Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Sotsiaaldialoog kui töötervishoiu ja tööohutuse edendamise vahend“

(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Prantsusmaa taotlusel)

(2022/C 194/09)

Raportöör: Franca SALIS-MADINIER

Nõukogu eesistujariigi Prantsusmaa konsulteerimistaotlus 21.9.2021 kiri Õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 Vastutav sektsioon tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon Vastuvõtmine sektsioonis 16.12.2021 Vastuvõtmine täiskogus 20.1.2022 Täiskogu istungjärk nr 566 Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid) 172/32/70

1. Järeldused ja soovitused

1.1. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jagab Euroopa Komisjoni seisukohta, mida väljendati tööohutuse ja töötervishoiu strateegias 2021–2027, ning leiab, et sotsiaaldialoog on asendamatu vahend, et saavutada kolm peamist eesmärki: rohe- ja digipöördest ja demograafilistest muutustest töökeskkonnas tulenevate muutuste prognoosimine ja nendega toimetulek, tööõnnetuste ja kutsehaiguste tõhusam ennetamine ning võimalikeks tulevasteks tervisekriisideks valmistumine.

1.2. Pandeemia on võimalus luua uus kollektiivne võimekus, et tulla toime tulevaste kriisidega ning leevendada nende mõju tööohutusele ja töötervishoiule. Taastekava peab võimaldama tugevdada sotsiaalpartnerite rolli nendes liikmesriikides, kus nende mõju on kõige väiksem.

1.3. Komitee soovitab koostada tervikliku ja integreeritud tulevikuanalüüsi digiülemineku mõju kohta tööturule, et ennetada sellega kaasnevaid muutusi ning töötada välja pikaajaline töötervishoiu ja tööohutuse strateegia.

1.4. Euroopa 2002. aasta raamkokkulepe ei võimalda lahendada kaugtööga kaasnevaid uusi probleeme. Komitee soovitab koostada uued suunised, milles pööratakse erilist tähelepanu psühhosotsiaalsete riskide ning luu- ja lihaskonna vaevuste ennetamisele.

1.5. Komitee kutsub tööinspektsioone üles kontrollima kaugtöö tingimusi töötaja taotlusel ja tema eraelu puutumatuse õigust järgides ning vastavalt liikmesriigi õigusnormidele.

1.6. Komitee soovitab põhjalikult jälgida kutsehaiguste (nt südamehaigused ja läbipõlemine) kulusid, et teha kindlaks asjakohasel tasandil võetavad asjakohased nulleesmärgi meetmed.

1.7. Komitee kutsub üles arendama välja ennetamise kultuuri, koolitades selleks sotsiaaldialoogis osalejaid, suurendades teadlikkust tekkivatest riskidest ning tugevdades ja jagades kättesaadavaid ressursse.

1.8. Komitee on seisukohal, et ELi toimimise lepingu artikli 155 lõike 2 kohaselt tuleb sotsiaalpartnerite vahel sõlmitud kokkuleppeid liikmesriikides rakendada. Komitee palub komisjonil arutada sotsiaalpartneritega sõltumatute kokkulepete rakendamist ja nõukogu otsuse ühise taotlemise protsessi, tagades sotsiaalpartnerite sõltumatuse ja järgides ELi toimimise lepingu artiklis 155 sätestatud menetlust.

1.9. Komitee julgustab välja töötama kasutusvalmis võrdlusstandardeid ja riskihindamisvahendeid, mis on eriti kasulikud väga väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. VKEd vajavad töötervishoiu ja tööohutuse kohustuste täitmiseks õigeid suuniseid, koolitust ja rahalist toetust.

1.10. Komitee soovitab luua vahendi, millega saab hinnata seadusandlike algatuste, kollektiivlepingute ja Euroopa tegevuskavade mõju, ning kordab oma soovitust, ( 1 ) et iga 10 000 töötaja kohta peaks olema üks tööinspektor.

1.11. Komitee kutsub üles korraldama proaktiivsema nulleesmärgi (Vision Zero) kampaania, mille eesmärk peab olema ennetada ja kõrvaldada riske vastavalt raamdirektiivile.

1.12. Komitee nõuab töökeskkonnast põhjustatud vähktõvevormide vastase võitluse osas ambitsioonikamat seisukohta, mis hõlmaks 50 esmatähtsat kantserogeeni, reproduktiivtoksilisi aineid ja ohtlikke ravimeid ning võtaks arvesse ka stressi ( 2 ) ja vahetustega töö ( 3 ) mõju.

1.13. Komitee nõuab ELi õigusakti loomist psühhosotsiaalsete riskide kohta. Tõhusaks ennetamiseks tuleb tegutseda töökeskkonna muutmise, mitte ainult inimese vaimse tervise parandamise nimel.

1.14. Komitee leiab, et tervikliku, kestliku ja integreeritud ennetuspoliitika väljatöötamiseks tuleb taaselustada luu- ja lihaskonna vaevusi käsitleva direktiivi eelnõu.

1.15. Komitee nõuab, et parandataks tehisintellekti käsitlevat õigusakti ( 4 ) . Komitee soovitab muuta kõigi suure riskiga tehisintellektirakenduste puhul kohustuslikuks kolmandate isikute tehtava vastavushindamise.

1.16. Komitee kutsub üles lisama strateegilise raamistiku kohaldamisalasse platvormitöötajad. Tuleb tagada selliste töötajate organiseerumis-, esindus- ja kollektiivläbirääkimiste õigus ning laiendada neile õigust sotsiaalkaitsele.

2. Arvamuse taust

2.1. Tulevase ELi eesistumise raames palus Prantsusmaa komiteel analüüsida käesoleva arvamuse abil sotsiaaldialoogi tõhusust töötervishoiu ja tööohutuse edendamisel ( 5 )

2.2. Euroopa Komisjon teeb ettepaneku uue töötervishoidu ja tööohutust käsitleva strateegilise raamistiku kohta, mille kolm peamist eesmärki on järgmised: rohe- ja digipöördest ja demograafilistest muutustest töökeskkonnas tulenevate muutuste prognoosimine ja nendega toimetulek; tööõnnetuste ja kutsehaiguste tõhusam ennetamine ning võimalikeks tulevasteks tervisekriisideks valmistumine ( 6 ) . Komisjon panustab nende kolme eesmärgi saavutamisel eelkõige sotsiaaldialoogile.

2.3. Strateegilise raamistikuga rakendatakse nulleesmärki, et kaotada ELis tööga seotud surmajuhtumid, ning rõhutatakse töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas soolist võrdõiguslikkust.

2.4. Üks prioriteetne suund on võitlus tööga seotud vähktõvevormide vastu. Komisjon kohustub kehtestama töökeskkonnas kehtivad siduvad piirnormid rohkemate kantserogeenide kohta.

3. Üldised märkused

3.1. Sotsiaaldialoog – asendamatu vahend riskide ennetamiseks

3.1.1. Euroopa sotsiaalpartnerite kahepoolsed läbirääkimised on töötervishoiu ja tööohutusega seotud probleemide lahendamiseks äärmiselt olulised. Siiski on sõltumatute kokkulepete rakendamise osas seis ebavõrdne, sest kõigis liikmesriikides ei toimi sotsiaaldialoog ühtemoodi tõhusalt ja töösuhete süsteemid on erinevad ( 7 ) . Kokkulepped, mille tulemuseks on mõlema allakirjutanud poole taotlusel koostatud nõukogu direktiivid, näivad tõhusamad, sest nendega tagatakse liikmesriikides konkreetsed tegevuskavad. Komitee palub komisjonil arutada sotsiaalpartneritega sõltumatute kokkulepete paremat rakendamist ja nõukogu otsuste ühise taotlemise protsessi, tagades sotsiaalpartnerite sõltumatuse ja järgides ELi toimimise lepingu artiklis 155 sätestatud menetlust.

3.1.3. Valdkondlikud lepingud, milles sätestatakse töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuded või üldised suunised, on eriti olulised VKEde jaoks, kellel pole alati piisavalt vajalikke vahendeid, et kavandada töötingimuste parandamist. VKEd vajavad nende rakendamisel nõustamist, koolitust ja rahalist toetust.

3.1.4. Sotsiaaldialoog on ettevõtete ja kogu ühiskonna jaoks väärtuslik vahend. Sotsiaaldialoogi tulemusena võetavad töötervishoiu ja tööohutuse meetmed aitavad kaasa töötajate tervise säilitamisele, võivad suurendada ettevõtete kasumlikkust ning vähendavad kulutusi tervishoiuteenustele ja töölt puudumise tõttu tekkivat kulu ( 14 ) . Tööga seotud vigastuste ja haigustega kaasnevad kulutused moodustavad ühiskonna jaoks hinnanguliselt 3,3 % ( 15 ) ELi SKP-st (476 miljardit eurot), mis on üle poole taastekava vahenditest. See osakaal on liikmesriigiti väga erinev ning oleneb tööstusmaastikust, seadusandlikust kontekstist ja kehtivatest ennetusmeetmetest.

3.1.5. Meetmed, mida ametiasutused on kriisiolukorras võtnud, on avaldanud teatavatele valdkondadele sügavat mõju: koolide sulgemine, kaubanduse piiramine jne. Paljusid ettevõtteid ohustab pankrot, näiteks majutus-, kultuuri- ja toitlustussektoris ( 16 )

3.1.6. Läbirääkimised on aidanud tagada tegevuse jätkumise ja Euroopa majanduse püsimajäämise. Euroopa sotsiaalpartnerid on etendanud sellistes majandusharudes nagu transport, kaubandus ja põllumajandus üliolulist rolli olukorras, kus tehti vajalikud korrektiivid, tegevus seisati ajutiselt või isegi püsivalt ja mis mõjutas tööhõivet. Sellest tuleb võimalikke tulevasi kriise silmas pidades õppida.

3.1.7. Need tulemused ei suuda aga varjata olulisi puudujääke. Riiklike sotsiaaldialoogi mehhanismide kvaliteet ei ole ühetaoline ( 17 ) . Paljudes liikmesriikides on meetmeid võetud riiklike sotsiaalpartneritega õigeaegselt ja sisukalt dialoogi pidamata. Osa valitsusi on võtnud erakorralisi meetmeid, millega piiratakse sotsiaalpartnerite sõltumatust, nagu oleks tegemist takistuse, mitte lahendusega. Tervishoiukriis on toonud esile vajaduse liikmesriikides võetavaid vajalikke meetmeid paremini juhtida ja koordineerida. Kriisi ohjamiseks lahenduste leidmiseks on vaja tugevdada dialoogi liikmesriikide, ELi institutsioonide ning riiklike ja Euroopa sotsiaalpartnerite vahel.

3.1.8. Komitee märgib, et Euroopa Liidu Kohtu 2021. aasta septembri otsuses tuletati meelde, et komisjon ei ole kohustatud täitma sotsiaalpartnerite taotlusi, mille eesmärk on sõlmitud kokkulepete rakendamine, ning kutsub komisjoni üles kehtestama selged kriteeriumid sotsiaalpartnerite allkirjastatud kokkulepete rakendamiseks ( 18 ) . Komitee on seisukohal, et ELi toimimise lepingu artikli 155 lõike 2 kohaselt tuleb sotsiaalpartnerite vahel sõlmitud kokkuleppeid liikmesriikides rakendada.

3.2. Erimärkused

3.2.1. Digipööre, rohepööre ja uued nõrkused

3.2.1.1. Euroopa Keskpank rõhutab makromajanduslikke ja finantsriske, ( 19 ) mis on seotud üleilmse soojenemisega (meretaseme tõusust ja sademete hulga muutumisest põhjustatud majanduskahjud) ja rohepöördega (kasutuskõlbmatu vara kasv, struktuurse tööpuuduse kasv, hindade kõikumine ja inflatsioon).

3.2.1.2. Robotiseerimine, tehisintellekt, uued ärimudelid, alltöövõtu vormid ja kaugtöö mõjutavad pikaajaliselt tööturgu, oskuste täiendamist, töökorraldust, töökoha kohandamist, tööga seotud ohtusid ja nende vältimise viise.

3.2.1.3. töötingimused sagedamini kehvad (ebamugav tööasend, liiga kiire töötempo, väga stressirohke töö, sõltumatuse puudumine ja üksluised tööülesanded) Kuigi tähtajatud lepingud jäävad normiks, levivad nn paindlikud või mittestandardsed tööhõivevormid, näiteks nõudetöö ja platvormitöö. Kuna sellised töötajad ei saa oma töökorraldust eriti mõjutada, on nende(ebamugav tööasend, liiga kiire töötempo, väga stressirohke töö, sõltumatuse puudumine ja üksluised tööülesanded) ( 20 )

3.2.1.4. Selline üleminek toob kaasa tööalaste riskide muutumise . Seda ennekõike palgamarginaalide osas, sest areneb nii alltöövõtt kui ka ebakindlad lepingud, mis kaitsevad inimesi töötervishoiu ja tööohutuse seisukohast vähem. Samuti tekivad töötingimustega seoses uued nõrkused, sest liigutakse paindlike töökorralduse vormide ja vanade rangete korraldustavade uute vormide omavahelise ühendamise suunas. Lõpetuseks tekivad uued tööga seotud vaevused, mis väljenduvad tööstressi ja sellega seotud patoloogiate endeemilises kasvus.

3.3. Töötervishoiu ja tööohutuse probleemid digitaalses ökosüsteemis

3.3.1. kaugtöö . Selle laiem levik on vastus ootustele: 80 % Euroopa tööandjatest ja 76 % töötajatest soovib jätkata kaugtööd ka pärast kriisi lõppu Info- ja sidetehnoloogia kujundab järk-järgult välja uue digitaalse ökosüsteemi, kus on esikohal. Selle laiem levik on vastus ootustele: 80 % Euroopa tööandjatest ja 76 % töötajatest soovib jätkata kaugtööd ka pärast kriisi lõppu ( 21 ) . Kaugtöö on küll paindlikum, kuid sellega kaasnevad uued probleemid: sobimatud töövahendid, eraldatuse tunne, raskused psühholoogilisel eemaldumisel tööst ning juhtkonna toetuse puudumine. 25 % ( 22 ) Euroopa töötajatest väidab, et nende töö kurnab neid pidevalt emotsionaalselt – see on aga läbipõlemise oluline element. Kaugtöö on tekitanud ka tööandjatele uusi raskusi, näiteks rohkemate kaugtööseadmete ostmine ning kaugtöö juhtimise ja korraldamisega seotud probleemid.

3.3.2. Robotite vallas tehtud edusammudega kaasneb tootmisülesannete muutumine automatiseeritud protsesside jälgimise ülesanneteks. 2030. aastaks automatiseeritakse hinnanguliselt 22 % ELi töökohtadest, st 53 miljonit töökohta vallas tehtud edusammudega kaasneb tootmisülesannete muutumine automatiseeritud protsesside jälgimise ülesanneteks. 2030. aastaks automatiseeritakse hinnanguliselt 22 % ELi töökohtadest, st 53 miljonit töökohta ( 23 ) . Automatiseerimine võib parandada töötingimusi (töökohtade ohutus ja ergonoomika, tööülesannete mitmekesistamine, koormavate ja ohtlike tööülesannete kadumine). Loomulikult on samuti oluline jälgida ja leevendada nendest arengusuundadest tulenevaid võimalikke tööohutuse ja töötervishoiu riske. Kui keskendutakse üksnes tootlikkusele, võivad need põhjustada töötingimuste halvenemist.

3.3.3. algoritmiline juhtimine platvormimajanduses ja teatavates suurtes logistikaettevõtetes. Korraga tahetakse teha kahte asja: asendada järelevalvaja tema kontrollimise ja tulemusnäitajate jälgimise ülesannetes ning suurendada produktiivsust töö ratsionaliseerimise abil, mis mõnikord jõuab äärmustesse. Teadusuuringute kohaselt, mille kohta Euroopa Ametiühingute Instituut koostas põhjaliku kokkuvõtte, kaasneb töötervishoiu ja tööohutuse seisukohast selliste tavadega nn klassikaliste ratsionaliseerimisega seotud riskide (töö intensiivsuse ja raskusastme tõus, tööülesannete ühetaolisemaks muutumine) kattumine nn tekkivate riskidega, mis on seotud digiüleminekuga (vaimne ülekoormus, pidev ühendatud olemine, sotsiaalne eraldatus) Paljud tehisintellekti vallas tehtavad edusammud on alles lapsekingades, naguplatvormimajanduses ja teatavates suurtes logistikaettevõtetes. Korraga tahetakse teha kahte asja: asendada järelevalvaja tema kontrollimise ja tulemusnäitajate jälgimise ülesannetes ning suurendada produktiivsust töö ratsionaliseerimise abil, mis mõnikord jõuab äärmustesse. Teadusuuringute kohaselt, mille kohta Euroopa Ametiühingute Instituut koostas põhjaliku kokkuvõtte, kaasneb töötervishoiu ja tööohutuse seisukohast selliste tavadega nn klassikaliste ratsionaliseerimisega seotud riskide (töö intensiivsuse ja raskusastme tõus, tööülesannete ühetaolisemaks muutumine) kattumine nn tekkivate riskidega, mis on seotud digiüleminekuga (vaimne ülekoormus, pidev ühendatud olemine, sotsiaalne eraldatus) ( 24 )

3.3.4. kaugtööga seotud probleeme. Pidev järelevalve ja hindamine ohustab töötajate vaimset tervist, Algoritmiline juhtimine jõuab järk-järgult ettevõtetesse, kus see aitab lahendadaseotud probleeme. Pidev järelevalve ja hindamine ohustab töötajate vaimset tervist, ( 25 ) eelkõige nn suure venna efekti tõttu ning selle tõttu, et era- ja tööelu vahelised piirid hägustuvad. Ilma vajalike kaitsemeetmeteta võivad need tehnoloogiad kahjustada selliseid põhiõigusi nagu õigus eraelu puutumatusele ja inimväärikuse austamisele.

3.3.5. suure riskiga rakenduste kasutamisega töökohal. Komitee on soovitanud muuta kõigi suure riskiga tehisintellektirakenduste puhul kohustuslikuks kolmandate isikute tehtava vastavushindamise Komisjon ei käsitlenud oma tehisintellekti kohta esitatud õigusakti ettepanekus ( 26 ) probleeme, mis on seotudkasutamisega töökohal. Komitee on soovitanud muuta kõigi suure riskiga tehisintellektirakenduste puhul kohustuslikuks kolmandate isikute tehtava vastavushindamise ( 27 ) . Seadmed, mis hindavad töötaja käitumist, tööaega ja tulemusi või tuvastavad tema emotsioone, peavad juhul, kui neid seadmeid käsitatakse suure riskiga tehisintellektina, läbima kolmanda isiku tehtava vastavushindamise.

3.4. Muudatused, üleminekud ja nn uued vaevused

3.4.1. On näha, et töövigastuste asemel esineb üha rohkem kutsehaigusi. Aastatel 2000–2016 kasvas kogu maailmas pikast tööajast tingitud südamehaiguste ja insuldiga seotud surmajuhtude arv vastavalt 41 % ja 19 % ( 28 ) . Sagenevad ka tööga seotud vaimsed häired, nagu depressiivsed häired. 17–35 % depressiooni juhtudest võib seostada tööga, ( 29 ) mis näitab psühhosotsiaalsete riskide kasvu ja nende töötajate tervisele avalduva mõju suurenemist.

3.4.2. füüsiliste ohutegurite tasandil. Tööõnnetuste arv on veidi vähenenud, ESENERi uuring näitas, et ülajäsemete korduvad liigutused ja pikalt istumine on kaks ohutegurit, millega töötajad enim kokku puutuvad Vaevuste muutumine toimub katasandil. Tööõnnetuste arv on veidi vähenenud, ( 30 ) kuid luu- ja lihaskonna vaevused on maailmas endiselt kõige levinum töövõimetuse põhjus ( 31 ) . Viimanenäitas, et ülajäsemete korduvad liigutused ja pikalt istumine on kaks ohutegurit, millega töötajad enim kokku puutuvad ( 32 ) . Seega ei ohusta töötervishoidu ja tööohutust enam niivõrd isoleeritud kokkupuude väga ohtlike olukordadega, kuivõrd pikaajaline kokkupuude väiksemate ohuteguritega.

4. Sotsiaaldialoogi tõhususe suurendamise ning töötervishoiu ja tööohutusega seotud riskide leevendamise võimalused

4.1. Pandeemia annab võimaluse luua uus kollektiivne võimekus tervishoiualaste, ökoloogiliste ja demograafiliste kriisidega toimetulekuks. Sotsiaalpartnerid oskavad kõige paremini ennustada muutusi, näha ette uusi koolitusvajadusi, kohanduda uue keskkonnaga, tuvastada tekkivaid riske ( 33 ) ning valmistada ette tootmisprotsesside ümberkujundamine.

4.2. Oluline on tagada sotsiaaldialoogi raames sõlmitud kokkulepete tõhus rakendamine. Komitee kordab oma toetust ( 34 ) ILO soovitusele, ( 35 ) et iga 10 000 töötaja kohta peaks olema üks tööinspektor, ning rõhutab vajadust tugevdada ametiühingute esindajate rolli töötervishoiu ja tööohutuse küsimustes. Sotsiaalpartnerid peavad olema kõigil tasanditel piisavalt kaasatud raamdirektiivi kohaselt toimuvasse ennetusmeetmete kavandamisse ja rakendamisse.

4.3. Kaugtöö laiem levik nõuab tööinspektsiooni sekkumisviiside avardamist. Nagu Hispaanias juba tavaks, ( 36 ) peab inspektoritel olema võimalik töötaja taotlusel ja tema eraelu puutumatuse õigust järgides kontrollida kaugtöö tingimusi. See hõlmab vajalike töövahendite puudumise, tööst välja lülitumise õiguse rikkumise jms kohta esitatud kaebuste esitamist ja registreerimist.

4.4. Komitee soovitab teha liikmesriikides tulevikuanalüüsi digiülemineku mõju kohta tööle, eelkõige oskuste täiendamisele, töökorraldusele, tööga seotud ohtudele ja nende ennetamise viisidele.

4.5. Tuleb põhjalikult jälgida kutsehaiguste (nt südamehaigused ja läbipõlemine) kulude suurenemist, et teha kindlaks asjakohasel tasandil võetavad asjakohased nulleesmärgi meetmed.

4.6. Praegused vahendid ei võimalda hinnata põhjalikult sõltumatute raamkokkulepete mõju. Kättesaadavad andmed on killustatud ja protokollid ei võimalda tuvastada põhjuslikke seoseid. Tuleb investeerida iga konkreetse kokkuleppe näitajate väljatöötamisse ja põhjuslike seoste tuvastamise pikaajalisse vahendisse, tagades samal ajal täielikult sotsiaalpartnerite sõltumatuse raamlepingute rakendamisel.

4.7. Neid erinäitajaid täiendavad laiemad näitajad, mis võimaldavad jälgida töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas tehtud edusamme. Seda võiks teha ESENERi uuringute raames, mida komitee soovitab korraldada sagedamini ning milles tuleks töötervishoiu ja tööohutuse valdkonna probleeme käsitleda süstemaatilisemalt. See vahend võimaldab hinnata käivitatud algatuste ulatust ja teha vajaduse korral ettepanekuid uute meetmete kohta.

4.8. kõrgemate tööinspektorite komitee kaudu teha järelevalvet, andes võimalusi vahetada häid tavasid ja toetada suutlikkuse suurendamist õigusaktide kohaldamise alal andes välja soovitusi õigusaktide kohaldamise kohta ning sotsiaaldialoogi raames sõlmitud, kuid direktiiviks mitte muudetud kokkulepete rakendamise kohta . Euroopa Tööjõuamet ( 37 ) saakskaudu teha järelevalvet, andes võimalusi vahetada häid tavasid ja toetada suutlikkuse suurendamist õigusaktide kohaldamise alal andes välja

4.9. Euroopa ja riigi tasandi sotsiaaldialoogi hea omavahelise kooskõla huvides on vaja laiendada sotsiaalpartnerite mõju kõigis liikmesriikides. Võiks kasutada rahalisi vahendeid, et suurendada sotsiaalpartnerite suutlikkust seal, kus esineb nõrkusi.

4.10. Komitee toetab kõiki algatusi, mis aitavad toetada VKEsid nende ennetustegevuses. Komitee viitab hiljutisele standardile ISO 45003 ( 38 ) psühhosotsiaalsete riskide kohta, veebipõhisele interaktiivsele riskihindamisvahendile (OiRA), millele lisatakse regulaarselt uusi mooduleid, ja tervislike töökohtade portaalile „Healthy workplaces“, mis koondab tööandjate käsutuses olevaid ressursse. Prantsusmaal on OiRA-d kasutanud 42 000 kasutajat 61 000 korral, ( 39 ) st pool kasutajatest. Komitee rõhutab nende kasutusvalmis vahendite väärtust ettevõtete jaoks, kellel puuduvad ettevõttes vajalikud vahendid, ning juhib tähelepanu sellele, et riskihindamine on ennetustegevuse oluline tugisammas.

4.11. Nulleesmärgipõhine tegutsemisviis peab olema proaktiivsem, keskendudes riskide kõrvaldamisele raamdirektiivi kohaselt. Igasuguses tööohutuse ja töötervishoiu poliitikas tuleb järgida ennetuspõhimõtet, mis on töötatud välja ja mida rakendatakse sotsiaaldialoogi kaudu ning mida toetab tugev reguleerimine.

4.12. Komitee nõuab töökeskkonnast põhjustatud vähktõvevormide vastase võitluse osas ambitsioonikamat seisukohta, mis hõlmaks 50 esmatähtsat kantserogeeni. Samuti tuleb laiendada direktiivi 2004/37/EÜ kohaldamisala, et see hõlmaks ka reproduktiivtoksilisi aineid ja ohtlikke ravimeid ( 40 ) . Lisaks suurendab krooniline stress vähi tekke riski ( 41 ) ning vahetustega öötöö võib põhjustada rinna-, eesnäärme- ja kolorektaalvähki ( 42 ) . Tuleb kasutada riskipõhist käsitusviisi, mitte metoodikat, kus töötajate kaitsmist käsitatakse kuluna.

4.13. Luu- ja lihaskonna vaevused on ELis endiselt kõige levinum töötervishoiu ja tööohutuse probleem. Ettevõtte tasandil tagavad tõhusa ennetuse sotsiaaldialoogi kvaliteet ning töötervishoiu ja tööohutuse komitee hea toimimine, kui see on olemas. Valdkonna tasandil toimuv sotsiaaldialoog saab toetada protsessi konkreetsete suuniste, teadlikkuse suurendamise ja kogemuste vahetamise ning heade tavade levitamise kaudu. Euroopa tasandil on tervikliku, kestliku ja integreeritud poliitika väljatöötamiseks vaja taaselustada luu- ja lihaskonna vaevusi käsitleva direktiivi eelnõu.

4.14. Tööstressi kohta 2004. aastal sõlmitud sõltumatu raamkokkuleppe puudulik rakendamine näitab, et psühhosotsiaalsete riskide kohta on vaja ELi õigusakte. Komitee tuletab meelde, et tõhusaks ennetustegevuseks tuleb tegeleda põhjustega – see tähendab töökorraldusega. Meetod, kus keskendutakse inimese vaimsele tervisele, ei aita peatada tööstressi.

4.15. Komitee rõhutab ühist vajadust tugeva õigusraamistiku ja viljaka sotsiaaldialoogi järele. Direktiividega sätestatakse töötervishoiu ja tööohutuse üldsuunised, samal ajal kui sotsiaaldialoogi eri tasemed võimaldavad teha vajalikke kohandusi valdkondliku ja riikliku eripära alusel.

4.16. Komitee avaldab kahetsust selle üle, et strateegilise raamistiku kohaldamisalast on välja jäetud füüsilisest isikust ettevõtjad. Osa platvormitöötajaid, keda nimetatakse küll nn sõltumatuteks töötajateks, on tegelikult seotud platvormidega algoritmilise juhtimise kaudu. Pandeemia on toonud esile nende töötajate haavatavuse ja platvormide puudujäägid riskide ennetamisel. On lubamatu, et neid töötajaid ohustavad strateegilisest raamistikust väljajätmise tõttu endiselt kontrollimatud riskid.

4.17. Komitee rõhutab platvormide ja nende töötajate vahelisi asümmeetrilisi suhteid ning tuletab meelde, et ühinemisvabadus ja kollektiivläbirääkimiste õigus on põhiõigused. On äärmiselt oluline tagada asjakohane korraldus ja esindatus, et hõlbustada sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi. Lisaks tuleks neile töötajatele laiendada ka sotsiaalkaitseõigusi.

4.18. Sama oluline on pöörata tähelepanu puuetega ja krooniliselt haigetele töötajatele. Tööhõive tagab juurdepääsu korralikule eluasemele, täisväärtuslikule ühiskonna- ja kultuurielule ning lõimumisele ühiskonnaga. ELi kaasatuse eesmärkide täitmiseks tuleks vähendada liikmesriikidevahelisi erinevusi ning ühtlustada tööalase konkurentsivõime ning majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise lõimumise poliitikat.

4.19. Töökeskkonnast eraldumise ärahoidmine peab olema üks sotsiaaldialoogi teema ja kaasnema tööle naasmisega (töökoha kohandamine, osalise tööajaga alustamine jne). Soovitatav on võtta meetmeid, et suurendada teadlikkust nende töötajate olukorrast, kes on puudega või keda ähvardab töövõimetuse tõttu tõrjutuse oht.

4.20. Tööjõu mitmekesisuse, sealhulgas sooliste erinevuste tunnistamine on oluline nii mees- kui ka naistöötajate ohutuse ja tervise tagamiseks. Kuigi selles valdkonnas on tehtud mõningaid edusamme, leiab komitee, et on võimalik ja tuleks teha rohkem. Soolisi erinevusi tuleks arvesse võtta töötervishoiu ja tööohutuse meetmete ja ennetusstrateegiate väljatöötamisel. Komitee kutsub üles kasutama töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas sootundlikku käsitusviisi, et integreerida sooline võrdõiguslikkus töötervishoiu ja tööohutuse kõikidesse valdkondadesse. Komitee rõhutab, et sotsiaaldialoogist kasu saamiseks on oluline, et naised osaleksid võrdselt sotsiaaldialoogis.

4.21. Tuleks muuta lihtsamaks noorte töötajate juurdepääs infotehnoloogiale. Digiajastul on peamine tööhõivekindluse allikas pidev õppimine. Samuti on oluline kaasata eakad töötajad, edendades nende õppimisvõimalusi ja kaitstes neid vanuselise diskrimineerimise eest.

4.22. Kaugtöö eelised sõltuvad sellest, kuidas tööandja seda korraldab. Kaugtöö kasutamist tuleb reguleerida kollektiivläbirääkimistega, et vältida mitmes uuringus tuvastatud probleeme ( 43 ) . 2002. aastal allkirjastatud Euroopa raamkokkulepe ei võimalda neid uusi probleeme lahendada. Komitee soovitab koostada uued suunised, milles pööratakse erilist tähelepanu psühhosotsiaalsete riskide ning luu- ja lihaskonna vaevuste ennetamisele.

4.23. On oluline rõhutada töötervishoiu ja tööohutuse ning ettevõtete kasumlikkuse vahelisi seoseid. Mõjutades töötingimusi ja inimeste tööl hoidmist, võimaldab sotsiaaldialoog ka vältida tööõnnetuste ja kutsehaigustega seotud kulusid. See on investeering, mille tulud ületavad kulusid ( 44 )

4.24. On vaja arendada välja ennetamise kultuur, koolitades selleks sotsiaaldialoogis osalejaid, suurendades teadlikkust tekkivatest riskidest ning tugevdades ja jagades kättesaadavaid ressursse. Komitee kutsub üles kasutama selleks taastekava vahendeid.

Brüssel, 20. jaanuar 2022 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Christa SCHWENG

(1) ELT C 105, 4.3.2022, lk 114.

(2) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/.

(3) https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx

(4) Euroopa Komisjon (2021), „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega nähakse ette tehisintellekti käsitlevad ühtlustatud õigusnormid (tehisintellekti käsitlev õigusakt) ja muudetakse teatavaid liidu õigusakte“ (COM(2021) 206 final).

(5) Euroopa sotsiaaldialoog hõlmab sotsiaalpartnereid (tööandjaid ja töötajaid) esindavate organisatsioonide arutelusid, konsultatsioone, läbirääkimisi ja ühismeetmeid. Eristatakse kolmepoolset dialoogi ametiasutustega ning kahepoolset dialoogi Euroopa ametiühingute ja tööandjate vahel.

(6) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A52021DC0323&qid=1626089672913#PP1Contents

(7) https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2021/right-to-disconnect-exploring-company-practices.

(8) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1106.

(9) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5000.

(10) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1202.

(11) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5460.

(12) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1348.

(13) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5595.

(14) https://osha.europa.eu/en/themes/good-osh-is-good-for-business.

(15) https://visualisation.osha.europa.eu/osh-costs#!/.

(16) Vt ELT C 429, 11.12.2020, lk 159, punkt 2.3.

(17) „Sotsiaalpartnerite kaasamine poliitika kujundamisse COVID-19 puhangu ajal“, Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus (Eurofound) (2021), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg.

(18) ELT C 10, 11.1.2021, lk 14.

(19) Euroopa Keskpank (2021), „Climate change and monetary policy in the euro area“, üldtoimetis nr 271/september 2021.

(20) Bérastégui P. (2021), „Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review“, Euroopa Ametiühingute Instituudi uuringuaruanne, jaanuar 2021.

(21) Littler Mendelson (2020), „Littler European Employer COVID-19 Survey Report“.

(22) Eurofound (2020), „Living, working and COVID-19“ (Elamine, töötamine ja COVID-19), sari „COVID-19“, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg.

(23) https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/the-future-of-work-in-europe

(24) Bérastégui P. (2021), „Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review“,Euroopa Ametiühingute Instituudi uuringuaruanne, jaanuar 2021.

(25) APPG (2021), The new frontier: Artificial Intelligence at work.

(26) Euroopa Komisjon (2021), „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega nähakse ette tehisintellekti käsitlevad ühtlustatud õigusnormid (tehisintellekti käsitlev õigusakt)“ (COM(2021) 206 final).

(27) ELT C 517, 22.12.2021, lk 61, punkt 1.10.

(28) ILO (2021), „WHO/ILO Joint Estimates of theWork-related Burden of Disease and Injury“, 2000–2016.

(29) Niedhammer et al. (2021), „Update of the fractions of cardiovascular diseases and mental disorders attributable to psychosocial work factors in Europe“, International Archives of Occupational and Environmental Health.

(30) 30 https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20211012-2.

(31) Cieza et al. (2020), „Global estimates of the need for rehabilitation based on the Global Burden of Disease study 2019: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2019“, The Lancet, 396: 10267.

(32) EU-OSHA (2020), „Uute ja tekkivate riskide Euroopa ettevõtete uuring“ (ESENER 2019) – taustaülevaade.

(33) https://osha.europa.eu/et/emerging-risks.

(34) ELT C 105, 4.3.2022, lk 114.

(35) https://www.ilo.org/public/english/standards/relm/gb/docs/gb297/pdf/esp-3.pdf.

(36) https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=23324&langId=et.

(37) Euroopa Tööjõuameti eesmärk on toetada nõuetele vastavust ja koostööd liikmesriikide vahel tööjõu liikuvust ja sotsiaalkindlustuse koordineerimist käsitlevate ELi õigusaktide jõustamisel.

(38) https://www.iso.org/standard/64283.html

(39) https://oiraproject.eu/en/news/road-transport-france-now-safer-oira.

(40) Kemikaal, mis võib kahjustada mehe või naise viljakust või loote arengut.

(41) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/

(42) https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx

(43) https://www.eurofound.europa.eu/data/covid-19/working-teleworking

(44) https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_protect/---protrav/---travail/documents/publication/wcms_571914.pdf.