1.SISSEJUHATUS

Määruse (EL) nr 517/2014 kohaselt tuleb vähendada fluorosüsivesinike kogust, mida ettevõtjad võivad ELis impordi või tootmise teel turule lasta ning seega vähendatakse selle määrusega nende väga tugevate kasvuhoonegaaside heidet atmosfääri. Selline järkjärguline vähendamine algas 2015. aastal ning selle käigus vähendatakse fluorosüsivesinike lubatud koguseid 2030. aastaks 79 % võrreldes ajavahemikuga 2009–2012. Selle tulemusena vähendatakse heitkoguseid aastaks 2030 kahe kolmandiku võrra, võrreldes olukorraga, kui meetmeid ei võeta. See aitab märkimisväärselt kaasa ELi kliimaeesmärkide saavutamisele.

Fluorosüsivesinike heitkogustega tegeletakse ka ülemaailmsel tasandil. Osoonikihti kahandavaid aineid käsitleva Montreali protokolli raames jõuti käesoleval aastal kokkuleppele vähendada järk-järgult fluorosüsivesinike tootmist ja tarbimist. Sellega soodustatakse ülemaailmselt kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist Pariisi kokkuleppe kontekstis.

Fluorosüsivesinikke kasutavate seadmete ja toodete valmistajad peavad seepärast hakkama kasutama kliimasõbralikemaid alternatiive. Kuna tehnoloogia areng on viimastel aastatel jõudsalt edasi liikunud, on paljude seadmete ja toodete puhul saanud võimalikuks kasutada madala globaalse soojendamise potentsiaaliga sobivaid ja energiatõhusaid alternatiive. Siiski võivad seda üleminekut kliimasõbralikematele lahendustele ohustada mittetehnoloogilised takistused ja neist põhjustatud kulude ülemäärane suurenemine.

Selleks, et fluorosüsivesinike järkjärgulise vähendamise meede sujuvalt kasutusele võtta ja toetada keskkonnahoidlike tehnoloogiate arendamist, palusid kaasseadusandjad komisjonil kaardistada kliimasõbralike alternatiivide turulelaskmise võimalikud piirangud. Määruse (EL) nr 517/2014 artikli 11 lõikes 6 on sätestatud: „Komisjon kogub liikmesriikide edastatavate andmete alusel teavet liikmesriikide eeskirjade, standardite ja õigusaktide kohta seoses asendustehnoloogiatega, mille puhul kasutatakse külmutus- ja kliimaseadmetes, soojuspumpades ning vahtudes fluoritud kasvuhoonegaasidele alternatiivseid aineid.“ Komisjon avaldab kogutud teavet kokkuvõtva aruande 1. jaanuariks 2017.

Lisaks olukorra analüüsimisele riigi tasandil käsitletakse kõnealuses aruandes Euroopa ja rahvusvahelisi õigusakte ja standardeid, kuna nende standarditega kehtestatakse võrdlusalused, mida ettevõtjad laialdaselt kohaldavad seadmete ohutuks kasutamiseks kogu Euroopas. Mitmed arengumaad võtavad vastu Euroopa ja rahvusvahelised standardid ning teevad need oma õigusaktidega kohustuslikuks. Seega, kui sellised standardid kujutavad endast põhjendamatuid takistusi kliimasõbralike tehnoloogiate kasutuselevõtmisel, siis ulatub nende standardite soovimatu mõju kaugele ELi välistele turgudele.

Nende küsimuste käsitlemise lihtsustamiseks on komisjon alates määruse (EL) nr 517/2014 vastuvõtmisest pidanud põhjalikke konsultatsioone sidusrühmadega ning arutelusid nimetatud määruse artikli 23 alusel loodud nõuandefoorumis, samuti tellis komisjon väliskonsultandilt analüüsi, sealhulgas küsimustiku andmete saamiseks liikmesriikide ametiasutustelt. Käesolev aruanne põhineb nimetatud analüüsil ja konsultatsioonidel.

2.EESKIRJADE, STANDARDITE JA ÕIGUSAKTIDE ASJAKOHASUS

Eeskirjad, standardid ja õigusaktid võivad kaudselt mõjutada fluorosüsivesinike alternatiivide kasutuselevõtmist, kui nendes esitatud nõuded seadmete ja nende koostisosade projekteerimise või valmistamise, seadmete paigaldamise ning nende teeninduse, hoolduse ja lammutamise kohta ei vasta konkreetse alternatiivse tehnoloogia kasutamisele.

Kuigi sobivad alternatiivid on sageli kliimasõbralikumad kui fluorosüsivesinikud, on neil omad puudused, näiteks süttivus, halb sobivus materjalidega, toksilisus või on nende kasutamiseks vaja suuremat rõhku. Neid puudusi saab aga kõrvaldada toote sobiva ehituse ja seadmete nõuetekohase hoolduse abil. Kasutatavad kliimasõbralikud alternatiivid on järgmised: süsinikdioksiid (CO2), ammoniaak (NH3), süsivesinikud ja küllastumata fluorosüsivesinikud (hüdrofluoroolefiinid).

Samal ajal, kui tuleks säilitada ohutuse tase ja minimeerida riske, tuleks eeskirju, standardeid ja õigusakte kohandada tehnoloogia arenguga ning kooskõlas fluorosüsivesinike vähendamise ja Pariisi kokkuleppega lubada kliimasõbralikemate alternatiivide kasutamist juhtudel, kus see on ohutu.

Asjakohaste Euroopa tasandi õigusaktide ja standardite ülevaade

Toodete ja seadmete valmistajad, paigaldajad ja lõppkasutajad peavad täitma mitmete Euroopa tasandil kohaldatavate õigusaktide ja standardite nõudeid. Mõned neist nõuetest on seotud külmutusagensite või vahutoodete ohutu kasutamisega. Siiski ei ole enamik neist nõuetest otseselt seotud konkreetse külmutusagensi või vahutoote kasutamisega, vaid hõlmavad üldisi ohutusaspekte.

Euroopa standardid on kehtestatud Euroopa standardiorganisatsioonide CEN ja CENELEC poolt ning tehniliste spetsifikatsioonide kehtestamisel toetutakse tööstuse sidusrühmadele. Vastupidiselt õigusaktidele ei ole standardite kasutamine üldiselt kohustuslik (välja arvatud juhul, kui standardid on üle võetud õigusaktidesse või ärilepingutesse), kuid on laialdaselt tunnustatud, et asjaomase Euroopa standardi järgimine on oluline viis näidata, et seade on kasutamiseks ohutu. Seega, kuigi standardid ei pea olema kohustuslikud, kasutatakse standardeid laialdaselt ja neil on märkimisväärne mõju.

Mõned Euroopa tasandil vastuvõetud standardid on ühtlustatud ulatuslikemate rahvusvaheliste standardite ja eeskirjadega nagu IEC ning ISO standardid. Tabelis 1 on esitatud ülevaade kõige asjakohasematest Euroopa standarditest, mis on seotud külmutusagensite ja vahutoodete kasutamisega.

Tabel 1. Kokkuvõte Euroopa tasandi standarditest, mis on seotud jahutus- ja kliimaseadmete, soojuspumpade ning vahuseadmetega

Standard Eesmärk EN 378: 2008 Refrigerating systems and heat pumps – safety and environmental requirements (Külmutussüsteemid ja soojuspumbad. Ohutus- ja keskkonnanõuded.) Standardis EN 378 esitatakse praktilised eeskirjad oluliste parameetrite määramiseks, nagu näiteks külmutusagensi maksimaalne täitekogus. See standard on ühtlustatud mõningate eespool nimetatud ELi direktiividega. IEC EN 60335-2-24 Safety requirements for household and similar electrical appliances (Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus.) IEC EN 60335-2-40 Safety requirements for electrical heat pumps, air conditioners, and dehumidifiers (Elektrilised soojuspumbad, kliimaseadmed ja õhukuivatid. Ohutus.) IEC EN 60335-2-89 Safety requirements for commercial refrigerating appliances (Tööstuslikud jahutusseadmed. Ohutus.) EN 1127-1 Explosive atmospheres — explosion prevention and protection (Plahvatusohtlik keskkond. Plahvatuse vältimine ja kaitse.) EN 60079 Requirements for electrical systems used in potentially explosive atmospheres (Nõuded elektriseadmetele plahvatusohtlikus keskkonnas.). See on ulatuslik kogum standarditest, millest mõned on väga olulised seoses jahutus- ja kliimaseadmete ning soojuspumpadega. EN 13463 Non-electrical equipment for use in potentially explosive atmospheres (Mitteelektrilised seadmed plahvatusohtlike keskkondade jaoks.)

Kõige olulisemad standardid seoses jahutus- ja kliimaseadmete ning soojuspumpadega on EN 378 ning tootestandardid IEC EN 60335-2-40 (kliimaseadmed) ja IEC EN 60335-2-89 (integreeritud ja eraldi jahutusagregaadiga kaubanduslikud külmutusseadmed), mis on ülimuslikud standardi EN 378 suhtes. Standard EN 378 vaadati alles hiljuti läbi. Sellega paralleelne rahvusvaheline standard on ISO 5149. Rahvusvahelisel tasandil arutatakse praegu Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) asjakohastes komiteedes standardite IEC 60335-2-40 ja IEC 60335-2-89 muudatusi. Kui nende standardite uue versiooni osas jõutakse kokkuleppele, siis muudetakse tõenäoliselt vastavalt ka paralleelseid Euroopa standardeid IEC EN 60335-2-40 ja IEC 60335-2-89. Nende standardite puhul on vastutavad tehnilised standardikomiteed Euroopa tasandil CEN/TC 182 „Refrigeration systems, safety and environmental requirements“ (Jahutussüsteemid. Ohutus- ja keskkonnanõuded) ja CLC/TC 61 „Safety of household and similar electrical appliances“ (Majapidamis- ja muude taoliste elektriseadmete ohutus).