KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE EUROOPA LIIDU 2012. AASTA KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE /* /2013/0XXX draft */





SISUKORD Lk KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDELE LISATUD DEKLARATSIOON 5 ELi EELARVE ALATES SELLE VÄLJATÖÖTAMISEST KUNI SELLE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMISENI 7 I OSA. KONSOLIDEERITUD FINANTSARUANDED JA NENDE LISAD 13 Bilanss 17 Kasumiaruanne 18 Rahavoogude aruanne 19 Netovara muutuste aruanne 20 Finantsaruannete lisad 21 II OSA. EELARVE TÄITMISE KOONDARUANNE JA SELLE LISAD 97 ELi eelarve täitmise tulemuse aruanne 100 Koondaastaaruanne eelarve täitmise kohta 111 KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDELE LISATUD DEKLARATSIOON Euroopa Liidu 2012. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne on koostatud teabe alusel, mille on esitanud Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 148 lõikes 2 osutatud institutsioonid ja asutused. Deklareerin, et see on koostatud kooskõlas kõnealuse finantsmääruse IX jaotisega ning finantsaruannete lisades toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega. Olen saanud nimetatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajatelt kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Liidu varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava raamatupidamise aastaaruande koostamiseks, ning nimetatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajad on tõendanud selle teabe usaldusväärsust. Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha Euroopa Komisjoni raamatupidamise aastaaruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev raamatupidamise aastaaruanne annab õiglase ülevaate Euroopa Liidu finantsseisundi, tegevuse tulemuste ja rahavoogude kõigist olulistest tahkudest. [allkiri] Manfred Kraff Komisjoni peaarvepidaja 24. juuli 2013 ELi EELARVE ALATES SELLE VÄLJATÖÖTAMISEST KUNI SELLE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMISENI Euroopa Liidu (ELi) konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes esitatakse teave ELi institutsioonide, ametite ja muude asutuste kohta eelarve ja tekkepõhise raamatupidamise seisukohast. See aruanne ei sisalda liikmesriikide raamatupidamise aastaaruandeid. 1. AASTAEELARVE ELi eelarvest rahastatakse erinevaid poliitikavaldkondi ja programme kogu Euroopa Liidus. Komisjon viib kooskõlas liikmesriikide poolt mitmeaastases finantsraamistikus seatud prioriteetidega igas valdkonnas läbi konkreetset programme, tegevust ja projekte. Need võivad ulatuda haridusprojektidest, millega toetatakse õpilaste ja õpetajate liikuvust, põllumajandusettevõtjate toetamisest ja töökohtade loomist või säilitamist toetavatest tootlikest investeeringutest kuni arenguabini ning projektideni, millega toetatakse ELi töötajatele parema töökeskkonna loomist ja välispiiride kontrolli tõhusust. Üle 90 % ELi eelarvest läheb selliste ELi poliitikavaldkondade ja tegevusalade rahastamiseks, milles on kõigi liimesriikide vahel kokku lepitud. Otsene seos iga-aastase eelarve ja ELi poliitikavaldkondade vahel on tagatud tegevuspõhise eelarvestamise abil. Tegevuspõhine eelarve liigendus võimaldab selgelt eristada ELi poliitikavaldkondi ja neist igaühele eraldatud vahendite kogusummat. Poliitikavaldkonnad on omakorda jaotatud ligikaudu 200 tegevusalaks, millest üle 110 sisaldavad tegevusassigneeringute ridu ning mida seepärast eelarve liigenduses kajastatakse eelarve peatükkidena. Valdav osa poliitikavaldkondadest on tegevuslikud, sest nende alla kuuluvate tegevusalade põhieesmärk on tuua kasu kolmandatele isikutele. Muud poliitikavaldkonnad, nagu „Koordineerimine ja õigusnõustamine” ja „Eelarve“, on horisontaalsed ja tagavad komisjoni nõuetekohase toimimise. Tegevusalade struktuur moodustab ühise kontseptuaalse raamistiku prioriteetide seadmiseks, planeerimiseks, eelarvestamiseks, järelevalveks ja aruandluseks ning selle peamine eesmärk on edendada vahendite säästlikku, tõhusat ja tulemuslikku kasutamist. Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 314 koostab eelarve komisjon ning selle võtavad vastu Euroopa Parlament ja nõukogu tavaliselt iga aasta detsembri keskel. 2. KUIDAS TOIMUB ELi RAHASTAMINE? Kaks peamist ELi rahastamise allikat on tulu omavahenditest ja mitmesugused tulud. 2.1 Tulu omavahenditest Tulu omavahenditest koguneb ELile eelarve rahastamiseks automaatselt, ilma et selleks oleks vaja täiendavat riiklike ametiasutuste otsust. Eelarve rahastamiseks vajamineva omavahendite kogusumma määrab kogukulu, millest on lahutatud muud tulud. Omavahendite kogusumma ei tohi ületada 1,23 % ELi kogurahvatulust. Omavahendid võib jagada traditsioonilisteks omavahenditeks, käibemaksupõhisteks omavahenditeks ja kogurahvatulul põhinevateks omavahenditeks. 2.2 Mitmesugused tulud Mitmesugused tulud, mis tulenevad ELi tegevusest, moodustavad tavaliselt alla 10 % kogutulust. Nende hulka kuuluvad näiteks konkurentsitrahvid ja sissenõudekorraldused era- ja avaliku sektori võlgnikele seoses ELi projektide haldamisega. Sellesse kategooriasse kuuluvad ka trahvid, mille Euroopa Kohus on määranud liikmesriikidele, kes ei täida teatavat kohtuotsust. Kõigi tähtajaks tasumata võlgnevuste pealt arvestatakse viivist. Kui kolmandad isikud (välja arvatud liikmesriigid) jätavad oma võlad tasumata, võivad komisjon (ja nõukogu) võtta vastu otsused, millega nähakse ette maksekohustus, otseselt jõustatavad vastavalt selle riigi territooriumi tsiviilkohtumenetluse normidele, kus jõustamine aset leiab. Oma kohustusi mittetäitvate võlgnike suhtes rakendatakse võlgade sissenõudmise menetlust, mille algatab komisjoni õigustalitus, kasutades väliste õigusbüroode abi. 3. KUIDAS TOIMUB EUROOPA LIIDU EELARVE HALDAMINE JA EELARVEST VÄLJAMAKSETE TEGEMINE? 3.1 Peamised põhitegevuskulud ELi põhitegevuskulud katavad finantsraamistiku erinevaid rubriike ja esinevad erinevas vormis olenevalt sellest, kuidas raha välja makstakse ja millist eelarve täitmise viisi kasutatakse. 2012. aasta aruandes on komisjon liigitanud oma kulud järgmiselt. Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine: seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui eelarvet täidavad otseselt komisjoni talitused. Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine: seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui komisjon teeb eelarve täitmise ülesandeks ELi või liikmesriikide õiguse alusel tegutsevatele ametiasutustele, näiteks avalik-õiguslikele või avalikke teenuseid osutavatele ELi ametitele. Detsentraliseeritud eelarve täitmine: seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui komisjon delegeerib teatavad eelarve täitmise ülesanded kolmandatele riikidele. Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega: selle eelarve täitmise eelarve täitmise viisi korral delegeeritakse eelarve täitmise ülesanded liikmesriikidele. Sellesse rühma kuulub enamik kuludest ja sellised valdkonnad nagu põllumajanduskulud ja struktuurimeetmed Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega: selle eelarve täitmise viisi korral delegeerib komisjon teatavad eelarve täitmise ülesanded rahvusvahelisele organisatsioonile. Alates 2014. aastast, pärast uue finantsmääruse jõustumist, see jaotus muutub. 3.2 Finantsjuhtimises osalejad komisjonis Komisjoni volinike kolleegiumil lasub kollektiivne poliitiline vastutus, kuid praktikas ei kasuta ta talle pandud eelarve täitmise volitusi ise, vaid delegeerib need ülesanded igal aastal konkreetsetele avalikele teenistujatele, kes on tema ees aruandekohustuslikud ja kelle suhtes kohaldatakse finantsmäärust ja personalieeskirju. Asjaomaseid töötajaid, kelleks üldiselt on peadirektorid ja talituste juhid, nimetatakse volitatud eelarvevahendite käsutajateks. Nemad omakorda võivad eelarve täitmise ülesandeid delegeerida edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatele. Eelarvevahendite käsutajad vastutavad kogu haldusprotsessi eest, alates selle kindlaksmääramisest, mida tuleb institutsiooni poolt seatud poliitikavaldkondade eesmärkide saavutamiseks teha, kuni algatatud tegevuse haldamiseni nii tegevuslikust kui ka eelarve seisukohast; muu hulgas võtavad nad juriidilisi kohustusi, jälgivad täitmist, teevad makseid ja vajadusel nõuavad vahendeid sisse. Usaldusväärne finantsjuhtimine ja nõuetekohane aruandlus tagatakse igas talituses juhtkonna poolt teostatava kontrolli (mida teostavad eelarvevahendite käsutajad) ja siseauditi lahushoidmisega, (rahvusvahelistest nõuetest lähtuvatele) selgetele sisekontrollistandarditele vastavuse kontrolliga, eel- ja järelkontrolliga, riskianalüüsil põhineva sõltumatu siseauditiga ning korrapäraste tegevusaruannete esitamisega asjaomasele volinikule. Igalt eelarvevahendite käsutajalt nõutakse iga-aastase tegevusaruande koostamist tema vastutusalasse kuuluva tegevuse kohta. Nimetatud aruandes annab ta aru poliitika elluviimise tulemustest ja sellest, kas ta saab piisava kindlusega kinnitada, et tema aruandes kirjeldatud tegevuse jaoks eraldatud vahendeid on kasutatud sihtotstarbeliselt ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt ning et kehtestatud kontrollimenetlused pakuvad vajalikke tagatisi aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Vastavalt finantsmääruse artiklile 66 võtab komisjon vastu iga-aastast tegevusaruannet käsitleva koondaruande, mis sisaldab siseaudiitori üldist arvamust ja millega komisjon võtab endale üldise poliitilise vastutuse ELi eelarve täitmise eest kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 317. Käesolev aruanne ja tegevusaruanne on kättesaadavad aadressil: http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_et.htm. Peaarvepidaja teeb makseid ja täidab eelarvevahendite käsutajate koostatud sissenõudekorraldusi ning vastutab sularahahalduse eest. Samuti vastutab ta raamatupidamiseeskirjade ja -meetodite kehtestamise, raamatupidamissüsteemide kinnitamise, raamatupidamisarvestuse pidamise ning institutsiooni raamatupidamise aastaaruande koostamise eest. Peaarvepidajal tuleb ka anda raamatupidamise aastaaruandele allkiri deklareerimaks, et see annab õiglase ülevaate Euroopa Liidu finantsseisundi, tegevuse tulemuste ja rahavoogude kõigist olulistest tahkudest. 3.3 Kulukohustuste võtmine ELi eelarvest väljamaksete tegemiseks Enne kolmanda isiku ees juriidilise kohustuse võtmist (näiteks temaga lepingu või toetuslepingu sõlmimist) peab olemas olema eelarverida, mis võimaldab asjaomast tegevust aastaeelarvest rahastada. Eelarvereal peab olema ka piisavalt vahendeid kulude katmiseks. Kui need tingimused on täidetud, tuleb vajalikud vahendid eelarves reserveerida raamatupidamissüsteemis võetavate eelarveliste kulukohustuste abil. ELi eelarvest ei saa ühtegi summat välja maksta enne, kui peaarvepidaja on eelnevalt võtnud juriidilise kohustuse. Eelarvelise kulukohustuse heakskiitmise järel registreeritakse see eelarve raamatupidamissüsteemis, millest lähtuvalt kasutatakse assigneeringuid. See aga ei mõjuta raamatupidamisarvestust (ehk pearaamatut), sest kulusid ei ole veel kantud. 3.4 Makse tegemine 3.4.1 Üldeeskirjad Makseid saab teha üksnes pärast seda, kui asjaomase tehinguga tegelev eelarvevahendite käsutaja on eelarvelise kulukohustuse heaks kiitnud. Makse raamatupidamissüsteemis heakskiitmise järel on järgmine samm ülekande tegemine abisaaja kontole. Komisjon teeb aastas üle 1,8 miljoni makse. Komisjon osaleb SWIFTis (Ülemaailmne Pankadevahelise Finantstelekommunikatsiooni Ühing). 3.4.2 Eelmaksed, kuluaruanded ja kulude rahastamiskõlblikkus Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda abisaajale sularaha ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases juriidilises kohustuses kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid ehk ettemakseid kasutatakse juriidilises kohustuses määratletud perioodi jooksul eesmärgil, milleks need on antud. Vastasel korral makstakse need tagasi, st kui abisaaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on ta kohustatud eelmakseks oleva ettemakse ELile tagastama. Seega väljamakstud eelmaksed ei muutu lõplikuks kuluks enne, kui on täidetud asjaomased kohustused. Seepärast kirjendatakse need esimese väljamakse tegemisel ELi bilansis varana. Eelmaksete kui vara summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude ja tagastatud summade kinnitamisega. Pärast ettemakse ehk eelmakse tegemist saab asjaomane ELi asutus kulutaotluse, milles esitatakse põhjendused selle kohta, kuidas abisaaja asjaomast eelmakse summat juriidilises kohustuse kohaselt kasutas. Kulutaotluste esitamise sagedus aasta jooksul sõltub rahastatava meetme liigist ja tingimustest ning mitte kõiki kulutaotlusi ei esitata eelarveaasta lõpul. Abikõlblikkuse kriteeriumid on määratletud alusaktis, pakkumiskutses, mõnes muus toetusesaajatele suunatud teabedokumendis ja/või toetuslepingu või -otsuse tingimustes. Pärast analüüsi kantakse rahastamiskõlblikud summad kuludesse ja teavitatakse abisaajat võimalikest mitterahastamiskõlblikest summadest. 4. Laenude võtmise ja andmise tehingud Euroopa Liidule on ELi lepingu alusel vastu võetud alusaktidega antud õigus võtta vastu laenuvõtmise programme, et kaasata liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele rahalise abi andmiseks vajalikke rahalisi vahendeid. Euroopa Komisjon haldab ELi nimel praegu kolme peamist programmi (Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM), maksebilansi toetamise mehhanism ja makromajanduslik finantsabi (MFA)), mille raames ta võib anda laenusid ja rahastada neid võlainstrumentide emiteerimise teel, pakkudes neid kapitaliturgudel või otse finantsasutustele. Kuna vahendeid tõstatatud kompensatsioonitehingud ei ole ELi eelarvele otsest mõju siiski õiguslikust vaatepunktist, võla teenindamise võetud laenude on ELi kohustus. 5. ELi eelarve kaitsmine: finantskorrektsioonid ja sissenõudmised Finantsmäärus ja muud kohaldatavad õigusaktid, mis eelkõige käsitlevad põllumajandust ja ühtekuuluvuspoliitikat, annavad õiguse kontrollida kulusid veel palju aastaid pärast nende kandmist. Vigade, eeskirjade eiramise ja pettuse juhtumite avastamise korral kohaldatakse sissenõudmist või finantskorrektsioone. Vigade, eeskirjade eiramise ja pettuse juhtumite avastamine ja nende korrigeerimine toimub kontrollisüsteemide viimases etapis ning on usaldusväärse finantsjuhtimise tõendamise seisukohast keskse tähtsusega. Mis puudutab toetusi, siis eelarvest kantavate kulude rahastamiskõlblikkust kontrollivad tõendavate dokumentide alusel asjaomased ELi talitused või kui eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, siis liikmesriikide ametiasutused. Tõendavad dokumendid on sätestatud kohaldatavates õigusaktides või iga toetuse tingimustes. Kontrollisüsteemide kulutasuvuse optimeerimise eesmärgil kontrollitakse otsese tsentraliseeritud eelarve täitmise korral tõendavaid dokumente lõppmakse taotluste puhul üldiselt põhjalikumalt kui vahemakse taotluste puhul ning seetõttu võidakse sealjuures avastada vahemaksetes vigu, mis parandatakse lõppmakse korrigeerimisega. Lisaks sellele on ELil ja/või liikmesriigil kohustus kontrollida tõendavate dokumentide õigsust, tehes kontrollkäike taotluse esitaja ruumidesse rahastatava meetme rakendamise ajal ja/või (järelkontrolli puhul) hiljem. Kohaldatavate õigusaktidega on komisjoni või liikmesriikide poolt avastatud vigade, eeskirjade eiramise ja pettusega tegelemiseks ette nähtud erinevad menetlused; täpsemat teavet nende kohta võib leida raamatupidamisaruande lisast 6 . 6. FINANTSARUANDLUS Raamatupidamise aastaaruanne koosneb kahest eraldiseisvast, kuid omavahel seotud osast: (a) finantsaruanded; (b) eelarve täitmise aruanne, mis annab üksikasjaliku ülevaate eelarve täitmisest. Komisjon võtab raamatupidamise aastaaruande vastu ja esitab selle auditeerimiseks kontrollikojale ning lõpuks eelarve täitmisele heakskiidu andmiseks nõukogule ja parlamendile. Lisaks eespool nimetatud aastaaruannetele koostatakse ka eelarve täitmise kuuaruandeid. 6.1 Finantsaruanded Komisjoni peaarvepidaja ülesanne on koostada ELi finantsaruanded ja tagada, et need annavad ELi finantsseisundi, tegevuse tulemuste ja rahavoogude olulistest tahkudest õiglase ülevaate. Aruanded koostatakse vastavalt ELi raamatupidamiseeskirjadele, mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS). Põhjalikum teave on finantsaruande lisas 1. 6.2 Eelarve raamatupidamisarvestus Eelarve täitmise kuu- ja aastaaruannete koostamine on komisjoni peaarvepidaja ülesanne. Ainult komisjoni eelarves on haldusassigneeringud ja tegevusassigneeringud. Muudel institutsioonidel on üksnes haldusassigneeringud. Lisaks eristatakse eelarves kahte liiki assigneeringuid: liigendamata ja liigendatud assigneeringud. Liigendamata assigneeringuid kasutatakse aastasuse põhimõttele vastava aastast laadi tegevuse rahastamiseks. Liigendatud assigneeringud loodi selleks, et viia aastasuse põhimõte vastavusse vajadusega hallata mitmeaastast tegevust. Need on mõeldud peamiselt mitmeaastaste meetmete rahastamiseks. Liigendatud assigneeringud jagunevad kulukohususte assigneeringuteks ja maksete assigneeringuteks. – kulukohustuste assigneeringud hõlmavad aruandeaastasse kirjendatud juriidiliste kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jagunevate meetmete puhul. Pikemalt kui ühe eelarveaasta vältel toimuvate tegevustega kaasnevad eelarvelised kulukohustused võib siiski jagada aastasteks osamakseteks mitmele aastale. – maksete assigneeringud hõlmavad kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest. Liigendatud assigneeringute kasutuselevõtmisega tekkis vahe võetud kulukohustuste ja tehtud maksete vahel; see vahe vastab täitmata kulukohustustele ja peegeldab kulukohustuste võtmisest asjaomaste maksete tegemiseni kuluvat ajavahemikku. Neid nimetatakse eelarvelisteks täitmata kulukohustusteks. 7. AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE 7.1 Audit ELi raamatupidamise aastaaruannet ja vahendite haldamist auditeerib tema välisaudiitorina tegutsev Euroopa Kontrollikoda, kes koostab nõukogule ja Euroopa Parlamendile aastaaruande. Kontrollikoja põhiülesanne on teostada ELi raamatupidamise aastaaruande sõltumatut välisauditit. Oma tegevuse osana koostab kontrollikoda järgmised dokumendid: (1) aastaaruanne üldeelarvest rahastatava tegevuse kohta, milles on esitatud kontrollikoja tähelepanekud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta; (2) kontrollikoja audititele tuginev ja aastaaruandes kinnitava avalduse vormis esitatud arvamus, millega kinnitatakse i) raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja ii) maksustatavatelt isikutelt kogutud tulude ja lõplikele abisaajatele tehtud maksetega seotud, raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust; (3) eriaruanded, milles esitatakse konkreetsete valdkondade auditite käigus tehtud auditileiud. 7.2 Eelarve täitmisele heakskiidu andmine Eelarvetsükli viimane etapp on asjaomase eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Euroopa Parlament on ELi eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon. See tähendab, et pärast raamatupidamise aastaaruande auditeerimist ja lõplikku viimistlemist tuleb nõukogul soovitada ja seejärel Euroopa Parlamendil otsustada, kas anda heakskiit eelarve täitmisele komisjoni ja teiste ELi eelarvet täitvate ELi asutuste poolt eelneval eelarveaastal. Kõnealune otsus põhineb raamatupidamise aastaaruande läbivaatamisel, komisjoni iga-aastasel hindamisaruandel, kontrollikoja aastaaruandel ja komisjoni vastustel, aga ka komisjonile esitatud küsimustel ja täiendava teabe taotlustel. Eelarve täitmisele heakskiidu andmine kujutab endast eelarve täitmise väliskontrolli poliitilist aspekti. See on otsus, millega Euroopa Parlament vabastab nõukogu soovituse põhjal komisjoni (ja teised ELi asutused) vastutusest asjaomase eelarve haldamisel ning mis tähistab asjaomase eelarve käsitlemise lõppu. Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus võib viia üheni järgmisest kolmest tulemusest: heakskiidu andmine, selle edasilükkamine või heakskiidu andmisest keeldumine. Euroopa Parlamendi iga-aastase eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse juurde kuulub tingimata see, et kuulatakse ära volinike vastused Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni liikmete küsimustele nende poliitikavaldkondade kohta. Lõpliku eelarve täitmisele heakskiidu andmise aruande, sealhulgas konkreetsete tegutsemistaotluse komisjonile, võtab vastu täiskogu. Eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva nõukogu soovituse võtab vastu majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu. Euroopa Parlamendi eelarve täitmisele heakskiidu andmise aruanne ja nõukogu soovituse põhjal esitatakse igal aastal järelmeetmete aruanne, milles komisjon esitab ülevaate konkreetsetest meetmetest, mida ta on võtnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitustes esitatud ettepanekute rakendamiseks. EUROOPA LIIDU KONSOLIDEERITUD FINANTSARUANDED JA NENDE LISAD* 2012. EELARVEAASTA * Tuleks märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa tabelis esitatud kogusummast erineda. SISUKORD Lk I OSA. KONSOLIDEERITUD FINANTSARUANDED JA NENDE LISAD Bilanss 17 Kasumiaruanne 18 Rahavoogude aruanne 19 Netovara muutuste aruanne 20 Finantsaruannete lisad: 21 1. Peamised arvestuspõhimõtted 22 2. Bilansi lisad 32 3. Kasumiaruande lisad 53 4. Rahavoogude aruande lisad 64 5. Tingimuslikud varad ja kohustused ning muud olulised andmed 65 6. ELi eelarve kaitsmine 68 7. Rahalise toetuse andmise mehhanismid 79 8. Finantsriskide juhtimine 85 9. Seotud osapooli käsitlevad andmed 91 10. Bilansipäevajärgsed sündmused 93 11. Konsolideerimise ulatus 94 BILANSS || || || || miljonites eurodes || Lisa || 31.12.2012 || 31.12.2011 PÕHIVARA Immateriaalne vara || 2.1 || 188 || 149 Kinnisvara ja seadmed || 2.2 || 5 978 || 5 071 Kapitaliosaluse meetodil kajastatud investeeringud || 2.3 || 392 || 374 Finantsvarad || 2.4 || 62 311 || 43 672 Nõuded ja sissenõutavad summad || 2.5 || 564 || 289 Eelmaksed || 2.6 || 44 505 || 44 723 || || 113 938 || 94 278 KÄIBEVARA || || || Varud || 2.7 || 138 || 94 Finantsvarad || 2.8 || 1 981 || 3 721 Nõuded ja sissenõutavad summad || 2.9 || 14 039 || 9 477 Eelmaksed || 2.10 || 13 238 || 11 007 Raha ja raha ekvivalendid || 2.11 || 10 674 || 18 935 || || 40 070 || 43 234 AKTIVA KOKKU || || 154 008 || 137 512 || || || || PIKAAJALISED KOHUSTUSED || || || Pensionid ja muud töötajahüvitised || 2.12 || (42 503) || (34 835) Eraldised || 2.13 || (1 258) || (1 495) Finantskohustused || 2.14 || (57 232) || (41 179) Muud kohustused || 2.15 || (2 527) || (2 059) || || (103 520) || (79 568) LÜHIAJALISED KOHUSTUSED || || || Eraldised || 2.16 || (806) || (270) Finantskohustused || 2.17 || (15) || (51) Kreditoorne võlgnevus || 2.18 || (90 083) || (91 473) || || (90 904) || (91 794) PASSIVA KOKKU || || (194 424) || (171 362) || || || NETOVARA || || (40 416) || (33 850) || || || Reservid || 2.19 || 4 061 || 3 608 Liikmesriikidelt sissenõutavad summad* || 2.20 || (44 477) || (37 458) NETOVARA || || (40 416) || (33 850) * Euroopa Parlament võttis 13. detsembril 2012 vastu eelarve, milles on ette nähtud Euroopa Liidu lühiajaliste kohustuste tasumine omavahenditest, mille liikmesriigid koguvad või mis nõutakse neilt sisse 2013. aastal. Lisaks tagavad liikmesriigid personalieeskirjade (nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määruse nr 259/68 muudetud redaktsioon) artikli 83 kohaselt ühiselt pensionikohustuste täitmise. || KASUMIARUANNE || || || || || || || miljonites eurodes || Lisa || 2012 || 2011 PÕHITEGEVUSTULUD || Tulu omavahenditest ja osamaksudest || 3.1 || 130 919 || 124 677 Muud põhitegevustulud || 3.2 || 6 826 || 5 376 || || 137 745 || 130 053 PÕHITEGEVUSKULUD || || || Halduskulud || 3.3 || (9 320) || (8 976) Põhitegevuskulud || 3.4 || (124 633) || (123 778) || || (133 953) || (132 754) PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) || || 3 792 || (2 701) Finantstulud || 3.5 || 2 157 || 1 491 Finantskulud || 3.6 || (1 942) || (1 355) Muudatused pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustustes || || (8 846) || 1 212 Osa ühisettevõtmiste ja sidusettevõtete netopuudujäägis || 3.7 || (490) || (436) EELARVEAASTA TULEM || || (5 329) || (1 789) || RAHAVOOGUDE ARUANNE || || || || || miljonites eurodes || Lisa || 2012 || 2011 Eelarveaasta majandustulemus || || (5 329) || (1 789) Rahavood põhitegevusest: || 4.2 || || Amortisatsioon (finantsvara) || || 39 || 33 Amortisat-sioon || || 405 || 361 Antud laenude (suurenemine)/vähenemine || || (16 062) || (27 692) Nõuete ja sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine || || (4 837) || 1 605 Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine || || (2 013) || (1 534) Varude (suurenemine)/vähenemine || || (44) || (3) Eraldiste suurenemine/(vähenemine) || || 299 || 234 Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) || || 16 017 || 27 781 Muude kohustuste suurenemine/vähenemine || || 468 || (45) Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine) || || (1 390) || 6 944 Mitterahalise tuluna kirjendatud eelneva aasta eelarve ülejääk || || (1 497) || (4 539) Muud mitterahalised liikumised || || 260 || (75) Pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine) || || 7 668 || (2 337) Rahavood investeerimistegevusest: || 4.3 || || Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete (suurenemine)/vähenemine || || (1 390) || (693) Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringute (suurenemine)/vähenemine || || (18) || 118 Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine || || (837) || (1 497) NETORAHAVOOD || || (8 261) || (3 128) Raha ja raha ekvivalentide suurenemine/(vähenemine) (neto) || || (8 261) || (3 128) Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga || 2.11 || 18 935 || 22 063 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga || 2.11 || 10 674 || 18 935 NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE || || || || || || || miljonites eurodes || || Reservid (A) || Liikmesriikidelt sissenõutavad summad (B) || Netovara =(A)+(B) Õiglase väärtuse reserv || Muud reservid || Kumuleerunud ülejääk/ (puudujääk) || Eelarveaasta majandustulemus SALDO 31.12.2010 || (61) || 3 545 || (48 163) || 17 232 || (27 447) Muutused tagatisfondi reservis || || 165 || (165) || || 0 Õiglase väärtuse muutused || (47) || || || || (47) Muud || || 2 || (30) || || (28) 2010. eelarveaasta eraldatud tulem || || 4 || 17 228 || (17 232) || 0 Liikmesriikidele tagasimakstud 2010. aasta eelarve ülejääk || || || (4 539) || || (4 539) Eelarveaasta majandustulemus || || || || (1 789) || (1 789) SALDO seisuga 31.12.2011 || (108) || 3 716 || (35 669) || (1 789) || (33 850) Muutused tagatisfondi reservis || || 168 || (168) || || 0 Õiglase väärtuse muutused || 258 || || || || 258 Muud || || 21 || (19) || || 2 2011. eelarveaasta eraldatud tulem || || 6 || (1 795) || 1 789 || 0 Liikmesriikidele tagasimakstud 2011. aasta eelarve ülejääk || || || (1 497) || || (1 497) Eelarveaasta majandustulemus || || || || (5 329) || (5 329) SALDO seisuga 31.12.2012 || 150 || 3 911 || (39 148) || (5 329) || (40 416) Finantsaruannete lisad 1. PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED 1.1 ÕIGUSLIK ALUS JA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD Euroopa Liidu raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusele (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 298, 26. oktoober 2012) (edaspidi „finantsmäärus”), ja komisjoni 29. oktoober 2012. aasta delegeeritud määrusele (EL) nr 1268/2012, milles on esitatud üksikasjalikud finantsmääruse kohaldamise eeskirjad. Finantsmääruse artikli 143 kohaselt koostab EL oma finantsaruanded tekkepõhise arvestuse eeskirjade kohaselt, mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS). Kõnealused raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid tuleb kohaldada kõigis konsolideeritud institutsioonides ja ELi asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja raamatupidamise aastaaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada finantsaruannete koostamise ja konsolideerimise menetlust. Raamatupidamisarvestust peetakse eurodes ja kalendriaasta põhjal. 1.2 RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED Finantsaruannete eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale. Kuna ELi näol on tegemist avaliku sektori üksusega, on konkreetsem eesmärk anda teavet, millest on abi otsuste tegemisel, ja näidata, et üksus kasutab talle usaldatud vahendeid vastutustundlikult. Käesoleva dokumendi koostamisel on silmas peetud just neid eesmärke. Üldised kaalutlused (raamatupidamispõhimõtted), millest finantsaruannete koostamisel lähtutakse, on sätestatud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 2 ning on samad mis IPSAS 1-s kirjeldatud põhimõtted, s.o: õiglase kajastamise, tekkepõhise arvestuse, tegevuse jätkuvuse, kajastamise järjepidevuse, andmete koondamise, tasaarvestuse ja teabe võrreldavuse põhimõte. Finantsaruannete koostamine kooskõlas eespool nimetatud eeskirjade ja põhimõtetega nõuab, et juhtkond annaks hinnanguid, mis mõjutavad bilansi ja kasumiaruande teatavatel ridadel kajastatud summasid ning tingimuslike varade ja kohustuste kohta avaldatavaid andmeid. 1.3 KONSOLIDEERIMINE Konsolideerimise ulatus ELi konsolideeritud finantsaruanded hõlmavad kõiki olulisi kontrollitavaid üksusi (institutsioonid ja ametid) ning sidus- ja ühisettevõtteid, st kokku 51 kontrollitavat üksust, 5 ühisettevõtet ja 4 sidusettevõtet. Konsolideeritud üksuste täielik loetelu on esitatud lisas 11.1. 2011. aastaga võrreldes on konsolideerimise ulatust laiendatud ühe kontrollitava üksuse (amet) võrra. Kõnealused lisandumised ei avalda konsolideeritud finantsaruannetele märkimisväärset mõju. Kontrollitavad üksused Otsus lisada üksus konsolideeritavate üksuste hulka põhineb kontrolli mõistel. Kontrollitavad üksused on kõik üksused, mille finants- ja tegevusstrateegiat on ELil õigus kas otseselt või kaudselt juhtida, et saada kasu kõnealuste üksuste tegevusest. Nimetatud õigus peab olema vaatlusalusel hetkel rakendatav. Kontrollitavad üksused on täielikult konsolideeritud. Konsolideerimine algab kontrolli alguse kuupäeval ja lõpeb kontrolli lõppemisel. ELi raames on põhilised kontrolli väljendavad näitajad järgmised: üksuse loomine aluslepingu või teisese õigusakti alusel, üksuse rahastamine üldeelarvest, hääleõigus juhtorganites, Euroopa Kontrollikoja poolne auditeerimine ning Euroopa Parlamendi poolne eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Selle otsustamiseks, kas üks või kõik eespool loetletud kriteeriumid on kontrolli kohaldamiseks piisavad, tuleb loomulikult hinnata iga üksust eraldi. Selle lähenemisviisi kohaselt käsitatakse ELi institutsioone (v.a Euroopa Keskpank) ja ameteid (v.a endise teise samba ametid) ELi ainukontrolli all olevana ning seetõttu need konsolideeritakse . Lisaks sellele loetakse kontrollitavaks üksuseks ka likvideeritavat Euroopa Söe- ja Teraseühendust (ESTÜ). Kõik ELi kontrollitavate üksuste omavahelised olulised tehingud ja saldod elimineeritakse; sellistest omavahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole aga märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud. Ühisettevõtted Ühisettevõte on lepinguline suhe, mille alusel EL ning üks või enam poolt („ühisettevõtjad”) kohustuvad läbi viima majandustegevust, mille üle teostatakse ühiskontrolli. Ühiskontroll on lepingus kokkulepitu kohaselt jaotatud kas otsene või kaudne kontroll teenusepotentsiaali omava tegevuse üle. Osakute üle ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja need võetakse arvele soetusmaksumuses. ELi osa tema poolt ühiselt kontrollitavate üksuste majandustulemustes kajastatakse kasumiaruandes ja ELi osa reservides toimunud muutustes kajastatakse reservides. Ühisettevõtte raamatupidamislik väärtus raamatupidamise aastaaruandes bilansipäeva seisuga saadakse soetusmaksumuse ja kõigi muutuste (täiendavad osamaksud, osa majandustulemuses ja reservide muutustes, väärtuse vähendamised ja dividendid) liitmisel. ELi ja tema poolt ühiselt kontrollitavate üksuste vahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud. Ühisettevõtete arvestuspõhimõtted võivad erineda arvestuspõhimõtetest, mida EL kasutab sarnastel asjaoludel aset leidvate sarnaste tehingute ja sündmuste puhul. Sidusettevõtted Sidusettevõtted on üksused, mille üle ELil on kas otseselt või kaudselt märkimisväärne mõju, kuid mille üle neil kontroll puudub. Eelduseks on võetud, et märkimisväärne mõju esineb juhul, kui ELile kuulub kas otseselt või kaudselt vähemalt 20 % hääleõigusest. Osaluste üle sidusettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja need võetakse arvele soetusmaksumuses. ELi osa tema sidusettevõtete majandustulemustes kajastatakse kasumiaruandes ja tema osa reservides toimunud muutustes kajastatakse reservides. Sidusettevõtte raamatupidamislik väärtus raamatupidamise aastaaruandes bilansipäeva seisuga saadakse soetusmaksumuse ja kõigi muutuste (täiendavad osamaksud, osa majandustulemuses ja reservide muutustes, väärtuse vähendamised ja dividendid) liitmisel. Sidusettevõttelt saadud jaotatud kasum vähendab vara bilansilist maksumust. ELi ja tema sidusettevõtete vahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud. Sidusettevõtete arvestuspõhimõtted võivad erineda arvestuspõhimõtetest, mida ELi kasutab sarnastel asjaoludel aset leidvate sarnaste tehingute ja sündmuste puhul. Juhtudel, mil ELile kuulub vähemalt 20 % investeerimiskapitalifondist, ei sea ta eesmärgiks avaldada olulist mõju. Selliseid fonde käsitletakse seetõttu finantsinstrumentidena ja need liigitatakse müügivalmis finantsvarade hulka. Konsolideerimata üksused, mille vahendeid haldab komisjon ELi personali ravikindlustusskeemi, Euroopa Arengufondi ja osalejate tagatisfondi vahendeid haldab komisjon nimetatud üksuste eest; kuna EL neid üksuseid aga ei kontrolli, siis ei ole need ka tema raamatupidamise aastaaruandes konsolideeritud; asjaomaste summade kohta täiendava teabe saamiseks vt lisa 11.2. 1.4 ARUANDE KOOSTAMISE ALUS 1.4.1 Valuuta ja ümberarvestamise alused Arveldus- ja aruandlusvaluuta Finantsaruanded on koostatud miljonites eurodes, sest euro on ELi arveldus- ja aruandlusvaluuta. Tehingud ja saldod Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Vahetuskursierinevustest saadud kasum või kahjum, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus kehtinud vahetuskursside alusel, kajastatakse kasumiaruandes. Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse kinnisvara ja seadmete ning immateriaalse vara puhul, mille väärtust eurodes arvestatakse nende soetamise kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud vahetuskursside alusel. Euro vahetuskursid Valuuta || 31.12.2012 || 31.12.2011 || Valuuta || 31.12.2012 || 31.12.2011 BGN || 1,9558 || 1,9558 || PLN || 4,0740 || 4,4580 CZK || 25,1510 || 25,7870 || RON || 4,4445 || 4,3233 DKK || 7,4610 || 7,4342 || SEK || 8,5820 || 8,9120 GBP || 0,8161 || 0,8353 || CHF || 1,2072 || 1,2156 HUF || 292,3000 || 314,5800 || JPY || 113,6100 || 100,2000 LVL || 0,6977 || 0,6995 || USD || 1,3194 || 1,2939 LTL || 3,4528 || 3,4528 || || || Välisvaluutas nomineeritud ja müügivalmina käsitletavate rahaliste finantsinstrumentide õiglase väärtuse muutusi, mis seonduvad ümberarvestamise erinevusega,kajastataksekasumiaruandes. Õiglases väärtuses hoitavate, muutustega läbi tulemiaruande kajastatavate mitterahaliste finantsvarade ja -kohustuste ümberarvestamise erinevusi kajastatakse kasumiaruandes. Müügivalmina käsitletavate mitterahaliste finantsinstrumentide ümberarvestamise erinevused on esitatud õiglase väärtuse reservis. 1.4.2 Prognooside kasutamine IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt on finantsaruannetes tingimata esitatud summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas töötajahüvitiste kohustuste, eraldiste, varudest ja nõuetest tuleneva finantsriski, viitlaekumiste ja kumuleerunud kulude ning tingimuslike varade ja kohustuste summad ja immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete väärtuse languse määra summad. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda. Muutusi prognoosides kajastatakse selles perioodis, mil need teatavaks on saanud. 1.5 BILANSS 1.5.1 Immateriaalne vara Omandatud arvutitarkvara litsentsid on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Vara amortiseeritakse lineaarselt eeldatava kasuliku kasutusea alusel. Asutusesiseselt väljatöötatud immateriaalne vara kapitaliseeritakse, kui täidetud on asjaomased ELi raamatupidamiseeskirjades ettenähtud kriteeriumid. Kapitaliseeritavate kulude hulka kuuluvad kõik otseselt omistatavad kulud, mis on vajalikud vara loomiseks, tootmiseks või valmistamiseks selliselt, et see vara saaks toimida juhtkonna poolt kavandatud viisil. Teadustegevusega seotud kulusid, mittekapitaliseeritavaid arenduskulusid ja hoolduskulusid kajastatakse kuluna kulu kandmise hetkel. 1.5.2 Kinnisvara ja seadmed Kogu kinnisvara ja seadmed on näidatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Soetusmaksumus hõlmab kulusid, mis on asjaomase vara soetamise või valmistamisega otseselt seotud. Hilisemad kulud on vastavalt vajadusele kas arvatud vara bilansilise maksumuse hulka või kajastatud eraldi varana – viimast vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb ELile ja vara maksumust saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna kasumiaruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti. Maad ja kunstiteoseid ei amortiseerita, kuna nende kasutusiga loetakse igaveseks. Ehitamisel olevat vara ei amortiseerita, kuna selline vara ei ole veel kasutamiseks valmis. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt nende maksumus jaotatakse jääkmaksumusteks nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt: Vara liik || Lineaarne amortisatsiooninorm Hooned || 4% Masinad ja seadmed || 10% – 25% Mööbel || 10% – 25% Inventar ja sisseseade || 10% – 33% Sõidukid || 25% Arvutiriistvara || 25% Muu materiaalne vara || 10% – 33% Võõrandamisest saadud kasum või kahjum leitakse tulu ja müügikulude vahe võrdlemisel võõrandatava vara bilansilise maksumusega ning seda kajastatakse kasumiaruandes. Rendimaksed Materiaalse vara rendimaksed, mille puhul EL kannab põhimõtteliselt kõiki omandiõigusega kaasnevaid riske ja hüvesid, liigitatakse kapitalirendi makseteks. Kapitalirendi maksed kapitaliseeritakse rendi alustamisel väärtuses, mis vastab kas renditava vara õiglasele väärtusele või minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtusele, olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Iga rendimakse jaotatakse kohustuseks ja finantskuludeks selliselt, et tasumata finantssaldo määr püsiks ühtlane. Rendikohustusi, millest on finantskulud maha arvatud, kajastatakse muude (lühi- ja pikaajaliste) kohustuste all. Finantskulude hulka kuuluvaid intresse kajastatakse kuluna kasumiaruandes rendiperioodi jooksul, et saada pidev perioodiline intressimäär, mida kohaldatakse igal perioodil kohustuse tasumata saldo suhtes. Kapitalirendi alusel hoitavat vara amortiseeritakse kas vara kasuliku kasutusea või rendiperioodi jooksul, olenevalt sellest, kumb neist on lühem. Rendimaksed, mille puhul oluline osa omandiõigusega kaasnevatest riskidest ja hüvedest jääb rendileandja kanda, liigitatakse kasutusrendiks. Kasutusrendi korras tehtavad maksed kajastatakse kuluna kasumiaruandes rendiperioodi jooksul lineaarsel meetodil. 1.5.3 Muude kui finantsvarade väärtuse langus Tähtajatu kasuliku kasutuseaga varasid ei amortiseerita; selle asemel kontrollitakse igal aastal, ega nende väärtus ei ole langenud. Amortiseeritavate varade puhul kontrollitakse alati, kas nende väärtus ei ole langenud, kui sündmused või asjaolude muutumine viitavad sellele, et bilansiline maksumus ei pruugi olla kaetav. Väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline maksumus ületab kaetava väärtuse. Kaetav väärtus on kas vara õiglane väärtus, millest on lahutatud müügikulud, või vara tarbimisväärtus, olenevalt sellest, kumb neist on kõrgem. Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete jääkmaksumus ja kasulik kasutusiga vaadatakse läbi ja vajadusel korrigeeritakse neid vähemalt kord aastas. Kui vara bilansiline maksumus ületab hinnangulise kaetava väärtuse, hinnatakse vara bilansiline maksumus kohe alla kuni tema kaetava väärtuseni. Kui varasematel aastatel kajastatud väärtuse languse põhjused on ära langenud, siis vähendatakse vastavalt sellele väärtuse langusest tekkinud kahjumit. 1.5.4 Investeeringud Osalused sidus- ja ühisettevõtetes Osaluste üle sidus- ja ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil. Omakapitali maksumust korrigeeritakse, et võtta arvesse ELi osa sidus- ja ühisettevõtete netovarade suurenemises või vähenemises pärast arvelevõtmist, kui on märke väärtuse langusest, ning vajadusel hinnatakse see alla madalama kaetava väärtuseni. Kaetav väärtus määratakse kindlaks vastavalt lisale 1.5.3. Kui väärtuse languse põhjus hiljem ära langeb, siis vähendatakse väärtuse langusest tekkinud kahjumit kuni bilansilise maksumuseni, mis oleks kindlaks määratud juhul, kui väärtuse langusest tekkinud kahjumit ei oleks kajastatud. Investeeringud riskikapitali fondidesse Investeeringud riskikapitali fondidesse liigitatakse müügivalmis varadeks (vt lisa 1.5.5) ja sellest tulenevalt võetakse need arvele õiglases väärtuses; õiglase väärtuse muutustest tulenev kasum või kahjum (sealhulgas ümberarvestamise erinevused) kajastatakse õiglase väärtuse reservis. Kuna investeeringutel riskikapitali fondidesse ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, hinnatakse nende väärtust iga investeeringu puhul eraldi kas soetusmaksumuse või omistatava vara puhasväärtuse (NAV) alusel. Õiglase väärtuse hindamisest tulenevat realiseerimata kasumit kajastatakse reservides ja realiseerimata kahjumi puhul hinnatakse, kas selle väärtus on vähenenud, et otsustada, kas kajastada seda väärtuse langusest tingitud kahjumina kasumiaruandes või muutusena õiglase väärtuse reservis. 1.5.5 Finantsvarad Liigitus EL liigitab oma finantsvarad järgmistesse kategooriatesse: finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande; laenud ja nõuded; tähtajani hoitavad investeeringud ja müügivalmis finantsvarad. Finantsinstrumentide liigitus määratakse kindlaks nende arvele võtmisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga. i) Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande Finantsvara liigitatakse sellesse kategooriasse, kui see soetatakse peamiselt müügi eesmärgil lühiajaliselt või kui EL on nimetatud finantsvara sellesse kategooriasse kuuluvana määratlenud. Sellesse kategooriasse liigitatakse ka tuletisinstrumendid. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates. ii) Laenud ja nõuded Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Need tekivad, kui EL annab raha või kaupu või osutab teenuseid otse.võlgnikule, ilma et ta kavatseks nõudega kaubelda. Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates. iii) Tähtajani hoitavad investeeringud Tähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud lõpptähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida EL kavatseb ja suudab hoida kuni lõpptähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Aruandeaasta jooksul ei olnud ELil ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut. iv) Müügivalmis finantsvarad Müügivalmis finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi muusse kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Müügivalmis finantsvarad liigitatakse kas käibe- või põhivaraks olenevalt sellest, millise ajavahemiku möödudes EL kavatseb need võõrandada. Tavaliselt on selleks ajavahemikuks bilansipäevani jäänud tähtaeg. Müügivalmis finantsvaradeks liigitatakse ka investeeringud konsolideerimata üksustesse ja muud omakapitaliinvesteeringud (nt riskikapitalitehingud), mille üle ei peeta arvestust kapitaliosaluse meetodil. Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel Õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatud, tähtajani hoitavate ja müügivalmis finantsvarade ostu ja müüki kajastatakse kauplemispäeval, st päeval, mil EL võtab kohustuse vara ostuks või müügiks. Laene kajastatakse sularaha laenuvõtjale ülekandmise hetkel. Investeeringud võetakse arvele õiglases väärtuses. Kui finantsvara ei kajastata õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande, võetakse nende arvelevõtmisel arvesse ka tehingukulusid. Finantsvarad, mis on kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande, võetakse arvele õiglases väärtuses ning tehingukulud kajastatakse kuluna kasumiaruandes. Finantsvara õiglane väärtus arvelevõtmisel on tavaliselt tehinguhind (st saadud tasu õiglane väärtus). Pikaajalise intressivaba või turutingimustest madalama intressimääraga laenu andmisel saab selle õiglaseks väärtuseks lugeda kõigi tulevaste laekumiste nüüdisväärtuse, mis on diskonteeritud turuintressimäära alusel, mis kehtib sarnase krediidireitinguga sarnase instrumendi puhul. Laenatud vahendite arvelt antud laenusid mõõdetakse nimiväärtuses, mida loetakse laenu õiglaseks väärtuseks. Seda järgmistel põhjustel: – ELi laenuandmise turukeskkond on väga eripärane ja erinev kapitaliturust, millel emiteeritakse ettevõtete ja valitsuste võlakirjasid. Kuna laenuandjatel on neil turgudel võimalik valida alternatiivseid investeeringuid, siis kajastub alternatiivsete valikute võimalus turuhindades. ELi jaoks aga selline alternatiivsete investeeringute võimalus puudub, sest ELil ei ole lubatud raha kapitaliturgudele investeerida; ta üksnes laenab vahendeid, et anda laenusid sama intressimääraga. See tähendab, et ELil puudub laenatud vahendite arvelt laenude andmiseks või investeeringute tegemiseks alternatiivne võimalus. Seega puuduvad alternatiivkulud ja seetõttu ka alus turuintressimääradega võrdlemiseks. Tegelikult kujutab ELi laenude andmise tegevus endast eraldi turgu. Kuna alternatiivkulu kriteerium ei ole kohaldatav, siis põhimõtteliselt ei kajasta turuhind õiglaselt ELi laenuandmise tehingute sisu. Seda silmas pidades ei ole asjakohane kasutada ELi antud laenude õiglase väärtuse kindlaksmääramisel võrdlusalusena ettevõtete või valitsuste võlakirjasid. – Kuna sellele lisaks puudub ka aktiivne turg ja sarnased tehingud, mida saaks kasutada võrdlusalusena, peaks EL kasutama oma finantsstabiilsusmehhanismi ja maksebilansi toetamise mehhanismi raames antud laenude jms laenutehingute õiglase väärtuse leidmisel sama intressimäära, mida ta nõuab antud laenudelt. – Peale selle esinevad nende laenude puhul antud ja võetud laenude vahel kompenseerivad mõjud, sest need on oma laadilt kompensatsioonitehingud. Seepärast on antud laenude tegelik intressimäär võrdne nendega seonduvate võetud laenude tegeliku intressimääraga. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse kasumiaruandes. Finantsinstrumentide kajastamine lõpetatakse, kui investeeringust rahavoogude saamise õigus on aegunud või üle antud ja Euroopa Liit on põhimõtteliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved üle andnud. Järgnev väärtuse hindamine i) Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatud finantsinstrumentide kategooriasse kuuluvate finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse kasumiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud. ii) Laene ja nõudeid ning tähtajani hoitavaid investeeringuid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude korral kohaldatakse antud ja võetud laenude puhul sama tegelikku intressimäära, sest need laenud on oma laadilt kompensatsioonitehingud ning antud ja võetud laenude tingimuste ja summade vahelised erinevused ei ole märkimisväärsed. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse kasumiaruandes. iii) Tähtajani hoitavad investeeringud ELil praegu puuduvad. iv) Seejärel kajastatakse müügivalmis finantsvarasid õiglases väärtuses. Müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse õiglase väärtuse reservis. Müügivalmina käsitletava vara müümisel või väärtuse vähendamisel kajastatakse eelnevalt õiglase väärtuse reservis kajastatud õiglase väärtuse kumulatiivset korrigeerimist kasumiaruandes. Müügivalmis finantsvarade intressi, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse kasumiaruandes. Müügivalmis omakapitaliinstrumentidelt saadud dividende kajastatakse hetkel, mil ELi jaoks tekib makse saamise õigus. Aktiivsetel turgudel noteeritud investeeringute õiglane väärtus põhineb jooksval pakkumishinnal. Kui finantsvara turg ei ole aktiivne (või kui tegemist on noteerimata väärtpaberitega), määrab EL õiglase väärtuse hindamismeetodeid kasutades. Kõnealuste meetodite hulka kuuluvad hiljutiste mitteseotud poolte vaheliste tehingute kasutamine, viitamine teistele põhimõtteliselt samasugustele instrumentidele, diskonteeritud rahavoogude analüüs, optsioonihinna mudelid ja muud turuosaliste üldkasutatavad hindamismeetodid. Juhul kui sellistesse omakapitaliinstrumentidesse tehtud investeeringute õiglast väärtust, millel ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, ei saa usaldusväärselt mõõta, hinnatakse neid soetusmaksumuses, millest on lahutatud väärtuse langusest tekkinud kahjum. Finantsvara väärtuse langus EL hindab igal bilansipäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud. Finantsvara väärtus langeb ja väärtuse langusest tekib kahjum üksnes juhul, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et vara arvele võtmise järel on selle väärtus langenud ühe või enama sündmuse tagajärjel, mis mõjutab või mõjutavad finantsvara prognoositud tulevasi rahavooge, mida saab usaldusväärselt hinnata. a) Amortiseeritud väärtuses kajastatud varad Kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et amortiseeritud väärtuses kajastatud laenude ja nõuete või tähtajani hoitavate investeeringute väärtuse languse tõttu on kantud kahjumit, leitakse kahjumi suurus vara bilansilise maksumuse ja prognoositud tulevaste rahavoogude (v.a kandmata tulevane krediidikahju) nüüdisväärtuse vahena, diskonteerituna finantsvara algse tegeliku intressimääraga. Vara bilansilist maksumust vähendatakse ja kahjumi summa kajastatakse kasumiaruandes. Kui laen või tähtajani hoitav investeering on muutuva intressimääraga, võetakse väärtuse langusest tekkinud kahjumi leidmisel diskontomääraks lepingu kohaselt kindlaks määratud jooksev tegelik intressimäär. Tagatisega finantsvara prognoositud tulevaste rahavoogude nüüdisväärtuse arvutus peegeldab rahavooge, mis võivad tuleneda nimetatud vara sundmüügist, millest on maha arvatud tagatise saamise ja müügi kulud, olenemata sellest, kas sundmüük on tõenäoline või mitte. Kui järgneval perioodil väärtuse langusest tekkinud kahjumi summa väheneb ja vähenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit kasumiaruandes. b) Õiglases väärtuses kajastatud varad Müügivalmina käsitletavate finantsvarade väärtuse languse kindlakstegemisel võetakse arvesse seda, kas väärtpaberi õiglane väärtus on langenud oluliselt või püsivalt (pikaks ajaks) allapoole selle soetusmaksumust. Kui müügivalmis finantsvarade puhul on mis tahes selliseid tõendeid, arvatakse kumulatiivne kahjum (arvutatuna soetusmaksumuse ja jooksva õiglase väärtuse vahena, millest on lahutatud mis tahes varem kasumiaruandes kajastatud asjaomase finantsvara väärtuse langusest tekkinud kahjum) reservist välja ja kajastatakse kasumiaruandes. Kasumiaruandes kajastatud omakapitaliinstrumentide väärtuse langusest tuleneva kahjumi vähenemist ei kajastata kasumiaruandes. Kui järgneval perioodil müügivalmis finantsvarana käsitletava võlainstrumendi õiglane väärtus suureneb ja suurenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit kasumiaruandes. 1.5.6 Varud Varusid kajastatakse kas nende soetusmaksumuses või neto realiseerimisväärtuses olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Soetusmaksumus määratakse lihtjärjekorra (FIFO) meetodi alusel. Valmistoodete ja lõpetamata toodangu soetusmaksumus koosneb toorainest, otsestest tööjõukuludest ja muudest otsestest kuludest ning nendega seotud tootmise üldkuludest (võttes aluseks normaalse kasutatava tootmisvõimsuse). Neto realiseerimisväärtus on tavalise äritegevuse käigus rakendatav hinnanguline müügihind, millest on lahutatud valmistus- ja müügikulud. Kui turustamiseks mõeldud varusid hoitakse tasuta või sümboolse tasu eest, hinnatakse nende väärtust kas soetusmaksumuse või jooksva asendusmaksumuse alusel olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Jooksev asendusmaksumus on kulu, mida EL kannaksid vara soetamisel aruandepäeval. 1.5.7 Eelmaksed Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda abisaajale sularaha ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases eelmaksete lepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid või ettemakseid kasutatakse sel eesmärgil, milleks need anti, lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul. Vastasel korral makstakse need tagasi. Kui abisaaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on tal kohustus eelmakseks olev ettemakse ELile tagastada. Eelmakse summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude (mida on kajastatud kuluna) ja tagasi makstud summade kinnitamisega. Eelarveaasta lõpus leitakse veel tasaarvestamata eelmakse summade väärtus, lahutades makstud esialgse(te)st summa(de)st tagastatud summad, kuludesse kantud rahastamiskõlblikud summad, eelarveaasta lõpu seisuga veel tasaarvestamata prognoositavad rahastamiskõlblikud summad ja väärtuse vähendamised. Eelmaksetelt arvutatud intressi kajastatakse selle teenimise hetkel asjaomase lepingu sätete kohaselt. Eelarveaasta lõpu seisuga koostatakse kõige usaldusväärsema teabe põhjal kogunenud intressitulu prognoos ja kajastatakse see bilansis. 1.5.8 Nõuded Nõudeid kajastatakse esialgses summas, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Nõuete väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et ELil ei ole võimalik kõiki summasid nõuete esialgsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest maksumusest kaetava väärtuse. Allahindluse summa kajastatakse kasumiaruandes. Varasematele kogemustele tuginedes tehakse ka üldine allahindlus nende tasumata sissenõudekorralduste puhul, mille suhtes ei ole konkreetset allahindlust veel kohaldatud. Viitlaekumiste käsitlemise kohta eelarveaasta lõpus vt lisa1.5.14. 1.5.9 Raha ja raha ekvivalendid Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning need on määratletud käibevaradena. Nende hulka kuulub kassas olev sularaha, nõudmiseni hoiused pankades ja muud lühiajalised investeeringud, mis on kuni kolmekuulise esialgse tähtaja ja suure likviidsusega. 1.5.10 Pensionid ja muud töötajahüvitised Pensionikohustused EL haldab kindlaksmääratud hüvitisega pensioniplaane. Kuna üks kolmandik kõnealuste hüvitiste oodatavast kulust kaetakse osamaksudega töötajate palkadest, siis seda kohustust ei rahastata. Kindlaksmääratud hüvitistel põhinevate pensioniplaanidega seoses bilansis kajastatud kohustus võrdub kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtusega bilansipäeval. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse arvutavad aktuaarid proportsionaalse osa krediteerimise meetodi (projected unit credit method) kohaselt. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtus leitakse, diskonteerides prognoositud tulevased rahavood selles valuutas nomineeritud valitsuse võlakirjade intressimääradega, milles hüvitisi tulevikus makstakse, kusjuures nimetatud võlakirjade järelejäänud tähtaeg peab ligilähedaselt vastama asjaomase pensionikohustuse tingimustele. Kogemuspõhisest korrigeerimisest ja kindlustusmatemaatiliste prognooside muutustest tulenev kindlustusmatemaatiline kasum või kahjum kajastatakse viivitamata kasumiaruandes. Varem töötatud ajast tulenevad kulud kajastatakse viivitamatult kasumiaruandes, välja arvatud juhul, kui pensioniplaani muudatused sõltuvad sellest, kas töötaja jääb teenistusse kindlaksmääratud perioodiks (pensioniõiguse omandamise eelperiood). Sel juhul amortiseeritakse varem töötatud ajast tulenevad kulud lineaarsel meetodil pensioniõiguse omandamise eelperioodi jooksul. Töösuhte lõppemise järgsed haigushüvitised EL pakub oma töötajatele tervisekindlustushüvitist ravikulude hüvitamise kaudu. Selle igapäevaseks haldamiseks on moodustatud eraldi fond. Süsteemist saavad kasu nii töötajad, pensionärid, lesed kui ka nende ülalpeetavad. Aktiivses teenistuses mitteolevatele isikutele (pensionärid, orvud jt) antavad hüvitised liigitatakse töösuhte lõppemise järgseteks töötajahüvitisteks. Kõnealuste hüvitiste laadist tulenevalt on nõutav aktuaarne arvutus. Bilansis kajastatav kohustus määratakse kindlaks pensionikohustustega sarnastel alustel (vt eespool). 1.5.11 Eraldised Eraldisi kajastatakse, kui ELil on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Eraldisi ei kajastata tulevase tegevuskahjumi puhul. Eraldiste summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured kulud on oodatavalt vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval. Kui riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid koosnevad suurest hulgast summadest, hinnatakse kohustuse väärtust, kaaludes kõiki võimalikke tulemusi nende esinemise tõenäosusega (keskväärtuse meetod). 1.5.12 Finantskohustused Finantskohustused liigitatakse kas õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatavateks finantskohustusteks või amortiseeritud väärtuses kajastatavateks finantskohustusteks (võetud laenud). Võetud laenud jagunevad krediidiasutustelt võetud laenudeks ja võlgadeks, mida tõendavad sertifikaadid. Võetud laenud võetakse arvele õiglases väärtuses, milleks on nende emiteerimistulu (saadud tasu õiglane väärtus), millest on maha arvatud kantud tehingukulud, ja järgnevalt kajastatakse neid amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt; mis tahes erinevust tulu (millest on maha arvatud tehingukulud) ja laenu tagastusväärtuse vahel kajastatakse kasumiaruandes laenuperioodi jooksul tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Need liigitatakse pikaajalisteks kohustusteks, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates. Laenatud vahendite arvelt antud laenude puhul ei saa asjaomaste summade ebaolulisuse tõttu tegeliku intressimäära meetodit antud ja võetud laenude suhtes kohaldada. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse kasumiaruandes. Finantskohustused, mis on liigitatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatavateks finantskohustusteks, hõlmavad ka tuletisinstrumente, kui nende õiglane väärtus on negatiivne. Nende üle peetakse samasugust raamatupidamisarvestust nagu õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatavate finantskohustuste üle (vt lisa 1.5.5). 1.5.13 Kreditoorne võlgnevus Märkimisväärne osa ELi kreditoorsest võlgnevustest ei ole seotud kaupade ega teenuste ostmisega, vaid kujutab endast toetusesaajate või ELi muu rahastamise saajate esitatud tasumata kulutaotlusi. Need kirjendatakse kreditoorse võlgnevusena taotletava summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblike kulude kontrollimist ja kinnitamist kajastatakse kreditoorset võlgnevust kinnitatud ja rahastamiskõlblikus summas. Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel esialgse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui tarne või teenus on Euroopa Liidule üle antud või osutatud ja ta on selle vastu võtnud. 1.5.14 Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse tehinguid ja sündmusi raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse kumuleerunud kulusid perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Kumuleerunud kulud arvutatakse komisjoni välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et finantsaruanded annaksid õige ja õiglase ülevaate. Ka tulu kajastatakse selles perioodis, millega see on seotud. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid EL on teenuse osutanud või tarne üle andnud või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt aluslepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse finantsaruannetes viitlaekumine. Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis. 1.6 KASUMIARUANNE 1.6.1 Tulud Mittekaubanduslik tulu Siia hulka kuulub suur enamik ELi tulu, milleks peamiselt on otsesed ja kaudsed maksud ja omavahendite summad. Lisaks maksudele võib EL saada ka selliseid makseid kolmandatelt isikutelt nagu tollimaksud, trahvid ja annetused. Kogurahvatulu põhised ja käibemaksupõhised omavahendid Tulu kajastatakse selles perioodis, mille kohta Euroopa Komisjon saadab liikmesriikidele rahastamistaotluse, milles ta nõuab neilt osamaksu tasumist. Rahastamistaotlusi hinnatakse nende „taotletud summas”. Kuna käibemaksu ja kogurahvatulu põhised omavahendid tuginevad asjaomase eelarveaasta andmete prognoosidele, võib neid muutuste korral korrigeerida kuni ajani, mil liikmesriigid esitavad lõplikud andmed. Prognoosis tehtud muutuse mõju kajastatakse muutuse toimumise perioodi netoülejäägi või -puudujäägi kindlaksmääramisel. Traditsioonilised omavahendid Nõuded ja nendega seotud tulu kajastatakse asjakohaste igakuiste A-raamatupidamisaruannete (mis käsitlevad kogutud tollimaksu ning tasumisele kuuluvaid summasid, mille kohta on antud tagatis ja mida ei ole vaidlustatud) saamisel liikmesriikidelt. Aruandepäeva seisuga hinnatakse, milline on liikmesriikide kogutud aruandeperioodi tulu, mida ei ole veel Euroopa Komisjonile makstud, ning kajastatakse seda viitlaekumisena. Liikmesriikidelt saadud kvartali B-raamatupidamisaruanded (mis käsitlevad tollimaksu, mida ei ole kogutud ja mille kohta ei ole tagatist antud, ning nõudeid, mille kohta on tagatis antud, kuid mis võlglane on vaidlustanud) kajastatakse tuluna, millest on maha arvatud sissenõudmiskulud, mis liikmesriikidel on õigus endale jätta (25 %). Lisaks sellele kajastatakse kasumiaruandes väärtuse vähenemist nende summade võrra, mida prognoosi kohaselt ei õnnestu sisse nõuda. Trahvid Trahvidest saadud tulu kajastatakse adressaadi ametlikul teavitamisel Euroopa Liidu vastu võetud trahvi määramise otsusest. Kui on kahtlusi ettevõtja maksejõulisuse suhtes, siis kajastatakse nõude väärtuse vähendamine. Pärast trahvi määramise otsust peavad võlglased kahe kuu jooksul alates teavitamise kuupäevast: – kas otsusega nõustuma, misjuhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning EL nõuab summa lõplikult sisse; – või otsusega mitte nõustuma, misjuhul nad vaidlustavad selle ELi õiguse kohaselt. Isegi kui otsus vaidlustatakse, tuleb trahvi põhisumma siiski kas kolmekuulise tähtaja jooksul ära maksta, sest vaidlustamisel ei ole menetlust peatavat toimet (ELi lepingu artikkel 278), või teatavatel asjaoludel ja komisjoni peaarvepidaja nõusolekul esitada selle asemel asjaomase summa kohta pangatagatis. Kui ettevõtja vaidlustab otsuse, kuid on trahvi ajutiselt juba ära maksnud, kajastatakse seda summat tingimusliku kohustusena. Kuna aga ELi otsuse vaidlustamisel adressaadi poolt ei ole menetlust peatavat toimet, kasutatakse laekunud summat nõude kustutamiseks. Kui makse asemel saadakse tagatis, siis jääb trahv nõudena üles. Kui on tõenäoline, et Euroopa Liidu Üldkohus võib teha otsuse ELi kahjuks, kajastatakse selle riski katteks ette nähtud eraldis. Kui selle asemel on antud tagatis, hinnatakse tasumata nõue vajadusel alla. Kogunenud intresse, mille Euroopa Komisjon on saanud pangakontodelt, kus hoiustatakse laekunud maksed, kajastatakse tuluna ja võimalikke tingimuslikke kohustusi suurendatakse sellele vastavalt. Kaubanduslik tulu Kaupade ja teenuste müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad. Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, millises täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga. Intressitulud ja -kulud Intressitulusid ja -kulusid kajastatakse kasumiaruandes tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Selle meetodi alusel arvutatakse finantsvara või -kohustuse amortiseeritud väärtus ning jaotatakse intressitulud või -kulud asjaomase perioodi peale. Tegeliku intressimäära arvutamisel hindab Euroopa Liit rahavoogusid, võttes arvesse finantsinstrumendi kõiki lepingutingimusi (nt ettemakse võimalusi), kuid ei võta arvesse tulevast krediidikahju Arvutus hõlmab kõiki lepingupoolte vahelisi makstud ja laekunud tasusid ja makseid, mis on tegeliku intressimäära lahutamatu osa, tehingukulusid ja kõiki muid hinnalisandeid ja allahindlusi. Kui finantsvara või sarnaste finantsvarade rühm on väärtuse langusest tekkinud kahjumi tõttu alla hinnatud, kasutatakse intressitulu kajastamisel intressimäära, mida rakendatakse tulevaste rahavoogude diskonteerimisel väärtuse langusest tekkinud kahjumi hindamiseks. Dividenditulu Dividenditulu kajastatakse makse saamise õiguse kindakstegemisel. 1.6.2 Kulud Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslikud kulud kajastatakse siis, kui tarne on Euroopa Liidule üle antud ja ta on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse algses arvel esitatud maksumuses. Mittekaubanduslikud kulud on ELile iseloomulikud ning moodustavad suurema osa tema kuludest. Need seonduvad abisaajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused. Ülekanne kajastatakse selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et asjaomast liiki ülekanne on lubatud õigusaktiga (finantsmäärus, personalieeskirjad või muu õigusakt) või on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud; abisaaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid; ja summa suurust saab realistlikult hinnata. Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis kuuluvad abisaajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need kumuleerunud kuludena. 1.7 TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED 1.7.1 Tingimuslikud varad Tingimuslikud varadTingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult ELi kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline. 1.7.2 Tingimuslikud kohustused Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult ELi kontrollile; või eksisteeriv möödunud sündmustest tekkinud kohustus, mida ei ole kajastatud, sest: ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks oleks nõutav vahendite vähenemine majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, ning harvaesinevatel juhtudel, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta. 2. BILANSI LISAD PÕHIVARA 2.1 IMMATERIAALNE VARA || miljonites eurodes || Summa Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2011 || 301 Soetamine || 89 Võõrandamine || (11) Muud muutused || 0 Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2012 || 379 Kogunenud amortisatsioon 31.12.2011 || (152) Aasta amortisatsioonikulud || (39) Võõrandamine || 4 Muud muutused || (4) Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2012 || (191) || Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2012. aasta seisuga || 188 Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2011. aasta seisuga || 149 Eespool esitatud summad seonduvad peamiselt arvutitarkvaraga. 2.2 KINNISVARA JA SEADMED Ehitamisel oleva vara all on 31. detsembri 2012. aasta seisuga kajastatud 660 miljoni euro (2011. aastal 219 miljoni euro) väärtuses varasid, mis seonduvad Galileo projektiga, s.o ELi ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemiga, mille ehitamisel on abiks Euroopa Kosmoseagentuur. Valmimisel koosneb süsteem 30 satelliidist, kahest juhtimiskeskusest ja 16 maapealsest jaamast. Bilansis esitatud summa kajastab kapitaliseeritavaid kulusid, mida komisjon on selle projektiga seoses kandnud alates 22. oktoobrist 2011, mil saadeti edukalt orbiidile süsteemi kaks esimest satelliiti. Nagu eelmises raamatupidamise aastaaruandes selgitatud, käsitles komisjon enne seda kuupäeva projekti teadusuuringute etapis olevana, mistõttu kõik kantud kulud kanti kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirjadega kuludesse. Alates projekti algusest kuni kehtiva finantsraamistiku lõpuni moodustavad kavandatavad kulud 3 837miljonit eurot. Järgmises finantsraamistikus nähakse ette veel 5 400 miljonit eurot kulusid järgnevale: süsteemi täielik kasutuselevõtt, selle kasutamine, Galileo teenuste osutamine kuni 2020. aastani ja järgmise satelliitide põlvkonna ettevalmistamine. Seda rahastatakse juba täielikult ELi eelarvest. 2012. aastal kajastati kuludes 13 miljonit eurot mittekapitaliseeritavaid arenduskulusid. Bilansipäeva seisuga on alates 2011. aasta oktoobrist orbiidile saadetud neli satelliiti ja kui nende testimine seejärel lõpule jõuab, lõpeb ka projekti orbiidil kontrollimise etapp. Seda etappi on ühiselt rahastanud EL ja Euroopa Kosmoseagentuur (ESA) ning kooskõlas nende kahe poole vahel sõlmitud toetuslepinguga annab ESA ehitatud varad ELile ametlikult üle. Varade juriidiline üleandmine nõuab ESA nõukogu nõusolekut. Sealjuures tuleb märkida, et välja arvatud kaks riiki (Norra ja Šveits), on kõik ESA liikmesriigid ka ELi liikmesriigid. Komisjonil ei ole praegu mingit põhjust arvata, et mõni ESA liige võiks üleandmise blokeerida. KINNISVARA JA SEADMED || || || || || || || || || miljonites eurodes || Maa ja || Seadmed ning || Sisustus ja || Arvuti-riistvara || Muu materiaalne || Kapitalirent || Ehitamisel olev || KOKKU || hooned || varustus || sõidukid || || vara || || vara || || || || || || || || || Bilansiline brutomaksumus eelmise eelarveaasta lõpu seisuga || 4 118 || 528 || 229 || 557 || 228 || 2 685 || 645 || 8 990 Soetamine || 96 || 42 || 22 || 52 || 11 || 511 || 583 || 1 317 Võõrandamine || (26) || (23) || (21) || (54) || (11) || 0 || 0 || (135) Vara liikide vahelised ümberpaigutused || 102 || 8 || 0 || 12 || 0 || (14) || (111) || (3) Muud muutused || 24 || 3 || 3 || 11 || 3 || (1) || 1 || 44 Bilansiline brutomaksumus eelarveaasta lõpu seisuga || 4 314 || 558 || 233 || 578 || 231 || 3 181 || 1 118 || 10 213 Kogunenud amortisatsioon eelmise eelarveaasta lõpu seisuga || (1 999) || (425) || (166) || (396) || (137) || (796) || || (3 919) Aasta amortisatsioonikulud || (138) || (45) || (20) || (67) || (21) || (114) || || (405) Tühistatud amortisatsioonikulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 1 || || 1 Võõrandamine || 3 || 23 || 21 || 51 || 10 || 5 || || 113 Vara liikide vahelised ümberpaigutused || - || 0 || 0 || (11) || 0 || 14 || || 3 Muud muutused || (3) || (2) || (1) || (13) || (2) || (7) || || (28) Kogunenud amortisatsioon eelarveaasta lõpu seisuga || (2 137) || (449) || (166) || (436) || (150) || (897) || || (4 235) || || || || || || || || BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2012 || 2 177 || 109 || 67 || 142 || 81 || 2 284 || 1 118 || 5 978 BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2011 || 2 119 || 103 || 63 || 161 || 91 || 1 889 || 645 || 5 071 Veel tasumata kapitalirendi ja muude sarnaste nõuete maksed on kajastatud bilansis pikaajaliste ja lühiajaliste kohustuste all (vt ka lisad 2.15 ja 2.18.1). KAPITALIRENT Kapitalirent || miljonites eurodes Kirjeldus || Kumula-tiivsed kulud (A) || Tulevikus tasumisele kuuluvad summad || Kogu-väärtus || Varaga seoses kantud täiendavad kulud || Vara väärtus || Amorti-satsioon || Bilansiline netomak-sumus =(A+B+C+D) Alla 1 aasta || Üle 1 aasta || Üle 5 aasta || Kohustused kokku (B) || A+B || (C) || (A+B+C) || (D) Maa ja hooned || 992 || 63 || 342 || 1 686 || 2 091 || 3 083 || 61 || 3 144 || (877) || 2 267 Muu materiaalne vara || 18 || 7 || 11 || 1 || 19 || 37 || - || 37 || (20) || 17 Kokku seisuga 31.12.2012 || 1 010 || 70 || 353 || 1 687 || 2 110 || 3 120 || 61 || 3 181 || (897) || 2 284 Intressid || || 85 || 307 || 502 || 893 || || || || || Minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtus seisuga 31.12.2012 kokku || || 155 || 660 || 2 189 || 3 003 || || || || || Minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtus seisuga 31.12.2011 kokku || || 153 || 608 || 1 859 || 2 620 || || || || || 2.3 KAPITALIOSALUSE MEETODIL KAJASTATUD INVESTEERINGUD || || || miljonites eurodes || Lisa || 31.12.2012 || 31.12.2011 Osalused ühisettevõtetes || 2.3.1 || 42 || 62 Osalused sidusettevõtetes || 2.3.2 || 350 || 312 Kokku || || 392 || 374 2.3.1 Osalused ühisettevõtetes || miljonites eurodes || Galileo || SESAR || ITER || IMI || FCH || Kokku Summa seisuga 31. detsember 2011 || 0 || 0 || 0 || 25 || 37 || 62 Osamaksud || - || 70 || 116 || 98 || 54 || 338 Osalus neto majandustulemuses || - || (70) || (106) || (91) || (91) || (358) Summa 31. detsembri 2012. aasta seisuga || 0 || 0 || 10 || 32 || 0 || 42 Osaluste üle ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil. ELile on tema osaluse protsendi põhjal ühisettevõtetes omistatavad järgmised bilansilised maksumused: || || || miljonites eurodes || || 31.12.2012 || 31.12.2011 Põhivara || || 226 || 211 Käibevara || || 106 || 123 Pikaajalised kohustused || || 0 || 0 Lühiajalised kohustised || || (291) || (314) Tulud || || 8 || 8 Kulud || || (427) || (379) Likvideeritav Galileo ühisettevõte 2006. aasta lõpus alustati ühisettevõtte Galileo likvideerimist ja see protsess ikka veel käib. Kuna kõnealune majandusüksus oli 2012. aastal mitteaktiivne ja selle likvideerimine jätkus, siis tulud ja kulud puudusid. Ühisettevõte SESAR Selle ühisettevõtte eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi moderniseerimine ning Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava kiire rakendamine, koordineerides ning koondades selleks kogu asjaomase teadus- ja arendustegevuse kogu ELi ulatuses. 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli komisjoni osalus SESARis 46,12 %. SESARi jaoks ettenähtud komisjoni toetuse kogusumma aastatel 2007-2013 on (soovituslikult) 700 miljonit eurot. Kajastamata kumulatiivne kahjumiosalus moodustab 157 miljonit eurot. ITERi Rahvusvaheline Termotuumaenergeetika Organisatsioon (ITER) ITER hõlmab ELi ning Hiinat, Indiat, Venemaad, Lõuna-Koread, Jaapanit ja Ameerika Ühendriike. ITER loodi selleks, et hallata ITERi rajatisi, soodustada ITERi rajatiste kasutamist ning edendada termotuumaenergeetika mõistmist ja vastuvõttu üldsuse poolt ning korraldada muud tegevust, mis on ITERi organisatsiooni eesmärgi saavutamiseks vajalik. EL (Euratom) maksab oma osamaksu ITERi rahvusvahelises organisatsioonis tuumasünteesienergeetika ameti (Fusion for Energy Agency) kaudu, millele maksavad osamaksu ka liikmesriigid ja Šveits. Juriidiliselt käsitatakse nende kõigi osamaksu Euratomi osamaksuna ITERile, sest liikmesriigid ja Šveits ei ole ise ITERi osanikud. Kuna ELil on juriidiliselt ITERi ühisettevõttes osalus, peab komisjon kajastama seda osalust oma raamatupidamise aastaaruandes. 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli komisjoni osalus ITERis 44,25 %. ITERi jaoks ettenähtud Euratomi osamaksu kogusumma aastatel 2007−2041 on (soovituslikult) 8 949 miljonit eurot. Ühised tehnoloogiaalgatused Ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis avaliku ja erasektori partnerlused, mida rakendatakse ühisettevõtete kaudu aluslepingu artikli 187 tähenduses, on loodud majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni tegevuskava eesmärkide rakendamiseks. Selles rubriigis on kajastatud IMI ja FCH, ent kolme muud algatust (ARTEMIS, Clean Sky ja ENIAC), mida juriidiliselt nimetatakse küll ühisettevõteteks, tuleb raamatupidamise seisukohast käsitada sidusettevõtetena (ning seega on need kaasatud lisasse 2.3.2), sest komisjonil on nende üle oluline mõju, mitte ühiskontroll. Innovatiivsete ravimite ühine tehnoloogiaalgatus (IMI) IMI ühisettevõtte kaudu toetatakse konkurentsieelset farmaatsiaalast teadus- ja arendustegevust liikmesriikides ja assotsieerunud riikides, et edendada teadusinvesteeringuid bioloogiliste ravimite sektorisse, ning ergutatakse väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEd) algatuses osalema. 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli komisjoni osalus IMIs 78,58 %. Komisjoni soovituslik maksimaalne toetus sellele algatusele kuni 31. detsembrini 2017 on 1 miljard eurot. Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (FCH) Ühisettevõtte eesmärk on avaliku ja erasektori vahendite kombineerimine teadustegevuse tugevdamiseks, et parandada Euroopa teadusalaste jõupingutuste üldist tõhusust ning kiirendada kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate arendamist ja kasutuselevõttu. 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli komisjoni osalus FCHs 80,6 %. ELi soovituslik maksimaalne toetus sellele algatusele kuni 31. detsembrini 2017 on 470 miljonit eurot. Kajastamata kumulatiivne kahjumiosalus moodustab 12 miljonit eurot. 2.3.2 Osalused sidusettevõtetes || || || || miljonites eurodes || EIF || ARTEMIS || Clean Sky || ENIAC || Kokku Summa seisuga 31. detsember 2011 || 292 || 0 || 0 || 20 || 312 Osamaksud || - || 22 || 97 || 16 || 135 Osalus netokasumis/(-kahjumis) || 9 || (22) || (97) || (22) || (132) Muud kapitaliosaluse muutused || 35 || - || - || - || 35 Summa 31. detsembri 2012. aasta seisuga || 336 || 0 || 0 || 14 || 350 Osaluste üle sidusettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil. ELile on tema osaluse protsendi põhjal sidusettevõtetes omistatavad järgmised bilansilised maksumused: || || || miljonites eurodes || || 31.12.2012 || 31.12.2011 Varad || || 505 || 460 Kohustused || || (191) || (162) Tulud || || 33 || 28 Puudujääk || || (177) || (182) Euroopa Investeerimisfond (EIF) Euroopa Investeerimisfond (EIF) on ELi finantsinstitutsioon, mis on spetsialiseerunud riskikapitali ja tagatiste andmisele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd). Komisjon on oma rahalisest osalusest sisse maksnud 20 %; veel sissenõudmata kapitali saldo moodustas seega 720 miljonit eurot. miljonites eurodes EIF || EIFi kapital kokku || Komisjoni märgitud kapital Aktsiakapital kokku || 3 000 || 900 Sissemakstud || (600) || (180) Sissenõudmata || 2 400 || 720 Ühisettevõte ARTEMIS See üksus loodi ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks manussüsteemides koostöös erasektoriga. Komisjoni soovituslik maksimaalne toetus sellele algatusele on 420 miljonit eurot. Kajastamata kumulatiivne kahjumiosalus on 5 miljonit eurot (kusjuures komisjoni osalus on 95,2 %). Ühisettevõte „Clean Sky” Selle üksuse eesmärk on kiirendada keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiate väljatöötamist, valideerimist ja tutvustamist ELis ning eelkõige luua täielikult innovatiivne õhutranspordisüsteem eesmärgiga vähendada õhutranspordi keskkonnamõju. Komisjoni soovituslik maksimaalne toetus sellele algatusele on 800 miljonit eurot. Kajastamata kumulatiivne kahjumiosalus on 48 miljonit eurot (kusjuures komisjoni osalus on 62,89 %) Ühisettevõte ENIAC ENIACi eesmärk on leppida ühiselt kokku teadusuuringute kava nanoelektroonika valdkonnas, et seada teadusuuringute prioriteedid põhipädevuste arendamiseks ja vastuvõtmiseks selles valdkonnas. Nende eesmärkide poole püüeldakse avaliku ja erasektori vahendite ühendamise teel, et toetada uurimis- ja arendustegevust projektide kujul. ELi kulukohustuste kogusumma on 450 miljonit eurot. 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli komisjoni osalus ENIACis 95,90 %. 2.4 PIKAAJALISED FINANTSVARAD || || miljonites eurodes || Lisa || 31.12.2012 || 31.12.2011 Müügivalmis finantsvarad || 2.4.1 || 4 870 || 2 272 Laenud || 2.4.2 || 57 441 || 41 400 Kokku || || 62 311 || 43 672 2.4.1 Müügivalmis pikaajalised finantsvarad || || miljonites eurodes || 31.12.2012 || 31.12.2011 Tagatisfond* || 1 327 || 1 475 Likvideeritav ESTÜ || 1 102 || - BUFI investeeringud || 832 || - Riskijagamisrahastu || 593 || - TEN-T projektide laenutagamisvahend || 52 || - Euroopa Kemikaaliamet || 52 || - Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank || 188 || 188 Riskikapitali tehingud || 123 || 134 ETFi käivitusprogramm || 305 || 234 Muud müügivalmis investeeringud || 296 || 241 Kokku || 4 870 || 2 272 * Komisjoni emiteeritud EFSMi võlakirjad kuuluvad tagatisfondile ja on seega elimineeritud. Selleks et paremini kajastada majandusolukorda, liigitatakse müügivalmis finantsvarad alates 2012. aastast vastavalt nende järelejäänud tähtajale bilansipäeval. Vara, mille tähtaeg aruandepäeval on pikem kui 1 aasta, esitatakse pikaajalise varana, ning vara, mille tähtaeg möödub enne 2013. aasta lõppu, esitatakse lühiajalise varana (vt punkt 2.8). Erinevalt 2011. aastast ei sisalda tagatisfondi eespool nimetatud 2012. aasta summa raha ja raha ekvivalente (2011. aastal 302 miljonit eurot) ega seonduvaid kohustusi (2011. aastal 1 miljon eurot). Kui 2011. aasta aruanne oleks koostatud praeguse lähenemisviisi kohaselt, oleksid võrreldavad andmed olnud järgmised: || || miljonites eurodes || 31.12.2012 || 31.12.2011 Tagatisfond* || 1 327 || 973 Likvideeritav ESTÜ || 1 102 || 982 BUFI investeeringud || 832 || 588 Riskijagamisrahastu || 593 || 365 TEN-T projektide laenutagamisvahend || 52 || 47 Euroopa Kemikaaliamet || 52 || 91 Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank || 188 || 188 Riskikapitali tehingud || 123 || 134 ETFi käivitusprogramm || 305 || 234 Muud müügivalmis investeeringud || 296 || 241 Kokku || 4 870 || 3 843 * Komisjoni emiteeritud EFSMi võlakirjad kuuluvad tagatisfondile ja on seega elimineeritud. Tagatisfond Välistegevuse tagatisfond hõlmab laene, mille EL on taganud nõukogu otsuse alusel, eelkõige Euroopa Investeerimispanga (EIP) ELi-väliseid laenutehinguid ning makromajandusliku finantsabi raames antud laene ja Euratomi ELi-väliseid laene. Tegemist on pikaajalise rahastamisvahendiga, millest kaetakse ELi poolt tagatud laene makseviivituse korral. Tagatisfondi rahastatakse ELi üldeelarvest summa ulatuses, mis vastab 9 %-le toimingute põhisummast, tagatisfondi varadest tehtud investeeringutelt saadud intressitulust ja summadest, mis on sisse nõutud maksekohustusi mittetäitvatelt võlgnikelt, kelle puhul tagatisfond on pidanud oma tagatise realiseerima. Iga-aastane ülejääk makstakse tuluna ELi eelarvesse tagasi. Euroopa Liit peab moodustama tagatisreservi kolmandatele riikidele antud laenude tagamiseks. Reserv on mõeldud selleks, et katta tagatisfondi vajadused ja vajaduse korral sellised kasutusele võetud tagatised, mis on suuremad kui tagatisfondi kasutada olevad summad, et nimetatud summad saaks eelarvesse kanda. Kõnealune reserv vastab sihtsummale, milleks on 9 % eelarveaasta lõpu seisuga veel tagasi maksmata laenudest. Likvideeritav ESTÜ Likvideeritava ESTÜ puhul on kõik müügivalmis finantsvarad eurodes nomineeritud ja aktiivsel turul noteeritud võlaväärtpaberid. 31. detsembri 2012. aasta seisuga moodustasid võlaväärtpaberid, mille lõpptähtaeg saabub 2013. aasta jooksul, õiglases väärtuses väljendatuna 490 miljonit eurot (2011. aastal 481 miljonit eurot). BUFI investeeringud Alates 1. jaanuarist 2010 teostab ajutiselt makstud trahvide haldust komisjon spetsiaalse fondi (BUFI) kaudu. Vahendid investeeritakse müügivalmis finantsvaraks liigitatavatesse finantsinstrumentidesse. Riskijagamisrahastu Riskijagamisrahastut haldab EIP ja komisjoni investeerimisportfelli kasutatakse sellise finantsriski katteks, mis tuleneb EIP poolt abikõlblikele teadusprojektidele antud laenudest ja tagatistest. Ajavahemikuks 2007−2013 on komisjoni eelarves selleks ette nähtud kokku kuni 1 miljard eurot, millest kuni 800 miljonit eurot on ette nähtud eriprogrammi „Koostöö” ja kuni 200 miljonit eurot eriprogrammi „Võimekus” raames. EIP on võtnud kohustuse eraldada sama suur summa. 31. detsembri 2012. aasta seisuga ulatus komisjoni ning lisaks EFTA ja kolmandate riikide osalus riskijagamisrahastus 1 006 miljonit euroni. EIP investeeris selle võlakirjadesse (mille õiglane väärtus 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli 754 miljonit eurot) ja tähtajalistesse hoiustesse (314 miljonit eurot). Lisas 5.2.1 tingimusliku kohustusena esitatud nõue summas 948 miljonit eurot kujutab endast 31. detsembri 2012. aasta seisuga kajastatud hinnangulist maksimaalset kahjumit, mida komisjon kannaks riskijagamisrahastu raames EIP antud laenude või tagatiste puhul esinevate maksekohustuste täitmata jätmise korral. Tuleks märkida, et komisjoni kogu risk on piiratud summaga, mille ta on rahastusse maksnud. TEN-T projektide laenutagamisvahend (LGTT) TEN-T (üleeuroopaliste transpordivõrkude) projektide laenutagamisvahendist antakse tagatisi tuluga seotud riski leevendamiseks TEN-T projektide algusaastatel. Eeskätt kaetakse tagatisega täielikult valmisolekukrediidiliinid, mida kasutatakse üksnes juhul, kui projekti rahavoogudest ei piisa kõrgema nõudeõiguse järguga võlgade teenindamiseks. Nimetatud meetme puhul on tegemist komisjoni ja EIP ühise finantstootega ning TEN-T määruse alusel on ELi eelarvest selle jaoks sihtotstarbeliselt ette nähtud 500 miljonit eurot, mis eraldatakse ajavahemikus 2007-2013. Ka EIP eraldab selle meetme jaoks 500 miljonit eurot, nii et kogu kasutadaolev summa on 1 miljard eurot. 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli komisjon maksnud LGTTsse 155 miljonit eurot. EIP on selle investeerinud võlakirjadesse (mille õiglane väärtus 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli 75 miljonit eurot) ja tähtajalistesse hoiustesse ( 88 miljonit eurot). 2012. aasta lõpuks oli alla kirjutatud 523 miljoni euro suuruses summas laenulepinguid, mis on kaetud kõnealuse tagatisega. Tingimusliku kohustusena kajastatud nõue (lisa 5.2.1) summas 39 miljonit eurot kujutab endast 31. detsembri 2011. aasta seisuga kajastatud hinnangulist maksimaalset kahjumit, mida komisjon kannaks LGTT tegevuse raames EIP poolt antud laenude puhul esinevate maksekohustuste täitmata jätmise korral. See moodustab 7,4 % tagatud kogusummast. Tuleks märkida, et komisjoni kogu risk on piiratud summaga, mille ta on sellesse meetmesse maksnud. Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD) Komisjoni kapitaliosalust EBRDs hinnatakse soetusmaksumuses, millest on lahutatud selle väärtuse langusest tulenev võimalik allahindlus. See tuleneb asjaolust, et EBRD aktsiad ei ole börsil noteeritud ja EBRD põhikirjas on sätestatud lepingulised piirangud muu hulgas osaluse müügile, mille kohaselt müügihind ei või olla suurem soetusmaksumusest ja osalust võib müüa ainult olemasolevatele aktsionäridele. miljonites eurodes EBRD || EBRD kapital kokku || Komisjoni märgitud kapital Aktsiakapital kokku || 29 601 || 900 Sissemakstud || (6 202) || (188) Sissenõudmata || 23 399 || 712 Riskikapitali tehingud Riskikapitali tehingute raames antakse finantsvahendajatele summasid omakapitaliinvesteeringute rahastamiseks. Neid haldab EIP ja neid rahastatakse Euroopa naabruspoliitika raames. ETFi käivitusprogramm ETFi käivitusprogramm hõlmab EIFi halduses olevat kasvu ja tööhõivet käsitlevat programmi, mitmeaastast programmi, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning tehnosiirde katseprojekte. Kõigi nende programmidega toetatakse uute väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja rahastamist, tehes selleks investeeringuid sobivatesse spetsialiseerunud riskikapitali fondidesse. Eelarveaasta lõpu seisuga oli ETFi käivitusprogrammiga seoses kulukohustustega seotud veel 122 miljonit eurot, mida vahendite saajad ei olnud veel kasutusse võtnud. Muud müügivalmis investeeringud Peamised muude pikaajaliste müügivalmis investeeringutena kajastatud summad on seotud Euroopa Kagu-Euroopa fondi (113 miljonit eurot) ja Loodussäästliku Majanduskasvu Fondiga (39 miljonit eurot) ning fondiga GEEREF 68 miljonit eurot). 2.4.2 Pikaajalised laenud || || miljonites eurodes || Lisa || 31.12.2012 || 31.12.2011 ELi eelarvest ja ESTÜ antud laenud || 2.4.2.1 || 162 || 170 Laenatud vahenditest antud laenud || 2.4.2.2 || 57 279 || 41 230 Kokku || 57 441 || 41 400 2.4.2.1 Euroopa Liidu eelarvest ja likvideeritava ESTÜ antud laenud || miljonites eurodes || Eritingimustega laenud || ESTÜ eluasemelaenud || Kokku Kokku seisuga 31.12.2011 || 151 || 19 || 170 Uued laenud || - || - || - Tagasimaksed || (17) || (4) || (21) Vahetuskursi erinevused || 1 || - || 1 Bilansilise maksumuse muutused || 11 || 1 || 12 Kokku seisuga 31.12.2012 || 146 || 16 || 162 Soodsa intressimääraga eritingimustega laenusid antakse kolmandate riikidega tehtava koostöö raames. Kõigi summade tagasimakse tähtaeg saabub rohkem kui 12 kuud pärast eelarveaasta lõppu.Nende laenude tegelik intressimäär jääb vahemikku 7,73–14,507 %. 2.4.2.2. Laenatud vahenditest antud laenud miljonites eurodes || Makromajanduslik finantsabi || Euratom || Maksebilansi toetamise mehhanism || EFSM || Likvideeritav ESTÜ || Kokku Kokku seisuga 31.12.2011 || 595 || 451 || 11 625 || 28 344 || 266 || 41 281 Uued laenud || 39 || - || - || 15 800 || - || 15 839 Tagasimaksed || (84) || (24) || - || - || (46) || (154) Vahetuskursi erinevused || - || - || - || - || 5 || 5 Bilansilise maksumuse muutused || (1) || (2) || (2) || 332 || (4) || 323 Kokku seisuga 31.12.2012 || 549 || 425 || 11 623 || 44 476 || 221 || 57 294 || || || || || || Tähtajaga alla 1 aasta || 15 || - || - || - || - || 15 || || || || || || Tähtajaga üle 1 aasta || 534 || 425 || 11 623 || 44 476 || 221 || 57 279 Nende summade märkimisväärne suurenemine tuleneb 2012. aasta jooksul välja makstud EFSMi laenudest ning see peegeldub ka ELi võetud laenude suurenemises (vt lisa 2.14). Täpsem teave laenuvõtmise ja -andmise tegevuse kohta on esitatud lisas 7. 2.5 PIKAAJALISED NÕUDED JA SISSENÕUTAVAD SUMMAD || miljonites eurodes || 31.12.2012 || 31.12.2011 Liikmesriigid || 545 || 268 Muud || 19 || 21 Kokku || 564 || 289 Eespool toodud nõuetest seondub 550 miljonit eurot (2011. aastal 273 miljonit eurot) mittekaubanduslike tehingutega. Liikmesriikide vastu olevate nõuete suurenemine seondub täitmata raamatupidamise aastaaruande kontrolli ja heakskiitmise otsustega EAGFi ja maaelu arengu valdkonnas. 2.6 PIKAAJALISED EELMAKSED || || miljonites eurodes || Lisa || 31.12.2012 || 31.12.2011 Eelmaksed || 2.6.1 || 40 790 || 40 625 Kulude eelmaksed || 2.6.2 || 3 715 || 4 098 Kokku || || 44 505 || 44 723 2.6.1 Eelmaksed See, kas eelmakseid kajastatakse lühiajaliste või pikaajaliste eelmaksetena, oleneb nende väljamaksmise või tagastamise ajastusest. Väljamaksed on kindlaks määratud projekti aluseks olevas lepingus. Välja- ja tagasimaksed, mille tähtaeg saabub enne 12 kuu möödumist aruandepäevast, kajastatakse lühiajaliste eelmaksetena. Eelmaksetega seoses saadud tagatised Siia kuuluvad tagatised, mida komisjon teatavatel juhtudel nõuab eelmaksete tegemisel abisaajatelt, kes ei ole liikmesriigid. Seda liiki tagatiste puhul kuulub avaldamisele kaks väärtust – nimiväärtus ja jooksev väärtus. Nimiväärtuse puhul on aluseks olev sündmus seotud tagatise olemasoluga. Jooksva väärtuse puhul on tagatise aluseks olev sündmus eelmakse ja/või järgnevad tasaarvestused. 31. detsembri 2012. aasta seisuga moodustas eelmaksetega seoses saadud tagatiste nominaalväärtus 1 348 miljonit eurot, samal ajal kui nende tagatiste jooksev väärtus oli 1059 miljonit eurot (2011. aastal vastavalt 1 330 miljonit eurot ja 1 083 miljonit eurot). Teatavad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (FP7) raames tehtud eelmaksed on tegelikult kaetud osalejate tagatisfondist; 2012. aastal ulatus väljamakstud eelmaksete kogusumma 4 miljardi euroni (2011. aastal 3,3 miljardit eurot). See fond on EList eraldiseisev majandusüksus ega ole käesolevas raamatupidamise aastaaruandes konsolideeritud vt lisa11.2.3. || miljonites eurodes Eelarve täitmise viis || 31.12.2012 || 31.12.2011 Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine || 1 249 || 1 219 Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine || 1 042 || 774 Detsentraliseeritud eelarve täitmine || 677 || 697 Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega || 37 214 || 37 249 Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega || 592 || 686 Teiste institutsioonide ja ametite tehtud eelmaksed || 16 || - Kokku || 40 790 || 40 625 Kõige olulisemad pikaajaliste eelmaksete summad seonduvad 2007.–2013. aasta programmiperioodi struktuurimeetmetega, st Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Ühtekuuluvusfondiga (23,9 miljardit eurot), Sotsiaalfondiga (ESF) (6 miljardit eurot), Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) (6,1 miljardit eurot) ja Kalandusfondiga (0,6 miljardit eurot). Kuna paljud neist projektidest on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seonduvad ettemaksed olema kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seetõttu on need eelmaksed kajastatud pikaajalise varana. Eelmaksed moodustavad suure osa ELi koguvaradest ja seepärast pööratakse neile nõuetekohaselt ja regulaarselt tähelepanu. Tuleks märkida, et eelmakse summade tase eri programmides peab olema piisav, et tagada abisaajale projekti alustamiseks vajalikud käibevahendid, kaitstes samal aja ka ELi finantshuvisid ja võttes arvesse juriidilisi, tegevusega seotud ja kulutasuvuse piiranguid. Komisjon on eelmaksete jälgimise parandamiseks kõiki neid aspekte nõuetekohaselt arvesse võtnud. 2.6.2 Kulude eelmaksed || || miljonites eurodes || 31.12.2012 || 31.12.2011 Finantskorraldusvahendid || 2 717 || 3 378 Abikavad || 998 || 720 Kokku || 3 715 || 4 098 Struktuurifondide raames elluviidavate programmide (2007−2013) raames võib teha ELi eelarvest makseid liikmesriikidele, et anda panus finantskorraldusvahenditesse (olgu need siis laenude, omakapitaliinvesteeringute või tagatiste vormis), mille on loonud ja mida haldavad liikmesriigid. Nende vahendite raames eelarveaasta lõpu seisuga kasutamata jäänud summad kuuluvad ELi omandisse (nagu ka tavapärased eelmaksed) ja seega käsitletakse neid komisjoni bilansis varana. Siiski ei kohusta alusaktid liikmesriike esitama komisjonile nende ettemaksete kasutamise kohta regulaarselt aruandeid ja mõnel juhul isegi mitte neid komisjonile esitatavates kuluaruannetes eraldi kindlaks määrama. Seetõttu on iga aasta lõpus sellele varale omistatav väärtus hinnanguline ja tugineb liikmesriikidelt nende vahendite kasutamise kohta saadud teabele. Abikavade rubriigis esitatud summa kajastab komisjonipoolset hinnangut mitmesuguste abikavade (riigiabi, EAGFi turumeetmed) tasaarvestamata ettemaksetele. KÄIBEVARA 2.7 VARUD || || miljonites eurodes || 31.12.2012 || 31.12.2011 Teadusotstarbelised materjalid || 81 || 78 Muud || 57 || 16 Kokku || 138 || 94 2.8 LÜHIAJALISED FINANTSVARAD || || miljonites eurodes || Lisa || 31.12.2012 || 31.12.2011 Müügivalmis finantsvarad || 2.8.1 || 1 858 || 3 619 Laenud || 2.8.2 || 123 || 102 Kokku || || 1 981 || 3 721 2.8.1 Lühiajalised müügivalmis finantsvarad Müügivalmis finantsvarasid ostetakse nendesse investeerimisest saadava tulu või tulususe tõttu või hoitakse selleks, et luua konkreetne varade struktuur või teisene likviidsusallikas, ning mida võib seega müüa likviidsuse tagamise vajadusest või intressimäärade muutusest lähtuvalt. Järgmises tabelis on esitatud ülevaade müügivalmis finantsvaradest, mille tähtaeg lõpeb enne 2013. aasta lõppu: || || miljonites eurodes || 31.12.2012 || 31.12.2011 Tagatisfond || 268 || - Likvideeritav ESTÜ || 490 || 1 463 BUFI investeeringud || 845 || 1 358 Riskijagamisrahastu || 160 || 547 TEN-T projektide laenutagamisvahend || 23 || 97 Euroopa Kemikaaliamet || 69 || 151 Muud müügivalmis investeeringud || 3 || 3 Kokku || 1 858 || 3 619 Nagu on selgitatud lisas 2.4.1, on alates 2012. aastast muudetud müügivalmis finantsvarade kajastamist. Kui 2011. aasta aruanne oleks lähtunud samasugusest käsitlusest, oleksid võrreldavad näitajad järgmised: || || miljonites eurodes || 31.12.2012 || 31.12.2011 Tagatisfond || 268 || 201 Likvideeritav ESTÜ || 490 || 481 BUFI investeeringud || 845 || 770 Riskijagamisrahastu || 160 || 182 TEN-T projektide laenutagamisvahend || 23 || 49 Euroopa Kemikaaliamet || 69 || 60 Muud müügivalmis investeeringud || 3 || 3 Kokku || 1 858 || 1 746 2.8.2 Lühiajalised laenud Selles rubriigis on kajastatud laenud, mille bilansipäevajärgne lõpptähtaeg on alla 12 kuu (täpsem teave selle kohta on esitatud lisas 2.4.2.2. Siin rubriigis on kajastatud ka Euroopa välisteenistuse ja likvideeritava ESTÜ tähtajalised hoiused (vastavalt 42 miljonit eurot ja 22 miljonit eurot). 2.9 LÜHIAJALISED NÕUDED JA SISSENÕUTAVAD SUMMAD || || miljonites eurodes || Lisa || 31.12.2012 || 31.12.2011 Trahvid || 2.9.1 || 4 090 || 3 125 Liikmesriigid || 2.9.2 || 6 270 || 2 693 Viitlaekumised ja ettemakstud kulud || 2.9.3 || 3 368 || 3 267 Muud nõuded ja sissenõutavad summad || 2.9.4 || 311 || 392 Kokku || || 14 039 || 9 477 Esitatud kogusumma sisaldab hinnangulist 13 729 miljoni euro (2011. aastal 8 955 miljoni euro) suurust mittekaubanduslike tehingutega seonduvat summat. 2.9.1 Trahvid Siia kuuluvad komisjoni määratud trahvidega seoses sissenõutud 4 357 miljonit eurot (2011. aastal 3 369 miljonit eurot), mille suhtes on kohaldatud 267 miljoni eurost allahindlust (2011. aastal 244 miljonit eurot). Nende nõuetega seoses oli 31. detsembri 2012. aasta seisuga saadud tasumata trahvide katteks kokku 2 513 miljoni euro suuruses summas tagatisi (2011. aastal 3 012 miljonit eurot). Tuleb märkida, et kõnealustest nõuetest 1 471 miljoni euro puhul saabus tasumise tähtaeg pärast 31. detsembrit 2012. 2.9.2 Liikmesriigid || miljonites eurodes || 31.12.2012 || 31.12.2011 EAGFi ja maaelu arengu nõuded: || || EAGF || 1 172 || 1 439 EAFRD || 14 || 23 TRDI || 44 || 37 SAPARD || 136 || 142 Allahindlus || (814) || (771) Kokku || 552 || 870 Makstud ja sissenõutav käibemaks || 44 || 41 || || Omavahendid: || || A-raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud || 45 || 29 Eraldi raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud || 1 294 || 1 263 Saadavad omavahendid || 3 617 || - Allahindlus || (773) || (779) Muud || 16 || 114 Kokku || 4 199 || 627 Muud nõuded liikmesriikidele: || || Oodatavalt tagasimakstavad eelmaksed || 1 220 || 963 Muud || 255 || 192 Kokku || 1 475 || 1 155 Kokku || 6 270 || 2 693 EAGFi ja maaelu arengu nõuded Sellesse punkti kuuluvad peamiselt liikmesriikide 31. detsembri seisuga võlgnetavad summad, mille liikmesriigid deklareerisid ja tõendasid 15. oktoobriks. Lisaks on hinnatud nõudeid, mis tekkisid pärast summade deklareerimist kuni 31. detsembrini. Abisaajate võlgnetavate summade puhul, mille sissenõudmine on ebatõenäoline, kohaldab komisjon ka hinnangulist allahindlust. Kõnealune korrigeerimine ei tähenda komisjoni loobumist asj