EUROOPA KOMISJON Brüssel,2.7.2019 COM(2019) 610 final 2019. AASTA ÜLDEELARVE

PARANDUSEELARVE PROJEKT nr 4 Kulukohustuste ja maksete assigneeringute vähendamine kooskõlas ajakohastatud kuluvajaduste ja ajakohastatud tuludega (omavahendid)



Võttes arvesse: –Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a, –Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid [...], eriti selle artiklit 44, –Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarvet, mis võeti vastu 12. detsembril 2018, –paranduseelarve projekti nr 1/2019, mis võeti vastu 15. aprillil 2019, –paranduseelarvet projekti nr 2/2019, mis võeti vastu 15. mail 2019, –paranduseelarvet projekti nr 3/2019, mis võeti vastu 22. mail 2019, esitab Euroopa Komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2019. aasta eelarve paranduseelarve projekti nr 4. TULUDE JA KULUDE EELARVESTUSE MUUDATUSED EELARVEJAGUDE KAUPA Tulude koondarvestuses eelarvejagude (I, III, V ja X) kaupa tehtavad muudatused on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-et.htm ). SISUKORD 1. Sissejuhatus 2. Kulude ajakohastamine 2.1. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute vähendamine 2.1.1. Finantsjärelevalve asutused (EBA, EIOPA ja ESMA) 2.1.2. Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex) 2.1.3. Uuesti sõnastatud Dublini III määrus

2.1.4. Euroopa Prokuratuur 2.1.5. Euroopa Sotsiaalfond – Tegevuse tehniline abi 2.1.6. Erakorralise toetuse rahastamisvahend 2.1.7. Liidu elanikkonnakaitse mehhanism 2.1.8. Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) 2.1.9. Erivahendite kasutuselevõtuga seotud korrigeerimine 2.2. Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise edasilükkamine: mõju ELi institutsioonidele 2.2.1. Euroopa Parlament 2.2.2. Euroopa Kontrollikoda 2.2.3. Euroopa välisteenistus 2.2.4. Ülevaade 3. Tulu ajakohastamine 3.1. Paranduseelarve projekti nr 4/2019 üldmõju kõigisse omavahenditesse tehtavate maksete jaotumisele liikmesriigiti 3.2. Traditsiooniliste omavahendite, käibemaksu- ja kogurahvatulu baasi prognoosi muutmine 3.3. 2018. ja 2015. aasta eest Ühendkuningriigile võimaldatav korrigeerimine 3.3.1. Sissejuhatus 3.3.2. Korrigeerimiste arvutamine 3.3.3. 2018. aasta eest Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise esimese ajakohastuse ja 2015. aasta eest Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise lõpliku summa kandmine paranduseelarve projekti nr 4/2019 4. Koondtabel mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa

SELETUSKIRI 1.Sissejuhatus Paranduseelarve projekti nr 4/2019 eesmärk on ajakohastada eelarve kulu- ja tulupoolt, et võtta arvesse viimase aja sündmusi: –kulupoolel –makstakse välja alamrubriikide 1a „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ ja 1b „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“, rubriikide 3 „Julgeolek ja kodakondsus“ ja 4 „Globaalne Euroopa“ ning Euroopa Liidu Solidaarsusfondi eelarveridade kulukohustuste ja maksete assigneeringud ning –kohandatakse teatavate institutsioonide 2019. aasta eelarvet kuna Ühendkuningriigi väljaastumine Euroopa Liidust lükkub 31. oktoobrile 2019; –tulupoolel muudetakse traditsiooniliste omavahendite (st tollimaksud ja suhkrumaksud) ning käibemaksu- ja kogurahvatulu baasi prognoosi, samuti kantakse eelarvesse asjaomased Ühendkuningriigile võimaldatavad korrigeerimised ja nende rahastamine, mis kõik põhjustab muutusi ELi eelarvesse kantavate omavahendite sissemaksete liikmesriikidevahelises jaotuses. 2. Kulude ajakohastamine 2.1. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute vähendamine 2.1.1. Finantsjärelevalve asutused (EBA, EIOPA ja ESMA) 2017. aasta septembris tegi komisjon ettepaneku vaadata põhjalikult läbi Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) volitused, mille tõttu on vaja märkimisväärselt suurendada ESMA töötajate arvu ja rahalisi vahendeid. Ettepaneku oluline osa oli uue rahastamismudeli kasutuselevõtt, mille alusel asendataks ELi eelarvetoetusel (40 %) ja riiklike järelevalveasutuste osamaksetel (60 %) põhinev praegune rahastamisvalem tasude kaudu rahastamise ja ELi eelarvest makstava tasakaalustamistoetusega. Samal ajal tegi komisjon ettepaneku anda ESMA-le uued kesksete vastaspoolte järelevalve volitused, milleks on vaja rohkem töötajaid ja eelmakseid selle tasudest rahastatava tegevuse jaoks, võttes arvesse tasude süsteemi kasutuselevõtuks vajalikku aega. Poliitiline kokkulepe nende ettepanekute suhtes saavutati 2019. aasta märtsis. EBA, EIOPA ja ESMA volituste läbivaatamise puhul seisnes kompromiss volituste piiratumas laiendamises, mis mõjutab omakorda ressursivajadusi, ning praegune rahastamismudel (40 % ELi eelarvest ja 60 % riiklikelt asutustelt) jäeti kasutusse. ESMA volitusi kesksete vastaspoolte puhul vähendatakse mõnevõrra võrreldes komisjoni ettepanekuga. Mõlema ettepaneku puhul tekib mõju eelarvele ühe aasta möödudes. 2020. aasta eelarvestus juba kajastab selle mõju 2020. aasta eelarvele. Tehakse ettepanek ajakohastada seda 2019. aasta paranduseelarve projektis nii töötajate kui ka rahaliste vahendite puhul. EBA-le, EIOPA-le ja ESMA-le makstava ELi toetuse kavandatud vähendamine on näidatud tabelis allpool.



eurodes Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud III jagu – Komisjon 12 02 04 Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) –2 490 000 –2 490 000 12 02 05 Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) –2 360 000 –2 360 000 12 02 06 Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) –13 670 000 –13 670 000 Kokku –18 520 000 –18 520 000 EBA (–10 ametikohta), EIOPA (–9 ametikohta) ja ESMA (–27 ametikohta) ajakohastatud ametikohtade loetelud on esitatud eelarve lisas. 2.1.2. Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex) 2018. aasta septembris tegi komisjon ettepaneku laiendada Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex) volitusi, et luua 2020. aastaks 10 000 piirivalveametnikust koosnev alaline korpus. Oodates seadusandliku ettepaneku vastuvõtmist, määrati 2019. aasta eelarves reservi 19,3 miljonit eurot, et katta 2019. aasta viimases kvartalis kavandatud esimeste piirivalveametnike (375 ametnikku ja 375 lepingulist töötajat) värbamisega seotud kulud. 2019. aasta märtsis jõuti poliitilisele kokkuleppele 10 000 piirivalveametnikust koosneva alalise korpuse järk-järgulises loomises 2027. aastaks. Võttes arvesse, et määrus jõustub eeldatavasti 1. novembril 2019, mis on piirivalveametnike alalise korpuse tegeliku värbamise ametlik algus, peab komisjon otstarbekaks säilitada 7,2 miljoni euro suurust reservi, et katta 2019. aastal esimeste piirivalveametnike värbamisest tekkivad palgakulud. Seega võib ülejäänud reservis oleva summa selles paranduseelarve projektis tühistada. eurodes Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud III jagu – Komisjon 40 02 41 Liigendatud assigneeringud (eelarveartikli 18 02 03 – „Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)“ reserv) –12 121 000 –12 121 000 Kokku –12 121 000 –12 121 000

2.1.3. Uuesti sõnastatud Dublini III määrus 2019. aastal hääletatud eelarvesse paigutati kuni õigusliku aluse heakskiitmiseni reserve 460 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena, mis on seotud komisjoni ettepanekuga Dublini III määruse uuesti sõnastamise kohta. Juhul kui õigusakti ei võeta vastu 1. veebruariks 2019, võib komisjon esitada ühe või mitu ümberpaigutusettepanekut kooskõlas finantsmääruse artikliga 31. Esimene osamakse 370 miljonit eurot maksti välja aprillis 2019. Samal ajal esitab komisjon selle paranduseelarve projektiga teise ja lõpliku ümberpaigutustaotluse (DEC 15/2019), mis käsitleb 82,8 miljonit eurot, millest 62,8 miljonit eurot on mõeldud Kreeka täiendavate rahastamisvajaduste katmiseks 2019. aastal ja 20 miljonit eurot järgmise ümberasustamise vallas kohustuste võtmise ettevalmistamiseks. Lähtuvalt komisjoni hinnangust selles valdkonnas aasta lõpus vajaduste katmiseks vajalikule summale, võib ülejäänud reservis oleva summa selles paranduseelarve projektis tühistada. Komisjon jälgib siiski põhjalikult kohapealseid sündmusi ja võib teha vajaduse korral uue ettepaneku meetmete korrigeerimiseks.



eurodes Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud III jagu – Komisjon 40 02 41 Liigendatud assigneeringud (eelarveartikli 18 03 01 01 – „Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tugevdamine ja arendamine ning liikmesriikide solidaarsuse ja nendevahelise vastutuse jagamise suurendamine“ reserv) –7 200 000 –7 200 000 Kokku –7 200 000 –7 200 000 2.1.4. Euroopa Prokuratuur 2017. aasta oktoobris jõuti kokkuleppele Euroopa Prokuratuuri loomises . Kuigi Euroopa Prokuratuuri halduslik loomine on edenenud ladusalt, on selle jaoks peaprokuröri nimetamine võtnud rohkem aega ja toimub eeldatavasti 2019. aasta teises pooles. Seetõttu on lükkunud edasi teatavad muud värbamised ja teatavad algselt 2019. aastaks kavandatud kulutused tuleb teha 2020. aastal. Seega võib 2019. aasta eelarve assigneeringuid vähendada 2019. aastal 1 miljoni euro võrra. 2020. aasta eelarvestus juba kajastab selle mõju 2020. aasta eelarvele. eurodes Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud III jagu – Komisjon 33 03 05 Euroopa Prokuratuur –1 000 000 –1 000 000 Kokku –1 000 000 –1 000 000 2.1.5. Euroopa Sotsiaalfond – Tegevuse tehniline abi Võttes arvesse eelarvepunkti 04 02 63 01 kulukohustuste assigneeringute tegelike vajaduste viimast hinnangut, võib tühistada 8,3 miljonit eurot, seadmata seejuures ohtu Euroopa Sotsiaalfondi raames antava tehnilise abi ladusat rakendamist. eurodes Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud III jagu – Komisjon 04 02 63 01 Euroopa Sotsiaalfond – Tegevuse tehniline abi –8 300 000 – Kokku –8 300 000 – 2.1.6. Erakorralise toetuse rahastamisvahend Erakorralise toetuse rahastamisvahendi kaudu antakse vajaduspõhist erakorralist toetust, et hoida inimelusid, hoida ära ja leevendada inimeste kannatusi ning säilitada inimväärikust, täiendades mõjutatud liikmesriikide võetud meetmeid. Erakorralise toetuse rahastamisvahendi kaudu alustati esimest sekkumist 2016. aastal ja praegu lõpetatakse järk-järgult selle kasutamine. Praegune erakorralise toetuse rahastamisvahendi toetuskulude eelarveeraldis on 250 000 eurot. Kooskõlas vajalike assigneeringute läbivaadatud prognoosiga võib tühistada 120 000 eurot.



eurodes Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud III jagu – Komisjon 18 01 04 05 Liidus antava erakorralise toetuse toetuskulud –120 000 –120 000 Kokku –120 000 –120 000 2.1.7. Liidu elanikkonnakaitse mehhanism Liidu elanikkonnakaitse mehhanismi eesmärk on tugevdada osalevate riikide koostööd elanikkonnakaitse valdkonnas, et täiustada katastroofide vältimist, nendeks valmisolekut ja neile reageerimist. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2019. aasta otsusega (EL) 2019/420, on suurendatud liidu elanikkonnakaitse mehhanismi aastate 2014–2020 eelarvevahendeid 574 miljoni euroni. Pärast nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahel sõlmitud poliitilist kokkulepet ning võttes arvesse eespool nimetatud muutmisotsuse ette nähtust hilisemat vastuvõtmist, tuleks liidu elanikkonnakaitse mehhanismi 2019. aasta eelarveeraldisi vastavalt vähendada. Kokku lepitud eelarveeraldisi ületava reservis oleva 2019. aasta summa võib tühistada.

eurodes Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud III jagu – Komisjon 40 02 41 Liigendatud assigneeringud (eelarvepunkti 23 03 01 01 – „Suurõnnetuste ärahoidmine liidus ja nendeks valmisolek“ reserv) –35 000 000 –26 390 000 40 02 41 Liigendatud assigneeringud (eelarvepunkti 23 03 02 01 – „Kiire ja tõhus hädaolukordadele reageerimine suurõnnetuste korral liidus“ reserv) – –170 514 40 02 41 Liigendatud assigneeringud (eelarvepunkti 23 03 02 02 – „Kiire ja tõhus hädaolukordadele reageerimine suurõnnetuste korral kolmandates riikides“ reserv) – –2 000 000 Kokku –35 000 000 –28 560 514 2.1.8. Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) Nõukogu 11. novembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2012/2002 (Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta) artikli 4a lõike 4 kohaselt piirdub iga aasta ettemaksete kogusumma 50 miljoni euroga nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringute puhul. Finantsmääruse artikli 12 lõike 4 punkti a (alates 1 augustist 2018 kehtiv uus säte) kohaselt kantakse Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutamata kulukohustuste assigneeringud automaatselt üle. 2018. aasta lõpus oli Euroopa Liidu Solidaarsusfondi jaoks kasutada 29,7 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja need kanti automaatselt üle 2019. aastasse. 2019. aasta eelarves võeti kasutusele 50 miljonit eurot. Seega on 2019. aastal Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ettemaksete jaoks praegu kasutada 79,7 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 50 miljonit eurot maksete assigneeringuid. Seetõttu tehakse ettepanek vähendada 2019. aasta eelarvesse kantud kulukohustuste assigneeringuid 29,7 miljoni euro võrra, et vähendada kulukohustuste assigneeringute summat alusaktis ette nähtud 50 miljoni euroni ja maksete assigneeringute tasemeni. eurodes Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud III jagu – Komisjon 13 06 01 Liikmesriikide toetamine tõsise loodusõnnetuse korral, mis mõjutab oluliselt elutingimusi, looduskeskkonda või rahvamajandust –29 748 635 – Kokku –29 748 635 – 2.1.9. Erivahendite kasutuselevõtuga seotud korrigeerimine Võttes arvesse selle paranduseelarve projekti alamrubriigi 1a ja rubriigi 3 kulukohustuste assigneeringute taseme vähenemist, tehakse ettepanek kohandada paindlikkusinstrumendi kasutamist järgmiselt: –alamrubriigi 1a puhul vähendatakse paindlikkusinstrumendi kasutamist 18,5 miljoni euro võrra; –rubriigi 3 puhul vähendatakse paindlikkusinstrumendi kasutamist 55,4 miljoni euro võrra. Sellele paranduseelarve projektile on lisatud välja pakutud paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtu otsus, millega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse 12. detsembri 2018. aasta otsus (EL) 2019/276. Võttes arvesse sellesse paranduseelarve projekti lisatud alamrubriigi 1b kulukohustuste assigneeringute taseme vähendamist, vähendatakse kulukohustuste koguvaru kasutamist 8,3 miljoni euro võrra. 2.2. Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise edasilükkamine: mõju ELi institutsioonidele 2019. aasta eelarve koostamise ajal kutsuti institutsioone üles kajastama oma eelarvestustes Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise mõju, mis pidi esialgu toimuma 29. märtsil 2019, valdkondades, kus muutused on ilmsed (näiteks ühe voliniku ja ühe kontrollikoja liikme ametikoha kadumine, Euroopa Kohtu kohtunike arvu muutumine, Ühendkuningriigis asuva esinduse ja piirkondlike büroode sulgemine jne). Seetõttu vähendasid Euroopa Parlament, nõukogu, komisjon, Euroopa Kohus, Euroopa Kontrollikoda ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee oma eelarvetaotlust kokku ligikaudu 11,7 miljoni euro võrra (millest 10,2 miljonit Euroopa Parlamendi puhul). See vähendamine põhines eeldusel, et Ühendkuningriik jääb 2019. aastal liikmesriigiks kolmeks kuuks. Euroopa välisteenistus suurendas oma eelarvetaotlust 12,3 miljoni euro võtta, et kajastada täiendavaid kulusid, mis tekivad peakorteris Ühendkuningriigi osakonna ja Londonis ELi delegatsiooni loomisest. Kuna Ühendkuningriigi liidust väljaastumine lükkus edasi, peavad institutsioonid nüüd katma Ühendkuningriigi ELi liikmesriigiks olemise kulud veel seitsme kuu jooksul. Nõukogu, komisjon, Euroopa Kohus ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee proovivad katta täiendavaid vajadusi olemasolevate vahendite ümberpaigutamise teel. Euroopa Kohtu puhul on see võimalik, kuna on jäänud jätkuvalt viibima kohtuniku nimetamine ühe liikmesriigi poolt, mis on tekitanud piisavalt sääste, et katta Ühendkuningriigi liikmetele kuni 31. oktoobrini 2019 maksmiseks vajalikud täiendavad kulud. Kuid Euroopa Parlament ja Euroopa Kontrollikoda taotlevad täiendavaid assigneeringuid allpool märgitud põhjustel. 2.2.1. Euroopa Parlament

Euroopa Paramendi üheksanda ametiaja koosseisu käsitleva Euroopa Ülemkogu otsuse alusel sisaldas Euroopa Parlamendi eelarvejagu assigneeringuid 678 liikmele alates 30. märtsist ja 705 liikmele alates 2. juulist 2019. Assigneeringuid vähendati mitmel liikmeid, assistente ja institutsioonilist esindatust käsitleval eelarvereal ning Ühendkuningriigis teabekampaania korraldamiseks eelarvevahendeid ette ei nähtud. Väljaastumise edasilükkamine kuni 31. oktoobrini 2019 ei mõjuta ainult Euroopa Parlamendi koosseisu ja parlamendiliikmete assisteerimise kulusid, aga tekib ka vajadus säilitada kontaktbürood Ühendkuningriigis ning korraldada Ühendkuningriigis Euroopa Parlamendi valimised, milleks on vaja täiemahulist teabekampaaniat. Eespool nimetatud vältimatute, erakorraliste ja ettenägematute asjaolude tõttu on vaja täiendavaid assigneeringuid summas 15,1 miljonit eurot. 2.2.2. Euroopa Kontrollikoda Otsus lükata Ühendkuningriigi liidust väljaastumine edasi seitsme kuu võrra mõjutab 28 liikmest koosneva kontrollikoja töötasusid ja muid kulusid võrreldes sellega, kui see oleks koosnenud 27 liikmest. Võttes arvesse 2019. aastaks taotletud piiratud eelarvet ei ole kontrollikojal võimalik leida täiendavaid vahendeid olemasolevate vahendite ümberpaigutamise teel, vaid ta taotleb täiendavat eelarveeraldist 107 000 eurot, et katta palgad ja muud hüvitised ning missiooni- ja esinduskulud. Selles summas ei ole võetud arvesse kasutamata üleminekutoetuste summat, mis paigutatakse ümber Ühendkuningriigi liikme palga eelarvereale. 2.2.3. Euroopa välisteenistus Euroopa välisteenistusele määrati 2019. aasta eelarves otseselt Ühendkuningriigi liidust lahkumise tõttu täiendavad assigneeringud, et: –avada Londonis delegatsioon ja hoida seda töös, –säilitada ELi praegune kohalolu Põhja-Iirimaal, –luua peakorteris sihtotstarbeline osakond, et hallata suhteid Ühendkuningriigi kui kolmanda riigiga, ning –katta täiendavad rotatsioonikulud, mis tekivad vajadusest kutsuda delegatsiooni võrgustikust tagasi Ühendkuningriigi kodakondsusega töötajad enne nende ametiaegade plaanipärast lõppu. Need hinnangulised summad määrati kindlaks eeldusel, et Ühendkuningriik lahkub Euroopa Liidust 29. märtsil 2019. Kuna artikli 50 ajavahemikku on pikendatud, on praegu tekkinud ülejääk Euroopa välisteenistuse 2019. aasta eelarves. Võttes arvesse artikli 50 menetlusega seotud praegust märkimisväärset ebakindlust, on Euroopa välisteenistusel vaja säilitada summasid, et katta ühekordsed delegatsiooni avamise kulud ja eespool nimetatud täiendavad rotatsioonikulud oma 2019. aasta eelarves. Euroopa välisteenistus vajab ka piisavat puhvrit juhuks, kui pooled peaksid ratifitseerima väljaastumislepingu enne 31. oktoobrit 2019. Euroopa välisteenistus vähendab seega oma 2019. aasta eelarvet jooksvate kulude võrra, mis on nähtud ette alates aasta algusest kuni 1. augustini peakorteris uue osakonna ja Ühendkuningriigis kohalolupunktide loomiseks (3 276 000 eurot). Kuna olukord võib aasta jooksul praeguse stsenaariumiga võrreldes väga palju muutuda, kavatseb Euroopa välisteenistus pöörduda aasta jooksul hiljem uuesti eelarvepädevate institutsioonide poole ning teha ettepaneku oma 2019. aasta eelarve täiendavate kohanduste kohta, kui olukord ja aeg on selleks sobilik. 2.2.4. Ülevaade (eurodes) Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud I jagu – Euroopa Parlament 1 0 0 0 Palgad 2 420 000 2 420 000 1 0 0 4 Tavalised reisikulud 2 100 000 2 100 000 1 0 0 6 Üldkulude hüvitis 1 200 000 1 200 000 1 0 2 0 Üleminekuhüvitised –1 800 000 –1 800 000 3 2 2 Dokumentatsioonikulud 80 000 80 000 3 2 4 2 Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud 3 000 000 3 000 000 3 2 4 4 Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest 300 000 300 000 3 2 5 Euroopa Parlamendi büroodega seotud kulud 320 000 320 000 4 2 2 Parlamendiliikmete assistentide kulud 7 490 000 7 490 000 I jao vahekokkuvõte 15 110 000 15 110 000 V jagu – Euroopa Kontrollikoda 1 0 0 0 Töötasu, hüvitised ja pensionid 96 000 96 000 1 0 4 Lähetused 6 000 6 000 2 5 2 Esinduskulud 5 000 5 000 V jao vahekokkuvõte 107 000 107 000 X jagu – Euroopa välisteenistus 1 1 0 0 Põhipalgad –564 000 –564 000 1 1 0 2 Personalieeskirjades sätestatud isikliku olukorraga seonduvad õigused –143 000 –143 000 1 1 0 3 Sotsiaalkindlustus –22 000 –22 000 1 4 0 Lähetused –27 000 –27 000 3 0 0 0 Koosseisuliste töötajate töötasu ja õigused –747 000 –747 000 3 0 0 1 Koosseisuvälised töötajad ja sisseostetavad teenused –568 000 –568 000 3 0 0 2 Muud personaliga seotud kulud –97 000 –97 000 3 0 0 3 Hooned ja nendega seotud kulud –1 070 000 –1 070 000 3 0 0 4 Muud halduskulud –38 000 –38 000 X jao vahekokkuvõte –3 276 000 –3 276 000 Kokku 11 941 000 11 941 000 3. Tulu ajakohastamine 3.1. Paranduseelarve projekti nr 4/2019 üldmõju kõigisse omavahenditesse tehtavate maksete jaotumisele liikmesriigiti

24. mail 2019 toimunud omavahendite nõuandekomitee 175. koosoleku tulemusena tuleb eelarve tulupoolel teha kaks kohandust: esimese kohandusega ajakohastatakse traditsiooniliste omavahendite ning käibemaksu ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite prognoose värskeimate majandusprognooside arvesse võtmiseks ja teise kohandusega ajakohastatakse Ühendkuningriigiga seotud eelarve korrigeerimist. Kõnealused kohandused esitatakse punktides 3.2 ja 3.3. Nii käesoleva paranduseelarve projekti kulude kui ka tulude kohanduste üldmõju kirjeldatakse kokkuvõtvas tabelis allpool. Kokkuvõtvas tabelis on esitatud ka kõigi omavahenditesse tehtavate maksete jaotumine liikmesriigiti vastavalt: 2019. aasta eelarvele, paranduseelarve projekti (PEP) nr 3/2019 muudatustele ning käesolevale paranduseelarve projektile. Kõigi omavahenditesse tehtavate maksete jaotumine liikmesriigiti (miljonites eurodes) 2019. aasta eelarve PEP nr 3/2019 PEP nr 4/2019 (1) (2) (3) BE 6 151,1 6 108,2 6 096,5 BG 565,3 560,2 605,0 CZ 2 012,3 1 993,3 2 028,3 DK 2 811,0 2 782,1 2 801,5 DE 30 494,7 30 164,5 29 792,7 EE 253,3 250,9 263,1 IE 2 478,4 2 453,9 2 485,6 EL 1 746,1 1 728,6 1 759,2 ES 12 172,1 12 056,6 12 161,9 FR 22 592,6 22 364,4 22 592,4 HR 496,6 491,8 494,6 IT 17 008,2 16 840,7 16 772,0 CY 202,2 200,3 206,7 LV 288,5 285,7 301,3 LT 459,3 455,2 481,5 LU 376,9 373,1 382,6 HU 1 285,1 1 272,7 1 349,3 MT 116,7 115,6 119,3 NL 7 707,0 7 633,3 7 668,9 AT 3 437,6 3 400,7 3 398,3 PL 4 934,2 4 888,0 5 072,7 PT 1 914,7 1 896,0 1 932,0 RO 1 916,6 1 897,1 1 948,8 SI 480,2 475,8 488,1 SK 868,0 859,3 873,2 FI 2 186,3 2 163,9 2 166,7 SE 3 859,3 3 815,1 3 883,5 UK 17 490,2 17 268,1 16 614,1 EL 146 304,5 144 795,1 144 739,5



3.2. Traditsiooniliste omavahendite, käibemaksu- ja kogurahvatulu baasi prognoosi muutmine Väljakujunenud tava kohaselt teeb komisjon ettepaneku muuta eelarve rahastamist vastavalt uuematele majandusprognoosidele, milles on omavahendite nõuandekomitee koosolekul liikmesriikidega kokku lepitud. Muudatus hõlmab nii 2019. aastal eelarvesse makstavate traditsiooniliste omavahendite kui ka 2019. aasta käibemaksu- ja kogurahvatulu baasi prognoosi. 2019. aasta eelarve prognoos esitati omavahendite nõuandekomitee 172. koosolekul 18. mail 2018. Muudetud prognoos, millest lähtutakse käesolevas paranduseelarve projektis, võeti vastu omavahendite nõuandekomitee 175. koosolekul 24. mail 2019. Omavahendite ajakohastatud prognoosi kasutamine suurendab tuluprognooside täpsust ja seega nende maksete prognoosi täpsust, mis liikmesriikidel tuleb aasta jooksul ELi eelarvesse teha. Võrreldes 2018. aasta mais vastu võetud prognoosiga on 2019. aasta mai prognoosi muudetud järgmiselt: –2019. aasta tollimaksude netosummaks prognoositakse nüüd 21 206,0 miljonit eurot (pärast 20 % sissenõudmiskulude mahaarvamist), mis võrreldes 2019. aasta eelarves esitatud prognoosiga tähendab 1,23 % vähenemist summas 21 471,2 miljonit eurot. Komisjon võrdles traditsioonilise omavahendite nõuandekomitee prognoosimismeetodi tulemusi (2019. aasta kevadise makromajandusliku prognoosi alusel) tollimaksude tegeliku laekumise uusimate andmete (jaanuarist aprillini 2019) ekstrapolatsiooni meetodiga. Sarnaselt varasematele aastatele lepiti kokku, et kasutatakse konservatiivset lähenemisviisi ja väikseimat traditsiooniliste omavahendite prognoosi, et tagada usaldusväärne eelarvejuhtimine majanduslikult väga ebakindlas olukorras, kus kaubanduse struktuur võib olla häiritud; –ELi piiristamata käibemaksubaasi kogusummaks 2019. aastal prognoositakse praegu 7 085 193,6 miljonit eurot, mis on 2,30 % võrra suurem 2018. aasta mai prognoosist (6 925 637,5 miljonit eurot). ELi 2019. aasta piiristatud käibemaksubaasi kogusummaks on prognoositud 7 057 535,1 miljonit eurot, mis on 2,20 % võrra suurem 2018. aasta mai prognoosist (6 905 892,6 miljonit eurot); –ELi 2019. aasta kogurahvatulu baasi kogusummaks prognoositakse 16 347 197,8 miljonit eurot, mis on 0,60 % võrra väiksem 2018. aasta mai prognoosist (16 446 111,0 miljonit eurot). Üheksa euroalasse mittekuuluva liikmesriigi prognoositavate käibemaksu- ja kogurahvatulu baaside konverteerimiseks nende riikide vääringust eurodesse on kasutatud 31. detsembri 2018. aasta vahetuskursse. Sellega välditakse moonutusi, sest tegu on sama kursiga, mida kasutatakse eelarvesse kantud omavahendite summade sissenõudmisel maksete konverteerimiseks eurodest omavääringutesse (nõukogu määruse nr 609/2014 artikli 10a lõike 1 kohaselt). Omavahendite nõuandekomitee 24. mail 2019. aastal toimunud 175. istungil vastu võetud traditsiooniliste omavahendite, piiristamata käibemaksu- ja kogurahvatulu baasi muudetud prognoosid 2019. aastaks on esitatud järgmises tabelis: Traditsiooniliste omavahendite, käibemaksu- ja kogurahvatulu baasi muudetud prognoos 2019. aastaks (miljonites eurodes) Tollimaksud (80 %) Piiristamata käibemaksu-baas Kogu-rahvatulu baas Piiristatud Käibe-maksubaas BE 2 173,3 200 164,5 469 186,6 200 164,5 BG 104,7 27 671,8 58 500,4 27 671,8 CZ 293,2 90 821,9 205 917,4 90 821,9 DK 357,7 119 452,0 313 973,3 119 452,0 DE 4 133,0 1 453 699,2 3 551 074,7 1 453 699,2 EE 34,9 13 074,3 26 649,8 13 074,3 IE 308,7 91 474,4 265 877,4 91 474,4 EL 185,6 75 007,5 190 421,6 75 007,5 ES 1 573,9 572 646,4 1 252 795,0 572 646,4 FR 1 746,2 1 112 113,9 2 472 604,4 1 112 113,9 HR 39,0 33 740,9 52 961,9 26 481,0 IT 1 901,2 718 519,6 1 793 427,3 718 519,6 CY 25,3 14 284,0 21 070,6 10 535,3 LV 44,8 12 079,5 31 194,7 12 079,5 LT 99,5 19 008,6 45 938,8 19 008,6 LU 17,6 30 710,0 42 445,3 21 222,7 HU 210,4 57 991,8 135 913,0 57 991,8 MT 13,8 8 893,3 12 257,9 6 129,0 NL 2 607,3 331 589,2 806 725,1 331 589,2 AT 217,5 180 376,1 399 095,3 180 376,1 PL 781,4 248 536,4 502 207,3 248 536,4 PT 188,2 105 998,5 203 200,7 101 600,4 RO 194,6 76 044,3 215 341,6 76 044,3 SI 81,0 22 413,4 47 995,2 22 413,4 SK 100,5 34 473,4 94 317,1 34 473,4 FI 150,6 102 046,6 240 879,6 102 046,6 SE 520,7 211 575,9 491 990,2 211 575,9 UK 3 101,4 1 120 786,2 2 403 235,6 1 120 786,2 EL 28 21 206,0 7 085 193,6 16 347 197,8 7 057 535,1 3.3. 2018. ja 2015. aasta eest Ühendkuningriigile võimaldatav korrigeerimine 3.3.1. Sissejuhatus

Käesolevasse paranduseelarve projekti tuleb kanda Ühendkuningriigile 2015. ja 2018. aasta eest võimaldatav eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimine. Ühendkuningriigile 2015. ja 2018. aasta eest võimaldatava korrigeerimise suhtes kohaldatakse õigusnorme, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/335/EL, Euratom (Euroopa liidu omavahendite süsteemi kohta) ja sellele lisatud töödokumendis „2014. aasta arvestusmeetod“ . Nimetatud otsuse sätete kohaselt ei võeta Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise arvutamisel arvesse juhuslikku puhaskasu, mida Ühendkuningriik saab seoses sellega, et alates 2001. aastast suurendati traditsiooniliste omavahendite protsenti, mille liikmesriigid jätavad sissenõudmiskulude katteks endale, ning eraldatud kulusid kohandatakse nendele liikmesriikidele eraldatud kogukuluga, kes on ELiga ühinenud pärast 30. aprilli 2004, välja arvatud põllumajanduse otsetoetused ja turuga seotud kulud ning EAGGFi tagatisrahastust tulenevad maaelu arendamise kulud. Lisaks sellele vähendatakse Austria, Saksamaa, Madalmaade ja Rootsi osa Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise rahastamises ühe neljandikuni nende tavalisest osalusest. Vähendamist rahastavad teised liikmesriigid, v.a Ühendkuningriik. Käesolevas paranduseelarve projektis kajastatakse nii 2018. aasta eest Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise esimese ajakohastuse summa kui ka 2015. aasta eest Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise lõpliku summa arvutamine ja rahastamine.



Ühendkuningriigile 2015. aasta eest võimaldatava korrigeerimise lõpliku summa ja eelnevalt eelarvesse kantud summa (paranduseelarvesse nr 5/2016 kantud esimene ajakohastus) erinevus kantakse käesoleva paranduseelarve projekti peatükki 3 5 (Ühendkuningriigi eelarve tasakaalustamatuse korrigeerimise rahastamise lõpliku arvestuse tulemus). Ühendkuningriigile 2018. aasta eest võimaldatava korrigeerimise esimese ajakohastuse summa kantakse eelnevalt eelarvesse kantud esialgse summa asemel paranduseelarve projekti peatükki 1 5 (eelarve tasakaalustamatuse korrigeerimine). 3.3.2. Korrigeerimiste arvutamine 2015. ja 2018. aasta korrigeerimiste ajakohastamine tulenes peamiselt käibemaksu- ja kogurahvatulu baaside ajakohastamisest vastavalt 2018. aasta sügisel liikmesriikide esitatud teabele. Peale selle võetakse 2018. aasta korrigeerimise ajakohastuses arvesse 2018. aastaks eraldatud kulusid. 3.3.2.1. 2018. aasta eest Ühendkuningriigile võimaldatav korrigeerimine Järgmises tabelis võrreldakse Ühendkuningriigile 2018. aasta eest võimaldatava korrigeerimise esialgset summat, mis on kantud 2019. aasta eelarvesse, ja Ühendkuningriigile 2018. aasta eest võimaldatava korrigeerimise esimese ajakohastuse summat, mis kantakse käesolevasse paranduseelarve projekti. 2018. aasta eest Ühendkuningriigile võimaldatav korrigeerimine 2018. aasta eest Ühendkuning-riigile võimaldatav korrigeerimine ESIALGNE 2019. aasta eelarve 2018. aasta eest Ühendkuning-riigile võimaldatav korrigeerimine ESIMENE AJAKOHASTUS PEP nr 4/2019 Erinevus (1) (2) (2)–(1) (1) Ühendkuningriigi osa piiristamata käibemaksubaasis 16,1945 % 15,9617 % –0,2329 % (2) Ühendkuningriigi osa ühinemiseelse kuluga korrigeeritud eraldatud kogukulus 7,3577 % 6,7300 % -0,6277 % (3) = (1) – (2) 8,8368 % 9,2317 % +0,3948 % (4) Eraldatud kogukulu 127 599 039 596 129 786 633 964 + 2 187 594 368 (5) Laienemisega seotud kulud

= (5a) + (5b) 27 076 886 462 31 101 300 166 + 4 024 413 704 (5a) Ühinemiseelne kulu 0 0 0 (5b) Artikli 4 lõike 1 punktiga g seotud kulud 27 076 886 462 31 101 300 166 + 4 024 413 704 (6) Laienemisega seotud kuludega korrigeeritud eraldatud kogukulud = (4) – (5) 100 522 153 134 98 685 333 798 – 1 836 819 336 (7) Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise esialgne summa = (3) x (6) x 0,66 5 862 761 188 6 012 789 482 + 150 028 294 (8) Ühendkuningriigi kasu 854 326 562 616 616 471 – 237 710 091 (9) Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise põhisumma = (7) – (8) 5 008 434 626 5 396 173 012 + 387 738 385 (10) Traditsioonilistest omavahenditest tulenev juhuslik kasu – 15 094 049 – 35 957 064 – 20 863 015 (11) Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine = (9) – (10) 5 023 528 676 5 432 130 075 + 408 601 399 2018. aasta eest Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise esimene ajakohastus on umbes 409 miljonit eurot suurem kui 2019. aasta eelarvesse kantud 2018. aasta eest Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise esialgne summa. 3.3.2.2 2015. aasta eest Ühendkuningriigile võimaldatav korrigeerimine Järgmises tabelis võrreldakse Ühendkuningriigile 2015. aasta eest võimaldatava korrigeerimise esimese ajakohastuse summat, mis on kantud paranduseelarvesse nr 5/2016, ja Ühendkuningriigile 2015. aasta eest võimaldatava korrigeerimise lõplikku summat, mis kantakse käesolevasse paranduseelarve projekti. 2015. aasta eest Ühendkuningriigile võimaldatav korrigeerimine 2015. aasta eest Ühendkuning-riigile võimaldatav korrigeerimine

ESIMENE AJAKOHASTUS

PE nr 5/2016 2015. aasta eest Ühendkuning-riigile võimaldatav korrigeerimine

LÕPLIK

PEP nr 4/2019 Erinevus (1) (2) (2)–(1) (1) Ühendkuningriigi osa piiristamata käibemaksubaasis 19,2145 % 19,1419 % – 0,0726% (2) Ühendkuningriigi osa ühinemiseelse kuluga korrigeeritud eraldatud kogukulus 7,5910 % 7,5894 % – 0,0016 % (3) = (1) – (2) 11,6235 % 11,5525 % – 0,0710 % (4) Eraldatud kogukulu 129 194 773 448 129 135 893 336 – 58 880 112 (5) Laienemisega seotud kulud

= (5a) + (5b) 31 733 179 803 31 639 878 296 – 93 301 507 (5a) Ühinemiseelne kulu 0 0 0 (5b) Artikli 4 lõike 1 punktiga g seotud kulud 31 733 179 803 31 639 878 296 – 93 301 507 (6) Laienemisega seotud kuludega korrigeeritud eraldatud kogukulud = (4) – (5) 97 461 593 645 97 496 015 040 + 34 421 395 (7) Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise esialgne summa = (3) x (6) x 0,66 7 476 753 663 7 433 724 758 – 43 028 905 (8) Ühendkuningriigi kasu 1 496 521 393 1 381 345 015 – 115 176 378 (9) Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise põhisumma = (7) – (8) 5 980 232 270 6 052 379 743 + 72 147 473 (10) Traditsioonilistest omavahenditest tulenev juhuslik kasu –76 109 576 –74 320 246 + 1 789 330 (11) Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine = (9) – (10) 6 056 341 847 6 126 699 989 +70 358 142 Ühendkuningriigile 2015. aasta eest võimaldatava korrigeerimise lõplik summa on ligikaudu 70 miljonit eurot suurem kui paranduseelarvesse nr 5/2016 kantud Ühendkuningriigile 2015. aasta eest võimaldatava korrigeerimise esimene ajakohastus peamiselt 2018. aasta sügisel liikmesriikide esitatud käibemaksu- ja kogurahvatulu baaside ajakohastamist käsitleva teabe tõttu. 3.3.3. 2018. aasta eest Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise esimese ajakohastuse ja 2015. aasta eest Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise lõpliku summa kandmine paranduseelarve projekti nr 4/2019 3.3.3.1. Ühendkuningriigile 2015. aasta eest võimaldatav korrigeerimine (peatükk 3 5) Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise summa, mis kantakse käesoleva paranduseelarve projekti peatükki 3 5, vastab Ühendkuningriigile 2015. aasta eest võimaldatava korrigeerimise lõpliku summa (s.o 6 126 699 989 eurot) ja talle 2015. aasta eest võimaldatava korrigeerimise esimese ajakohastuse summa (paranduseelarvesse nr 5/2016 kantud 6 056 341 847 eurot) vahele, mis on 70 358 142 eurot.