[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 13.10.2010

KOM(2010) 577 lõplik

2010. AASTA ÜLDEELARVE PARANDUSEELARVE PROJEKT nr 9

KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPAIII jagu – komisjon

(esitanud komisjon)

2010. AASTA ÜLDEELARVE PARANDUSEELARVE PROJEKT nr 9

KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPAIII jagu – komisjon

Võttes arvesse:

- Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,

- nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust,[1] eriti selle artiklit 37,

- 17. detsembril 2009 vastuvõetud Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvet[2],

- 19. mail 2010 vastuvõetud paranduseelarvet nr 1/2010[3],

- 16. juunil 2010 vastuvõetud paranduseelarvet nr 2/2010[4],

- 7. septembril 2010 vastuvõetud paranduseelarvet nr 3/2010 (osaliselt varasem paranduseelarve projekt nr 2/2010[5]),

- 21. septembril 2010 vastuvõetud paranduseelarvet nr 4/2010 (varasem paranduseelarve projekt nr 5/2010[6]),

- 22. septembril 2010 vastuvõetud paranduseelarvet nr 5/2010 (varasem paranduseelarve projekt nr 7/2010[7]),

- paranduseelarve projekte nr 2/2010,[8] 3/2010,[9] 6/2010[10] ja 8/2010[11],

esitab Euroopa Komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele 2010. aasta eelarve paranduseelarve projekti nr 9.

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUSE MUUDATUSED EELARVEJAGUDE KAUPA

Tulude ja kulude eelarvestuses eelarvejagude kaupa tehtavad muudatused on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-et.htm). Käesolevale projektile on teadmiseks lisatud nende muudatuste ingliskeelne versioon, mis moodustab eelarve lisa.

SISUKORD

1. Sissejuhatus 4

2. Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmine 4

2.1. Portugalis Madeira saarel toimunud maalihked ja üleujutus 4

2.2. Prantsusmaad laastanud torm Xynthia 4

3. Rahastamine 4

4. Koondtabel finantsraamistiku rubriikide kaupa 4

1. SISSEJUHATUS

2010. aasta paranduseelarve projektis (PEP) nr 9 käsitletakse järgmisi küsimusi:

- Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmine 66,9 miljoni euro ulatuses kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena seoses Portugalis Madeira saarel toimunud maalihete ja suure üleujutuse ning Prantsusmaad laastanud tormi Xynthia tagajärgedega;

- sellele vastav maksete assigneeringute vähendamine 66,9 miljoni euro võrra eelarvereal 06 04 14 03 – Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid – Avamere tuulepargid Euroopas.

2. Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmine

2.1. Portugalis Madeira saarel toimunud maalihked ja üleujutus

2010. aasta veebruaris tabas Madeira saart harvaesinevalt ja ebatavaliselt tugev vihmasadu, põhjustades maalihkeid ja suuri üleujutusi, mis kahjustasid avalikku ja erainfrastruktuuri, ettevõtteid ja põllumajandust.

Portugal esitas taotluse abi saamiseks Euroopa Liidu solidaarsusfondist.

Komisjoni talitused on taotluse põhjalikult läbi vaadanud kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2012/2002,[12] eriti selle artiklitega 2, 3 ja 4. Nende hinnang oli üldjoontes järgmine:

1. Komisjon sai taotluse 20. aprillil 2010 kümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 20. veebruaril 2010. Komisjoni talituste palvel esitati 15. juulil 2010 lisateavet, mida oli vaja taotuse igakülgseks hindamiseks.

2. Tegemist on loodusõnnetusega. Portugali ametiasutused hindasid otseste kahjude suuruseks 1,080 miljardit eurot, mis moodustab 0,68 % Portugali kogurahvatulust.

3. Kuna hinnanguliselt on otsesed kahjud solidaarsusfondi kasutuselevõtu künnisest (Portugali puhul 0,6 % kogurahvatulust) suuremad, võib õnnetust lugeda suureks loodusõnnetuseks ning seega kuulub see määruse nr 2012/2002 põhirakendusalasse. Finantsabi summa arvutamise aluseks on otseste kahjude kogusumma. Finantsabi võib kasutada ainult määruse artiklis 3 kindlaksmääratud hädaolukorras vajalikeks meetmeteks.

4. Üleujutused põhjustasid palju purustusi ja kahju, eriti hüdroloogiarajatistele, mille arvele langeb 45 % kogu kahjust. Kahjustada sai kokku umbes 130 km jõgede ja väiksemate vooluveekogude veeteid. Tõsiseid kahjustusi said ka teed ja sillad, põhiteenusvõrgud ja infrastruktuur, elumajad ja kinnisvara. Kannatada sai 800 hoonet, millest pool hävisid täielikult, ja üle 700 inimesele tuli leida ajutine eluase. Ettevõtete ja põllumajandustootjate otsene kahju oli 122 miljonit eurot. Üleujutuse tagajärgi raskendas asjaolu, et suurimate purustuse piirkond hõlmas Madeira pealinna Funchali keskust, kus pärast tuhandete kuupmeetrite rusude eemaldamist tuli rannaalad täielikult taastada. Kuigi asjaolud, et Madeira on saar ning et ta asub äärealal, ei kuulu määruses (EÜ) nr 2012/2002 esitatud katastroofi määratluse kriteeriumide hulka, ei saa õnnetuse tekitatud kahjude hindamisel jätta neid asjaolusid tähelepanuta.

5. Määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 3 lõike 2 kohaste abikõlblike meetmete maksumus on hinnanguliselt 165,24 miljonit eurot ja see jaguneb 4 kategooriasse: A) infrastruktuuri kasutatavuse viivitamatu taastamine, B) ajutine majutus ja päästeteenused, C) preventiivne infrastruktuur ja kultuuripärandi viivitamatu kaitse ning D) loodusõnnetuspiirkonna korrastamine.

6. Mõjustatud piirkonda võib 2007.–2013. aasta struktuurifondidest toetada kui järkjärguliselt kaasatavat piirkonda. Portugali ametiasutused teatasid, et nad uurivad võimalusi rahastada struktuurifondidest kaasrahastatavate rakenduskavade kaudu osa taastamistöödest, mis ei kuulu hädaolukorras vajalike meetmete alla.

7. Portugali ametiasutused teatasid, et taotluse esitamise ajal ei olnud neil võimaik välja selgitada, kas abikõlblikel kuludel on kindlustuskate. Kui need kulud on kindlustatud, ei saa neid solidaarsusfondist toetada.

Eespool loetletud põhjustel on tehtud ettepanek kiita heaks Portugali taotlus lugeda 2010. aasta veebruari üleujutus suurõnnetuseks ning teha ettepanek solidaarsusfondi kasutuselevõtmiseks.

2.2. Prantsusmaad laastanud torm Xynthia

2010. aasta veebruaris tabas Prantsusmaad torm Xynthia, mis kahjustas kõige rohkem Atlandi ookeani rannikul asuvaid Charente-Maritime’i ja Vendée’ departemange. Tormis hukkus 53 inimest ja peaaegu 80 inimest sai vigastada. Üle ujutati ulatuslik ala, sealhulgas elamurajoone, ning vigastati tamme ja paisusid, avalikku ja erainfrastruktuuri, teid ja raudteid, põllumajandus- ja äriettevõtteid.

Prantsusmaa esitas taotluse abi saamiseks Euroopa Liidu solidaarsusfondist.

Komisjoni talitused on taotluse põhjalikult läbi vaadanud kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2012/2002,[13] eriti selle artiklitega 2, 3 ja 4. Nende hinnang oli üldjoontes järgmine:

8. Komisjon sai taotluse 7. mail 2010 kümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 27. veebruaril 2010. 24. juunil ja 20. juulil esitasid Prantsusmaa ametiasutused täiendavaid andmeid koos üksikasjaliku kahjuhinnangu ja majandusmõju hinnanguga.

9. Tegemist oli loodusõnnetusega ja see kuulub solidaarsusfondi rakendamisalasse.

10. Suurõnnetus tabas suurt osa Prantsusmaast ja selle kogukahju hinnatakse 2,4 miljardile eurole, kuid Prantsusmaa ametiasutused esitasid taotluse enim kannatada saanud piirkonna kohta, mille moodustavad Atlandi rannikul asuvad Charente-Maritime'i ja Vendée' departemangud.

11. Prantsusmaa ametiasutuste hinnangul on selle piirkonna loodusõnnetusest põhjustatud otseste kahjude suurus 1 425,43 miljonit eurot. Kõnealune summa moodustab 41,12 % Prantsusmaa puhul 2010. aastal kohaldatavast tavalisest solidaarsusfondi kasutuselevõtu künnisest (3 466,57 miljonit eurot, s.o 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades). Tegemist on suuruselt teise solidaarsusfondilt piirkondlike suurõnnetuste põhjustatud kahjude hüvitamiseks taotletud summaga.

12. Kuna kahjusumma on tavapärasest künnisest madalam, käsitletakse taotlust nn erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumi alusel, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 2 lõike 2 viimases lõigus, milles määratakse kindlaks solidaarsusfondi kasutuselevõtu tingimused „erandlikel asjaoludel”. Nende kriteeriumide alusel võib fondilt erandkorras abi saada piirkond, mis on kannatanud erakorralise katastroofi, eeskätt loodusõnnetuse tõttu, mis on tõsiselt ja püsivalt mõjutanud elanikkonna valdava osa elutingimusi ja piirkonna majanduslikku stabiilsust. Määruses kutsutakse üles keskenduma kõrvalistele ja isoleeritud piirkondadele, näiteks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349 kindlaksmääratud saartele ja äärepoolseimatele aladele. Taotlusega hõlmatud piirkond sellesse kategooriasse ei kuulu. Määruses nõutakse „suurimat rangust” erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumide alusel esitatud taotluste hindamisel.

13. Määruses (EÜ) nr 2012/2002 on muu hulgas sätestatud solidaarsusfondi erakorralise kasutamise tingimus, mille kohaselt katastroof peab olema mõjutanud suurt osa suurõnnetuse piirkonna elanikkonnast. Prantsusmaa taotlus hõlmab Charente-Maritime’i ja Vendée’ departemangude 46 rannaäärset üksteisega piirnevat omavalitsust. Piirkonda kuuluvad ka La Rochelle’i ja Rochefort’i linnade väiksemad osad. Taotlusega hõlmatud piirkonnas elab 101 336 inimest, keda torm taotluse kohaselt oluliselt mõjutas. Taotluses kirjeldatakse, kuidas elanikkond sai kannatada isikliku kahju, äritegevuse katkemise, häiritud põhiteenuste ning teedevõrgu katkestuste jm kahjustuste tõttu. Palju elumaju sai veekahjustusi või hävines. Katkes rongi-, maantee- ja praamiliiklus ning mobiili- ja tavatelefoniühendus. Tammid, ranniku kaitserajatised ja infrastruktuur sai tugevaid kahjustusi. Teatati põllumajandusmaale ja austrikasvandustele tekkinud kahjudest. Esitatud teabe põhjal võib järeldada, et loodusõnnetuse tagajärjed mõjutasid suurt osa elanikkonnast.

14. Mis puudutab nõuet tõendada raskeid ja kestvaid tagajärgi piirkonna elutingimustele ja majanduslikule stabiilsusele, nimetatakse taotluses põllumajandustootmise destabiliseerimist eriti seetõttu, et 32 000 hektarit põllumajandusmaad on mereveega üleujutamise tagajärjel pikaks ajaks sooldunud ja selle saagikus kannatab veel mitme aasta jooksul. Piirkonnas asuvad Prantsusmaa suurimad austri- ja rannakarbikasvandused, mille umbes 1050 omanikku kandsid väga suurt kahju ja osa neist võib olla sunnitud tootmise lõpetama. Majanduses tähtsal kohal olev turismisektor kannatab seetõttu, et kahjustada said rannad, rannarajatised, kämpingud ja väljaüüritavad vagunelamud ning et vähenes broneeringute arv. Prognoositakse, et turismisektori kogukahju kujuneb suuremaks kui selle sektori ühe aasta kasum. Taotluses nimetatakse ka, et elanikud, eriti neis paigus, kus kaitserajatised ei ole veel täielikult taastatud, on hakanud merega seotud loodusjõude kartma. Umbes 200 kilomeetri ulatuses üleujutuste vastaste kaitserajatiste taastamiseks tuleb teha ehitustöid veel mitme aasta jooksul. Kuna kohalikel ametiasutustel tuleb rahastada üleujutusest tingitud meetmete võtmist, muutub pingeliseks nende eelarve, mis omakorda vähendab nende võimalusi osutada elanikele muid teenuseid. On ilmne, et kõige rohkem kannatavad tormi tagajärgede käes piirkonna peamised majandusharud – turism, põllumajandus ja austrikasvatus. Torm kahjustas küll suhteliselt vähe piirkonna majanduskeskuseid La Rochelle’i ja Rochefort’i, kuid sellest asjaolust ei ole erilist abi tagamaa destabiliseerimise tasakaalustamiseks, kuna nende linnade tähtsus põllumajandusliku tagamaa majanduses ei ole suur.

15. Määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 3 lõike 2 kohaste abikõlblike meetmete maksumus on hinnanguliselt 473,842 miljonit eurot ja see jaguneb nelja kategooriasse: A) infrastruktuuri kasutatavuse viivitamatu taastamine, B) ajutine majutus ja päästeteenused, C) preventiivne infrastruktuur ning D) loodusõnnetuspiirkonna korrastamine.

16. Mõjustatud piirkondi võib 2007.–2013. aasta struktuurifondidest toetada kui konkurentsivõime ja tööhõive piirkondi.

17. Prantsusmaa ametiasutused teatasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

Eespool loetletud põhjustel on tehtud ettepanek kiita heaks Prantsusmaa taotlus lugeda tormi Xynthia tagajärjed erakorraliseks piirkondlikuks katastroofiks ning teha ettepanek solidaarsusfondi kasutuselevõtmiseks.

3. Rahastamine

Solidaarsusfondi aasta kogueelarve on üks miljard eurot. Et fondi loomise keskne põhjus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et sellest antav abi peab olema progresseeruv. See tähendab, et varasema tava kohaselt peaks abi osatähtsus olema suurem künnise (0,6 % kogurahvatulust või 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb on madalam) ületava kahju puhul kui kahju puhul, mis künniseni ei küündi. Varem oli suurõnnetuste puhul assigneeringute määramiseks kasutatud määr 2,5 % kogu otsesest kahjust, kui see on fondi kasutuselevõtmise künnisest allpool, ning 6 %, kui see künnist ületab. Solidaarsusfondist antava abi arvutamise metoodika esitati solidaarsusfondi aastaaruandes (2002–2003) ning metoodika kiitsid heaks nõukogu ja Euroopa Parlament.

Tehakse ettepanek rakendada samu protsendimäärasid ka käesoleval juhul ja määrata järgmised abisummad:

eurodes |

Otsene kahju | Künnis | 2,5 % põhinev summa | 6 % põhinev summa | Kavandatava abi kogusumma |

Portugal: Madeira üleujutus 2010 | 1 080 000 000 | 958 406 000 | 23 960 150 | 7 295 640 |

Kokku | 31 255 790 |

eurodes |

Otsene kahju | Künnis | 2,5 % põhinev summa | 6 % põhinev summa | Kavandatava abi kogusumma |

Prantsusmaa: torm Xynthia 2010 | 1 425 430 000 | 3 466 573 000 | 35 635 750 | - |

Kokku | 35 635 750 |

See hüvitise summa jätab vähemalt 25 % Euroopa Liidu solidaarsusfondist abi andmiseks aasta viimases kvartalis, nagu on nõutud määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 4 lõikes 2.

Praegu on eelarverea „06 04 14 03 – Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid – Avamere tuulepargid Euroopas” eeldatavad vajadused sellised, et 66 891 540 euro ulatuses maksete assigneeringuid saab paigutada ELi solidaarsusfondi kasutuselevõtmisega seotud vajaduste katmiseks ümber eelarvereale 13 06 01. Eelarverea 06 04 14 03 olukorrast teatati juba 2010. aasta juunis avaldatud eelarveprognoosi hoiatusteates[14] ja muudatus kokkuvõttes ei mõjuta programmi täitmist.

4. Koondtabel finantsraamistiku rubriikide kaupa

Finantsraamistiku rubriik/alamrubriik | 2010. aasta finantsraamistik | 2010. aasta eelarve (sh PEP nr 1–8/2010) | PEP nr 9/2010 | 2010. aasta eelarve (sh PEP nr 1–9/2010) |

|Kohustused |Maksed |Kohustused |Maksed |Kohustused |Maksed |Kohustused |Maksed | | 1. JÄTKUSUUTLIK KASV | | | | | | | | | | 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |14 167 000 000 | |14 861 853 253 |11 342 270 803 | |-66 891 540 |14 861 853 253 |11 275 379 263 | |1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |49 388 000 000 | |49 387 592 092 |36 371 862 500 | | |49 387 592 092 |36 371 862 500 | | Kokku | 63 555 000 000 | |64 249 445 345 |47 714 133 303 | |-66 891 540 |64 249 445 345 |47 647 241 763 | | Varu[15] | | |-194 445 345 | | | |-194 445 345 | | | 2. LOODUSVARADE KAITSE JA MAJANDAMINE | | | | | | | | | | Millest turuga seotud kulud ja otsesed maksed |47 146 000 000 | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | Kokku | 59 955 000 000 | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | Varu | | |456 166 698 | | | |456 166 698 | | | 3. KODAKONDSUS, VABADUS, TURVALISUS JA ÕIGUS | | | | | | | | | | 3a. Vabadus, turvalisus ja õigus |1 025 000 000 | |1 006 487 370 |738 570 370 | | |1 006 487 370 |738 570 370 | |3b. Kodakondsus |668 000 000 | |681 022 500 |672 410 000 |+66 891 540 |+66 891 540 |747 914 040 |739 301 540 | | Kokku | 1 693 000 000 | |1 687 509 870 |1 410 980 370 |+66 891 540 |+66 891 540 |1 754 401 410 |1 477 871 910 | | Varu[16] | | |18 512 630 | | | |18 512 630 | | | 4. EL KUI ÜLEMAAILMNE PARTNER[17] |7 893 000 000 | | 8 160 182 000 |7 787 695 183 | | | 8 160 182 000 |7 787 695 183 | | Varu | | | -18 300 000 | | | | -18 300 000 | | | 5. HALDUS[18] |7 882 000 000 | |7 918 504 785 |7 917 999 785 | | |7 918 504 785 |7 917 999 785 | | Varu | | | 43 495 215 | | | | 43 495 215 | | | KOKKU | 140 978 000 000 |134 289 000 000 |141 514 475 302 |122 966 449 450 |+66 891 540 |0 |141 581 366 842 |122 966 449 450 | | Varu | | | 518 729 198 |11 651 432 550 | | |518 729 198 |11 718 324 090 | |

[1] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[2] ELT L 64, 12.3.2010.

[3] ELT L 183, 16.7.2010.

[4] ELT L 206, 6.8.2010.

[5] KOM(2010) 108.

[6] KOM(2010) 320.

[7] KOM(2010) 383.

[8] KOM(2010) 108.

[9] KOM(2010) 149.

[10] KOM(2010) 315.

[11] KOM(2010) 533.

[12] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2012/2002, 11. november 2002, Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3).

[13] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2012/2002, 11. november 2002, Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3).

[14] SEK(2010) 767/2

[15] Alamrubriigi 1a 500 miljoni euro suuruse varu arvutamisel ei ole arvestatud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi. Ettenähtud piirmäära ületavad 195 miljonit eurot saadakse paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise teel.

[16] Euroopa Liidu solidaarsusfondi summa on kantud eelarvesse suuremana, kui vastavate rubriikide puhul on ette nähtud, nagu on sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes (ELT C 139, 14.6.2006).

[17] Rubriigi 4 2010. aasta varus ei ole arvestatud hädaabireserviga seotud assigneeringuid (248,9 miljonit eurot).

[18] Rubriigis 5 ülemmäära suhtes jääva varu arvutamisel on võetud arvesse aastate 2007–2013 finantsraamistiku joonealuses märkuses 1 nimetatud 80 miljonit eurot töötajate sissemakseid pensionikavasse.