[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 30.4.2007

SEK(2007) 547

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT Lisa dokumendile KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Ühenduse kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi vahekokkuvõte MÕJU HINDAMISE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

{KOM(2007) 225 lõplik}{SEK(2007) 546}

Kommenteeritud kokkuvõte

Käesolev mõju hindamine on lisatud komisjoni teatisele ühenduse kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi vahekokkuvõtte kohta.

Kuues keskkonnaalane tegevusprogramm, mis kestab 10 aastat, on olnud ELi keskkonnapoliitika raamistik alates 2002. aastast. Tegevusprogrammi algusest peale on võetud hulgaliselt meetmeid ja on alanud programmi rakendamine. Siiski on veel suhteliselt vara näha enamiku meetmete tulemusi, sest võetud meetmetest tulenevad muutused keskkonnas muutuvad märgatavaks aeglaselt – selline on keskkonnapoliitika olemus.

Kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi vahekokkuvõttel on kaks eesmärki: (i) tagada, et kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi ülejäänud kehtivusaja jooksul (kuni aastani 2012) on olemas ühenduse tegevusraamistik, milles käsitletakse asjakohaseid keskkonnaalaseid probleeme ja prioriteete ning (ii) tagada, et kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi ülejäänud kehtivusajal käsitletakse ühenduse tegevusraamistikul põhinevates algatustes keskkonnaalaseid probleeme kõige tõhusamal viisil kooskõlas ELi poliitikasuundade ja strateegiatega, nagu näiteks uuendatud säästva arengu strateegia ja komisjoni parema õigusloome poliitika.

Mõju hindamise raames hinnatakse kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi vahekokkuvõtte jaoks kolme peamist poliitilist mõjutegurit. Esiteks keskkonna praegune seisund. Teiseks poliitika kontekst, milles tuleks ELi keskkonnapoliitikat arendada. Kolmandaks sügavamate põhiprobleemide määratlemine, mis järgneb seni saavutatud edu hindamisele.

Keskkonna praeguse seisundi hindamine näitab, et kasvuhoonegaaside heitkogused suurenevad kogu maailmas ja kliimamuutustega seotud ilmastikunähtustel on märkimisväärne majanduslik mõju. Bioloogilise mitmekesisuse vähenemine jätkub murettekitava kiirusega. Õhusaaste kahjustab igal aastal sadade tuhandete eurooplaste tervist. Mulla degradeerumine kiireneb kogu Euroopas, avaldades negatiivset mõju inimeste tervisele, ökosüsteemidele ja kliimamuutustele, aga ka majanduslikule potentsiaalile ning elukvaliteedile. ELi praegused tootmis- ja tarbimistavad ei ole üldjuhul säästvad. Loodusressursse kasutatakse kiiremini, kui need taastuda jõuavad. EL on kaugel oma eesmärgist lahutada majanduskasv ressursside kasutamise negatiivsetest mõjudest: juhul kui ressursse kasutatakse ka edaspidi praegusel viisil, jätkub keskkonnaseisundi halvenemine ja loodusressursside mittesäästev vähenemine takistamatult.

Ühenduse keskkonnaalase tegevusraamistiku poliitika kontekst on muu hulgas määratletud selliste dokumentide ja tegevussuundadega nagu ELi säästva arengu strateegia, Lissaboni strateegia ja komisjoni parema õigusloome poliitika. Kuues keskkonnaalane tegevusprogramm paneb aluse ELi säästva arengu strateegia keskkonnaalasele suunale ja Lissaboni strateegia annab olulise panuse säästva arengu üldeesmärgi saavutamisse, keskendudes peamiselt suuremale konkurentsivõimele, majanduskasvule ja töökohtade loomisele suunatud tegevustele ning meetmetele. ELi säästva arengu strateegias nenditakse, et „keskkonna heaks kavandatavad ja vastuvõetud meetmed peaksid olema ühtsed säästva arengu sotsiaalsete ja majanduslike meetmetega ja vastupidi.“ 2005. aastal avaldas komisjon teatise „Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus“, mis põhineb komisjoni 2002. aasta parema õigusliku reguleerimise algatusel ja „tugevdab parema reguleerimise panust majanduskasvu saavutamisse ja töökohtade loomisse, võttes jätkuvalt arvesse sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid eesmärke ning kodanike ja siseriiklike ametiasutuste saadavat kasu tõhusama juhtimise näol.“

18. detsembril 2006 võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu Euroopa Ühenduse seitsmenda teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogrammi ajavahemikuks 2007–2013. Seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi raames hakatakse läbi viima väärtuslikku uurimistegevust, mis toetab kuuendat keskkonnaalast tegevusprogrammi keskkonna valdkonnas, hõlmates kliimamuutusi, looduslike ja inimese loodud ressursside säästvat majandamist, bioloogilist mitmekesisust ning keskkonnatehnoloogiaid.

Kuigi selle vastuvõtmisest on möödas neli aastat, on veel liiga vara näha kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi raames võetud meetmete tulemusi. Mõju hindamine tõi välja kolm konkreetset probleemi, mis võivad tulevasel ajavahemikul takistada tõhusat liikumist kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärkide suunas:

- eri poliitikavaldkondade nõrk lõimitus;

- olemasolevad puudujäägid õigusaktide rakendamises; ning

- ebapiisav rahvusvaheline koostöö.

Mõju hindamise raames määratletakse kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi vahekokkuvõtte jaoks kolm võimalust:

- „tavapärane tegevus“. Selle võimaluse raames säilitaks komisjon kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi 2012. aastani keskkonnapoliitika loomise raamistikuna. See võimalus ei nõua õigusaktide muutmist. Komisjon teeks kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi ülejäänud kehtivusajal algatusi tegevusprogrammi edasiseks rakendamiseks. Sellised algatused hõlmaksid näiteks meetmeid, et tagada seitsme temaatilise strateegia rakendamine, Kyoto protokolli kohaste rahvusvaheliste kohustuste täitmine, ühenduse bioloogilist mitmekesisust käsitleva teatise rakendamine, tööstuslike heitkoguste õigusliku raamistiku läbivaatamine, REACH-määruse (kemikaalid) rakendamine ja saastuse kompleksset vältimist ja kontrolli käsitlevat direktiivi (IPPC-direktiiv) läbivaatamine;

- võimalus, mille raames säilitatakse kuues keskkonnaalane tegevusprogramm raamistikuna ELi tulevaste keskkonnaalaste poliitiliste otsuste tegemiseks, keskendudes teatavatele aspektidele, tagamaks, „et tulemuste saavutamisele keskenduvad keskkonnaalased eesmärgid täidetakse kõige tõhusamate ja asjakohasemate kättesaadavate vahenditega,“ nagu on sätestatud kuuenda tegevusprogrammi artikli 2 lõikes 3. Selle võimaluse raames rakendatakse kuuendat keskkonnaalast tegevusprogrammi sellisel kujul edasi, kuid peamiselt keskendutakse tõhusamale rahvusvahelisele koostööle, eri poliitikavaldkondade paremale lõimitusele, parema õigusloome põhimõtete tugevdamisele uute õigusaktide väljatöötamisel ja olemasolevate õigusaktide muutmise ning õigusaktide paremale rakendamisele ja paremale teabekorraldusele;

- võimalus, mille raames luuakse uus ühenduse tegevusraamistik. Selline uus ühenduse tegevusprogramm looks uue ühenduse tegevusraamistiku, milles käsitletaks keskkonnaalaseid probleeme, mis erinevad praegu kuni 2012. aastani kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammiga hõlmatud probleemidest. Tulevased algatused ELi keskkonnaalase poliitika valdkonnas põhineksid uuel ühenduse tegevusraamistikul.

Tõhususe ja järjepidevuse tõttu eelistab komisjon teist võimalust.

Järelevalve ja hindamine on olulised vahendid kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi rakendamise edukuse mõõtmisel. Näitajate ja hinnangute pideva, suunatud järelevalve ja hindamise abil esitab komisjon täielikuma aruande oma lõplikus hinnangus kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi rakendamisele programmi lõppfaasis 2012. aastal.