ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 12.7.2010 
SEK(2010) 835 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
  
Lisatud dokumendile: 
  
Ettepanek: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV …/…/EL 
 
hoiuste tagamise skeemide kohta [uuesti sõnastatud] 
  
ja  
  
KOMISJONI ARUANNE  
EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
 
direktiivi 94/19/EÜ (hoiuste tagamise skeemide kohta)  
läbivaatamine  
  
KOM(2010) 368 
KOM(2010) 369 
SEK(2010) 834 
 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
 
 
Lisatud dokumendile: 
  
Ettepanek: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV …/…/EL 
 
hoiuste tagamise skeemide kohta [uuesti sõnastatud] 
  
ja  
  
KOMISJONI ARUANNE  
EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
 
direktiivi 94/19/EÜ (hoiuste tagamise skeemide kohta)  
läbivaatamine  
  
 
ET 3   ET 1. SISSEJUHATUS 
Ükski pank, olgu ta heas seisus või raskustes, ei hoia piisavalt likviid seid vahendeid, et kohe 
tagastada kõik oma hoiused või osa nendest . Just seepärast ohustab panku raha massiline 
väljavool, kui hoiustajad usuvad, et nende hoius ed ei ole enam kindlas kohas ning üritavad 
neid kõiki välja võtta samal aj al. Alates 1994. aastast on di rektiiviga 94/19/ EÜ (hoiuste 
tagamise skeemide kohta) tagatud,  et kõigis ELi liikmesriiki des on kehtestatud hoiustajate 
jaoks turvaabinõu. Kui pank suletakse, hüvitab hoi uste tagamise skeem hoiustajatele hoiused 
kuni teatava ulatuseni. Praegune hoiuste ta gamise skeemide süsteem on killustunud: ELis on 
ligikaudu 40 hoiuste tagamise skeemi, mis hõl mavad erinevaid hoiustajate rühmasid ja 
hoiuseid, tagades hoiuseid eri ulatuses, ning mille ga on kehtestatud pankade suhtes erinevad 
finantskohustused. Peale selle on need skeemid osutunud finantsraskuste ajal alarahastatuks. 
Kõnealuse killustatud süsteemi puudused on ajendanud Euroopa Parlamenti ja nõukogu 
taotlema hoiuste tagamise skeemide direktiivi ul atuslikku läbivaatamist. See läbivaatamine on 
osa finantssektoris kasutatavate tagamisskee mide paketist, mis koosneb hoiuste tagamise 
skeemidest, kindlustuse tagamise skeemidest ja investorikaitse skeemidest. 
2. PROBLEEMI  MÄÄRATLUS 
2.1. Erinevused hoiuste tagamise taseme ja ulatuse puhul 
Direktiiviga 94/19/EÜ vastu võetud „minimaalse  ühtlustamise” lähenemisviisi tulemusena on 
hoiuste tagamise tasemed ELis väga erinev ad (ulatudes mõnes liikmesriigis alates 
50 000 eurost kuni 103 291 euroni Itaalias). H iljutise finantskriisi ajal suurendati ELi 
erinevates liikmesriikides hoi uste tagamise tasemeid kooskõl astamata ja selle tulemusel 
hakkasid hoiustajad kiirelt hoiu stama raha nende riikide pankade s, kus hoiuste tagatised olid 
suuremad ning see vähendas rasketel aegadel pankade likviidsust. Teiselt poolt võivad aga 
hoiustajad killustatud turul stabiilsuse aegadel siiski valida pigem hoiuste kõrgema kaitse kui parima toote ning see võib moonutada konkurentsi siseturul. 
Praegu saavad liikmesriigid hoiuste tagamise skeemist välja arvata mitut liiki hoiustajaid . See 
on eriti oluline 20 miljonile väikesele ja ke skmise suurusega ettevõtjale (VKE), kes 
moodustavad 99,8 % kõigist ettevõtjatest ELis ning kelle usaldus on finantsstabiilsuse 
tagamisel määrava tähtsusega. Lisaks esinevad märgatavad erinevused ka hoiuste tagamise skeemiga hõlmatud hoiuste ulatuses (nt muudes kui ELi vääri ngutes hoiuste, struktureeritud 
toodete ja võlakirjade puhul). Hoiuste kõlblikkuse aeganõudva kontrolli tõttu võib 
väljamaksmise tähtaeg pikeneda. 
2.2. Ebaadekvaatne hüvitamise kord ja hoiustajate teavitamine 
Praegu tuleb hoiustajatele teha väljamakse kol me kuu jooksul alates panga maksevõimetusest. 
Alates 2010. aasta lõpust tuleb seda tähtaega lühendada neljale kuni kuuele nädalale. Sellise 
tähtajaga võib siiski kaasneda raha massiline väljavõtmine pangast, sest mitmetel hoiustajatel ei oleks piisavaid vahendeid oma tavapäraste ku lude eest (toit, arved jne) tasumiseks rohkem 
kui mõneks päevaks. 
Mis tahes takistus enne välj amaksmise protsessi ja selle ajal (sealhulgas hoiustajate 
nõuetekohase teavitamise puudumine) vähendab hoius tajate usaldust. Hoiustajad võivad ka 
 
ET 4   ET kõhelda raha hoiustamises teises liikmesriigis juhul, kui nad ei tea, kuidas muud hoiuste 
tagamise skeemid töötavad või toimivad väljamakse puhul. 
Teine problemaatiline küsimus on võimalus hoius ed tasaarveldada hoiustajate täitmisele 
kuuluvate kohustustega (nt hüpoteegi osamaksete ga) samas pangas või esitades hoiustajate 
vastu vastunõudeid (nt kogu hüpoteeklaenu suhtes ), mis on praegu lubatud 22 liikmesriigis. 
See võib vähendada või äärmuslikel juhtudel välistada mis tahes väljamaksed hoiuste 
tagamise skeemidest. Seepärast võivad hoiustajad hakata pankadest raha massiliselt välja võtma, et saada oma hoiused tagasi täies mahus. Lisaks sellele on kohustuste määratlemine ja nende sobitamine hoiustega aeganõudev ning tõ enäoliselt pikendab väljamaksete tegemise 
tähtaega. 
2.3. Hoiuste tagamise skeemide ebapiisav rahastamine 
Praegu makstakse 21 liikmesriigis  pankade tehtavad osamakse d korrapäraste eelmaksetena 
(ex ante ), kuid kuues liikmesriigis teevad pangad makseid alles pärast maksevüimetust 
(ex post ). Maksimaalsed vahendid, mis on hoiuste tagamise skeemidele kättesaadavad, on 
vahemikus 27 miljonist eurost kuni 8,1 miljardi euroni, kuid ELis tagatud hoiuste summa on 
ligikaudu 5,7 triljonit eurot. Selle tulemusel on mõni hoiuste tagamise skeem alarahastatud 
ning ei oleks suuteline toime tulema isegi mitte keskmise suurusega panga 
maksevõimetusega. Kui hoiuste tagamise skee midel on ebapiisavad vahendid, siis võidakse 
hoiustajatele teha väljamaksed pärast pikka viivitust või jätta hoopis maksmata. 
Tagantjärele rahastamine üksi on väga protsükliline, sest see vähendab pankade likviidsust 
rasketel aegadel ning sellel võivad olla ne gatiivsed tagajärjed majandusele (piirates 
pankadepoolset laenude andmist). Peale selle s aavad need pangad, kes ei tasu eelnevaid 
osamakseid, teenida nendelt vahenditelt tulu  ning see loob konkurents ieelise võrreldes 
konkurentidega liikmesriikides, kus hoiuste  tagamise skeeme eelrahastatakse. 
Lisaks sellele ei võeta osamaksete arvutamisel  arvesse pankade riske. Riskikartlikud pangad 
võivad tajuda seda ebasoodsa konkurentsiol ukorrana ning nõuetekoha st riskijuhtimist 
pärssivana. See võib muuta ka finantssüsteemi haavatavamaks ning soodustada kahjulikke 
valikuid. 
2.4. Piiratud piiriülene koostöö ho iuste tagamise skeemide vahel 
Killustatus ELis põhjustab riski ebavõrdset jaotum ist viisil, et panga maksevõimetus mõjutaks 
vähemate vahenditega hoiuste tagamise sk eeme tugevamalt kui rohkemate vahenditega 
hoiuste tagamise skeeme. Seda halvendab omak orda solidaarsuse puudumine skeemide vahel. 
Seega juhul, kui hoiuste tagamise skeemil o lid ebapiisavad rahalised vahendid, peaksid 
maksumaksjad sekkuma. 
Tavaliselt otsustavad panganduse järelevalveasutused seda, ka s pank tuleks päästa või 
kasutada hoiuste tagamise skeeme. Seega ei paku hoiuste tagamise skeemide killustatus 
järelevalveasutustele stiimuleid, et leida lahe ndus, mis oleks pangakontserni kõigi hoiustajate 
huvides ning et võtta arvesse võimalikku mõ ju finantsstabiilsusele kõigis asjaomastes 
liikmesriikides. 
2.5. Hoiuste tagamise skeemide piiratud volitus 
Pädevus ohjata pangakriise on jagatud liik mesriikide erinevate ametiasutuste vahel 
(järelevalveasutused, keskpangad, valitsused, õigusasutused ja 11 liikmesriigis hoiuste 
 
ET 5   ET tagamise skeemid) ning erineb vastavalt liikme sriikide süsteemidele. See muudab piiriüleste 
pangakriiside lahendamise ebatõhusaks. Panga kriiside lahendamise volitusega hoiuste 
tagamise skeemi väljamakseteks ettenähtud  vahendite puhul ei ole nende vahendite 
sihtkasutus tagatud ning neid võidakse kasutada ka pangakriis ide lahendamise eesmärgil. See 
võib takistada hoiuste tagamise skeemide peamist ülesannet, milleks on hoiuste kiire väljamaksmine panga maksevõimetuse korral. 
Praegu on direktiivist jäetud välja vastastikused  ja vabatahtlikud hoiuste tagamise skeemid. 
Sageli ei ole hoiustajatel nõudeõigust selliste  skeemide vastu, mis võib muuta nad vähe 
kaitstuks juhul, kui sellised sk eemid ei tule toime panga maks evõimetusega ja maksevõimetu 
pank ei ole direktiiviga reguleerit ud hoiuste tagamise skeemi liige. 
3. S
UBSIDIAARSUS  
Üksnes ELi meetmega saab tagada, et rohke m kui ühes liikmesriigis  tegutsevate pankade 
suhtes kohaldatakse seoses hoiuste tagamise skeemidega sarnaseid nõudeid, millega tagatakse 
võrdsed tingimused, välditakse liigseid nõuetele vastavuse kulusid piiriülese tegevuse korral 
ning seega soodustatakse ühtse turu integr atsiooni. Ühtlustamist mitmes valdkonnas 
(nt tagamise ulatus, väljamaksed, rahastamine) ei saa saavutada liikmesriigid üksi, sest see 
eeldab liikmesriikide õigussüsteemis kehtivate mitmete erinevate eeskirjade ühtlustamist ning 
seepärast saab seda paremini saavutada ELi tasandil. Seda on tunnist atud hoiuste tagamise 
skeemide direktiivides1. 
4. EESMÄRGID 
Direktiivis talletatud üldised eesmärgid on säilit ada finantsstabiilsus, ennetades raha massilist 
väljavõtmist pangast, ja kaitsta hoiustajate ri kkust. Lisaks sellele tu leb toetada siseturu 
põhimõtteid, nagu näiteks võrdsete tingimuste taga mine ELi pankadele, ning ei tohi mõjutada 
pankade vabadust otsustada, kas nad soovivad teises liikmesriigis  tegutseda vahe tult või luua 
filiaale või tütarettevõtjaid. 
5. EELISTATUD  POLIITIKAVALIKUD  JA NENDE  EELDTATAV  MÕJU 
Arvestades et minimaalne ühtlustamine on osutunud ebatõhusaks viisik s hoiustajate rikkuse 
kaitsmisel ning see ei ole kooskõlas aluslepi ngu eesmärgiga tagada siseturu nõuetekohane 
toimimine, on lähenemisviisiks valitud maksimaalne ühtlustamine, et luua kõigis liikmesriikides võrdsed tingimused. 
5.1. Hoiuste tagamise tase ja ulatus 
Praeguse lähenemisviisi säilitamine (st hoiuste kindlaksmääratud tagamise tase 100 000 eurot, 
mida tuleb kohaldada kõigis liikmesriikides al ates 2010. aasta lõpust), võrreldes hoiuste 
tagamise taseme langetamise või tõstmisega, tagaks olulise edasimineku seoses hoiuste 
suurenenud kaitsega ilma, et  kulud pankade ja hoiustajate  jaoks ebaproportsionaalselt 
suureneksid. Võrreldes kr iisieelse perioodiga suure ndaks see tagatud hoiuste summat  61 %-lt 
72 %-le kõlblikest hoiustest ja täielikult ta gatud hoiuste arvu 89 %-lt 95 %-le kõlblikest 
                                                
 
1 Direktiivi 2009/14/EÜ põhjendus 17 ning direktiivi 94/19/EÜ põhjendused (nummerdamata). 
 
ET 6   ET hoiustest. Näib, et tase 100 000 eurot on opt imaalne lahendus; kusjuur es, kui kehtestada 
hoiuste tagamise tasemeks rohkem kui 100 000 eurot, on kulutõhususest saadav kasu väga 
piiratud. Põhimõtteliselt aitaks võimalikult palj ude erandite kõrvaldamine seoses hoiuste 
tagamise kindlaksmääratud tasemega muuta väljama ksete protsessi läbipaistvaks ja lihtsaks. 
See aitaks ka siseturul paremini toimida, se st hoiustajad valiksid parima toote ning mitte 
panga, kellel on parim hoiuste tagamise skeem selle kaitsmiseks.  
Võttes siiski arvesse hoiuste tagamise asja kohast ulatust teatavat e elujuhtumite puhul ja 
kinnisvara praegusi hindu, võib o lla põhjendatud kõrgem tagamise ulatus ajutiselt suuremate 
hoiuste puhul, mis on seotud er iliste elusündmuste ja kinnisv aratehingutega. Samal ajal 
erandite tegemine hoiuste tagamise kindlaksm ääratud ulatusest võib takistada väljamaksete 
sujuvat ja õigeaegset tegemist. Samuti võib see mõjutada siseturu toimimist, kui hoiustajad 
valivad parima hoiuste kaitsega panga, kuid m itte kõige sobivama toote. Seda ohtu saaks 
vähendada, piirates selliste hoius te tagamist teatava perioodiga. 
Hoiustajate kõlblikkuskriteeriumide puhul on hoiu ste tagamise ulatuse täielik ühtlustamine 
osutunud kõige tõhusamaks lahenduseks võrdsete tingimuste loomiseks. Finantseerimisasutuste väljaarvamisel võe taks arvesse nende jaoks tagatud summa 
tähtsusetust. Ametiasutuste väljaarvamine näib ol evat kulutõhus, sest ne il on lihtne juurdepääs 
muudele rahastamisvahenditele. Kõ ikide ettevõtjate hoiuste taga mine (st sealhulgas ülejäänud 
1,3 % ettevõtjatest lisaks praeg u hõlmatud väikestele ja mikroettevõtjatele, kes moodustavad 
98,7 % ELi kõigist ettevõtjatest) aitaks hoida kokku märgataval  hulgal vahendeid ning aega, 
mis on vaja ettevõtjate suuruse kontrollimis eks väljamaksete tegemise menetluse käigus. 
Seega kiirendaks see märgatavalt väljamaksete tegemist ning suurendaks hoiustajate usaldust 
hoiuste tagamise skeemidesse. 
Muudes kui ELi vääringutes tehtud hoiused peaksid olema tagatud hoiuste tagamise 
skeemidega ning vastupidiselt võlakirjadele ja struktureeritud toodetele  ei makstaks neid 
tagasi täissummas. See välistaks panka de kui võlakirjaemitentide eelistamist 
pangandussektori välistele emitentidele. Sa muti vähendaks see väljamaksete tegemise 
tähtaega ja kõlblikkuse kontro lliga seotud halduskulusid, ning samal ajal suurendaks ainult 
veidi panga osamakseid hoiuste tagamise skeemidesse . 
5.2. Väljamakse tähtaeg, menetlus ja hoiustajatele esitatav teave 
Hoiustajate usalduse säilitamiseks ja pangast raha massiline väljavõtmise vältimiseks on vaja 
väljamakse tähtaega oluliselt lühendada, eelistatavalt seitsme kalendripäevani (pärast üleminekuperioodi). Väljamakse selline lühike tähtaeg oleks võimalik ainult mitme tingimuse 
täitmisel, st teatavad kohustused kehtestataks e järelevalveasutustele (hoiuste tagamise 
skeemide kaasamine varajases etapis, teavit ades neid kohustusli kult juhul, kui panga 
maksevõimetus muutub tõenäoliseks), hoiuste tagamise skeemidele (hoiuste tagamise skeemidest tehakse väljamakseid omal algatusel ilma, et hoiustajad esitaksid avaldused) ning pankadele (kõlblike hoiuste märgistamine, klie ndipõhine lähenemine). Viimasega kaasneksid 
ühekordsed halduskulud, mis kogu ELis oleksid lig ikaudu 1,2 miljardit eurot aastas viie aasta 
jooksul. Hoiustajate usaldusest saadav kasu ül etaks neid kulusid, sest hoiustajate usalduse 
suurenemine vähendaks pangast raha massilise väljavõtmise tõenäosust ning aitaks kaasa finantsstabiilsuse tagamisele. Kui kõlblikkuskritee riume oluliselt lihtsustada, siis saaks neid 
kulusid märgatavalt vähendada.  
 
ET 7   ET Väljamaksmise menetluse puhul veenaks tasaar velduse lõpetamine suurte kohustustega 
hoiustajaid mitte võtma massiliselt raha oma pangast välja. Samuti oleks see tõhus väljamaksete tähtaja lühendamisel.  
Ainult need hoiustajad, keda on nõuetekohaselt teavitatud hoiuste kaitsmise peamistest 
aspektidest (tagamise tase/ulatus, väljamakse tähtaeg, hoiuste tagamise skeemi kontaktandmed jne), saavad usaldada hoiuste taga mise skeemi. See tagataks viisil, et enne 
raha hoiustamist pangas hoiustaja allkirjastab  vormi ning juhul kui toode on tagatud, siis 
kohustuslik viide pangakonto väljavõtetes ja re klaamis hoiuste tagamise skeemile. Selliste 
toimingute kulu peetakse tühiseks. 
Teabe korrapärane avaldamine hoiuste tagami se skeemi poolt (nt eelnevatest osamaksetest 
saadud vahendid, võime teha väljamakseid, korra pärase stressitesti tulemused) tagaksid 
läbipaistvuse ja usaldusväärsuse vähese kuluga.  
5.3. Rahastamismehhanismid ja tasemed  
Eelrahastamine on tõhusam tulenevalt oma an titsüklilisest laadist (pangad kannavad enim 
kulusid headel aegadel) ning see peaks dom ineerima (nt ¾ kogu vahenditest) ja vajaduse 
korral olema toetatud tagantjä rele makstavate vahenditega (nt ¼ vahenditest). Hoiuste 
tagamise skeemide laenutehingud peaksid olema lubatud, kuid mitte tingimata ühtlustatud.  
Hoiuste tagamise skeemide vahendite sih ttaseme määramine tagaks, et skeemid on 
usaldusväärsed ja võimelised tegelema kesk mise suurusega pankade maksevõimetusega. 
Hoiuste tagamise skeemide koguvahendite kõige  kulutõhusam sihttase oleks 2 % kõlblikest 
hoiustest, mis tuleks saavutada 10 aasta j ooksul. Pärast kõnealust ajavahemikku oleksid 
hoiuste tagamise skeemid ELis praegusega võrr eldes palju paremini rahastatud. Nad koguksid 
ligikaudu 150 miljardit eurot eelnevate osamak setena ja saaksid nõuda vajaduse korral 
50 miljardit eurot tagantjärele  tehtavate osamaksetena (2008. aastal oli eelarahastamise ja 
tagantjärele rahastamise vahendid kokku 23 milja rdit eurot). See eeldaks, et panga osamaksed 
hoiuste tagamise skeemi oleksid praegusega võrre ldes neli kuni viis korda suuremad ning see 
vähendaks pankade kasumeid tavaoludes ligikaudu 2,5 %.  Hoiustajatele tähendaks see 
säästuhoiuste intressimäära maksimaalset vähendamist vähem kui 0,1 % või praeguste kontotasude suurenemist vähem kui 7 eurot aastas konto kohta. See stsenaarium oleks 
võrreldes muude analüüsitud stsenaariumitega  kulutõhusam, sest märgatavalt kõrgema 
sihttasemega (piisav, et tagada maksevõime tus panga puhul, mis on üks kümnest suuremast 
pangast liikmesriigis) kaasneks tõenäoliselt pankade kasumlikkus e langus 30 % (või  kriisi ajal 
isegi rohkem kui 40 %). See oleks tõhusam valik ka  seepärast, et madalam sihttase (keskmise 
hoiuste tagamise skeemi väljamakse alusel) ei võimaldaks skeemidel tagada hoiuseid 
keskmise suurusega pankade maksvõimetuse korral. 
Lisaks sellele aitaks panga osamaksete puhul ühtlustatum lähenemisviis, mis hõlmaks 
riskipõhiseid elemente, paremini kajastada üksikute pankade riskiprofiile ning pakuks stiimuleid tegutsemiseks vähem riskantsema ärimudeli alusel. Tänu kõigile liikmesriikidele kohustuslike põhinäitajate ja teiste vabatahtlike lisanäitajate väljatöötam isele toimuks selline 
ühtlustamine järk-järgult, vältides ootamatuid kohandamiskulusid. 
5.4. Hoiuste tagamise skeemide volitus 
Mõjus ja kulutõhus lahendus tagamaks, et hoius te tagamise skeemide vahendeid ei saaks ära 
kasutada pangakriiside lahendamise meetmete  jaoks kindlustamata võlausaldajate hüvanguks, 
 
ET 8   ET on nõuda, et hoiuste tagamise skeemide vahendeid  tuleks peamiselt ka sutada hoiustajatele 
väljamaksete tegemiseks. Siiski selleks, et hoiustajaid mitte ilma jätta pangakriiside 
lahendamise meetmete hüvedest (nt hoiuste ülekandmisest paremas seisus olevasse panka), 
oleks tõhus lubada kasutada hoiuste ta gamise skeemide vahendeid pangakriiside 
lahendamiseks ainult selle summani, mis olek s olnud vaja tagatud hoiu ste väljamaksmiseks. 
Piiratud ulatuses võiksid liikmesriigid lubada  hoiuste tagamise skeemidel kasutada nende 
rahalisi vahendeid, et vältida panga muutumis t maksevõimetuks, olemata piiratud hoiuste 
ülekandmise rahastamisega. Kui hoiuste tagamise skeemil olid veelgi suuremad volitused, nt mitte ainult pangakriisi lahendamine, vaid ka varase sekkumise meetmete võtmine (nt rekapitaliseerimine, likviidsusabi, garantii d jne), peaks skeem olem a vastavalt rahastatud. 
See on nii, kuna pangakriisi lahendamine on altern atiiv väljamaksete tegemisele, kuigi varane 
sekkumine ei välista alati hilisemat väljamakset e tegemist. Seega selleks et vältida olukordi, 
kus hoiuste tagamise skeemi vahenditel oleks ol uline osa muidu keerulistes varase sekkumise 
meetmetes, võiks neid kasutada kõnealus el eesmärgil teatavate piirangutega. 
Tõhusam lahendus oleks keelata hoiuste tagami se skeemide kasutamine mis tahes muul 
eesmärgil peale väljamaksete ning nõuda, et kõigil hoiuste taga mise skeemidel peaksid olema 
selle ülesande täitmisek s piisavad vahendid. See lahendus ei oleks siiski kulutõhus. See läheks 
pankadele maksma 121 miljardit eurot kuni 352 miljardit eurot ning on ebaselge, kas sellest 
saadav kasu (hoiustajate usal dus ja finantsstabiilsus) kompens eeriks need kulud. Lisaks sellele 
näiks kõnealune valik olevat vastuolus komisj oni praeguse tegevusega seoses pangakriiside 
lahendamisega, et määrata kõigile hoiuste ta gamise skeemidele kohustuslik pangakriiside 
lahendamise volitus.  
Vastastikuste ja vabatahtlike garantiiskeemide integreerimine hoiuste tagamise skeemi tagaks 
tõhusalt, et pankades hoiustajatel, kes liituvad selliste skeemidega, on samad õigused ja sama 
usaldus kui teistel hoiustajatel.  Eeldatakse, et hoiustajate usal dusest saadav kasu kaalub üles 
pankadele kaasnevad kulud. 
5.5. Piiriülene koostöö hoiuste tagamise sk eemide ja kogu ELi  hõlmavate hoiuste 
tagamise skeemide vahel 
Piiriüleste juhtumite korral väljamaksete tege mise lihtsustamiseks peaks vastuvõtva riigi 
hoiuste tagamise skeem tegutsema ühtse ko ntrollpunktina teises liikmesriigis asuvates 
filiaalides hoiustajate jaoks. Nad annaksid ho iustajatele teavet vastuvõtva riigi keeles. 
Vastuvõtva riigi hoiuste tagamise skeemid p eaksid tegutsema postkasti ja makseagendina 
päritoluriigi hoiuste tagamise skeemile. Esim ese halduskulud oleksid väikesed võrreldes 
hoiustajate usaldusest saadava kasuga. 
Teine võimalus piiriülese koostöö parandamise ks hoiuste tagamise skeemide vahel oleks 
võrgustiku loomine ja vastastikuse laenuandmis e süsteemi kehtestamine. See tähendaks, et 
kui ühe hoiuste tagamise skeemi finantsvõi mekus kaob, saaks ta laenata raha muudest 
skeemidest. Selleks, et laenamise skeemile anda täiendavaid vahendeid 0,5 % kõlblikest 
hoiustest (st mahus, mis on võrdne  punktis 5.3 osutatud tagantjä rele tehtavate maksetega ehk 
veerand 2 %st), peaksid kõik hoiuste tagamise skeemid andma laenu kuni 0,08 % kõlblikest hoiustest, st ligikaudu 1/25 oma sihttaseme  vahenditest. See on tõhus ja mõjus. 
See oleks esimene samm tulevikus ühtse kogu ELi hõlmava hoiuste tagamise skeemi loomise 
suunas, mis hoiaks kokku halduskulusid ligika udu 40 miljonit eurot aastas. See kava näib 
olevat majanduslikult kõige tõhusam lahendus hoius te tagamise skeemide turu killustatusele, 
kuid sellega kaasnevad mõned õiguslikud küsimuse d, millega tuleb veel tegeleda. Kogu ELi 
 
ET 9   ET hõlmav hoiuste tagamise süsteem on pikaajal isem projekt ning see peaks olema kooskõlas 
arengute ja edusammudega seoses ELi uu e järelevalvestruktuuriga ning arenguga 
pankakriiside lahendamise valdkonnas. 
5.6. Üldine mõju sidusrühmadele 
Kirjeldatud poliitikavalikute p eamine kasu on, et eeldatava lt tugevdatakse märkimisväärselt 
hoiustajate usaldust tulenevalt  tagamise kõrgemast tasemest, kiirematest väljamaksetest, 
hoiuste tagamise skeemide paremast rahastamis est jne. See muudab hoiu stajad kindlaks, et 
nende hoiused on turvalised ning nad saavad ta gasi kuni 100 000 eurot isegi siis, kui nende 
pank muutub maksevõimetuks. Paratamatult kaasne ks sellega märgatavalt suuremad pankade 
osamaksed, mis omakorda vähendab panga tegevuskasumit, kuid see on põhiline tingimus selleks, et hoiuste tagamise skeemid oleksi d piisavalt rahastatud. Kogumõju pankadele, mis 
tuleneb eelistatud poliitikavalikutest seoses ta gamise taseme ja ulatuse, hoiuste tagamise 
skeemide rahastamise ühtlustatud lähenemisviis iga ning kiiremast väljamaksete tegemisest, 
oleks järgmine: pankade tegevuskasumi vähene mine ELi tasandil esimesel viiel aastal 
keskmiselt 4 % ning ülejäänud v iiel aastal 2,5 % (või kriisi korral vastavalt 7,5 % ja 6 % 
juhul, kui kogutakse ka tagantjä rele tehtavaid osamakseid). M õni pank võib püüda kanda need 
kulud üle hoiustajatele, kuid is egi halvimal juhul (eelda des, et kõik kulud kannavad 
hoiustajad, mis konkurentsi tingimust es on üsna ebatõenäoline) ei peaks üldine mõju kümnel 
aastal olema rohkem kui 0,1 % sä ästuhoiuste intressimäära vä hendamist või pangatasude 
suurenemist arvelduskonto puhul ligikaudu 7 euro t aastas konto kohta (või 10–12 eurot kriisi 
olukorras).  Hoiustajad saavad kasu suurenenud konkurentsist tänu võrdsetele tingimustele 
ning kõik sidusrühmad saavad kasu üldisest fina ntsstabiilsusest, millele peaks kaasa aitama 
hoiuste tagamise skeemide kavandatud reform.  
6. JÄRELEVALVE
 JA HINDAMINE 
Hoiuste tagamise skeeme käsitleva mis tahes ELi uue õigusakti ülevõtmist kontrollitakse 
vastavalt aluslepingule. Kuna pa nga maksevõimetust ei ole või malik ette ennustada, ei saa 
hoiuste tagamise skeemi toimimist korrapära selt kontrollida selle alusel, kuidas pankade 
tegelikku maksevõimetust käsitletakse. Ho iuste tagamise skeemide korrapärastest 
stressitestidest siiski nä htuks, kas nad on vähemalt test i olukorras võimelised järgima 
õigusaktidest tulenevaid nõudeid. See võiks olla  osa Euroopa hoiusekindlustajate foorumi ja 
kavandatud Euroopa Pangandu sjärelevalve Asutuse2 vastastikusest eksperdiarvamuse 
avaldamisest. 
                                                 
2 Vt KOM(2009) 501.