59. palub komisjonil alustada viivitamatult kogu ELi hõlmava keskkonnasäästliku sõidustiili kampaania
ettevalmistamist osana autode süsinikdioksiidi heite vähendamise strateegiast;
60. palub komisjonil anda Euroopa Parlamendile aru, kuidas on võimalik muuta keskkonnasäästliku sõi-
dustiiliga kaasnev süsinikdioksiidi heite vähenemine kontrollitavaks, ja juhul kui komisjon usub, et see ei olevõimalik, selgitada, miks komisjon rahastab ECODRIVEN projekti, mille eesmärgiks on süsinikdioksiidihei-dete kvantifitseeritud vähendamine keskkonnasäästliku sõidustiili abil;
61. toetab põhimõtet, et keskkonnasäästliku sõidustiili kursuse läbimine peaks muutuma juhiloa oman-
damisel kohustuslikuks nõudeks;
*
**
62. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmes-
riikide valitsustele ja parlamentidele.
P6_TA(2007)0470
Maksu- ja tollipoliitika panus Lissaboni strateegiasse
Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2007. aasta resolutsioon maksu- ja tollipoliitika panuse kohta
Lissaboni strateegiasse (2007/2097(INI))
Euroopa Parlament ,
— võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga „Maksu- ja tollipoliitika
panus Lissaboni strateegiasse ”(KOM(2005)0532);
— võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaal-
komiteele pealkirjaga „Liikmesriikide otsese maksustamise süsteemide koordineerimine siseturul ”
(KOM(2006)0823);
— võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaal-
komiteele pealkirjaga „Maksustamine riigist lahkumisel ja vajadus kooskõlastada liikmesriikide maksu-
poliitikaid ”(KOM(2006)0825);
— võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaal-
komiteele pealkirjaga „Maksusoodustuste tõhusam kasutamine teadus- ja arendustegevuse soodusta-
miseks ”(KOM(2006)0728);
— võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaal-
komiteele pealkirjaga „Ühenduse Lissaboni kava rakendamine –Senine edu ja järgmised sammud ette-
võtete ühtse konsolideeritud tulumaksubaasi loomise suunas ”(KOM(2006)0157);
— võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaal-
komiteele pealkirjaga „Piiriülene maksustamine kahjumi korral ”(KOM(2006)0824);16.10.2008 ET C 263 E/441 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 24. oktoober 2007
— võttes arvesse Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2004. aasta seisukohta ettepaneku kohta muuta nõukogu
23. juuli 1990. aasta direktiivi 90/434/EMÜ eri liikmesriikide äriühingute ühinemise, jaotumise, eraldu-mise ja osade või aktsiate asendamise puhul rakendatava ühise maksustamissüsteemi kohta (
1);
— võttes arvesse Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2005. aasta resolutsiooni ettevõtjate maksustamise
kohta Euroopa Liidus: ettevõtjate ühine konsolideeritud tulumaksubaas (2);
— võttes arvesse Euroopa Parlamendi 29. märtsi 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu omavahendite
tuleviku kohta (3)
— võttes arvesse majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10. ja 11. septembri 2004. aasta ning 7. ja
8. aprilli 2006. aasta mitteametlikke istungeid;
— võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaal-
komiteele pealkirjaga „Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ettevõtte tulumaksuga seotud tõkete
kõrvaldamine siseturul –koduriigipõhise maksustamise võimaliku katsekava põhipunktid ”
(KOM(2005)0702);
— võttes arvesse komisjoni uuringut Euroopa maksude kohta (SEK(2004)1128);
— võttes arvesse 23. –24. märtsi 2000. aasta Lissaboni Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi, 23. –24.
märtsi 2001. aasta Stockholmi Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi, 15. –16. märtsi 2002. aasta
Barcelona Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi ning 22. –23. märtsi 2005. aasta, 15. –16. detsembri
2005. aasta ja 23. –24. märtsi 2006. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi;
— võttes arvesse OECD aruannet kahjustava maksukonkurentsi kohta: tekkiv globaalne probleem, 1998;
— võttes arvesse komisjoni aruannet maksusüsteemide struktuuride kohta Euroopa Liidus, 2006;
— võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
— võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0391/2007),
A. arvestades, et vajadus võtta riikide maksusüsteemide puhul üha enam arvesse majanduse globaliseeru-
mist ja vajadus koondada inimkapital teadmuspõhisesse ühiskonda;
B. arvestades, et 27 erineva maksusüsteemi olemasolu Euroopa Liidus kujutab endast pidurdavat asjaolu
siseturu sujuvale toimimisele, põhjustab olulisi lisakulusid piiriüleses kaubanduses ja äritegevuses seoseshalduse ja nõuetest kinnipidamisega, takistab ettevõtete ümberstruktureerimist, muudab ELi ettevõttedmaailmatasandil vähem konkurentsivõimeliseks ja põhjustab topeltmaksustamise juhtumeid;
C. arvestades, et parlamendi 29. märtsi 2007. aasta resolutsioonis Euroopa Liidu omavahendite tuleviku
kohta rõhutatakse, et mis tahes tulevane omavahendite süsteem Euroopa Liidus peab austama liikmes-
riikide maksundusalase suveräänsuse ja neutraalse maksustamise põhimõtet; samuti märgitakse Euroopa
Liidu omavahendite ühe edaspidise võimalusena pikaajalises perspektiivis ühenduse maksu või uuteriiklike maksude kehtestamist, mis laekuks otse Euroopa Liidule;
D. arvestades, et maksukonkurents Euroopa Liidus on toonud kaasa –ja toob siiani –üleliidulist majan-
duslikku kasu tänu dünaamilisemale ettevõtluskeskkonnale, kuid et asjakohane maksustamisalane koor-dineerimine ELi tasemel, mille puhul ei ole tegemist maksumäärade ühtlustamise püüdega, võib aidatakaasa maksukonkurentsi eeliste paremale jagunemisele ettevõtjate, nende töötajate ja tarbijate vahel;
(1) ELT C 102 E, 28.4.2004, lk 569.
(2) ELT C 286 E, 23.11.2006, lk 229.
(3) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0098.C 263 E/442 ET 16.10.2008 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 24. oktoober 2007
E. arvestades, et Euroopa Liidus on mitmeid riike, kus kapitalilt saadav maksutulud on suurenenud tänu
üldisele majanduskasvule ning eriti tänu arvukate uute ettevõtete asutamisele ning nende märkimisväär-sele kasumi suurenemisele, vastupidiselt neile riikidele, kus tulude maht on kasvu aeglustumise tõttuvähenenud;
F. arvestades, et maksustamistasemed varieeruvad liikmesriikides 28,4 % kuni 50,5 % SKPst, mistõttu on
ka mõju majandusele erineva määraga;
G. arvestades, et teadus- ja arendustegevuse mõju tõttu majanduskasvule ja tööhõivele on vaja uurida või-
malusi maksusoodustuste tõhusamaks kasutamiseks teadus- ja arendustegevuse edendamiseks;
H. arvestades, et Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks on vajalik liikmesriikide fiskaalpoliitilisi
meetmeid suuremal määral koordineerida; arvestades, et Euroopal tuleb luua eraldiseisev majanduslikja sotsiaalne raamistik, mis muudab kultuuripärandi ja intellektuaalse kapitali eelisseisundi innovatsioo-nist juhitud tootlikkuse kasvuks;
I. arvestades, et praeguste maksusüsteemide killustatus annab võimalusi seadustest möödahiilimiseks ja
maksudest hoidumiseks; arvestades, et ainuüksi käibemaksu puhul moodustab pettuste ja maksudestkõrvalehoidmise tõttu saamata jääv tulu 200 kuni 250 miljardit eurot;
J. arvestades, et maksukoormuse õige kriteerium on kehtiv maksumäär, mis hõlmab nominaalmaksu-
määra ja maksubaasi;
K. arvestades, et energia maksustamine on kasulik vahend, kuna see rakendab „saastaja maksab ”põhimõtet
ja aitab saavutada reostuse vähendamist tekkekohas; arvestades pakilist vajadust tegeleda liikluse ühasuureneva keskkonnamõjuga kliimamuutusele;
L. arvestades, et energia maksustamine ja ELi saastekvootidega kauplemise süsteem on kaks olulist majan-
dusega seotud vahendit, mida kasutatakse energiatarbimise ja süsinikdioksiidi heitkoguste probleemilahendamiseks;
Maksupoliitika panus Lissaboni strateegiasse
1. tuletab meelde, et fiskaalpoliitikaga seotud otsused, nagu ettevõtete maksusoodustuste säte, on pea-
mine vahend töökohtade arvu suurendamiseks, kuid ka investeeringute suurendamiseks teadus- ja arendus-tegevusse ning keskkonnasõbralike tehnoloogiate edendamiseks; rõhutab siiski, et kui fiskaalpoliitika peaksandma olulise panuse Lissaboni strateegiasse, on vaja pidevat kontrolli selle üle, kuidas ettevõtete sellistestmaksusoodustustest tulenevat lisatulu ümber jagatakse, tagamaks, et lisatulu kasutataks tõepoolest innovat-siooni ja energiasäästlikuma tehnoloogia edendamiseks;
2. märgib, et ettevõtete tulumaksu määr on Euroopa Liidus ja ka teistes OECD riikides üldiselt langemas,
mis peegeldab ülemaailmse konkurentsi suurenemist, finantsturgude arengut ja struktuurimuutust; märgib,et üldine maksustamise tase on Euroopa Liidus teiste OECD riikidega võrreldes jätkuvalt kõrgem; juhibtähelepanu ka asjaolule, et riigitulud on tervikuna suurenenud vaatamata ettevõtete tulumaksumäära kaha-nemisele; märgib vajadust kooskõlastatud maksuraamistiku järele, mis hõlmaks ka ettevõtteid, eriti VKEsidsoosivat ja töökohtade loomisele suunatud ettevõtete maksukorda;
3. peab oluliseks kujundada riigi rahanduspoliitika keskkond, mis soodustaks majanduskasvu ja tööhõi-
vet, ning edendada Euroopa Liidus tervet maksukonkurentsi, nii et maksukoormust jagaksid laialdaselt töö-tajad ja tarbijad, ettevõtted ning need, kes saavad oma sissetuleku kapitalilt; juhib tähelepanu asjaolule, etEuroopa Liit peab edendama maksustamise korda, et julgustada uute ettevõtete loomist ja tehnoloogilistinnovatsiooni;16.10.2008 ET C 263 E/443 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 24. oktoober 2007
4. toonitab, et mis puudutab liikmesriikide maksusüsteeme, siis on mindud selles mõttes reeglina liiga
kaugele, et madalamatele maksuastmetele kohaldatakse suhteliselt kõrgeid maksumäärasid, mis ei julgustariske võtma ega ettevõtteid looma;
5. usub, et konkurentsivõimeline maksusüsteemi korraldus ilma riiklikku finantseerimist kahjustamata on
võimalik, nagu on näidanud need Euroopa riigid, kes on suutnud viimasel aastakümnel oma maksutulusidsuurendada maksude alandamise teel, millega on kaasnenud maksubaasi laiendamine, reguleerides seejuureskulutusi ja vähendades sellega puudujääke;
6. tervitab komisjoni kavatsust töötada välja lahendused probleemidele, mis tulenevad Euroopa Liidu
siirdehindu käsitlevatest eeskirjadest;
7. tervitab komisjoni katseprojekti koduriigipõhise maksustamise põhimõtte rakendamiseks VKEde ette-
võtte tulumaksule;
8. mõistab raskusi, mis seisavad Euroopa Liidus ja teistes OECD riikides VKEde ees projektide finantsee-
rimisel ning toetab maksusoodustuste kehtestamist, et julgustada VKEsid kasutama rohkem vahendajagarahastamismehhanisme, nagu muu hulgas ettevõtja aktsiakapital ja nn äriinglite võrgustikud;
9. juhib tähelepanu maksupettusest tulenevale riigitulude puudujäägile Euroopa Liidus ning nõuab tungi-
valt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid täiendavaid meetmeid võitluseks maksupettuse vastu;
10. on seisukohal, et edukaks võitluseks maksupettuse ja maksudest hoidumise vastu on vaja põhjalikult
muuta finantsteenistuste tegutsemisviisi, tuginedes kaasaegsetele organisatsioonilistele ja hea juhtimistavapõhimõtetele, ning rõhutab, et komisjon peaks tegema olulisi algatusi, toetamaks selles sektoris koordinee-rimist ühenduse tasandil;
11. on arvamusel, et tuleb säilitada ühenduse majandusele orienteeritud riiklike või riigi osalusega ette-
võtete käibemaksusoodustus; usub, et ettevõtetele tuleks kehtestada ainukontroll kogu Euroopa Liitu hõl-
mava käibemaksukohustuse käsitlemiseks;
12. kutsub liikmesriike üles püüdlema maksukoormuse õiglasema jaotamise ning eelarve kulude parema
struktureerimise ning suunamise poole;
13. kritiseerib käibemaksumäärade tõususuunda Euroopa Liidus, mis on regressiivse mõjuga ja vähendab
tarbijate nõudlust; rõhutab, et mõnede liikmesriikide kogemused on näidanud tulude suurenemist, kui mak-subaasi laiendada, kui tööhõive kasv põhjustab tarbimise suurenemist ning kui on õiged tingimused varima-janduse tegevuse seadustamiseks; see on protsess, mida käibemaksumäärade tõstmine kahjustaks;
14. kordab oma toetust madalamate käibemaksumäärade katsetamisele töömahukatele teenustele käibe-
maksusüsteemi raames, jättes liikmesriikidele otsustamisruumi kehtestada selliseid määrasid teenuseosutajalähedust eeldavate teenuste valdkondades, mis on enamasti kohalikud ega moonuta piiriülest konkurentsi;
15. toetab komisjoni jõupingutusi kasutada fiskaalpoliitikat ambitsioonikamate keskkonnaga seotud ees-
märkide saavutamiseks; on seisukohal, et selline tegevus võiks edendada keskkonnatehnoloogiate põhjaliku-mat uurimist ja ulatuslikumat rakendamist, suurendades seega Euroopa Liidu konkurentsivõimet selles vald-konnas; rõhutab siiski vajadust võtta meetmeid, et vältida vaesemate majapidamiste koormuse suurenemist;
16. märgib, et aktsiisimaksu poliitika osas on vaja täiesti uut lähenemisviisi; rõhutab, et poliitika, mis on
suunatud minimaalse maksumäära kehtestamisele ühenduse tasandil, tuleks tagasi lükata ning et selle asemeltuleks vastu võtta üldine käitumisjuhend eesmärgiga õhutada liikmesriike lähendama oma äärmiselt erine-vaid aktsiisimaksumäärasid;C 263 E/444 ET 16.10.2008 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 24. oktoober 2007
17. usub, et maksupoliitika peaks üldiselt aitama kaasa tööstusettevõtete suunamisele väliskulude arvesse-
võtmisele, kuid peab vajalikuks säilitada või kehtestada maksu- ja muid soodustusi, edendamaks puhaste,mittefossiilsete energiaallikate kasutamist;
18. on seisukohal, et kütuseaktsiisi suurendamisel oleks soodne keskkonnamõju, kui oleks kättesaadavad
säästvad ja ligitõmbavad ühistranspordivahendid;
19. usub, et järelejõudmise protsessis olevatel riikidel on suuremad väliskulud, mille eest neid ei tohiks
karistada;
20. rõhutab vajadust vähendada jätkuvalt tööhõive maksustamist kui olulist viisi Lissaboni strateegia ees-
märgi –70 % tööhõive määra –saavutamiseks;
21. peab siseturu väljakujundamiseks oluliseks lihtsustada tollialaseid õigusakte ja otstarbekohastada tolli-
protseduure, et vähendada piiriülestes tehingutes osalevate ettevõtete halduskulusid ja jätkata ettevõtetekohustuste lihtsustamist õigusaktide piiriülesel järgimisel; toetab liikumist lihtsustatud süsteemi suunas käi-bemaksu kehtestamiseks piiriülesele müügile Euroopa Liidus, näiteks tagasipööratud maksustamise mehha-nismi rakendamist;
Ettevõtjate ühine konsolideeritud tulumaksubaas
22. toetab komisjoni tehtud pingutusi kogu Euroopat hõlmava ja ühtse ühise ettevõtete konsolideeritud
tulumaksubaasi (CCCTB) loomiseks; märgib, et CCCTB toob endaga kaasa suurema läbipaistvuse, sest pärastselle kehtestamist kehtivad ettevõtetele samad reeglid nii kodu- kui ka välismaal, suurendab piiriülese kau-banduse ja investeeringute mahtu ning vähendab oluliselt halduskulusid, nagu ka maksudest hoidumise japettuse võimalusi; peab oluliseks spetsiaalsete meetmete võtmist, nagu koduriigipõhise maksustamise säte, etvähendada VKEde kulusid maksunõuete järgimisele;
23. märgib, et CCCTB on poliitika, mida võib vastavalt asutamislepingutele ellu viia tugevdatud koostöö-
mehhanismi abil;
24. viitab asjaolule, et CCCTB sisaldab maksubaasi puudutavaid ühiseeskirju ja ei mõjuta kuidagi liikmes-
riikide vabadust jätkata ka tulevikus enda maksumäärade kehtestamist;
25. kiidab heaks komisjoni kavatsuse alustada CCCTB rakendamist tõhustatud koostöö raames; rõhutab,
et see on siiski paremuselt teine lahendus, sest kogu ühendust hõlmava üldise süsteemi puudumisel ei tule
läbipaistvuse eelised täielikult esile ja samuti vähenevad halduskulude vähendamise võimalused;
26. tervitab komisjoni seisukohta, mille kohaselt CCCTB peab olema ühtne ja lihtsustama olukorda ning
soovitab ühiste normide raamistikku määratledes töötada välja mehhanismi maksutulude jaotamiseksasjassepuutuvate liikmesriikide vahel; on seisukohal, et tõeliselt ühise ja ühtlustatud maksubaasi loomiseks
on lisaks oluline luua võrreldav, või veelgi parem –ühine dokumendiregister piiriüleseks majandustegevu-
seks;
27. tervitab komisjoni teatist „Maksusoodustuste tõhusam kasutamine teadus- ja arendustegevuse
soodustamiseks ”ning juhib tähelepanu vajadusele jagada parimaid tavasid ning selgitada nii palju kui või-
malik selliste soodustuste kooskõla ühenduse õigusega;
28. rõhutab, et nn roheline maksustamine on paindlik poliitikavahend seatud eesmärkide saavutamiseks
saaste osas, tehnoloogilisele innovatsioonile kaasaaitamiseks ja saasteainete heitkoguste edasiseks vähenda-miseks;
29. õhutab komisjoni tegelema piiriüleselt tegutsevate suurte kontsernide maksustamise, maksude halda-
mise ja aruandluse konsolideerimisega seotud küsimustega;16.10.2008 ET C 263 E/445 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 24. oktoober 2007
Maksusoodustuste tõhusam kasutamine teadus- ja arendustegevuse soodustamiseks
30. peab maksusoodustusi teadus- ja arendustegevuse soodustamiseks väga tähtsaks Lissaboni strateegia
eesmärkide saavutamisel, nagu teadus- ja arendustegevuse kulude suurendamine Euroopas, ning eriti teadus-ja arendustegevuse ning innovatsiooni lihtsustamiseks VKEde jaoks; märgib siiski, et selliseid soodustusi eitohiks kasutada kaudsete subsiidiumitena riigi ettevõtetele;
31. on veendunud, et maksupoliitika peab olema kujundatud nii, et see soodustaks produktiivsusest tule-
nevat majanduskavu kõikides sektorites, võimaldades maksumaksjal teadus- ja arendustegevusele tehtudkulutused kas maha arvata või taotleda maksuamortisatsiooni;
32. usub, et tehnoloogia-alane lõhe liikmesriikide vahel tähendab, et maksupoliitikas on erinevusi, ning et
ühenduse tasandil tuleks meetmeid võtta ainult siis, kui liikmesriikide endi meetmed ei anna tõhusat tule-must; on seisukohal, et parima tava edendamine teadus- ja arendustegevuse algatuste väljatöötamiseks jamaksupoliitika paremaks kooskõlastamiseks aitaks liikmesriikidel saavutada Lissaboni strateegia eesmärke;
Maksustamine riigist väljaviimise puhul
33. nõuab tungivalt, et komisjon rakendaks offshore -finantskeskuste suhtes ennetavamat strateegiat;
34. toetab komisjoni seisukohta, et kui vahendeid kantakse kolmandasse riiki, on piiriülese halduskoos-
töö puudumise tõttu õigustatud maksude nõudmine riigist väljaviimise hetkel;
Piiriülene maksustamine kahjumi korral
35. märgib, et Euroopa Ühenduste Kohtusse jõuab sageli maksustamist puudutavaid juhtumeid ning et
selle põhjuseks on peamiselt läbipaistvuse puudumine ja Euroopa maksusüsteemide äärmine keerukus, ningnõuab seetõttu maksukoodeksite lihtsustamist kogu Euroopa Liidus; usub, et olukordades, mis puudutavadväljaspool riiki tegutsevate tütarettevõtete kahjumi piiriülest mahaarvamist, tuleb vältida emaettevõtte topelt-maksustamist, ning et fiskaalpoliitilised pädevused tuleb liikmesriikide vahel õiglaselt jagada, kahjumit ei tohitasaarvestada kaks korda ja ära tuleb hoida maksude vältimise oht;
36. märgib, et ilma kahjumi piiriülese mahaarvamise võimalusteta hakkavad ettevõtted otsima võimalusi
tagada oma kasumi maksustamist riikides, mille sisemaine turg on piisavalt suur, et korvata võimalik kahjumvälismaal;
37. peab vajalikuks töötada välja süsteem kahjumi piiriüleseks mahaarvamiseks nii ettevõtetele kui ka
kontsernidele, kellel on üksusi välismaal; võtab teadmiseks komisjoni teatise, mis käsitleb piiriülest maksus-tamist kahjumi korral;
38. peab komisjoni teatist, mis käsitleb piiriülest maksustamist kahjumi korral, aluseks edasiste arutelude
jaoks, eriti mis puudutab võimalikke lahendusi kuni CCCTB vastuvõtmiseni, millele viidatakse teatises kuisüsteemile, mille puhul vastuvõtja liikmesriik arvab kahjusid maha ja võtab taas arvesse.
*
**
39. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.C 263 E/446 ET 16.10.2008 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 24. oktoober 2007