EUROOPA KOMISJON Brüssel,22.2.2017 COM(2017) 94 final KOMISJONI ARUANNE uurimise kohta seoses statistika manipuleerimisega Austrias, millele on osutanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal (komisjoni 3. mai 2016. aasta otsus) {SWD(2017) 105 final}



Kommenteeritud kokkuvõte 1. Sissejuhatus 1.1.Taust 1.1.1.Asjakohased ELi õiguse sätted ja põhimõtted 1.1.2.Faktid ja menetlus 1.2.Komisjoni ametlik uurimine seoses Austria statistikaga manipuleerimise kahtlusega vastavalt määrusele (EL) nr 1173/2011 2. Peamised järeldused 2.1.Salzburgi liidumaa finantspositsioonide ülevaade: 2002-2012 2.2.Salzburgi liidumaa institutsioonilised vastutusalad 2.2.1.Volituste andmine 2.2.2.Sisekontroll 2.2.3.LRH tehtav järelevalve 2.3.Salzburgi liidumaa finantsjuhtimine ajavahemikul 2002–2012 2.3.1.Neljasilmapõhimõte 2.3.2.Allkirjade ja dokumentide võltsimine 2.3.3.Eelarvevälised kontod 2.3.4.OeBFA poolt Salzburgi liidumaale antud laenud 2.3.5.Väärtpaberite (kohustuste) kirjendamine 2.3.6.Finantstuletisinstrumendid

2.4.2012. aasta maist detsembrini toimunud sündmuste kirjeldus 2.5.Detsembrist 2012 kuni oktoobrini 2013: STATi täheldatud faktid 2.5.1.Komisjoni teave 3. Järelduste hindamine 3.1.Järeldused peamiste kirjeldatud sündmuste osaliste kohta 4. Kokkuvõte Lõpumärkused Kommenteeritud kokkuvõte 3. mail 2016 algatas Euroopa Komisjon ametliku uurimise võimaliku statistikaga manipuleerimise kohta Austrias Salzburgi liidumaal. Sellekohane otsus võeti vastu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1173/2011 (eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal) artikli 8 lõikega 3 koostoimes komisjoni 29. juuni 2012. aasta delegeeritud otsusega 2012/678/EL uurimiste ja trahvide kohta statistika manipuleerimise korral, millele on osutatud määruses (EL) nr 1173/2011. Uurimise eesmärk oli hinnata, kas tõsised viited riigivõla ja eelarvepuudujäägi kohta ebaõigete andmete esitamisele 2012. aastal ja eelnevatel aastatel vastavad tõele ning, juhul kui need vastavad tõele, kas need tulenesid tahtlusest või raskest hooletusest. Käesolevas aruandes on esitatud komisjoni uurimise järeldused ja peamised faktid, millel need põhinevad. Austria Vabariigi esitatud kirjalikud selgitused komisjoni esialgsete järelduste kohta on toodud sellele aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis ja selgitusi on nõuetekohaselt arvesse võetud, kui neid on peetud asjakohaseks. Aruanne sisaldab Austria valitsemissektori võla korrigeerimise peamiste põhjuste üksikasjalikku kirjeldust; valitsemissektori võlg oli 2014. aasta aprilli ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatise kohaselt 2012. aastal 1 192 miljonit eurot, 2011. aastal 879 miljonit eurot ja 2010. aastal 523 miljonit eurot; kirjeldus tugineb Salzburgi liidumaal finantstehingute koostamise, kontrolli ja aruandluse analüüsile. Põhijäreldus on see, et Salzburgi liidumaal esinesid finants- ja muude tehingute koostamisel, kontrollil ja aruandlusel mitme aasta jooksul rasked rikkumised, eelkõige pangakontode, varade ja nende vajaliku rahastamise varjamise kaudu, mis tõid lõppkokkuvõttes kaasa Maastrichti võla puhul oluliste kohustuste varjamise ja nende kohta ebaõigete andmete esitamise. Raske hooletuse tõttu ei järgitud avaliku sektori arvepidamiseeskirju, puudus kontroll, finants- ja muude tehingute kohta ei esitatud nõuetekohaselt teavet ning eirati Austria kontrollikoja soovitusi. Peale selle võltsiti tahtlikult dokumente ning riigi statistikaasutustele ja Austria kontrollikojale (RH) saadeti tahtlikult eksitavat teavet. Seega tõi see vähemalt viie aasta jooksul kaasa selle, et Austria esitas komisjonile (Eurostatile) teavet, mis kajastas tegelikust madalamat valitsemissektori võla taset, mistõttu esitati ebaõiget teavet võlga käsitlevate andmete kohta, mis on olulised ELi toimimise lepingu artikli 121 või 126 või ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 12 kohaldamiseks (st esitati ebaõigeid andmeid Austria Vabariigi Maastrichti võlakriteeriumi kohta) määruse (EL) nr 1173/2011 artikli 8 lõike 1 alusel. Austria valitsemissektori võla kohta oli 2012. aasta lõpuks esitatud ebaõigeid andmeid 1 192 miljoni euro ulatuses. Aruandes märgitakse, et Salzburgi liidumaa täitev- ja seadusandliku võimu asutused tegutsesid alates 2002. aastast sellisel moel ning andsid õigusakte välja viisil, millega anti Salzburgi liidumaa finantsosakonnale piiramatud volitused teha ja sõlmida krediidiasutustega piiramata aja jooksul ja piiramata summades suure riskiga finantstehinguid. Samal ajal oli finantsosakond käskkirja alusel vabastatud Salzburgi liidumaa siseauditi üksuse tehtavast järelevalvest, mis RH 9. oktoobri 2013. aasta auditiaruande järelduste kohaselt on „avaliku halduse tavareeglitega vastuolus“ ja „aitas kaasa oluliste kontrollilünkade olemasolule rahaliselt olulistes valdkondades“. Aruandes märgitakse, et Salzburgi liidumaa valitsusametil (Amt der Salzburger Landesregierung) ja Salzburgi liidumaa valitsusel (Salzburger Landesregierung) oli oluline roll sündmuste puhul, mis olid seotud finantstehingute ja -positsioonide kirjendamata ja nende kohta andmete esitamata jätmisega. Aruandes käsitletakse ka teiste institutsioonide, eelkõige piirkondliku kontrollikoja (Salzburger Landesrechnungshof), Austria statistikaameti (Statistik Austria), Austria keskpanga (Österreichische Nationalbank) ja Austria föderaalse rahastamisagentuuri (Österreichische Bundesfinanzierungsagentur) osalust. Aruandes esitatakse ka muud olulised järeldused. Isegi kui 2014. aasta aprillis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatises esitatud Maastrichti võla andmeid aastate 2010–2012 puhul korrigeeriti, selgub, et ebaõigete andmete esitamine riigivõla ja ilmselt ka eelarvepuudujäägi kohta võis alata vähemalt 2008. aastal ning Austria statistikaasutuste esitatud andmed Maastrichti võla taseme kohta aastatel 2008 ja 2009 on endiselt alahinnatud. Aruandes leitakse, et samal ajal kui komisjoni (Eurostat) teavitati sellest juhtumist alles 10. oktoobril 2013, olid Austria statistikaasutused Salzburgi liidumaa raamatupidamise kohta ebaõigete andmete esitamise võimalusest teadlikud vähemalt alates 6. detsembrist 2012. Aruandes leitakse ka, et nii Austria statistikaamet kui ka Austria keskpank olid teadlikud Salzburgi liidumaa esitatud andmete ulatuslikust mittevastavusest enne, kui nii-öelda rahandusskandaal 2012. aasta lõpus avalikuks tuli. Käesoleva aruande järelduste alusel, mis on tehtud liikmesriigi ametiasutuste käitumise kohta alates määruse (EL) nr 1173/2011 jõustumisest 13. detsembril 2011 kuni uurimise alustamiseni 3. mail 2016, on komisjon otsustanud võtta vastu soovituse nõukogule määrata Austria Vabariigile trahv, nagu on ette nähtud määrusega (EL) nr 1173/2011.

Kasutatud lühendid

Lühend Saksa keel Eesti keel EDP Verfahren bei einem übermäßigen Defizit (VÜD) ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus ESA Europäische System Volkswirtschaftlicher Gesamtrechnungen (ESVG) Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteem LRH Landesrechnungshof liidumaa kontrollikoda (selles dokumendis Salzburgi liidumaa kontrollikoda) BMF Bundesministerium für Finanzen Austria rahandusministeerium OeNB Österreichische Nationalbank Austria keskpank OeBFA Österreichische Bundesfinanzierungsagentur Austria föderaalne rahastamisagentuur RH Rechnungshof Austria [Föderaalne] Kontrollikoda STAT Statistik Austria Austria riiklik statistikaamet SLH Salzburger Landes - Hypothekenbank AG - VRV Voranschlags- und Rechnungsabschlussverordnung Austria määrus, mis käsitleb riigi ja kohalike omavalitsuste eelarvet ning suletud kontosid



Tabelite ja jooniste loetelu Tabel 1. Salzburgi liidumaa Maastrichti kriteeriumide kohased kohustused aastatel 2002–2012 Tabel 2. Salzburgi liidumaa saadaolev ja tasumisele kuuluv intress aastatel 2002–2012 Joonis 1. Rahavood Salzburgi liidumaa valitsusameti raamatupidamises (miljonites eurodes) Lisatud dokumentide loetelu Komisjoni talituste töödokument: Austria Vabariigi selgitused Austrias statistikaga manipuleerimisega seotud uurimise esialgsete järelduste kohta 1.Sissejuhatus 1.1.Taust 1.1.1.Asjakohased ELi õiguse sätted ja põhimõtted 1.Liikmesriigid peavad esitama komisjonile (Eurostatile) andmed oma aastase eelarvepuudujäägi ja võla kohta rangelt Euroopa statistikaeeskirjade ja -menetluste (Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteem, ESA) kohaselt. 2.Nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2009 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) artikli 16 kohaselt tagavad liikmesriigid, „et komisjonile (Eurostatile) edastatavad tegelikud andmed koostatakse kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 artiklis 2 kehtestatud põhimõtetega. Selles osas on liikmesriikide statistikaasutuste ülesanne tagada esitatud andmete vastavus käesoleva määruse artikli 1 sätetele ning andmete aluseks olevatele ESA 2010 arvepidamiseeskirjadele.“ 3.Nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 3 alusel edastavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) aruande oma valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning valitsemissektori võla taseme kohta kaks korda aastas, esimene kord enne jooksva aasta (n aasta) 1. aprilli ja teine kord enne n aasta 1. oktoobrit. N aastal esitatud andmed hõlmavad aastaid n–1, n–2, n–3 ja n–4. 4.Määruse (EL) nr 1173/2011 (eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal) kohaselt on komisjonil alates 2011. aasta 13. detsembrist volitus alustada uurimist, kui leidub tõsiseid viiteid sellele, et tahtlikult või raske hooletuse tõttu on statistikaga manipuleeritud. Teatavad volituse kasutamise kriteeriumid, kord ja eeskirjad on sätestatud komisjoni delegeeritud otsuses 2012/678/EL. Määruse (EL) nr 1173/2011 kohaselt võib komisjon uurimise tulemusel esitada nõukogule soovituse määrata liikmesriigile trahvi. Soovitatava trahvisumma arvutab välja komisjon, kuid nõukogule jääb selle määramise ja suuruse küsimuses viimane sõna. Kui leitakse, et liikmesriik on tahtlikult või raske hooletuse tõttu esitanud ebaõiget teavet eelarvepuudujääki ja/või võlga käsitlevate andmete kohta, võib nõukogu määrata liikmesriigile trahvi kuni 0,2 % SKPst. 5.Komisjon käsitab raske hooletusena üldjuhul seda, kui valitsemissektori eelarve puudujääki ja võlga käsitlevate andmete eest vastutav isik ei täida selgelt oma hoolsuskohustust, nagu on kirjeldatud komisjoni delegeeritud otsuse 2012/678/EL põhjenduses 10, kuid see võib hõlmata ka tõsiseid puudusi andmevoogude korraldamisel avaliku sektori üksuste ja statistikaasutuste vahel, sealhulgas neis tööprotsessides osalevate valitsusametnike ja töötajate vastutust käsitlevates eeskirjades, raamatupidamisandmete kesksel kontrollimisel liikmesriikide poolt kõigil valitsemissektori tasanditel ning konkreetsetes ja tõhusates järelevalve- ja kontrollisüsteemides riigi tasandil. 6.Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt ei saa liikmesriik tugineda omaenda õigussüsteemi seisundile, et õigustada ELi õigusest tulenevate kohustuste täitmata jätmist. Kuigi kõik liikmesriigid võivad sisemise õiguskorra valdkondi korraldada oma äranägemise järgi, vastutavad ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaselt üksnes nemad Euroopa Liidu ees ELi õigusest tulenevate kohustuste täitmise eest. 7.Ka Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt peab liikmesriik vastutama talle süüks arvatavate ELi õiguse rikkumistega üksikisikutele põhjustatud kahju eest (nt direktiivide ülevõtmata jätmine) ning see põhimõte kehtib kõikidel juhtumitel, mil liikmesriik rikub ELi õigust, „milline ka ei oleks liikmesriigi organ, kelle tegu või tegevusetus liikmesriigi kohustuste rikkumise põhjustas“ . Seega „ei saa liikmesriik [...] tugineda volituste ja vastutusalade jaotamisele riigisisese õiguskorra järgi toimivate asutuste vahel, et vabastada end selle alusel vastutusest“ . Samad põhimõtted kehtivad analoogia põhjal ka liikmesriikide vastutuse kohta statistikaga manipuleerimise eest ja seega on piisav järeldada, et andmete ebaõige esitamine on põhjustatud tahtlikkusest või hooletusest valitsemissektori mõnes osas. 1.1.2.Faktid ja menetlus 8.2012. aasta lõpus algatas Austria föderaalne kontrollikoda (edaspidi „RH“) auditi Salzburgi liidumaa finantsjuhtimise kohta. Auditi käigus kontrolliti üksikasjalikumalt Salzburgi liidumaa sisekontrollisüsteeme ja finantsjuhtimist, uurides tehingute kirjendamist avaliku sektori raamatupidamisarvestuses, nende riskiprofiili ja seonduvat rahavoogude juhtimist, ning auditile järgnes Salzburgi liidumaa ametnike pressikonverents, mis käsitles eelarveüksuse juhi väidetavat ebaseaduslikku tegevust. Lisaks sellele hõlmas audit Salzburgi liidumaa avatud finantstehingute inventuuri 31. detsembri 2012. aasta seisuga ja 2012. aasta neljandas kvartalis finantstehingute ennetähtaegse lõpetamise tulemuste inventuuri.

9.9. oktoobril 2013 avaldas RH Salzburgi liidumaa finantsseisundi kohta aruande, milles osutati mitmele rikkumisele finantstehingute koostamisel, järelevalvel ja aruandlusel Salzburgi liidumaal mitme aasta jooksul. Pärast RH uurimise tulemuste avalikustamist võttis komisjon (Eurostat) kohe ühendust Austria statistikaametiga (edaspidi „STAT“), kes esitas järgmiste päevade jooksul täiendavat teavet. Samas ei saanud STAT ja komisjon (Eurostat) peale mõju võimaliku ulatuse üldise analüüsi nii lühikese aja jooksul uurimise tulemuste statistilist mõju analüüsida. Seega esitas komisjon (Eurostat) oma ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 21. oktoobri 2013. aasta teates Austria esitatud andmete kvaliteedi kohta reservatsiooni. 10.10. märtsil 2014 esitas STAT komisjonile (Eurostatile) RH uurimise tulemuste statistilise mõju siseanalüüsi tulemused ning teatas, et pärast Salzburgi liidumaa uute andmete lisamist korrigeeritakse aastate 2010, 2011 ja 2012 valitsemissektori võlga ülespoole (vastavalt +0,2 protsendipunkti SKPst 2010. aastal, +0,3 protsendipunkti 2011. aastal ja +0,4 protsendipunkti 2012. aastal). Komisjon (Eurostat) nõudis lisaselgitusi, mille STAT 28. märtsil 2014 kohe kirjalikult esitas. Eurostat tühistas oma 23. aprilli 2014. aasta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevas teates Austria esitatud andmete kvaliteeti käsitleva reservatsiooni, sest STAT oli eelarvepuudujäägi- ja võlaandmeid vajalikus ulatuses korrigeerinud. 11.Pärast seda, kui komisjon (Eurostat) oli fakte kontrollinud, leiti, et riigivõla kohta andmete esitamata jätmise juhtum Salzburgi liidumaal on raske. Selle järelduseni viisid muu hulgas järgmised asjaolud: RH oli avaldanud tulemused, mis viitasid mitmetele ja rasketele rikkumistele Salzburgi liidumaa finantsjuhtimises, nende rikkumiste tõttu esitati riigivõla näitajate kohta olulisel määral ebaõigeid andmeid, millest riigi statistikaasutusi mitme aasta jooksul väidetavasti ei teavitatud, ning tundus, et Salzburgi liidumaa piirkondlik valitsus on oma õigusjärgsete volituste kasutamisel võimaldanud tehingute kohta ebaõigete andmete esitamist. 12.Seega leidis komisjon (Eurostat), et Salzburgi liidumaal ilmnenud asjaolusid tuleb põhjalikumalt analüüsida. Selles esialgses siseses uurimisetapis ilmnes, et ebaõigeid andmeid oli esitatud olulises summas, esines märke kas raske hooletuse või tahtliku ebaõigete andmete esitamise kohta ning sündmused olid aset leidnud mitme aasta jooksul. 1.2.Komisjoni ametlik uurimine seoses Austria statistikaga manipuleerimise kahtlusega vastavalt määrusele (EL) nr 1173/2011 13.Komisjon (Eurostat) tegi oma sisese analüüsi põhjal järelduse, et esines tõsiseid märke ebaõigete statistiliste andmete esitamise kohta, mis õigustas täieliku uurimise läbiviimist määruse (EL) nr 1173/2011 artikli 8 lõike 3 kohaselt. Seepärast otsustas komisjon algatada Austrias ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse puhul ebaõigete andmete esitamise kohta uurimise. 3. mail 2016 algatas komisjon ametliku uurimise võimaliku statistikaga manipuleerimise kohta Austrias Salzburgi liidumaal. 14.Komisjoni uurimisrühm vestles eraldi kohtumistel STATi, Salzburgi liidumaa valitsusameti (Amt der Salzbuerger Landesregierung), piirkondliku kontrollikoja (Salzburger Landesrechnungshof – LRH), Austria keskpanga (Österreichische Nationalbank – OeNB) ja Austria föderaalse rahastamisagentuuri (Österreichische Bundesfinanzierungsagentur – OeBFA) esindajatega. Iga kohtumise kohta on koostatud protokoll, millele on alla kirjutanud kõik osavõtjad. 15.Käesoleva aruande lõpumärkustes (a, b, c jne) esitatud tsitaadid pärinevad nimetatud kohtumiste ametlikest protokollidest ja kajastavad täpselt ütlusi, mille andsid eri institutsioonide esindajad, kellega vesteldi. 16.Käesolevas aruandes on esitatud komisjoni poolt komisjoni delegeeritud otsuse 2012/678/EL alusel algatatud uurimise järeldused ja peamised faktid, millel need põhinevad. Austria Vabariigi esitatud kirjalikud selgitused komisjoni esialgsete järelduste kohta on esitatud sellele aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis ning selgitusi on nõuetekohaselt arvesse võetud, kui neid on peetud asjakohaseks. 17.Tuleb märkida, et eelarvepuudujäägi ja riigivõla kohta ebaõigete andmete esitamise uurimisel püüdis komisjon välja selgitada kogu probleemi ulatust ning tekkemehhanismi, vältimaks selliste juhtumite kordumist. Seetõttu tuli kontrolli käigus vältimatult käsitleda ka asjaolusid, mis ilmnesid enne määruse (EL) nr 1173/2011 jõustumist 13. detsembril 2011. Seoses sellega tuleks silmas pidada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta ebaõigete andmete esitamine oli samavõrra õigusvastane (ehkki sellega ei kaasnenud võimalikku karistust) enne määruse (EL) nr 1173/2011 jõustumist selles mõttes, et liikmesriigid pidid ja peavad samamoodi esitama komisjonile täielikke ja usaldusväärseid andmeid varem kehtinud eeskirjade ja eelkõige määruse (EÜ) nr 479/2009 alusel. 18.Samas oli määruse (EL) nr 1173/2011 artiklis 8 sätestatud sanktsiooni erikorra kohaldamise eesmärgil uurimise peamine eesmärk kontrollida, kas ebaõigeid andmeid esitati pärast viimasena nimetatud määruse jõustumist. Seega võib komisjon nõukogule antavas soovituses tugineda ainult liikmesriigi asjaomasele tegevusele ajavahemikul 13. detsembrist 2011 kuni 3. maini 2016 (päev, mil algatati uurimine). 19.Pealegi on Salzburgi liidumaa valitsusamet komisjoni esialgsete järelduste kohta kirjalike märkuste esitamisel tõstatanud küsimuse seoses asjaoluga, et Salzburgi liidumaa valitsusameti eri töötajate ütluseid, mille nad andsid komisjoni ja selle asutuse kohtumise ajal, on käsitatud Salzburgi liidumaa valitsusameti enda ütlustena. Seoses sellega tuleks meelde tuletada, et komisjonil on määruse (EL) nr 1173/2011 artikli 8 alusel volitused uurida väidetavalt ebaõige teabe esitamise juhte ning et nende uurimiste üksikasjad on kindlaks määratud komisjoni delegeeritud otsuses 2012/678/EL ja need hõlmavad teabepäringuid mis tahes valitsusasutuselt, mis osaleb otse või kaudselt asjaomaste andmete koostamises (kõnealuse otsuse artikkel 3). Teabepäring esitati kohtumistel, mis peeti 2016. aasta septembri lõpus asutustega, mis osalesid otse või kaudselt eelarvepuudujäägi ja riigivõla andmetekoostamisel, ning komisjon peab eeldama, et nende kohtumiste ajal asjaomaste asutuste esindajate ja töötajate avaldatud arvamused väljendavad kindlasti nende asutuste seisukohta. 20.Lisaks koostas komisjon protokolli ja saatis selle kõikidele osalejatele läbivaatamiseks. Komisjon aktsepteeris kõiki muudatusi, mida osalejad protokollis taotlesid ja mille nad selles tegid. 21.Protokolli joonealustes märkustes on viidatud ka erijuhtumile seoses ühe isikuga, kes on Salzburgi liidumaa valitsusameti töötaja ja LRH endine töötaja, ning selle isiku ütluseid, mille ta andis kui LRH endine töötaja, ei ole käsitatud Salzburgi liidumaa valitsusameti seisukohtadena. 22.Lisaks tuleks seoses väitega, mille Austria esitas oma selgitustes komisjoni esialgsete järelduste kohta, märkida, et komisjoni uurimine on haldus- ja mitte kriminaaluurimine. Komisjoni volitused läbi viia uurimisi, nagu on sätestatud määruses (EL) nr 1173/2011 ja komisjoni delegeeritud otsuses 2012/678/EL, on mis tahes kriminaalmenetlusest Austrias täiesti sõltumatud ning asjaolu, et teatavate komisjoni uurimise puhul asjakohaste faktide kohta võidakse riigi tasandil algatada ka kriminaalmenetlus, ei saa neid volitusi piirata. 2.Peamised järeldused 23.Selles punktis kirjeldatakse üksikasjalikult peamisi põhjuseid, miks anti Austria valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ebaõigeid andmeid, mis tõi 2014. aasta aprilli ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatises kaasa aastate 2010–2012 puhul ülespoole korrigeerimise. Ebaõigete andmete esitamine tulenes sellest, et Salzburgi liidumaa esitas vähemalt nende aastate jooksul riigi statistikaasutustele ebaõigeid andmeid. Selle punkti eesmärk on teha kindlaks ka eri institutsioonide vastutuse tase ebaõigete andmete esitamisel nii piirkondlikul kui ka riigi tasandil. 24.Salzburgi liidumaa on varem jätnud märkimisväärsel hulgal kohustusi ja muid finantspositsioone Austria statistikaasutustele esitatud finantsaruannetes kajastamata. 25.Salzburgi liidumaa Finanzreferent, finantsosakonna direktor ja LRH direktor korraldasid 6. detsembril 2012 ühise pressikonverentsi I , kus teatati, et Salzburgi liidumaa on kandnud „puhtalt raamatupidamislikku kahjumit“ 340 miljonit eurot seoses finantstuletisinstrumentide investeeringutega tingituna eelarveüksuse juhi õigusvastasest tegevusest; eelarveüksuse juht oli oma tegevust varjanud, juhte petnud ja dokumente võltsinud. Alles pärast seda pressikonverentsi alustasid RH ja muud asutused Salzburgi liidumaa raamatupidamise põhjalikku uurimist, et selgitada täielikult välja selle ebaõigete andmete esitamise tagajärjed.

2.1.Salzburgi liidumaa finantspositsioonide ülevaade: 2002-2012 26.Tabelis 1 on esitatud Salzburgi liidumaa Maastrichti kriteeriumide puhul oluliste kohustuste ülevaade ajavahemikul 2001–2012. 27.Tabeli esimene rida kajastab Salzburgi liidumaa finantsvõlgasid (Finanzschulden), nagu on esitatud bilanssides, mille Salzburgi liidumaa valitsusamet on aastate 2002–2012 kohta koostanud. STATilt saadud teabe kohaselt peaksid need finantsvõlad hõlmama vähemalt nii laene kui ka riigivõlakirju, aga võivad hõlmata ka muid kohustusi, mis ei ole Maastrichti võla puhul olulised. Ehkki finantsvõlad võivad olla hea näitaja, on selles mõttes alati vaja põhjalikumalt analüüsida Maastrichti võla koostist. Sellegipoolest on komisjon lõpuks kindlaks teinud, nagu on näha tabelist 1, et Salzburgi liidumaa juhtumi puhul ja 2012. aastal oli finantsvõlgade positsioon Maastrichti võlaga peaaegu sama. 28.Nagu tabelist näha võib, esineb aastatel 2011–2012 aegridades katkestus. See element näitab, et samal ajal kui Salzburgi liidumaal õnnestus olemasolevate kohustuste positsioon seisuga 31. detsember 2012 välja selgitada, ei ole ta oma bilansse aastate 2002–2011 puhul tagantjärele korrigeerinud. Seoses sellega palus komisjon Salzburgi liidumaa valitsusametil esitada Salzburgi liidumaa finantskohustuste kohta andmeid sellisena, nagu need olid finantsosakonnale 2012. aasta lõpus teada/kättesaadavad, st sellisena, nagu need oleks tegelikult esitatud, kui see juhtum ei oleks 6. detsembril 2012 ilmsiks tulnud. Salzburgi liidumaa valitsusamet on väitnud, et selliseid andmeid ei ole kogutud, sest tegelikult koostati Salzburgi liidumaa 2012. aasta finantsaruanded alles pärast seda, kui RH ja eraaudiitorid olid alustanud põhjalikku uurimist. Sellegipoolest osutab 2013. aastal RH tehtud põhjalik analüüs asjaolule, et Salzburgi liidumaa keskpika tähtajaga finantskavades, mis koostati 16. novembril 2012, viidati sellele, et Salzburgi liidumaa esitab 31. detsembri 2012. aasta seisuga andmed kokku 874 miljoni euro suuruse võla kohta. Kuna Salzburgi liidumaa valitsusamet ei ole üksikasjalikumat teavet esitanud, peab komisjon aktsepteerima seda võla summana, mis 31. detsembri 2012. aasta seisuga tegelikult esitati. See on näidatud tabeli 1 real 1a. 29.Tabeli 1 real 3 on näidatud Salzburgi liidumaa võla osakaal Austria Maastrichti võlas kooskõlas STATi 30. septembri 2013. aasta hinnanguga, st kuupäeval, millal Austria statistikaasutused saatsid viimase ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teate, enne kui komisjoni (Eurostati) teavitati võimalusest, et Salzburgi liidumaa võlg võib olla alahinnatud. Nagu võib järeldada ridade 3 ja 1 võrdlusest (vt rida 5), võeti selles STATi hinnangus arvesse mitte üksnes Salzburgi liidumaa esitatud võla andmeid, vaid ka muid andmeallikaid. 30.Näiteks võeti STATi hinnangus arvesse märkimisväärset osa summadest, mis kuuluvad kirje Voranschlagsunwirksame Erläge alla, st kolmandale asutusele võlgnetav raha, mida edastati Salzburgi liidumaa kontode kaudu ja mis hõlmas STATi kinnitusel ka OeBFA-lt fondilt Salzburger Landeswohnabaufonds rahastamiseks saadud laene. Tehti kindlaks, et see ulatus 2011. aastal 1 050 miljoni euroni, nagu võib näha real 2.b, ning see kuulus täies ulatuses Voranschlagsunwirksame Erläge alla (vt punkt 2.3.4). 31.Lisaks sellele ja pärast OeNB-lt teabe saamist tegi STAT järelduse, et Salzburgi liidumaa oli ennast 2010. aastal ise rahastanud, emiteerides riigivõlakirju summas 300 miljonit eurot. Isegi kui see summa Salzburgi liidumaa bilansis ei kajastunud, otsustas STAT järgida OeNB otsest andmeallikat (pärast kaudsete lisaandmeallikate ristkontrolli) ja võtta neid summasid arvesse Salzburgi liidumaa võla puhul (vt punkt 2.3.5). 32.Kui 2011. aasta puhul lisada real 1 esitatud võla summale real 2 kajastatud (ja real 2.b nähtav) 1 050 miljonit eurot ja 300 miljoni euro ulatuses väärtpabereid, mis on avaldatud OeNB väärtpaberipõhises andmebaasis, ulatuks võlg 2 126 miljoni euroni. Erinevust (166 miljonit eurot) STATi poolt 2011. aastal hinnatud võla summast (2 293 miljonit eurot) selgitavad peamiselt Salzburgi liidumaa valitsusameti osutatud mittevastavused seoses OeBFA-lt saadud laenudega. Erinevuste korral otsustas STAT järjepidevalt tugineda OeBFA-lt saadud teabele II . Isegi kui STATil on võimalik rahvamajanduse arvepidamist koostades andmeallikatest saadud näitajaid muuta, ei ole tal volitusi kohustada asutusi esitatud andmeid muutma III (vt punkt 2.3.4). 33.Tabeli 1 rida 4 kajastab Salzburgi liidumaa osakaalu Austria Maastrichti võlas, mille STAT on arvutanud 31. märtsil 2014, st pärast seda, kui Eurostat esitas Austria andmete kohta reservatsiooni, mis tõi kaasa Salzburgi liidumaa kohustuste ühise analüüsi STATi ja Salzburgi liidumaa valitsusameti poolt. 34.Tabeli 1 real 7 on kajastatud Austria Maastrichti võla korrigeerimised, mille STAT on teinud pärast seda, kui Salzburgi liidumaal tuli ilmsiks võla kohta ebaõigete andmete esitamine. Võib märkida, et 2010. aastale eelnenud aastate võla andmeid ei olnud statistikaasutused korrigeerinud. Austria 25. jaanuari 2017. aasta selgitustes uurimise esialgsete järelduste kohta märgib STAT järgmist: „Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse määruse kohaselt on liikmesriigid kohustatud teatama aastate n–4 kuni n andmed. 2014. aasta aprilli teates tuli seega edastada üksnes 2010.–2014. aasta andmed. Eelmiste aastate andmete muudatustest teatamine on kohustuslik üksnes teiste ELi määruste alusel.“ Komisjon saab sellest ütlusest aru, et 2010. aastale eelnevaid aastaid ei olnud uuritud ei seoses eelarvepuudujäägi ega riigivõlaga. Sellest STATi ütlusest hoolimata teeb komisjon uurimise raames Austria ametiasutustega, eelkõige Salzburgi liidumaa valitsusametiga peetud kohtumistele tuginedes järelduse, et ebaõigete andmete esitamine võis alata juba vähemalt 2008. aastal IV . 35.Lisaks kajastab rida 6a Salzburgi liidumaa arvutatud võla (mille puhul võetakse arvesse kõiki 2014. aasta märtsis kättesaadavaid andmeallikaid (rida 4)) ja Salzburgi liidumaa poolt tegelikult esitatud võla (rida 1a) erinevust neil aastatel, tuginedes finantsvõlgadele. See tähendab, et kui Salzburgi liidumaa osakaalu arvutamisel Austria Maastrichti võlas ei oleks muid kaudseid andmeallikaid kasutatud, oleks Austria Maastrichti võla korrigeerimiste mõju ulatunud 2012. aastal mitte üksnes 0,4 %ni, vaid pigem 0,9 %ni SKPst. 36.Austria kirjalikes selgitustes komisjoni esialgsetele järeldustele märgivad Austria ametiasutused, et Maastrichti võla tegelik summa 2012. aastal, nagu on lõplikult esitatud 2014. aasta aprilli ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatises, st koos parandustega, mis tehti pärast seda, kui tuli ilmsiks võla kohta ebaõigete andmete esitamine, oli väiksem kui 2012. aasta Maastrichti võla summa, mis oli esitatud 2012. aasta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete ajal. Austria väidab sellele tuginedes, et vaidlustatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadetes ei ole võla kohta ebaõigeid andmeid esitatud. 37.Oluline on selgitada, et 2012. aasta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatistes esitatud 2012. aasta eelarvepuudujääk ja riigivõlg koosnevad pigem kavandatud kui tegelikest andmetest. Kavandatud andmed ei ole tegelikud näitajad, vaid seisnevad liikmesriikide valitsuste esitatud prognoosides. Prognoose ei saa samastada tegelike näitajatega, mille liikmesriigid komisjonile esitavad, ega selles mõttes võrrelda ei asjakohasuse, täpsuse, täielikkuse ega usaldusväärsuse poolest tegelike andmetega, st tegelikult tekkinud kohustustega. 38.Nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta on täiesti selgelt kehtestatud, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames hindab komisjon üksnes tegelike andmete kvaliteeti. Seejuures võib just tegelike andmete kvaliteedi puudumine viia komisjoni lõppkokkuvõttes selleni, et ta kas esitab reservatsiooni või muudab neid andmeid. 39.Pealegi on komisjoni seisukoht, et 2012. aasta võla summa, mis esitati 2012. aasta oktoobri ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatises kavandatud andmetena, oli tegelikult väiksem 1 192 miljoni euro suuruse võla võrra, mis tuli ilmsiks 2014. aasta aprillis. Igasugune muu tõlgendus näitaks, et statistikaasutused olid juba 2012. aasta oktoobris teadlikud selliste esitamata jäetud, Maastrichti kriteeriumide puhul oluliste kohustuste olemasolust, mis ei ole sellegipoolest selle komisjoni uurimise kokkuvõte. Tabel 1. Salzburgi liidumaa Maastrichti kriteeriumide kohased kohustused aastatel 2002–2012 2.2.Salzburgi liidumaa institutsioonilised vastutusalad 40.Nii nagu kõikidel Austria liidumaadel on Salzburgi liidumaal parlament (Landtag), liidumaa valitsus (Landesregierung), kuberner (Landeshauptmann) ja valitsusamet (Amt der Landesregierung).

41.Landtag vastutab liidumaa mitteföderaalsete küsimuste seadusandluse, seaduste täitmise järelevalve ja liidumaa valitsuse valimise eest. Landtag'i järelevalve alla kuulub ka LRH. 42.LRH juht on direktor, kelle Landtag nimetab ametisse 12 aasta pikkuseks ametiajaks; uuesti ametisse nimetamine ei ole lubatud. LRH vastutab Salzburgi liidumaa ja teiste liidumaa kontrollitavate juriidiliste isikute juhtimise järelevalve eest, samuti nende isikute juhtimise järelevalve eest, kes saavad riigilt toetust, ning nende kohalike üksuste juhtimise järelevalve eest, mille elanike arv on alla 10 000. LRH auditid keskenduvad seaduste täitmisele, näitajate õigele arvutamisele ning valitsusameti finantsjuhtimise majanduslikule tõhususele ja tulemuslikkusele. LRH esitatud aruanded sisaldavad peamisi järeldusi, ettepanekuid ja soovitusi. Et kontrollida, kas asjaomased üksused on ettepanekuid ja soovitusi tegelikult ellu viinud, võidakse läbi viia ka järelkontrolli. Samas ei ole LRH-l võimalik jõustada ettepanekute ja soovituste rakendamist – LRH peamine võim tuleneb tema aruannete avalikkusest. 43.Landtag nimetab ametisse liidumaa valitsuse, mille juht on liidumaa kuberner (Landeshauptmann) ja millel on täidesaatev võim. Salzburgi liidumaal koosneb liidumaa valitsus seitsmest liikmest, kes kõik vastutavad (poliitiliselt) valitsusameti mõne osakonna eest. Finantsasjade eest vastutav liidumaa valitsuse liige (Finanzreferent) on eelkõige finantsasjades kõrgeimal tasandil otsuseid tegev isik, kes vastutab selle eest, et tagada oma pädevusvaldkonna hea toimimine, ning kannab lõplikku vastutust kogu liidumaa tegevuse, väljundite ja finantsjuhtimise tulemuste eest. 44.Peale selle nimetab liidumaa valitsus föderaalse valitsuse heakskiidul ametisse Landesamtsdirektor'i, kes on Salzburgi liidumaa valitsusameti juht. Salzburgi liidumaa valitsusamet on Salzburgi liidumaa haldusasutus ja sellel on mitu osakonda, sealhulgas 8. osakond ehk Abteilung 8: Finanz– und Vermögensverwaltung (edaspidi „finantsosakond“). Lisaks hõlmab peadirektoraat (Landesamdirektion) ka siseauditi üksust (Interne Revision), mis on keskne divisjon (Stabstelle). 45.Eelarveüksus (Referat 8/02 – Budgetangelegenheiten), millel oli sündmuste puhul keskne roll (vt punktid 2.2 ja 2.3), on finantsosakonna üksus. Muu hulgas vastutas see üksus keskpika ja pikaajalise finantsplaneerimise ning võla ja investeeringute juhtimise eest. Lisaks oli eelarveüksusel suur mõju kontol Voranschlagsunwirksame hoitavate finantsvarade ja toimunud finantstehingute raamatupidamisarvestusele. Kuni 2012. aasta juulini oli sellel üksusel üksuse juht, üks töötaja ja üks sekretär. 46.Lisaks loodi Salzburgi liidumaa finantsjuhtimise raames 2007. aastal finantsnõustamise nõukogu (Finanzbeirat) eesmärgiga teha järelevalvet ja määrata kindlaks finantsosakonna strateegia. Sellel nõukogul ei olnud otsustusõigust ja see vastutas peamiselt Salzburgi liidumaa finants- ja riskistrateegia iga-aastase läbivaatamise eest ning eelkõige riskivõtmisvõimega seotud riskipiirangute piisavuse hindamise ja täiendavate riskipiirangute kehtestamise asjakohasuse eest. Nõukogu tugines oma kaalutlustes eelarveüksuse koostatud teabele. Lisaks finantsosakonna juhile, kes oli selle nõukogu esimees, kuulus sinna veel kaks konsultanti erasektorist ja kaks eelarveüksuse töötajat (need töötajad olid ilma hääleõiguseta). 47.Lisaks kuulus finantsosakonda raamatupidamisüksus (Referat 8/04 – Landesbuchhaltung), mis vastutas eelarveliste kontode(Voranschlagswirksame), aga ka eelarveväliste kontode (Voranschlagsunwirksame) kirjendamise eest. Kuni 2007. aasta alguseni oli see üksus eraldi osakond (Abteilung 14 – Landesbuchhaltung). 2.2.1.Volituste andmine 48.2006. aastal võttis Landtag vastu riigieelarveseaduse, mille artiklis IV on sätestatud: „Liidumaa valitsusele on antud volitused rahuldada jooksev rahanõudlus, luua erireserve, laenata võlgade tasumiseks raha ning teha lisatulu saamiseks finantstuletistehinguid, kui ta eeldab, et nende toimingutega saavutatakse liidumaa jaoks majanduslikku kasu; see hõlmab Landeswohnbaufondsi jaoks finantsvarade aktiivset haldamist.“ Komisjonile esitatud teabe kohaselt kehtestati see õigussäte eelarveüksuse juhi eritaotlusel ning Landtag nõustus selle taotlusega V . 49.Peale selle oli RH-lt saadud aruandes märgitud, et eelarveüksusele olid de facto juba 2002. aastal antud täisvolitused kasutada Salzburgi liidumaa finantsvahendeid, samuti Landeswohnbaufondsi finantsvahendeid eesmärgiga teenida Salzburgi liidumaale majanduslikku kasu. Toona andis Finanzreferent finantsosakonna direktorile, eelarveüksuse juhile ja selle üksuse töötajale ainuallkirjaõiguse, et teha Salzburger Landes – Hypothekenbank AG (SLH) kaudu finantstehinguid seoses väga paljude operatsioonidega. Lisaks andis Finanzreferent 6. veebruaril 2003. aastal samadele isikutele volitused algatada ja sõlmida teiste krediidiasutustega suure riskiga finantstehinguid piiramata aja jooksul ning piiramata summade ulatuses. Neile kolmele isikule anti ka volitused avada ja sulgeda pangakontosid. Need volitused kehtisid kuni 2012. aasta juuli keskpaigani, mil Salzburgi liidumaa tollane Finanzreferent võttis need eelarveüksuse juhilt tagasi. 50.Komisjoni uurimise ajal selgitasid valitsusameti ametnikud ka seda, et eelarveüksuse juhile antud volituste suhtes ei tekkinud kunagi küsimust tulenevalt tema heast mainest VI . 51.Samamoodi oli Salzburgi liidumaa finantsjuhtimise suunistes, mille oli koostanud Finanzreferent ja mis kehtisid alates 4. juunist 2007, märgitud, et tuletisinstrumentidesse tehtud finantsinvesteeringuid tehti mitte üksnes intressikulude kokkuhoiu eesmärgil, vaid ka valitsusele lisatulu teenimiseks. 2.2.2.Sisekontroll 52.2. veebruari 2004. aasta märgukirjas otsustas Salzburgi liidumaa Finanzreferent, et alates sellest kuupäevast ei anna eelarveüksus enam oma Voranschlagsunwirksame konto kannetest aru raamatupidamisüksusele ning lõpetab aruandluse eelkõige finantsinvesteeringute kohta, mida eelarveüksus teeb Salzburgi liidumaa pensionifondi VuF (Versorgungs- und Unterstützungsfonds) juhtimise raames. Samas, nagu komisjoni uurimise ajal kinnitati, oli teave, mida eelarveüksus raamatupidamisüksusele edastas, „vajalik nõuetekohase aruandluse tegemiseks VII “. 53.Seda otsust muudeti osaliselt alles 2008. aastal. Ent nagu Salzburgi liidumaa valitsusamet komisjoni uurimise ajal 28. septembril 2016 märkis, olid „(…) mõned tehingud endiselt aruandekohustustest vabastatud“ isegi pärast 2008. aastat. 54.Komisjoni uurimise ajal esitatud ütluse kohaselt oli 2004. aasta otsus vajalik, sest eelarveüksuse tehtavad investeeringud, eelkõige VuFis, tagasid sel ajal Salzburgi liidumaale märkimisväärse tulu VIII ning selle keerulised tehingud vajasid eelarveüksuselt kiiret reaktsiooni IX . Pealegi ei olnud raamatupidamisüksuse töötajad võimelised neid tehinguid jälgima nende keerukuse tõttu X . 55.Komisjon teeb kindlaks ka selle, et eelarveüksus ei olnud üksnes vabastatud kohustusest raamatupidamisüksusele aru anda, vaid raamatupidamisüksuse töötajad tegutsesid eelarveüksuse juhi suuniste kohaselt. Sellise töökorralduse ettenähtava tagajärjena pidi raamatupidamisüksus andmeid esitatud kujul aktsepteerima. XI 56.Pealegi teeb komisjon kindlaks, et Salzburgi liidumaa valitsusameti ja eelkõige finantsosakonna sisene raamatupidamine ja avaliku sektori raamatupidamisarvestus olid alates 1999. aastast sisekontrolli järelevalvest vabastatud XII .RH sõnul oli see olukord „avaliku halduse tavareeglitega vastuolus“ ja „aitas kaasa oluliste kontrollilünkade olemasolule rahaliselt olulistes valdkondades“. 57.Kokkuvõttes ei kaasnenud Salzburgi liidumaa eelarveüksusele antud volituste suurenemisega selle üksuse üle tehtava järelevalve paralleelset kasvu. Tegelikult kaasnes eelarveüksusele antud volituste suurenemisega pigem selle üksuse teistele Salzburgi liidumaa valitsusameti üksustele aruandmise kohustuste vähenemine. 2.2.3.LRH tehtav järelevalve

58.LRH on muu hulgas kohustatud auditeerima Salzburgi liidumaa valitsuse finantsjuhtimist ja tema vahendeid, keskendudes õiguslikule vastavusele ning näitajate õigele arvutamisele. Sellegipoolest ilmneb, et Salzburgi liidumaa finantsosakonnas (ja finantsaruannete puhul) ei viinud LRH ajavahemikul 2002–2012 kunagi läbi üksikasjalikku auditit XIII . 59.Nii praeguse kui ka eelmise LRH juhi sõnul ei viidud Salzburgi liidumaa finantsjuhtimise puhul sellist üksikasjalikku auditit läbi tingituna töötajate puudusest, ebapiisavatest ressurssidest XIV ning tollal nende tehingute auditeerimiseks vajaliku töötajate eriväljaõppe puudumisest XV . 60.Samas, nagu võib näha LRH auditiaruannetest, mis käsitlevad Salzburgi liidumaa finantsaruandeid (Rechnungsabschluss) aastatel 2008–2011, on nende kokkuvõte täpselt sama: „LRH tehtud katsed näitasid, et raamatupidamiskirjed ja finantsaruanded olid koostatud nõuetekohaselt ning olid täielikud. Rahasaldo on õige ja pangaväljavõtetega tõendatud.“ Samas tegi komisjon järelduse, et ristkontrolli pangaväljavõtetega tegelikult ei tehtud XVI . Järelikult ei olnud LRH aruannete kokkuvõttes esitatud väide õige. 61.Komisjon saab lisaks aru, et selline Salzburgi liidumaa finantsjuhtimise üksikasjalik audit ei olnud sel ajal ka Landtag'i otsene mure XVII . 2.3.Salzburgi liidumaa finantsjuhtimine ajavahemikul 2002–2012 62.Selles punktis kirjeldatakse mõnda rikkumist, mis esinesid Salzburgi liidumaa finantsjuhtimises ajavahemikul 2002–2012, keskendudes Salzburgi liidumaa finantsosakonna ja eelkõige eelarveüksuse peamisele rollile nende sündmuste puhul. Selle punkti eesmärk on lisaks selgitada teiste piirkondlike ja riigi institutsioonide osalemist Salzburgi liidumaa järelevalves, tema rahastamisel ning rahvamajanduse arvepidamise koostamisel. 2.3.1.Neljasilmapõhimõte 63.Neljasilmapõhimõte on raamatupidamise aluspõhimõte, mis tähendab seda, et teatava toimingu, nt otsuse, tehingu jne tegemiseks on vaja vähemalt kahe isiku heakskiitu. Seda kontrollimehhanismi kasutatakse eesmärgiga hõlbustada volituste delegeerimist, suurendada läbipaistvust ja raskendada üksi tegutseval isikul organisatsiooni petta. 64.Nagu eespool märgitud, andis Finanzreferent 2002. aastal kolmele finantsosakonna töötajale ainuallkirjaõiguse, et teha finantstehinguid SLHga. Neid volitusi pikendati 2003. aastal piiramata ajaks, piiramata summade ulatuses ja ühegi piiranguta tehingute arvu suhtes või krediidiasutuste suhtes, kellega neid tehinguid võis teha. 65.Nagu samuti eespool märgitud, vabastati eelarveüksus Finanzreferent'i 2004. aasta märgukirjaga kohustusest anda raamatupidamisüksusele mis tahes teavet. See otsus kahjustas märkimisväärselt neljasilmapõhimõtte järgimist, arvestades et märkimisväärse hulga Salzburgi liidumaa nimel tehtud finantstehinguid tegi eelarveüksus. Tingituna asjaolust, et kaks aastat varem olid antud ainuallkirjaõigused, tähendas märgukiri seda, et finantstehinguid ei kontrollinud teist korda ei eelarveüksus siseselt ega ka üksus, mis vastutab Salzburgi liidumaa lõplike aruannete koostamise eest. Samamoodi ilmnes komisjoni uurimise ajal, et eelarveüksuse juht oli valmis sekkuma raamatupidamiskirjete tegemisse. 66.Kui sisekontrolliosakonda ei oleks 1999. aastal käskkirja alusel finantsosakonna järelevalvest vabastatud, oleks ta tõenäoliselt saanud nendele sisekontrollimenetluse vigadele osutada. 67.Ehkki 2004. aasta märgukirjas toodud otsust 2008. aastal lõpuks muudeti, olid mõned tehingud endiselt aruandekohustustest vabastatud, eelkõige Salzburgi liidumaa põhieelarve ja fondide, nimelt VuFi ja Landeswohnbaufondsi vahelised tehingud, samuti kõik Voranschlagsunwirksame all kirjendatud tehingud (vt punkt 2.3.3). 68.Lisaks vastutas eelarveüksuse juht samal ajal Landeswohnbaufondsi finantsküsimuste eest, XVIII mis tähendas seda, et kui kahe institutsiooni vahel toimus tehinguid, siis oli Salzburgi liidumaa eelarveüksuse juht ainus isik, kes osales mõlema poole nimel nii tegevuses kui ka summade kajastamises. See olukord oli samuti selge neljasilmapõhimõtte rikkumine. 69.Lisaks viitavad mitmed Salzburgi liidumaa valitsusameti ütlused sellele, et neljasilmapõhimõtet ei järgitud ka teabevoogude aruandluses. 70.Seega teeb komisjon järelduse, et vähemalt alates 2002. aastast ei järginud Salzburgi liidumaa oma finantsjuhtimises mitme aspekti puhul neljasilmapõhimõtet. See põhimõte on äärmiselt oluline, et tagada usaldusväärne finantsjuhtimine. Komisjon leiab, et Salzburgi liidumaa poolt selle põhimõtte eiramine on raske hooletus. 2.3.2.Allkirjade ja dokumentide võltsimine 71.Komisjoni uurimise ajal teavitas Salzburgi liidumaa valitsusamet komisjoni, et eespool nimetatud eelarveüksuse juht võltsis palju allkirju tingituna otse 2008. aasta märgukirjast, milles kehtestati nõue, et mõne finantstehingu peab allkirjastama kaks töötajat XIX . 72.Kui paluti selgitada, kuidas oli võimalik, et mõnda pangakontot sai RH eest varjata, kui see üksus viis läbi Salzburgi liidumaa valitsusameti auditit (vt punkt 2.3.3), selgitas Salzburgi liidumaa valitsusamet, et eelarveüksuse juht oli võltsinud ka protokolle ja finantsaruandeid XX . 73.Samamoodi olid võltsitud ka aruanded, mis olid koostatud eelarveüksuse esitatud teabe põhjal ja mille finantsosakond Finanzbeirat'ile esitas. Komisjon tegi kindlaks, et võltsimine võis olla alanud aastal 2005 või 2006 XXI . 2.3.3.Eelarvevälised kontod

Joonis 1. Rahavood Salzburgi liidumaa valitsusameti raamatupidamises (miljonites eurodes) 74.Joonisel 1 on näidatud rahavoogude kirjed valitsusameti raamatupidamises seoses eelarvekontodega (voranschlagswirksame Gebarung) ja eelarveväliste kontodega (voranschlagsunwirksame Gebarung) aastatel 2006–2011. Nagu eespool selgitatud, vastutas vaatlusaluste aastate jooksul voranschlagswirksame kirjete tegemise eest raamatupidamisüksus ja voranschlagsunwirksame kirjete tegemise eest eelarveüksus, ehkki mõlema konto raamatupidamine oleks põhimõtteliselt pidanud olema üksnes raamatupidamisüksuse ülesanne. 75.Nagu jooniselt näha, oli vähemalt aastatel 2006–2011 eelarvevälistel kontodel vahendite sissevoolu (EIN) ja väljavoolu (AUS) kasv märkimisväärselt suurem kui ühelgi eelarvekontol. 76.Tuginedes Salzburgi liidumaa valitsusameti ütlustele, teeb komisjon järelduse, et Salzburgi liidumaa valitsusameti finantsosakond hakkas alates 2003. aastast voranschlagsunwirksame kohaseid pangakontosid varjama XXII . Isegi kui need kontod peaksid hõlmama üksnes üleminekukirjeid (vooge), olid neil ka varade ja kohustuste positsioonid XXIII XXIV , see tähendab, et selle raamatupidamisraamistiku alusel varjati Salzburgi liidumaa võlga ilmselt alates 2003. aastast. 77.Märkimisväärsest mahust olenemata ei jälginud Salzburgi liidumaa raamatupidamisüksus aastatel 2002–2012 voranschlagsunwirksame'sid tõhusalt ja tulemuslikult XXV . Ilmneb, et kui raamatupidamisüksus oleks neid kontosid korrektselt jälginud, oleks rikkumised võidud avastada enne 2012. aastat. 78.Need rikkumised olid seejuures võimalikud üksnes seetõttu, et eelarveüksuse juht ei andnud kogu teavet, mida RH oma auditite raames nõudis XXVI . 79.Lisaks kirjendati neid finantsinstrumente käsitlevad intressivood voranschlagsunwirksame all ning seega ei olnud need Salzburgi liidumaa finantsaruannetes nähtavad XXVII . 80.Tabelis 2 on esitatud Austria rahvamajanduse arvepidamises tasumisele kuuluv ja saadav intress, nagu STAT selle komisjonile (Eurostatile) esitas. Tabel 2. Salzburgi liidumaa saadaolev ja tasumisele kuuluv intress aastatel 2002–2012 81.Esiteks leiab komisjon, et STAT oleks pidanud tasumisele kuuluvat intressi ka vähemalt aastate 2010 ja 2011 puhul korrigeerima kooskõlas võla korrigeerimisega (vt tabel 1). STATi poolt Eurostatile 28. märtsil 2014 saadetud kirjas märgiti aastatega 2010 ja 2011 seotud korrigeerimise kohta: „Salzburgi liidumaa ametnikega peetud kahepoolsete kohtumiste üks tulemusi on kindlasti see, et varasemate aastate täiendavaks selgitamiseks lisaressursse ei eraldata. See tähendab, et meie hinnangud jäävad samaks.“ 82.Komisjon leiab, et tuginedes asjaolule, et oli tehtud kindlaks, et 2010. aastale eelnevate aastate võlg on alahinnatud, võivad ka tasumisele kuuluva intressi andmed olla valed ning seega ka andmed nende aastate Austria valitsemissektori eelarve puudujäägi kohta. 2.3.4.OeBFA poolt Salzburgi liidumaale antud laenud 83.Nagu näha tabelist 1, hakkas Salzburgi liidumaa alates 2006. aastast saama rahastamist OeBFA-lt saadud laenude kaudu. Nagu STATi esitatud andmete põhjal järeldati, kirjendati vahendid, mille OeBFA laenas Salzburgi liidumaale ja mille lõplik kasusaaja oli Landeswohnbaufonds, Salzburgi liidumaa bilansis Voranschlagsunwirksame Erläge all. 84.8. septembril 2010 STATi ja Salzburgi liidumaa valitsusameti eelarveüksuse vahel peetud kohtumisel selgitas STAT, et kõik OeBFA-lt saadud laenuvahendid tuleks kajastada Euroopa arvepidamise süsteemi ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust arvestades föderaalvalitsuse laenuvaradena ja asjaomase liidumaa valitsuse laenukohustustena. See kajastamine toob de facto kaasa ka finantsvõlgade suurenemise, nagu on määratletud kooskõlas Austria avaliku sektori arvepidamiseeskirjadega. Peale selle teavitas STAT Salzburgi liidumaa eelarveüksust, et Voranschlagsunwirksame eesmärk on hõlmata üksnes üleminekukirjeid (tehinguid, vooge), mitte varade ja kohustuste püsivaid positsioone. 85.Enamiku selliste vahendite kirjendamist, mis laenati edasi Landeswohnbaufondsile Voranschlagsunwirksame Erläge all, ei saa käsitada ebaõigete andmete esitamise juhtumina, sest need ei mõjutanud Austria Vabariigi võlga tulenevalt STATi tehtud konsolideerimisest. Sellegipoolest võib üldmärkusena öelda, et asjaolu, et seda finantsaruannete kirjet kasutati kohustuste positsioonide kirjendamiseks, viitab kontode tõsisele väärkasutusele ning on üllatav, et ükski järelevalveüksus ei avastanud niivõrd lihtsasti tuvastatavat kontode väärkasutamist. 86.Samas, osa (166 miljonit eurot; vt punkt 2.1) vahenditest, mille OeBFA Salzburgi liidumaale laenas, ei kajastatud tegelikult ühegi bilansikirje all. Isegi kui STAT võttis neid summasid Austria Maastrichti võla puhul arvesse kooskõlas oma konsolideerimistavadega, tähendab nende summade puudumine Salzburgi liidumaa valitsusameti bilansis, et Salzburgi liidumaa valitsusamet esitas Austria statistika- ja järelevalveasutustele valeandmeid. 87.Pealegi tuleks märkida, et konsolideerimistavade kohaselt ei kasutata üksnes kõige usaldusväärsemaid andmeid, kui saadakse aru, et esinevad märkimisväärsed erinevused, nagu ka STAT nende aastate jooksul tegi. Parimad konsolideerimistavad peaks hõlmama ka asjaomaste ametiasutuste teavitamist selliste erinevuste olemasolust, arvestades seda, et ühes kirjes ebaõigete andmete esitamine võib kaasa tuua teistes kirjetes ebaõigete andmete esitamise. 88.Samamoodi on OeNB teavitanud komisjoni, et OeBFA finantsaruannete koostamise tavad hõlmasid OeBFA-lt saadud laene käsitlevate toorandmete võrdlemist STATi esitatud konsolideeritud teabega XXVIII . Head konsolideerimistavad peaksid hõlmama pigem kahe sõltumatu toorandmete kogumi võrdlust kui toorandmete ühe kogumi ja samadest andmetest tuleneva väljundi võrdlust. Viimasena nimetatud juhul on erinevuste esinemine ebatõenäoline, sest üks andmekogum on teisest tuletatud.

89.LRH roll OeBFA-lt saadud laenude kirjendamisel ja kasutamisel jääb komisjonile ebaselgeks. Ühest küljest on OeBFA märkinud, et neid vahendeid käsitleva teabe ristkontrolli eest vastutab LRH XXIX , aga teisest küljest on LRH märkinud, et ristkontrolli eest vastutab OeBFA XXX . Seega teeb komisjon järelduse, et ajavahemikuks 2006–2012 ei jälginud ei OeBFA ega LRH vahendite kasutamist või nende vahendite kirjendamist Salzburgi liidumaa valitsusameti kontodel. 90.Olles saanud STATilt tabeli, mis kajastas Salzburgi liidumaa võlga alates 2011. aastast ja mille koostas STAT (vt tabel 1, rida 3), küsis RH 12. oktoobril 2012 lisateavet 1 050 miljoni euro suuruse nii-öelda fondide võla kohta, uurides täpsemalt, millistele fondidele STAT viitas. Samas, nagu selles punktis selgitatud, tuleks need laenud kirjendada Salzburgi liidumaa bilansis Salzburgi liidumaa võlana, ei ole komisjon saanud teavet edasise kirjavahetuse kohta kahe üksuse vahel selles küsimuses, st komisjon ei ole teadlik, kas RH tõstatas Salzburgi liidumaa kontode väärkasutamist arvestades selle kohta kas STATiga või Salzburgi liidumaa valitsusametiga suheldes veel küsimusi. 91.Nagu eespool märgitud, ei avaldanud OeBFA esitatud ebaõiged andmed Austria Vabariigi võlale mõju tulenevalt STATi tehtud standardsest konsolideerimisest. Sellegipoolest on oluline rõhutada, et kui statistika- ja järelevalveasutused oleksid õigel ajal pööranud nendele erinevustele rohkem tähelepanu ja võtnud aktiivselt järelmeetmeid, oleks see automaatselt kaasa toonud Salzburgi liidumaa valitsusameti kõikide finantsaruannete põhjalikuma ja sügavama analüüsi. Selle käigus oleks ebaõigete andmete esitamine avastatud kindlasti varasemas etapis, sest nagu on selgitatud punktis 2.3.3, varjati Salzburgi liidumaa võlga eelarvevälistel kontodel. Nagu selles aruandes märgitud, ei tehtud kunagi eelarveväliste kontode põhjalikku analüüsi. 2.3.5.Väärtpaberite (kohustuste) kirjendamine 92.OeNB teavitas 2011. aastal STATi, et Salzburgi liidumaa valitsusamet on laenanud 2010. aastal võlakirjade müügi kaudu raha 300 miljonit euro ulatuses. Nagu STAT asutusesiseselt arutas, ei kajastunud need väärtpaberid Salzburgi liidumaa valitsusameti raamatupidamises, mille andmed STATile esitati. Isegi kui seda summat Salzburgi liidumaa bilansis ei esitatud (mis tahes kohustuste kirje all), otsustas STAT jälgida OeNB otsest andmeallikat ja arvata need seega Salzburgi liidumaa võla alla. 93.Kui RH esitas päringu seoses Salzburgi liidumaa teatatud võla (Finanzschulden) ja iga liidumaa võlga kajastava STATi koostatud tabeli erinevustega, selgitas STAT RH-le, et erinevus hõlmas muu hulgas 300 miljonit eurot seoses väärtpaberitega, „mida me ei leidnud kuskilt Rechnungsabschluss'ist“. 94.See STATi selgitus oleks võinud õigustada RH kiireid järelmeetmeid, näiteks uue auditimenetluse alustamist. Komisjon ei tea, kas RH võttis selles küsimuses kohe mingeid kiireloomulisi meetmeid. 2.3.6.Finantstuletisinstrumendid 95.Kirjalikes selgitustes komisjoni esialgsete järelduste kohta väidab Austria, et kooskõlas määrusega (EÜ) nr 479/2009 ei ole finantstuletisinstrumentidest tulenevad kohustused valitsemissektori võla osa. Ehkki see väide on strictu sensu õige, on põhjus, miks finantstuletisinstrumentide küsimust on oluline käsitleda, seotud asjaoluga, et Salzburgi liidumaa pidi kandma võlga, et rahastada oma investeeringuid finantstuletisinstrumentidesse. See on sama võlg, mille kohta oli Salzburgi liidumaa eelarvepuudujäägi ja riigivõla andmetes ebaõigeid andmeid esitatud. 96.2009. aasta juulis avaldas RH auditiaruande, mis sisaldab föderaalvalitsuse ning mitme liidumaa ja Gemeinde rahastamise ja investeeringute võrdlevat ülevaadet, keskendudes igale kontrollitud üksusele, mille hulgas on Salzburgi liidumaa. See auditiaruanne hõlmas perioodi alates 2002–2006, aga arvesse võeti ka mõnda suuremat muutust 2007. ja 2008. aastal. 97.Selle kommenteeritud kokkuvõttes on kirjas, et „Salzburgi liidumaa tegi suure mahu ja riskiga tuletistehinguid, ilma et teda oleks kogu perioodi jooksul nõuetekohaselt teavitatud kaasnevatest riskidest ja tema rahastamise koguriskist. Üksikasjalikud kirjalikud suunised avaldati ning kogu portfelli jooksev riskianalüüs ja põhjalik läbivaatamine toimusid alles ligikaudu viie aasta möödumisel seda laadi tehingute algusest. Tuletistehingutest saadud realiseeritud brutotulu võrdus 210,38 miljoni euroga, millest 65,04 miljonit eurot suunati riigieelarvesse.“ 98.Tegelikult tegi investeeringu finantstuletisinstrumentidesse eelarveüksus Salzburgi liidumaa üldise poliitika raames ning kõiki asjaomaseid institutsioone teavitati sellest, et eelarveüksus investeerib nendesse tehingutesse XXXI . Samuti oli teada, et need investeeringud kuulusid Voranschlagsunwirksamen Gebarung'i alla. Sellest hoolimata ei ole komisjon teadlik ühegi asjaomase institutsiooni jõupingutustest Salzburgi liidumaal (Landtag, LRH, liidumaa valitsus ja valitsusamet), et täpselt järgida RH soovitusi, ning komisjon on teinud selles aruandes ka järelduse, et tegelikult ei jälgitud Voranschlagsunwirksamen Gebarung'it tõhusalt. Kui Salzburgi liidumaa asjaomased institutsioonid oleksid täpselt järginud RH soovitusi teha selliste finantsinstrumentide üle järelevalvet, oleks Voranschlagsunwirksamen Gebarung'it tõhusalt kontrollitud ning seega oleks võla kohta ebaõigete andmete esitamisest väga tõenäoliselt hoidutud. 99.Võttes osaliselt arvesse RH aruannete avalikkust ja osaliselt asjaolu, et OeBFA ja Salzburgi liidumaa, aga ka teiste liidumaade vahel oli sõlmitud märkimisväärne hulk eri valuutade intressimäära vahetustehinguid, leiab komisjon üllatusega, et analüüsitud aastatel ei kajastatud rahvamajanduse arvepidamises ei finantstuletisinstrumentide vooge ega positsioone kogu S.1312 sektori puhul (valitsemissektor), ehkki OeBFA väga suure tõenäosusega teavitas statistikaasutusi nendest eri valuutades intressimäära vahetustehingutest. 2.4.2012. aasta maist detsembrini toimunud sündmuste kirjeldus 100.Tuginedes asutusesisestele teadetele, millele RH-l oli juurdepääs, ja nagu komisjon oma uurimise ajal Austrias ajavahemikul 26.–28. septembrini 2016 kindlaks tegi, toimusid järgmised sündmused. 9. oktoobril 2013 avaldatud RH aruande kohaselt teavitas finantsosakonna direktor 2012. aasta mais personaliosakonna juhti sellest, et eelarveüksuse juht on tegutsenud valitsusameti poliitikapõhimõtete ja ametijuhendi vastaselt. 17. juulil 2012 teavitati nendest asjaoludest Finanzreferent'i, kes võttis eelarveüksuse juhi tehingute tegemise volitused tagasi ja tühistas mõned tehingud XXXII . Lisaks võttis eelarveüksuse juht alates sellest kuupäevast kuni 12. septembrini 2012 puhkust. 23. augustil 2012 saatis Salzburgi liidumaa RH-le oma arvamuse RH järelaruande kohta. Mitte ühtegi neist ilmnenud faktidest ei kajastatud arvamuses, mille Salzburgi liidumaa saatis Austria Föderaalsele Kontrollikojale XXXIII XXXIV . 1. septembril 2012 palkasid Finanzreferent ja finantsosakonna direktor uue töötaja, et uurida Salzburgi liidumaa finantsaruandeid põhjalikumalt.

2012. aasta oktoobri alguses teavitas finantsosakonna direktor mõnda finantsosakonna töötajat, et nende analüüsitud portfell oli tegelikult üksnes koguportfelli osa, st osa sellest portfellist oli olnud varjatud XXXV . 2012. aasta oktoobri teisel poolel otsustasid Finanzreferent ja finantsosakonna direktor ühiselt lõpetada välisvaluutas tehingud ja muud tehingud XXXVI . 1. septembril 2012 palgatud uus töötaja oli volitatud tegelema tehingute ja positsioonide ennetähtaegse lõpetamisega. Muu hulgas tühistati Deutsche Bankiga sõlmitud finantstuletisinstrumentide positsioonid, mis tekitasid Salzburgi liidumaale 56 miljoni euro suuruse kahjumi. 23. oktoobril 2012. aastal teatas finantsosakonna direktor finantsnõustamise nõukogule lisafinantstehingute olemasolust, mida ei olnud sellele ametile edastatud portfelliaruandes seni mainitud. 2012. aasta novembri alguses eitas eelarveüksuse juht seda, et ta oli osalenud Salzburgi liidumaa nimel riskantsetes tehingutes, kui teda küsitlesid Finanzreferent, finantsosakonna direktor ja LRH juht. Ta kinnitas ka Landtag'i ees taas oma mitteseotust XXXVII . 26. novembril 2012. aastal teavitas eelarveüksuse juht oma otseseid juhte, et ta on varjanud raamatupidamislikku kahjumit 340 miljoni euro ulatuses seoses finantsinvesteeringutega, ning seejärel ta vabastati töölt. 101.6. detsembril 2012. aastal teatasid Salzburgi liidumaa Finanzreferent, finantsosakonna direktor ja LRH juht pressikonverentsil, et „meid on petetud“ („Wir sind getäuscht worden“). Kokkuvõttes teatasid nad, et Salzburgi liidumaal esines „puhtalt raamatupidamislik kahjum“ 340 miljonit eurot seoses finantstuletisinstrumentidega, nimelt valuuta ja intressimäära vahetuslepingute kaudu. Samuti selgitati pressikonverentsil, et liidumaa ja föderaalsed järelevalvemehhanismid ei olnud toiminud. 102.Sama päeva, s.o 6. detsembri 2012. aasta hommikul avaldas RH järelaruande ja esitles seda pressikonverentsil. Kuna RH eest oli olulist teavet varjatud, oli see järelaruanne tegeliku olukorraga võrreldes eksitav. 103.Seega ilmneb, et alates 2012. aasta maist detsembrini (st rohkem kui kuue kuu jooksul) varjas Salzburgi liidumaa valitsus, mis oli selles etapis vähemalt osaliselt faktidest teadlik, olulist teavet, mida ta oli kohustatud andma vähemalt RH-le, statistikaasutustele ja võimalik, et ka muudele organitele. Selle asemel lõpetasid Salzburgi liidumaa administratsioon ja valitsus ühe töötaja äranägemisel oktoobri teisel poolel ligikaudu 300 finantsinvesteeringut enne tähtaega. 104.Salzburgi liidumaa valitsusamet ja STAT arutasid alles 22. jaanuaril 2013 ametlikult Salzburgi liidumaa kontodega manipuleerimise küsimust. 105.Komisjon teeb kokkuvõtteks järelduse, et ajavahemikul 2012. aasta maist detsembrini RH eest olulise teabe varjamine finantsjuhtimisvaldkonna ametnike ja Salzburgi liidumaa valitsuse poolt oli ka põhjus, miks RH 2012. aasta järelaruandes, mis avaldati lõpuks 6. detsembril 2012, tehti valed ja ebatäielikud järeldused. 2.5.Detsembrist 2012 kuni oktoobrini 2013: STATi täheldatud faktid 106.STATi-sisese teabevahetuse ning nende asjaomaste üksuste ütluste kohaselt, millele anti komisjonile juurdepääs tema uurimise ajal Austrias 26.–28. septembril 2016, on tehtud kindlaks, et: Salzburgi liidumaa 6. detsembri 2012. aasta pressikonverentsi raames sai STAT teada võimalikest andmetega seotud probleemidest Salzburgi liidumaal XXXVIII . Komisjoni uurimise ajal märkis STAT, et alates 2012. aasta detsembrist kuni 2013. aasta maini ei vahetanud Salzburgi liidumaa ja STAT selles küsimuses mingit teavet XXXIX . Alates 10. detsembrist 2012 hakkas STAT saama BMFilt küsimusi Salzburgi liidumaa raamatupidamise ja eelkõige tema võla kohta. 22. jaanuaril 2013 vahetasid Salzburgi liidumaa valitsusamet ja STAT mõned e-kirjad. Ühes neist e-kirjadest märgib STAT: „Meie omalt poolt oleme väga huvitatud Salzburgi liidumaa finantsasjade vahearuannetest, et saada ülevaade meieni jõudnud muudatustest/korrigeerimistest või sellest, millised ebaõigete andmete esitamised ja manipulatsioonid meile on teatavaks saanud.“ 30. jaanuaril 2013 tegi STAT ettepaneku kohtuda Salzburgi liidumaa valitsusametiga STATi ruumides, märkides samas, et kohtumine ei saa toimuda varem kui 2013. aasta märtsi esimesel nädalal. 31. jaanuaril 2013 otsustas Eurostat STATiga ühendust võtta, olles lugenud ajakirjandusest finantstuletisinstrumentide ulatusliku kasutamise kohta Austria liidumaades. Selle vestluse jooksul arutati küsimusi, mis on seotud finantstuletisinstrumentide üldise raamatupidamisliku käsitlusega rahvamajanduse arvepidamises. Seoses sellega nimetas STAT Alam-Austriat ja Salzburgi kui liidumaid, mis kasutasid selliseid finantsinstrumente. Selle vestluse käigus teavitas STAT Eurostati, et nende liidumaadega on kavas kohtumised, arutamaks üldisi küsimusi, sealhulgas finantstuletisinstrumentide kasutamist. Samas ei mainitud vestluse jooksul kordagi Salzburgi liidumaa ametnike väidetavat ebaseaduslikku käitumist ega Salzburgi liidumaa operatsioonide kohta ebaõigete andmete esitamist (varjatud pangakontod või riigivõlg) ega varem esitamata jäetud finantstuletisinstrumentide olemasolu. 5. märtsil 2013 toimus Viinis STATi ja Salzburgi liidumaa valitsusameti kahepoolne kohtumine. 27. märtsil 2013 teavitas Salzburgi liidumaa valitsusamet STATi, et pärast välise sõltumatu eraaudiitori aruannet oli tehtud kindlaks, et Salzburgi liidumaa konsolideeritud kohustused ulatusid 3 507 miljoni euroni, ehkki selle summa jagunemist ei osatud esitada. Komisjon ei tea, et oleks võetud mingeid spetsiaalseid kiireloomulisi ja proportsionaalseid järelmeetmeid, et teha kindlaks nende kohustuste tegelik summa ja laad.

2013. aasta aprillis arutasid Eurostat ja STAT korralise selgitamise taotluse alusel 2013. aasta aprilli ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadet seoses Austriaga, mille puhul Eurostat otsustas taas teha päringu finantstuletisinstrumentide üldise kajastamise kohta Austria liidumaades. Oma vastustes Eurostati küsimustele ei maininud STAT taas Salzburgi liidumaa ametnike väidetavat õigusvastast käitumist või operatsioonide kohta ebaõigete andmete esitamist. STAT kirjutas hoopis, et ta ei saa anda mingit kvantitatiivset teavet, vaid ta eeldab, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse võlaandmetes ei tehta seoses tuletisinstrumentide kasutamisega Austria liidumaades suuri korrigeerimisi. 7. mail 2013 toimus STATi ja Salzburgi liidumaa valitsusameti vahel kohtumine. Sellel kohtumisel tunnistas STAT, et võib esineda probleeme seoses tuletisinstrumentide ja võla kajastamisega Salzburgi liidumaal XL . STAT ja Salzburgi liidumaa valitsusamet leppisid kokku, et STATile tuleks 2013. aasta augusti lõpus edastada kõik avaliku sektori raamatupidamisarvestuse 2012. aasta andmed XLI . 2013. aasta augustis edastas Salzburgi liidumaa STATile üksnes vood (mitte positsioonid) XLII . 2013. aasta septembris, kui aastaandmed endiselt puudusid, kasutas STAT Salzburgi liidumaa esitatud kvartaliandmeid Euroopa arvepidamise süsteemi / ülemäärase eelarvepuudujäägi andmete koostamiseks XLIII . Kogu ajavahemikul alates 6. detsembrist 2012 kuni 9. oktoobrini 2013 ei toimunud mingit teabevahetust RH (kes juba tegeles küsimuse uurimisega) ja STATi vahel XLIV . RH avaldas 9. oktoobril 2013. aastal oma aruande „Land Salzburg - Finanzielle Lage“. 10. oktoobril 2013 juhiti esimest korda Eurostati tähelepanu sellele probleemile, st kümme kuud pärast seda, kui STAT oli sellest probleemist teada saanud. 11. oktoobril 2013 saatis STAT Eurostatile oma esimesed märkused RH aruande kohta, mis avaldati 9. oktoobril 2013 ja mis käsitles Salzburgi liidumaa finantsseisundit. 21. oktoobril 2013 avaldas Eurostat oma uudise valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta, esitades Austria esitatud andmete kvaliteedi suhtes reservatsiooni. 31. märtsil 2014 saatis STAT Eurostatile 2014. aasta aprilli ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatise. Salzburgi liidumaa osakaalu Maastrichti võlas korrigeeriti 2012. aastal 1 192 miljoni euro võrra ülespoole 3 507 miljoni euroni, st täpselt see summa, millest Salzburgi liidumaa valitsusamet oli STATile 27. märtsil 2013 teatanud. 23. aprillil 2014 võttis Eurostat oma reservatsiooni Austria andmete kohta tagasi. 2.5.1.Komisjoni teave 107.Sündmuste ajaline järjestus näitab, et STAT teavitas komisjoni (Eurostati) Salzburgi liidumaal ebaõigete andmete esitamisest alles 10. oktoobril 2013. Sellegipoolest on tehtud kindlaks, et STATi teavitati järk-järgult neist ajaoludest alates 6. detsembrist 2012. Eelkõige oli STATile vähemalt 22. jaanuarist 2013 selge, et Salzburgi liidumaal oli aset leidnud ebaõigete andmete esitamine ja manipuleerimine. 108.Ehkki Austria 25. jaanuari 2017. aasta selgitustes uurimise esialgsete järelduste kohta on STAT väitnud, et ta teavitas Eurostati Salzburgi liidumaal aset leidnud ebaõigete andmete esitamisest 31. jaanuaril 2013, tõendavad dokumendid, et see väide on ebatäpne. Esiteks toimus see teabevahetus Eurostati algatusel ning STAT ei teavitanud Eurostati ennetavalt. Dokumendid näitavad ka seda, et STATi jagatud teave ei sisaldanud infot ega ülevaadet, mis oleks käsitlenud Salzburgi liidumaa ametnike väidetavat ebaseaduslikku käitumist või operatsioonide kohta ebaõigete andmete esitamist. Tegelikult oli tegu lihtsalt RH 6. detsembri 2012. aasta pressikonverentsi – ja mitte Salzburgi liidumaa samal päeval toimunud pressikonverentsi – järelteabega seoses RH järelkontrolli aruande avaldamisega finantstuletisinstrumentide kasutamise kohta Austria liidumaades, mis ei sisaldanud eespool selgitatud põhjustel ülevaadet ega teavet ebaõigete andmete esitamise kohta Salzburgi liidumaal. 109.Tuginedes Salzburgi liidumaa valitsusameti esitatud teabele seoses sõltumatu välise auditi tulemustega, oleks STATile pidanud olema vähemalt alates 27. märtsist 2013 selge, et Salzburgi liidumaa võla tase võib olla tegelikult märkimisväärselt kõrgem, kui STAT varem on hinnanud. Arvestades seda, et STAT esitas neli päeva hiljem Eurostatile 2013. aasta aprilli ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames andmeid, on komisjon seisukohal, et STAT oleks pidanud võtma kohe pärast Salzburgi liidumaalt selle teabe saamist kiireloomulisi praktilisi järelmeetmeid. Ilmneb, et selliseid samme ei astutud. Isegi kui nii lühikese aja jooksul ei ole võimalik võtta selles küsimuses põhjalikke järelmeetmeid, sest STATi jaoks ei pruukinud olla täiesti selge, mis laadi finantsinstrumendid selles summas sisaldusid, on komisjon seisukohal, et hoolsuskohustuse põhimõtte kohaselt oleks STAT pidanud teatama Eurostatile viivitamata pärast 27. märtsi 2013 summa, mille Salzburgi liidumaa valitsusamet STATile esitas. 110.Eurostati teavitamise eesmärk oleks olnud vähemalt arutada kahepoolselt seda, kuidas selles küsimuses toimida ning kas kasutada üksikasjalikuma teabe puudumisel Salzburgi liidumaa esitatud kvantitatiivset teavet kui esialgset näitajat Maastrichti võla vajalikuks korrigeerimiseks või lasta Eurostatil esitada kaasneva ebakindluse tõttu Austria andmete kohta reservatsioon. 111.STATi väide, et ta on Eurostati täielikult teavitanud vähemalt alates 31. jaanuarist 2013, ei ole kooskõlas tema ütlusega, et ta ei ole vahetanud Salzburgi liidumaaga enne 2013. aasta maid mingit teavet. Teisest küljest ei ole STATi ütlus, et ta pole vahetanud Salzburgi liidumaaga mingit teavet enne 2013. aasta maid, kooskõlas teabega, mida ta vahetas Salzburgi liidumaa valitsusametiga vähemalt 22. jaanuaril ja 27. märtsil 2013. 112.Isegi kui 2013. aasta aprilli ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teate ajal esitati päring lisateabe saamiseks finantstuletisinstrumentide kasutamise kohta Austria liidumaades, otsustas STAT mitte jagada Eurostatiga kvantitatiivset teavet, mille ta oli saanud Salzburgi liidumaa valitsusametilt 27. märtsil 2013. 113.Lõpetuseks võib öelda, et isegi kui STAT väidab, et ta oli 7. mail 2013 tunnistanud, et võib esineda probleeme ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse võla aruandlusega Salzburgi liidumaal, otsustas ta taas seda teavet Eurostatiga mitte jagada – teavet jagati alles 2013. aasta oktoobris. 3.Järelduste hindamine

114.Selle aruande kohaselt esinesid Salzburgi liidumaal finants- ja muude tehingute koostamisel, kontrollil ning aruandlusel märkimisväärse ajavahemiku jooksul rasked rikkumised. Avaliku sektori arvepidamiseeskirju ei järgitud, puudus kontroll, neljasilmapõhimõtet ei kohaldatud, finants- ja muude tehingute kohta ei esitatud nõuetekohaseid andmeid, RH soovitusi eirati, dokumente ja allkirju võltsiti ning riigi statistikaasutustele ja RH-le saadeti eksitavat teavet, mis tõi kaasa finantskontode kohta ebaõigete andmete esitamise ning seega Austria riigivõla kohta ebaõigete andmete esitamise vähemalt alates 2008. aastast. 115.Finantstehingute kohta ebaõigete andmete esitamine ja pangakontode varjamine algas 2003. aastal. 2002. aastal tõi eelarveüksuse juhile ja kahele töötajale volituste andmine kaasa olukorra, kus oli võimalik sõlmida suure riskiga finantstehinguid ning avada sadu pangakontosid, mida varjati Salzburgi liidumaa raamatupidamissüsteemides. 116.Samal ajal oli Salzburgi liidumaa valitsusameti siseauditi üksus käskkirja alusel vabastatud eelarveüksuse tehingute ja nende finantsaruannetes kajastamise analüüsimisest ning raamatupidamisüksusel ei lastud seda teha. 117.Samamoodi ei viinud ei LRH ega RH aastatel 2002–2012 läbi ühtegi Salzburgi liidumaa finantskontode kehtivat põhjalikku auditit. Eelkõige jätsid nad auditeerimata voranschlagsunwirksame Gebarung'i, millel esines 2011. aastal (nagu näha joonisel 1 ja punktis 2.3.3) rohkem kui 26 miljardi euro ulatuses vahendite sisse- ja väljavool ning mis hõlmas de facto kõiki kajastamata tehinguid ja positsioone, ehkki see oleks pidanud hõlmama üksnes eelarveväliseid vooge ja mitte Maastrichti kriteeriumide puhul olulisi kohustusi. 118.Need rikkumised avalikustati 2012. aastal pärast Salzburgi liidumaa Finanzreferent'i, finantsosakonna direktori ja LRH juhi 6. detsembri 2012. aasta pressikonverentsi. Sellest aruandest on näha ka seda, et faktid oleks võinud varem ilmsiks tulla, kui Salzburgi liidumaa valitsusamet oleks järelevalve-, kohtu- ja statistikaasutustele kogu asjakohase teabe täielikult kättesaadavaks teinud. 119.Lisaks näitab see aruanne, et STAT oleks saanud teavitada ja pidanud teavitama komisjoni (Eurostati) nendest faktidest mitu kuud varem. 3.1.Järeldused peamiste kirjeldatud sündmuste osaliste kohta 120.Selles aruandes kirjeldatud sündmuste peamised osalised on Salzburgi liidumaa valitsusamet ja eelkõige selle eelarveüksus, liidumaa valitsus, Landtag, LRH, samuti RH, OeBFA, OeNB ja STAT. Kõikide üksuste esindajad, keda küsitleti, on olnud abivalmid ja teinud komisjoni uurimisrühmaga täielikku koostööd, esitades komisjonile kogu nõutava teabe, mis oli uurimiseks vajalik. 121.Selle asjaolu eest, et finants- ja mittefinantskontode kohta on vähemalt alates 2008. aastast valeandmeid esitatud, tuleks eelkõige pidada vastutavaks Salzburgi liidumaa valitsusametit, millele alluvad muu hulgas siseauditi üksus, raamatupidamisüksus ja finantsosakond (eelkõige eelarveüksus). 122.Ühest küljest jättis Salzburgi liidumaa valitsusameti siseauditi üksus finantsosakonna sisekontrollimenetlused ja riskijuhtimise kontrollimata. Teisest küljest jättis raamatupidamisüksus nii eelarveliste kui ka eelarveväliste kontode puhul raamatupidamiskirjed kontrollimata. 123.Aruande tulemused näitavad, et finantsosakond ja eelkõige eelarveüksus: eirasid RH soovitusi tehtud riskantsete investeeringute kohta; ei järginud oma tegevuses, nimelt seoses pangakontode ja muude finantspositsioonide avamisega ning Landeswohnbaufondsi finantsjuhtimise puhul neljasilmapõhimõtet; võltsis finantstehingute sõlmimisel allkirju; ei järginud peamisi raamatupidamisarvestuse põhimõtteid; võltsis RH-le saadetud Finanzbeirat'i koosolekute protokolle, et jätta parem mulje Salzburgi liidumaa finantsseisundist; võltsis RH-le saadetud finantsaruandeid seoses RH poolt Salzburgi liidumaa finantsjuhtimise kohta läbi viidud audititega; varjas pangakontosid vähemalt alates 2003. aastast; koostas valesti Salzburgi liidumaa finantsaruandeid, kajastades 2012. aastal finantsvõlgade all 874 miljoni euro ulatuses kohustusi, samal ajal kui tegelik summa oli 3 507 miljonit eurot; esitas valeandmeid finantsaruannetes, mis saadeti statistikaasutustele, tuues kaasa 1 192 miljoni euro suuruse võla varjamise 2012. aastal;

esitas STATile valeväiteid eelkõige väärtpaberite emiteerimise kaudu võetud laenude kohta. Peale selle nõudis ta STATilt, et selliseid finantspositsioone ei tuleks Salzburgi liidumaa võla puhul arvesse võtta; manipuleeris mitme aasta jooksul Salzburgi liidumaa raamatupidamisega, varjates tulusid, kulusid, finantstehinguid, finantspositsioone ja rahaliikumisi ja/või esitades nende kohta ebaõigeid andmeid. 124.Salzburgi liidumaa Landtag'i roll seisnes kirjeldatud sündmuste puhul 2006. aasta riigieelarveseaduse artikli IV vastuvõtmises, millega põhimõtteliselt lubati teha Salzburgi liidumaa finantsjuhtimises suure riskiga finantstehinguid, mille puhul võis eeldada liidumaa jaoks majanduslikku kasu. Peale selle ilmnes, et Landtag ei järginud soovitusi, mille RH oli 2009. aastal seoses suure riskiga finantstehingutega andnud, ega julgustanud LRHd läbi viima Salzburgi liidumaa raamatupidamise põhjalikku auditit. 125.Liidumaa valitsuse ja täpsemalt Finanzreferenten'i roll seisnes osaliselt selles, et kolmele finantsosakonna töötajale anti volitused teha suure riskiga investeeringuid alates 2002. aastast, ning osaliselt selles, et eelarveüksuse tegevus vabastati siseauditi üksuse auditist, eelkõige seoses sisese raamatupidamise, avaliku sektori raamatupidamisarvestuse ja sisekontrollimenetlustega, ning Salzburgi liidumaa raamatupidamisüksuse auditist. Peale selle anti eelarveüksuse juhile volitused teha Landeswohnbaufondsi nimel finantstehinguid, mis tähendas seda, et alati kui fond sõlmis valitsusametiga tehinguid, tegutses mõlema üksuse nimel ilma teiste isikute või üksuste järelevalveta sama töötaja. Neid volitusi tuleb pidada ilmselt kõige olulisemaks teguriks, mis aitas kaasa aruandes kirjeldatud olukorra kujunemisele. 126.2012. aasta maist detsembrini teavitati Salzburgi liidumaa valitsust ja valitsusametit sellest, et finantsjuhtimises on esinenud rikkumised, ning nad uurisid asja asutusesiseselt. Sellegipoolest ei teavitanud need üksused RHd, mis koostas samal ajal oma Salzburgi liidumaa auditi järelaruannet, ega kohtu- või statistikaasutusi nendest sündmustest ja järeldustest. 127.Lisaks otsustas Salzburgi liidumaa valitsusamet lõpetada sel ajal enne tähtaega sajad finantsinvesteeringud, mida ei olnud varem raamatupidamises kirjendatud. Ennetähtaegse lõpetamise elluviimiseks palgati Deutsche Banki endine töötaja. Sama isik oli olnud mitu aastat Salzburgi liidumaa eelarveüksuse vastaspool suure riskiga investeeringute puhul, mida Deutsche Bank tegi. 128.LRH ei auditeerinud tõhusalt ja tulemuslikult finantsosakonna tegevust ega Salzburgi liidumaa raamatupidamist. Isegi kui on väidetud, et LRH-l ei olnud sel ajal vajalikku suutlikkust Salzburgi liidumaa raamatupidamise põhjalikuks analüüsiks, oleks olnud võimalik teha mõned lihtsad põhikontrollid, eelkõige ristkontroll OeBFA antud laene käsitlevate andmete ja Salzburgi bilanssides avaldatud teabe vahel. Lisaks on punktis 2.2.3 kindlaks tehtud, et LRH poolt Salzburgi liidumaa raamatupidamise kohta avaldatud aruanded sisaldasid aastate 2008–2011 puhul mõningaid valeandmeid. 129.Pärast 31. augustit 2012 ei võtnud RH tõhusaid järelmeetmeid erinevuste puhul, mille ta oli avastanud Salzburgi liidumaa raamatupidamises, nagu STAT on märkinud, ja mis puudutasid 300 miljoni euro ulatuses väärtpabereid, mida ei olnud Salzburgi liidumaa bilanssides esitatud. 130.OeNB jättis Austria finantskontode edastamisel finantstuletisinstrumendid komisjonile (Eurostatile) esitamata. Peale selle olid tema konsolideerimistavad seoses finantskontodega ebatõhusad. 131.STATi roll on kirjeldatud sündmuste puhul seotud nii tema kui Austria peamise statistikaameti kohustustega kui ka tema aruandluskohustustega komisjoni (Eurostati) ees. Esiteks tunnistas STAT vähemalt alates 2010. aastast erinevuste olemasolu Salzburgi liidumaa raamatupidamises, nimelt seoses Salzburgi liidumaa bilansside ning OeBFA-lt saadud laenuandmete ja OeNB väärtpaberipõhisest andmebaasist saadud väärtpaberiteabe võrdlemisega. Isegi kui STAT tegi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete raames Salzburgi liidumaa esitatud andmetes vajalikud muudatused, on komisjon arvamusel, et hoolsuskohustuse põhimõtte kohaselt oleks pidanud teavitama ka muid asjaomaseid Austria asutusi, eelkõige BMFi ja RHd. 132.Teiseks ja veel olulisema asjaoluna tuleb märkida, et isegi kui STATi teavitati vähemalt alates 22. jaanuarist 2013 täielikult sellest, et Salzburgi liidumaa raamatupidamises oli esitatud ebaõigeid andmeid ja oli toimunud manipuleerimine, ei teavitanud ta nendest asjaoludest viivitamata komisjoni (Eurostati). Selle tulemusena kiitis Eurostat ilma reservatsioonideta heaks 2009.–2012. aastat käsitlevad andmed, mis esitati 2013. aasta aprilli ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teate raames, ehkki need olid tegelikult valed. 4.Kokkuvõte 133.Kõikide selles aruandes kirjeldatud faktide ja põhjenduste alusel võib teha järelduse, et LRH ja Salzburgi liidumaa valitsusamet ja valitsus, st Austria Vabariigi valitsemissektori asutused, panid toime raske hooletuse, kui nad ei taganud asjakohase andmete koostamise kontrolli ja aruandluse menetluste olemasolu. Seeläbi aitasid need asutused kaasa asjaolule, et Salzburgi liidumaa valitsusameti eelarveüksus sai esitada ebaõigeid andmeid ja varjata finantstehinguid, mis tõi kaasa tegelike andmete asemel Eurostatile ebaõigete andmete esitamise 2012. ja 2013. aasta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames seoses Austria võlaandmetega aastatel 2008–2012, st pärast määruse (EL) 1173/2011 jõustumist. 134.Ehkki peamisi osalisi käsitlevad järeldused punktis 3.1 viitavad sellele, et Salzburgi liidumaa valitsusameti eelarveüksusel oli selge kavatsus teavet varjata ja võltsida, ei leia komisjon, et see tegevus oleks toimunud kindla tahtega komisjonile (Eurostatile) esitatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse eelarve- ja võlanäitajatega manipuleerida. Seepärast leiab komisjon, et Salzburgi liidumaa valitsusameti eelarveüksuse käitumise puhul on tegu raske hooletusega. 135.Aruandes leitakse, et samal ajal kui komisjoni (Eurostat) teavitati sellest juhtumist alles 10. oktoobril 2013, olid Austria statistikaasutused Salzburgi liidumaa raamatupidamise kohta ebaõigete andmete esitamise võimalusest teadlikud vähemalt alates 6. detsembrist 2012. Aruandes tehakse ka järeldus, et nii Austria statistikaamet kui ka Austria keskpank olid teadlikud Salzburgi liidumaa esitatud andmete ulatuslikust mittevastavusest enne seda, kui nii-öelda finantsskandaal 2012. aasta lõpus avalikuks tuli. 136.Selle tulemusena olid andmed, mille Austria saatis Eurostatile 2013. aasta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatise alusel, ebatäielikud, sest märkimisväärses koguses kohustusi jäeti esitamata, mis tõi 2014. aasta aprilli ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teate raames 2012. aasta puhul kaasa valitsemissektori Maastrichti võla korrigeerimise 1 192 miljoni euro ulatuses, mis vastas 0,4 %-le SKPst. 137.Käesoleva aruande järelduste alusel ning seoses liikmesriigi ametiasutuste käitumisega 13. detsembrist 2011 kuni uurimise alustamiseni 3. mail 2016 on komisjon otsustanud võtta vastu soovituse nõukogule määrata Austria Vabariigile trahv, nagu ette nähtud määrusega (EL) nr 1173/2011.



Lõpumärkused