Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 172/05)

Teade avaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõike 5 kohaselt.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Duna-Tisza-közi“

Viitenumber PGI-HU-A1342-AM02

Teate avaldamise kuupäev: 14.2.2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJENDUSED

1. Minimaalse tegeliku alkoholisisalduse muutmine 4,5 mahuprotsendile

a) Tootespetsifikaadi osad, mida muutmine hõlmab: — II. Veinide kirjeldus — VII. Seos geograafilise piirkonnaga

b) Koonddokumendi osad, mida muutmine hõlmab: — Veini(de) kirjeldus — Seos geograafilise piirkonnaga

c) Turul on nõudlus väiksema alkoholisisalduse, kerge struktuuri ja jääksuhkrusisaldusega veinide järele. Suhteliselt väikese tegeliku alkoholisisalduse ja jääksuhkrusisaldusega toodete organoleptilised omadused on kooskõlas tootespetsifikatsiooni nõuetega.

2. Tähistamise üldeeskirjade muudatus

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — VIII. Muud tingimused

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Muud tingimused – Tähistamise eeskirjad

c) Leitakse, et kaitstud geograafilise tähisega „Duna-Tisza-közi“ hõlmatud veini etiketil peaks sordinimi olema esile tõstetud ja selgelt loetav, see peaks olema eristav ega tohiks muuta etiketti liiga kirjuks.

3. Maksimaalse saagikuse suurendamine ühel hektaril 160 hl/ha-ni

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — V. Maksimaalne saagikus

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Veinivalmistustavad – Maksimaalne saagikus

c) Viimaste aastate ümberkorraldusprogrammiga on tootmispiirkonna istanduste struktuuri märgatavalt muudetud. Tootjate kasutuses on nüüd palju tõhusamad istandused, kus kasvavatel viinamarjadel on sama kvaliteedi tase, kuid suurem saagikus. Geograafilise tähisega „Duna-Tisza-közi“ tunnustatud veinitooteid saab toota ka suurema saagikusega istandustest.

4. Võimalus teha valget veini sortidest „Mátrai muskotály“ ja „Vértes csillaga“

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — VI. Lubatud viinamarjasordid

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Peamised viinamarjasordid

c) Kvaliteetveine saab valmistada viinamarjasortidest „Mátrai muskotály“ ja „Vértes csillaga“. Nende liigitamata sortide marju on kohalikud tootjad seni kasutanud virde valmistamiseks. Lubades kasutada kaitstud geograafilist nimetust „Duna-Tisza-közi“ tõstetakse nende veinide mainet.

5. Võimalus teha punast veini sordist „Syrah“

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — VI. Lubatud viinamarjasordid

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Peamised viinamarjasordid

c) Viimastel aastatel on hakatud Doonau ja Tisza jõgede vahelisel tasandikul kasvatama sorti „Syrah“. Selle sordi viinamarjadest saab toota kvaliteetseid veine. Lubades kasutada kaitstud geograafilist nimetust „Duna-Tisza-közi“ võimaldatakse seda veini turustada päritolutähisega.

6. Tootmispiirkonna laiendamine määratletud piirkonnast väljapoole

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — VIII. Muud tingimused

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Muud tingimused – Tootmispiirkonna laiendamine määratletud piirkonnast väljapoole

c) Konkurentsivõime säilitamiseks ja selleks, et suurendada piirkonnas kasvatatud viinamarjade kasutamise võimalusi, on mõttekas laiendada tootmist määratletud piirkonnast väljapoole, kõigile seadusega lubatud piirkondadele. Kõnealustes piirkondades on kasutusel samad töötlemistingimused, mida kohaldatakse kaitstud geograafilise tähisega „Duna-Tisza-közi“ hõlmatud praeguses tootmispiirkonnas.

7. Muskaatveinide [Muskotály] tootmiseks kasutatavate sortide lisamine

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — VIII. Muud tingimused

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Muud tingimused – Teatavate väljendite kasutamise eeskirjad

c) Riiklike eeskirjade kohaselt on sordid Csabagyöngye, Mátrai muskotály ja Zefir liigitatud muskaatviinamarjasortideks, seepärast täpsustatakse sortide kasutust.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimi

Duna-Tisza-közi

2. Geograafilise tähise tüüp

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Valged sordiveinid ja kuveeveinid

Veinid on oma iseloomult erksad ja värsked, keskmiselt tugeva järelmaitsega, sordiveinidel on kasutatud sordile iseloomulik puuviljade ja lillede lõhn ja maitse. Kuiv, poolkuiv, poolmagus või magus vein.

* Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus vastab ELi õigusaktidega kindlaksmääratud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 8 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 4,5 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 16,67 Maksimaalne vääveldioksiidi sisaldus (milligrammides liitri kohta)

Roosad sordiveinid ja kuveeveinid

Punastest viinamarjadest valmistatud värsked veinid, mängulise ja kerge happesusega erksa ja värske puuviljalõhna ja -maitsega (vaarikas, virsik, hapukirss, sõstar, maasikas jne), kohati lillearoom. Kuiv, poolkuiv, poolmagus või magus vein.

* Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus vastab ELi õigusaktidega kindlaksmääratud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 8 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 4,5 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,33 Maksimaalne vääveldioksiidi sisaldus (milligrammides liitri kohta)

Silleri sordiveinid ja kuveeveinid

Sordiveinidel on kasutatud sordile iseloomulik lõhn ja maitse, ümar happesus; kuveeveinide omadused peegeldavad kasutatud sortide osakaalu; need on lopsakad veinid, mõõduka tanniinisisaldusega. Kuiv, poolkuiv, poolmagus või magus vein.

* Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus vastab ELi õigusaktidega kindlaksmääratud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 8 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 4,5 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi sisaldus (milligrammides liitri kohta)

Punased sordiveinid ja kuveeveinid

Punastel sordiveinidel on kasutatud sordile iseloomulik lõhn ja maitse, ümar happesus; kuveeveinide tanniinisisaldus sõltub kasutatud sortide osakaalust, neil on sametine maitse ja täidlus; veinid on puuviljase (hapukirss, vaarikas, kreeka pähkel, sõstar jne) ja vürtsise (kaneel, vanilje), šokolaadi ja tubaka aroomiga; veinid võivad olla kuivad, poolkuivad, poolmagusad või magusad.

* Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus vastab ELi õigusaktidega kindlaksmääratud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 8 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 4,5 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi sisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Viinapuude kujundamise eeskirjad:

Viljelustavad

1. Viinapuude kujundamise eeskirjad a. Enne 1. jaanuari 2012 rajatud istanduste puhul võivad kaitstud geograafilise tähisega veinide „Duna-Tisza-közi“ valmistamiseks kasutatavad viinamarjad olla pärit mis tahes istandusest, seni kuni istandust kasutatakse ning olenemata viinapuude kujundustavast ja viinapuude istutustihedusest. b. Pärast 1. jaanuari 2012 rajatud istanduste puhul võib kaitstud geograafilise tähisega „Duna-Tisza-közi“ toodete valmistamiseks kasutada üksnes selliseid viinamarju, mis on pärit istandusest, kus kasutatakse järgmisi viinapuude kujundamise meetodeid: i. peakujuliseks kärpimine; ii. vihmavarjukujuliseks kärpimine; iii. Moseri lihtlõikus ja Moseri täiustatud lõikus; iv. kardinalaadne lõikus v. Sylvozi kujundusviis.

Eeskirjad viinapuude tiheduse kohta istanduses

Viljelustavad

a. Pärast 1. jaanuari 2012 rajatud istandustes peab istutustihedus olema vähemalt 3 300 viinapuud hektari kohta.

b. Ridade ja viinapuude vahe tuleb vastavalt tuletada, nii et ridade ja viinapuude vahed on võrdselt jaotunud ja viinapuud on istutatud kahes reas ja/või viinapuude kahekaupa istutamise põhimõttel. Ridade omavaheline kaugus peab olema vähemalt üks meeter, kuid mitte üle 3,6 meetri, viinapuude vaheline kaugus peab olema vähemalt 0,60 meetrit, kuid mitte üle 1,20 meetri. Juhul kui viinapuud istutatakse kahekaupa, on taimede vaheline keskmine kaugus otsustava tähtsusega.

c. Tootlikkuse eesmärgi täitmiseks vajalik lõplik saagikus tuleb kasvuperioodil saavutada kobarate arvu piisava reguleerimise abil.

Viinamarjade minimaalne suhkrusisaldus

Viljelustavad

Viinamarjade minimaalne looduslik suhkrusisaldus (Ungari viinamarjavirdes temperatuuril 17,5 °C (MM°)):

1. Valged sordiveinid ja kuveeveinid: 13,43

2. Roosad sordiveinid ja kuveeveinid: 13,43

3. Silleri sordiveinid ja kuveeveinid: 13,43

4. Valged sordiveinid ja kuveeveinid: 13,43

Minimaalne viinamarjadest saadav võimalik alkoholisisaldus temperatuuril 20 °C (mahuprotsentides):

1. Valged sordiveinid ja kuveeveinid: 8,00

2. Roosad sordiveinid ja kuveeveinid: 8,00

3. Silleri sordiveinid ja kuveeveinid: 8,00

4. Valged sordiveinid ja kuveeveinid: 8,00

b. Maksimaalne saagikus

Vein

160 hl/ha

Viinamarjad

24 000 kg viinamarju hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Määratletud geograafilise piirkonna moodustavad Bács-Kiskuni, Csongrádi, Jász-Nagykun-Szolnoki ja Pesti maakonna alad, mis kuuluvad veinitootmispiirkondade viinamarjaistanduste katastri kohaselt I ja II klassi.

7. Peamised viinamarjasordid

Tramini – traminer

Syrah – serine noir

Syrah – marsanne noir

Kadarka – jenei fekete

Hamburgi muskotály – muscat de hamburg

Pozsonyi fehér– czétényi fehér

Kékoportó – portugizer

Kövidinka – a dinka crvena

Pinot noir – kék rulandi

Furmint – zapfner

Furmint – posipel

Furmint – som

Tramini – roter traminer

Cabernet franc – carbonet

Zalagyöngye

Nektár

Tramini – savagnin rose

Furmint bianco

Chardonnay -–kereklevelű

Medina

Aletta

Csabagyöngye – perle di csaba

Olasz rizling – grasevina

Kékfrankos – blaufränkisch

Királyleányka – galbena de ardeal

Szürkebarát – pinot gris

Kunleány

Csabagyöngye – perla di csaba

Sauvignon – sauvignon blanc

Rozália

Ezerfürtű

Kékoportó – portugais bleu

Kadarka – kadarka negra

Tramini – gewürtztraminer

Pinot noir – kisburgundi kék

Pátria

Pinot noir – spätburgunder

Zöld veltelíni – zöldveltelíni

Kerner

Arany sárfehér – huszár szőlő

Szürkebarát – pinot grigio

Kövidinka – steinschiller

Tramini -– traminer rosso

Gyöngyrizling

Pinot noir – pino csernüj

Rizlingszilváni – rivaner

Tramini – tramin cervené

Csabagyöngye – perla di csaba

Irsai olivér – irsai

Chardonnay – chardonnay blanc

Hamburgi muskotály – muszkat gamburgszkij

Hárslevelű – garszleveljü

Ezerjó – tausendachtgute

Királyleányka – erdei sárga

Kékoportó – portugalske modré

Rajnai rizling – rheinriesling

Királyleányka – little princess

Bíbor kadarka

Hrslevelű – feuilles de tilleul

Cabernet franc – gros vidur

Királyleányka – königstochter

Hamburgi muskotály – muscat de hambourg

Ottonel muskotály – muskat ottonel

Kadarka – törökszőlő

Rajnai rizling – weisser riesling

Kövidinka – a ruzsica

Pinot blanc – pinot beluj

Zengő

Hamburgi muskotály – miszket hamburgszki

Cabernet sauvignon

Pelso

Chardonnay – ronci bilé

Szürkebarát – grauburgunder

Franc – carmenet

Kékfrankos – limberger

Ezerjó – trummertraube

Hamburgi muskotály – moscato d’Amburgo

Ezerjó – tausendgute

Arany sárfehér – német dinka

Olasz rizling – riesling italien

Bianca

Gnerosa

Pölöskei muskotály

Blauburger

Syrah – sirac

Chardonnay – morillon blanc

Zweigelt – blauer zweigeltrebe

Pinot noir – blauer burgunder

Olasz rizling – olaszrizling

Cabernet franc – gros cabernet

Odysseus

Orsai olivér – zolotisztüj rannüj

Kékoportó – modry portugal

Alicante boushet

Chasselas – weisser gutedel

Syrah – blauer syrah

Királyleányka – feteasca regale

Sauvignon – sovinjon

Pinot noir – savagnin noir

Pinot noir – pinot cernii

Villard blanc

Nero

Olasz rizling – nemes rizling

Pinot blanc – weissburgunder

Olasz rizling – taljanska grasevina

Viktória gyöngye

Pinot noir – pignula

Orpheus

Sauvignon – sauvignon bianco

Duna gyöngye

Szürkebarát – auvergans gris

Irsai olivér – zolotis

Rizlingszilváni – müller thurgau blanc

Rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

Zenit

Csillám

Ezerjó – korponai

Rizlingszilváni – rizvanac

Kadarka – negru moale

Chasselas – chrupka belia

Pinot noir – pinot tinto

Turán

Irsai olivér – muskat olivér

Hárslevelű – lipovina

Chasselas – fendant blanc

Kadarka – gamza

Chasselas – saszla belaja

Vértes csillaga

Chasselas – fehér gyöngyszőlő

Furmint – szigeti

Zöld veltelíni – grüner muskateller

Zöld veltelíni – grüner veltliner

Csabagyöngye – zsemcsug szaba

Arany sárfehér - izsáki sárfehér

Kékfrankos – moravka

Kármin

Kékfrankos – blauer lemberger

Rajnai rizling – rhine riesling

Cabernet franc – cabernet

Pannon frankos

Kadarka – kadar

Ezerjó – szadocsina

Chasselas– chasselas doré

Cabernet franc – kaberne fran

Rajnai rizling – riesling

Zweigelt – zweigeltrebe

Arany sárfehér – fehér dinka

Merlot

Olasz rizling – welschrieslig

Csabagyöngye – vengerskii muskatnii rannüj

Kadarka – szkadarka

Királyleányka – königliche mädchentraube

Rajnai rizling – johannisberger

Pinot noir – rulandski modre

Kövidinka – a dinka rossa

Syrah – shiraz

Rubintos

Olasz rizling – risling vlassky

Chasselas – fehér fábiánszőlő

Szürkebarát – ruländer

Cserszegi fűszeres

Chasselas – chasselas dorato

Ottonel muskotály – muscat ottonel

Kékoportó – blauer portugieser

Rizlingszilváni – müller thurgau

Hárslevelű – lindeblättrige

Sauvignon – sauvignon bijeli

Zweigelt – rotburger

Csabagyöngye – perla czabanska

Kadarka – csetereska

Pinot blanc – fehér burgundi

Kövidinka – a dinka mala

Rózsakő

Karát

Pinot noir – pinot nero

Ottonel muskotály – miszket otonel

Királyleányka – dánosi leányka

Kadarka – fekete budai

Pozsonyi fehér– czétényi

Kövidinka – a kamena dinka

Kékfrankos – blauer limberger

Mátrai muskotály

Pinot noir – kék burgundi

Pinot blanc -– pinot bianco

Chasselas – chasselas blanc

Furmint – moslavac bijeli

Ezerjó – kolmreifler

Furmint – mosler

Rajnai rizling – riesling blanc

Refrén

Zöld veltelíni – veltlinské zelené

Jubileum 75

csabagyöngye – perle von csaba

Szürkebarát – graumönch

Arany sárfehér – izsáki

Zefír

8. Seos(t)e kirjeldus

Vein – määratletud piirkonna kirjeldus (1)

a) Looduslikud ja kultuurilised tegurid

Kaitstud geograafilise tähisega „Duna-Tisza-közi“ hõlmatud piirkond asub Ungari keskosas. Suures osas asub see Doonau ja Tisza jõgedega piirnevas Alföldi Ungari osas (nn Doonau-Tisza tasandik) (Kiskunsági, Észak-Bácska, Jászsági ja Tápiósági piirkonnad) ning Tisza jõest idas Tiszazugi piirkonna ja Csongrádi komitaadi osades. Piirkond on seotud Csepeli saare mõne tootmispiirkonnaga loodes ning Gödöllő küngaste tootmispiirkondadega põhjas.

Tootmispiirkonna keskkonnatingimusi iseloomustab peamiselt looduslikult madal asend – enamik piirkonnast paikneb kõrgusel alla 150 meetri merepinnast. Maapind on tasane, kõrguste erinevus ei ületa 10–15 meetrit.

Kaitstud geograafilise tähisega „Duna-Tisza-közi“ hõlmatud tootmispiirkonna mullad on suhteliselt väheste erinevustega, piirkonnas moodustavad suurema osa lubjarikkad liivmullad. Liivmuldade teke on eelkõige seotud Doonau jõega, mis on kandnud liivasetteid Doonau-Tisza vaheplatoole üle tuhande aasta, sest jõesäng on liikunud idast läände. Liivmullad soojenevad tavaliselt kiiresti ning see aitab viinamarjadel küpseda.

Teisest küljest on need mullad vähese toitainesisaldusega, nende veemahutavus on väike ja muldade mineraalainete sisaldus on madal. Tootmispiirkonna kliimatingimusi iseloomustab Ungaris valitsev kontinentaalne kliima, mille põhitunnuseks on kuum suvi ja külm talv. Tulenevalt kliimatingimustest, looduslikult madalast asendist ja suhteliselt madalast kõrgusest üle merepinna võib talviti, kevadeti ja sügiseti esineda külmakraade. Keskmine temperatuur on 10–11 °C. Päikselisi tunde on aastas keskmiselt 2 000. Sademeid on aastas keskmiselt 450–500 mm.

b) Inimfaktor

Kuna tootmispiirkond on geograafiliselt suur, on selle viinamarjakasvatus- ja veinivalmistustraditsioonid rikkalikud. Osa neist traditsioonidest on pärit veinitootmise keskaegsest õitsenguperioodist, osa ajastust, mis järgnes Türgi okupatsioonile, kui mahajäetud liivased alad uuesti kasutusele võeti (pinnase sidumine). Kuna liivased alad osutusid viinapuutäi suhtes immuunseks, siis viinapuutäi epideemia mitte üksnes ei jätnud veinitootmist puutumata, vaid ka suurendas selle tähtsust.

Inimfaktori mõju tootmispiirkonnas võib kirjeldada järgmiselt:

— sortide valiku (traditsioonilised ja uued sordid) teadlik kujundamine nii, et sordid vastaksid olemasolevate keskkonnatingimuste potentsiaalile;

— selliste viinamarjakasvatus- ja veinitootmistavade arendamine, mis sobivad siinsete keskkonna- ja osalt ka turutingimustega;

— keskkonna- ja turutingimustele vastava tootmis- ja integratsioonistruktuuri arendamine.

Vein – määratletud piirkonna kirjeldus (2)

2. Veinide kirjeldus Veinid valmivad kiiresti, on enamjaolt kerged ja tänu suhteliselt madalale happesusele pehmema iseloomuga. Mõne aastakäigu veinid on suure alkoholisisaldusega. Valgetel ja roosadel veinidel on tugev aroom ja rikkalik maitse. Silleri veinid ja punased veinid on üldjuhul puuviljased ja suhteliselt kerged, mitte väga tumedad ja tanniinid tekivad neis kiiresti. Veinide mineraalainete sisaldus on liivasest pinnasest johtuvaltmadalam.

3. Tootmispiirkonna, inimfaktori ja toote vaheline seos Suurel määral mõjutavad veinide omadusi keskkonnatingimused (eelkõige liivmullad). Tootmispiirkonna veinid kuuluvad peamiselt lühiajaliselt laagerdatavate ja kiiresti tarbitavate veinide hulka. Looduslikud tingimused on soodustanud mitme selleks hästi kohandatava sordi (Bianca, Kövidinka, Cserszegi fűszeres jne) levikut. Kaitstud geograafilise tähisega „Duna-Tisza-közi“ veinipiirkond annab riigi viinamarjakogutoodangust peaaegu poole ning on seega Ungari põllumajanduses viinamarjakasvatuse ja veinitootmissektori seisukohast ülimalt oluline. Lisaks majanduslikule tähtsusele mängib veinitootmine olulist sotsiaalset rolli põhilise või täiendava sissetulekuallikana ja elanikkonna arvukuse säilitajana. Tänu keskkonnatingimustele (nt liivmullad, sademete puudumine) on viinamarjakasvatus selle piirkonna üks kulutasuvamaid põllumajandusliku tootmise liike. Viinamarjaväljade- maastikku ilmestav mõju aitab muuta piirkonda atraktiivsemaks. Istandused on suutnud tõhusalt ära hoida liivade lendumist tuultega ja viinapuud saavad väikese veemahutavusega pinnasest teistest taimedest paremini vett kätte. Ungari põliste ja hiljuti aretatud viinamarjasortide osakaal neis istandustes moodustab üle 60 % ning on seega suurim kogu Ungaris. Need sordid moodustavad veinitootmise selgroo. Nõudlus Vitis vinifera sordist aretatud (hea taluvusega ja vastupidavate) sortide ja Vitis vinifera teiste Vitise sortidega ristamisel saadud sortide järele aina kasvab, sest need sordid on kohalike keskkonnatingimustega hästi kohanenud ja tagavad kasumlikkuse. Eelkõige tänu piirkonna suhteliselt kergetele, puuviljastele ja aromaatsetele muskaatveinidele on Doonau ja Tisza vahelise tasandiku veinidel tarbijate hulgas hea maine. Elustiilimuudatused on muutnud ka veinitarbimisharjumusi ja suurendanud nõudlust aromaatsete, kergete ja väiksema alkoholisisaldusega veinide järele. Tootmispiirkonna omadused, kasvatatavate sortide valik ja veinitootjate tehnoloogiline valmisolek on loonud võimalused nõudlusele vastamiseks.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Tähistamist käsitlevad eeskirjad

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid.

Lisatingimuse liik:

täiendavad märgistusnõuded

Tingimuse kirjeldus:

1. Väljendi „oltalom alatt álló földrajzi jelzés“ (kaitstud geograafiline tähis) võib asendada traditsioonilise väljendiga „tájbor“ (piirkonna vein).

Teatavate väljendite kasutamise eeskirjad

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid.

Lisatingimuse liik:

täiendavad märgistusnõuded

Tingimuse kirjeldus:

i) „Muskotály“ [muskaatvein]: vein, mille valmistamiseks on vähemalt 85 % ulatuses kasutatud sorte Aletta, Csabagyöngye, Cserszegi fűszeres, Generosa, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Muscat ottonel, Nektár, Pölöskei muskotály, Tramini või Zefir.

ii) „Primőr“ [toorvein]: vein, mis on pakendatud samal aastal, kui viinamarjad korjati. Võib kasutada ka sünonüümi „újbor“ [noor vein].

Määratletud piirkonnast väljaspool toimuv tootmine

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid.

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmise suhtes tehtud erand

Tingimuse kirjeldus:

määratletud piirkonnaga vahetult külgnevad alad:

Baranya, Békési, Borsod-Abaúj-Zempléni, Fejéri, Hajdú-Bihari, Hevesi, Komárom-Esztergomi ja Nógrádi haldusüksuste alad Tolna maakonnas ja Budapesti lähiümbruses.

Link tootespetsifikaadile

https://boraszat.kormany.hu/download/6/2d/82000/Duna-Tisza%20k%C3%B6zi%20OFJ_v5.pdf

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.