Digitaalmajandus muudab seda, kuidas me suhtleme, tarbime ja äri ajame. Majanduse digiteerumine toob suurt kasu ühiskonnale. Et selle potentsiaali täielikult ära kasutada, on komisjon seadnud digitaalse ühtse turu üheks oma põhiprioriteediks . Digitaalse ühtse turu loomine tagab, et Euroopa Liit jääb maailmas digitaalmajanduse valdkonnas juhtivaks jõuks, kes pakub välja uusi innovatsioonivõimalusi ja aitab Euroopa ettevõtjatel kogu maailmas kasvada. See võiks anda Euroopa majandusse 415 miljardit eurot, luues uusi töökohti ning soodustades majanduskasvu, konkurentsi, investeeringuid ja innovatsiooni. Eeldusel, et asjakohane poliitika ja õigusraamistik kehtestatakse õigel ajal, suureneb andmepõhise majanduse väärtus ELis 2020. aastaks 739 miljardi euroni ja moodustab 4% kogu ELi SKPst . Koos digiteerumisega suurenevad ka kõige väiksemate ettevõtjate piiriülese tegutsemise võimalused.

22.–23. märtsil 2018 korraldab nõukogu arutelu digitaalmajanduse maksustamise teemal. Komisjoni teatises „Õiglane ja tõhus maksusüsteem Euroopa Liidu digitaalse ühtse turu jaoks“, mis avaldati septembris 2017, on esitatud mitu põhiteemat ja eesmärki seoses digitaalmajanduse maksustamisega. Nüüd esitab komisjon ettepanekud kehtestada ajakohane, õiglane ja tõhus digitaalmajanduse maksustamise süsteem. Tegemist on vastusega Euroopa Ülemkogu ning majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu üleskutsetele, milles rõhutati vajadust digitaalajastu jaoks sobiva tõhusa ja õiglase maksustamissüsteemi järele ning väljendati lootust, et komisjon esitab asjakohased ettepanekud 2018. aasta algul .

Digitaalvaldkonna ettevõtjad kasvavad palju kiiremini kui majandus üldiselt ning selle valdkonna suurimatel ettevõtjatel on ELis hiiglaslik kasutaja- ja tarbijabaas. Näiteks 42% eurooplastest kasutab Facebooki. Kuigi enamik digitaalmajanduse veebisaitidest on kohalikud (juurdepääsetavad üksnes ühest riigist), toimub lõviosa internetiliiklusest palju väiksemal arvul üleilmsetel veebisaitidel. Viimase seitsme aasta jooksul suurenes suurimate digitaalvaldkonna ettevõtjate keskmine aastatulu ligikaudu 14%, samal ajal kui IT- ja telekommunikatsioonivaldkonnas on see näitaja ligikaudu 3% ja muude rahvusvaheliste ettevõtjate puhul 0,2% . See on positiivne märk sektori dünaamilisusest ja potentsiaalist.

Õiglane ja tõhus maksustamissüsteem on väga tähtis digitaalse ühtse turu potentsiaali ärakasutamise toetamisel. Oluline on tagada ajakohane maksukeskkond, kus digitaaltegevust tunnustatakse selle õiges väärtuses ja digitaalvaldkonna ettevõtjatel on võimalik on tegevusmahtu suurendada, saades tuge prognoositavast ja õiglasest ettevõtluskeskkonnast. Maksustamine on ELi majandus- ja sotsiaalsüsteemi väga tähtis osa. Õiglane ja tõhus maksusüsteem tagab tulu avalike teenuste osutamiseks ning samal ajal toetab majanduskasvu ja ELi ettevõtjate konkurentsivõimet. Pidades silmas suurenevat ebavõrdsust ja sotsiaalse õigluse puudumise tunnet, nõuavad ELi kodanikud liikmesriikidelt ja komisjonilt meetmete võtmist, et muuta maksusüsteemid õiglasemaks. Kõik maksumaksjad peavad andma oma õiglase panuse, et tagada võrdsed võimalused kõikidele ettevõtjatele, mis on ühtse turu edenemise seisukohast keskse tähtsusega, ja et kaitsta Euroopa sotsiaalmudelit, millest kodanikud sõltuvad.

Alates volituste saamisest seadis komisjon esmatähtsaks ülesandeks muuta ELi maksusüsteemid õiglasemaks ja tõhusamaks . EL on etendanud üleilmset juhtivat rolli maksustamise läbipaistvuse valdkonnas ning võtnud vastu siduvad eeskirjad, et kõrvaldada maksustamise vältimist lihtsustavad õiguslüngad , võtnud meetmeid koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide suhtes ning võtnud vastu kaasaegse maailma jaoks sobiva käibemaksuraamistiku ja ajakohastanud seda . Riigiabieeskirjade alusel on komisjon võtnud meetmeid maksuplaneerimisega tegelevate ettevõtjate maksualase sooduskohtlemise vastu. Lisaks on komisjon esildanud uue konkurentsivõimelise, õiglase ja kindla raamistiku äriühingute maksustamiseks ühtsel turul . Komisjon on ka teinud ettepaneku läbipaistvust veelgi suurendavate meetmete kohta ja nõuab rahvusvahelistelt ettevõtjatelt, et nad avaldaksid, kui palju nad ELis maksu maksavad (avalik riikidepõhine aruandlus). Ta kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles ilmutama suuremat otsusekindlust selle olulise ettepaneku suhtes, et hõlbustada selle kiiret vastuvõtmist.

Samas esineb endiselt ka probleeme. Eelkõige on maailmamajanduse kiire muutumine digiteerumise kaudu see, mis seab äriühingu tulumaksu süsteemid suurema surve alla nii ELis kui ka rahvusvahelisel tasandil. Uued ettevõtlusvormid peaksid toetama ettevõtlust ja samal ajal tagama võrdsed võimalused kõigile. Kõik poliitiliste otsuste tegemise tasandid peaksid tagama ettevõtjate, eelkõige VKEde jaoks lihtsa ja toetava õiguskeskkonna. Nagu on rõhutatud komisjoni aruteludokumendis üleilmastumise ohjamise kohta, mida esitleti mais 2017, ei tähenda see protektsionismi, dereguleerimist ega võidujooksu leebemate eeskirjade suunas, vaid arukat reguleerimist. Valitsused peavad tagama maksupoliitika asjakohasuse digiteerumise ja uute ettevõtlusvormide suhtes ning selle, et ettevõtjad maksavad makse majandustegevuse kohas. Täna komisjoni poolt esitatud ettepanekud on tasakaalustatud ja proportsionaalne lahendus nendele probleemidele.

2. Äriühingu tulumaksu süsteemi kohandamine 21. sajandile: eesseisvad ülesanded

2.1. Äriühingu tulumaksu iganenud eeskirjad

Digitaalvaldkonnas tegutsevad ettevõtjad, nagu ka kõik teised ettevõtjad, peavad kandma maksukoormust, et rahastada vajalikke avalikke teenuseid, mida nad ise kasutavad. Praegu see nii ei ole. Ettevõtjad, kelle digitaalne kohalolu on mõnes liikmesriigis märkimisväärne, kasutavad ära sealseid avalikke teenuseid ja turutaristut, näiteks liikmesriigi õigussüsteemi ja häid ühendusvõimalusi, ent maksu nad seal ei maksa, kui nende füüsiline kohalolu ei ole seal märkimisväärne. Ettevõtjad, kes tegutsevad valdavalt digitaalvaldkonnas, ei pea välismaal tegutsedes seal füüsiliselt nii palju kohal olema: rahvusvaheliste digitaalvaldkonna ettevõtjate tütarettevõtetest üksnes 50% asub välismaal, samal ajal kui tavapäraste rahvusvaheliste ettevõtjate puhul on see näitaja 80% .

Rahvusvaheliselt kokkulepitud põhimõte on, et kasum tuleks maksustada seal, kus väärtus luuakse . Praegu kehtivad rahvusvahelised maksustamiseeskirjad töötati aga välja füüsiliselt eksisteerivate ettevõtjate jaoks. Need eeskirjad põhinevad suuresti füüsilisel kohalolekul ega olnud mõeldud selliste ettevõtlusmudelite jaoks, mis hõlmavad peamiselt immateriaalset vara, andmeid ja teadmisi. Need ei arvesta ettevõtlusmudeleid, mille raames ettevõtjad osutavad digiteenuseid mõnes riigis, ilma et peaks seal füüsiliselt kohal olema. Praegu kehtivad eeskirjad ei tunnista ka uusi digitaalmaailma võimalusi luua kasumit. Näiteks ollakse hädas sellega, kuidas maksustada väärtust, mis on loodud immateriaalse varaga, näiteks patente ja algoritme, mida on lihtne viia mõnda madala maksuga või maksuvaba jurisdiktsiooni alla. Peale selle ei tunnustata eeskirjades kasutajate osatähtsust digitaalvaldkonna ettevõtjate väärtuse loomisel, kui nad annavad andmeid ja infosisu, ega ka nende osatähtsust digitaalvaldkonna mitmesuguste ettevõtlusmudelite jaoks kesksete võrkude osana. Kõik see tähendab seda, et väärtuse loomise ja maksude maksmise koht on teineteisest lahus.