Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend /* KOM/2011/0841 lõplik - 2011/0414 (CNS) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Alates 1990. aastate algusest on olulise osa ühenduse tööst moodustanud tuumaohutuse ja tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete edendamine kolmandates riikides ning ka Kesk-Euroopas ja endise Nõukogude Liidu riikides programmide TACIS ja PHARE tuumaohutusalaste programmikomponentide kohaselt. Tuumaohutusalast koostööd laiendati 2007. aastal, et kaasata tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendisse kolmandad riigid, samal ajal kui ühinemiseelse abi rahastamisvahend nähti ette tuumaohutusalaseks koostööks ELiga ühinevatele riikidele. Tšornobõli katastroof 1986. aastal rõhutas tuumaohutuse olulisust kogu maailmas. Fukushima Daiichi katastroof 2011. aastal kinnitas vajadust jätkata jõupingutusi tuumaohutuse parandamiseks, et vastata kõrgetele standarditele. Mõlemad katastroofid näitasid selgelt, et tuumakatastroofi mõju tervisele, ühiskonnale, keskkonnale ja majandusele võib ulatuda riigipiiridest kaugele väljapoole ning mõjutada isegi kogu maailma. Euroopa Liidu nõukogu tunnistas tuumaohutuse olulisust oma 18. juuni 1992. aasta resolutsioonis tuumaohutuse tehnoloogiliste probleemide kohta, milles nõukogu rõhutas, „millist erilist tähtsust ta omistab tuumaohutusele Euroopas ning seetõttu palub liikmesriikidel ja komisjonil võtta tuumaenergiaalase koostöö tegemine ühenduse peamiseks ja esmatähtsaks eesmärgiks eelkõige teiste Euroopa riikidega […] sealsete tuumarajatiste ohutustaseme tõstmiseks ühenduses kehtivale tasemele […]”. Ühendus otsustas liituda tuumaohutuse konventsiooniga 1999. aastal ning kasutatud tuumkütuse käitlemise ohutust ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutust käsitleva ühiskonventsiooniga 2005. aastal. Mõlema konventsiooni eesmärk on tõhustada riiklikke meetmeid ja rahvusvahelist koostööd nimetatud valdkondades. Euroopa Liidu nõukogu võttis 25. juunil 2009. aastal vastu direktiivi 2009/71/Euratom, millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev ühenduse raamistik, et säilitada ja edendada tuumaohutuse ja selle reguleerimise jätkuvat parandamist. 2011. aastal võttis Euroopa Liidu nõukogu vastu direktiivi, millega luuakse ühenduse raamistik kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikuks ja ohutuks käitlemiseks. Nimetatud direktiivid ja Euroopa Liidus tuumaohutusele ning radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse käitlemisele seatud kõrged nõuded on näited, mida võib kasutada, et julgustada kolmandaid riike võtma vastu sama kõrgeid nõudeid. Euratomi asutamislepingu 10. peatüki kohaselt teeb ühendus juba tihedat koostööd Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga (IAEA) nii tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete (Euratomi asutamislepingu teise jaotise 7. peatükis sätestatud eesmärkide saavutamiseks) kui ka tuumaohutuse vallas. Reguleeriva ja muude koostöövormide edendamine tärkava turumajandusega riikidega ning ELi lähenemisviisi, eeskirjade, nõuete ja tavade edendamine on Euroopa 2020. aasta strateegia välispoliitilised eesmärgid. Selleks et Euroopa Liit saaks täita üleilmset rolli inimeste ja strateegilise julgeoleku edendamisel, on oluline, et ühendus oleks võimeline lahendama kolmandates riikides tuumaohutuse, kiirguskaitse ja tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete valdkonnas tekkivaid probleeme, tuginedes ühenduse ja liikmesriikide Euroopa Liidu piires saadud kogemustele selles valdkonnas, ning et tal oleksid selleks vahendid. Selleks jätkatakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi raames 1990. aastatel Kesk-Euroopas ja endise Nõukogude Liidu riikides algatatud meetmeid, mida 2007. aastal hakati laiendama kolmandatesse riikidesse. Eeldatavasti jäävad peamised põhjused, mis ajendasid koostööd kolmandate riikidega, samaks ka ajavahemikul 2014–2020. Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi suured projektid (eelkõige Tšornobõli tuumarajatise saneerimine ja tuumajaamade parandamise projektid) tuleb enamalt jaolt rakendada 2014. aastaks, mistõttu vabanevad vahendid teiste probleemsete valdkondadega tegelemiseks. Kaevanduste (põhilisi keskkonnanõudeid eiranud uraanikaevandamise pärand) saneerimise, kasutatud tuumkütuse ladustamise, jäätmekäitluse ja rajatiste dekomisjoneerimisega tuleb tegeleda kui programmi prioriteetidega. Samuti on Euroopa Liidu sekkumine muutumas tehnilisest abist koostööks. Selles keskendutakse põhitegevusele, mille eesmärk on tuumaohutuskultuuri edendamine, kiirguskaitse ja kaitsemeetmed. Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammi teadus- ja uuendustegevus julgustab ära hoidma suuri avariisid ja piirama nende tekitatud kahju ning parandama kiirguskaitset eesmärgiga tõhustada ohutuskultuuri. Kahepoolsed rahvusvahelised tuumaohutusalased koostöölepingud Euroopa Aatomienergiaühenduse raames on veel üks võimalus aidata kaasa tuumaohutuse, kiirguskaitse ja radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemise parandamisele, suurendades teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas kolmandatest riikidest partneritega tehtavaid jõupingutusi. Fukushima Daiichi katastroofist saadud õppetunnid mängivad olulist osa järgmistel aastatel tuumaohutuse parandamisel. ELi liikmesriikides tehtud laiaulatuslikke ja läbipaistvaid ohutus- ja riskianalüüse (stressitestid) laiendatakse ELi naaberriikidele ja peagi ka ülejäänud kolmandatele riikidele ning nende tulemused avaldavad eeldatavasti suurt mõju tuumaelektrijaamade projekteerimisele, käitamisele, hooldamisele ja reguleerimisele. Euroopa Liidus saadud kogemused on olulised teistele kolmandatele riikidele. Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi raames toimuv koostöö peab täiendama muude arengukoostöö vahendite raames Euroopa Liidu pakutavat koostööd ning võetud meetmed peavad olema kooskõlas partnerriigi suhtes rakendatava Euroopa Ühenduse üldise strateegilise poliitilise raamistikuga. Võttes arvesse tuumaohutuse parandamisega seotud rahvusvahelisi kohustusi, peab tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi raames toimuva koostöö puhul kasutama veelgi enam sünergiat Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammidega. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Üldsusega konsulteerimine Komisjon konsulteeris üldsusega 26. novembrist 2010 kuni 31. jaanuarini 2011 ELi välistegevuse tulevase rahastamise teemal. Konsulteerimine põhines veebiküsimustikul, millega kaasnes taustdokument teemal „Kuidas rahastada ELi välistegevust pärast 2013. aastat?”, mille koostasid komisjon ja asjaomased Euroopa välisteenistuse talitused. Üldsusega konsulteerimisel saadud 220 vastust kajastavad laia ja mitmekesist spektrit, mis esindab välistegevuse kogukonnale omaseid paljusid struktuure, seisukohti ja traditsioone. Üldiselt ei selgunud vastuste põhjal, kas praegu kehtivate vahendite struktuuri tuleks oluliselt muuta. Sellegipoolest tehti kindlaks mõned probleemid, mis on olulised tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi puhul ning mida võetakse asjakohaselt arvesse uue määruse koostamisel. Enamik vastanutest (ligikaudu 70 %) kinnitas, et ELi rahaline sekkumine annab väga olulise lisandväärtuse peamistes poliitikavaldkondades, mida toetatakse ELi välistegevuse rahastamisvahenditest. ELi lisandväärtuse kriteeriumi mainis mitu vastajat kui peamist liikumapanevat jõudu tuleviku tarbeks: EL peaks kasutama oma suhtelist eelist, mis on seotud esindatusega ülemaailmsel tasandil, ulatuslike kogemustega, riigiülesusega, ELi rolliga kooskõlastamise vahendajana ning mastaabisäästuga. Peaaegu kõik vastanutest (92 %) toetasid diferentseeritumat lähenemisviisi, mis lähtub abisaajariigi olukorrast, põhineb terviklikel kriteeriumidel ja tõhusal andmekogumisel, mida kasutatakse võimalusena suurendada ELi rahastamisvahendite mõju. Üle kahe kolmandiku vastanutest usub, et ELi huve on selle välistegevuses piisavalt arvesse võetud ning et välistegevus peaks suuremal määral põhinema ELi väärtustel ja põhimõtetel ning partnerriikide arengueesmärkidel. Vähemus on aga vastupidiselt seisukohal, et ELi välistegevuses peaks keskenduma rohkem ELi enda huvidele maailmamajanduses, eriti seoses tärkava turumajandusega riikidega. Ülekaalukas hulk vastanutest toetab tulevastes rahastamisvahendites ning projektide/kavade rakendamisel suurema tähelepanu pööramist järelevalve- ja hindamissüsteemidele. Arvestades võimalustega suurendada ELi välisabi nähtavust, toetab enamik sidusrühmi suuremaid jõupingutusi teabevahetus- ja teavitusmeetmete valdkonnas, eriti abisaajariikides. Siiski suurendavad ELi nähtavust tõhus poliitika, strateegiad ja kohalolek kolmandates riikides paremini kui teabevahetusele eraldatavad täiendavad rahalised vahendid. Sidusrühmad annavad täieliku toetuse ka ideedele tugevdada ELi koordineerivat rolli annetajate seas ja tagada, et koostööpartnerid suurendavad ELi rahaliste vahendite nähtavust. Mõju hindamine Komisjon korraldas mõju hindamise, millega käsitleti nelja järgmist võimalust: (a) ELi lisameetmeid ei võeta (tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendit ei ole); mõned tuumaohutusalased koostöömeetmed võib lisada geograafilistesse koostöövahenditesse ja rakendada nendena; see võib siiski põhjustada probleeme õigusliku alusega ja mitterahuldavat rakendamist äärmiselt tehnilist laadi probleemide tõttu; (b) muudatusi ei tehta (koostöö kolmandate riikidega jätkub olemasoleva tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi määruse raames). See valik ei võimalda võtta arvesse saadud õppetunde, geograafilise ulatuse läbivaatamist ega kehtestada määruses koostöökriteeriumeid ja prioriteete. Sellega lastakse käest võimalus parandada määruse rakendamist ja tõhusust; (c) muuta tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi määrust; muudetud määrusega võidakse ette näha geograafilise ulatuse läbivaatamine, et hõlmata kõik kolmandad riigid (sealhulgas need, mis on praegu hõlmatud ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga) ning täpsustada prioriteedid ja koostöökriteeriumid; sellega kaasneks lihtsustamine ja tõhusam rakendamine võrreldes praeguse määrusega; (d) uus rahastamisvahend, mis hõlmaks senise tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi reguleerimisala ning lisaks osa olemasoleva stabiliseerimisvahendi reguleerimisalast; see võimaldaks pakkuda ühtlustatud lähenemisviisi tuumaohutusele, tuumavaldkonna ohtude tõrjumisele ja tuumaenergiaalastele kaitsemeetmetele; siiski oleks selleks vaja kahte õiguslikku alust (Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping ja Euroopa Liidu toimimise leping); kaks õiguslikku alust suurendaks tõenäoliselt rakendamise keerukust ja põlistaks vajadust tiheda kooskõlastamise järele teiste riskide (keemilised ja bioloogilised) leevendamise meetmetega. Eelistati määruse muutmise valikut. Valikutega „muudatusi ei tehta” ja „uus rahastamisvahend” võrreldes võimaldaks see järjepidevust ja hästitoimiva süsteemi kogemuste kasutamist, lahendades samal ajal mitu tuvastatud probleemi, sealhulgas saades paremini aru sekkumise piiridest. Nii see kui ka ühe õigusliku aluse kasutamine (võrreldes valikuga „uus rahastamisvahend”) lihtsustaks rakendamist. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Senise tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi määruse õiguslik alus on Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping, eriti selle artikkel 203. Võttes arvesse tuumaohutuse õigusraamistikku ELi tasandil ja asjaolu, et läbivaadatud reguleerimisala ei hõlma õigusliku aluse muutmist, peaks see asutamisleping olema ka tulevase määruse õiguslik alus. Subsidiaarsus ja proportsionaalsus 27 liikmesriigi kujul, kes tegutsevad ühiste strateegiate ja poliitika alusel, on ELil ainsana kriitiline mass, et reageerida ülemaailmsetele probleemidele, samal ajal kui liikmesriikide tegevus võib olla piiratud või killustunud, kuna projektid on sageli liiga väikesed, et selles vallas jätkusuutlikku muutust esile kutsuda. Samuti seab see kriitiline mass ELi paremasse olukorda, et pidada poliitilist dialoogi partnerriikide valitsustega. ELil on ainulaadne neutraalne ja erapooletu positsioon, et võtta välismeetmeid liikmesriikide nimel ja koostöös nendega, tagades partnerriikides suurema usaldusväärsuse. ELil on parimad võimalused, et võtta endale kodanike nimel maailmaliidri roll. 4. MÕJU EELARVELE Komisjon teeb ettepaneku eraldada ajavahemikul 2014–2020 välisvahenditele 70 miljardit eurot[1]. Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendile eraldati 631,1 miljonit eurot ajavahemikuks 2014–2020 (2011. aasta hindades väljendatuna 560 miljonit eurot). Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi suunavad iga-aastased eelarvelised kulukohustused on näidatud alltoodud tabelis. Aasta || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi eraldis (miljonites eurodes) || 84,9 || 86,6 || 88,3 || 90,1 || 91,9 || 93,7 || 95,6 || 631,1 Suunavad rahaeraldised erieesmärgi kohta on sätestatud finantsselgituses. 5. LISATEAVE Lihtsustamine Horisontaalset laadi artiklid jäeti välja, kuna need on hõlmatud määrusega nr … /…, millega kehtestatakse ühised rakenduseeskirjad välissuhete rahastamisvahendite kohta. Selleks et lihtsustada kavandamist ja tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi rakendamist, on määruse lisas ette nähtud koostöökriteeriumi mõiste ning koostööprojektide valiku temaatilised ja geograafilised prioriteedid. Määruse tähtsamate artiklite selgitus ja muudatused, mis on seotud senise tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendiga I JAOTIS. Eesmärgid Artikkel 1. Reguleerimisese ja -ala Artiklis 1 sätestatakse määruse eesmärgid ja reguleerimisala. Määrust kohaldatakse kõigi kolmandate riikide suhtes (nagu on selgitatud lisas). Seatud on kolm erieesmärki: a) tõhusa tuumaohutuskultuuri edendamine ning kõrgeimate tuumaohutusalaste ja kiirguskaitsealaste standardite rakendamine; b) kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlik ja ohutu käitlemine, endiste tuumaobjektide ja -rajatiste dekomisjoneerimine ja saneerimine; c) raamistike ja meetodite kehtestamine tulemuslike ja mõjusate tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete kohaldamiseks kolmandates riikides. Senise tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi määrusega võrreldes on esitust lihtsamaks muudetud. Senise tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi määruse artiklid 1 ja 2 liideti kokku. Artiklis nimetatakse tähtsad koostöövaldkonnad, samas kui lisas on kirjas erimeetmed. II JAOTIS. Programmitöö ja suunav rahaliste vahendite eraldamine Artikkel 2. Strateegiadokumendid Selles artiklis sätestatakse, et mitmeaastane strateegiadokument peab olema koostöö üldiseks aluseks, kehtestades Euroopa Liidu koostööstrateegia kooskõlas määrusega. Artikkel 3. Mitmeaastased sihtprogrammid Selles artiklis sätestatakse, et mitmeaastastes sihtprogrammides täpsustatakse rahastamiseks valitud prioriteetsed valdkonnad ning erieesmärgid, oodatavad tulemused, tulemusnäitajad ja suunavad rahaeraldised. III JAOTIS. Rakendamine Seda jaotist lihtsustati olulisel määral, kuna artiklis 4 sätestatakse, et otsus viiakse ellu kooskõlas määrusega nr … /…, millega kehtestatakse ühised rakenduseeskirjad välissuhete rahastamisvahendite kohta. IV JAOTIS. Lõppsätted Selles jaotises nähakse ette lähtesumma määratlus (artikkel 7) ja jõustumine (artikkel 8). LISA Lisa toetatud erimeetmete ja tuumaohutusalase koostöö suhtes kohaldatavate kriteeriumide kohta lisati, et lihtsustada veelgi määruse teksti ning selle rakendamist, määrates kindlaks koostöö valdkonnad, tehnilise ja geograafilise reguleerimisala, koostöökriteeriumid ja prioriteedid. Ettepaneku kohaselt võib lisa muuta ja kasutada selleks lihtsamat menetlust võrreldes terve määruse muutmisega (määruse artikkel 5). Lisas on määratud kindlaks erimeetmed, mida määrusega toetatakse (senise tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi määruse läbivaadatud versioon), kolmandate riikidega tehtava tuumaohutusalase koostöö kriteeriumid, prioriteedid ja kooskõlastamine. Koostöökriteeriumides võetakse arvesse ja järgitakse põhiliselt nõukogu 2008. aasta ettepanekuid. 2011/0414 (CNS) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 203, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2], toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Käesolev määrus on üks rahastamisvahenditest, millega nähakse ette otsetoetus Euroopa Liidu välispoliitikale, ja sellega asendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. veebruari 2007. aasta määrus (Euratom) nr 300/2007, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend,[3] mis kaotab kehtivuse 31. detsembril 2013. (2) Euroopa Liit on peamine kolmandatele riikidele majandus-, finants-, tehnilise, humanitaar- ja makromajandusliku abi andja. Käesolev määrus moodustab osa koostöö kavandamiseks ja abi osutamiseks ettenähtud raamistikust, mille eesmärk on toetada kolmandates riikides tuumaohutuse kõrge taseme, kiirguskaitse ning tuumamaterjali suhtes tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete rakendamise edendamist. (3) Tšornobõli katastroof 1986. aastal rõhutas tuumaohutuse olulisust kogu maailmas. Fukushima Daiichi katastroof 2011. aastal kinnitas vajadust jätkata jõupingutusi tuumaohutuse parandamiseks, et vastata kõrgeimatele standarditele. Elanikkonna elu ja tervist ähvardava ohu kõrvaldamiseks vajalike ohutustingimuste loomiseks peaks Euroopa Aatomienergiaühendusel (edaspidi „ühendus”) olema võimalik toetada tuumaohutust kolmandates riikides. (4) Euroopa Liidul, kes tegutseb oma liikmesriikidega ühise poliitika ja strateegiate alusel, on ainsana kriitiline mass, et reageerida üleilmsetele probleemidele, ning Euroopa Liidul on ka kõige paremad võimalused, et koordineerida koostööd kolmandate riikidega. (5) Komisjoni otsusega 1999/819/Euratom[4] liitus ühendus 1994. aasta tuumaohutuse konventsiooniga. Komisjoni otsusega 2005/510/Euratom[5] liitus ühendus ka kasutatud tuumkütuse käitlemise ohutust ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutust käsitleva ühiskonventsiooniga. (6) Tuumaohutuse ja selle reguleerimise jätkuvat parandamise tagamiseks ja edendamiseks võttis Euroopa Liidu nõukogu vastu 25. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/71/Euratom, millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev ühenduse raamistik[6]. Euroopa Liidu nõukogu võttis samuti vastu 19. juuli 2011. aasta direktiivi 2011/70/Euratom, millega luuakse ühenduse raamistik kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikuks ja ohutuks käitlemiseks[7]. Nimetatud direktiivid ja liidus tuumaohutusele ning radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse käitlemisele seatud kõrged nõuded on näited, mida võib kasutada, et julgustada kolmandaid riike võtma vastu sama kõrgeid nõudeid. (7) Reguleeriva ja muude koostöövormide edendamine tärkava turumajandusega riikidega ning ELi lähenemisviisi, eeskirjade, nõuete ja tavade edendamine on Euroopa 2020. aasta strateegia välispoliitilised eesmärgid. (8) Euroopa Liidu liikmesriigid on kirjutanud alla tuumarelva leviku tõkestamise lepingule ja selle lisaprotokollile. (9) Euratomi asutamislepingu 10. peatüki kohaselt teeb ühendus juba tihedat koostööd Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga (IAEA) nii tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete (Euratomi asutamislepingu teise jaotise 7. peatükis sätestatud eesmärkide saavutamiseks) kui ka tuumaohutuse vallas. (10) Ühendusel on eelkõige vaja jätkata jõupingutusi tuumamaterjali tõhusate kaitsemeetmete rakendamise toetamiseks kolmandates riikides, toetudes ühenduse enda kaitsemeetmetele Euroopa Liidus. (11) Rajatise ohutuse eest vastutavad käitaja ning riik, mille jurisdiktsiooni kõnealune rajatis kuulub. (12) Samal ajal kui Euroopa Liidu välisabi rahastamisvajadused suurenevad, seab liidu majanduslik ja eelarveseisund piirid sellise abi jaoks kättesaadavatele vahenditele. Komisjon peab seetõttu püüdma olemasolevaid vahendeid kasutada kõige tõhusamal moel, kasutades selleks eelkõige võimendava mõjuga rahastamisvahendeid. Võimendavat mõju suurendab see, kui anda võimalus kasutada ja taaskasutada rahastamisvahendite investeeritud ja loodud vahendeid. (13) Käesoleva määruse rakendamiseks ühesuguste tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. (14) Rakendusvolitusi, mis on seotud käesoleva määrusega toetatud meetmete kavandamise ja rahastamisega, tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendusvolituste teostamise suhtes[8]. Võttes arvesse rakendusaktide olemust, eeskätt nende poliitilist orientatsiooni ja finantsmõju, tuleks nende vastuvõtmiseks põhimõtteliselt kasutada kontrollimenetlust, välja arvatud väikese finantsmahuga tehniliste rakendusmeetmete puhul. Komisjon peaks viivitamata võtma vastu kohaldatavad rakendusaktid, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, kus Euroopa Liidult oodatakse kiiret reageerimist tungiva kiireloomulisuse tõttu. (15) Euroopa Liidu välistegevuse rahastamisvahendite ühiseeskirjad ja rakendamise kord on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu [kuupäev] määruses (EL) nr …/… . (16) Euroopa välisteenistuse korraldust ja toimimist on kirjeldatud nõukogu otsuses 2010/427/EL, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I JAOTIS EESMÄRGID Artikkel 1 Reguleerimisese ja -ala Euroopa Liit rahastab meetmeid, millega edendatakse kolmandates riikides tuumaohutuse kõrget taset, kiirguskaitset ning tuumamaterjali suhtes tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete rakendamist kooskõlas käesoleva määruse sätetega. 1. Püütakse saavutada järgmised erieesmärgid: (a) tõhusa tuumaohutuskultuuri edendamine ja kõrgeimate tuumaohutusstandardite ja kiirguskaitse rakendamine; (b) kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlik ning ohutu käitlemine, endiste tuumaobjektide ja -rajatiste dekomisjoneerimine ja saneerimine; (c) raamistike ja metoodikate väljatöötamine tuumamaterjali suhtes tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete rakendamiseks kolmandates riikides. 2. Edusamme eelmainitud erieesmärkide saavutamisel hinnatakse järgmiste tulemusnäitajate põhjal: (a) asjaomaste Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) vastastikuse eksperdihinnangu missioonide raames kindlaks tehtud probleemide arv ja tähtsus; (b) kasutatud tuumkütuse, tuumajäätmete ja dekomisjoneerimise strateegiate, asjaomase õigus- ja reguleeriva raamistiku ning projektide rakendamise väljatöötamise hetkeseis; (c) asjaomaste IAEA tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete aruannetes kindlaks tehtud probleemide arv ja tähtsus. 3. Komisjon tagab, et võetud meetmed on kooskõlas partnerriigi jaoks koostatud Euroopa Liidu üldise strateegilise poliitikaraamistikuga ning eelkõige tema arengu- ja majanduskoostöö poliitika ja programmide eesmärkidega. 4. Käesoleva määrusega toetatud erimeetmed ja tuumaohutusalase koostöö suhtes kohaldatavad kriteeriumid on kindlaks määratud lisas. 5. Käesoleva määruse alusel antav finants-, majandus- ja tehniline abi täiendab muude arengukoostöö rahastamisvahendite raames antavat Euroopa Liidu abi. II JAOTIS PROGRAMMITÖÖ JA VAHENDITE SUUNAV ERALDAMINE Artikkel 2 Strateegiadokumendid 1. Käesoleva määruse alusel toimuvat liidu koostööd viiakse ellu mitmeaastaste strateegiadokumentide põhjal. 2. Mitmeaastased strateegiadokumendid on koostöö üldine alus ning need koostatakse kuni seitsme aasta pikkuseks perioodiks. Strateegiadokumentides sätestatakse Euroopa Liidu strateegia käesoleva määruse alusel koostöö tegemiseks, võttes arvesse asjaomaste riikide vajadusi, liidu prioriteete, rahvusvahelist olukorda ja põhipartnerite tegevust. 3. Strateegiadokumentide eesmärk on luua Euroopa Liidu ja asjaomase partnerriigi või -piirkonna koostööks sidus raamistik, mis on kooskõlas käesoleva määruse reguleerimiseseme ja reguleerimisalaga ning liidu eesmärkide, põhimõtete ja poliitikaga. 4. Strateegiadokumentide koostamisel kohaldatakse abi tõhususe põhimõtteid: riigi omalus, partnerlus, kooskõlastamine, ühtlustamine, vastavusse viimine abisaajariigi või piirkondlike süsteemidega, vastastikune vastutus ja tulemustele orienteeritus. 5. Komisjon peab kiitma strateegiadokumendi heaks kooskõlas ühise rakendusmääruse artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Strateegiadokumendid võidakse vaadata läbi vahekokkuvõtte tegemise ajal või olenevalt vajadusest sama menetluse kohaselt. Siiski ei nõuta seda menetlust strateegia uuenduste korral, mis ei mõjuta algseid prioriteetseid valdkondi ega dokumendis sätestatud eesmärke. Artikkel 3 Mitmeaastased sihtprogrammid 1. Mitmeaastased sihtprogrammid koostatakse artiklis 2 nimetatud strateegiadokumentide põhjal. Mitmeaastased sihtprogrammid hõlmavad tavaliselt kahe kuni nelja aasta pikkust vahemikku. 2. Mitmeaastastes sihtprogrammides sätestatakse rahastamiseks valitud prioriteetsed valdkonnad, erieesmärgid, oodatavad tulemused, tulemusnäitajad ja suunavad rahaeraldised, nii üldised kui ka prioriteetse valdkonna kohta ning sealhulgas eraldamata vahendite mõistlik reserv; rahaeraldised võidakse esitada vastavalt vajadusele vahemiku või miinimumina. 3. Mitmeaastased sihtprogrammid koostatakse üldjuhul partnerriigi või -piirkonnaga peetava dialoogi alusel, kuhu kaasatakse sidusrühmad, selleks et tagada asjaomase riigi või piirkonna piisav omalus protsessi eest ja soodustada riiklike arengustrateegiate toetamist. 4. Mitmeaastased sihtprogrammid võetakse vastu kooskõlas ühise rakendusmääruse artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. 5. Vajaduse korral tehakse mitmeaastastes sihtprogrammides sama menetluse kohaselt muudatusi, võttes arvesse asjakohaste strateegiadokumentide läbivaatamist,. Siiski ei ole kontrollimenetlus nõutud mitmeaastaste sihtprogrammide muudatuste korral, mis seisnevad tehnilistes kohandustes, assigneeringute ümberjaotamises prioriteetse valdkonna eraldiste raames või eelarve suurendamises või vähendamises alla 20 % algsest eelarvemahust, juhul kui need muudatused ei mõjuta algseid prioriteetseid valdkondi ega dokumendis sätestatud eesmärke. Nimetatud tehnilistest kohandustest tuleb ühe kuu jooksul anda teada Euroopa Parlamendile ja nõukogule. III JAOTIS RAKENDAMINE Artikkel 4 Rakendamine Käesolevat määrust rakendatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu [kuupäev] määrusega (EL) nr …/…, millega kehtestatakse ühised rakenduseeskirjad välissuhete rahastamisvahendite kohta (edaspidi „ühine rakendusmäärus”). IV JAOTIS LÕPPSÄTTED Artikkel 5 Lisa muutmine Käesoleva määruse lisa võidakse muuta kooskõlas ühise rakendusmääruse artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Artikkel 6 Komitee Komisjoni abistab tuumaohutusalase koostöö komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. Artikkel 7 Euroopa välisteenistus Käesoleva määruse kohaldamine on kooskõlas nõukogu otsusega 2010/427/EL, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine. Artikkel 8 Lähtesumma 1. Lähtesumma käesoleva määruse rakendamiseks aastatel 2014–2020 on 631 100 000 eurot. 2. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud mitmeaastase finantsraamistiku piirides. Artikkel 9 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav. Brüssel, nõukogu nimel eesistuja LISA Toetatud erimeetmed ja tuumaohutusalase koostöö suhtes kohaldatavad kriteeriumid Käesoleva määrusega toetatakse tuumaohutuse kõrge taseme, kiirguskaitse ning tulemuslike ja mõjusate kaitsemeetmete kohaldamise edendamist kõigis maailma kolmandates riikides, kes soovivad teha koostööd nimetatud valdkondades. Käesolevas lisas määratakse kindlaks toetatud erimeetmed ja koostöökriteeriumid, sealhulgas prioriteedid. Toetatud erimeetmed Käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud eesmärkide täitmiseks võidakse toetada järgmisi meetmeid. (a) Tõhusa tuumaohutuskultuuri edendamine ja kõrgeimate tuumaohutusstandardite ja kiirguskaitse rakendamine kõigil tasanditel, eelkõige järgneva abil: – reguleerivatele asutustele ja tehnilistele tugiorganisatsioonidele toetuse andmise jätkamise ning õigusraamistiku tugevdamise abil, eriti litsentsimistegevuse puhul, sealhulgas tulemuslike ja laiaulatuslike ohutus- ja riskianalüüside (stressitestid) läbivaatamine ja järelmeetmed; – tõhusa õigusraamistiku, menetluste ja süsteemide edendamine, et tagada piisav kaitse radioaktiivsetest materjalidest, eelkõige kõrgaktiivsetest kiirgusallikatest lähtuva ioniseeriva kiirguse eest, ja selliste materjalide ohutu lõppladustamine; – tõhusa korra kehtestamine, et ära hoida radioloogiliste tagajärgedega avariisid ning nende toimumise korral leevendada selliseid tagajärgi (näiteks keskkonnaseire radioaktiivsete heidete korral, leevendus- ja saneerimismeetmete kavandamine ja rakendamine), ning hädaolukorras tegutsemise kavandamise, selleks valmisoleku ja sellele reageerimise, tsiviilkaitse ning rehabilitatsioonimeetmete jaoks; – tuumaenergia käitajate toetamine erandjuhtudel eri- ja hästi põhjendatud tingimustel laiulatuslike ohutus- ja riskianalüüside (stressitestid) järelmeetmete raames. (b) Kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlik ja ohutu käitlemine, endiste tuumaobjektide ja -rajatiste dekomisjoneerimine ja saneerimine, eriti järgneva abil: – koostöö kolmandate riikidega kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise valdkonnas (st transport, eeltöötlus, töötlemine, ladustamine ja kõrvaldamine), sealhulgas kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundliku käitlemise eristrateegiate ja -raamistike väljatöötamine; – olemasolevate rajatiste dekomisjoneerimise, endiste tuumarajatiste ja uraanikaevanduste pärandi saneerimise ning veealuste radioaktiivsete objektide ja meres olevate ainete kogumise ning käitlemise strateegiate ja raamistike väljatöötamine ja elluviimine; – vajaliku õigusraamistiku ja meetodite (sealhulgas tuumaalase kohtuekspertiisi meetodid) kehtestamine tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete rakendamiseks, sealhulgas lõhustuvat materjali käsitlevaks nõuetekohaseks aruandluseks ja selle kontrolliks riigi ja käitajate tasandil; – rahvusvahelise koostöö (sealhulgas asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide, eelkõige IAEA raames) edendamise meetmed eespool nimetatud valdkondades, sealhulgas rahvusvaheliste konventsioonide ja lepingute rakendamine ja järelevalve, teabevahetus, suutlikkuse suurendamine ning koolitus tuumaohutuse ja -uuringute valdkonnas. Nimetatud meetmed hõlmavad olulist oskusteabe siiret, et tugevdada saavutatud tulemuste jätkusuutlikkust. Meetmed tuleb rakendada koostöös kolmandate riikide asutustega, tuumaohutust reguleerivate asutustega ja neile tehnilist tuge pakkuvate organisatsioonidega ning erijuhtudel tuumarajatiste käitajatega. Meetmeid toetatakse samuti, kasutades lisasünergiat Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammide otseste ja kaudsete meetmetega. Kriteeriumid[9] Koostöö peaks põhinema järgmistel kriteeriumidel ja tingimustel, mida kolmandad riigid peavad täitma. 1. Üldkriteeriumid – Koostöö võib hõlmata maailma kõiki kolmandaid riike (riike, mis ei ole ELi liikmesriigid). – Eelisjärjekorras on läbirääkijariigid ja Euroopa naabruspoliitika partnerriigid. Eelistatakse piirkondlikku lähenemisviisi. – Suure sissetulekuga riigid kaasatakse üksnes selleks, et võimaldada erandlike meetmete rakendamist, näiteks pärast ulatuslikku tuumakatastroofi, kui see on vajalik ja asjakohane. – Ühine seisukoht ja vastastikune kokkulepe kolmandate riikide ning Euroopa Liidu vahel tuleks kinnitada komisjonile esitatava ametliku taotlusega, mis on asjaomase valitsuse jaoks siduv. – Euroopa Liiduga koostööd teha soovivad kolmandad riigid peavad täielikult järgima tuumarelvade leviku tõkestamise põhimõtteid. Samuti peavad nad olema IAEA raames asjaomaste tuumaohutuse või -julgeoleku konventsioonide osalisriigid või astuma samme, mis näitavad nende kindlat kavatsust liituda nimetatud konventsioonidega. Koostöö Euroopa Liiduga võib olla eeldus asjaomaste konventsioonidega liitumisele või liitumiseks vajalike meetmete lõpuleviimiseks. Kiireloomulistel juhtudel võidakse erandkorras näidata üles paindlikkust selle põhimõtte kohaldamise suhtes. – Koostööeesmärkide täitmise ja selle üle järelevalve tagamiseks peab abi saav kolmas riik nõustuma võetud meetmete hindamise põhimõttega. Hindamine võimaldaks teha järelevalvet ja kontrollida vastavust kokkulepitud eesmärkidele ning võib olla eeldus ühenduse rahalise toetuse maksmise jätkumisele. – Käesoleva määruse kohaselt tuumaohutuse ja tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete valdkonnas toimuva koostöö eesmärk ei ole tuumaenergia edendamine. 2. Riigid, kus on tuumaenergia tootmisvõimsus Riikide puhul, mis on juba saanud kasu ühenduse rahalistest vahenditest, sõltub lisakoostöö hinnangust nendele meetmetele, mida rahastatakse ühenduse eelarvest, ning uute vajaduste nõuetekohasest põhjendamisest. Hindamise käigus peaks olema võimalik täpsemalt kindlaks määrata koostöö olemus ja summad, mida nendele riikidele tulevikus antakse. Juhul kui riigid vajavad kiiret koostööd, tuleks tähelepanu pöörata järgnevale: (a) asjaomases riigis sekkumise kiireloomulisus, võttes arvesse tuumaohutuse ja -julgeoleku olukorda; ja (b) teatavates riikides, kus kavandatakse auahnet töökava tuumaenergia tootmisvõimsuse arendamiseks, sekkumise olulisus õigel hetkel, tagamaks, et tuumaohutust ja tuumavaldkonna ohtude tõrjumist edendatakse paralleelselt töökava väljatöötamisega, arvestades eelkõige reguleerivate asutuste ja tehnilist tuge pakkuvate organisatsioonide kasutamise ja nende tegevuse tugevdamisega ning kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundliku ja ohutu käitlemise strateegiate ja raamistike väljatöötamise ja rakendamisega. Integreeritud järelevalvetalituse kontrolli kasutamine ning IAEA käitamisohutuse hindamise töörühma (Operational Safety Review Team: OSART) missioonide kasutamist soodustatakse, kuigi see ei oleks ELi koostöö ametlik kriteerium. 3. Riigid, kus puudub tuumaenergia tootmisvõimsus Riikide puhul, kus on olemas uurimisreaktorid, kuid kes ei soovi arendada tuumaenergia tootmisvõimsust, sõltub koostöö kiireloomulisusest, võttes arvesse tuumaohutuse ja -julgeoleku olukorda. Riikide puhul, kes soovivad arendada tuumaenergia tootmisvõimsust olenemata sellest, kas neil on uurimisreaktorid või mitte, ja mille puhul tõstatub õigel hetkel sekkumise küsimus, tagamaks, et tuumaohutust ja tuumavaldkonna ohtude tõrjumist edendatakse paralleelselt tuumaenergia tootmisvõimsuse töökava väljatöötamisega, eriti võttes arvesse reguleerivate asutuste ja tehnilist tuge pakkuvate organisatsioonide tegevuse tugevdamist, tuleb koostöö puhul arvestada tuumaenergia arendamise programmi usaldusväärsust, tuumaenergia kasutamist käsitleva valitsuse otsuse olemasolu ning esialgse tegevuskava koostamist[10]. Selle kategooria riikide puhul peaks koostöö eesmärk olema eeskätt vajaliku reguleeriva infrastruktuuri, tuumavaldkonda reguleerivate asutuste ja asjaomaste tehnilist tuge pakkuvate organisatsioonide tehnilise pädevuse arendamine. Samuti tuleb arvestada kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundliku ning ohutu käitlemise strateegiate ja raamistike arendamisega ning vajaduse korral neid toetada, kaasates riigid, kellel ei ole kavas tuumaenergia tootmisvõimsust arendada või on otsustanud seda mitte teha. Riikide puhul, mis ei kuulu ühegi eelmainitud kategooria alla, võib koostöö näha ette tuumaohutuse ja -julgeolekuga seotud hädaolukordades. Nimetatud riikide suhtes peab olema võimalik rakendada teatavat paindlikkust üldiste kriteeriumide kohaldamisel. Prioriteedid Elanikkonna elu ja tervist ähvardavate ohtude kõrvaldamiseks vajalike ohutustingimuste loomiseks ning selle tagamiseks, et tuumamaterjali ei kasutata muudel eesmärkidel, kui see on ette nähtud, on koostöö suunatud eeskätt tuumavaldkonda reguleerivatele asutustele (ja tehnilist tuge pakkuvatele organisatsioonidele). Eesmärk on tagada nende tehniline pädevus ja sõltumatus ning õigusraamistiku tugevdamine, eriti litsentsimistegevuse puhul, sealhulgas tulemuslike ning laiaulatuslike ohutus- ja riskianalüüside (stressitestid) läbivaatamine ja järelmeetmed. Koostööprogrammi muud prioriteedid, mida arendatakse käesoleva määruse kontekstis, hõlmavad järgmist: – kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundliku ja ohutu käitlemise strateegiate ja raamistike väljatöötamine ja rakendamine; – olemasolevate rajatiste dekomisjoneerimine, endiste tuumarajatiste ja uraanikaevanduste pärandi saneerimine, samuti veealuste radioaktiivsete objektide ning meres olevate ainete kogumine ja käitlemine, kui need on elanikkonnale ohtlikud. Koostööd kolmandate riikide tuumarajatiste käitajatega kaalutakse eriolukorras nn stressitestide järelmeetmete raames. Nimetatud koostöö hulka ei kuulu seadmete tarnimine. Kooskõlastamine Komisjon peaks kolmandate riikidega tehtavat koostööd koordineerima organisatsioonidega, kes järgivad samasuguseid eesmärke, eriti rahvusvaheliste organisatsioonidega, sealhulgas eelkõige Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga (IAEA). Selline koostöö peaks võimaldama Euroopa Liidul ja asjaomastel organisatsioonidel vältida meetmete ja rahastamise dubleerimist kolmandates riikides. Komisjon kaasab oma ülesannete täitmisse samuti liikmesriikide pädevad asutused ja Euroopa ettevõtjad, rakendades seeläbi Euroopa parimaid kogemusi tuumaohutuse ja tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete valdkonnas. ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteem 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend (INSC) 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB[11]) süsteemile Välissuhted, tuumaohutusalane koostöö 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[12] x Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid Euroopa Liidul on pikaajaline tuumaohutuskultuur ja oskusteave, mis on välja töötatud Euroopas ning teistes maailma paikades, kus kasutatakse tuumaenergiat. See oli nii juba 1992. aastal, kui käivitati ühenduse programm Sõltumatute Riikide Ühenduse ning Ida- ja Kesk-Euroopa riikide abistamiseks nende tuumaelektrijaamade seisukorra parandamisel. Kõrgeimate tuumaohutuse ja –julgeoleku standardite edendamine kinnitati veel kord ühenduse tuumaalase koostöö peamiseks ja prioriteetseks eesmärgiks komisjoni 22. mai 2008. aasta teatises nõukogule ning Euroopa Parlamendile (KOM 2008 (312)), milles käsitletakse rahvusvahelisi ülesandeid, mis on seotud tuumaohutuse ja -julgeolekuga. Kõik riigid, kes soovivad kasutada tuumaenergiat tsiviileesmärkidel, peavad kinni pidama rahvusvaheliselt tunnustatud tuumaohutuse ja -julgeoleku standarditest. Selleks peab riik välja töötama võimalused (nii inimressursside kui ka infrastruktuuri kujul) ning looma rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks vajaliku õigusraamistiku ja institutsioonid. Laialdasele kogemusele põhinedes võib märkimisväärse panuse tuumaohutuse, kiirguskaitse ja kaitsemeetmete parandamisse anda ELi tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi kaudu, mille geopoliitilist kohaldamisala on laiendatud kõikidesse kolmandatesse riikidesse. Komisjoni sekkumise kese on nihkunud tehniliselt abilt koostööle. Koostöö keskendub tegevusele, mille eesmärk on parandada tuumaohutust, kiirguskaitset ja kaitsemeetmeid, ning hõlmab uuringuid, õigusaktide väljatöötamist, institutsioonide loomist, menetluste ja metoodikate parandamist, kaasa arvatud radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse ohutuks käitlemiseks. Erilist tähelepanu pööratakse asjaomastes riikides väljaõppele. Selles kontekstis seisneb ELi tegevuse lisandväärtus tihedas koostöös Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga (IAEA) saavutatud ELi tuumaohutuse kõrgeimatele standarditele tugineva kogemuse kättesaadavaks tegemises kolmandatele riikidele. Tšornobõli õnnetus (1986) juhtis tähelepanu tuumaohutuse tähtsusele ja tõendas selgelt vajadust globaalse lähenemisviisi järele, et tegeleda tuumaõnnetuste globaalsete ja piiriüleste tagajärgedega. Vajadus kõrgeimate tuumaohutusstandardite rakendamise järele kõikjal maailmas on viimasel ajal muutunud veelgi ilmsemaks Fukushima-Daiichi õnnetuse tõttu, mis on tekitanud palju probleeme seoses tuumarajatiste käitamisega suurte loodusnähtuste põhjustatud tingimustes, muu hulgas ka maavärinatele ja üleujutuste korral. Fukushima-Daiichi õnnetuse tagajärjel on Euroopa Komisjon ja riikide ametiasutused nõudnud ulatuslikke ning läbipaistvaid riski- ja ohutushindamisi (stressitestid) ELi liikmesriikide tuumaelektrijaamades. Tuumaohutust reguleerivate asutuste Euroopa töörühma (ENSREG) kirjeldused ja ajakava selle pretsedenditu hindamise kohta on kokku lepitud ning püüeldakse projekti kolmandatesse riikidesse laiendamise poole (eriti ELi naabruses asuvatesse riikidesse). On tõestatud, et kolmandates riikides toimuvate tuumaõnnetuste tervise-, keskkonna-, sotsiaalne ja majanduslik mõju ELile on potentsiaalselt väga suur. Taas kord kinnitatakse vajadust luua tõhus koostöö, mille eesmärk on tuumaohutuse kõrge taseme tagamise kaudu õnnetusi ära hoida. Mõned riigid on võtnud vastu poliitilise otsuse tuumaenergia kasutamisest järk-järgult loobuda ning teised on otsustanud kavandatud programme mitte käivitada, kuid sellest hoolimata jätkatakse paljudes riikides tuumaelektrijaamade kasutamist ja mõnes riigis ehitatakse neid tõenäoliselt juurde. Kuigi EL tunnistab, et tuumaenergia kasutamine on suveräänne otsus, on ELi parimates huvides tuumarajatiste ohutu käitlemine, eriti ELi naabruses, ning nõuetekohane arvestus tuumamaterjali üle. EL teeb nendes küsimustes kolmandate riikide ja organisatsioonidega koostööd. 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Euroopa Liit rahastab meetmeid, millega edendatakse tuumaohutuse kõrget taset, kiirguskaitset ning tuumamaterjali tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete rakendamist kolmandates riikides. 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärk nr 1 Tõhusa tuumaohutuskultuuri edendamine ning kõrgeimate tuumaohutusstandardite ja kiirguskaitse rakendamine. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärk nr 2 Kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlik ja ohutu käitlemine, endiste tuumaobjektide ja -rajatiste tegevuse lõpetamine ja parandamine. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärk nr 3 Raamistike ja metoodikate väljatöötamine kolmandates riikides tuumamaterjali suhtes tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete rakendamiseks. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju – Tõhusa tuumaohutuskultuuri loomine ning kõrgeimate tuumaohutusstandardite ja kiirguskaitse rakendamine kolmandates riikides asuvate tuumarajatiste ning sealsete kiirituse kasutamise tavade suhtes. – Tõhusate tuumaohutusalaste regulatiivraamistike loomine, hõlmates ka menetlusi ja süsteeme, mis tagavad piisava kaitse radioaktiivsetest materjalidest pärineva ioniseeriva kiirguse eest. – Tõhusa korra kehtestamine, et hoida ära radioloogiliste tagajärgedega avariisid ning nende toimumise korral leevendada selliseid tagajärgi, ning hädaolukorras tegutsemise kavandamise, selleks valmisoleku ja sellele reageerimise, tsiviilkaitse ning taastamismeetmete jaoks. – Rahvusvaheline koostöö ja toetus tuumaohutusküsimustes, et tagada tuumaohutuse kõrgeimate ning jõulisimate tasemete kehtestamine ja rakendamine. – Kasutatud tuumkütuse lõppladustamist, jäätmekäitlust, käitiste tegevuse lõpetamist, endiste tuumaobjektide taastamist ning merel või maal uputatud või lekkinud radioaktiivsete objektide ja materjali kättesaamist ja käitlemist käsitlevate vastutustundlike strateegiate väljatöötamine ja rakendamine. – Tõhusate raamistike ja metoodikate kehtestamine tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete parandamiseks kõikjal maailmas. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad – Iga-aastastes tegevuskavades tuuakse üksikasjalikult välja ELi kavandatav tegevus, kaasa arvatud eesmärgid, mille poole vastava tegevusega püüeldakse, ning oodatavad tulemused. Enne projektide rakendamist määratakse kindlaks konkreetsed näitajad, pidades silmas iga tegevuse iseärasusi. Üldiseks edusammude hindamiseks nähakse määruse artikliga 1 ette üks näitaja eesmärgi kohta. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi õiguslik alus on Euratomi asutamisleping, eriti selle artikkel 203. 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Seadusandlik ettepanek käsitleb nõuet edendada ja rakendada kolmandates riikides tuumaohutuse, kiirguskaitse ning tuumamaterjali tulemuslike ja tõhusate kaitsemeetmete kõrgeimat taset. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus Arvestades äriliste tuumaelektrijaamade suurt arvu (146 maailmas olevast 436-st) ja tõsiasja, et tuumaenergiast saadakse umbes 30 % toodetavast elektrist, on EL omandanud tuumaohutuse vallas pikaajalise kogemuse, mis hõlmab ka tuumarajatiste tegevuse lõpetamist ja radioaktiivsete jäätmete käitlust. Selle tulemusena on ELi liikmesriikides kõikides tuumaohutuse valdkondades laialdased teadmised. Tehnoloogiate mitmekesisus, mis nõuab eri lähenemisviise, tagab vajaliku paindlikkuse kolmandate riikide vajadustega tegelemisel. EL on vastu võtnud ühise õigusraamistiku, mis käsitleb tuumaohutust ning radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse käitlemist. Selles on EL saanud eeskujuks ning loodab veenda ka teisi riike sarnaseid kõrgeid standardeid kasutusele võtma. Seistes silmitsi üha keerukamate katsumustega, ei ole võimalik saavutada ühtegi ELi-sisest prioriteeti – julgeolekut, majanduskasvu ja töökohtade loomist, kliimamuutusi, energia kättesaadavust, tervishoidu ja pandeemiaid ning rännet käsitlevaid eesmärke –, olles laiemast maailmast isoleeritud. Majanduskriisi tingimustes toob koordineeritum ja ühtne lähenemisviis ELi ja liikmesriikide vahel kaasa ühise kavandamise käigus rohkem lisandväärtust, rohkem tugevust ja legitiimsust ning suurema mõju ja tõhususe. ELil on ainulaadne neutraalne ja erapooletu positsioon, et võtta välismeetmeid liikmesriikide nimel ja koostöös nendega, tagades partnerriikides suurema usaldusväärsuse. ELil on parimad võimalused, et võtta oma kodanike nimel maailmaliidri roll. 27 liikmesriigi kujul, kes tegutsevad ühiste strateegiate ja poliitika alusel, on ELil ainsana kriitiline mass, et reageerida ülemaailmsetele probleemidele, samal ajal kui liikmesriikide tegevus võib olla piiratud või killustunud, kuna projektid on sageli liiga väikesed, et selles vallas jätkusuutlikku muutust esile kutsuda. Samuti seab see kriitiline mass ELi paremasse olukorda, et pidada poliitilist dialoogi partnerriikide valitsustega. Oma koostöö kavandamisel pöörab EL erilist tähelepanu asjaomaste riikide strukturaalsele ja majanduslikule võimekusele. Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi määruses on ette nähtud võimalus reageerida ettenägematutele vajadustele ning Jaapanile tehti see vahend pärast Fukushima õnnetust ka kättesaadavaks. ELil on kõikjal maailmas rahvusvaheliste lepingute võrgustik, millega eraldiseisvad liikmesriigid võistelda ei suuda ning mis annab ELile mõjuvõimu peaaegu kõikides rahvusvaheliste suhete valdkondades, kaasa arvatud tuumaohutuse küsimustes. EL mängib selles vallas olulist rolli, kuid peab oma nähtavust jätkuvalt suurendama. EL suudab teha teistest rahvusvahelistest organisatsioonidest rohkem, kuna sellel on terviklik lähenemisviis arengule ja välissuhetele. Tööjõu jaotus kõikjal ELis on selle lisandväärtuse üks väga oluline komponent. Oma kõikjal maailmas asuvate partnerite ja organisatsioonidega loodud rahvusvaheliste lepingute võrgustikuga on EL loomulik koordinaator, kes suudab mõjutada peaaegu kõiki rahvusvaheliste suhete valdkondi, mida ühiste strateegiate ja poliitika raames tegutsevad liikmesriigid üksi teha ei saa. Lisaks sellele suudab EL mängida aktiivset rolli ka eelarvepiirangute ajal, kui mitu liikmesriiki on sunnitud tegevuse lõpetama terves valdkonnas ja riigis. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Suurimate tuumaõnnetuste aluspõhjused on olnud peamiselt tuumaohutuskultuuri, ehitusohutuse (tuumajaama ehituse ohutusaspektide) ja kasutamisohutuse puudumine. Seetõttu peeti vajalikuks, et Euroopa Liidu tuumaohutusalase koostöö programmid tegeleksid tuumaelektrijaamade käitajatega, et parandada kohapealset olukorda, ning tuumavaldkonda reguleerivate asutustega, et tagada nõutava tehnilise võimekuse olemasolu ja sõltumatus, et jõustada nõuetekohastest tuumaohutusstandarditest kinnipidamine. Mõnel juhul tuli tarnida ohutusega seotud varustust, et tagada pakiliste juhtumite kiire lahendamine. Ent kuna nende juhtumitega on tegeletud ja programme juhitud kõige tõhusama ressursikasutuse põhimõttel, mistõttu on välditud tavasid, millel võib olla kommertslik või konkureeriv tagamõte, on seadete tarnimine üldjuhul lõpetatud. Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi raames algatati koostöö paljude kolmandate riikidega, kes kavatsevad kasutada tuumaenergiat oma energiaallikate jaotuse osana (nn tärkava turumajandusega riigid). Koostöö hõlmas peamiselt reguleerivate asutuste võimekuse, reguleeriva infrastruktuuri ja jäätmekäitlusstrateegiate ülesehitamist, et tagada tuumaohutuskultuuri ning raamistiku väljatöötamine piisavalt varajases etapis. Riikide valikul järgiti nõukogu soovitatud kriteeriume. Tuumaõnnetuste tagajärgi on võimalik teatud määral leevendada valmisolekuga hädaolukorraks. Seetõttu peab hädaolukorraks valmisolek jääma programmi oluliseks osaks. Suured radioloogiliste tagajärgedega õnnetused on nõudnud rahvusvahelise kogukonna abi kannatada saanud elanikkonna aitamiseks ja tuumaobjektide keskkonnaohutu olukorra taastamiseks. Nii oli see Tšornobõli puhul, kus suured ehitusprojektid on jõudmas viimasesse faasi. Tulevastes programmides tuleks alles jätta võimalus teha kolmandate riikidega koostööd, kui see on vajalik ja sobilik. Varasem tegevus, mis oli seotud kütusetsükli, tuumaenergial töötavate laevade ja allveelaevade kasutamise ning radioaktiivsete isotoopidega, ei ole alati vastanud standarditele, mis on vajalikud rahvastiku ja keskkonnakaitseks. Valitsused ja kohalikud omavalitsused on jäetud silmitsi keerulise ülesandega taastada vastavate objektide keskkonnaohutu seisund ning tagada jäätmete ja kasutatud tuumkütuse kõrvaldamine, milleks võib olla tarvis rahvusvahelist koostööd. See osa tuumaohutusprogrammist peaks tulevikus kuuluma vahendi prioriteetide hulka. Et tagada jäätmete ja kasutatud tuumkütuse nõuetekohane ning vastutustundlik kõrvaldamine, on tuumaohutusprogrammid hoolitsenud koostöö eest kolmandate riikidega, et luua riiklikud strateegiad ja raamistikud, mis käsitleksid kasutatud tuumkütust ja tuumajäätmeid. Kuna Euroopa Liit on just vastu võtnud kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise direktiivi, tuleks kolmandaid riike jätkuvalt õhutada sarnaseid kõrgeid standardeid vastu võtma ning prioriteedina tuleks käsitleda ka koostöö jätkamist selles vallas. Rahvusvahelise koostöö edendamine jääb jätkuvalt oluliseks, et tagada eri osalejate tegevuse koordineeritus ja ressursside parim kasutamine. IAEA mängib sel puhul jätkuvalt üliolulist rolli, eriti globaalse tuumaohutuse korra suurendamisel (see on raamistik kõrge ohutustaseme saavutamiseks tuumarajatistes kõikjal maailmas). Jätkuvalt tuleb kavandada toetust IAEA tegevusele, eriti globaalset ja piirkondlikku laadi tegevusele, tagades ELi tegevuse/maksete asjakohase nähtavuse. Pärast Fukushima-Daiichi õnnetust muutuvad tegutsevate tuumaelektrijaamade laiahaardeliste riski- ja ohutushindamistega (stressitestid) seotud küsimused tõenäoliselt olulisemaks ning neid laiendatakse teistele tuumarajatistele, kaasa arvatud uurimisreaktorid, kasutatud tuumkütuste vahepealsed hoiustamisrajatised ning radioaktiivsete jäätmete hoiustamise ja kõrvaldamise rajatised. Koostöö tuumavaldkonda reguleerivate asutustega (kaasa arvatud nende tehnilise toe organisatsioonid) peaks jääma tuumaohutusalase koostöö keskmeks, samas kui koostööd tuumaelektrijaamade käitajatega tuleb uuesti kaaluda, võttes arvesse stressitestide tegemist ja tulemusi ning erilisi asjaolusid. Kasutatud tuumkütuse kõrvaldamine, jäätmekäitlus, käitiste tegevuse lõpetamine ja tuumaobjektide taastamine on aastate jooksul muutunud üha olulisemaks. Tulevane koostöö nendes valdkondades tuleks seada programmi prioriteediks. Geograafiline lähedus ELiga (kaasa arvatud ühinemiseelsed riigid ja ELi naaberriigid) peaks jääma prioriteediks, kuid ei tohi koostööprogrammidega seotud otsuste langetamisel järgmise vahendi raames saada välistavaks kriteeriumiks. Rahvusvahelise olukorra areng nõuab muutust tähelepanu keskmes ja prioriteetides, mitte niivõrd tuumaohutusalase koostöö laiema kohaldamisala muutmist. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Stabiliseerimisvahendi raames tuleb tagada kavandatavate meetmete järjepidevus keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumaohu leevendamiseks, eriti tuumaalaste kaitsemeetmete (kaasa arvatud tuuma- ja radioloogiliste materjalide ebaseadusliku kaubitsemise vastane võitlus ning piirikontroll) ja hädaolukorraks valmisoleku puhul. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju x Piiratud kestusega ettepanek/algatus – x Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 2014–2020 – ¨ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA ¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[13] x Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt x Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: ¨ rakendusametitele ¨ ühenduste asutatud asutustele[14] x riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses x Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega x Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega x Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (IAEA) Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Märkused Suuremat osa vahendi projektidest ja programmidest hallatakse otsese tsentraliseeritud eelarve täitmise kaudu. Kui sekkumise tõhusust on tarvis parandada ja see on asjakohane, võib logistilistel ja poliitilistel põhjustel kaaluda kaudset eelarve täitmist, selle täitmist koostöös liikmesriikidega, või eelarve täitmist ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega; viimast võidakse eriti rakendada juhul, kui liikmesriigid ja/või nende ametid või Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur (IAEA) on sarnase tegevuse juba käivitanud või valmistavad seda ette. 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Euroopa Komisjoni järelevalve- ja hindamissüsteemides keskendutakse aina rohkem tulemustele. Kaasatud on nii oma töötajad kui ka väliseksperdid. Delegatsioonide ja peakorterite projektide eest vastutavad isikud teostavad projektide ning programmide rakendamise üle pidevalt järelevalvet mitmel moel, sealhulgas võimaluse korral kohtade külastamise teel. Järelevalve annab väärtuslikku teavet edusammude kohta ning aitab vastutavatel isikutel tuvastada tegelikud ja potentsiaalsed kitsaskohad ning võtta parandusmeetmeid. Sõlmitakse lepingud sõltumatute välisekspertidega, et hinnata ELi välistegevuse tulemuslikkust kolme süsteemi kaudu. Hinnangud aitavad suurendada vastutust ning täiustada käimasolevaid sekkumismeetmeid; samuti saadakse samalaadsetest kogemustest õppetunde tulevaste meetmete ja poliitika jaoks. Kõik vahendid on kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud OECD arenguabi komitee hindamiskriteeriumidega, sealhulgas (potentsiaalne) mõju. Esmalt annavad peakorterist juhitavad tulemuslikkusele suunatud kontrollkäigud (Results Oriented Monitoring, ROM) projekti tasandil fokuseeritud ülevaate sekkumismeetmete valimi kvaliteedi kohta. Sõltumatud ROMi asjatundjad annavad struktureeritud ja standarditud metodoloogia alusel projektidele hindeid, mis toovad välja nende tugevad ja nõrgad küljed, ning jagavad soovitusi tõhususe suurendamiseks. Projekti tasandil antavad hinnangud, mida haldab projekti eest vastutav ELi delegatsioon, annavad üksikasjalikuma, süvitsi mineva analüüsi ning aitavad projektijuhtidel parandada käimasolevaid ning valmistada ette tulevasi meetmeid. Analüüsimiseks ning tagasiside ja tõendite kogumiseks kõikidelt sidusrühmadelt, nende hulgas lõplikelt abisaajatelt, palgatakse sõltumatud väliseksperdid, kellel on temaatilised ja geograafilised kogemused. Samuti hindab komisjon strateegiliselt enda poliitikameetmeid alates kavandamisest ja strateegiast ning lõpetades sekkumise või konkreetse instrumendi rakendamisega konkreetses valdkonnas (näiteks tervis, haridus jne), riigis või piirkonnas. Hindamine aitab oluliselt kaasa poliitika ning vahendite ja projektide väljatöötamisele. Kõik hindamistulemused avaldatakse komisjoni veebilehel ning leidude kokkuvõte on esitatud ka aastaaruandes nõukogule ja Euroopa Parlamendile. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteem Käesoleva määruse alusel rahastatavaid meetmeid rakendatakse kooskõlas finantsmäärusega. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon finantsmääruse artikli 54 kohaselt otsustada anda avaliku võimu teostamise ja eelkõige eelarve täitmisega seotud ülesandeid nimetatud määruse artikli 54 lõike 2 punktis c osutatud asutustele, kui need on rahvusvaheliselt tunnustatud, vastavad rahvusvaheliselt tunnustatud haldus- ja kontrollisüsteemidele ning nende üle teostab järelevalvet avalik-õiguslik asutus. Finantsmääruse kohaselt võib käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete eelarvet täita komisjon otse koostöös liikmesriikidega või kaudselt, usaldades eelarve täitmise ülesanded mis tahes üksusele või isikule, kes on loetletud finantsmääruse artikli 55 lõike 1 punktis c. Need üksused või isikud võivad saada finantsmääruse artiklis 57 sätestatud tingimustel volitused kasutada oma lepingut või määrata kindlaks toetuse andmise eeskirju ja menetlusi. 2.2.1. Tuvastatud ohud Riskikeskkond Selle vahendi raames antava abi operatsioonilist keskkonda iseloomustavad järgmised riskid, mis on seotud vahendi eesmärkide täitmata jätmise, suboptimaalse finantsjuhtimise ja/või asjaomaste eeskirjade eiramisega (vead seaduslikkuses ja korrektsuses): – majanduslik/poliitiline ebastabiilsus ja/või loodusõnnetus võivad kaasa tuua probleeme ja seisakuid meetmete väljatöötamisel ning rakendamisel, eriti haavatavates riikides; – institutsioonilise ja haldusliku võimekuse puudumine partnerriikides võib kaasa tuua probleeme ja seisakuid meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel; – geograafiliselt hajutatud projektid ja programmid (mis hõlmavad paljusid riike/alasid/piirkondi) võivad osutuda järelevalve seisukohalt logistiliseks/ressursiprobleemiks – eriti tegevuse mis tahes kohapealse järelevalve korral; – potentsiaalsete abisaajate / potentsiaalsete partnerite mitmekesisus ning nende erinevad sisekontrolli struktuurid ja suutlikkus võivad komisjoni käsutuses olevaid toetusteks ja rakendamise järelevalveks mõeldud ressursse killustada ja seega vähendada tõhusust ja tulemuslikkust; – välisabi / partnerriikides riikliku arengukava rakendamise tulemuste kohta kättesaadavate andmete halb kvaliteet ja vähene hulk võib olla takistuseks komisjoni aruandlusvõimele ja tulemuste eest vastutamisele. Kehtivatest eeskirjadest kõrvalekaldumise eeldatav risk Vahendi vastavuseesmärk on säilitada arengu ja koostöö peadirektoraadi EuropeAid portfelli varasem kõrvalekaldumise riski tase (veamäär), milleks on alla 2 % suurune jäägi neto-veatase (mitme aasta arvestuses pärast kõikide suletud lepingutes kavandatud kontrollide elluviimist ja paranduste tegemist). See on tavaliselt viidanud umbes 2–5 % suurusele umbkaudsele veavahemikule tehingute iga-aastases juhuslikus valimis, mille Euroopa Kontrollikoda on teinud iga-aastase kinnitava avalduse koostamiseks. EuropeAidi hinnangul on see suure riskiga keskkonnast tulenevalt madalaim saavutatav kõrvalekaldumise tase, võttes arvesse halduskoormust ja vastavuskontrollide vajalikku kulutasuvust. 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id) EuropeAidi sisekontrolli arhitektuur EuropeAidi sisekontrolli-/juhtimisprotsess on välja töötatud selleks, et tagada põhjendatud kindlus seoses selle tegevuse tulemuslikkuse ja tõhususe eesmärkide saavutamisega, selle finantsaruandluse usaldusväärsus ja vastavus asjaomase õigus- ja menetlusliku raamistikuga. Tõhusus ja tulemuslikkus Tegevuse tõhususe ja tulemuslikkuse tagamiseks (ja kõrge riskitaseme leevendamiseks välisabikeskkonnas) jätkab EuropeAid kõikide oma vahendite raames lisaks tervet komisjoni hõlmava strateegilise poliitika- ja kavandamisprotsessi elementidele, siseauditeerimiskeskkonnale ja teiste komisjoni sisekontrollistandardi nõuetele ka konkreetseteks vajadusteks välja töötatud abi haldamise raamistike tööd, mis hõlmab järgmist: – enamiku välisabi delegeeritud haldamine, mida juhivad vastava valdkonna ELi delegatsioonid; – finantsvastutuse selged ja määratud piirid (volitatud eelarvevahendite käsutajalt (peadirektorilt)) delegatsiooni juhi edasivolitamise kaudu edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja (direktori) poolt; – ELi delegatsioonide regulaarne aruandlus peakorterile (välisabi korraldamise aruanded), mis hõlmavad ka iga-aastast kinnitavat avaldust delegatsiooni juhilt; – märkimisväärse koolitusprogrammi kehtestamine nii peakorterite kui ka delegatsioonide personalile; – märkimisväärne toetus ja juhised peakorterile/delegatsioonidele (sealhulgas elektrooniliselt); – iga kolme kuni kuue aasta järel regulaarsed kinnitavad visiidid delegeeritud delegatsioonide juurde; projektide ja programmide tsükli haldamismetoodika, sealhulgas: – kvaliteedi toetamise vahendid sekkumismeetme kujundamiseks, selle elluviimise meetod, rahastamismeetod, haldussüsteem, koostööpartnerite hindamine ja valik jne; – programmi ja projekti juhtimise, järelevalve ja aruandluse vahendid tõhusa rakendamise tagamiseks, sealhulgas projektide üle kohapeal korrapäraselt teostatav järelevalve; – hindamise ja auditiga seotud olulised koostisosad. Finantsaruandlus ja raamatupidamine EuropeAid võtab jätkuvalt ülesandeks järgida kõrgeimaid raamatupidamis- ja finantsaruandlusstandardeid, kasutades komisjoni tekkepõhist raamatupidamisarvestust ning välisabi tööriistu, näiteks haldusandmesüsteemi CRIS (Common Relex Information System). Punktis 2.3 (pettuste ja eeskirjade eiramise ennetamise meetmed) on toodud vastavuskontrollimeetmed asjaomase õigus- ja menetlusliku raamistiku osas. 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Arvestades suure ohuga keskkonda, milles EuropeAid tegutseb, tuleb selle süsteemides ette näha võimalike vastavusvigade (eeskirjade eiramise) märkimisväärse esinemise võimalust ning lisada makseprotsessidesse võimalikult varakult ärahoidmise, avastamise ja parandamisega seotud kõrgetasemelised kontrollid. Praktikas tähendab see, et EuropeAidi vastavuskontrollid toetuvad enne projekti lõppmakseid peamiselt mitme aasta jooksul nii välisaudiitorite kui ka kohapeal komisjoni töötajate korraldavatele paljudele eelkontrollidele, mis ulatuvad tunduvalt kaugemale finantsmääruses nõutavatest finantskaitsemeetmetest. EuropeAidi vastavusraamistik koosneb muu hulgas järgmistest olulistest osadest. Ennetavad meetmed – Abi haldamisega tegeleva personali ja audiitorite kohustuslik pettuseid käsitlev põhikoolitus – Suuniste andmine (ka Interneti teel), kuhu kuulub praktiline juhend lepingute kohta ning EuropeAidi käsiraamat ja finantshalduse abivahendid (rakenduspartneritele) – Eelhindamine, et tagada nõuetekohaste pettusevastaste meetmete kohaldamine asjaomaste fondidega tegelevates asutustes, et vältida ja tuvastada pettusi ELi fondide haldamises, mida rahastatakse ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega ja detsentraliseeritult – Partnerriigi pettusevastaste meetmete eelhindamine osana eelarvetoetuse saamiseks vajaliku riiklike vahendite haldamise kõlblikkuse kriteeriumi hinnangust (nt aktiivne pühendumine pettuste ja korruptsiooni vastasele võitlusele, piisavad kontrolliasutused, kohtusüsteemi piisav suutlikkus ning tõhusad reaktsiooni- ja sanktsioonimehhanismid) – Komisjon kirjutas alla rahvusvahelise abi läbipaistvuse algatusele Accras 2008. aastal ning leppis sellega kokku abi läbipaistvuse standardis, mis tagab abivoogusid ning dokumente käsitleva teabe õigeaegsema, üksikasjalikuma ja regulaarsema kättesaadavuse – Komisjon rakendab alates 14. oktoobrist 2011 IATI standardi esimest faasi, et avaldada abiteabe läbipaistvus enne järgmist kõrgetasemelist foorumit abi tõhususe kohta, mis toimub Busanis 2011. aasta novembris. Lisaks sellele töötab komisjon koostöös ELi liikmesriikidega ühise veebipõhise IT-rakendusega, mille nimi on TR-AID ning mis muudab IATI ja teiste allikate kaudu edastatavad ELi andmed abi kohta kasutajasõbralikuks abiteabeks. Avastamis- ja parandamismeetmed – Välisauditid ja kontrollid (mõlemad kohustuslikud ja riskipõhised), kus osaleb ka Euroopa Kontrollikoda – Järelkontrollid (riskipõhised) ja taastamised – ELi rahastamise peatamine raske pettusejuhtumi, muu hulgas ulatuslik korruptsiooni juhtumi korral, kuni võimud ei ole astunud vastavaid samme niisuguste pettuste vältimiseks ja parandamiseks tulevikus. EuropeAid arendab oma pettusevastast strateegiat kooskõlas komisjoni uue pettusevastase strateegiaga, mis võeti vastu 24. juunil 2011, et muu hulgas tagada järgmine: – EuropeAidi pettusevastase võitlusega seotud sisekontrollid on täielikus kooskõlas komisjoni uue pettusevastase strateegiga (CAFS); – EuropeAidi pettuseohu ohjamise lähenemisviis on välja töötatud selleks, et selgitada välja pettusohtlikud kohad ning neile nõuetekohaselt reageerida; – süsteemid, mida kasutatakse kolmandates riikides ELi rahastamisvahendite tarvitamiseks, võimaldavad oluliste andmete kättesaamist eemärgiga kasutada neid pettuseriski haldamise (nt topeltrahastamine) jaoks; – vajaduse korral tuleks luua võrgustike loomise rühmad ja vastavad IT-tööriistad, mille eesmärk on analüüsida pettusejuhtumeid, mis on seotud välisabisektoriga. 2.4 Kontrolli kulude ja sellest saadava kasu hinnang EuropeAidi portfelli jaoks tervikuna lähevad 2014.–2020. aasta eelarveportfelli kavandamise sisekontrolli-/halduskulud kulukohustusena tervikuna maksma umbes 658 miljonit eurot. See arv hõlmab ka Euroopa Arengufondi (EDF) haldamist. Nimetatud organisatsioon tegutseb integreeritult EuropeAidi juhtimissüsteemi raames. Need nn mitteoperatsioonilised kulud moodustavad umbes 6,4 % kuluportfellis ette nähtud ennustatavast aastasest keskmisest summast (10,2 miljardit eurot), mis on perioodil 2014–2020 kavandatud ELi üldeelarvest ja Euroopa Arengufondist EuropeAidi üldiste (tegevus + haldus) kohustuste täitmiseks. Nendes halduskuludes võetakse arvesse kogu EuropeAidi, peakontori ja delegatsioonide personali, infrastruktuure, reisimist, väljaõpet, järelevalvet, hindamist ja audiitorlepinguid (kaasa arvatud abisaajate algatatuid). EuropeAid kavatseb uue täiustatud ja lihtsustatud korra raames aja jooksul vähendada juhtimise / operatsioonilise tegevuse suhtarvu, tuginedes muudatustele, mille läbivaadatud finantsmäärus tõenäoliselt endaga toob. Nende halduskulude peamised head küljed leiavad kasutust poliitika eesmärkide täitmisel, ressursside tulemuslikul ja tõhusal kasutamisel ning jõuliste kulutasuvate ennetavate meetmete ja teiste kontrollide rakendamisel, et tagada fondide korrektne ja õiguslik kasutus. Kuigi endiselt jätkatakse juhtimistegevuse olemuse ja suunamise parandamist ning seoses portfoolioga ka vastavuskontrolle, on need kulud globaalselt vajalikud, et saavutada tulemuslikult ja tõhusalt ning minimaalse kõrvalekaldumise riskiga vahendite eesmärgid (alla 2-protsendilise jäägiveaga). Need on märkimisväärselt väiksemad kui sellised riskid, mis on seotud sisekontrollide kaotamise või vähendamisega selles kõrge riskiga piirkonnas. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub – Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitm-eaastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr 19 06 04 Abi tuumaenergeetika sektoris || Liigendatud/liigendamata[15] || EFTA[16] riigid || Kandidaatriigid[17] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses || Nr 19 06 04 01 || Liigendatud || EI || EI || EI || – Uued eelarveread, mille loomist taotletakse – EI KOHALDATA Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr [Rubriik……………………………………..] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses || [XX.YY.YY.YY] || || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || || Abi tuumaohutussektoris <…….> peadirektoraat || || || Aasta N[18] 2014 || Aasta N + 1 2015 || Aasta N + 2 2016 || Aasta N + 3 2017 || Aasta N + 4 2018 || Aasta N + 5 2019 || Aasta N + 6 2020 || KOKKU  Tegevusassigneeringud || || || || || || || || Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend (19.6.2004) || Kulukohustused || (1) || 83,584 || 85,277 || 86,970 || 88,763 || 90,478 || 92,348 || 94,241 || 621,661 Maksed || (2) || 0,581 || 38,592 || 59,602 || 69,624 || 76,548 || 84,636 || 81,649 || 411,232 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[19] || || || || || || || || Eelarverea nr 19.0104 06 || || (3) || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439 <…….> peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || = 1 + 1a + 3 || 84,900 || 86,600 || 88,300 || 90,100 || 91,900 || 93,700 || 95,600 || 631,100 Maksed || =2+2a +3 || 1,897 || 39,915 || 60,932 || 70,961 || 77,970 || 85,988 || 83,008 || 420,671  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 83,584 || 85,277 || 86,970 || 88,763 || 90,478 || 92,348 || 94,241 || 621,661 Maksed || (5) || 0,581 || 38,592 || 59,602 || 69,624 || 76,548 || 84,636 || 81,649 || 621,661  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI <4> assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || = 4 + 6 || 84,900 || 86,600 || 88,300 || 90,100 || 91,900 || 93,700 || 95,600 || 631,100 Maksed || = 5 + 6 || 1,897 || 39,915 || 60,932 || 70,961 || 77,970 || 85,988 || 83,008 || 420,671 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki: ei kohaldata  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || || || || || || || Maksed || (5) || || || || || || || ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || = 4 + 6 || || || || || || || || Maksed || = 5 + 6 || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N 2014 || Aasta N + 1 2015 || Aasta N + 2 2016 || Aasta N + 3 2017 || Aasta N + 4 2018 || Aasta N + 5 2019 || Aasta N + 6 2020 || KOKKU <…….> peadirektoraat ||  Personalikulud || 2,440 || 2,415 || 2,391 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 16,716  Muud halduskulud || 0,368 || 0,340 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 2,383 <…….> PEADIREKTORAAT KOKKU || || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustused kokku = maksed kokku) || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N 2014 || Aasta N + 1 2015 || Aasta N + 2 2016 || Aasta N + 3 2017 || Aasta N + 4 2018 || Aasta N + 5 2019 || Aasta N + 6 2020 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1−5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 87,708 || 89,356 || 91,026 || 92,802 || 94,602 || 96,402 || 98,302 || 650,199 Maksed || 4,705 || 42,671 || 63,658 || 73,663 || 80,672 || 88,690 || 85,710 || 439,770 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist x Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik[20] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ERIEESMÄRK nr 1[21] Tõhusa tuumaohutuskultuuri edendamine ning kõrgeimate tuumaohutusstandardite ja kiirguskaitse rakendamine || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 1 kokku || || 25,08 || || 25,58 || || 26,09 || || 26,63 || || 27,14 || || 27,70 || || 28,27 || || 186,50 ERIEESMÄRK NR 2 Kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlik ja ohutu käitlemine, endiste tuumaobjektide ja -rajatiste tegevuse lõpetamine ja parandamine || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 2 kokku || || 54,33 || || 55,43 || || 56,53 || || 57,70 || || 58,81 || || 60,03 || || 61,26 || || 404,08 ERIEESMÄRK NR 3 Raamistike ja metoodikate väljatöötamine tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete rakendamiseks tuumamaterjali suhtes kolmandates riikides || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 3 kokku || || 4,18 || || 4,26 || || 4,35 || || 4,44 || || 4,52 || || 4,62 || || 4,71 || || 31,08 KULUD KOKKU || || 83,58 || || 85,28 || || 86,97 || || 88,76 || || 90,48 || || 92,35 || || 94,24 || || 621,66 NB! Vajab märkimist, et väljundite jaotus erieesmärkide ja nende eraldiste alusel saab praeguses faasis olla vaid suunav . Väljundid põhinevad seega esialgsetel hinnangutel ning on ära toodud illustreerival eesmärgil. 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist x Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || 2014[22] || 2015 || 2016 || 2107 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || || Personalikulud || 2,440 || 2,415 || 2,391 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 16,716 Muud halduskulud || 0,368 || 0,340 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 2,383 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku[23] || || || || || || || || Personalikulud || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 6,778 Muud halduskulud || 0,348 || 0,355 || 0,362 || 0,369 || 0,453 || 0,384 || 0,391 || 2,661 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud KOKKU || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439 KOKKU || 4,124 || 4,079 || 4,056 || 4,039 || 4,124 || 4,054 || 4,062 || 28,538 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist x Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnangud väljendada täissummades (või kõige rohkem üks koht pärast koma) || Aasta N 2014 || Aasta N + 1 2015 || Aasta N + 2 2016 || Aasta N + 3 2017 || Aasta N + 4 2018 || Aasta N + 5 2019 || Aasta N + 6 2020 Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) Abi tuumaenergeetika sektoris – 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 18,5 || 18,4 || 18,2 || 18,0 || 18,0 || 18,0 || 18,0 Abi tuumaenergeetika sektoris – 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || || || Abi tuumaenergeetika sektoris – 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || || || || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || || || Abi tuumaenergeetika sektoris – 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditööjõud, riikide lähetatud eksperdid) || 1,3 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 Abi tuumaenergeetika sektoris – 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || || || || Abi tuumaenergeetika sektoris – 01 04 aa [24] || - peakorteris[25] || 17,3 || 16,9 || 16,6 || 16,3 || 15,9 || 15,6 || 15,3 - delegatsioonides || || || || || || || Abi tuumaenergeetika sektoris – 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid – kaudne teadustegevus) || || || || || || || 10 01 05 02 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid – otsene teadustegevus) || || || || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || || KOKKU || 37,0 || 36,5 || 36,0 || 35,5 || 35,1 || 34,8 || 34,5 Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Koosseisuvälised töötajad || 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga x Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine. Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele. ¨ Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[26]. Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – EI KOHALDATA Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist. Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta N || Aasta N + 1 || Aasta N + 2 || Aasta N + 3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku Täpsustage kaasrahastav asutus || || || || || || || || Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || || || || || || || || 3.3. Hinnanguline mõju tuludele (EI KOHALDATA) ¨ Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. ¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: ¨ omavahenditele ¨ mitmesugustele tuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[27] Aasta N || Aasta N + 1 || Aasta N + 2 || Aasta N + 3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) Artikkel …………. || || || || || || || || Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutusmeetod. [1] EAF, ülemaailmne kliima ja bioloogilise mitmekesisuse fond ning hädaabireserv on sellele lisaks ja jäävad ELi eelarvest välja. [2] ELT C , , lk . [3] ELT L 81, 22.3.2007, lk 1–10. [4] EÜT L 318, 11.12.1999, lk 20. [5] ELT L 185, 16.7.2005, lk 33. [6] ELT L 172, 2.7.2009, lk 18. [7] ELT L 199, 2.8.2011, lk 48. [8] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13. [9] Kriteeriumides võetakse arvesse 9. detsembri 2008. aasta 2913. transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika nõukogu istungi järeldusi kolmandatele riikidele tuumaohutuse ja tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete valdkonnas antava abi kohta. [10] See peaks võtma arvesse tuumaenergia riikliku infrastruktuuri väljatöötamise vahe-eesmärke (IAEA tuumaenergia sarja dokument NG-G-3.1). [11] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine. [12] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b. [13] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [14] Määratletud finantsmääruse artiklis 185. [15] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [16] EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [17] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [18] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [19] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus. [20] Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [21] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. [22] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [23] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus. [24] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B.A read). [25] Peamiselt struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond. [26] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [27] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud, suhkrumaks) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.