ET Euroopa Liidu Teataja C 340/28

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 340/16

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„NANOŠKI SIR”

EÜ nr: SI-PDO-005-0421-29.10.2004

KPN ( X ) KGT ( )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1. Liikmesriigi pädev asutus:

Nimi: Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano Aadress: Dunajska cesta 22 SI-1000 Ljubljana SLOVENIJA Tel +386 14789000 Faks +386 14789055 E-post: varnahrana.mkgp@gov.si

2. Taotlejate rühm:

Nimi: Gospodarsko interesno združenje Nanoški sir Aadress: Goriška cesta 13 SI-5271 Vipava SLOVENIJA Tel +386 53671280 Faks +386 53671314 E-post: alenka.stopar@vipava1894.si Koosseis: tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3. Toote liik:

Klass 1.3. Juust

4. Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1. Nimetus:

„Nanoški sir”

4.2. Kirjeldus:

„Nanoški sir” on lehmapiimast valmistatud kõva juust.

Juust on rattakujuline ja kergelt kumer, selle läbimõõt on 32–34 cm ja kõrgus 7–12 cm. Juustu sisemus on sügavkollane ning elastse, sileda ja kõva tekstuuriga. Juustus võivad kohati esineda ebakorrapärase kujuga, väikesed või keskmise suurusega augud.

Pärast vähemalt 60 päeva kestnud laagerdumist kaalub juust 8–11 kg.

Juustu koorik on telliskivipunase või pruuni varjundiga kollane. Traditsioonilise laagerdamise tulemusena esineb koorikul kohati hallitust. Koorik on sile ja kuiv, ilma pragude või puudusteta.

Toodet turustatakse pärast 60 päeva kestnud laagerdumist. Selle kuivainesisaldus peab olema vähemalt 60 % ning kuivaine rasvasisaldus vähemalt 45 %.

Juustu lõhn on puhas, õrn ja „Nanoški sirile” omane; maitse on kergelt pikantne ja meeldivalt soolane. Mida kauem juust valmib, seda tugevamaks muutub lõhn ja intensiivsemaks maitse.

4.3. Geograafiline piirkond:

„Nanoški sir” valmistamiseks kasutatav piim toodetakse geograafilises piirkonnas, mille piirid kulgevad mööda Itaalia ja Sloveenia vahelist piiri Sežana ja Nova Gorica linnade vahel, Soča jõge pidi Most na Soči linnani, Idrijca jõge pidi Most na Sočist Idrijani, Idrija–Godovič–Kalce–Planina–Postojna maanteed ning Postojna–Pivka–Divača–Sežana maanteed pidi.

„Nanoški sir” tootmise (piimast juustu valmistamise) geograafiline piirkond asub piima tootmise geograafilises piirkonnas. See asub Vipavska Dolina viinamarjakasvatuspiirkonna ülaosas, täpsemalt Močilniki joa orus Lozice ja Vipava vahel ning Vipava jõe orus Vipava ja Ajdovščina vahel. Juustu toodetakse rajatistes, mis ei asu kõrgemal kui 500 m merepinnast.

Kõik eespool nimetatud alad asuvad määratletud geograafilises piirkonnas.

4.4. Päritolutõend:

Selleks et tagada „Nanoški sir” pärinemine määratletud geograafilisest piirkonnast, kontrollitakse järgmisi elemente.

— Piima tootmine: piim peab olema toodetud määratletud geograafilises piirkonnas asuvates põllumajandusettevõtetes. Ettevõtjad peavad täitma loomaregistrit (veterinary treatments record book), kuhu märgitakse karja koosseis ja sööta puudutavad andmed.

— Piima kogumine: „Nanoški sir” tootmiseks ette nähtud piima kogumise marsruudid peavad olema eraldatud mis tahes muudest piima kogumise marsruutidest. Iga juustulaari valmistamiseks kasutatud piim peab pärinema vähemalt kahest lüpsist. Esimese lüpsi ja piima pastöriseerimise vahele ei tohi jääda üle 72 tunni. Piima kogumisel täidetakse dokumendid põllumajandusettevõtetes (ettevõtte, piima koguse ja kogutud piima üldkoguse kohta) ja meiereides (töödeldud piima koguse kohta).

— Päevas töödeldava piima koguse kohta tehakse sissekanne vastavatesse dokumentidesse. Piima pastöriseeritakse madalal temperatuuril – 63 °C kuni 69 °C. Selle tagamiseks peetakse juustu tootmiseks vajaliku piima pastöriseerimise temperatuuri kohta dokumentatsiooni.

— Piima töötlemine ja juustu vormi valamine peab olema kooskõlas spetsifikatsiooni nõuetega. Selle tagamiseks täidetakse dokumendid piima töötlemise ja juustu vormi valamise kohta. Iga laar märgistatakse numbri ning tootmise kuupäevaga.

— Juustu laagerdamine: iga juustulaari koguse ning laagerdamise alguskuupäeva kohta peetakse dokumentatsiooni. Kontrollitakse laagerdamiseks kasutatava ruumi temperatuuri ja niiskustaset. Iga laari laagerdatakse vähemalt 60 päeva. Juustu laagerdamise kohta peetakse dokumentatsiooni, et tagada spetsifikaadi nõuetele vastavus.

4.5. Tootmismeetod:

Vähemalt 80 % „Nanoški sir” valmistamiseks kasutatavast piimast pärineb pruuni tõugu lehmadelt. Lehmi toidetakse peamiselt geograafilisest piirkonnast pärineva söödaga. Sööda iga portsjon peab sisaldama vähemalt 75 % kuivainet. Lubatud on järgmist tüüpi sööt: rohi ja mitmes kuivamisetapis rohi silost heinani, kõikide teraviljade ja maisi silo, sudaani sorgo silo ning söödasorgo.

Tagatakse „Nanoški sir” valmistamiseks kasutatava piima eraldi kogumine ja ladustamine. Esimese lüpsi ja pastöriseerimise vahele ei tohi jääda üle 72 tunni. Seejärel töödeldakse piima madalal temperatuuril ning seda hoitakse jahedas. Piima kuumutatakse juustuvalmistamise tõrres kalgendumistemperatuurini. Laabivadaku segu kallatakse piima sisse ning segatakse viie minuti jooksul. Seejärel lastakse piimal kalgenduda. Kui kalgend läheb sõrmede vahel katki, on see piisavalt tihke ja tugev ning lõikamiseks sobilik. Kalgend lõigatakse ruutudeks ning surutakse vormi, mille läbimõõt on 35 cm ja kõrgus 15 cm. Värske juust asetatakse raskuse alla. Kokkusurumise käigus toimub käärimine. Pärast käärimise ja kokkusurumise lõppu märgitakse iga juusturatta ühele küljele seerianumber (aasta ja kuu).

„Nanoški sir” soolatakse seejärel meresoola lahuses kolme päeva jooksul temperatuuril 12–18 °C. Juusturattaid pööratakse iga päev, et juust oleks ühtlaselt soolane. Pärast kolmepäevast soolamist eemaldatakse juusturattad soolalahusest ja asetatakse nõretusalustele, et juustu pealispind kuivaks. Kui juustu pealispind on piisavalt kuiv, asetatakse juusturattad laagerdamiseks mõeldud ruumi. Juustu laagerdatakse vähemalt 60 päeva jooksul või kuni selle kuivainesisaldus on vähemalt 60 % ning kuivaine rasvasisaldus vähemalt 45 %. Laagerdamise esimese 14 päeva jooksul pühitakse juusturattaid ja pööratakse need ümber iga kolme päeva järel ning pärast seda pööratakse neid ümber vähemalt kord nädalas ning pühitakse vajaduse korral. Enne juustu laost väljasaatmist pestakse koorikult hallitus maha. Kui juust on vähemalt 60 päeva vanune, uuritakse juusturataste välimust ning valitakse välja nõuetele vastavad juustud. Väljavalitud juusturataste laaris viiakse läbi organoleptiline hinnang ja keemiline analüüs.

Iga spetsifikaadi nõuetele vastav juusturatas märgistatakse horisontaalsel pinnal templiga, millel on nartsissi kujutis ja kiri „Nanoški sir”, sellisel viisil, et juustu lahti lõigates jääks igale tükile nartsissi kujutis. Iga eelpakendatud „Nanoški sir” tükk peab samuti olema seerianumbriga tähistatud.

4.6. Seos piirkonnaga:

Vipava oru territooriumi kliima on segu kontinentaalsest Ees-Alpide kliimast ning vahemerelisest kliimast. Kuna märg maapind kuivab tuule tõttu kiiresti, esineb Vipava orus sageli põuda. Piirkonda mõjutab külm ja väga tugev põhjatuul (burja), mis puhub Nanose platoolt. Suved on palavad. Looduslike tingimuste ja karmi kliima tõttu kasvatatakse piirkonnas pruuni tõugu lehmi, kes on tugevamad ja vastupidavamad. Pruuni tõugu lehmad on suutelised sööma suurtes kogustes lihtsat sööta ning nende piim on kõrge valgu- ja rasvasisaldusega, mis avaldab mõju juustu kvaliteedile ning „Nanoški sir” värvile, maitsele ja lõhnale.

Juustu laagerdatakse Vipava oru viinamarjakasvatuspiirkonna kõrgemas osas, mis asub kõige rohkem 500 m kõrgusel merepinnast (ka viinamarjad kasvavad kuni nimetatud kõrguseni merepinnast jäävatel aladel väga hästi). Vipava viinamarjakasvatuspiirkonna kõrgema osa õhus sisalduv autohtoonne mikrofloora mõjutab „Nanoški sir” laagerdumist ning sellele omast lõhna ja pikantset maitset. Autohtoonse mikrofloora sisaldust õhus mõjutab kliima, mere lähedus ning viinamarjakasvatus.

Nanose platool valmistatakse juustu alates 16. sajandist. 16. sajandist pärinevas Vipava mõisa maaregistris on sissekanded platool asuva maa rentimise kohta ning seal märgitakse ka, et karjamaade kasutajad tasusid mõisavalitsejatele juustuga. See tõendab, et karjakasvatus ja juustuvalmistamine Nanose platool olid selleks ajaks juba välja kujunenud. Alates 1986. aastast valmistatakse „Nanoški sir” lehmapiimast, kasutades kõnealuse piirkonna traditsioonilisi juustuvalmistamise meetodeid. On selge, et juba juustuvalmistamise algusaegadel segati piima madalal temperatuuril laabivadakuga, et säilitada enamik piimas leiduvatest piimhappe mikroorganismidest. Samuti valmistati juustu avatud tõrtes, nii et autohtoonne mikrofloora – peamiselt pärmseened – segunes kalgendiga.

4.7. Kontrolliasutus:

Nimi: Bureau Veritas d.o.o. Aadress: Linhartova cesta 49a SI-1000 Ljubljana SLOVENIJA Tel +386 14757600 Faks +386 14757601 E-post: info@si.bureauveritas.com

4.8. Märgistus:

Spetsifikaadi nõuetele vastavad juusturattad märgistatakse nimetusega „Nanoški sir”, nartsissi kujutisega, asjaomase ühenduse sümboli ning riikliku kvaliteeditähisega.

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.