13.Kokkuvõte

1.Sissejuhatus

Ühelt poolt Euroopa Liidu (EL) ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vaheline kaubandus- ja koostööleping (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) allkirjastati 30. detsembril 2020. See jõustus ajutiselt 1. jaanuaril 2021. Pärast ratifitseerimisprotsessi lõpuleviimist ELis ja Ühendkuningriigis jõustus leping ametlikult 1. mail 2021.

Kaubandus- ja koostöölepinguga on loodud terviklik alus pooltevaheliste suhete jaoks mitmesugustes valdkondades, mille hulka kuuluvad kaubandus, transport, kalandus, õiguskaitse- ja õigusalane koostöö kriminaalasjades, temaatiline koostöö ja osalemine ELi programmides. Seda toetavad sätted, millega tagatakse võrdsed tingimused, kestlik areng ja põhiõiguste austamine, samuti juhtimiskord ja vaidluste lahendamine.

Kolmandate riikidega sõlmitud ELi vabakaubanduslepingute seas on kaubandus- ja koostööleping ainulaadne selle poolest, et see sõlmiti endise liikmesriigiga. Seetõttu on selle lepinguga kehtestatud kaubandus- ja koostöötingimused piiratumad kui tingimused, mis kehtisid kuni 2020. aasta lõpuni, mil lõppes väljaastumislepingus sätestatud üleminekuperiood. See on Ühendkuningriigi ELi tolliliidust ja ühtselt turult lahkumise paratamatu tagajärg.

ELi eesmärk on seada Ühendkuningriigiga sisse stabiilsed ja positiivsed suhted. Ehkki kaubandus- ja koostöölepingus sätestatud koostöö jaoks struktuuride loomisel tehti suuri edusamme, on mõned probleemid ikka veel lahendamata. Samuti on jätkuvalt raskusi üldisemates suhetes Ühendkuningriigiga, eriti väljaastumislepingu Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli rakendamisel.

Käesolev aruanne on esimene aruanne kaubandus- ja koostöölepingu rakendamise ja kohaldamise kohta, nagu on ette nähtud nõukogu 29. aprilli 2021. aasta otsuse (EL) 2021/689 artikli 2 lõikega 4. Aruandes tutvustatakse seda, milline on mitme kaubandus- ja koostöölepinguga reguleeritud valdkonna olukord lepingu kohaldamise esimesel aastal. Samuti püütakse aruandes mõõta andmete abil (kui need on kättesaadavad) kaubandus- ja koostöölepingu mõju.

2.Institutsiooniline raamistik

Kaubandus- ja koostöölepinguga loodi oma institutsiooniline raamistik, et jälgida ja hõlbustada lepingu rakendamist. Raamistik seati edukalt sisse 2021. aastal ja nüüd toimib see täies ulatuses.

Partnerlusnõukogu, mis jälgib kaubandus- ja koostöölepingu rakendamist poliitilisel tasandil, tuli esimest korda kokku 9. juunil 2021. Pooled arutasid muu hulgas selliseid teemasid nagu kalandus, tööviisa eest lõivu nõudmisel diskrimineerimisest hoidumine, õiguskaitse- ja õigusalane koostöö ning Ühendkuningriigi osalemine ELi programmides. Paraku ei jõutud kokkuleppele ühisavalduses, kuna Ühendkuningriik ei olnud nõus viitega väljaastumislepingu täielikule rakendamisele kui kindlate tulevaste suhete eeltingimusele.

2021. aastal pidasid koosolekuid kõik ühisorganid, mis abistavad partnerlusnõukogu kaubandus- ja koostöölepinguga hõlmatud valdkondades, sealhulgas kaubanduspartnerluse komitee ja seda komiteed konkreetsetes valdkondades toetavad 11 kaubanduse erikomiteed:

·sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee (6. juuli 2021);

·energeetika erikomitee (14. juuli 2021);

·kalanduse erikomitee (20. juuli ja 27. oktoober 2021);

·sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega tegelev kaubanduse erikomitee

(22.–23. september 2021);

·tollikoostöö ja päritolureeglitega tegelev kaubanduse erikomitee (7. oktoober 2021);

·kaupadega tegelev kaubanduse erikomitee (8. oktoober 2021);

·teenuste, investeeringute ja digikaubandusega tegelev kaubanduse erikomitee (11. oktoober 2021);

·riigihangetega tegelev kaubanduse erikomitee (12. oktoober 2021);