[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 13.2.2007

SEK(2007) 190 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikega 3 Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2006–2009

(esitanud komisjon)

SELETUSKIRI

Üldine taust

Stabiilsuse ja kasvu pakt, mis jõustus 1. juulil 1998, põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu tingimuste tugevdamise vahend. Pakti reformimisel 2005. aastal tunnustati selle kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid püüti tugevdada selle tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] mis moodustab osa stabiilsuse ja kasvu paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama nõukogule ja komisjonile stabiilsus- ja lähenemisprogrammid ning nende iga-aastased ajakohastatud versioonid (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) stabiilsusprogrammid ning ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) lähenemisprogrammid). Leedu esitas esimese lähenemisprogrammi 2004. aasta mais. Määruse kohaselt esitas nõukogu 5. juulil 2004. aastal komisjoni soovituse põhjal ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega programmi kohta oma arvamuse. Sama menetluse kohaselt peab komisjon ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama ning majandus- ja rahanduskomitee neid kontrollima, samas kui nõukogul on õigus neid kontrollida.

Ajakohastatud programmi hindamise taust

Komisjon on kontrollinud Leedu 13. detsembril 2006. aastal esitatud ajakohastatud lähenemisprogrammi ning vastu võtnud soovituse nõukogu sellekohase arvamuse kohta (vt allpool hinnangus käsitletud põhipunktid).

Asjaolud, mille põhjal on hinnatud eelarvestrateegiat ajakohastatud lähenemisprogrammis, on kokkuvõtlikult järgmised:

1. viimase kümne aasta majandus- ja eelarvenäitajad;

2. kõige värskem hinnang riigi seisundile stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavate sätete alusel (lähenemisprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohta esitatud nõukogu arvamuse kokkuvõte); ning

3. komisjoni hinnang 2006. aasta oktoobri riiklikule reformikavale.

Viimaste aastate majandus- ja eelarvenäitajad

Leedu on edukalt läinud üle toimivale turumajandusele ning nüüd on tema SKT kasvumäär liikmesriikide hulgas üks kõrgemaid. SKT oli inimese kohta veidi üle 50% ELi 2005. aasta keskmisest. Sisenõudlus on viimastel aastatel kasvanud kiiresti, mis kajastab osaliselt krediidi üha suuremat kasvu, mis on muutunud majanduskasvu peamiseks mootoriks ning suurendanud väliskaubanduse puudujääki. Pärast majanduskasvu inflatsioonivaba perioodi on inflatsioon alates 2004. aasta keskpaigast eri tegurite mõjul suurenenud, nt töötlemata toidu ja energiahindade tõusu ning märkimisväärse palgatõusu surve tõttu tööturul. Valitsus on ennast viimastel aastatel eelarve-eesmärkide saavutamisel näidanud heast küljest, kuigi oleks saanud paremini ära kasutada Leedule soodsat aega.

Varasemale programmile nõukogu arvamuses antud hinnang

Nõukogu võttis 14. märtsil 2006. aastal vastu arvamuse lähenemisprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohta, mis hõlmas ajavahemikku 2005–2008. „Seoses heade majanduskasvu väljavaadetega ning et tagada püsiv lähenemine ELile”, kutsub nõukogu Leedut üles i) suurendama eelarve struktuurset kohandamist, et kiirendada keskpika perioodi eesmärgi saavutamist ning ii) eelkõige seadma 2006. aastal ambitsioonikam valitsemissektori puudujäägi eesmärk, tagades selleks 2005. aasta kavandatust parema puudujäägitulemuse ülekandmise 2006. ja järgmistesse aastatesse.”

Komisjoni hinnang 2006. aasta oktoobri riiklikule reformikavale

Leedu riikliku reformikava rakendamisaruanne esitati majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia raames 13. oktoobril 2006. Leedu riiklikus reformikavas on määratud kindlaks peamised ülesanded/prioriteedid: säilitada kiire majanduskasv ja stabiilne makromajandus, parandada Leedu äriühingute konkurentsivõimet, edendada tööhõivet ja investeeringuid inimkapitali.

Komisjoni hinnang sellele programmile (võetud vastu 2006. aasta detsembris iga-aastase arenguaruande[2] osana) näitas, et Leedu on olnud oma riikliku reformikava rakendamisel edukas enamikus poliitikavaldkondades nii makro- ja mikromajanduse kui ka tööhõive alal. Paljud olulised meetmed on alles väljatöötamisel ning nende rakendamisel on siiski veel palju teha.

Määratletud tugevuste ja nõrkuste alusel soovitati Leedul võtta meetmeid teadus- ja arendustegevuse ja oskustöö valdkonnas.

Hinnangus käsitletud põhipunktid Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 1 (stabiilsusprogrammid) ja artikli 9 lõike 1 (lähenemisprogrammid) käsitletakse hinnangus järgmisi teemasid: kas programmi aluseks olevad majandusprognoosid on usutavad; kas liikmesriigi esitatud keskpika perioodi eelarve-eesmärk ning sellele suunatud kohandamiskava on asjakohased; kas kõnealuse kohandamiskava järgimiseks võetud ja/või kavandatud meetmed keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kõnealusel ajavahemikul on piisavad; kas keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskava hindamisel on majanduse tõusuaegadel kohandamine suurem ja langusaegadel väiksem ning kas euroala ja vahetuskursimehhanismis osalevate (ERM II) liikmesriikide puhul on liikmesriik oma keskpika perioodi eesmärgi saavutamisel seadnud sihiks, et eelarve tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal paraneb (ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 0,5% SKTst aastas; keskpika perioodi eesmärgile suunatud kohandamiskava kindlaksmääramisel (liikmesriikide puhul, kes ei ole seda veel saavutanud) või keskpika perioodi eesmärgist ajutise kõrvalekaldumise lubamisel (liikmesriikide puhul, kes on selle saavutanud) peamiste struktuurireformide rakendamine, millel on pikaajaline kokkuhoidu soodustav mõju (sh võimalikku majanduskasvu suurendades) ning seega tõestatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele (tingimusel, et säilitatakse asjakohane kindlusvaru seoses kontrollväärtusega 3% SKT ning et eelarveseisund peaks programmiperioodi jooksul taastuma keskpika perioodi eesmärgini), kusjuures eritähelepanu pööratakse pensionireformidele, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis hõlmab kohustuslikku täielikult finantseeritavat pensionisammast; kas liikmesriigi majanduspoliitika on kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega. Programmi makromajanduslike prognooside usutavust hinnatakse komisjoni talituste koostatud 2006. aasta sügise majandusprognoosi põhjal, kasutades ka potentsiaalse SKT ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokku lepitud hindamismetoodikat. Majanduspoliitika üldsuunistele vastavust hinnatakse 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate riigi rahanduse valdkonnas vastuvõetud majanduspoliitika üldsuuniste põhjal. Hinnangus vaadeldakse ka: võla suhte arengut ja riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse väljavaateid, millele tuleks stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamise kohta esitatud nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruande kohaselt pöörata „eelarveseisundi järelevalves piisavat tähelepanu“. Komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatises sätestatakse lähenemisviis pikaajalise jätkusuutlikkuse hindamiseks;[3] majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames liikmesriikide esitatud riikliku reformikavaga integreerituse taset. Majandus- ja rahandusministrite nõukogu märkis Euroopa Ülemkogule saadetud 7. juuni 2005. aastal saadetud kaaskirjas majanduspoliitika üldsuuniste kohta aastateks 2005–2008, et riiklikud reformikavad peaksid olema kooskõlas stabiilsus- ja lähenemisprogrammidega; tegevusjuhendi täitmist,[4] mis näeb stabiilsus- ja lähenemisprogrammide jaoks muu hulgas ette ühtse struktuuri ja andmetabelid. |

- Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikega 3 Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2006–2009

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[5] eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

4. [27. veebruaril 2007] vaatas nõukogu läbi Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2006–2009. Ajakohastatud versioon esitati peaaegu kaks nädalat pärast tegevusjuhendis sätestatud tähtaega 1. detsembrit, kuna programmi heakskiitmise korda oli muudetud ja sellesse oli kaasatud Euroopa Parlament.

5. Programmi makromajanduslikus lähtestsenaariumis nähakse ette, et alguses väheneb SKT reaalkasv 7,8%-lt 2006. aastal järk-järgult 4,5%-le 2009. aastal. Praeguse teabe põhjal tundub, et stsenaarium tugineb 2007. aasta ettevaatlikele kasvuprognoosidele. Programmis prognoositav inflatsioon tundub hiljutiste arengute taustal olevat madal.

6. Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarvepuudujäägiks 2006. aastal veidi alla 1% SKTst võrreldes eesmärgiga 1,4% SKTst, mis oli eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi eesmärk. Ajakohastatud programmis prognoositakse puudujäägiks 1,2% SKTst. Kogu 2006. aasta algandmed osutavad isegi paremale eelarvepuudujäägi tulemusele, mis on tasakaalule lähemal. See on võimalik tänu palju suuremale majandusaktiivsusele ja tööhõivele, kiiremale palgakasvule ning tõhusamale maksude kogumisele ning isegi 2006. aasta juuli eelarvemuudatused, mis suurendasid kulusid ligikaudu 0,5% võrra SKTst, ei takistanud selle tulemuse saavutamist.

7. Programmi peaeesmärk on kogu programmiperioodi jooksul järk-järgult vähendada valitsemissektori eelarvepuudujääki, samuti saavutada keskpika perioodi eesmärk (vt allpool) 2008. aastaks ning tasakaalustada eelarve 2009. aasta jooksul. Esmane puudujääk peaks tasakaalustuma 2007. aastaks ning programmiperioodi lõpuks oodatakse 0,8% suurust SKT ülejääki. Võrreldes eelmise ajakohastatud versiooniga on kavandatud kohandamine ambitsioonikam, mis tuleks hoolimata vähemsoodsast makromajanduslikust stsenaariumist programmiperioodi lõpuks rakendada. Eelarve kavandatud tasakaalustamine tugineb tulude SKT suhte paranemisele, mis suureneb enam kui kulude suhe SKTsse (2,6 protsendipunkti võrreldes 1,4 protsendipunktiga). Tulude poolel on ainult 0,5 protsendipunkti aluseks maksude osakaalu suurenemine, mille aluseks on peamiselt maksude kogumise paranemine. Suurenemise ülejäänud põhjusi programmis ei selgitata, kuid see tundub olevat seotud raha sissevooluga ELi fondidest. Kulude poolel on muutused tingitud riiklike investeeringute, sotsiaaltoetuste ja „muude” esmakulude suurenemisest, mida täielikult ei tasakaalusta valitsuse kulude osakaalu märkimisväärne vähendamine SKTst (üle 2 protsendipunkti).

8. Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatav struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks kava kohaselt järk-järgult paranema ligikaudu 1,75% suuruselt puudujäägilt SKTst 2006. aastal 0,5% suuruse ülejäägini SKTst 2009. aasta lõpuks. Nagu ka lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis, on eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk struktuurne puudujääk 1% SKTst, mis tuleb programmi kohaselt saavutada 2008. aastaks. Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (hinnanguline puudujääk ligikaudu 2% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine võimaldama saavutada ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekkimise korral. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ettenähtud vahemikus ning kajastab õigesti võla suhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pika aja jooksul.

9. Programmi eelarveprognooside riskid on kuni 2007. aastani enam-vähem tasakaalustatud, kuid eelarve tulemus võib alates 2008. aastast jääda alla programmis kavandatule. Eelarvestrateegia toetub tulude märkimisväärsele suurenemisele SKT suhtes ning riikliku tarbimise olulisele kärpimisele SKT suhtes, mida oleks võinud paremini selgitada, kuna riigi rahanduse kavandamise ja kontrolli keskpika perioodi raamistik ei ole piisavalt siduv. Kuna 2007. aasta eesmärk võiks prognoositust madalama 2006. aasta eelarvepuudujäägi tõenäolise ülekandmise alusel olla täidetav, ei ole võimalik ennustada eelarve-eesmärkide täitmist alates 2008. aastast, kuna puudub üksikasjalik teave kavandatud meetmete kohta.

10. Eespool esitatud riskihinnangu alusel ei pruugi programmi eelarvealased põhimõtted olla piisavad programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks 2008. aastaks. Need tunduvad tagavat siiski piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3% puudujäägiläve kogu programmiperioodi jooksul. Programmi kohaselt on kohandamise tempo keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ja ning võib olla väiksem majanduse langusaegadel. Eespool nimetatud riskidest lähtudes tuleks kavandatud struktuurset kohandamist tugevdada täiendavate meetmetega, et iga-aastane struktuurse tasakaalu paranemine vastaks euroala ja ERM II liikmesriikide eesmärgile 0,5% SKTst.

11. Arvestuste kohaselt moodustas riigi koguvõlg 2006. aastal 18,5% SKTst, mis on märgatavalt väiksem kui asutamislepingus sätestatud kontrollväärtus 60% SKTst. Programmi kohaselt peaks võlasuhe jääma ligikaudu 19% tasemele SKTst 2007.–2008. aastal ning langema 2009. aastal 17,75%ni.

12. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Leedus ELi keskmisest madalam ning tänu jõustuvatele pensionireformidele suurenevad pensionikulud järgmistel aastakümnetel ainult teataval määral. Leedu praegune koguvõlg on väga väike ning ajakohastatud lähenemisprogrammis kavandatud eelarveseisundi parandamine aitaks kaasa riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riskide maandamisele. Üldiselt on Leedu riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid väikesed.

13. Lähenemisprogramm ei sisalda 2006. aasta oktoobri riikliku reformikava rakendamisaruande üldmõju kvaliteedihindamist keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Siiski on selles on esitatud süsteemne teave otseste eelarvekulude kohta, mis tulenevad riikliku reformikava peamistest reformidest ning tundub, et programmi eelarveprognoosides on võetud arvesse riiklikus reformikavas osutatud meetmete mõju riigi rahandusele. Lähenemisprogrammi kohaselt riigi rahanduse valdkonnas võetavad meetmed tunduvad olevat kooskõlas riikliku reformikavaga ettenähtud meetmetega. Eelkõige on mõlemas programmis käsitletud jätkuvaid pensioni-, tervishoiu- ja maksureforme. Siiski jäävad lähenemisprogrammi kohased valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärgid märkimisväärselt alla riikliku reformikava eesmärkidele.

14. Programmi eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitiliste üldsuunistega.

15. Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud ja enamik vabatahtlikest andmetest.[6]

Üldiselt võib teha järelduse, et eeldatava suure majanduskasvu taustal nähakse programmiga ette areng keskpika perioodi eesmärgi suunas, mis plaanide kohaselt saavutatakse 2008. aastaks. Siiski on eelarve-eesmärkide saavutamine alates 2008. aastast ohus.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades kutsutakse Leedut üles:

i) kasutama ära soodsaid aegu, et seada 2006. aasta tõenäoliselt parema puudujäägitulemuse alusel 2007. aastal eesmärgiks ambitsioonikamad puudujääki käsitlevad eesmärgid ning toetama kohandamise tempot keskpika perioodi eesmärkide poole liikumisel meetmetega, mis tagaksid iga-aastase struktuurse tasakaalu paranemise euroala ja ERM II liikmesriikidel 05% võrra SKTst;

ii) parandama riigi rahanduse kavandamise ja kontrolli keskpika perioodi raamistikku.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

SKT reaalkasv (muutus, %) | CP dets 2006 | 7,6 | 7,8 | 6,3 | 5,3 | 4,5 |

KOM nov 2006 | 7,6 | 7,8 | 7,0 | 6,5 | puudub |

CP dets 2005 | 7,0 | 6,0 | 5,3 | 6,8 | puudub |

THHI inflatsioon (%) | CP dets 2006 | 2,7 | 3,9 | 4,7 | 3,4 | 3,1 |

KOM nov 2006 | 2,7 | 3,8 | 4,6 | 3,3 | puudub |

CP dets 2005 | 2,7 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | puudub |

SKT lõhe (% potentsiaalsest SKTst) | LP dets 20061 | 1,9 | 2,4 | 1,6 | 0,1 | -1,9 |

KOM, nov 20065 | 1,2 | 1,4 | 0,7 | -0,6 | puudub |

LP dets 20051 | 2,9 | 2,1 | 0,5 | 0,6 | puudub |

Valitsemissektori tasakaal (% SKTst) | CP dets 2006 | -0,5 | -1,2 | -0,9 | -0,5 | 0,0 |

KOM nov 2006 | -0,5 | -1,0 | -1,2 | -1,3 | puudub |

CP dets 2005 | -1,5 | -1,4 | -1,3 | -1,0 | puudub |

Esmane tasakaal (% SKTst) | CP dets 2006 | 0,3 | -0,4 | 0,0 | 0,4 | 0,8 |

KOM nov 2006 | 0,3 | -0,2 | -0,4 | -0,5 | puudub |

CP dets 2005 | -0,9 | -0,8 | -0,7 | -0,4 | puudub |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | LP dets 20061 | -1,0 | -1,8 | -1,3 | -0,5 | 0,5 |

KOM nov 2006 | -0,8 | -1,4 | -1,4 | -1,2 | puudub |

LP dets 20051 | -2,3 | -2,0 | -1,4 | -1,2 | puudub |

Struktuurne tasakaal (% SKTst) | LP dets 20063 | -1,0 | -1,8 | -1,3 | -0,5 | 0,5 |

KOM, nov 20064 | -0,8 | -1,4 | -1,4 | -1,2 | puudub |

CP dets 2005 | -2,3 | -2,0 | -1,4 | -1,2 | puudub |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | CP dets 2006 | 18,7 | 18,4 | 19,2 | 19,0 | 17,7 |

KOM nov 2006 | 18,7 | 18,9 | 19,6 | 19,8 | puudub |

CP dets 2005 | 19.2 | 19.9 | 19.8 | 18.9 | puudub |

Märkused : 1Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe põhjal. 2Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (nagu eelmistes ridades) v.a ühekordsed ja ajutised meetmed. 3Programmis ei ole ette nähtud ühekordseid ega muid meetmeid. 4Komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosis ei ole ette nähtud ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid. 5Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on hinnanguliselt 7,9%, 7,7%, 7,8% and 7,9% vastavalt aastatel 2005–2008. Allikas: Lähenemisprogramm, komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Komisjoni teatis kevadisele Euroopa Ülemkogule pealkirjaga „Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuenenud Lissaboni strateegia rakendamine – Tulemuste aasta” (12.12.2006, KOM(2006)816).

[3] Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile – Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus (12.10.2006, KOM(2006)574 (lõplik)), ning Euroopa Komisjoni majanduse ja rahanduse peadirektoraat (2006) „Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus”, European Economy nr 4/2006.

[4] „Täpsustused stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise kohta ning suunised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille on kinnitanud majandus- ja rahandusministrite nõukogu, 11.10.2005.

[5] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on osutatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Eelkõige puuduvad andmed varude muutuste kohandamise alajaotuste kohta ning andmed, mis käsitlevad tööjõu, kapitali ja tootlikkuse panust potentsiaalsesse SKT kasvu