Ettepanek: Nõukogu otsus riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamise kohta /* KOM/2006/0456 lõplik - ACC 2006/0167 */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 12.9.2006 KOM(2006) 456 lõplik/2 2006/0167 (ACC) CORRIGENDUM Absence de l’acronyme.Annule et remplace la page de couverture et la première page de l’acte du document COM(2006) 456 final, du 10.8.2006. Cette correction concerne toutes les versions linguistiques. Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamise kohta (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Ühendus on osaline OECD (Euroopa Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsioon) piires sõlmitud kokkuleppes riiklikult toetatava ekspordikrediidi suuniste kohta (edaspidi „kokkulepe“). Kokkulepe on nõukogu otsusega ühenduse õigusesse inkorporeeritud. Praegune ühenduses kohaldatav kokkuleppe versioon on 22. detsembri 2000. aasta otsus (2001/76/EÜ), mida laevadele antava ekspordikrediidi suhtes muudeti nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsusega. Otsust 2001/76/EÜ on täiendatud 22. detsembri 2000. aasta otsusega (2001/77/EÜ), milles sätestatakse konkreetsed eeskirjad ekspordikrediitide kohta projektide finantseerimisel. 2004. aastal kokkulepet muudeti, et parandada ja lihtsustada teksti lähtuvalt kolmest ulatuslikust eesmärgist, milleks on kasutajasõbralikkuse tõhustamine, asjaomaste WTO kohustustega seotud järjepidevuse parandamine ja läbipaistvuse suurendamine nende suhtes, kes ei ole kokkuleppe osalised. Muudatusi tehti samuti 2005. aastal, eelkõige sätetes, mida kohaldatakse tagasimaksegraafikute, projektide finantseerimistehingute ning taastuvenergia ja veesektoriga seotud projektide suhtes. Läbivaadatud tekst jõustus 2005. aasta detsembrikuu alguses ja on praegu kehtiv tekst, mida kohaldatakse riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suhtes. Seepärast palub komisjon nõukogul võtta vastu uus otsus, millega kiidetakse heaks läbivaadatud kokkuleppe tekst, et tagada selle rakendamine ühenduse õiguses. | Üldine taust Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste kokkuleppe põhiline eesmärk on reguleerida valitsuse osa ekspordikrediitide puhul, nii et eksport tugineks pigem kvaliteedile ja hindadele kui kõige soodsamatele riiklikult toetatavatele tingimustele, ja seega luua eksportijatele võrdsed konkurentsitingimused. Kokkuleppega kehtestatakse riikliku toetusega piirangud ekspordikrediitide tähtaegadele ja tingimustele. Sellised piirangud hõlmavad minimaalseid kindlustusmaksete määrasid, maksimaalseid tagasimaksete tähtaegasid ja minimaalseid intressimäärasid, mille puhul antakse riiklikku rahalist toetust. Samuti kehtivad piirangud sätete kohta, milles käsitletakse seotud abi ja kaubandusega liituva sidumata abiga seotud läbipaistvuse kohustusi. Kokkulepe sisaldab meetmeid, milles käsitletakse viivitamatut ja eelnevat teatamist, konsulteerimist ning teabevahetust ja uuesti läbivaatamist. Komisjon leiab, et kokkulepe kujutab endast tõhusat rahvusvahelist menetlust subsiidiumide vältimiseks. Kokkulepe on aidanud vältida riiklikult toetatavate ekspordikrediitidega seotud konkurentsimoonutusi. Seda ajakohastatakse regulaarselt OECD raamistikus peetavate konsensusel põhinevate läbirääkimiste kaudu. Praeguseid nõukogu otsuseid on vaja ajakohastada kokkuleppe kõige hilisema versiooni alusel, milleks on OECD 5. detsembri 2005. aasta dokument TD/PG(2005)38/FINAL. | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Kokkuleppe osalised otsustasid muuta ja ratsionaliseerida kokkulepet 2004. ja 2005. aastal. Läbivaadatud versioon on praegu kehtiv tekst, mida kohaldatakse riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suhtes alates detsembrist 2005. Seepärast tuleks otsus 2001/76/EÜ asendada käesoleva otsusega koos selle lisas oleva kokkuleppe konsolideeritud ja läbivaadatud tekstiga ning otsused 2001/77/EÜ ja 2002/634/EÜ tuleks tunnistada kehtetuks. | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ettepanek on väga tehnilist laadi ja selles käsitletakse ainult finants/kindlustuseeskirju, mida kohaldatakse riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suhtes OECD kokkuleppe raames. See on kooskõlas Euroopa Liidu poliitiliste põhimõtete ja eesmärkidega ning sellel ei ole otsest mõju põhiõigustele. | KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE | Konsulteerimine huvitatud isikutega | Konsulteerimine huvitatud isikutega ja läbirääkimised on juba toimunud ning läbirääkimiste tulemusena võeti vastu kokkuleppe käesolev uus versioon. | Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine | Asjaomased teadus- ja ekspertiisivaldkonnad rahandus/kindlustus/rahvusvaheline kaubandus | Kasutatud meetod Läbirääkimised | Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti. OECD | Saadud ja kasutatud nõuannete kokkuvõte Pöördumatute tagajärgedega tõsiste ohtude olemasolu ei ole nimetatud. | Ei kohaldata. EÜ tekstis väljendub täpselt konsensus, milleni jõudsid eksperdid OECD tasandil. | Asjatundjate nõuannete avalikustamiseks kasutatud vahendid Kokkuleppe terviklik tekst on kättesaadav OECD ekspordikrediite käsitleval veebilehel: http://webdomino1.oecd.org/olis/2005doc.nsf/Linkto/td-pg(2005)38-final | Mõju hindamine Ei kohaldata (väga piiratud mõju, sest eelneva versiooniga võrreldes on vähe muutusi). | ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG | Kavandatud meetmete kokkuvõte Komisjon palub nõukogul vastu võtta otsuse eelnõu, millega kiidetakse heaks läbivaadatud kokkuleppe tekst ja tagatakse selle kohaldamine ühenduse õiguses. Käesoleva otsuse lisas sisalduva kokkuleppe suuniseid kohaldatakse ühenduses. Otsus 2001/76/EÜ ja selle lisa asendatakse käesoleva otsuse ja selle lisaga. Otsused 2001/77/EÜ ja 2002/634/EÜ tunnistatakse kehtetuks. | Õiguslik alus Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 133. | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seepärast ei kohaldata. | Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. | Kokkulepe on aidanud vältida riiklikult toetatavate eksportkrediitidega seotud konkurentsimoonutusi. Seda ajakohastatakse korrapäraselt OECD tasandil peetavate konsensusel põhinevate läbirääkimiste kaudu. Praeguseid nõukogu otsuseid on vaja ajakohastada kokkuleppe kõige hilisema kokkuleppe versiooni alusel, milleks on OECD 5. detsembri 2005. aasta dokument TD/PG(2005)38/FINAL. Mõlemad tekstid on peaaegu ühesugused. Otsuse eelnõuga, millega kiidetakse heaks läbivaadatud kokkuleppe tekst, tagatakse selle kohaldamine ühenduse õiguses. | Mõju on sama mis kokkuleppel, mis on juba ühenduse ja liikmesriikide konsensuse alusel heaks kiidetud OECDs. Sellel ei otsest mõju muudel tasanditel. | Õigusakti valik | Kavandatud õigusakt: muu | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Õigusakt, mida on seni kasutatud kokkulepe rakendamisel ühenduse õiguses, on nõukogu otsus. | MÕJU EELARVELE | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. | TÄIENDAV TEAVE | Lihtsustamine | Ettepanekuga nähakse ette õigusaktide lihtsustamine. | Kavandatud nõukogu otsusega kaks eelnevat otsust ajakohastatakse ja asendatakse. | Olemasolevate õigusnormide kehtivuse pikendamine Ettepaneku heakskiitmisele järgneb olemasoleva õigusakti kehtetuks tunnistamine. | 1. 2006/0167 (ACC) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ning arvestades järgmist: (1) Ühendus on osaline OECDga sõlmitud kokkuleppes riiklikult toetatava ekspordikrediidi suuniste kohta (edaspidi "kokkulepe"). (2) Vastavalt nõukogu 22. detsembri 2000. aasta otsusele 2001/76/EÜ, millega asendatakse 4. aprilli 1987. aasta otsus teatavate suuniste rakendamise kohta riiklikult toetatavate ekspordikrediitide vallas[1] ja 22. detsembri 2000. aasta nõukogu otsusele 2001/76/EÜ (projektide finantseerimise raamlepingu põhimõtete kohaldamise kohta riiklikult toetatava ekspordikrediidi vallas)[2] rakendatakse kokkuleppes sisalduvaid suuniseid ja projektide finantseerimise konkreetseid eeskirju ühenduses. (3) Kokkuleppe osalised otsustasid muuta ja ratsionaliseerida kokkulepet. Nende heakskiidetud muudatused hõlmavad kasutajasõbralikkuse tõhustamist, asjakohaste rahvusvaheliste kohustustega seotud järjepidevuse parandamist ja suurema läbipaistvuse saavutamist, eelkõige nende suhtes, kes ei ole kokkuleppe osalised. Samuti otsustasid kokkuleppe osalised inkorporeerida kokkuleppe teksti projektide finantseerimise eeskirjad, mis võeti kasutusele otsusega 2001/77/EÜ, ja eeskirjad laevadele antavate eksportkrediitide kohta, mis võeti kasutusele 22. juuli 2002. aasta otsusega 2002/634/EÜ,[3] millega muudeti otsust 2001/76/EÜ. (4) Seepärast tuleks otsus 2001/76/EÜ tunnistada kehtetuks ja asendada käesoleva otsusega koos selle lisas oleva kokkuleppe konsolideeritud ja läbivaadatud tekstiga ning otsus 2001/77/EÜ tuleks tunnistada kehtetuks, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Suuniseid, mis sisalduvad kokkuleppes riiklikult toetatava ekspordikrediidi suuniste kohta, kohaldatakse ühenduses. Kokkuleppe tekst on esitatud käesoleva otsuse lisana. Artikkel 2 Otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ tunnistatakse käesolevaga kehtetuks. Artikkel 3 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja LISA RIIKLIKULT TOETATAVATE EKSPORDIKREDIIDITIDE KOKKULEPE SISUKORD I PEATÜKK: ÜLDSÄTTED 11 1. EESMÄRK 11 2. STAATUS 11 3. OSALEMINE 11 4. MITTEOSALISTELE KÄTTESAADAV TEAVE 11 5. KOHALDAMISALA 11 6. SEKTORILEPPED 12 7. PROJEKTIDE FINANTSEERIMINE 12 8. KOKKULEPPEST TAGANEMINE 12 9. JÄRELEVALVE 13 II PEATÜKK: EKSPORDIKREDIIDI FINANTSTINGIMUSED 14 10. SISSEMAKSE, MAKSIMAALNE RIIKLIK TOETUS JA KOHALIKUD KULUD 14 11. RIIKIDE LIIGITUS PIKIMA TAGASIMAKSETÄHTAJA MÄÄRAMISEKS 15 12. PIKIM TAGASIMAKSETÄHTAEG 15 13. TAGASIMAKSETÄHTAEG MUUDE JÕUJAAMADE PUHUL KUI TUUMAELEKTRIJAAMAD 16 14. PÕHISUMMA TAGASIMAKSMINE JA INTRESSI MAKSMINE 16 15. INTRESSIMÄÄRAD, GARANTIIPREEMIAMÄÄRAD JA MUUD TASUD 17 16. EKSPORDIKREDIIDI KEHTIVUSAEG 17 17. MEETMED KAHJUDE VÄLTIMISEKS VÕI PIIRAMISEKS 17 18. TINGIMUSTE KOHANDAMINE 18 19. FIKSEERITUD MIINIMUMINTRESSIMÄÄRAD RIIKLIKU FINANTSEERIMISTOETUSE PUHUL 18 20. TURUINTRESSI VIITEMÄÄRADE ARVUTAMINE 18 21. TURUINTRESSI VIITEMÄÄRADE KEHTIVUS 19 22. TURUINTRESSI VIITEMÄÄRADE KOHALDAMINE 19 23. GARANTIIPREEMIA KREDIIDIRISKI KATTEKS 19 24. ALAMMÄÄR RIIGI LAENURISKI JA RIIGI MAKSEJÕUETUSRISKI PUHUL 19 25. RIIGI LAENURISKIDE LIIGITAMINE 21 26. MITMEPOOLSETE JA PIIRKONDLIKE INSTITUTSIOONIDE LIIGITUS 22 27. RIIKLIKU EKSPORDIKREDIIDI PROTSENT JA KVALITEET 23 28. VALITUD RIIGI LAENURISKI ELEMENTIDE VÄLISTAMINE JA RIIGI RISKIDE VÄHENDAMISE MEETODID 23 29. GARANTIIPREEMIATE ALAMMÄÄRADE KEHTIVUSE LÄBIVAATAMINE RIIGI KREDIIDIRISKI JA RIIGI MAKSEJÕUETUSE RISKI PUHUL 24 III PEATÜKK: SEOTUD ABI KÄSITLEVAD SÄTTED 25 30. ÜLDPÕHIMÕTTED 25 31. SEOTUD ABI VORMID 25 32. SIDUSFINANTSEERIMINE 26 33. RIIGI VASTAVUS SEOTUD ABI TINGIMUSTELE 26 34. PROJEKTI VASTAVUS TINGIMUSTELE 28 35. MIINIMUMSOODUSTUSTASE 28 36. ERANDID RIIGI VÕI PROJEKTI VASTAVUSEST SEOTUD ABI TINGIMUSTELE 28 37. SEOTUD ABI SOODUSTUSTASEME ARVUTAMINE 29 38. SEOTUD ABI KEHTIVUSAEG 30 39. TINGIMUSTE KOHANDAMINE 31 IV PEATÜKK: MENETLUSED 32 1. JAGU: EKSPORDIKREDIIDI JA KAUBANDUSEGA LIITUVA ABI ÜHTNE KORD 32 40. TEATISED 32 41. TEAVE RIIKLIKU TOETUSE KOHTA 32 42. TINGIMUSTE KOHANDAMISE KORD 32 43. ERIKONSULTATSIOONID 33 2. JAGU: EKSPORDIKREDIIDI MENETLUSED 33 44. EELNEV TEATAMINE KOOS ARUTELUGA 33 45. EELNEV TEATAMINE ILMA ARUTELUTA 33 3 JAGU: KAUBANDUSEGA LIITUVAST ABIST TEATAMISE MENETLUSED 34 46. EELNEV TEATAMINE 34 47. VIIVITAMATU TEATAMINE 34 4. JAGU: KONSULTEERIMISMENETLUSED SEOTUD ABI PUHUL 35 48. KONSULTEERIMISE EESMÄRK 35 49. KONSULTEERIMISE ULATUS JA AEG 35 50. KONSULTATSIOONIDE TULEMUSED 36 5. JAGU: TEABEVAHETUS EKSPORDIKREDIIDI JA KAUBANDUSEGA LIITUVA ABI PUHUL 36 51. KONTAKTASUTUSED 36 52. JÄRELEPÄRIMISTE ULATUS 36 53. VASTUSTE ULATUS 36 54. SUULISED KONSULTATSIOONID 37 55. ÜHISSEISUKOHA MENETLEMINE JA VORM 37 56. ÜHISSEISUKOHA ETTEPANEKULE VASTAMINE 38 57. ÜHISSEISUKOHA HEAKSKIITMINE 38 58. LAHKARVAMUS ÜHISSEISUKOHA PUHUL 38 59. ÜHISSEISUKOHA JÕUSTUMINE 39 60. ÜHISSEISUKOHA KEHTIVUS 39 6. JAGU: MIINIMUMINTRESSIMÄÄRADEST TEATAMIST KÄSITLEVAD RAKENDUSSÄTTED 39 61. MIINIMUMINTRESSIMÄÄRADEST TEATAMINE 39 62. INTRESSIMÄÄRADE JÕUSTUMINE 39 63. INTRESSIMÄÄRADE VIIVITAMATA MUUTMINE 40 7. JAGU: LÄBIVAATUSED 40 64. KOKKULEPPE KORRALINE LÄBIVAATAMINE 40 65. MIINIMUMINTRESSIMÄÄRADE LÄBIVAATAMINE 40 66. GARANTIIPREEMIATE ALAMMÄÄRADE JA SEOTUD KÜSIMUSTE LÄBIVAATAMINE 40 I LISA: SEKTORILEPE LAEVADE EKSPORDIKREDIIDI KOHTA 42 II LISA: SEKTORILEPE TUUMAELEKTRIJAAMA EKSPORDIKREDIIDI KOHTA TUUMAELEKTRIJAAM 47 III LISA: SEKTORILEPE TSIVIILÕHUSÕIDUKITE EKSPORDIKREDIIDI KOHTA 51 IV LISA: SEKTORILEPE EKSPORDIKREDIIDI, TAASTUVATE ENERGIAALLIKATE JA VEEPROJEKTIDE KOHTA, KEHTIB KATSEAJAL KUNI 30. JUUNINI 2007 70 V LISA: TEAVE, MIS TULEB TEATISTES ESITADA 73 VI LISA: GARANTIIPREEMIATE ALAMMÄÄRADE ARVUTAMINE 80 VII LISA: RIIGI LAENURISKIDE LIIGITUSE KOHALDAMIST PUUDUTAVAD KRITEERIUMID JA TINGIMUSED, KUI GARANT ASUB KOLMANDAS RIIGIS VÕI ON MITMEPOOLNE VÕI PIIRKONDLIK INSTITUTSIOON 82 VIII LISA: KRITEERIUMID JA TINGIMUSED, MIS REGULEERIVAD RIIGI LAENURISKI VÄHENDAMIST/VÄLISTAMIST GARANTIIPREEMIATE ALAMMÄÄRADE ARVUTAMISEL 85 IX LISA: ARENGUABI KVALITEEDI HINDAMISE KRITEERIUMID 94 X LISA: PROJEKTIDE FINANTSEERIMISE TEHINGUTE SUHTES KOHALDATAVAD TINGIMUSED 96 XI LISA: MÕISTETE LOETELU 99 I PEATÜKK: ÜLDSÄTTED 1. EESMÄRK a) Riiklikult toetatava ekspordikrediiti kokkuleppe, edaspidi „kokkulepe”, põhieesmärk on luua raamistik riiklikult toetatava ekspordikrediidi korrakohasele kasutamisele. b) Kokkuleppega püütakse soodustada võrdseid võimalusi riikliku toetuse osas, nagu määratletud punkti 5 alapunktis a, et edendada eksportijate vahelist konkurentsi, mis põhineks pigem eksporditavate kaupade ja teenuste kvaliteedil ja hinnal kui soodsaimatel riiklikult toetatavatel finantstingimustel. 2. STAATUS Kokkulepe, mis töötati välja OECD raames, jõustus algselt 1978. aasta aprillis ja selle kestus on määramata. Tegemist on suulise kokkuleppega osaliste vahel; see ei ole OECD õigusakt,[4] kuigi OECD sekretariaat (edaspidi „sekretariaat”) aitab seda hallata. 3. OSALEMINE Kokkuleppe osalised on hetkel: Austraalia, Kanada, Euroopa Ühendus, Jaapan, Korea, Uus-Meremaa, Norra, Šveits ja Ameerika Ühendriigid. Olemasolevad osalised võivad osalisteks kutsuda teisi OECD liikmeid ja muid riike. 4. MITTEOSALISTELE KÄTTESAADAV TEAVE a) Osalised kohustuvad jagama mitteosalistega teavet riiklikku toetust käsitlevate teatiste kohta, nagu sätestatud punkti 5 alapunktis a. b) Osaline saadab konkurentsiolukorras oleva mitteosalise taotlusel mitteosalisele vastuse riiklikuks toetuseks pakutavate finantstingimuste kohta vastastikkuse põhimõtte alusel samal moel, nagu ta vastaks osalise taotlusele. 5. KOHALDAMISALA Kokkulepet kohaldatakse igasuguse avaliku halduse asutuste poolt või nimel kaupade ja/või teenuste väljaveoks antava riikliku toetuse, sealhulgas kapitaliliisingu suhtes, mille tagasimaksutähtaeg on vähemalt kaks aastat. a) Riikliku toetust võib anda mitmes vormis: 1) ekspordikrediidi tagatis või kindlustus (täiemahuline garantii). 2) Riiklik finantseerimistoetus: - otselaen / finantseerimine ja refinantseerimine või - intressitoetus. 3) Mis tahes kombinatsioon eespool nimetatutest. b) Kokkulepet kohaldatakse seotud abi suhtes; IV peatükis sätestatud korda kohaldatakse ka kaubandusega liituva sidumata abi suhtes. c) Kokkulepet ei kohaldata sõjalise varustuse ega põllumajandustoodete ekspordi suhtes. d) Riiklikku toetust ei anta, kui on selgeid tõendeid, et leping on eelkõige soodsamate tagasimaksetingimuste saamiseks sõlmitud ostjaga, kes ei asu kaupade tegelikus sihtriigis. 6. SEKTORILEPPED a) Kokkuleppe koosseisu kuuluvad järgmised sektorilepped: - laevad (I lisa) - tuumaelektrijaamad (II lisa) - tsiviilõhusõidukid (III lisa) - taastuvate energiaallikate ja veega seotud projektid (IV lisa) b) Sektorileppe osaline võib kohaldada selle leppe riiklikku toetust käsitlevaid sätteid kõnealuse sektorileppega hõlmatud kaupade ja/või teenuste ekspordi suhtes. Kui sektorilepe ei sisalda kokkuleppe sättele vastavat sätet, kohaldab sektorileppe osaline kokkuleppe sätet. 7. PROJEKTIDE FINANTSEERIMINE a) Osalised võivad kohaldada X lisas sätestatud tingimusi kaupade ja/või teenuste ekspordi suhtes nende tehingute puhul, mis vastavad X lisa 1. liites sätestatud kriteeriumidele. b) Punkti a ei kohaldata tsiviilõhusõidukite sektorileppega hõlmatud kaupade ja teenuste ekspordi suhtes. 8. KOKKULEPPEST TAGANEMINE Osaline võib kokkuleppest taganeda, teatades sellest kirjalikult sekretariaadile välksidevahendite, nt OECD sidusinfosüsteemi (OLIS) abil. Taganemine jõustub 180 kalendripäeva pärast seda, kui sekretariaat on teatise kätte saanud. 9. JÄRELEVALVE Sekretariaat kontrollib kokkuleppe rakendamist. II PEATÜKK: EKSPORDIKREDIIDI FINANTSTINGIMUSED Ekspordikrediidi finantstingimused hõlmavad kõiki käesolevas peatükis ettenähtud sätteid, mida tuleb tõlgendada nende omavahelises seoses. Kokkuleppes sätestatakse piirangud tingimuste suhtes, mille korral võib riiklikku toetust anda. Osalised nõustuvad, et teatavate kaubandus- või tööstussektorite suhtes kohaldatakse traditsiooniliselt rangemaid finantstingimusi, kui kokkuleppes ette nähtud. Osalised järgivad ka edaspidi selliseid tavapäraseid finantstingimusi, eelkõige põhimõtet, mille kohaselt tagasimaksetähtaeg ei ületa kaupade kasutusaega. 10. SISSEMAKSE, MAKSIMAALNE RIIKLIK TOETUS JA KOHALIKUD KULUD a) Osalised kohustavad riiklikult toetatavate kaupade ja teenuste ostjaid tegema sissemakseid vähemalt 15 protsendi ulatuses ekspordilepingu väärtusest IX lisas määratletud krediiditähtaja alguses või enne seda. Sissemaksete suuruse määramisel võib ekspordilepingu väärtust võrdeliselt vähendada, kui tehing hõlmab kolmanda riigi kaupu ja teenuseid, mida riiklikult ei toetata. Lubatud on finantseerimine/kindlustus 100% ulatuses garantiipreemiast. Garantiipreemia võib arvata ekspordilepingu väärtuse hulka või mitte. Kõnealusteks sissemakseteks ei peeta pärast krediiditähtaja algust tehtud garantiipreemiaid. b) Selliseid sissemakseid võib riiklikult toetada üksnes tavapäraste krediiditähtajaeelsete riskide suhtes võimaldatava kindlustuse või garantii vormis. c) Välja arvatud punktides b ja d sätestatu, ei anna osalised riiklikku toetust rohkem kui 85% ekspordilepingu väärtusest, kaasa arvatud kolmandate riikide tarned, kuid välja arvatud kohalikud kulud. d) Osalised võivad anda riiklikku toetust kohalike kulude katteks tingimusel, et: 1) punktide c ja d kohaselt osutatava riikliku toetuse kogusumma ei tohi olla suurem kui 100% ekspordilepingu väärtusest. Seega ei tohi toetatavate kohalike kulude summa ületada sissemakse summat. 2) seda ei anta tingimustel, mis on asjakohaseks eksporditehinguks kokkulepitutest soodsamad või vähem kitsendavad. 3) punkti 11 alapunktis a määratletud I kategooria riikide puhul piirdub see täiemahulise garantiiga. 11. RIIKIDE LIIGITUS PIKIMA TAGASIMAKSETÄHTAJA MÄÄRAMISEKS a) I kategooriasse kuuluvad need riigid, mis on liigitatud Maailmapanga künnisloendisse.[5] Kõik muud riigid kuuluvad II kategooriasse. Maailmapank arvutab liigitusväärtuse igal aastal uuesti. Riik läheb ühest kategooriast teise alles pärast seda, kui talle Maailmapanga määratud liigitus on jäänud kahel järjestikusel aastal samaks. b) Riikide liigitamisel rakendatakse järgmisi tegevuskriteeriume ja menetlusi: 1) kokkuleppe kohane liigitus määratakse kindlaks RKT alusel elaniku kohta, mille on välja arvutanud Maailmapank oma laenuvõtjariikide liigituse koostamiseks. 2) Juhul kui Maailmapangal ei ole RKT arvutamiseks elaniku kohta piisavalt teavet, palutakse tal hinnata, kas asjakohase riigi RKT elaniku kohta ületab kehtiva künnise või jääb sellest allapoole. Riik liigitatakse selle hinnangu põhjal, kui osalised ei otsusta teisiti. 3) Kui riik liigitatakse ümber punkti 11 alapunkti a kohaselt, jõustub ümberliigitus kaks nädalat pärast seda, kui sekretariaat on Maailmapanga eespool nimetatud andmete põhjal tehtud järeldused edastanud kõikidele osalistele. 4) Juhul kui Maailmapank täpsustab näitajaid, ei arvestata selliseid täpsustusi kokkuleppe kohaldamisel. Sellest hoolimata võib riigi liigitust muuta ühisseisukohaga ja osalised kaaluvad pooldavalt muudatust, mis tuleneb näitajate vigadest või väljajäänud andmetest, mis on tagantjärele kindlaks tehtud samal kalendriaastal, kui sekretariaat näitajad esimest korda osalistele saatis. 12. PIKIM TAGASIMAKSETÄHTAEG Ilma et see piiraks punkti 13 kohaldamist, sõltub pikim tagasimaksetähtaeg punkti 11 kohasest sihtriigi liigitusest. a) I kategooria riikide puhul on pikim tagasimaksetähtaeg viis aastat, kusjuures punktis 45 sätestatud eelneva teatamise menetluse rakendamisel on võimalik kokku leppida kuni kaheksa ja poole aasta pikkuses tähtajas. b) II kategooria riikide puhul on pikim tagasimaksetähtaeg kümme aastat. c) Lepingu puhul, mis hõlmab rohkem kui ühte sihtriiki, peaksid osalised püüdma jõuda punktides 55–60 sätestatud korras ühisseisukohale, et leppida kokku sobivates tingimustes. 13. TAGASIMAKSETÄHTAEG MUUDE JÕUJAAMADE PUHUL KUI TUUMAELEKTRIJAAMAD a) Muude jõujaamade puhul kui tuumaelektrijaamad, on pikim tagasimaksetähtaeg 12 aastat. Kui osaline kavatseb toetada pikemat kui punktis 12 ettenähtud tagasimaksetähtaega, teatab ta sellest ette punktis 45 sätestatud korras. b) Muud jõujaamad kui tuumaelektrijaamad on täielikud elektrijaamad või selle osad, mis ei toimi tuumkütuse abil, kaasa arvatud kõik koostisosad, seadmed, vahendid ja teenused (sh töötajate koolitamine), mida on otseselt vaja selliste elektrijaamade ehitamiseks ja kasutuselevõtuks. Sinna hulka ei kuulu kulud, mille eest vastutab tavaliselt ostja, nt kulud, mis on seotud maaparanduse, teede, ehituslinnakute, elektriliinide, jaotlate ja veevarustusega, samuti kulud, mis tulenevad ametlikust heakskiitmise korrast ostja riigis (nt krundikasutusluba, kütuselaadimisluba), välja arvatud: 1) juhtudel, kui jaotla ja elektrijaama ostja on üks ja sama isik, on algse jaotla pikim tagasimaksetähtaeg sama kui muu jõujaama kui tuumaelektrijaama puhul (st 12 aastat); ja 2) alajaamade, trafode ja alumise pingekünnisega 100 kV ülekandeliinide puhul on pikim tagasimaksetähtaeg sama kui muu jõujaama kui tuumaelektrijaama puhul. 14. PÕHISUMMA TAGASIMAKSMINE JA INTRESSI MAKSMINE a) Ekspordikrediidi põhisumma makstakse tagasi võrdsete osamaksetena. b) Põhisumma makstakse tagasi ja intresse makstakse vähemalt iga kuue kuu järel, kusjuures põhisumma ja intressi esimene osamakse tuleb teha hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust. c) Liisingutehingute toetuseks antava ekspordikrediidi puhul võib punktis a sätestatud põhisumma võrdsete tagasimaksete asemel kohaldada põhisumma võrdsete tagasimaksete ja intressi kombinatsiooni. d) Erakorralisel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhul võib ekspordikrediiti anda muudel tingimustel kui eespool punktides a–c sätestatud. Kõnealuse toetuse andmist selgitatakse tasakaalustamatusega võlgnikule kättesaadavate rahaliste vahendite ajastuses ning võrdse, kord poolaastas toimuva tagasimaksmise graafiku alusel saadaoleva võlateeninduse profiiliga ning see peab vastama järgmistele kriteeriumidele: 1) ükski põhisumma üksik tagasimakse või põhisumma tagasimaksete jada kuuekuulise perioodi jooksul ei tohi ületada 25% krediidi põhisummast. 2) Põhisumma tagasimaksmine toimub mitte harvem kui iga 12 kuu järel. Põhisumma esimene tagasimakse sooritatakse hiljemalt 12 kuud pärast krediiditähtaja algust ja vähemalt 2% krediidi põhisummast peab olema tagasi makstud 12 kuud pärast krediiditähtaja algust. 3) Intressi makstakse vähemalt iga 12 kuu järel, kusjuures intressi esimene makse tuleb teha hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust. 4) Keskmine kaalutud tagasimakseperioodei tohi olla pikem kui: - riiklike ostjatega (või riigi maksejõuetusriski tagasimaksegarantiiga) tehtavate tehingute puhul neli ja pool aastat I kategooria riikide ning viis ja veerand aastat II kategooria riikide puhul; - mitteriiklike ostjatega (ja ilma riigi maksejõuetusriski tagasimaksegarantiita) tehtavate tehingute puhul viis aastat I kategooria riikide ning kuus aastat II kategooria riikide puhul; - olenemata kahes eelmises taandes ettenähtud sätetest muu jõujaama kui tuumaelektrijaama toetamisega seotud tehingute puhul vastavalt punktile 13 kuus ja veerand aastat. 5) Osaline esitab vastavalt punktile 45 eelneva kirjaliku teatise, milles selgitatakse alapunktide a–c kohaselt toetuse mitteandmise põhjust. e) Pärast krediiditähtaja algust tasumisele kuuluvat intressi ei kapitaliseerita. 15. INTRESSIMÄÄRAD, GARANTIIPREEMIAMÄÄRAD JA MUUD TASUD a) Intressid ei sisalda: 1) garantiipreemiaid ega muid makseid tarnijakrediidi või finantskrediidi kindlustamiseks või garanteerimiseks; 2) ekspordikrediidiga seotud pankade teenustasusid ega vahendustasusid, välja arvatud kogu tagasimaksetähtaja jooksul pangale makstavad aasta- või poolaastatasud; ega 3) impordiriigi kehtestatud kinnipeetavaid makse. b) Kui riiklikku toetust antakse otsekrediidi või -finantseerimise või refinantseerimise vormis, võib garantiipreemia lisada intressi nimiväärtusele või võtta seda eraldi maksena; kumbki tegur tuleb osalistele teatamisel eraldi välja tuua. 16. EKSPORDIKREDIIDI KEHTIVUSAEG Üksiku ekspordikrediidi või -krediidiliini finantstingimused, välja arvatud punktis 21 sätestatud turuintressi viitemäärade (CIRR,Commercial Interest Reference Rate ) kehtivusaeg, kehtestatakse enne lõpliku kulukohustuse võtmist kõige rohkem kuueks kuuks. 17. MEETMED KAHJUDE VÄLTIMISEKS VÕI PIIRAMISEKS Kokkulepe ei takista ekspordikrediidiga tegelevatel asutustel ega finantseerimisasutustel leppida kokku kokkuleppes ettenähtust vähem kitsendavates finantstingimustes, kui seda tehakse pärast lepingu sõlmimist (kui ekspordikrediidileping ja seotud dokumendid on juba jõustunud) ja kui selle eesmärk on üksnes vältida või piirata kahjusid, mis tulenevad sündmustest, mis võivad põhjustada maksmatajätmist või nõuete tekkimist. 18. TINGIMUSTE KOHANDAMINE Võttes arvesse osalise rahvusvahelisi kohustusi ning kooskõlas kokkuleppe eesmärgiga, võib osaline punktis 42 sätestatud korras kohandada tingimusi osalise või mitteosalise pakutud finantstingimustega. Käesoleva punktiga kooskõlas ettenähtud finantstingimusi loetakse vastavaks I, II peatüki ning vajaduse korral I, II, III, IV ja X lisa sätetele. 19. FIKSEERITUD MIINIMUMINTRESSIMÄÄRAD RIIKLIKU FINANTSEERIMISTOETUSE PUHUL a) Osalised, kes annavad riiklikku toetust fikseeritud intressimääraga laenudeks, kohaldavad miinimumintressimääradena asjakohaseid turuintressi viitemäärasid (CIRR). Turuintressi viitemäärad on intressimäärad, mis on kindlaks määratud järgmiste põhimõtete alusel: 1) turuintressi viitemäärad peaksid esindama asjakohase vääringu koduturul kehtivaid laenude lõplikke turuintressimäärasid; 2) turuintressi viitemäärad peaksid võimalikult täpselt vastama esmajärguliste kodumaiste laenuvõtjate suhtes kohaldatavale intressimäärale; 3) turuintressi viitemäärad peaksid põhinema sellise laenu finantseerimiskuludel, millel on kindel intressimäär; 4) turuintressi viitemäärad ei tohiks moonutada kodumaised konkurentsitingimusi; ja 5) turuintressi viitemäärad peaksid võimalikult täpselt vastama esmajärgulistele välismaistele laenuvõtjatele kättesaadavale intressimäärale. b) Riikliku finantseerimistoetuse andmine ei korva ega hüvita osaliselt ega täielikult asjakohast krediidiriski garantiipreemiat, mida võetakse tagasimaksmata jätmise riski katteks vastavalt punkti 23 sätetele. 20. TURUINTRESSI VIITEMÄÄRADE ARVUTAMINE a) Alguses valib iga osaline, kes soovib kehtestada turuintressi viitemäära, oma vääringu jaoks ühe kahest järgmisest põhiintressimäärade süsteemist: 1) kuni viieaastase tagasimaksetähtaja puhul kolmeaastaste riigivõlakirjade tootlus, kuni kaheksa ja poole aasta pikkuse tagasimaksetähtaja puhul viieaastaste riigivõlakirjade tootlus ning üle kaheksa ja poole aasta pikkuse tagasimaksetähtaja puhul seitsmeaastaste riigivõlakirjade tootlus; või 2) kõikide tagasimaksetähtaegade puhul viieaastaste riigivõlakirjade tootlus. Põhiintressimäärasüsteemi erandid lepitakse osaliste vahel kokku. b) Turuintressi viitemäär on iga osalise põhiintressimäärast 100 baaspunkti võrra suurem, kui osalised ei lepi kokku teisiti. c) Ülejäänud osalised rakendavad konkreetse vääringu suhtes kehtestatud turuintressi viitemäära juhul, kui nad otsustavad finantseerida nimetatud vääringus. d) Osaline võib vahetada oma põhiintressimäära süsteemi, teatades sellest kuus kuud ette ja olles eelnevalt konsulteerinud teiste osalistega. e) Osaline või mitteosaline võib taotleda turuintressi viitemäära kindlaksmääramist mitteosaleja vääringus. Huvitatud mitteosalisega konsulteerides võib osaline või sekretariaat kõnealuse mitteosalise nimel teha ettepaneku turuintressi viitemäära arvutamiseks selles vääringus, rakendades punktide 55–60 kohast ühisseisukoha menetlust. 21. TURUINTRESSI VIITEMÄÄRADE KEHTIVUS Tehingu suhtes kohaldatav intressimäär kinnitatakse kõige rohkem 120 päevaks. Kui riikliku finantseerimistoetuse tingimused kinnitatakse enne lepingu sõlmimispäeva, suurendatakse turuintressi viitemäära 20 baaspunkti võrra. 22. TURUINTRESSI VIITEMÄÄRADE KOHALDAMINE a) Kui riiklikku finantseerimistoetust antakse ujuva intressimääraga laenude puhul, ei lubata pankadel ega muudel finantseerimisasutustel pakkuda laenu kehtivusajal võimalust kohaldada turuintressi viitemäära (esialgse lepingu sõlmimisel kehtiv) või lühiajalist turuintressimäära, sõltuvalt sellest, kumb on madalam. b) Laenu või selle mis tahes osa vabatahtliku ennetähtaegse tagasimaksmise korral hüvitab laenuvõtja riiklikku finantseerimistoetust andnud valitsusasutusele kõik kulud ja kahjud, mis tulenevad kõnealusest ennetähtaegsest tagasimaksmisest, sealhulgas valitsusasutuse poolt fikseeritud määraga raha sissevoolu ennetähtaegsest tagasimaksmisest tingitud katkestusega seotud kulud. 23. GARANTIIPREEMIA KREDIIDIRISKI KATTEKS Osalised nõuavad lisaks intressitasudele sisse garantiipreemia, et katta ekspordikrediidi tagasimaksmata jätmise riski. Osaliste kohaldatavad garantiipreemiamäärad on riskipõhised, ühtlustuvad ning piisavad, et katta pikaajalisi halduskulusid ja kahjusid. 24. ALAMMÄÄR RIIGI LAENURISKI JA RIIGI MAKSEJÕUETUSRISKI PUHUL Osalised nõuavad sisse vähemalt riigi maksejõuetusriski ja laenuriski garantiipreemia alammäära (MPR, Minimum Premium Rate), olenemata sellest, kas ostja/laenuvõtja on eraõiguslik või avalik-õiguslik isik. a) Kohaldatav garantiipreemia alammäär arvutatakse järgmiste tegurite järgi: - kohaldatav riigi laenuriskide liigitus, mis on sätestatud punktis 25; - kas riikliku ekspordikrediidi garantii piirdub rangelt punkti 25 alapunktis a määratletud riigi laenuriskiga; - riskiperiood (st riskihorisont ehk HOR); - riikliku ekspordikrediidi garantii punktis 27 sätestatud protsent ja kvaliteet; ja - riigi laenuriskide vähendamise/välistamise mis tahes meetod, mida kohaldatakse kooskõlas punktiga 28. b) Garantiipreemia alammäärad väljendatakse protsentides krediidi põhisummast nii, nagu nõutaks garantiipreemiad täies ulatuses sisse krediidi esimesel väljavõtukuupäeval. Garantiipreemia alammäärade arvutamiseks kasutatava matemaatilise valemi selgitus on toodud VI lisas. c) Punktis 25 sätestatud 0 kategooriasse liigitatud riikide puhul ei ole garantiipreemia alammäärasid kehtestatud, kuid osalised ei kohalda garantiipreemia määrasid, mis löövad alla eraturul kehtivad hinnad. d) 7. kategooriasse kuuluvate „suurima riskiga” riikide puhul nõutakse põhimõtteliselt sellele kategooriale kehtestatud garantiipreemiate alammääradele juurdemaksmist; kõnealused garantiipreemiamäärad määrab riiklikku toetust andev osaline. e) Tehingu garantiipreemia alammäära arvutamisel kohaldatakse riigi laenuriskide puhul ostja riigi liigitust, välja arvatud järgmistel juhtudel: - tagatise muutumatu, tingimusteta, nõudmisel põhineva, õiguslikult kehtiva ja jõustatava garantii kujul võla täieliku tagasimaksekohustuse kohta krediidi kogu kehtivusajaks annab kolmandas riigis asuv üksus, kes on garanteeritud võla suurust arvestades usaldusväärne, mis juhul võib riigi laenuriskide liigitusena kohaldada garandi asukohariigi liigitust; või - punktis 26 sätestatud mitmepoolne või piirkondlik institutsioon tegutseb tehingu puhul laenuvõtja või garandina, mis juhul võib riigi laenuriski liigitusena kohaldada konkreetse asjaomase mitmepoolse või piirkondliku institutsiooni liigitust. f) Kriteeriumid ja tingimused, mis reguleerivad riigi laenuriskide liigituse kohaldamist vastavalt olukordadele, mida kirjeldatakse punkti 24 alapunkti e esimeses ja teises taandes, on sätestatud VII lisas. g) Kui riiklik toetus piirdub rangelt punkti 25 alapunktis a määratletud riigi laenuriskiga, st ostja/laenuvõtja riski kate on täielikult välistatud, vähendatakse garantiipreemia alammäära 10% võrra – seda väljendatakse matemaatilise valemiga, mida kasutatakse garantiipreemia alammäärade arvutamiseks VI lisas. h) Garantiipreemia alammäära arvutamisel kasutatav riskiperioodi pikkus on pool väljamaksetähtajast pluss terve tagasimaksetähtaeg ning eeldab korrapärast ekspordikrediidi tagasimakseprofiili, st tagasimaksmist kord poolaastas võrdsete põhisumma osamaksetena, millele kuue kuu möödumisel krediiditähtaja algusest lisandub kogunenud intress. Mittestandardse tagasimakseprofiiliga ekspordikrediidi puhul arvutatakse samaväärne tagasimakseperiood (mida väljendatakse kord poolaastas tehtavate võrdsete osamaksetena) järgmise valemi abil: samaväärne tagasimakseperiood = (tagasimakseperioodi kaalutud keskmine pikkus –0,25) / 0,5. i) Osaline, kes kohaldab garantiipreemia alammäära eespool alapunkti e esimeses taandes viidatud juhul, mille puhul garantiipreemia määr on ostja riigi suhtes kohaldatavast garantiipreemia alammäärast madalam, teatab sellest punkti 44 alapunkti a kohaselt ette. Osaline, kes kohaldab garantiipreemia alammäära punkti 24 alapunkti a teises taandes või punkti 24 alapunktis g viidatud juhul, teatab sellest punkti 45 alapunkti a kohaselt ette. 25. RIIGI LAENURISKIDE LIIGITAMINE Riigid liigitatakse vastavalt tõenäosusele, kas nad maksavad oma välisvõlga (st riigi laenurisk). a) Riigi laenuriski viis tegurit on järgmised: - üldine tagasimaksete moratoorium, mille kuulutab välja ostja/laenuvõtja/garandi riigi valitsus või selle asutus, mille kaudu tagasimakse sooritatakse; - väljaspool teate saatnud osalise riiki toimuvad poliitilised sündmused ja/või tekkivad majandusraskused või väljaspool teate saatnud osalise riiki võetud seadusandlikud/halduslikud meetmed, mis takistavad või viivitavad krediidi suhtes juba makstud vahendite ülekandmist; - ostja/laenuvõtja riigis vastuvõetud õigusnormid, mille kohaselt kohalikus vääringus tehtud tagasimakseid käsitletakse võla kustutamisena, olenemata sellest, et vahetuskursside kõikumise tõttu ei kata sellised tagasimaksed krediidivääringusse ümberarvestatuna vahendite ülekandmise päeval enam võlasummat; - kõik muud mõne muu riigi valitsuse meetmed või otsused, mis takistavad krediidi tagasimaksmist; ja - vääramatu jõud, mis ilmneb väljaspool teate saatnud osalise riiki, st sõda (sh kodusõda), sundvõõrandamine, riigipööre, ülestõus, rahvarahutused, keeristormid, üleujutused, maavärinad, vulkaanipursked, hiidlained ja tuumaõnnetused. b) Riigid liigitatakse ühte kaheksast riigi riskikategooriast (0–7). Garantiipreemia alammäärad on kehtestatud 1. kuni 7. kategooria kohta, kuid mitte 0 kategooria kohta, kuna riigi laenuriski taset loetakse selle kategooria riikide puhul tähtsusetuks. c) Maailmapanga poolt kord aastas RKT alusel ühe inimese kohta määratletud suure sissetulekuga OECD riigid liigitatakse kategooriasse 0. - Garantiipreemia alammäärade kohaldamisel jääb iga tänu suure sissetulekuga riigi staatusele kategooriasse 0 liigitatud OECD riik kategooriasse 0, kuni see langeb kahel järjestikusel aastal suurele sissetulekule vastava RKT künnisest madalamale – sel ajal tuleb riigi liigitus vastavalt punkti 25 alapunktidele d–f läbi vaadata. - Iga OECD riik, mis on kahel järjestikusel aastal suure sissetuleku künnisest kõrgemal, liigitatakse määratluse kohaselt kategooriasse 0. Kõnealune liigitus jõustub kohe pärast seda, kui sekretariaat on edastanud teabe riigi staatuse kohta vastavalt Maailmapanga määratlusele. - Kategooriasse 0 võib liigitada ka muid riike, mille riskitaset loetakse sarnaseks. d) Kõik riigid peale suure sissetulekuga OECD riikide[6] liigitatakse riigi laenuriskide liigitamise korra kohaselt, mis seisneb järgmises: - riigi laenuriskide hindamismudel (edaspidi mudel), mille kasutamisel saadakse riigi laenuriski kvantitatiivne hinnang, mille aluseks on iga riigi puhul kolm riskiindikaatorite rühma: osaliste maksekogemused, finantsolukord ja majanduslik olukord. Mudeli menetlused koosnevad eri järkudest, nagu kolme riskinäitajate rühma hindamine ning nende rühmade ühendamine ja paindlik kaalumine. - Mudeli abil saadud tulemuste kvalitatiivne hindamine riikhaaval, et võtta arvesse poliitilist riski ja/või muid mudeliga täielikult või osaliselt hõlmamata riskitegureid. Vajaduse korral võib see viia kvantitatiivsel mudelil põhineva hinnangu korrigeerimiseni, et kajastada riigi laenuriski lõpphinnangut. e) Riigi laenuriskide liigitust jälgitakse pidevalt ja vaadatakse vähemalt kord aastas läbi ning sekretariaat teatab viivitamata riigi laenuriskide liigitamise korrast tulenevatest muutustest. Kui riik liigitatakse ümber riigi laenuriski madalamasse või kõrgemasse kategooriasse, kohaldavad osalised hiljemalt viis tööpäeva pärast seda, kui sekretariaat on teatanud ümberliigitamisest, garantiipreemia määra, mis vastab riigi laenuriski uue kategooriaga seostatud garantiipreemia alammäärade tasemele või on sellest kõrgem. f) Sekretariaat avaldab kohaldatava riigi laenuriskide liigituse. 26. MITMEPOOLSETE JA PIIRKONDLIKE INSTITUTSIOONIDE LIIGITUS Mitmepoolseid ja piirkondlikke institutsioone liigitatakse ja vaadatakse läbi vastavalt vajadusele; sekretariaat avalikustab kõnealused kohaldatavad liigitused. 27. RIIKLIKU EKSPORDIKREDIIDI PROTSENT JA KVALITEET Garantiipreemia alammäärad diferentseeritakse, et võtta arvesse osaliste pakutavate ekspordikrediidi toodete kvaliteedi ja garantiikatte protsendi erinevust, nagu sätestatud VI lisas. Diferentseerimine põhineb eksportija seisukohal (eksportijale/finantseerimisasutusele pakutavate toodete erinevast kvaliteedist tuleneva konkurentsi kõrvaldamiseks). a) Ekspordikrediidi toote kvaliteet sõltub sellest, kas tegemist on kindlustus-, garantii- või otselaenu/-finantseerimistootega, ning kindlustustoodete puhul sellest, kas intresside kate tagatakse ooteajal (st ajavahemikul ostja/laenuvõtja suhtes kehtiva maksetähtpäeva ja selle päeva vahel, mil kindlustaja on kohustatud eksportijale/finantseerimisasutusele tagasimakse tegema) ilma juurdemakseta. b) Kõik osaliste pakutavad ekspordikrediidi tooted liigitatakse ühte järgmisest kolmest tooterühmast: - standardtasemest allpool olev toode, st kindlustus, mis ei kata intresse ooteajal, ja kindlustus, mis katab intressid ooteajal asjakohase juurdemakse eest; - standardtoode, st kindlustus, mis katab intressid ootajal juurdemakseta, ja otselaen või -finantseerimine; ja - standardtasemest parem toode, st garantii. 28. VALITUD RIIGI LAENURISKI ELEMENTIDE VÄLISTAMINE JA RIIGI RISKIDE VÄHENDAMISE MEETODID Osalised võivad VIII lisas sätestatud erikriteeriumide ja -tingimuste kohaselt välistada riigi laenuriski teatavad elemendid või kasutada punkti 28 alapunktis b loetletud riigi laenuriski vähendamise meetodeid, mille tulemuseks on madalamad kohaldatavad garantiipreemia alammäärad tänu riigi laenuriskide vähendamise/välistamise teguri (MEF, Country Risk Mitigation/Exclusion Factor) rakendamisele garantiipreemia alammäärade valemis. MEF määratakse kindlaks järgmiselt: a) seoses valitud riigi laenuriski elementide välistamisega riikliku ekspordikrediidi garantiist: - olukordades, kus garantiist arvatakse tervikuna välja ainult esimesed kolm riigi laenuriski elementi, nagu sätestatud punkti 25 alapunktis a, võib kohaldatav MEF olla 0,5. - Olukordades, kus garantiist arvatakse tervikuna välja ainult neljas ja viies riigi laenuriski element, nagu sätestatud punkti 25 alapunktis a, võib kohaldatav MEF olla 0,2. b) Seoses järgmiste riigi laenuriskide vähendamise meetoditega on kohaldatav garantiipreemia alammäär ning kriteeriumid ja tingimused, mille kohaselt võib MEFi kohaldada, sätestatud VIII lisas: - offshore -futuuride voostruktuur kombinatsioonis offshore -tingdeponeerimiskontoga - vabalt vahetatav offshore -tagatis - varadel põhinev offshore -tagatis - offshore -varadega tagatud ja varadel põhinev rahastamine - kaasfinantseerimine rahvusvaheliste finantseerimisasutustega - rahastamine kohalikus vääringus - kolmanda riigi kindlustus või tingimuslik garantii - võlgnik, kes esindab riigiga võrreldes paremat riski c) Rohkem kui ühe punkti 28 alapunktis b kirjeldatud riigi laenuriskide vähendamise meetodi kohaldamine ei avalda kohaldatavale MEFile otsest kumulatiivset mõju. Asjakohase MEFi valimisel riigi laenuriskide vähendamise meetodite kajastamiseks võetakse arvesse kahe või enama meetodi võimaliku kattumise mõju identsetele riigi laenuriskidele. Kattumise korral võetakse asjakohase kohaldatava MEFi kindlaksmääramisel arvesse üksnes parima kvaliteediga tagatist. d) Osaline, kes kohaldab garantiipreemia alammäära punkti 28 alapunktides a–c viidatud juhtudel, teatab sellest punkti 44 alapunkti a kohaselt ette. e) Riigi laenuriskide vähendamise meetodite loend punkti 28 alapunktis b ei ole lõplik. Osalised jälgivad ja vaatavad punkti 66 kohaselt läbi nende meetodite, sealhulgas VIII lisas sätestatud kohaldatavate kriteeriumide, tingimuste, asjaolude ja MEFi, kasutamisega seotud kogemused. 29. GARANTIIPREEMIATE ALAMMÄÄRADE KEHTIVUSE LÄBIVAATAMINE RIIGI KREDIIDIRISKI JA RIIGI MAKSEJÕUETUSE RISKI PUHUL a) Garantiipreemiate alammäärade piisavuse hindamiseks ja vajaduse korral suurenduste või vähenduste võimaldamiseks kasutatakse rööpselt kolme garantiipreemiaandmete allikat (PFT, Premium Feedback Tool), et jälgida ja kohandada garantiipreemiate alammäärasid. ) Tekkepõhine PFT ja kassapõhine PFT on raamatupidamismeetodid, mis hindavad garantiipreemia alammäärade kehtivust koondnäitajate, riigi laenuriski kategooria ja riskiperioodi pikkuse alusel vastavalt osaliste tegelikele tulemustele seoses garantiipreemia alammääradega seotud ekspordikrediidi riigi laenuriski ja maksejõuetuse riskiga. c) Kolmas PFT koosneb neljast eraturu näitajate kogumist,[7] mis annavad teavet riigi laenuriski ja riigi maksejõuetuse riski hindade kohta turul. III PEATÜKK: SEOTUD ABI KÄSITLEVAD SÄTTED 30. ÜLDPÕHIMÕTTED a) Osalised on kokku leppinud, et nende ekspordikrediidi ja seotud abi poliitika peaksid teineteist täiendama. Ekspordikrediidi poliitika peaks lähtuma avatud konkurentsist ja turujõudude vabast toimimisest. Seotud abi poliitikaga tuleks ette näha vajalikud välisvahendid riikidele, valdkondadele või projektidele, mida turu kaudu ei rahastata või mille puhul selline võimalus on väike. Seotud abi poliitika peaks tagama parima kulude ja tulude suhte, vähendama võimalikult palju kaubanduse moonutamist ja aitama neid vahendeid arengu seisukohast tõhusalt kasutada. b) Seotud abi käsitlevad kokkuleppe sätted ei kehti mitmepoolsete või piirkondlike institutsioonide abistamisprogrammide kohta. c) Need põhimõtted ei piira OECD arenguabikomitee (DAC) seisukohti seotud ja sidumata abi kvaliteedi kohta. d) Osaline võib nõuda lisateavet mis tahes vormis oleva abi seotuse kohta. Kui ei ole kindel, kas teatav finantseerimismeede kuulub XI lisas sätestatud seotud abi määratluse alla, esitab doonorriik tõendeid selle kohta, et abi on XI lisa määratluse kohaselt tegelikult „sidumata”. 31. SEOTUD ABI VORMID Seotud abi võib olla: a) riiklik arenguabilaen, nagu on määratletud „OECD arenguabikomitee juhtpõhimõtetes sidusfinantseerimise ning seotud ja osaliselt sidumata riikliku arenguabi kohta (1987)”; b) riiklik arenguabiannetus, nagu on määratletud „OECD arenguabikomitee juhtpõhimõtetes sidusfinantseerimise ning seotud ja osaliselt sidumata riikliku arenguabi kohta (1987)”; ja c) muu avaliku sektori rahaline vahend, mis hõlmab annetusi ja laene, kuid mitte kokkuleppe kohast riiklikult toetatavat ekspordikrediiti; või d) mis tahes õiguslik või tegelik ühend, mis koosneb vähemalt kahest eespool nimetatud vahendist ja mis on doonorriigi, laenuandja või laenuvõtja valduses, ja/või järgmised finantseerimisvahendid: 1) ekspordikrediit, mida toetatakse riiklikult otsekrediidi või -finantseerimise, refinantseerimise, intressitoetuse, garantii või kindlustuse vormis ja millele kohaldatakse kokkulepet; ja 2) muud rahalised vahendid turutingimustel või peaaegu turutingimustel või sissemaksed ostjalt. 32. SIDUSFINANTSEERIMINE a) Sidusfinantseerimine võib toimuda mitmesugusel kujul, nagu segakrediit, segafinantseerimine, ühisfinantseerimine, paralleelne finantseerimine või omavahel seotud üksiktehingud. Nende kõikide põhijooned on järgmised: - soodusosa, mis on õiguslikult või tegelikult seotud soodustusteta osaga; - osa finantseerimisest või kogu finantseerimine on tegelikult seotud abi; ja - soodusvahendid, mis on kättesaadavad üksnes siis, kui saaja võtab vastu ka soodustusteta osa. b) Tegeliku seose ehk ühenduse määravad kindlaks sellised tegurid nagu: - mitteametlike kokkulepete olemasolu abi saava riigi ja doonorriigi asutuste vahel; - doonorriigi kavatsus suurendada finantseerimise vastuvõetavust riikliku arenguabi kasutamise teel; - kogu finantseerimise tegelik sidumine hankimisega doonorriigist; - riikliku arenguabi seotus ning pakkumiste tegemise ja lepingu sõlmimise viis iga finantseerimistehingu puhul; või - kõik muud arenguabikomitee või osaliste tuvastatud toimingud, mille puhul vähemalt kaks finantseerimisvahendit on omavahel tegelikult seotud. c) Järgmised tavad ei välista tegeliku seose või ühenduse olemasolu: - lepingu jaotamine osadeks ühe lepingu koostisosadest eraldi teatamise teel; - mitmes järgus finantseeritavate lepingute jaotamine osadeks; - lepingu omavahel seotud osadest teatamata jätmine ja/või - finantseerimise osalisest mitteseotusest tulenev teatamata jätmine. 33. RIIGI VASTAVUS SEOTUD ABI TINGIMUSTELE a) Seotud abi ei saa riigid, kellel ei ole vastavalt oma RKTle elaniku kohta õigust saada Maailmapangalt laenu 17 aastaks. Maailmapank arvutab selle künnise igal aastal uuesti.[8] Riik liigitatakse ümber alles pärast seda, kui talle Maailmapanga määratud liigitus on jäänud kahel järjestikusel aastal samaks. b) Riikide liigitamisel rakendatakse järgmisi kriteeriume ja menetlusi: 1) kokkuleppe kohane liigitus määratakse kindlaks RKT alusel elaniku kohta, mille on välja arvutanud Maailmapank oma laenuvõtjariikide liigituse koostamiseks. Sekretariaat avalikustab selle liigituse. 2) Juhul kui Maailmapangal ei ole RKT arvutamiseks elaniku kohta piisavalt teavet, palutakse tal hinnata, kas asjakohase riigi RKT elaniku kohta ületab kehtiva künnise või jääb sellest allapoole. Riik liigitatakse selle hinnangu põhjal, kui osalised ei otsusta teisiti. 3) Kui riigi vastavus seotud abi tingimustele muutub punkti 33 alapunkti a kohaselt, jõustub ümberliigitus kaks nädalat pärast seda, kui sekretariaat on eespool nimetatud Maailmapanga andmete põhjal tehtud järeldused edastanud kõikidele osalistele. Enne ümberliigituse jõustumispäeva ei või äsja tingimused täitnud riigile teatada seotud abi finantseerimisest; pärast kõnealust jõustumispäeva ei või äsja kõrgemasse kategooriasse liigitatud riigile teatada seotud abi finantseerimisest, välja arvatud üksiktehingud, mis on hõlmatud varem võimaldatud krediidiliiniga ja millest võib teatada krediidiliini lõppemiseni (mis toimub hiljemalt üks aasta pärast kõnealust jõustumispäeva). 4) Juhul kui Maailmapank täpsustab näitajaid, ei arvestata selliseid täpsustusi kokkuleppe kohaldamisel. Sellest hoolimata võib riigi liigitust muuta ühisseisukohaga kooskõlas punktides 55–60 sätestatud asjakohaste menetlustega ja osalised kaaluvad pooldavalt muudatust, mis tuleneb näitajate vigadest või väljajäänud andmetest, mis on tagantjärele kindlaks tehtud samal kalendriaastal, kui sekretariaat näitajad esimest korda osalistele saatis. 5) Olenemata seotud abi saamise nõuetele vastavate ja mittevastavate riikide liigitusest peaksid osalised vältima mis tahes seotud abi krediidi, välja arvatud otsesed annetused, toidu- ja humanitaarabi ning abi, mis on mõeldud tuuma- ja muude suurte tööstusõnnetuste tagajärgede leevendamiseks või nende vältimiseks, andmist Valgevenele, Bulgaariale, Rumeeniale, Vene Föderatsioonile ja Ukrainale. Kui neist mõne riigi RKT inimese kohta peaks kolmel järjestikusel aastal ületama Maailmapanga 17aastaste laenude nõuetele mittevastavuse künnise, kohaldatakse riigi sobivuse suhtes kõnealuse krediidi saamiseks eespool toodud punkti 33 alapunkti a ja alapunkti b punkte 1–4 ning kõiki muid kokkuleppe seotud abi käsitlevaid sätteid.[9] 34. PROJEKTI VASTAVUS TINGIMUSTELE a) Seotud abi ei võimaldata riiklikele ega eraprojektidele, mis üldjuhul oleksid majanduslikult tasuvad turu või kokkuleppe tingimustel finantseerimise korral. b) Sellise abi tingimustele vastavus sõltub: - sellest, kas projekt on majanduslikult mittetasuv, st turupõhimõtetest lähtuva asjakohase hinnakujundusega ei suudeta saada tulu, mis kataks halduskulud ja võimaldaks kasutatavat kapitali teenindada (esimene võtmeküsimus); või - sellest, kas teistelt osalistelt saadud teabe alusel on põhjust järeldada, et projekti finantseerimine turu või kokkuleppe tingimustel on ebatõenäoline (teine võtmeküsimus). Seoses rohkem kui 50 miljoni SDRi suuruste projektidega pööratakse abi asjakohasuse üle otsustamisel erilist tähelepanu turu või kokkuleppe tingimustele vastava finantseerimise eeldatavale võimalikkusele. c) Alapunktis b esitatud põhiküsimuste abil püütakse kirjeldada, kuidas peaks projekti hindama, et otsustada, kas projekti tuleks finantseerida sellisest abist või turu või kokkuleppe tingimustele vastavast ekspordikrediidist. Punktides 48–50 kirjeldatud konsulteerimise käigus tekivad eeldatavasti aja jooksul kogemused, mille abil saab eelnevalt täpsemalt määratleda nende kahe projektiliigi vahelise piiri nii ekspordikrediiti kui ka abi andvate asutuste jaoks. 35. MIINIMUMSOODUSTUSTASE Osalised ei anna seotud abi, mille soodustustase on alla 35% või vähimarenenud riigist abisaaja puhul 50%, välja arvatud allpool sätestatud juhtudel, mis on vabastatud ka punkti 47 alapunktis a sätestatud teatamismenetlustest: a) tehniline abi: seotud abi, milles riikliku arenguabi osa seisneb üksnes tehnilises koostöös, mille väärtus on kas väiksem kui 3% tehingu koguväärtusest või väiksem kui ühe miljoni ühiku suurune laenueriõigus (SDR), olenevalt sellest, kumb summa on väiksem; ja b) väikeprojektid: tootmisvahendite hanked, mille väärtus on väiksem kui üks miljon SDRi ja mida finantseeritakse täielikult arenguabiannetustest. 36. ERANDID RIIGI VÕI PROJEKTI VASTAVUSEST SEOTUD ABI TINGIMUSTELE a) Punktide 33 ja 34 sätted ei kehti seotud abi kohta, mille soodustustase on 80 protsenti või rohkem, välja arvatud seotud abi, mis on osa punktis 32 kirjeldatud sidusfinantseerimisest. b) Punkti 34 sätted ei kehti seotud abi kohta, mille väärtus on väiksem kui kahe miljoni ühiku suurune laenueriõigus (kaks miljonit SDRi), välja arvatud seotud abi, mis on osa punktis 32 kirjeldatud sidusfinantseerimisest. c) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni määratletud vähimarenenud riikidele seotud abi andmise suhtes ei kohaldata punktide 33 ja 34 sätteid. d) Ilma et see piiraks punktide 33 ja 34 kohaldamist, võib osaleja erandkorras anda toetust ühel järgmistest viisidest: - kohaldades XI lisas määratletud ja punktides 55–60 kirjeldatud ühisseisukoha menetlust; või - esitades sellised abistamispõhjused, mida märkimisväärne osa osalistest toetab punktide 48 ja 49 kohaselt; või - saates punkti 50 kohaselt kirja OECD peasekretärile, mille puhul osalised eeldavad, et sellised juhtumid on erandlikud ja harvad. 37. SEOTUD ABI SOODUSTUSTASEME ARVUTAMINE Seotud abi soodustustaseme arvutamisel kasutatakse sama meetodit, mida arenguabikomitee kasutab annetusosa puhul, ainult et järgmiste erinevustega. a) Teatavas vääringus oleva laenu soodustustaseme arvutamiseks kasutatav diskontomäär (diferentseeritud diskontomäär) muutub iga aasta 15. jaanuaril ja see muutus arvutatakse järgmiselt: - keskmine turuintressi viitemäär + marginaal. Marginaal (M) sõltub tagasimaksetähtajast (T) järgmiselt: T | M | alla 15 aasta | 0,75 | 15 aastat kuni alla 20 aasta | 1,00 | 20 aastat kuni alla 30 aasta | 1,15 | 30 aastat ja rohkem | 1,25 | - Kõikide vääringute puhul arvutatakse keskmine turuintressi viitemäär nii, et leitakse eelnenud aasta 15. augusti ja jooksva aasta 14. veebruari vaheliste igakuiste turuintressi viitemäärade keskmine. Sel viisil leitud määr, sealhulgas marginaal, ümardatakse lähima 10 baaspunktini. Kui mõnel vääringul on mitu turuintressi viitemäära, kasutatakse arvutamisel seda, mis kehtib punkti 20 alapunktis a esitatud pikima tagasimaksetähtaja puhul. b) Soodustustaseme arvutamiseks kasutatav tähtpäev on XI lisas määratletud krediiditähtaja algus. c) Sidusfinantseerimise üldise soodustustaseme arvutamisel lähtutakse sellest, et järgmiste krediitide, rahaliste vahendite ja maksete soodustustase on null: - kokkuleppega kooskõlas olev ekspordikrediit; - muud turuintressimääradega või peaaegu turuintressimääradega rahalised vahendid; - muud avaliku sektori rahalised vahendid, mille soodustustase on punktis 35 lubatud miinimumtasemest madalam, välja arvatud kohandamisjuhud, ja - sissemakse ostjalt. Soodustustaseme arvutamisel võetakse arvesse krediiditähtaja alguses või enne seda tehtud makseid, mida ei peeta sissemakseteks. d) Diskontomäär kohandamisel: tingimuste kohandamisel abi finantseerimisega tähendab täielik kohandamine kohandamist sama soodustustasemega, mis oli esialgsel pakkumisel ja mis on ümber arvutatud kohandamise ajal kehtiva diskontomäära alusel. e) Soodustustaseme arvutamisel võetakse kohalikke kulusid ja hankeid kolmandatest riikidest arvesse üksnes siis, kui neid finantseerib doonorriik. f) Finantseerimise üldise soodustustaseme leidmiseks korrutatakse finantseerimismeetme iga osa nimiväärtus vastava soodustustasemega, liidetakse tulemused ja jagatakse saadud summa osade nimiväärtuste kogusummaga. g) Konkreetse abistamislaenu diskontomääraks on teatamise ajal kehtiv määr. Viivitamatu teatamise korral on diskontomääraks siiski laenutingimuste kinnitamise ajal kehtiv määr. Diskontomäära muutumine laenutähtajal ei muuda laenu soodustustaset. h) Kui enne lepingu sõlmimist vahetatakse vääringut, muudetakse teatist. Soodustustaseme arvutamisel kasutatavaks diskontomääraks on muutmise päeval kehtiv määr. Muuta ei ole vaja, kui teine võimalik vääring ja kogu vajalik teave soodustustaseme arvutamiseks on märgitud esialgses teatises. i) Olenemata alapunktist g on abistamiskrediidiliini raames sooritatavate üksiktehingute soodustustaseme arvutamisel kasutatavaks diskontomääraks algselt selle krediidiliini kohta teatatud määr. 38. SEOTUD ABI KEHTIVUSAEG a) Osalised ei kehtesta seotud abi tingimusi kauemaks kui kaheks aastaks, olgu see abi seotud üksiktehingute finantseerimise või abistamisprotokolli, -krediidiliini või samasuguse kokkuleppega. Abistamisprotokolli, -krediidiliini või samasuguse kokkuleppe korral algab kehtivusaeg sellele allakirjutamise päeval, millest teatatakse punkti 47 kohaselt; krediidiliini pikendamisest teatatakse nii, nagu oleks tegemist uue tehinguga, ning teatele lisatakse selgitav märkus selle kohta, et tegemist on pikendamisega ja et krediidiliini pikendatakse tingimustel, mis on lubatud pikendamisest teatamise ajal. Üksiktehingute, sealhulgas abistamisprotokolli, -krediidiliini või samasuguse kokkuleppe alusel teatatavate üksiktehingute korral algab kehtivusaeg päeval, mil nõusolekust teatatakse sõltuvalt asjaoludest kas punkti 46 või 47 kohaselt. b) Kui riik kaotab esimest korda õiguse saada Maailmapangalt 17aastasi laene, piirdub olemasolevate ja uute seotud abi käsitlevate protokollide ja krediidiliinide kehtivusaeg ühe aastaga, mis algab punkti 33 alapunkti b kohase ümberliigitamise päevast. c) selliseid protokolle ja krediidiliine on võimalik pikendada üksnes tingimustel, mis on kokkuleppe punktide 33 ja 34 sätetega kooskõlas pärast: - riikide ümberliigitamist; ja - kokkuleppe sätete muutmist. Nendel asjaoludel võib olemasolevaid tingimusi kohaldada punktis 37 sätestatud diskontomäära muutumisest olenemata. 39. TINGIMUSTE KOHANDAMINE Võttes arvesse osalise rahvusvahelisi kohustusi ja kooskõlas kokkuleppe eesmärgiga, võib osaline punktis 42 sätestatud korras kohandada tingimusi osalise või mitteosalise pakutud finantstingimustega. IV PEATÜKK: MENETLUSED 1. JAGU: EKSPORDIKREDIIDI JA KAUBANDUSEGA LIITUVA ABI ÜHTNE KORD 40. TEATISED Kokkuleppe menetlustega ettenähtud teatised koostatakse vastavalt V lisale, need hõlmavad selles lisas sisalduvat teavet ja nende ärakirjad saadetakse sekretariaadile. 41. TEAVE RIIKLIKU TOETUSE KOHTA a) Kui osaline nõustub andma riiklikku toetust, millest ta on teatanud punktides 44–47 sätestatud menetluste kohaselt, teatab ta sellest kõikidele teistele osalistele ja märgib teatise viitenumbri asjakohasele võlausaldajate teavitussüsteemi (CRS) vormile 1C. b) Punktide 52–54 kohases teabevahetuses teatab osaline teistele osalistele nendest krediiditingimustest, millistel ta kavatseb toetada teatavat tehingut, ja ta võib nõuda teistelt osalistelt samalaadset teavet. 42. TINGIMUSTE KOHANDAMISE KORD a) Enne tingimuste kohandamist osalise või mitteosalise vastavalt punktidele 18 ja 39 oletatavalt pakutavate finantstingimustega, teeb osaline kõik mõistlikud pingutused, kasutades vajaduse korral sealhulgas punktis 54 kirjeldatud suulisi konsultatsioone, eesmärgiga veenduda, et kõnealuseid tingimusi toetatakse riiklikult, ning täidab järgmisi tingimusi: 1) osaline teatab kõikidele teistele osalistele tingimustest, mille korral ta kavatseb toetust anda, järgides sama teavitamise korda, mis on nõutav tingimuste kohandamise korral. Tingimuste kohandamisel mitteosalise puhul järgib tingimusi kohandav osaline sama teatamismenetlust, mis oleks nõutav juhul, kui kohandatud tingimusi pakuks osaline. 2) Olenemata eespool toodud punktist 1, kui kohaldatav teavitamiskord nõuaks, et tingimusi kohandav osaline ei avalikustaks oma kohustust enne lõpliku pakkumise lõpptähtaega, teatab tingimusi kohandav osaline võimalikult ruttu oma kavatsusest. 3) Kui teatamise algatanud osaline muudab oma kavatsust anda toetust teatatud tingimustel või loobub sellisest kavatsusest, teatab ta sellest viivitamata kõikidele teistele osalistele. b) Osaline, kes kavatseb pakkuda identseid finantstingimusi neile, kellele on teatatud vastavalt punktidele 44 ja 45, võib seda teha siis, kui siinkohal sätestatud ooteaeg on läbi saanud. Osaline teatab võimalikult varakult oma kavatsusest. 43. ERIKONSULTATSIOONID a) Osaline, kellel on mõistlik alus arvata, et teise osalise (teatamise algatanud osalise) pakutavad finantstingimused on kokkuleppes ettenähtud tingimustest soodsamad, teatab sellest sekretariaadile; sekretariaat teeb kõnealuse teabe kohe kättesaadavaks. b) Teatamise algatanud osaline selgitab oma pakkumise finantstingimusi kahe tööpäeva jooksul pärast teabe väljastamist sekretariaadi poolt. c) Pärast teatamise algatanud osalise selgitust võib iga osaline taotleda sekretariaadilt selle küsimuse arutamiseks osaliste spetsiaalse nõupidamiskoosoleku korraldamist viie tööpäeva jooksul. d) Riikliku toetusega seotud finantstingimused ei jõustu enne osaliste spetsiaalse nõupidamiskoosoleku tulemuste selgumist. 2. JAGU: EKSPORDIKREDIIDI MENETLUSED 44. EELNEV TEATAMINE KOOS ARUTELUGA a) Osaline teatab kõikidele teistele osalistele vähemalt kümme kalendripäeva enne nõusoleku andmist, kui kohaldatav garantiipreemia alamäär on kindlaks määratud vastavalt punkti 24 alapunkti e esimesele taandele või punktile 28 kooskõlas kokkuleppe V lisaga. Kui mõni teine osaline teeb kõnealuse ajavahemiku jooksul ettepaneku aruteluks, ootab teatamise algatanud osaline veel kümme kalendripäeva. Kui kohaldatav garantiipreemia alammäär pärast riskide vähendamist/välistamist on väiksem või võrdne 75 protsendiga garantiipreemia alammäärast, mis tuleneks ostja riigi laenuriski liigituse kohaldamisest ilma riskide vähendamise või välistamiseta, siis teatab teate esitanud osaline sellest kõikidele teistele osalistele vähemalt 20 kalendripäeva enne mis tahes nõusoleku andmist. b) Osaline teatab kõigile teistele osalistele oma lõplikust otsusest pärast arutelu, et hõlbustada saadud kogemuste läbivaatamist vastavalt punktile 66. Osalised säilitavad andmeid oma kogemuste kohta seoses garantiipreemiamääradega, millest on teatatud vastavalt eespool toodud alapunktile a. 45. EELNEV TEATAMINE ILMA ARUTELUTA a) Osaline teatab kõikidele teistele osalistele vähemalt kümme kalendripäeva enne nõusoleku andmist kooskõlas kokkuleppe V lisaga oma kavatsusest: 1) anda I kategooria riigi puhul toetust tagasimaksetähtaja puhul, mis on pikem kui viis aastat, kuid mitte pikem kui kaheksa ja pool aastat; 2) anda toetust muu elektrijaama puhul kui tuumaelektrijaam, kusjuures tagasimaksetähtaeg ületab asjakohast punktis 12 sätestatud ülemmäära, kuid mitte punkti 13 alapunktis a sätestatud 12 aastat; 3) anda toetust vastavalt punkti 14 alapunktile d; 4) kohaldada garantiipreemiamäära kooskõlas punkti 24 alapunkti e teise taandega ; 5) kohaldada garantiipreemiamäära kooskõlas punkti 24 alapunktiga g. b) Kui teatamise algatanud osaline muudab oma kavatsust anda kõnealuse tehinguga seoses toetust või loobub sellisest kavatsusest, teatab ta sellest viivitamata kõikidele teistele osalistele. 3 JAGU: KAUBANDUSEGA LIITUVAST ABIST TEATAMISE MENETLUSED 46. EELNEV TEATAMINE a) Osaline teatab eelnevalt oma kavatsusest riiklikult toetada: - kaubandusega liituvat sidumata abi, mille väärtus on vähemalt kaks miljonit SDRi ja soodustustase väiksem kui 80 protsenti; - kaubandusega liituvat sidumata abi, mille väärtus on väiksem kui kaks miljonit SDRi ja annetusosa (arenguabikomitee määratluse järgi) väiksem kui 50 protsenti; - kaubandusega liituvat seotud abi, mille väärtus on vähemalt kaks miljonit SDRi ja soodustustase väiksem kui 80 protsenti; või - kaubandusega liituvat seotud abi, mille väärtus on vähem kui kaks miljonit SDRi ja soodustustase väiksem kui 50 protsenti, välja arvatud punkti 35 alapunktides a ja b sätestatud juhtudel. b) Eelnev teatis edastatakse vähemalt 30 tööpäeva enne pakkumistähtaja lõppu või nõusoleku andmise kuupäeva, sõltuvalt sellest, kumb saabub varem. c) Kui teatamise algatanud osaline muudab oma kavatsust anda toetust teatatud tingimustel või loobub sellisest kavatsusest, teatab ta sellest viivitamata kõikidele teistele osalistele. d) Käesoleva punkti sätteid kohaldatakse seotud abi suhtes, mis on osa punktis 32 kirjeldatud sidusfinantseerimisest. 47. VIIVITAMATU TEATAMINE a) Osaline teatab kõikidele teistele osalistele viivitamata, st kahe tööpäeva jooksul nõusoleku andmisest, kui ta annab riiklikku toetust seotud abi puhul, mille väärtus on: - vähemalt kaks miljonit SDRi ja soodustustase 80 protsenti või rohkem; või - vähem kui kaks miljonit SDRi ja soodustustase 50 protsenti või rohkem, välja arvatud punkti 35 alapunktides a ja b sätestatud juhtudel. b) Samuti teatab osaline viivitamata kõikidele teistele osalistele abistamisprotokolli, krediidiliini või samasuguse kokkuleppe allkirjastamisest. c) Eelnevalt ei ole vaja teatada, kui osaline kavatseb finantstingimusi kohandada tingimustega, millest on viivitamata teatatud. 4. JAGU: KONSULTEERIMISMENETLUSED SEOTUD ABI PUHUL 48. KONSULTEERIMISE EESMÄRK a) Osaline, kes soovib selgitust seotud abi võimalike kaubanduslike põhjuste kohta, võib nõuda täieliku abi laadi hinnangu (kirjeldatud IX lisas) esitamist. b) Lisaks sellele võib osaline taotleda punkti 49 kohast konsulteerimist teiste osalistega. Selline konsulteerimine hõlmab ka punktis 54 kirjeldatud suulisi konsultatsioone, kus arutatakse: - kõigepealt seda, kas abipakkumine täidab eespool toodud punktide 33 ja 34 nõudeid; ja - vajadusel seda, kas abipakkumine on põhjendatud, isegi kui punktide 33 ja 34 nõuded ei ole täidetud. 49. KONSULTEERIMISE ULATUS JA AEG a) Konsulteerimise käigus võib osaline nõuda muu hulgas järgmist teavet: - üksikasjaliku teostatavusuuringu või projekti eelhindamise tulemused; - kas on olemas konkureeriv soodustusteta finantseerimist või abi finantseerimist hõlmav pakkumine; - projekti eeldatav välisvääringutulu või -sääst; - kas tehakse koostööd mitmepoolsete organisatsioonidega, näiteks Maailmapangaga; - rahvusvahelise võistupakkumise (ICB) võimalus, eriti kui doonorriigi tarnija on teinud soodsaima pakkumise; - mõju keskkonnale; - erasektori osalus; ja - soodus- või abikrediidist teatamise aeg (nt kuus kuud enne pakkumistähtaja lõppu või nõusoleku andmise kuupäeva). b) Pärast konsulteerimise lõpulejõudmist teatab sekretariaat mõlema punktis 48 esitatud küsimuse vastustest kõikidele osalistele vähemalt kümme tööpäeva enne pakkumistähtaja lõppu või nõusoleku andmise kuupäeva, olenevalt sellest, kumb saabub varem. Kui konsulteerivad osalejad on lahkarvamusel, palub sekretariaat teistel osalistel avaldada oma arvamust viie tööpäeva jooksul. Sekretariaat vahendab need arvamused teatise saatnud osalisele, kes peaks oma abipakkumist uuesti kaaluma, kui pakkumine ei leia märkimisväärset toetust. 50. KONSULTATSIOONIDE TULEMUSED a) Doonorriik, kes soovib projekti teostada märkimisväärse toetuse puudumisest olenemata, teatab oma kavatsusest teistele osalistele eelnevalt, kuid mitte hiljem kui 60 kalendripäeva pärast konsultatsiooni lõppu ehk eesistuja lõppjärelduse vastuvõtmist. Samuti saadab doonorriik OECD peasekretariaadile kirja, milles ta esitab konsultatsiooni tulemused ja selgitab esmajärgulisi kaubandusega mitteseotud riiklikke huve, mis sunnivad teda niiviisi toimima. Osalised eeldavad, et sellised juhtumid on erandlikud ja harvad. b) Doonorriik teatab viivitamata osalistele, et ta on saatnud OECD peasekretariaadile kirja, mille ärakirja ta lisab oma teatisele. Doonorriik ega ükski teine osaline ei anna nõusolekut seotud abi kohta enne, kui kõnealuse teatise saatmisest osalistele on möödunud kümme tööpäeva. Projektide puhul, millel leiti konsultatsioonide käigus olevat konkureerivaid turutingimustel põhinevaid pakkumisi, pikeneb kõnealune tähtaeg kümnelt tööpäevalt viieteistkümnele. c) Sekretariaat jälgib konsultatsioonide kulgu ja tulemusi. 5. JAGU: TEABEVAHETUS EKSPORDIKREDIIDI JA KAUBANDUSEGA LIITUVA ABI PUHUL 51. KONTAKTASUTUSED Kogu teabevahetus toimub igas riigis olevate määratud kontaktasutuste vahel välksidevahendite (nt OLIS) abil ja seda käsitletakse salajasena. 52. JÄRELEPÄRIMISTE ULATUS a) Osaline võib küsida mõnelt teiselt osaliselt, kuidas too suhtub mõnda kolmandasse riiki, mõne kolmanda riigi asutusse või teatavasse äritegemisviisi. b) Osaline, kellelt taotletakse riiklikku toetust, võib saata mõnele teisele osalisele järelepärimise, mis sisaldab soodsaimaid krediiditingimusi, mille korral järelepäriv osaline oleks valmis toetust andma. c) Kui järelepärimine saadetakse rohkem kui ühele osalisele, loetletakse selles saajad. d) Igast järelepärimisest saadetakse sekretariaadile ärakiri. 53. VASTUSTE ULATUS a) Osaline, kellele saadetakse järelepärimine, vastab seitsme kalendripäeva jooksul ja annab nii palju teavet kui võimalik. Vastuses esitatakse võimalikult täpselt otsus, mille osaline tõenäoliselt langetab. Vajaduse korral järgneb täiemahuline vastus niipea kui võimalik. Igast vastusest saadetakse ärakiri teistele järelepärimise saajatele ja sekretariaadile. b) Kui vastus järelepärimisele muutub hiljem asjakohatuks mis tahes põhjusel, näiteks seetõttu, et: - on esitatud taotlus või taotlust on muudetud või see on tagasi võetud või - kaalutakse muid tingimusi, läkitatakse viivitamata uus vastus, millest saadetakse ärakiri kõikidele järelepärimise saajatele ja sekretariaadile. 54. SUULISED KONSULTATSIOONID a) Osaline nõustub kümne tööpäeva jooksul suuliste konsultatsioonide taotlustega. b) Suuliste konsultatsioonide taotlus esitatakse osalistele ja mitteosalistele. Konsultatsioonid toimuvad pärast kümne tööpäeva pikkuse tähtaja lõppu niipea kui võimalik. c) Osaliste eesistuja kooskõlastab sekretariaadiga vajalikud järelmeetmed, nt ühisseisukoha. Sekretariaat teeb konsultatsiooni tulemused viivitamata kättesaadavaks. 55. ÜHISSEISUKOHA MENETLEMINE JA VORM a) Ühisseisukoha ettepanekud suunatakse üksnes sekretariaadile. Sekretariaat saadab ühisseisukoha ettepaneku kõikidele osalistele ja seotud abi puhul ka kõikidele arenguabikomitee kontaktasutustele. Ettepaneku tegijat OLISi teadetetahvlil (Bulletin Board) olevasse ühisseisukohtade registrisse ei märgita. Sekretariaat võib ettepaneku tegija nime nõudmise korral siiski suuliselt avaldada mõnele osalisele või arenguabikomitee liikmele. Sekretariaat peab selliste nõuete kohta arvestust. b) Ühisseisukoha ettepanekule märgitakse kuupäev ja ettepanek esitatakse järgmise vormi kohaselt: - viitenumber, millele järgneb sõna „ühisseisukoht”; - impordiriigi ja ostja nimi; - projekti nimi või võimalikult täpne kirjeldus, et projekti oleks võimalik kindlaks teha; - ettepaneku teinud riigi kavandatud tingimused; - ühisseisukoha ettepanek; - teadaolevate konkureerivate pakkujate riikkondsus ja nimi; - kaubanduslike ja finantseerimispakkumiste esitamise lõpptähtpäev ja pakkumisvõistluse number, kui see on teada; - muu asjakohane teave, sealhulgas ühisseisukoha ettepaneku tegemise põhjused, projekti käsitlevate uuringute olemasolu ja/või eriasjaolud. c) Punkti 33 alapunkti b punkti 4 kohaselt tehtud ühisseisukoha ettepanek suunatakse sekretariaadile ja selle ärakiri saadetakse kõikidele osalistele. Ühisseisukoha ettepaneku teinud osaline esitab täieliku selgituse selle kohta, miks tema arvates tuleks teatav riik liigitada punkti 33 alapunktis b sätestatust erineval viisil. d) Sekretariaat teeb kokkulepitud ühisseisukohad avalikkusele kättesaadavaks. 56. ÜHISSEISUKOHA ETTEPANEKULE VASTAMINE a) Vastused antakse 20 kalendripäeva jooksul, kuigi osalisi kutsutakse vastama ühisseisukoha ettepanekule võimalikult kiiresti. b) Vastuses võib olla taotlus lisateabe saamiseks, heakskiit ja tagasilükkamine, ühisseisukoha muudatusettepanek või alternatiivettepanek. c) Osalist, kes teatab, et tal puudub seisukoht, kuna eksportija ega abi saava riigi asutused ei ole projekti toetamise küsimuses tema poole pöördunud, loetakse ühisseisukoha ettepaneku heaks kiitnuks. 57. ÜHISSEISUKOHA HEAKSKIITMINE a) 20 kalendripäeva pärast teatab sekretariaat kõikidele osalistele, mis on ühisseisukoha ettepanekust saanud. Kui kõik osalised ei ole ühisseisukoha ettepanekut heaks kiitnud, kuid ükski osaline ei ole seda ka tagasi lükanud, jääb ettepanek lahtiseks veel kaheksaks kalendripäevaks. b) Pärast seda lisatähtaega loetakse osalist, kes ei ole ühisseisukoha ettepanekut selgesõnaliselt tagasi lükanud, ühisseisukoha heaks kiitnuks. Sellest olenemata võib iga osaline, sealhulgas ettepaneku teinud osaline, seada ühisseisukoha ettepanekule oma heakskiidu andmise tingimuseks, et selle kiidab selgesõnaliselt heaks veel vähemalt üks osaline. c) Kui osaline ei kiida heaks ühte või mitut ühisseisukoha osa, kiidab ta vaikimisi heaks kõik muud ühisseisukoha osad. Sellise osalise heakskiitmise tõttu võivad teised osalised muuta oma hoiakut ettepandud ühisseisukoha suhtes. Kõik osalised võivad pakkuda ühisseisukohaga hõlmamata tingimusi või kohandada oma tingimusi selliste tingimustega. d) Ühisseisukohta, mida ei ole heaks kiidetud, võib uuesti kaaluda punktides 55 ja 56 sätestatud menetluste kohaselt. Sellisel juhul ei ole osaliste algsed otsused neile siduvad. 58. LAHKARVAMUS ÜHISSEISUKOHA PUHUL Kui ettepaneku teinud osaline ja muudatus- või alternatiivettepaneku teinud osaline ei jõua kaheksa kalendripäeva pikkuse lisatähtaja jooksul ühisseisukoha suhtes kokkuleppele, võivad nad seda tähtaega omavahelisel kokkuleppel pikendada. Sekretariaat teatab sellistest pikendamistest kõikidele osalistele. 59. ÜHISSEISUKOHA JÕUSTUMINE Sekretariaat teatab kõikidele osalistele kas ühisseisukoha jõustumisest või selle tagasilükkamisest; ühisseisukoht jõustub kolmandal kalendripäeval pärast sellist teadaannet. Sekretariaat teeb OLISi kaudu kättesaadavaks pidevalt ajakohastatava loendi vastuvõetud või veel otsustamata ühisseisukohtadest. 60. ÜHISSEISUKOHA KEHTIVUS a) Vastuvõetud ühisseisukoht kehtib kaks aastat alates selle jõustumisest, kui sekretariaadile ei teatata, et ühisseisukoht ei ole enam asjakohane ja et kõik osalised jagavad seda arvamust. Ühisseisukoht kehtib veel kaks aastat, kui osaline taotleb pikendamist 14 kalendripäeva jooksul enne algse kehtivustähtaja lõppu. Järgmistes pikendamistes võib kokku leppida samas korras. Punkti 33 alapunkti b punkti 4 kohaselt vastuvõetud ühisseisukoht kehtib seni, kuni saadakse Maailmapanga andmed järgmise aasta kohta. b) Sekretariaat jälgib ühisseisukohtade seisundi arengut ja hoiab osalisi kursis, milleks ta peab OLISis loendit kehtivate ühisseisukohtade seisundi kohta. Muu hulgas teeb sekretariaat järgmist: - lisab uusi ühisseisukohti, kui osalised on need heaks kiitnud; - muudab kehtivustähtaja lõppemispäeva, kui mõni osaline taotleb pikendamist; - jätab välja ühisseisukohad, mille kehtivustähtaeg on lõppenud; - avaldab kord kvartalis loendi ühisseisukohtadest, mille kehtivustähtaeg lõpeb järgmises kvartalis. 6. JAGU: MIINIMUMINTRESSIMÄÄRADEST TEATAMIST KÄSITLEVAD RAKENDUSSÄTTED 61. MIINIMUMINTRESSIMÄÄRADEST TEATAMINE a) Punkti 20 sätete kohaselt kindlaksmääratavatest vääringute turuintressi viitemääradest teatatakse välksidevahendite abil vähemalt kord kuus sekretariaadile, kes edastab need kõikidele osalistele. b) Selline teatis peab jõudma sekretariaati hiljemalt viis päeva pärast saadetava teabega hõlmatud kuu lõppu. Seejärel teatab sekretariaat kohaldatavatest määradest viivitamata kõikidele osalistele ja teeb need avalikkusele kättesaadavaks. 62. INTRESSIMÄÄRADE JÕUSTUMINE Kõik turuintressi viitemäärade muudatused jõustuvad järgneva kuu viieteistkümnendal päeval. 63. INTRESSIMÄÄRADE VIIVITAMATA MUUTMINE Kui turusuundumuste tõttu on vaja muuta mõnda turuintressi viitemäära kuu keskel, jõustub muudetud määr kümme päeva pärast seda, kui teatis muudatuse kohta on jõudnud sekretariaati. 7. JAGU: LÄBIVAATUSED 64. KOKKULEPPE KORRALINE LÄBIVAATAMINE a) Osalised vaatavad korrapäraselt läbi kokkuleppe toimimise. Läbivaatusel uurivad osalised muu hulgas teatamismenetlusi, eristatud diskontomäärade süsteemi rakendamist ja toimimist, seotud abi käsitlevaid eeskirju ja menetlusi, tingimuste kohandamist, varasemaid kohustusi ja kokkuleppe osaliste ringi laiendamise võimalusi. b) See läbivaatus põhineb osaliste kogemustel ja nende ettepanekutel parandada kokkuleppe toimimist ja tõhusust. Osalised võtavad arvesse kokkuleppe eesmärke ning valitsevat majandus- ja rahandusolukorda. Teave ja ettepanekud, mida osalised soovivad selleks läbivaatuseks edastada, peavad jõudma sekretariaati hiljemalt 45 kalendripäeva enne läbivaatuse kuupäeva. 65. MIINIMUMINTRESSIMÄÄRADE LÄBIVAATAMINE a) Osalised vaatavad korrapäraselt läbi turuintressi viitemäärade kindlaksmääramise süsteemi, eesmärgiga tagada, et teatatud määrad kajastavad valitsevaid turutingimusi ja vastavad nende määrade kehtestamise aluseks olevatele eesmärkidele. Sellised läbivaatused hõlmavad ka nende määrade kohaldamisel neile lisatavaid marginaale. b) Osaline võib esitada eesistujale põhjendatud taotluse erakorraliseks läbivaatuseks, kui ta leiab, et ühe või mitme vääringu turuintressi viitemäär ei kajasta enam valitsevaid turutingimusi. 66. GARANTIIPREEMIATE ALAMMÄÄRADE JA SEOTUD KÜSIMUSTE LÄBIVAATAMINE Osalised vaatavad korrapäraselt täielikult läbi garantiipreemiaid käsitlevad eeskirjad ja menetlused. Sellised läbivaatused hõlmavad: a) riigi laenuriskide hindamismudeli menetlusi, et uurida kogemuste põhjal mudeli sobivust; b) riigi laenuriskide ja riigi maksejõuetuse riskide garantiipreemia alammäärasid, et kohandada neid aja jooksul ja seega tagada, et need vastavad täpselt riskile, võttes arvesse kolme garantiipreemiaandmete allikat: tekke- ja kassapõhised raamatupidamisandmed ja vajaduse korral eraturu näitajad; c) garantiipreemia alammäärade eristust, milles võetakse arvesse osaliste pakutavate ekspordikrediidi toodete kvaliteedi ja garantiiprotsendi erinevust; ja d) riskide vähendamise ja/või välistamise rakendamisega seotud kogemusi, mis on sätestatud punktis 28, ning konkreetsete lubatud riskide vähendamise/välistamise tegurite pidevat kehtivust ja asjakohasust. Läbivaatuse hõlbustamiseks esitab sekretariaat aruanded kõikide teatiste kohta. I LISA: SEKTORILEPE LAEVADE EKSPORDIKREDIIDI KOHTA I PEATÜKK: SEKTORILEPPE KOHALDAMISALA 1. OSALEMINE Sektorileppe osalised on: Austraalia, Euroopa Ühendus, Jaapan, Korea ja Norra. 2. KOHALDAMISALA Käesolev kõnealust kokkulepet täiendav sektorilepe sätestab konkreetsed suunised riiklikult toetatavate ekspordikrediitide määramiseks, mis on seotud järgmiste ekspordilepingutega: a) Igale uuele 100tonnise kogumahutavusega ja suuremale merelaevale, mida kasutatakse kauba või reisijate veoks, samuti muudele eriotstarbelistele laevadele ja ujuvvahenditele (näiteks kalapüügilaevadele, kala töötlevatele baaslaevadele, jäämurdjatele ning iseseisvalt liikuvatele põhjasüvendajatele, mis on varustatud statsionaarse käitusseadmega, juhtimissüsteemiga (rooliseadmega) ja avamerel vajalike navigatsiooniseadmetega), puksiirlaevadele võimsusega 365 kW ja üle selle ning laevade lõpetamata, ujuvil ja liikuvatele korpustele. Sektorilepe ei hõlma sõjalaevu. Ujuvdokke ja merel paiknevaid liikuvüksuseid sektorilepe ei hõlma, kuid probleemide tekkimise korral seoses nimetatud üksustele ekspordikrediitide taotlemisega, võivad sektorileppe osalised (edaspidi „osalised”) pärast iga osalise põhjendatult esitatud taotluse läbivaatamist otsustada sellele oma toetuse andmise. b) Laevade ümberehitus. Laeva ümberehitus tähendab üle 1000tonnise kogumahutavusega merelaeva igasugust ümberehitamist tingimusel, et ümberehituse tulemusena muudetakse põhjalikult lastiplaani, laeva kere konstruktsiooni või käitusseadme süsteemi. c) 1) Ehkki hõljukitüüpi veesõidukid pole sektorileppega hõlmatud, lubatakse leppeosalistel võimaldada ekspordikrediite hõljuklaevadele võrdsetel tingimustel sektorileppes valdavalt sisalduvate sätetega. Osalised kohustuvad kasutama seda võimalust mõõdukalt ning mitte lubama niisuguseid krediiditingimusi hõljuklaevadele juhtudel, kui pole kindlaks tehtud, et sektorilepingu tingimuste varjus ei pakuta mingit konkurentsi. 2) Sektorileppe mõistet „hõljuk” määratletakse järgmiselt: see on vähemalt 100tonnine amfiibsõiduk, mis on võimeline liikuma ja on juhitav propeller- või turboventilaatormootorite või muude samalaadsete seadmete abil ning mis toetub täielikult sõiduki alt väljasurutavale õhule, mis moodustab sõiduki elastse seelikuga ääristatud ruumis sõiduki aluspõhja ning maa- või veepinna vahele jääva õhkpadja. 3) Ollakse seisukohal, et ekspordikrediitide lubamist võrdsetel tingimustel nendega, mida valdavalt lubatakse käesolevas sektorileppes, tuleks piirata niisuguste hõljuklaevade suhtes, mida kasutatakse mere- ja muudel kui maismaamarsruutidel, välja arvatud siis, kui lõppsadama ehitised asuvad veest kõige rohkem ühe kilomeetri kaugusel. II PEATÜKK: EKSPORDIKREDIITI JA SEOTUD ABI KÄSITLEVAD SÄTTED 3. PIKIM TAGASIMAKSETÄHTAEG Pikim tagasimaksetähtaeg on riigi liigitusest olenemata kaksteist aastat pärast krediidi/abi saamist. 4. SULARAHAMAKSED Leppeosalised nõuavad krediidi/abi kättesaamisel vähemalt 20protsendilist sularahamakset lepingujärgsest hinnast. 5. PÕHISUMMA TAGASIMAKSMINE Ekspordikrediidi põhisumma makstakse tagasi võrdsete osamaksetena regulaarsete ajavahemike järel, mis on tavaliselt 6 kuud ja kõige rohkem 12 kuud. 6. MINIMAALNE GARANTIIPREEMIA Kokkuleppe üldsätteid garantiipreemia alammäära suhtes ei rakendata seni, kuni käesoleva sektorileppe osalised on asjakohased üldsätted veel kord üle vaadanud. 7. ABI Iga abi osutada sooviv osaline peab lisaks kokkuleppe üldsätete täitmisele kinnitama, et kõnealune laev ei tööta tagasimakse tähtajani jääva aja jooksul registrisse kandmata, et sellele on tehtud vajalik kindlustus, et lõppomaniku elukoht asub laeva vastuvõtvas riigis, et laeva ei rakendata välismaiste huvide toetamiseks ning ei võeta ette laeva müüki ilma selle riigi valitsuse heakskiiduta. III PEATÜKK: MENETLUSED 8. TEATAMINE Läbipaistvuse eesmärgil esitab iga leppeosaline lisaks käesoleva kokkuleppe ja Maailmapanga / Berni Liidu / OECD kreeditori aruandlussüsteemi üldsätete täitmise kohta iga-aastase teabe selle süsteemi riiklike toetuste sätete täitmise ja käesoleva sektorileppe rakendamise meetodite kohta, sealhulgas ka kehtivate skeemide kohta. 9. LÄBIVAATAMINE a) Sektorilepet kontrollitakse igal aastal või ükskõik missuguse osalise taotlusel OECD laevaehituse töörühmaga seoses ning kokkuleppeosalistele esitatakse sellekohane ettekanne. b) Kõnealuse kokkuleppe ja käesoleva sektorileppe vahelise selguse ja järjepidevuse hõlbustamiseks ning arvesse võttes laevaehitustööstuse omapära, peavad käesoleva sektorileppe ja kokkuleppe osalised vastavalt vajadusele omavahel nõu ning koordineerivad vastavalt oma tegevust. c) Kokkuleppeosaliste otsuse korral kokkulepet muuta vaatavad sektorileppe osalised (leppeosalised) niisuguse otsuse läbi ja kaaluvad selle asjakohasust käesoleva sektorileppe suhtes. Käesolevas sektorileppes vaadeldavaid kokkuleppe muudatusi seni ei kohaldata. Juhul kui osalised nimetatud muudatuste tegemisega kokkuleppes nõustuvad, teatavad nad sellest kokkuleppeosalistele kirjalikult. Juhul kui osalised ei saa nõustuda nimetatud muudatuste tegemisega kokkuleppes, kuna nende kohaldamine puudutab laevaehitust, siis teavitavad nad oma vastuväidetest kokkuleppeosalisi ning asuvad küsimusele lahenduse leidmiseks viimastega nõu pidama. Juhul kui kahe grupi vahel ei suudeta saavutada ühtki kokkulepet, jäävad valdavateks osaliste seisukohad, mis puudutavad muudatuste kohaldamist laevaehituse suhtes. d) „Kaubandusliku laevaehituse ja remondi tööstusharus normaalsete konkurentsitingimuste loomise lepingu” jõustumisel lõpeb käesoleva sektorileppe kehtivus osaliste suhtes, kellelt nõuti laevadele antava ekspordikrediidi 1994. aasta lepingu [C/WP6(94)6] seaduslikku rakendamist. Kõnealused osalised töötavad kohese läbivaatamise nimel, et viia 1994. aasta lepe käesoleva sektorileppega vastavusse. LIIDE: EDASPIDISE TÖÖGA SEOTUD KOHUSTUSED Lisaks kokkuleppe sätetele edaspidise töö suhtes, nõustuvad sektorileppes osalised: a) välja arendama näidisloetelu laevatüüpidest, mida üldiselt peetakse kaubanduslikult ebatasuvaks, võttes arvesse kokkuleppes kindlaksmääratud valdkondi seotud abi kohta. b) Üle kontrollima kokkuleppe sätteid vähima garantiipreemia suhtes, kavatsusega need sisse võtta käesolevasse sektorileppesse. c) Vastavalt arengutele arutama asjakohaste rahvusvaheliste läbirääkimiste käigus mõne muu korra sisseviimist vähimate intressimäärade kohta, sealhulgas spetsiaalsete turuintressi viitemäärade (CIRR) ja kõikuvate intressimäärade kohta. d) Arutama põhisumma tagasimaksmise iga-aastaste osamaksete kohaldatavust. II LISA: SEKTORILEPE TUUMAELEKTRIJAAMA EKSPORDIKREDIIDI KOHTA TUUMAELEKTRIJAAM I PEATÜKK: SEKTORILEPPE KOHALDAMISALA 1. KOHALDAMISALA a) Käesolev sektorilepe, mis täiendab kokkulepet: - sisaldab erisuuniseid, mis kehtivad riiklikult toetatava ekspordikrediidi puhul, mis on seotud ekspordilepingutega, mis käsitlevad täielikke tuumaelektrijaamu või nende osi, kaasa arvatud kõik sellised koostisosad, seadmed, vahendid ja teenused, sealhulgas töötajate koolitamine, mida on otseselt vaja selliste tuumaelektrijaamade ehitamiseks ja kasutuselevõtuks. Samuti sisaldab see tuumkütuse puhul antavat toetust käsitlevaid tingimusi. - Ei kehti kulude kohta, mille eest vastutab tavaliselt ostja, eelkõige on need kulud, mis on seotud maaparanduse, teede, ehituslinnakute, elektriliinide, jaotlate ja veevarustusega, samuti kulud, mis tulenevad ostja riigis ametlikust heakskiitmise korrast (nt krundikasutusluba, ehitusluba, kütuselaadimisluba), välja arvatud: - juhtudel, kui jaotla ja elektrijaama ostja on üks ja sama isik ning leping sõlmitakse seoses kõnealuse elektrijaama algse jaotlaga, on algse jaotla pikim tagasimaksetähtaeg ja minimaalsed intressimäärad samad kui tuumaelektrijaama puhul (st 15 aastat ja turuintressi eriviitemäärad). - Ei kohaldata alajaamade, transformaatorite ja ülekandeliinide suhtes. b) Käesolevat sektorilepet kohaldatakse ka olemasoleva tuumaelektrijaama moderniseerimise suhtes juhtudel, kui moderniseerimise üldmaksumus on 80 miljonit SDRi või rohkem (X kategooria) ja jaama kasutusiga pikeneb tõenäoliselt vähemalt 15 aasta võrra. Kui üks neist kriteeriumidest on täitmata, kohaldatakse kokkuleppe tingimusi. c) Tuumaelektrijaamade tegevuse lõpetamiseks antava riikliku toetuse suhtes kohaldatakse kokkuleppe, mitte aga sektorileppe tingimusi. Tegevuse lõpetamine on tuumaelektrijaama sulgemine või lammutamine. Tagasimaksetähtaegu võidakse lühendada või pikendada kokkuleppe punktides 55–60 sätestatud ühisseisukoha menetluse abil. 2. LÄBIVAATAMINE Osalised vaatavad sektorileppe sätted korrapäraselt läbi. II PEATÜKK: EKSPORDIKREDIITI JA SEOTUD ABI KÄSITLEVAD SÄTTED 3. PIKIM TAGASIMAKSETÄHTAEG Pikim tagasimaksetähtaeg on riigi liigitusest olenemata 15 aastat. 4. PÕHISUMMA TAGASIMAKSMINE JA INTRESSI MAKSMINE a) Ekspordikrediidi põhisumma makstakse tagasi võrdsete osamaksetena. b) Põhisumma makstakse tagasi ja intresse makstakse vähemalt iga kuue kuu järel, kusjuures põhisumma ja intressi esimene osamakse tuleb teha hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust. c) Liisingutehingute toetuseks antava ekspordikrediidi puhul võib punktis a sätestatud põhisumma võrdsete tagasimaksete asemel kohaldada põhisumma võrdsete tagasimaksete ja intressi kombinatsiooni. 5. MIINIMUMINTRESSIMÄÄRAD a) Osaline, kes annab riiklikku toetust otsefinantseerimise, refinantseerimise või intressitoetuse vormis, kohaldab miinimumintressimäärasid; osaline kohaldab asjakohast turuintressi eriviitemäära (SCIRR). Kui kindel turuintressi eriviitemäär kehtestatakse alguses kõige rohkem 15 aastaks lepingu sõlmimise päevast, piirdub ka igasugune riiklik toetus, mida antakse laenu järelejäänud tähtajaks, garantiide või intressitoetusega laenu pikendamise ajal kehtiva asjakohase turuintressi eriviitemäära suhtes. b) Kui riiklikku finantseerimistoetust antakse tuumaelektrijaama varustuse osatarneteks, mille puhul tarnija ei vastuta kasutuselevõtu eest, on miinimumintressimääraks käesoleva sektorileppe punktist 6 tulenev turuintressi eriviitemäär. Valikuvõimalusena võib osaline pakkuda asjakohast turuintressi viitemäära kokkuleppe punkti 20 kohaselt, tingimusel et lepingu sõlmimispäeva ja lõppmakse päeva vaheline aeg ei ole pikem kui kümme aastat. 6. TURUINTRESSI ERIVIITEMÄÄRA ARVUTAMINE Turuintressi eriviitemäär on asjakohasele vääringule vastavast turuintressi viitemäärast 75 baaspunkti võrra suurem, välja arvatud Jaapani jeeni turuintressi eriviitemäär, mille puhul suurendus on 40 baaspunkti. Kui mõnel vääringul on mitu turuintressi viitemäära, kasutatakse arvutamisel seda turuintressi viitemäära, mis kehtib kokkuleppe punkti 20 alapunkti a esimeses taandes esitatud pikima tagasimaksetähtaja puhul. 7. KOHALIKUD KULUD JA INTRESSI KAPITALISEERIMINE Kokkuleppe punkti 10 alapunkti d ei kohaldata, kui riiklikku finantseerimistoetust antakse turuintressi eriviitemäära põhjal. Riiklik finantseerimistoetus, mida antakse nii kohalikeks kuludeks kui ka kogunenud intressi kapitaliseerimiseks enne krediiditähtaja algust muu intressimääraga kui turuintressi eriviitemäär, ei tohi katta rohkem kui 15 protsenti ekspordilepingu väärtusest. 8. RIIKLIK TOETUS TUUMKÜTUSE PUHUL a) Pikim tagasimaksetähtaeg ei ületa algse kütuselaadungi puhul nelja aastat tarnimispäevast. Osaline, kes annab riiklikku finantseerimistoetust algse kütuselaadungi puhul, kohaldab miinimumintressimäärasid; osaline kohaldab asjakohast turuintressi viitemäära. Algne kütuselaadung ei sisalda rohkem kui alguses paigaldatavat tuumareaktori südamikku ja kahte hilisemat uuesti laaditavat kogust, mis moodustavad kokku kõige rohkem kaks kolmandikku südamikust. b) Tuumkütuse hilisema uuestilaadimise puhul on pikim tagasimaksetähtaeg kuus kuud. Kui erandlikel asjaoludel peetakse sobivaks pikemaid tähtaegu, mis ei ületa siiski kahte aastat, kohaldatakse kokkuleppe punktis 44 sätestatud korda. Osaline, kes annab riiklikku finantseerimistoetust tuumkütuse hilisemaks uuestilaadimiseks, kohaldab miinimumintressimäärasid; osaline kohaldab asjakohast turuintressi viitemäära. c) Riiklikku toetust eraldi uraanirikastusteenuste osutamiseks ei anta tuumkütuse suhtes kohaldatavatest soodsamatel tingimustel. d) Kasutatud kütuse ümbertöötamise ja käitlemise (sh jäätmete kõrvaldamise) eest tasutakse sularahas. e) Osalised ei anna tasuta tuumkütust ega osuta tasuta teenuseid. 9. ABI Osalised ei anna abi, välja arvatud juhul, kui see on sidumata annetuse vormis. III PEATÜKK: MENETLUSED 10. EELNEV KONSULTEERIMINE Pidades silmas eeliseid, mis võivad tuleneda tuumaelektrijaamadega seotud tingimuste suhtes üksmeelele jõudmisest, lepivad osalised kokku, et eelnevalt konsulteeritakse kõikidel juhtudel, mil kavatsetakse anda riiklikku toetust. 11. EELNEV TEATAMINE a) Osaline, kes algatab eelneva konsultatsiooni, teatab kõikidele teistele osalistele vähemalt kümme tööpäeva enne lõpliku otsuse tegemist tingimustest, mille korral ta kavatseb kokkuleppe V lisa kohaselt toetust anda. b) Ükski osaline ei langeta toetatavate tingimuste üle lõplikku otsust alapunktis a nimetatud kümne tööpäeva pikkuse tähtaja jooksul, vaid vahetab kõikide teiste konsulteerivate osalistega viie päeva jooksul teavet tehingule sobivate krediiditingimuste kohta, et jõuda selliste tingimuste osas üksmeelele. c) Kui sel viisil ei jõuta üksmeelele kümne päeva jooksul pärast algse teate saamist, lükkuvad kõikide konsulteerivate osaliste lõplikud otsused edasi veel kümne tööpäeva võrra, mille jooksul püütakse jõuda üksmeelele suulistel konsultatsioonidel. III LISA: SEKTORILEPE TSIVIILÕHUSÕIDUKITE EKSPORDIKREDIIDI KOHTA 1. OSA: UUED SUURED ÕHUSÕIDUKID JA NENDE MOOTORID I PEATÜKK: KOHALDAMISALA 1. VORM JA KOHALDAMISALA a) Kokkulepet täiendava sektorileppe 1. osas sätestatakse erisuunised, mida kohaldatakse liites loetletud uute suurte tsiviilõhusõidukite ja sellistesse õhusõidukitesse paigaldatavate mootorite müügi või liisinguga seotud riiklikult toetatava ekspordikrediidi suhtes. Uus õhusõiduk on tootjale kuuluv õhusõiduk, st õhusõiduk, mida ei ole tarnitud või varem kasutatud ettenähtud otstarbeks – pileti ostnud reisijate ja/või kauba vedamiseks. See ei välistaks osalise antavat toetust uute õhusõidukite puhul asjakohastel tingimustel seoses selliste tehingutega, mille puhul on kõnealuse osalise eelneval teadmisel kehtestatud ajutised kaubanduslikud finantskokkulepped, sest riikliku toetuse andmine viibis. Sellistel juhtudel on tagasimaksetähtaeg, sealhulgas „krediiditähtaja algus” ja „lõpliku tagasimaksmise kuupäev”, samad, nagu need oleksid olnud, kui õhusõiduki müügiks või liisinguks oleks saadud riiklikku toetust alates õhusõiduki esmase kohaletoimetamise kuupäevast. b) I peatüki tingimusi kohaldatakse ka mootoritele ja varuosadele, kui need moodustavad osa algsest õhusõidukitellimusest, kui käesoleva sektorileppe 3. osa punktist 33 ei tulene teisiti. Neid ei kohaldata lennusimulaatorite suhtes, mille kohta kehtivad kokkuleppe tingimused. 2. EESMÄRK Sektorileppe käesoleva osa eesmärk on saavutada tasakaal, mis kõikidel turgudel: - võrdsustab osaliste konkureerivad finantseerimistingimused; - kaotab osaliste finantseerimistingimuste mõju konkureerivate õhusõidukite valikul; ja - välistab konkurentsi moonutamise. II PEATÜKK: EKSPORDIKREDIITI JA ABI KÄSITLEVAD SÄTTED 3. SISSEMAKSED a) Osalised nõuavad, et sissemaksena makstaks vähemalt 15 protsenti õhusõiduki koguhinnast, mis sisaldab õhusõiduki kere ja paigaldatud mootorite hinda ning sektorileppe 3. osa punktis 33 osutatud ulatuses varumootorite ja varuosade hinda. b) Selliseid sissemakseid võib riiklikult toetada üksnes tavapäraste krediidieelsete riskide suhtes võimaldatava kindlustuse või garantii vormis, st täiemahulise garantiina. 4. PIKIM TAGASIMAKSETÄHTAEG Pikim tagasimaksetähtaeg on 12 aastat. 5. LUBATUD VÄÄRINGUD Riikliku finantseerimistoetuse puhul on lubatud vääringuteks Ameerika Ühendriikide dollar, euro ja Ühendkuningriigi nael. 6. PÕHISUMMA TAGASIMAKSMINE a) Ekspordikrediidi põhisumma makstakse tavaliselt tagasi võrdsete ja korrapäraste osamaksetena, mis tehakse vähemalt iga kuue kuu järel, kusjuures esimene osamakse tehakse hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust. Liisingu puhul võib sellist tagasimaksmise korda kohaldada kas ainult põhisumma või põhisumma ja intresside kombinatsiooni suhtes. b) Osaline, kes kavatseb toetada põhisumma tagasimaksmist teistsugustel tingimustel kui alapunktis a sätestatud, täidab järgmisi tingimusi: 1) ükski üksik tagasimakse või tagasimaksete jada kuuekuulise perioodi jooksul ei tohi ületada 25% tagasimaksetähtajal tagasimaksmisele kuuluvast põhisummast. 2) Osaline teatab sellest ette. 7. INTRESSIDE MAKSMINE a) Intress üldjuhul kapitaliseeritakse tagasimakseperioodil. b) Intressi makstakse vähemalt iga kuue kuu järel, kusjuures esimene makse tuleb teha hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust. c) Osaline, kes kavatseb toetada intressi maksmist teistsugustel tingimustel kui alapunktides a ja b sätestatud, teatab sellest ette. 8. MIINIMUMINTRESSIMÄÄRAD a) Osalised, kes annavad riiklikku finantseerimistoetust, mis ei ületa 85 protsenti käesoleva sektorileppe punkti 3 alapunktis a osutatud õhusõiduki koguhinnast, kohaldavad miinimumintressimäärasid kuni 62,5 protsendi ulatuses õhusõiduki koguhinnast järgmiselt: - kuni kümneaastaste tagasimaksetähtaegade puhul TB10 + 120 baaspunkti; - üle 12aastaste tagasimaksetähtaegade puhul TB10 + 175 baaspunkti, - kusjuures TB10 tähendab asjakohases vääringus (v.a euro) oleva kümneaastase riigivõlakirja tootlust muutumatu tagasimaksetähtaja korral, arvutatuna kahe eelnenud kalendrinädala keskmisena. Euro puhul tähendab TB10 tootlust euro tootluskõvera kümneaastase tähtajaga, mille on välja arvutanud Eurostat euro turuintressi viitemäära kehtestamiseks, võttes aluseks kahe eelmise kalendrinädala keskmise. Kõikide vääringute puhul kohaldatakse eespool määratud marginaale. b) Eespool alapunktis a määratud kindlate miinimumintressimäärade korral võib õhusõiduki koguhinnast finantseerida kõige rohkem 62,5 protsenti, kui laenu makstakse tagasi kogu laenutähtaja jooksul, ja 42,5 protsenti, kui laenu makstakse tagasi laenutähtaja viimastes lõikudes. Osalised võivad kasutada ükskõik kumba tagasimakseviisi, võttes arvesse asjakohast ülempiiri. Sellist osalist finantseerimist pakkunud osaline teatab teistele osalistele summa, intressimäära, intressimäära kinnitamispäeva, intressimäära kehtivusaja ja tagasimakseviisi. Osalised uurivad neid kahte ülempiiri iga käesoleva sektorileppe punkti 17 kohase läbivaatuse käigus, et selgitada, kas üks ülempiir on teisest soodsam, ja kohandada soodsamat ülempiiri parema tasakaalu saavutamiseks. c) Pidades kinni alapunktis a piiritletud 85 protsendi suurusest ülemmäärast: 1) võivad osalised anda täiendavat riiklikku finantseerimistoetust Private Export Funding Corporationi (PEFCO) antavaga võrreldaval viisil. Iga kahe nädala järel edastatakse korrapäraselt teistele osalistele andmed PEFCOst laenu võtmise kulude ja PEFCO laenuintresside kohta, mis ei sisalda riiklikke garantiitasusid ja mis kehtivad kindla intressimääraga finantseerimise korral teatavatel kuupäevadel toimuvate viivitamatute väljamaksete või lepingupakkumiste ja võistupakkumiste puhul. Sellist osalist finantseerimist pakkunud osaline teatab teistele osalistele summa, intressimäära, intressimäära kinnitamispäeva, intressimäära kehtivusaja ja tagasimakseviisi. Osaline, kes kohandab oma tingimusi kõnealuse finantseerimisega, mida pakub mõni muu osaline, võtab eeskuju kõikidest tingimustest, välja arvatud käesoleva sektorileppe punkti 8 kohane pakkumiste kehtivusaeg; 2) kohaldavad kõik osalised teatatud intressimäärasid niikaua, kui 24kuulise väljamaksetähtaja korral kohaldatav intressimäär ei ületa TB10 rohkem kui 225 baaspunkti. Kui 24kuulise väljamaksetähtaja korral kohaldatav intressimäär ületab piiri TB10 pluss 225 baaspunkti, võivad osalised kõnealuse väljamaksetähtaja suhtes kohaldada intressimäära TB10 pluss 225 baaspunkti ja kõiki vastavaid intressimäärasid ning konsulteerivad viivitamata alalise lahenduse leidmiseks. d) Miinimumintressimäärad sisaldavad krediidikindlustusmakseid ja garantiitasusid. Intressimäär ei sisalda siiski lepingu- ega haldustasu. 9. INTRESSIMÄÄRADE KORRIGEERIMINE Käesoleva sektorileppe punktis 8 sätestatud miinimumintressimäärad vaadatakse läbi iga kahe nädala järel. Kui asjakohases vääringus olevate riigivõlakirjade keskmine tootlus muutumatu tagasimaksetähtaja korral on muutunud mis tahes kahenädalase ajavahemiku lõpuks vähemalt kümne baaspunkti võrra, kohandatakse miinimumintressimäärasid eespool märgitud baaspunktide vahe võrra ja ümberarvutatud määr ümardatakse lähima viie baaspunktini. 10. EKSPORDIKREDIIDI/INTRESSIMÄÄRA PAKKUMISTE KEHTIVUSAEG Käesoleva sektorileppe punkti 8 kohaste miinimumintressimäärade pakkumiste kehtivusaeg ei ületa kolme kuud. 11. INTRESSIMÄÄRAPAKKUMISTE TEGEMINE JA INTRESSIMÄÄRADE VALIK a) Osalised võivad anda riiklikku finantseerimistoetust käesoleva sektorileppe punktide 8 ja 9 kohaselt intressimääraga, mis kehtib päeval, mil tehakse intressimäärapakkumine asjakohase õhusõiduki suhtes, tingimusel et pakkumine võetakse vastu käesoleva sektorileppe punkti 10 kohase kehtivusaja jooksul. Kui intressimäärapakkumist ei võeta sel viisil vastu, võib teha uusi pakkumisi, kuid mitte hiljem kui asjakohase õhusõiduki tarnekuupäeval. b) Intressimäärapakkumise võib vastu võtta ja intressimäära valida mis tahes ajal lepingu allkirjastamise ja asjakohase õhusõiduki tarnekuupäeva vahel. Laenuvõtja intressimääravalik on lõplik. 12. TOETUS TÄIEMAHULISE GARANTII VORMIS Osalised võivad anda riiklikku toetust üksnes garantii või kindlustuse vormis, st täiemahulise garantiina, arvestades käesoleva sektorileppe punkti 8 alapunktis a piiritletud 85 protsendi suurust ülemmäära. Iga osaline, kes annab sellist toetust, teatab teistele osalistele summa, tähtaja, vääringu, tagasimakseviisi ja intressimäärad. 13. VIIDE KONKURENTSILE Kui riiklik toetus mõjutab konkurentsi, võib käesoleva sektorileppe I liites olevas suurte tsiviilõhusõidukite loendis nimetatud õhusõidukite suhtes, mis võistlevad muude õhusõidukitega, kohaldada samu krediiditingimusi. 14. TAGATIS TAGASIMAKSERISKI SUHTES Osalised võivad teiste osalistega nõu pidamata otsustada tagatise, mis on nende arvates tagasimakseriski puhul asjakohane. Kui teised osalised seda nõuavad või kui seda peetakse vajalikuks, esitavad nad siiski üksikasjalikud andmed sellise tagatise kohta. 15. MUDELI MUUTMINE Osalised lepivad kokku, et kui kindlaksmääratud intressimäära pakkumine on tehtud või vastu võetud teatavat liiki õhusõiduki kohta, ei saa selles sisalduvaid tingimusi üle kanda teist liiki õhusõidukile, mille mudelinimetus on teistsugune. 16. LIISING Osalised võivad käesoleva sektorileppe 1. osa muid tingimusi täites anda toetust kapitaliliisingule samadel alustel kui müügilepingu puhul. 17. ABI Osalised ei anna abi, välja arvatud juhul, kui see on sidumata annetuse vormis. Osalised kaaluvad siiski pooldavalt võimalikke taotlusi humanitaareesmärkidel seotud abi andmist käsitleva ühisseisukoha vastuvõtmise