Brüssel 14.7.2004 KOM(2004) 474 lõplik 2004/0153 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS, millega luuakse ühtne tegevusprogramm elukestva õppe alal (komisjoni esitatud) {SEC(2004) 971} SELETAV MEMORANDUM 1. SISSEJUHATUS 1.1. Märtsis 2004 võttis Komisjon vastu teatise “Ühenduse haridus- ja teadusprogrammide uus põlvkond pärast 2006. aastat”[1] (“varasem teatis”), mis arendas edasi veebruari teatist “poliitika väljakutsetest ja eelarvevahenditest ajavahemikuks 2007(2013”[2]. Kõnealune tegevus osutas Komisjoni kavatsusele teha ettepanek integreeritud eluaegseks õppeprogrammiks, mis ühendab komplektselt olemasoleva sisehariduse ja õppekavad. Kõnealuse progarmmi rajab käesolevale memorandumile lisatud otsusekavand. 1.2. Integreeritud eluaegne õppeprogramm rajaneb praegustel Socratese ja Leonardo da Vinci programmidel, e-õppe kaval, Europassi algatusel ja mitmetel tegevustel, mida rahastatakse Ühenduse tegevusprogrammi raames, et edendada Euroopa tasemel aktiivseid asutusi ja toetada haridus- ja teadusalade kindlaid tegevusi. Lisaks hõlmatakse alates 2009 aastast Integreeritud programmi raamesse kui lisaprogramm äsja algatatud ja 2008 aastani toimiv Erasmus Munde programm. 1.3. Varasemas teatises osutatu kohaselt vastab kõnealune restuktureerimine konkreetsemalt öeldes neljale faktorile: - üleeuroopalistele muutustele, mille kaudu integreeritakse haridus- ja teadussüsteemid kasvava intensiivsusega eluaegse õppe konteksti, eesmärgiga vastata ühiskonnateadmiste ja demograafilise muutuse esitatud uuele väljakutsele, - hariduse ja teaduse jätkuvalt kasvavale osatähtsusele konkurentsivõimelise ja dünaamilise teadmistel põhineva majanduse loomisel Euroopas ja kohanemisvõime võimaldamise loomisel, mis 2000 aasta Lissaboni Nõukogu ning Bologna ja Kopenhaageni protsesside kõige märkimisväärsem edasiarendus, ja kaasneva poliitilise arengu loomisel, mis on aset leidnud Euroopa tasemel alates praeguste Socratese ja Leonardo da Vinci programmide algust, - vajadusele tugevdada jõud ja suunata praegusest killustatud programmikavandist tulenevad tajutavad mittejärjepidevused ja süneneregia puudumine, mille paljastavad Socratese ja Leonardo da Vinci programmide vahehindamine, avalikul nõupidamisel uue põlvkonna programmide valikuvõimalustesse ja - vajadusele lihtsustada ja kärpida Ühenduse seadusandlusvahendeid, luues integreeritud raamistik, mille raames rahastatakse laiaulatusliku valikuga tegevusi. Käesoleva memorandumi variant kirjeldab Komisjoni ettepaneku aluseks olevaid aluspõhimõtteid, selgitab otsusekavandi peamisi tunnuseid ning kavandab toetus- ja proportsionaalsuspõhimõtete austamise. 2. EDASINE TEE Haridus- ja õppeprogrammide kaudu jõuab Euroopa Liit otse oma kodanikeni – ükski teine Komisjoni tegevus ei puuduta igal aastal nii paljusid inimesi nii otseselt. Haridus- ja õppeprogrammid toetavad ka Euroopa Liidu haridus- ja õppesüsteemide kaasajastamist ja motiveerivad üksikisikuid oma professionaalseid oskusi arendama: lühidalt, haridus- ja õppeprogrammid aitavad Euroopa Liitu kui tervikut Lissaboni eesmärkideni jõudmisel. Seetõttu teeb Komisjon praegustesse programmidesse järgnevad muudatusettepanekud. 2.1. Integreeritud haridus- ja õppeprogramm Integreeritud programm koosneb neljast eriprogrammist: Comenius , programm üldharidustegevusteks, mis puudutavad põhikooli ja keskkooli; Erasmus , programm haridustegevuseks ja edendatud õppetegevuseks kõrghariduse tasemel; Leonardo da Vinci , programm kutsehariduse ja –õppe kõikidele muudele aspektidele; ja Grundtvig programm täiskasvanute hariduseks. Lisaks ühendab ettepanek nelja võtmetegevust hõlmavat “ristprogrammi: programmi, mis hõlmab eespool esiletoodud poliitilised küsimused; programmi, mis pakub spetsiifilist varustust keeleõppeks ning teabe- ja sidetehnoloogiaga seotud tegevusteks juhul, kui need valdkonnad jäävad väljaspoole eriprogramme; programmi, mis pakub üldsusele mahukamat ja olulisemat teadistustegevust; ja Jean Monnet programmi, mis toetab Euroopa integratsiooni ning Euroopa haridus- ja õppeinstitustioonide ja –ühendustega seotud tegevust. Integreeritud lähenemine on kujundatud nii, et ühelt poolt säilitada hädavajalikku jätkuvust koos minevikukogemustega, järelikult kõikides liikmesriikides olemaolevate haridus- ja õppesätete põhitüüpide ülesehitust ja rajatud programminimede säilitamist, ja teiselt poolt kasvatada erinevate koostisosade vahelise sidususe ja sünenergia intensiivsust, et võimaldada laiaulatuslikumat ja paindlikumat ning tõhusamalt toetatud tegevuste ringi. Seetõttu hõlmab integreeritud programm kõiki osasid kaasavaid ühistegevusi ja toiminguid ning ühtainsat programmikomiteed, mis kindlustab üleüldise sidususe. 2.2. Mahukam programm Euroopa haridus- ja teadusalaste koostööprogrammide tõhusust ja lisaväärtust on korduvalt tõestatud. Kõnealused programmid pakuvad vahendit uuenduste ja kasulike praktiliste oskuste levitamiseks, mis muidu jääksid suletuks ühe riigi piiresse. Liikumistegevusel on selge positiivne mõju mitte ainult sellega seotud üksikisikutele, vaid ka nende isikutega seotud institutsioonidele. Programmides esitatavad Euroopa koostöötüübid aitavad kaasa haridus- ja õppesüsteemide uuendamisele ja arendamisele üle kogu Euroopa Liidu. Programmide üksmeelse väärtustamise ja Lissaboni eesmärke järgivate uute väljakutsete valguses otsustas Komisjon, et uue Integreeritud haridus- ja õppeprogrammi eesmärk on oluline mahu ja tõhususe kasv võrreldes eelkäijatega. Komisjon redigeeris varasemas teates kavandatud koguseliselt väljendatud eesmärgid ja teeb nende muutuste valguses ettepaneku uuteks mahtudeks oma üksikasjalikus rahanduslikus perspektiivis aastateks 2007(2013. Kõnealused eesmärgid on: - üks 20 kooliõpilasest on seotud Comeniuse programmi tegevustega aastatel 2007–2013; - kolm miljonit Erasmuse programmi üliõpilast aastaks 2011; - 150 000 Leonardo programmi töölesuunamist aastaks 2013; - 25 000 Grundtvigi programmi raames liikuvat inimest aastaks 2013. Komisjon näeb selliseid ambitsioonikaid eesmärke vajaliku vahendina uue programmi muutmisel adekvaatseks vahendiks, mis toetab kõige konkurentsivõimelisema ja dünaamilise teadmistel põhineva majanduse saavutamist aastaks 2010. Eelarvepiirid vajavad jätkuvat laiendamist, prognoositud kavandatud rahahulk on seatud 13 620 miljoni € suurusele summale programmi seitsmeks aastaks. 2.3. Lihtsam programm Surve lihtsamaks ja paindlikumaks programmiks on tulnud avalike nõupidamiste käigus, liikmesriikidelt, riiklikelt esindustelt ja Komisjonilt endalt oma eelarveteatises. Tuleb märkida, et praeguse ettepaneku järgi toetatavad programmid jätkuvad mõningatel juhtudel kuni 2013. aastani ja käesoleval aastal tunnustatud projektid ei lõpe kõik enne 2016. aastat. Seetõttu sisaldab esitatud otsus ainult selliseid tegevuslike küsimuste sätteid, mis on seadusandluses määratud kui hädavajalikud . Siiski nõuab lihtsustamine rohkem kuid häid kavatsusi: see nõuab kohast seadusandlikku keskkonda ja, kus selline keskkond on ebasobiv, vajalike seadusandlike kõrvalekallete tutvustamist. Eriterminitega väljendatuna eeldab kõnealune lihtsustamine rakendamisreeglite suunatud kõrvalekaldeid rahandusmäärusest. Juhtpõhimõte on proportsionaalsus: administratiivsed ja aruandenõuded peavad olema proportsionaalsed abiraha suurusega. Selline teguviis eeldab edasist kaalutlemist, konkreetsemalt öeldes järgmistel aladel: - Püsivate tasumäärade ja üksusekulutuste skaalade suuremat kasutamist - Lihtsamate taotlusvormide ja lepingute võimaldamist. - Tasutavate rahaliste toetuste kaudu kaasrahastamise laiendamist ja kasusaajate aruandekohustuste piiramist sellistel juhtudel. - Lihtsustatud dokumentatsiooni kasusaajate rahanduslikus ja tegevuslikus tootlikkuses. Kõnealused lihtsustused on sine qua non nõue juhul, kui jõutakse otsuses määratud eesmärkideni. Seetõttu esitab Komisjon ettenähtud ajal kohased kõrvalekalded majandusmäärustest kas otseselt rakendamisreeglite muutustena või praeguse ettepaneku muutustena, et ühendada eesmärgikohased kõrvalekalded just kõnealusele programmile. 2.4. Detsentraliseeritum programm Komisjon esitab ettepaneku suurema riiklikul tasemel tegevuse haldamiseks läbi riiklike esinduste võrgustiku. Riiklike esinduste eeldused sisaldavad riikliku konteksti ja eelisvajaduste mõistmist ja võimalust luua kasutajasõbralikumat keskkonda. Komisjon vaatleb tegevuste administreerimise riiklike esinduste kaudu sobivaks juhul, kui üks või enam järgnevatest tingimustest on täidetud: - Objektiivse eelarveressursside jaotusmeetodi liikmesriikide vahel saab rajada tegevuse esinemismäära kajastades. - Tegevused on väiksemamõõtmelised või suunatud üksikisikutele, nii et on tagatud täielik valik Euroopa tasemel. - Tegevused on suunatud üksikutele riikidele eriomastele vajadustele. Seetõttu esitab otsusekavand ettepaneku, et riiklike esinduste kaudu administreeritaks järgevaid tegevusi: liikuvus, institutsioonidevahelised väiksemamõõtmelised partnerlussuhted, kutsehariduse ja kutseõppe valdkonna uuendusprojektide ülekandmine ja mõningad tulemuste levitamise ja kasutamise tööülesanded. Rahandusaruande kolmas osa selgitab üksikasjalikumalt põhimõtteid, millel rajaneb programmis esitatud haldamismeetodite valik. 3. PROGRAMMIETTEPANEKU KUJUNDUS 3.1. Pealkiri: Üldtingimused Artiklid 1 ja 2 määravad Integreeritud programmi ja selle raames teostatavate eriprogrammide üldeesmärgid ja eriomased eesmärgid. Kõnealuseid eemärke täiendavad iga eriprogrammi tegevuslikud eesmärgid, mis on määratud teise pealkirja igas peatükis. Artikkel 5 määrab kogu Integreeritud programmi raames kasutatavad üldtegevused. Selline teguviis on vahend, mis kujundati lihtsustamise ja paindlikkuse äärmuseni suurendamiseks. Lisa määrab, milliseid tegevusi haldab Komisjon ja milliseid riiklikud esindajad. Artikkel 6 määrab Komisjoni ja liikmesriikide ülesanded, mis on märkimisväärselt seotud riiklike esinduste arengu ja tegevusega rahandusmääruse nõuete valguses. Artikkel 7 võimaldab programmiosaluse laiendamise Šveitsi ja Lääne-Balkani riikidele. Artikkel 10 asutab Integreeritud programmi komitee, mis koguneb erinevas koosseisus vastavalt käsitletavale objektile. Komisjon kujutab ette viie eraldi koosseisu vajadust: üks koosseis, mis katab täielikult Integreeritud programmi, ristprogrammi ja Jean Monnet programmi ning neli muud koosseisu, mis katavad Comeniuse, Erasmuse, Leonardo da Vinci ja Grundtvigi programmid. Artikkel 9 sätestab et vastavalt esitatud komitoloogiotsusele on komitee osa valikutoimingus keskenduda toimingule, kriteeriumidele ja eelarvele ja mitte üksikute projektide valimisele. Artikkel 15 sätestab rahanduseelarve 13620 miljoni € suuruse summani. Üksikasju võib leida lisa osas B.8. Seal määratud minimaalsed kogused võivad varieeruda vastavalt Komisjoni lepingule haldustoimingus osaleva komiteega. Kõnealune artikkel järgib ka põhimõtet, et maksimaalselt 1% eraldatud rahasummast kasutatakse, et toetada mitteosalevate kolmandate riikide partnerite osalemist kõnealusele programmile vastavas parnerluses, projektitegevustes ja võrgustikutegevustes. 3.2. Teine pealkiri, esimene kuni neljas peatükk: Comenius programm, Erasmuse programm, Leonardo da Vinci programm ja Grundtvigi programm Neli sektorprogrammi: Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci ja Grundtvig on kõik sarnase ülesehitusega. Tegevuste eristamine nelja sektorprogrammi vahel erineb mõnevõrra sõltuvalt praegustest programmidest; kõige tähtsam muutus on laiendatud kutsehariduse ülekandmine Leonardo programmist Erasmuse programmi. Otsus täpsustab iga sektorprogrammi korral, millised artiklis 5 määratud üldtegevused on võimaldatud ja määrab kõnealuste tegevuste eriprogrammide kontekstis kasutusele võetavate põhivormide näited. Seadusandlik tekst sisaldab ainult põhilisi üksikasju, otsuses kirjeldatud iga programmi üldtegevuste rakendamise viisid ei ole välistavad ning võimaldavad vajaduse tekkimisel ja komiteega nõupidamisel ka teistsuguste tegevustüüpide arendamist. Kõik tegevused sätestavad keele ja uue tehnoloogia elementide nõude programmi ulatuse “põhiosana”. Comeniuse programmi tegevused sisaldavad koolide mestimistegevust, mida siiani toetati e-õppe programmi järgi. Erasmuse programmi tegevused, mis kajastavad laiendatud kutseõppe ühendamist, sisaldavad kõrgharidusega õpilaste suunamist ettevõtetesse (varasem Leonardo da Vinci programmi valdkond) ja visandavad eriomased liikumiskorraldused ühendatud magistriprogrammide õpilastele. Leonardo da Vinci programmis on projektide tegevust varem ette kujutatud vahepealse hindamise tulemuste valguses. Projekte haldavad suuremal määral riiklikud esindused, mis keskenduvad peamiselt uuenduste ülekandmisele ühest riigist teistesse. Uus partnerlustegevus koosneb väiksemamõõtmelistest projektidest, mis võimaldavad õppeorganisatsionidel teha koostöö vastastikku huvipakkuvatel teemadel. Märkimisväärselt on tugevdatud võrgustikutegevust, mis toetab kutseõppe valdkonna võtmeküsimuste peegeldust Euroopa tasemel. Grundtvigi programmi raames on tehtud ettepanek uuteks liikumistegevusteks, mis toetavad täiskasvanud õppijate liikumist, personalivahetust ja Euroopa assisteerimist lisaks täiskasvanute harijatele (praegune Socratese Grundtvigi programmi tegevus oli peaaegu silmapaistvalt piiratud viimasega). 3.3. Teine pealkiri, viies peatükk: ristprogramm Ristprogramm moodustatakse ühe peamise uuendusena Integreeritud programmi raames. Ristprogrammi näol on Ühendusele tegemist kõige tõhusama vahendiga tegevuse jätkamiseks, mis lõikub kahes või enamas “traditsioonilises” tegevuspiirkonnas, sellise vahendina on siin mõeldud just sektorprogrammide vahelisi programme. Ristprogramm jagatakse neljaks võtmetegevuseks. Võtmetegevus 1 on suurel määral uus tegevus praeguse programmi ettepanekus ja on keskendunud poliitika arendamisele. Võtmetegevus 1 ühendab mitmed olemasolevad tegevused nagu Arion, Cedefopi külastused, Eurydice võrgustik jms ja suunab nimetatud tegevusi tõhusamalt Ühenduse jaoks märkimisväärse tähtsusega poliitiliste küsimuste lahendamisele. Võtmetegevus 1 lisab uusi projekte, võrke ja vaatlus- ning analüüsimistegevusi, et luua uut mehhanismi, mis aitaks Euroopa Liidul teostada sellest võtmetegevusest tulnevaid poliitilisi tingimusi. Võtmetegevus 2 täiendab “tavakeeletegevust” sektorprogrammide raames. Ristetegevust on vaja näiteks mitmepoolsete keeleõppematerjalide ja testimisvahendite välja töötamiseks, suurema tähtsusega tegijate võrgustike loomiseks, mitmekeelsete võrguportaalide asutamiseks ja teadlikkuse tõstmise kampaaniateks. Võtmetegevus 3 keskendub eksperimenteerimisele koos üldistusega õpetamise ja e-õppe uuenduslikule lähenemisele, mis suhtub lugupidamisega uude pedagoogikasse, teenustesse, tehnoloogiasse ja sisulistesse külgedesse. Võtmetegevus 4 on uus tegevus sihiga laiendada ja kanda üle häid projektitulemusi haridusliku õppe ja kutseõppesüsteemidesse Ühenduse, riiklikul, piirkondlikul ja sektoritasandil. Projekte võivad hallata Komisjon või riiklikud esindused. 3.4. Teine pealkiri, kuues peatükk: Jean Monnet´ programm Jean Monnet programm on suunatud Euroopa integratsiooni akadeemilisele valdkonnale ja toetust vajavatele institutsioonidele ja ühendustele, mis on aktiivsed hariduses ja õppes Euroopa tasemel. Komisjoni esitatavas loendis on käesoleva programmi järgi otseselt toetavate institutsioonide hulk piiratud nelja institutsioonini, mis sisalduvad olemasolevas Komisjoni tegevusprogrammis, mille esmärk on edendada aktiivsete asutuste tegevust Euroopa tasemel ja toetada haridus- ja õppevaldkonna eriomaseid tegevusi. Tegutsemisabirahasid võib määrata kõnealustele neljale institutsioonile, tingimusel, et kõik rahandusmääruse nõuded oleksid täidetud. Vastavalt käesoleva ettepaneku artikli 2 lõike 3 punktis (c) ja artikli 42 lõikes 3 täpsustatule ei avalda kõnealuse nelja kasusaajamääramine mõju muudele institutsioonidele, nagu tunnustatud silmapaistvad keskused Euroopa tasemel, millele võib vastavalt ettepanekute üleskutsele samuti vastavalr kõnealusele tegevusele määrata abiraha. Sellised institutsioonid võivad osaleda ka Integreeritud programmi ja Erasmus Mundus programmi teistes sobivates osades tingimusel, et institutsioonid täidavad kõiki sellistele tegevustele esitatavaid tingimusi, sealhulgas valikutoimingut. Kõnealuste ettepanekute üleskutsete kaudu on Komisjoni eesmärk muuhulgas toetada Euroopa tasemel aktiivsete võtmeinstitutsioonide ja-ühenduste arengut, sealhulgas neljale määratud kasusaajale sarnaste tunnustega institutsioonide ja ühenduste arengut eesmärgiga toestada altpoolt Euroopa Liidu raames olevate silmapaistvate Euroopa keskuste võrgustikku. 3.5. Rahanduslik ja administratiivne lisa Lisa punktid A ja B1 keskenduvad riiklike esinduste toiminguliste tegevuste (tegevused, mida haldavad riiklikud esindused) ja Komisjoni toiminguliste tegevuste (tegevused, mida haldab otse Komisjon või Komisjoni esindajana täidesaatev asutus, mille hoolde usaldab Komisjon kooskõlas Rahandusmääruse artikliga 54 osa programmihaldamisülesannetest[3]) eristamisele. Käesolev otsus visandab kaht tüüpi riikliku esinduse toimingud. Esiteks on jätkuvalt kõige laiema levikuga praegu kõigile Socratese programmi raames detsentraliseeritud tegevustele ja Leonardi da Vinci programmi raames liikumistegevustele kehtivad toimingud. See sätestab riiklikele esindajatele kohustuse valida kasusaajad ja eraldada asutustele abirahad põhinedes üksnes vastavate riikide kõnealuste asutuste vastavaks kasutuseks. Teine toimingute tüüp, mis kavandati praeguse Leonardo da Vinci programmile vastava “B toimingu” asendamiseks, lubab riiklikel esindajatel valida välja täielikult rahvusvahelised või mitmepoolsed projektid ja rahastada kõikide asjassepuutuvate osapoolte osalemist koordinaatori kaudu. Selline toimingute tüüp on Komisjoni pooldava otsuse objekt ja valitakse esinduse esitatud lühikese projektide nimekirja hulgast. Lisa punktid B2-B11 puudutavad üksikasjalikke rahanduslikke sätteid, tehnilist abi ja pettusevastaseid meetmeid. 4. RAHALINE TOETUS JA PROPORTIONAALSUS Mis puutub rahalisesse toetusesse, siis jätkab uus programm sarnaselt Ühenduse tegevuse eelnevate põlvkondadega tähelepanu pööramist liikmesriikide vahelise koostöö edendamisele ja optimiseerimisele kõikides eluaegse õppimise valdkondades. Uus programm ei kavatse sekkuda haridus- ja õppesüsteemide struktuuri ja sisulisse külge, vaid keskendub valdkondadele, kus Euroopa lisaväärtus võib olla ohustatud. Mis puutub proportsionaalsusesse, siis on ettepanek kujundatud eesmärgiga saavutada lihtsustamist mitte ainult tegevuslikus vormis, vaid ka administratiivsetes ja rahanduslikes nõuetes, kooskõlas asjakohaste rahanduslike ja tegevuslike kindlustamistega. 2004/0153 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS, millega luuakse ühtne tegevusprogramm elukestva õppe alal EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduste asutamislepingut, eriti selle artikli 149 lõiget 4 ja artikli 150 lõiget 4, võttes arvesse komisjoni ettepanekut[4], võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[5], võttes arvesse regioonide komitee arvamust[6], toimides vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele[7], ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu otsusega 382/1999/EÜ[8] kehtestati ühenduse kutseõpet käsitleva tegevusprogrammi Leonardo da Vinci teine etapp. (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 253/2000/EÜ[9] kehtestati ühenduse haridusalase tegevusprogrammi Socrates teine etapp. (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 2318/2003/EÜ[10] kehtestati mitmeaastane programm (2004–2006) info- ja sidetehnoloogiate tõhusaks integreerimiseks Euroopa haridus- ja koolitussüsteemidesse (e-õppe programm). (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 791/2004/EÜ[11] kehtestati ühenduse tegevusprogramm Euroopa tasandil tegutsevate asutuste edendamiseks ning haridus- ja koolitusalaste eritegevuste edendamiseks. (5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr xxx/2004/EÜ[12] kehtestati kvalifikatsiooni ja pädevuste läbipaistvuse ühtne raamistik (Europass). (6) 29 Euroopa haridusministri 19. juunil 1999 allkirjastatud Bologna deklaratsiooniga kehtestati valitsustevaheline protsess, mille eesmärgiks on luua 2010. aastaks „Euroopa kõrghariduse piirkond“, mis eeldab ühenduse tasandi toetust. (7) Lissabonis 23.(24. märtsil 2000 peetud Euroopa Nõukogu erikohtumisel pandi paika Euroopa Liidu strateegiline eesmärk saada maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmuspõhiseks majandusjõuks, mida iseloomustaks säästev majanduskasv, rohkem paremaid töökohti ja suurem sotsiaalne ühtekuuluvus, ja kohustati haridusnõukogu üldiselt läbi arutama haridussüsteemide konkreetseid tulevikueesmärke, keskendudes ühishuvidele ja -prioriteetidele, kuid austades rahvuslikku eripära. (8) 12. veebruaril 2001 võttis nõukogu vastu aruande haridus- ja koolitussüsteemide konkreetsete tulevikueesmärkide kohta. 14. juunil 2002 võttis nõukogu vastu nendele eesmärkidele järgneva üksikasjaliku tööprogrammi, mis eeldab ühenduse tasandi toetust. (9) Euroopa Nõukogu kohtumisel Göteborgis 15.(16. juunil 2001 lepiti kokku säästva arengu strateegias ja lisati Lissaboni tööhõive, majandusliku reformi ja sotsiaalse ühtekuuluvuse protsessile keskkonnaalane dimensioon. (10) Euroopa Nõukogu kohtumisel Barcelonas 15.(16. märtsil pandi paika eesmärk muuta Euroopa Liidu haridus- ja koolitussüsteemid 2010. aastaks kvaliteedi mõõdupuuks kogu maailmas ja kutsuti üles parendama põhioskusi, eriti juba väga varasest east vähemalt kaht võõrkeelt õpetades. (11) Komisjoni teatise[13] ja nõukogu resolutsiooniga[14] elukestva õppe kohta kinnitatakse, et elukestvat õpet tuleks täiustada selle valdkonna ühenduse programmide raamistikku kuuluva tegevuse ja poliitika abil. (12) Nõukogu 19. detsembri 2002. aasta resolutsiooniga Euroopa täiustatud koostöö edendamise kohta kutsehariduse ja koolituse valdkonnas[15] kehtestati täiustatud Euroopa koostöö protsessi kutsehariduse ja koolituse valdkonnas, eeldades ühenduse tasandi toetust. 31 Euroopa haridusministri 30. novembril 2002 kokkulepitud Kopenhaageni deklaratsiooniga seoti nimetatud protsessiga tööturu osapooled ja kandidaatriigid. (13) Komisjoni teatis oskuste ja liikuvuse tegevuskava kohta[16] märkis jätkuvat vajadust tegevuseks Euroopa tasandil täiustamaks haridus- ja koolituskvalifikatsioonide tunnustamist. (14) Komisjoni teatisega keeleõpet ja keelelist mitmekesisust edendava tegevusplaani kohta[17] määrati kindlaks Euroopa tasandi tegevus ajavahemikus 2004(2006 ja eeldati järelmeetmete rakendamist. (15) Esialgsed hinnanguaruanded olemasolevate Socratese ja Leonardo da Vinci programmide ning avaliku konsultatsiooni kohta seoses ühenduse tulevase tegevusega hariduse ja koolituse alal näitavad, et Euroopa tasandil on tugev ja mõnes suhtes kasvav vajadus jätkuva koostöö ja liikuvuse järele nendes valdkondades. Nendes rõhutati tihedamate sidemete loomise tähtsust ühenduse programmide ja põhimõtete arendamise vahel hariduse ja koolituse vallas, väljendati soovi struktureerida ühenduse tegevust nõnda, et see vastaks paremini elukestva õppe paradigmale ja rõhuti lihtsamale, kasutajasõbralikumale ja paindlikumale lähenemisele sellise tegevuse rakendamiseks. (16) Märkimisväärsed eelised tulenevad ühenduse riikidevahelisele koostööle ning liikuvusele hariduse ja koolituse valdkonnas suunatud toetuse integreerimisest ühtsesse programmi, mis võimaldaks suuremat sünergiat erinevate tegevusvaldkondade vahel ja pakuks suuremat võimalust toetada elukestva õppe arengut ning kooskõlastatumaid, sujuvamaid ja tõhusamaid töökorraldusviise. (17) Seega tuleks luua integreeritud programm, et elukestva õppe abil kaasa aidata Euroopa Liidu kui arenenud teadmisteühiskonna, mida iseloomustab säästev majanduslik areng, rohkem paremaid töökohti ja suurem sotsiaalne ühtekuuluvus, arengule. (18) Arvestades koolide, kõrghariduse, kutsehariduse ja täiskasvanute koolitussektorite eripära ning sellest tulenevat vajadust ühenduse tegevuse järele, mis põhineks neile kohaldatud eesmärkidel, tegevusviisidel ja organisatsioonistruktuuridel, on asjakohane säilitada individuaalprogrammid kõigile nimetatud neljale sektorile suunatud integreeritud programmi raames, samas suurendades nendevahelist sidusust ja ühtsust. (19) Oma teatisega „Rajades meie ühist tulevikku: laienenud liidu poliitilised väljakutsed ja eelarvevahendid 2007(2013“[18], määras komisjon rea kvantifitseeritud eesmärke, mida peab saavutama ühenduse haridus- ja koolitusprogrammide uue põlvkonna abil, mis nõuavad liikuvuse ja partnerluse märkimisväärset suurendamist. (20) Arvestades näidatud riikidevahelise liikuvuse kasulikke mõjusid üksikisikutele ja haridus- ja koolitussüsteemidele, suurt hulka rahuldamata nõudmisi liikuvuse osas kõigis sektorites ja selle tähtsust Lissaboni eesmärgi kontekstis, on vajalik oluliselt suurendada toetust riikidevahelisele liikuvusele nelja valdkonna programmides. (21) Selleks et rahuldada suurenenud vajadust toetuse järele Euroopa tasandil nende poliitikaeesmärkide saavutamiseks mõeldud tegevusele, tagada viis toetada valdkondadevahelist tegevust keelte ja info- ja sidetehnoloogiate alal ning tugevdada programmi tulemuste levitamist ja kasutamist, on asjakohane täiendada nelja valdkonna programme ristprogrammiga. (22) Selleks et rahuldada suurenevat vajadust Euroopa integratsiooniprotsessi ja selle arengu alaste teadmiste ja dialoogi järele, on tähtis edendada õpetamise, uurimistöö ja selle valdkonna mõttevahetuste kvaliteeti, toetades kõrgharidusasutusi, mis on pühendunud Euroopa integreerumisprotsessi ja Euroopa ühingute uurimisele hariduse ja koolituse valdkonnas ning Jean Monnet’ tegevuse uurimisele. (23) On vajalik tagada piisav paindlikkus käesoleva otsuse koostamisel, et võimaldada asjakohaseid kohandusi integreeritud programmi tegevuses rahuldamaks muutuvaid vajadusi ajavahemikus 2007–2013 ning vältimaks Socratese ja Leonardo da Vinci eelmiste etappide sobimatult üksikasjalikke sätteid. (24) Kogu oma tegevuses peab ühendus kaotama ebavõrdsuse ning edendama meeste ja naiste võrdõiguslikkust vastavalt asutamislepingu artiklile 3. (25) Täiendavalt asutamislepingu artiklile 151 peab ühendus oma teiste asutamislepingu sätete kohases tegevuses võtma arvesse kultuuriaspekte, eriti selleks, et tunnustada ja edendada oma kultuuride mitmekesisust. (26) On vajadus edendada kodanikuaktiivsust ja tõhustada võitlust inimõiguste austamise eest ja tõrjutuse eri vormide, sealhulgas rassismi ja ksenofoobia vastu. (27) Aktiivselt tuleb arvesse võtta puuetega inimeste erivajadusi õppimisel. (28) Euroopa Liidu kandidaatriigid ja EFTA riigid, mis on EMÜ liikmed, võivad osaleda ühenduse programmides kooskõlas ühenduse ja nende riikide vahel sõlmitavate kokkulepetega. (29) 19. ja 20. juunil 2003 kiitis Euroopa Ülemkogu Thessalonikis heaks nõukogu 16. juuni otsused Lääne-Balkani riikide kohta, sealhulgas selle lisa „Lääne-Balkanit käsitlevad Thessaloniki tegevussuunised: Euroopa integratsiooni poole“, millega määratlakse, et ühenduse programmid peavad olema avatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi maadele ühenduse ja nende riikide vahel allkirjastatavate raamlepingute alusel. (30) Ühendus ja Šveitsi Konföderatsioon on välja kuulutanud oma kavatsuse korraldada läbirääkimised, et sõlmida lepinguid ühist huvi pakkuvates valdkondades, nagu ühenduse haridus-, koolitus- ja noorsooprogrammid. (31) Integreeritud programmi tuleks regulaarselt jälgida ja hinnata koostöös ühenduse ja liikmesriikide vahel, et võimaldada ümberkohandamisi, eriti meetmete rakendamise prioriteetide osas. Hindamine peaks sisaldama sõltumatute ja erapooletute asutuste läbiviidavat välishinnangut. (32) Euroopa Parlamendi resolutsioon nr 2000/2315(INI) Socratese programmi rakendamise kohta[19] tõmbas tähelepanu ebaproportsionaalselt raskele haldusmenetlusele programmi teises etapis toetuse taotlejate jaoks. (33) Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust[20] ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002[21] üksikasjalikud rakenduseeskirjad, mis kaitsevad ühenduse finantshuve, peab kohaldama, võttes arvesse lihtsuse ja kooskõlastatuse põhimõtet eelarvevahendite valikul, piirangut nendel juhtudel, kui komisjon vastutab otseselt nende rakendamise ja juhtimise eest ning nõutud proportsionaalsuse vahendite hulga ja nende kasutamisega kaasneva halduskoorma vahel. (34) Eeskirjade eiramise ja pettuse ennetamiseks peaks võtma vastavad meetmed ning tuleks astuda vajalikke samme kaotatud, valesti makstud või ebaõigelt kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. (35) Kuna liikmesriigid ei saa piisaval määral saavutada Euroopa tasandi koostöös kvaliteetse hariduse edendamist käsitlevate kavandatavate meetmete eesmärke seetõttu, et selleks on vaja mitmepoolseid partnerlussuhteid, mitmepoolset liikuvust ja kogu ühendust hõlmavat teabevahetust, ning vajalike abinõude ja meetmete olemuse tõttu saab neid eesmärke seetõttu paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt. Kooskõlas kõnesolevas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei ulatu käesolev otsus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks. (36) Käesoleva otsusega kehtestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks finantsraamistik, mis kujutab endast peamist juhist eelarvepädevatele institutsioonidele Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. märtsi 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamise kohta)[22] punkti 33 tähenduses. (37) Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega nr 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[23], ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: I JAOTIS ÜLDSÄTTED I peatükk Integreeritud programm Artikkel 1 Integreeritud programmi kehtestamine 1. Käesolev otsus kehtestab ühenduse tegevuse integreeritud programmi elukestva õppe valdkonnas, edaspidi „integreeritud programm“. 2. Integreeritud programmi üldeesmärk on elukestva õppe abil kaasa aidata ühenduse kui arenenud teadmisteühiskonna, mida iseloomustab säästev majanduslik areng, rohkem paremaid töökohti ja suurem sotsiaalne ühtekuuluvus, arengule, tagades samas tulevastele põlvkondadele hea keskkonnakaitse. Eelkõige on sihiks edendada vahetust, koostööd ja liikuvust ühenduse haridus- ja koolitussüsteemide raames, nii et neist saaks kvaliteedi mõõdupuu kogu maailmas. 3. Integreeritud programmil on järgmised eesmärgid: a) aidata kaasa elukestva õppe kvaliteedi arendamisele ja edendada uuendusi ja Euroopa mõõdet valdkonna süsteemides ja tavades; b) aidata parandada elukestva õppe võimaluste kvaliteeti, huvipakkuvust ja kättesaadavust liikmesriikides; c) kindlustada elukestva õppe panus eneseteostusse, sotsiaalsesse ühtekuuluvusse, kodanikuaktiivsusse, sugudevahelisse võrdõiguslikkusesse ja erivajadustega inimeste osalusse; d) aidata edendada loovust, konkurentsivõimet, tööalast konkurentsivõimet ja ettevõtliku vaimu kasvu; e) aidata kaasa igas vanuses inimeste elukestvast õppest osavõtule; f) edendada keeleõpet ja keelelist mitmekesisust; g) suurendada elukestva õppe rolli Euroopa kodaniku loomisel ning sallivust ja austust teiste inimeste ja kultuuride vastu; h) edendada koostööd kvaliteedi tagamiseks kõigis Euroopa hariduse ja koolituse valdkondades; i) kasutada tulemusi, uuenduslikke tooteid ja protsesse ning vahetada häid tavasid integreeritud programmi hõlmatud valdkondades. 4. Kooskõlas lisas määratletud õigusnormidega toetab ja täiendab integreeritud programm liikmesriikide tegevust. 5. Vastavalt artiklile 2 järgitakse integreeritud programmi eesmärke nelja valdkonna programmi, ühe ristprogrammi ja Jean Monnet’ programmi rakendamise teel, edaspidi ühiselt „eriprogrammid“. 6. Käesolevat otsust rakendatakse ajavahemikus 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013. Ettevalmistavaid meetmeid, sealhulgas komisjoni otsuseid kooskõlas artikliga 9, võib siiski rakendada käesoleva otsuse jõustumise hetkest. 7. Käesoleva otsuse integreeritud programmiga seotud sätted reguleerivad ka eriprogramme, millele kohaldatakse erisätteid. Artikkel 2 Eriprogrammid 1. Valdkondlikud programmis on järgmised: a) Comeniuse programm, mis on suunatud kõigi nende, kes on omandamas alusharidust kuni teise taseme ülemise astme haridust, õpetamis- ja õppimisvajaduste rahuldamisele, samuti sellist haridust pakkuvatele asutustele ja organisatsioonidele; b) Erasmuse programm, mis on suunatud kõigi nende, kes on omandamas kõrgharidust ja kutseharidust ning osalevad kolmanda astme koolituses (olenemata kursuse või kvalifikatsiooni kestusest), kaasa arvatud doktoriõppes õppijad, õpetamis- ja õppimisvajaduste rahuldamisele ning sellist haridust ja koolitust pakkuvatele asutustele ja organisatsioonidele; c) Leonardo da Vinci programm, mis on suunatud kõigi nende, kes on omandamas kutseharidust, kaasa arvatud alg- ja täiendkutseõppes, välja arvatud täienduskutseõppes ja kolmanda astme koolituses osalejate õpetamis- ja õppimisvajaduste rahuldamisele ning sellist haridust ja koolitust pakkuvatele või võimaldavatele asutustele ja organisatsioonidele; d) Grundtvigi programm, mis on suunatud kõigi nende, kes osalevad ükskõik millises täiskasvanute koolituse vormis, õpetamis- ja õppimisvajaduste rahuldamisele ning sellist haridust pakkuvatele või võimaldavatele asutustele ja organisatsioonidele. 2. Ristprogramm hõlmab nelja järgmist põhitegevust: a) ühendusesisene elukestva õppe põhimõtete alane koostöö; b) keeleõppe edendamine; c) elukestva õppe uuendusliku info- ja sidetehnoloogial põhineva sisu, teenuste, pedagoogika ja tava arendamine; d) programmi ja sellega seotud eelnevate programmidega hõlmatud tegevuse tulemuste levitamine ja kasutamine ning heade tavade vahetamine. 3. Jean Monnet’ programm toetab asutusi ja tegevust Euroopa integratsiooni valdkonnas. See hõlmab järgmist kolme põhitegevust: a) Jean Monnet’ tegevuskava; b) tegevustoetuste andmine Euroopa integratsiooni küsimustega tegelevatele asutustele; c) tegevustoetuste andmine teistele Euroopa asutustele ja ühingutele hariduse ja koolituse valdkonnas 4. Lisaks artiklis 1 määratletud eesmärkidele on eriprogrammidel järgmised erieesmärgid. a) Comeniuse programm: i) soodustada Euroopa kultuurilise mitmekesisuse ja selle väärtuste mõistmist noorte ja haridustöötajate hulgas; ii) aidata noortel omandada elutähtsad oskused ja pädevused, mis on vajalikud nende isikliku arengu, tulevase töökoha ja aktiivse Euroopa kodakondsuse seisukohalt. b) Erasmuse programm: i) toetada Euroopa kõrghariduspiirkonna loomist; ii) tugevdada kõrghariduse ja täienduskutseõppe osakaalu uuendusprotsessis. c) Leonardo da Vinci programm: hõlbustada töötajate kohanemist tööturu muudatustega ja nõutavate oskuste arenguga. d) Grundtvigi programm: i) reageerida Euroopa vananeva elanikkonna haridusalastele väljakutsetele; ii) pakkuda täiskasvanutele alternatiivseid võimalusi teadmiste ja pädevuste täiendamiseks. e) Ristprogramm: i) edendada Euroopa koostööd kaht või enamat valdkondlikku kava hõlmavas valdkonnas; ii) edendada liikmesriikide haridus- ja koolitussüsteemide lähendamist. f) Jean Monnet’ programm: i) edendada õpetamis-, uurimis- ja analüüsitegevust Euroopa inegratsiooniõpingute valdkonnas; ii) toetada vajalikku hulka Euroopa integratsioonile ja Euroopa perspektiivis haridus- ja koolitussüsteemidele keskenduvaid asutusi ja ühendusi. Artikkel 3 Mõisted Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:: 1. alusharidus – organiseeritud haridusalane tegevus enne kohustuslikku algkooli; 2. õpilane ( isik, kes on õppimise eesmärgil kantud kooli nimekirja; 3. kool ( institutsioon, mis annab üld- (lastead, algkool, keskkool), kutse- või tehnilist haridust, ja erandkorras keeleõpet edendavate meetmete puhul töö käigus toimuvat väljaõpet pakkuv kooliväline institutsioon; 4. õpetaja – isik, kes osaleb oma tööülesannete kaudu otseselt liikmesriikide hariduse andmise protsessis; 5. üliõpilane – kõrgkoolide nimekirjas olev isik, kes sõltumata õpitavast erialast omandab kõrgharidust (sealhulgas doktoriõpe), saades pärast lõpetamist kraadi või diplomi; 6. ülikool – a) siseriiklikele õigusaktidele või tavadele vastav kõrgharidusasutus, mis annab vastavatasemelise kvalifikatsiooni või diplomi, sõltumata eri liikmesriikides kasutatavatest nimetustest; b) iga institutsioon, mis pakub täienduskutseõpet rahvusvahelise haridusstandardite liigituse (ISCED) 5. või 6. tasemel; 7. Ühendatud magister ( kõrghariduse alla kuuluvad magistrikursused : a) mis hõlmavad vähemalt kolme kõrgharidusasutust kolmest erinevast liikmesriigist; b) mis rakendavad õppeprogrammi, mis hõlmab õppeperioodi vähemalt kahes nimetatud kolmest kõrgharidusasutusest; c) mis omavad partnerõppeasutustes sooritatud õppeperioodide tunnustamiseks Euroopa ainepunktide ülekande süsteemil põhinevat või sellega sobivat sisemist mehhanismi; d) mille tulemus on liikmesriikide poolt tunnustatud või akrediteeritud ühiste ning kahe- või mitmekordsete kraadide andmine osalevates kõrgharidusasutustes; 8. kutsealusõpe – mis tahes kutsealusõppe vorm, sealhulgas tehniline ja kutseõpe, töö käigus toimuv väljaõpe ja kutsesuunitlusega haridus, mis aitab kaasa erialase kvalifikatsiooni saamisele, mida tunnustavad selle liikmesriigi pädevad asutused, kus õpe läbiti; 9. kutsealane jätkukoolitus – kutsekoolitus, mille ühenduse isik läbib oma tööelu jooksul; 10. täiskasvanute koolitus ( igasugune mittekutsealane ametlik või mitteametlik täiskasvanute õpe; 11. õppelähetus ( lühiajaline külastus elukestva õppe teatud aspekti uurimiseks mõnes teises liikmesriigis selleks, et vahetada häid tavasid või õppida uusi metoodikaid või oskusi; 12. liikuvus ( füüsiline liikumine teise riiki õppe- või töökogemuse, muu õppimis- või õpetamistegevuse või sellega seotud juhtimistegevuse eesmärgil, mida toetab piisav vastuvõtva riigi keele alane ettevalmistatus; 13. praktika ( teise liikmesriigi ettevõttes või organisatsioonis viibimine, mida toetab piisav vastuvõtva riigi keele alane ettevalmistatus, erioskuste omandamise eesmärgil või selleks, et parandada kõnealuse riigi majandusest ja sotsiaalsest kultuuri mõistmist; 14. ühepoolne ( üheainsa asutuse kaasamine; 15. kahepoolne ( partnerite kaasamine kahest liikmesriigist; 16. mitmepoolne – partnerite kaasamine vähemalt kolmest liikmesriigist. Komisjon võib mitmepoolsetena käsitleda ühendusi või teisi asutusi liikmetega kolmest või rohkemast liikmesriigist; 17. partnerlus ( kahe- või mitmepoolne leping erinevates liikmesriikides asuvate institutsioonide või organisatsioonide rühmituste vahel eesmärgiga viia täide ühiseid Euroopa tegevusi elukestvas õppes; 18. võrgustik ( konkreetses elukestva õppe valdkonnas, teadusharus või sektoris tegevate asutuste ametlik või mitteametlik rühmitus; 19. projekt ( asutuste ametlike või mitteametlike rühmituste ühiselt arendatud koostöötegevus; 20. projekti koordinaator ( organisatsioon või asutus, mis vastutab ühendusega toetuslepingu allkirjastanud mitmepoolse rühmituse eest projekti rakendamisel; 21. projekti partnerid – mitmepoolset rühmitust moodustavad teised organisatsioonid või asutused, v.a koordinaator; 22. ettevõte – kõik avaliku ja erasektori ettevõtjad, sõltumata nende suurusest, õiguslikust seisundist või valdkonnast, ja igasugune majandustegevus, sealhulgas sotsiaalmajandus; 23. tööturu osapooled – liikmesriigi tasandil siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavadele vastavad tööandjate ja töötajate organisatsioonid ja ühenduse tasandil tööandjate ja töötajate organisatsioonid, kes osalevad sotsiaalses dialoogis ühenduse tasandil,; 24. koolituse pakkuja ( kõik institutsioonid või organisatsioonid, mis pakuvad elukestvat õpet integreeritud programmi kontekstis või eriprogrammide raames; 25. juhendamine ja nõustamine – mitmesugune tegevus, nagu teavitamine, hindamine, suunamine ja nõu andmine, mille eesmärk on aidata õppuritel teha haridus- ja koolitusprogrammide või tööhõivevõimalustega seotud valikuid; 26. tulemuste levitamine ja kasutamine ( tegevused, millega tagatakse integreeritud programmi ja selle eelkäijate tulemuste asjakohane tunnustamine, tõestamine ja laiaulatuslik rakendamine; 27. elukestev õpe – kogu üldharidus, kutseharidus, vabaharidus ja mitteametlik õpe, mida elu jooksul läbitakse ja mille tulemuseks on teadmiste, oskuste ja pädevuse paranemine personaalses, ühiskondlikus, sotsiaalses ja/või töökohaga seotud perspektiivis. Siia kuulub ka juhendamis- ja nõustamisteenuste säte Artikkel 4 Integreeritud programmis osalejad Integreeritud programm on suunatud järgmistele sihtgruppidele: a) õpilased, üliõpilased, praktikandid ja täiskasvanud õppijad; b) elukestva õppe ükskõik millise aspektiga seotud personal; c) inimesed tööturul; d) koolituse pakkujad; e) kohalikul, piirkondlikul või siseriiklikul tasandil elukestva õppe ükskõik milliseid aspekte puudutavate süsteemide ja põhimõtete eest vastutavad isikud ja asutused; f) ettevõtted, tööturu osapooled ja nende organisatsioonid kõikidel tasanditel, k.a kaubandusorganisatsioonid ja kaubandus- ja tööstuskojad; g) elukestva õppe kõigi aspektidega seotud nõustamist ja infoteenuseid pakkuvad asutused; h) elukestva õppe valdkonnas töötavad ühendused, sealhulgas üliõpilaste, praktikantide, õpilaste, õpetajate, vanemate ja täiskasvanud õppijate ühendused; i) elukestva õppe küsimustega seotud uurimiskeskused ja asutused; j) ühiskondlikud organisatsioonid, vabatahtlikud asutused, valitsusvälised organisatsioonid. Artikkel 5 Ühenduse tegevus 1. Integreeritud programm toetab järgmist: a) inimeste liikuvust (vahetusprojekte) elukestva õppe raames Euroopas; b) kahe- ja mitmepoolset partnerlust; c) mitmepoolseid projekte riiklike haridus- ja koolitussüsteemide parandamiseks; d) ühepoolseid ja riiklikke projekte; e) mitmepoolseid projekte ja võrgustikke; f) elukestva õppe põhimõtete ja süsteemide jälgimist ning analüüsimist, viitematerjalide, sh uurimuste, statistika, analüüside ja näitajate koostamist, kvalifikatsiooni ja eelnevate õpingute läbipaistvust ja tunnustamist toetavat tegevust ning kvaliteedi tagamise alast koostööd toetavat tegevust; g) stipendiumite väljaandmist integreeritud programmi kaasatud organisatsioonide teatud tegevus- ja juhtimiskulude kompenseerimiseks; h) muud algatusvõimet kooskõlas integreeritud programmi eesmärkidega („Kaasnevad meetmed“). 2. Ühenduse toetust võib määrata ettevalmistavatele õppelähetustele seoses ükskõik millise käesolevas artiklis sätestatud tegevusega. 3. Komisjon võib korraldada seminare, kollokviume või kohtumisi, mis võiksid tõenäoliselt hõlbustada integreeritud programmi rakendamist, võtta asjakohaseid teavitamise, avaldamise ja levitamisega seotud meetmeid ning tegeleda programmi järelevalve ja hindamisega. 4. Selles artiklis osutatud tegevust võib rakendada komisjon või võidakse seda teha konkursikutsete või pakkumismenetluste abil. Artikkel 6 Komisjoni ja liikmesriikide ülesanded 1. Komisjon tagab integreeritud programmis ettenähtud ühenduse tegevuste rakendamise. 2. Liikmesriigid a) astuvad vajalikke samme integreeritud programmi tõhusa toimimise tagamiseks liikmesriigi tasandil, kaasates kõik elukestva õppe aspektidega seotud pooled kooskõlas siseriiklike tavadega; b) moodustavad sobiva struktuuri, või määravad ja kontrollivad seda, integreeritud programmi meetmete rakendamise kooskõlastatud juhtimiseks liikmesriigi tasandil (riiklikud bürood), k.a eelarve haldamine, vastavalt nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002[24] artikli 54 lõike 2 punkti c ja komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002[25] artikli 38 sätetele kooskõlas järgmiste kriteeriumitega: i) riikliku büroona moodustatud või määratletud organisatsioon on juriidiline isik ja seda reguleerivad vastava liikmesriigi seadused. Ministeeriumi ei või määrata riiklikuks bürooks; ii) riiklikus büroos peab töötama piisav hulk personali, kelle professionaalsed ja lingvistilised võimed on sobivad rahvusvaheliseks koostööks hariduse ja koolituse valdkonnas; iii) sellel peab olema asjakohane infrastruktuur, eelkõige informaatika ja teabevahetuse osas; iv) see peab tegutsema administratiivses kontekstis, mis võimaldab sellel oma ülesandeid rahuldavalt täide viia ja vältida huvide kokkupõrkeid; v) see peab kohaldama ühenduse tasandil määratletud finantsjuhtimise reegleid ja lepingutingimusi; vi) see peab esitama piisavad finantstagatised, mille on eelistatavalt andnud riigiasutus,, ja selle juhtimissuutlikkus peab olema vastavuses nende ühenduse fondide tasemega, mida sel on palutud juhtida; c) vastutavad selle eest, et eespool punktis b viidatud riiklikud bürood käiksid neile projektide toetamiseks eraldatud krediidiga nõuetekohaselt ümber, eriti aga selle eest, et riiklikud bürood järgiksid läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtteid ning väldiksid topeltrahastamist muudest ühenduse rahastamisallikatest, samuti kohustuse eest kontrollida projekte ja saada tagasi toetusesaajate poolt tagasimaksmisele kuuluvad rahalised summad; d) astuvad vajalikke samme, et tagada eespool punktis b viidatud riikliku büroo asjakohane audit ja finantskontroll, eelkõige: i) enne kui riiklik büroo tööd alustab, peab ta komisjonile esitama vajaliku kinnituse oma olemasolu, asjakohasuse ja nõuetekohase toimimise osas, mis hõlmab kohaldatavat korda, kontrollisüsteeme ning raamatupidamissüsteemi ja hanke- ja toetuste andmise menetlusi kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega; ii) peavad komisjonile igal aastal esitama kinnitava deklaratsiooni riiklike büroode rahandussüsteemide ja -menetluste usaldusväärsuse ning nende kontode aususe kohta; e) kooskõlas punktiga b loodud või määratud riiklikule struktuurile omistatava eeskirjade eiramise, hooletuse või pettuse korral, mille tõttu komisjon esitab riiklikule büroole nõudeid, kuid need pole veel täielikult täidetud, vastutavad tagasisaamata summade eest; f) määravad komisjoni nõudel koolituse pakkujad või koolituse pakkujate liigid, keda peetakse sobivaks osalema integreeritud programmis vastavates piirkondades; g) võtavad vastu kõik vajalikud meetmed, et kõrvaldada kõik seaduslikud ja halduslikud takistused, mis ei võimalda integreeritud programmil korralikult toimida; h) astuvad samme tagamaks, et võimalik koostoime teiste ühenduse programmide ja rahaliste vahenditega ning teiste oluliste vastavas liikmesriikides toimivate programmidega teostatakse liikmesriigi tasandil. 3. Komisjon tagab koostöös liikmesriikidega: a) ülemineku meetmete vahel, mida viiakse täide eelnevate programmide kontekstis hariduse, koolituse ja elukestva õppe valdkonnas ja nende vahel, mida rakendatakse integreeritud programmi raames; b) piisava ühenduste finantshuvide kaitse, eelkõige kehtestades tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad meetmed, halduskontrolli ja karistused; c) käesoleva programmiga toetatavate meetmetega seotud asjakohase teavitamise, teavitustegevuse ja järelevalve. Artikkel 7 Kolmandate riikide osalemine 1. Integreeritud programmis võivad osaleda: a) EMÜ liikmeks olevad EFTA riigid kooskõlas EMÜ lepingus sätestatud tingimustega; b) Türgi ning Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriigid, kes saavad abi ühinemiseelsest strateegiast, vastavalt nende riikide ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtetele ja üldtingimustegle, mis on kehtestatud vastavas raamlepingus ja assotsiatsiooninõukogu otsuses; c) Lääne-Balkani riigid kooskõlas sätetega, mis määratletakse nende riikide ühenduse programmides osalemist käsitleva raamlepingu järel; d) Šveitsi Konföderatsioon, tuginedes selle riigiga sõlmitavale kahepoolsele lepingule. 2. Artikli 2 lõike 3 punktis a viidatud Jean Monnet’ programmi põhitegevus nr 1 on samuti avatud kõrgharidusasutustele mis tahes kolmandas riigis. 3. Integreeritud programmis osalevad kolmandad riigid kohustuvad täitma kõiki kohustusi ja ülesandeid, mis on sätestatud käesolevas otsuses seoses liikmesriikidega. Artikkel 8 Rahvusvaheline koostöö Integreeritud programmi raames ja kooskõlas artikliga 9 võib komisjon teha koostööd kolmandate riikide ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega, eriti Euroopa Nõukogu, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ja ÜRO Haridus-, Teadus- ja Kultuuriorganisatsiooniga (UNESCO). II peatükk Integreeritud programmi rakendamine Artikkel 9 Rakendusmeetmed 1. Integreeritud programmi rakendusmeetmed loetletud küsimustes võtab komisjon artikli 10 lõikes 2 sätestatud halduskorra kohaselt: a) iga-aastane tööplaan; b) aastaeelarve ja rahaliste vahendite jaotus eriprogrammide vahel; c) integreeritud programmi sisemise järjepidevuse tagamise kord; d) integreeritud programmi järelevalve ja hindamise ning tulemuste levitamise ja edastamise kord; 2. Rakendusmeetmed kõigis I jaotises loetletud küsimustes, v.a käesoleva artikli lõikes 3 nimetatu, võetakse artikli 10 lõikes 3 sätestatud korras. Artikkel 10 Komitee 1. Komisjoni abistab komitee, edaspidi „komitee“. 2. Käesolevale lõikele viidates kohaldatakse otsuse nr 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid. 3. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud perioodiks määratakse kaks kuud. 4. Käesolevale lõikele viidates kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid. 5. Komitee võtab vastu oma töökorra. 6. Liikmesriike ei või esindada isikud, kes töötavad artikli 6 lõike 2 punktis b viidatud riiklikes büroodes või omavad nende suhtes töövastutust. Artikkel 11 Tööturu osapooled 1. Kui komiteega konsulteeritakse käesoleva otsuse kohaldamise küsimuses seoses kutseharidusega, võib komisjon Euroopa tööturu osapoolte ettepanekutele tuginedes määrata tööturu osapoolte esindajad, kes võivad osaleda komitee töös vaatlejatena. Nimetatud vaatlejate hulk on võrdne liikmesriikide esindajate hulgaga. 2. Vaatlejatel on õigus nõuda, et nende seisukohad kantaks komitee koosolekute protokolli. Artikkel 12 Horisontaalküsimused Integreeritud programmi rakendamisel pööratakse tähelepanu sellele, et see aitaks täiel määral kaasa ühenduse horisontaalpoliitika edendamisele, eelkõige järgmiselt: a) tõstes teadlikkust Euroopa kultuurilisest mitmekesisusest ja kultuuride paljususest ning vajadusest võidelda rassismi ja ksenofoobia vastu; b) tagades võimalusi erivajadustega õppijatele, eelkõige aidates edendada nende integreerumist tavaõppesse ja -koolitusse; c) tõstes teadlikkust säästvale majandusarengule kaasaaitamise tähtsusest; d) edendades meeste ja naiste vahelist võrdsust ning aidates kaasa võitluses diskrimineerimise vastu soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. Artikkel 13 Ühismeetmed Teadmiste Euroopa ülesehitusprotsessi osana võib integreeritud programmi raames toetatavaid tegevusi rakendada kooskõlas artikli 10 lõikes 2 viidatud menetlustega koos sarnaste ühenduse programmide ja meetmetega, eelkõige kultuuri, meedia, noorsoo, uurimis- ja arendustegevuse, tööhõive, ettevõtluse, keskkonna ning info- ja sidetehnoloogia valdkonnas. Artikkel 14 Järjepidevus ja vastastikune täiendavus 1. Komisjon tagab koostöös liikmesriikidega üldise järjepidevuse ja vastastikuse täiendavuse muu asjakohase ühenduse poliitika, õigusaktide ja meetmetega, eriti Euroopa Sotsiaalfondi, ühenduse teadus- ja arengutegevuse raamprogrammi inimressursside ja vahetusprojektide ning ühenduse statistikaprogrammiga. Komisjon tagab tõhusa ühenduse integreeritud programmi ning haridus- ja koolitusala programmide ja meetmete vahel, mis on võetud ühenduse ühinemiseelste vahendite raames, muus koostöös kolmandate riikidega ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega. 2. Komisjon teavitab komiteed regulaarselt teistest olulistest ühenduse algatustest elukestva õppe valdkonnas, sealhulgas koostööst kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. 3. Integreeritud programmi tegevuste rakendamisel peavad komisjon ja liikmesriigid arvesse võtma nõukogu kooskõlastatud tööhõivestrateegia raames vastu võetud tööhõivesuunistes määratletud prioriteete. 4. Partnerluse raames Euroopa tööturu osapooltega püüab komisjon arendada kooskõla integreeritud programmi ja ühenduse tasandil, sealhulgas valdkondlikel tasanditel, toimuva sotsiaalse dialoogi vahel. 5. Integreeritud programmi rakendamisel tagab komisjon vajadusel Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) abi selle pädevusega seotud valdkondades ja kooskõlas nõukogu määruses (EMÜ) nr 337/75[26] sätestatud korraga. Vajaduse korral võib komisjon tagada ka Euroopa Koolitusfondi toetuse selle volituste ulatuses ja kooskõlas nõukogu määruses (EMÜ) nr 1360/90[27] sätestatud korraga. 6. Komisjon teavitab kutseõppe nõuandekomiteed regulaarselt Leonardo da Vinci programmi olulistest edusammudest. III peatükk Finantssätted. Hindamine Artikkel 15 Rahastamine 1. Integreeritud programmi rakendamise finantsraamistikuks määratakse käesolevaga 13,620 miljonit eurot. Sellest summast Comeniuse, Erasmuse, Leonardo da Vinci ja Grundtvigi programmidele määratud summad ei tohi olla väiksemad, kui on sätestatud lisa punktis B.8. Komisjon võib neid summasid muuta artikli 10 lõikes 2 osutatud korras. 2. Kuni 1% integreeritud programmi eelarvest võib kasutada toetamaks kolmandatest riikidest pärit partnerite, kes ei osale integreeritud programmis artikli 7 sätete alusel, integreeritud programmi raames toimuvas partnerluses, projektides ja võrgustiku tegevustes osalemist. 3. Eelarvepädev institutsioon kinnitab iga-aastased assigneeringud finantsperspektiivi piires. Artikkel 16 Järelevalve ja hindamine 1. Komisjon tegeleb koostöös liikmesriikidega regulaarselt integreeritud programmi järelevalvega. Järelevalve hõlmab lõikes 4 nimetatud aruandeid ja eritegevust. 2. Komisjon korraldab integreeritud programmi regulaarseid sõltumatuid välishindamisi. 3. Liikmesriigid esitavad komisjonile vastavalt 30. juuniks 2010 ja 30. juuniks 2015 aruanded integreeritud programmi rakendamise ja mõju kohta. 4. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ja regioonide komiteele: a) 31. märtsiks 2011 hindamise vahearuande integreeritud programmi rakendamisel saavutatud tulemuste ja rakendamisega seotud kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta, b) 31. detsembriks 2011 teatise integreeritud programmi jätkamise kohta, c) 31. märtsiks 2016 järelhindamise aruande. II JAOTIS ERIPROGRAMMID I peatükk Comeniuse programm Artikkel 17 Comeniuse programmis osalejad Integreeritud programmi raames on Comeniuse programm suunatud: a) õpilastele, kes on omandamas alusharidust kuni teise taseme ülemise astme haridust; b) liikmesriikide täpsustatud koolidele; c) õpetajatele, abiteenistujatele ja halduspersonalile nendes koolides; d) kooliharidusega seotud ühendustele ja selle esindajatele; e) hariduse organiseerimise ja kättetoimetamise eest kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil vastutavatele avalikele ja eraorganisatsioonidele; f) elukestva õppe küsimustega tegelevatele uurimiskeskustele ja asutustele; g) kõrgharidusasutustele. Artikkel 18 Rakenduslikud eesmärgid Lisaks artiklites 1 ja 2 määratletud integreeritud programmi eesmärkidele on Comeniuse programmi rakenduslikud eesmärgid järgmised: a) suurendada õpilaste ja õppepersonali vahetuste hulka erinevates liikmesriikides ja parandada vahetuste kvaliteeti; b) suurendada partnerluste hulka erinevate liikmesriikide koolide vahel ja parandada vahetuste kvaliteeti, nii et kaasata programmi jooksul vähemalt üks õpilane kahekümnest ühisesse haridusalasesse tegevusse; c) julgustada teise võõrkeele õppimist; d) tugevdada õpetajakoolituse kvaliteeti ja Euroopa mõõdet; e) parandada pedagooglist lähenemist ja koolide haldamist. Artikkel 19 Tegevused 1. Comeniuse programmiga võib toetada järgmisi tegevusi. a) Artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud üksikisikute liikuvus. Seda korraldades või toetades võetakse vajalikud ettevalmistavad meetmed ja tagatakse nõuetekohane järelevalve ja toetuse kättesaadavus noortele. Selline liikuvus võib tähendada: i) õpilaste ja personali vahetust; ii) õpilaste või õppepersonali praktikat välismaal asuvates koolides või ettevõtetes; iii) osalemist õpetajakoolituse kursustel; iv) õppe- ja ettevalmistavat külastust liikuvuse, partnerluse, projekti- või võrgustikutegevuste eesmärgil; v) assistendikohti õpetajatele ja potentsiaalsetele õpetajatele. b) Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud partnerluse arendamine koolide vahel („Comeniuse partnerlused“) õpilastevaheliste ühiste õppeprojektide arendamise eesmärgil; c) Artikli 5 lõike 1 punktis e osutatud mitmepoolsed koostööprojektid. Need võivad sisaldada projekte, mis on suunatud: i) uute õpetamismeetodite või -materjalide arendamisele, edendamisele ja levitamisele; ii) kogemuste arendamisele või vahetamisele eeskätt Comeniuse programmiga hõlmatud õppuritele kohandatud teavet või suuniseid pakkuvate süsteemide alal; iii) uute õpetajakoolituse kursuste või kursuste sisu arendamisele, edendamisele ja levitamisele. d) Artikli 5 lõike 1 punktis e osutatud võrgustikud. Need võivad sisaldada võrgustikke, mis on suunatud: i) hariduse arendamisele oma teadusharus või ainevaldkonnas nende enda kasu ja hariduse laialdasema kasu pärast; ii) asjakohaste heade tavade ja uuenduste omandamisele ja levitamisele; iii) teiste loodud projektide ja partnerluse sisu toetamisele; iv) vajaduste analüüsi arendamise ja selle praktilise koolihariduses kohaldamise edendamisele. e) Muud artikli 5 lõike 1 punktis h osutatud Comeniuse programmi eesmärkide edendamisele suunatud algatused („Kaasnevad meetmed“). 2. Lõikes 1 viidatud tegevuste rakenduslikud üksikasjad otsustatakse artikli 10 lõikes 2 osutatud korras. Artikkel 20 Eelarve Vähemalt 85% Comeniuse programmi eelarvest kasutatakse vastavalt artikli 19 lõike 1 punktile a liikuvuse ja vastavalt artikli 19 lõike 1 punktile b Comeniuse partnerluse toetamiseks. Artikkel 21 Rakendusmeetmed 1. Comeniuse programmi rakendamiseks vajalikud meetmed loetletud küsimustes võtab komisjon artikli 10 lõikes 2 sätestatud halduskorra kohaselt: a) iga-aastane tööplaan; b) aastaeelarve ja rahaliste vahendite jaotus Comeniuse programmi erinevate tegevuste vahel; c) Comeniuse programmi rakendamise üldsuunised, valikukriteeriumid ja menetlused; d) rahade jagamine liikmesriikide seas lisas sätestatud riikliku büroo menetluse teel juhitavale tegevusele; e) programmi järelevalve ja hindamise ning tulemuste levitamise ja edastamise kord. 2. Comeniuse programmi rakendamiseks vajalikud meetmed kõigis küsimustes, v.a käesoleva artikli lõikes 1 nimetatu, võetakse artikli 10 lõikes 3 sätestatud korras. II peatükk Erasmuse programm Artikkel 22 Erasmuse programmis osalejad Integreeritud programmi raamistikus on Erasmuse programm suunatud: a) üliõpilastele ja praktikantidele kõigis kõrghariduse ja kõrgema kutsehariduse vormides (ISCED tasemed 5 ja 6); b) liikmesriikide täpsustatud kõrgharidusasutustele; c) õpetajatele ja halduspersonalile nendes asutustes; d) kõrgharidusega seotud ühendustele ja selle esindajatele, sealhulgas vastavatele üliõpilaste, ülikoolide ja õpetajate/koolitajate ühendustele; e) ettevõtetele, tööturu osapooltele ja teistele tööelu esindajatele; f) hariduse organiseerimise ja kättetoimetamise eest kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil vastutavatele avalikele ja eraorganisatsioonidele; g) elukestva õppe küsimustega tegelevatele uurimiskeskustele ja asutustele. Artikkel 23 Rakenduslikud eesmärgid Lisaks artiklites 1 ja 2 määratletud integreeritud programmi eesmärkidele on Erasmuse programmi rakenduslikud eesmärgid järgmised: a) suurendada õpilaste ja õppepersonali liikuvust kogu Euroopa ulatuses ja parandada selle kvaliteeti, aidates kaasa sellele, et 2011. aastaks oleks Erasmuse ja sellele eelnenud programmide raames üliõpilasvahetusega seotud vähemalt kolm miljonit osalejat; b) suurendada mitmepoolset koostööd Euroopa kõrgharidusasutuste vahel ja parandada koostöö kvaliteeti; c) suurendada Euroopas omandatava kõrghariduse ja kõrgema kutsehariduse kvalifikatsioonide vastastikuse lähenemise astet; d) edendada koostööd kõrgharidusasutuste ja ettevõtete vahel. Artikkel 24 Tegevused 1. Erasmuse programmiga võib toetada järgmisi tegevusi. a) Artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud üksikisikute liikuvus. Nimetatud liikuvus võib tähendada: i) üliõpilaste vahetust välismaale kõrgkoolides õppimiseks või koolituseks, samuti nende praktikale suunamist ettevõtetesse, koolituskeskustesse või muudesse organisatsioonidesse; ii) kõrgharidusasutuste õppepersonali liikuvust eesmärgiga õpetada või koolitust saada välismaal asuvas partnerasutuses; iii) kõrgharidusasutuste muu personali ja ettevõtete personali liikuvust koolituse või õpetamise eesmärgil; iv) mitmepoolseid Erasmuse süvendatud programme. Toetust võib samuti määrata kodumaistele ja võõrustavatele kõrgharidusasutustele või ettevõtetele kvaliteedi tagamiseks kõigil liikuvuse etappidel, kaasa arvatud keelealases ettevalmistuses. b) Artikli 5 lõike 1 punktis e osutatud ühisprojektid, mis muu hulgas keskenduvad uuenduslikkusele ja katsetamisele eri- ja rakenduseesmärkides osutatud aladel. c) Artikli 5 lõike 1 punktis e osutatud võrgustikud, mida juhivad kõrgharidusasutuste konsortsiumid ja mis esindavad teadusharu või mitme teadusharuga valdkonda („Erasmuse temaatiline võrgustik“), olles suunatud uute õppimiskontseptsioonide ja -pädevuste arendamisele. Sellised võrgustikud võivad samuti sisaldada esindajaid teistest avalikest organitest või ettevõtetest või ühendustest. d) Muud artikli 5 lõike 1 punktis h osutatud Eramuse programmi eesmärkide edendamisele suunatud algatused („Kaasnevad meetmed“). 2. Lõike 1 punkti a alapunktile i („Erasmuse üliõpilased“) vastavas liikuvuses osalejad on: a) kõrgharidusasutuste üliõpilased, kes pärast vähemalt ühe aasta lõpetamist oma õpingutest veedavad õppeperioodi teises liikmesriigis Erasmuse programmi vahetusprojektide raames, olenemata sellest, kas neile on määratud programmi alusel rahaline toetus. Selliseid perioode tunnustatakse täielikult institutsioonidevaheliste kokkulepete alusel saatja- ja võõrustajainstitutsiooni vahel. Võõrustavad institutsioonid ei nõua vastavatelt üliõpilastelt õppemaksu; b) üliõpilased, kes on kantud ühise magistriprogrammi nimekirja mõnes muus riigis peale selle, kus nad omandasid bakalaureusekraadi; c) kõrgharidusasutuste üliõpilased, kes suunatakse ettevõtetesse või koolituskeskustessse praktikale. 3. Lõikes 1 viidatud tegevuste rakenduslikud üksikasjad otsustatakse artikli 10 lõikes 2 osutatud korras. Artikkel 25 Eelarve Vähemalt 85% Erasmuse programmi eelarvest kasutatakse vastavalt artikli 24 lõike 1 punktile a liikuvuse toetamisele. Artikkel 26 Rakendusmeetmed 1. Erasmuse programmi rakendamiseks vajalikud meetmed loetletud küsimustes võtab komisjon artikli 10 lõikes 2 sätestatud halduskorra kohaselt: a) iga-aastane tööplaan; b) aastaeelarve ja rahaliste vahendite jaotus Erasmuse programmi erinevate tegevuste vahel; c) Erasmuse programmi rakendamise üldised suunised, valikukriteeriumid ja menetlused; d) rahade jagamine liikmesriikide seas lisas sätestatud riikliku büroo menetluse teel juhitavale tegevusele; programmi järelevalve ja hindamise ning tulemuste levitamise ja edastamise kord. 2. Erasmuse programmi rakendamiseks vajalikud meetmed kõigis küsimustes, v.a käesoleva artikli lõikes 1 nimetatu, võetakse artikli 10 lõikes 3 sätestatud korras. III peatükk Leonardo da Vinci programm Artikkel 27 Leonardo da Vinci programmis osalejad Integreeritud programmi raames on Leonardo da Vinci programm suunatud: a) noortele inimestele, kes õpivad ükskõik millises kutseõppe vormis, olles omandamas kuni teise taseme ülemise astme haridust (kuni ISCED 3. tase); b) kutsealases jätkukoolituses osalejatele (ISCED 4. tase); c) inimestele tööturul; d) koolituse pakkujatele Leonardo da Vinci programmiga hõlmatud valdkondades; e) õpetajatele ja halduspersonalile vastavat õpet pakkuvates asutustes; f) kutseharidusega seotud ühendustele ja selle esindajatele, sealhulgas praktikantide, lapsevanemate ja õpetajate ühendustele; g) ettevõtetele, tööturu osapooltele ja teistele tööelu esindajatele, sealhulgas kaubanduskodadele ja muudele kaubandusorganisatsioonidele; h) elukestva õppega seotud teabeteenuseid, juhendamist ja nõustamist pakkuvatele asutustele; i) isikutele ja asutustele, kes vastutavad elukestva õppe kõigi aspektidega seotud süsteemide ja põhimõtete eest kohalikul, piirkondlikul ja siseriiklikul tasandil; j) elukestva õppe küsimustega tegelevatele uurimiskeskustele ja asutustele; k) mittetulundusorganisatsioonidele, vabatahtlikele organitele, valitsusvälistele organisatsioonidele. Artikkel 28 Rakenduslikud eesmärgid Lisaks artiklites 1 ja 2 määratletud integreeritud programmi eesmärkidele on Leonardo da Vinci programmi rakenduslikud eesmärgid järgmised: a) suurendada kutsealusõppe ja jätkuõppega seotud inimeste liikuvust kogu Euroopa ulatuses ja parandada nende kvaliteeti, et seeläbi suurendada ettevõtetesse praktikale suunatute hulka integreeritud programmi lõpuks vähemalt 150 000 inimesele aastas; b) laiendada koostööd koolituse pakkujate, ettevõtete, tööturu osapoolte ja teiste asjakohaste asutuste vahel kogu Euroopas ning parandada selle koostöö kvaliteeti; c) hõlbustada uuenduslike tavade arengut alus- ja jätkuõppe valdkonnas ning nende edastamist, sealhulgas ühest osalevast riigist teistesse; d) parandada kvalifikatsioonide ja pädevuste, sealhulgas nende, mis on omandatud mitteametliku õppe käigus, läbipaistvust ning tunnustamist. Artikkel 29 Tegevused 1. Leonardo da Vinci programmiga võib toetada järgmisi tegevusi. a) Artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud üksikisikute liikuvus. Seda korraldades või toetades võetakse vajalikud ettevalmistavad meetmed, tagatakse nõuetekohane järelevalve ja toetuse kättesaadavus noortele. Nimetatud liikuvus võib hõlmata: i) riikidevahelist ettevõtetesse või koolitusasutustesse praktikale suunamist; ii) praktikale suunamist ja vahetusi, mille eesmärgiks on koolitajate ja nõustajate, koolitusasutuste ning ettevõttesiseste koolitusplaanide ja nõustamise eest vastutavate isikute erialane enesetäiendamine. b) Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud partnerlus, mis keskendub osalevate organisatsioonide vastastikule huvile. c) Artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud mitmepoolsed projektid, eriti need, mille eesmärgiks on koolitussüsteemide parandamine uuenduslikkuse edastamise teel, mis hõlmab uuenduslike toodete ja erinevas kontekstis arendatud menetluste keelelist, kultuurilist ja seaduslikku kohandamist siseriiklikele vajadustele. d) Artikli 5 lõike 1 punktis e osutatud mitmepoolsed projektid, mille eesmärgiks on koolitussüsteemide täiustamine uuenduslikkuse ning heade tavade arendamise ja edastamise teel. e) Artikli 5 lõike 1 punktis e osutatud ekspertide ja organisatsioonide temaatilised võrgustikud, mis tegelevad kutseharidusega seotud eriküsimustega. f) Muud artikli 5 lõike 1 punktis h osutatud Leonardo da Vinci programmi eesmärkide edendamisele suunatud algatused („Kaasnevad meetmed“). 2. Nimetatud tegevuste rakenduslikud üksikasjad otsustatakse artikli 10 lõikes 2 osutatud korras. Artikkel 30 Eelarve Vähemalt 75% Leonardo da Vinci programmi eelarvest kasutatakse vastavalt artikli 19 lõike 1 punktile a liikuvuse toetamiseks. Artikkel 31 Rakendusmeetmed 1. Leonardo da Vinci programmi rakendamiseks vajalikud meetmed loetletud küsimustes võtab komisjon artikli 10 lõikes 2 sätestatud halduskorra kohaselt: a) iga-aastane tööplaan; b) aastaeelarve ja rahaliste vahendite jaotus Leonardo da Vinci programmi erinevate tegevuste vahel; c) Leonardo da Vinci programmi rakendamise üldsuunised, valikukriteeriumid ja menetlused; d) rahade jagamine liikmesriikide seas lisas sätestatud riikliku büroo menetluse teel juhitavatele tegevustele; e) programmi järelevalve ja hindamiseks ning tulemuste levitamise ja edastamise kord. 2. Leonardo da Vinci programmi rakendamiseks vajalikud meetmed kõigis küsimustes, v.a käesoleva artikli lõikes 1 nimetatu, võetakse artikli 10 lõikes 3 sätestatud korras. IV peatükk Grundtvigi programm Artikkel 32 Grundtvigi programmis osalejad Integreeritud programmi raames on Grundtvigi programm suunatud: a) täiskasvanute koolituses osalejatele; b) täiskasvanute koolituse pakkujatele; c) õpetajatele ja halduspersonalile vastavat õpet pakkuvates asutustes ja muudes täiskasvanute koolitusega seotud organisatsioonides; d) täiskasvanute koolitusega seotud personali alus- või jätkukoolitusega tegelevatele asutustele; e) täiskasvanute koolitusega seotud inimeste ühendustele ja nende esindajatele, sealhulgas õppurite ja õpetajate ühendustele; f) täiskasvanute koolituse kõigi aspektidega seotud juhendamist, nõustamist ja teavet pakkuvatele asutustele; g) isikutele ja asutustele, kes vastutavad täiskasvanute koolitusega seotud süsteemide ja põhimõtete eest kohalikul, piirkondlikul ja siseriiklikul tasandil; h) elukestva õppe küsimustega tegelevatele uurimiskeskustele ja asutustele; i) ettevõtetele; j) mittetulundusorganisatsioonidele, vabatahtlikele ühendustele, valitsusvälistele organisatsioonidele; k) kõrgharidusasutustele. Artikkel 33 Rakenduslikud eesmärgid Lisaks artiklites 1 ja 2 määratletud integreeritud programmi eesmärkidele on Grundtvigi programmi rakenduslikud eesmärgid järgmised: a) suurendada täiskasvanute koolitusega seotud inimeste vahetuste hulka kogu Euroopas ja parandada nende kvaliteeti, et seeläbi toetada 2013 aastaks vähemalt 25 000 üksikisiku vahetust aastas; b) laiendada koostööd täiskasvanute koolitusega seotud organisatsioonide vahel kogu Euroopas ja parandada selle koostöö kvaliteeti; c) hõlbustada uuenduslike tavade arengut täiskasvanute koolituse valdkonnas ning nende edastamist, sealhulgas ühest osalevast riigist teistesse; d) tagada, et inimestele tundlikest elanikerühmadest ja tõrjutud sotsiaalsest keskkonnast, eriti nendele, kellel on jäänud haridustee pooleli põhikvalifikatsioone omandamata, antaks alternatiivseid võimalusi täiskasvanute koolituses osalemiseks; e) parandada pedagoogilist lähenemist ja täiskasvanute koolitust pakkuvate organisatsioonide haldamist. Artikkel 34 Tegevused 1. Grundtvigi programmiga võib toetada järgmisi tegevusi. a) Artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud üksikisikute vahetus. Seda korraldades või toetades võetakse vajalikud ettevalmistavad meetmed ja tagatakse nõuetekohane järelevalve ning toetuse kättesaadavus noortele. Selline liikuvus võib tähendada külastusi, praktikat, abilisena töötamist ja ametlikes või mitteametlikes täiskasvanute koolituses osalejate vahetusi, sealhulgas täiskasvanute koolitusega seotud personali koolitust ja tööalast enesetäiendamist. b) Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud partnerlused („Grundtvigi õppepartnerlused“), mis keskenduvad osalevates organisatsioonides vastastikust huvi äratavatele teemadele. c) Artikli 5 lõike 1 punktis e osutatud mitmepoolsed projektid, mis on suunatud täiskasvanute koolituse süsteemide täiustamisele uuenduslikkuse ja heade tavade arendamise ning edastamise teel. d) Artikli 5 lõike 1 punktis e osutatud ekspertide ja organisatsioonide temaatilised võrgustikud, mida nimetatakse „Grundtvigi võrgustikeks“, mis tegelevad eelkõige: i) täiskasvanute koolituse arendamisega teadusharus, ainevaldkonnas või juhtimisaspektis, millega nad seonduvad; ii) asjakohaste heade tavade ja uuenduslikkuse kindlaks tegemise ja levitamisega; iii) teiste loodud projektide ja partnerluste sisu toetamisega ning selliste projektide ja partnerluste vahelise interaktiivsuse hõlbustamisega; iv) vajaduste analüüsi ja kvaliteedi tagamise arendamisega täiskasvanute koolituses. e) Artikli 5 lõike 1 punktis h osutatud muud Grundtvigi programmi eesmärkide edendamisele suunatud algatused („Kaasnevad meetmed“). 2. Nimetatud tegevuste rakendamise üksikasjad otsustatakse artikli 10 lõikes 2 osutatud korras. Artikkel 35 Eelarve Vähemalt 60% Grundtvigi programmi eelarvest kasutatakse vastavalt artikli 34 lõike 1 punkti a alapunktile b liikuvuse toetamiseks. Artikkel 36 Rakendusmeetmed 1. Grundtvigi programmi rakendamiseks vajalikud meetmed loetletud küsimustes võtab komisjon artikli 10 lõikes 2 sätestatud halduskorra kohaselt: a) iga-aastane tööplaan; b) aastaeelarve ja rahaliste vahendite jagamine Grundtvigi programmi erinevate tegevuste vahel; c) Grundtvigi programmi rakendamise üldsuunised, valikukriteeriumid ja menetlused; d) rahade jagamine liikmesriikide seas lisas sätestatud riikliku büroo menetluse teel juhitavatele tegevustele; e) programmi järelevalve ja hindamise ning tulemuste levitamise ja edastamise kord. 2. Grundtvigi programmi rakendamiseks vajalikud meetmed kõigis küsimustes, v.a käesoleva artikli lõikes 1 nimetatu, võetakse artikli 10 lõikes 3 sätestatud korras. V peatükk Ristprogramm Artikkel 37 Rakenduslikud eesmärgid Lisaks artiklites 1 ja 2 määratletud integreeritud programmi eesmärkidele on ristprogrammi rakenduslikud eesmärgid järgmised: a) toetada elukestva õppe põhimõtete täiendamist Euroopa tasandil, eelkõige Lissaboni, Bologna ja Kopenhaageni protsesside ning nende järglaste kontekstis; b) tagada asjakohane võrreldavate andmete, statistika ja analüüside varu, et toetada elukestva õppe põhimõtete arendamist; c) jälgida edusamme elukestva õppe eesmärkide suunas ja kindaks teha erilist tähelepanu vajavad valdkonnad; d) edendada keeleõpet ja toetada keelelist mitmekesisust liikmesriikides; e) toetada uuendusliku info- ja sidetehnoloogiatel põhineva sisu, teenuste, pedagoogika ja tavade arengut elukestvas õppes; f) tagada integreeritud programmi tulemuste asjakohane tunnustamine, tõendamine ja laiaulatuslik rakendamine. Artikkel 38 Tegevused 1. Artikli 2 lõike 2 punktis a viidatud põhitegevuse alusel võib toetada järgmisi tegevusi. a) Artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud individuaalne liikuvus, sealhulgas siseriiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste määratud ekspertide ja ametnike, haridus- ja koolitusasutuste ning nõustamisteenistuste direktorite ja tööturu osapoolte õppekülastused. b) Artikli 5 lõike 1 punktis e osutatud mitmepoolsed projektid, mis on suunatud ühenduse tasandil arendatud põhimõtteliste ettepanekute ettevalmistamisele ja katsetamisele. c) Artikli 5 lõike 1 punktis e viidatud mitmepoolse koostöö võrgustikud põhimõtteliste küsimuste alal koos töötavatest ekspertidest ja/või institutsioonidest. Nimetatud võrgustikud võivad hõlmata: i) temaatilisi võrgustikke, mis teevad koostööd elukestva õppe sisuga või elukestva õppe metoodika ja põhimõtetega seotud küsimustes. Nimetatud võrgustikud võivad jälgida, vahetada, kindlaks teha ja analüüsida häid tavasid ja uuendusi, ja teha ettepanekuid selliste tavade edukamaks ja laialdasemaks kasutamiseks liikmesriikides; ii) alalised konverentsid poliitikaküsimustes, mille eesmärgiks Euroopa tasandi poliitika kooskõlastamine elukestva õppega seotud strateegilistes küsimustes. d) Artikli 5 lõike 1 punktis f osutatud elukestva õppe põhimõtete ja süsteemide jälgimine ja analüüs võivad hõlmata: i) teadustöid ja võrdlevaid uurimusi; ii) näitajate ja statistiliste uuringute arendamist, sealhulgas toetust elukestva õppe valdkonnas koostöös Eurostatiga tehtule; iii) toetust Eurydice võrgustiku tegevusele ja komisjoni määratud Eurydice Euroopa üksuse rahastamisele. e) Tegevus läbipaistvuse ning kvalifikatsioonide ja pädevuste, k.a nende, mis on omandatud mitteametliku õppe käigus, toetamiseks, teave ja nõustamine õppe-eesmärkidel toimuva liikuvuse toetamiseks ja artikli 5 lõike 1 punktis f viidatud koostöö kvaliteedi tagamiseks, mis võib hõlmata: i) selliste organisatsioonide võrgustikke, mis hõlbustavad liikuvust ja tunnustamist, näiteks Euroguidance ning diplomite ja tunnistuste akadeemilise tunnustamise riiklikud infokeskused (NARIC); ii) toetust riikidevahelistele veebipõhistele teenustele nagu Ploteus; iii) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega XXX (millega luuakse ühtne kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvuse raamistik) kooskõlas olevaid tegevusi Europass algatuse raames. f) Artikli 5 lõike 1 punktis h („Kaasnevad meetmed“) osutatud muud algatused, mis on suunatud artikli 2 lõike 2 punktis a viidatud põhitegevuse eesmärkide edendamisele. 2. Artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud põhitegevuse alusel võib toetada järgmisi strateegilisi tegevusi, mis on mõeldud rahuldama õpetamise ja õppimisvajadusi rohkem kui ühes eluetapis. a) artikli 5 lõike 1 punktis e viidatud mitmepoolsed projektid, mille eesmärk on muu hulgas: i) uute keeleõppematerjalide, sealhulgas siduskursuste ja keelelise katsetamise vahendite arendamine; ii) keeleõpetaja koolituseks vajalike vahendite ja kursuste arendamine; b) Artikli 5 lõike 1 punktis e viidatud võrgustikud keeleõppe ja keelelise mitmekesisuse valdkonnas. c) Artikli 5 lõike 1 punktis h osutatud muud algatused kooskõlas integreeritud programmi eesmärkidega, sealhulgas õppijate jaoks keeleõppe atratiivsemaks muutmine massimeedia ja/või turustamise, teavitustegevuse ja teabekampaaniate ning konverentside, uurimuste ja statistiliste näitajate abil keeleõppe ja keelelise mitmekesisuse valdkonnas. 3. Artikli 2 lõike 2 punktis c osutatud põhitegevuse alusel võib toetada järgmisi tegevusi: a) artikli 5 lõike 1 punktis e osutatud mitmepoolsed projektid, mis on suunatud uuenduslike meetodite, sisu, teenuste ja keskkonna arendamisele ja levitamisele; b) artikli 5 lõike 1 punktis e viidatud võrgustikud, mis on suunatud teadmiste, kogemuste ja heade tavade jagamisele ja vahetamisele; c) artikli 5 lõike 1 punktis f kirjeldatud muud elukestva õppe põhimõtete ja tavade kohased tegevused, mis võivad sisaldada hindamis-, jälgimis-, võrdleva uurimise, kvaliteedi parandamise ja suundumuste analüüsi mehhanisme tehnoloogia ja pedagoogika osas. 4. Artikli 2 lõike 2 punktis d osutatud põhitegevuse alusel võib toetada järgmisi tegevusi. a) Artikli 5 lõike 1 punktis d viidatud ühepoolsed ja riiklikud projektid; b) Artikli 5 lõike 1 punktis e viidatud mitmepoolsed projektid, mille eesmärgiks on muu hulgas: i) uuenduslike toodete ja protsesside kasutamise ja rakendamise toetamine; ii) koostöö edendamine sama valdkonna projektide vahel; iii) heade tavade arendamine levitamise mooduste osas. c) Artikli 5 lõike 1 punktis f osutatud viitematerjali koostamine, mis võib hõlmata asjakohaste statistiliste andmete kogumist ning uurimusi levitamise, tulemuste kasutamise ja heade tavade vahetamise kohta. Artikkel 39 Rakendusmeetmed 1. Ristprogrammi rakendamiseks vajalikud meetmed loetletud küsimustes võtab komisjon artikli 10 lõikes 2 sätestatud halduskorra kohaselt: a) iga-aastane tööplaan, valikukriteeriumid ja menetlused; b) aastaeelarve ja rahade jagamine ristprogrammi erinevate tegevuste vahel; c) ristprogrammi rakendamise suunised ja selle põhitegevused; d) rahade jagamine liikmesriikide vahel lisas sätestatud riikliku büroo menetluse teel juhitavatele tegevustele; e) programmi järelevalve ja hindamise ning tulemuste levitamise ja edastamise kord. 2. Ristprogrammi rakendamiseks vajalikud meetmed kõigis küsimustes, v.a käesoleva artikli lõikes 1 nimetatu, võetakse artikli 10 lõikes 3 sätestatud korras. VI peatükk Jean Monnet’ programm Artikkel 40 Jean Monnet’ programmis osalejad Integreeritud programmi raames ja lisa alusel on Jean Monnet’ programm suunatud: a) üliõpilastele ja teadlastele Euroopa integratsiooni valdkonnas mis tahes kõrghariduse vormis (ISCED 5. ja 6. tase) nii ühenduses kui sellest väljaspool ; b) kõrgharidusasutustele nii ühenduses kui sellest väljaspool ; c) kõnealuse institutsioonide õpetajatele ja halduspersonalile; d) hariduse ja koolitusega seotud ühingutele ja nende esindajatele nii ühenduses kui sellest väljaspool; e) riiklikele ja eraorganisatsioonidele, mis vastutavad hariduse ja koolituse korraldamise ja edastamise eest kohalikul ja piirkondlikul tasandil; f) Euroopa integratsiooni küsimustega tegelevatele uurimiskeskustele ja asutustele nii ühenduses kui sellest väljaspool . Artikkel 41 Rakenduslikud eesmärgid Lisaks artiklites 1 ja 2 määratletud integreeritud programmi üldeesmärkidele on Jean Monnet’ programmi rakenduslikud eesmärgid järgmised: a) edendada pädevust õpetamises, uurimistöös ja mõttetegevuses kõrgharidusasutuste Euroopa integratsiooniuuringute valdkonnas nii ühenduses kui sellest väljaspool; b) suurendada spetsialistidest akadeemikute ja Euroopa kodanike hulgas üldiselt Euroopa integratsiooniga seotud teadmisi ja teadlikkust; c) toetada peamisi Euroopa institutsioone, mis tegelevad Euroopa integratsiooni küsimustega; d) toetada Euroopa hariduse ja koolituse alal tegevate kõrgtasemelisi ühendusi. Artikkel 42 Tegevused 1. Artikli 2 lõike 3 punktis a viidatud põhitegevuse alusel võib toetada järgmisi tegevusi. a) Artikli 5 lõike 1 punktis d osutatud ühepoolsed ja siseriiklikud projektid, mis võivad hõlmata: i) Jean Monnet õppetoole, pädevuse ja õpetamise moodulite keskusi; ii) professorite, teiste kõrghariduse tasandi õpetajate ja Euroopa integratsioonile spetsialiseerunud uurijate ühendusi; iii) toetust noortele Euroopa integratsioonile spetsialiseerunud teadlastele; iv) ühendusega seotud teabe- ja uurimistegevust eesmärgiga edendada arutelu, mõttetegevust ja teadmisi Euroopa integratsiooniprotsessi kohta. b) Artikli 5 lõike 1 punktis e osutatud mitmepoolsed projektid ja võrgustikud, mis võivad hõlmata toetust mitmepoolsete uurimisgruppide rajamisele Euroopa integratsiooni valdkonnas. 2. Artikli 5 lõike 1 punktis g osutatud tegevustoetusi järgmiste Euroopa huve järgivate institutsioonide teatud tegevuslike ja halduskulude katmiseks võib määrata artikli 2 lõike 3 punktis b viidatud põhitegevuse alusel: a) Euroopa Kolledž (Brugge ja Natolini ülikoolilinnakud); b) Euroopa Ülikool-Instituut, Firenze; c) Euroopa Avaliku Halduse Instituut, Maastricht; d) Euroopa Õigusakadeemia, Trier. 3. Artikli 2 lõike 3 punktis c viidatud põhitegevuse alusel võib tegutsemistoetust määrata haridus- ja koolitusvaldkonnas tegevate Euroopa institutsioonide või ühenduste teatud tegutsemis- ja halduskulude katmiseks. 4. Toetust võib määrata igal aastal või seda võib pikendada ühendusega sõlmitud partnerluse raamlepingu piires. Artikkel 43 Eelarve Vähemalt 28% Jean Monnet’ programmi eelarvest kasutatakse artikli 2 lõike 3 punktis a viidatud põhitegevuse toetamiseks, vähemalt 44% artikli 2 lõike 3 punktis b viidatud põhitegevuse toetamiseks, ja vähemalt 18% artikli 2 lõike 3 punktis c viidatud põhitegevuse toetamiseks. Artikkel 44 Rakendusmeetmed 1. Jean Monnet’ programmi rakendamiseks vajaliku meetmed järgnevalt loetletud küsimustes võtab komisjon artikli 10 lõikes 2 sätestatud halduskorra kohaselt: a) iga-aastane tööplaan, valikukriteeriumid ja menetlused; b) aastaeelarve ja rahaliste vahendite jagamine Jean Monnet’ programmi erinevate tegevuste vahel; c) Jean Monnet’ programmi rakendamise suunised ja selle põhitegevused; d) programmi järelevalve ja hindamise ning tulemuste levitamise ja edastamise kord. 2. Jean Monnet’ programmi rakendamiseks vajalikud meetmed kõigis küsimustes, v.a käesoleva artikli lõikes 1 nimetatu, võetakse artikli 10 lõikes 3 sätestatud korras. III JAOTIS ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED Artikkel 45 Üleminekusäte Otsuste 382/1999/EÜ[28], 253/2000/EÜ[29], 2318/2003/EÜ[30], 791/2004/EÜ[31] või [Europass][32] alusel 31. detsembril 2006 või enne seda algatatud tegevusi hallatakse vastavalt nende otsuste sätetele. Erandiks on, et nende otsustega kehtestatud komiteed asendatakse käesoleva otsuse artikli 10 kohaselt kehtestatud komiteega. Artikkel 46 Jõustumine Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja LISA HALDUSNORMID JA FINANTSSÄTTED A. Õigusnormid Menetlused integreeritud programmiga seotud ettepanekute ja valikute tegemiseks on järgmised. 1. Riikliku büroo menetlus 1.1. Menetlus 1 Järgmisi allprogramme, mille raames vastav riiklik büroo oma valiku teeb, hallatakse riikliku büroo 1. menetluse teel: a) artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud riikideülene inimeste liikuvus elukestva õppe raames Euroopas; b) artikli 5 lõike 1 punktis b viidatud kahe- ja mitmepoolsed partnerlused; c) artikli 5 lõike 1 punktis d viidatud ühepoolsed ja riiklikud projektid, kui neid rahastatakse artikli 38 lõike 4 punkti a alusel. Nende allprogrammide raames esitatud rahalise toetuse taotlused tuleb esitada vastavatele riiklikele büroodele, mille liikmesriigid on määranud vastavalt artikli 6 lõike 2 punktile b. Riiklikud asutused teevad valiku ja eraldavad valitud taotlejatele rahalist toetust vastavalt artiklite 9, 21, 26, 31 ja 39 kohaselt kehtestatud üldsuunistele. Riiklikud asutused jagavad toetused vastavates liikmesriikide asuvate toetusesaajate vahel. Kõik kahe- või mitmepoolse partnerluse pooled saavad toetust otse oma vastavast riiklikust büroost. 1.2. Menetlus 2 Järgmist allprogrammi, mille raames komisjon oma valiku teeb, kuid mille raames vastavad riiklikud bürood viivad läbi hindamis- ja lepingumenetlused , hallatakse riiklike büroode menetluse 2 teel: - artikli 5 lõike 1 punktis c viidatud mitmepoolsed projektid. Nende allprogrammide raames esitatud rahalise toetuse taotlused tuleb esitada vastavatele riiklikele büroodele, mille projekti koordinaatoriks olev liikmesriik on määranud vastavalt artikli 6 lõike 2 punktile b. Projekti koordinaatoriks olevad liikmesriigi riiklik büroo viib läbi taotluste hindamise ja esitab komisjonile esialgse nimekirja taotlustest, mida võib rahuldada. Komisjon teeb esitatud nimekirja alusel valiku ning seejärel eraldab riiklik büroo valitud taotlejatele rahalist toetust vastavalt artikli 31 kohaselt kehtestatud üldsuunistele. Enne esialgse nimekirja esitamist komisjonile teeb selle projekti koordineeriva riigi riiklik büroo koostööd kõigi teiste projektis osalevate riikide vastavate büroodega. Riiklikud bürood jaotavad toetused vastava liikmesriigi valitud projektikoordinaatoritele, mis vastutavad raha eraldamise eest projektiga seotud partneritele. 2. Komisjoni menetlus Järgnevaid tegevusi, mille käigus esitatakse komisjonile projektiettepanek ja komisjon teeb oma valiku, hallatakse komisjoni menetluse teel: a) artikli 5 lõike 1 punktis d osutatud ühepoolsed ja riiklikud projektid, v.a artikli 38 lõike 4 punkti a alusel rahastatud projektid; b) artikli 5 lõike 1 punktis e osutatud mitmepoolsed projektid ja võrgustikud; c) artikli 5 lõike 1 punktis f osutatud elukestva õppe põhimõtete ja süsteemide jälgimine ja analüüs, viitematerjalide, sh uurimuste, statistika, analüüside ja näitajate koostamine, kvalifikatsiooni ja eelnevate õpingute läbipaistvust ja tunnustamist toetav tegevus; d) artikli 5 lõike 1 punktis g osutatud tegevustoetused; e) artikli 5 lõike 1 punktis h („Kaasnevad meetmed“) osutatud teised integreeritud programmi eesmärkidega kooskõlas olevad algatused. Nende allprogrammide raames esitatud rahalise toetuse taotlused tuleb esitada komisjonile, kes teeb valiku ja eraldab valitud taotlejatele rahalist toetust vastavalt artiklite 9, 21, 26, 31 ja 39 kohaselt kehtestatud üldsuunistele. B. Finantssätted Komisjon tagab, et integreeritud programmi alusel toetuse saajatele eraldatud finants- ja haldusnõuded on vastavuses toetuse tasemega. Komisjon peab tagame eelkõige, et üksikisiku liikuvuse ja partnerluste suhtes kehtivad finantseeskirjad ning taotlus- ja aruandekohustus jäävad kasutajasõbralikuks ja piisavalt lihtsaks, et mitte piirata ligipääsu vähem soodsas olukorras olevatele üksikisikutele ja nendega töötavatele institutsioonidele või organisatsioonidele. 1. Riikliku büroo menetluse teel hallatavad tegevused 1.1. Ühenduse rahalised vahendid, millega toetatakse rahaliselt riikliku büroo menetluse teel hallatavaid tegevusi kooskõlas käesoleva lisa punkti A alapunktiga 1, jaotatakse liikmesriikide vahel kooskõlas komisjoni vastavalt artikli 10 lõikele 2 määratud valemiga, mis võib hõlmata järgmist: a) igale liikmesriigile antud miinimumsummat, mis määratakse kooskõlas asjaomase allprogrammi jaoks olemasolevate eelarvevahenditega; b) ülejäänud summad jagatakse eri liikmesriikidele järgmistel alustel: i) liikmesriikide vaheline elatustaseme erinevus; ii) liikmesriikide pealinnade kaugus üksteisest; iii) iga liikmesriigi nõudluse ja/või osaluse tase vastava tegevuse osas; iv) iga liikmesriigi: ( õpilaste ja õpetajate koguarv koolihariduses artikli 19 lõike 1 punktides a ja b määratletud koolide partnerlussuheteks ja vahetusprojektideks Comeniuse programmi raames; – üliõpilaste ja/või vilistlaste koguarv kõrghariduses artikli 24 lõike 1 punkti a alapunktides i ja iv sätestatud üliõpilaste vahetusprojektideks ja süvendatud kavade kohaseks tegevusteks Eramuse programmi raames; ( kõrgharidusasutuste õpetajate koguarv artikli 24 lõike 1 punkti a alapunktides ii ja iii sätestatud õpetajate ja muu personali vahetusteks Erasmuse pogrammi raames; – üldine rahvaarv ja sellega seoses 15(35aastaste elanike arv artikli 29 lõike 1 punktides a, b ja c sätestatud vahetus-, partnerlus- ning kahe- ja mitmepoolsete projektide tegevuseks Leonardo da Vinci programmi raames; ( täiskasvanute koguarv artikli 34 lõike 1 punktides a ja b sätestatud vahetus- ja partnerlusprojektideks Grundtvigi programmi raames . 1.2. Niiviisi jagatavaid ühenduse vahendeid haldavad artikli 6 lõike 2 punktis b sätestatud riiklikud bürood . 1.3. Komisjon võtab koostöös liikmesriikidega vajalikud meetmed, et ergutada tasakaalustatud osalust ühenduse, liikmesriigi ja vajaduse korral piirkondlikul tasandil ning vajadusel eri õppeainetes. Nendele meetmetele eraldatud vahendid ei või ületada 5% iga kõnealuse allprogrammi rahastamiseks ettenähtud aastaeelarvest. 2. Hüvitise saajate määramine Käesoleva otsuse artikli 42 lõikes 2 loetletud institutsioonid on käesolevaga määratud integreeritud programmi toetuste saajateks kooskõlas komisjoni määruse nr 2342/2002 artikliga 168. NARIC võrgustikku kuuluvad riiklikud üksused, Eurydice võrgustiku, Euroguidance võrgustiku, riikliku kutsekvalifikatsiooni piirkondlikud tugikeskused ja Europassi riiklikud keskused toimivad vahenditena programmi riiklikul tasandil rakendamiseks kooskõlas nõukogu määruse nr 1605/2002 artikli 54 lõike 2 punktiga c ja komisjoni määruse nr 2342/2002 artikliga 38. 3. Toetusesaajate tüübid Vastavalt nõukogu määruse nr 1605/2002 artikli 114 lõikele 1 võib toetust määrata füüsilistele isikutele. Need võivad esineda stipendiumite kujul. 4. Kindlasummalised toetused, ühikkulude astmestik ja auhinnad Komisjoni määruse nr 2342/2002 artikli 181 lõike 1 kohaseid kindlasummalisi toetusi ja/või ühikkulude astmestikku võib kasutada artiklis 5 viidatud tegevuste korral. Komisjon võib integreeritud programmi tegevustele auhindu määrata. 5. Euroopa Liidu üldistes huvides tegutsevad asutused Kui nimetatud programmi tegevustoetusi määratakse komisjoni määruse nr 2342/2002 artiklis 162 määratletud Euroopa Liidu üldistes huvides tegutsevatele asutustele, ei kehti neile järkjärgulise vähendamise põhimõtte pikendus kooskõlas nõukogu määruse nr 1605/2002 artikli 113 lõikega 2. 6. Taotlejate kutsealane pädevus ja kvalifikatsioon Komisjon võib kooskõlas komisjoni määruse nr 2342/2002 artikli 176 lõikega 2 otsustada, et teatud toetuse saajate kategoorial on kavandatava meetme või tööplaani täitmiseks vajalik kutsealane pädevus ja kvalifikatsioon. 7. Kolmandast riikidest pärit partnerite osalemine Partnerid kolmandatest riikidest võivad vastavalt artikli 15 lõikele 2 komisjoni või asjaga seotud riikliku büroo äranägemisel osaleda mitmepoolsetes projektides, võrgustikes või partnerlustes. Otsus, kas selliseid partnereid toetada, põhineb Euroopa tasandi lisaväärtuse astmel, mis võiks tuleneda nende partnerlusest projektis, võrgustikus või kõnealuses partnerluses. 8. Alammäär Käesoleva otsuse artikli 15 kohaselt on valdkondlikele programmidele eraldatav alammäär seoses käesolevas artiklis määratletud finantsraamistikuga järgmised: Comenius 10% Erasmus 40% Leonardo da Vinci 25% Grundtvig 3% 9. Siseriiklikud asutused Ühenduse rahalist abi antakse liikmesriikide vastavalt artikli 6 lõike 2 punktile b kehtestatud või määratud riiklike büroode tegevuse toetamiseks. Sellist abi võib osutada tegevustoetuste kujul ja see ei tohi ületada 50% riikliku büroo heakskiidetud tööprogrammi kogukuludest. Kooskõlas komisjoni määruse nr 2342/2002 artikli 38 lõikega 1 võib käesoleva otsuse artikli 7 lõike 1 alusel integreeritud programmis osalevates kolmandates riikides riikliku büroo kohustused delegeerida avalikke teenuseid osutavatele siseriiklikele avalik-õiguslikele asutustele või eraõiguslikele asutustele, mille suhtes kohaldatakse vastava riigi õigust. 10. Tehniline abi Integreeritud programmi eelarve võib katta ka programmi kohaldamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks vajalike ettevalmistuste, järelevalve, kontrolli, auditi ja hindamisega seotud kulutused. Eelkõige võivad need hõlmata uurimusi, koosolekuid, teabevahetust, väljaandeid, kulutusi teabe vahetamiseks vajalikele informaatikavõrkudele ning kulutusi, mis on seotud muu tehnilise või haldusbiga, mida komisjonil on programmi rakendamisel tarvis kasutada. 11. Pettusevastased sätted Artiklite 9, 21, 26, 31, 36, 39 ja 44 alusel võetud komisjoni otsustega, nendest tulenevate lepingute ja kokkulepetega ning osalevate kolmandate riikidega sõlmitud lepingutega, nähakse eelkõige ette, et komisjon (või selle volitatud esindaja), k.a OLAF, tegeleb järelevalve ja finantskontrolliga ning kontrollikoda viib läbi auditeid, vajadusel kohapeal. Nimetatud viisil võidakse kontrollida riiklikke büroosid ning vajaduse korral toetuste saajaid. Tegevustoetuse saaja annab komisjoni kasutusse kõik viimasele maksele järgneva viie aastaga seotud tõendavad dokumendid, sealhulgas auditeeritud raamatupidamisaruande toetuse saamise aastal tehtud kulutuste kohta. Toetusesaaja tagab, et võimaluse korral antakse komisjoni kasutusse ka partnerite või liikmete valduses olevad tõendavad dokumendid. Komisjon võib toetuse kasutamise kontrollimiseks läbi viia auditi kas oma personali või mõne muu enda valitud pädeva välise organi abil. Auditeid võib läbi viia kogu lepingu kehtivusajal ja viie aasta jooksul alates lõppmakse tegemisest. Vajaduse korral võib komisjon teha audititulemuste põhjal tagastamisotsuse. Komisjoni personalil ja komisjoni volitatud kolmandatel isikutel peab olema asjakohane juurdepääsuõigus eelkõige toetusesaaja ametiruumidele ja kogu auditi läbiviimiseks vajalikule teabele, sealhulgas elektroonilisele teabele. Kontrollikojal ja Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) on samad õigused nagu komisjonil, eelkõige juurdepääsuõigus. Peale selle võib komisjon ühenduse finantshuvide kaitsmiseks pettuse ja muude eeskirjaeiramiste eest kõnealuse programmi raames teha kohapeal kontrolle ja ülevaatusi nõukogu määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 kohaselt. Käesoleva määruse raames rahastatavate ühenduse tegevuste puhul tähendab eeskirjade eiramine määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõike 2 tähenduses mis tahes üleastumist ühenduse õiguse sätetest või juriidilise üksuse tegevusest või tegematajätmisest põhjustatud lepingulise kohustuse täitmatajätmist, mis põhjendamatu kuluartikli tõttu kahjustas või oleks võinud kahjustada ühenduste üldeelarvet või mõnda ühenduse täidetavat eelarvet. LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT Policy area(s): Education and culture Activit(y/ies): Education and training | TITLE OF ACTION: INTEGRATED PROGRAMME IN THE FIELD OF LIFELONG LEARNING | 1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S) 15 02 02 02 (Integrated Programme); 15 01 04 02 (Integrated Programme administrative expenditure); 15 01 04 30 (Executive Agency Education and Culture) 2. OVERALL FIGURES 2.1. Total allocation for action : € 13,620 million for commitment 2.2. Period of application: 2007-2013 2.3. Overall multiannual estimate of expenditure: (a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1) Cash prices € million ( to 3rd decimal place) 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013* | Total | Commitments | 1,188.387 | 1,354.122 | 1,580.870 | 1,821.283 | 2,137.838 | 2,466.274 | 2,816.497 | 13,365.271 | Payments | 934.587 | 1,259.922 | 1,525.970 | 1,763.083 | 2,068.938 | 2,383.974 | 3,428.797 | 13,365.271 | * 2013 et seq for payments (b) Technical and administrative assistance and support expenditure (see point 6.1.2) Cash prices € million ( to 3rd decimal place) 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013* | Total | Commitments | 31.413 | 32.978 | 36.530 | 37.317 | 38.062 | 38.826 | 39.603 | 254.729 | Payments | 31.413 | 32.978 | 36.530 | 37.317 | 38.062 | 38.826 | 39.603 | 254.729 | * 2013 et seq for payments Cash prices € million ( to 3rd decimal place) Subtotal a + b | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013* | Total | Commitments | 1,219.800 | 1,387.100 | 1,617.400 | 1,858.600 | 2,175.900 | 2,505.100 | 2,856.100 | 13,620.000 | Payments | 966.000 | 1,292.900 | 1,562.500 | 1,800.400 | 2,107.000 | 2,422.800 | 3,468.400 | 13,620.000 | * 2013 et seq for payments (c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure (see points 7.2 and 7.3) 2004 prices € million ( to 3rd decimal place) 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Total | Commitments/ payments | 27.336 | 29.513 | 31.691 | 31.691 | 31.691 | 31.691 | 31.691 | 215.303 | Mixed cash and 2004 prices € million (to 3rd decimal place) TOTAL a+b+c | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013* | Total | Commitments | 1,247.136 | 1,416.613 | 1,649.091 | 1,890.291 | 2,207.591 | 2,536.791 | 2,887.791 | 13,835.303 | Payments | 993.336 | 1,322.413 | 1,594.191 | 1,832.091 | 2,138.691 | 2,454.491 | 3,500.091 | 13,835.303 | * 2013 et seq for payments 2.4. Compatibility with financial programming and financial perspective [X] Proposal is compatible with the Commission’s February 2004 Communication on the financial perspective 2007-2013 (COM(2004)101). Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective. Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement. 2.5. Financial impact on revenue: [X] Proposal has no financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure) OR Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows: 3. BUDGET CHARACTERISTICS Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions form applicant countries | Heading in financial perspective | Non-comp | Diff | NO | YES | YES | 1.a | 4. LEGAL BASIS Treaty establishing the European Community, Articles 149(4) and 150(4). 5. DESCRIPTION AND GROUNDS 5.1. Need for Community intervention 5.1.1. Objectives pursued The needs addressed by this programme derive from the challenges facing education and training systems in all Member States to respond to new economic, social and demographic demands, notably: - In economic terms , the main need is to contribute to achievement of the goal set at the Lisbon European Council in 2000 for the European Union to become the most become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, in response to globalisation and the challenges of a new knowledge-driven economy. In order to achieve this goal, high-quality education and training systems are essential, as the Barcelona Council recognised in 2002, setting the objective that European education and training systems should become a world quality reference by 2010. - In social terms , as a result of globalisation and new communication technologies on the one hand, and the impact of the European single market on the other, society continues to become more culturally diverse and more interlinked with other societies in Europe and around the world. Education and training are prerequisites to promote greater social cohesion and active citizenship and to fight against exclusion. Equal opportunities must be offered to all citizens in Europe, irrespective of any kind of differences between them. Every effort must be made to provide those who have left education without basic qualifications with alternative second chance opportunities