[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 25.6.2008

KOM(2008) 388 lõplik

2008/0127 (COD)

ETTEPANEK: EURO OPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, (EÜ) nr 551/2004 ja (EÜ) nr 552/2004, et parandada Euroopa lennundussüsteemi toimivust ja säästvust

(komisjoni esitatud) {SEK(2008) 2093}{SEK(2008) 2094}

2008/0127 (COD)

ETTEPANEK:EURO OPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, (EÜ) nr 551/2004 ja (EÜ) nr 552/2004, et parandada Euroopa lennundussüsteemi toimivust ja säästvust (EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[1],

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[2],

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[3]

ning arvestades järgmist:

(1) Ühise transpordipoliitika rakendamine nõuab tõhusat lennutranspordisüsteemi, mis võimaldaks lennutransporditeenuseid osutada ohutult, korrapäraselt ja säästvalt, hõlbustades seega kaupade, isikute ja teenuste vaba liikumist.

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks,[4] määruse (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas,[5] määruse (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas[6] ja määruse (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta[7] (ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide esimene pakett) vastuvõtmisega kehtestati kindel õiguslik alus sujuvale, koostalitlusvõimelisele ja ohutule lennuliikluse korraldamise süsteemile.

(3) Et viia lõpule ühtse Euroopa taeva loomine, on vaja ühenduse tasandil vastu võtta täiendavad meetmed eelkõige selleks, et parandada Euroopa lennundussüsteemi toimivust peamiste ohutuseesmärkide raames sellistes võtmevaldkondades nagu ohutus, läbilaskevõime, lendude ja kulude tõhusus ning keskkond.

(4) Vastuseks lennundussektori, liikmesriikide ja muude sidusrühmade tungivale nõudmisele lihtsustada Euroopa lennunduse õiguslikku raamistikku ja parandada selle tõhusust, moodustati novembris 2006 kõrgetasemeline Euroopa lennunduse tulevase õigusliku raamistiku töörühm (edaspidi „kõrgetasemeline töörühm”). Nimetatud töörühm, mis koosneb enamiku sidusrühmade esindajatest, esitas juulis 2007 aruande, mis sisaldas mitmeid soovitusi Euroopa lennundussüsteemi toimivuse ja juhtimise parandamiseks.

(5) Euroopa Liidu Nõukogu kutsus 7. aprilli 2008. aasta istungil komisjoni üles töötama vastavalt kõrgetasemelise töörühma soovitustele välja üldine süsteemne lähenemine, mis oleks kooskõlas „väravast väravani” käsitlusega, et tugevdada ohutust, parandada lennuliikluse korraldamist ning suurendada kulutõhusust.

(6) Nõukogu 27. veebruari 2007. aasta määruses (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks[8] kutsutakse üles töötama välja ja rakendama lennuliikluse korraldamise üldkava. Lennuliikluse korraldamise üldkava rakendamine nõuab regulatiivseid meetmeid, et toetada uute kontseptsioonide ja tehnoloogiate väljatöötamist, juurutamist ja rahastamist. Selle tulemusena peaks tekkima täielikult ühtlustatud ja koostalitlusvõimelistest osadest koosnev süsteem, mis tagab lennutranspordi tõhusa toimimise Euroopas.

(7) Kõrgetasemeline töörühm soovitas pöörata keskkonnale sama palju tähelepanu kui lennundussüsteemi ohutusele ja tõhususele ning rõhutas, et lennundussektor ja seadusandjad peaksid tegema koostööd tagamaks, et lennuliikluse korraldamises panustataks võimalikult palju säästvuse saavutamisele.

(8) Et tagada kõikjal Euroopas järjekindel ja tõhus järelevalve teenuste osutamise üle, peab riiklikele järelevalveasutustele kindlustama piisava iseseisvuse ja piisavalt vahendeid.

(9) Tööturu osapooled peaksid olema paremini informeeritud ja nendega tuleks nõu pidada kõikide märkimisväärse sotsiaalse mõjuga meetmete suhtes. Samuti tuleks pidada nõu komisjoni 20. mai 1998. aasta otsuse 98/500/EÜ (valdkonna dialoogikomiteede loomise kohta tööturu osapoolte dialoogi edendamiseks Euroopa tasandil)[9] alusel moodustatud valdkonna dialoogikomiteega.

(10) Lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste tulemuslikkuse parandamiseks on vaja kehtestada raamistik, mille piires määratletakse, rakendatakse ja jõustatakse siduvad tulemuslikkuse eesmärgid võtmetähtsusega valdkondades kooskõlas Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) poliitikaga. Nimetatud raamistiku vältimatult vajalik funktsioon peaks olema lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste tegevusnäitajate esitamise, analüüsi, hindamise ja levitamise asjakohane mehhanism koos vajalike stiimulite ja antistiimulitega eesmärkide saavutamise soodustamiseks.

(11) Ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide esimest paketti on vaja kohandada tehnika arenguga.

(12) Tuleks selgitada, et liikmesriigid ei tohi keelduda määramast aeronavigatsiooniteenuste osutajat põhjendusega, et see on asutatud mõnes muus liikmesriigis või selle omanikud on muu liikmesriigi kodanikud.

(13) Funktsionaalsed õhuruumiosad on aeronavigatsiooniteenuste osutajate vahelise koostöö edendamisel otsustava tähtsusega, et parandada tulemuslikkust ja luua sünergiat. Liikmesriigid peaksid looma funktsionaalsed õhuruumiosad hiljemalt 2012. aasta lõpuks.

(14) Kui toimivuse parandamine, eriti lennuliikluse korraldamise üldkava rakendamine nõuab rohkem vahendeid, kui praegu olemas on, tuleks ette näha ühisprojektide rahastamine.

(15) Eurocontroli tulemuslikkuse hindamise komisjoni ja kõrgetasemelise töörühma lõpparuanne kinnitavad, et marsruutide võrku ja õhuruumi struktuuri ei saa välja arendada eraldi, sest iga liikmesriik on Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu (EATMN) lahutamatu osa nii ühenduse sees kui ka sellest väljaspool.

(16) Seepärast tuleks lendudeks kasutatavat integreeritud õhuruumi anda üha enam üldise lennuliikluse kasutusse.

(17) Euroopa lennuinfopiirkond (EFIR), mis hõlmab liikmesriikide vastutuse alla kuuluvat õhuruumi, peaks hõlbustama ühist planeerimist ja integreeritud tegevusi, et ületada piirkondlikke kitsaskohti.

(18) Seoses ühenduse õhuruumile juurdepääsu ja seal vabalt liikumisega puutuvad õhuruumi kasutajad kokku erinevate tingimustega. See tuleneb asjaolust, et ühenduses ei ole ühtlustatud lennureegleid, eelkõige ei ole õhuruumi liigitus ühtne. Seepärast peaks komisjon need reeglid ICAO standardite alusel ühtlustama.

(19) EATMNi tuleks kavandada ja rakendada kogu lennutranspordivõrgu efektiivsust, ohutust ja keskkonnasäästlikkust silmas pidades. Nagu on rõhutatud Eurocontroli tulemuslikkuse hindamise komisjoni aruandes „Hinnang funktsionaalsete õhuruumiosade algatustele ja nende panusele toimivuse parandamisse” ( Evaluation of Functional Airspace Block Initiatives and their Contribution to Performance Improvement ), saaks seda kõige paremini tagada lennutranspordivõrgu koordineeritud juhtimisega ühenduse tasandil.

(20) On oluline saavutada ühine ühtlustatud õhuruumi struktuur marsruutide osas, lähtuda praegu ja edaspidi õhuruumi korraldamisel ühistest põhimõtetest, tagada lennuliikluse korraldamise üldkava järkjärguline elluviimine, optimeerida nappide vahendite kasutamist ebavajalike varustamiskulude vältimiseks ning planeerida ja korraldada õhuruumi vastavalt ühtlustatud eeskirjadele. Selleks peaks komisjon vastutama vajalike eeskirjade ja õiguslikult siduvate rakendusotsuste vastuvõtmise eest.

(21) Kõrgetasemeline töörühm soovitas välja töötada uued või olemasoleval põhinevad täiustatud funktsioonid ning anda Eurocontrolile teatavad volitused nii, et ühendus oleks ainus seadusandja, järgides samas põhimõtet, et reguleerimine ja teenuste osutamine on eraldatud. Selles tulenevalt peaks komisjon usaldama reformitud Eurocontrolile, kelle puhul on kehtestatud uus halduskord, selliste ülesannete täitmine, mis on seotud eelmises põhjenduses mainitud funktsioonidega, kuid millega ei kaasne üldiste siduvate meetmete vastuvõtmine ega poliitilise hinnangu andmine. Eurocontrol peaks täitma neid ülesandeid erapooletult ja kulutõhusalt, kaasates täielikult õhuruumi kasutajad ja aeronavigatsiooniteenuste osutajad.

(22) Lennuliikluse voogude juhtimise tõhususe tagamiseks tuleks kehtestada sobivad meetmed, et aidata olemasolevatel tegevusüksustel, sealhulgas Eurocontroli lennuliikluse voogude juhtimise kesksel üksusel tagada tõhus lennutegevus. Lisaks rõhutatakse Euroopa lennujaamade läbilaskevõimet, tõhusust ja ohutuse tegevuskava käsitlevas komisjoni teatises[10] vajadust tagada lennujaama lennuplaanide ja teenindusaegade vaheline kooskõla.

(23) Kaasaegse, täieliku, kvaliteetse ja õigeaegse aeronavigatsioonialase teabe puudumine mõjutab ohutust ja loob olukorra, kus õhuruumi kasutajatel on ühenduse õhuruumile juurdepääsemisel ja seal vabalt liikumisel täiesti erinevad tingimused. Võttes arvesse lennuliikluse korraldamise üldkava peab ühendus koostöös Eurocontroliga algatama selle sektori kaasajastamise ning tagama, et kasutajatel on võimalik kõnealust teavet saada ühe avaliku kanali kaudu, mis edastab kaasaegseid, kasutajasõbralikke, kontrollitud ja integreeritud andmeid.

(24) Liigse halduskoormuse ja kattuvate kontrollimenetluste vältimiseks peaks käesoleva määruse kohaldamisel aktsepteerima sertifikaate, mis on antud välja vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ,[11] kui need kehtivad komponentide või süsteemide suhtes.

(25) Kõrgetasemeline töörühm soovitas oma lõpparuandes komisjonile, et programmis SESAR tuleks eraldi käsitleda mittetoimivate menetluste, süsteemide ja teabevahetuse kindlaksmääramist Euroopa piires ja ülejäänud maailmaga. See peaks sisaldama ka asjakohaste standardite väljatöötamist ja uute rakenduseeskirjade või ühenduse nõuete määratlemist ühtse Euroopa taeva kontekstis.

(26) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[12].

(27) Eelkõige tuleks komisjonile anda volitused ajakohastada meetmeid seoses tehnika või tegevuse arenguga, samuti sätestada põhikriteeriumid ja -menetlused teatavate juhtimisvõrgu funktsioonide täitmiseks. Kuna tegemist on üldmeetmetega, mis on kavandatud käesoleva määruse vähem oluliste sätete muutmiseks või selleks, et täiendada käesolevat määrust uute vähem oluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

(28) Kui tungiva kiireloomulisuse tõttu ei ole võimalik kinni pidada kontrolliga regulatiivmenetluse tähtaegadest, peaks komisjonil olema võimalik kasutada otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikes 6 sätestatud kiirmenetlust.

(29) Määrusi (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, (EÜ) nr 551/2004 ja (EÜ) nr 552/2004 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 549/2004 muudetakse järgmiselt.

1) Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. Ühtset Euroopa taevast käsitleva algatuse eesmärk on edasi arendada olemasolevaid lennutranspordi ohutusstandardeid, aidata kaasa lennutranspordi süsteemi säästlikule arengule ja parandada üldlennuliikluse lennuliikluse korraldamise (ATM) ja aeronavigatsiooniteenuste (ANS) üldist toimivust Euroopas eesmärgiga rahuldada kõikide õhuruumi kasutajate nõudmised. Selle eesmärgi saavutamiseks kehtestatakse käesoleva määrusega ühtne õiguslik raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks.”

2) Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a) punkt 8 asendatakse järgmisega:

„8. „õhuruumi kasutajad” – üldiseks lennuliikluseks kasutatavate õhusõidukite käitajad;”;

b) punkt 10 asendatakse järgmisega:

„10. „lennuliikluse korraldamine” – kõik õhus ja maa peal tehtavad toimingud (lennuliiklusteenused, õhuruumi korraldamine ja lennuliikluse voogude juhtimine), mis on nõutavad õhusõiduki ohutu ja tõhusa liikumise tagamiseks kõikides lennuetappides;”;

c) lisatakse punkt 13a:

„13a. „lennuliikluse korraldamise üldkava ( ATM Master Plan )” – kava, mille peab heaks kiitma nõukogu vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 219/2007 artikli 1 lõikele 2;”;

d) punkt 21 jäetakse välja;

e) punkt 22 asendatakse järgmisega:

„22. „õhuruumi paindlik kasutamine” – Euroopa Tsiviillennunduskonverentsi (ECAC) piirkonnas kohaldatav õhuruumi korraldamise kontseptsioon, nagu see on määratletud Eurocontroli avaldatud käsiraamatus „Airspace Management Handbook for the application of the Concept of the Flexible Use of Airspace”.”;

f) punkt 25 asendatakse järgmisega:

„25. „funktsionaalne õhuruumiosa” – operatiivsetel vajadustel põhinev õhuruumiosa, mis luuakse riigipiire arvestamata ja milles aeronavigatsiooniteenused ja nendega seotud lisafunktsioonid on optimeeritud ja/või integreeritud;”;

g) punkt 37 jäetakse välja.

3) Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„ Artikkel 4

Riiklike järelevalveasutuste määramine ja nende sõltumatus

1. Liikmesriigid nimetavad või loovad omal valikul kas üksi või ühiselt asutuse või asutused oma riikliku järelevalveasutusena, et see võtaks enese kanda käesoleva määruse ning artikli 3 lõikes 1 osutatud meetmete alusel sellisele asutusele määratud ülesannete täitmise.

2. Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 osutatud ülesannete täitmisel on riiklikud järelevalveasutused vähemalt talitluslikult sõltumatud mis tahes avalik-õiguslikust või eraõiguslikust isikust.

3. Liikmesriigid tagavad, et riiklikud järelevalveasutused kasutavad oma volitusi erapooletult ja läbipaistvalt. Ühtlasi tagavad nad, et riiklike järelevalveasutuste töötajad ja nende juhtimise eest vastutavad isikud tegutsevad sõltumatult, erapooletult ja läbipaistvalt.

4. Liikmesriigid tagavad, et riiklikel järelevalveasutustel on oma kohustuste täitmiseks piisavalt inim- ja rahalisi ressursse.

5. Liikmesriigid teatavad komisjonile riiklike järelevalveasutuste nimed ja aadressid ja nende muudatused ning lõigete 2, 3 ja 4 järgimise tagamiseks võetavad meetmed.”

4) Artiklis 5 asendatakse lõige 4 järgmisega:

„4. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ning artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artiklis 8 sätestatut.

5. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1, 2, 4 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artiklis 8 sätestatut.”

5) Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„ Artikkel 6

Lennundussektori nõuandekomitee

Ilma et see piiraks komitee ja Eurocontroli rolli, loob komisjon „lennundussektori nõuandekomitee”, kuhu kuuluvad aeronavigatsiooniteenuse osutajad, õhuruumi kasutajate ühendused, lennujaamad, lennukitööstus ning lennunduspersonali esindavad organisatsioonid. Selle organi ülesanne on anda komisjonile nõu ühtse Euroopa taeva rakendamise küsimustes.”

6) Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„ Artikkel 8

Rakenduseeskirjad

1. Komisjon võtab vastu rakenduseeskirjad, kui see on selgelt sätestatud käesolevas määruses või artiklis 3 osutatud määrustes või kui see on muul viisil vajalik nende määruste eesmärkide saavutamiseks.

2. Komisjon võib rakenduseeskirjade väljatöötamiseks anda Eurocontrolile volitused, määrates ära täidetavad ülesanded ja selleks ettenähtud ajakava. Seejuures püüab ta võimalikult hästi kasutada Eurocontroli menetlusi kõikide huvitatud poolte kaasamiseks ja nendega konsulteerimiseks, kui need menetlused on kooskõlas komisjoni läbipaistvuse ja konsulteerimismenetluste tavadega ega ole vastuolus komisjoni institutsiooniliste kohustustega. Komisjon tegutseb artikli 5 lõikes 2 sätestatud korras.

3. Lõike 2 kohaselt tehtud töö alusel võetakse artikli 5 lõikes 3 sätestatud korras vastu otsused sellise töö tulemuste rakendamise kohta ühenduses ning rakendamise tähtaja kohta.

4. Tegutsedes artikli 5 lõikes 3 sätestatud korras, võib komisjon võtta muid meetmeid asjaomase volituse eesmärkide saavutamiseks:

a) kui Eurocontrol ei saa vastu võtta talle lõike 2 kohaselt antud volitusi, või

b) kui komisjon, pidades nõu komiteega, leiab, et:

i) selle volituse alusel tehtav töö ei edene määratud tähtaega silmas pidades rahuldavalt, või

ii) tehtava töö tulemused ei ole piisavad.

5. Komisjon tegutseb artikli 5 lõikes 3 sätestatud korras:

a) kui komisjon otsustab mitte anda Eurocontrolile lõike 2 kohaseid volitusi, või

b) kui vastuvõetavad rakenduseeskirjad ei kuulu Eurocontroli pädevusse.”

7) Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a) teise lõigu teine taane asendatakse järgmisega:„– kõik õhuruumi kasutajate rühmad,”;

b) kolmas lõik asendatakse järgmisega:„Konsultatsioonid sidusrühmadega hõlmavad eelkõige uute kontseptsioonide ja tehnoloogiate arendamist ja kasutuselevõttu EATMNis ning need hõlmavad mehhanisme komisjoni otsuse 98/500/EÜ* kohaselt moodustatud konkreetse valdkonna dialoogikomitee nõuetekohaseks kaasamiseks.”

________________

* EÜT L 225, 12.08.1998, lk 27.

8) Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„ Artikkel 11 Tulemuslikkuse kava

1. Selleks et parandada aeronavigatsiooniteenuste tulemuslikkust ja võrgufunktsioone ühtses Euroopa taevas, koostab komisjon tulemuslikkuse kava. Kava sisaldab eelkõige järgmist:

a) aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide tulemuslikkuse perioodiline ülevaatamine, järelevalve ja võrdlusuuringud, samuti sihtuuringud konkreetsetes küsimustes;

b) kõikidelt asjaomastelt pooltelt, sealhulgas lennuettevõtjatelt, lennujaamade koordinaatoritelt, aeronavigatsiooniteenuste osutajatelt, õhuruumi kasutajatelt, riiklikelt järelevalveasutustelt, liikmesriikidelt ja Eurocontrolilt aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide tulemuslikkust käsitlevate andmete kogumise, kontrolli, analüüsi, hindamise ja levitamise kord ja sellega seotud kohustused;

c) asjakohased võtmetähtsusega tegevusvaldkonnad ICAO dokumendi nr 9854 „Global Air Traffic Management Operational Concept”** põhjal, mida vajaduse korral kohandatakse, et võtta arvesse ühtse Euroopa taeva konkreetseid vajadusi ja nende valdkondade asjakohaseid eesmärke;

d) võtmetähtsusega tegevusnäitajad tulemuslikkuse mõõtmiseks ja eesmärkide püstitamiseks;

e) kogu ühendust hõlmavate tulemuslikkuse eesmärkide püstitamine, mille võrdlusperiood on vähemalt kolm aastat ja maksimaalselt viis aastat, ning asjakohaste lähenemiskriteeriumide kehtestamine artikli 5 lõikes 3 sätestatud korras;

f) kriteeriumid riiklikele järelevalveasutustele riiklike tulemuslikkuse kavade koostamiseks. Need kavad eelkõige:

– põhinevad teenuste osutajate äriplaanidel;

– käsitlevad riikliku või piirkondliku kulubaasi kõiki kulukomponente;

– sisaldavad siduvaid tulemuslikkuse eesmärke, mis on kooskõlas kogu ühendust hõlmavate tulemuslikkuse eesmärkidega;

– arutatakse läbi aeronavigatsiooniteenuste osutajatega, lennujaamade käitajatega ja lennujaamade koordinaatoritega;

g) riiklike ja piirkondlike tulemuslikkuse kavade hindamise, heakskiitmise, järelevalve ja jõustamise kriteeriumid ja kord, sealhulgas:

i) komisjoni antud hinnang riiklikele või piirkondlikele tulemuslikkuse kavadele tagamaks, et need vähemalt üheskoos vastaksid ühenduse eesmärkidele;

ii) komisjoni heakskiit riiklikele või piirkondlikele tulemuslikkuse kavadele artikli 5 lõikes 3 sätestatud korras;

iii) riiklike või piirkondlike tulemuslikkuse kavade rakendamise järelevalve, sealhulgas asjakohased mehhanismid ettenägematuteks olukordadeks;

iv) tulemuslikkuse eesmärkide saavutamise hindamine igal aastal ja võrdlusperioodi lõpus, uute eesmärkide püstitamine uueks võrdlusperioodiks;

v) korrigeerivad meetmed, sealhulgas asjakohased stiimulid ja/või antistiimulid, mida liikmesriigid rakendavad juhul, kui riiklikke või piirkondlikke aastaks või võrdlusperioodiks püstitatud eesmärke ei saavutata.

2. Ilma et see piiraks komitee rolli, võib komisjon määrata Eurocontroli või mõne muu pädeva avalik-õigusliku isiku tegutsema tulemuslikkuse kontrolli organina. Tulemuslikkuse kontrolli organi roll on abistada komisjoni lõikes 1 osutatud tulemuslikkuse kava rakendamisel. Komisjon tagab, et tulemuslikkuse kontrolli organ tegutseb talle komisjoni poolt usaldatud ülesannete täitmisel sõltumatult.

3. Komisjon võtab vastu selle artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad vastavalt artiklile 8.”

_______________________

** Esimene väljaanne 2005.

9) Artiklis 12 asendatakse lõige 4 järgmisega:

„4. Aruanded sisaldavad käesoleva määruse tegevuste abil saavutatud tulemuste hinnangut, sealhulgas asjakohast teavet arengute kohta kõnealuses sektoris, eelkõige seoses majanduslike, sotsiaalsete, keskkonnaalaste, tööhõivealaste ja tehnoloogiliste aspektidega, samuti hinnangut teenuste kvaliteedi kohta, võttes arvesse algseid eesmärke ja tulevasi vajadusi.”

Artikkel 2

Määrust (EÜ) nr 550/2004 muudetakse järgmiselt.

1) Artiklis 2 asendatakse lõige 3 järgmisega:

„3. Funktsionaalsete õhuruumiosade puhul, mis ulatuvad üle rohkem kui ühe riigi vastutada oleva õhuruumi, sõlmivad liikmesriigid omavahel käesoleva artikliga ettenähtud järelevalve tegemiseks kokkuleppe nende aeronavigatsiooniteenuste osutajate osas, kes osutavad nende õhuruumiosadega seotud teenuseid. Lisaks püüavad need liikmesriigid, tunnustades vastastikku juba täidetavaid järelevalveülesandeid, sõlmida käesoleva artikliga ettenähtud järelevalve osas kokkuleppe ka nende aeronavigatsiooniteenuste osutajate suhtes, kes osutavad teenuseid liikmesriigis, kus ei ole nende põhiline tegutsemiskoht.”

2) Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„ Artikkel 4

Ohutusnõuded

Komisjon võtab raammääruse artikli 5 lõikes 3 sätestatud korras vastu rakenduseeskirjad, milles sisalduvad Eurocontroli ohutusnõuete (ESARRid) asjakohased sätted ning nende nõuete käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvad hilisemad muudatused, vajaduse korral nõuetekohaste kohanduste ja täiendustega.”

3) Artikkel 5 jäetakse välja.

4) Artiklis 7 asendatakse lõige 6 järgmisega:

„6. Ilma et see piiraks artiklite 8 ja 9 kohaldamist, annab sertifikaatide väljaandmine aeronavigatsiooniteenuste osutajatele võimaluse osutada oma teenuseid liikmesriikidele, muudele aeronavigatsiooniteenuste osutajatele, õhuruumi kasutajatele ja lennujaamadele ühenduses.”

5) Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a) lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. Liikmesriigid tagavad, et nende vastutuse alla kuuluva õhuruumi igas konkreetses osas osutab lennuliiklusteenuseid ainult üks teenuseosutaja. Selleks määravad liikmesriigid lennuliiklusteenuste osutaja, kellel on ühenduses kehtiv sertifikaat.

Liikmesriik ei keeldu lennuliiklusteenuste osutaja määramisest põhjendusel, et tema riiklik õigussüsteem nõuab, et lennuliiklusteenuste osutajad, kes osutavad teenuseid selle liikmesriigi vastutuse alla kuuluvas õhuruumis, peavad:

1. olema otseselt või enamusosaluse kaudu selle liikmesriigi või selle kodanike omanduses, või

2. omama peamist tegevuskohta või registrijärgset asukohta selle liikmesriigi territooriumil, või

3. kasutama ainult selles liikmesriigis asuvaid rajatisi.”;

b) lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4. Artikli 9a kohaselt kehtestatud funktsionaalsete õhuruumiosade puhul, mis ulatuvad üle rohkem kui ühe liikmesriigi vastutuse alla kuuluva õhuruumi, määravad asjaomased liikmesriigid ühiselt lõike 1 kohaselt ühe või mitu lennuliiklusteenuste osutajat vähemalt üks kuu enne selle õhuruumiosa kasutuselevõttu.”

6) Lisatakse artikkel 9a:

„ Artikkel 9a

Funktsionaalsed õhuruumiosad

1. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada funktsionaalsete õhuruumiosade kehtestamine esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui 2012. aasta lõpuks, eesmärgiga saavutada ühtse Euroopa taeva lennuliikluse juhtimisvõrgu maksimaalne läbilaskevõime ja efektiivsus ning säilitada kõrge ohutustase ja aidata kaasa lennutranspordisüsteemi üldisele tulemuslikkusele ning vähendada keskkonnamõju. Selle nõude täitmise tagamiseks teevad liikmesriigid üksteisega suurimal võimalikul määral koostööd.

2. Funktsionaalsed õhuruumiosad peavad eelkõige:

4. olema tagatud riskianalüüsiga;

5. võimaldama õhuruumi optimaalset kasutamist, võttes arvesse lennuliikluse voogusid;

6. olema tasuvusanalüüsi alusel põhjendatud üldise lisandväärtusega, kaasa arvatud tehniliste ja inimressursside optimaalne kasutamine;

7. tagama sujuva ja paindliku lennujuhtimise alase vastutuse üleandmise lennuliiklusteenistuste vahel;

8. tagama erinevate õhuruumi konfiguratsioonide vahelise ühilduvuse;

9. vastama tingimustele, mis tulenevad piirkondlikest kokkulepetest ICAO raames; ja

10. olema kooskõlas käesoleva määruse jõustumise ajal kehtivate piirkondlike kokkulepetega, eelkõige nendega, mis hõlmavad Euroopa kolmandaid riike.

3. Funktsionaalne õhuruumiosa kehtestatakse üksnes kõikide selliste liikmesriikide vastastikusel nõusolekul, kelle vastutuse alla kuulub mis tahes funktsionaalsesse õhuruumiosasse kuuluv õhuruumiosa, või ühe liikmesriigi deklaratsiooniga, kui kogu õhuruumiosasse kuuluv õhuruum kuulub selle liikmesriigi vastutuse alla. Enne funktsionaalse õhuruumiosa kehtestamist esitavad asjaomased liikmesriigid komisjonile, teistele liikmesriikidele ja huvitatud isikutele vastava teabe, et hinnata selle vastavust lõikes 2 osutatud kriteeriumidele ja anda neile võimalus esitada oma tähelepanekud.

4. Kui funktsionaalne õhuruumiosa on seotud õhuruumiga, mis kuulub täielikult või osaliselt kahe või enama liikmesriigi vastutuse alla, peab kokkulepe, millega funktsionaalne õhuruumiosa kehtestatakse, sisaldama vajalikke sätteid selle kohta, kuidas õhuruumiosa muuta ja kuidas liikmesriik saab õhuruumiosast loobuda, kaasa arvatud üleminekukord.

5. Kui kahe või enama liikmesriigi vahel tekivad nende vastutuse alla kuuluva piiriülese funktsionaalse õhuruumiosaga seotud probleemid, võivad asjaomased liikmesriigid ühiselt esitada asja ühtse Euroopa taeva komiteele arvamuse saamiseks. Arvamus adresseeritakse asjaomastele liikmesriikidele. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, võtavad liikmesriigid seda arvamust lahenduse leidmisel arvesse.

6. Lõigetes 3 ja 4 osutatud otsused edastatakse komisjonile Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks. Avaldamise korral täpsustatakse asjaomase otsuse jõustumise kuupäev.

7. Komisjon võtab vastu käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad vastavalt raammääruse artiklile 8.”

7) Artiklis 12 asendatakse lõige 3 järgmisega:

„3. Teenuste rühma osutamisel määratlevad ja avalikustavad aeronavigatsiooniteenuste osutajad oma raamatupidamises aeronavigatsiooniteenustega seotud asjakohased kulud ja tulud, jaotatuna vastavalt artiklis 14 osutatud aeronavigatsiooniteenuste maksustamiskavale, ning peavad vajadusel konsolideeritud arvestust muude, aeronavigatsiooniteenustega mitteseotud teenuste kohta, nagu neilt võidakse nõuda juhul, kui kõnealuseid teenuseid osutaksid erinevad ettevõtjad.”

8) Artikkel 14 asendatakse järgmisega:

„ Artikkel 14

Üldosa

Kooskõlas artiklite 15 ja 16 nõuetega aitab aeronavigatsiooniteenuste maksustamiskava saavutada suuremat läbipaistvust õhuruumi kasutajatele maksude kehtestamisel ja nende sissenõudmisel ning aitab saavutada aeronavigatsiooniteenuste osutamise kulutõhusust ja lendude efektiivsust, säilitades samal ajal optimaalse ohutustaseme. See kava on kooskõlas 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni artikliga 15 ja Eurocontroli marsruuditasude süsteemiga.”

9) Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:

a) lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i) punkt a asendatakse järgmisega:

„a) õhuruumi kasutajate vahel jaotatavad kulud on aeronavigatsiooniteenuste osutamise kindlaksmääratud kulud, kaasa arvatud kapitaliinvesteeringute ja varade amortisatsiooni asjakohased intressisummad, samuti hooldus-, tegevus-, juhtimis- ja halduskulud;”;

ii) punkt b asendatakse järgmisega:

„b) selles kontekstis arvessevõetavad kulud on ICAO Euroopa piirkonna piirkondliku aeronavigatsioonialase kava ( ICAO Regional Air Navigation Plan ) kohaselt rajatiste ja teenuste võimaldamise ja rakendamise määratud kulud. Siia võivad kuuluda ka riiklike järelevalveasutuste ja/või tunnustatud organisatsioonide kantud kulud, samuti kulud, mida asjaomane liikmesriik ja teenusepakkuja kannab seoses aeronavigatsiooniteenuste osutamisega. Selliste kulude hulka ei kuulu liikmesriikide poolt raammääruse artikli 9 kohaselt määratud sanktsioonid ega liikmesriikide poolt raammääruse artikli 11 lõike 1 punkti g alapunkti v kohaselt määratud mis tahes parandusmeetmed;”;

iii) punkt d asendatakse järgmisega:

„d) marsruuditeenuste ja terminaliteenuste vaheline ristsubsideerimine ei ole lubatud. See on lubatud erinevate aeronavigatsiooniteenuste vahel nende kahe kategooria raames ainult objektiivselt põhjendatud juhtudel, tingimusel et see on selgelt määratletud;”;

b) lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

i) sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Lõike 2 kohaselt maksude kehtestamisel järgivad liikmesriigid järgmisi põhimõtteid:”;

ii) pärast punkti b lisatakse järgmine punkt:

„ba) maksud kehtestatakse kalendriaasta kaupa vähemalt kolmeks ja maksimaalselt viieks aastaks;”;

iii) punkt c asendatakse järgmisega:

„c) aeronavigatsiooniteenused võivad teenida piisavalt tulusid, et saada mõistlikku aktivatulu, et aidata kaasa kapitali vajalikule parandamisele;”;

iv) punkt e asendatakse järgmisega:

„e) maksudega soodustatakse aeronavigatsiooniteenuste ohutut, tulemuslikku, tõhusat ja säästvat osutamist, et saavutada ohutuse ja kulutõhususe kõrge tase ja soodustada teenuste integreeritud osutamist. Sel eesmärgil ja seoses riiklike või piirkondlike tulemuslikkuse kavadega võivad riiklikud järelevalveasutused kehtestada mehhanisme, sealhulgas rahalised soodustused ja takistused, et julgustada aeronavigatsiooniteenuste osutajaid ja/või õhuruumi kasutajaid toetama aeronavigatsiooniteenuste osutamise parandamist, näiteks läbilaskevõime suurendamine, hilinemiste vähendamine ja säästev areng, säilitades samal ajal optimaalse ohutustaseme.”;

c) lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4. Komisjon võib raammääruse artikli 5 lõikes 3 sätestatud korras otsustada, et makse kasutatakse ühisprojektide rahastamiseks, mis on mõeldud konkreetsesse kategooriasse kuuluvate õhuruumi kasutajate ja/või aeronavigatsiooniteenuste osutajate abistamiseks, et parandada ühist aeronavigatsiooni infrastruktuuri, aeronavigatsiooniteenuste osutamist ja õhuruumi kasutamist, eelkõige neid, mida võib olla vaja lennuliikluse korraldamise üldkava rakendamiseks. Sellistes otsustes nimetatakse konkreetne ühisprojekt ning täpsustatakse eelkõige selle rakendamise ajakava, õhuruumi kasutajate kantav kulu ning selle jaotus liikmesriikide vahel.

5. Komisjon võtab vastu käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad vastavalt raammääruse artiklile 8.”

10) Artiklis 16 asendatakse lõiked 1 ja 2 järgmisega:

„1. Komisjon näeb koostöös liikmesriikidega ette, et artiklites 14 ja 15 osutatud põhimõtetele ja eeskirjadele vastavust kontrollitakse jätkuvalt. Komisjon püüab kehtestada vajalikud mehhanismid Eurocontroli teadmiste kasutamiseks ja jagab kontrolli tulemusi liikmesriikide, Eurocontroli ja õhuruumi kasutajate esindajatega.

2. Komisjon korraldab ühe või enama liikmesriigi taotlusel, kes leiavad, et artiklites 14 ja 15 osutatud põhimõtteid ja eeskirju ei ole nõuetekohaselt kohaldatud, või omal algatusel uurimise põhimõtete ja/või eeskirjade mis tahes mittejärgimise või kohaldamata jätmise kohta ning jagab uurimise tulemusi liikmesriikide, Eurocontroli ja õhuruumi kasutajate esindajatega. Kahe kuu jooksul alates taotluse saamisest ja pärast asjaomase liikmesriigi ärakuulamist ning ühtse taeva komiteega konsulteerimist raammääruse artikli 5 lõikes 2 sätestatud korras teeb komisjon otsuse artiklite 14 ja 15 kohaldamise kohta ja selle kohta, kas asjaomast tegevust võib jätkata.”

11) Artikkel 17 asendatakse järgmisega:

„ Artikkel 17

Lisade läbivaatamine

Meetmed, mis on kavandatud lisade vähem oluliste sätete muutmiseks, et võtta arvesse tehnika või tegevusega seotud arengut, võetakse vastu vastavalt raammääruse artikli 5 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Tungiva kiireloomulisuse korral võib komisjon kasutada raammääruse artikli 5 lõikes 5 osutatud kiirmenetlust.”

12) Artiklis 18 asendatakse lõiked 1 ja 2 järgmisega:

„1. Ei riiklikud järelevalveasutused, kes tegutsevad oma siseriiklike õigusaktide kohaselt, ega komisjon ei avalda konfidentsiaalse sisuga teavet.

2. Lõige 1 ei piira riiklike järelevalveasutuste või komisjoni õigust avaldada teavet siis, kui see on oluline nende ametikohustuste täitmiseks; sellisel juhul peab teabe avaldamine olema proportsionaalne ja võtma arvesse aeronavigatsiooniteenuste osutajate, õhuruumi kasutajate, lennujaamade ja muude asjaomaste sidusrühmade õigustatud huve kaitsta oma ärisaladusi.”

13) Lisatakse artikkel 18a:

„ Artikkel 18a

Kontroll

1. Osana raamääruse artikli 12 lõikes 2 osutatud regulaarsest kontrollist ja mitte hiljem kui neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumist viib komisjon lõpule kavandatava uuringu turul valitsevate põhimõtete edaspidise kohaldamise tingimustest teenuste osutamisele ja määramisele side, navigatsiooni, järelevalve, meteoroloogia ja aeronavigatsioonialase teabe valdkondades.

2. Lähtudes uuringu tulemustest ja võttes arvesse saavutatud edusamme, esitab komisjon aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule, vajaduse korral koos ettepanekuga laiendada turul valitsevaid põhimõtteid ühele või enamale lõikes 1 osutatud teenusele või määratleda mis tahes muid meetmeid.”

Artikkel 3

Määrust (EÜ) nr 551/2004 muudetakse järgmiselt.

1) Artikkel 2 jäetakse välja.

2) Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„ Artikkel 3

Euroopa ühtne lennuinfopiirkond (EFIR)

1. Ühendus ja liikmesriigid taotlevad, et ICAO kehtestaks Euroopa ühtse lennuinfopiirkonna ( European Flight Information Region , EFIR) ja tunnustaks seda. Selleks annab komisjon ühenduse pädevusse kuuluvate küsimuste puhul vajaduse korral nõukogule soovituse asutamislepingu artikli 300 kohaselt hiljemalt [….][13].

2. EFIR kavandatakse nii, et see hõlmab artikli 1 lõike 3 kohaselt liikmesriikide vastutuse alla kuuluvat õhuruumi, ning see võib hõlmata ka Euroopa kolmandate riikide õhuruumi.

3. EFIRi kehtestamine ei piira liikmesriikide kohustust määrata nende vastutuse alla kuuluva õhuruumi jaoks lennuliiklusteenuse osutajaid vastavalt teenuse osutamise määruse artikli 8 lõikele 1.

4. Liikmesriigid säilitavad oma vastutuse ICAO ees ülemiste lennuinfopiirkondade geograafilistes piirides ja selliste lennuinfopiirkondade geograafilistes piirides, mille ICAO on käesoleva määruse jõustumiskuupäeval nende hoolde usaldanud.”

3) Lisatakse artikkel 3a:

„ Artikkel 3a

Aeronavigatsioonialane teave

1. Ilma et see piiraks aeronavigatsioonialase teabe avaldamist liikmesriikide poolt, tagab komisjon koostöös Eurocontroliga sellise kvaliteetse aeronavigatsioonialase teabe kättesaadavuse, mis esitatakse ühtlustatud kujul ja mis vastab kõikide asjaomaste kasutajate nõuetele andmete kvaliteedi ja õigeaegsuse suhtes.

2. Lõike 1 kohaldamiseks komisjon:

a) töötab välja kogu ühendust hõlmava aeronavigatsioonialase teabe infrastruktuuri piiramatu avaliku juurdepääsuga elektroonilise integreeritud portaali kujul. See infrastruktuur integreerib juurdepääsud vajalikele andmetele, sealhulgas aeronavigatsioonialane teave, lennuliiklusteenistuste keskuse (ARO) teave, meteoroloogiline teave ja lennuliikluse voogude juhtimist käsitlev teave;

b) toetab tihedas koostöös Eurocontroli ja ICAOga kõige laiemas mõttes aeronavigatsioonialase teabe avaldamise kaasajastamist ja ühtlustamist.

3. Komisjon võtab vastu käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad vastavalt raammääruse artiklile 8.”

4) Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„ Artikkel 4

Lennureeglid ja õhuruumi liigitus

Komisjon võtab raammääruse artiklis 8 sätestatud korras vastu üksikasjalikud rakenduseeskirjad, et:

a) kehtestada lennureegleid käsitlevad asjakohased ICAO standardid ja soovituslikud tavad, vajaduse korral asjakohaste kohanduste ja täiendustega;

b) ühtlustada ICAO õhuruumi liigituse kohaldamist, vajaduse korral asjakohaste kohanduste ja täiendustega, et tagada aeronavigatsiooniteenuste üleminekuteta osutamine ühtses Euroopa taevas.”

5) Artikkel 5 jäetakse välja.

6) Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„ Artikkel 6

Võrgu haldus ja ülesehitus

1. Lennuliikluse korraldamise võrk võimaldab õhuruumi optimaalselt kasutada ja tagab, et õhuruumi kasutajad saavad lennata eelistatud marsruutidel, võimaldades samal ajal maksimaalset juurdepääsu õhuruumile ja aeronavigatsiooniteenustele.

2. Selleks et saavutada lõikes 1 osutatud eesmärgid, tagab komisjon järgmiste ülesannete täitmise:

a) marsruutide võrgu kavandamine;

b) piiratud ressursside, eriti raadiosageduste ja radari transpondri koodide koordineerimine ja jaotamine;

c) täiendavad lennuliikluse korraldamise võrgu funktsioonid, nagu need on määratletud lennuliikluse korraldamise üldkavas.

Komisjon võib oma kontrolli all ja vastutusel usaldada Eurocontrolile eespool nimetatud funktsioonidega seotud ülesannete täitmise, millega ei kaasne üldiste siduvate meetmete vastuvõtmine ega poliitilise hinnangu andmine. Neid ülesandeid täidetakse erapooletult ja kulutõhusalt, võttes arvesse kogu lennuliikluse korraldamise võrgu vajadused ning kaasates täielikult õhuruumi kasutajad ja aeronavigatsiooniteenuste osutajad.

3. Meetmed, mis on kavandatud käesoleva artikli vähem oluliste sätete muutmiseks seda täiendades ning mis on seotud lõikes 2 osutatud ülesannete täitmise põhikriteeriumide ja korra määratlemisega, võetakse vastu vastavalt raammääruse artikli 5 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

4. Komisjon võtab vastu lõikes 3 osutatud meetmete üksikasjalikud rakenduseeskirjad vastavalt raammääruse artiklile 8. Neis rakenduseeskirjades sätestatud üksikmeetmed võtab vastu komisjon. Rakenduseeskirjadega võidakse ette näha, et kiireloomulistel juhtudel võtab teatud liiki üksikotsused vastu Eurocontrol vastavalt komisjoni antud suunistele.

5. Õhuruumi planeerimise aspekte, mida ei ole nimetatud lõikes 2, käsitletakse riiklikul või piirkondlikul tasandil. Selles kavandamisprotsessis võetakse arvesse lennuliikluse vajadusi ja keerukust ning see hõlmab täielikku konsulteerimist kõigi õhuruumi kasutajate rühmadega.

6. Liikmesriigid usaldavad Eurocontrolile lennuliikluse voogude juhtimise, nagu seda on kirjeldatud raammääruse artikli 5 lõikes 3 sätestatud korras vastu võetud rakenduseeskirjas, ja kooskõlas komisjoni poolt artikli 9 kohaselt kehtestatud nõuetele.”

7) Artiklisse 9 lisatakse lõige 3:

„3. Rakenduseeskirjad sisaldavad kooskõla lennuplaanide ja lennujaamade teenindusaegade vahel ning vajalikku koordineerimist naaberpiirkondadega.”

Artikkel 4

Määrust (EÜ) nr 552/2004 muudetakse järgmiselt.

1) Lisatakse artikkel 6a:

„ Artikkel 6a

Alternatiivne vastavustõendamine

Määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaselt välja antud sertifikaati, kui see kehtib komponentide või süsteemide suhtes, käsitatakse käesoleva määruse artiklite 5 ja 6 kohaldamisel kui EÜ deklaratsiooni vastavuse või kasutuskõlblikkuse kohta või kui EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, kui selles on näidatud vastavus käesoleva määruse ja asjakohaste koostalitlusvõimet käsitlevate rakenduseeskirjade oluliste nõuetega.”

2) Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„ Artikkel 9

Lisade läbivaatamine

Meetmed, mis on kavandatud lisade vähem oluliste sätete muutmiseks, et võtta arvesse tehnika või tegevusega seotud arengut, võetakse vastu vastavalt raammääruse artikli 5 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Tungiva kiireloomulisuse korral võib komisjon kasutada raammääruse artikli 5 lõikes 5 osutatud kiirmenetlust.”

3) II lisa muudetakse järgmiselt:

a) A osas asendatakse punkti 2 „Tegevust käsitlevate uute mõistete toetamine” esimene lõik järgmisega:

„EATMN, selle süsteemid ja koostisosad toetavad kooskõlastatult uusi kokkulepitud ja valideeritud tegevuskontseptsioone, mis parandavad aeronavigatsiooniteenuste kvaliteeti, säästvust ja tõhusust, eelkõige ohutust ja läbilaskevõimet.”;

b) B osa muudetakse järgmiselt:

i) punkti 3.1.2 „Tegevust käsitlevate uute mõistete toetamine” esimene lõik asendatakse järgmisega:„Lennuandmete töötlemise süsteemid peavad võimaldama arenenud, kokkulepitud ja valideeritud tegevuskontseptsioonide järkjärgulist rakendamist kõikides lennuetappides, eelkõige nii, nagu on ette nähtud lennuliikluse korraldamise üldkavas.”;

ii) punkt 3.2.2 „Tegevust käsitlevate uute mõistete toetamine” asendatakse järgmisega:

„3.2.2. Uute tegevuskontseptsioonide toetamineSeireandmete töölemise süsteemid peavad võimaldama seireandemete uute allikate järkjärgulise kättesaadavuse viisil, mis parandaks teenuste üldist kvaliteeti, eelkõige nii, nagu on ette nähtud lennuliikluse korraldamise üldkavas.”;

iii) punkt 4.2 „Tegevust käsitlevate uute mõistete toetamine” asendatakse järgmisega:

„4.2. Uute tegevuskontseptsioonide toetamineSidesüsteemid peavad toetama arenenud, kokkulepitud ja valideeritud tegevuskontseptsioonide rakendamist kõikides lennuetappides, eelkõige nii, nagu on ette nähtud lennuliikluse korraldamise üldkavas.”.

Artikkel 5 Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määruse (EÜ) nr 551/2004 artikli 6 lõikeid 2 ja 6, mida on muudetud käesoleva määrusega, kohaldatakse nende asjakohastes rakenduseeskirjades määratletud kuupäeval, kuid mitte hiljem kui kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks, määrust (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas, määrust (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas ja määrust (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta.

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:

Meede: „Sise-, lennu- ja meretransport”

Eesmärk: „Tagada siseturu rakendamine veoteenuste valdkonnas”

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused:

06 02 03 –Transpordi ohutus

3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:

Ettepanekud on tehtud ühenduse õigusaktide muutmise kohta. Põhimõtteliselt ei ole mõju ajaliselt piiratud. Praktilistel põhjustel arvestatakse selleks ajavahemikku eeldatavast vastuvõtmise ajast (2009) kuni finantsperspektiivide lõpuni (2013).

3.3. Eelarve tunnusjooned:

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |

Mittekohustuslik | Liigendamata[14] | EI | EI | EI | Nr |

Mittekohustuslik | Liigendatud | EI | EI | EI | Nr |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kulu liik | Jao nr | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku |

Tegevuskulud[15] |

Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 1,25 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | 10,250 |

Maksete assigneeringud | b | 1,25 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | 10,250 |

Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[16] |

Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c |

VÕRDLUSSUMMA KOKKU |

Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 1,25 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | 10,250 |

Maksete assigneeringud | b+c | 1,25 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | 10,250 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[17] |

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 0,117 | 0,117 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 1,170 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | 0,058 | 0,058 | 0,058 | 0,058 | 0,058 | 0,290 |

Meetme soovituslik finantskulu kokku |

Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 0,117 | 1,425 | 2,542 | 2,542 | 2,542 | 2,542 | 11,710 |

Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 0,117 | 1,425 | 2,542 | 2,542 | 2,542 | 2,542 | 11,710 |

Kaasrahastamise andmed

Kui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kaasrahastav asutus | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |

…………………… | f |

Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f |

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

X Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule

( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine

( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete[18] kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).

4.1.3. Finantsmõju tuludele

X Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele

( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:

miljonites eurodes (üks koht pärast koma)

Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |

Personal kokku | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Õigusaktide kehtestamine lennuliikluse korraldamise valdkonnas ja nende rakendamise järelevalve.

5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime

Lennutranspordituru arenemiseks on vaja ühtset infrastruktuuri. Lennuliikluse korraldamine (koos lennujaamadega) on selle infrastruktuuri osa. Selle üleeuroopalise võrgu tõhusaks toimimiseks on vaja ühenduse sekkumist ja seda eriti põhjusel, et lennuliikluse korraldamine on loomulik monopol.

Ühtset Euroopa taevast käsitlevad õigusaktid hõlbustavad SESARi üldkava rakendamist ja kasutamist.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Tagada siseturu väljakujundamine transporditeenuste valdkonnas.

Konkreetsed eesmärgid on seotud aeronavigatsiooniteenustega. Võrgu tulemuslikkuse parandamine tsiviillennunduse soodustamiseks lennuliikluse korraldamise reguleerimise kaudu. Praegune mittekohustuslik parima tegevuspraktika tuvastamise süsteem muudetakse õiguslikuks raamistikuks, mis tagab süsteemi toimivuse. Komisjon kehtestab tulemuslikkuse eesmärgid, toetudes sõltumatule tulemuslikkuse hindamise organile. Regulatiivmenetlusse kaasatakse ka kehtivate õigusaktide alusel moodustatud ühtse Euroopa taeva komitee.

5.4. Rakendusmeetmed (soovituslik)

( Tsentraliseeritud haldamine

( otse, haldajaks on komisjon

( kaudselt, haldamine on delegeeritud:

( täitevasutustele

( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185

( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele

( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös

( liikmesriikidega

( kolmandate riikidega

( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)

Asjakohased märkused:

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Järelevalvekord

Ei jälgita üksnes mõju tulemuslikkusele, vaid tulemuslikkuse hindamine ja reguleerimine on reformi keskne idee. Nii nagu loomulikud monopolid, peab lennuliikluse korraldamine vastama konkreetsetele tulemuslikkuse eesmärkidele. Need eesmärgid kehtestatakse süsteemi rahastavate ja selle klientideks olevate õhuruumi kasutajatega ning teenuseid osutavate aeronavigatsiooni teenuste osutajatega konsulteerides.

Ühtse taevaga kehtestati institutsiooniline raamistik, mis võimaldab sidusrühmadel, eriti õhuruumi kasutajatel väljendada oma arvamust meetmete tõhususe kohta.

6.2. Hindamine

6.2.1. Eelhindamine

Kahe aruande põhjal valmistati ette seadusandlikud ettepanekud. Komisjon palus Eurocontroli tulemuslikkuse hindamise komisjonil anda sõltumatu hinnang selle kohta, millist mõju avaldab ühtse taeva kontseptsioon lennuliikluse korraldamise süsteemi toimivusele.

Kõrgetasemelise lennunduse tulevase õigusliku raamistiku töörühm[20] osutas poliitilistele suundumustele, millest tuleks ettepanekute tegemisel lähtuda. Töörühm tegi ettepaneku kasutada järjekindlalt „ühenduse meetodit”, mille puhul võetakse otsused Euroopa tasemel vastu kvalifitseeritud häälteenamusega, rakendamine jäetakse aga liikmesriikide ja ühenduse tugeva partnerluse hooleks.

6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)

Punktis 6.2.1 nimetatud aruanded põhinevad kehtivatel ühtset Euroopa taevast käsitlevatel õigusaktidel, seega ühtse taeva I paketi järelhindamine ja ühtse taeva II paketi eelhindamine.

6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus

Ettepanekutes nähakse süsteemi tulemuslikkuse reguleerimiseks ette iga-aastased hindamised (5-aastaste planeerimisperioodide jooksul), seega on nõutav intensiivne ja pidev õigusaktide tõhususe hindamine.

7. Pettusevastased meetmed

Ei kohaldata.

8. ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

aasta 2008 | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 |

Ametnikud või ajutine personal[22] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |

B*, C*/AST |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[23] |

Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav personal[24] |

KOKKU | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 |

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

Tulemuslikkuse reguleerimiseks on vajalik lennuliikluse korraldamise sektori intensiivne hindamine, ühenduse tasemel tulemuslikkuse eesmärkide kehtestamine, nende üldiste eesmärkide heakskiitmine, nende võrku hõlmavate eesmärkide teisendamine kohalikeks eesmärkideks, kaasates õhuruumi kasutajaid, ning kohalike eesmärkide vastuvõtmine komisjoni poolt.

Lisaks peab komisjon tagama võrgu haldamise funktsiooni tõhususe. See nõuab rakenduseeskirjade väljatöötamist ja järelevalvet.

8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)

X Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud

( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud

( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus

( Ametikohad, mida tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)

( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia /esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud.

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Eelarverida (number ja nimetus) | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj | KOKKU |

Muu tehniline ja haldusabi |

sise- |

välis- |

Tehniline ja haldusabi kokku |

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Ametikoha liik | aasta 2008 | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj |

Ametnikud ja ajutine personal (06 01 01) | 0,117 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,117 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 |

Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal |

Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal |

8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |

aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj | KOKKU |

XX 01 02 11 01 – Lähetused |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |

XX 01 02 11 03 – Komiteed[26] | 0,058 | 0,058 | 0,058 | 0,058 | 0,058 | 0,290 |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |

XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |

2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |

3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |

Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,058 | 0,058 | 0,058 | 0,058 | 0,058 | 0,290 |

Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud |

[1] ELT C…

[2] ELT C…

[3] ELT C….

[4] ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.

[5] ELT L 96, 31.3.2004, lk 10.

[6] ELT L 96, 31.3.2004, lk 20.

[7] ELT L 96, 31.3.2004, lk 26.

[8] ELT L 64, 2.3.2007, lk 1.

[9] EÜT L 225, 12.8.1998, lk 27. Otsust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1792/2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1).

[10] KOM(2006) 819.

[11] ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

[12] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

[13] Kuupäev neli aastat pärast muutmismääruse jõustumist.

[14] Liigendamata assigneeringud.

[15] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.

[16] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.

[17] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.

[18] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.

[19] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.

[20] Kõrgetasemeline lennunduse tulevase õigusliku raamistiku töörühm, 2007, A framework for driving performance improvement , Brüssel, lk 47.

[21] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.

[22] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[23] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[24] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.

[25] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.

[26] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.