SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

11. detsembri 2019. aasta teatises esitas komisjon Euroopa Liidu ja selle kodanike jaoks Euroopa rohelise kokkuleppe. Selles teatises kinnitatakse komisjoni kohustust tegeleda kliima- ja keskkonnaprobleemidega, mis on meie põlvkonna jaoks määrava tähtsusega ülesanne. Tegemist on uue majanduskasvu strateegiaga, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Euroopa roheline kokkulepe on lahutamatu osa komisjoni strateegiast, mille eesmärk on rakendada ÜRO 2030. aasta tegevuskava ja saavutada kestliku arengu eesmärgid. Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2019. aasta järeldustes kinnitati eesmärk saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne Euroopa Liit ning Euroopa Parlament kinnitas seda ka oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsioonis.

Euroopa rohelises kokkuleppes kutsutakse eelkõige üles kiirendama üleminekut säästvale ja arukale liikuvusele, kuna neljandik liidu kasvuhoonegaaside heitest tuleneb transpordist ja heitkogused kasvavad jätkuvalt. Kliimaneutraalsuse saavutamiseks tuleb transpordist pärinevat heidet vähendada 2050. aastaks 90 %. Kõik transpordiliigid peavad heite vähendamisele kaasa aitama. Euroopa rohelise kokkuleppe raames esitas komisjon säästva ja aruka liikuvuse strateegia, mis võetakse vastu 2020. aastal ning milles käsitletakse heite vähendamisega seotud probleeme ja kõiki heiteallikaid. Lisaks muudele meetmetele tegeletakse sellega, et oluline osa praegu 75 % ulatuses mööda maanteed toimuvast sisemaisest kaubaveost läheks üle raudteele ja siseveeteedele.

Raudteetranspordil kui ühel kõige keskkonnahoidlikumal ja energiatõhusamal transpordiliigil peab olema oluline roll transpordist tuleneva heite vähendamise kiirendamisel. Raudtee on tõepoolest enamjaolt elektrifitseeritud ja paiskab õhku palju vähem süsihappegaasi kui samaväärne maantee- või lennutransport. Samuti on tegu ainsa transpordiliigiga, mille puhul on suurenevast transpordimahust hoolimata CO2 heide alates 1990. aastast peaaegu pidevalt vähenenud: 2016. aastaks tekitas raudtee vaid 0,5 % kõikide transpordiliikide CO2 heitest. Lisaks on raudtee osakaal liidu transpordisektori koguenergiatarbimisest ainult 2 %, samal ajal kui 2016. aastal veeti raudteel kõikide transpordiliikide arvestuses 11,2 % kaupadest ja 6,6 % reisijatest. Aastatel 1990–2016 on raudtee energiatarbimine vähenenud ja üha enam kasutatakse taastuvaid energiaallikaid.

Kuigi aastatel 2007–2016 suurenes rongireisijate osakaal liidu maismaatranspordis 7,0 %-lt 7,6 %-le, on raudtee osakaal maismaa kaubavedudest ELis pärast 2011. aastal saavutatud tippu (19 %) vähenenud 16,65 %-le 2017. aastal. Tõelise ühtse Euroopa raudteepiirkonna loomisel on endiselt palju takistusi, sealhulgas seoses vajadusega vähendada müra. Nende takistuste ületamine koos kulude vähendamise ja kiirendatud innovatsiooniga võimaldab raudteel täielikult ära kasutada oma potentsiaali. Seetõttu on vaja raudteetransporti veelgi hoogustada, et muuta see reisijate ja ettevõtjate jaoks atraktiivsemaks transpordiliigiks, mis rahuldaks nende liikuvusvajadusi igapäevaste ja kaugemate sõitude tegemisel. Rongireisijate ja raudteel veetavate kaupade osakaalu suurendamine aitab samuti vähendada nii liikluskoormust kui ka inimeste tervisele ohtlikku heidet, eelkõige õhusaastet.

Ettepanekuga kuulutada 2021. aasta Euroopa raudteeaastaks soovitakse edendada raudteetransporti kooskõlas eesmärkidega, mis on esitatud komisjoni teatises Euroopa rohelise kokkuleppe kohta, sealhulgas seoses säästva ja aruka liikuvusega. Euroopa raudteeaasta raames reklaamitakse kodanikele, ettevõtjatele ja ametiasutustele projektide, arutelude, ürituste, näituste ja algatuste kaudu kogu Euroopas raudteed kui atraktiivset ja keskkonnasäästlikku viisi Euroopas liikumiseks, rõhutades selle kogu liitu hõlmavat ja uuenduslikku mõõdet. Sihtotstarbeliste ürituste ja teavituskampaaniate kaudu jõutakse lisaks raudteesektorile ka kodanikeni ning veendakse rohkem inimesi ja ettevõtjaid raudteed kasutama.

2021. aasta on liidu raudteepoliitika jaoks oluline aasta. See on esimene täisaasta, mil neljanda raudteepaketi raames kokku lepitud eeskirju rakendatakse kogu ELis; eeskirjad puudutavad riigisiseste reisijateveoteenuste turu avamist ning kogu ELis tegutsevate raudteeveo-ettevõtjate kulude ja halduskoormuse vähendamist. Mitmes liikmesriigis kasvab üldsuse huvi raudteede, sealhulgas öörongide vastu, mida näitab ka algatuse „DiscoverEU“ populaarsus. Lisaks on rahvusvaheline kunstifestival Europalia 2021. aastal pühendatud mõjule, mida avaldavad raudteed kunstile, ning seejuures rõhutatakse raudtee rolli sotsiaalsete, majanduslike ja tööstuslike muutuste jõulise edendajana. Seepärast on 2021. aasta käesoleva algatuse jaoks väga sobiv ajastus.

Nagu kõigi varasemate Euroopa aastate puhul on ka seekord peamine eesmärk suurendada teadlikkust väljakutsetest ja võimalustest ning rõhutada liidu rolli ühiste lahenduste edendamisel. Euroopa raudteeaasta eesmärk on ergutada ja toetada liidu, liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike asutuste ning muude organisatsioonide jõupingutusi rongireisijate ja raudteel veetavate kaupade osakaalu suurendamiseks. Eelkõige peaks Euroopa aasta edendama raudteed kui säästvat, uuenduslikku ja ohutut transpordiliiki, jõudes laiema üldsuseni, eelkõige noorteni. Samuti peaks see rõhutama raudtee Euroopa piiriülest mõõdet, mis lähendab kodanikke, võimaldab neil õppida tundma liitu kogu selle mitmekesisuses, edendab ühtekuuluvust ja aitab integreerida liidu siseturgu. Samuti peaks see suurendama raudtee panust liidu majandusse, tööstusse ja ühiskonda laiemalt ning edendama raudteed kui liidu ja kolmandate riikide, eelkõige Lääne-Balkani riikide vaheliste suhete olulist elementi.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Nagu eespool mainitud, edendatakse Euroopa raudteeaastaga raudteetransporti kooskõlas eesmärkidega, mis on esitatud komisjoni teatises Euroopa rohelise kokkuleppe kohta, sealhulgas seoses säästva ja aruka liikuvusega. Samuti tugineb see olemasolevatele raudteega seotud algatustele ja poliitikale, nagu riigisiseste reisijateveoteenuste turu avamine ning kogu liidus tegutsevate raudteeveo-ettevõtjate kulude ja halduskoormuse vähendamine. Sarnaselt teistele Euroopa aastatele on meetmete hulgas teavitamis- ja tutvustamiskampaaniad, üritused, projektid ja algatused nii liidu, riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil. Neid kasutatakse selleks, et edastada olulisi sõnumeid ja levitada teavet heade tavade kohta.

Euroopa aasta annab võimaluse julgustada liikmesriikide ametiasutusi ja sektorit tegema koostööd raudteetranspordi edendamiseks. Tehakse jõupingutusi selle tagamiseks, et Euroopa aastal organiseeritud üritused vastaksid iga liikmesriigi vajadustele ja olukorrale. Liikmesriikidel palutakse seega nimetada ametisse riiklik koordinaator, kes korraldab nende osalemist Euroopa raudteeaasta üritustel. Moodustatakse Euroopa juhtrühm, kuhu kuuluvad riiklike koordinaatorite esindajad. Komisjon korraldab riiklike koordinaatorite kohtumisi, et kooskõlastada Euroopa aasta korraldamist ja vahetada teavet selle rakendamise kohta riigi ja liidu tasandil.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Euroopa raudteeaasta on seotud muude liidu poliitikavaldkondadega, nagu regionaalareng, tööstuse konkurentsivõime, säästev turism, innovatsioon, tööhõive, haridus, noored, kultuur ja juurdepääsuvõimaluste tagamine puuetega inimestele, samuti liidu sidemetega naaberriikidega. Selles rõhutatakse raudtee Euroopa ja piiriülest mõõdet kui vahendit kaupade vedamiseks, reisimiseks, Euroopa avastamiseks ja ühendamiseks kestlikul ja tulevikku suunatud viisil. Mõnda Euroopa aasta raames toimuvat tegevust võiks rahastada olemasolevatest liidu programmidest, nagu programm „Euroopa horisont“, Euroopa ühendamise rahastu, liidu struktuuri- ja investeerimisfondid, programmid „Loov Euroopa“, „Erasmus+“, algatus „DiscoverEU“ või programm „Kodanike Euroopa“.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikkel 91. Artiklis 91 on sätestatud, et võttes arvesse transpordi iseärasusi, kehtestavad Euroopa Parlament ja nõukogu, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komiteega asjakohased sätted ELi toimimise lepingu artikli 90 rakendamiseks. ELi toimimise lepingu artiklis 90 on sätestatud, et aluslepingute eesmärke püütakse saavutada ühist transpordipoliitikat rakendades. Käesoleva ettepaneku peamine eesmärk on aidata kaasa rongireisijate ja raudteel veetavate kaupade osakaalu suurendamisele. Sellisena kuulub see eesmärk ELi toimimise lepingu artikli 91 kohaldamisalasse.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)