SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

Programm Perikles on vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest. Programm loodi nõukogu 17. detsembri 2001. aasta otsusega 2001/923/EÜ ja selle mõju laiendati ELi liikmesriikidele, kus euro ei olnud ühisrahana kasutusele võetud, nõukogu 17. detsembri 2001. aasta otsusega 2001/924/EÜ. Kõnealuste alusaktide hilisemate muudatustega, mis tehti nõukogu otsustega 2006/75/EÜ, 2006/76/EÜ, 2006/849/EÜ ja 2006/850/EÜ, pikendati programmi kestust 31. detsembrini 2013.

Aluslepingus kajastub mure euro kaitse pärast ning seepärast kehtestatakse sellega vajalikud meetmed euro kasutamiseks ühisrahana (ELi toimimise lepingu artikkel 133).

Kuna Periklese õiguslik alus kaotab kehtivuse 2013. aasta lõpus, peaks selle asendamine tagama Euroopa Liidu järjepideva toetuse tegevusele, mida viivad ellu komisjon ja liikmesriigid, et parandada töötajate ja teabe vahetamist, teostada uuringuid ja pakkuda koolitust või tehnilist ja teaduslikku abi euro kaitsmisel võltsimise ja sellega seotud pettuse eest.

Euro on raha võltsimisega tegelevate organiseeritud kuritegelike rühmituste jaoks jätkuvalt atraktiivne sihtmärk ning seda mitte ainult Euroopas, vaid ka mujal maailmas. Euro võltsimisega seotud ohu rahvusvaheline mõõde nõuab sellega võitlemisel riikideülest koordineerimist. Programmi Perikles kaudu juhib komisjon seda koordineerimist vahetuste, koolitustegevuse ja tehnilise abi teel. Eelkõige rakendades liikmesriikidega kokku lepitud erikoolituse ja abi strateegiat[1], täiendab programm riiklikku koolitust, lisades sellele valdkondade- ja riikidevahelise mõõtme. See annab abisaajatele võimaluse võtta osa rahvusvahelisest koolitusest ning tõstab koostöö taset väljaspool Euroopa Liitu, otseselt kaasates konkreetsesse koolitustegevusse kõige tundlikumad kolmandad riigid.

Programm täidab vajaduse jätkuva järelevalve, koolituse ja tehnilise abi järele, mis on tarvilik selleks, et säilitada euro kaitse võltsimise eest, andes stabiilse raamistiku liikmesriikide programmide kavandamiseks. See lähenemine on toonud märkimisväärseid tulemusi koolitatud töötajate arvu, koolituse taseme ja koosmõju näol ning töötulemusi euro kaitsmisel.

2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

2.1. Programm Perikles hõlmab valdkonnavahelist tegevust, millesse on kaasatud sidusrühmad, kellel kõigil on euro võltsimise vastases võitluses tähtis roll, kuid kes annavad oma panuse erineval viisil – tehnilised, õigus-, finants- ja õiguskaitseorganid.

Komisjon on kogunud programmi Perikles sidusrühmadelt arvamusi, kasutades i) vahehinnangut, mis tehti programmi abisaajate hulgas 2011. aasta alguses; ii) hindamisankeete, mida Periklese tegevusest osavõtjad täidavad pärast iga üritust; iii) arvamusi ekspertidelt, kes osalevad euro võltsingute tuvastamise eksperdirühmas[2], kus programmi Perikles rakendamine on üks peamisi aruteluküsimusi. Vahehinnang näitab suurt rahulolu programmiga; kõik abisaajad (100 %) olid rahul ja soovitasid programmi pikendada ka pärast 2013. aastat. Samuti hindasid nad viisi, kuidas komisjon on programmi juhtinud. 98 % Periklese tegevusest osavõtjatest olid selle aspektiga rahul. Lisaks leidsid euro võltsingute tuvastamise eksperdirühma eksperdid, et nende kaasatuse tase programmi juhtimises oli märkimisväärne või väga märkimisväärne nii mitme- kui ka kahepoolsel tasandil.

Abisaajate arvamused ja ekspertide hinnangud näitavad, et Periklese koolitustegevus i) suurendab riiklikul tasandil koolitatud inimeste arvu ja tõstab koolituse taset, lisades sellesse rahvus- ja valdkondadevahelise mõõtme; ii) täiendab riiklikku koolitust; iii) on vahetult seotud tegevuse tulemustega (otseselt euro kaitsega tegelevate töötajate, näiteks politseinike, kohtu- ja rahandustöötajate koolitamine); iv) on tarvilik, võimaldades abisaajatel ellu viia nende endi koolitusi.

Hinnangule tuginedes tehti kindlaks hulk valdkondi, mida saaks parandada. Muu hulgas hõlmavad need toetuse summa kindlaksmääramise lihtsustamist ja menetluste selgemaks muutmist. Komisjoni ettepanekus võetakse neid soovitusi arvesse.

2.2. Komisjon on teostanud mõju hindamise. Kaaluti nelja valikuvõimalust.

1. valikuvõimalus: jätkata programmi samas mahus rahastamisega (põhistsenaarium).

2. valikuvõimalus: uuendada programmi Perikles täiustatud eesmärkide ja metoodikaga, sealhulgas suurendades eelkõige kaasrahastamise ülemmäära.

3. valikuvõimalus: ühendada Perikles muude komisjoni programmidega.

4. valikuvõimalus: katkestada programm Perikles ja jätta euro kaitsmise tegevus liikmesriikidele riiklikul tasandil korraldamiseks.

Pidades silmas varasemaid kogemusi, mis on tihedalt seotud nii liikmesriikide kui ka komisjoni tegevusega euro kaitsmisel, ning oodatud mõju, sealhulgas tegevuse edasiarendamise kaudu, eelistatakse valikuvõimalust uuendada programmi täiustatud eesmärkide ja metoodikaga. Selle valikuvõimaluse eelarvelised assigneeringud reaalhindades jäävad praeguste assigneeringutega sarnasele tasemele (umbes miljon eurot aastas). See lisab paindlikkust toetussumma kindlaksmääramisel, lihtsustades liikmesriikide kanda jäävate kulude kindlaksmääramist[3], laiendab abikõlblike tegevuste ringi, muutes võimalikuks rahastada võltsimisvastasele tegevusele spetsialiseerunud asutuste kasutatavate seadmete ostu, et kaitsta eurot võltsimise eest, ning suurendab kaasrahastamise maksimummäära kuni 90 %-ni rahastamiskõlblikest kuludest nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel. See peaks leevendama viimastel aastatel esile kerkinud suundumust, et liikmesriikidel on vähem võimalusi projekte kaasrahastada, sest riigiasutustele kättesaadavad rahalised vahendid on üldiselt napid. Kaasrahastamise kõrgem määr hõlbustab eelkõige tegevuse tasakaalustatumat geograafilist jaotust, võimaldades taotlusi esitada laiemal liikmesriikide ringil.

Programmi katkestamine aga vähendaks kulutusi ELi tasandil, kuid seda ilma tegelikku säästu kaasa toomata ja kasutades vahendeid riiklikul tasandil või mõne muu ELi programmi raames, mistõttu see seaks ohtu euro tõhusa ja ühtse kaitse kõikides liikmesriikides ja kolmandates riikides.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

3.1 Euro kaitsmine võltsimise eest

Euroopa Liidul on ainupädevus nende liikmesriikide rahapoliitikas, mille rahaühik on euro (ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punkt c).

Aluslepingus on sätestatud, et Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad vajalikud meetmed euro kasutamiseks ühisrahana (ELi toimimise lepingu artikkel 133). Need meetmed hõlmavad ka euro kaitset võltsimise eest. Sellele artiklile tuginedes kuulub euro kui ühisraha kaitse ELi ainupädevusse (ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punkt c). Samal ajal emiteerivad euro pangatähti ja münte liikmesriikide asutused vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 128. Liikmesriigid on võtnud euro kaitsmiseks vastu riiklikud õigusaktid ja kehtestanud sise-eeskirjad.

Programmiga Perikles käsitletakse seda konkreetset Euroopa Komisjoni tegevusvaldkonda ja komisjoni koostööd liikmesriikide pädevate asutuste ning teiste Euroopa institutsioonide ja organitega, täpsemalt OLAFi kaudu.

On väga tähtis, et jätkuvalt oleks olemas vahend, mis oleks konkreetselt pühendatud euro kaitsmisele pettuse ja võltsimise eest. Laiema mõjuga programmide tugi ei oleks niivõrd spetsiifilise küsimuse puhul nii tõhus ja poliitilisest aspektist peaksid ELi institutsioonid näitama, et nad tõesti kohustuvad tegelema selle olulise ELi poliitika ja Euroopa identiteedi aspektiga. Sellest lähtuvalt püütakse programmiga Perikles:

- võtta sihiks üksnes euro kaitsmine ja seda pikaajalises perspektiivis, mis on kooskõlas ELi muude eesmärkidega, tuginedes just selles konkreetses pädevusvaldkonnas igal aastal seatud prioriteetidele;

- võimaldada muude ELi programmide elluviimisel keskenduda muudele prioriteetidele kui euro kaitsmine;

- võtta täielikult arvesse selles valdkonnas juba varem kaasrahastatud tegevuse tulemusi, sealhulgas seoses abisaajatele suunatud eesmärgistatud eeskirjadega ja geograafilise tasakaaluga;

- lisaks mõne liikmesriigi olukorrale avaldatavale otsesele mõjule võtta eesmärgiks pöörata suurt tähelepanu ka ELi mõõtmele Euroopa ühisraha kaitsmisel.

3.2 Lihtsustamine

Komisjoni prioriteet selles programmis, nagu ka muudes mitmeaastase finantsraamistiku programmides, on lihtsustada regulatiivset keskkonda ja maksimaalselt hõlbustada liikmesriikide pädevate asutuste juurdepääsu sellele programmile ning selle kasutamist asjakohastes kolmandates riikides. Seda lähenemisviisi rakendatakse Perikles 2020 puhul, võimaldades abisaajatele rahastamisele ligipääsuks lihtsamat, sidusamat ja standardset haldusmenetlust.

Programmi ettepanek on täielikult kooskõlas finantsmääruse ja selle rakendussätetega. Programmi elluviimisel kasutatavad peamised rahastamisvahendid on toetused ja hanked. Tuginedes vahehindamise tulemustele, muudetakse programmiga pädevate riiklike asutuste jaoks taotluste koostamine lihtsamaks. Menetluste lihtsustamiseks ja halduskoormuse vähendamiseks muudetakse selgemaks toetussummade arvutamine ja programm muudetakse kasutajasõbralikumaks. Muudetakse õigusakte, et võimaldada eraldatud summa kasutamisel suuremat paindlikkust; selle eesmärgi saavutamiseks lihtsustatakse programmi neid finantssätteid, millega määratakse rangelt kindaks konkreetsed kulud, mis tuleb kanda liikmesriikidel ja komisjonil.

Teine kavandatav lihtsustus hõlmab euro võltsingute tuvastamise eksperdirühma kuuluvate liikmesriikide esindajate otsest teavitamist ja nendega konsulteerimist programmi rakendamise erinevates etappides. Seega saab rakendamise ja menetluste parandusi otsesemalt kajastada iga-aastases tööprogrammis, mille aluseks on kõnealusesse rühma kuuluvatelt ekspertidelt saadud tagasiside.

3.3 Vastavus proportsionaalsuse ja programmi lisaväärtuse põhimõtetele

Osaliselt on programm Perikles seotud Euroopa Komisjoni, täpsemalt OLAFi tegevusega ning Euroopa institutsioonide ja organite ning liikmesriikide koostööga. Sellest tulenevalt ei saa ettepaneku põhieesmärke saavutada vaid riikliku tasandi meetmetega.

2011. aastal toimunud konsulteerimine peamiste programmi Perikles rakendamisel osalevate sidusrühmadega näitas samuti, et proportsionaalsuse põhimõtet järgitakse täielikult.

Komisjon algatab Euroopa Liidu ühe- ja mitmeaastaste programmide koostamise (ELi lepingu artikkel 17). Euroopa Liit võib toetada liikmesriikide jõupingutusi suurendada nende haldussuutlikkust Euroopa Liidu õiguse rakendamisel. Vastavad meetmed võivad hõlmata teabe ja avalike teenistujate vahetamise hõlbustamist ning koolituskavade toetamist. Seega on ELi tasandil tehtud kulutused euro kaitsmiseks õigustatud ELi ainupädevusega. Programmi Perikles lisaväärtust näitavad peamiselt tänu eriotstarbelisele ühiskoolitusele ja abile saadavad tulemused; sellise koolituse, valdkondadevahelised ja rahvusvahelised teadlikkuse suurendamise üritused ning muu eriotstarbelise abi saab tagada vaid programmi Perikles toel. Lisaks on vähetõenäoline, et programmi Perikles üks edukamaid osi – töötajate vahetus –, mis aitab kaasa tihedamale koostööle ja võrgustike loomisele, leiaks aset programmi Perikles puudumise korral.

Periklese raames on toetatud kõrgetasemelist koostööd liikmesriikide vahel ja kolmandate riikidega, tänu millele on euro võltsimise tase madal ning korrapäraselt avastatakse ebaseaduslikke trükikodasid ja mündivalukodasid, mille tulemusena võltsijad kinni peetakse. Programm Perikles 2020 annab suure panuse euro kaitse kõrge taseme säilitamisse ja edasiarendamisse seoses piiriülese koostöö, vahetuste ja abi intensiivsemaks muutmisega. Samal ajal saavutatakse üldine kokkuhoid tänu ühiselt korraldatud tegevusele ja hangetele võrreldes võimalike konkreetsete riikide algatustega. Prioriteete ja rakendusstrateegiaid arutatakse regulaarselt euro võltsingute tuvastamise eksperdirühma koosolekutel. Euro võltsingute tuvastamise eksperdirühm koordineerib Periklese tegevust ja on seotud selle rakendamisega.

Lisaks on uuendatud eesmärke, pöörates erilist tähelepanu konkreetsuse, mõõdetavuse, saavutatavuse, realistlikkuse ja tähtajalisuse (SMART) kriteeriumitele. Ka see aitab tagada nõuetekohase elluviimise ja järelevalve.

3.4 Õiguslik alus

Ettepaneku õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 133. Paralleelse, ELi toimimise lepingu artiklile 352 tugineva määruse ettepanekuga laiendatakse programmi Perikles kohaldamist liikmesriikidele, kes ei ole eurot ühisrahana kasutusele võtnud.

4. MÕJU EELARVELE

Programm hõlmab perioodi 2014–2020.

Kogueelarve on jooksevhindades 7 700 000 eurot. See summa on kooskõlas komisjoni ettepanekuga järgmise mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) kohta: „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”[4].

Käesolevale määruse ettepanekule lisatud finantsselgituses esitatakse mõju eelarvele ning vajalikud inim- ja haldusressursid.

2011/0449 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles 2020)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 133,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[5],

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

1. Euroopa Liit ja liikmesriigid on seadnud endale eesmärgiks kehtestada meetmed, mis on vajalikud euro kasutamiseks ühisrahana. Need meetmed hõlmavad euro kaitset võltsimise eest.

2. Nõukogu 28. juuni 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1338/2001,[6] milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed, pannakse alus teabevahetusele, koostööle ja vastastikusele abistamisele ning luuakse seeläbi ühtlustatud võrgustik euro kaitsmiseks. Kõnealuse määruse kohaldamist laiendati nendele liikmesriikidele, kus ei ole eurot ühisrahana kasutusele võetud, et tagada euro kaitse võrdne tase kogu Euroopa Liidus.

3. Tegevus, mille eesmärk on edendada teabe ja töötajate vahetamist, tehnilist ja teaduslikku abi ning eriotstarbelist koolitust, aitab oluliselt kaitsta Euroopa ühisraha võltsimise ja sellega seotud pettuse eest ning seega saavutada võrdselt kõrgetasemelise kaitse kogu Euroopa Liidus.

4. Varasem toetus sellistele algatustele nõukogu 17. detsembri 2001. aasta otsuse 2001/923/EÜ (millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles))[7] kaudu on teinud võimalikuks Euroopa Liidu ja liikmesriikide tegevuse tõhustamise euro kaitsmisel võltsimise eest. Programmi Perikles eesmärgid nii aastateks 2002–2006 kui ka 2007–2013 saavutati edukalt.

5. 2011. aastal korraldas komisjon mõju hindamise, et hinnata, kas programmi tuleks jätkata või mitte.

6. Euro kaitsmisel võltsimise eest tuleb jätkata ja edasi arendada tegevust nii Euroopa Liidu kui ka liikmesriikide tasandil, võttes samas arvesse ka uusi katsumusi eelarve kokkuhoiu tingimustes. Uue programmi raames võivad osalevate liikmesriikide esitatud ettepanekutesse olla kaasatud osalejad kolmandatest riikidest, kui nende osavõtt on euro kaitsmiseks oluline.

7. Tuleks tagada, et see Euroopa Liidu tegevusprogramm oleks kooskõlas muude programmide ja tegevusega ning täiendaks neid. Käesoleva programmi rakendamiseks peaks komisjon seoses euro kaitse hindamise vajadustega korraldama kõik vajalikud konsultatsioonid peamiste asjaosalistega (eelkõige liikmesriikide määratud pädevad riiklikud asutused, EKP ja Europol) määruses (EÜ) nr 1338/2001 sätestatud asjakohase nõuandekomitee raames, eriti sellistes valdkondades nagu vahetused, abi ja koolitus.

8. Käesolevat määrust rakendatakse täielikult kooskõlas XX 2012. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr XX/XX Euroopa Liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohta. Euroopa Liidu finantshuvid peaksid olema kogu kulutsükli jooksul kaitstud proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad eeskirjade eiramiste ennetamist, tuvastamist ja uurimist ning kaotatud, alusetult väljamakstud või valesti kasutatud rahaliste vahendite tagasinõudmist ja vajaduse korral karistusi.

9. Sidusrühmadega teostatud programmi hindamine näitab programmi Perikles lisaväärtust tiheda koostöö näol liikmesriikide vahel ja kolmandate riikidega, aga ka vastastikust täiendavust riiklikul tasandil elluviidud tegevusega, mis tõi kaasa suurema tõhususe. Programmi Perikles jätkamine Euroopa Liidu tasandil annab oodatavalt märkimisväärse panuse euro kaitse kõrge taseme säilitamisse ja edasiarendamisse seoses piiriülese koostöö, vahetuste ja abi intensiivsemaks muutmisega. Samal ajal saavutatakse üldine kokkuhoid tänu ühiselt korraldatud tegevusele ja hangetele võrreldes võimalike konkreetsete riikide algatustega.

10. Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule sõltumatu vahearuande programmi rakendamise kohta ja lõpparuande programmi eesmärkide saavutamise kohta.

11. Käesolev määrus on vastavuses lisaväärtuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega. Programmiga Perikles hõlbustatakse koostööd liikmesriikide vahel ning komisjoni ja liikmesriikide vahel, et kaitsta eurot võltsimise eest, minemata sealjuures vastuollu liikmesriikide kohustustega ning kasutades vahendeid tõhusamalt, kui seda saaks teha riiklikul tasandil. Euroopa Liidu tasandi meetmed on vajalikud ja õigustatud, sest on ilmne, et nendega aidatakse liikmesriikidel ühiselt eurot kaitsta ja ergutatakse ühiste Euroopa Liidu struktuuride kasutamist, et suurendada koostööd ja teabevahetust pädevate asutuste vahel.

12. Programm kestab seitse aastat, et selle kestus langeks kokku mitmeaastase finantsraamistiku omaga, mis on kehtestatud nõukogu määruse (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) [artikliga 1].

13. Komisjon peaks vastu võtma iga-aastased tööprogrammid, milles määratakse kindlaks prioriteedid, eelarve jaotus ja tegevusele antava toetuse hindamiskriteeriumid. Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühtsed tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused.

14. Käesoleva määrusega kehtestatakse kogu programmi kehtivusajaks finantsraamistik, millest eelarvepädevad institutsioonid vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise XX. YY 201Z. aasta eelarvealast koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile [17] iga-aastase eelarvemenetluse käigus lähtuvad.

15. Euroopa Liidu finantshuvid peaksid olema kogu kulutsükli jooksul kaitstud proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad eeskirjade eiramiste ennetamist, tuvastamist ja uurimist ning kaotatud, alusetult väljamakstud või valesti kasutatud rahaliste vahendite tagasinõudmist ja vajaduse korral karistusi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I peatükk

Üldsätted

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega luuakse mitmeaastane tegevusprogramm Perikles 2020 (edaspidi „programm”), et edendada tegevust, mille eesmärk on kaitsta eurot võltsimise ja sellega seotud pettuse eest. Programm kestab 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020.

Artikkel 2

Lisaväärtus

Programmiga toetatakse tihedamat riikidevahelist koostööd, et kaitsta eurot Euroopa Liidu tasandil ja rahvusvaheliselt ning suurendada nende toimingute tõhusust, toetudes parimatele tavadele, ühistele standarditele ja eriotstarbelisele ühiskoolitusele.

Artikkel 3

Programmi üldeesmärk

Programmi üldeesmärk on ennetada võltsimist ja pettust ning nende vastu võidelda, suurendades seeläbi Euroopa majanduse konkurentsivõimet ja kindlustades riikide rahanduse jätkusuutlikkuse.

Artikkel 4

Programmi erieesmärk

Programmi erieesmärk on kaitsta euro pangatähti ja münte võltsimise ja sellega seotud pettuse eest, toetades ja täiendades liikmesriikide võetavaid meetmeid ning aidates liikmesriikide ja Euroopa pädevaid asutusi nende jõupingutustes arendada omavahel ja Euroopa Komisjoniga välja tihe ja regulaarne koostöö, kaasates sellesse ka kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid.

Kõnealuse eesmärgi täitmist mõõdetakse muu hulgas finants-, tehniliste, õiguskaitse- ja kohtuasutuste tegevuse tõhususega, mida hinnatakse avastatud võltsingute, suletud ebaseaduslike võltsimisvabrikute, kinnipeetud isikute ja rakendatud karistuste arvu alusel.

Artikkel 5

Abikõlblikud asutused

Programmi raames võivad ELi toetust saada liikmesriikide pädevad asutused, nagu määratletud määruse (EÜ) nr 1338/2001 artikli 2 punktis b.

Artikkel 6

Programmis osalemine

Osalevad riigid on liikmesriigid, kes on euro ühisrahana kasutusele võtnud. Nende liikmesriikide esitatud ettepanekutesse võivad olla kaasatud osalejad muudest riikidest, kui nende osavõtt on euro kaitsmiseks oluline.

Artikkel 7

Sihtrühmad ja ühist egevus

16. Programmi sihtrühmad on järgmised:

17. võltsimise tuvastamise ja võltsimisvastase võitlusega tegelevate asutuste töötajad (eelkõige politsei ja finantshaldusasutused olenevalt nende konkreetsetest ülesannetest riiklikul tasandil);

18. luuretöötajad;

19. riikide keskpankade, mündivalukodade, kommertspankade ja muude finantsvahendajate esindajad (eelkõige seoses finantsasutuste kohustustega);

20. kõnealusele valdkonnale spetsialiseerunud kohtuametnikud ja juristid;

21. muude asjaomaste spetsialistide rühmad (nt kaubandus- ja tööstuskojad või muud samalaadsed struktuurid, mis puutuvad kokku väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega, jaeettevõtjatega ja sularahaveo ettevõtjatega).

22. Programmi tegevust võivad organiseerida ühiselt komisjon ja teised partnerid, kellel on vastavad ekspertteadmised, näiteks:

23. riikide keskpangad ja Euroopa Keskpank;

24. riiklikud analüüsikeskused ja riiklikud mündianalüüsikeskused;

25. Euroopa Tehnika- ja Teaduskeskus (ETTK) ja riikide mündivalukojad;

26. Europol, Interpol ja Eurojust;

27. 20. aprillil 1929 Genfis alla kirjutatud rahvusvahelise rahavõltsimise vastu võitlemise konventsiooni[8] artiklis 12 sätestatud riiklikud võltsingute vastu võitlemise keskasutused ja muud asutused, mis on spetsialiseerunud võltsingute ennetamisele, tuvastamisele ja nende vastu võitlemisele;

28. asjaomased erialaasutused, mis tegelevad näiteks paljundamis- ja sertifitseerimistehnoloogiaga, trükikojad ja graveerijad;

29. muud erialateadmisi pakkuvad asutused, sealhulgas vajaduse korral kolmandatest riikidest ja eelkõige kandidaatriikidest.

Artikkel 8

Abikõlblik tegevus

30. Programmis võetakse arvesse võltsimisvastase võitluse riikide- ja valdkondadeülest iseloomu ning sellega edendatakse parimaid tavasid, mis on kohandatud iga liikmesriigi riigisisestele eripäradele.

31. Programmiga toetatakse tegevust, mis on kooskõlas artiklites 3 ja 4 sätestatud eesmärkidega, sealhulgas eelkõige järgmist:

32. teabevahetus, eelkõige õpitubade, kohtumiste ja seminaride korraldamise kaudu, pädevate riiklike asutuste töötajate eesmärgipärase töölerakendamise ja vahetuste ning muu sarnase tegevuse kaudu. Teabevahetus on suunatud muu hulgas järgmistele aspektidele:

33. võltsimise majandusliku ja rahandusliku mõju seire ja analüüsi metoodika;

34. andmebaaside ja varajase hoiatamise süsteemide töö;

35. arvutipõhiste tuvastusseadmete kasutamine;

36. päringu- ja uurimismeetodid;

37. teadusabi (eriti teadusandmebaasid ja tehnoloogia seire / uute suundumuste jälgimine);

38. euro kaitsmine väljaspool Euroopa Liitu;

39. teadusuuringud ja

40. tööalaste eriteadmiste jagamine;

41. tehniline, teadus- ja tegevustoetus, sealhulgas eelkõige seoses järgmisega:

42. mis tahes meede, millega koostatakse Euroopa Liidu tasandil õppevahendeid (ELi õigusaktide käsiraamatud, infobülletäänid, praktilised käsiraamatud, sõnastikud ja leksikonid, andmebaasid eelkõige teadusabi ja tehnoloogia seire valdkonnas) või arvutituge pakkuvaid rakendusi (näiteks tarkvara);

43. asjaomased valdkondade- ja riikidevahelise mõõtmega uuringud;

44. tehnilise toe vahendite ja meetodite väljatöötamine, et hõlbustada tuvastamistegevust Euroopa Liidu tasandil;

45. rahaline toetus koostööle tegevuses, kuhu on kaasatud vähemalt kaks riiki, kui sellist toetust ei anta Euroopa institutsioonide või organite muude programmide raames;

46. toetused selliste seadmete ostu rahastamiseks, mida võltsimisvastasele tegevusele spetsialiseerunud asutused kasutavad euro kaitsmisel võltsimise vastu.

II peatükk

Finantsraamistik

Artikkel 9

Raha liste vahendite eraldamine

Programmi rakendamiseks perioodil 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 eraldatakse jooksevhindades 7 700 000 eurot.

Artikkel 10

Rahaline abi ja kaasrahastamine

47. Komisjon rakendab programmi kooskõlas finantsmäärusega.

48. Euroopa Liit rahastab artiklis 8 kirjeldatud tegevust järgmistes vormides:

49. toetused;

50. riigihanked.

51. Seadmete ost ei ole toetuslepingu ainus komponent.

52. Programmi raames antud toetuste kaasrahastamise määr ei ületa 80 % rahastamiskõlblikest kuludest. Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, mis on määratletud artiklis 11 viidatud iga-aastases tööprogrammis, ei ületa kaasrahastamise määr 90 % rahastamiskõlblikest kuludest.

53. Kui artiklis 8 kirjeldatud tegevust korraldatakse koos teiste partneritega, näiteks Euroopa Keskpanga, Eurojusti, Europoli või Interpoliga, jagatakse kaasnevad kulud partnerite vahel. Igal juhul kannab iga partner oma külalisesinejate reisi- ja majutuskulud.

Artikkel 11

Iga-aastane tööprogramm

Programmi rakendamiseks võtab komisjon vastu iga-aastased tööprogrammid. Nendes määratakse kindlaks eesmärgid, oodatavad tulemused, rakendamise meetod ja kogusumma. Samuti esitatakse neis rahastatavate meetmete kirjeldus, igale meetmele eraldatud summa ja rakendamise orienteeruv ajakava. Toetuste kohta tuuakse välja nende andmise prioriteedid, peamised hindamiskriteeriumid ja kaasrahastamise ülemmäär.

Käesoleva määruse alusel komisjoni rakendatavatele teavitusmeetmetele eraldatud eelarve hõlmab ka Euroopa Liidu poliitiliste prioriteetide institutsioonisisest tutvustamist.

III peatükk

Järelevalve ja hindamine

Artikkel 12

Järelevalve, hindamine ja haldamine

54. Programmi rakendab komisjon koostöös liikmesriikidega, korraldades programmi rakendamise erinevatel etappidel konsultatsioone määruses (EÜ) nr 1338/2001 sätestatud asjakohase nõuandekomitee raames, võttes arvesse muude pädevate üksuste, eelkõige EKP ja Europoli võetud asjakohaseid meetmeid. Komisjon püüab tagada Euroopa Liidu tegevusprogrammi ning muude asjakohaste programmide ja tegevuste järjepidevuse ning nende vastastikuse täiendavuse.

55. Komisjon teavitab igal aastal Euroopa Parlamenti ja nõukogu programmi tulemustest. Lisatakse teave, mis käsitleb programmi järjepidevust ja vastastikust täiendavust muude programmide ja tegevustega Euroopa Liidu tasandil. Komisjon levitab pidevalt teavet programmi raames toetatud tegevuse tulemuste kohta. Kõik osalevad riigid annavad komisjonile kõik programmi järelevalve ja hindamise seisukohast vajalikud andmed ja teabe.

56. Komisjon teostab programmi hindamise. Hiljemalt 31. detsembriks 2017 koostab komisjon hindamisaruande, milles käsitletakse kõikide meetmete eesmärkide saavutamist (tulemuste ja mõju tasandil), vahendite kasutamise tõhusust ja selle lisaväärtust Euroopa jaoks, pidades silmas otsuse tegemist meetmete uuendamise, muutmise või peatamise kohta. Hindamisel käsitletakse ka lihtsustamise võimalusi, selle sisemist ja välist ühtsust, kõikide eesmärkide jätkuvat asjakohasust ning meetmete panust aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvuga seotud Euroopa Liidu prioriteetide saavutamisse. Komisjon võtab arvesse varasemate meetmete pikaajalise mõju hindamise tulemusi. Programmi pikaajalisi mõjusid ning mõjude jätkusuutlikkust hinnatakse, et selle alusel saaks vastu võtta otsuse järgmise programmi võimaliku uuendamise, muutmise või peatamise kohta.

57. Lisaks sellele esitab komisjon 31. detsembriks 2021 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande programmi eesmärkide saavutamise kohta.

Artikkel 13

Euroopa Liidu finantshuvide kaitse

58. Komisjon võtab vajalikud meetmed tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatava tegevuse rakendamisel kaitstakse Euroopa Liidu finantshuve pettust, korruptsiooni ja mis tahes muud ebaseaduslikku tegevust ennetavate meetmete kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega ning eeskirjade eiramise tuvastamise korral alusetult väljamakstud summade tagasinõudmisega ja vajaduse korral asjakohaste, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega.

59. Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus teostada nii dokumentidel põhinevat kui ka kohapealset auditit kõikide programmi raames Euroopa Liidu rahalisi vahendeid saanud toetusesaajate, töövõtjate ja alltöövõtjate suhtes.

Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) on volitused kohapeal kontrollida ja inspekteerida kõnealuse rahastamisega kas otseselt või kaudselt seotud ettevõtjaid vastavalt määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korrale, et teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või Euroopa Liidu eelarvest rahastamise lepinguga seoses esineb pettust, korruptsiooni või mis tahes muud Euroopa Liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.

Ilma et see piiraks esimese ja teise lõigu kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingutega, toetuslepingutega ja toetuse määramise otsustega, samuti käesoleva määruse rakendamisest tulenevate lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õigus selliseks auditeerimiseks, kohapealseks kontrolliks ja inspekteerimiseks.

IV peatükk

Lõppsätted

Artikkel 14

Kehtetuks tunnistamine

Nõukogu otsused 2001/923/EÜ[9], 2001/924/EÜ,[10] 2006/75/EÜ,[11] 2006/76/EÜ,[12] 2006/849/EÜ[13] ja 2006/850/EÜ[14] tunnistatakse alates 1. jaanuarist 2014 kehtetuks.

Kuid rahalised kohustused, mis on seotud kõnealuste otsuste raames rakendatavate tegevustega, kuuluvad jätkuvalt kõnealuste otsuste reguleerimisalasse kuni nende lõpuleviimiseni.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav liikmesriikides kooskõlas aluslepingutega.

Brüsselis,

Euroopa Parlamendi nimel nõukogu nimel

president eesistuja

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus

1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

1.3. Ettepaneku/algatuse liik

1.4. Eesmärgid

1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.6. Meetme kestus ja finantsmõju

1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid

2. HALDUSMEETMED

2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid

2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

3.2. Hinnanguline mõju kuludele

3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele

3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus

3.3. Hinnanguline mõju tuludele

FINANTSSELGITUS

ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

Nõukogu [...] määrus, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles 2020).

Ettepaneku/algatuse nimetus

Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS programmi Perikles kohta, millega toetatakse meetmeid euro kaitsmiseks võltsimise eest

Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB[15]) struktuurile

Poliitikavaldkond: 24 − Pettusevastane võitlus

Ettepaneku/algatuse liik

( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[16]

X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

( Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

Eesmärgid

Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

Ettepanek on osa komisjoni paketist, mis on seotud järgmise mitmeaastase finantsraamistikuga (ELi programmi kaasrahastamine mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) kontekstis).

Programmi üldine eesmärk on toetada ja täiendada liikmesriikide võetavaid meetmeid, et kaitsta euro pangatähti ja münte võltsimise ning sellega seotud pettuse eest, aidates seega riikide ja Euroopa pädevaid asutusi nende püüdlustes arendada omavahel ja Euroopa Komisjoniga välja tihe ja regulaarne koostöö, kaasates sellesse ka kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid.

Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile [tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemi tegevus number 240202]

Programmi lühiajalised eesmärgid hõlmavad järgmist:

60. suurendada Euroopa Liidu teadlikkust ja euro rahvusvahelist mõõdet; laiendada üldisi euro kaitsega seotud teadmisi;

61. toetada euro võltsimise ennetamist ning anda panus euro võltsimise ja sellega seotud pettuse kõrvaldamisse eriotstarbelise koolituse ja abi kaudu nendes valdkondades;

62. edendada koolitajate kõrgetasemelise koolituse ühtlustamist, võttes arvesse riiklikke tööstrateegiaid;

63. edendada tihedamat koostööd asjaomaste struktuuride ja töötajate vahel, arendada vastastikust usaldust ning vahetada teavet, muu hulgas tegevusmeetodite, kogemuste ja töötavade kohta;

64. toetada euro konkreetse õigusliku ja kohtuliku kaitse väljatöötamist;

65. tõsta euro kaitse taset nendes riikides, mida hinnatakse ohustatuks, toetades spetsiifiliste seadmete ostmist.

Oodatavad tulemused ja mõju

Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.

Abisaajad, kellele ettepanek on suunatud, on üksnes liikmesriikide pädevad asutused euro kaitsmise valdkonnas. Programmi meetmete sihtrühmad on kõik avaliku ja erasektori töötajad, kes on seotud euro kaitsmisega.

Mõju on järgmine:

66. positiivne mõju riiklikele ja piiriülestele meetmetele, mis on suunatud euro võltsimise ning sellega seotud pettuse ennetamisele ja kõrvaldamisele;

67. liikmesriikide pädevatel asutustel on võimalik saada tuge oma püüdlustes saavutada ja säilitada euro pangatähtede ja müntide võrdselt kõrgetasemeline kaitse;

68. kasu asjaomastele töötajatele tänu üldise ja eriotstarbelise teabe asjakohasele levitamisele ning koostöö ja euro pangatähtede ja müntide kaitse võrgustike väljatöötamisele;

69. abi liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele nende institutsioonilise ja õigusraamistiku parandamisel, et saavutada raha võltsimise ja sellega seotud pettuse vastase kaitse ühtlaselt kõrge tase.

Tulemus- ja mõjunäitajad

Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

Peamised näitajad, mille alusel hinnatakse erieesmärgi elluviimist:

– võltsitud euro pangatähtede ja müntide hulk;

– suletud võltsimisvabrikute arv;

– vahistatud isikute arv ja

– rakendatud karistused.

Tööprogrammides täpsustatakse erieesmärke ja programmi rakendamise peamisi vahe-eesmärke.

Ettepaneku/algatuse põhjendus

Aluslepingus on sätestatud, et Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad vajalikud meetmed euro kasutamiseks ühisrahana (ELi toimimise lepingu artikkel 133).Need meetmed hõlmavad muu hulgas ka euro kaitset võltsimise eest. Vastavalt kõnealusele artiklile kuulub euro kui ühisraha kaitse ELi vastutusvaldkonda. Samal ajal emiteerivad liikmesriikide asutused euro pangatähti ja münte vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 128. Liikmesriigid on võtnud euro kaitsmiseks vastu riiklikud õigusaktid ja kehtestanud sise-eeskirjad.

Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

Võttes arvesse varasemaid kogemusi ja programmi Perikles rakendamise tulemusi, käsitletakse programmi Perikles 2020 raames mitut probleemi, mis on seotud euro kaitsega võltsimise eest:

- esile kerkivad uued ohud, kuna euro pangatähed ja mündid püsivad kriminaalsete rühmituste huviorbiidis üha enamates kolmandates riikides. Perikles 2020 peaks suutma pakkuda nende riikide ametiasutustele piisavat tuge, et seda olukorda lahendada;

- uute euro pangatähtede seeria kasutuselevõtt lähiaastatel suurendab tõenäoliselt nõudlust teadlikkuse suurendamise ja eriotstarbelise koolituse järele;

- ELiga ning võimalik, et ka euroalaga, liituvad uued riigid, mis suurendab veelgi koolitusvajadusi;

- nõudlust Periklese toe järele peaks vaatlema ka liikmesriikide eelarve kokkuhoiu ja vähenevate ressursside taustal.

Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

Oodatakse, et programm Perikles 2020 aitab kaasa euro kaitsmise taseme säilitamisele ja edasisele tõstmisele teadlikkuse suurendamise meetmete ja asjaomaste töötajate eriotstarbelise koolituse abil; samuti töötajate vahetusele, mis veelgi enam edendaks koostööd ja võrgustike loomist liikmesriikide pädevate talituste vahel ja kolmandate riikidega; ning euro kaitsega tegelevatele ametiasutustele tehnilise abi andmisele.

Eeldatavalt suurendavad need meetmed euro võltsimise ja sellega seotud pettuse ennetamise ja kõrvaldamise tõhusust.

Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

Programmi Perikles hinnati kahel korral – aastatel 2004 ja 2011. Hindamised näitasid, et programm saavutas oma eesmärgid ja kõik abisaajad leidsid, et programmi tuleks jätkata.

Hindamistes tulid välja ka valdkonnad, kus programmi tuleks parandada, nimelt vajadus menetlusi lihtsustada, toetuse kasutamist ratsionaalsemaks muuta ja suurendada võimalusi abistada kolmandate riikide ametiasutusi nende püüdlustes kaitsta Euroopa ühisraha.

Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

Mõju hindamine näitas, et programm Perikles on ainus ELi programm, mis on konkreetselt pühendatud euro kaitsmisele võltsimise eest. Programmiga Perikles peaks jätkuvalt toetama hõlmatud perioodi (2014–2020) meetmeid, mis täiendavad muude programmide raames võetavaid meetmeid. Selleks korraldatakse ka edaspidi dialoogi nii riiklikul kui ka ELi tasandil, et ära hoida võimalikud kattuvused ja tagada üldine sidusus.

Meetme kestus ja finantsmõju

X Piiratud kestusega ettepanek/algatus (7 aastat: 2014–2020)

- X Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2014–31.12.2020

- X Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2014−2023 (2021−2023 ainult maksete assigneeringutele)

( Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

- rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

- millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

Ettenähtud eelarve täitmise viisid [17]

X Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt

( Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine , mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

- ( rakendusametitele

- ( ühenduste asutatud asutustele[18]

- ( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele

- ( isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses

( Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

( Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega

( Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)

Mitme eelarve täitmise viisi korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.

Märkused

Võrreldes programmi varasemate versioonidega on lihtsustatud vastavalt abisaaja ja komisjoni kanda jäävate kulutuste kindlaksmääramise korda.

HALDUSMEETMED

Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

Täpsustage tingimused ja sagedus.

Vt ettepaneku artiklit 12, mille kohaselt:

- antakse igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule teavet tulemuste, sealhulgas kooskõla ja vastastikuse täiendavuse kohta muude ELi programmidega;

- on ette nähtud programmi eesmärkide rakendamise hindamine (hiljemalt 31. detsembriks 2017);

- lisaks koostatakse eelarvepädevatele institutsioonidele lõpparuanne programmi eesmärkide saavutamise kohta 2021. aasta lõpuks.

Haldus- ja kontrollisüsteemid

Tuvastatud ohud

Toetuslepingute puhul peetakse ohtu väikeseks, kuna 90 % juhtudel on abisaajad liikmesriikide riiklikud ametiasutused või õiguskaitseasutused.

Hankemenetluse põhjal sõlmitud lepingute puhul on riski vähendatud, sest suur osa kuludest on õiguslikult ja rahaliselt kaetud raamlepinguga, mis on sõlmitud üheks aastaks võimalusega seda kolm korda pikendada.

Komisjoni nõuete kohaselt tehakse igal aastal riskianalüüs.

- Oluline kindlakstehtud risk toetustoimikutes on see, et abisaajad tõlgendavad liiga vabalt toetuse tingimusi seoses meetme rakendamisel tekkinud kulude rahastamiskõlblikkusega.

- Abisaaja deklareeritud kulud, mis ei kuulu toetuslepingu rakendusalasse.

- Personalikulud ei ole piisavalt põhjendatud.

Ettenähtud kontrollimeetod(id)

Programmi mõlema osa (toetuste ja hangete) kontrollimenetlused on kooskõlas finantsmäärusega. Eelkontroll (kulukohustused ja maksed) Komisjoni/OLAFi finantsjuhtimise kavaks on valitud osaliselt detsentraliseeritud mudel, mille puhul toimub kogu eelkontroll keskses eelarveüksuses. Kõiki toimikuid kontrollivad vähemalt kolm ametnikku (toimikuhaldur ja finantskontrolliga tegelev ametnik eelarveüksuses ning tegevuskontrolliga tegelev ametnik kulude eest vastutavas üksuses), enne kui edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja need heaks kiidab. Peadirektor on igale üksuse juhile andnud edasivolitused ning seega vastutab iga üksuse juht programmi oma osa rakendamise eest. |

- Iga tehingu puhul, mis nõuab edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja kinnitust, teostab eelkontrolli finantskontrolliga tegelev ametnik. - Kontrollitakse tundlikke muutujaid (nagu kanded ja pangakonto, pearaamatu aruanded, eelarveread, summad ja arvutused jne) vastavalt raamatupidamise kvaliteediaruande kontekstis tehtud riskihindamise tulemustele. Kõikides Periklese hanketoimikutes osaleb kontrollimispäeval OLAFi ametnik, et jälgida rahaliste vahendite õiget rakendamist (nt konverentsid ja koolitused). Toetused - Abisaajate allkirjastatud toetuslepingus määratakse kindlaks rahastamise taotlemise tingimused ja toetuse alusel elluviidavad meetmed, sealhulgas peatükk kontrollimeetodite kohta. - Sõltuvalt mitmetest muutujatest (lepingu summa, toimiku keerukus) teostavad finants- ja tegevusalased toimikuhaldurid kohapealse järelkontrolli. Nende kontrollide käigus hinnatakse nii väljundi kvaliteeti kui ka finantsmõju. Komisjon/OLAF plaanib teostada umbes kümme kohapealset kontrolli aastas. Hanked - Koostatakse üksikasjalik hankekirjeldus, mis moodustab konkreetse lepingu aluse. Kõigis OLAFi ja välise lepinguosalise vahel sõlmitud lepingutes nähakse ette pettusevastased meetmed. - OLAF kontrollib kõiki tulemusi ja teostab järelevalvet kõikide selliste toimingute ja teenuste üle, mida meie raamlepingu kohane töövõtja ellu viib. |

Lisaks nähakse vastavalt ettepaneku artiklile 13 ette meetmed abisaajate tasandil (komisjonile tehakse kättesaadavaks lisadokumendid). Auditeid võib korraldada lepingu või kokkuleppe kehtivuse ajal ning kuni viie aasta jooksul pärast viimast makset, et vajaduse korral võimaldada komisjonil teha otsus nõuda summad tagasi. Määratakse kindlaks komisjoni töötajate ja väliste volitatud töötajate juurdepääsuõigused ning kontrollikojal ja OLAFil on samasugused õigused.

Kehtestatud kontroll võimaldab OLAFil saada piisava kindluse seoses kulutuste kvaliteedi ja korrapärasusega ning vähendab nõuetele mittevastavuse riski. Hindamise põhjalikkus vastab üldiselt 3. tasemele ning mõnel juhul 4. tasemele, kui on toimunud kohapealne kontroll[19]. Ülalkirjeldatud kontrollid muudavad võimalikud riskid peaaegu olematuks ja hõlmavad abisaajaid 100 % ulatuses.

Eelkirjeldatud kontrollistrateegia rakendamisega kaasnevad kulud moodustavad 1,15 % programmi eelarvest. See hinnang põhineb programmi Perikles II puhul juba kasutusel olevatel kontrollimeetmetel.

Programmi kontrollistrateegia leitakse olevat tõhus, et piirata nõuetele mittevastavuse riski, ning on kaasnevate riskidega proportsionaalne, võttes arvesse väikest eelarvet.

Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.

Vt ettepaneku artikli 13 lõige 2. Komisjon teostab programmi raames kohapealset kontrolli ja inspekteerimist vastavalt nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ning vajaduse korral korraldab OLAF juurdlusi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1073/1999.

ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

- Olemasolevad eelarveread

Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Assigneeringute liik | Rahaline osalus |

Nr [Nimetus…...….] | Liigendatud/ liigendamata ([20]) | EFTA[21] riigid | Kandidaatriigid[22] | Kolmandad riigid | Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses |

[1A] | 24.0202 Liidu vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest | Liigendatud | JAH | JAH | EI | EI |

Hinnanguline mõju kuludele

Üldine hinnanguline mõju kuludele

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Nr | 1A Arukas ja kaasav majanduskasv |

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Hinnanguline personalivajadus

- ( Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist

- X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

hinnanguline väärtus täistööajale taandatud töötajate arvuna

Aasta 2014[30] | Aasta 2015 | Aasta 2016 | Aasta 2017 | Aasta 2018 | Aasta 2019 | Aasta 2020 ja hiljem |

( Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) |

24 01 06 - A3 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |

XX 01 01 02 (delegatsioonides) |

XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) |

10 01 05 01 (otsene teadustegevus) |

( Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[31] |

24 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) |

XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, noored eksperdid delegatsioonides, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) |

10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) |

Muud eelarveread (täpsustage) |

KOKKU | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |

XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

Ülesannete kirjeldus:

Ametnikud ja ajutised töötajad | 1,5 ametnikku (0,75 AD, 0,75 AST ) 1,5 x 127 000 =190 500 |

Koosseisuvälised töötajad |

Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

- X Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

- ( Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.

Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele.

- ( Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[34].

Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

Kolmandate isikute rahaline osalus

- X Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist

- Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) | Kokku |

Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) |

Meeldetuletus: keskmised kulud iga töötajate liigi puhul on esitatud veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/pre/legalbasis/pre-040-020_preparation_en.html#forms |

( Seoses ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohtadega (ametnikud ja ajutised töötajad) – finantsjuhid ja assistendid ning tegevusalased toimikuhaldurid ja assistendid haldustugi : 0,25 AD + 0,25 AST programmijuhtimine : 0,50AD + 0,50 AST Kasutatud on kehtivaid keskmisi ametnike ja ajutiste töötajate palgamäärasid: ametnik: 127 000 eurot aastas ajutine töötaja: 127 000 eurot aastas |

( seoses koosseisuväliste töötajatega Puudub Kasutatud on kehtivaid keskmisi ametnike ja ajutiste töötajate palgamäärasid: lepinguline töötaja: 64 000 eurot aastas tehniline abipersonal: 160 000 eurot aastas riigi lähetatud ekspert: 73 000 eurot aastas |

Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud |

( seoses ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohtadega (teadustegevuse ametnikud ja ajutised töötajad) Puudub |

( seoses koosseisuväliste töötajatega Puudub |

Seoses halduskuludega

Täpsustage arvutusmeetodit, mida kasutati iga eelarverea puhul,

aluseks võetud eeldused (nt kohtumiste arv aastas, keskmised kulud jne)

Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 |

Lähetused: eeldatavalt 15 lähetust aastas, keskmine kulu 1000 eurot lähetuse kohta |

Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud |

puudub |

[1] Vt lisa.

[2] Komisjoni/OLAFi euro võltsingute tuvastamise eksperdirühm koguneb kolm korda aastas ja koondab eksperte kõikidest liikmesriikidest ja asjaomastest valdkondadest ning Europolist, Interpolist ja Euroopa Keskpangast.

[3] Vt nõukogu 17. detsembri 2001. aasta otsuse 2001/923/EÜ artiklid 8–11.

[4] KOM(2011) 500.

[5] ELT L xxx, xxx, lk x.

[6] EÜT L 181, 4.7.2001, lk 6.

[7] Nõukogu otsus 2001/923/EÜ, 17. detsember 2001, EÜT L 339, 21.12.2001, lk 50.

[8] Rahvasteliidu lepingute seeria nr 2623 (1931), lk 372.

[9] EÜT L 339, 21.12.2001, lk 50.

[10] EÜT L 339, 21.12.2001, lk 55.

[11] ELT L 36, 8.2.2006, lk 40.

[12] ELT L 36, 8.2.2006, lk 42.

[13] ELT L 330, 28.11.2006, lk 28.

[14] ELT L 330, 28.11.2006, lk 30.

[15] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine.

[16] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b.

[17] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

[18] Määratletud finantsmääruse artiklis 185.

[19] Kontroll, milles kasutatakse ja mis hõlmab ligipääsu alusdokumentidele, mis on kättesaadavad kõnealuses protsessi etapis.

[20] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

[21] EFTA " Eur− Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

[22] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

[23] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

[24] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

[25] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

[26] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

[27] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

[28] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

[29] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

[30] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

[31] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.

[32] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read.

[33] Peamiselt struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.

[34] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.

[35] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.

[36] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides, tehniline abipersonal.

[37] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.

[38] Täpsustage asjaomase komitee ja rühma liik.