[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 17.10.2007

KOM(2007) 617 lõplik

KOMISJONI ARUANNE

Maanteevedudel kasutatava bensiini ja diislikütuse kvaliteet Euroopa Liidus: neljas aastaaruanne (aruandeaasta 2005)

1. Kokkuvõte

Direktiivis 98/70/EÜ[1] on tervise- ja keskkonnakaitselistel põhjustel sätestatud otto- või diiselmootoriga varustatud sõidukites kasutatavate kütuste miinimumnõuded. Kütuse kvaliteet on keskkonna seisukohast oluline, kuna see mõjutab mootorist eralduvate saasteainete heitkoguseid ja seega õhu kvaliteeti. Samuti mõjutab kütuse kvaliteet seda, kui hõlpsalt ja mis hinnaga on tootjatel võimalik saavutada saasteainete ja kasvuhoonegaaside heitkoguste soovitav määr. Direktiiviga 2003/17/EÜ,[2] millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ, nõutakse bensiini ja diislikütuse väävlisisalduse täiendavat vähendamist.

Kütusespetsifikatsioonide eiramine võib kaasa tuua heitkoguste suurenemise (nt hapnikuga küllastunud ainete ülemäärased kogused võivad suurendada lämmastikoksiidide heitkoguseid) ning võivad kahjustada mootorit ja heitgaaside järeltöötlussüsteeme (nt ülemäärased väävlikogused kahjustavad katalüsaatoreid), mille tulemuseks on suuremad õhusaasteainete heitkogused. Selleks et tagada kõnealuse direktiivi alusel kohustusliku kütuse kvaliteedistandardite järgimine, peavad liikmesriigid võtma kasutusele kütusekvaliteedi järelevalvesüsteemi.

Direktiivi 98/70/EÜ artikli 8 kohaselt peab komisjon iga aasta avaldama aruande kütuse kvaliteedi kohta liikmesriikides. Käesolevas komisjoni neljandas aruandes on tehtud kokkuvõte liikmesriikide esitatavatest aruannetest, mis käsitlevad 2005. aastal müüdud bensiini ja diislikütuse kvaliteeti ning koguseid. Riikliku aruande 2005. aasta kohta on esitanud kõik liikmesriigid, välja arvatud Prantsusmaa.

Kütusekvaliteedi järelevalve 2005. aastal näitab, et direktiivi 98/70/EÜ kohastest bensiini ja diislikütuse spetsifikatsioonidest on üldiselt kinni peetud ning piirmäärade ületamisi oli jällegi vähe. Bensiini puhul ületati piirmäärasid peamiselt selliste näitajate osas nagu uurimismeetodil määratav oktaanarv (RON),[3] suvine aururõhk[4] ja destillatsioon/aurumine 100/150 °C[5] juures. Diislikütuse puhul ületati piirmäärasid peamiselt selliste näitajate osas nagu väävlisisaldus, destillatsioon 95%-lise destillatsiooni punkt, tsetaaniarv ja tihedus.

Kuigi mitu liikmesriiki teatasid nõuetele mittevastavatest proovidest, oli piirväärtusi (ja katsemeetodi lubatud hälvet) ületavate proovide arv varasemate aastatega võrreldes üldiselt palju väiksem. Samas teatas mitu EL 10 liikmesriiki märkimisväärsest hulgast piirmäära nõuetele mittevastavatest proovidest. Nõuetele mittevastavate proovide suurim osakaal (~3,5%) kõikidest liikmesriikidest oli Belgias, kuid võrreldes varasemate aastatega on asjaomane riik parandanud nõuete täitmise taset.

2005. aastal oli eriti probleeme diislikütuse väävlisisaldusega (peamiselt EL 10 riikides), mis on seletatav 2005. aasta alguses kehtestatud uue kohustusliku väävlisisalduse tasemega <50 ppm. Mitmel EL 10 liikmesriigil oli kõnealuse aasta alguses probleeme lubatust suurema väävlisisaldusega kütuse müügiga ning tundus, et lubatust suurema väävlisisaldusega diislikütuse ja gaasiõli proovide arv oli suurem kui varasematel aastatel.

Komisjon ei tuvastanud, et piirväärtuste ületamine oleks negatiivselt mõjutanud sõidukitest eralduvate saasteainete heitkoguseid või mootori tööd, kuid manitseb liikmesriike jätkuvalt võtma meetmeid nõuetele täieliku vastavuse tagamiseks. Enamik riike juba teeb seda ning 2005. aasta üksikasjaliku aruande[6] iga riigi kohta käivas peatükis käsitletakse üksikasjalikult liikmesriikides nõuetele mittevastavuse osas võetud meetmeid, juhul kui asjaomane teave esitati. Komisjon jälgib jätkuvalt, et kütus vastaks kõnealuses direktiivis sätestatud kvaliteedinõuetele ning soovib alates 2006. aruandlusaastast parandada esitatud andmete analüüsimist.

Õhusaaste vähendamist ja uute mootoritehnoloogiate kasutuselevõttu silmas pidades on oluline märkida, et aastatel 2001–2005 suurenes EL 15 liikmesriikides <10 ppm ja <50 ppm väävlisisaldusega kütuse osakaal oluliselt. Alates 2005. aastast on väävlisisaldus <50 ppm kohustuslik kõikide kütuste puhul ning kõikides liikmesriikides tuleb kasutusele võtta kütused väävlisisaldusega <10 ppm. 2005. aastal oli kütuse keskmine väävlisisaldus tunduvalt väiksem kui 2004. aastal, nagu on näha tabelis 1.

Tabel 1. Bensiini ja diislikütuse keskmise väävlisisalduse muutumine ELis aastate lõikes

Keskmine väävlisisaldus, ppm | EL 15 | EL 10 |

Kütus/aasta | 2001 | 2002 | 2003* | 2004* | 2005* | 2005* | 2005 |

Bensiin | 68 | 51 | 37 | 38 | 19 | 19 | 23 |

Diislikütus | 223 | 169 | 125 | 113 | 25 | 24 | 37 |

Sisaldab ELi 10 uue liikmesriigi andmeid alates 2004. aastast. *Välja arvatud Prantsusmaa, kes 2003.–2005. aastal aruannet ei esitanud.

Liikmesriikides rakendatavad kütusekvaliteedi järelevalvesüsteemid erinevad ikka veel märgatavalt, kuid direktiivis 2003/17/EÜ sätestatud nõuded peaksid võimaldama suuremat ühtlust ning parandama aruannete esitamise kvaliteeti.

2. Sissejuhatus

Direktiivi 98/70/EÜ lisades on sätestatud Euroopa Liidus müüdava bensiini ja diislikütuse spetsifikatsioonid ning alates 1. jaanuarist 2005 kehtib vaid üks kütuse spetsifikatsioonide kogum. Samuti nõutakse vastavalt kõnealusele direktiivile liikmesriikidelt kokkuvõtlike aruannete esitamist nende territooriumil müüdavate kütuste kvaliteedi kohta. Alates 2004. aastast peavad liikmesriigid esitama riikliku järelevalve kohta aruande kooskõlas Euroopa standardiga EN 14274[7] või sama usaldusväärsete süsteemidega. Direktiivi 98/70/EÜ artikli 8 kohaselt (mida on muudetud direktiivi 2003/17/EÜ artikli 1 punktiga 5) peab komisjon edastama liikmesriikide kütusekvaliteedi aruannete tulemused. Selle nõude täitmiseks teeb komisjon käesolevas neljandas aruandes kokkuvõtte ühenduses 2005. aastal müüdud bensiini ja diislikütuse kvaliteedist ning kogustest. Varasemate aastate aruanded on kättesaadavad komisjoni veebilehtedel[8].

3. Riikide järelevalvesüsteemid

Kütusekvaliteedi järelevalvesüsteemide rakendamisele on Euroopa Liidus lähenetud mitmeti. Variandid ulatuvad Euroopa standardil EN 14274 põhinevatest süsteemidest, mille puhul proovid võetakse paljudest bensiini jaemüügikohtadest, riiklike süsteemideni. Näiteks Rootsis ja Ühendkuningriigis on kütuste üleriigilise turustamise tingimuseks proovide võtmine igast rafineerimistehasest ja imporditavast partiist ning nende analüüsimine. Lisaks sellele võetakse turustusahela ulatuses aasta vältel ka pistelisi proove. Mitmes liikmesriigis kasutusel olevad süsteemid loodi algselt muul eesmärgil, mis selgitab mõningaid erinevusi kaetuses ja rakendamises Euroopa Liidu piires. Loodeti, et 2004. aasta toob suuremat ühtlust, kuna muudetud direktiiv nõuab, et liikmesriigid „kehtestavad kütusekvaliteedi järelevalvesüsteemi kooskõlas asjakohase Euroopa standardi nõuetega” (EN 14274 ja EN 14275[9]) alates 1. jaanuarist 2004. Alates 2001 aastast on järelevalvesüsteeme oluliselt muudetud. EL 15 liikmesriikidest kuus on muutnud oma süsteemid standardil EN 14274 põhinevaks, nagu ka kuus EL 10 liikmesriiki. Portugali väitel on seal süsteemi viimine kooskõlla standardiga EN 14274 veel pooleli. Direktiivi 98/70/EÜ kohaselt on lubatud ka alternatiivsed järelevalvesüsteemid eeldusel, et need tagavad sama usaldusväärsed tulemused. Siiani on vaid Küpros, Taani ja Malta esitanud põhjendava teabe vähendatud proovivõttude arvuga riikliku süsteemi kasutamise kohta. Ühendkuningriik on samuti esitanud teabe oma süsteemi statistilise usaldatavuse kohta. Joonisel 2 on esitatud proovivõttude arv Euroopa Liidus 2005. aastal.

4. 2005. aasta aruanded

4.1. Kütuse kvaliteet ja kogus

2005. aastal oli Euroopa Liidus saadaval väga erineva oktaanarvu ja väävlisisaldusega bensiini, kuid peamiselt müüdi kütust oktaanarvuga (RON)95 (84 %, millest 66 % oli madala väävlisisaldusega ja 34 % väävlivaba[10]); joonisel 1 ja käesoleva lisa tabelis on esitatud kõik üksikasjad liikmesriikide kaupa (Prantsusmaa ei esitanud aastatel 2003–2005 andmeid kütusekvaliteedi järelevalve kohta). Kogu müüdud bensiinist oli 61 % madala väävlisisaldusega (<50 ppm) ning 39 % väävlivaba (<10 ppm) bensiin. Diislikütuse puhul olid vastavad näitajad 67 % ja 33 %. <50 ppm ja <10 ppm väävlisisaldusega kütuse kogus on suurenenud märgatavalt võrreldes 2001. aastaga, mil selle osakaal oli ligikaudu 20 % ELis müüdava bensiini ja diislikütuse kogumahust, ning praegu on peaaegu kogu müüdav bensiin ja diislikütus kõnealuse väävlisisaldusega.

EL 10 liikmesriikides müüdud bensiin ja diislikütus moodustasid vastavalt 10,5 % ja 11,3 % ELis müüdud kütuse kogumahust (väike tõus alates 2004. aastast). Võrreldes EL 15 liikmesriikidega moodustas EL 10 uues liikmesriikides müüdud väävlivaba bensiin tunduvalt väiksema osa (15,5 %), kuid väävlivaba diislikütuse puhul oli sama näitaja veidi suurem (36 %).

Joonis 1. Kütuse müük Euroopa Liidus kütuseliikide kaupa (protsentides)

Bensiini müük | 2005 | Diislikütuse müük | 2005 |

[pic] | [pic] |

Kütuseliik | % | Kütuseliik | % |

1 | Pliivaba bensiin vähemalt RON=91 | 0,0% | 13 | Diislikütus | 0,1% |

2 | Pliivaba bensiin vähemalt RON=91 (väävlisisaldus <50 ppm) | 0,3% | 14 | Diislikütus (väävlisisaldus <50 ppm) | 66,5% |

3 | Pliivaba bensiin vähemalt RON=91 (väävlisisaldus <10 ppm) | 7,7% | 15 | Diislikütus (väävlisisaldus <10 ppm) | 33,5% |

4 | Pliivaba bensiin vähemalt RON=95 | 0,0% |

5 | Pliivaba bensiin vähemalt RON=95 (väävlisisaldus <50 ppm) | 55,4% |

6 | Pliivaba bensiin vähemalt RON=95 (väävlisisaldus <10 ppm) | 28,0% |

7 | Pliivaba bensiin 95=<RON<98 | 0,0% |

8 | Pliivaba bensiinl 95=<RON<98 (väävlisisaldus <50 ppm) | 4,1% |

9 | Pliivaba bensiin 95=<RON<98 (väävlisisaldus <10 ppm) | 0,00% |

10 | Pliivaba bensiin RON>=98 | 0,0% |

11 | Pliivaba bensiin RON>=98 (väävlisisaldus <50 ppm) | 0,9% |

12 | Pliivaba bensiin RON>=98 (väävlisisaldus <10 ppm) | 3,5% |

Sarnaselt aastatega 2001–2004 müüdi (esitatud aruannete kohaselt) 2005. aastal kütust kõige enam Saksamaal, Itaalias, Hispaanias ja Ühendkuningriigis (joonis 3). Paljudes liikmesriikides on ülekaalus diislikütuse müük, kuid bensiini ja diislikütuse müügi suhteline osakaal on erinev.

ELis saadaolevate kütuse kvaliteedikategooriate arv on alates 2001. aastast tugevasti ühtlustunud (joonis 4). 2005. aastal oli valdavalt saadaval 2–3 bensiini kvaliteedikategooriat, mis põhinesid erineval oktaanarvul (RON), kuid mõnel juhul esines väävlivabasid eri kategooriaid (nt Eestis on saadaval iga kütuseliigi väävlivaba versioon). 2005. aastal olid liikmesriikides väävlivabad (<10 ppm) eri kütusekategooriad (märgistatud) saadaval EL 15 liikmesriikidest kümnes (2001. aastal vaid ühes) ning EL 10 liikmesriikidest neljas (ülejäänud liikmesriikides on nõutava väävlisisaldusega kütus saadaval, kuid märgistamata).

Joonis 2. Kütusekvaliteedi järelevalve käigus võetud proovide arv Euroopa Liidus 2005. aastal (proovide keskmine arv kütuse kvaliteedikategooria kohta)

Proovide keskmine arv/ kütuse kvaliteedikategooria | [pic] |

Bensiin | Diislikütus | Bensiin | Diislikütus |

Austria | 4 / 205 | 3 / 100 |

Belgia | 232 / 4957 | 232 / 3748 | 1 / 18 | <6 kuud | (3) |

Küpros | 19 / 155 | 7 / 18 | <1 kuu | (4) |

Tšehhi Vabariik | 45 / 1381 | 64 / 1653 |

Taani |

Eesti | 10 / 300 | 1 / 114 | <4 kuud | (7) |

Soome | 2 / 257 |

Kreeka | 1 / 289 | 6 / 18 | <2 kuud | (4) |

Ungari | 7 / 120 |

Iirimaa | 3 / 118 | 6 / 18 | <2 kuud | (5) |

Itaalia | 3 / 318 | 6 / 309 |

Läti | 1 / 251 | 9 / 438 | <1 kuu | (8) |

Leedu | 8 / 192 | 20 / 268 |

Luksemburg | <6 kuud |

Malta | 13 / 51 | 23 / 31 | 1 / 5 | <5 kuud | (9) |

Madalmaad | 1 / 106 |

Poola | 16 / 392 | 15 / 204 |

Portugal | 7 / 18 | (4) (6) |

Slovakkia | 7 / 236 | 1 / 102 |

Sloveenia | 22 / 136 | 25 / 152 |

Hispaania | <1 kuu |

Rootsi | 6 / 18 | (4) |

Ühendkuningriik | <3 kuud |

Riikide arv | 17 | 13 | 6 | 1 | 12 |

Märkused

Kui ei ole esitatud täielikke andmeid, ei ole võimalik kinnitada, kas kõigi proovide puhul on piirväärtustest kinni peetud. Kui esitatud andmete põhjal ei ole võimalik kindlaks teha piirväärtust ületavate proovide arvu, kasutatakse sümbolit >, mis näitab, et piirväärtust ületavate proovide arv on minimaalne ning võib olla suurem. |

Direktiivi 98/70/EÜ kohaselt peavad liikmesriigid esitama järelevalve kohta aruanded hiljemalt iga aasta 30. juuniks. |

Hapnikusisalduse kohta ei ole andmeid esitatud. |

Hapnikuga küllastunud ainete kohta (muud kui eetrid, millel on enam kui viis süsinikuaatomit molekuli kohta) ei ole andmeid esitatud. Põhimõtteliselt on kõiki loetelus esitatud aineid siiski korra mõõdetud, kasutades hapnikuga küllastamise meetodit. Samas tuleb süsteem kalibreerida, kasutades selleks kalibreerimisproovi, mis sisaldab hapnikuga küllastunud aineid samas koguses kui on uuritavas proovis. Enamikul juhtudel ei ole selge, kas seda on tehtud, kuid Portugal on teatanud, et kütusele ei ole lisatud muid hapnikuga küllastunud aineid. Orgaanilise ühendiga seotud hapniku koguhulka arvestatakse protsentides pärast üksikosade massi leidmist. |

Hapnikuga küllastunud ainete kohta (muud kui eetrid, millel on enam kui viis süsinikuaatomit molekuli kohta) ei ole andmeid esitatud (üksikasjad on esitatud märkuses 4). |

Sel aastal Portugal ei mõõtnud pliisisaldust. |

Eesti teatas viiest väävlivaba bensiini proovist ja neljast väävlivaba diislikütuse proovist, mis riiklike spetsifikatsioonide kohaselt ületasid kõnealuse kütuse kvaliteedikategooria puhul väävli lubatud hälbe määra 10ppm. Neid mittevastavaid proove ei arvestata proovide koguarvu hulka, kuna bensiini ja diislikütuse proovid jäävad nõutud <50ppm väävlisisalduse piirmäära raamidesse. |

Tundub, et Lätis müüdi 2005. aasta alguses tavalist <350 ppm väävlisisaldusega diislikütust, mis ei vastanud 2005. aasta alguses kehtestatud kohustusliku <50 ppm väävlisisalduse piirmäärale. |

Tsetaaniarvu asemel on mõõdetud tsetaaniindeksit. |

1. 5. JÄRELDUSED

Kütuse kvaliteet on keskkonnale oluline, kuna see mõjutab mootorist eralduvate saasteainete heitkoguseid ja seega õhu kvaliteeti ning samuti seda, kui hõlpsalt ja mis hinnaga tootjatel on võimalik saavutada saasteainete ja kasvuhoonegaaside heitkoguste soovitav määr. Kütusekvaliteedi järelevalve 2005. aastal näitab, et direktiivi 98/70/EÜ kohastest bensiini ja diislikütuse spetsifikatsioonidest on üldiselt kinni peetud ning rikkumisi on vähe. Komisjonil ei ole tõendeid selle kohta, et need rikkumised oleksid negatiivselt mõjutanud sõidukitest eralduvate saasteainete heitkoguseid või mootori tööd. Komisjon on rikkumiste pärast mures ning jälgib jätkuvalt kütuse kvaliteedi vastavust direktiivis 98/70/EÜ sätestatud kvaliteedinõuetele. Sellest lähtuvalt kavatseb komisjon alates 2006. aruandlusaastast hakata esitatud andmeid üksikasjalikumalt statistiliselt uurima.

Aastatel 2001–2004 suurenes <10 ja <50 ppm väävlisisaldusega kütuste osakaal. 2005. aastaks oli kõnealuste kütuste osakaal märgatavalt suurenenud tänu <50 ppm väävlisisalduse piirmäära kohustuslikuks muutmisele ning nõudele võtta ELi piires kasutusele kütus väävlisisaldusega <10 ppm. 2005. aastal olid väävlivabad kütused saadaval enamikus liikmesriikides (Ühendkuningriik, Malta ja Küpros ei ole kõnealust kütust veel kasutusele võtnud). Samas praegu tundub, et jätkuvalt on juhtumeid, kus teatavates liikmesriikides ei ole kvaliteedikategooriad tähistatud.

Kütuse tähistuse puudumine võib takistada väävlivaba kütust kasutavate sõidukite kasutuselevõttu enne kõnealuse kütuse kohustuslikku kasutuselevõttu 2009. aastal, kuna vastava tähistuse puudumise tõttu ei ole tarbijal võimalik kõnealust kütust valida. Tähistuse puudumine mõjutab eriti väävlivaba kütust kasutavate autode omanikke ning vähendab kõnealusele kriteeriumile vastava kütuse olemasolu väärtust. Selle tulemusena ei kasutata ära kogu potentsiaali maanteetranspordisektorist tuleneva süsihappegaasi vähendamiseks. Belgia, Tšehhi Vabariik, Iirimaa, Läti, Luksemburg ja Sloveenia on liikmesriigid, kus on võimalik võtta meetmeid, et tagada väävlivaba kütuse tähistamine järgnevatel aastatel. Kütuse tähistamist käsitlev aruanne võiks autotööstusele anda kindlustunde, et kõnealune kütus on saadaval ning et väävlivaba kütuse potentsiaali täielikult ära kasutavate sõidukite laiem kasutuselevõtt on võimalik. Sellest oleks kasu keskkonnale, kuna saasteainete ning kasvuhoonegaaside heitkogused väheneksid. Üldiselt on liikmesriigid esitanud vähe teavet väävlivaba kütuse geograafilise kättesaadavuse kohta Enamik liikmesriike lihtsalt väitis, et kõnealune kütus oli laialdaselt saadaval, kuid ei esitanud lisateavet, et mõõta kütuse geograafilist kättesaadavust.

Riiklikud kütusekvaliteedi järelevalvesüsteemid erinevad märgatavalt ning läbipaistvate ja võrreldavate tulemuste esitamiseks tuleks kõnealuseid süsteeme veelgi ühtlustada. Direktiivi 2003/17/EÜ rakendamine on aruannete kvaliteeti parandanud, sest see kohustab liikmesriike esitama aruandeid järelevalve kohta kooskõlas Euroopa uue standardiga EN 14274 või sama usaldusväärsete süsteemidega. Kui liikmesriigid ei esita EN 14274 nõuetele vastavat aruannet, peavad nad seda põhjendama.

LISA. Kütuse müük ELis 2005. aastal kütuseliikide kaupa (miljonites liitrites)

ID nr | Miljonit liitrit | Austria | Belgia | Taani | Soome | Prantsusmaa | Saksamaa | Kreeka | Iirimaa | Itaalia | Luksemburg | Madalmaad | Portugal | Hispaania | Rootsi | Ühendkuningriik | EL 15 | EL 15 | | |Kütuse kvaliteedikategooria | AU | BE | DK |FI |FR |DE |EL |IE |IT |LU | NL |PT |ES |SE |UK |EL 15 | Kokku (protsentides) | |1 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=91 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |2 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=91 (väävlisisaldus <50 ppm) |- |- |- |- |- |- |- |- |- |3 |- |- |- |- |- |3 |0,0% | |3 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=91 (väävlisisaldus <10 ppm) |738 |- |525 |- |- |8 884 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |10 147 |8,6% | |4 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=95 |- |- |- |- |0 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |5 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=95 (väävlisisaldus <50 ppm) |- |1 055 |- |- |- |- |4 229 |1 646 |16 461 |524 |7 089 |- |8 066 |- |24 082 |63 151 |53,4% | |6 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=95 (väävlisisaldus <10 ppm) |1 986 |659 |1 951 |2 232 |- |21 849 |- |669 |979 |- |- |- |- |5 104 |- |35 429 |30,0% | |7 |Pliivaba bensiin 95=<RON<98 |- |- |- |- |0 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |8 |Pliivaba bensiin 95=<RON<98 (väävlisisaldus <50 ppm) |- |- |- |- |- |- |735 |- |- |- |- |1 919 |575 |- |1 273 |4 502 |3,8% | |9 |Pliivaba bensiin 95=<RON<98 (väävlisisaldus <10 ppm) |- |- |- |- |- |- |- |1 |- |- |- |- |- |- |- |1 |0,0% | |10 |Pliivaba bensiin RON>=98 |- |- |- |- |0 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |11 |Pliivaba bensiin RON>=98 (väävlisisaldus <50 ppm) |- |276 |- |- |- |- |136 |- |- |131 |310 |- |- |- |- |854 |0,7% | |12 |Pliivaba bensiin RON>=98 (väävlisisaldus <10 ppm) |83 |395 |16 |269 |- |992 |268 |- |- |- |1 |495 |1 190 |384 |- |4 094 |3,5% | | | Bensiin (tavaline) | 0 |0 | 0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 | 0 |0 |0 |0 |0 |0 | 0,0% | | | Bensiin (väävlisisaldus <50 ppm) | 0 |1 331 | 0 |0 |0 |0 |5 100 |1 646 |16 461 |659 | 7 399 |1 919 |8 641 |0 |25 355 |68 510 | 58,0% | | | Bensiin (väävlisisaldus <10 ppm) | 2 807 |1 055 | 2 492 |2 501 |0 |31 725 |268 |670 |979 |0 | 1 |495 |1 190 |5 488 |0 |49 671 | 42,0% | | | Bensiin kokku | 2 807 |2 386 | 2 492 |2 501 |0 |31 725 |5 369 |2 315 |17 440 |659 | 7 400 |2 413 |9 831 |5 488 |25 355 |118 181 | 100,0% | | 13 | Diislikütus |- |- |- |- |0 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |14 | Diislikütus (väävlisisaldus <50 ppm) |976 |7 269 |- |- |- |- |2 446 |1 801 |27 081 |2 139 |9 000 |5 476 |27 840 |- |23 389 |107 418 |66,9% | |15 | Diislikütus (väävlisisaldus <10 ppm) |6 535 |168 |2 782 |2 383 |- |34 206 |9 |890 |1 467 |- |- |403 |0 |4 270 |- |53 113 |33,1% | | |Diislikütus kokku | 7 511 |7 437 | 2 782 |2 383 |0 |34 206 |2 455 |2 691 |28 549 |2 139 | 9 000 |5 879 |27 840 |4 270 |23 389 |160 530 | 100,0% | |

ID nr | Miljonit liitrit | Küpros | Tšehhi Vabariik | Eesti | Ungari | Läti | Leedu | Malta | Poola | Slovakkia | Sloveenia | EL 10 | EL 10 | | Euroopa Liit | Euroopa Liit | | |Kütuse kvaliteedikategooria | CY | CZ |EE |HU |LV |LT |MT |PL |SK |SI |EL 10 |Kokku (protsentides) | |EL | Kokku (protsentides) | |1 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=91 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |0 |0,0% | |2 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=91 (väävlisisaldus <50 ppm) |- |280 |14 |- |21 |80 |- |- |28 |- |423 |3,0% | |426 |0,3% | |3 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=91 (väävlisisaldus <10 ppm) |- |- |5 |- |- |- |- |- |73 |- |78 |0,6% | |10 225 |7,7% | |4 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=95 |- |- |- |- |- |- |- |9 |5 |- |14 |0,1% | |14 |0,0% | |5 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=95 (väävlisisaldus <50 ppm) |355 |2 762 |176 |1 801 |350 |355 |66 |4 130 |94 |- |10 088 |72,4% | |73 239 |55,4% | |6 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=95 (väävlisisaldus <10 ppm) |- |- |121 |- |- |2 |- |912 |562 |- |1 596 |11,5% | |37 025 |28,0% | |7 |Pliivaba bensiin 95=<RON<98 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |0 |0,0% | |8 |Pliivaba bensiin 95=<RON<98 (väävlisisaldus <50 ppm) |- |- |- |- |- |- |24 |- |- |833 |857 |6,2% | |5 359 |4,1% | |9 |Pliivaba bensiin 95=<RON<98 (väävlisisaldus <10 ppm) |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |1 |0,0% | |10 |Pliivaba bensiin RON>=98 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |0 |0,0% | |11 |Pliivaba bensiin RON>=98 (väävlisisaldus <50 ppm) |55 |27 |43 |175 |36 |1 |- |- |2 |53 |393 |2,8% | |1 246 |0,9% | |12 |Pliivaba bensiin RON>=98 (väävlisisaldus <10 ppm) |- |- |36 |4 |10 |7 |- |404 |18 |- |478 |3,4% | |4 572 |3,5% | | | Bensiin (tavaline) | 0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |9 |5 |0 |14 |0,1% | |14 | 0,0% | | | Bensiin (väävlisisaldus <50 ppm) | 410 |3 069 |233 |1 976 |408 |436 |90 |4 130 |124 |886 |11 760 |84,4% | |80 270 | 60,8% | | | Bensiin (väävlisisaldus <10 ppm) | 0 |0 |162 |4 |10 |9 |0 |1 316 |652 |0 |2 152 |15,5% | |51 823 | 39,2% | | | Bensiin kokku | 410 |3 069 |394 |1 980 |418 |444 |90 |5 455 |781 |886 |13 927 |100,0% | |132 108 | 100,0% | | 13 | Diislikütus |- |- |- |- |49 |- |- |45 |45 |- |139 |0,7% | |139 |0,1% | |14 | Diislikütus (väävlisisaldus <50 ppm) |414 |5 003 |118 |2 901 |716 |888 |116 |1 273 |443 |1 010 |12 882 |63,0% | |120 299 |66,5% | |15 | Diislikütus (väävlisisaldus <10 ppm) |- |- |227 |59 |0 |65 |- |6 875 |215 |- |7 441 |36,4% | |60 553 |33,5% | | |Diislikütus kokku | 414 |5 003 |345 |2 960 |765 |953 |116 |8 193 |703 |1 010 |20 461 |100,0% | |180 991 | 100,0% | |

[1] Direktiiv 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi ning nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ muutmise kohta. EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58.

[2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/17/EÜ, 3. märts 2003, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta. ELT L 76, 22.3.2003, lk 10.

[3] Uurimismeetodil määratav oktaanarv (RON) on kvantitatiivne mõõtühik, mis näitab maksimaalset surveühikut, mille juures bensiini saab mootoris kasutada ilma et osa segust isesüttiks mootoris. Isesüttimise tulemuseks on ülemäärane kütusekulu ning suuremad lenduvate orgaaniliste ühendite ja süsinikmonooksiidi heitkogused.

[4] Aururõhk näitab kütuse kalduvust aurustuda. Seda reguleeritakse suvel, sest sel aastaajal võib temperatuurist tulenevalt olla lenduvate orgaaniliste ühendite (troposfääriosooni eellased) heitkogus suur. Piirmäärade ületamisega kaasnevad suurenenud lenduvate orgaaniliste ainete heitkogused.

[5] Destillatsioon näitab 100 °C ja 150 °C juures aurustuva kütuse osakaalu. Sellega piiratakse võimalikke bensiinile lisatavaid kergemaid ühendeid. Piirmäärade ületamine võib põhjustada aurukorke ja juhitavusprobleeme.

[6] Vt http://ec.europa.eu/environment/air/pdf/fqm_summary_2005.pdf

[7] EN 14274:2003. Mootorikütused. Bensiini ja diislikütuse kvaliteedi hindamine. Kütusekvaliteedi järelevalvesüsteem.

[8] http://europa.eu.int/comm/environment/air/fuel_quality_monitoring.htm

[9] N 14275:2003. Mootorikütused. Bensiini ja diislikütuse kvaliteedi hindamine. Proovide võtmine jaemüügikohtade pumpadest ja kütusemüügikohtadest.

[10] „Madal väävlisisaldus” tähendab väävlisisaldust 50 ppm; „väävlivaba” tähendab väävlisisaldust 10 ppm.

[11] Vt http://europa.eu.int/comm/environment/air/fuel_quality_monitoring.htm

114 ppm