Lühikokkuvõte Kohtusüsteemis tehti 2019. aastal hulk reforme ja mitu on ettevalmistamisel. Oluline oli sõltumatu kohtute nõukoja (Judicial Council) loomine 2019. aasta lõpus. Kuigi hinnang kohtute sõltumatusele on niigi väga hea, aitab nõukoda veelgi kindlustada kohtute sõltumatust täidesaatvast ja seadusandlikust võimust. Nõukoja kohtute järelevalvekomitee hakkab korraldama distsiplinaarmenetlusi, kuid lõpliku otsuse kohtunike ametist vabastamise kohta teeb endiselt Oireachtas (parlament). Kavandamisel on reform, millega muudetakse kohtunike ametisse määramise ja edutamise süsteemi. Oluline on, et see reform tagaks kohtute sõltumatuse kooskõlas Euroopa Nõukogu soovitustega. Moodustatav töörühm kaalub, kui palju ja mis liiki kohtunikke on järgmisel viiel aastal tõhusa õigusemõistmise tagamiseks tarvis. Käimasolev tsiviilkohtumenetluse läbivaatus võiks aidata parandada õiguskaitse kättesaadavust, rakendades selleks eelkõige õigusabisüsteemi. Endiselt on probleeme digiteerimisega ning kohtusüsteemi ressursside, sealhulgas kohtunike arvuga. Iirimaa on teinud mitu reformi korruptsioonivastase võitluse tugevdamiseks, kusjuures olulisim neist on 2018. aasta korruptsioonisüütegude karistusseadus (Criminal Justice (Corruption Offences) Act of 2018). Karistusseadusse lisati mitu korruptsiooniga seotud süütegu. Samas sisaldab see kahepoolse karistatavuse sätet, mis võib piirata süüdistuste esitamist välismaiste altkäemaksujuhtumite puhul. Iirimaal on olemas õiguslik ja institutsionaalne raamistik varade ja huvide deklareerimiseks ning käitumiseeskirjad ja maksuvõlgade kontrolli nõuded, mida parajasti läbi vaadatakse. 2015. aasta avaliku teenistuse standardite seaduse eelnõu (Public Sector Standards Bill 2015) menetlemine katkes koos Dáili (parlamendi alamkoja) laialiminekuga 2020. aasta jaanuaris. Uue valitsuse programmis on kokku lepitud, et reformitakse ja konsolideeritakse avaliku teenistuse eetikanõuetega seotud õigusakte. Iirimaa laimuvastased normid tekitavad muret, kuna võivad ajakirjanikel takistada korruptsiooni avalikustamist. Praegu on Iirimaal pooleli korruptsioonivastase raamistiku üldine läbivaatus ja laimuvastaste normide läbivaatus on lõpusirgel. Meedia mitmekesisusega seotud poliitiline kultuur hõlmab konstitutsioonilisi tagatisi ja tugevaid regulatiivseid struktuure, millega välditakse meediaväljaannete infosisusse sekkumist ning ennetatakse massiteabevahendite omandiga seotud huvide konflikte. Meediat reguleeriv asutus on korraldanud massiteabevahendite omanike andmete iga-aastast ajakohastamist ja avalikustamist. Väljendusvabadus ja ametlikule teabele juurdepääsu õigus on põhimõtetena kindlalt juurdunud. Muret tekitab laimusüüdistuste sage esitamine ja nende menetlemise kulukus. Trükimeedia asutatud ja rahastatav sõltumatu eraõiguslik süsteem, mis koosneb pressinõukogust ja ajakirjanduse ombudsmanist, tagab meediaga seotud kaebuste lahendamise kooskõlas käitumiskoodeksiga. Kontrolli- ja tasakaalustussüsteemiks on väljakujunenud tava, et valitsus ja parlament korraldavad seaduseelnõude arutelusid ning enne vastuvõtmist hinnatakse nende mõju. Sarnaselt kaalutakse ka parlamendiliikmete seaduseelnõusid, mis on jõudnud teatavasse menetlusetappi. Iirimaa inimõiguste ja võrdõiguslikkuse komisjonil on oma ülesannete täitmiseks piisavad vahendid. Ehkki Iirimaa on üldiselt avatud kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevuseks, on kodanikuühiskonna organisatsioonid tõstatanud küsimusi valimisseaduse praeguse tõlgenduse mõju kohta nende kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevusele, kelle rahastamisvõimalusi see piirab.



I. Õigussüsteem

Iirimaal kehtib tavaõiguse süsteem ning kohtud jagunevad tsiviil- ja kriminaalkohtuteks. Kohtusüsteem koosneb kõrgeimast apellatsioonikohtust (Iirimaa kõrgeim kohus), apellatsioonikohtust ning esimese astme kohtutest, mille hulka kuuluvad kõrge kohus, kellel on täielik pädevus kõikides kriminaal- ja tsiviilasjades, ning piiratud pädevusega kohtud: regionaalne kohus ja piirkondlik kohus, mis jaotuvad geograafiliselt. Poolsõjaväeliste üksuste, õõnestustegevuse ja organiseeritud kuritegevusega seotud kriminaalasju menetlevad kaks erikriminaalkohut. Lisaks tegutseb hulk erikohtuid kitsastes valdkondades, nagu näiteks töösuhted . Alates 2019. aasta detsembrist kuuluvad kõik kohtunikuameti pidajad hiljuti loodud kohtunike nõukokku. Kohtunikud määrab ametisse Iirimaa president valitsuse ettepanekul. Ametisse määramiseks sobivad kandidaadid valib välja kohtunike määramise nõuandekogu. Prokuratuur ei ole osa kohtusüsteemist. Kriminaalsüüdistuste esitamist kohtutes korraldab riigi peaprokurör, kes on sõltumatu. Süüdistusi esitavad kohtuadvokaadid, kelle riigi peaprokurör määrab iga juhtumi jaoks eraldi ning kes tegutsevad peaprokuröri juhiste kohaselt. Valitsusele annab juriidilist nõu õigusnõunik (Attorney General). Kutselisi õigusnõustajaid on kahte liiki: juristid (solicitor), keda esindab juristide liit (Law Society), ning vandeadvokaadid (barrister), keda esindab Iirimaa advokatuur (Bar of Ireland). Seaduse kohaselt teeb Iirimaal mõlemat liiki õigusnõustajate riiklikku järelevalvet 2016. aastal loodud sõltumatu õigusteenuste järelevalveamet (Legal Services Regulatory Authority).

Sõltumatus

2019. aasta lõpus loodi sõltumatu kohtute nõukoda (Judicial Council), mille ülesanne on tagada kohtute sõltumatus.. Iirimaa esimene alaline kohtunike nõukoda loodi pika reformiprotsessi tulemusena. Kohtute nõukoja seaduse (Judicial Council Act) järgi on selle põhiülesanded kohtunike ametialaste rikkumistega seotud kaebuste läbivaatamine, kohtunike täiendõppe ja koolituste korraldamine ning suuniste koostamine teatud küsimustes, nagu näiteks isikukahjude hüvitamine. Selleks on nõukoda moodustanud mitu komiteed, nende hulgas kohtute järelevalvekomitee, kohtute uuringukomitee ja isikukahjude komitee ning karistussuuniste komitee. Nõukokku kuuluvad kõik kohtunikuameti pidajad (umbes 160 kohtunikku) ning selle juhatusse kuulub 11 kohtunikku: viis automaatset liiget (ülemkohtu president ja nelja kohtu eesistujad), viis kohtunike valitud liiget ning üks liige, kelle koopteerivad juhatuse teised liikmed. Kohtute nõukoja loomine võib aidata tagada kohtusüsteemi sõltumatuse ja kvaliteedi kooskõlas Euroopa Nõukogu riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) soovitustega .

Üldsuse ja ettevõtjate tajutav kohtute ja kohtunike sõltumatus on suur. 74 % elanikkonnast ja 76 % ettevõtjatest andsid kohtute ja kohtunike sõltumatusele hindeks „hea“ või „väga hea“ . Kohtute ja kohtunike sõltumatust on sama kõrgelt hinnatud kõigil viimastel aastatel.

Kavandamisel on reform, millega korraldatakse ümber kohtunike ametisse määramise ja edutamise süsteem. Selle reformi arutelu on kestnud mitu aastat. 2017. aastal esitas valitsus parlamendile selleteemalise seaduseelnõu, mis aegus parlamendi eelmise koosseisu ametiaja lõppemisel. Praeguse süsteemi kohaselt esitab kohtunike määramise nõuandekogu (JAAB) kohtunike esmakordsel ametisse määramisel justiits- ja võrdsete võimaluste ministrile iga vaba ametikoha jaoks vähemalt seitse kandidaati. Kandidaadid ei ole nimekirjas eelistatuse järjekorras ning valitsus ei ole kohustatud valimisel piirduma vaid selle nimekirjaga. Kohtunikke edutab Iirimaa president valitsuse ettepanekul ning JAABi sellesse menetlusse kaasama ei pea. GRECO väljendas muret seoses täitevvõimule jäetud ulatusliku kaalutlusõigusega. Kohtunike määramise komisjoni seaduse eelnõus oli sätestatud, et luuakse uus kohtunike määramise komisjon, mille eesistuja ei ole kohtunik ja enamik liikmeid on valdkonnaga mitteseotud isikud. Seaduseelnõu kohaselt oleks igale vabale kohtuniku ametikohale esitatud kuni kolm kandidaati komisjoni eelistuse järjekorras. Lisaks pakuti eelnõus välja, et samale protseduurile alluksid kõik kohtunike määramised (erinevalt praegusest menetlusest, mis hõlmab vaid esimets korda kohtuniku ametisse määramist). Eelnõu need sätted piiraksid poliitikute kaalutlusõigust kohtunike määramisel. Samas tekitas kahtlusi uue komisjoni kavandatud koosseis,, kuna enamik liikmeid pidanuks olema valdkonnaga mitteseotud isikud. 2020. aasta juunis moodustatud Iirimaa uue valitsuse programm sisaldab lubadust kehtestada kohtunike määramise komisjoni seadus valitsuse ametiaja esimese kuue kuu jooksul. Valitsus on lubanud kaasata sidusrühmad, et teha olemasolevas seaduseelnõus vajalikud muudatused, mis kindlustaksid eelnõule laia toetuse. Ühe muudatusena soovitakse tagada, et ülemkohtu president oleks automaatselt komisjoni eesistuja. On oluline, et selle reformi käigus võetaks arvesse Euroopa Nõukogu soovitusi, mis käsitlevad kohtunike valimise ja edutamise üle otsustava organi koosseisu ning tema rolli ametisse määramise menetluses.

Loodud on uus organ distsiplinaarmenetluste läbiviimiseks kohtunike suhtes, et suurendada kohtunike vastutust. Kohtute nõukoda on loonud kohtute järelevalvekomitee, mis vaatab läbi kohtunike ametialaste rikkumistega seotud kaebusi ning valmistab nõukojale vastuvõtmiseks ette kohtunike käitumis- ja eetikajuhendite projektid. Komitee annab ka nõu ja soovitusi kohtunike käitumise ja eetika küsimustes. Komitee liikmeteks on automaatselt viie kohtu eesistujad, kolm ametikaaslaste valitud kohtunikku ning viis valdkonnaga mitteseotud liiget, kelle määrab valitsus avalikku teenistusse määramise talituse soovitatud isikute hulgast. Enne seda reformi oli kohtunike ainsaks distsiplinaarkaristuseks ametist vabastamine parlamendi mõlema koja otsuste alusel „süülise käitumise või töövõimetuse“ tõttu. Seda karistust pole aga kordagi kohaldatud. Distsiplinaarkaristuste süsteemi reform võib aidata tugevdada kohtunike vastutust; seejuures tuleks säilitada kohtunike sõltumatus kooskõlas ELi õigusega ning võtta arvesse Euroopa Nõukogu soovitusi. Kohtuniku ametist vabastamine distsiplinaarsetel põhjustel on ka edaspidi üks võimalikest karistustest. Kui seda karistust soovitakse kohaldada, peab kohtute järelevalvekomitee esitama justiits- ja võrdsete võimaluste ministrile taotluse kohtuniku ametist vabastamise otsuse eelnõu esitamiseks parlamendi kodadele. Kohtunike ametist vabastamise üle otsustab endiselt parlament, kellel on selles küsimuses kaalutlusõigus, mis võib tekitada protsessi poliitilise mõjutamise ohu. Pealegi piirdub distsiplinaarkaristuste või ametist vabastamise kohtulik kontroll üksnes menetluse õiguspärasuse kontrollimisega ning otsuste sisu pole võimalik vaidlustada.

Hiljuti asutatud isikukahju suuniste komitee ülesanne on koostada üldised suunised selle kohta, kui suuri hüvitisi võivad kohtud isikukahju eest määrata. Selle komitee loomisel lähtuti isikukahju komisjoni aruandes sisaldunud soovitusest ning eesmärk on edendada kahjuhüvitiste ühetaolisust. Peale selle on karistussuuniste ja -teabe komiteele tehtud ülesandeks koostada karistuste määramise suunised. Ehkki need suunised ei ole siduvad, on kohtute nõukoja seadusega ette nähtud, et kohtud peavad kõnesolevaid suuniseid arvesse võtma ning suunistest kõrvalekaldumist põhjendama. See säte võimaldab hinnata, mil määral suuniseid järgitakse, ning apellatsiooniastme kohtud saavad selle alusel kindlaks teha, kas kõrvalekaldumine on piisavalt põhjendatud. Suuniste rakendamisel tuleb nõuetekohaselt silmas pidada, et kohtute sõltumatus peab olema kaitstud nii lubamatu kohtuvälise kui ka -sisese mõjutamise eest.

Kvaliteet

Kohtusüsteemi eelarve ja kohtunike arv jäävad endiselt alla ELi keskmise. Ehkki kohtusüsteemi eelarve elaniku kohta – 2018. aastal 55,7 eurot – on viimastel aastatel pidevalt suurenenud, on eelarve osakaal SKPst püsinud muutumatuna. Pealegi suurendati uue kohtute seadusega apellatsioonikohtu üldkohtunike piirarvu 9-lt 15-le. Samas oli Iirimaal 2018. aasta andmetel kokku 160 kohtunikku, mis on elanike arvuga võrreldes ELi väikseim näitaja. 2020. aasta juunis avaldatud valitsusprogramm sisaldab lubadust moodustada töörühm, mis kaalub, kui palju ja mis liiki kohtunikke on järgmisel viiel aastal tõhusa õigusemõistmise tagamiseks tarvis.

On loodud läbivaatusrühm, kes peab hindama tsiviilkohtute toimimist, pidades muu hulgas silmas õiguskaitse kättesaadavuse parandamist ja kohtuvaidluste kulude vähendamist. Läbivaatusrühm esitab oma aruande ja soovitused justiits- ja võrdsete võimaluste ministrile 2020. aasta teises pooles. Läbivaatus võib muu hulgas hõlmata tsiviilõigusabi süsteemiga seotud mureküsimusi ning õigusabiteenistuse menetlusaegu tsiviilõigusabi taotluste hindamisel. Peale selle ei anta õigusabi erikohtute menetlusteks (nt töösuhete komisjoni ja töökohtu vaidlusteks), välja arvatud asüüliasjades. Sellele probleemile juhtis Iirimaa inimõiguste ja võrdõiguslikkuse komisjon tähelepanu 2019. aastal. Läbivaatusrühm kaalub ka võimalusi alternatiivsete vaidluste lahendamise viiside toetamiseks, mis võib motiveerida kasutama Iirimaal seni väga vähe levinud alternatiivseid vaidluste lahendamise viise. Valitsusprogramm sisaldab lubadust, et läbivaatusrühma aruandest lähtudes reformitakse tsiviilkohtumenetluse süsteemi, sealhulgas näiteks kohtute ja kohtunike ressursside tõhusama ja tulemusliku rakendamise kaudu. Lõppfaasi on jõudmas ka uue kriminaalkohtumenetluse õigusabi seaduse (Criminal Justice (Legal Aid) Bill) ettevalmistamine. Uue õigusakti eesmärk on ajakohastada ja tugevdada kriminaalasjades õigusabi andmise süsteemi, sealhulgas viia süsteem üle justiits- ja võrdsete võimaluste ministeeriumi haldusalast õigusabiteenistuse haldusalasse.

Õigusteenuste järelevalveamet võtab meetmeid seni püsinud tõkete kõrvaldamiseks õigusteenuste turult. Alates 2015. aasta õigusteenuste reguleerimise seaduse (Legal Services Regulation Act 2015) vastuvõtmisest on õigusteenustele kehtinud piirangud, mis pärsivad konkurentsi ja suurendavad seetõttu õigusabikulusid. Õigusteenuste järelevalveamet kehtestas 2019. aastal uue ärimudeli raamistiku piiratud vastutusega usaldusühingutele. 2020. aastal kavatsetakse kehtestada uus raamistik õigusteenuseid osutavatele usaldusühingutele, kus kõik osanikud võivad olla vandeadvokaadid või osa osanikke vandeadvokaadid ja osa juristid. 2019. aasta õigusteenuste reguleerimise seadusesse lisatud uus säte seab juristidele rangema kohustuse anda klientidele jooksvalt täpset teavet õigusabikulude kohta. Lisaks analüüsib järelevalveamet multidistsiplinaarsete teenuseosutajatega (st õigus- ja muude teenuste osutajatega) seotud küsimusi ning on algatanud avaliku arutelu vandeadvokaatide ja juristide kutsealade võimalikuks ühendamiseks.

Kohtusüsteemi digiüleminekuga seotud töö jätkub. Iirimaal kasutatakse kohtuasjade haldamiseks ja kohtute töö statistika koostamiseks ELi keskmisest vähem elektroonilisi vahendeid ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat. Kohtuteenistus on koostanud strateegiadokumendi, mille eesmärk on edendada digiteerimist ning kohtsüsteemi selles protsessis toetada. Kirjeldatud lähenemisviisi eesmärk on, et kohtud peaksid menetlema võimalikult vähe asju, istungitel osalemist nõutaks vaid vajaduse korral, kohtuasjadega seotud infot säilitataks ja hallataks digitaalselt ning võetaks kasutusele kohtudokumentide digitaalse esitamise lahendus. Projektiga „Courts Service Online“ (CSOL) soovitakse juurutada ühtne tsiviilasjade haldussüsteem, mis oleks ühiseks platvormiks kõikide kohtupiirkondade tsiviilasjadele. Uues süsteemis pakutakse võimalust esitada taotlusi ja teha makseid internetis ning võtta määrusi vastu ja esitada teatud dokumente elektrooniliselt. Uus platvorm lihtsustab muu hulgas pankrotiasjade ja väikeste nõuete menetlemist ning kohtuasjade läbivaatamist Iirimaa kõrgeimas kohtus ja apellatsioonikohtus. 2019. aastal laiendati CSOLi veelgi, et hõlbustada taotluste elektroonilist esitamist õigusabikulude hindamise ametile. Käimasoleva tsiviilkohtute süsteemi läbivaatuse raames on kavas läbi vaadata ka elektrooniliste sidevahendite kasutamine, sealhulgas e-istungite pidamine ning see, mil määral peaksid seisukohad, vastused ja muud kohtudokumendid olema internetis kättesaadavad.

On võetud meetmeid kohtute töö jätkumise lihtsustamiseks COVID-19 pandeemia ajal. Eelkõige käivitati 2020. aasta aprillis kaugistungite soodustamise kava ning virtuaalsete kohtuistungite arv on sellest ajast pidevalt kasvanud. Ka Iirimaa kõrgeim kohus ja apellatsioonikohus on korraldanud apellatsioonimenetlustes palju virtuaalseid istungeid. Kriminaalmenetluses on kasutatud rohkem kriminaalasjadega seotud kaugtaotlusi. Kaugistungeid kasutatakse üha rohkem eelvangistusega seotud menetlustes, kautsjoniasjades ning menetlustähtaegade pikendamiseks, kui süüdistatav on vahi all. 2020. aasta augustis vastu võetud uus seadus lubab kaugistungite laiemat kasutamist tsiviilasjades ja kriminaalasjade apellatsioonimenetluses. Sellega laiendati ka võimalusi dokumentide elektrooniliseks esitamiseks ja edastamiseks tsiviilasjades ning kaugkoosolekute pidamiseks. Pisirikkumisi menetletakse endiselt piirkondlikus kohtus, ehkki kohtumajades toimuva töö maht on piiratud. Eelisjärjekorras vaadatakse läbi asjad, kus süüdistatav on vahi all. Kohtuteenistus on valmistanud ka üldsusele mõeldud infovideo kohtute teenindusalade külastamisest COVID-19 piirangute ajal.