[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 23.7.2008

KOM(2008) 496 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

ELi vahendite haldamise kohta Bulgaarias

1. SISSEJUHATUS

Bulgaaria sai ühinemiseelsel ajal Euroopa Liidult olulist finants- ja tehnilist abi ning tal on jätkuvalt õigus suurele finantsabile praeguse finantsraamistiku (2007–2013) käigus (ainuüksi struktuurifondidest 6,852 miljardit eurot). Ühinemiseelse abi (PHARE programm, SAPARD (põllumajandus) ja ISPA (infrastruktuur)) ja ühinemisaktis sätestatud ajutise finantsabi (üleminekutoetus ning rahavoogude ja Schengeni toetus) eesmärk on aidata Bulgaarial tugevdada sotsiaalmajanduslikku reformi ja valmistuda suuremate struktuurifondide summade vastuvõtmiseks. Nimetatud programmid on erinevas rakendusjärgus, kuid mitte kõik vahendid ei ole lepingutega kaetud ja märkimisväärsed summad on veel maksmata. Struktuurifondid ja muud praeguse finantsraamistiku alla kuuluvad programmid (näiteks Schengeni toetus) on varases rakendamisjärgus ning neile on tehtud vaid ettemakseid.

Kuigi nende eri programmide konkreetne rakenduskord on erinev, peavad nad järgima samu haldus- ja finantskontrollistandardeid. Näiteks tuleb järgida rangeid riigihankemenetlusi (näiteks pakkumiskutsete avaldamisel, pakkumuste hindamisel ja lepingu sõlmimisel) ning rakendada ranget finantskontrolli. Euroopa Liidu rahastust saab kasutada vaid juhul, kui on tõestatud ja kinnitatud usaldusväärse finantsjuhtimise olemasolu.

Bulgaarial on paljude kõnealuste programmidega raskusi ja ta peab näitama usaldusväärsete finantsjuhtimisstruktuuride olemasolu ja tõhusat toimimist. Haldussuutlikkus on nõrk. Peale selle on esitatud tõsiseid süüdistusi eeskirjade eiramise kohta ning osutatud pettuse- ja huvide konfliktide kahtlusele lepingute sõlmimisel. ELi vahendite haldamise uurimine Euroopa Liidu Pettustevastase Ameti (OLAF) poolt on viinud ühinemiseelsete vahendite kasutamise ajutise peatamiseni ja mitmesuguste rahastamisvahendite maksete külmutamisele.

Arvestades talle asutamislepinguga pandud vastutust eelarve täitmise eest ja eriti vajadust ELi vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise ja ELi eelarvekulude kaitsmise järele, peab Euroopa Komisjon vajalikuks teavitada Euroopa Parlamenti ja nõukogu, s.o eelarvepädevaid institutsioone, olukorrast Bulgaarias, komisjoni astutavatest sammudest ja parandusmeetmetest, mida Bulgaaria valitsus võtab või mida temalt oodatakse. Käesolev aruanne ei ole ammendav, selles vaadeldakse peamiste rahastamisprogrammide olukorda, antakse ülevaade seni võetud meetmetest ja järgnevatest sammudest.

Olukord on tõsine. Mõistes probleemi tõsidust on Bulgaaria valitsus võtnud viimasel ajal mitmeid parandusmeetmeid. Ta alustas tööd menetluslike ja õiguslike muudatuste tegemiseks, mis on vajalikud tulemuslikuks tegelemiseks riigihankemenetlustes esinevate huvide konfliktide, riigihankemenetluste läbipaistvuse ja tõhususega, seadusemuudatuste, eeskirjade rikkumiste ja riikliku eelarvevahendite käsutaja volituste kindlaksmääramisega. On määratud ametisse mõningad olulised isikud – näiteks ELi vahendite koordineerimise eest vastutav asepeaminister, kes on samal ajal Bulgaaria Pettustevastase võitluse koordineerimisameti juht. Ametisse on määratud auditeerimisasutuse ja rahastamise ja lepingute sõlmimise kesktalituse (CFCU) uued direktorid. Need on sammud õiges suunas. Kuid neile peavad järgnema usaldusväärsed struktuurilised parandusmeetmed ja põhjalik reform.

2. ERINEVATE RAHASTAMISVAHENDITE PRAEGUNE OLUKORD

2.1. Rahastamisvahendid, mille puhul esineb eeskirjade eiramist ja puudujääke

2.1.1. PHARE/ Üleminekutoetus

PHARE ja üleminekutoetuse programmid aitavad Bulgaarial viia lõpule institutsioonilised reformid ja valmistuda palju suuremate struktuurifondide summade vastuvõtmiseks. PHARE ja üleminekutoetuse programmide raames aastatel 2004 — 2007 Bulgaariale eraldatud ja kasutamisel olevate vahendite kogusumma on 650 miljonit eurot. Lepingute sõlmimise lõpptähtaeg on PHARE vahendite puhul 2008. aasta november ja üleminekutoetuse puhul 2009. aasta detsember. Bulgaaria ametiasutused haldavad vahendeid laiendatud detsentraliseeritud süsteemi abil, mis koosneb neljast komisjoni poolt 2007. aasta juunis akrediteeritud rakendusasutusest.

Probleemid

Järelevalve ja auditid näitavad tõsiseid puudujääke haldus- ja kontrollisüsteemides ning osutavad mitmele eeskirjade eiramise ja pettusekahtluse juhule ning huvide konfliktile programmi juhtide ja töövõtjate vahel. Veebruaris peatasid komisjoni talitused maksed kahele rakendusasutusele, nimelt rahastamise ja lepingute sõlmimise kesktalitusele (CFCU) ning regionaalarengu ja riiklike ehitustööde ministeeriumi rakendusasutusele (MRDPW), ning palusid võtta parandusmeetmed juhtimis- ja kontrollisüsteemide täiustamiseks. Seni ei ole Bulgaaria ametiasutused astunud vajalikke samme usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks ega võtnud piisavaid järelmeetmeid tuvastatud eeskirjade eiramisjuhtude suhtes.

Järgnevad sammud

Komisjon tühistab kahe rakendusasutuse (CFCU ja MRDPW) õiguse hallata PHARE programmi ja üleminekutoetuse raames antavat abi. Seega ei saa CFCU ja MRDPW enam nende programmidega seotud lepinguid sõlmida. See mõjutab 250 miljonit eurot, mille kohta ei ole veel lepinguid sõlmitud. See otsus ei puuduta nimetatud fondide mestimislepinguid, sest nende haldamises ei ole eeskirjade eiramist tuvastatud. Neid lepinguid hallatakse tihedas koostöös partnerliikmesriigiga.

Lisaks peatab komisjon jätkuvalt nende kahe asutuse maksed. Komisjon jälgib tähelepanelikult olukorda, arvestades Bulgaaria ametiasutuste samme usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks ja nende järelmeetmeid tuvastatud eeskirjade eiramise juhtude suhtes.

2.1.2. SAPARD

Bulgaarial on õigus saada SAPARDi abi 445 miljoni euro ulatuses, millest 235 miljonit eurot on välja makstud.

Probleemid

Seoses SAPARDiga on kolme liiki probleeme.

Esimene on seotud projektidega, mille maksumus on kokku 26 miljonit eurot ja mis on OLAFi uurimise all rakendusraskuste tõttu, mille põhjuseks on pettused ja võimalik korruptsioon. Näib, et Bulgaaria ametiasutused on hiljuti alustanud raha tagasinõudmist.

Teine probleem on seotud SAPARDi asutuse endise tegevdirektori tegevuse uurimisega meetme puhul, mille kogukulu oli 10 miljonit eurot. Tegevdirektor vabastati ametist 2007. aastal pärast süüdistusi rikkumistes seoses riikliku põllumajandusfondi juhtimisega. Bulgaaria ametiasutused väitsid esiti, et süüdistused ei olnud seotud SAPARDi vahendite haldamisega. Kuid hilisemas uurimises esitas Bulgaaria peaprokuratuur endisele tegevdirektorile hiljuti süüdistuse „projektide ebaseaduslikus heakskiitmises” meetme „investeeringud hulgiturgudesse” raames. Endise tegevdirektori suhtes on algatatud kriminaalasi.

Kolmas probleem on seotud hiljutise komisjoni talituste poolt tehtud auditi leidudega. Audit hõlmas kokku 105 miljonit eurot, mida SAPARD peab veel abisaajatele maksma (mis on 63 % programmi raames välja maksta jäävast summast). Audit näitas tõsiseid puudujääke kolme tuumprogrammi meetme investeeringuabi kontrollisüsteemis.

Järgnevad sammud

Komisjon teavitas riiklikule eelarvevahendite käsutajat auditi tulemustest kolme investeerimismeetme puhul ning nõudis tegevuskava rakendamist. eelarvevahendite käsutajal paluti edastada tegevuskava koos selle rakendamise ajakavaga komisjonile 31. juuliks 2008.

Peale selle teavitas komisjon Bulgaaria ametiasutusi sellest, et edasiste maksetaotluste täitmine, mille eelarvevahendite käsutaja nende kolme meetme täiendavate kulude kohta komisjonile esitab, on peatatud, kuni Bulgaaria muudab oma süsteemi komisjonile vastuvõetavaks. eelarvevahendite käsutaja peaks teavitama komisjoni süsteemis tehtud vajalikest parandustest 2008. aasta septembriks. Komisjon kaalub maksete jätkamist, kui Bulgaaria ametiasutused on saatnud teabe, et parandusmeetmed on täielikult rakendatud, ning sõltumatu auditiasutus on seda kinnitanud. Eelarvevahendite käsutaja poolsed maksed nimetatud meetmete lõplikele abisaajatele võivad jätkuda alles pärast tegevuskava rakendamist.

2.1.3. ISPA - Ühtekuuluvusfond

Kui paljudel liikmesriikidel on raskusi üleeuroopalise võrgu ja keskkonna infrastruktuuri investeeringute õigeaegse rakendamisega, siis Bulgaaria on olnud eriti aeglane. Praeguseks on ainult 18 % (156 miljonit eurot kasutada olevast 879 miljonist eurost) kasutatud projektideks, mida alustati ISPA ühinemiseelse rahastamisvahendi all, kuid mida viiakse nüüd lõpule ühtekuuluvusfondi eeskirjade kohaselt. 2007. aasta detsembris palus komisjon riiklikel ametiasutustel esitada tegevuskava problemaatiliste projektide rakendamise kiirendamiseks. Selle tegevuskava vaatasid läbi nii vastutavad ministrid kui ka komisjoni talitused ning tuvastati konkreetsed viivituste põhjused ja vajalikud parandusmeetmed. Nimetatud parandusmeetmed tuleb võtta kiiresti, et tagada kõikide projektide rakendamine enne kulude kinnitamise lõpptähtaega (2010. aasta lõpp).

Probleemid

2008. aasta jaanuaris ilmusid Bulgaaria pressis süüdistused riikliku teede infrastruktuuri fondi (NRIF) tegevdirektori vastu seoses huvide konfliktiga lepingu sõlmimisel NRIFi ja tema sugulase juhitava ehitusfirma vahel. Lisaks vahistati kaks ELi vahendite kasutamise eest vastutavat NRIFi ametnikku, kellele esitati süüdistus altkäemaksu võtmises. 24. jaanuaril saatis komisjon kirja rahandusministeeriumile, milles taotles maksete peatamist kolmele NRIFi pooleliolevale ühtekuuluvusfondi (endisele ISPA) projektile ning nõudis, et NRIF ei sõlmiks 2007.–2013. aasta programmide raames enam ühtki lepingut, kuni asja ei ole põhjalikult uuritud ja võetud vajalikud parandusmeetmed. Tegevdirektor on pärast seda välja vahetatud.

Teedesektori rahastamine (144 miljonit eurot käimasolevatele ühtekuuluvusfondi (endistele ISPA) projektidele) on katkestatud ning valmistatakse ette ametlikku peatamist. Moratoorium uute lepingute sõlmimisele teedesektoris (2007.–2013. aasta programmide raames) jääb kehtima.

Esimesed auditiaruanded, mille rahandusministeerium uurimise järel komisjoni talitustele esitas, ei suutnud komisjoni veenda, et NRIF suudab ühtekuuluvusfondi projekte nõuetekohaselt rakendada. Komisjon soovitas teha sõltumatu auditi, mis oleks ka konkreetse ja üksikasjaliku NRIFi juhtimis- ja kontrollisüsteemide täiustamise tegevuskava aluseks. 18. juunil 2008 said komisjoni talitused auditiaruande, mille oli Bulgaaria ametiasutuste tellimusel koostanud rahvusvaheline auditifirma, ja selle auditifirma esialgsetel tähelepanekutel põhineva üksikasjaliku tegevuskava.

Järgnevad sammud

Hiljuti ametisse määratud ELi vahendite kasutamise eest vastutav asepeaminister on probleemidest teadlik ja teeb jõupingutusi struktuurifondide üldise koordineerimise ja rakendamise süsteemi tugevdamiseks Bulgaarias.

Bulgaaria ametiasutused vähendasid rakendussüsteemi lihtsustamiseks ja tugevdamiseks hiljuti endiste ISPA projektide juhtimisasutuste arvu. See muudatus toob riikliku teede infrastruktuuri fondi transpordiministeeriumi suurema järelevalve ja kontrolli alla.

Üks peamisi järeldusi välisaudiitorite aruannetest on vajadus täiendava uurimise järele, eriti mitme võimaliku huvide konflikti puhul. Bulgaaria ametiasutused korraldavad parajasti nende uurimist. Samal ajal astutakse esimesi samme NRIFi organisatsioonilise ülesehituse üldisemaks reformimiseks. Seda tuleks vaadelda eespool nimetatud tegevuskava olulise osana.

Tegevuskava õigeaegne ja tulemuslik rakendamine on NRIFi rahastatavate regionaalarengu ja transpordi rakenduskavade vastavuse hindamise oluline komponent. Hindamise lõpptähtajad on 2008. aasta september ja november. Nende rakenduskavade kulude kinnitamine sõltub vastavushindamisasutuse antud positiivsest vastavushinnangust.

Komisjon vaatab hiljem käesoleval aastal läbi NRIFi tegevuskava rakendamise. Läbivaatamise tulemuste alusel otsustab komisjon, kas fondi järelevalve- ja kontrollisüsteem ning haldussuutlikkus on piisavalt paranenud ja kas lepingute sõlmimine ja rahastamine võivad seega jätkuda.

2.2. Rahastamisvahendid esialgses käivitusetapis

Paljud programmid on alles esialgses rakendusetapis. See tähendab, et praeguseks on tehtud vaid ettemakseid ja komisjon uurib, kas Bulgaaria poolt asjaomaste vahendite usaldusväärseks finantsjuhtimiseks loodud juhtimis- ja kontrollisüsteemid on piisavalt usaldusväärsed.

2.2.1. Piirkondlikud fondid ja ühtekuuluvusfond

Aastateks 2007–2013 on Bulgaariale eraldatud 5667 miljoni euro ulatuses piirkondlike fondide ja ühtekuuluvusfondi vahendeid. Struktuurifondide uue perioodi ettevalmistamine ja rakendamine on alanud Bulgaarias üsna hästi. Kõik programmid esitatid ja kiideti heaks õigeaegselt ja toimub mitme rakenduskava elluviimine.

Nagu ühtekuuluvuspoliitika õiguslikus aluses ette nähtud, viivad Bulgaaria ametiasutused parajasti läbi kogu struktuuri-ja ühtekuuluvusfondide süsteemi üldist vastavushindamist. Selle eest vastutab riiklik auditeerimisasutus, kelle tugevdamisele komisjon suurt tähelepanu osutab. 2008. aasta juunis määrati ametisse auditeerimisasutuse uus direktor ning sõlmiti raamleping välisaudiitorite kasutamiseks. Nimetatud sammud on väga teretulnud, kuid neile peavad järgnema edasised meetmed nimetatud asutuse sisemise haldussuutlikkuse oluliseks suurendamiseks.

2.2.2. Euroopa Sotsiaalfond

Euroopa Sotsiaalfond kaasrahastab Bulgaarias kahte rakenduskava – inimressursi arendamise rakenduskava ja haldussuutlikkuse rakenduskava. Neile on kokku eraldatud 1,185 miljardit eurot. Need kaks rakenduskava võeti vastu 2007. aasta oktoobris, esimesed toetuskavad ja meetmed käivitati 2008. aastal. Kooskõlas asjaomase finantsmäärusega (määrus nr 1083/2006) on tehtud vaid automaatseid ettemakseid (kokku 59 miljonit eurot). Bulgaaria Euroopa Sotsiaalfondi kulude juhtimis- ja kontrollisüsteemi vastavushindamise teostab komisjon Bulgaaria ametiasutuste esitatud teabe alusel 2008. aasta teisel poolel.

Järgnevad sammud

Vastavushindamine peab pakkuma kindlust, et Bulgaaria poolt loodud süsteemid on kooskõlas asjaomase finantsmäärusega ning tagavad sotsiaalfondi vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise ja tõhusa rakendamise. Bulgaaria ametiasutustele ei saa projektikulusid hüvitada enne, kui komisjon on hinnangu heaks kiitnud. Bulgaaria ametiasutustelt oodatakse hindamiseks vajalike dokumentide esitamist käesoleva aasta suvel või varasügisel.

2.2.3. Euroopa Kalandusfond

Euroopa Komisjon kiitis 2007. aasta detsembris heaks Bulgaaria kalandussektori rakenduskava aastateks 2007–2013. Kava kõik abikõlblikud riiklikud kulud moodustavad 107 miljonit eurot, kusjuures 80 miljonit eurot ELi abist saadakse Euroopa Kalandusfondi kaudu. Programm hõlmab kogu Bulgaaria territooriumi, mis kuulub täielikult lähenemiseesmärgi alla.

Seni on tehtud vaid üks ettemakse ja 2008. aasta detsembriks oodatakse vastavushinnangut. Kava tegelikku käivitamist oodatakse 2008. aasta septembris koos esimese projektikonkursi väljakuulutamisega. Riiklik kalanduse ja akvakultuuri amet (NAFA) vastutab Euroopa Kalandusfondi rakenduskava elluviimise eest. Praegu tugevdab NAFA oma haldussuutlikkust, et tegeleda rakenduskava ja ühise kalanduspoliitikaga.

Järgnevad sammud

Projektikulude hüvitamine sõltub rahuldavast vastavushinnangust nagu ka muude struktuurifondi programmide puhul. Lisaks pakuvad Euroopa Kalandusfondi eeskirjad palju võimalusi rakenduskava assigneeringud peatada, katkestada või teha nendes finantskorrektsioone, kui juhtimis- ja kontrollisüsteemis ilmneb eeskirjade eiramist või süsteemseid puudusi. Nii kalandus- kui ka struktuuri- ja põllumajandusprogrammide suhtes kohaldatakse integreeritud auditi lähenemisviisi.

2.2.4. Rahavoogude ja Schengeni toetus

Bulgaaria saab ühenduselt kokku 239,5 miljonit eurot rahavoogude ja Schengeni toetust. Bulgaaria eraldas vastavalt ühinemisakti artiklile 32, milles on sätestatud, et vähemalt 50 % kogusummast tuleb määrata meetmetele liidu välispiiridel ja Schengeni acquis’ rakendamiseks, 161 miljonit eurot (67 %) toetuse Schengeni osale.

Järgnevad sammud

Bulgaaria ametiasutused peavad tagama toetuse Schengeni osa usaldusväärse juhtimise ja kontrolli, eriti seoses lepingute sõlmimise ja riigihangete tavadega. Ei ole sugugi selge, kas eespool, punktis 2.1.1. nimetatud rahastamise ja lepingute sõlmimise kesktalitus (CFCU), mis on raskustes PHARE vahenditega, suudab pakkuda vajalikku kindlust. CFCU peab panema paika menetluslikud tagatised, et tagada võimalike või tegelike huvide konfliktide vältimine pakkumuste hindamisel. Tõsiste puudujääkide korral juhtimis- ja kontrollisüsteemides saab raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise ajal teha olulisi finantskorrektsioone ja/või tagasinõudmisi.

2.2.5. Üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” vahendid

Bulgaaria osaleb kõnealuses üldprogrammis ja talle on 2007. aastaks eraldatud kombineeritud assigneeringuid summas 1 miljon eurot (kahele neist fondidest) ja 2008. aastaks summas 1,8 miljonit eurot (kolmele neljast fondist).

Järgnevad sammud

Üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” vahendeid haldama määratud Bulgaaria ametiasutused peavad suurendama oma haldussuutlikkust programmi ettevalmistamiseks ja kontrollisüsteemide kasutamiseks. Abi vastuvõtmise suutlikkust tuleb suurendada nii abi andvate asutuste kui ka abisaajate tasandil.

2.3. Koostöö OLAFiga

OLAF on teostanud uurimisi PHARE ja SAPARDi vahenditega seotud juhtumite puhul. OLAFi kogemused viitavad mõnedele põhimõttelistele puudujääkidele Bulgaaria haldus- ja kohtuorganite suutlikkuses.

Pettuste ilmnemise korral tuleb puudu otsustavast ja kiirest tegutsemisest koostöös muude riiklike ametiasutustega. Näiteks SAPARDi maksetega seotud Bulgaaria ametiasutus, riiklik põllumajandusfond, ei ole aktiivselt tegelenud eeskirjade väidetavate eiramiste, huvide konfliktide või pettustega ühenduse vahendite puhul. Nende küsimustega tegelevate asutuste koostöö ja kooskõlastamise tasemes on olnud tõsiseid puudujääke. Näib, et SAPARDi puhul ei olnud kõrgema kassatsioonikohtu prokuratuur suuteline saatma tõendusmaterjali riiklikule põllumajandusfondile, et see saaks alustada raha tagasinõudmist. Teisest küljest — kui riiklik põllumajandusfond alustab nimetatud tagasinõudmist, edastatakse asi rahandusministeeriumi alluvuses olevale riiklikule sissenõudmistalitusele. Seejärel ei paista riiklikul põllumajandusfondil olevat asjas enam mingit rolli ja protsess peatub. Praktikas tähendab see, et puudub vastutuse võtja, kes takistaks halva tava jätkamist.

Bulgaaria kohtuvõimudel on kalduvus jagada juhtum väiksemateks osadeks, mis takistab tulemuslikku uurimist ja kohtuliku lahendi saavutamist. On olnud ka juhtumeid, kus kohtuprotsess on algatatud, kuid hiljem ilma põhjenduseta lõpetatud, häirides edasist uurimist OLAFi poolt.

Lisaks on OLAF kokku puutunud konfidentsiaalsuse rikkumise, teabe väära edastamise ja konfidentsiaalse teabe lekkimise juhtudega. Sellega seoses lasub suur kahtlus organiseeritud kuritegevusel. Hiljuti ametisse määratud asepeaminister on olukorrast teadlik ning on alustanud parandusmeetmete võtmist. On võetud kohustus valmistada ette ja võtta vastu seadus, mis hõlbustaks OLAFi tööd ning ja tagaks talle abi kohapealse kontrolli teostamisel vastavalt määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/96. OLAF teeb tihedat koostööd Bulgaaria ametiasutustega tagamaks, et SAPARDi fondi juhtumist saadud õppetunde võetakse täiel määral arvesse praeguste ja tulevaste juhtumite kohtulikul menetlemisel ja kontrollimisel.

3. JÄRELDUS

Sihtotstarbeliselt Bulgaariale eraldatud ELi vahendid väljendavad praktikas liidu solidaarsust Bulgaaria kodanikega. Need vahendid on mõeldud ebasoodsamas olukorras olevate Bulgaaria piirkondade aitamiseks, vajalike investeeringute stimuleerimiseks transpordi, telekommunikatsiooni ja energia infrastruktuuris, sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamiseks ja Bulgaaria üldise majandusliku suutlikkuse ja stabiilsuse parandamiseks.

Nende vahendite tõhusaks kasutamiseks on vaja tulemuslike ja usaldusväärsete juhtimis- ja finantskontrollistruktuuride olemasolu, et edendada nõuetekohast rakendustegevust kogu projektitsükli vältel – alates teostatavuse hindamisest, projekti koostamisest, pakkumiskutsete avaldamisest ja lepingute sõlmimisest kuni eel- ja järelkontrolli ning hindamiseni.

Bulgaaria ei suuda ammutada ELi abist kogu võimalikku kasu oluliste puudujääkide tõttu haldus- ja kohtuorganite suutlikkuses, olgu kohalikul, piirkondlikul või kesktasandil. Bulgaaria avalik haldus kannatab kaadri suure voolavuse, konkurentsivõimetute ja korruptsioonivõimalusi loovate palkade ning aegunud, tsentraliseeritud menetluskorra all. Eriti teevad murelikuks kõhklused kasutada täidesaatvaid volitusi eeskirjade eiramise ja pettuste tagajärgede kõrvaldamiseks koheste tagasinõudmiste või muude kaitsemeetmete abil ning riikliku kontrolliasutuse ja rakendusasutuste faktilise sõltumatuse puudumine. Aruandekohustuse ja läbipaistvuse puudumine ELi vahenditega seotud riigihangetes on tõsine probleem.

Kõrgemal tasemel esinev korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus teravdavad veelgi nimetatud üldist probleemi, mis on tingitud haldus- ja kohtuorganite suutlikkuse nõrkusest. Nagu rõhutatakse komisjoni kõigis koostöö- ja jälgimiskorda käsitlevates aruannetes, sh samaaegselt käesoleva teatisega vastuvõetus, on korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses vaja kindlat pühendumust ja tulemusi. See mõjutab otseselt Bulgaaria haldussuutlikkust ja seega tema võimet tagada ELi vahendite usaldusväärset juhtimist ja tõhusat kasutamist. Bulgaaria ei pea ainult oluliselt suurendama oma haldussuutlikkust, vaid ka drastiliselt piirama võimalusi kõrgemal tasemel esinevaks korruptsiooniks ja organiseeritud kuritegevuseks.

Tuleb kiiresti tegutseda, sest läheneb mõnede fondide vahenditel põhinevate lepingute sõlmimise lõpptähtaeg, pärast mida Bulgaaria ei saa enam neid vahendeid kasutada. Bulgaaria peab:

- Tugevdama haldussuutlikkust ELi vahendite haldamisel, tagades personali püsivuse, väljaõppe ja oskusteabe. Juhtivatele ametikohtadele määramisel tuleb vältida võimalikke huvide konflikte.

- Kõrvaldama olemasolevad või potentsiaalsed huvide konfliktide võrgustikud vahendite üldises haldamises.

- Parandama avalike hangete korra järelevalvet ja läbipaistvust kesk-, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, pidades rangelt kinni kohaldatavatest ELi eeskirjadest.

- Suurendama kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kontrolli reaalsete ja korrapäraste kohapealsete kontrollimiste ja auditite abil nii üksikult kui ka kõigi rahastamisprogrammide üleselt.

- Tagama ELi vahendite kaitse ja vajadusel sissenõudekorralduste viivitamatu täitmiselepööramise vastutavate rakendus- või järelevalveasutuste poolt eeskirjade eiramiste või pettuste tuvastamisel.

- Teatama komisjonile viivitamatult eeskirjade eiramisest ja pettustest ning nende kahtlustest. Aruandluse jaoks tuleb kehtestada eeskirjade eiramise ja pettuse selged määratlused ja menetlusjuhised.

- Võtma meetmed konfidentsiaalsuse rikkumise, teabe väära edastamise ja konfidentsiaalse teabe lekkimise vältimiseks, et võimaldada nõuetekohast teabevahetust, mis ei õõnestaks uurimist ja õiguslikke menetlusi.

- Võtma vajadusel kiiresti ennetavaid, parandus- ja distsiplinaarmeetmeid ning teavitama sellest komisjoni.

- Minema edasi esmastelt sammudelt tegevuse kooskõlastatuse parandamisel ministeeriumide, eri sidusrühmade ning kesk-, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste vahel.

Hiljuti on astutud riiklikul tasemel esimesi samme kriitiliste puudujääkide kõrvaldamiseks programmide juhtimises ja finantskontrollis. See tegevus on positiivne, ja oma suunalt õige ning seda tuleb jätkata. Komisjon on valmis Bulgaariat nende probleemide lahendamisel nõu ja jõuga aitama. Komisjon kutsub ka liikmesriike üles Bulgaariat abistama sõltumatu kõrgetasemelise oskusteabega. Niipea kui Bulgaaria on võtnud vajalikud parandusmeetmed finantsjuhtimise parandamiseks ja kontrollisüsteemide rangemaks muutmiseks, on komisjon valmis tühistama oma otsuse võtta volitused kahelt rakendusasutuselt, nimelt rahastamise ja lepingute sõlmimise kesktalituselt ning regionaalarengu ja riiklike ehitustööde ministeeriumi rakendusasutuselt.