EUROOPA KOMISJON Brüssel,8.7.2021 COM(2021) 375 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 2020. aastal kolmandatele riikidele antud makromajandusliku finantsabi rakendamise kohta {SWD(2021) 178 final}



SISUKORD 1 Sissejuhatus 2 Makromajanduslikud suundumused partnerriikides 2.1 Idanaabrus 2.2 Lõunanaabrus 2.3 Lääne-Balkan 3 Makromajandusliku finantsabi programmid 2020. aastal() 3.1 Idanaabrus  Gruusia: III MFA ja COVID-19 MFA  Moldova: MFA ja COVID-19 MFA  Ukraina: IV MFA ja COVID-19 MFA 3.2 Lõunanaabrus  Jordaania: III MFA ja COVID-19 MFA  Tuneesia: COVID-19 MFA 3.3 Lääne-Balkan  Albaania COVID-19 MFA  Bosnia ja Hertsegoviina COVID-19 MFA

 Kosovo COVID-19 MFA  Montenegro COVID-19 MFA  Põhja-Makedoonia COVID-19 MFA 4 Makromajandusliku finantsabi otstarbeka kasutamise tagamine: tegevuse hindamine, järelhindamine ja auditid 4.1 Tegevuse hindamine 4.2 Järelhindamine 5 Makromajandusliku finantsabi rahastamisvahendiga seotud üldised arengusuunad 5.1 Makromajandusliku finantsabi rahastamisvahendi toimimine 5.2 Makromajanduslik finantsabi mitmeaastases finantsraamistikus 2021–2027 6 Tulevikku vaadates: makromajandusliku finantsabi programmid ja eelarveseisund 2021. aastal KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 2020. aastal kolmandatele riikidele antud makromajandusliku finantsabi rakendamise kohta() 1Sissejuhatus Makromajanduslik finantsabi (MFA) on ELi rahastamisvahend,() mida laiendatakse maksebilansikriisis olevatele partnerriikidele. Alates selle loomisest 1990. aastal on makromajanduslik finantsabi aidanud parandada makromajanduslikku ja finantsstabiilsust ELi naaberriikides või sellele geograafiliselt lähedastes riikides, soodustades ühtlasi struktuurireforme. Sellega täiendatakse mitte-ennetavat krediidikokkulepet Rahvusvahelise Valuutafondiga (IMF), mis on ka makromajandusliku finantsabi andmise tingimus. Kui vähendada partnerriigi survet lahendada maksebilansiprobleeme, saab ta suurendada oma eelarvepoliitilist manööverdamisruumi, parandada oma võla jätkusuutlikkust ja keskenduda vajalike reformide juhtimisele. Makromajanduslikku kohandamist hõlbustades saavad makromajandusliku finantsabi programmid panustada sotsiaalsesse arengusse, andes riigile rohkem aega ja võimalusi tegeleda kriisi algpõhjustega. Makromajanduslikku finantsabi antakse enamasti laenuna, mille rahastamiseks võtab komisjon laenu kapitaliturgudelt ning laenab saadud vahendid abisaajariigile edasi, või mõnel juhul toetusena, mida rahastatakse ELi eelarvest, või laenude ja toetuste kombinatsioonina. Makromajanduslikku finantsabi antakse osamaksetena ja ainult juhul, kui riigiga kokkulepitud konkreetsed struktuurireformide kriteeriumid on täidetud. See on aluseks tugevate kohanemis- ja reformimeetmete rakendamisele, mille eesmärk on tugevdada riigi rahandussüsteeme ning toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu ja töökohtade loomist. Üks makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimusi on tõhusate demokraatlike mehhanismide kohaldamine abisaajariigis, sealhulgas parlamentaarse mitmeparteisüsteemi olemasolu ja õigusriigi põhimõtte järgimine, ning et riik tagab inimõiguste austamise. Sel viisil täiendab makromajanduslik finantsabi ELi korrapärast koostööabi ning aitab saavutada laiemat eesmärki, milleks on stabiilsuse säilitamine ja heaolu edendamine ka väljaspool ELi. Makromajanduslik finantsabi on leidnud laialdaselt tunnustust tõhusa kriisidele reageerimise vahendina, mis võimaldab ELil sekkuda nähtaval ja paindlikul viisil ning avaldada poliitilist võimendavat mõju(). Seda kinnitavad mitme lõpetatud makromajandusliku finantsabi programmi sõltumatu järelhindamise tulemused(). Erinevalt teistest ELi välistegevuse rahastamisvahenditest ei anta makromajandusliku finantsabiga kui kriisiohjevahendiga rahalist toetust korrapäraselt programmilisel alusel. Sellepärast aktiveeritakse konkreetseid makromajandusliku finantsabi programme mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 raames ka edaspidi iga üksikjuhtumi kohta tehtud otsuse põhjal. Kui need põhinevad ELi toimimise lepingu artiklil 212, kohaldatakse nende suhtes seadusandlikku tavamenetlust, mis tähendab, et iga programmi jaoks (või mitme programmi jaoks samal ajal, nagu see oli COVID-19ga seotud makromajandusliku finantsabi programmide puhul, mis võeti vastu 2020. aasta mais) on vaja Euroopa Parlamendi ja nõukogu heakskiitu. Käesolev aastaaruanne on koostatud kooskõlas komisjoni teavitamiskohustustega, mis on sätestatud mitmes Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses makromajandusliku finantsabi programmide kohta. Aruandega koos esitatakse komisjoni talituste töödokument, mis sisaldab makromajandusliku keskkonna ja üksikute makromajandusliku finantsabi programmide rakendamise üksikasjalikumat analüüsi. 2Makromajanduslikud suundumused partnerriikides

COVID-19 pandeemia on ülemaailmse haardega, tõugates enamiku laienemis- ja naabruspoliitika partnerite majanduse 2020. aastal langusse. Majanduslanguse kestus ja sügavus on siiski erinevad ning kajastavad peale pandeemia arengu ka partnerite majandusstruktuure ja suutlikkust võtta tõhusaid vastumeetmeid. Käesolevas jaos käsitletakse piirkondlikke probleeme ELi naabruspiirkonnas ja Lääne-Balkani riikides, kusjuures nende majandustulemusi on täiendavalt riigi kaupa hinnatud sellele aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis. 2.1Idanaabrus COVID-19 pandeemia tabas idanaabruse riikide majandust rängalt. Majandustoodang vähenes 2020. aastal kõikides neis riikides topeltšoki tõttu, mille põhjustasid sisetarbimist pärssinud ranged liikumispiirangud (v.a Valgevenes) ja vähemal määral välisnõudluse langus. Teataval määral leevendas šokki riigisisene reageerimine, mis seisnes ettevõtjaid ja töökohti toetavates olulistes eelarvepakettides ning toetavas rahapoliitikas. Tähtis oli ka rahvusvaheline toetus, et aidata enamikul riikidel kasvavaid rahastamisvajadusi rahuldada. Kõik need meetmed aitasid enamikus riikides piirata töötuse määra kasvu. Nõudlusega seotud surve puudumise tõttu ja madalamate naftahindade tingimustes tarbijahinnaindeksi inflatsioon kas aeglustus või püsis suurema osa 2020. aastast suhteliselt madalal tasemel. Selle tulemusena jätkas enamik keskpanku oma rahapoliitika lõdvendamist, kuigi pisut tagasihoidlikumalt neis riikides, kus vääringu odavnemine oli märkimisväärne. Aasta lõpus lõdvendamistsükkel siiski peatus (ja mõnel juhul pöördus isegi ümber), kuna uuesti tekkis impordihindadest (toit ja kütus) tulenev inflatsioonisurve ja nõrgemate vääringute vahetuskurss kandus üle hindadesse. Eelarvepositsioonid, mis olid eelmiste aastatega võrreldes märkimisväärselt paranenud, on 2020. aasta algusest alates oluliselt nõrgenenud. Majanduslanguse tõttu tulud stagneerusid, samal ajal kui kulud kasvasid oluliselt, et toetada ettevõtjaid ja töökohti ning tagada uute kiireloomuliste tervishoiuvajaduste rahuldamine. See koos nõrgemate omavääringute ja väiksema nominaalse SKPga halvendas valitsemissektori võla näitajaid. Välismajanduses olid jooksevkonto suundumused vastuolulised. Kuigi pandeemiaga kaasnes nõudluse languse ja madalamate toorainehindade (eelkõige energiahindade) tõttu impordi tugev vähenemine, ei suutnud see suure turismisektoriga riikidele (Gruusia) või tugevalt toorainele tuginevatele riikidele (Aserbaidžaan) antud lööki kompenseerida. Rahastamise poolel leevendas kasvava ebakindlusega seonduvat algkapitali väljavoolu oluline finantsabi rahvusvahelistelt finantsasutustelt, eelkõige IMFilt, kes tegid kiiremas korras väljamakseid. Pärast esialgset šokki jätkus ka turult laenamine. 2.2Lõunanaabrus COVID-19 pandeemia on lõunanaabruses majandustegevust tõsiselt häirinud ja tõuganud piirkonna majanduslangusse. 2020. aasta järsk majanduslangus oli tingitud riigisiseste tõkestamismeetmete negatiivsest mõjust tarbimisele ja investeeringutele ning piirkonna peamistelt kaubanduspartneritelt tuleneva välisnõudluse märgatavast vähenemisest. Ülemaailmse majandustegevuse aeglustumine mõjutas negatiivselt välisinvesteeringute vooge, rahaülekandeid ja turismi. Õigeaegsed fiskaalstiimulite paketid ja üha toetavam rahapoliitika on majandusšokki osaliselt leevendanud, kuigi selle tulemusena on märkimisväärselt suurenenud valitsemissektori eelarve puudujääk ja valitsemissektori võla suhe SKPsse. Eelarvepositsioonide halvenemise põhjuseks on nii tegevuse vähenemisest tingitud väiksemad tulud kui ka kulutuste suurendamine, et tulla toime tervisekriisiga ning toetada ettevõtjaid ja tööhõivet. Madalamate energiahindade ja piiratud nõudluse tingimustes on ka inflatsioon aeglustunud. Välismajanduses näitavad jooksevkontod impordi tugevat vähenemist nõudluse kahanemise ja – tooraineimportijate puhul – madalamate toorainehindade (eelkõige energiahindade) tõttu, samuti ülemaailmse nõudluse vähenemise ja tervisega seotud reisipiirangute olulist mõju ekspordile ja turismile. Keerulistes ﬁnantsturutingimustes on välispartnerid ja rahvusvahelised finantsasutused andnud väga vajalikku finantsabi, et rahuldada kasvavaid rahastamisvajadusi, toetada likviidsust ja tagada piirkonna stabiilsus. Tulevikus on piirkonnal ees jätkuvalt keeruline periood, mil poliitiline tegutsemisruum majanduslangusega toimetulekuks üha kahaneb. Paljudes riikides valitsevate ebastabiilsete poliitiliste olude tõttu on majanduse väljavaated endiselt ebakindlad ning tihedalt seotud pandeemia arengu ja ülemaailmse majandustegevuse taastumise tempoga. 2.3Lääne-Balkan COVID-19 pandeemia puhkemine 2020. aasta märtsi alguses katkestas järsult majanduskasvu Lääne-Balkani riikides. Selle piirkonna riikide valitsused rakendasid viiruse leviku peatamiseks tõkestamismeetmeid, sealhulgas piiride sulgemist, sotsiaalset distantseerumist ja majanduse teatavate osade sulgemist. Kriisi häiriv mõju tõi kaasa tootmismahu suure languse, kuna kodumajapidamiste tarbimise vähenemine ning ekspordi ja investeeringute kokkukuivamine kahjustas majandust kõigis riikides. Peamised leevendavad tegurid olid impordi kahanemine ja avaliku sektori tarbimise suurenemine, kuid neist ei piisanud muude kulukomponentide negatiivse dünaamika tasakaalustamiseks. Kooskõlas majandustegevuse vähenemisega kahanes töökohtade arv, kuid kuna ka tööjõus osalemise määr langes, on töötuse määra kasv seni olnud piiratud. Inflatsioonidünaamika kajastas vähest kogunõudlust ja madalaid energiahindasid ning kõigis Lääne-Balkani riikides oli inflatsioon 2020. aastal väga aeglane ja vahel negatiivne. Disinflatsioonisurve koos küllaldase ülemaailmse likviidsusega tõi rahapoliitiliselt sõltumatutes Lääne-Balkani riikides kaasa toetava rahapoliitika. Suuremahuline eelarvetoetus kodumajapidamistele ja ettevõtjatele, et võidelda kriisi negatiivse mõju vastu, ning tulude märgatav langus suurendasid kõigis piirkonna riikides järsult eelarvepuudujääki. Koos SKP vähenemisega suurendas see oluliselt valitsemissektori võla suhet SKPsse võrreldes 2019. aasta lõpuga. Välismajanduses suurenesid jooksevkonto puudujäägid varasema aastaga võrreldes, kuna teenuste eksport (nt turism) kahanes jätkuvalt märkimisväärselt ning enamikul juhtudel vähenes ka rahaülekannete sissevool. Majanduse väljavaateid ümbritseb suur ebakindlus, kuna majandustegevuse taastumine sõltub pandeemia arengust, mis on tihedalt seotud vaktsineerimistempoga. 3 Makromajandusliku finantsabi programmid 2020. aastal() Aasta 2020 oli makromajandusliku finantsabi rahastamisvahendi 30aastases ajaloos erandlik. Kõigepealt iseloomustas seda aastat kolme makromajandusliku finantsabi programmi – Ukraina IV MFA, Gruusia III MFA ja Moldova MFA – lõpuleviimine ning Jordaaniale suunatud uue järelmeetme (III MFA) vastuvõtmine. Seejärel tegi komisjon 22. aprillil 2020 seoses COVID-19 pandeemiaga ettepaneku suunata 3 miljardi euro suurune makromajandusliku finantsabi pakett kümnele laienemis- ja naabruspoliitika partnerile, et aidata neil koroonaviiruse pandeemia majanduslikke tagajärgi piirata. See ettepanek lisandus Euroopa tiimi paketile, st ELi eesmärgipärasele reageerimisstrateegiale, mille eesmärk on toetada partnerriikide jõupingutusi koroonaviiruse pandeemiaga tegelemisel. Lisaks sellele, et kõnealune otsus (edaspidi „COVID-19 MFA pakett“) on hõlmatud riikide arvu ja rahasumma suuruse poolest enneolematu ulatusega, võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu selle 25. mail 2020 vastu rekordkiirusel. Selle paketi osana kiitis EL heaks makromajandusliku finantsabi laenude järgmise väljamaksmise: Albaania Vabariik (180 miljonit eurot), Bosnia ja Hertsegoviina (250 miljonit eurot), Gruusia (150 miljonit eurot), Jordaania Hašimiidi Kuningriik (200 miljonit eurot), Kosovo (100 miljonit eurot), Moldova Vabariik (100 miljonit eurot), Montenegro (60 miljonit eurot), Põhja-Makedoonia Vabariik (160 miljonit eurot), Tuneesia Vabariik (600 miljonit eurot) ja Ukraina (1,2 miljardit eurot). Makromajandusliku finantsabi vahendeid antakse väga soodsatel tingimustel laenudena, et aidata neil partneritel katta oma kiireloomulisi rahastamisvajadusi. Need tehakse vastastikuse mõistmise memorandumi jõustumisel kahe osamaksena kättesaadavaks 12 kuuks. See on tavalisest (2,5 aastat) lühem aeg ning kajastab pandeemiast tingitud pakilisust ja soovi teha toetus kättesaadavaks kiiresti ja paindlikumalt. Esimene osamakse tehakse kättesaadavaks pärast vastastikuse mõistmise memorandumi ja krediidikorralduse lepingu jõustumist ning see sõltub makromajandusliku finantsabi üldistest poliitilistest eeltingimustest (tõhusate demokraatlike mehhanismide, sealhulgas parlamentaarse mitmeparteisüsteemi, õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste austamine) ning IMFi programmi kavakohasest rakendamisest (kui see on asjakohane). Teine osamakse sõltub lisaks vastastikuse mõistmise memorandumis kokku lepitud poliitikameetmete täitmisest. Koos IMFi toetusega võivad makromajandusliku finantsabi vahendid aidata parandada makromajanduslikku stabiilsust ja luua võimalused vahendite eraldamiseks, et kaitsta kodanikke ja leevendada pandeemia sotsiaal-majanduslikke tagajärgi. See makromajandusliku finantsabi pakett ja selle kiire vastuvõtmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt on oluline näide ELi solidaarsusest partnerriikidega enneolematu kriisi olukorras. 2020. aastal maksti kokku välja 1,690 miljardit eurot (1,675 miljardit eurot laenudena ja 15 miljonit eurot toetustena). Tabelis 1 on esitatud üksikasjalikum teave väljamaksete kohta riikide kaupa 2020. aasta lõpu seisuga. Makromajandusliku finantsabi programmide rakendamise olukord 2020. aastal (piirkondade kaupa) 3 3.1Idanaabrus ·Gruusia: III MFA ja COVID-19 MFA 2018. aastal käivitatud Gruusia III MFA programm viidi edukalt lõpule teise ja ühtlasi viimase osamakse väljamaksmisega 2020. aasta novembris. Selle osamakse suurus oli 25 miljonit eurot, sealhulgas 5 miljonit eurot toetustena ja 20 miljonit eurot laenudena.

Pärast Gruusia ametlikku taotlust uue makromajandusliku finantsabi saamiseks COVID-19 pandeemia kontekstis kiitsid Euroopa Parlament ja nõukogu 2020. aasta mais heaks COVID-19 MFA paketi, sealhulgas uue Gruusiale suunatud 150 miljoni euro suuruse makromajandusliku finantsabi programmi. Gruusia parlament allkirjastas ja ratifitseeris selle makromajandusliku finantsabi programmiga seotud vastastikuse mõistmise memorandumi ja krediidikorralduse lepingu 30. septembril 2020, mis tähendab, et makromajanduslik finantsabi kestab kuni 2021. aasta septembrini. Vastastikuse mõistmise memorandumi kohaselt antakse abi kahe osamaksena, millest kummagi suurus on 75 miljonit eurot. Esimene osamakse sõltus makromajandusliku finantsabi üldistest poliitilistest eeltingimustest ja IMFi programmi kavakohasest rakendamisest. See maksti välja 25. novembril 2020. Teine osamakse sõltub ka vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud poliitiliste tingimuste täitmisest riigihangete, pensionisüsteemi, äriühinguõiguse, riigi omanduses olevate ettevõtete juhtimise, kohtusüsteemi, energiatõhususe ja tööturu valdkonnas. Neid makromajandusliku finantsabi programme pakutakse koos vahenditega, mille on eraldanud rahvusvahelised finantsasutused ja kahepoolsed rahastajad, sealhulgas IMF Gruusiaga kokku lepitud nelja-aastase laiendatud rahastamisvahendi programmi raames, mis kiideti heaks 2017. aasta aprillis ja mida suurendati 2020. aastal (kokku ligikaudu 690 miljoni euroni). Kõik selle programmi raames tehtud läbivaatamised, sealhulgas viimane, mis tehti 2021. aasta aprillis, on edukalt saanud IMFi juhatuse heakskiidu. ·Moldova: MFA ja COVID-19 MFA 2017. aasta septembris allkirjastasid Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlament otsuse anda Moldovale 100 miljonit eurot makromajanduslikku finantsabi. Pärast vastastikuse mõistmise memorandumi ratifitseerimist jõustus MFA 2018. aasta jaanuaris kaheks ja pooleks aastaks ning 2019. aasta oktoobris tehti esimene osamakse (30 miljonit eurot, sellest 10 miljonit eurot toetustena). 9. juunil 2020 tehti teist väljamakset käsitlev otsus, millele eelnesid poliitiliste eeltingimustega seotud arutelud. 2020. aasta veebruaris anti Moldova peaministrile üle kiri, mis sisaldas kaheksat konkreetset lühiajalist tingimust edasiste reformide edendamiseks, et aidata hinnata poliitilisi eeltingimusi. Pärast tingimuste täitmisele positiivse hinnangu andmist tehti väljamakse kahes osas: 16. juulil anti 20 miljonit eurot laenu ja 1. augustil anti 10 miljoni euro suurune toetus. MFA kolmas ja ühtlasi viimane osamakse tühistati, sest kõik asjaomased poliitilised tingimused ei olnud enne programmi lõppu 18. juulil 2020 täidetud. MFA oli seotud IMFi nelja-aastase laiendatud laenuvahendi / laiendatud rahastamisvahendi programmiga, mille suurus oli 129,4 miljonit eriarveldusühikut (umbes 178,7 miljonit USA dollarit). Programmi viimane, kuues läbivaatamine viidi edukalt lõpule 2020. aasta märtsis. 2020. aastal leppis EL 2020. aasta mais vastu võetud COVID-19 MFA paketi raames kokku uue Moldovale suunatud 100 miljoni euro suuruse makromajandusliku finantsabi programmi, mis täiendab IMFi 235 miljoni USA dollari suurust hädaabiprogrammi (vastu võetud 2020. aasta aprillis). Moldova parlament allkirjastas ja ratifitseeris vastastikuse mõistmise memorandumi ja krediidikorralduse lepingu 18. septembril 2020, mis tähendab, et makromajandusliku finantsabi programm on kättesaadav kuni 2021. aasta septembrini. Makromajanduslikku finantsabi antakse kahe osamaksena, millest kummagi suurus on 50 miljonit eurot. Esimene osamakse sõltus makromajandusliku finantsabi üldistest poliitilistest eeltingimustest ja maksti välja 25. novembril 2020. Teine osamakse sõltub ka vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud poliitiliste tingimuste täitmisest. Programmi tingimused keskenduvad riigi rahanduse juhtimise reformidele, heale valitsemistavale ja korruptsioonivastasele võitlusele ning ärikliima parandamisele. Teise osamakse võib teha, kui need tingimused on täidetud. 27. juulil 2020 sõlmisid IMF ja Moldova uue töötajate tasandi kokkuleppe 558 miljoni USA dollari suuruse kolmeaastase reformikava rakendamiseks laiendatud laenuvahendi / laiendatud rahastamisvahendi raames, kuid selle vastuvõtmine IMFi juhatuses peatati riigis pärast 2020. aasta presidendivalimisi tekkinud poliitiliste suundumuste tõttu. ·Ukraina: IV MFA ja COVID-19 MFA Pärast Ukraina ametlikku taotlust võttis Euroopa Komisjon 9. märtsil 2018 vastu otsuse ettepaneku anda Ukrainale laenudena 1 miljard eurot täiendavat makromajanduslikku finantsabi. Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid otsuse vastu 4. juulil 2018, andes loa neljanda makromajandusliku finantsabi programmi rakendamiseks Ukrainas alates 2014. aastast. Esimene 500 miljoni euro suurune osamakse tehti 30. novembril 2018. Teine 500 miljoni euro suurune osamakse maksti välja 29. mail 2020 pärast seda, kui Ukraina oli võtnud kõik 12 struktuuripoliitika meedet, mida ta oli kohustunud võtma. 2020. aastal muutus Ukraina 2020. aasta mais vastu võetud COVID-19 MFA paketi raames abikõlblikuks seoses viienda, 1,2 miljardi euro suuruse makromajandusliku finantsabi programmiga. Vastastikuse mõistmise memorandumi üle peeti läbirääkimisi suvel ja see jõustus 14. septembril 2020 pärast seda, kui riigi parlament oli selle ratifitseerinud ja president selle allkirjastanud. Programmi 12-kuuline abiperiood kestab seega kuni 2021. aasta septembrini. Programmi struktuuripoliitilised tingimused põhinevad varasematel makromajandusliku finantsabi saavutustel ja hõlmavad nelja valdkonda: riigi rahanduse juhtimine, korruptsioonivastane võitlus, ärikliima parandamine ning valdkondlik poliitika ja riigi omanduses olevate ettevõtete juhtimine. Makromajanduslikku finantsabi antakse kahe osamaksena, millest kummagi suurus on 600 miljonit eurot. Esimese osamakse tegemise tingimuseks seati makromajandusliku finantsabi üldiste poliitiliste eeltingimuste täitmine ja IMFi programmi kavakohane rakendamine. See maksti välja 9. detsembril 2020. Koos selle väljamaksega laenas EL aastatel 2014–2020 Ukrainale viie järjestikuse makromajandusliku finantsabi programmi kaudu kokku 4,4 miljardit eurot. Teise osamakse väljamaksmise tingimuseks on, et Ukraina võtab edukalt kaheksa vastastikuse mõistmise memorandumis kokku lepitud struktuuripoliitilist meedet. Seda COVID-19ga seotud makromajanduslikku finantsabi antakse Ukrainale koos muude vahenditega, mille on eraldanud rahvusvahelised finantsasutused ja kahepoolsed rahastajad, eelkõige IMF 9. juunil 2020 sõlmitud 18-kuuse 5 miljardi USA dollari suuruse tugilaenulepingu alusel. Esimesed 2,1 miljardit USA dollarit maksti välja kohe. IMF alustas programmi esimest läbivaatamist 2020. aasta detsembris ja see on veel pooleli. Tema järeldus töötajate tasandil ja IMFi juhatuse heakskiit sõltuvad sellest, kas on võetud olulisi eelnevaid meetmeid korruptsioonivastase võitlusega tegelevate institutsioonide õigusliku aluse tugevdamiseks. Nagu kõigi makromajanduslikku finantsabi saavate partnerriikide puhul, on makromajandusliku finantsabi väljamaksete üldtingimuseks IMFi programmi kavakohane rakendamine. 3.2Lõunanaabrus ·Jordaania: III MFA ja COVID-19 MFA Pärast II MFA edukat lõpuleviimist esitas Jordaania 2019. aasta juulis täiendava makromajandusliku finantsabi taotluse, võttes arvesse suure hulga Süüria pagulaste vastuvõtmisest tingitud eelarveprobleeme ja erakorralisi asjaolusid, millega Jordaania pidi toime tulema. Vastuseks võttis komisjon 6. septembril 2019 vastu ettepaneku anda Jordaaniale kolmandat korda makromajanduslikku finantsabi – 500 miljonit eurot laenudena (III MFA). Kaasseadusandjad võtsid ettepaneku vastu 15. jaanuaril 2020. Abi antakse kolme osamaksena. 2020. aasta jätkudes, kui juba niigi raskustes olevat Jordaania majandust tabas COVID-19 pandeemia, taotlesid ametiasutused 2020. aasta aprillis täiendavat makromajanduslikku finantsabi. Järgmisena leppis EL 2020. aasta mais vastu võetud COVID-19 MFA paketi osana kokku Jordaaniale suunatud 200 miljoni euro suuruse täiendava makromajandusliku finantsabi programmi (tugevdades III MFA raames kättesaadavaks tehtud vahendeid). Vastastikuse mõistmise memorandum ja krediidikorralduse leping (millest juhinduvad mõlemad makromajandusliku finantsabi programmid) jõustusid vastavalt 2. ja 7. oktoobril 2020. COVID-19ga seotud programmi 12-kuune abiperiood kestab seega kuni 2021. aasta oktoobrini, samas kui III MFA abiperiood kestab 2023. aasta aprillini. Programmi poliitilised tingimused keskenduvad eelkõige riigi rahanduse juhtimise parandamisele, korruptsioonivastasele võitlusele, kommunaalteenuste sektori ning sotsiaal- ja tööturupoliitika reformidele ja juhtimisele. Esimene osamakse (250 miljonit eurot laenudena) sõltus makromajandusliku finantsabi üldistest poliitilistest eeltingimustest ja IMFi programmi kavakohasest rakendamisest. See maksti välja 25. novembril 2020. Teine osamakse (250 miljonit eurot laenudena) ja kolmas osamakse (200 miljonit eurot laenudena) sõltuvad lisaks Jordaania ja ELi vahel vastastikuse mõistmise memorandumis kokku lepitud konkreetsetest poliitilistest tingimustest ning need makstakse eeldatavasti välja, kui poliitilised tingimused on täidetud. Neid makromajandusliku finantsabi programme pakutakse koos vahenditega, mille on eraldanud rahvusvahelised finantsasutused ja kahepoolsed rahastajad, sealhulgas IMF 25. märtsil 2020 heaks kiidetud Jordaania nelja-aastase laiendatud rahastamisvahendi programmi raames (1,2 miljardit eurot, 270 % kvoodist). Lisaks sellele programmile tegi IMF 20. mail 2020 Jordaaniale kiirrahastamisvahendi raames hädaabina kättesaadavaks ka ligikaudu 366 miljonit eurot, et aidata riigil toime tulla COVID-19 pandeemia mõjuga. IMFi juhatus lõpetas esimese läbivaatamise laiendatud rahastamisvahendi raames 2020. aasta detsembris, makstes kohe välja umbes 148 miljonit USA dollarit ning suurendades IMFi 2020. aasta väljamaksete kogusumma Jordaaniale 689 miljoni USA dollarini. Töötajate tasandi kokkulepe teise läbivaatamise kohta saavutati 2021. aasta märtsis ning IMF märkis, et „programmi rakendatakse kindlalt kavakohaselt ja peamiste reformide elluviimisel on tehtud suuri edusamme“. Selle läbivaatamise käigus taotlesid ametiasutused IMFi abi suurendamist 200 miljoni USA dollari võrra. Kokkuleppe peab heaks kiitma IMFi juhatus.

·Tuneesia: COVID-19 MFA EL leppis 2020. aasta mais vastu võetud COVID-19 MFA paketi osana kokku Tuneesiale suunatud 600 miljoni euro suuruse makromajandusliku finantsabi programmi. Vastastikuse mõistmise memorandum ja krediidikorralduse leping allkirjastati 24. novembril 2020, Tuneesia parlament ratifitseeris need 15. aprillil 2021 ja need jõustusid 11. mail 2021 pärast nende avaldamist Tuneesia ametlikus väljaandes. Programmi 12-kuune abiperiood kestab seega 2022. aasta maini. Programmi poliitilised tingimused keskenduvad eeskätt neljale teemavaldkonnale: riigi rahanduse juhtimine ja tsiviilsektori reform; riigi omanduses olevate ettevõtete reformid; sotsiaalkaitse ja investeerimiskliima. Makromajanduslikku finantsabi antakse kahe osamaksena, millest kummagi suurus on 300 miljonit eurot. Esimene osamakse sõltus makromajandusliku finantsabi üldistest poliitilistest eeltingimustest ja maksti välja 1. juunil 2021. Teine osamakse makstakse eeldatavasti välja 2021. aasta teises pooles, kui poliitilised tingimused on täidetud. Abi eesmärk on täiendada vahendeid, mille on teinud kättesaadavaks teised rahastajad, sealhulgas IMF Tuneesiaga kokku lepitud ja 10. aprillil 2020 heaks kiidetud 685 miljoni euro suuruse kiirrahastamisvahendi programmi raames. 3.3Lääne-Balkan ·Albaania COVID-19 MFA Pärast laastavaid maavärinaid 2019. aasta novembris ja COVID-19 pandeemiast tulenevaid probleeme taotles Albaania 15. aprillil 2020 ametlikult makromajanduslikku finantsabi. Vastuseks leppis EL 2020. aasta mais vastu võetud COVID-19 MFA paketi osana kokku Albaaniale suunatud 180 miljoni euro suuruse makromajandusliku finantsabi programmi. Vastastikuse mõistmise memorandum ja krediidikorralduse leping allkirjastati 3. novembril 2020 ning jõustusid vastavalt 3. novembril 2020 ja 26. jaanuaril 2021. Makromajandusliku finantsabi 12-kuune abiperiood kestab seega 2021. aasta novembrini. Programmi poliitiliste tingimuste eesmärk on kõrvaldada mõned puudused riigi rahanduse juhtimises, finantssektoris, heas valitsemistavas ning korruptsioonivastases võitluses ja sotsiaalkaitsepoliitikas. Makromajanduslikku finantsabi antakse kahe osamaksena, millest kummagi suurus on 90 miljonit eurot. Esimene osamakse sõltus makromajandusliku finantsabi üldistest poliitilistest eeltingimustest ja maksti välja 31. märtsil 2021. Teine osamakse makstakse eeldatavasti välja 2021. aasta teises pooles, kui poliitilised tingimused on täidetud. Abi eesmärk on täiendada vahendeid, mille on teinud kättesaadavaks teised rahastajad, sealhulgas IMF Albaaniaga kokku lepitud ja 10. aprillil 2020 heaks kiidetud 174 miljoni euro suuruse kiirrahastamisvahendi programmi raames. ·Bosnia ja Hertsegoviina COVID-19 MFA Pärast Bosnia ja Hertsegoviina 14. aprilli 2020. aasta ametlikku taotlust makromajandusliku finantsabi saamiseks COVID-19 pandeemia kontekstis kiitsid Euroopa Parlament ja nõukogu 2020. aasta mais heaks COVID-19 MFA paketi, sealhulgas uue Bosniale ja Hertsegoviinale suunatud 250 miljoni euro suuruse makromajandusliku finantsabi programmi. Vastastikuse mõistmise memorandum ja krediidikorralduse leping allkirjastati 15. jaanuaril 2021 ning need jõustuvad pärast riigis ratifitseerimisprotsessi lõpuleviimist ja ametlikus väljaandes avaldamist. Makromajanduslikku finantsabi antakse kahe osamaksena, millest kummagi suurus on 125 miljonit eurot. Esimene osamakse sõltub makromajandusliku finantsabi üldistest poliitilistest eeltingimustest ja tehakse pärast vastastikuse mõistmise memorandumi jõustumist. Teist osamakset ei maksta välja varem kui kolm kuud pärast esimese osamakse tegemist ja see sõltub teatavate poliitiliste tingimuste täitmisest. Poliitikameetmed kuuluvad nelja järgmisesse teemavaldkonda: majanduse juhtimine ja institutsioonide ülesehitamine, finantssektori stabiilsus, läbipaistvus ja korruptsioonivastane võitlus ning tööturu parem toimimine. Abi eesmärk on täiendada vahendeid, mille on teinud kättesaadavaks teised rahastajad, sealhulgas IMF oma 9. aprillil 2020 heaks kiidetud 330 miljoni euro suuruse kiirrahastamisvahendi programmi raames. ·Kosovo COVID-19 MFA Pärast Kosovo 8. aprilli 2020. aasta ametlikku taotlust makromajandusliku finantsabi saamiseks COVID-19 pandeemia kontekstis kiitsid Euroopa Parlament ja nõukogu 2020. aasta mais heaks COVID-19 MFA paketi, sealhulgas uue Kosovole suunatud 100 miljoni euro suuruse makromajandusliku finantsabi programmi. Vastastikuse mõistmise memorandum ja krediidikorralduse leping jõustusid 8. septembril 2020. Programmi poliitilised tingimused keskenduvad peamiselt riigi rahanduse tugevdamisele, finantsstabiilsuse suurendamisele, mitteametliku tegevuse vastu võitlemisele, õigusriigi strateegia edendamisele ja noorte tööhõivevõimaluste parandamisele. Makromajanduslikku finantsabi antakse kahe osamaksena, millest kummagi suurus on 50 miljonit eurot. Esimene osamakse sõltus makromajandusliku finantsabi üldistest poliitilistest eeltingimustest ja maksti välja 6. oktoobril 2020. Teine ja ühtlasi viimane osamakse maksti välja 1. juunil 2021, kui Kosovo oli asjaomased poliitilised tingimused täitnud. Abi eesmärk on täiendada IMFi vahendeid (52 miljonit eurot), mis eraldatakse 10. aprillil 2020 heaks kiidetud kiirrahastamisvahendi raames (50 % Kosovo IMFi kvoodist). ·Montenegro COVID-19 MFA Pärast Montenegro 15. aprilli 2020. aasta ametlikku taotlust leppis EL kokku Montenegrole laenudena antavas 60 miljoni euro suuruses makromajandusliku finantsabi programmis, mis on 2020. aasta mais vastu võetud COVID-19 MFA paketi osa. Vastastikuse mõistmise memorandum ja krediidikorralduse leping allkirjastati 28. augustil 2020 ning jõustusid vastavalt 28. augustil 2020 ja 15. septembril 2020. Programmi poliitilised tingimused keskenduvad eeskätt riigi rahanduse tugevdamisele ja korruptsioonivastasele võitlusele, finantsstabiilsuse suurendamisele, ettevõtluskeskkonna parandamisele ja sotsiaalkaitse reformimisele. Makromajanduslikku finantsabi antakse kahe osamaksena, millest kummagi suurus on 30 miljonit eurot. Esimene osamakse sõltus makromajandusliku finantsabi üldistest poliitilistest eeltingimustest ja maksti välja 6. oktoobril 2020. Teine ja ühtlasi viimane osamakse maksti välja 1. juunil 2021, kui Montenegro oli asjaomased poliitilised tingimused täitnud.

Abi eesmärk on täiendada vahendeid, mille on teinud kättesaadavaks teised rahastajad, sealhulgas IMF Montenegroga kokku lepitud ja 24. juunil 2020 heaks kiidetud 75 miljoni euro suuruse kiirrahastamisvahendi programmi raames. ·Põhja-Makedoonia COVID-19 MFA Põhja-Makedoonia majanduskasv peatus 2020. aastal järsult, kuna pandeemia andis löögi sise- ja välisnõudlusele. Sellega seoses ja pärast ametiasutuste 15. aprilli 2020. aasta ametlikku taotlust makromajandusliku finantsabi saamiseks leppis EL kokku Põhja-Makedooniale laenudena antavas 160 miljoni euro suuruses makromajandusliku finantsabi programmis, mis on 2020. aasta mais vastu võetud COVID-19 MFA paketi osa. Vastastikuse mõistmise memorandum ja krediidikorralduse leping allkirjastati 17. juulil 2020 ning jõustusid vastavalt 20. juulil 2020 ja 15. septembril 2020. Programmi poliitilised tingimused keskenduvad eeskätt riigi rahanduse tugevdamisele ja korruptsioonivastasele võitlusele, finantsstabiilsuse suurendamisele, ettevõtluskeskkonna parandamisele ja sotsiaalkaitse reformimisele. Makromajanduslikku finantsabi antakse kahe osamaksena, millest kummagi suurus on 80 miljonit eurot. Esimene osamakse sõltus makromajandusliku finantsabi üldistest poliitilistest eeltingimustest ja maksti välja 6. oktoobril 2020. Teine ja ühtlasi viimane osamakse maksti välja 1. juunil 2021, kui Põhja-Makedoonia oli asjaomased poliitilised tingimused täitnud. Abi eesmärk on täiendada vahendeid, mille on teinud kättesaadavaks teised rahastajad, sealhulgas IMF Põhja-Makedooniaga kokku lepitud ja 10. aprillil 2020 heaks kiidetud 176 miljoni euro suuruse kiirrahastamisvahendi programmi raames. 4Makromajandusliku finantsabi otstarbeka kasutamise tagamine: tegevuse hindamine, järelhindamine ja auditid 4.1Tegevuse hindamine Kooskõlas ELi finantsmääruse nõuetega hindab komisjon välisnõustajate abiga tegevusi, et saada piisavat kindlust selle kohta, et haldusmenetlused ja raharinglus abisaajariikides toimivad. Tegevuse hindamisel keskendutakse riigi rahanduse juhtimise süsteemidele, eelkõige sellele, kuidas on korraldatud rahandusministeeriumi ja keskpanga tegevus ning milliseid menetlusi nad rakendavad, ja konkreetsemalt sellele, kuidas hallatakse kontosid, kuhu kantakse ELi vahendid. Lisaks pööratakse erilist tähelepanu väliste auditeerimisasutuste toimimisele, nende sõltumatusele, tööprogrammidele ja nende teostatava kontrolli tõhususele. Kontrollitakse ka kesktasandi riigihankemenetlusi. 2020. aastal korraldati uute COVID-19 MFA programmide ja Jordaania uue III MFA kontekstis kümme tegevuse hindamist, mille tulemusel järeldati, et raharinglus ja menetlused on partnerriikides usaldusväärsed ja seetõttu makromajandusliku finantsabi jaoks sobivad. 4.2Järelhindamine Kooskõlas ELi finantsmääruse ja asjakohaste makromajanduslikku finantsabi käsitlevate otsustega teeb komisjon pärast makromajandusliku finantsabi programmide lõpuleviimist järelhindamise, et teha kindlaks nende mõju. Hindamise kaks peamist eesmärki on järgmised: I.analüüsida makromajandusliku finantsabi mõju abisaajariigi majandusele ja eriti riigi välispositsiooni jätkusuutlikkusele ning II.hinnata ELi sekkumise lisaväärtust. 2020. aastal viidi lõpule nii Tuneesia I MFA programmi kui ka Ukraina III MFA programmi järelhindamine. Kaasnevad komisjoni talituste töödokumendid avaldati vastavalt 2021. aasta jaanuaris ja aprillis. ·Tuneesia I MFA. „Hindamisel leiti, et I MFA aitas tõhusalt parandada Tuneesia maksebilanssi ning toetas eelarve konsolideerimist väga soodsate finants- ja poliitiliste tingimuste kaudu. Makromajanduslik finantsabi kattis ligikaudu 11,3 % aastate 2015–2016 järelejäänud rahastamispuudujäägist ja suurendas usaldust Tuneesia majanduse vastu.“ ·Ukraina III MFA. „Ukrainale antud kolmanda makromajandusliku finantsabi maht ja soodsad tingimused võimaldasid eelarvekokkuhoidu, mida oli vaja struktuurireformide elluviimiseks. ELi võime suhteliselt kiiresti mobiliseerida ja koordineerida enneolematul hulgal rahalisi vahendeid oli sekkumise peamine põhjus, sest sel ajal oli Ukraina rahastamisvajadus endiselt väga suur. Makromajandusliku finantsabi tingimuslikkusel oli poliitiliselt tugevdav mõju, mis aitas mobiliseerida Ukraina ametivõime seoses oluliste reformidega. Programmile andis lisaväärtuse ka selle usaldust suurendav mõju erasektorile.“ Komisjon algatas 2020. aastal kõigi 2010.–2020. aastal rakendatud makromajandusliku finantsabi programmide metahindamise. Hinnatakse makromajandusliku finantsabi rahastamisvahendit reguleerivaid põhimõtteid ja eripärasid, et saada sisendteavet selle kohta, kuidas parandada rahastamisvahendi asjakohasust, toimivust, tõhusust, lisaväärtust ja võimet vastata ELi välistegevuse prioriteetidele, samuti makromajandusliku finantsabi meetmete igapäevast juhtimist. Metahindamine peaks jõudma lõpule 2021. aasta sügisel. 5Makromajandusliku finantsabi rahastamisvahendiga seotud üldised arengusuunad 5.1Makromajandusliku finantsabi rahastamisvahendi toimimine