ET Euroopa Liidu Teataja C 305/3

Nõukogu järeldused 8. juuni 2010 teemal „Meetmed elanikkonna soolatarbimise vähendamiseks parema tervise nimel” – Järelduste vastuvõtmine

2010/C 305/04

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

1. TULETAB MEELDE

a) Euroopa Liidu (EL) toimimise lepingu artiklit 168 (1), milles sätestatakse, et kõigi ELi poliitikate ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse ning et ELi meetmed täiendavad riiklikku poliitikat ja on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haigestumise ja haiguste ennetamisele ja inimeste tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele,

b) Euroopa Parlamendi 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni südame-veresoonkonna haiguste vastase võitluse kohta (2), milles kutsutakse liikmesriike üles arendama edasi oma tegevuskavu tervist mõjutavate tegurite kohta, et edendada tervislikku elustiili, ning kutsutakse komisjoni üles viima koos asjaomaste sidusrühmadega ellu algatusi ja tegema nendega koostööd, eesmärgiga parandada südame-veresoonkonna tervist tervislikuma toitumise ja füüsilise aktiivsuse abil, mis on viis vältida ülekaalulisust ja kõrget vererõhku ning nendega seotud tüsistusi,

c) Maailma Terviseorganisatsiooni mittenakkuslike haiguste ennetamise ja kontrolli ülemaailmse strateegia elluviimise tegevuskava aastateks 2008–2013 (3), milles kutsutakse üles vähendama üksikisikute ja elanikkonna kokkupuudet mittenakkuslike haiguste peamiste muutuvate riskifaktorite ja nendega seotud teguritega ning mis samal ajal on suunatud sellele, et parandada üksikisikute ja elanikkonna võimet teha tervislikumaid valikuid ja harrastada tervislikke eluviise,

d) nõukogu 6. detsembri 2007. aasta järeldusi (4) komisjoni valge raamatu „Toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimustega tegelemise Euroopa strateegia” kohta, milles esitatakse terviklik ELi lähenemisviis toitumisest, ülekaalulisusest ja rasvumisest tingitud terviseprobleemide vähendamiseks; neis järeldustes tervitati valges raamatus liikmesriikidele esitatud ettepanekut käsitleda komisjoni toitumise ja kehalise tegevusega seotud küsimuste lahendamise kõrgetasemelise töörühma (edaspidi „kõrgetasemeline töörühm”) aruteludel prioriteedina soola tarbimise vähendamist ja kutsuti liikmesriike üles toetama tegevusi, mille eesmärk on toidu koostise muutmine, et vähendada soola, küllastunud rasvade, transrasvhapete, lisatud suhkru ja energia sisaldust, võttes arvesse selliste elementide olulist osa krooniliste haiguste, ülekaalulisuse ja rasvumise põhjustamisel,

e) Maailma Terviseorganisatsiooni 5.–7. oktoobril 2006. aastal Pariisis toimunud elanikkonna soolatarbimise vähendamise teemalist foorumit ja tehnilist istungit (5), millel vaadati uuesti läbi liigse soolatarbimise seos tervisega ning anti liikmesriikidele ja teistele sidusrühmadele soovitusi elanikkonna soolatarbimise vähendamiseks pikaajalise eesmärgiga ennetada mittenakkuslikke haigusi,

f) Euroopa Toiduohutusameti teaduslikku arvamust, mille kohaselt enamiku eurooplaste päevane naatriumitarbimine (3–5 g naatriumi, u 8–11 g soola) ületab kaugelt soovitatud päevadoose ning naatriumi peamine allikas toidusedelis on töödeldud toit, mis moodustab u 70–75 % kogu toidukogusest (6);

2. LEIAB, et:

a) vastavalt Euroopa südame-veresoonkonna haiguste 2008. aasta statistikale (7) on ELis ligi pooltel, täpsemalt 42 % juhtudel surma põhjuseks südame-veresoonkonna haigused, mille tagajärjel sureb aastas 2 miljonit inimest, ning aastal 2006 ulatusid südame-veresoonkonna haiguste kogukulud 192 miljardi euroni; umbes 57 % sellest summast moodustavad tervishoiukulud, 21 % tootlikkuse vähenemine ja 22 % südame-veresoonkonna haigusi põdevate inimeste peresisene hooldamine,

b) Maailma Terviseorganisatsiooni prognooside kohaselt on kõrge süstoolne vererõhk südame-veresoonkonna haigustega seotud surma põhjus 51 % puhul rabandustest ja 45 % puhul südame isheemiatõbede põhjustatud surmajuhtudest (8),

c) ELi muutuv demograafiline struktuur nõuab inimestelt pikemat tööiga, kuid kõrge vererõhu ja südame-veresoonkonna haiguste põhjustatud terviseprobleemidel on negatiivne mõju tööturule (9).

d) usaldusväärsed teadusandmed näitavad, et praegune suurte soolakoguste tarbimine terves Euroopas on peamine kõrget vererõhku ja seeläbi südame-veresoonkonna haigusi põhjustav faktor, millel lisaks vererõhuga seotud mõjule võivad olla otseselt kahjulikud tagajärjed, nagu suurenenud rabanduse, vasaku vatsakese hüpertroofia ja neeruhaiguste oht (10),

e) probleemi lahendamiseks on vaja konkreetseid ja kooskõlastatud meetmeid, nagu inimeste sellealase teadlikkuse tõstmine ja toidu soolasisalduse vähendamine,

f) oluline on tulemuste pikaajaline järelevalve, kuna vähenenud soolakoguse mõju soolatarbimisega seotud haiguste sagedusele avaldub alles aja möödudes;

3. JUHIB TÄHELEPANU sellele, et probleemi lahendamiseks on vaja üldist lähenemist, mis peaks sisaldama riikide andmeid praeguse soolatarbimise kohta, meetmeid üldsuse teadlikkuse tõstmiseks, meetmeid toidu koostise muutmiseks, et vähendada toidu soolasisaldust, ning järelevalve- ja hindamisprotsessi;

4. TERVITAB kõrgetasemelise töörühma esimese kahe tööaasta tegevust ning poliitilisi algatusi puudutava teabe vahetamisel ja kooskõlastatud tegevuse arendamisel saavutatud edu;

5. TERVITAB seda, et välja on arendatud vabatahtlik riiklike soolateemaliste algatuste Euroopa võrgustik (11), et toetada ja tugevdada riiklikke tegevuskavu riiklike või Maailma Terviseorganisatsiooni soovituste rakendamiseks;

6. TERVITAB liikmesriikide seniseid meetmeid toidu koostise muutmisel ning toidukaupade tootjate, jaekaubanduse, restoranide ja toitlustusasutuste toetust sellisele tegevusele, pidades meeles, et töödeldud toit annab u 70–75 % kogu tarbitavast soolakogusest;

7. TOETAB kõrgetasemelises töörühmas heakskiidetud eesmärki toiduainete soolasisalduse vähendamisel;

8. RÕHUTAB vajadust tagada, et riiklikud soolatarbimise vähendamise kavad võimaldavad jõuda ühiskonna kõigi sotsiaalmajanduslike gruppideni ja hõlmavad toitu kõigis hinnavahemikes;

9. JUHIB TÄHELEPANU vajadusele kaaluda toidus soolakoguse muutmise riigiülest mõõdet ning seda, milline osa sellise lähenemisviisi korral on olemasolevatel, erinevaid sidusrühmi hõlmavatel foorumitel, nagu ELi tervisliku toitumise, kehalise tegevuse ja tervise tegevusprogramm (12);

10. RÕHUTAB toiduainete märgistamise olulist osa nähtava, selge ning kergesti mõistetava teabe esitamisel tarbijatele, mis võimaldab neil valida väiksema soolasisaldusega tooteid. Sellega seoses võtab arvesse, et kõrgetasemeline töörühm on otsustanud kasutada mõistet „sool”, mitte mõistet „naatrium”, millele kõnealused algatused tegelikult on suunatud, kuna mõiste „sool” on paremini mõistetav ja naatriumi lisatakse toiduainetele peamiselt soolana;

11. RÕHUTAB vajadust teostada järelevalvet toodete koostise muutmise, üldsuse teadlikkuse tõstmise ja elanikkonna soolatarbimise osas tehtavate sammude üle, et võimaldada korrapärast hindamist ning poliitikate ja tegevuse ülevaatamist ja tulemuste viimist laia avalikkuseni;

12. TERVITAB tööd, mille on ära teinud Euroopa soolavastase võitluse võrgustik, mille moodustas Ühendkuningriik vastuseks Maailma Terviseorganisatsiooni üleskutsele rajada liikmesriike ühendavaid võrgustikke, et võimaldada soolakoguse vähendamise erinevaid aspekte puudutava teabe, suuniste ja tehniliste teadmiste vahetamist;

13. KUTSUB liikmesriike ÜLES tugevdama või, kui seda ei ole veel rakendatud, siis välja arendama kooskõlastatud ja pidevat riiklikku toitumisalast poliitikat, sealhulgas soolatarbimise vähendamise programme, et vähendada soola tarbimist asjakohase tasemeni, sealhulgas:

a) seada realistlikud eesmärgid ja sihid, milles võetakse arvesse elanikkonna soolatarbimise koguseid poliitika kavandamise hetkel, ning saavutatavad tähtajad nende eesmärkideni jõudmiseks,

b) tõsta üldsuse teadlikkust sobivas koguses soolatarbimise positiivsest mõjust tervisele ja võimalustest soola tarbimist vähendada, ning innustada tervishoiutöötajaid tegema teavitustööd selle kohta, miks on vaja vähendada soola kogust toidusedelis,

c) innustada toidukaupade tootjaid ja teenusepakkujaid tõhustama meetmeid toidu koostise muutmiseks, et saavutada võimalikult suur soolakoguse vähenemine turul pakutavates toiduainetes ja valmistoitudes,

d) koguda asjakohast ja võrreldavat teavet elanikkonna poolt tarbitavate soolakoguste ja riigi toidusedeli peamiste toiduainete soolasisalduse kohta, et jälgida ja hinnata riikliku soolatarbimise vähendamise poliitika edukust,

e) toetada riiklike soolateemaliste algatuste Euroopa võrgustiku tegevust;

14. KUTSUB komisjoni ÜLES

a) jätkama süstemaatilist lähenemist suure soolatarbimisega tegelemisele Euroopa tasandil, kasutades soolatarbimise vähendamise Euroopa võrgustikku ja võttes arvesse asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide, eriti Maailma Terviseorganisatsiooni tööd,

b) jätkama liikmesriikide kindlat toetamist nende jõupingutustes soola tarbimise asjakohase taseme saavutamiseks mõeldud riiklike algatuste tugevdamisel, tagamisel või arendamisel,

c) koostöös liikmesriikidega tegema korrapäraselt kindlaks väikseimad ELi tasandil saavutatud soolakogused erinevates toidukategooriates ja alamkategooriates, mis on suurimad soola allikad keskmises toidusedelis, et teha kindlaks, mida on igas kategoorias tehniliselt võimalik saavutada,

d) toetama liikmesriikide, toidukaupade tootjate ja teenusepakkujate meetmeid toidu koostise muutmiseks ning uurima ja kindlaks määrama, millised mehhanismid ja vahendid innustavad toiduainetetööstust jätkama edusamme toiduainete soolasisalduse vähendamisel,

e) süvendama koostööd ELi tervisliku toitumise, kehalise tegevuse ja tervise tegevusprogrammis osalevate huvitatud sidusrühmadega, eriti toidu koostise muutmise edendamisel, et vähendada soolakogust toiduainetes,

f) esitama regulaarselt aruandeid komisjoni tegevuse edukuse kohta soolatarbimise vähendamise Euroopa võrgustiku rakendamisel. Eduaruanded peaksid sisaldama rahvusvahelisel turul tegutsevate ettevõtetega või Euroopa majandusorganisatsioonide ja -sektoritega peetud arutelude ja kohtumiste tulemusi ning hinnangut tegevusse kaasatud erinevate sidusrühmade reageeringule. Eduaruanded peaksid samuti sisaldama hinnangut Euroopa Liidu tegevuse mõjule ning üksikute liikmesriikide poolt teavitatud tegevuse mõjule,

g) analüüsima ELi ja liikmesriikide olukorda ning võetud meetmeid ja esitama tulemuste aruande aastal 2012.

(1) ELT C 115, 9.5.2008, lk 47.

(2) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2007-0346+0+DOC+XML+V0//ET

(3) http://www.who.int/nmh/publications/9789241597418/en/

(4) 15612/07.

(5) http://www.who.int/dietphysicalactivity/reducingsaltintake_EN.pdf

(6) Dieettoiduainete, toitumis- ja allergiakomisjoni teaduslik arvamus komisjoni päringu kohta:

a) naatriumi maksimaalne lubatud doos (vastu võetud 21. aprillil 2005). http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/nda_opinion_ej209_sodium_v2_en1,5.pdf

b) teatud toitainete võrdlusratsioonide märgistuse läbivaatamine (vastu võetud 13. märtsil 2009) http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/nda_op_ej1008_labelling_reference_intake_values_en.pdf

(7) Euroopa südame-veresoonkonna haiguste statistika 2008. aasta väljaanne. Euroopa südameteemaline koostöövõrgustik.

(8) Globaalsed terviseriskid, suremus ja teatud peamiste riskide põhjustatud haiguskoormus. Maailma Terviseorganisatsioon, 2009. http://whqlibdoc.who.int/publications/2009/9789241563871_eng.pdf

(9) Kanavos P, Östergren J, Weber MA jt. Kõrge vererõhk ja tervisepoliitika. New York Ruder Finn, Inc., 2007.

(10) FJ He ja GA Mac Gregor. Soola ja tervise seose ning ülemaailmsete soolatarbimise vähendamise programmide laiaulatuslik ülevaade. Journal of Human Hypertension (2009) 23, 363–384.

(11) http://ec.europa.eu/health/archive/ph_determinants/life_style/nutrition/documents/salt_initiative.pdf

(12) http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/nutrition/platform/platform_en.htm