ET Euroopa Liidu Teataja C 288/13

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2012/C 288/09

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„WALBECKER SPARGEL”

EÜ nr: DE-PGI-0005-0857-08.02.2011

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimi:

„Walbecker Spargel”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Saksamaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.6 Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. 1. punktis esitatud nimetusega tähistatud toote kirjeldus:

Värske valge, roheline või violetne spargel (Asparagus officinalis). Söödavaid võrseid pakutakse müügiks kas koorimata või kooritult. Toodet „Walbecker Spargel” toodetakse hea põllumajandustava eeskirjade kohaselt. Müügi korral peab koorimata kujul toode vastavama vähemalt UNECE-standardile FFV04 (Asparagus).

Valge spargli võrsete pikkus on kuni 22 cm. Spargel peab olema terve ja kahjustamata. Spargel ei tohi mädaneda ega olla kahjustatud, lõhn ja väljanägemine peavad olema värsked.

Toode „Walbecker Spargel” on ainulaadne tänu oma peenekiulisusele, kergelt pähklisele ja intensiivsele sparglimaitsele ja sparglivõrsete õrnale tekstuurile.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Toote „Walbecker Spargel” tootmine alates kasvatamisest kuni saagikoristuseni peab toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

Kasvatamine algab pinnase asjakohase ettevalmistamisega istutamise eel. Sparglipõllule lisatakse vajalikus koguses huumust (haljasväetis, kompost). Ühel aastal valmistatakse põld ette, selleks kaevatakse maa 80 cm sügavuselt läbi, et taimedel saaksid areneda sügavad juured ja kasv oleks optimaalne. Sparglitaimed istutatakse tavaliselt aprilli keskel, varase kevade korral ka märtsis. Mullavaod puhastatakse seejuures hoolikalt vanadest juurtest ja kividest, et kõvad esemed ei takistaks sparglivarte sirget kasvu.

Pärast kaheaastast kasvufaasi koristatakse sparglipõllul saaki esimest korda kolmandal aastal.

Kui sparglit kasvatatakse musta-valge kile all, tuleb hoolega jälgida, et intensiivse päikse korral pööratakse õigel ajal kilel musta külje asemel valge külg, et kvaliteet ei langeks spargli võrsetippude pehmeks muutumise tõttu.

Koristatud sparglipõllul võib lämmastikväetist kasutada ainult pärast koristusaja lõppu. Ligikaudu 21 päeva enne sparglihooaja lõppu võetakse mullaproovid, et teha kindlaks, mida muld vajab, nii et pärast koristust saab anda õige koguse lämmastikväetist. Kvaliteedi ja kasvu tagamiseks kasutatakse kultiveerimismeetodeid nagu säästev maaharimine ja vajadustest lähtuv väetamine (sealhulgas magneesium- ja kaaliumväetisega).

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Pakendamine

Pakendi sisu on ühetaoline. Igas pakendis tohib olla ainult toote „Walbecker Spargel” tootmiseks lubatud piirkonnast pärit spargel. Ühes pakendis oleval sparglil peab olema sama kvaliteet, värvigrupp ja suurus. Pakendi sisu nähtav osa peab esindama kogu pakendi sisu.

„Walbecker Spargel” tuleb kvaliteedi säilitamiseks kiiresti jahutada. Hiljemalt neli tundi pärast koristust tuleb spargel jahutada kas kaevu- või jäävees temperatuuril 1 kuni 12 kraadi. Spargel peab müügile jõudma võimalikult kiiresti. Võimaluse korral ei tohiks spargel laos seista üle kolme päeva, seda külmhoones 1 kuni 4 kraadi juures.

Tootja juures tohib jahutusahelat katkestada ainult pakkimiseks ja turustamiseks.

Eeltöötlus-, jahutus- ning müügiruumid peavad vastama hügieeninõuetele.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Toote „Walbecker Spargel” kasvatuspiirkond asub Nordrhein-Westfaleni liidumaa loodeosas. Piirkond kulgeb piki Saksamaa-Madalmaade piiri. Läänes on kasvatuspiirkonna piiriks riigipiir. Põhjas kulgeb kasvatuspiirkonna piir riigipiiri lõikumisest kiirteega A 57 piki kiirteed A 57 ida suunas. Edasi kulgeb piir kiirtee A 57 ja riigimaantee B 9 lõikumiskohast kagusse ja seejärel piki maanteed B 9 kuni B 9 ja B 58 lõikumiskohani. Seal pöördub tootmispiirkonna piir edelasse ja kulgeb piki maanteed B 58. Alates B 58 ja maantee L 221 lõikumisest kulgeb piir piki maanteed L 221 kuni selle lõikumiseni kiirteega A 61. Seejärel kulgeb piir piki kiirteed A 61, kuni A 61 lõikub riigipiiriga.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Kasvatuspiirkond on osa Alam-Reini tasandikust. Sellele on iseloomulik sparglikasvatuseks ideaalne kliima. Spargli kasvamise seisukohast olulistel kuudel märtsis, aprillis, mais ja juunis on sademeid vajalikul hulgal ning kliima on ühtlaselt pehme.

Kasvatuspiirkonnas on liivamullad, kaguosas ka savi- ja lössimullad. Traditsiooniliselt sparglikasvatuseks valitud aladele on omane mulla suur liivasisaldus. Liiv on Maasi-Niersi luite liiv. Niersi ja Maasi jõgede vaheline pinnasestruktuur tekkis jääajal. Sellele on iseloomulikud paiguti liivased, õhku ja vihma läbilaskvad mineraaliderikkad mullad, millel on väike lössisisaldus, suurem huumusesisaldus ja sobiv lubjasisaldus. Neid muldi pidasid kasvatuspiirkonna talupidajad suureks puuduseks võrreldes ümbritsevate Ponti, Nieuwkerki, Aldekerki ja Baersdonki rikaste muldadega, mis üldiselt sobivad põllukultuuride kasvatamiseks paremini kui geograafilise piirkonna mullad. Geograafilise piirkonna mullad aga on ideaalsed just spargli kasvatamiseks.

5.2. Toote eripära:

Toode „Walbecker Spargel”, mida võib turustada ainult värskelt valge, rohelise või violetse sparglina, on ainulaadne tänu oma peenekiulisusele, kergelt pähklisele ja intensiivsele sparglimaitsele ja sparglivõrsete õrnale tekstuurile. Kohapealsetel tootjatel on sparglikasvatuse alal kogunenud eriline oskusteave, nii et pinnase õige ettevalmistamise ja taimede istutamisega, samuti koristusaja valikuga tagatakse, et tootel „Walbecker Spargel” on eriti ilus ja sirge kasv ning hea konsistents. Tootel „Walbecker Spargel” on tänu pikaajalisele kasvatustraditsioonile ja eriti headele omadustele suurepärane, kasvatuspiirkonnast palju kaugemale ulatuv maine.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Peenekiulisus, sparglivõrsete pähkline ja intensiivne maitse ning nende õrn tekstuur ja sirge kasv tulenevad Walbecki piirkonna ideaalsetest muldadest ja Alam-Reini tasandiku kliimast. Eriti just spargli puhul on tooteomadused väga tihedalt seotud looduslike tingimustega. Spargli maitse sõltub 70 % ulatuses mullast, 20 % ulatuses sellest, kuidas mulda haritakse ja väetatakse ning ainult 10 % sõltub spargli sordist. Sparglikasvatuses eelistatud ja huumusega rikastatud luiteliivad saavad nii just märtsis, aprillis, mais ja juunis piisavalt sademeid ning ilmastikutingimused on ühtlaselt pehmed. Peale selle tagab toote kvaliteedi hea põllumajandustava reeglite järgimine.

Põlvkondade jooksul on tootjatel kogunenud sparglikasvatuse oskusteave, seda eelkõige seoses istutamise õige aja, õige koristusaja alguse ja lõpu määramise, kattekilede kasutamise ja mullavagude oskusliku ettevalmistamisega, samuti vagude puhastamisega juurepallidest ja kividest ning mullaproovide alusel määratava väetisekogusega; need oskused on olulised toote „Walbecker Spargel” erilise kvaliteedi saavutamiseks.

Tootel „Walbecker Spargel” on eriliselt hea maine. Jurist ja erumajor dr Walther Klein-Walbeck tegi inflatsiooniajal 1923. aastal Walbecki lossi ümbruses esimesed katsed kasvatada sparglit. Tema edu äratas kiiresti kohalike põllumeeste huvi, kes ei olnud liivastel muldadel seni teiste põllusaadustega erilist saaki saanud. 1927. aasta sügisel andsid 33 Walbecki talupidajat teada, et nad on valmis alustama 1928. aasta kevadel sparglikasvatusega. Esimesel aastal istutati spargel 50 hektarile. Dr Walther Klein-Walbeck asutas 1. jaanuaril 1929 koos 55 Walbecki sparglikasvatajaga ühistu „Spargelbaugenossenschaft Walbeck und Umgegend e.G.”, kes on ka käesoleva taotluse esitaja. Sellest ajast peale toodavad käesoleva taotluse esitajaga liitunud sparglikasvatajad ühistus sparglit ja turustavad seda nimetuse all „Walbecker Spargel”. Aastatel 1932–1938 saatis ühistu 36 000 tsentnerit sparglit Straeleni oksjonile, mis andis varem vaesele Walbecki külale tulu 1,3 miljonit riigimarka. 1936. aastal külastasid sparglihooajal küla 40 000 spargliarmastajat.

Teise maailmasõja ajal sparglikasvatus soikus. Pärast 1948. aasta rahareformi tehti sparglikasvatusega uuesti algust. Praegu on käesoleva taotluse esitajal 50 liiget, kes kasvatavad sparglit 80 hektaril.

Jakob Schopmannsi (sõnad, 1935, avaldatud ajalehes Niederrheinische Landeszeitung 5. juuli 1935) ja tema poja Helmut Schopmannsi (viis, 1977) laul „Walbecker Heimatlied” annab tunnistust spargli tähendusest küla ja selle ümbruse identiteedi jaoks:

„Kennst Du mein friedliches Walbeck nicht? (Eks sa ju tead mu Walbecki vaikset) Das Spargeldorf an der Grenze? (spargliküla vastu piiri?) Dort schießt der Spargel in Sonnenlicht (Seal spargel sirgub päiksepaistel) alljährlich im taufrischen Lenze. (ja kaste murrab kevadpäikse kiiri.)”

Iga-aastasel kahepäevasel sparglifestivalil tutvustatakse vaatajatele järgmisel spargliaastal valitsevat spargliprintsessi, kes suurel rongkäigul troonib ehitud autol. Ta esindab spargliküla Walbeck nii raadios kui ka teles, messidel ja arvukatel Alam-Reini piirkonnas toimuvatel rahvapidudel.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/13251

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.