Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2020/C 352/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid kolme kuu jooksul pärast selle avaldamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„JABUGO“

ELi nr: PDO-ES-0009-AM02 – 3.10.2019

KPN (X) KGT ( )

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Consejo Regulador de la Denominación de Origen Protegida „Jabugo“ (kaitstud päritolunimetuse „Jabugo“ reguleeriv asutus)

Avenida Infanta María Luisa 1, 21290 Jabugo (Huelva), Hispaania

+34 959127900

info@dopjabugo.es

Reguleeriv asutus on ametlikult tunnustatud KPNi „Jabugo“ juhtimisasutusena vastavalt 12. mai 2015. aasta seaduse nr 6/2015 (autonoomsest piirkonnast suuremaid piirkondi hõlmavate kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kohta) esimesele lisasättele ning üks selle eriülesanne on teha ettepanekuid tootespetsifikaadi muutmiseks.

2. Liikmesriik või Kolmas Riik

Hispaania

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

☐ Toote nimetus

☒ Toote kirjeldus

☒ Geograafiline piirkond

☒ Päritolutõend

☒ Tootmismeetod

☐ Seos piirkonnaga

☒ Märgistus

☐ Muu [täpsustada]

☒ ametiasutused või sertifitseerimisasutused, kes kontrollivad vastavust spetsifikaadile

4. Muudatus(t)e liik

☒ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

☐ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitata määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5. Muudatus(ed)

Kaitstud päritolunimetuse „Jamón de Huelva“ muutmine kaitstud päritolunimetuseks „Jabugo“ on kiirendanud viimastel aastatel täheldatud arengut parema kvaliteedi suunas.

Toote kirjeldus

Selle lõike muudatused tulenevad asjaolust, et kaitstud päritolunimetusega toote kolm klassi (I klass „Summum“, II klass „Excellens“ ja III klass „Selección“) on lihtsustamiseks koondatud üheainsa klassi alla, mis tähendab, et tootespetsifikaati kohaldatakse ainult taga- ja abasinkide suhtes, mis pärinevad 100 % Ibeeria ehk kohalikku põlistõugu sigadelt, kes on tapaeelse tammetõrunuuma ajal toitunud üksnes tammetõrudest ja dehesa-alade (peamiselt tammesaludega vahelduvad rohumaad) taimestikust.

Ühest küljest on 100 % Ibeeria tõugu siga kohalik maatõug, mis on suurepäraselt kohanenud eluga dehesa-aladel ja vabaduses. Tõule on iseloomulik väiksem sigivus ja sobiva tapakaalu saavutamiseks kulub neil rohkem aastaid. Seda tõugu loomade liha on hästi läbikasvanud.

Teisest küljest annab tammetõru lõpptootele ainulaadsed organoleptilised omadused, kujundades selle maitset ja lõhna ning jättes tugeva retronasaalse järelaistingu.

Kokkuvõttes on taga- ja abasingid, mis pärinevad 100 % Ibeeria tõugu sealt, keda on peetud looduslikul karjamaal ja kes on toitunud tammetõrudest, parima organoleptilise kvaliteediga, ning selliselt säilitatakse Ibeeria tõu puhtus ja ökosüsteemi jätkusuutlikkus.

Sellest tulenevalt on tehtud järgmised muudatused.

— Jäetakse välja sead, kes on saadud Duroci tõugu ehk võõrtõugu sigadega ristamisel.

— Tammetõrudest toitunud või tapaeelsel tammetõrunuumal olnud sigade puhul jäetakse välja ristandsigade lihakeha miinimumkaal.

— Jäetakse välja karjamaal peetavad ja söödaga nuumatud sead.

— Tammetõrunuuma algus- ja lõppkuupäev määratakse kindlaks kooskõlas Ibeeria tõugu käsitletavate riiklike õigusaktidega.

— Ekstensiivsuse tagamiseks nuuma ajal määratakse kindlaks loomkoormus karjamaal.

— Jäetakse välja I klassi nimetus „Summum“, jättes muutmata selle klassi kohta kehtivad nõuded.

— Jäetakse välja II klass „Excellens“.

— Jäetakse välja III klass „Selección“.

— Jäetakse välja ristandsigadelt saadud taga- ja abasingi miinimumkaal.

Muudatused tulenevad soovist edastada Euroopa Liidu tarbijatele selge ja ühene sõnum, paigutades kaitstud päritolunimetuse „Jabugo“ kõige nõudlikumasse turusegmenti; samal ajal on see kooskõlas sertifitseeritud toote suundumusega, kuna II klassi toodete arv aina väheneb ja praegu neid juurde ei toodeta ning III klassi tooteid ei sertifitseerita.

Seetõttu ei puuduta muudatus esmaklassilise kvaliteediga tooteid.

Kehtiva koonddokumendi tekst on järgmine.

„3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

[…]

Kaal: vähemalt 5,75 kg 100 % Ibeeria tõugu sigade singi puhul ja 7 kg Ibeeria tõugu sigade singi puhul ning 3,7 kg 100 % Ibeeria tõugu sigade abatüki puhul ja 4 kg Ibeeria tõugu sigade abatüki puhul.

[…]

Klassid

Tooraine saadakse 100 % Ibeeria tõugu sigadest või vähemalt 75 % ulatuses Ibeeria tõugu Duroci ristanditest.

Sõltuvalt looma tõust ja toitumisest klassifitseeritakse sink ja abatükid järgmiselt.

I klass – „Summum“: toodetud 100 % Ibeeria tõugu sigadest, keda on kasvatatud traditsiooniliselt ning toidetud üksnes tammetõrude ja muude dehesa’del (suured avatud niidukarjamaad, kus kasvavad pöögilised) leiduvate loodusvaradega nuumamise etapis enne nende tapmist vähemalt 14 kuu vanusena ning mis on looduslikult soolatud Huelva provintsi La Sierra unikaalses mikrokliimas.

II klass – „Excellens“: toodetud Ibeeria tõugu sigadest, kes on vähemalt 75 % ulatuses Ibeeria tõugu ning muud omadused kattuvad I klassi omadustega.

III klass – „Selección“: toodetud Ibeeria sigadest, kes on vähemalt 75 % ulatuses Ibeeria tõugu, keda peetakse vabalt dehesa-aladel ning nuumatakse peamiselt teraviljal ja liblikõielistel taimedel põhineva söödaga enne nende tapmist vähemalt 12 kuu vanusena ning mis on looduslikult soolatud Huelva provintsis asuva La Sierra unikaalses mikrokliimas.

[…]“

Muudetud tekst on järgmine.

„3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus […] Kaal: vähemalt 5,75 kg tagasingi ja 3,7 kg abasingi puhul. […] Taga- ja abasingid, mis pärinevad 100 % Ibeeria tõugu sigadelt, keda on kasvatatud traditsiooniliselt ning toidetud tammetõrunuuma ajal üksnes tammetõrude ja muude dehesa-aladel leiduvate loodusandidega ning mis on naturaalselt laagerdunud ja kuivanud Huelva provintsi La Sierra unikaalses mikrokliimas. […]“

Kehtiva koonddokumendi tekst on järgmine.

„3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Tootmispiirkond, kus kasvatatakse Ibeeria sigu, mis annavad toorainet kaitstud toodetele, koosneb valdavalt Extremadura ja Andaluusia piirkonna dehesa’dest – põllumajanduslike metsakarjamaade ökosüsteemist, kus traditsiooniliselt on Ibeeria sigu kasvatatud. Põhitegurid, mis määravad Ibeeria sea liha kvaliteedi ja kaitstud singi ja abatükkide sellest tulenevad organoleptilised omadused ning mis tagavad KPNiga „Jabugo” hõlmatud singi ja abatükkide erilise kvaliteedi ja omadused, on sigade toitmine ja füüsiline koormus, mis tähendab seda, et need sead on kogu elu vabapidamisel ja kasutavad täielikult ära dehesa loodusande, st toituvad tammetõrudest, looduslikust taimestikust, rohust ja õlgedest.

Geograafiline tootmispiirkond on määratletud ja selle kooskõla eritingimustega on tagatud järgmiste kontrollimeetmete abil: igal mägikarjamaal hinnatakse sigade jaoks kättesaadavat tammetõrude kogust vahemere tammede, korgitammede ja muude tammede puhul; määratakse kindlaks sigade arv ning sea tuvastamiseks märgistatakse ta mägikarjamaale sisenemisel kõrvamärgiga; etteteatamata kontrollide käigus veendutakse, et sead toituvad tammetõrudest ja looduslikust taimestikust ning et nuuma ajal kasvatakse neid ekstensiivselt.

KPNi „Jabugo“ singi ja abatükkide valmistamiseks kasutatavad esi- ja tagajalad peavad pärinema

a) tammetõrudega toidetud või nuumal olnud sigadest: need sead tuleb tappa kohe pärast nende tammetõrudega ja rohuga nuumamist vahemere tammede, korgitammede ja muude tammedega dehesa’del. Sea keskmine kaal peab nuuma alguses jääma vahemikku 92–115 kg. Siga peab üle 60 päeva kestva nuuma ajal võtma juurde vähemalt 46 kg. Üksik lihakeha peab kaaluma vähemalt 115 kg või 100 % Ibeeria tõugu sea puhul 108 kg;

b) karjamaal peetavad ja söödaga nuumatud sead: neid sigu nuumatakse ekstensiivse loomakasvatuse meetodi abil, nuumates kuni 15 siga ühel hektaril dehesa loodusandide ning peamiselt teraviljal ja liblikõielistel taimedel põhineva söödaga. Sead peavad enne tapmist viibima vähemalt 60 päeva dehesa’l nuumamisel. Üksik lihakeha peab kaaluma vähemalt 115 kg või 100 % Ibeeria tõugu sea puhul 108 kg.“

Muudetud tekst on järgmine.

„3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul) KPNi „Jabugo“ taga- ja abasinkide valmistamiseks kasutatavad esi- ja tagajäsemed peavad pärinema 100 % Ibeeria tõugu sigadelt, kes tapaeelse toiduvaliku poolest on tootmispiirkonnas kasutatava terminoloogia järgi tammetõrudega toidetud või tammetõrunuumal olnud sead: need sead tuleb tappa kohe pärast nende tammetõrudega ja rohuga nuumamist, mis toimus vahemere tammede, korgitammede ja muude tammedega dehesa’del. Sea keskmine kaal peab tammetõrunuuma alguses jääma vahemikku 92–115 kg. Siga peab üle 60 päeva kestva tammetõrunuuma ajal võtma juurde vähemalt 46 kg. Iga rümp peab kaaluma vähemalt 108 kg. Need loomad peavad tapale minnes olema vähemalt 14 kuud vanad, nad peavad olema kasvatatud traditsiooniliselt ja toitunud tammetõrunuuma ajal, mis kestab 1. oktoobrist kuni 31. märtsini, üksnes tammetõrudest ja muudest dehesa-alade loodusandidest. Tootmispiirkond, kus nuumatakse Ibeeria sigu, mis annavad toorainet kaitstud toodete jaoks, koosneb valdavalt Extremadura ja Andaluusia piikonna dehesa’dest. Põhitegurid, mis määravad Ibeeria sea liha kvaliteedi ja seega kaitstud taga- ja abasingi organoleptilised omadused ning mis tagavad KPNiga „Jabugo“ hõlmatud taga- ja abasingi erilise kvaliteedi ja omadused, on sea toitmine ja kasvatamine nuuma viimases järgus ekstensiivse seakasvatuse põhimõtte järgi, kasutades ära kõiki dehesa’del leiduvaid loodusande, st sead toituvad tammetõrudest, looduslikust taimestikust ja kõrretüüst. Loomkoormus peab olema kuni 1,25 siga hektari kohta ning see määratletakse igas kasvanduses, arvestades tõrude arvu vahemere tammedel, korgitammedel ja muudel tammedel, mida sigadel on võimalik tammetõrunuuma jooksul toiduks tarbida.“

Kehtiva tootespetsifikaadi tekst on järgmine.

„B) Toote kirjeldus

Päritolunimetusega „Jabugo“ kaitstud sink ja abatükid on valmistatud laagerdatud taga- ja esijalgadest, mis pärinevad 100 % Ibeeria tõugu sigadelt või sigadelt, kes on saadud Ibeeria ja Duroci tõu ristamisel ja kes on vähemalt 75 % ulatuses Ibeeria tõugu.

Sõltuvalt looma tapaeelsest toiduvalikust liigitatakse sead tootmispiirkonnas kasutatava terminoloogia järgi

a) tammetõrudega toidetud või nuumal olnud sigadeks: need sead tuleb tappa kohe pärast nende tammetõrude ja rohuga nuumamist vahemere, korgitammede ja muude tammedega dehesa’del. Sea keskmine kaal peab nuuma alguses olema 92–115 kg. Siga peab üle 60 päeva kestva nuuma ajal võtma juurde vähemalt 46 kg. Üksik lihakeha peab kaaluma vähemalt 115 kg või 100 % Ibeeria tõugu sea puhul vähemalt 108 kg;

b) karjamaal peetavad ja söödaga nuumatud sigadeks: neid sigu nuumatakse ekstensiivse loomakasvatuse meetodi abil, nuumates neid dehesa loodusandidega ning peamiselt teraviljast ja liblikõielistest taimedest koosneva söödaga. Sead peavad enne tapmist viibima vähemalt 60 päeva dehesa’l nuumamisel. Üksik lihakeha peab kaaluma 115 kg või 100 % Ibeeria tõugu sea puhul 108 kg. Suurim loomade tihedus on 15 siga hektari kohta.

Ilma et see piiraks kohaldatavaid riiklikke eeskirju, või neist sõltumatult, liigitatakse sink ja abatükid klassidesse nende kvaliteedi määravate järgmiste tegurite põhjal: tõupuhtus, sigade pidamine, nende söötmine ainult dehesa saadustega, minimaalne tapavanus ja singi Huelva provintsi Sierra looduslikes tingimustes laagerdumise aeg.

Klass I – SUMMUM: need singid ja abatükid pärinevad 100 % Ibeeria tõugu sigadelt, keda enne nende tapmist vähemalt 14 kuu vanusena on kasvavatud traditsiooniliselt ning toidetud nuuma ajal üksnes tammetõrudega ja muude dehesa’del leiduvate loodusandidega, ning neid on looduslikult laagerdatud Huelva provintsi La Sierra unikaalses mikrokliimas.

II klass – EXCELLENS: need singid ja abatükid pärinevad vähemalt 75 % ulatuses Ibeeria tõugu sigadelt, keda enne tapmist vähemalt 14 kuu vanusena on kasvatatud traditsiooniliselt ning toidetud nuuma ajal üksnes tammetõrude ja muude dehesa’del leiduvate loodusandidega, ning neid on looduslikult laagerdatud Huelva provintsi La Sierra unikaalses mikrokliimas.

III klass – SELECCIÓN: need singid ja abatükid „cebo de campo 100 % ibéricos“ või „cebo de campo 75 % ibéricos“ pärinevad vähemalt 75 % ulatuses Ibeeria tõugu sigadelt, keda peetakse vabalt ja nuumatakse dehesa’del leiduvate loodusandidega ning peamiselt teraviljast ja liblikõielistest taimedest koosneva söödaga enne nende tapmist vähemalt 12 kuu vanusena, ning neid on laagerdatud Huelva provintsi Sierra mikrokliimas.

[…]

Kaal: Vähemalt 5,75 kg 100 % Ibeeria tõugu sea singi puhul ja 7 kg Ibeeria tõugu sea singi puhul ning 3,7 kg 100 % Ibeeria tõugu sea abatüki puhul ja 4 kg Ibeeria tõugu sea abatüki puhul.

[…]“

Muudetud tekst on järgmine.

„B) Toote kirjeldus KPNiga „Jabugo“ taga- ja abasingid on soolatud, laagerdatud ja kuivatatud taga- ja esijäsemed (vastavalt jamón ja paleta), mis pärinevad 100 % Ibeeria tõugu sigadelt, kes tapaeelse toiduvaliku poolest on tootmispiirkonnas kasutatava terminoloogia järgi tammetõrudega toidetud või tammetõrunuumal olnud sead ehk traditsiooniliselt kasvatatud sead, kes tuleb tappa kohe pärast nende 1. oktoobrist kuni 31. märtsini kestnud tammetõrude ja rohuga nuumamist dehesa’del, kus kasvavad vahemere tammed, korgitammed ja muud tammed. Sea keskmine kaal peab tammetõrunuuma alguses jääma vahemikku 92–115 kg. Siga peab üle 60 päeva kestva tammetõrunuuma ajal võtma juurde vähemalt 46 kg. Tapavanus peab olema vähemalt 14 kuud. Iga rümp peab kaaluma vähemalt 108 kg. Loomkoormus võib olla kuni 1,25 siga hektari kohta ning see määratakse kindlaks igas kasvanduses, arvestades tõrude arvu vahemere tammedel, korgitammedel ja muudel tammedel, mida sigadel on võimalik igal tammikus nuumamise etapil toiduks tarbida. Taga- ja abasinke laagerdatakse ja kuivatatakse naturaalselt Huelva provintsi La Sierra unikaalses mikrokliimas. […] Kaal: vähemalt 5,75 kg tagasingi ja 3,7 kg abasingi puhul. […]“

Geograafiline piirkond

Muudatus puudutab üksnes tootespetsifikaati ja seisneb tootmispiirkonna põllumajanduspiirkondade nimede asendamises nende omavalitsusüksuste nimetustega, kus piirkond asub.

Koonddokumendis on asendatud üksnes sõna „piirkonnad“ sõnadega „piirkondade omavalitsusüksused“, et see oleks kooskõlas tootespetsifikaadiga.

Seega ei muuda taotletud muudatus geograafilist tootmispiirkonda.

Kehtiva koonddokumendi tekst on järgmine.

„Tootmispiirkonna moodustavad piirkonnad, kus asuvad vahemere tammede, korgitammede ja muude tammedega dehesa’d Cácerese ja Badajozi provintsis Extremaduras ning Sevilla, Córdoba, Huelva, Cádizi ja Málaga provintsis Andaluusias:“.

Muudetud tekst on järgmine.

„Tootmispiirkonna moodustavad piirkondade omavalitsusüksused, kus asuvad vahemere tammede, korgitammede ja muude tammedega dehesa’d Cácerese ja Badajozi provintsis Extremaduras ning Sevilla, Córdoba, Huelva, Cádizi ja Málaga provintsis Andaluusias:“.

Kehtiva tootespetsifikaadi tekst on järgmine.

„Tootmispiirkonna, kus kasvatatakse sigu, kelle esi- ja tagajalgu kasutatakse päritolunimetusega „Jabugo“ kaitstud singi ja abatükkide valmistamiseks, moodustavad vahemere tammede, korgitammede ja muude tammedega dehesa’d, mis asuvad Andaluusia autonoomses piirkonnas Sevilla, Córdoba, Huelva, Cádizi ja Málaga provintsis ning Extremadura autonoomses piirkonnas Cácerese ja Badajozi provintsis, ning see hõlmab järgnevalt loetletud põllumajanduslikke piirkondi:

Extremadura:

— Cáceres: Cácerese, Trujillo, Brozasi, Valencia de Alcántara, Logrosáni, Navalmoral de la Mata, Jaraiz de la Vera, Plasencia, Hervási ja Coria piirkond;

— Badajoz: Alburquerque, Mérida, Don Benito, Puebla de Alcoceri, Herrera del Duque, Badajozi, Almendralejo, Castuera, Olivenza, Jerez de los Caballerose, Llerena ja Azuaya piirkond;

Andaluusia

— Sevilla: Sierra Norte piirkond;

— Córdoba: Los Pedrochese, La Sierra ja Campiña Baja piirkond;

— Huelva: La Sierra, Lääne-Andévalo, Ida-Andévalo ja Condado Campiña piirkond;

— Cadiz: La Sierra, La Janda, Campo de Gibraltar ja Campiña;

— Malaga: Serranía de Ronda.“

Muudetud tekst on järgmine.

„Tootmispiirkonna, kus kasvatatakse sigu, kelle esi- ja tagajäsemeid kasutatakse päritolunimetusega „Jabugo“ kaitstud taga- ja abasingi valmistamiseks, moodustavad vahemere tammede, korgitammede ja muude tammedega dehesa’d, mis asuvad Andaluusia autonoomses piirkonnas Sevilla, Córdoba, Huelva, Cádizi ja Málaga provintsis ning Extremadura autonoomses piirkonnas Cácerese ja Badajozi provintsis ning kuuluvad järgmistesse omavalitsusüksustesse:

Extremadura:

— Cáceres: Abadía, Abertura, Acebo, Acehuche, Aceituna, Ahigal, Albalá, Alcántara, Alcollarín, Alcuéscar, Aldea del Cano, Aldeacentenera, Aldeanueva de la Vera, Aldeanueva del Camino, Aldehuela de Jerte, Alía, Aliseda, Almaraz, Almoharín, Arroyo de La Luz, Arroyomolinos de La Vera, Arroyomolinos, Baños de Montemayor, Barrado, Belvís de Monroy, Benquerencia, Berrocalejo, Berzocana, Bohonal de Ibor, Botija, Brozas, Cabañas del Castillo, Cabezabellosa, Cabezuela del Valle, Cabrero, Cáceres, Cachorrilla, Cadalso, Calzadilla, Caminomorisco, Campillo de Deleitosa, Campo Lugar, Cañamero, Cañaveral, Carbajo, Carcaboso, Carrascalejo, Casar de Cáceres, Casar de Palomero, Casares de las Hurdes, Casas de Don Antonio, Casas de Don Gómez, Casas de Millán, Casas de Miravete, Casas del Castañar, Casas del Monte, Casatejada, Casillas de Coria, Castañar de Ibor, Ceclavín, Cedillo, Cerezo, Cilleros, Collado, Conquista de La Sierra, Coria, Cuacos de Yuste, Deleitosa, Descargamaría, El Gordo, El Torno, Eljas, Escurial, Fresnedoso de Ibor, Galisteo, Garciaz, Garganta la Olla, Gargantilla, Gargüera, Garrovillas de Alconétar, Garvín, Gata, Guadalupe, Guijo de Coria, Guijo de Galisteo, Guijo de Granadilla, Guijo de Santa Bárbara, Herguijuela, Hernán-Pérez, Herrera de Alcántara, Herreruela, Hervás, Higuera, Hinojal, Holguera, Hoyos, Huélaga, Ibahernando, Jaraicejo, Jaraíz de La Vera, Jarandilla de La Vera, Jarilla, Jerte, La Aldea del Obispo, La Cumbre, La Garganta, La Granja,La Pesga, Ladrillar, Logrosán, Losar de La Vera, Madrigal de La Vera, Madrigalejo, Madroñera, Majadas, Malpartida de Cáceres, Malpartida de Plasencia, Marchagaz, Mata de Alcántara, Membrío, Mesas de Ibor, Miajadas, Millanes, Mirabel, Mohedas de Granadilla, Monroy, Montánchez, Montehermoso, Moraleja, Morcillo, Navaconcejo, Navalmoral de la Mata, Navalvillar de Ibor, Navas del Madroño, Navezuelas, Nuñomoral, Oliva de Plasencia, Palomero, Pasarón de La Vera, Pedroso de Acim, Peraleda de la Mata, Peraleda de San Román, Perales del Puerto, Pescueza, Piedras Albas, Pinofranqueado, Piornal, Plasencia, Plasenzuela, Portaje, Portezuelo, Pozuelo de Zarzón, Pueblonuevo de Miramontes, Puerto de Santa Cruz, Rebollar, Riolobos, Robledillo de Gata, Robledillo de la Vera, Robledillo de Trujillo, Robledollano, Romangordo, Rosalejo, Ruanes, Salorino, Salvatierra de Santiago, San Martín de Trevejo, Santa Ana, Santa Cruz de la Sierra, Santa Cruz de Paniagua, Santa Marta de Magasca, Santiago de Alcántara, Santiago del Campo, Santibáñez el Alto, Santibáñez el Bajo, Saucedilla, Segura de Toro, Serradilla, Serrejón, Sierra de Fuentes, Talaván, Talaveruela de la Vera, Talayuela, Tejeda de Tiétar, Tiétar, Toril, Tornavacas, Torre de Don Miguel, Torre de Santa María, Torrecilla de los Ángeles, Torrecillas de la Tiesa, Torrejón El Rubio, Torrejoncillo, Torremenga, Torremocha, Torreorgaz, Torrequemada, Trujillo, Valdastillas, Valdecañas de Tajo, Valdefuentes, Valdehúncar, Valdelacasa de Tajo, Valdemorales, Valdeobispo, Valencia de Alcántara, Valverde de La Vera, Valverde del Fresno, Vegaviana, Viandar de la Vera, Villa del Campo, Villa del Rey, Villamesías, Villamiel, Villanueva de la Sierra, Villanueva de la Vera, Villar de Plasencia, Villar del Pedroso, Villasbuenas de Gata, Zarza de Granadilla, Zarza de Montánchez, Zarza la Mayor, Zorita.

— Badajoz: Acedera, Aceuchal, Ahillones, Alange, Albuera (La), Alburquerque, Alconchel, Alconera, Aljucen, Almendral, Almendralejo, Arroyo de San Servan, Atalaya, Azuaga, Badajoz, Barcarrota, Baterno, Benquerencia de la Serena, Berlanga, Bienvenida, Bodonal de la Sierra, Burguillos del Cerro, Cabeza del Buey, Cabeza la Vaca, Calamonte, Calera de León, Calzadilla de Los Barros, Campanario, Campillo de Llerena, Capilla, Carmonita, Carrascalejo (El), Casas de Don Pedro, Casas de Reina, Castilblanco, Castuera, Codosera (La), Cordobilla de Lacara, Coronada (La), Corte de Peleas, Cristina, Cheles, Don Alvaro, Don Benito, Entrin Bajo, Esparragalejo, Esparragosa de La Serena, Esparragosa de Lares, Feria, Fregenal de La Sierra, Fuenlabrada de los Montes, Fuente de Cantos, Fuente del Arco, Fuente del Maestre, Fuentes de Leon, Garbayuela, Garlitos, Garrovilla (La), Granja de Torrehermosa, Guareña, Haba (La), Helechosa, Herrera del Duque, Higuera de La Serena, Higuera de Llerena, Higuera de Vargas, Higuera La Real, Hinojosa del Valle, Hornachos, Jerez de Los Caballeros, Lapa (La), Llera, Llerena, Lobon, Magacela, Maguilla, Malcocinado, Malpartida de La Serena, Manchita, Medellin, Medina de Las Torres, Mengabril, Merida, Mirandilla, Monesterio, Montemolin, Monterrubio de La Serena, Montijo, Morera (La), Nava de Santiago (La), Navalvillar de Pela, Nogales, Oliva de La Frontera, Oliva de Merida, Olivenza, Orellana de la Sierra, Orellana la Vieja, Palomas, Parra (La), Peñalsordo, Peraleda del Zaucejo, Puebla de Alcocer, Puebla de La Reina, Puebla de Obando, Puebla de Sancho Perez, Puebla del Maestre, Puebla del Prior, Pueblo Nuevo del Guadiana, Quintana de La Serena, Reina, Rena, Retamal de Llerena, Ribera del Fresno, Risco, Roca de La Sierra (La), Salvaleon, Salvatierra de Los Barros, San Pedro de Merida, San Vicente de Alcantara, Sancti-Spiritus, Santa Amalia, Santa Marta, Santos de Maimona (Los), Segura de Leon, Siruela, Solana de Los Barros, Talarrubias, Talavera La Real, Taliga Tamurejo, Torre de Miguel Sesmero, Torremayor, Torremejia, Trasierra, Trujillanos, Usagre, Valdecaballeros, Valdetorres, Valencia de las Torres, Valencia del Mombuey, Valencia del Ventoso, Valle de La Serena, Valle de Matamoros, Valle de Santa Ana, Valverde de Burguillos, Valverde de Leganes, Valverde de Llerena, Valverde de Merida, Villafranca de los Barros, Villagarcia de la Torre, Villagonzalo, Villalba de Los Barros, Villanueva de la Serena, Villanueva del Fresno, Villar de Rena, Villar del Rey, Villarta de los Montes, Zafra, Zahinos, Zalamea de la Serena, Zarza (La), Zarza-Capilla.

Andaluusia:

— Sevilla: Alanís, Almadén de la Plata, Aználcollar, Castilblanco de los Arroyos, Castillo de las Guardas, Cazalla de la Sierra, Constantina, Coripe, El Garrobo, El Madroño, El Pedroso, El Real de la Jara, El Ronquillo, Gerena, Guadalcanal, Guillena, Navas de la Concepción, Pruna, Puebla de los Infantes, Sanlúcar La Mayor, San Nicolás del Puerto, Villanueva del Río y Minas.

— Córdoba: Adamuz, Alcaracejos, Almodóvar del Río, Añora, Belalcazar, Belmez, Cardeña, Castro del Río, Conquista, Córdoba, Dos Torres, El Carpio, El Guijo, El Viso, Espiel, Fuente la Lancha, Fuente Obejuna, Hinojosa del Duque, Hornachuelos, La Granjuela, la Rambla, Los Blázquez, Montoro, Obejo, Pedroche, Palma del Río, Peñarroya-Pueblo Nuevo, Posadas, Pozoblanco, Santaella, Santa Eufemia, Torrecampo, Valsequillo, Villafranca de Córdoba, Villaharta, Villanueva de Córdoba, Villanueva del Duque, Villanueva del Rey, Villaralto, Villaviciosa de Córdoba.

— Huelva: Alajar, Almonaster la Real, Alosno, Aracena, Aroche, Arroyomolinos de León, Ayamonte, Beas, Berrocal, Bollullos Par del Condado, Cabezas Rubias, Cala, Calañas, Campofrío, Cañaveral de León, Cartaya, Castaño del Robledo, Corteconcepción, Cortelazor, Cortegana, Cumbres de Enmedio, Cumbres de San Bartolomé, Cumbres Mayores, Chucena, El Almendro, El Campillo, El Cerro del Andévalo, El Granado, Encinasola, Escacena del Campo, Fuenteheridos, Galaroza, Gibraleón, Higuera de la Sierra, Hinojales, Hinojos, Jabugo, La Granada de Rio Tinto, La Nava, La Palma del Condado, La Zarza, Linares de la Sierra, Los Marines, Manzanilla, Minas de Río Tinto, Nerva, Niebla, Paterna del Campo, Paymogo, Puebla de Guzmán, Puerto Moral, Rociana del Condado, Rosal de la Frontera, San Bartolomé de la Torre, San Juan del Puerto, Sanlúcar del Guadiana, San Silvestre de Guzmán, Santa Ana la Real, Santa Bárbara de Casa, Santa Olalla del Cala, Tharsis, Trigueros, Valdelarco, Valverde del Camino, Villablanca, Villalba del Alcor, Villanueva de las Cruces, Villanueva de los Castillejos, Villarrasa, Zalamea la Real, Zufre.

— Cadiz: Alcalá de los Gazules, Alcalá del Valle, Algar, Algeciras, Algodonales, Arcos de la Frontera, Barbate, Benalup-Casas Viejas, Benaocaz, Bornos, Castellar de la Frontera, Chiclana de la Frontera, El Bosque, Grazalema, El Gastor, Espera, Jérez de la Frontera, Jimena de la Frontera, La Línea, Los Barrios, Medina Sidonia, Olvera, Paterna de la Rivera, Prado del Rey, Puerto Real, Puerto Serrano, San Roque, San José del Valle, Setenil de las Bodegas, Ubrique, Tarifa, Torre-Alháquime, Vejer de la Frontera, Villaluenga del Rosario, Villamartín, Zahara de la Sierra.

— Malaga: Algatocín, Alpandeire, Arriate, Atajate, Benadalid, Benalauría, Benaoján, Benarrabá, Campillos, Cañete la Real, Cartajima, Cortes de la Frontera, Cuevas del Becerro, El Burgo, Faraján, Gaucín, Genalguacil, Igualeja, Jimera de Líbar, Jubrique, Júzcar, Montejaque, Parauta, Pujerra, Ronda, Yunquera.“

Päritolutõend

Kolme tooteklassi lihtsustamise tõttu on muudetud vaid lõiku „Kontrollid ja sertifitseerimine“.

— Jäetakse välja, et taga- ja abasingid võivad pärineda Duroci tõugu ristandloomadelt.

— Tuleb lisada, kuidas hinnatakse mägikarjamaa väärtust ja määratakse kindlaks loomkoormus.

— Jäetakse välja ekstensiivselt kasvatatavate loomade märgistamine enne nuuma algust, sest see seondus karjamaal peetavate ja söödaga nuumatavate sigadega.

— Lisatakse juhtimisasutuse kehtestatud kontrollimiseeskirjade täitmine.

Muudatused ei nõua seega päritolutõendi muutmist.

Kehtiva tootespetsifikaadi tekst on järgmine.

„[…]

Sink ja abatükid peavad pärinema eranditult 100 % Ibeeria tõugu sigadelt või nende Duroci tõugu ristanditelt, kes on vähemalt 75 % ulatuses Ibeeria tõugu.

Loomad, kelle jäsemed sobivad päriolunimetusega kaitstud toodete valmistamiseks, tuleb märgistada kõrva külge paigaldatud kõrvamärgi või päritolunimetuse „Jabugo“ püsiva erimärgisega. Märgistamine toimub enne mägikarjamaal või ekstensiivse loomakasvatuse meetodil nuumamise algust, kui tegemist on registrisse kantud põllumajandusettevõttega.

[…]

Lihatöötlejad, kes töötlevad tooteid müügiks ilma sõrgadeta, kondistatult ning tükkideks, portsjoniteks ja viiludeks lõigatuna, peavad toote jälgitavuse huvides olema kantud ettevõtjate registrisse.“

Muudetud tekst on järgmine.

„[…]

Taga- ja abasingid peavad pärinema eranditult 100 % Ibeeria tõugu sigadelt.

Tammetõrunuuma ajal toitumise eritingimuste täitmiseks kohaldatakse järgmisi kontrollimeetmeid: igal tammetõrunuuma ajal hinnatakse sigade jaoks kättesaadavat tammetõrude kogust vahemere tammede, korgitammede ja muude tammede puhul; määratakse kindlaks sigade maksimaalne arv ning sea tuvastamiseks märgistatakse ta tammetõrunuuma alguses kõrvamärgiga; etteteatamata kontrollide käigus veendutakse, et sead toituvad tammetõrudest ja looduslikust taimestikust ning et nuuma ajal kasvatakse neid ekstensiivselt.

Loomad, kelle jäsemed sobivad päriolunimetusega kaitstud toodete valmistamiseks, tuleb märgistada kõrva külge paigaldatud kõrvamärgi või päritolunimetuse „Jabugo“ püsiva erimärgisega. Märgistamine toimub enne tammetõrunuuma algust, kui tegemist on registrisse kantud põllumajandusettevõttega.

[…]

Lihatöötlejad, kes töötlevad tooteid müügiks ilma sõrgadeta, kondistatult ning tükkideks, portsjoniteks ja viiludeks lõigatuna, peavad toote jälgitavuse huvides olema kantud ettevõtjate registrisse ning neil peab olema sisse seatud asjakohane enesekontrolli-, pakendamis- ja märgistamissüsteem, nad peavad olema vastu võtnud juhtimisasutuse kehtestatud kontrollieeskirjad ning neid lõpptoote jälgitavuse tagamise ja päritolu kinnitamise huvides täitma.“

Tootmismeetod

Muudatused on tingitud liigituse lihtsustamisest ja süvenevast kliimamuutusest.

Sellest tulenevalt on tehtud järgmised muudatused.

— Tagatakse, et tooteid ei külmutata ei nende valmistamise ajal ega enne nende turustamist.

— Soolamise temperatuurivahemikku suurendatakse ja välja jäetakse suhteline õhuniiskus.

— Tõlgendamisvõimaluse välistamiseks täpsustatakse, et pesu langeb kokku soolamisjärgse faasi alguse ja soolamisfaasi lõppemisega.

— Suurendatakse seismisetapi temperatuurivahemikku ja suhtelise õhuniiskuse vahemikku.

— Pikendatakse seismisetapi varieeruvat ajavahemikku.

— Loomuliku kuivamise etapi kestuse säilitamiseks täpsustatakse, et sink peab õhu käes kuivama vähemalt kolm kuud, et seismisetapi ajavahemiku suurendamine ei rikuks kuivamisetappi.

— Laagerdumise puhul jäetakse välja singi liigitamine klassidesse kaalu ja kvaliteedi järgi nende laagerdumiskeldrisse paigutamisel.

Soolamise temperatuurivahemike ja suhtelise õhuniiskuse muudatused on tingitud ühest küljest asjaolust, et soolamiskambri pidev avamine ja sulgemine kahe või kolme loomade tapmise kuu jooksul põhjustavad temperatuuriarvestuses konkreetseid muutusi, mis ei mõjuta kuidagi sinke, kuna need on kogu aja soola alla maetud, ja teisest küljest just tänu sellele, et singid on soola alla maetud, ei mõjuta suhteline õhuniiskus nende kvaliteeti.

Seismisetapi temperatuurivahemiku, suhtelise õhuniiskuse ja kestuse muudatused tulenevad sellest, et kliimamuutused, mis selles Euroopa Liidu lõunaosas on karmimad, toovad kevade lõpus ja suve alguses kaasa temperatuuritõusu, mistõttu vajab toode rohkem aega järkjärguliseks valmimiseks. Selles etapis on väga oluline jälgida nii temperatuuri ja suhtelist õhuniiskust kui ka etapi kestust, et püüda ära hoida külmaahela järsk katkemine ning hoolitseda selle eest, et lihatükkide temperatuur ja niiskus kohaneksid enne järgmist, kuivamise etappi välitingimustega.

Loomuliku kuivatamisetapi kestust ei ole muudetud.

Muudatused ei hõlma seega muutusi tootmismeetodis.

Kehtiva tootespetsifikaadi tekst on järgmine.

„[…]

Töötlemiskeskustesse saadetavaid jäsemeid ei ole säilitamiseks kuidagi töödeldud, neid on vaid jahutatud ja keedusoolaga pindmiselt töödeldud.

Töötlemine seisneb tagajala singiks ja esijala abatükiks muutmises ning see koosneb järgmistest etappidest.

Soolamine: […] See protsess toimub temperatuuril 0–5 °C ning ligikaudu 70–96 % õhuniiskuse juures.

[…]

Pesemine: Pärast soolamisetappi pestakse tükid veega, et eemaldada pinnale kinnitunud sool.

Seejärel antakse lihatükkidele vorm ja kuju, need viimistletakse ja paigutatakse rippuma.

Seismine (ka järelsooldumine ehk settimine): […] tavatingimustes temperatuuril 2–17 °C ning 65–95 % suhtelise õhuniiskuse juures.

Selle etapi kestus on 30–90 päeva.

Kuivatamine: […]

Eespool kirjeldatud soolamis-, seismis- ja kuivatamisetapp kestavad kokku vähemalt kuus kuud.

Laagerdumine: Pärast kuivatamist viiakse lihatükid laagerdumiskeldritesse, kuhu paigutamisel liigitatakse need kaalu ja kvaliteedi järgi alates […]

[…]“

Muudetud tekst on järgmine.

„[…]

Tooteid ei külmutata üheski töötlemise või turustamise etapis.

Töötlemine seisneb tagajäseme tagasingiks ja esijäseme abasingiks muutmises ning see koosneb järgmistest etappidest.

Soolamine: […] See protsess toimub temperatuuril 0–10 °C.

[…]

Pesemine: Pärast soolamisetappi pestakse tükid veega, et eemaldada pinnale kinnitunud sool.

See langeb kokku soolamisjärgse etapi alguse ja soolamise lõpuga.

Seejärel antakse lihatükkidele vorm ja kuju, need viimistletakse ja pannakse rippuma.

Seismine (ka soolamisjärgne etapp): […] tavatingimustes toimub see temperatuuril 2–28 °C ja 60–100 % suhtelise õhuniiskuse juures.

See etapp kestab 30–180 päeva.

Kuivatamine:...

Liha tuleb kuivatada vähemalt kolm kuud.

Laagerdumine: Pärast kuivatamisetappi paigutatakse liha laagerdumiskeldritesse ja algab […]

[…]“

Märgistamine

Muudatused on järgmised.

— Jäetakse välja tooteklassid.

— Jäetakse välja konkreetne olukord, kui sertifitseeritud tagasink või abasink turustatakse pakendatuna või ümbrises.

Muudatus ei too seega kaasa muudatusi märgistuses.

Kehtiva koonddokumendi tekst on järgmine.

„3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Singid ja abatükid peavad kandma tapamajas paigaldatud templit ning laagerduskeldris paigaldatud märki, mis mõlemad on iseloomulikud KPNile „Jabugo“ ning mis peavad olema nummerdatud ning kajastama nähtavalt päritolunimetust. Märgil peab kajastuma toote klass.“

Muudetud tekst on järgmine.

„3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Taga- ja abasingid peavad kandma tapamajas paigaldatud templit ning laagerduskeldris paigaldatud märki, mis mõlemad on eriomased KPNile „Jabugo“ ning mis peavad olema nummerdatud ja kajastama nähtavalt päritolunimetust.“

Kehtiva tootespetsifikaadi tekst on järgmine.

„[…]

Kõik tarbimiseks väljasaadetavad kaitstud singid ja abatükid peavad kandma kaitstud päritolunimetuse „Jabugo“ templit ja märki, mis peavad olema nummerdatud ning kajastama nähtavalt päritolunimetust. Märgil peab kajastuma ka toote klass. Tempel paigaldatakse tapamajas ja lõikamishoones selliselt, et seda ei saaks teist korda kasutada, ning märk nummerdatakse laagerduskeldrist väljastamisel.

Juhul kui sink või abaosa viiakse turule pakendatuna või ümbrises, peab ka sellel olema märgis, millel on täpselt kirjas kõik templi andmed ja ka kehtivate õigusaktide sätted ning tarbijale mõeldud hoiatusmärge asjaomase singi või abatüki tunnusjoontega.

Päritolunimetusega kaitstud toodete turustamiseks luuakse register, kuhu kantakse kaubamärgid ja märgised, mille kohta esitatakse teatised.“

Muudetud tekst on järgmine.

„[…]

Kõik tarbimiseks väljasaadetavad kaitstud taga- ja abasingid peavad kandma kaitstud päritolunimetuse „Jabugo“ templit ja märki, mis peavad olema nummerdatud ning kajastama nähtavalt päritolunimetust. Tempel paigaldatakse tapamajas ja tükeldamishoones selliselt, et seda ei saaks teist korda kasutada, ning märk nummerdatakse laagerduskeldrist väljastamisel.

Päritolunimetusega kaitstud toodete turustamiseks luuakse register, kuhu kantakse kaubamärgid ja märgised, mille kohta esitatakse teatised.“

Ametiasutused või sertifitseerimisasutused, kes kontrollivad vastavust spetsifikaadile

Kaitstud päritolunimetuse „Jabugo“ spetsifikaadis kirjeldatud tingimustele vastavuse kontrolli eest vastutav pädev asutus on Hispaania põllumajandus-, kalandus- ja toiduaineteministeeriumi toiduainetööstuse peadirektoraat ning kontrolli teostab teabe- ja toidualase teabe amet.

Seda teavet ajakohastatakse.

Kehtiva tootespetsifikaadi tekst on järgmine.

„G) Kontrolliasutus

Toiduainetööstuse peadirektoraat

Põllumajandus-, toiduainete ja keskkonnaministeerium

Paseo Infanta Isabel 1, 28014 Madrid, Hispaania

Tel +34 913475361/8477 Faks +34 913475700

E-post: dgia@magrama.es“.

Muudetud tekst on järgmine.

„G) Kontrolliasutus

Toidualase teabe ja toidukontrolli amet (AICA)

Põllumajandus-, kalandus- ja toiduaineteministeerium

Paseo Infanta Mercedes 31, 28020 Madrid, Hispaania

Tel +34 913478401

E-post:“.

KOONDDOKUMENT

„JABUGO“

ELi nr: PDO-ES-0009-AM02 – 3.10.2019

KPN (X) KGT ( )

1. [KPNi või KGT] nimetus

„Jabugo“

2. Liikmesriik või Kolmas Riik

Hispaania

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik [loetletud XI lisas]

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

KPNi „Jabugo“ taga- ja abasingid on järgmiste omadustega.

Füüsikalised omadused

Välimus: piklik, stiliseeritud kuju, nahk on tüüpiliselt traditsioonilisele serrano-singile eemaldatud nii, et allesjäänud nahaosa lõige on V-kujuline. Abasingi puhul on lubatud ka poolkuukujuline lõige. Mõlemal juhul on koot ja sõrg alles jäetud.

Kaal: vähemalt 5,75 kg tagasingi puhul ja 3,7 kg abasingi puhul.

Organoleptilised omadused

Välimus: iseloomulik ja puhas välimus, selle mükootilise floora peamine värvus võib olla valge või tumedapoolne sinakashall.

Värvus ja välimus lõikamisel: iseloomulik värvus varieerub roosast kuni lillakaspunaseni, lõigatud liha on läikiv, rasvkoe ja lihaskoe triibud moodustavad vaheldudes marmorja mustri

Maitse ja lõhn: liha maitse on õrn, magus ja mitte väga soolane. Lõhn on iseloomulik ja meeldiv.

Konsistents ja tekstuur: lihas on konsistentsilt tugev, samas on rasvkude kergelt rasvane ja vetrub vajutamisel. See pole tekstuurilt eriti kiuline, kuid on väga rabe.

Pekk: rasvane, tihke, läikiv, värvuselt kollakasvalge, aromaatne ja meeldiva maitsega. Selle konsistents varieerub olenevalt tammetõrude osakaalust toidus.

Taga- ja abasingid, mis pärinevad 100 % Ibeeria tõugu sigadelt, keda on kasvatatud traditsiooniliselt ning toidetud nuuma ajal üksnes tammetõrude ja muude dehesa-aladel leiduvate loodusandidega ning mis on naturaalselt laagerdunud ja kuivanud Huelva provintsi La Sierra unikaalses mikrokliimas.

Tootmisprotsess peab kestma vähemalt 600 päeva tagasingi puhul, mis kaalub vähem kui 7 kg, 730 päeva tagasingi puhul, mis kaalub 7 kg või rohkem, ning 365 päeva abasingi puhul.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

KPNi „Jabugo“ taga- ja abasingi valmistamiseks kasutatavad esi- ja tagajäsemed peavad pärinevad 100 % Ibeeria tõugu sigadelt, kes on tapaeelse toiduvaliku poolest piirkonnas kasutatava terminoloogia järgi

a) tammetõrudega toidetud või tammetõrunuumal olnud sead: need sead tuleb tappa kohe pärast nende tammetõrudega ja rohuga nuumamist dehesa’del, kus kasvavad vahemere tammed, korgitammed ja muud tammed. Sea keskmine kaal peab tammetõrunuuma alguses jääma vahemikku 92–115 kg. Siga peab üle 60 päeva kestva tammetõrunuuma ajal võtma juurde vähemalt 46 kg. Iga rümp peab kaaluma vähemalt 108 kg.

Need loomad peavad tapale minnes olema vähemalt 14 kuud vanad, nad peavad olema kasvatatud traditsiooniliselt ja toitunud mägikarjamaal tammetõrunuuma ajal, mis kestab 1. oktoobrist kuni 31. märtsini, üksnes tammetõrudest ja muudest dehesa-alade loodusandidest.

Tootmispiirkond, kus nuumatakse Ibeeria sigu, mis annavad toorainet kaitstud toodetele, koosneb valdavalt Extremadura ja Andaluusia piikonna dehesa’dest. Põhitegurid, mis määravad Ibeeria sea liha kvaliteedi ja seega kaitstud taga- ja abasingi organoleptilised omadused ning mis tagavad KPNiga „Jabugo“ hõlmatud taga- ja abasingi erilise kvaliteedi ja omadused, on sea toitmine ja kasvatamine nuuma viimases järgus ekstensiivse seakasvatuse põhimõtte järgi, kasutades ära kõiki dehesa’del leiduvaid loodusande, st sead toituvad tammetõrudest, looduslikust taimestikust ja kõrretüüst.

Loomkoormus võib olla kuni 1,25 siga hektari kohta ning see määratakse kindlaks igas kasvanduses, arvestades tõrude arvu vahemere tammedel, korgitammedel ja muudel tammedel, mida sigadel on võimalik igal tammikus nuumamise etapil toiduks tarbida.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Sead peavad olema kasvatatud ja nuumatud tootmispiirkonnas. Töötlemine (tapmine, tükeldamine, soolamine, pesemine, seismine, kuivatamine ja laagerdumine) peab toimuma töötlemispiirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sertifitseeritud taga- ja abasinki võib müüa ilma kondita, portsjonite või tükkidena eeldusel, et kehtestatud on enesejälgimiseks, pakendamiseks ja märgistamiseks sobiv süsteem ning et juhtimisasutuse välja töötatud kontrolliprotokoll lõpptoote jälgitavuse ja päritolu tagamiseks on saanud nõusoleku ja kogu tegevus on sellega kooskõlas.

Sellest tavast tuleb juhtimisasutust teavitada.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Taga- ja abasingid peavad kandma tapamajas paigaldatud templit ning laagerduskeldris paigaldatud märki, mis mõlemad on eriomased KPNile „Jabugo“ ning mis peavad olema nummerdatud ning kajastama nähtavalt päritolunimetust.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Tootmispiirkond koosneb piirkondadest, kus paiknevad vahemere tammede, korgitammede ja muude tammedega dehesa’d ning mis asuvad Cácerese ja Badajozi provintsis Extremaduras ning Sevilla, Córdoba, Huelva, Cádizi ja Málaga provintsis Andaluusias:

— Cáceres: Cáceres, Trujillo, Brozas, Valencia de Alcántara, Logrosán, Navalmoral de la Mata, Jaraiz de la Vera, Plasencia, Hervás, Coria.

— Badajoz: Alburquerque, Mérida, Don Benito, Puebla de Alcocer, Herrera del Duque, Badajoz, Almendralejo, Castuera, Olivenza, Jerez de los Caballeros, Llerena ja Azuaya.

— Sevilla: Sierra Norte

— Córdoba: Los Pedroches, La Sierra ja Campiña Baja

— Huelva: La Sierra, Lääne-Andévalo, Ida-Andévalo ja Condado Campiña.

— Cadiz: La Sierra, La Janda, Campo de Gibraltar ja Campiña;

— Malaga: Serranía de Ronda.

Töötlemispiirkond hõlmab La Sierra piirkonnas Huelva provintsis asuvat 31 omavalitsusüksust: Alájar, Almonaster la Real, Aracena, Aroche, Arroyomolinos de León, Cala, Campofrío, Cañaveral de León, Castaño de Robledo, Corteconcepción, Cotegana, Cortelazor, Cumbres de Enmedio, Cumbres de San Bartolomé, Cumbres Mayores, Encinasola, Fuenteheridos, Galaroza, La Granada de Río Tinto, Higuera de la Sierra, Hinojales, Jabugo, Linares de la Sierra, Los Marines, La Nava, Puerto Moral, Rosal de la Frontera, Santa Ana la Real, Santa Olalla del Cala, Valdelarco ja Zufre.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Tootmispiirkonna moodustavad Extremadura ja Andaluusia metsadega kaetud dehesa’d. Eristamaks seda Hispaania muudest piirkondadest, kus toodetakse Ibeeria tõugu sigadest sinki, on väga oluline KPNi „Jabugo“ töötlemispiirkond, mis piirdub Sierra de Huelvaga ja mida iseloomustavad järgmised omadused.

Pinnamood

La Sierra de Huelva on kõige põhjapoolsem piirkond Huelva provintsis ja see moodustab Sierra Morena läänepoolse eelmäestiku. Selle 31 omavalitsusüksust moodustavad ühtse ala Huelva provintsis.

Maastik on üsna ebatasane, kuid mäed ei ole keskmisest kõrgemad, sest jõgede võrgustik on tekitanud arvukalt mäeseljakuid ja orge. Madalamad alad on piirkonna välispiiridel ja kõrgus kasvab järk-järgult piirkonna keskosa suunas, mille kõige kõrgem koht on Serranía de Aracena nime kandev kolmnurkne kese. Kõrgused varieeruvad 500 meetrist 1 042 meetrini (Cumbre del Castaño) ning keskmine kõrgus on umbes 700 meetrit.

Kliima

Piirkonna kliima määrab peamiselt ära selle laiuskraad, mis jääb vahemikkuu 37° 04’ ja 38° N. Seetõttu kohtuvad piirkonnas subtroopiline kõrgrõhuvöönd ja subpolaarne madalrõhuvöönd – kliimas domineerivad need vaheldumisi olenevalt aastaajast.

Kliimat mõjutab märkimisväärselt selle piirkonna lähedus Atlandi ookeanile, kuna niiske mõõdukas tuul saab läänest liikuda takistusteta, mõjutades nii õhutemperatuuri kui ka sademete hulka. Piirkonda mõjutavad kõik Atlandi ookeanilt tulevad õhumassid, mis liiguvad üle Andaluusia, sest selle keskel asuvad mäetipud on esimesed takistused nende teel. 1 000 mm samasajujoon langeb peaaegu täpselt kokku kolmnurgakujulise keskme asukohaga. Üldiselt on piirkonnas suhteliselt suur sademete hulk, sest kogu piirkond jääb 700 mm samasajujoone alla. Kõige rohkem sajab vihma talvel. Kevadel ja sügisel sajab peaaegu sama palju, suvel on kuiv periood, mis tähendab peaaegu täielikku põuda juulis ja augustis.

Keskmine õhutemperatuur jääb vahemikku 14,8 °C Aracenas kuni 18,4 °C La Garnachas. Kõige soojem kuu on juuli, kui keskmine õhutemperatuur jääb vahemikku 25 °C Aracenas kuni 27,7 °C La Garnachas. Kõige külmem kuu on alati jaanuar, välja arvatud La Garnachas, kus kõige külmem on detsembris, mil õhutemperatuur jääb vahemikku 6,2–10,7 °C.

Hüdrograafia

La Sierra piirkond moodustab Guadiana, Guadalquiviri ja Odieli jõgede vesikondade valgala ning selles on arvukalt vooluveekogusid ning sademetest sõltuvat hooajalist voolavat vett, mis liigub piirkonna jõgedesse ja veehoidlatesse.

Taimestik

La Sierra de Huelva pindala on 307 952 ha, millest on metsaga kaetud üle 73 % (227 023 ha). Metsade hulgas paistavad silma vahemere tammede ja korgitammede dehesa’d (üle 120 000 ha).

Piirkonna taimestik hõlmab järgmisi liike: Trifoliom subterraneum ja Periballia laevis liivastel ja murenenud graniidi rikastel pinnastel; Trifolium subterranean (väga rikkalikult), Poa bulbosa ja Perbalia minuta vahemere tammedega kaetud karjamaadelning Rumex boucefaloforus, Trifolium subterranum ja Periballia laevis korgitammedega dehesa’de kaltsiumirikastel pinnastel koos kuldkanniliste ja leetpõõsastega.

Kohalike tootjate teadmised ja oskused

Kohalike tootjate ja töötlejate teadmised ja oskused on antud edasi põlvest põlve isalt pojale. Lõpptoode valmib dehesa’ga seotud Ibeeria sigadega tegelevate karjakasvatajate ning Huelva provintsi La Sierraga seonduvate taga- ja abasingi tootjate tavadel põhinevate teadmiste ja oskuste tulemusel.

Karjapidajate teadmised ja oskused võimaldavad säilitada dehesa ökosüsteemi tundlikku tasakaalu, kui Ibeeria sigu kasvatatakse traditsiooniliselt ja samal ajal peetaks silmas loomade heaolu. Kui sigu nuumatakse ekstensiivsel loomakasvatuse meetodil, siis viiakse loomad esmalt kõige järsematele ja kõige halvema juurdepääsuga aladele ning viimasena tasastele ja kõige parema juurdepääsuga aladele.

Singimeister määrab täpselt kindlaks, millal tuleb esi- ja tagajalgu soolata; millal tuleb need riputada kuivatuskambritesse; millal tuleb kuivatuskambri aknaid avada ja sulgeda, et kasutada mikrokliima eeliseid; millal tuleb taga- ja abasingid toimetada laagerduskeldritesse, et alustada aeglast ja loomulikku laagerdumisprotsessi; millal on taga- ja abasingid täiesti valmis ning millal nende organoleptilised omadused saavutavad täiuse.

Geograafilise keskkonna omadused mõjutavad nii toorainet kui ka lõpptoodet, sest KPNiga „Jabugo“ hõlmatud taga- ja abasinkide eriomadused saadakse järgmiste tegurite tulemusena: tootmine jätkusuutlikus ökosüsteemis dehesa’s, kus Ibeeria sigu nuumatakse ekstensiivsel loomakasvatuse meetodil, kasutades selleks olemasolevaid loodusande, ning töötlemine Huelva provintsi La Sierra mikrokliimas.

Taga- ja abasingid (ehk terved esi- ja tagajäsemed) esmalt soolatakse. Seejärel need pestakse ja jäetakse seisma, et sool jaotuks ühtlaselt pinna ja sisu vahel. Seejärel riputatakse taga- ja abasingid kuivatuskambritesse, et soodsa mikrokliima mõjul hakkaks need n-ö higistama. Viimaks viiakse taga- ja abasingid laagerduskeldritesse, et need laagerduksid aeglaselt ning et selle protsessi ajal stabiilse õhutemperatuuri ja niiskuse tingimuste tulemusena tekiks neile omane väline mükootiline floora.

Taga- ja abasinkide organoleptilised omadused tulenevad tammetõrudes (eelkõige tänu nende lipiidide sisaldusele) ning looduslikus taimestikus leiduvate toitainete füüsilistest, keemilistest ja bioloogilistest reaktsioonidest, kui neid toite seedib Ibeeria siga, ning sellele järgnevast liha aeglasest ja järkjärgulisest laagerdumisest; see protsess hõlmab kombinatsiooni järgmistest teguritest: sinki toodetakse Euroopa Liidu kõige lõunapoolsemas geograafilises piirkonnas, mis tähendab, et suvel on seal päeval palav; see asub mägedes, mis tähendab, et suveööd on jahedad ning talved on külmad, ning tegemist on esimese mäestikuga, mida kastavad vihmaga Atlandi ookeanilt tulevad tormid, mis tähendab, et aasta läbi on niiskustase on kõrge.

Rasvkoe muster, tailiha värvus ja viilude läikiv välimus tuleneb sigade tõuaretusest ning asjaoludest, et nad on vabapidamisel ja et nende toit koosneb dehesa’del kasvavate taimede toitainetest. Viilude katsumisel ja söömisel sile ja sametine tekstuur on saavutatud rasva voolavusega, sest mida suurem on sea toidus tammetõrude osakaal, seda madalam on rasva sulamispunkt. Lõhn on saavutatud tänu sea pähklite- ja taimepõhisele toitumisele (tammetõrud ja looduslik taimestik) ning pikale ja aeglasele laagerdumisprotsessile. Maitses on tunda mõõdukat soolase ja magusa tasakaalu; soolane maitse saadakse soolamisprotsessist ning magus maitse singimeistri määratud soolamisskeemist ning pikendatud ainevahetusprotsessist tulenevatest komponentidest. Viimasena tuleb nimetada tugevat ja eriti pikalt kestvat järelmaitset, mis tekib suveperioodil toimuva loomuliku kuivatamisprotsessi ajal päevase ja öise õhutemperatuuri suure erinevuse tõttu ning kogu aasta kestva aeglase ja loomuliku laagerdumisprotsessi tulemusena. Lisaks tähendab sigade toitumine nuumamisperioodil ning nende füüsiline koormus seda, et singid ja abatükid on mahlakad, kuid nende lihaskoe tekstuur on tugevam ja selge mustriga.

Geograafilise termini „Jabugo“ kasutamist ja tuntust, selle nimetuse täpsust ja seost geograafilise piirkonnaga toetavad järgmised ajaloolised sündmused.

Ka Montáncheze kohaliku omavalitsuse 1236. aasta harta sisaldab juba viidet dehesa’le, mis oligi mõeldud üksnes tammetõrudega toidetavate sigade kasvatamiseks ning mille kaitseks kehtestati ka seadused.

Ajalooliselt kinnitab sigade ja tammetõrude kasvatamist ka Lope de Vega oma 1604. aastal avaldatud teose „Rimas“ („Riimid“) kuulsas kirjas Gaspar de Barrionuevole:

„[…] Sink, mis küllap saadud Hispaania sealt,

kes kasvanud kuulsates Aracena mägedes,

kuhu Arias Montano pages maailma eest […]“

Mitu sajandit tagasi hakkasid väiksed käsitööettevõtted kaubanduse arenedes mägedes sinki tootma; üks neist registreeriti Jabugos 1895. aastal ning 1905. aastaks oli tekkinud kaubandusvõrgustik, mille moodustasid toodete turustamise sõlmpunktid Sevillas, Jerez de la Fronteras, Puerto de Santa Marías, San Fernandos ja Cádizis. Aastatel 1883–1884 tapeti Jabugo omavalitsusüksuses juba 400 siga.

Jabugo on kohalik omavalitsusüksus La Sierras ning seal on kõige rohkem Ibeeria sea liha töötlejaid.

Kui otsida internetist terminit „Jabugo“, annab otsing tulemuseks peaaegu pool miljonit riiklikku ja rahvusvahelist vastet, millest valdav osa viitavad singile.

Jabugo omavalitsus asub peaaegu La Sierra südames Huelva provintsis Andaluusias (Hispaanias), seal valmistatakse päritolunimetusega „Jabugo“ kaitstud tooteid ning see hõlmab veel kolmekümmet küla, kellel on ühine ajalugu, mikrokliima ja ainulaadne singikultuur.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/200424pcdopjabugo_tcm30-540272.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.