EUROOPA KOMISJON Brüssel,13.8.2019 COM(2019) 368 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 453/2008 (ühenduse vabade ametikohtade kvartalistatistika kohta) rakendamist











1.Sissejuhatus 1.1.Taust Vabade ametikohtade statistika näitab vabade ametikohtade arvu teataval ajahetkel. Kõnealune statistika kajastab tööjõunõudluse seda osa, mis ei ole tööjõupakkumisega kaetud, ning annab olulist teavet tööturul esinevate nõudluse ja pakkumise mittevastavuste suuruse ja struktuuri kohta. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 453/2008 ühenduse vabade ametikohtade kvartalistatistika kohta (edaspidi „vabade ametikohtade kvartalistatistika määrus“) on kehtestatud vabade ametikohtade kvartalistatistika koostamise ja hindamise raamistik. Vabade ametikohtade kvartalistatistika määruse artikli 10 kohaselt peab komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande määruse rakendamise kohta hiljemalt 24. juuniks 2010 ja seejärel iga kolme aasta tagant. Aruande eesmärk on hinnata a) liikmesriikide esitatud statistika kvaliteeti ja b) Euroopa koondandmete kvaliteeti ning määrata kindlaks parandamist vajavad valdkonnad. Käesolev aruanne on neljas, mille komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitab. Selles toetutakse kogemustele, mis on saadud andmete esitamisest igas kvartalis, ja liikmesriikide iga-aastastes kvaliteediaruannetes esitatud dokumentidele. Kuna eelmistes aruannetes on käsitletud tagasiulatuvaid andmeid, keskendutakse käesolevas aruandes pärast neid aruandeid saadud vabade ametikohtade statistikale. Aruandes käsitletakse komisjonile saadetud vabade ametikohtade statistikat vaatluskvartalite kohta alates 2016. aasta esimesest kvartalist kuni 2018. aasta neljanda kvartalini. 2. jaos tutvustatakse edusamme, mis on viimase kolme aasta jooksul vabade ametikohtade kvartalistatistika määruse rakendamisel tehtud, ning 3. jaos hinnatakse vabade ametikohtade statistika kvaliteeti. 4. jaos on esitatud järeldused ja soovitused selle kohta, kuidas kasutajate ootusi edaspidi paremini täita. 1.2.Õigusraamistik Vabade ametikohtade kvartalistatistika määrusega kehtestatud üldise raamistiku täiendamiseks on komisjon vastu võtnud kaks rakendusmäärust: – komisjoni määrus (EÜ) nr 1062/2008, millega on määratud kindlaks sesoonse korrigeerimise menetlus, mida rakendatakse alates 2014. aasta esimesest kvartalist, liikmesriikide komisjonile esitatavate iga-aastaste kvaliteediaruannete struktuur ja sisu ning kuupäev, millal kõnealused aruanded saadetakse; – komisjoni määrus (EÜ) nr 19/2009, milles on määratletud mõiste „vaba ametikoht“ ning kindlaks määratud andmete saatmise tähtajad ja ajavahemikud, mille kohta esimesed andmed tuleb esitada. Selle määruse lisas on loetletud liikmesriigid, kes peavad tegema teostatavusuuringu, ning valdkonnad, mida see uuring peab hõlmama. Vastavalt eespool nimetatud õigusaktidele on kõik liikmesriigid kohustatud esitama vabade ametikohtade arvu ja hõivatud ametikohtade arvu aegread alates 2010. aasta esimesest kvartalist. Nad peavad seda tegema hiljemalt 70 päeva pärast kvartali lõppu (T + 70). Liikmesriigid, kelle töötajate koguarv moodustab üle 3 % ELi töötajate koguarvust, peavad edastama kiirhinnangu hiljemalt 45 päeva pärast kvartali lõppu (T + 45). Liikmesriigid peavad esitama vabade ametikohtade ning hõivatud ametikohtade arvu, hõlmates kõik ettevõtted ja majanduse tegevusalade klassifikaatori NACE Revision 2 (NACE Rev. 2) jaod. Väikeettevõtjate (vähem kui kümne töötajaga üksused) ja NACE Rev. 2 jagude O–S (kus põhitegevusalad on avalik haldus, tervishoiuteenused ja haridus) kohta on vabade ametikohtade kvartalistatistika määrusega siiski ette nähtud, et liikmesriigid, kellel on raskusi andmete esitamisega, peaksid tegema teostatavusuuringud. Mõnel liikmesriigil aitas teostatavusuuring saavutada eesmärgi, mille kohaselt hõlmab statistika kogu majandust, kuid neli liikmesriiki (Itaalia, Malta, Prantsusmaa ja Taani) ei ole seda eesmärki veel saavutanud ning nende andmed ei ole ülejäänud ELiga täielikult võrreldavad. Itaalia ja Prantsusmaa uuringud hõlmavad ainult kümne ja enama töötajaga ettevõtteid ning nende avaliku halduse, hariduse ja tervishoiu (NACE Rev. 2 jaod O, P ja Q) andmed ei hõlma avalikke asutusi. Malta uuringud hõlmavad ainult kümne ja enama töötajaga ettevõtteid. Taani andmed hõlmavad ainult ettevõtlusmajandust (NACE Rev. 2 jaod B–N). 2.Üldised edusammud pärast eelmist aruannet Pärast eelmise aruande vastuvõtmist 2016. aastal ei ole õigusraamistikus muudatusi tehtud. Vabade töökohtade statistika koostamise protsessis on aga tehtud mitu muudatust, mis on seda paremaks teinud. Neid muudatusi on kirjeldatud järgmistes punktides. 2.1. SDMX-standardite kasutuselevõtt andmete kogumisel Kõik liikmesriigid on vabade ametikohtade statistika esitamisel kasutanud SDMX- (Statistical Data and Metadata eXchange) andmestruktuuri ja rahvusvaheliselt kokkulepitud koodiloendit (kättesaadav veebis vastava registri kaudu). Sama kodeeringut kasutati ka Eurostati vabade ametikohtade statistika andmebaasis ja vabade ametikohtade statistika edastamiseks Euroopa Keskpangale.

Selliste standardite kasutamine hoiab ära mitmetimõistetavused ja arusaamatused liikmesriikidega ning lihtsustab andmete valideerimist, muutes selle automatiseeritavaks. Automatiseerimiseks võeti kasutusele uus infotehnoloogilise valideerimise tööriist, mida on kirjeldatud järgmises punktis. 2.2. Infotehnoloogiline valideerimine Vabade ametikohtade statistika struktuuri ja kodeeringu kontrollimiseks võeti kasutusele uus infotehnoloogiline vahend (STRUVAL), mis lihtsustab andmete koostamist ja vähendab valedest koodidest tingitud vigade ohtu. Kui edastatud fail ei ole kehtivate SDMX-standarditega kooskõlas, lükatakse see automaatselt tagasi ja liikmesriik saab e-posti teel teavituse edastamise õnnestumise või ebaõnnestumise kohta. Liikmesriik saab tutvuda infotehnoloogilise valideerimise raportiga veebiteenuse kaudu. 2.3. Statistiline valideerimine Eurostat kontrollib iga kvartali kohta edastatud andmete usutavust, võrreldes eri ajavahemike ja NACE Rev. 2 tegevusalade andmeid. Kui järjestikuste kvartalite vahel ilmnevad olulised erinevused hõivatud või vabade ametikohtade arvus, palub Eurostat liikmesriikidel andmed kinnitada või korrigeeritud andmefaili edastada. Viimastel aastatel tehtud usutavuskontrollide käigus ei ole suuri probleeme avastatud. Küll aga on mõne riigi puhul ilmnenud väiksemad vastuolud üksikute ja koondatud NACE Rev. 2 jagude vahel. Need vastuolud on kõrvaldatud. Volatiilsuse poolest olid mõnevõrra üle keskmise Soome tulemused. Soome uurib, kas andmete volatiilsust on võimalik vähendada valimi suurendamise või kasutatava metodoloogia parandamisega. Malta parandas oma metodoloogiat selliselt, et arvestatakse ainult võrdluskuupäeval saadaval olevaid vabu ametikohti („seisu andmed“), võtmata arvesse enne seda kuupäeva täidetud vabu ametikohti. Eurostat avastas valideerimise tulemusena olulisi korrektsioone Prantsusmaa 2018. aasta IV kvartali andmetes võrreldes varasemate andmetega tagasiulatuvalt kuni 2015. aasta IV kvartalini. Prantsusmaa selgitas, et need tulenesid Acemo (Activité et conditions d’emploi de la main-d’oeuvre) uuringu katvuse parandamisest, mis tingis tasemenihke nii hõivatud kui ka vabade ametikohtade arvus, kuid jättis vabade ametikohtade määra üldjoontes samaks. 2.4. Tähiste haldamine Eurostat võttis kasutusele ka uued eeskirjad selle kohta, kuidas kasutatakse tähiseid, mis märgivad erisündmusi, nagu aegreas esinevad katkestused, ja andmete konfidentsiaalsust. Selle tulemusena on tähiste kasutamine vabade ametikohtade statistikas nüüd üle kogu ELi ning riikide andmetes ja Euroopa koondandmetes ühtlustatud. 2.5. Sesoonne korrigeerimine Komisjoni määruse (EÜ) nr 1062/2008 artikli 1 kohaselt peavad ELi liikmesriigid edastama ka sesoonselt korrigeeritud andmeid. Vabade ja hõivatud ametikohtade sesoonselt korrigeeritud andmed on kohustuslik esitada vähemalt järgmiste üksikute ja koondatud NACE Rev. 2 jagude kohta: B–E, F, G–I, J, K, L, M–N, O–Q ja R–S. Eurostat kasutab vabade ja hõivatud ametikohtade sesoonselt korrigeeritud andmeid selleks, et arvutada iga riigi vabade ametikohtade sesoonselt korrigeeritud määr suhtarvuna. 2016. aasta detsembris hakkas Eurostat lisaks senistele sesoonselt korrigeeritud andmetele üksikute liikmesriikide kohta avaldama ka sesoonselt korrigeeritud andmeid ELi ja euroala kohta. Need arvud avaldatakse järgmiste koondatud NACE Rev. 2 jagude kohta: B–S, B–N, B–F ja G–N. ELi ja euroala tasandil agregeeritakse kõigepealt kõikide liikmesriikide hõivatud ametikohtade andmed ja vabade ametikohtade andmed ning rakendatakse seejärel nende suhtes sesoonset korrigeerimist (otsene sesoonne korrigeerimine). Eurostat on hakanud sesoonselt korrigeeritud andmeid rohkem esile tõstma, avaldades Euroopa koondandmeid koos sesoonselt korrigeerimata andmetega vabade ametikohtade statistikat selgitavas artiklis veebisaidil Statistics Explained. 3.Andmete kvaliteet Selles jaos vaadeldakse kõiki Euroopa vabade ametikohtade statistika kvaliteediaspekte: asjakohasust, täpsust, õigeaegsust, ajakohasust, ühtsust ja võrreldavust. 3.1.Asjakohasus Vabade ametikohtade statistika kogumine on väga oluline, kuna see on ainus statistika, mis näitab rahuldamata nõudlust tööjõu järele. Komisjon (tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat ning majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat) ja Euroopa Keskpank kasutavad vabade ametikohtade kvartalistatistikat majandustsükli ja tööturu lühiajaliste muutuste analüüsimiseks. Vabade ametikohtade määr kuulub Euroopa peamiste majandusnäitajate hulka. Need näitajad kujutavad endast esmast teabeallikat ELi, euroala ja liikmesriikide lühiajalise tsüklilise majandusarengu analüüsimiseks ja jälgimiseks. Vabade ametikohtade statistikat kasutatakse ka näitajatepõhistes struktuursetes analüüsides, mida koostatakse aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ raames. Samuti on vabade ametikohtade määr osa tööhõive olukorra jälgimise vahendist (valik keskseid tööturunäitajaid, mida jälgitakse komisjoni ja nõukogu ühise tööhõivearuande raames).

Vabade ametikohtade statistika oleks aga veelgi asjakohasem, kui täidetaks praegused lüngad NACE Rev. 2 jagusid O–S ja väikeettevõtjaid käsitlevates andmetes. 3.2.Täpsus Täpsuse näitajana arvutavad liikmesriigid vabade ametikohtade arvu variatsioonikordaja (sesoonselt korrigeerimata), milles võetakse arvesse iga riigi valimi kavandamise karakteristikuid. Variatsioonikordaja on standardhälbe protsent hinnatavast suurusest. Sellega mõõdetakse vabade ametikohtade hinnangulise arvu varieeruvust. Vaatlusaasta 2017 kohta esitatud kvaliteediaruannete kohaselt oli vabade ametikohtade koguarvu variatsioonikordaja kõikides liikmesriikides peale Kreeka ja Küprose alla 15 %. Valimi suurus ja vastamise määr mõjutavad oluliselt hinnangute täpsust. Kvaliteediaruannete kohaselt ulatus valimi suurus ligikaudu 2 324 ettevõtjast Maltal, 3 200-st Küprosel ja 7 451-st Kreekas ligikaudu 85 000-ni Saksamaal ja 100 000-ni Poolas. Vastamise määr ulatus 14 %-st Saksamaal (neljandas kvartalis posti teel tehtud uuringu puhul) ja 55–62 %-st Kreekas (olenevalt kvartalist) 85 % ja enamani Küprosel ja 99 %-ni Rumeenias. Korrigeerimise tingimused on vabade ametikohtade määra kahe versiooni ehk kiir- ja lõpliku hinnangu korral erinevad. Kiirhinnanguid, mis esitatakse Eurobase’is T + 50 päeva jooksul, võidakse korrigeerida T + 78. päeval, kui avaldatakse pressiteade lõplike hinnangutega. Kuigi kiirstatistika ei hõlmanud kõiki liikmesriike, ei olnud euroala ja ELi hinnangu korrektsioon suurem kui 0,1 protsendipunkti. T + 78. päeval avaldatud lõplike hinnangute korrektsiooni näitab kvartali kohta edastatud esimese ja teise vabade ametikohtade statistika võrdlus. Euroala ja ELi vabade ametikohtade määra korrektsioon ei ületanud käesoleva aruande vaatlusperioodil kordagi 0,1 protsendipunkti. 3.3.Õigeaegsus ja ajakohasus Vabade ametikohtade statistika edastamise õigeaegsus oli nii kiirhinnangute kui ka lõplike hinnangute avaldamisel üldiselt rahuldav. Mõne riigi puhul registreeriti küll üksikuid väiksemaid viivitusi, kuid andmete edastamise süsteemset hilinemist, mis oleks võinud ohtu seada vabade ametikohtade statistika asjakohase versiooni õigeaegse avaldamise, ei esinenud. Liikmesriikidele on korrapäraselt meelde tuletatud, et Euroopa peamiste majandusnäitajate andmete, sealhulgas vabade ametikohtade statistika edastamise kohustuslikest tähtaegadest on oluline kinni pidada. 3.4.Ühtsus ja võrreldavus Vabade ametikohtade arvestuse korrektsust ei ole võimalik otse kontrollida, sest tööturu rahuldamata nõudlust ei näita ükski muu Euroopa tasandil ühtlustatud allikas. Paljud liikmesriigid peavad küll arvestust vabade ametikohtade üle, millest on teatatud avalikele tööturuasutustele, kuid nende arvude kasutamine vabade ametikohtade statistika korrektsuse kontrollimiseks on problemaatiline. Nende andmete puuduseks on tugev alakaetus ja/või topeltarvestus, juhul kui haldusregistrit vabade töökohtade täitmise arvessevõtmiseks ei ajakohastata. Peale selle põhineb haldusasutustest pärinev vabade ametikohtade statistika erinevatel riiklikel määratlustel. Hõivatud ametikohtade arvu, mis on vabade ametikohtade määra nimetaja osa, saab võrrelda muudest allikatest saadud teabe, eelkõige tööjõu-uuringu raames kajastatud töötajate arvuga. Võrdlemisel ja erinevuste hilisemal hindamisel peab siiski arvesse võtma allikate kontseptuaalseid ja uuringupõhiseid erinevusi. Tööjõu-uuringus kajastatud töötajate arvu ja vabade ametikohtade statistikas kajastatud hõivatud ametikohtade koguarvu vahe kõigub enamasti –20 % ja +20 % vahel. Erandid on Bulgaaria, Kreeka, Luksemburg, Portugal, Rumeenia ja Ungari. Ungari vabade ametikohtade statistika ei hõlma vähem kui viie töötajaga ettevõtjaid, aga nende andmed imputeeritakse 5–9 töötajaga ettevõtjate kohta kogutud andmete põhjal; see võib olla lahknevuse üks põhjus. Luksemburgi andmete negatiivset erinevust seletab piiriülese töötamise suur osakaal, mis tekitab suure lahknevuse tööjõu-uuringus kasutatava riigisisese tööturu määratluse ja vabade ametikohtade statistikas kasutatava riikliku määratluse vahel; tööjõu-uuring hõlmab üksnes residentidest leibkondi, vabade ametikohtade statistika aga residentidest ettevõtjaid, sealhulgas nende mitteresidentidest (st piiriüleseid) töötajaid. Bulgaaria kvaliteediaruandes märgiti, et tööjõu-uuringus kasutatav töötaja määratlus on vabade ametikohtade statistikas kasutatavast laiem ning hõlmab inimesi, kes töötavad käsunduslepingu alusel (leping mingi töö ärategemiseks), haldus- ja kontrollilepingute alusel ja ilma lepinguta. Peale selle ei hõlma vabade ametikohtade statistika sõjaväelasi. Rumeenia selgitas oma kvaliteediaruandes, et hõivatud ametikohtade arvu lahknevus tööjõu-uuringus ja vabade ametikohtade statistikas tulenes sellest, et vabade ametikohtade statistika metoodika kohaselt kogutud andmed hõivatud ametikohtade kohta ei hõlmanud järgmisi kategooriaid: ·isikud, kelle tööleping on mingiks ajavahemikuks peatatud (emapuhkuse, lapsehoolduspuhkuse, haiguspuhkuse, palgata puhkuse või muud liiki eemaloleku tõttu); ·ametikohad, mis on küll ajutiselt peatatud, kuid mis võivad vabaks jääda ja mis võidakse piiratud ajaks täita; ·relvajõudude või mitteametliku sektori ametikohad.