ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 15.6.2004 
KOM(2004) 426 lõplik 
  
Ettepanek 
NÕUKOGU OTSUS 
ühenduse seisukoha kohta asso tsiatsiooninõukogus seoses  Euroopa-Vahemeremaade 
lepingu artikli 84 rakendamisega, millega ke htestatakse assotsia tsioon ühelt poolt 
Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ni ng teiselt poolt Maro ko Kuningriigi vahel 
(komisjoni esitatud) 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. Assotsiatsioonilepingud moodustavad Euro opa Liidu ja Barcelona protsessis 
osalevate maade vaheliste s uhete õigusliku aluse.  
2. EL suhete kasvav tehniline komplekssus Lõuna-Vahemeremaadega tulenevalt 
Euroopa-Vahemeremaade lepingute ell uviimisest ning Euroopa-Vahemeremaade 
partnerluse jätkamisest tingib vajaduse, et  nende lepingute institutsioonide töö oleks 
kohandatud EL sõlmitud teiste ra hvusvaheliste lepingute töög a. Teiste assotsieerunud 
maade assotsiatsioonikomiteede juures on asutatud alakomiteed partnerluse 
elluviimise ja õigusaktide lähendamise jälgimiseks. 
3. Euroopa-Vahemeremaad, kellega lepingud on jõustunud, taotlevad juba suuremat 
koostööd erinevates valdkondades, mida katavad nendes lepingutes sisalduvad 
arvukad sätted. Käesolevalt on Barcelona prot sessi raames käimas teataval arvul 
tegevusi regionaaltasandil, samas kui kahepoolsel tasandil püüavad komisjoni 
talitused rahuldada nende taotlusi ühekaupa  ja ühtsustamatult. 1. märtsil 2000. aastal 
jõustunud EL ja Maroko vahelises asso tsiatsioonilepingus nähakse ette 
vabakaubandustsooni loomine EL ja Maroko vahel hiljemalt 28. veebruaril 2012. Maroko valitsus avaldas korduvalt soovi ed asijõudnud staatuse saamiseks suhetes 
ELga („ vähem kui liitumine, enam kui assotsieerumine “). Ta leiab nimelt, et 
„vabakaubandustsooni loomine ei ole eesmärk omaette“ . Põhieesmärgiks on seatud 
„partnerite majanduste ja  ühiskondade suurem omavaheline lävimine ja 
institutsionaalne lähenemine ühise l kokkuleppel loodavate täiendavate 
mehhanismide ja asjakohaste  õigusinstrumentide abil“ . 
4. EL pädevad asutused kehtestavad raami d, mille piires võib Vahemeremaadega 
suhteid arendada, võttes arve sse Barcelona protsessi terv iku sidusust ja tasakaalu. 
Koostöö tugevdamise elluviimise asjakohaseks institutsiooniliseks korralduseks 
otsustas Euroopa Liit juba luua asso tsiatsioonikomitee alakomiteed. Maroko on 
esimene Vahemere lõunakalda maa, kelle ga see raamistik loodi. Alakomiteed 
käivitatakse sedamööda, kuidas pooled lepivad kokku eesmärkide, tingimuste ja 
järgitava programmi suhtes. 
5. 2000. aasta novembri Marseille’i konverent si järeldustes nõutakse eesmärkide 
laiendamist ja meie suhete süvendamist Vahemeremaadega assotsiatsioonilepingu raames. See sisaldab ka praktilisi viit eid institutsioonide le nende lepingute 
elluviimiseks. Nende koosolekute põhjal te htud järeldustes ja Valencias 2002. aasta 
aprillis kokkulepitud tege vuskavas kinnitatakse ühis elt võetud kohustusi ja 
rõhutatakse vajadust ja tahet tugevdada jõupingutusi inimõiguste edendamiseks 
6. Inimõigused ja põhivabadused on la hutamatuks osaks ja kujutavad põhitahku 
raamistikus, mis reguleerib Euroopa Liidu ja tema Vahemeremaade partnerite vahelisi suhteid samal ajal Barcelona pr otsessi regionaalses/Euro-Vahemeremaade 
partnerluse kontekstis ja kõikide Va hemere partnerriikidega sõlmitud või 
läbirääkimiste järgus olevate kahepo olsete assotsiats ioonilepingute kaudu 
7. Sellest lähtudes teeb komisjon ettepaneku luua ametlikult „Inimõ iguste, demokraatia 
ja õigusriigi“ alakomitee lisa ks assotsiatsioonilepinguga juba ettenähtud või loodud 
komiteedele ja rühmadele.  
 
ET 3   ET 8. Alakomitee korraldus põhineb eesistumisel, mis toimub EL suhtes samade eeskirjade 
järgi, mis on ette nähtud assotsiatsi oonikomitee eesistumisele. Arutelude korral 
teemadel, mis ei kuulu ühenduse pädevusse , juhatab alakomiteed nõukogu juhatus, 
kes väljendab ka liikmesriikide seisukoht a. Sel juhul on komisjon alakomitee 
koosoleku ajal täievoliliselt kaasatud jä rgitava liini ja seatavate eesmärkide 
määratlemise töödesse. 
9. Alakomitee eesmärk, kaetavad teemad ja teostusviis on esitatud lisatud 
töökorralduses. Alakomitee ülesandeid ja töökorraldust arutleti mitteametlikult Maroko ametiasutustega. 
 
ET 4   ET Ettepanek 
NÕUKOGU OTSUS 
ühenduse seisukoha kohta asso tsiatsiooninõukogus seoses  Euroopa-Vahemeremaade 
lepingu artikli 84 rakendamisega, millega ke htestatakse assotsia tsioon ühelt poolt 
Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ni ng teiselt poolt Maro ko Kuningriigi vahel 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepin gut, eriti selle artikli 300 lõike 2 teist lõiku, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut1, 
ning arvestades järgmist: (1) Euroopa-Vahemeremaade leping, millega keht estatakse assotsiatsioon ühelt poolt 
Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ni ng teiselt poolt Maroko vahel, sõlmiti 24. 
jaanuaril 2000. 
(2) Lepingu artiklis 84 sätestatakse, et a ssotsiatsiooninõukogu võib otsustada lepingu 
rakendamiseks vajalike töörühm ade või organite loomise, 
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: 
Ainus artikkel 
Seisukoht, mille ühendus peab võtma ühelt poo lt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide 
ning teiselt poolt Maroko vahel sõlmitud Euroopa-Vahemeremaade lepinguga asutatud 
assotsiatsiooninõukogus seoses nimetatud lepingu artikli 84 rakendamisega, vastab käesoleva 
otsuse lisas esitatud assotsia tsiooninõukogu otsuse eelnõule. 
Brüssel,  
 Nõukogu nimel 
 esimees   
                                                
 
1 ELT C [ ], , lk . 
 
ET 5   ET LISA  
Eelnõu 
EL/MAROKO ASSOTSIATSI OONINÕUKOGU OTSUS, 
millega luuakse „Inimõiguste, demokr aatia ja õigusriigi“ alakomitee. 
EL/Maroko assotsiatsiooninõukogu, 
võttes arvesse Euroopa-Vahemeremaade lepingut, millega kehtestatakse assotsiatsioon ühelt 
poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriik ide ning teiselt poolt Maroko vahel,  
ning arvestades järgmist: (1) Vabakaubandustsooni loomine EL ja Ma roko vahel hiljemalt 28. veebruaril 2012. 
(2) EL suhete kasvav tehniline komplek ssus Lõuna-Vahemeremaadega tulenevalt 
Euroopa-Vahemeremaade lepingute elluv iimisest ning Euroopa-Vahemeremaade 
partnerluse jätkamisest. 
(3) Partnerluse prioriteetide elluviimise ja õigusaktide lähendamise jälgimine. EL pädevad 
asutused kehtestavad raamid, mille piires  saab Vahemeremaadega suhteid arendada, 
võttes arvesse Barcelona protsessi  terviku sidusust ja tasakaalu. 
(4) Euroopa Liit otsustas juba luua koost öö tugevdamise elluviimise asjakohaseks 
institutsiooniliseks korralduseks assotsiatsioonikomitee alakomiteed. 
(5) Inimõigused ja põhivabadused on Euroopa Liidu ja tema Vahemere partnerriikide 
vahelisi suhteid reguleeriv a raamistiku lahutamatuks osaks ja kujutavad selle 
põhitahku. 
Lepingu artiklis 84 sätestatakse  lepingu rakendamiseks vajalike  töörühmade ja organite 
asutamine, 
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: 
Ainus artikkel 
EL/Maroko assotsiatsioonikomitee juurde luuaks e „Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi“ 
alakomitee ning võetakse vastu selle t öökorraldus, mis on esitatud lisas 1. 
Alakomitee töötab assotsiatsioonikomitee alluvus es, kellele ta annab aru iga kord pärast 
komitee koosolekut. Alakomiteel  ei ole otsustamisõigust. 
Assotsiatsioonikomitee võtab kõik muud selle tõhusa toimimise tagamiseks vajalikud 
meetmed ja teatab nende st assotsiatsiooninõukogule. 
Käesolev otsus jõustub se lle kohaldamise kuupäeval. 
Assotsiatsiooninõukogu nimel 
 
ET 6   ET LISA 1  
Töökorraldus  
EL/Maroko alakomitee nr 7  
Inimõigused, demokraatia ja õigusriik  
1. Koosseis ja juhatus  
Alakomiteesse kuuluvad Euroopa Komisjoni esindajad ja Mar oko valitsuse esindajad ning 
seda juhatavad vaheldumisi mõlemad poole d. Liikmesriike teavitatakse alakomitee 
koosolekutest ja kutsutakse nendes osalema. Euroopa Liidu poolt on arutelude korral, kus 
käsitletakse teemasid/asju, mis ei kuulu ühenduse pädevusse , alakomitee eesistujaks nõukogu 
juhatus, kes väljendab ka liikmesriikide seisukohta. Sel juhul on komisjon alakomitee koosoleku ajal täievoliliselt kaasatud järgitav a liini ja seatavate eesmärkide määratlemise 
töödesse. 
2. Roll 
Alakomitee töötab assotsiatsioonikomitee alluvus es, kellele ta annab aru iga kord pärast 
koosolekut. Alakomiteel ei ole otsustamisõigu st. Tal on siiski õigus teha ettepanekuid 
assotsiatsioonikomiteele.  
3. Teemad  
Alakomitee uurib assotsiatsioon ilepingu elluviimist alljärgneva lt loetletud sektorites. Ta 
hindab eriti õigusaktide lähendamise, elluviim ise ja kohaldamise vallas tehtavaid edusamme. 
Juhtudel, kus see toimub, uurib ta avalik u halduse alast koostööd. Alakomitee hindab 
saavutatud edusamme ja uurib alljärgnevalt loetletud sektorit es esineda võivaid probleeme 
ning vajadusel soovitab meetmeid. 
3. a - Õigusriik, head valitsemistavad ja dem okraatia, sealhulgas: demokraatia ja õigusriigi 
tugevdamine; õigussüsteemi sõltuma tus ja sellele juurdepääs 
3. b - Inimõiguste ja põhivabaduste alaste peamiste rahvusvaheliste konventsioonide ning 
kõnesolevate konventsioonidega seonduvate  protokollide ratifitseerimine ja 
rakendamine  
3. c - Haldussuutlikkus ja riigiasutused See loetelu ei ole ammendav, kusjuures a ssotsiatsioonikomitee võib lisada selles 
rakenduskontekstis muid teemasid, kaasa arvatud horisontaalset la adi, nagu stat istika, eriti 
seoses regionaalprogrammi kohaldamisega.  
Alakomitee koosolekul võib käsitleda ühe, mitme või kõikide eespool lo etletud sektoritega 
seonduvaid küsimusi.  
4. Sekretariaat  
Euroopa Komisjoni ametnik ja  Maroko valitsuse ametnik te gutsevad ühiselt alakomitee 
alaliste sekretäridena.  
 
ET 7   ET Kõik alakomiteed puudutavad avaldused ed astatakse alakomitee sekretäridele.  
5. Koosolekud 
Alakomitee koguneb iga kord, kui asjaolud nõuav ad. Istungi võib kokku kutsuda kummagi 
poole taotlusel, mille saadab vastav sekretär, kes edastab taotluse teisele poolele. Teise poole 
sekretär vastab 15 tööpäeva j ooksul, arvates alakomitee koosole ku taotluse kättesaamisest.  
Kiireloomuliste toimingute korral võib ala komitee kokku kutsuda lühema tähtaja jooksul 
poolte kokkuleppel. Kõik istungite kokkukutsumise  taotlused tuleb koostada kirjalikult.  
Kõik alakomitee koosolekud toimuvad poo lte kokkulepitud kuupäeval ja kohas.  
Istungi kutsub kokku kummagi poole puhul vastav sekretär kokkuleppel esimehega. Enne iga 
koosolekut teatatakse esim ehele kummagi poole delegatsiooni kavandatav koosseis.  
Poolte nõusolekul võib alakomitee istungitele kutsuda eksperte spetsiifilise informatsiooni 
saamiseks.  
6. Koosoleku päevakord 
Taotlused alakomitee koosoleku päevakorda võe tavate punktide kohta edastatakse alakomitee 
sekretäridele.  
Esimees koostab iga koosoleku jaoks esialgse p äevakorra. Alakomitee sekretär edastab selle 
teisele poolele hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust. 
Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille kohta sekretärid on saanud nende päevakorda 
võtmise taotluse hiljemalt vi isteist päeva enne koosoleku al gust. Mõlemad pooled peavad 
tõendavad dokumendid kätte saama vähemalt se itse päeva enne koosolekut. Erakorraliste 
ja/või kiireloomuliste juht umite puhul võib neid tähtaegu lühendada poolte kokkuleppel.  
Alakomitee kinnitab päevako rra iga koosoleku alguses.  
7. Koosoleku protokoll  
Koosoleku protokolli koostavad ja kinnitavad mõlemad sekretärid pärast iga koosolekut. 
Alakomitee sekretärid edastavad koosoleku protokolli koopia koos alakomitee ettepanekutega 
assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja esimehele.  
8. Avaldamine  
Juhul kui ei ole teisiti otsustatud, ei ole ala komitee koosolekud avalikud ja nende töid ei tehta 
avalikuks.  
 
ET 8   ET FINANTSARUANNE Vorm/04/ 
 
 KUUPÄEV: 12.3.04 
 
1. EELARVERIDA: 
 EELARVE: 
 
2. PEALKIRI:  
„Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi“ alakomitee loomine ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuning riigi vahelise assotsiatsioonilepingu raames. 
 
3. ÕIGUSLIK ALUS: 
EL ja Maroko vahelise assotsiatsioonilepingu artikkel 84  
4. EESMÄRGID: 
„Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi“ alakomitee loomine 
5. FINANTSTAGAJÄRJED 12 KUU 
PERIOOD 
 (miljonites 
eurodes) JOOKSEV 
EELARVEAAST
A 2004 
(miljonites 
eurodes) JÄRGMINE 
EELARVEAASTA
2005 (miljonites 
eurodes) 
5.0 KULUD  
- EÜ EELARVE 
(TAGASTAMISED/SEKKUMISED) 
- RIIGIEELARVED - MUUDE SEKTORITE EELARVED  
  
n/a  
n/a 
 
5.1 TULUD 
- EÜ OMAVAHENDID 
(MAKSUSTAMISED/TOLLIMAKSUD) 
- RIIKLIKUD  
  
  
 
  2005 2006 - - 
5.0.1 KULUEELARVE   - - 
5.1.1 TULUEELARVE   - - 
5.2 ARVUTUSVIIS: 
 
6.0 KAS PROJEKTI VÕIB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAOMASESSE 
PEATÜKKI KIRJUTATUD VAHENDITEST?  
JAH  
6.1 KAS PROJEKTI VÕIB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE 
VAHELISTEST ÜLEKANNETEST?  
JAH  
6.2 KAS ON VAJA LISAEELARVET? EI 
6.3 TULEVASTESSE EELARVETESSE EDASIKANTAVAD VAHENDID? EI 
MÄRKUSED:  
Alakomitee koosolekud toimuvad vaheldumisi Brüsselis ja Marokos. Brüsselis toimuvate koosolekute puhul ei kavandata lisakulusid lisaks sisekoosolekute kuludele (ei ole tõlget ega eineid). Marokos toimuvate koosolekute 
puhul kaetakse lähetuskulud iga pead irektoraadi selleks kavandatud eelarve reast, võttes arvesse, et alakomitee 
koosolekud toimuvad põhimõtteliselt samal ajal kui teised kalendris ettenähtud koosolekud