Ühisettepanek: NÕUKOGU OTSUS, mis käsitleb ELi seisukohta edasijõudnud riigi staatusest tuleneva EL-Maroko tegevuskava (2013–2017) rakendamist käsitleva soovituse vastuvõtmise kohta assotsiatsiooninõukogus, mis on loodud Euroopa-Vahemere piirkonna lepinguga ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel /* JOIN/2013/06 final - 2013/0107 (NLE) */





SELETUSKIRI Marokot ja ELi seob 2000. aasta märtsist kehtiv Euroopa-Vahemere piirkonna assotsieerimisleping, mille alusel kiitsid mõlemad pooled 2005. aasta juulis Euroopa naabruspoliitika raames heaks ELi ja Maroko tegevuskava viieks aastaks. Selles raamistikus on ELi ja Maroko suhted arenenud ning oluliselt küpsemaks saanud. 2008. aasta oktoobris vastu võetud edasijõudnud riigi staatust käsitlev ühisdokument[1] on neile andnud uut hoogu ja neid oluliselt süvendanud poliitiliste suhete ja julgeoleku, majanduse ja kaubanduse valdkonnas ning muudes sektorites ja rahvastevaheliste kontaktide loomisel. Kuna Euroopa naabruspoliitika raames sõlmitud praeguse tegevuskava kehtivusaeg lõppeb 2010. aasta juulis, siis on peetud vajalikuks rääkida läbi ja sõlmida uus tegevuskava, mis põhineks edasijõudnud riigi staatust käsitleva ühisdokumendi eesmärkidel ja ambitsioonidel. Selle uue kava sõlmimise ootuses on mõlemad pooled siiski kokku leppinud, et jätkavad 2005. aasta tegevuskava kohaldamist. ELi ja Maroko suhteid mõjutab piirkonnas 2011. aastast alates kiiresti muutuv üldine poliitiline olukord. Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisteatises „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele” sõnastati uus lähenemisviis, mille eesmärk on suurem diferentseeritus, võimaldades igal partneril arendada enda suhteid ELiga vastavalt oma püüdlustele, vajadustele ja suutlikkusele, tuginedes samas ka vastastikusele vastutusele ja suurele pühendumisele universaalsetele inimõiguste, demokraatia ja õigusriikluse väärtustele ning ühiselt kokkulepitud prioriteetide rakendamise suutlikkusele. Uues tegevuskavas määratakse konkreetselt kindlaks ELi ja Maroko eelistatud partnerluse prioriteetsed eesmärgid, võttes täielikult arvesse edasijõudnud riigi staatust ja kahe poole suhete laiaulatuslikkust. Euroopa välisteenistus pidas tihedas koostöös Euroopa Komisjoni talituste ja ELi liikmesriikidega ettevalmistavaid kõnelusi Marokoga, mille tulemusel lepiti kokku tegevuskava eelnõus, eelkõige selle raames elluviidavate prioriteetsete meetmete nimekirjas. Viimane ELi ja Maroko assotsiatsiooninõukogu koosolek toimus 23. aprillil 2012. Seal nentisid mõlemad osapooled, et nad on lähedal kokkuleppe saavutamisele, milleni nad jõudsid lõpuks 2012. aasta novembris. Pooled teatasid kirjavahetuse teel tehniliste konsultatsioonide lõpetamisest 28. novembril 2012 (Euroopa välisteenistus) ja 10. jaanuaril 2013 (Maroko). Edasijõudnud riigi staatusest tulenev ELi ja Maroko uus tegevuskava (2013–2017) on eelseisvatel aastatel oluline pidepunkt ELi ja Maroko kahepoolsete suhete arendamisel. Selles sätestatakse teekaart tihedamaks assotsieerumiseks Maroko ja ELi vahel. Euroopa naabruspoliitika toimib jätkuvalt katalüsaatorina, pakkudes ühtset poliitilist raamistikku, mis põhineb muu hulgas partnerlusel ja ühisel vastutusel, samuti tulemustepõhisel diferentseerimisel ja konkreetsetele vajadustele kohandatud abil. Euroopa Komisjon ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) lisavad käesolevale dokumendile nõukogu otsuse ühisettepaneku, mis käsitleb ELi ja Maroko assotsiatsiooninõukogus ELi võetavat seisukohta tegevuskava rakendamise soovituse vastuvõtmise kohta. Seega paluvad Euroopa Komisjon ja kõrge esindaja võtta nõukogul vastu lisatud nõukogu otsuse ühisettepanek. 2013/0107 (NLE) Ühisettepanek: NÕUKOGU OTSUS, mis käsitleb ELi seisukohta edasijõudnud riigi staatusest tuleneva EL-Maroko tegevuskava (2013–2017) rakendamist käsitleva soovituse vastuvõtmise kohta assotsiatsiooninõukogus, mis on loodud Euroopa-Vahemere piirkonna lepinguga ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse nõukogu ja komisjoni 24. jaanuari 2000. aasta otsust 2000/204/EÜ, ESTÜ, Euroopa-Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel, ning eelkõige selle artikli 2 lõiget 1, võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29, võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Euroopa-Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel, kirjutati alla 26. veebruaril 1996 ning see jõustus 1. märtsil 2000. (2) Lepinguosalistel on kavas kiita heaks edasijõudnud riigi staatusest tulenev, Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud ELi ja Maroko uus tegevuskava (2013–2017), mis peegeldab kahe osapoole partnerlust ja aitab kaasa Euroopa-Vahemere piirkonna lepingu rakendamisele selle eesmärkide saavutamiseks vajalike konkreetsete meetmete väljatöötamise ja vastuvõtmise kaudu, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 ELi seisukoht edasijõudnud riigi staatusest tuleneva, Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud EL-Maroko tegevuskava (2013–2017) rakendamise kohta assotsiatsiooninõukogus, mis on loodud Euroopa-Vahemere piirkonna lepinguga ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel, toetub käesolevale otsusele lisatud assotsiatsiooninõukogu soovituse eelnõule. Artikkel 2 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja Eelnõu: SOOVITUS, milles käsitletakse edasijõudnud riigi staatusest tuleneva, Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud ELi ja Maroko tegevuskava (2013–2017) rakendamist ELi ja Maroko assotsiatsiooninõukogu, võttes arvesse Euroopa-Vahemere piirkonna lepingut, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel, eriti selle artiklit 80, ning arvestades järgmist: (1) Euroopa-Vahemere piirkonna lepingu artikliga 80 tehakse assotsiatsiooninõukogule ülesandeks sõnastada soovitused, mida ta peab lepingu eesmärkide saavutamiseks vajalikuks. (2) Euroopa-Vahemere piirkonna lepingu artikli 90 kohaselt võtavad lepinguosalised üld- või erimeetmeid, mida on vaja kõnealusest lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks, ja tagavad kõnealuses lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise. (3) Euroopa-Vahemere piirkonna lepinguosalised on heaks kiitnud edasijõudnud riigi staatusest tuleneva, Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud ELi ja Maroko tegevuskava (2013–2017) teksti. (4) Euroopa naabruspoliitika raames rakendatav ELi ja Maroko tegevuskava aitab kaasa lepingu rakendamisele, võimaldades lepinguosalistel ühiselt välja töötada ja kokku leppida konkreetsed sammud, mis annavad rakendamiseks praktilisi suuniseid. (5) Tegevuskaval on kaks eesmärki: kavandada Euroopa-Vahemere piirkonna lepingus sätestatud lepinguosaliste kohustuste täitmiseks vajalikud konkreetsed meetmed ning luua laiem raamistik ELi ja Maroko suhete edasiseks tugevdamiseks, et suurendada oluliselt majandusintegratsiooni ning tugevdada poliitilist koostööd kooskõlas Euroopa-Vahemere piirkonna lepingu üldiste eesmärkidega, (6) ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Ainus artikkel Assotsiatsiooninõukogu soovitab lepinguosalistel rakendada edasijõudnud riigi staatusest tulenevat, Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud ELi ja Maroko tegevuskava (2013–2017), niivõrd kui rakendamine on suunatud nende eesmärkide täitmisele, mis on seatud Euroopa-Vahemere piirkonna lepingus, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel. […] Assotsiatsiooniõukogu nimel eesistuja LISA EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA EDASIJÕUDNUD RIIGI STAATUSEST TULENEVA MAROKO TEGEVUSKAVA (2013–2017) EELNÕU I. Sissejuhatus Euroopa naabruspoliitikaga kehtestatakse kaugeleulatuvad eesmärgid, mis tuginevad vastastikusele vastutusele ning selliste vastastikku tunnustatud ühiste väärtuste järgimisele, nagu demokraatia, õigusriigi põhimõte, hea valitsemistava ning inimõiguste austamine. Samuti tugineb naabruspoliitika turumajanduse, vaba liikumise ja säästva arengu põhimõtetele ning vaesuse vähendamisele ja poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja institutsiooniliste reformide elluviimisele. Naabruspoliitika osaks on ka rahu ja stabiilsuse ala loomine, sealhulgas kriisiohjamine, ennetustöö ja konfliktide lahendamine piirkonnas. Maroko toetab neid väärtusi ja põhimõtteid, mis on olnud talle teejuhiks oma poliitika kujundamisel nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil. 1969. aastal kaubanduslepinguga alanud Euroopa Liidu ja Maroko partnerlus on saanud uut hoogu 1996. aastal allkirjastatud assotsieerimislepingu ja Euroopa naabruspoliitikaga. Need viimased on võimaldanud tugevdada poliitilisi, majanduslikke ja kaubanduslikke suhteid ning arendada kultuurivahetust ja inimeste vahelisi suhteid. Assotsieerimislepingu alusel on ELi ja Maroko suhted järk-järgult ja järk-järgult arenenud ELi ja Maroko tõeliseks partnerluseks, tehes Marokost ELi eelistatud partneri. Edasijõudnud riigi staatust kirjeldava ühisdokumendi vastuvõtmine 2008. aasta oktoobris märkis kahepoolsetes suhetes uue etapi algust. Selles dokumendis tugevdatakse ELi ja Maroko jaoks prioriteetset partnerlust, täpsustades uued eesmärgid poliitiliste, majanduslike ja inimsuhete süvendamise osas. 2010. aasta märtsis Grenadas toimunud ELi ja Maroko tippkohtumisel kinnitati neid eesmärke, rõhutades ELi ja Maroko partnerluse eripära. Tänasel päeval tegutsevad mõlemad pooled oma kaugele arenenud suhete raames selle nimel, et veelgi tugevdada seda eeskujulikku ja vastastikku kasulikku partnerlust, eesmärgiga tegelda koos solidaarselt ühiste poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete probleemidega. Edasijõudnud riigi staatuse elluviimisel on ühisteks põhimõteteks edusammud hea valitsemistava suunas ning poliitilised ja sotsiaal-majanduslikud reformid. Kõnealune partnerlus nõuab Marokolt alustatud oluliste reformide elluviimisel tugevamat pühendumust ning sügavuti minekut nii poliitilisel tasandil, eelkõige demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamise osas, kui ka majanduslikul ja sotsiaalsel tasandil, eelkõige käegakatsutavate edusammude saavutamise kaudu inimarengu valdkonnas. ELi toetuse suurust kohandatakse vastavalt Maroko eesmärkide ja edusammudele reformide elluviimisel, aga samuti riigi vajadustele ja võimekusele. EL ja Maroko jätkavad tööd selles suunas, mis on kooskõlas 1. juulil 2011 vastuvõetud Maroko uue põhiseadusega ja ELi uue strateegiaga, mis on välja töötatud Vahemere lõunapiirkonnaga partnerluse raames demokraatia ja ühise heaolu nimel. EL nendib, et Maroko jaoks kujutab otsus ELiga läheneda tema välispoliitika jaoks üliolulist valikut. Tema eesmärk on saavutada ELiga optimaalne lähedus, mis toetada ja suunata riigi poliitilist kaasajastamist, majanduslikku avatust ja sotsiaalset ühtekuuluvust. Maroko näeb seda eesmärki ka kui parimat vahendit, et edendada kooskõlastamist ja koordineerimist ELiga ühist huvi pakkuvates strateegilistes küsimustes. Kaks poolt on seisukohal, et Magribi piirkonna integratsioon suurendab sellest protsessist saadavat kasu, ja nad kinnitavad oma tahet tegutseda ühiselt, et anda selles suunas liikumisele uut hoogu. Lisaks on pooled kooskõlas ELi lepingu artikliga 8 ja Maroko püüdlustega sõlmida vastastikuste suhete haldamiseks uus leping leppinud kokku, et jätkavad arutelu sellise lepingu võimaliku iseloomu ja vormi üle. Euroopa naabruspoliitika raames rakendatav ELi ja Maroko tegevuskava on võimaldanud assotsieerimislepingus ettenähtud vahendeid sihipärasemalt kasutada ja toetanud Maroko eesmärki siduda oma majanduslikud ja sotsiaalsed struktuurid tugevamini ELi omadega. Uus tegevuskava edasijõudnud riigi staatuse elluviimiseks kujutab endast Maroko ja ELi suhete jätkuva tugevdamise protsessis üht olulist etappi, mis mobiliseerib kõik edasijõudnud riigi staatuse vahendid, mehhanismid ja instrumendid. Tegevuskava toetab sellise poliitika ja sääraste meetmete väljatöötamist ja elluviimist, mille eesmärk on edendada õigusriigi, demokraatia ja inimõiguste tugevdamist, majanduskasvu, tööhõivet ja sotsiaalset ühtekuuluvust, vaesuse vähendamist ja keskkonnakaitset, aidates nii kaasa ka säästva arengu pikaajalise eesmärgi saavutamisele. Selle uue vahendi rakendamisel võetakse arvesse tasakaalu, mis on vajalik ühelt poolt Maroko kiiremaks liikumiseks avatuse ja majanduse moderniseerimise poole ning teiselt poolt säästvaks sotsiaal-majanduslikuks arenguks. Lisaks jätkavad mõlemad pooled majandusliku integratsiooni elluviimist, käivitades läbirääkimised kaugeleulatuvate ja terviklike vabakaubanduspiirkondade lepingu üle, mille raames arendatakse edasi juba lõpetatud või käimasolevaid valdkondlikke läbirääkimisi, eelkõige teenuskaubanduse liberaliseerimise ja asutamisõiguse üle peetavaid läbirääkimisi, ning uuritakse võimalust parandada vastastikku soodustusi, mis on vastu võetud vaba liikumise raames põllumajandus-, töödeldud põllumajandus- ja kalandustoodete valdkonnas, võttes arvesse mõlema poole eriasjaolusid. See uus vahend kujutab endast vana tegevuskava ja edasijõudnud riigi staatust käsitleva ühisdokumendi sünteesi. Selles käsitletakse reforme ja tegevuskavas sätestatud meetmeid, mida ei ole veel ellu viidud, ning uusi ühisdokumendiga lisatud aspekte. Lisaks peegeldab see uus dokument kooskõlas Maroko reformikavaga diferentseerituma lähenemise ja vastutuse põhimõtteid. Sellega viiakse ellu edasijõudnud staatust käsitlevat tegevuskava. Selles nõutakse, et Maroko valitsus koostaks olemasolevate erinevuste hindamise põhjal õigusnormide ühtlustamise strateegia ning määratleks lähendamise prioriteedid ja elluviimise ajakava. Nimetatud strateegiat toetatakse ELi toetusprogrammidest. Kõnealuses vahendis sätestatakse muu hulgas astmeline ja järjestikune õigusaktide ühtlustamine ühenduse acquis’ga. Selle eesmärk on lõimida Maroko majandus järk-järgult ELi siseturuga ning edendada kaubandust, investeerimist ja majanduskasvu. Selle saavutamiseks võtavad mõlemad pooled endale kohustuse korrapäraselt analüüsida tegevuskavas sätestatud võrdlusaluste alusel erinevusi Maroko õiguse ja Euroopa acquis’i vahel. Iga tegevuskavas kirjeldatud valdkonna puhul hinnatakse prioriteete ja nimetatud ühtlustamise tagamiseks vajalikke vahendeid. Õigusaktide ühtlustamine võib toimuda ühel järgmistest viisidest: i) acquis’ astmeline täielik ülevõtmine teatud sektorites lühi- või pikaajalises perspektiivis, ii) acquis’ ühe osa ülevõtmine või iii) acquis’ peamiste põhimõtete või heade tavade ülevõtmine konkreetses valdkonnas. Tegevuskava rakendamise esimese kahe aasta jooksul võtab Maroko valitsus oma õigusaktide ühtlustamise kohta ELi omadega vastu riikliku kava, et määratleda prioriteedid, ulatus ja ajakava, nagu on nõutud Maroko kuninga 2010. aasta kõnes. Uues tegevuskavas aidatakse kaasa programmitööle, ELi abi elluviimisele ja järelevalvele, võttes arvesse vajadusi ja saavutatud vahetulemusi. Selleks teevad Maroko ja EL kättesaadavaks vahendid, mis on vajalikud kokkulepitud prioriteetide saavutamiseks. ELi toetus tuleb peamiselt Marokoga kokkulepitud riiklike sihtprogrammide kaudu, kus määratletakse abi prioriteedid ja suunav finantsraamistik. Nimetatud toetust antakse ELi välisabi andmist reguleerivatest eeskirjadest ja menetlustest rangelt kinni pidades. ELi toetuse andmisel Marokole võib kasutada mitmeid eri vahendeid, sealhulgas neid, milleni jõutakse mõttevahetuse käigus uue naabruspoliitika strateegia üle. Need vahendid hõlmavad näiteks nõuandeid, tehnilist teadmisi, häid tavasid ja oskusteabe vahetust ning selliste valdkondade toetamist nagu võimekuse arendamine ja institutsioonide ülesehitamine, valdkondlikud reformid, integratsiooni edendamine, sotsiaalne ja majanduslik ühtekuuluvus, piirkondlike arenguerinevuste vähendamine ning kodanikuühiskond. Uue tegevuskava elluviimisel on väga oluline roll ka Euroopa finantseerimisasutuste laenudel. Siinkohal peaksid ELi rahastatud naabruspoliitika investeerimisvahendid ning Euroopa–Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu andma olulise tõuke laenude kasutamiseks infrastruktuuriprojektide ehitamiseks ning arenguks ja partnerluseks erasektoriga. See võimaldab muu hulgas koondada täielikult Euroopa–Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu raames tagatud Euroopa Investeerimispanga vahendid. Pooled on samuti kokku leppinud, et nad arutavad koos, kuidas kasutada optimaalselt uusi finantskoostöö rakendamise vahendeid, näiteks uues naabruspoliitika strateegiaga loodud rahastamisvahendid, ja juurdepääsu rahastamisvahenditele, mis aitaksid Marokol oma reforme ellu viia ja lõimumist ELiga. Eesmärk on suurendada tõhusust ning parandada integratsiooni taset, milleni Maroko ja ELi võivad jõuda. Tegevuskava rakendamine on kavandatud viieaastasse perioodi (2013–2017). Erilist tähelepanu pööratakse prioriteetsetele meetmetele, mis on sätestatud tegevuskava lahutamatu osa moodustavas tabelis (vt III lisa). Tegevuskava rakendamisel võivad pooled tegevuskava kohandada vastavalt Maroko valitsuse ja/või ELi uutele prioriteetidele, ilma et tuleks vastu võtta uut tegevuskava. Reformide kehtestamine paljudes võtmesektorites nõuab täpsete eesmärkide kindlaks määramist ja kohaste vahendite olemasolu. Assotsiatsiooninõukogu ja assotsieerimislepingu raames loodud allkomiteed tagavad tegevuskava rakendamise üle korrapärase järelevalve, eelkõige seoses edusammude ja toetusega. Pooled võivad koostada ka eduaruandeid. Kodanikuühiskond saab järelevalves aktiivselt osaleda. Tegevuskava on edasijõudnud riigi staatuse elluviimise protsessi osa ja kujutab endast olulist etappi kahe poole suhete arendamisel eelistatud partnerluse suunas. Edasijõudnud riigi staatust käsitlev ajutine töörühm arutleb selle alusel, kuidas määratleda uue partnerluse uued väljavaated ning selle sisu, rahastamisvahendid ja eesmärgid. II. Tegevuskava A. ÜHISTE VÄÄRTUSTE ALA 1. Poliitiline ja strateegiline dialoog 1.1 Koostöö välispoliitika ja julgeoleku valdkonnas Dialoogi ja koostöö parandamine välispoliitika ja julgeoleku valdkonnas, et tagada korrapärane seisukohtade kooskõlastamine rahvusvahelistes küsimustes, mõlema poole huvidega arvestamine ning julgeoleku ja stabiilsuse suurendamine, eelkõige Magribi piirkonnas Kahepoolse poliitilise dialoogi arendamine, eelkõige järgneva kaudu: · korraldada vastavalt vajadusele Maroko ja ELi tippkohtumisi; · korraldada vastavalt vajadusele Maroko välisministri ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni asepresidendi kohtumisi; · korraldada vastavalt vajadusele Maroko välisministri ja tema Euroopa ametivendade mitteametlikke kohtumisi; · korraldada vastavalt vajadusele Maroko valdkondlike ministrite osalemine koos nende Euroopa ametivendadega Euroopa Liidu Nõukogu korrapäraste koosolekute raames toimuvatel kohtumistel; · korraldada vastavalt vajadusele Maroko kõrgete ametnike ning ELi Nõukogu töörühmade ja komiteede (eelkõige poliitika- ja julgeolekukomitee, Magribi ja Mašriki riikide töörühm, Aafrika töörühm, terrorismi töörühm ja inimõiguste töörühm) liikmete koosolekuid; · toetada Marokot ELi sätestatud tingimuste alusel juhtumipõhiselt ELi Nõukogu deklaratsioonides ning otsustes ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas. Parem kooskõlastamine mitmepoolsetes foorumites · Korraldada Maroko välisministri ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni asepresidendi kohtumisi New Yorgis, et kahe partneri seisukohti paremini kooskõlastada. · Käivitada ühisalgatusi ÜRO inimõiguste nõukogu ning ÜRO Peaassamblee kolmanda komitee ja muude rahvusvaheliste organisatsioonide raames mõlema poole seatud ja kokkulepitud prioriteetide alusel ning koostada ajakava koosolekute tarbeks, mis toimuvad Genfis ja New Yorgis enne inimõiguste küsimustega tegelevate organite koosolekuid. · Kehtestada mitteametlikud konsultatsioonimehhanismid, eesmärgiga parandada mitmepoolsete konventsioonide rakendamist. · Korraldada kooskõlastamise ja koordineerimise koosolekuid rahvusvahelise, piirkondliku ja alampiirkondliku julgeoleku ohtudega võitlemiseks võetud algatuste teemal. · Maroko ja ELi koostöö kliimamuutuste vastu võitlemise teemal. Koostöö tugevdamine konfliktide ennetamise ja kriisiohjamise valdkonnas · Tugevdada koostööd ja dialoogi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames. · Kavandada raamlepingu sõlmimine infoturbe valdkonnas. · Sõlmida raamleping Maroko osalemiseks ELi kriisiohjamise (tsiviil- ja sõjalistes) operatsioonides. · Osaleda vajadusel Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledži korraldatavatel konflikti ennetamise ja kriisiohjamise koolitustel. · Uurida koostöövõimalusi konfliktijärgse olukorra haldamisel ja ülesehitamisel rahu tugevdamisega. · Arendada partnerlust rahu ja julgeoleku nimel Aafrikas, võttes arvesse kahe poole huvisid. · Aidata kaasa ÜRO konfliktide lahendamise pingutustele. · Osaleda aktiivselt keemilise, bioloogilise, kiirgus- ja tuumaohualaste piirkondlike tippkeskuste algatuses, mis on mõeldud institutsioonilise võimekuse suurendamiseks keemilise, bioloogilise, kiirgus- ja tuumaohualaste ohtudega silmitsi seismisel, sõltumata sellest, kas oht on kriminaalset, õnnetuslikku või looduslikku päritolu (Marokosse kavandatav Lääne-Aafrika/Atlandi ookeani ranniku keskuse sekretariaat). Koostöö tugevdamine massihävitusrelvade leviku tõkestamise ning relvade ja kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi kontrollimise valdkonnas · Aidata kaasa tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamiskonverentsi lõppdokumendi rakendamisele. · Osaleda aktiivselt relvakaubanduslepingu üle peetavates läbirääkimistes. · Korraldada seminare ja õppusi ülemaailmse tuumaterrorismiga võitlemise algatuse põhimõtete rakendamiseks. · Tugevdada massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide leviku tõkestamise üle peetavat dialoogi, mis hõlmab nende relvadega seotud spetsiifilise ohu uurimist piirkondlikule julgeolekule, eelkõige järgneva kaudu: – kehtivate rahvusvaheliste kohustuste elluviimine riiklikul tasandil, eelkõige ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonid 1540/04 ja 1977/2011; – kõnealuses valdkonnas asjakohaste rahvusvaheliste instrumentidega ühinemine ja nende rakendamine tugevdatud koostöö alusel pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur (IAEA); – süvendatud koostöö, et hoida ära ebaseaduslik kauplemine selliste ainete, varustuse või oskustega, mida võidakse kasutada massihävitusrelvade või nende kandesüsteemide tootmiseks, ning sellega võitlemine; – ballistiliste rakettide leviku tõkestamist käsitleva Haagi tegevusjuhendi (HCOC) ja üldise tuumarelvakatsetuste keelustamise lepingu (CTBT) ülemaailmseks kohaldatavaks muutmise ja rakendamise edendamine. · Kehtestada relvade ja kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi tõhus riiklik kontrollisüsteem, mis võimaldaks jälgida selliste relvade ja kaupade eksporti ja transiiti, mida võidakse kasutada massihävitusrelvade tootmiseks, eelkõige järgneva kaudu: – võtta vastu ekspordi kontrollimist käsitleva õigusakt, milles käsitletaks eelkõige relvade ja kahesuguse kasutusega kaupade lõppsihtkohta ning nähakse rikkumise korral ette tõhusad ja asjakohased karistused; – arendada välja riigiasutuste ja eraettevõtjate partnerlus, et tagada relvade ja kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi kontrollimise valdkonna kohustuste levitamine ja neist kinnipidamine. · Suurendada dialoogi neil teemadel, mis on seotud väike- ja kergrelvade ekspordi kontrollimise ning ümberlaadimise ja transiidi kontrollimisega, sealhulgas piirkondlike õppe- ja teadlikkuse suurendamise seminaride korraldamise kaudu. · Teha koostööd tavarelvastuse, sealhulgas väike- ja kergrelvade salakaubaveo ennetamise ja selle vastu võitlemise osas. 1.2 Koostöö kodanikukaitse valdkonnas · Arendada piirkondlikku koostööd looduskatastroofide ja inimeste põhjustatud katastroofide ennetamisel, nendeks valmistumisel ja nendega tegelemisel. · Sõlmida töökokkulepe Maroko ja Euroopa Komisjoni talituste vahel järelevalve- ja teabekeskusega (MIC) koostöö tegemiseks ühenduse kodanikukaitse mehhanismi aktiveerimiste ajal. · Lihtsustada koostöö tugevdamist ja mitmekesistamist kodanikukaitse valdkonnas, sealhulgas loodusõnnetuste ja tehnoloogiliste ohtude ennetamine, nendeks valmistumine ja nende ohjamine, loodusõnnetustest hoiatamise süsteemi loomine ning kohased koolitused ja spetsialiseerumine. 1.3 Piirkondlik koostöö Piirkondliku integratsiooni algatuste ja projektide toetamine · Pühenduda aktiivselt Vahemere Liidu optimaalsele elluviimisele, et sellest saaks kõikehõlmav ja solidaarne partnerlusraamistik. · Võtta kohustus tugevdada 5+5 (viiest ELi-Vahemere lõunapiirkonna ja Magribi riigist koosnev rühm) ning Araabia Magribi Liidu ja ELi vahelisi alampiirkondliku konsulteerimise ja koostöö mehhanisme, eelkõige ühist huvi pakkuvates valdkondades muutuva geomeetriaga projektide arendamise kaudu. · Edendada piirkondadevahelist integratsiooni, eelkõige Araabia Magribi Liidus, muu hulgas majanduse ja kaubanduse valdkonnas. · Edendada Agadiri lepingu tõhusat elluviimist selliselt, et Vahemere äärsete araabia riikide vahel tugevneks majanduslik integratsioon. · Suurendada kahepoolset konsulteerimist Aafrika ja ELi partnerluse üle. 2. Demokraatia, õigusriik ja valitsemistava Selle peatüki meetmete eesmärk on austada demokraatia ja inimõiguste ning valitsemistava põhimõtteid ja seda eelkõige Maroko 1. juulil 2011. aastal vastuvõetud uue põhiseaduse rakendamise raames 2.1 Demokraatia, õigusriik ja valitsemistava Demokraatia ja õigusriigi ning võimude lahususe ja tasakaalu põhimõtte tagavate institutsioonide konsolideerimine · Tugevdada parlamendi ja valitsuse rolli. · Tugevdada erakondade rolli demokraatliku pluralismi raames ning edendada tihedamat suhtlust erakondade ja parlamendifraktsioonide vahel. · Suurendada parlamendi opositsiooni panust ja keskset rolli parlamendi töös ja tagada tema õigused. · Tugevdada kodanikuühiskonna rolli, eelkõige konsulteerimise tugevdamise kaudu kodanikuühiskonna esindajate ja seaduste eelnõude väljatöötajate vahel. Selle jaoks tuleb luua foorumid, et soodustada kodanikuühiskonna esindajate kaasamist avalike poliitikameetmete väljatöötamisse, elluviimisesse ja hindamisse. · Suurendada kodanike osalemist avaliku elu juhtimises, rakendades eelkõige nende õigust esitada petitsioone ja õigusaktide ettepanekuid. · Tugevdada meetmeid, mille eesmärk on suurendada valimisnimekirjadesse registreerunute arvu ja valimistel osalemise määra. · Tugevdada meetmeid ja haldusasutusi, mille ülesandeks on demokraatlike tavade ja õigusriigi tugevdamise järele valvata, sealhulgas luua konstitutsioonikohus. · Korraldada kooskõlas rahvusvaheliste standarditega demokraatlikud valimised. · Rakendada valimiste sõltumatu ja neutraalse vaatluse seadust, sealhulgas asjaomast kodanikuühiskonda kaasates. · Rakendada selliseid seadusandlikke meetmeid, mis tagaksid naiste ja meeste võrdse juurdepääsu saadikumandaatidele ja valitavatele ametikohtadele, ning teha jõupingutusi naiste poliitilises elus osalemise suurendamiseks. · Ärgitada Marokot rakendama meetmeid, mis võimaldaksid välismaal elavatel marokolastel kasutada oma õigust valida ja olla valitud. · Suurendada Maroko inimõiguste riikliku nõukogu ning ombudsmani institutsiooni tegevussuutlikkust ja sõltumatust. Riigiasutuste tänapäevastamine · Tagada võrdsetel alustel juurdepääs avalikele teenustele, samuti olukord, et kogu territoorium oleks nendega võrdselt kaetud, teenuseid osutataks katkematult ning et avalikud teenused vastaksid kvaliteedi-, läbipaistvuse, aruandlus- ja vastutuse eeskirjadele. Võtta vastu ja viia ellu avalike teenuste harta, kus määratletaks riigiasutuste toimimise head haldustavad. · Tugevdada kaebuste vastuvõtmise, suunamise ja haldamise struktuure riigiasutustes ja töötada välja koolituskavad vastuvõtustruktuuride töötajaile. · Tänapäevastada avaliku teenistuse personalijuhtimist. · Lihtsustada haldusmenetlusi. · Koolitused ühenduse poliitikavaldkondade teemal. · Edendada avalikus teenistuses soolist võrdõiguslikkust ja eelkõige naiste juurdepääsu juhtivatele ametikohtadele. · Teha koostööd riiklike strateegiate hindamise valdkonnas. 2.2 Dekontsentreerimine, detsentraliseerimine ja regionaliseerimine Haldusliku ja eelarvelise detsentraliseerimise ja dekontsentreerimise konsolideerimine · Viia ellu halduslik dekontsentreerimise protsess. · Suurendada kohalike omavalitsuste juhtimissuutlikkust ja tehnilist võimekust ning suutlikkust koolituse ja personalijuhtimise valdkonnas. · Rakendada kohalike omavalitsuste ja nendega seotud organisatsioonide rahandust käsitlevat seadust · Lihtsustada ja parandada kohaliku maksusüsteemi rentaablust. · Suurendada kohalike omavalitsuste suutlikkust oma maksusüsteemi potentsiaali paremini hinnata ja ära kasutada. · Edendada Maroko ja Euroopa kohalike omavalitsuste partnerluse ja koostööalgatusi. · Rakendada piirkondadeks jagamise laiendatud protsessi, võttes vastu seaduse, milles määratletakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste toimimise raamistik ja tingimused, ja rakendades seda. · Suurendada piirkondadeks jagamise projekti toetavate ja juhtivate ametiasutuste suutlikkust, et eelkõige luua rahastamise ja võrdsustamise mudel, kohane halduskorraldus ning arendada partnerlust ja lepingu sõlmimist. · Muuta kohalikud teenused professionaalsemaks ja tugevdada projektijuhtimist. · Edendada Maroko kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning ELi Regioonide Komitee koostööd. 2.3 Kohtureform Kohtu reformimine ja selle sõltumatuse suurendamine · Suurendada kohtunike sõltumatust ja tõhusat tegutsemist ning luua kõrgem justiitsnõukogu. · Viia läbi kohtunike sõltumatuse tagamiseks vajalikud reformid, eelkõige seoses nende ametissenimetamise, edutamise, pensionile mineku ja distsiplinaarkaristustega. · Vaadata läbi kohtunike ja kohtukantselei seadus ning kohtuga seotud eri elukutsete õigusraamistik. · Suurendada kõigi jaoks juurdepääsu õiguskaitsele ja tagada, et seaduses ettenähtud juhtudel oleks see tasuta kättesaadav neile, kellel ei ole piisavalt vahendeid. · Tagada õigus õiglasele kohtuprotsessile, süütuse presumptsiooni põhimõttele ja tõhusale õiguskaitsevahendile. · Viia lõpule uue kriminaalseadustiku koostamine, vaadata läbi kriminaalmenetlusseadustik ja tsiviilkohtumenetluse seadustik kooskõlas rahvusvaheliste standarditega. · Luua riiklik kuritegevuse vaatlusorgan. · Arendada välja alternatiivsed vaidluste lahendamise mehhanismid, nagu vahendamine, vahekohus ja lepitusmenetlus, ning kohaldada vangistuse kõrval muid karistusviise, sealhulgas süüdistavate järelevalve. · Dekontsentreerida kohtud, vaadata läbi kohtupiirkonnad ja korraldus. · Lihtsustada ja parandada kohtumenetlusi, vähendades sealhulgas menetluste ja protsesside ning tehtud otsuste täideviimise kestust, et tagada kohtuotsuste tegemine mõistliku aja jooksul. · Parandada vastavalt seadusele kinnipeetavate kohtuabi. · Arendada edasi kohtunike ja teiste kohtutöötajate koolitust järgmistes valdkondades: inimõigused, rahvusvahelised konventsioonid, süüdistatavate õigused, äriõigus. · Tugevdada esimese astme kohtutes perekonnaosakondi, et tagada perekonnaseadustiku kohaldamine. · Suurendada alaealistega tegelevate kohtunike ja kohtupolitsei ametnike võimekust. · Suurendada sotsiaalhoolduse suutlikkust ja infrastruktuure – sotsiaaltöötajad ja alaealiste jälgimiseks või ümberkasvatamiseks mõeldud asutused. · Tagada rahvusvaheliste standardite, eelkõige ÜRO 1985. aasta standardsete miinimumeeskirjade (alaealiste asjades õigusemõistmise kohta (Pekingi eeskirjad)) ja ÜRO 1990. aasta suuniste (alaealiste kuritegevuse ennetamiseks (Riyadhi suunised)) rakendamine. Kinnipidamistingimuste parandamine · Tagada kinnipeetutele nende õiguste täielik austamine igas kinnipidamise etapis. · Tugevdada institutsiooniliselt vanglate ja rehabilitatsiooniasutuste üldametit, eelkõige koolituse, kinnipeetavate õiguste tagamine (eesmärgiga parandada kinnipidamistingimusi), vanglate ülerahvastatuse vastu võitlemise ja kinnipeetavate rehabiliteerimise osas. · Tagada kõigi füüsiline ja vaimne puutumatus ning tugevdada võitlust karistamatuse vastu, sealhulgas nende kohustuste raames, mis tulenevad rahvusvahelisest konventsioonist piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval viisil kohtlemise või karistamise vastu. · Koolitada juhtivtöötajaid ja vangivalvureid, suurendades nende pädevust pedagoogika, julgeoleku ja inimõiguste valdkonnas. · Luua kinnipidamisasutustesse uued õppekeskused. · Teha koostööd kinnipeetavate rehabilitatsiooni parandamise valdkonnas. · Parandada kinnipidamistingimusi, leevendades vanglates ülerahvastatuse probleemi vanglate ehitamise ja renoveerimise kava kaudu. · Dekontsentreerida, luues vanglate detsentraliseeritud ja kohalikuks juhtimiseks üheksa piirkondlikku direktoraati. 2.4 Inimõiguste ja põhivabaduste edendamine ja kaitse Inimõiguste ja põhivabaduste austamise, edendamise ja kaitse tagamine vastavalt rahvusvahelistele normidele · Ühtlustada Marokos kehtivaid inimõigusi käsitlevaid õiguslike vahendeid rahvusvaheliste normidega. · Tunnistada nõuetekohaselt ratifitseeritud ja avaldatud rahvusvahelised konventsioonid ülimuslikuks riigisisese õiguse suhtes ning ühtlustada riiklikku õigust, et see oleks kooskõlas nimetatud konventsioonidega (põhiseaduse preambul). · Võtta riigisisesesse õigusesse üle naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni vabatahtlik protokoll ja rakendada seda · Viia ellu 2010. aasta augustis Maroko perioodilise aruande läbivaatamise järel Genfis ÜRO rassilise diskrimineerimise likvideerimise komitee 77. istungil vastu võetud soovitused. · Anda kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti kaebuste esitamise menetlusi käsitleva vabatahtliku protokolliga nr 1, naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni vabatahtliku protokolliga ja piinamise vastase konventsiooni vabatahtliku protokolliga seotud Maroko ühinemiskirjad hoiule ÜROsse. · Ratifitseerida rahvusvaheline konventsioon kõikide isikute kaitsmiseks vägivaldse kadumise eest. · Jätkata ÜRO inimõiguste nõukogu üldise korrapärase läbivaatamise ajal tehtud soovituste elluviimist Marokos. · Uurida võimalust esitada Marokole kutse alaliseks osalemiseks erimenetlustes. · Pidada konsultatsioone eesmärgiga ratifitseerida Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut. · Suurendada seadusega kaitset, mis puudutab õigust elule, ja säilitada surmanuhtluse de facto moratoorium, jätkates dialoogi karistusseadustiku nende sätete läbivaatamise üle, mille eesmärgiks on surmanuhtluse kaotamine, ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti vabatahtliku protokolliga nr 2 ühinemise üle. · Jätkata võrdsete võimaluste ja lepitusorgani soovituste elluviimist, eelkõige karistamatuse vastu võitlemise riikliku strateegia rakendamist. · Võtta vastu ja viia ellu demokraatia ja inimõiguste riiklik tegevuskava. · Tõhustada dialoogi ja koostööd võitluses rassismi ja ksenofoobia vastu. · Võtta vastu ja viia ellu seadus, mille kohaselt tamasikti keel oleks riigikeel araabia keelega samadel alustel. · Suurendada jõupingutusi selleks, et edendada Maroko eri etniliste rühmade kultuurilisi õigusi ja neid säilitada (audiovisuaalses valdkonnas on sellega juba alustatud) ning tagada Marokos kõneldavate dialektide kaitse: luua selleks Maroko keelte ja kultuuri riiklik nõukogu. · Tagada usuvabadus. · Edendada vastavalt kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklile 26 võitlust igasuguses vormis diskrimineerimise vastu. 2.5 Sõnavabadus, sealhulgas audiovisuaalses valdkonnas, ning ühinemis- ja kogunemisvabadus Põhivabaduste kaitse tagamine kooskõlas rahvusvaheliste normidega · Suurendada sõnavabaduse tagatisi kooskõlas rahvusvaheliste normidega. · Võtta vastu uus ajakirjanduskoodeks kooskõlas rahvusvaheliste normidega inimõiguste valdkonnas ning toetada ajakirjanike eetikakoodeksi välja töötamist ja ellu viimist. Kaaluda ajakirjanike vabadust piiravate meetmete vähendamist või isegi kaotamist ning tagada neile ametikohustuste täitmisel allikakaitse. · Kohaldada ajakirjanduse tõhusat iseregulatsiooni, tagades demokraatiast, eetika- ja deontoloogilistest eeskirjadest range kinnipidamine kooskõlas rahvusvaheliste normidega. · Viia lõpule riikliku ajakirjandusnõukogu loomine. · Viia ellu meediakanalite paljusust ja nende iseseisvust – eelkõige rahalist –edendavad reformid, sealhulgas turu liberaliseerimise kaudu meedia- ja reklaamivaldkonnas. · Suurendada audiovisuaalse teabevahetuse ülemameti rolli audiovisuaalse turu liberaliseerimise protsessis ja meediakanalite paljususe ning arvamuse ja mõtteavalduste paljususe edendamisel. · Suurendada nii välist (teenusepakkujate paljusus) kui sisemist audiovisuaalset paljusust (sisu paljusus), eesmärgiga tagada vajalikud vahendid mitmekülgse sisu tootmiseks, ning eelkõige luua professionaalne ja tõhus audiovisuaalne infosüsteem. · Võtta vastu ja viia ellu riigiasutuste, valitud organisatsioonide ja muude avalikku teenust osutavate asutuste valduses olevale teabele juurdepääsuõigust käsitlevad õiguslikud meetmed. · Luua ajakirjandusega seotud õigusrikkumiste jaoks enne kohtussepöördumist kasutatavad vahendamise mehhanismid. · Kohaldada tõhusalt olemasolevaid õigusakte ühinemisõiguse kohta ja suurendada vahendeid, mis võimaldavad astuda riigiasutuste otsuste või tegematajätmiste vastu. · Muuta seadust, milles käsitletakse meeleavaldusi avalikus ruumis ja avalikke kogunemisi, muutes seda mõistlikumaks kompromissiks avalikust korrast kinnipidamise ning põhiõiguste ja -vabaduste säilitamise vahel. · Võtta vastu ja viia ellu streigiõiguse tingimusi käsitlev seadus, konsulteerides tööturu osapooltega. 2.6 Naiste õiguste edendamine Naiste kodaniku-, poliitiliste, sotsiaalsete ja majanduslike õiguste ning soolise võrdõiguslikkuse edendamine kõigis valdkondades · Viia ellu naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsioon ning õiguste ja vabaduste võrdõiguslikkuse põhimõte kodaniku, poliitika, majanduse, sotsiaal-, kultuuri, hariduse ja keskkonnavaldkonnas. · Viia ellu sooline võrdõiguslikkus, luua võrdõiguslikkuse amet ja võidelda igasuguses vormis diskrimineerimise vastu. · Viia ellu valitsuse võrdõiguslikkuse tegevuskava 2011–2015 soolise võrdõiguslikkuse kehtestamiseks riiklikes strateegiates. · Viia ellu ELi ja Vahemere piirkonna esindajate tippkohtumise järeldused naiste rolli kohta ühiskonnas (Marrakech, november 2009). · Luua ja tugevdada mehhanisme ning struktuure naiste õiguste edendamiseks ja kaitseks. · Perekonnaseadustiku tugevdatud kohaldamise jaoks mehhanismide ja vahendite kasutuselevõtt, jätkata tuleb kohtunike teadlikkuse suurendamist ja koolitamist perekonnaseadustiku põhimõtete ja eesmärkide teemal ning suurendada perekonnakohtute materiaalseid ja inimressursse. · Luua ja panna toimima perekondliku solidaarsuse fond. · Täiustada naistevastase vägivalla õigusraamistikku (karistusõiguse reformimise ja naistevastast vägivalda käsitleva seaduse vastuvõtmise kaudu). · Kohaldada tõhusamalt töökoodeksis ettenähtud võrdõiguslikkuse meetmeid. 2.7 Laste ja kõige kaitsetumate, eelkõige puuetega inimeste õiguste edendamine Laste ja puuetega inimeste õiguste kaitse tagamine kooskõlas rahvusvaheliste normidega · Tugevdada töökoodeksi tõhusaks rakendamiseks kontrollimehhanisme, keelates kooskõlas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonidega 182 ja 138 alla 15 aasta vanuste laste töö. · Võtta vastu ja viia ellu koduabiliste tööhõive- ja töötingimusi käsitlev seadus. · Võtta laialdasemalt kasutusele puudust kannatavatele isikutele mõeldud tervisekindlustus (RAMED). · Võtta vastu ja viia ellu puuetega inimeste õigusi käsitlev seadus. · Luua nõuandev organ perede ja laste jaoks ning nõuandev organ, mis tegeleb noorte ja noorteühenduste tegevusega. 2.8 Maroko, ELi ja Euroopa Nõukogu koostöö Maroko ja Euroopa Nõukogu koostöö arendamine, eelkõige Euroopa Nõukoguga seotud konkreetsetes valdkondades, ja selle koostöö suundade ning Maroko ja ELi partnerluse raames võetavate meetmete vahel sünergia kindlaks määramine · Algatada Maroko inimõiguste riikliku nõukogu ja Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku koostöö inimõiguste edendamise valdkonnas. · Maroko järkjärguline ühinemine selliste Euroopa Nõukogu asjaomaste konventsioonidega põhiõiguste kaitse valdkonnas, millega saavad ühineda Euroopa Nõukogu ühinemismenetluste alusel riigid, kes ei ole Euroopa Nõukogu liikmed, eelkõige järgmistega: – küberkuritegevuse konventsioon ja selle lisaprotokoll; – inimkaubanduse vastu võitlemise konventsioon; – lapse õiguste konventsioon; – konventsioon laste kaitsmise kohta seksuaalse ekspluateerimise ja kuritarvitamise eest; – rahapesu ning kriminaaltulu avastamist, arestimist ja konfiskeerimist ning terrorismi rahastamist käsitlev konventsioon; – korruptsioonivastase võitluse konventsioon ja selle lisaprotokoll; – terrorismi ennetamise konventsioon; – kriminaalasjades vastastikuse abistamise konventsioon ja selle teine lisaprotokoll; – piinamise ja muu julma, ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise vastane konventsioon; – konventsioon isikute kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel; – konventsioonid, mis on seotud audiovisuaalse teabevahetusega ja Maroko toetamisega Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskusega liitumisel. · Viia ellu kolmepoolne koostöö kava. · Jätkata demokraatia edendamise partneri staatuse elluviimist Euroopa Nõukogu Parlamentaarses Assamblees. · Edendada Maroko territoriaalüksuste ning Euroopa Nõukogu Piirkondlike ja Kohalike Omavalitsuste Kongressi koostööd. · Kasutada Euroopa Nõukogu komisjoni „Demokraatia õiguse kaudu” (Veneetsia komisjon) kogemusi Marokos, kes on selle liige alates 2007. aastast. · Lähendada Maroko inimõigustega seotud õigusraamistikku Euroopa Nõukogu omale. 2.9 Võitlus korruptsiooni vastu Koostöö korruptsiooni vastu võitlemisel · Viia ellu ÜRO konventsioon ja muud asjaomased instrumendid korruptsiooni ennetamise ja selle vastu võitlemise valdkonnas. · Jätkata koostööd Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooniga (OECD) korruptsiooni ennetamise ja selle vastu võitlemiseks valdkonnas. · Jätkata Maroko õigusaktide ajakohastamist ja ühtlustamist korruptsiooni ennetamise ja selle vastu võitlemiseks valdkonnas. · Viia ellu korruptsiooni ennetamise ja selle vastu võitlemise riikliku strateegia tegevuskava. · Suurendada riigi võimekust hinnata objektiivselt korruptsiooni ennetamise ja selle vastu võitlemise valdkonnas kohaldatud meetmeid. · Kaardistada korruptsiooniriskid kahepoolse – piirkondliku ja valdkondliku lähenemise alusel. · Muuta menetlused läbipaistvamaks, lihtsustada ja muuta need elektrooniliseks avaliku halduse tasandil ning viia ellu elektroonilise halduse eesmärgid. · Tugevdada inspektsiooni-, kontrolli- ja aruandlusasutusi, et tagada eelkõige nende otsuste läbipaistvus ning arendada nende asutuste koostööd. · Tugevdada aususe ja läbipaistvuse eeskirju riigi rahanduse haldamise, avalike teenuste delegeeritud haldamise ning riigihangete sõlmimise ja täideviimise puhul. · Luua aususe ja korruptsioonivastase võitluse riiklik organ ja suurendada selle rolli, sõltumatust ja võimekust. · Suurendada kodanikuühiskonna osalemist korruptsiooni ennetamisel. · Toetada korruptsioonivastase õigusabi keskuste loomist. · Tugevdada finantsküsimustega tegelevaid kohtuid, sealhulgas kontrollikoda. · Rakendada korruptsiooniohvrite ja korruptsioonist teatajate kaitset käsitlevat seadust. Et viia ellu kõik peatükis „ÜHISTE VÄÄRTUSTE ALA” kirjeldatud eesmärgid, peab Maroko jätkama oma jõupingutusi selle nimel, et suurendada kõigi riikliku tasandi poolte ja esindajate teadlikkust sellest, kui oluline on lähtuda järgmistes dokumentides sätestatud põhimõtetest ja väärtustest: Euroopa Nõukogu inimõiguste konventsioon, Euroopa Liidu põhiõiguste harta, Euroopa Nõukogu osalised kokkulepped ning asjaomased Euroopa Liidu direktiivid. Soovituslik nimekiri Euroopa õigusaktidest, mida tuleks selle puhul arvesse võtta, on esitatud käesoleva dokumendi lisas (vt I lisa). See teadlikkuse suurendamine hõlmab ka riigi seadusandjat, kes peaks neid väärtusi ja põhimõtteid arvesse võtma siseriiklike õigusaktide koostamisel. 3. Õigus- ja julgeolekualane koostöö 3.1 Kohtuasutuste koostöö tsiviil- ja kriminaalasjades Õigusaktide vastuvõtmine õigusalaseks koostööks riikide vahel · Rakendada peamisi rahvusvahelisi konventsioone, näiteks järgmisi: – Haagi 1965. aasta konventsioon kohtu- ja kohtuväliste dokumentide välisriigis kättetoimetamise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades; – Haagi 1970. aasta konventsioon tõendite välisriigis kogumise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades; – Haagi 1980. aasta konventsioon rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslike küsimuste kohta; – Haagi 1996. aasta konventsioon vanemliku vastutuse ja lastekaitsemeetmetega seotud kohtualluvuse, kohaldatava seaduse, tunnustamise, kohtuotsuste täitmise ja koostöö kohta. · Tugevdada dialoogi laste rahvusvahelise kaitse ja perekonnaõiguste küsimuste üle seoses Maroko osalemisega Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi algatatud piiriüleseid pereküsimusi käsitleva õiguskonverentsi töös, nn Malta protsessis. · Töötada välja konkreetsed lahendused vanemliku vastutuse pinnalt tekkivate konfliktide ning eelkõige lapseröövide ennetamiseks, juhtimiseks ja lahendamiseks. · Sõlmida Maroko ja Euroopa Õigusalase Koostöö Üksuse (EUROJUST) vaheline koostööleping, võttes arvesse isikuandmete kaitse nõudeid. 3.2 Politseikoostöö Maroko ja liikmesriikide politseivõimude koostöö jätkamine · Edendada politseikoostööd heade tavade valdkonnas. · Sõlmida Maroko pädevate asutuste ja Euroopa Politseiameti (EUROPOL) vahel strateegiline koostöö leping. · Sõlmida Maroko ja Euroopa Politseikolledži (CEPOL) vahel koostööleping ning võimaldada Marokol osaleda CEPOLi koolitustel. · Luua kuritegevusega võitlemise kõrgem asutus. 3.3 Koostöö võitluses terrorismi vastu Terrorismi ennetamise ja selle vastu võitlemise osas koostöö arendamise ja tugevdamise jätkamine · Tugevdada koostööd terrorismi ennetamise ja selle vastu võitlemise osas ennetuse, teabe ning kohtu- ja politseikoostöö tasandil. · Jätkata ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1988/11, 1989/11 ja 1373/01 elluviimist ning ratifitseerida kõik asjaomased rahvusvahelised konventsioonid ja protokollid. · Jätkata koostööd terrorismi töörühma raames. · Rakendada terrorismivastaseid õigusakte, sealhulgas selliseid, milles käsitletakse terrorismi rahastamise ennetamist ja selle vastu võitlemist, tagades samal ajal inimõigustest kinnipidamise. 3.4 Koostöö võitluses organiseeritud kuritegevuse vastu Organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise rahvusvaheliste instrumentide ratifitseerimine ja rakendamine · Rakendada ÜRO piiriülese organiseeritud kuritegevuse konventsiooni ning selle lisaprotokolle, milles käsitletakse rändajate salaja üle maa-, õhu- või merepiiri toimetamise tõkestamist; tulirelvade, nende osade ja komponentide ning laskemoona ebaseaduslikku tootmist ja kaubandust ning inimestega, eelkõige naiste ja lastega, kauplemise takistamist, sellise kauplemise vastu võitlemist ja selle eest karistamist. · Töötada välja õigusaktid, tuginedes asjaomastele rahvusvahelistele normidele ja instrumentidele. · Töötada välja inimkaubanduse ennetamist ja selle vastu võitlemist käsitlevad õigusaktid, tuginedes rahvusvahelistele normidele ja instrumentidele. · Parandada kõige kaitsetumate inimrühmadega (naised ja lapsed) tegelemist. · Tegelda koolitamisega organiseeritud kuritegevuse ennetamise ja sellega võitlemise osas, eelkõige inimkaubanduse teemal, sealhulgas selle kaubanduse ohvrite kindlakstegemine, kaitse ja abistamine. · Parandada kuritegude iseloomu, ebaseadusliku üle piiri toimetamise, kaubitsemise ja ärakasutamise meetodite analüüsimise vahendeid. · Vahetada teavet ja tavasid küberkuritegevuse ennetamise ja sellega võitlemise valdkonnas. Inimkaubanduse vastu võitlemise meetodite väljatöötamine · Tõhustada üldstrateegiat, mis hõlmab rändajate värbajaid, transportijaid ja majutajaid, ärakasutajaid ning muid vahendajaid, kliente ja kasusaajaid. · Käivitada kohtunikele, politseijõududele ja piirivalvuritele suunatud koolitused. 3.5 Võitlus narkootikumide, sealhulgas uimastikaubandusega ja selle ennetamine Uimastikaubanduse, sealhulgas nende transiidi ja ekspordi ning narkomaania vastu võitlemise tugevdamine, eelkõige ennetamise kaudu, mis toimub riikliku narkovastase võitluse strateegia erinevate peatükkide rakendamise raames · Tugevdada uimastiennetuse ja uimastite vastase võitluse riiklikku strateegiat, hõlmates nõudluse ja pakkumise vähendamist ning ennetamise ja piirkondlikke arendustegevuse meetmeid. · Jätkata dialoogi uimastite kasutamise ennetamise ja nende vastu võitlemise teemal. · Käivitada koostöö Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskusega (EMCDDA), eelkõige ühistegevus riikliku narkootikumide ja narkomaania seirekeskusega. · Käivitada ametitele ja seaduse kohaldamise (eelkõige politseijõud), narkomaanidega tegelemise ja nende ravimise eest vastutavatele isikutele suunatud koolitused. · Suurendada uimastivaldkonnaga tegeleva riikliku komisjoni võimekust. · Teha koostööd kanepitaimede jätkuva hävitamise raames ja rakendada alternatiivseid arengukavasid. · Maroko peab välja töötama uimastisõltlaste ennetus-, ravi- ja rehabiliteerimiskavad, sealhulgas koostöös Euroopa Nõukogu pädevate organitega. · Tugevdada eristruktuure, mis võimaldavad tagada uimastisõltuvuses olevate inimeste meditsiinilise ja sotsiaalse abistamise. · Teha koostööd eesmärgiga töötada välja eeskirjad keemiliste lähteainete ja muude uimastite tootmiseks kasutatavate ainete väärkasutamise puhuks. 3.6 Rahapesu ning majandus- ja finantskuriteod Jõupingutuste ja koostöö tugevdamine rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu võitlemisel · Rakendada assotsieerimislepingu artiklit 61. · Vahetada teavet õigusaktide, tavade, Euroopa tüpoloogiate ja rahvusvaheliste instrumentide kohta, eelkõige rahapesuvastase töökonna soovitused rahapesu ja terrorismi rahastamise ennetamise ja selle vastu võitlemise kohta. · Jätkata õigus- ja regulatiivraamistiku väljatöötamist rahapesu ja terrorismi rahastamise ennetamise ja selle vastu võitlemise osas kooskõlas rahapesuvastase töökonna soovituste põhimõtetega. · Tõhustada rahapesu ja terrorismi rahastamise ennetamise ja selle vastu võitlemise riiklikku kava. · Parandada teabevahetust Euroopa rahapesu andmebüroode (Financial Intelligence Unit, FIU) süsteemide ja Maroko süsteemide vahel, eelkõige Egmonti rühma raames. · Töötada välja kohtunikele, prokuröridele, politseijõududele ja kõigile muudele asjaomaste asutuste töötajatele suunatud koolituskavad kõnealuses valdkonnas. · Suurendada Maroko rahapesu andmebüroo võimekust ja tugevdada selle ennetavat rolli. · Jätkata maksukohustuslaste teadlikkuse suurendamise kampaaniaid. · Töötada välja maksukohustuslaste kontrollimise ja jälgimise menetlused. 3.7 Piirihaldus, isikute liikuvus ja rändepoliitika, rahvusvaheline kaitse ja varjupaigaküsimused Rände, liikuvuse ja julgeoleku üle dialoogi jätkamine, eesmärgiga: · korraldada paremini seaduslikku rännet; · suurendada maksimaalselt rände positiivset mõju arengule; · võidelda tõhusalt ebaseadusliku rände ja inimkaubanduse vastu, sealhulgas koostöö tagasivõtmise ja parema piirikontrolli osas; · edendada rahvusvahelist kaitset ja tõhustada varjupaigapoliitikat; · edendada ja austada rändajate õigusi, nii ELis elavate Maroko kodanike kui ka kolmandatest riikidest pärit kodanike õigusi Marokos; · edendada ELi seaduslikult saabuvate Maroko rändajate integratsiooni ning samuti oma päritoluriiki naasvate marokolaste sotsiaalse ja kutsealase taasintegreerimise algatusi. Dialoogi eesmärk on sõlmida liikuvuspartnerlus, mille raames lepivad mõlemad pooled kokku ja viivad ellu mitmeid algatusi rände, liikuvuse ja julgeoleku valdkonnas. Dialoogi kaudu kindlaks määratud meetmed hõlmavad muu hulgas seaduslike rändevõimaluste edendamist, viisade saamise tingimuste lõdvendamist (kasutades muu hulgas ära ELi viisaeeskirja), päritoluriigi poolt tagasivõtmist ning sotsiaalset ja kutsealast taasintegreerimist vabatahtliku naasmise puhul. See liikuvuspartnerlus on loodud pikaajalise koostööraamistikuna kooskõlas üldist rännet, liikuvust ja Maroko poliitikameetmeid selles valdkonnas käsitleva lähenemisviisiga ning see põhineb poliitilisel dialoogil ja koostööl, mis areneb ajas Maroko ja ELi olemasolevate suhete põhjal. Rahvusvahelise kaitse ja varjupaigapoliitika arendamine järgneva kaudu: · Maroko õigus- ja institutsioonilise raamistiku tugevdamine varjupaigaõiguse valdkonnas kooskõlas rahvusvaheliste normide ja Maroko põhiseadusega; · Genfi 1951. aasta konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli rakendamise jätkamine, näiteks rahvusvahelist kaitset vajavate rändajate kindlaksmääramise tingimuste, mittetagasisaatmise põhimõtte kohaldamise ja pagulasstaatuse saamise tagajärgede osas. · Riiklike rändealaste strateegiate tugevdamine, võttes arvesse rahvusvahelise kaitse vajadusi ja vajadust pakkuda pagulastele kestvaid lahendusi, mis võimaldaks neid ka integreerida. · Koostöö jätkamine ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga tema volituste rakendamise raames Marokos ja kogu varjupaigataotluste menetluse eest vastutavate riiklike struktuuride väljaarendamine. 3.8 Isikuandmete kaitse Isikuandmete kõrgetasemelise kaitse tagamine infoühiskonna, riiklike andmebaaside ja elektroonilise andmevahetuse rakenduste arendamise raames · Tõhustada koostööd isikuandmete kaitse kontrollimise riikliku komisjoni ja sarnaste Euroopa isikuandmete käsitlemise kontrolliasutuste vahel. · Kaitsta isikuandmeid seoses e-kaubanduse arenemisega (elektrooniline allkiri, domeeninimede haldamine). 4. Rahvaste lähendamine 4.1 Parlamentaarne koostöö · Tugevdada ELi-Maroko parlamentaarse ühiskomisjoni tegevust. · Suurendada parlamendi tehnilist, organisatsioonilist ja seadusandlikku võimekust. · Teha koostööd Maroko parlamendi ja Euroopa Parlamendi vahel, et tugevdada eelkõige käesoleva tegevuskava elluviimise kaudu Maroko ja ELi partnerlust. 4.2 Teabevahetuse ja konsultatsioonivõrgustike edendamine kodanikuühiskonna esindajate vahel ja uute osalejate kaasamine · Suurendada Maroko kogukondade esindajate organisatsioonilist ning juhtimisalast ja kampaaniavõimekust. · Edendada vahetusi Maroko ja Euroopa valitsusväliste organisatsioonide vahel. · Lihtsustada kodanikuühiskonna, eelkõige noorsooühingute juurdepääsu info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatele. · Suurendada piirkondliku arengu ametite rolli koostööprogrammide rakendamisel, kogemuste vahetamisel ja kodanikuühiskonna esindajate võimekuse parandamisel. · Luua tõhus dialoog ELi (sealhulgas Põhiõiguste Ameti) ja Maroko inimõiguste riikliku nõukogu vahel. 4.3 Suhete struktureerimine Maroko ja ELi territoriaalüksuste vahel ning Regioonide Komiteega · Tõhustada vahetusi Maroko ja Euroopa kohalike omavalitsuste vahel Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee raames. · Edendada kohalike omavalitsuste koostööprojektide väljatöötamist, eelkõige arenguametite kaudu. · Edendada mitmetasandilist valitsemist ja koostööd erinevatel institutsioonilistel tasanditel. · Tugevdada kohalikke omavalitsusi ning nende ajakohastamise ja koolitamise kavasid. 4.4 Maroko majandus- ja sotsiaalnõukogu ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koostöö Seoste tugevdamine ja struktureeritud koostöö edendamine Maroko majandus- ja sotsiaalnõukogu ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vahel · Luua struktureeritud koostöö ja korrapärane dialoog nende kahe institutsiooni vahel. · Edendada sotsiaalset dialoogi Maroko sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna vahel ning ELi organisatsioonidega. · Vahetada teavet, väljaandeid ja andmebaase, et aidata kaasa tegevuse täiustamisele ja arutelu rikastamisele kahes kõnealuses institutsioonis. · Korraldada ühiskonverentse ühist huvi pakkuvatel teemadel. 4.5 Koostöö ombudsmani institutsiooni ja Euroopa ombudsmani vahel Struktureeritud koostöö ja korrapärase dialoogi loomine nende kahe organi vahel · Suurendada teadmisi vahendamise valdkonnas. · Töötada välja tegevuskava praegu läbiräägitava konventsiooni kohta, eelkõige järgmistes küsimustes: – kodanikuõiguste tugevdamise mehhanismid riigiasutuste suhtes; – avaliku sektori kutse-eetika parandamise mehhanismid; – inimõiguste levitamise mehhanismid ja hea halduse põhimõtted. · Koordineerida kahe institutsiooni tegevus rahvusvahelistes organites. 4.6 Kultuurikoostöö · Viia lõpule kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise UNESCO 2005. aasta konventsiooni ratifitseerimise ja rakendamise protsess. · Suurendada kultuurikoostööd kultuuridevahelise dialoogi edendamise nimel. · Tegutseda sellistel rahvusvahelistel foorumitel nagu UNESCO, et edendada ja kaitsta kultuurilist mitmekesisust. · Edendada dialoogi ja koostööd ajaloolise pärandi säilitamise ja väärtustamise osas ning kuultuuritööstuste arendamist. · Laiendada Maroko osalemist Vahemere piirkonna kultuurikoostöö programmides (Euromed Heritage ja Euromed Audiovisuel), kaasates sinna asjaomased Maroko asutused nagu audiovisuaalse kommunikatsiooni ülemamet (Haute Autorité de la Communication Audiovisuelle (HACA)), tamasikti kultuuri kuninglik instituut (Institut Royal de la Culture Amazighe (IRCAM)), välismaal elava maroko kogukonna nõukogu (Conseil de la communauté marocaine à l’étranger (CCME)) jne. · Ajakohastada ja parandada (avaliku ja eraõigusliku) kultuurisektori haldamist. · Arendada Maroko rolli kultuuridevahelise dialoogi edendamisel kultuuritööstuste tugevdamise kaudu, eesmärgiga tõhustada sellise audiovisuaalse sisu tootmist ja levitamist, milles käsitletakse eelkõige ELiga ühiseid väärtusi ja eesmärke. · Teha koostööd põhja ja lõuna vaheliste suhete eest vastutava Euroopa Nõukogu keskusega. · Teha koostööd Tsivilisatsioonide Liitu käsitleva Maroko riikliku tegevuskava ümbersõnastamisel. B. ÜHINE MAJANDUSRUUM 5. Majanduslik ja sotsiaalne reform 5.1 Makromajanduslik raamistik Makromajandusliku võimekuse parandamiseks ning majanduskasvu, tööhõive ja arengu edendamiseks tehtud edusammude toetamine · Jätkata makromajandusliku raamistiku stabiilsuse tugevdamist, sealhulgas jooksevkonto jätkusuutliku seisundi edendamise ja majanduse väliskaubanduse arendamise kaudu. · Jätkata ettevaatlikku eelarvepoliitikat, eesmärgiga konsolideerida eelarvet keskpikas perspektiivis, et tagada riigirahanduse stabiilsus ja jätkusuutlikkus. · Jätkata riigivõla vähendamise poliitikat. · Suurendada keskpanga suutlikkust pangasüsteemi järelevalvepoliitika ja inflatsiooni ohjeldamise poliitika rakendamisel. · Tugevdada finantsjuhtimise süsteemi, eelkõige oskusteabe vahetamise kaudu. · Mitmekesistada majanduskasvu allikaid. · Jätkata riigiasustuste reformimist. · Jätkata jõupingutusi reformimaks energia ja teatud toiduainete hinna toetustesüsteemi selliselt, et väheneks eelarvekoormus ja oleks tagatud riigirahanduse jätkusuutlikkus, arvestades meetmetes eelkõige piisavalt madala sissetulekuga inimestega. 5.2 Maksusüsteem Rahvusvahelistele ja Euroopa normidele vastava maksupoliitika ja -haldamise kehtestamise jätkamine Avaliku sektori tulude taseme tagamine ja maksusüsteemi võrdsuse suurendamine · Jätkata erikordade vähendamist ja piirata uute maksuvabastuste kehtestamist. · Laiendada maksubaasi. · Jätkata käibemaksureformi, lihtsustades ja parandades selle maksu majanduslikku neutraalsust. · Jätkata tulumaksureformi. · Parandada maksukohustuse täitmist ja suurendada järk-järgult varimajanduse maksustamist. Maksuhalduse ajakohastamine · Jätkata maksude peadirektoraadi teenuste arvutistamist. · Jätkata maksusüsteemi lihtsustamist, eelkõige deklaratsiooni esitamise, vaidlustamise või karistuste tähtaegade ühtlustamise kaudu. · Parandada maksukontrolli tõhusust ja tulemuslikkust, tuginedes eelkõige uutele lähenemisviisidele, nagu riskipõhine ja suunatud käsitlus, ning andes maksu peadirektoraadi kasutusse vahendid, millega saab auditeid automaatselt kavandada. · Parandada sisekontrollisüsteeme: otsuste jälgitavus, haldamise sisemenetlused, haldamise audit ja kontroll, tulemuslikkuse näitajate jälgimise vahend, tulemustabel jne. · Parandada teenuste kvaliteeti üldiselt ja eelkõige kliendivastuvõttu. Maksualane koostöö ja järkjärguline ühtlustamine Euroopa ettevõtete tulumaksusüsteemiga · Jätkata ja süvendada dialoogi maksualase hea valitsemise põhimõtete rakendamise üle, sealhulgas ELi tegevusjuhend äriühingute maksustamise kohta. · Rakendada Euroopa ja Vahemere piirkonna ettevõtlusharta investeerimist soodustavat maksualast mõõdet. · Koolitada maksude peadirektoraadi juhtivtöötajaid. 5.3 Avaliku sektori finantsjuhtimine ja -kontroll Avaliku sektori kulude kavandamise, juhtimise, täitmise ja kontrolli tingimuste läbipaistvuse, tõhususe ja tulemuslikkuse suurendamine Riigi rahanduse mõistliku juhtimise rakendamise jätkamine · Võtta vastu ettevalmistamisel olev eelarveseadust käsitlev uus seadus, millega sätestataks järgmised põhimõtted: – mitmeaastane kavandamine; – tulemuslikkusele suunatud juhtimine; – eelarve läbipaistvus eelarvestruktuuri ümbertegemise kaudu, muutes selle rohkem kavapõhiseks; – eelarve jätkusuutlikkuse tagamine uute normide loomise kaudu; – parlamendi suurem ja selgem roll eelarveprotsessis. Avaliku sektori raamatupidamise ajakohastamise jätkamine, minnes järk-järgult üle tekkepõhisele arvestusele · Laiendada avaliku sektori kulude juhtimise infosüsteemi. · Suurendada eelkõige dekontsentreeritud ametiasutuste ja eelarve haldamise eest vastutajate võimekust. · Ajakohastada riigi kohalike rahaliste vahendite haldamise süsteemi. Avaliku sektori kulude sisekontrolli süsteemi ajakohastamine · Parandada jätkuvalt avaliku sektori kulude nõuetekohasuse ja tõhususe auditeerimise ja kontrolli eest vastutavate avaliku sektori asutuste (riiklik finantsinspektsioon, ministeeriumide või piirkondlike omavalitsuste haldusalas tegutsevad üldinspektsioonid) suutlikkust. · Jätkata järkjärgulist lähenemist rahvusvahelistele standarditele ja meetoditele (Rahvusvaheline Arvestusekspertide Föderatsioon (IFAC), Siseaudiitorite Instituut, Kõrgeimate Kontrolliasutuste Rahvusvaheline Organisatsioon (INTOSAI), samuti ELi parimatele tavadele avaliku sektori kulude ja tulude auditeerimise ja kontrolli valdkonnas. · Kohaldada avaliku sektori asutuste juhtide (eelarvevahendite käsutajad), audiitorite ja raamatupidajate vastutust käsitlevaid õigusakte. · Suurendada suutlikkust selliste õigusaktide tõhusamaks kohaldamiseks, mis käsitlevad riigi finantskontrolli riigiettevõtete üle. · Jagada kogemusi ja oskusteavet riigi rahanduse kontrollimise ja auditeerimisega tegelevate Maroko asutuste ning ELi sarnaste asutuste vahel. Avaliku sektori kulude sõltumatu kontrolli süsteemi tugevdamine · Tugevdada kontrollikoja suutlikkust. · Jagada kogemusi Maroko kontrollikoja ning ELi liikmesriikide sõltumatute kontrolliasutuste vahel. · Tõsta eelarvedemokraatiat Maroko parlamendi volituste ja analüüsivõime suurendamisega iga-aastaste eelarveseaduste vastuvõtmise ja täitmise etappides. 5.4 Struktuurireformid Maroko majanduse konkurentsivõime tõstmiseks Struktuurireform ja areng toimiva ja konkurentsivõimelise turumajanduse suunas · Jätkata ettevõtluskeskkonda parandavate reformide, sealhulgas pooleliolev töö investeeringute harta kallal ja füüsilise infrastruktuuriga seotud meetmed, et toetada investeerimist, suurendada konkurentsivõimelisust ja arendada tööhõivet. · Võtta kaubandust ja investeerimist mõjutavate meetmetega seoses kasutusele kiirhoiatus- ja nõustamismehhanism. · Rakendada riikliku tööstusarengu pakti ning kaubandust ja turustamist käsitleva Rawaj kava raames integreeritud tööstusplatvorme ja kaubandustsoone käsitlevat üldkava. · Parandada tööstusliku ja kaubandusliku otstarbega maa-alade kasutuselevõttu. · Jätkata tootlikkuse parandamist ja tööjõu koolitamist käsitlevate meetmete elluviimist olulistes majandussektorites, iseäranis sektorites, millele on osutatud riiklikus tööstusarengu paktis (aeronautika, auto-, elektroonikatööstus, offshoring, põllumajanduslik toidutööstus, tekstiilitööstus). · Teha strateegilisi ja kaubandusuuringuid, mis võimaldavad arendada tööstussektoreid ja uusi tegevusalasid. 5.5 Tööhõive (sealhulgas sotsiaalsed põhiõigused ja tööõiguse põhireeglid) ning sotsiaalpoliitika Tugevdada dialoogi ja koostööd, mis käsitleb tööhõivet, sotsiaalpoliitikat ning soolist võrdõiguslikkust Edendada soolist võrdõiguslikkust · Edendada igal tasandil (tööhõive, haridus, koolitus, ettevõtlus ja otsustamine) aktiivselt soolist võrdõiguslikkust. · Jätkata soolise võrdõiguslikkuse ning sooliste stereotüüpide kaotamise poliitikat. · Lapseootel naiste jaoks parem kaitse töökohal. Tugevdada sotsiaalseid põhiõigusi ja tööõiguse põhireegleid · Luua soodsad tingimused ühinemisvabadust ja ühinemisõiguse kaitsmist käsitleva ILO konventsiooni nr 87 ratifitseerimiseks. · Tugevdada ILO konventsioonide nr 29, 87, 98, 100, 105, 111, 138 ja 182 rakendamise ja kohaldamise kontrollimist. · Tugevdada tööõiguse, sealhulgas laste tööd käsitlevate sätete rakendamise kontrollimehhanisme. · Jätkata läbirääkimisi majandus- ja sotsiaalpartneritega, et võtta vastu seadus streigiõiguse rakendamise kohta. · Tugevdada asjakohaseid ja sõltumatuid struktuure (kahe- ja kolmepoolse) sotsiaaldialoogi pidamiseks, sealhulgas sotsiaalpartnerite võimekust. · Edendada ettevõtete sotsiaalset vastutust ning selliste ettevõtlustavade arendamist, mille puhul peetakse kinni ÜRO ülemaailmsest kokkuleppest, ILO kolmepoolsest põhimõtete deklaratsioonist rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika kohta ning OECD vastava valdkonna tavadest. · Tugevdada töötervishoiu-, -hügieeni ja -ohutuse edendamise ja järelevalve vahendit, sealhulgas järgmiste meetmete abil: vastavasisulised koolitused, ettevaatuspõhimõtte institutsionaliseerimine, ohtlike või mürgiste ainete käitlemisest tulenevate kutseohtude ärahoidmine ning valdkondlike parimate tavade ja analüüside jagamine, et vähendada õnnetuste ja kutsehaiguste tekkimist. · Lähendada riigi õigusakte ELi direktiivide üldpõhimõtetele, mis käsitlevad kutsealaste riskide vältimist, töötervishoiu ja -ohutuse kaitset, riski- ja õnnetustegurite kõrvaldamist, teavitamist, konsulteerimist ja tasakaalustatud osalust ning töötajate ja nende esindajate väljaõpet,[2] ning teha seda kooskõlas riikliku töötingimuste instituudiga. · Tugevdada tööõnnetuste üldise statistika registreerimise ning läbipaistva ja sidusa käsitlemise meetodeid. Tööhõive-, tööalase konkurentsivõime ja inimväärse töö poliitika elluviimine, eesmärgiga arendada tööhõivet ja võidelda tööpuuduse vastu. Juurdepääsu parandamine tootlikule inimväärsele tööle ametlikus majanduses · Edendada kooskõlas õiguse ja sotsiaalse võrdsuse põhimõtetega Marokos tööhõive-, tööalase konkurentsivõime ja inimväärse töö poliitikat, võttes seejuures arvesse Euroopa tööhõivestrateegia ja Marrakechis 2008. aasta novembris toimunud Euroopa-Vahemere piirkonna ministrite konverentsil määratletud tegevusraamistiku suuniseid. Eelkõige läbi järgmise tegevuse. – Suurendada elanikkonna osakaalu ametlikus tootmissektoris, naiste osakaalu tööhõives ning füüsilisest isikust ettevõtjate osakaalu üldises tööhõives. – Arendada iseäranis noorte seas erialakoolitust (eelkõige praktika ja praktikat sisaldav kutseõpe), et parandada nende tööalast konkurentsivõimet. – Kohandada kvalifikatsioone paremini tööturu vajadustega, eriti eesmärgiga lihtsustada noorte ja naiste juurdepääsu tootlikele ja ametlikele töökohtadele. – Rakendada aktiivsete tööhõivemeetmete hindamis- ja kontrollimehhanismi, et suurendada nimetatud meetmete tõhusust ja kooskõla tööturu vajadustega. Suurendada riikliku tööhõive- ja pädevuskeskuse (ANAPEC) võimekust. – Juurutada inimväärse töö tervikprogrammi pärast selle vastuvõtmist Maroko ja ILO poolt ning teostada järelevalvet selle eesmärkide ja näitajate saavutamise üle. Sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasamise üldise poliitikakava vastuvõtmise ja rakendamise edendamine · Võtta vastu ja rakendada hüvitissüsteemi töökoha kaotuse korral. · Jätkata püüdlusi absoluutses või suhtelises vaesuses elava või haavatavas olukorras oleva elanikkonna osakaalu kiireks vähendamiseks. · Jätkata püüdlusi sotsiaalselt tõrjutute (näiteks slummide elanike) osakaalu kiireks vähendamiseks · Jätkata koostööd Maroko riigi püstitatud vaesuse vähendamise ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamise eesmärgi täitmise nimel. · Tagada kõikide inimeste, iseäranis kõige haavatavamate elanikkonnarühmade aktiivne sotsiaalne kaasamine tööturul osalemise julgustamise kaudu. · Kehtestada kindlad haldus- ja reguleerivad meetmed puudega inimeste integreerimiseks ühiskonna- ja tööellu. · Laiendada kohustuslikku ravikindlustust kõigile sotsiaal-ametialastele kategooriatele (eeskätt FIEdele ja üliõpilastele). · Vahetada häid tavasid, et laiendada ja tugevdada sotsiaalkaitset, eeskätt seoses kõige ebasoodsamas olukorras olevate elanikkonnarühmadega. · Tagada sotsiaalkaitsesüsteemi rahaline jätkusuutlikkus. Kuluhüvitis- või ravikindlustusmehhanismi täiustamine viisil, mis tagab kogu (ning eelkõige sotsiaalselt ebasoodsas olukorras oleva) elanikkonna kaetuse kvaliteetse baastervishoiuteenusega · Vähendada kodumajapidamiste, eriti kõige ebasoodsamas sotsiaalses olukorras olevate elanikkonnarühmade keskmisi otseseid kulusid (nn out of pocket ehk puhaskulu). · Suurendada ravi- või hoolduskindlustuskaitset omavate elanike arvu. Lähenemine: nimetatud reformide elluviimiseks võtab Maroko õigusnormide ühtlustamise valdkonnas ELi kaasabil arvesse ELi direktiive, mis käsitlevad tööohutust ja töötervishoidu (et töötada välja uus õiguslik ja reguleerimisraamistik kutseohtude ärahoidmise kohta), soolist võrdõiguslikkust, kaitset diskrimineerimise eest ja tööõigust. Samuti võetakse arvesse ELi põhiõiguste hartat. 5.6 Kohalik ja piirkondlik areng · Kohaliku tasandi arengu ühtlustamine. – Suurendada omavalitsusüksuste institutsioonilisi ja rahalisi ressursse, iseäranis maapiirkondades (Omavalitsused 2015).; – Tagada omavalitsuste arengukavade üldine kasutamine (koostamine, vastuvõtmine, korrapärane läbivaatamine). – Edendada omavalitsuste koostööd. – Ajakohastada omavalitsuste juhtimist arvutipõhiseks muutmise, menetluste digitaliseerimise ning kodanikele osutatavate teenuste parandamise kaudu. – Suurendada piirkondlike omavalitsuste, erasektori ja vabaühenduste vahelist partnerlust kohaliku ja piirkondliku iseloomuga infrastruktuuri ja tehnika kasutamisel ja haldamisel. – Kasutada ära piirkondlike omavalitsuste maksupotentsiaal. · Piirkondliku ning maa- ja linnapiirkondade vahelise ebavõrdsuse kiirem vähendamine: – Määratleda ja viia ellu regionaalarengu- ning teatavaid alasid (nt mägipiirkondi) käsitlev poliitika. – Koostada ja viia ellu regionaalarengukavad 16 piirkonnas. – Vähendada ebavõrdsust juurdepääsul sotsiaalsele ja majanduslikule põhiinfrastruktuurile. – Suurendada piirkondlikku ja kohalikku arengut edendavate organite võimekust. – Hinnata komisjoni ja Maroko järgmiste ühishindamiste raames Euroopa-Vahemere piirkonna ettevõtlusharta elluviimist ning vastavate rahaliste vahendite olemasolu korral asjaolu, kas nimetatud hartat tunnustatakse ja rakendatakse üleriigiliselt ehk ka väljaspool majanduslikke tõmbekeskusi ning milline on olnud mõju eri piirkondades ja lõppkasusaajatele. – Tugevdada Maroko ja ELi vaheliste piirkondlike ja piiriüleste kavade osas tehtavat koostööd, et vähendada piirkondade ebavõrdset arengut ja suurendada sealset heaolu. 5.7 Sotsiaal- ja inimareng · Tõhustada riikliku inimarengu algatuse projekte. · Tugevdada nimetatud projektide kontrolli- ja hindamissüsteemi. · Edendada mikroprojekte kui töökohtade loomise ja stabiilse sissetuleku tagamise vahendeid. · Suurendada naiste, noorte ja erivajadustega inimeste osalemist nimetatud projektide juhtorganites. 5.8 Säästev areng · Rakendada riikliku keskkonnaharta säästvat arengut käsitlevaid sätteid ning säästvat arengut vastava raamseaduse vastuvõtmise abil. · Luua ka edaspidi säästvat arengut käsitleva strateegilise planeerimisega seotud struktuure ja menetlusi ning tagada eri asjaosaliste tegevuse koordineerimine. 6. Kaubandus, turg ja õigusliku reguleerimise reform 6.1 Maroko vastava õigusraamistiku lähendamine ELi omale · Käivitada mehhanism Maroko õiguse ja ELi acquis’i vahelise erinevuse mõõtmiseks, et hõlbustada õigusnormide lähendamise riikliku kava vastuvõtmist. · Määrata kindlaks õigusliku reguleerimise lähendamise prioriteetsed valdkonnad, vajalikud riiklikud ressursid ning elluviimise ajakava. 6.2 Kaubandussuhted, sealhulgas põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimine Võttes arvesse Euromedi tegevuskavas sisalduvaid soovitusi ning edasijõudnud riigi staatust käsitleva ühisdokumendi eesmärke, teevad kaks poolt pingutusi põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimiseks, eesmärgiga luua ühine majanduspiirkond. AA II jaotises (kaupade vaba liikumine) võetud kohustuste täitmine · Lahendada ELi ja Maroko vahelise assotsieerimislepingu kaubandussätetega seotud küsimusi, eeskätt eesmärgiga kõrvaldada vastastikused kaupade impordi- ja ekspordi- ning tolli- ja muud tõkked. · Jätkata ja süvendada kaubavahetuse liberaliseerimist kooskõlas valdkonna poliitikaga. · Täita põllumajandustooteid, töödeldud põllumajandustooteid, kala ja kalatooteid hõlmava kaubavahetuse liberaliseerimise lepingut ning teostada selle üle järelevalvet. · Koolitada personali ja suurendada haldussuutlikkust rahvusvahelise kaubanduse valdkonnas. Euroopa–Vahemere vabakaubanduspiirkonna edendamisele kaasaaitamine · Jätkata Vahemere piirkonna partneritega sõlmitud piirkondlike või piirkondadevaheliste või kahepoolsete vabakaubanduslepingute täitmist. · Täita kaubandusvaidluste lahendamist käsitlevat lepingut ja teostada selle üle järelevalvet. Toetada sealhulgas teatava arvu Maroko vahekohtunike koolitamist rahvusvahelise kaubanduse teemal, et nad suudaksid täita vahekohtuniku ülesandeid vaidluste lahendamise menetlustes. · Teostada järelevalvet Agadiri lepingu täitmise üle kõigis valdkondades, mida leping praegu hõlmab; teha tööd uute lepinguvaldkondade, nagu investeerimisteenuste, lisamiseks ning julgustada Agadiri lepingu laiendamist ka piirkonna muudesse riikidesse. · Viia ellu algatusi Euroopa–Vahemere partnerluse tugevdamiseks, eeskätt kaubandust ja investeerimist hõlbustava Euroopa–Vahemere ühise mehhanismi käivitamiseks, mille üks osa on kaubandust ja investeerimist mõjutav kiirhoiatus- ja nõustamismehhanism. · Tugevdada koostööd ja dialoogi kaubanduse kaitsevahendite määratlemisel ja kasutamisel. · Jätkata teenuskaubanduse liberaliseerimise ja asutamise üle peetavaid kahepoolseid läbirääkimisi. Põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimine · Pidada läbirääkimisi Maroko ja ELi vahelise täieliku ja põhjaliku vabakaubanduslepingu sõlmimiseks, mis aitab mõlema poole turgudel järk-järgult integreeruda. · Põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping hõlmab järgmisi valdkondi (mittetäielik nimekiri, mille puhul on võetud arvesse õigusliku lähendamise raames kindlaks määratud prioriteetseid valdkondi): – tööstustoodete tehniline reguleerimine, standardid ja vastavushindamine; – riigihanked; – kapitali liikumine ja maksed; – intellektuaalomandi õiguste kaitse; – sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed; – konkurentsipoliitika; – tolliküsimused ja kaubanduse soodustamine; – dialoog kaubanduse kaitsevahendite üle; – teenuskaubanduse põhjalikum liberaliseerimine ja investeeringute kaitsmine; – säästev kaubandus ja areng; – võimaluste uurimine tõhustamaks vastastikuseid soodustusi, mis kehtivad põllumajandustooteid, töödeldud põllumajandustooteid ja kalatooteid käsitleva vabakaubanduslepingu raames, võttes arvesse lepinguosaliste põllumajanduspoliitikat ning toodete tundlikkust ja eripära. 6.3 Tööstustoodangu turulepääsu hõlbustamine 6.3.1 Tööstustoodangu vaba liikumine (ELi ühtlustatud valdkonnad) Tööstustoodangu turulepääsu hõlbustamine. Tööstustoodangut käsitlevate Maroko õigusaktide jätkuv ühtlustamine ELi ja rahvusvaheliste eeskirjade ja tavadega · Jätkata edasijõudnud riigi staatuse menetluse raames kehtiva õigustiku vastavusse viimist ELi acquis’ga ning selle rakendamist parema infrastruktuuri kaudu. · Jätkata standardeid, tehnilisi eeskirju ja vastavushindamist käsitlevate õigusaktide lähendamist, et ühtlustada õigusaktid järk-järgult ELi õigusraamistikuga horisontaaltasandil ja prioriteetsetes sektorites. · Tugevdada standardimise (IMANOR), akrediteerimise (COMAC) ja vastavushindamise, metroloogia ja turujärelevalvega tegelevaid asutusi, eeskätt teabe ja eksperditeadmiste vahetamise teel ning nende integreerimise teel ELi ja rahvusvahelistesse struktuuridesse, sealhulgas Euroopa akrediteerimiskoostöö organisatsiooniga (EA) ühinemine. · Pidada läbirääkimisi lepingu sõlmimiseks vastavushindamise ja tööstustoodangu vastuvõetavuse kohta ühist huvi pakkuvates valdkondades, kus õigusaktid ja standardid ühtivad ELi omadega. 6.3.2 Piirangute kaotamine (ELiga ühtlustamata valdkonnad) Kaupade liikumise hõlbustamine ja halduskoostöö parandamine · Jätkata diskrimineerivate meetmete ennetamist ning tagada huvitatud pooltele võimalus tõstatada täheldatud probleeme. · Tugevdada keskset kontaktpunkti ja tehniliste kaubandustõkete lepingu alusel loodud teabepunkti, et hõlbustada teabeedastust ning koostööd ELi ja Maroko vahel ning ettevõtjatega. · Analüüsida jätkuvalt Maroko õigusakte, mis käsitlevad kaupade märgistamist, koostist, tootmist ja kirjeldamist, et lähendada neid ELis kehtivatele üldpõhimõtetele. · Teha kindlaks ja vaadata läbi mittetariifsed tõkked ning lihtsustada nende kaotamist Euromedi kaubanduse hõlbustamise mehhanismi abil. 6.4 Tervise ja taimetervise valdkonna küsimused Looma- ja taimetervise parandamine, toidu ja sööda ohutuse tagamine ning Maroko ja ELi vahelise kaubanduse hõlbustamine · Jätkata tervise ja taimetervise meetmete kohaldamist käsitleva WTO lepingu, Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni rahvusvaheliste standardite, rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni ja codex alimentariuse täitmist. · Ajakohastada looma- ja taimetervise-, toidu ja sööda ohutuse ning loomade heaolu eeskirju, et ühtlustada neid ELi kaitsetaseme ja eeskirjadega, milles käsitletakse muu hulgas hügieeni, tuvastamist ja jälgitavust, elusloomi, toitu ja sööta, kalatooteid jne. Eeskätt tuleks: – võtta vastu õigusnormid, mis on töötatud välja ja kiidetud heaks mestimisprojekti raames, mida rahastas EL vahemikus 2007–2009; – võtta vastu toiduohutuse seaduse nr 28-07 rakenduseeskirjad. · Julgustada põllumajandusliku toidutööstuse, sealhulgas kalatööstuse hügieeni- ja ohutusnormide ajakohastamist vastavalt seadusele nr 28-07. · Teha koostööd pestitsiidide registreerimise, toidus ja söödas sisalduvate jääkide ja saasteainete kontrollimise ning taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide sissetoomise vastu võetavate kaitsemeetmete valdkonnas. · Koostöö riikliku toiduohutuse ametiga, eesmärgiga: – parandada nakkuslike loomahaiguste ennetamist ja kaotamist; – rakendada toiduohutust käsitlevaid uusi eeskirju (seadus nr 28-07); – muuta piiripunktid nõuetekohaseks; – ajakohastada laborid akrediteeringute saamiseks. · Jätkata koostööd riikliku toiduohutuse ametiga, et asutada loomatervishoiu piirkonnapõhine süsteem ekspordi hõlbustamiseks Maroko ja Euroopa Liidu vahelise vabakaubanduslepingu raames. · Jätkata koostööd ohutust käsitleva hoiatusmehhanismi raames ja osaleda kiirhoiatusmehhanismis vastavalt ELi üldeeskirjadele. · Toetada Maroko jätkuvat osalemist süsteemis TRACES (Trade Control and Expert System). · Teha koostööd riikliku toiduohutuse ametiga, eesmärgiga rajada Marokos põllumajanduslike toidutööstusettevõtete heakskiitmise süsteem (loomse päritoluga toiduained). Nimetatud süsteem peab: a) tagama Maroko tarbijate tervise kaitse; b) kujutama vahendit, millega suurendatakse läbipaistvust, prognoositavust ja kontrollimiste usaldusväärsust, et hõlbustada kaubandust; c) põhinema eksportivate riikide ametlike inspekteerimis- ja sertifitseerimissüsteemide hindamisel (spetsiaalsete toodete või asutuste asemel) kooskõlas direktiivide ja rahvusvaheliste standardite, iseäranis codex alimentariuse CAC/GL 26-1997 raames kehtestatud põhimõtetega; d) tagama riikliku toiduohutuse ameti ressursside tõhusa kasutamise. Lähenemine: nimetatud eesmärkide saavutamiseks kehtestab Maroko vajalikud prioriteedid ning võtab vastu õigusnormid, nagu toiduohutuse seaduse nr 28-07 rakenduseeskirjad või õigusakti eelnõud, mis on töötatud välja mestimisprojekti raames, mida EL rahastas vahemikus 2007–2009. Õigusnormide lähendamise raames võtab Maroko ELi kaasabil arvesse ELi õigusakte veterinaar- ja fütosanitaarpoliitika valdkonnas. 6.5 Põllumajandus ja kalandus Põllumajandus Põllumajandussektori ajakohastamine ja suutlikkuse suurendamine kaubavahetuse liberaliseerimise raames ning kooskõlas Maroko keskkonnakava (Plan Maroc Vert) sihtidega · Arendada solidaarset põllumajandust (Maroko keskkonnakava II sammas), eeskätt tundlike ja ebasoodsas olukorras olevate piirkondade väikesemahulist põllumajandust. Esmatähtis tegevus väljapakutud partnerprogrammide tõhustamise raames on järgmine: – vahemere puuviljakasvatuse arendamine mägipiirkondades, eesmärgiga võidelda vaesuse vastu; – kohaliku toodangu arendamine vastavalt kahe poole huvivaldkondadele; – põllumajandussektori majandusliku olukorra parandamine, eriti mehhaniseerimise, turustamise, väiketootjatele pakutavate teenuste, tehnilise innovatsiooni, tootmise ja kvaliteedi tõstmise püüdluste jmt vallas; – kvaliteetse tootmise arendamine muu hulgas bioloogiaharus; – koostöö geograafiliste tähiste valdkonnas; – loodusvarade ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamine. · Edendada kvaliteetset tootmist ning suurendada sektoritevahelist koostööd. · Hõlbustada, tugevdada ja julgustada partnerluse sisseseadmist Maroko ja ELi põllumajandustootjate kutseorganisatsioonide vahel. · Alustada läbirääkimisi kahepoolse lepingu sõlmimiseks geograafiliste tähiste kaitsmise kohta alates kolmandast kuust pärast põllumajandusliku kaubavahetuse, põllumajandustööstuse ja kalanduse liberaliseerimist käsitleva lepingu jõustumist. · Abistada Marokot maaelu arengu katseprojektideks (ENPARD) vajalike tingimuste kiires täitmises ning võimaldada keskmises perspektiivis ENPARDi algatuse aastapõhist arendamist. Muu kui tervishoiuvaldkonna reguleerimine ja standarditega vastavusse viimine ning põllumajandus- ja kalandussaaduste heade tavade koodeks · Lähendada õigusakte, mis käsitlevad standarditega vastavusse viimist mujal kui tervishoiuvaldkonnas ning põllumajandus- ja kalandussaaduste heade tavade koodeksit, et ühtlustada need järk-järgult ELi õigusraamistikuga. · Tugevdada ja nõustada põllumajandus- ja kalandussaaduste eespool nimetatud aspektidega tegelevaid institutsioone (sõltumatu ekspordi kontrolli ja koordineerimise asutus EACCE, riiklik toiduohutuse amet jm), eeskätt teabevahetuse abil ja nende integreerimisega Euroopa ja rahvusvahelistesse struktuuridesse. · Erialaspetsialistide koolitamine muu kui tervishoiuvaldkonna vastavusnõuete ning eeskirjade kohaldamise valdkonnas. Kaubanduse hõlbustamine põllumajandus- ja kalandussaaduste suhtes kehtivate mittetariifsete tõkete kõrvaldamisega · Ajakohastada Maroko seadusi toidu märgistamise, koostise, tootmise ja esitlemise kohta ning põllumajandus- ja kalandussaaduste kirjeldamise kohta. · Liikuda lähemale ELi üldpõhimõtetele lihatoodete ning rasvainete sisalduse jne märgistamise kohta. Keskkonnakava õigusnormide ühtlustamise parandamine kooskõlas lähendamise eesmärgiga · Suurendada põllumajandussektori õigussuutlikkust ja valdkondlikku poliitikat järgmiselt: tutvustada ELi siseseid ja väliseid haldusmehhanisme, eeskätt põllumajandusturgude ühise korralduse eri mehhanisme ning ühist põllumajanduspoliitikat. · Ajakohastada põllumajanduse uue ajakohastamispoliitika raames toodete ja turu strateegilist järelevalvet. Kalandus Tagada kalanduse juhtimise raamistiku elluviimine kooskõlas strateegia „Halieutis” eesmärkidega ning ühise kalanduspoliitikaga kalavarude kaitse ja säästva kasutamise ning ühist huvi pakkuvates valdkondades · Tagada kalavarude jätkusuutlikkus (strateegia „Halieutis” I suund): – tõhustada teadusuuringuid; – ühtlustada püügipiirkondade korraldamise kavasid seoses lubatud kogupüügiga; – ajakohastada laevastikku ning kohandada püügikoormust; – jätkata võitlust ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu; – stimuleerida vesiviljeluse arendamist. · Optimeerida tootmist (strateegia „Halieutis” II suund): – ajakohastada sadama infrastruktuuri ning kalapüügiga seotud lossimiskohti; – tagada sadamaala tõhus haldamine. · Täiustada kalatoodete väärtustamist ning turustamist (strateegia „Halieutis” II ja III suund): – hõlbustada töösturite juurdepääsu kvaliteetsele toorainele; – stimuleerida tööstusliku tootmise mitmekesistamist ja suunamist tulusamate turgude poole; – struktureerida ja elustada siseturgu; – hõlbustada kauplemist kalandustoodetega, et aidata rajada vabakaubanduspiirkond. · Läbivate teemade integreerimine: – avalik haldus: tugevdada kutseorganisatsioonide nõuanderolli ning julgustada valdkonna eri segmentide vahelise dialoogi pidamist; – õigusraamistik: tugevdamine, täpsustamine ja ajakohastamine; – järelevalve ja kontroll: vahendite tõhustamine tegevusharu üleselt; – kvaliteet ja hügieen: rakendada meetmeid ja mehhanisme [seos punktiga 5.4]; – tööhõive ja inimressursid: luua kalandussektori tööhõive vaatluskeskus (töötingimused, naisspetsialistide väärtustamine, majanduskeskkonnaga kohanemise meetmed); – konkurentsiklastrite loomine. Lähenemine: kõnealuste eesmärkide saavutamiseks võtab Maroko ELi kaasabil arvesse määrust ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (määrus (EÜ) nr 2371/2002 ja seotud aktid), samuti ühise kalanduspoliitika mehhanisme ühist huvi pakkuvates valdkondades, mis on järgmised: – keskkonnamõõtme integreerimine; – kontroll, seire ja järelevalve; – teaduse toetamine. Strateegia „Halieutis” elluviimine kooskõlas õigusnormide lähendamise põhimõttega eelkõige kalavarude jätkusuutlikkuse valdkonnas. · Jätkata uue õigusraamistiku vastuvõtmist ja elluviimist. Sellega võetakse riigi õigusesse üle ELi eeskirjad ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi kohta ning ennekõike 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. · Arendada kalapüügi üle teostatava kontrolli ja järelevalve suutlikkust ning kalatoodete seaduslikku liikumist kogu majandusharu lõikes. Suutlikkus hõlmab: – uueks ülesandeks täielikult välja koolitatud inimressurssi; – vahendeid, mis võimaldavad andmete elektroonilist haldamist kooskõlas ELi standarditega, kuna EL on Maroko kalatoodete ekspordi suurim sihtkoht; – kalalaevade satelliitseiret. · Jätkata õigusraamistiku vastuvõtmist ja rakendamist merekeskkonna kaitsmiseks ja saastatuse ärahoidmiseks. · Tagada kalandusuuringute riiklikule instituudile (INRH), kes on vastutav merekeskkonna kvaliteedi järelevalve eest, vajalikud uuringu- ja järelevalveseadmed ja -vahendid. · Arendada vesiviljelust ning toetada vesiviljelusega tegelevat institutsiooni (vesiviljeluse arendamise amet), võttes vastu õigusliku raamistiku, millel on ergutav mõju ja mille puhul peetakse kinni rahvusvahelistest keskkonnanormidest ja -standarditest. Sellega ergutatakse investeerimist asjaomasesse valdkonda. · Jätkata kalalaevastiku ajakohastamist püügikoormust tõstmata. · Tagada rahvusvaheliste ja piirkondlike kalanduse haldamise organisatsioonide, eeskätt Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni ning Vahemere üldise kalanduskomisjoni vastu võetud normide rakendamine ja täielik järgimine. · Aidata reguleerida püügikoormust vastavalt kalavarude kasutamise tasemele. · Julgustada selektiivsete püügivahendite kasutamist. · Aidata kaasa laevade põhjustatava reostuse ärahoidmisele. · Kohaldada meremeeste koolitamise ja tervishoiu valdkonna standardeid ja nõudeid. · Parandada inimeste otsimist ja päästmist merel. 6.6 Asutamisvabadus, äriühingute õigused, arvepidamine ja auditeerimine Äriühingute asutamine Äriühingute asutamise hõlbustamine ja ärikeskkonna parandamine · Edendada äriühingute jaoks soodsat tegevuskeskkonda, korraldades ennekõike ümber õigussüsteemi, lihtsustades menetlusi ja vähendades bürokraatiat. · Võtta meetmeid, mis võimaldavad tagada ettevõtete asutamise veebikeskkonnas. · Tugevdada Maroko investeeringute edendamise ametit, mis oleks välismaiste investeeringute koondumispunkt. · Tagada korrapärane dialoog välisinvestorite esindajatega, et parandada asutamistingimusi. · Tugevdada koostööd Euromedi investeeringute edendamise ametitega. Lähenemine: nimetatud eesmärkide saavutamiseks pöörab Maroko iseäranis tähelepanu järgmisele: – haldusmenetluste lihtsustamine (veendudes, et teenustele juurdepääsu- ja teenuse pakkumise haldusmenetlused on läbipaistvad, proportsionaalsed ning põhinevad objektiivsetel kriteeriumidel, mis tagavad teenuseosutajatele prognoositavuse ja õiguskindluse). – teenuseosutajate abistamine haldusmenetluste täitmisel (tõhustades olemasolevat teavet või rajades teenuseosutajatele ühtseid kontaktpunkte); – „e-eeskirjade” kasutuselevõtmise laiendamine kõigile Maroko piirkondlikele investeerimiskeskustele. Äriühinguõigus Äriühinguõiguse ühtlustamine, et tagada kõigi poolte kaitse ja lihtsustada ettevõtjate tegevust · Parandada aktsionäride ja muude poolte kaitset kooskõlas ELi vastavate õigusnormide ja tavadega. · Võtta vastu eri äriühinguliikide ja avaliku sektori asutuste usaldusväärse juhtimise koodeks kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste õigusnormidega ning teostada järelevalvet kõikide olemasolevate koodeksite täitmise üle. · Jätkata Maroko ärijuhtimisinstituudi abistamist, eesmärgiga propageerida, juurutada ja levitada ettevõtte usaldusväärse juhtimise põhimõtteid (kohtumised, arutelufoorumid, veebilehed jne) ning tagada ärijuhtimise strateegiline järelevalve ja analüüsimine (publikatsioonid, uuringud, ärijuhtimise vaatluskeskus). · Viia lõpule äriregistri ajakohastamine ning riigi ametlikus teatajas avaldamise süsteem kolmandate poolte teavitamiseks. Lähenemine: nimetatud eesmärkide täitmiseks võtab Maroko haldusliku lähenemise valdkonnas ELi kaasabil arvesse ELi õigusnorme äriühingu õiguse kohta. Arvepidamine ja auditeerimine ELi ja rahvusvaheliste arvepidamis- ja auditeerimisstandardite täitmine eelkõige börsil noteeritud äriühingute poolt · Jätkata pingutusi kvaliteetse auditeerija elukutse edendamiseks. · Jätkata meetmeid, mida on võetud selleks, et börsil noteeritud äriühingud võtaksid vastu ja täidaksid ELi ja rahvusvahelisi arvepidamis- ja auditeerimisstandardeid, sealhulgas järgmisi: – neljas nõukogu direktiiv, 25. juuli 1978, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid (78/660/EMÜ); – seitsmes nõukogu direktiiv, 13. juuni 1983, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb konsolideeritud aastaaruandeid (83/349/EMÜ); – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta; – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit. 6.7 Teenused, finantsteenused ja postiteenused Maroko teenustesektori jätkuv areng · Maroko õiguse ühtlustamine ELi õigusega sektoriüleselt või sektoripõhiselt kohaldatavate õigusaktide osas, eesmärgiga lähendada Maroko õigusnorme ELi omale. · E-kaubanduse arengu soodustamine. · Teenuskaubanduse hindamise tõhustamine. · Kutsealaste kvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise alaste arutelude toetamine teenuskaubanduse ja ettevõtluse protokollis sätestatud ulatuses, et soodustada teenuseosutajate liikuvust. Lähenemine: nende eesmärkide saavutamiseks võtab Maroko arvesse – direktiivi 2000/31/EÜ elektroonilise kaubanduse kohta; – direktiivi 2006/123 teenuste kohta siseturul (ühtsete kontaktpunktidega seotud meetmed, haldusliku lihtsustamise põhimõtete ja elektrooniliste haldustoimingute süstematiseerimine, mis on seotud direktiivi 2006/123 ülevõtmisega). Finantsteenused Finantsteenuste (pangandus, kindlustus ja kapitaliturg) valdkonnas kehtivate eeskirjade ja järelevalvemeetmete reformi jätkamine, mis seisneb lähenemises Euroopa eeskirjadele (finantssektor on määratletud lähenemisel prioriteetse sektorina). · Kohaldada jätkuvalt Basel II raamistikku ja selle muudatusi (Basel III). · Tagada asjakohane pangahoiuste tagamise süsteem. · Jätkata Euroopa Liidu eeskirjadele läheneva finantsturgude stabiilsust toetava järelevalveraamistiku tõhustamist. · Jätkata finantseerimisasutuste, finantsturgude ja kindlustusasutuste järelevalvega tegelevate ametiasutuste õiguste, tõhususe ja sõltumatuse suurendamist vastavalt rahvusvahelistele standarditele; jätkata makrotasandi usaldatavusjärelevalve arendamist. · Tõhustada institutsioonilist ja õiguslikku raamistikku kindlustus- ja väärtpaberiturgude arengu võimaldamiseks. · Jätkata finantsjärelevalve tõhususe ja usaldusväärsuse suurendamist vastavalt soovitustele, mis Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) esitas finantssektori hindamise programmi käsitlevas aruandes. Lähenemine: nende eesmärkide saavutamiseks võtab Maroko arvesse ELi acquis’d (pärast erinevuste analüüsi ja lähenemise kulu/tulu põhisele analüüsile tuginevat prioriteetide hindamist ning pidades silmas lähenemise saavutamiseks vajalikke vahendeid, vt II lisa). Postiteenused Maroko postiteenuste sektori arenguprotsessi jätkamine · Vahetada kogemusi ja oskusteavet postiteenuste sektoris kohaldatavate õigusaktide valdkonnas, sealhulgas võimaluste osas lähendada õigusnorme Euroopa Liidus kohaldatavatele. · Vahetada kogemusi osutatava teenuse kvaliteedi edendamise osas. · Vahetada kogemusi ja oskusteavet postiteenuste hindamise suutlikkuse tõhustamiseks ja elektroonilise kaubanduse arenguga seotud majanduskasvu perspektiivide osas. · Koostada selgesõnalised eeskirjad konkurentsile avatud postiteenuste sektoris tegutsevale teenusepakkujale antud lubade kohta. · Töötada välja selgesõnalised eeskirjad universaalteenuse kohta – tegemist on kindlaksmääratud kvaliteediga postiteenuse pideva osutamisega ühe lepinguosalise territooriumi igas punktis kõikidele kasutajatele sobiva hinnaga, kusjuures on ära näidatud teenuse eest tasumise viisid. · Jälgida, et teenuse osutamist korraldava ja reguleeriva ametiasutuse otsused ja rakendatavad menetlused oleksid kõikide turuosaliste jaoks erapooletud, vältida mis tahes konkurentsi kahjustavaid meetmeid postiteenuste sektoriga seotud turgudel. · Rajada võimalikult kiiresti postiteenuseid korraldav ametiasutus, mis on postiteenuste osutajatest õiguslikult sõltumatu ja mis ei kuulu postiteenuste osutajate hulka. Lähenemine: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/67/EÜ ühenduse postiteenuste siseturu arengut ja teenuse kvaliteedi parandamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta, mida muudeti direktiividega 2002/39/EÜ ja 2008/06/EÜ. 6.8 Kapitali liikumine ja jooksevkonto Liikumine kapitalikonto järkjärgulise avamise poole · Jätkata kapitalikonto järkjärgulist avamist. · Vahetada teavet heade tavade kohta seoses üleminekuga kapitalikonto täielikule avatusele. · Rakendada ellu kapitali liikumise järelevalvemehhanism. 6.9 Riigihanked Riigihanke- ja kontsessioonilepingute võitjate väljaselgitamise menetluste läbipaistvuse ja tõhususe suurendamine · Jätkata Maroko õigusnormide lähendamist Euroopas kohaldatavatele õigusaktidele, et tagada menetluste avatus, läbipaistvus, võrdne juurdepääs teabele ja konkurentsipõhisus. · Rakendada ellu tõhus ja sõltumatu süsteem hankemenetlustega seotud vaidluste lahendamiseks. · Jätkata riigihangete läbiviimise haldus-, juhtimis- ja järelevalvemenetluste ajakohastamist, eeskätt digitaalsete hankemenetluste juurutamist. · Standardiseerida riiklike asutuste ja ettevõtete hankemenetlused, et need vastaksid konkreetsetele üldhuvidele, mis erinevad tööstuslikest või kaubanduslikest huvidest. · Parandada vee-, energia-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate võrguoperaatorite hankekorda. · Korraldada riigiasutusi ja kohalikke omavalitsusi esindavatele ostjatele/korraldajatele ning hankemenetluste väljakuulutamise ja läbiviimise kontrolliga tegelevatele ametnikele tõhusat koolitust. Lähenemine: · Riigihanke- ja kontsessioonimenetluste osas direktiivid 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ. · Riigihanke- ja kontsessioonilepingute sõlmimise läbivaatamise korra tõhustamise osas direktiivid 89/665/EMÜ ja 92/13/EMÜ, mida muudeti direktiiviga 2007/66/EÜ. 6.10 Konkurentsipoliitika Tänapäevase õigusliku raamistiku loomine konkurentsipoliitika jaoks ja konkurentsi reguleerimise eest vastutavate ametiasutuste suutlikkuse suurendamine selle rakendamiseks · Muuta seadust nr 06/99, konsolideerides konkurentsipoliitikaga seotud olemasoleva institutsioonilise struktuuri ja andes kogu konkurentsipoliitika elluviimisega seotud pädevuse ühele institutsioonile (uus põhiseadusega ette nähtud organ: konkurentsinõukogu), tagades sellele institutsioonile autonoomse juhtimise ja õiguse menetluste alustamiseks, sealhulgas õiguskaitseorganite juhtimisel läbiviidavate uurimiste algatamiseks, õiguse siduvate otsuste tegemiseks ning õiguse lisaks nõuandvatele arvamustele ka siduvate arvamuste esitamiseks. · Tõhustada konkurentsiõiguse kohaldamisel rakendatavat haldussuutlikust ning määrata kindlaks võimaliku koostöö valdkonnad (turgude analüüsimise meetodid, konkurentsiuuringute läbiviimine, kontrolli kehtestamine koondumiste üle, vaidluste lahendamise meetodid). · Koordineerida ja ühtlustada konkurentsiameti ja sektoripõhiste reguleerivate asutuste tegevust, andes konkurentsi kahjustavate toimingute vastase võitluse ja majandusliku kontsentreerimise juhtimise valdkonnas ainupädevuse konkurentsinõukogule. · Tagada spetsiaalne koolitus konkurentsi valdkonnas esitatud hagide ja apellatsioonidega tegelevatele kohtunikele. · Toetada Marokos kehtivate raamõigusaktide järkjärgulist kohaldamist, eeskätt mittediskrimineerimise, läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtete rakendamist. 6.10.1 Riigiabi Riigiabi, maksuvabastuste ja nende kohaldamisel konkurentsiolukorrale avaldatava mõju ühtne määratlemine · Ajakohastada korrapäraselt aruandeid. · Pöörata tähelepanu riigiabi määratluse ja riigiabi kohta peetava arvestuse metoodika täpsustamisele. · Parandada riigiabi ja eelarvetoetusi käsitlevat teabevahetust ning hinnata nende mõju konkurentsile. · Töötada välja ühtne määratlus abi olemuse ja selle kokkusobivuse kohta konkurentsipõhimõttega. 6.11 Intellektuaalne ja tööstusomand Tagada järkjärguline lähenemine ELi kehtivale kaitsetasemele ja tugevdada asjaomaste sätete tõhusat kohaldamist, pidades seejuures silmas riiklike õigusaktide ühtlustamist WTO intellektuaalomandi kaubandusaspektide lepingu (TRIPS) sätetega. Konkreetsed eesmärgid · Maroko õigusnormide lähendamine ELi omadele[3]: – tööstusomandiga seotud õigusi reguleerivate õigusaktide vaheliste erinevuste väljaselgitamine (patendid, tööstusdisainilahendused, kaubamärgid); – õigusnormide lähenemist reguleerivate õigusaktide vastuvõtmine ja kohaldamine, eeskätt patentide, tööstusdisainilahenduste ning kaubamärkide valdkonnas (sh juba toimiv kootöö Euroopa Patendiametiga). – erinevuste väljaselgitamine autoriõiguste ja sellega seonduvate õiguste valdkonnas, vastavate õigusaktide lähendamist hõlmavate asjaomaste õigussätete vastuvõtmine. · Haldus- ja õigussuutlikkuse tugevdamine: – kehtestada intellektuaalomandiga seotud õiguste rakendamise toetamiseks veenvad ja tõhusad karistusmeetmed (õigusasutused, tollisüsteem); – jätkata ja tõhustada Maroko intellektuaal- ja kommertsomandi a