurne tasakaal identsed. 4 Komisjoni talituste prognoosis ei ole ette nähtud ühekordseid ega ajutisi meetmeid. 5 Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on 3,3% aastal 2004, 3,6% aastal 2005, 4,2% aastal 2006 ja 4,5% aastal 2007). Allikas: Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik dokumendid, millele käesolevas tekstis viidatakse, on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 11. oktoobril 2005 heaks kiidetud „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta".

[3] Programmis on esitatud kõik kohustuslikud ja suurem osa vabatahtlikke andmeid, mis on uue tegevusjuhendiga sätestatud. Esitamata on jäänud andmed tehtud töötundide ja tööviljakuse (SKT suhe tehtud töötundidesse) kohta. Puuduvad andmed valitsemissektori 2008. aasta kulude kohta ülesannete haaval, kassapõhise ja tekkepõhise arvestamise erinevuste ning finantsvarade netoakumuleerumise kohta. Puuduvad ka andmed kogutulu ja -kulu kohta 7. tabelis (pikaajaline jätkusuutlikkus).

[4] Ülemäärase puudujäägi menetluse määratlus, mille kohaselt kõik pensionifondid liigitatakse valitsemissektori hulka, täpsustatud andmed.

[5] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele käesolevas tekstis viidatakse, on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Ülemäärase puudujäägi menetluse määratlus, mille kohaselt kõik pensionifondid liigitatakse valitsemissektori hulka, täpsustatud andmed.

[7] Programmis on esitatud kõik kohustuslikud ja suurem osa vabatahtlikke andmeid, mis on uue tegevusjuhendiga sätestatud. Esitamata on jäänud andmed tehtud töötundide ja tööviljakuse (SKT suhe tehtud töötundidesse) kohta. Puuduvad andmed valitsemissektori 2008. aasta kulude kohta ülesannete haaval, kassapõhise ja tekkepõhise arvestamise erinevuste ning finantsvarade netoakumuleerumise kohta. Puuduvad ka andmed kogutulu ja -kulu kohta 7. tabelis (pikaajaline jätkusuutlikkus).

[8] Üksikasjad pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta on esitatud komisjoni talituste programmile antud tehnilises hinnangus (http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).