KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Seirearuanne Horvaatia ühinemisettevalmistuste kohta /* COM/2013/0171 final */





KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Seirearuanne Horvaatia ühinemisettevalmistuste kohta 1. Sissejuhatus Ühinemisleping kirjutati alla 9. detsembril 2011 pärast seda, kui komisjon oli 2011. aasta oktoobris esitanud heakskiitva arvamuse ja Euroopa Parlament 2011. aasta detsembris andnud oma nõusoleku. Horvaatia saab Euroopa Liidu liikmeks 1. juulil 2013, tingimusel et ühinemisleping ratifitseeritakse kõigis liikmesriikides. Praeguseks on lepingu ratifitseerinud 22 liikmesriiki ja Horvaatia ning komisjon eeldab, et ka ülejäänud liikmesriigid teevad seda aegsasti enne Horvaatia ühinemist. Ühineva riigina on Horvaatial ühinemiseelsel vaheperioodil aktiivse vaatleja staatus. Horvaatia võttis läbirääkimiste käigus hulga kohustusi, mis tuleb täita hiljemalt ühinemise kuupäevaks, kui nende täitmiseks ei ole kokku lepitud spetsiaalset üleminekukorda. Ühinemisakti artiklis 36 nõutakse, et komisjon jälgiks tähelepanelikult kõiki kohustusi, mille Horvaatia on ühinemisläbirääkimistel võtnud, keskendudes eelkõige konkurentsipoliitikale, kohtusüsteemile ja põhiõigustele, õigusele, vabadusele ja turvalisusele. Komisjon on avaldanud regulaarse seire lahutamatu osana iga kuue kuu järel hinnanguid Horvaatia kohustuste täitmise kohta neis valdkondades. Komisjon võttis 2012. aasta aprillis vastu Horvaatia ühinemisettevalmistuste seirearuande[1] ja 2012. aasta oktoobris üldise seirearuande[2] ning Horvaatia võttis vastu tegevuskava neis antud soovituste täitmiseks. Kooskõlas artikliga 36 hinnatakse lõplikus seirearuandes Horvaatia edusamme ühinemise ettevalmistamisel ajavahemikul 1. septembrist 2012 kuni 28. veebruarini 2013. Hinnang põhineb komisjoni kogutud ja analüüsitud andmetel, sealhulgas Horvaatia edastatud andmetel, vastastikuste hindamismissioonide andmetel ning liikmesriikide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide teabel, mida nad on komisjoniga jaganud korrapäraste kontaktide raames. Samuti põhineb hinnang ka ajakohastatud seiretabelite järeldustel. Seiretabelid on töövahend, mille abil jälgitakse üksikasjalikult kõikide Horvaatia poolt ühinemisläbirääkimistel võetud kohustuste täitmist. Üldises seirearuandes loetletud kümmet, erilist tähelepanu vajavat prioriteetset meedet on hinnatud asjaomases temaatilises osas. 2. Ühinemisläbirääkimistest tulenevad nõuded ja kohustused 2.1 Konkurentsipoliitika Prioriteetne meede Brodospliti laevatehase erastamislepingu allakirjutamine ja vajalike otsuste tegemine leidmaks sobiv lahendus 3.maj ja Brodotrogiri laevatehaste jaoks, et viia lõpule Horvaatia laevaehitustööstuse ümberkorraldamine. Selle prioriteetse meetme on Horvaatia lõpule viinud. Pärast Brodospliti laevatehase läbivaadatud tegevuskava teise muudatuse heakskiitmist komisjoni 20. veebruari 2013. aasta otsusega, kirjutati 28. veebruaril 2013 alla erastamisleping. Muudatus näeb ette ümberkorraldusabi üldsumma tagasihoidlikku suurendamist ja täiendavaid asendusmeetmeid. Horvaatia teatas komisjonile oma kavatsusest esitada 3. Maj laevatehase läbivaadatud ja konsolideeritud ümberkorraldamiskava, mis põhineb nüüd laevatehase müümisel Uljaniki laevatehasele. Horvaatia esitas Brodotrogiri laevatehase läbivaadatud ümberkorralduskava ametlikult 12. veebruaril 2013 ning parafeeris erastamislepingu, saates selle ühinemisakti VIII lisa kohaselt komisjonile. 20. märtsil 2013 kiitis komisjon heaks läbivaadatud ümberkorraldamiskava ja erastamislepingu. Horvaatia on kohustunud kirjutama Brodotrogiri laevatehase erastamislepingu alla hiljemalt kaks nädalat pärast komisjoni positiivset otsust. Horvaatia täidab ka muud monopolivastase võitluse, ettevõtjate ühinemise ja riigiabi valdkonna kohustused ja nõuded. Riigi õigusaktid on ühtlustatud acquis’ga, tema haldussuutlikkus on piisav ja jõustamistulemused rahuldavad. Horvaatia konkurentsiamet täidab oma ülesandeid täies mahus ja on sõltumatu. Konkurentsiamet saatis 2012. aasta oktoobris komisjonile oma viimase kuue kuu aruande andmetega tehtud otsuste arvu ja liikide kohta, samuti hinnangute ja seisukohtadega monopolivastase võitluse, ettevõtjate ühinemise ja riigiabi valdkonnas. 2012. aasta detsembris võttis konkurentsiamet vastu otsuse monopolivastase võitluse valdkonnas bussiettevõtjate kohta, millega määrati märkimisväärne trahv. Samal kuul algatati ka menetlus telekommunikatsiooniettevõtja suhtes. Seoses ühinemisakti VIII lisast tuleneva Horvaatia aruandluskohustustega esitas Horvaatia 2012. aasta detsembris kolmanda aruande oma terasetööstuse kohta ja 2013. aasta jaanuaris kuue kuu aruande Horvaatia laevaehitustööstuse ümberkorraldamise kohta. Aruanded täidavad vajalikud nõuded, et komisjonil oleks võimalik läbi viia hindamine. Terasetööstuse sektoris jätkus Željezara Spliti 2011. aasta märtsis algatatud pankrotimenetlus. Terasetehas CMC Sisak (praegu ABS Sisak) müüdi uuele investorile, kes konsulteerib konkurentsiametiga ühinemisakti IX lisas sätestatud kohustuste alusel hüvitatava summa üle. Seoses olemasoleva abiga on konkurentsiamet esitanud komisjoni talitustele hindamiseks teabe uute meetmete ja kavade kohta, nagu nõutakse ühinemisakti IV lisas. 2.2 Kohtusüsteem ja põhiõigused 1) Jätkata kohtusüsteemi reformistrateegia ja tegevuskava tõhusat rakendamist. Jätkunud on kohtusüsteemi (2011–2015) reformistrateegia ja tegevuskava rakendamine. Veelgi on täiustatud õigusraamistikku, eelkõige kohtusüsteemi tõhususe suurendamise mõttes. Jätkus õigusalase koostöö võrgustiku ratsionaliseerimisprotsess. 2012. aasta detsembris võttis parlament vastu kohtusüsteemi 2013.–2018. aasta arengustrateegia. Strateegia koostati konsulteerides kohtureformi strateegia rakendamise seirenõukoguga. Põhitähelepanu pööratakse uues strateegias kohtusüsteemi tõhususele. Justiitsministeerium võttis 2012. aasta oktoobris vastu kohtunike ja prokuröride pikaajalise töölerakendamise kavad aastateks 2013–2025. Veelgi vajab parandamist inimressursside kavandamine ja haldamine, eelkõige kohtuvõrgu ratsionaliseerimise raames. Kohtusüsteemi eelarvet on veidi vähendatud ja see moodustab 2013. aastal umbes 313 miljonit eurot (2012. aastal 337 miljonit eurot), mida peetakse piisavaks. Kohtute infrastruktuuri investeerimise eelarvet suurendati 50 % ja see moodustab umbes 8 miljonit eurot. 2) Jätkata kohtusüsteemi sõltumatuse, vastutuse, erapooletuse ja professionaalsuse tugevdamist. Reformitud riiklik kohtunõukogu ja riiklik prokuratuurinõukogu on jätkanud oma tegevust sõltumatult. Mõlemad organid on jätkuvalt nimetanud kohtuametnikke ametisse läbipaistvate, ühtsete ja objektiivsete kriteeriumide alusel. 2012. aasta septembrist kuni 2013. aasta veebruarini määrati ametisse 40 kohtunikku. 2011. ja 2012. aasta värbamiskavades ettenähtud uute värvatavate töötajate arv on ikka veel saavutamata. Alates 1. jaanuarist 2013 kehtib pärast üleminekuperioodi möödumist täiel määral esimese astme kohtunike ametissemääramise uus süsteem. See nõuab, et kõik kandidaadid oleks lõpetanud kohtuametnike riikliku õppeasutuse. Kohtuametnike riikliku õppeasutuse esimesed õppurid on lõpetasid 2012. aasta novembris teise õppeaasta. Pärast seda, kui 2013. aasta veebruaris võeti vastu määrus kohtuametnike riikliku õppeasutuse lõpueksamite ja lõpphindamise kohta, kavandati lõpueksamid 2013. aasta maisse. Kohtuametnike riikliku õppeasutuse teise lennu esimene õppeaasta algas 2012. aasta septembris (riiklik prokuratuurinõukogu valis 35 ja riiklik kohtunõukogu 20 kandidaati). Riikliku kohtunõukogu seaduse 2013. aasta veebruaris vastu võetud muudatustega vabastati president ja riikliku kohtunõukogu kohtunikest liikmed vastavalt 75% ja 50% ulatuses nende tavaülesannetest. See on edasiviiv muudatus riikliku kohtunõukogu suutlikkuse suurendamiseks. Nõukogu töö tõhustamiseks on vaja täiendavaid haldusressursse. On oluline, et suureneks riikliku kohtunõukogu läbipaistvus, et ta täidaks oma ülesandeid vastutustundlikult. Edasised reformid peaksid hõlmama kohtuotsuste läbivaatamise mehhanismi, avalikke kohtuistungeid ja põhjendatud otsuste tegemise kohustuste laiendamist. Riiklik kohtunõukogu ja riiklik prokuratuurinõukogu jätkasid koostöös maksuametiga majanduslike huvide deklaratsioonide uue süsteemi rakendamist. Kohtunike suhtes, kes ei esitanud tähtajaks oma majanduslike huvide deklaratsiooni, on algatatud menetlused, ja enamikul juhtudest on määratud karistused (noomitused). Andmete kontrollimine maksuametist saadud teabe alusel ei ole veel lõpetatud. Kohtuametnike väärkäitumise juhtumite korral võetakse distsiplinaarmeetmeid. Nii riikliku kohtunõukogu kui ka riikliku prokuratuurinõukogu tegevus on muutunud ennetavamaks ning nad jätkanud otsuste tegemist ja karistuste määramist. 2013. aasta veebruaris vastu võetud uus kohtute seadus piirab kohtunike puutumatust ja viib seega teisese õiguse aktid kooskõlla põhiseadusega. Kohtuakadeemia peaks jätkama oma seni edukat tööd ja tegevust ning kõik peamised sidusrühmad kohtusüsteemis peavad toetama selle juhtimist. Kohtusüsteemi kvaliteedi tõstmisel on oluline roll kohtunike ja prokuröride elukestval kutsealasel väljaõppel. Jätkuma peaks kutsealased väljaõppeprogrammid, k.a ELi õiguse alal. Horvaatia osales Euroopa õigusalase koolituse võrgustiku korraldatud kriminaalõiguse programmis ja väljaõppes. 3) Jätkata kohtusüsteemi tõhustamist Prioriteetne meede Rakendada need kiireloomulised meetmed ja edendada nende lühiajaliste meetmete rakendamist, mis töötati välja 2012. aasta septembris, et tõhustada kohtusüsteemi ja vähendada lahendamata kohtuasjade arvu. Selle prioriteetse meetme on Horvaatia lõpule viinud. Horvaatia on rakendanud kiireloomulised ja lühiajalised meetmed, mille justiitsministeerium sõnastas 2012. aasta septembris, eesmärgiga tõhustada kohtusüsteemi ja vähendada lahendamata kohtuasjade arvu. 2012. aastal lahendasid kohtud rohkem juhtumeid kui neid juurde tuli. Käsitlemata tsiviil-, kaubanduslike ja täitmisele pööramisega seotud juhtumite arv on jätkuvalt suurem kui ELi keskmine. Püüdes kohtusüsteemi jätkusuutlikult tõhustada, on justiitsministeerium edukalt loonud kohtusüsteemi toimimise statistilise analüüsi keeruka vahendi, mis aitab tal loodetavasti jaotada inimressursse ja rahalisi vahendeid nii, et tulla toime nii saabuva töökoormuse kui ka lahendamata juhtumitega. Uus statistiline süsteem võib hakata toimima kogu riigis niipea, kui kohtud varustatakse integreeritud juhtumihalduse süsteemiga (ICMS). Edu on saavutatud ICMSi juurutamisega veel kõrvalejäänud 33 munitsipaalkohtus ja juurutamine kavatsetakse lõpule viia 2013. aasta septembriks. Püsib vajadus ühtse kõikehõlmava süsteemi järele kohtuasjade menetlemise statistiliseks jälgimiseks.. 2012. aastal võeti vakantsete töökohtade täitmiseks tööle 110 kohtuametnikku ja täiendavalt veel 250 kohtuametnikku. Märkimisväärne osa 2012. aastaks kavandatud kohtunike ametisse määramistest lükati edasi 2013. aastasse. 2012. aastal delegeeriti ülekoormatud kohtutest ülemkohtu otsusega 27 013 kohtuasja (2011. aastal 6 123). 2012. aastal kasutati üha enam võimalust paigutada kohtunikke vabatahtlikult ajutiselt või püsivalt ümber, et toetada ülekoormatud kohtuid. 2012. aastal paigutati kokku 48 kohtunikku ümber püsivalt (2011. aastal 13) ja 22 ajutiselt (2011. aastal 6). 2012. aastal viidi läbi 23 kontrollkäiku kohtutesse. Riigiettevõtete või riigi omanduses olevate ettevõtetega seotud juhtumite puhul kasutati üha enam vaidluste kohtuvälist lahendamist ja neid tuleks edendada. Uus kohtute seadus võeti parlamendis vastu 2013. aasta veebruaris. Sellega suurendatakse kohtute eesistujate järelevalvevolitusi, eelkõige kohtute tõhusa toimimise tagamiseks, ja võetakse kasutusele mehhanism, millega tagatakse kohtulik arutamine mõistliku aja jooksul. Kohtute eesistujad peaksid, lisaks uue kohtute seadusega algatatud reformidele, töötama välja iga-aastased halduskavad, mille täitmist tuleb seirata. Stimuleerida tuleks üksikutes kohtutes väljatöötatud parimate tavade vahetamist. Riikliku kohtunõukogu seaduse 2013. aasta veebruaris vastu võetud muudatustega nähakse ette kohtunike ümberpaigutamise suurem läbipaistvus ja hõlbustatakse ümberpaigutamist samas kohtuastmes. 2013. aasta veebruaris võeti vastu tsiviilkohtumenetluse seaduse muudatused, mis piiravad kohtuasjade mitmekordse üleandmise võimalust kõrgematest kohtuinstantsidest madalamatesse ning millega võetakse kasutusele elektroonilised kohtukutsed kaubanduskohtutes ja rangemad uue tõendusmaterjali esitamise eeskirjad. Apellatsioonikohtu võimalust saata juhtum tagasi madalama astme kohtusse saaks veelgi piirata kasutamiseks üksnes erandjuhtudel. 2012. aasta detsembris vastu võetud kohtunike ametialase tegevuse uued raamkriteeriumid suurendavad motivatsiooni lahendada vanad kohtuasjad, kuid need peaksid paremini arvestama kohtuasjade liiki ja keerukust, kohtu suurust, spetsialiseerumise taset ja asjaomast jurisdiktsiooni. Märtsi lõpus või aprilli alguses plaanitakse vastu võtta väärteoseaduse ja maakatastriseaduse muudatuste eelnõud. Kõik nimetatud seadusandlikud meetmed peaksid aitama õige rakendamise korral tõhustada kohtusüsteemi ja vähendada lahendamata juhtumite arvu. Prioriteetne meede Võtta vastu uued täitevaktid, et tagada kohtuotsuste täitmine ja vähendada mahajäämust täitmisele pööramise juhtumite puhul. Selle prioriteetse meetme on Horvaatia lõpule viinud. Uus täitemenetluse seadus ja sissenõudeid käsitlevate kohtuotsuste jõustamise rakendusseadus jõustusid 15. oktoobril 2012. Uus süsteem keskendub otsuste täitmisele pööramisele munitsipaalkohtutes ja vähendab seega kaubanduskohtute koormust. Munitsipaalkohtud vastutavad üksnes mitterahalise nõuete täitmisele pööramise eest, samal ajal, kui rahalisi nõudeid pöörab täitmisele otse ja eranditult finantsamet (FINA). Täitmisele pööratavate kohtuotsuste arvu vähenemist kohtutes ja lahendamise määra paranemist on näha juba praegu. Justiitsministeerium uuendas ICMSi, et registreerida ja arvutada sissenõuete laekumise määr kui täitmisele pööramise süsteemi tulemuslikkuse peamine näitaja. Samuti alustas ta tööd läbipaistvuse ja jõustamise tõhustamise meetmete edasiseks reformimiseks kinnisvara valdkonnas. 4) Tõhustada veelgi kohalike sõjakuritegude menetlemist Kohalike sõjakuritegude käsitlemiseks on käivitatud üks uus uurimismenetlus, esitati kuus süüdistust ja tehti kaheksa kohtuotsust, mida on võimalik veel edasi kaevata. Karistamatust käsitleva strateegia raames koostati riiklike ja piirkondlike prioriteetsete juhtumite uus nimekiri. Erapooletuks võitluseks karistamatusega on vaja edasisi jõupingutusi, keskendudes eelkõige uurimismenetluste algatamisele ja kiirendamisele. Pärast seda, kui endise Jugoslaavia asjade rahvusvaheline kriminaalkohus (EJRK) oli teinud 2012. aasta novembris otsuse Gotovina/Markaci juhtumis, nõudis riigiprokuratuur EJRK-lt kohtuasjaga seotud kolme Horvaatia kindrali (Gotovina, Markac, ja Cermak) kogu süüdistusdokumentatsiooni, et aidata tuvastada sõjalise operatsiooni „Torm” käigus ja pärast seda toime pandud kuritegude täideviijad ning neile karistus määrata. Horvaatia on kohtutoimikud ERJK-lt juba kätte saanud. Konstitutsioonikohtu menetlus endise Jugoslaavia rahvaarmee, endise Jugoslaavia Sotsialistliku Liitvabariigi ja Serbia Vabariigi õigusorganite teatavate õigusaktide kehtetuks tunnistamist käsitleva seaduse kohta on veel pooleli. Sellegipoolest on jätkunud kahepoolne koostöö Serbiaga. Horvaatia on jätkanud ka osalemist piirkondlikus koostöös sõjakuritegude käsitlemisel ning on esitanud Serbia sõjakuritegude prokurörile ja Montenegro riiklikule peaprokurörile andmed ja dokumendid. Suurenenud on erikohtutute haldussuutlikkus. Eeldatakse, et uue kriminaalkoodeksi jõustumine 1. jaanuaril 2013 vähendab märgatavalt erikohtute koormust ja võimaldab neil keskenduda raskematele kuritegudele, sh sõjakuritegudele. Siiski nõuab ennetavam lähenemisviis karistamatuse probleemi lahendamiseks suurema arvu juhtumite lahendamist, milleks on vaja suuremat haldussuutlikkust. Kohtuakadeemia lisas sõjakuritegude paremaks käsitlemiseks oma 2013. aasta programmi sõjakuritegude alase väljaõppe. Justiitsministeeriumi ohvrite ja tunnistajate kaitse sõltumatu talitus ning maakonnakohtute ohvrite ja tunnistajate kaitse osakonnad hõlbustasid jätkuvalt tunnistajate osalemist sõjakuritegude protsessidel. Tunnistajate kaitsele on vaja pöörata jätkuvat tähelepanu. 23. jaanuaril 2013 tegi Knini munitsipaalkohus otsuse, et Horvaatia riik peab maksma hüvitist pärast operatsiooni „Torm” Varivode külas tapetud serblaste lastele, hoolimata sellest, et kuriteo toimepanijad ei ole teada. Sel moel käsitles see kohus esmakordselt muude, samalaadsete juhtumite jaoks olulist pikalt lahendamata rikkumist. Sõjakuritegude tsiviilelanikest ohvritele hüvitise maksmise küsimusega tuleb tegeleda süsteemselt. 5) Jätkata märkimisväärsete tulemuste saavutamist kõikidel tasanditel esineva organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni juhtumite, sealhulgas kõrgemal tasemel esineva korruptsiooni juhtumite tõhusal, tulemuslikul ja erapooletul uurimisel, nende eest süüdistuse esitamisel ja neid käsitlevate kohtuotsuste tegemisel, sealhulgas sellistes tundlikes valdkondades nagu riigihanked. Korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse õiguslik ja institutsiooniline raamistik on piisav. Seoses uue kriminaalkoodeksi jõustumisega 1. jaanuaril 2013 on suurenenud karistused mitmes, sh korruptsiooni valdkonnas. Jätkub edukas rakendamine. Õiguskaitseasutused tegutsevad ennetavalt, sh juhtumite puhul, mis käsitlevad kõrgemal tasemel esinevat korruptsiooni (näiteks endised linnapead ja aseministrid) ja korruptsiooni õiguskaitseasutustes (mitmed politseiametnikud). Muu hulgas tehti 2012. aasta novembris esimese astme kohtu otsus ühe endise peaministri kohta. Üldiselt määratakse organiseeritud kuritegevuse juhtumite puhul endiselt kergeid karistusi. Kohtuotsustega määratud karistused on kerged ka korruptsioonivaldkonnas, sageli määratakse tingimisi karistusi. Järjepideva kohtupraktika väljakujundamiseks ja karistamatuse õhkkonna tekkimise ärahoidmiseks on korruptsiooni ning raskete ja organiseeritud kuritegude juhtumite puhul vaja tulemuslikke ja hoiatavaid karistusi. Arestitud ja konfiskeeritud vara koguväärtus on endiselt piiratud. Varade arestimise ja konfiskeerimise õigusraamistikku on vaja rakendada järjekindlamalt ja jõulisemalt. Seni ei ole kuritegelike organisatsioonide rahalise baasi õõnestamiseks kuritegelike varade konfiskeerimist kasutatud. Laiendada tuleb võitlust kohaliku tasandi kuritegevuse vastu, eelkõige sellises tundlikus sektoris nagu riigihanked. Praegune süsteem ei näe ette kriminaalasjade riigiprokuröride poolsete tagasilükkamiste sõltumatut kontrollimist. 6) Parandada veelgi tulemusi tugevdatud ennetusmeetmete võtmisel korruptsiooni ja huvide konflikti vastu võitlemiseks Horvaatia tugevdas jätkuvalt korruptsiooni ja huvide konflikti ärahoidmise õigusraamistikku, mis vajab nüüd tõhusat rakendamist. Horvaatia peab tugevdama jõupingutusi ennetusmeetmete tugevdamiseks. Peale selle peab Horvaatia pärast konstitutsioonikohtu 2012. aasta novembri otsust, millega tühistati mitu huvide konflikti seaduse sätet, mis käsitlesid huvide konflikti komisjoni peamisi volitusi (sh õigust uurida juhtumeid ja määrata karistusi), tagama kohese meetmete võtmise, et luua huvide konflikti juhtumite ennetamise, tuvastamise ja karistamise tugev ja tulemuslik mehhanism, mis põhineb põhjalikel kontrollidel ja hoiatavatel karistustel. Vajalike seadusemuudatuste arutamiseks on koostatud töörühm, kuhu kuuluvad avaliku halduse ministeeriumi ja kodanikuühiskonna (GONG, Transparency International) esindajad. Prioriteetne meede Luua huvide konflikti komisjon, et see saaks alustada oma tavapärast tööd. Selle prioriteetse meetme on Horvaatia lõpule viinud. Parlament määras huvide konflikti komisjoni liikmed 25. jaanuaril 2013 ja nad asusid tööle 11. veebruaril 2013. Huvide konflikti komisjon hakanud käsitlema taotlusi, mille ametnikud on esitanud huvide konflikti väljaselgitamiseks, ning on juba avaldanud mitu seisukohta. Teadete alusel väidetava huvide konflikti kohta algatas komisjon menetlused 26 ametniku suhtes. Huvide konflikti komisjon peab nüüd tagama huvide konflikti juhtumite tuvastamise, ennetamise ja karistamise tulemusliku mehhanismi kehtestamise ning alustama viivitamatult kontrollide tegemist ja karistuste määramist. Prioriteetne meede Võtta vastu uus seadus, mis käsitleb teabe kättesaadavust, et tugevdada teabe kättesaadavuse valdkonna õigus- ja haldusraamistikku. Selle prioriteetse meetme on Horvaatia lõpule viinud. 2013. aasta veebruaris võeti vastu teabe kättesaadavust käsitlev seadus. Seadusega kehtestatakse kõigi teabe andmisest keeldumise juhtumite jaoks nn proportsionaalsuse ja avaliku huvi test ning sellega rakendatakse ELi acquis’d teabe taaskasutamise suhtes. Seadusega kehtestatakse ka seaduse rakendamise seire uus institutsiooniline kord. Kui andmekaitseamet tegeles seni nii andmete kaitse kui ka juurdepääsuga nendele, siis uus seadus näeb ette parlamendi poolt määratava teabe kättesaadavuse voliniku ametikoha loomist. On oluline, et andmekaitseamet ja teabe kättesaadavuse volinik tagaksid oma vastavate ülesannete täitmise käigus tehtavate otsuste ühtsuse. Korruptsioonivastase võitluse tegevuskava vaadatakse läbi eesmärgiga võtta kasutusele piisavad meetmed, et tagada selle rakendamise tulemuslik seire ja hõlmata sellega ka korruptsiooni allasurumise juhtumid. Veelgi tuleks suurendada justiitsministeeriumi kui korruptsioonivastase võitluse tegevuskava koostava, kooskõlastava ja rakendava institutsiooni rolli ja volitusi. Muude selle valdkonna meetmete hulgas on finantspoliitiliste meetmete ja valimiskampaania seaduse 2013. aasta veebruaris vastu võetud muudatused eesmärgiga hõlbustada seaduse tulemuslikku rakendamist, vähendades õiguslikku keerukust, ühtlustades finantsteavet ja tugevdades kontrolle. Tulevased kohalikud valimised on parandatud eeskirjade rakendamise hea proovikivi. Riiklik valimiskomisjon ja riigikontroll jätkasid erakondade ja valimiskampaaniate rahastamist reguleerivate õigusaktide kohaldamist ning teavitasid riigiprokuratuuri nendest erakondadest ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste üksikliikmetest, kes ei olnud seadusega ettenähtud aja jooksul esitanud 2011. aasta finantsaruandeid või avaldanud neid oma veebilehtedel. Kooskõlas 2012. aasta jaanuarist kehtiva uue seadusega on suurenenud riigihangete läbipaistvus. Kõik riigiasutused on avaldanud teabe allakirjutatud ja täidetavate lepingute kohta. Peale selle peab Horvaatia võtma kõik vajalikud meetmed, et hoida ära eeskirjade rikkumised nende projektidega seotud riigihangetes, mida hakatakse kaasrahastama ühtekuuluvuspoliitika raames, seades sisse tugeva haldus- ja kontrollimehhanismi. Horvaatia peab tagama tugeva mehhanismi korruptsiooni tõkestamiseks riigi omanduses olevates äriühingutes, sh järelevalve- ja haldusnõukogude liikmeskonna hulgas. Valmis tuleb saada ka professionaalse avaliku teenistuse õiguslik alus, luues uue palgasüsteemi, mis tagab teenetepõhise edutamise, premeerimismehhanismid ja kvalifitseeritud personali ametishoidmise. Kasutusele tuleb võtta vajalikud mehhanismid korruptsioonijuhtudest teavitajate tõhusaks kaitsmiseks. 7) Jätkata vähemuste kaitse tugevdamist, sealhulgas rahvusvähemuste õigusi käsitleva põhiseadusliku akti (CARNM) tõhusa rakendamise kaudu. Jätkus rahvusvähemuste õigusi käsitleva põhiseadusliku akti rakendamine. Valitsus- ja kohtuasutustes töötavate vähemusrühmade liikmete osatähtsus, võttes arvesse nende tööhõive üldiselt madalat taset, oli 2012. aasta novembris umbes 3,4%. Vastavalt valitsuse ennetavamale lähenemisviisile on täidetud 5% eesmärk 400 uue piiripolitseiniku värbamisel. Valitsus võttis 2012. aasta novembris vastu romade kaasamise riikliku strateegia aastateks 2013–2020. Vastav tegevuskava projekt esitati avalikuks aruteluks ja see on kavandatud vastu võtta 2013. aasta märtsi lõpus. Vaja on täiendavaid jõupingutusi täieliku alg- ja keskhariduse tagamiseks roma lastele. Valitsus võttis jätkuvalt meetmeid, et suurendada vähemusrühmade liikmete teadlikkust ja tagada neile nende õigused. Tunnustust väärib asjaolu, et valitsus tagab jätkuvalt kirillitsa kasutamist käsitleva põhiseadussätte rakendamise Vukovari linnas, kus serblastest kodanikud moodustavad 38,5% elanikkonnast. Horvaatia jätkas asjakohaste meetmete võtmist, et kaitsta isikuid, kes võivad endiselt ähvarduste või diskrimineerimise, vaenulike või vägivaldsete tegude ohvriks langeda. Asjakohast õigusraamistikku veelgi tugevdatud. 2012. aasta detsembris võeti vastu kriminaalkoodeksi muudatused, et ühtlustada see acquis’ga rassismi ja ksenofoobia teatavate vormide ja ilmingute vastu võitlemiseks kriminaalõiguslike vahenditega. Uue avalikku korda ja rahu häirivate väärtegude seadusega võetakse kasutusele avalikku korda ja rahu häiriva rassilisest, rahvuselisest, usulisest või muust kuuluvusest ajendatud väärteo mõiste. Seadus on parlamendis menetluses ja see on kavandatud vastu võtta 2013. aasta teises kvartalis. Kiirendatud on politseiametnike väljaõpet vihakuritegevuse allasurumise valdkonnas. 8) Jätkata pagulaste tagasipöördumisega seotud lahendamata küsimuste käsitlemist. Horvaatia on teinud koostööd piirkonna teiste riikidega Sarajevo deklaratsiooni protsessis. Jätkub pensioniõiguste tõendamist käsitleva otsuse rakendamine. Tagasipöörduvatele pagulastele eluaseme tagamise programmid edenevad aeglaselt. Ligikaudu 2 350 taotluse rahuldamiseks 2011. aasta märtsis koostatud kava alusel oli 2013. aasta veebruariks lahendatud 366 juhtumit (2012. aasta augustiks 259) ning korterivõtmed on saanud 213 perekonda (2012. aasta augustiks 139). 2013. aasta veebruariks oli antud 1 497 heakskiitu eluaseme tagamiseks (2012. aasta augustiks 1 305). Eluasemeprojektidega hõlmatud isikutele mõeldud eluaseme uute ja soodsate ostuvõimaluste kasutamine on jäänud piiratuks. Pärast valitsuse 2013. aasta esimese kvartali otsust lahendatakse eeldatavasti kaksteist viieteistkümnest seni lahendamata omaalgatusliku investeeringuprojekti juhtumist; ülejäänud kolm plaanitakse lahendada valitsuse 2013. aasta märtsi lõpus vastu võetava eriotsusega. 9) Jätkata inimõiguste kaitse tugevdamist. Inimõigusi järgitakse üldiselt hästi. Üldombudsman ja eriülesandeid täitvad ombudsmanid mängivad inimõiguste kaitsel tähtsat rolli. Jätkuvalt on vaja pöörata tähelepanu ombudsmani soovituste järelmeetmete võtmise tagamisele. 15. veebruaril 2013 valiti uus ombudsman. Püsib vajadus ombudsmani büroode tugevdamise järele. See hõlmab ka piisava rahastamise ja bürooruumide tagamist. Horvaatia on parandanud oma tulemusi diskrimineerimisvastase seaduse ja vihakuritegude seaduse rakendamisel. Kiirendatud on politseiametnike väljaõpet vihakuritegevuse allasurumise valdkonnas. Jätkunud on ajakirjanike hirmutamise ja nende vastu suunatud vägivalla juhtumite uurimine ja nende eest süüdistuste esitamine. Justiitsministeerium koostas tasuta õigusabi seaduse paranduste projekti ja arutas seda asjaomaste sidusrühmadega. Paranduste eesmärk on lihtsustada õigusabi kättesaadavust ja edendada valitsusväliste organisatsioonide rolli õigusabi andjatena ning need on kavas vastu võtta 2013. aasta teise kvartali lõpuks. Horvaatia on viinud lõpule õigusraamistiku ühtlustamise diskrimineerimisevastase võitluse ja võrdsete võimaluste valdkonnas. 10) Jätkata igakülgset koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga (EJRK). Horvaatia on jätkanud koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga. 2.3 Vabadus, turvalisus ja õigus Prioriteetne meede Viia lõpule rändestrateegia väljatöötamine ja see vastu võtta, määratledes selgelt meetmed kõige haavatavamatele rändajarühmade integreerimiseks. Selle prioriteetse meetme on Horvaatia lõpule viinud. Parlament võttis 2013. aasta veebruaris vastu rändestrateegia („Horvaatia Vabariigi rändepoliitika aastateks 2013–2015”), mis määratleb selgesti meetmed kõige ebasoodsamas olukorras olevate rändajate integreerimiseks. Rände valdkonnas on ühtlustamine acquis’ga peaaegu lõpule viidud. 2012. aastal tabati 6 541 ebaseaduslikku rändajat (2011 aastal 3 461). Ebaseaduslike sisserändajate ja varjupaigataotlejate vastuvõtukeskuste maksimaalne mahutavus on peaaegu saavutatud. Siseministeerium on võtnud selle suurendamiseks ja olukorra leevendamiseks üle endise hotelli, kuhu saab majutada 400 varjupaigataotlejat ja pärast väiksemat remonti kuni 600 inimest. Kuni lõpetatakse Schengeni fondist rahastatav kahe uue välismaalaste püsikeskuse ehitamine, on põhja- ja lõunapiiri ümbruses leitud täiendavaid ajutisi lahendusi. Horvaatia peab alustama eraldi keskuse ehitamist alaealistele ja muudele haavatavatele rändajaterühmadele olemasoleva ebaseaduslike rändajate keskuse piires, selleks on juba eraldatud vahendid ühinemiseelse abi rahastamisvahendist. 2012. aasta novembris jõustus uus tagasivõtmisleping Saksamaaga. Käivad läbirääkimised tagasivõtmislepingu sõlmimise üle Kosovoga[3]. Ettevalmistused varjupaiga acquis’ rakendamiseks on peaaegu lõppenud. Halduskohtud jätkasid varjupaigataotluste menetlemist teise astme kohtuna; käimas on täiendavate kohtunike valimismenetlus. Jätkus piiripolitsei väljaõpetamine ja 2013. aasta jaanuaris algas 66 piiripolitsei ametniku varjupaigaküsimuste alane väljaõppekursus. Suurendati varjupaigaüksuse töötajate arvu. 1. septembrist 2012 kuni 9. jaanuarini 2013 rahuldati 16 taotleja varjupaigataotlus. Samal ajavahemikul lükati tagasi 63 taotlust ja peatati 300 menetlust. Võttes arvesse Horvaatiasse jõudvate varjupaigataotlejate suurenevat arvu (2012. aastal 1 193 võrreldes 2011. aasta 807-ga), tagatakse siseministeeriumi poolt üle võetud hotellis (vt eespool) 600 täiendavat majutuskohta. Praegu on kogu riigi peale kaks EURODACi keskust, kavandatakse asutada veel 30. Seni peab Horvaatia tagama varjupaigataotlejate registreerimise riiki saabumisel, kasutades peamiste piiripunktide olemasolevaid skannereid. Viisapoliitikaga seotud õigusaktide ühtlustamine on peaaegu lõppenud. Horvaatia ühtlustas veelgi riikide nimekirja, kelle kodanikud vajavad Horvaatiasse sisenemiseks viisat, määrusega nr 539/2001. Alates 1. novembrist 2012 kaotas kehtivuse otsus Aserbaidžaani, Kasahstani, Vene Föderatsiooni ja Ukraina kodanike suhtes kehtinud viisakorra ajutise peatamise kohta. Käivad läbirääkimised uue viisakorra üle Türgiga; see võetakse kasutusele 1. aprillist 2013. 2013. aasta märtsi lõpuks jõustub kodanike vastastikuse reisimise kokkulepe Vene Föderatsiooniga. Jätkus konsulaarametnike väljaõpe eesmärgiga panna nad ametisse 2013. aasta aprilliks tegevust alustatavatesse uutesse konsulaatidesse. Õigusaktide ühildamine välispiiride ja Schengeni ala valdkonnas on peaaegu lõppenud. 2013. aastaks valmistatakse ette integreeritud piirihalduse tegevuskava läbivaatamist, et ühtlustada riiklik kontseptsioon ELi omaga. Lõpetatud on Zadari riikliku merenduskeskuse loomise esimene etapp, sh varustuse hankimine, ja selle töötajate arvu on suurendatud. Teine etapp on käimas ja tuleb lõpetada 2013. aasta aprilliks, et tagada side erinevate ministeeriumide süsteemide vahel. Jätkus Frontexiga tehtava koostöö korra rakendamine, sh osalemine ühisoperatsioonides. Bajakovo piiripunktis loodi Frontexi Horvaatia kontaktpunkt. Prioriteetne meede Viia lõpule piiripunktide ehitamine Neumi koridoris. See prioriteetne meede viiakse peagi lõpule. Töö Neumi koridori piiripunktide (Klek ja Zaton Doli) ehitamisel on märkimisväärselt kiirenenud. Piiripunktid on peagi valmis ja peab ühinemiskuupäevaks täies töökorras olema. Lõppemas on ka Metkovici lähedal asuva Nova Sela piiripunkti ehitus; kui see tööle hakkab, saab sellest ka ühine kontaktpunkt Bosnia ja Hertsegoviinaga. Acquis’ga ühilduv kohaliku piiriliikluse leping Bosnia ja Hertsegoviinaga koos piiripunkte käsitleva lepinguga on ette valmistatud ja valmis allakirjutamiseks mai lõpuks. Seoses muude piirkonna riikidega on Horvaatia koostanud ja esitanud Serbiale ja Montenegrole protokollid ühispatrullide ja piirikontrolli alase teabevahetuse kohta. Jätkusid kõnelised kahe riigiga kahepoolsete kohaliku piiriliikluse lepingu ühildamise üle acquis’ga. Lepingud tuleb ühtlustada acquis’ga ühinemise kuupäevaks. Ühispatrullimine käib. Prioriteetne meede Saavutada piiripolitsei jaoks 2012. aastaks kinnitatud töötajate värbamise eesmärk. Selle prioriteetse meetme on Horvaatia lõpule viinud. Värvatud on 467 piiripolitsei ametnikku, millega Horvaatia saavutas oma 2012. aasta eesmärgi. 2013. aasta jaanuaris oli piiripolitseinikke kokku 6 338, kellest 4 971 olid määratud [liidu] tulevastele välispiiridele. 2013. aastal värvatakse veel 100 uut politseiametnikku, sh eriväljaõppega personal merepiirile. Jätkus politsei eriväljaõpe ja politseikoolile saadeti ühise põhiõppekava uuendatud versioon, et koostada vastav piiripolitsei õppekava. Jätkuvat tähelepanu vajab merepolitsei väljaõpe. Riiklik piiride haldamise infosüsteem (NBMIS) toimis 2013. aasta jaanuaris 76 tulevase välispiiri piiripunktis. Horvaatia peab tagama juuniks nende arvu kasvu kavandatud 93 piiripunktini. Hangiti täiendavat tehnilist varustust. Algas EUROSUP keskuse sisseseadmine; leitud on selleks vajalikud ruumid. Jätkunud on integreeritud piirihalduse alase asutustevaheline koostöö koordineerimiskoosolekud. Korruptsioonivastase võitluse käigus piirihalduses viidi 1. septembrist 2012 kuni 31. jaanuarini 2013 läbi 2 681 üllatuskontrollkäiku. Horvaatia jätkas oma õigusraamistiku ühtlustamist asjaomase Schengeni acquis’ga ning viimase rakendamist ja jõustamist. Koostati Schengeni tegevuskava esimene projekt. Siseministeerium valmistab ette Schengeni rahastamisvahendi näidisprogrammi. On oluline, et Horvaatia oleks valmistunud Schengeni rahastamisvahendi ning solidaarsuse ja rändevoogude haldamise fondide nõuetekohaseks rakendamiseks. Horvaatia ettevalmistused õigusraamistiku ühtlustamiseks tsiviil- ja kriminaalasjades tehtavat õigusalast koostööd käsitlevas valdkonnas on peaaegu lõpetatud. Pärast lepingute sõlmimist Montenegro ja Kosovoga vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades, sõlmis Horvaatia 2012. aasta novembris samalaadse lepingu Bosnia ja Hertsegoviinaga. 2013. aasta esimesel poolel võetakse eeldatavasti vastu uus rahvusvahelise eraõiguse seadus. Jõustus kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikuse täitmise leping Montenegroga ja väljaandmise leping endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga. ELiga ühinemisest tulenevat kohustustega toimetulemiseks suurenes Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktpunktide arv; jätkus tõhus koostöö EUROJUSTiga. Justiitsministeeriumis loodi väljaandmise ja kriminaalasjades antava vastastikuse abi talitus. Vastu tuleb võtta ELi liikmesriikidega kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö seadus. Prioriteetne meede Viia lõpule nõutavate rakendusaktide vastuvõtmine, et tagada politseiseaduse rakendamine. Selle prioriteetse meetme on Horvaatia lõpule viinud. 2012. aastal võeti vastu 36 põhimäärust ja neid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013. Seega on valmis õigusraamistik politseiseaduse täielikuks rakendamiseks. Horvaatia ettevalmistused õigusraamistiku ühtlustamiseks acquis’ga võitluseks organiseeritud kuritegevusega tehtava politseikoostöö valdkonnas on peaaegu lõppenud. SIRENE büroo on nüüdseks ametlikult asutatud; 2012. aasta detsembris määrati ametisse selle juht ning praegu töötab selles viis politseiametnikku. Käimas on ülejäänud personali värbamine. Siseministeeriumi IT-osakonnas töötab Schengeni infosüsteemi valdkonnas viis inimest. Jätkus tihe koostöö EUROPOLiga. Arenes võitlus organiseeritud kuritegevuse vastu; teatati uutest juhtumitest, sh uimastite salakaubandusest ja ELi vahendite väärkasutamisest. Karistused jäävad võrreldes kuriteo raskusega sageli liiga kergeks ja ebapiisavalt hoiatavaks. Eriti kehtib see inimkaubanduse puhul. Jätkuvalt konfiskeeriti kuritegelikku vara, kuid sageli väikeste summadena, mis ei pärsi kuritegelikke rahavooge kuigi tõhusalt. Seega tuleb varade arestimist ja konfiskeerimist käsitlevaid sätteid järjekindlamalt ja jõulisemalt rakendada. Asutustevaheline koostöö paranes oluliselt ja häid tulemusi saavutas rahapesu andmebüroo. 2012. aasta juulist detsembrini sai rahapesu andmebüroo teada kokku 288 kahtlasest tehingust, millest kolm oli seotud terrorismi rahastamise ja 285 rahapesuga. 288 kahtlasest tehingust 164 puhul algatati uurimine. Raskete kuritegude ohvritel on vastavalt kriminaalmenetluse seadusele õigus hüvitisele riigieelarvest. 1. jaanuaril 2013 jõustunud uus kriminaalkoodeks sisaldab inimkaubanduse parandatud määratlust, mis on nüüd ühtlustatud rahvusvaheliste normidega ja teeb selget vahet orjanduse ja inimkaubanduse vahel. Inimkaubanduse vastu võitlemise riikliku komitee juht määrati ametisse 2012. aasta novembris ja komitee esimene istungjärk toimus sama aasta detsembris. Komitee peab võtma viivitamatult ennetavaid ja konkreetseid meetmeid inimkaubanduse tõkestamiseks ja riigiasutuste teadlikkuse suurendamiseks selle kuriteoliigi suhtes, sh algatades poliitika sõltumatu hindamise, ja tugevdama mõjuala laiendamise meetmeid paikades, kus inimkaubanduse ohvreid või võimalikke ohvreid võidakse tõenäoliselt väärkohelda. Jätkata tuleb kohtu- ja õiguskaitseasutuste töötajate inimkaubanduse alast koolitamist, eelkõige inimkaubanduse ohvrite tuvastamiseks peamistes piiripunktides ning tegemaks paremini vahet inimkaubanduse ja rändajate salaja üle piiri toimetamisel. Muretsemiseks pakub põhjust inimkaubanduse tuvastatud ohvrite väike arv. Horvaatia peab tõhustama jõupingutusi inimkaubanduse ohvrite ennetavaks kindlakstegemiseks, eelkõige kõige haavatavamate elanikkonnarühmade hulgas. Ta peaks uurima inimkaubitsejate tegevust, esitama neile süüdistused ja nad süüdi mõistma ning tagama, et karistused oleksid toimepandud kuriteo raskusega proportsionaalsed. Selleks tuleb tugevdada haldus- ja õiguskaitsesuutlikkust. Jätkus väljaõpe rahapesu vastase võitluse valdkonnas ning edendati asutuste koostööd võitluses selle kuriteoliigi vastu. 2012. aastal registreeriti vähe juhtumeid. 2.4 Acquis’ muud peatükid ja majandusküsimused Horvaatia täidab liitumisläbirääkimistest tulenevaid kohustusi ja nõudeid ning on ühinemise järel võimeline rakendama acquis’d. Komisjon nimetas 2012. aasta oktoobri seirearuandes üsna vähe peatükke, kus Horvaatia peaks oma jõupingutusi suurendama. Need olid peatükid 11 – Põllumajandus ja maaelu areng, 12 – Toiduohutus, veterinaar- ja fütosanitaarpoliitika, 13 – Kalandus, 22 – Regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimine ning 27 – Keskkond. Horvaatia on valmis saanud põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonna otsemaksete 2013. aasta õigusraamistiku. Makseasutus sai otsetoetuste ja horisontaalküsimuste ajutise akrediteeringu 2012. aasta detsembris. Nüüd peavad Horvaatia ametiasutused järgima makseasutusele esitatud soovitusi. Horvaatia peab 2013. aasta lõpuks andma makseasutusele akrediteeringu maaelu arendusfondide haldamiseks ja edendama maaelu arengu programmi koostamist aastateks 2014–2020. Toiduohutus, veterinaar- ja fütosanitaarpoliitika valdkonnas kiirendas Horvaatia seitsme piirikontrollipunkti ehitamist ja varustamist. Horvaatia peab tagama piirikontrollipunktide õigeaegse valmimise, et komisjon saaks need akrediteerida, ning need saaksid Horvaatia ühinemise kuupäevaks täies vastavuses acquis’ga tööle hakata. Kalanduse valdkonnas on lõpule jõudmas õigusraamistiku ühtlustamine ja acquis’ rakendamine laevastiku ja ressursside haldamise alal, samuti struktuurimeetmed ja riiklike halduskavade koostamine. Nüüd peab Horvaatia suurendama jõupingutusi töö lõpuleviimiseks järelevalve ja kontrolli, elatuskalapüügi erikategooria järk-järgulise kaotamise ja kalalaevade satelliitseiresüsteemi lõpliku kasutuselevõtu alal. Regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimise alal suutis Horvaatia näidata, et ta täidab ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kõigi osade puhul eelkontrollidest loobumise tingimused. Horvaatia peab kiirendama asjaomaste struktuuride haldussuutlikkuse arendamist, viima lõpule investeerimisstrateegiate kujundamise ja tõhustama kvaliteetsete ja põhjalike projektide ettevalmistustsüklit, sest kaasrahastatavate projektide, hõlmatud sektorite ja koostööpartnerite arv suureneb aja jooksul märgatavalt. Tulevaste Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide jaoks tuleb luua täielikult toimiv haldus-, seire- ja hindamissüsteem. Horvaatia peab tagama kõigi asjakohaste ja vajalike menetluste loomise Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tulemusliku, eeskirjadekohase ja läbipaistva kasutamise tagamiseks, eriti riigihangete puhul. Haldussuutlikkus on suurenenud keskkonna ja kliimamuutuse valdkonnas. Keskkonna valdkonnas on õigusaktide ühtlustamine ja rakendamine lõpule lähenemas. Erilist tähelepanu tuleb pöörata kõigi investeerimisprojektide keskkonnamõju nõuetekohase hindamise tagamisele, lubade õigeaegsele väljaandmisele ning tööstussaaste kontrolli ja riskijuhtimise vahendite ajakohastamisele. Kliimamuutuse valdkonnas on vaja lõpule viia süsinikdioksiidi geoloogilise säilitamise direktiivi ülevõtmine. Horvaatia peab tagama ELi heitkogustega kauplemise süsteemi rakendamise, eelkõige rajatiste täieliku seire ja aruandluse, ning valmistuma lennunduse kaasamiseks kokkulepitud aja jooksul. Prioriteetne meede Suurendada acquis’ tõlkimise ja läbivaatamise suutlikkust nii, et see ülesanne saaks ühinemise ajaks täidetud. Selle prioriteetse meetme on Horvaatia lõpule viinud. Horvaatia on tänu paranenud sisemisele korraldusele, palgatud täiendavale tööjõule ja ELi institutsioonide abile kiirendanud märgatavalt acquis’ tõlkimise ja toimetamise tempot. Tõlgitud ja toimetatud lehekülgi on nüüd rohkem kui 118 000 (13. märts). Kui Horvaatia suudab lähinädalail seda tempot säilitada, jõutakse tõlkimise ja toimetamisega lõpule enne ühinemist. Olulisi samme on vaja astuda majanduse hädavajalike struktuurireformide läbiviimiseks, konkurentsivõime ja kasvuväljavaadete parandamiseks. Horvaatia mitteametlik osalemine 2013. aastal Euroopa poolaastas annab hea võimaluse arendada edasi struktuurireformikava ja seda jõuliselt rakendada. Komisjon hakkab selle raames hindama majandusprogrammi, mille Horvaatia peab aprillis esitama. Maksunduse valdkonnas võttis Horvaatia 2012. aastal kasutusele uue käibemaksumäära jahtidele (sport- ja lõbusõidulaevad), mis on acquis’ga vastuolus, kuid see ühtlustatakse ühinemise ajaks. See meede võib tuua kaasa laevade vabasse ringlusse laskmise Horvaatias enne ühinemist. Horvaatia peaks selle olukorra viivitamatult ära muutma. Komisjonil on heameel selle üle, et Horvaatia ja Sloveenia kirjutasid 2013. aasta märtsis alla vastastikuse mõistmise memorandumile, milles esitati Horvaatia panka Ljubljanska banka ülekantud välisvääringus hoiuste küsimusele mõlemale poolele sobiv lahendus. 3. Järeldused Horvaatia täidab ühinemisläbirääkimistest tulenevaid nõudeid ja kohustusi üldiselt kõigis peatükkides. Horvaatia on näidanud suutlikkust täita kõik muud kohustused aegsasti enne ühinemist. Kui vaja, on selged kavad valmis või viimistlemisel, et lõpetada lähikuudel veel tegemata töö, mh korruptsioonivastase võitluse valdkonnas. Peale selle on Horvaatia lõpule viinud kümme prioriteetset meedet, mida komisjon nimetas 2012. aasta oktoobri üldises seirearuandes. Seepärast on komisjon kindel, et Horvaatia on valmis 1. juulil 2013 ELi liikmeks saama. Horvaatia eelseisev ühinemine on 2003. aastal tema ühinemistaotluse esitamisega alanud 10aastase pingelise töö vili. ELi liikme staatus on Horvaatiale täiendavaks stiimuliks reformide jätkamiseks. Eeldatakse, et Horvaatia, tuginedes senisaavutatule, jätkab head tööd õigusriigi põhimõtete alal, eelkõige võitluses korruptsiooni vastu. ELi liikmelisus pakub nii Horvaatiale kui ka ELile palju olulisi võimalusi. Neid võimalusi tuleb kasutada nii, et Horvaatia liikmelisus ELis kujuneks edukaks – Horvaatia enda, Lääne-Balkani piirkonna ja ELi jaoks tervikuna. [1] COM(2012) 186 final. [2] COM(2012) 601 final ja SWD (2012) 338 final. [3] Kõnealune määratlus ei piira Kosovo staatust käsitlevaid seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.