Teade Indiast ja Indoneesiast pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

(2020/C 322/06)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) on saanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (1) (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 kohase kaebuse, milles väidetakse, et Indiast ja Indoneesiast pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali imporditakse dumpinguhinnaga ning et see tekitab kahju (2) liidu tootmisharule.

1. Kaebus

Kaebuse esitas 17. augustil 2020 Euroopa raua- ja terasetööstuse liit („EUROFER“) (edaspidi „kaebuse esitaja”) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 25 % roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali kogutoodangust liidus.

Kaebuse avalik versioon ja analüüs selle kohta, kuivõrd liidu tootjad toetavad seda kaebust, on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus. Teate punkt 5.6 sisaldab teavet selle kohta, kuidas huvitatud isikud toimikule juurde pääsevad.

2. Uuritav toode

Käesolevas uurimises vaadeldav toode on roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjal, mida ei ole töödeldud muul viisil kui külmvaltsimise teel (edaspidi „uuritav toode”).

Huvitatud isikud, kes soovivad edastada teavet uuritava toote määratluse kohta, peavad seda tegema 10 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest (3).

3. Väidetav dumping

Väidetavalt dumpinguhinnaga imporditav toode on uuritav toode, mis on pärit Indiast ja Indoneesiast (edaspidi „asjaomased riigid”) ja mis praegu kuulub CN-koodide 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7219 90 20, 7219 90 80, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81, 7220 20 89, 7220 90 20 ja 7220 90 80 alla. Need CN-koodid on antud ainult teavitamise eesmärgil.

— India

Väide Indiast pärit dumpingu kohta põhineb uuritava toote siseturu müügihinna ja ELi müümise ekspordihinna (tehasehindade tasandil) võrdlusel. Lisaks esitas kaebuse esitaja uuritava toote arvestusliku normaalväärtuse (tootmiskulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum) ja liitu eksportimiseks müüdava uuritava toote (tehasehinna tasandil) ekspordihinna võrdluse.

Selle põhjal on India puhul arvutatud dumpingumarginaalid märkimisväärsed.

— Indoneesia

Väide Indoneesiast pärit dumpingu kohta põhineb uuritava toote siseturu müügihinna ja ELi müümise ekspordihinna (tehasehindade tasandil) võrdlusel. Lisaks esitas kaebuse esitaja uuritava toote arvestusliku normaalväärtuse (tootmiskulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum) ja liitu eksportimiseks müüdava uuritava toote (tehasehinna tasandil) ekspordihinna võrdluse.

Selle põhjal on Indoneesia puhul arvutatud dumpingumarginaalid märkimisväärsed.

4. Väide kahju / põhjuslike seoste ja tooraineturgude moonutuste kohta

4.1. Väidetav kahju ja põhjuslik seos

Kaebuse esitaja on esitanud tõendeid, et uuritava toote import asjaomastest riikidest on üldkokkuvõttes suurenenud nii absoluutarvudes kui ka turuosa lõikes.

Kaebuse esitaja esitatud tõendid näitavad, et lisaks muudele tagajärgedele on uuritava toote impordikogus ja -hinnad avaldanud negatiivset mõju liidu tootmisharu müügikogustele, hinnatasemele ja turuosale ning et selle tulemuseks on liidu tootmisharu üldise finantsseisundi halvenemine.

4.2. Väidetavad tooraineturgude moonutused

Kaebuse esitaja on esitanud piisavalt tõendeid, et Indias ja Indoneesias esineb uuritava toote puhul tooraineturu moonutusi. Nende moonutuste tulemuseks näivad olevat samade toodete rahvusvahelistel turgudel noteeritud hindadest madalamad hinnad.

Kaebuses esitatud tõendite kohaselt esineb mõnede toorainete puhul, mis moodustavad üksikult rohkem kui 17 % uuritava toote tootmiskuludest, ekspordipiirangute tõttu turumoonutusi. Väidetavalt on India kehtestanud kroomile ekspordipiirangud, mh ekspordimaksud, piirangud kvalifitseeritud eksportijatele ja litsentsimisnõude. Kroom moodustab üle 17 % uuritava toote tootmiskuludest. Peale selle on kehtestatud piirangud roostevaba terase jääkidele. Väidetavalt oli Indoneesia kehtestanud 10 % eksporditollimaksu niklimaagile, mille niklisisaldus on alla 1,7 %, koos kohustusega täita rangeid nõudeid (4)ja ekspordikeelu niklimaagile, mille niklisisaldus on 1,7 % või suurem. Alates 1. jaanuarist 2020 taaskehtestati täielik ekspordikeeld. Nikkel moodustab üle 17 % uuritava toote tootmiskuludest.

Seega uuritakse alusmääruse artikli 7 lõike 2a kohaselt väidetavaid turumoonutusi, et hinnata vajaduse korral, kas dumpingumarginaalist väiksemast tollimaksust piisaks kahju kõrvaldamiseks. Kui uurimise käigus tehakse kindlaks alusmääruse artikli 7 lõikega 2a hõlmatud muid moonutusi, võidakse uurimise käigus vaadelda ka neid.

5. Menetlus

Pärast liikmesriikide teavitamist on komisjon jõudnud seisukohale, et kaebus on esitatud liidu tootmisharu poolt või selle nimel ja menetluse algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatab seega uurimise alusmääruse artikli 5 alusel.

Uurimisega tehakse kindlaks, kas asjaomastest riikidest pärit uuritavat toodet imporditakse dumpinguhinnaga ning kas kõnealune dumping on põhjustanud kahju liidu tootmisharule.

Kui väited leiavad kinnitust, kontrollitakse alusmääruse artikli 21 kohase uurimise käigus, kas meetmete kehtestamine ei lähe liidu huvidega vastuollu. Juhul kui kohaldatakse artikli 7 lõiget 2a, kontrollitakse uurimise käigus liidu huvide kaitstust alusmääruse artikli 7 lõike 2b kohaselt.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juunil 2018 jõustunud määrusega (EL) 2018/825 (5) (nn kaubanduse kaitsevahendi ajakohastamise pakett) tehti olulisi muudatusi dumpinguvastase menetluse suhtes varem kohaldatud ajakavadesse ja tähtaegadesse. Samuti lühendati, eelkõige uurimise varases etapis, tähtaega, mille jooksul huvitatud isikud saavad endast teada anda.

Komisjon juhib asjaosaliste tähelepanu ka sellele, et pärast COVID-19 puhangu algust avaldati teade (6) COVID-19 puhangu mõju kohta dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele.

5.1. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmab ajavahemikku 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2017 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

5.2. Märkused kaebuse ja uurimise algatamise kohta

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad esitada märkusi kaebuse kohta (sh kahju ja põhjusliku seosega seonduvalt) või mis tahes muu uurimise algatamisega seonduva aspekti, sh selle kohta, mil määral nad kaebust toetavad, peavad seda tegema 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

Uurimise algatamisega seonduvad ärakuulamistaotlused tuleb esitada 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest.

5.3. Dumpingu kindlakstegemine

Uuritavat toodet eksportivaid tootjaid (7) kutsutakse komisjoni uurimises osalema.

5.3.1. Eksportivate tootjate uurimine

a) Valimi moodustamine

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud asjaomaste riikide eksportivate tootjate võimalikku suurt arvu ja selleks, et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon vähendada uuritavate eksportivate tootjate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda meetodit nimetatakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Valim moodustatakse alusmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas valikuuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, palutakse kõigil eksportivatel tootjatel või nende esindajatel esitada komisjonile teave oma äriühingu(te) kohta seitsme päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest. Teave tuleb esitada TRON.tdi kaudu järgmisel aadressil: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/a1e2d71f-e846-cc24-13ea-119846ee1fef. Teave platvormile Tron juurdepääsu kohta on esitatud punktides 5.6 ja 5.8.

Selleks et saada vajalik teave eksportivate tootjate valimi moodustamiseks, on komisjon lisaks võtnud ühendust India ja Indoneesia ametiasutustega ning võib võtta ühendust teadaolevate eksportivate tootjate ühendustega.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse eksportivad tootjad valida suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu põhjal, mida ettenähtud aja jooksul on võimalik uurida. Vajaduse korral annab komisjon kõigile teadaolevatele eksportivatele tootjatele, India ja Indoneesia ametiasutustele ja eksportivate tootjate ühendustele India ja Indoneesia ametiasutuste kaudu teada, millised äriühingud on kaasatud valimisse.

Pärast seda, kui komisjon on kätte saanud teabe, mida on vaja eksportivate tootjate valimi moodustamiseks, teatab ta asjaomastele isikutele, kas ta on otsustanud nad valimisse kaasata. Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad valimisse kaasatud eksportivad tootjad esitama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul alates nende valimisse kaasamise otsusest teatamise kuupäevast.

Komisjon lisab huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikusse märke valimi moodustamise kohta. Kõik märkused valimi moodustamise kohta tuleb esitada kolme päeva jooksul pärast valimi moodustamise otsusest teatamist.

Eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustiku koopia on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2484).

Ilma et see mõjutaks alusmääruse artikli 18 võimalikku kohaldamist, käsitatakse neid eksportivaid tootjaid, kes on nõustunud oma valimisse kaasamisega, kuid keda ei kaasata valimisse, koostööd tegevana (edaspidi „valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad“). Ilma et see piiraks punkti 5.3.1 alapunkti b kohaldamist, ei ületa valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate impordile määratav võimalik dumpinguvastane tollimaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud kaalutud keskmist dumpingumarginaali (8).

b) Individuaalne dumpingumarginaal valimisse kaasamata eksportivate tootjate jaoks

Valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad võivad vastavalt alusmääruse artikli 17 lõikele 3 taotleda komisjonilt individuaalsete dumpingumarginaalide kehtestamist. Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad individuaalset dumpingumarginaali taotlevad eksportivad tootjad täitma küsimustiku ja tagastama selle nõuetekohaselt täidetuna 30 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist. Eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustiku koopia on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2484).

Komisjon uurib, kas valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate jaoks võib kehtestada individuaalse tollimaksumäära alusmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt.

Individuaalset dumpingumarginaali taotlevad valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad peaksid teadma, et komisjon võib kõigele vaatamata otsustada, et ei määra neile individuaalset dumpingumarginaali, näiteks juhul, kui valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate arv on nii suur, et selline määramine oleks põhjendamatult koormav ning takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist.

5.3.2. Sõltumatute importijate uurimine (9) (10)

Uuritavat toodet Indiast ja Indoneesiast liitu importivad sõltumatud importijad on kutsutud osalema käesolevas uurimises.

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatavate sõltumatute importijate võimalikku suurt arvu ja selleks, et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon vähendada sõltumatute importijate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda nimetatakse ka valikuuringuks). Valim moodustatakse alusmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas valikuuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, palutakse kõigil sõltumatutel importijatel või nende esindajatel esitada komisjonile käesoleva teate lisas nõutud teave oma äriühingu(te) kohta seitsme päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest.

Selleks et komisjon saaks teavet, mida ta peab vajalikuks sõltumatute importijate valimi moodustamiseks, võib ta lisaks võtta ühendust teadaolevate importijate ühendustega.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse importijad valida uuritava toote suurima tüüpilise müügimahu järgi liidus, mida ettenähtud aja jooksul on võimalik uurida.

Pärast seda, kui komisjon on saanud valimi moodustamiseks vajaliku teabe, teatab ta asjaomastele isikutele oma otsuse importijate valimi moodustamise kohta. Komisjon lisab huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikusse märke valimi moodustamise kohta. Kõik märkused valimi moodustamise kohta tuleb esitada kolme päeva jooksul pärast valimi moodustamise otsusest teatamist.

Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks teeb komisjon valimisse kaasatud sõltumatute importijate jaoks kättesaadavaks küsimustikud. Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad kõnealused isikud esitama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul alates valimi moodustamise otsusest teatamise kuupäevast.

Importijatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2484).

5.4. Kahju kindlakstegemise ja liidu tootjate uurimise menetlus

Kahju kindlakstegemine põhineb otsestel tõenditel ja selle käigus hinnatakse objektiivselt dumpinguhinnaga impordi mahtu, impordi mõju liidu turul kehtivatele hindadele ja kõnealuse impordi mõju liidu tootmisharule. Selleks et teha kindlaks, kas liidu tootmisharule on põhjustatud kahju, kutsutakse liidu uuritava toote tootjaid komisjoni uurimises osalema.

Pidades silmas asjaomaste liidu tootjate suurt arvu ja selleks, et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, on komisjon otsustanud vähendada uuritavate liidu tootjate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda nimetatakse ka valikuuringuks). Valikuuring tehakse alusmääruse artikli 17 kohaselt.

Komisjon on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Selle üksikasjalikud andmed on esitatud huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus. Huvitatud isikutel palutakse esitada esialgse valimi kohta oma märkused. Muud liidu tootjad või nende nimel tegutsevad esindajad, kes on seisukohal, et neid tuleks teatavatel põhjustel valimisse kaasata, peavad võtma komisjoniga ühendust seitsme päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest. Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb kõik märkused esialgse valimi moodustamise kohta esitada seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

Komisjon annab kõigile teadaolevatele liidu tootjatele ja/või liidu tootjate ühendustele teada, millised äriühingud lõpuks valimisse kaasatakse.

Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad valimisse kaasatud liidu tootjad esitama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul alates nende valimisse kaasamise otsusest teatamise kuupäevast.

Liidu tootjatele mõeldud küsimustiku koopia on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2484).

5.5. Liidu huvide hindamine väidetavate tooraineturgude moonutuste korral

Juhul kui tuvastatakse alusmääruse artikli 7 lõike 2a kohased tooraineturgude moonutused, kontrollib komisjon liidu huvidele vastavust alusmääruse artikli 7 lõike 2b alusel. Kui komisjon, kehtestades tollimaksu määra alusmääruse artikli 7 alusel, otsustab kohaldada artikli 7 lõiget 2, kontrollib ta liidu huvidele vastavust artikli 21 kohaselt.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kogu teave, mis võimaldab komisjonil kindlaks teha, kas see on liidu huvides, kui meetmed kehtestatakse alusmääruse artikli 7 lõikes 2a ettenähtud tasemel. Eelkõige palutakse huvitatud isikutel esitada mis tahes teave asjaomaste riikide vaba tootmisvõimsuse, tooraine konkurentsitingimuste ja tarneahela poolt liidu äriühingutele avalduva mõju kohta. Koostöö puudumise korral võib komisjon järeldada, et alusmääruse artikli 7 lõike 2a kohaldamine on kooskõlas liidu huvidega.

Kui komisjon otsustab kohaldada artikli 7 lõiget 2, võetakse vastavalt alusmääruse artiklile 21 vastu otsus, kas dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks vastuolus liidu huvidega. Liidu tootjatel, importijatel ja neid esindavatel ühendustel, kasutajatel ja neid esindavatel ühendustel, ametiühingutel ja tarbijaid esindavatel organisatsioonidel palutakse esitada komisjonile teavet liidu huvide kohta. Uurimises osalemiseks peavad tarbijaid esindavad ühendused tõendama, et nende tegevuse ja uuritava toote vahel on objektiivne seos.

Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb teave liidu huvide hindamise kohta esitada 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Selle teabe võib esitada vabas vormis või vastates komisjoni koostatud küsimustikule. Küsimustikud, sh uuritava toote kasutajatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2484). Esitatud teavet võetakse arvesse üksnes siis, kui see on esitatud koos faktiliste tõenditega.

5.6. Huvitatud isikud

Selleks et uurimises osaleda, peavad huvitatud isikud, näiteks eksportivad tootjad, liidu tootjad, importijad ja neid esindavad ühendused, kasutajad ja neid esindavad ühendused, ametiühingud ja tarbijaid esindavad ühendused kõigepealt tõendama, et nende tegevuse ja uuritava toote vahel on objektiivne seos.

Eksportivad tootjad, liidu tootjad, importijad ja neid esindavad ühendused, kes teevad teabe kättesaadavaks eespool punktides 5.3.1, 5.3.2, 5.4 ja 5.5 kirjeldatud viisil, loetakse samuti huvitatud isikuteks, kui nende tegevuse ja uuritava toote vahel on objektiivne seos.

Muud isikud võivad osaleda uurimises huvitatud isikuna üksnes alates sellest hetkest, kui nad endast teada annavad ning kui nende tegevuse ja uuritava toote vahel on objektiivne seos. Huvitatud isikuna käsitamine ei piira alusmääruse artikli 18 kohaldamist.

Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimik on saadaval TRON.tdi platvormil järgmisel aadressil: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Juurdepääsu saamiseks järgige sellel lehel esitatud juhiseid.

5.7. Ärakuulamisvõimalus komisjoni uurimistalitustes

Kõik huvitatud isikud võivad taotleda komisjoni uurimistalitustelt ärakuulamist.

Kõik ärakuulamistaotlused tuleb esitada kirjalikult ja taotlust tuleb põhjendada, samuti tuleb esitada kokkuvõte sellest, mida huvitatud isikud soovivad ärakuulamisel arutada. Ärakuulamine piirdub küsimustega, mille huvitatud isikud on eelnevalt kirjalikult esitanud.

Ärakuulamise tähtajad on järgmised:

i. kui ärakuulamist soovitakse enne ajutiste meetmete kehtestamist, tuleb taotlus esitada 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamise kuupäevast ning ärakuulamine toimub tavaliselt 60 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamise kuupäevast;

ii. pärast esialgsete järelduste esitamise etappi tuleb taotlus esitada viie päeva jooksul alates esialgsete järelduste esitamise või teavitava dokumendi avaldamise kuupäevast ning ärakuulamine toimub tavaliselt 15 päeva jooksul vastavalt kas esialgsete järelduste esitamise või teavitava dokumendi avaldamise kuupäevast;

iii. pärast lõplike järelduste esitamist tuleb taotlus esitada kolme päeva jooksul pärast lõplike järelduste esitamise kuupäeva ja ärakuulamine toimub tavaliselt lõplike järelduste kohta märkuste esitamiseks antud aja jooksul. Kui tegemist on täiendava lõplike järelduste avalikustamisega, tuleb taotlus esitada kohe pärast täiendavatest lõplikest järeldustest teada saamist ja ärakuulamine toimub tavaliselt märkuste esitamiseks antud aja jooksul.

Need tähtajad ei piira komisjoni talituste õigust nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel nõustuda ärakuulamisega väljaspool seda ajakava ega komisjoni õigust keelduda nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ärakuulamisest. Kui komisjoni talitused keelduvad ärakuulamisest, teavitatakse asjaomast isikut keeldumise põhjustest.

Põhimõtteliselt ei esitata ärakuulamisel fakte, mida toimikus juba ei ole, kuid sujuva menetlemise huvides ja selleks, et komisjoni talitustel uurimine edeneks, võib huvitatud isikutelt paluda esitada pärast ärakuulamist uusi fakte.

5.8. Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevatel uurimistel komisjonile esitatava teabe suhtes ei kohaldata autoriõigusi. Enne kolmanda isiku autoriõigustega kaitstud teabe ja/või andmete esitamist komisjonile peavad huvitatud isikud saama autoriõiguse omajalt konkreetse loa, mis sõnaselgelt võimaldab komisjonil a) kasutada kõnealust teavet ja andmeid käesolevas kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevas menetluses ja b) esitada huvitatud isikutele teavet ja/või andmeid käesolevas uurimises kasutamiseks sellises vormis, mis võimaldab neil oma kaitseõigust kasutada.

Kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Sensitive“ (11). Uurimise käigus teavet esitavatel isikutel palutakse oma teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlust põhjendada.

Isikud, kes esitavad teavet märkega „Sensitive“, peavad vastavalt alusmääruse artikli 19 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele lisatakse märge „For inspection by interested parties“ (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peaksid olema piisavalt üksikasjalikud, et konfidentsiaalsena esitatud teabe sisust oleks võimalik vajalikul määral aru saada.

Kui konfidentsiaalset teavet esitav osaline ei anna teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlusele sobilikku põhjendust või ei esita nõutavas vormis ja nõutava kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib komisjon sellise teabe jätta arvesse võtmata, kui asjakohastest allikatest ei ole teabe õigsust võimalik rahuldavalt kontrollida.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused, sealhulgas skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) kaudu. TRON.tdi-d või e-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektroonselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega, mis on esitatud dokumendis „CORRESPONDENCE WITH THE EUROPEAN COMMISSION IN TRADE DEFENCE CASES“ ja avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Huvitatud isikutel tuleb esitada oma nimi, aadress ja telefon ning toimiv ametlik e-posti aadress, mida vaadatakse iga päev. Kui kontaktandmed on esitatud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult TRON.tdi või e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad selgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt muude sidevahendite kaudu või kui dokumendi laadi tõttu tuleb see saata tähitud kirjaga. Huvitatud isikud leiavad täiendavad eeskirjad ja lisateabe komisjoniga suhtlemise, sealhulgas TRON.tdi ja e-posti teel saadetavate esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta eespool osutatud juhendist, milles käsitletakse huvitatud isikutega suhtlemist.

Komisjoni postiaadress:

European Commission Directorate-General for Trade Directorate G Office: CHAR 04/039 1049 Bruxelles/Brussel BELGIQUE/BELGIË

TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi

India dumpinguga seotud küsimused:

TRADE-AD670-DUMPING-INDIA@ec.europa.eu

Indoneesia dumpinguga seotud küsimused:

TRADE-AD670-DUMPING-INDONESIA@ec.europa.eu

Kahju ja liidu huvidega seotud küsimused:

TRADE-AD670-INJURY@ec.europa.eu

6. Uurimise ajakava

Vastavalt alusmääruse artikli 6 lõikele 9 viiakse uurimine lõpule tavaliselt 13, kuid mitte rohkem kui 14 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 1 võib ajutisi meetmeid kehtestada üldjuhul hiljemalt seitse kuud, kuid igal juhul mitte hiljem kui kaheksa kuud pärast käesoleva teate avaldamist.

Vastavalt alusmääruse artiklile 19a teavitab komisjon ajutiste tollimaksude kavandatud kehtestamisest neli nädalat enne ajutiste meetmete kehtestamist. Huvitatud isikutele antakse arvutuste täpsuse kohta kirjalike märkuste esitamiseks aega kolm tööpäeva.

Juhul kui komisjon otsustab ajutisi tollimakse mitte kehtestada, kuid uurimist jätkata, teatatakse huvitatud isikutele tollimaksude kehtestamata jätmisest kirjalikult neli nädalat enne alusmääruse artikli 7 lõike 1 kohase tähtaja möödumist.

Kui ei ole sätestatud teisiti, antakse huvitatud isikutele esialgsete järelduste või teavitava dokumendi kohta kirjalike märkuste esitamiseks aega 15 päeva ja lõplike järelduste kohta kirjalike märkuste esitamiseks kümme päeva. Kui see on asjakohane, määratakse täiendava lõplike järelduste avalikustamise käigus tähtaeg, mille jooksul huvitatud isikud saavad esitada kirjalikke märkusi.

7. Teabe esitamine

Üldjuhul võivad huvitatud isikud esitada teavet üksnes käesoleva teate punktides 5 ja 6 määratud tähtaegade jooksul. Mis tahes muu neis punktides täpsustamata teabe esitamiseks tuleb kinni pidada järgmisest ajakavast:

i. kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb esialgsete järelduste tegemise etapi kohta esitada mis tahes asjakohane teave 70 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamise kuupäevast;

ii. kui ei ole sätestatud teisiti, ei tohiks huvitatud isikud esitada uut faktilist teavet pärast tähtaega, mis on ette nähtud märkuste esitamiseks esialgsete järelduste või teavitava dokumendi kohta esialgsete järelduste esitamise etapis. Pärast seda tähtaega võivad huvitatud isikud esitada uut faktilist teavet üksnes juhul, kui nad suudavad tõendada, et see uus faktiline teave on vajalik mõne teise huvitatud isiku esitatud faktiliste väidete ümberlükkamiseks, ja juhul, kui seda uut faktilist teavet saab kontrollida uurimise õigeaegseks lõpuleviimiseks ettenähtud aja jooksul.

iii. Selleks et viia uurimine lõpule ettenähtud tähtaja jooksul, ei aktsepteeri komisjon teavet, mille huvitatud isikud esitavad pärast tähtaega, mis on ette nähtud märkuste esitamiseks lõplike järelduste kohta, või kui see on asjakohane, siis märkuste esitamiseks täiendava lõplike järelduste kohta.

8. Võimalus esitada märkusi teiste isikute esildiste kohta

Huvitatud isikutele kaitseõiguse tagamiseks tuleks neile anda võimalus esitada märkusi teiste huvitatud isikute esitatud teabe kohta. Huvitatud isikud võivad käsitleda üksnes neid küsimusi, mis sisalduvad teiste huvitatud isikute esildistes, mitte aga tõstatada uusi probleeme.

Märkused tuleks esitada vastavalt järgmisele ajakavale:

i. märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud esitasid enne ajutiste meetmete kehtestamise tähtaega, tuleks esitada hiljemalt 75 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamise kuupäevast (kui ei ole sätestatud teisiti);

ii. märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud on esitanud seoses esialgsete järelduste või teavitava dokumendi avaldamisega, tuleks esitada seitsme päeva jooksul alates esialgsete järelduste või teavitava dokumendi kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäevast (kui ei ole sätestatud teisiti);

iii. märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud on esitanud seoses lõplike järelduste avalikustamisega, tuleks esitada kolme päeva jooksul alates lõplike järelduste avalikustamise kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäevast (kui ei ole sätestatud teisiti). Kui tegemist on täiendava lõplike järelduste avalikustamisega, tuleks märkused teiste huvitatud isikute esitatud kõnealust avalikustamist käsitleva teabe kohta teha ühe päeva jooksul alates kõnealuse avalikustamise kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäevast (kui ei ole sätestatud teisiti).

Need tähtajad ei piira komisjoni õigust küsida huvitatud isikutelt nõuetekohaselt põhjendatud juhul lisateavet.

9. Käesolevas teates määratletud tähtaegade pikendamine

Huvitatud isiku nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral on võimalik käesolevas teates määratletud tähtaegu pikendada.

Käesolevas teates esitatud tähtaegade pikendamist tuleks taotleda üksnes erandlike asjaolude korral ja seda võimaldatakse ainult nõuetekohaselt põhjendatud juhul. Igal juhul pikendatakse küsimustikule vastamise tähtaega tavaliselt kolm päeva, ning üldjuhul mitte rohkem kui seitse päeva. Käesolevas algatamisteates osutatud muu teabe esitamise tähtaegu pikendatakse üksnes kolm päeva, kui ei ole tegemist erandlike asjaoludega.

10. Koostöösoovimatus

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist oluliselt, võib vastavalt alusmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed esialgsed või lõplikud järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, võib sellise teave jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele faktidele.

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt alusmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

Elektroonses vormis koostöö puudumist ei loeta koostöösoovimatuseks, kui huvitatud isik selgitab, et nõutav koostöövorm tooks kaasa ebaratsionaalse lisakoormuse või põhjendamatud lisakulud. Huvitatud isikul tuleb komisjoniga viivitamatult ühendust võtta.

11. Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kõigi muude menetluse käigus esitatavate taotlustega, mis käsitlevad huvitatud isikute või kolmandate isikute kaitseõigust.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada ärakuulamisi ning tegutseda huvitatud isiku(te) ja komisjoni talituste vahendajana, tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigust täielikult kasutada. Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleks esitada kirjalikult ning taotlust tuleks põhjendada. Ärakuulamise eest vastutav ametnik analüüsib taotluse põhjendusi. Ärakuulamine tuleks korraldada üksnes juhul, kui komisjoni talitustega ei ole küsimusi õigeaegselt lahendatud.

Taotlus tuleb esitada aegsasti ja viivitamata, et mitte takistada menetluse nõuetekohast kulgu. Selleks peaksid huvitatud isikud taotlema ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist võimalikult kiiresti pärast sellist sekkumist õigustava juhtumi esinemist. Põhimõtteliselt kohaldatakse punktis 5.7 esitatud tähtaegu, mis on ette nähtud komisjoni talitustes ärakuulamise taotlemiseks, mutatis mutandis ka ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ärakuulamise taotlemiseks. Kui ärakuulamistaotlus esitatakse pärast asjakohast tähtaega, analüüsib ärakuulamise eest vastutav ametnik ka tähtajast hiljem esitatud taotluse põhjendusi, tõstatatud küsimuste laadi ja nende mõju kaitseõigusele, pidades silmas uurimise hea haldamise ja õigeaegse lõpuleviimise eesmärki.

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12. Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (12).

Isikuandmete kaitset käsitlev teade, milles teavitatakse kõiki isikuid komisjoni kaubanduse kaitsemeetmete raames toimuvast isikuandmete töötlemisest, on kättesaadav kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/

(1) ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

(2) Alusmääruse artikli 3 lõike 1 kohaselt hõlmab üldmõiste „kahju“ tootmisharule tekitatud olulist kahju või olulise kahju tekitamise ohtu või tootmisharu rajamise olulist pidurdamist.

(3) Kõik käesoleva teate avaldamisele osutavad viited viitavad avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas.

(4) Maaki, mille niklisisaldus on üle 1,7 %, võib eksportida üksnes juhul, kui tegevuseks ja tootmiseks vajaliku kaevandusloa omanik on kasutanud töötlemis- ja rafineerimistehases sisendina sellise niklisisaldusega maaki vähemalt 30 % ulatuses ning kui ta ainuisikuliselt või koos teiste osapooltega on rajanud rafineerimistehase või parasjagu ehitab seda.

(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/825, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, ja määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 143, 7.6.2018, lk 1).

(6) Teade COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (ELT C 86, 16.3.2020, lk 6).

(7) Eksportiv tootja on asjaomases riigis asuv äriühing, kes toodab ja ekspordib uuritavat toodet liidu turule kas otse või kolmanda isiku kaudu, kaasa arvatud kõik temaga seotud äriühingud, kes osalevad uuritava toote tootmises, omamaises müügis või ekspordis.

(8) Alusmääruse artikli 9 lõike 6 kohaselt ei võeta arvesse null- ja miinimummarginaale ning artiklis 18 osutatud asjaoludel kindlaksmääratud marginaale.

(9) See punkt puudutab ainult neid importijaid, kes ei ole seotud eksportivate tootjatega. Eksportivate tootjatega mitteseotud importijad peavad täitma küsimustiku I lisa nende eksportivate tootjate kohta. Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut üksteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriühingu ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otse või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otse või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otse või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otse või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikud loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õde ja õe või venna abikaasa. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik“ füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikute ühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

(10) Sõltumatute importijate esitatud andmeid võib käesolevas uurimises kasutada ka muul otstarbel kui vaid dumpingu kindlakstegemiseks.

(11) Märkega „Sensitive“ tähistatakse dokument, mida alusmääruse artikli 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt käsitatakse konfidentsiaalsena. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

(12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).