ET Euroopa Liidu Teataja C 244/27

Nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta) artikli 8 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine

(2008/C 244/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (1) artiklile 9. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

GTE REGISTREERIMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 509/2006

„OLEJ RYDZOWY”

EÜ nr: PL-TSG-007-0049-28.12.2006

1. Taotlejate rühma nimi ja aadress

Nimi: „SemCo” S.G.N.i P. Krystyna Just, Instytut Włókien Naturalnych — Tłocznia Oleju, Krzysztof Gałkowski — Zakład Wytłaczania Oleju i Wyrób Kitu, Zakład Doświadczalno-Dydaktyczny Uprawy Roli i Roślin w Gorzyniu Aadress: Śmiłowo 16 PL-64-500 Szamotuły Telefon: (48-61) 292 04 02; (48-60) 313 75 17 E-post: info@semco.pl

2. Liikmesriik või kolmas riik

Poola

3. Spetsifikaat

3.1. Registreeritav nimetus: „Olej rydzowy”

3.2. Nimetus:

on iseenesest eripärane väljendab põllumajandustoote või toidu eripära

Toodet „Olej rydzowy” saadakse õlitudra nimelisest taimest, mida tuntakse Poolas ka eri rahvapäraste nimetustega, nagu „rydz”, „rydzyk”, „ryżyk” või harvemini „lennica”.

Mõnes Poola piirkonnas kasutatakse ainult rahvapärast nimetust „rydz”, mis tuleb Poola territooriumil väga levinud seene porgandriisika (Lactarius deliciosus) nimest. Õlitudra seemnete roostekarva värv sarnaneb nimelt selle Poolas väga populaarse seene oranžikaspruunile värvusele. Seepärast kannab tudraõli nime „Olej rydzowy”, mis sõnasõnalises tõlkes tähendab „porgandriisikaõli”.

3.3. Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel:

Registreerimine koos nimetuse reserveerimisega Registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta

3.4. Toote liik: Klass 1.5. Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jms)

3.5. Põllumajandustoote või toiduaine kirjeldus, mida tähistab punktis 3.1 esitatud nimetus: „Olej rydzowy” on selge, hele õli kerge settega põhjas. Õli roostekarva värvus võib varieeruda kuldkollasest punakaspruuni toonini, olenevalt sellest, kas ekstraheerimisprotsessis kasutatakse taime suvi- (Camelina sativa) või talivormi (Camelina silvestris). Õli värvus sõltub ka seemnete kuumutamise temperatuurist. Tudraõli maitse meenutab sibula ja põldsinepi maitset ning õlil on iseloomulik tugev lõhn.

„Olej rydzowy” füüsikalis-keemilised omadused on järgmised:

happearv (mg KOH/g): mitte üle 6;

peroksiidarv aktiivse hapniku milliekvivalentidena õli kilogrammi kohta: mitte üle 6;

joodiarv: 140–160;

õli tahkumistemperatuur: – 15 °C kuni – 18 °C.

„Olej rydzowy” eeliseks on pikk säilivusaeg, vastupidiselt muudele sarnase koostisega ja enam-vähem sama küllastunud ja küllastumata rasvhapete sisaldusega õlidele. See tuleneb eriti suurest tokoferoolide rühma (vitamiin E) kuuluvate looduslike antioksüdantide sisaldusest: ligikaudu 550–1 100 mg õlikilogrammi kohta.

Küllastunud rasvhapete sisaldus ei ole suur ja moodustab 10–11 %, samas kui küllastumata rasvhapete sisaldus on ligikaudu 90 %, millest 36 % moodustavad monoküllastumata rasvhapped ja 50–60 % polüküllastumata rasvhapped.

3.6. Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus:

1. etapp

Seemnete kasvatamine ja koristamine:

Seemned saadakse kahest tudrasordist, nimelt suvi- ja talivormist. Taimed külvatakse seega sordist olenevalt kas sügisel või kevadel.

Seemnekoristus peab toimuma ühes osas, kui seemned on valmis.

2. etapp

Seemnete kuivatamine ja puhastamine:

Seemned tuleb kuivatada kuue tunni jooksul pärast koristust. Seemnete kuivatamine lõpetatakse, kui veesisaldus on vahemikus 7–12 %.

Seemnete õliks töötlemise protsessi järgmine etapp on puhastamine. Võõrollusemäär peab olema alla 2 %.

3. etapp

Pressimiseks ettevalmistamine:

Pressimisprotsessiks ettevalmistamise etapp seisneb seemnete lömastamises siledapinnaliste silindrite abil helveste saamiseks.

4. etapp

Seemnete kuumutamine:

Pärast helveste saamist kuumutatakse lömastatud seemneid katlas 38 °C juures.

5. etapp

Pressimine:

Soovitud füüsikalis-keemiliste omadustega õli saamiseks tuleb lömastatud seemneid pressida pressis, mis ei kuumene mehaaniliselt üle piirtemperatuuri 38 °C.

6. etapp

Õli puhastamine pärast ekstraheerimist:

Tudraõli puhastatakse setitamise teel, see tähendab, et gravitatsiooni toimel võõrollus ladestub ja settib tünni põhja ning sete eraldatakse mehhaaniliselt. Tudraõli setitamiseks tuleb hoida õli 7–10 päeva toatemperatuuril. Kui õli on settinud, on pealmine kiht valmis tarbimiseks.

Tudraõli ei töödelda puhastamiseks muul viisil.

7. etapp

Tudraõli säilitus- ja hoiumeetodid:

Õli hoitakse niiskuse ja valguse eest kaitstult temperatuuril vahemikus 4–20 °C. Selleks, et õliomadused säiliksid, tuleb järgida säilitamistingimusi.

Tudraõli ekstraheerimise soovitused:

Tudraõli eriomaduste säilitamiseks on valmistamisprotsessi ajal keelatud:

— kuumutada seemneid üle temperatuuri 38 °C;

— kasutada pressi, mis võimaldab massi (pasta) temperatuuril tõusta üle piirtemperatuuri 38 °C;

— suurendada pressimisprotsessi ajal rõhku üle 300 atmosfääri.

3.7. Põllumajandustoote või toidu eripära: Tudraõli muudavad eriliseks järgmised omadused:

õli eriline maitse ja lõhn;

värvus;

füüsikalis-keemiline koostis;

pikk säilivusaeg.

Maitse ja aroom:

Tudraõli eristub teistest seda liiki toodetest oma ainulaadse maitse poolest, milles on tunda sibula ja põldsinepi maitset, ning meeldiva, maheda, puhta ja eriomase aroomi poolest.

Värvus:

„Olej rydzowy” on roostekarva.

Füüsikalis-keemiline koostis:

„Olej rydzowy” eripäraks on eelkõige selle toiteomadused ja rikkalik keemiline koostis. Õli sisaldab palju toitumisõpetuses tunnustatud toitaineid, eelkõige polüküllastumata rasvhappeid (PUFA).

Polüküllastumata rasvhapete sisaldus tudraõlis on 50–60 %, millest oomega-3-rasvhapped moodustavad 35–40 % ja oomega-6-rasvhapped 15–20 %. Tänu sellisele koostisele on „olej rydzowy” üks oomega-3-rasvhapperikkamaid taimseid allikaid.

Pikk säilivusaeg:

Vaatamata üsna suurele happesisaldusele säilib „olej rydzowy” eriliselt hästi ja seda saab tarbida kuni kuus kuud pärast valmistamiskuupäeva tingimusel, et järgitakse hoiutingimusi. Tudraõli pikk säilivusaeg on võimalik tänu tokoferoolide rühma kuuluvate looduslike antioksüdantide sisaldusele (vitamiin E, umbes 50–1 100 mg ühe kilogrammi õli kohta). See on veel üks selle toote eripära.

3.8. Põllumajandustoote või toidu traditsioonilisus:

Tooraine traditsiooniline aspekt:

Tudraõli saadakse ristõieliste sugukonda (Cruciferae) perekonda Camelina kuuluvast taimest, millel on mitu vormi. Õli valmistamiseks kasutatakse ainult kahte sorti õlitutra: õlitudra suvisorti (Camelina sativa) ja talisorti (Camelina silvestris). Õlituder on piklikus kobaras kollakate õitega taim. Vars võib kasvada 30–100 cm kõrguseks. Vili koosneb pirnikujulistest kõtradest (3–7 millimeetrit), mille sees on umbes kümme 0,6–2,6 millimeetri pikkust pruunikaskollast seemet. Õlituder kasvab kerges ja liivases pinnases.

Õlituder on pärit Lähis-Idast. Õlitudra kasvatamise ja tudraõli ekstraheerimist käsitlevate ajaloouurimuste kohaselt ulatuvad esimesed märgid selle taime seemnete kohta 3 000 aasta tagusesse pronksiaega praegusel Poola territooriumil. Sellele viitavad arheoloogilistel kaevamistel Strzegom Śląskis saadud leiud (teave pärineb professor F. Dembinski 1966. aastal õlitaimede kohta avaldatud artiklist „Rośliny oleiste”). Ka professor Marian Nowninski (botaanik) on oma artiklites õlitudra kohta märkinud, et selle taime seemneid leiti protoslaavi rahvaste Lausitzi kultuuri uurimiseks korraldatud arheoloogilistel kaevamistel, samuti arheoloogilistel kaevamistel VIII sajandist e. Kr. pärinevas kuulsas kindluslinnas Biskupinis — Kesk-Euroopa kõige kuulsamal arheoloogilisel kaitsealal.

Ka Poola keele eri dialektides sisalduvate õlitudra rahvapäraste nimede („rydz”, „rydzyk”, „ryzyk”„lennica”) rikkus annab tunnistust selle taime seemnete kasutamise sajanditepikkusest traditsioonist (professor Anatol Listkowski juhtimisel valminud ja taimekultuuridele pühendatud ühisteos pealkirjaga „Szczegółowa uprawa roślin”, ilmunud aastal 1956).

Taime populaarsusest Poola ühiskonnas annab aimu ka Poola vanarahva ütlus „lepszy rydz niż nic”, mis on sõnasõnalises tõlkes „parem õlituder kui ei midagi” ehk et kui paremat ei saa, tuleb rahul olla sellega, mis on (kõikjal levinud õlitudraga), ja selle vasteks on eestikeelne vanasõna „Parem varblane peos kui tuvi katusel”.

Õlituder oli väga populaarne ka tänu taime vähenõudlikkusele mullastiku suhtes ja üsna lühikesele kasvuperioodile (70–100 päeva).

Professor Tadeusz Zająci järgi levis see taim kuni XIX sajandini vähem viljakatel pinnastel. Õlituder oli sel ajal väga tuntud ja levinud õlitaim, millest valmistati „olej rydzowy” õli (2006. aasta juulis põllumajandusajakirjas „Magazyn Farmerski” avaldatud artikli järgi).

Õlitudra tuntus rahva seas lubab oletada, et praeguse Poola aladel elanud slaavi hõimud tundsid juba siis õli ekstraheerimise kunsti. Sellest taimest saadavat õli „olej rydzowy” on Poola ühiskond tarbinud juba sajandeid, kuigi rahvas ei teadnud selle keemilist koostist.

Traditsiooniline meetod:

Tudraõli ekstraheerimise traditsioon ulatub aegade hämarusse. Arheoloogiliste leidude põhjal on tuvastatud, et juba protoslaavi linna Biskupini elanikud oskasid tudraseemnetest õli ekstraheerida. Selle linna aladel teostatud arheoloogilistel kaevamistel on lisaks tudraseemnetele leitud õlipressimiseks kasutatud tööriistade säilmeid.

Veel muudki arheoloogilised väljakaevamised on kinnitanud, et tudraõli ekstraheerimine jätkus pärast Lausitzi kultuuri hääbumist ajal, kui praeguse Poola territooriumile saabusid slaavi hõimud.

H. Samsonowicz kirjeldab oma raamatus feodaalaja õlitootmise kohta XVII sajandil („Olejarnia dworska z XVII w”) üksikasjalikult selle aja mõisnike ja talupoegade õliveskeid. Ta kirjeldab täpselt tol ajal õlipressimiseks kasutatud masinaid, näiteks kiilpressi, ning kiilude sissevajutamise meetodeid. Autor märgib samuti, et tudraseemnetest saadud õli oli Poola aadlike seas väga hinnatud. Selle kohta leiab teavet ka Szreniawa põllumajandusmuuseumist, kus on välja pandud mõisates õli pressimiseks kasutatud masinad ja tööriistad.

H. Olszański kirjeldab oma teoses „Tradycyjne olejarstwo w Polsce” Poola traditsioonilisi õlivalmistamismeetodeid. Ta kirjutab, et XIX sajandil asendati tehnika arenedes õli ekstraheerimiseks kasutatud traditsioonilised tööriistad, nagu veskikivid, uhmrid, uhmrinuiad ja kiilpressid, kuumutite, seemnete lömastamise silinderinstrumentidega ja kangpressidega ning hiljem karussellajamiga hüdrauliliste pressidega, aurupressidega, mootorpressidega ja tänapäeval elektripressidega. Seega kasutatakse praegu elektripresse. Tudraõli ekstraheerimise põhimõte vältida lömastatud seemnete kuumutamist üle 38 °C ei ole muutunud tänapäevani.

See on üks tunnus, mis kinnitab tudraõli traditsioonilisust — iidse õlivalmistamistehnika säilitamine ja täiustamine.

3.9. Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord: Arvestades tudraõli eripära, tuleb eriliselt kontrollida järgmisi elemente:

valmistamisprotsessis kasutatavate seemnete kvaliteet, st:

— seemnete puhtus;

— lömastamis-, kuumutamis- ja pressimisprotsess;

tootekvaliteet, st:

— eriline sibula ja põldsinepi maitse;

— meeldiv puhas ja eriomane lõhn;

— kuldkollasest punakaspruunini varieeruvates toonides roostevärvi õli selgus kerge settega põhjas.

Kontrolle tuleb teostada vähemalt kord aastas.

4. Spetsifikaadile vastavust kontrollivad ametiasutused või spetsifitseerimisasutused

4.1. Nimi ja aadress:

Nimi: Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych Aadress: ul. Wspólna 30 PL-00-930 Warszawa Telefon: (48-22) 623 29 01 Faks: (48-22) 623 20 99 E-post: — Riigiasutus Eraettevõte

4.2. Ametiasutuse või spetsifitseerimisasutuse ülesanded: Eespool nimetatud kontrolliasutus kontrollib toote vastavust spetsifikaadile tervikuna.

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 1.