Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS,

milles käsitletakse Tšehhi Vabariigi 2013. aasta riiklikku reformikava ning esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi Vabariigi lähenemisprogrammi (2012–2016) kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust[2],

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone[3],

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu potentsiaali ja konkurentsivõime suurendamiseks.

(2) Nõukogu võttis 13. juulil 2010 komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta;[4] mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

(3) 29. juunil 2012 võtsid riigipead ja valitsusjuhid vastu majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe, millega nähakse ette sidus tegevusraamistik liikmesriikide, ELi ja euroala tasandil, kasutades selleks kõiki võimalikke hoobasid, vahendeid ja poliitikasuundi. Nad otsustasid, milliseid meetmeid võtta liikmesriikide tasandil, eelkõige väljendades täielikku pühendumust strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele ja riigipõhiste soovituste rakendamisele.

(4) 6. juulil 2012 võttis nõukogu vastu soovituse Tšehhi Vabariigi 2012. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2015) kohta.

(5) 28. novembril 2012 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,[5] mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2013) algust. Samuti 28. novembril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 põhjal vastu teise häiremehhanismi aruande[6], milles liikmesriikide hulgas, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida, ei nimetatud Tšehhi Vabariiki.

(6) Euroopa Ülemkogu kiitis 14. märtsil 2013 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

(7) Tšehhi Vabariik esitas 26. aprillil 2013 oma 2013. aasta lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2013–2016 ja 17. aprillil 2013 oma 2013. aasta riikliku reformikava. Selleks et võtta arvesse nende kahe programmi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

(8) Lähtudes nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 kohaselt 2013. aasta lähenemisprogrammile antud hinnangust, on nõukogu arvamusel, et Tšehhi Vabariik on ajavahemikul 2009–2012 vähendanud valitsemissektori eelarve puudujääki 1,4 % SKPst tänu olulistele eelarve konsolideerimise püüdlustele ning praeguste ootuste kohaselt püsib riik ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisel graafikus. Programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Lähenemisprogrammi järgi peaks SKP reaalkasv olema 2013. aastal 0 % ja 2014. aastal 1,2 %, võrreldes komisjoni 2013. aasta kevadprognoosis toodud -0,4 %-ga 2013. aastal ja 1,6 %-ga 2014. aastal. Programmis visandatud eelarvestrateegia eesmärk on hoida valitsemissektori eelarve puudujääk allpool kontrollväärtust, mis on 3 % SKPst. Valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärk (2,9 % SKPst 2013. aastal) on kooskõlas nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovituses kehtestatud valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtajaga. Komisjoni 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk 2013. aastal 2,9 % SKPst ja 2014. aastal 3 % SKPst. Eelarvetulemus võib 2013. aastal osutuda oodatust halvemaks täiendavate korrigeerimiste tõttu ELi vahendite tagasimaksmises. Positiivse poole pealt märgitakse, et telekommunikatsiooni uute sagedusalade kavandatava oksjoniga seotud ühekordsed tulud võivad viia oodatust parema eelarvetulemuseni 2013. aastal. Lähenemisprogrammis kinnitatakse eelnevat keskpika perioodi puudujäägieesmärki 1 % SKPst, mis vastab stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. (Ümberarvutatud) struktuurne eelarvepuudujääk peaks prognoosi kohaselt suurenema 2014. aastal 0,3 %, 2015. aastal 0,2 % ja 2016. aastal 0,5 % SKPst; seega ei nähta programmis ette kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas, mis ei ole kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Valitsemissektori kulutuste kasvumäär on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktis ettenähtud kulueesmärgiga 2014. aastal, kuid kaldub kõrvale 0,3 % võrra SKPst 2015. aastal ja 0,5 % võrra SKPst 2016. aastal. Lähenemisprogrammi järgi kasvab võla suhe SKPsse prognoosi kohaselt programmiperioodi vältel jätkuvalt, kuigi aeglustuvas tempos ning saavutab 51,9 % SKPst 2016. aastal.

(9) Kiiret ja kestvat taastumist Tšehhi Vabariigis takistavad avaliku sektori investeeringukulude korduvad kärped. Majanduskasvu soodustavate ja mitmekordistava mõjuga kulutuste tagamine (sealhulgas ELi vahenditest kaasrahastatavad projektid) aitab elavdada majandust ning ühtlasi jõuda lähemale pikaajaliste probleemide lahendamisele. Majanduskasvule võib märkimisväärset mõju avaldada see, kui prioriteediks seatakse kulutused meetmetele, mille eesmärk on suurendada tööhõivet, edendada teadustegevust ja innovatsiooni, haridust, lapsehoiuteenuseid ja infrastruktuuriprojekte. Samal ajal on äärmiselt tähtis tagada selliste kulutuste seaduslikkus, korrektsus ja tõhusus.

(10) Maksureformiga saavutati 2012. aastal tagasihoidlikku edu. Kuigi kinnisvara võõrandamismaksu suurendati, ei tehtud midagi korduvate omandimaksude väga madala taseme tõstmiseks. Loobutud on süsinikdioksiidimaksu kehtestamise plaanidest, samuti kütmiseks kasutatava maagaasi aktsiisist vabastamise tühistamise plaanidest. Energia tegelik maksumäär on allpool ELi keskmist ja sõidukimaksud on endiselt väga madalad. Endiselt on lahendamata struktuursed probleemid töö maksustamisel, mis eriti mõjutab madala sissetulekuga isikuid ja osalise tööaajaga töötajaid. Väga vähe tehti selleks, et vähendada erinevusi töövõtjate ja füüsilisest isikute ettevõtjate maksustamises. Tšehhi Vabariigil on arenguruumi ka maksuhalduse tõhususe edasisel tõstmisel. Mis puutub ettevõtte ja üksikisiku tulumaksu, kavatseb valitsus 2015. aastal luua asutuse, mille ainupädevusse kuuluks maksude kogumine; nii saaks maksuhaldust tulemuslikult lihtsustada ja praeguse süsteemi keerukust vähendada. Reformi varjuküljeks on aga see, et üksikisiku tulumaksu, tervishoiu ja sotsiaalmaksete maksubaase ei ühtlustata, mistõttu suur osa reformist tulenevast võimalikust kasust jääb saamata.

(11) Tšehhi Vabariigi mahajäämus jätkusuutlikkuses moodustab 5,0 % SKPst, mis on kõrgem ELi keskmisest. Mahajäämus kajastab suuresti elanikkonna vananemisega seotud prognoositavaid pikaajalisi kulusid, mis tulenevad pensionikulutuste ning tervishoiu ja pikaajalise hooldusega seotud kulude eeldatavast kasvust. Pensionikulutuste jätkusuutmatu kasvu oluline põhjus peitub seadusjärgse pensioniea tõstmise aeglases tempos, eriti meeste osas. Kui tagataks, et seadusjärgset pensioniiga tõstetakse kiiremini võrreldes kehtivates õigusaktides sätestatuga ning see seotakse oodatava elueaga, tugevdaks see oluliselt süsteemi jätkusuutlikkust. Lisaks aitaks hindadel põhinev indekseerimisvalem, mida rakendataks pikemas perspektiivis, luua märkimisväärset kokkuhoidu ja säilitaks samas pensionäride ostujõu.

(12) Vastupidiselt 2012. aasta riigipõhisele soovitusele kehtestas valitsus 2013. aastal eelpensioniskeemi, millega antakse võimalus saada pensioni kuni viis aastat enne seadusjärgsesse pensioniikka jõudmist. Eelpensione hakatakse maksma (kolmandast) pensionisambast. Kuid riik toetab nimetatud sammast väga suurel määral otseste kaasmaksete ja maksete maksusoodustuse kaudu. Vaatamata sellele, et valitsuse ootuste kohaselt vastavad skeemile juurdepääsu saamiseks vajalikele kõlblikkuskriteeriumidele vaid vähesed isikud, võimaldab meede soodustatud isikutel varem omandatud riiklikku toetust kasutada eesmärgil, mis on vastuolus pikema tööea soodustamise poliitikaga.

(13) Tervishoiu ja pikaajalise hooldusega seotud kulude eeldatav kasv mõjutab samuti märkimisväärselt elanikkonna vananemisega seotud kulude kasvu ja suurt mahajäämust jätkusuutlikkuses. Viimastel aastatel on Tšehhi Vabariigis viidud ellu reforme, mille eesmärk on parandada tervishoiusüsteemi tõhusat toimimist kulude kokkuhoiu ja turupõhisemate lahenduste kaudu. Kuid probleemid ei ole kadunud. Teiste liikmesriikidega võrreldes kaldub Tšehhi tervishoiusüsteem olema liiga haiglaravikeskne, mis tekitab ebatõhusust. Raviteenuste osutamist kliiniliselt sobivaimal ja kulutasuvaimal viisil saab veel parandada, näiteks suurendades päevakirurgia osakaalu ja vähendades patsientide aktiivravihaiglas viibimise liiga pikka aega.

(14) OECD viimastest prognoosidest ilmneb, et naiste ja meeste tööhõivemäärade täielik ühtlustamine peataks kogu tööjõu prognoositud vähenemise ja suurendaks SKPd elaniku kohta 2030. aastaks lausa 16,5 % võrra. Valitsus esitas 22. mail 2013 õigusakti eelnõu ettepaneku erasektori „lasterühmade” loomise kohta, mida juhiksid elukutselised lapsehoidjad; teenuseosutajatele ja osalevatele perekondadele pakutaks maksusoodustusi. Liigutakse õiges suunas, kuid tegemist on siiski ainult osalise lahendusega lapsehoiuprobleemile. Lapsehoiuvõimaluste jätkuvale vähesusele vaatamata (eriti alla kolmeaastaste laste puhul) ei ole kavas suurendada eelarvetoetust eelkooliealiste laste riiklikele hoiuteenustele. Lahendamata on ebasoodsas olukorras olevate inimeste tööturul osalemise ja tööalase konkurentsivõime probleem: on võimalik tõhustada riiklike tööturuasutuste tulemuslikkust.

(15) 2012. aasta riigipõhises soovituses avaliku halduse kohta oli eraldi välja toodud vajadus suurendada avaliku halduse tõhusust ja hoogustada võitlust korruptsiooni vastu. Tšehhi 2011.–2012. aasta korruptsioonivastase strateegia kohaste prioriteetsete õigusaktide vastuvõtmisel aga erilist edasiminekut toimunud ei ole. Uuele korruptsioonivastasele strateegiale aastateks 2013–2014, mille valitsus 2013. aasta jaanuaris vastu võttis, peab järgnema oluliste prioriteetsete õigusaktide, näiteks avalike teenistujate seaduse viivitamatu vastuvõtmine. Selles uues õigusaktis tuleb asjakohaselt eristada poliitilistel kaalutlustel ametissenimetatud isikuid mittepoliitilistest töötajatest, ei tagata riigiametnike sõltumatust ega looda hästitoimivat teenistuskäigu süsteemi, mis vähendaks suurt kaadrivoolavust. Tšehhi Vabariik on väga edukalt rakendanud riigihangete seadust, mis jõustus 2012. aasta aprillis. Kuid kohalikud ametiasutused on teada andnud seaduse rakendamisel tekkinud raskustest. Mis puutub ELi vahendite rakendamisse, viidi suurem osa tegevuskavas esitatud juhtimis- ja kontrollisüsteemide tugevdamise meetmetest ellu 2012. aasta lõpuks. Tšehhi ametiasutused peavad siiski tagama pideva järelevalve tegevuskava rakendamise üle.

(16) Kohustusliku hariduse tasandil on Tšehhi õpilaste tulemused rahvusvahelises võrdluses suhteliselt keskpärased. Matemaatikas ja loodusteadustes on haridustulemused aja jooksul aga kiiresti halvenenud. Tšehhi ametiasutused on olukorrale reageerinud meetmetega, mille abil töötataks välja hariduse miinimumstandardid, mida kasutataks õpilaste üleriigiliseks eksamineerimiseks. Kuid välja tuleks töötada veel integreeritum süsteem, mis tagaks, et eksamid halvasti sooritanud õpilased, õpetajad ja koolid saavad süstemaatilist toetust; see aitaks reformi abil saavutada paremaid tulemusi. Tšehhi kõrgharidussüsteemi ees seisev peamine väljakutse on kindlustada, et aina suureneval hulgal üliõpilastel on olemas tööturul edu saavutamiseks vajalikud oskused. Arutusel on kõrgkooli seaduse muutmine, et kehtestada diferentseeritud rahastamiskord ja parandada akrediteerimist. Tegemist on oluliste ja ambitsioonikate ettepanekutega, ehkki nende tegelik mõju sõltub reformi lõplikust ülesehitusest. Ametiasutustel on kavas vastu võtta ka muudetud hindamisstandardid teadusasutuste rahastamise jaoks. Kvaliteedinäitajate osakaalu suurendamine, sealhulgas koostöö tõhustamine ettevõtlussektoriga, aitaks Tšehhi teadustegevuse ja innovatsioonisüsteemil saavutada kõrgema pädevustaseme.

(17) Tšehhi Vabariik kuulub nende ELi liikmesriikide hulka, kus on kõige enam reguleeritud kutsealasid. 2012. aastal viidi läbi avalik konsultatsioon kutsealade reguleeriva raamistiku läbivaatamise kohta; selle tulemusi esitletakse 2013. aastal. Tegemist on olulise sammuga takistuste vähendamisel või kõrvaldamisel nende kutsealade puhul, mille reguleerimine ei ole osutunud vajalikuks või on leitud olevat ülemäärane (sealhulgas kohustusliku praktika pikkus) ja hõlpsam juurdepääs sellistele kutsealadele võib suurendada tööhõivet ja majanduskasvu. Viimastel aastatel toimunud arengule vaatamata on Tšehhi Vabariigi energiamahukus endiselt üks ELi suurimaid, eriti hoone- ja energiasektoris.

(18) Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Tšehhi Vabariigi majanduspoliitikat. Hinnatud on lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Tšehhi Vabariigi eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist majandusjuhtimist, lisades tulevastesse riiklikesse otsustesse liidu tasandi panuse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad soovitustes 1–7.

(19) Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu Tšehhi Vabariigi lähenemisprogrammiga tutvunud ja tema arvamus[7] selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1,

SOOVITAB Tšehhi Vabariigil võtta ajavahemikus 2013–2014 järgmisi meetmeid:

1. Täita 2013. aasta eelarve vastavalt kavandatule, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2013. aastal jätkusuutlikul viisil ja saavutada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohastes nõukogu soovitustes täpsustatud struktuuriline kohandamine. Aastaks 2014 ja pärast seda tugevdada ja rangelt rakendada eelarvestrateegiat, mida toetavad küllaldaselt konkreetsed meetmed, et tagada piisavad fiskaalmeetmed vajalike edusammude tegemiseks keskpika perioodi eesmärgi saavutamisel. Seada prioriteediks majanduskasvu soosivad kulutused, sealhulgas õigeaegselt lõpetada pooleliolevad projektid, mida kaasrahastatakse ELi vahenditest praeguse finantsraamistiku kohaselt.

2. Vähendada tööjõu maksustamise kõrget taset, viies maksustamise üle valdkondadesse, mis majanduskasvu vähem pärsivad, näiteks korduvad eluasememaksud ja sõidukimaksud. Veelgi vähendada erinevusi töövõtjate ja füüsilisest isikute ettevõtjate maksustamises. Parandada maksukohustuste täitmist ja vähendada nõuete täitmisest tulenevaid kulusid, luues asutuse, mille ainupädevusse kuuluks maksude kogumine ning ühtlustada üksikisiku tulumaksu, tervishoiu ja sotsiaalmaksete maksubaasid.

3. Kiirendada seadusjärgse pensioniea tõstmist võrreldes kehtivates õigusaktides sätestatuga, selgelt seostada oodatav eluiga ja seadusjärgne pensioniiga ning muuta indekseerimismehhanismi. Lisada pensioniea tõstmisele meetmed, millega soodustatakse eakate töötajate tööhõivet, et tõsta tööturult väljumise iga ja vähendada ennetähtaegselt tööturult lahkumise võimalusi. Eelkõige lõpetada eelpensioniskeemi riiklik toetamine. Võtta meetmeid tervishoiukulude kulutasuvuse oluliseks suurendamiseks, eriti haiglaravis.

4. Võtta meetmeid riiklike tööturuasutuste tõhususe ja tulemuslikkuse parandamiseks. Suurendada märkimisväärselt lapsehoiuteenuste kättesaadavust eelkõige kuni kolmeaastaste laste puhul, kaasates ka romide lapsed, võttes selleks vastu eraõiguslike lastehoiuasutuste seaduse ja rakendades seda ning tõstes riiklike lastehoiuteenuste suutlikkust.

5. Tagada 2013.–2014. aasta korruptsioonivastase strateegia elluviimine. Võtta vastu avalike teenistujate seadus, millega tagataks stabiilne, tõhus ja professionaalne riigi haldamise teenus. Parandada ELi vahendite haldamist, pidades silmas 2014−2020 programmiperioodi. Suurendada riigihangete mahtu kohalikul ja piirkondlikul tasandil.

6. Luua kohustusliku hariduse hindamise ulatuslik raamistik ja võtta sihipäraseid meetmeid nende koolide toetamiseks, mille haridustulemused on kehvad. Võtta vastu meetmed akrediteerimise ja kõrghariduse rahastamise parandamiseks. Suurendada teadusasutuste tulemuspõhise rahastamise osakaalu.

7. Käimasolevale läbivaatamisele tuginedes jätkata tööd reguleeritud kutsealasid käsitleva reformiga, vähendades tõkkeid ja tegevuspiiranguid kutsealadele sisenemisel või kaotades need juhul, kui need on põhjendamatud. Võtta lisameetmeid energiatõhususe parandamiseks hoone- ja tööstussektoris.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

[2] COM(2013) 353 (final).

[3] P7_TA(2013)0052 ja P7_TA(2013)0053.

[4] Nõukogu otsus 2013/208/EL, 22. aprill 2013.

[5] COM(2012) 750 (final).

[6] COM(2012) 751 (final).

[7] Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.