ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
VÕTTES ARVESSE, et vastavalt lepingu artiklile 59 on leping koostatud kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed;

VÕTTES ARVESSE, et vastavalt lepingu artiklile 55 on lepingu kohaldamisel „lepinguosalised“ ühelt poolt ühendus või selle liikmesriigid või ühendus ja selle liikmesriigid nende vastavate pädevusvaldkondade kohaselt, nagu tuleneb Euroopa Ühenduse asutamislepingust, ja teiselt poolt Mehhiko;

VÕTTES ARVESSE, et lepingu esimeses lisaprotokollis võetakse arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist liiduga;

VÕTTES ARVESSE, et lepingu tšehhi-, eesti-, ungari-, läti-, leedu-, malta-, poola-, slovaki- ja sloveenikeelne tekst kinnitati samadel tingimustel kui originaalkeeltes koostatud lepingu tekst;

VÕTTES ARVESSE, et lepingu teises lisaprotokollis võetakse arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist liiduga;

VÕTTES ARVESSE, et lepingu bulgaaria- ja rumeeniakeelne tekst kinnitati samadel tingimustel kui originaalkeeltes koostatud lepingu tekst;

VÕTTES ARVESSE, et käesoleva protokolli artikli 5 lõikes 3 on sätestatud, et enne kui Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on viinud lõpule oma sisemenetlused, mis on vajalikud protokolli jõustumiseks, kohaldavad nad protokolli ajutiselt,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

ARTIKKEL 1

Horvaatia Vabariik võetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelise majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepingu osaliseks.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Tehnoloogilised muutused puudutavad kõiki ühiskonna osi ja majandust ning muudavad ELi kodanike elu. Erand ei ole ka transport. Uus tehnoloogia muudab põhjalikult liikuvusmaastikku. Seda arvesse võttes peavad EL ja selle tööstus saavutama eesmärgi saada innovatsiooni, digiteerimise ja CO2-heite vähendamise valdkonnas maailmas enda kätte juhtpositsioon. Seetõttu on komisjon vastu võtnud tervikliku lähenemisviisi, kandmaks hoolt selle eest, et need poliitilised prioriteedid kajastuksid algatuse „Säästva liikuvuse suunas“ kolme liikuvuspaketi kujul ELi liikuvuspoliitikas.

Järgides vähese heitega liikuvuse strateegiat, võttis komisjon 2017. aasta mais ja novembris vastu kaks liikuvuspaketti. Neis pakettides on sätestatud positiivne tegevuskava, millega viiakse ellu vähese heitega liikuvuse strateegiat ning tagatakse kõigile sujuv üleminek puhtale, konkurentsivõimelisele ja ühendatud liikuvusele. Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid seisma hea selle eest, et need ettepanekud kiiresti vastu võetakse.

Käesolev algatus on osa kolmandast säästva liikuvuse paketist, millega viiakse ellu 2017. aasta septembris vastu võetud uut tööstuspoliitika strateegiat, ning see on kavandatud selleks, et viia lõpule protsess, mis võimaldab Euroopal liikuvuse ajakohastamisest täit kasu saada. On väga oluline, et tulevane liikuvussüsteem on kõikidele ELi kodanikele ohutu, puhas ja tõhus. Eesmärk on muuta Euroopa liikuvus ohutumaks ja kättesaadavamaks, Euroopa tööstus konkurentsivõimelisemaks ja Euroopa töökohad turvalisemaks ning olla puhtam ja paremini ettevalmistunud möödapääsmatuks võitluseks kliimamuutustega. See nõuab ELi liikmesriikidelt ja sidusrühmadelt täielikku pühendumist, sealhulgas transporditaristusse tehtavate investeeringute suurendamisel.

Kaubaveo kogumaht on suurenenud ELis viimasel 20 aastal peaaegu 25 % ja prognooside kohaselt suureneb see aastatel 2015–2050 veel 51 %. Kogu selle kaupade liikumisega kaasneb suure hulga teabe vahetamine kõikvõimalike osaliste seas nii era- kui ka avalikus sfääris. Praegu vahetatakse seda teavet peamiselt paberile trükitult, kasutades mitmesuguseid dokumentide standardvorme.

Ligikaudu 99 % ELi territooriumil toimuvate piiriüleste vedude puhul on veo mõni etapp endiselt seotud paberdokumentidega. Ometi saab teabevahetuse digiteerimisega märkimisväärselt suurendada vedude tõhusust ja seega kaasa aidata ühtse turu sujuvale toimimisele.

Komisjon korraldas mõju hindamise, mille raames vaadeldi kaubaveodokumentide digiteerimist takistavaid tegureid ning võimalusi toetada elektrooniliste dokumentide ja elektroonilise teabevahetuse laiemat kasutamist. Peamine probleem, mille komisjon kindlaks tegi, on see, et ametiasutused aktsepteerivad vähesel ja erineval määral teavet ja dokumente, mille ettevõtjad teevad kättesaadavaks elektrooniliselt, kui ametiasutused nõuavad neilt kauba vedamiseks erinevate ELi liikmesriikide territooriumil tõendit õigusnormidest tulenevate tingimuste täitmise kohta.
•Põhiõigused

Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 2 „rajaneb Euroopa Liit sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus.“

Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõigetele 1 ja 2 „[toimib] liit esindusdemokraatia alusel“ ja „kodanikud on liidu tasandil otseselt esindatud Euroopa Parlamendis“. Sama sätte neljandas lõigus on sätestatud: „Euroopa tasandi erakonnad aitavad kaasa euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisele ja liidu kodanike tahte väljendamisele“. Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 11 ja 12 on sätestatud õigus väljendusvabadusele ja ühinemisvabadusele. Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklis 7 märgitakse, et „igaühel on õigus sellele, et austataks tema era- ja perekonnaelu, kodu ja edastatavate sõnumite saladust.“ Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 8 on kirjas: „(1) Igaühel on õigus oma isikuandmete kaitsele. (2) Selliseid andmeid tuleb töödelda asjakohaselt ning kindlaksmääratud eesmärkidel ja asjaomase isiku nõusolekul või muul seaduses ettenähtud õiguslikul alusel. Igaühel on õigus tutvuda tema kohta kogutud andmetega ja nõuda nende parandamist. (3) Nende sätete täitmist kontrollib sõltumatu asutus.“

Käesoleva ettepaneku kohaste muudatuste eesmärk on loetletud sätete järgimine, ja need on kooskõlas harta artiklitega 7, 8 ja 12 tagatud põhiõigustega ning jõustavad neid.
EUROOPA KOMISJON

Brüssel,4.7.2018

COM(2018) 510 final/2

2018/0280(NLE)

CORRIGENDUM

This document corrects document COM (2018)510 final of 3.07.2018.

Concerns all language versions. Addition of the inter-institutional reference.

The text shall read as follows:



Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu alusel moodustatud tolli allkomitees seoses sellega, et protokoll nr 1, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse uue protokolliga, milles osutatakse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile
EUROOPA KOMISJON

Brüssel,12.11.2018

COM(2018) 733 final/2

2018/0384(NLE)

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2018)733 of 8.11.2018

Addition of the interinstitutional reference 2018/0384 (NLE)

Concerns all language versions

The text shall read as follows :

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

asjaomaste lepingute sõlmimise kohta Argentina, Austraalia, Brasiilia, Kanada, Hiina ning Taiwani, Penghu, Kinmeni ja Matsu omaette tolliterritooriumiga (Hiina Taipei), Kolumbia, Kuuba, Ecuadori, Hongkongi (Hiina), India, Jaapani, Korea, Uus-Meremaa, Filipiinide, Šveitsi ja Ameerika Ühendriikidega teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) XXI artikli alusel seoses vajalike kompenseerivate kohandustega, mis tulenevad Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemisest Euroopa Liiduga
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Komisjon on Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel pidanud läbirääkimisi lennutranspordilepingu (edaspidi „leping“) sõlmimiseks Kanadaga kooskõlas nõukogu otsusega, millega anti komisjonile volitused alustada läbirääkimisi. Ühelt poolt Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid ning teiselt poolt Kanada allkirjastasid 17. ja 18. detsembril 2009 lepingu, millega sooviti muu hulgas soodustada rahvusvahelise lennutranspordi arengut, avades selleks turud ja tuues maksimaalset kasu tarbijatele, lennuettevõtjatele, töötajatele ja üldsusele mõlemal pool Atlandi ookeani.

ELi poolelt on kõnealuse lepingu osalised nii Euroopa Liit kui ka selle liikmesriigid. 25. oktoobril 2016 olid ratifitseerimise lõpule viinud kõik liikmesriigid peale Horvaatia Vabariigi. Horvaatia Vabariik peaks lepinguga liituma vastavalt 5. detsembri 2011. aasta ühinemislepingule lisatud ühinemisaktis sätestatud menetlusele.

Selleks et võtta eelkõige arvesse Lissaboni lepingu jõustumist ja lähtudes Euroopa Kohtu 28. aprilli 2015. aasta otsusest kohtuasjas C-28/12, muudetakse käesoleva ettepanekuga komisjoni esialgset ettepanekut (KOM(2009) 62 (lõplik)), mis võeti vastu 17. veebruaril 2009 ja esitati pärast seda nõukogule. Selleks et hõlbustada läbivaatamist nõukogus, on kogu asjaomane tekst esitatud kui muudetud ettepanek.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

Ei kohaldata

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Ei kohaldata

4.MÕJU EELARVELE

Ei kohaldata

5.MUU TEAVE

•Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

Ei kohaldata

2009/0018 (NLE)

Muudetud ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kanada vahelise lennutranspordilepingu sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
SELETUSKIRI

1.Kavandatav reguleerimisese

Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel AKV-ELi ministrite nõukogus võetav seisukoht seoses paljusid või kõiki AKV riike hõlmava AKV riikide ja piirkondade vahelise koostöö rahastamiseks vajalike vahendite ümberjaotamist käsitleva ministrite nõukogu otsuse kavandatud vastuvõtmisega.

2.Ettepaneku taust

2.1.AKV-ELi partnerlusleping (Cotonou leping)

AKV-ELi partnerluslepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on luua Euroopa Liidu ja AKV riikide vahel ühendus. Leping jõustus 1. aprillil 2003 ning see on 2005. ja 2010. aastal läbi vaadatud vastavalt läbivaatamisklauslile, mille kohaselt vaadatakse leping läbi iga viie aasta järel.

Kooskõlas lepingu artikli 95 lõikega 2 sõlmitakse finantsprotokollid kindlaksmääratud ajavahemikuks. Nendes finantsprotokollides sätestatakse ELi rahalise abi kogusumma.

Finantsprotokoll ajavahemikuks 2014–2020 võeti vastu AKV-ELi ministrite nõukogu 7. juuni 2013. aasta otsusega nr 1/2013. Otsus on esitatud lepingu Ic lisana.

AKV-ELi partnerluslepingu artiklis 100 on sätestatud, et AKV-ELi ministrite nõukogu võib AKV-ELi arengu rahastamise koostöökomitee soovituse põhjal lepingu lisad läbi vaadata, neid täpsustada ja/või muuta.

Lepingu artikli 15 lõike 2 punktis b on sätestatud, et AKV-EÜ ministrite nõukogu ülesandeks on võtta vastu lepingu rakendamiseks vajalikke otsuseid.

2.2.AKV-ELi ministrite nõukogu

AKV-ELi ministrite nõukogu võib teha lepinguosaliste suhtes õiguslikult siduvaid otsuseid. Ministrite nõukogu koosneb ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu liikmetest ja teiselt poolt iga AKV riigi valitsuse liikmest. Ministrite nõukogu eesistujaks on vaheldumisi Euroopa Liidu Nõukogu liige ja AKV riigi valitsuse liige. Nõukogu tuleb tavaliselt kokku kord aastas eesistuja algatusel ja alati, kui see on vajalik. Selle vorm ja geograafiline koosseis olenevad käsitletavatest küsimustest.

2.3.AKV-ELi ministrite nõukogu kavandatav akt

AKV-ELi ministrite nõukogu peab vastu võtma AKV-ELi partnerluslepingu Ic lisa muutmist käsitleva otsuse (edaspidi „kavandatav akt“).

Otsust kohaldatakse Ic lisa punkti 2 alapunktide a ja b suhtes ning see käsitleb vahendite ümberjaotamist paljusid või kõiki AKV riike hõlmava AKV riikide ja piirkondade vahelise koostöö rahastamiseks.

Ühelt poolt vähendatakse Ic lisa punkti 2 alapunktis a osutatud riiklike ja piirkondlike näidisprogrammide rahastamiseks eraldatud summat 425 miljoni euro võrra.

Teiselt poolt suurendatakse 425 miljoni euro võrra Ic lisa punkti 2 alapunktis b osutatud AKV riikide ja piirkondade vahelise koostöö rahastamist, et toetada algatust „Spotlight“ ja ülemaailmset hariduspartnerlust.

Algatus „Spotlight“ on ELi ja ÜRO ühine ülemaailmne algatus, mille eesmärk on ennetada ja tõkestada sihtriikides naiste- ja tütarlastevastast vägivalda.

Ülemaailmse hariduspartnerluse üldeesmärk on tagada globaalsete ja riiklike meetmete abil kõigile kvaliteetne haridus, tehes seda kaasava partnerluse kaudu, keskendudes haridussüsteemi tulemuslikkusele ja rahastades põhiharidust.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu XIII lisa „Transport“, et inkorporeerida EMP lepingusse komisjoni määrus (EL) nr 1305/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmete koostalitluse tehnilist kirjeldust.

Lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõus tehtud kohandusi ei saa pidada pelgalt tehnilisteks kohandusteks nõukogu määruse nr 2894/94 tähenduses.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Eelnõuna lisatud EMP ühiskomitee otsusega laiendatakse kehtivat ELi poliitikat EMP EFTA riikidele (Norra, Island ja Liechtenstein).

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

ELi õigustiku laiendamine EMP EFTA riikidele, mis toimub nende õigustiku EMP lepingusse inkorporeerimise teel, viiakse ellu vastavalt kõnealuse lepingu eesmärkidele ja põhimõtetele ning selle eesmärk on luua dünaamiline ja ühtne Euroopa Majanduspiirkond, mis põhineb ühistel õigusnormidel ja võrdsetel konkurentsitingimustel.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

EMP lepingusse inkorporeeritavad õigusaktid põhinevad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitel 91 ja 172.

EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kindlaks seisukoha, mis tuleb liidu nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

Euroopa välisteenistus esitab koostöös komisjoniga nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Euroopa välisteenistus loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgnevatel põhjustel.

Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

ELi õigustik inkorporeeritakse EMP lepingusse vastavalt nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta), milles kinnitatakse kasutatud lähenemisviisi.

•Proportsionaalsus
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

30. mail 2017 andis nõukogu komisjonile loa alustada liidu nimel läbirääkimisi Maroko Kuningriigiga (edaspidi „Maroko“) liidu ja Maroko vahelise lepingu üle, milles sätestatakse Maroko osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA).

Nõukogu lubava otsuse tingimuste kohaselt saab läbirääkimisi alustada alles pärast seda, kui on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA).

Läbirääkimisi alustati 26. juunil 2017 ja need viidi edukalt lõpule 22. jaanuaril 2018, kui tulevaste lepinguosaliste pealäbirääkijad parafeerisid lepingu eelnõu teksti. Käesolevale ettepanekule lisatud lepingu eelnõu on kooskõlas nõukogu välja antud läbirääkimisjuhistega. Eelkõige sätestab see otseselt liidu õigusaktile osutades, et Maroko PRIMAs osalemise tingimused on needsamad, mis on sätestatud otsuses (EL) 2017/1324.

Liidu finantshuvide, eelkõige komisjonile, Euroopa Pettustevastasele Ametile, kontrollikojale ja PRIMA rakendusstruktuurile (PRIMA-IS) asjaomaste liidu õigusaktide kohaste auditite ja juurdluste tegemiseks antud volituste kaitse tagamiseks osutab leping konkreetselt otsuse (EL) 2017/1324 asjakohastele sätetele ning kohustab lepinguosalisi osutama nende rakendamise tagamiseks igasugust vajalikku abi. Peale selle sätestatakse tulevases lepingus, et lepinguosalised peavad kokku leppima üksikasjaliku korra abi andmiseks, sest selline kord on nende käesoleva lepingu raames tehtava koostöö seisukohast oluline.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käesoleva ettepaneku eesmärk on võtta liidu õigusse üle Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) poolt 2015., 2016. ja 2017. aasta istungjärkudel vastu võetud meetmed. GFCM on FAO põhikirja artikli XIV kohaselt loodud piirkondlik kalandusorganisatsioon, kelle peamine eesmärk on edendada mere bioloogiliste ressursside arendamist, kaitsmist, otstarbekat majandamist ja parimat kasutamist ning vesiviljeluse säästvat arendamist Vahemeres, Mustas meres ja neid ühendavates vetes. GFCMi on volitatud tema pädevusvaldkonda kuuluvates küsimustes vastu võtma kohustuslikke otsuseid (soovitusi), mis on üldjuhul adresseeritud lepinguosalistele, kuid võivad sisaldada ka käitajatele (nt laevakaptenid) kehtestatavaid kohustusi. Soovitused muutuvad siduvaks 120 päeva jooksul pärast esimest teavitamist, tingimusel et vastuväiteid ei ole esitatud.

EL ja kümme liikmesriiki (Bulgaaria, Hispaania, Horvaatia, Itaalia, Kreeka, Küpros, Malta, Prantsusmaa, Rumeenia ja Sloveenia) on GFCMi lepingu osalised. Liidu õigusse tuleb üle võtta sellised GFCMi soovitustes sisalduvad asjakohased sätted, mis on ELi õigusaktidega hõlmamata või ainult osaliselt hõlmatud, et tagada kõnealuste sätete ühetaoline ja tõhus kohaldamine kogu Euroopa Liidus.

Viimasel korral võeti GFCMi otsused liidu õigusse üle määruse (EL) nr 1343/2011 (muudetud määrusega (EL) 2015/2102) abil. Praeguse ettepanekuga muudetakse eespool nimetatud õigusakti, et lisada sinna ülevõetavad meetmed.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Ettepanek on kooskõlas ühise kalanduspoliitikaga. See hõlmab kaitse-, majandamis-, seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmeid ning meetmeid, mille abil võidelda ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu. Kõnealused meetmed käsitlevad euroopa merluusi ja roosat süvahännakut Sitsiilia väinas, harilikku kammeljat Mustas meres, besuugot Alboráni meres ja punakoralli. Samuti kehtestatakse ettepanekuga kalapüügipiirangutega piirkond Aadria meres (Jabuka / Pomo Piti piirkond). Kõnealused meetmed on kehtivast ELi määrusest rangemad.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2.

•Subsidiaarsus

Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas.

•Proportsionaalsus

Ettepaneku tekstiga tagatakse asjakohaste GFCMi meetmete ülevõtmine liidu õigusse ega minda nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

•Vahendi valik

Kavandatud vahend: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse kehtivat määrust.
SELETUSKIRI

Komisjonis 13. juulil 2017. aastal registreeritud kirjaga taotles Ungari luba sellise meetme kasutuselevõtmiseks, millega tehakse erand käibemaksudirektiivi artiklist 193. Vastavalt käibemaksudirektiivi artikli 395 lõikele 2 teavitas komisjon 15. jaanuari 2018. aasta kirjaga teisi liikmesriike Ungari taotlusest. Komisjon teatas 16. jaanuari 2018. aasta kirjaga Ungarile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käibemaksudirektiivi artikli 199 lõike 1 punkti g kohaselt võivad liikmesriigid näha ette, et käibemaksu tasumise eest vastutav isik on maksukohustuslane, kellele läheb üle kinnisasi, mille kohtuotsuse alusel võlgnikuks tunnistatu on müünud sundvõõrandamismenetluse käigus (pöördmaksustamine). Ungari sooviks pöördmaksustamise kohaldamist laiendada äriühingu kapitalikaupade tarnete ning selliste kaubatarnete või teenuste osutamise suhtes, mis ületavad 100 000 Ungari forinti suurust (ligikaudu 320 eurot) turuväärtust, kui kaupu tarniva või teenuseid osutava maksukohustuslase suhtes kohaldatakse likvideerimis- või mis tahes muud menetlust, millega seaduslikult tuvastatakse tema maksejõuetus.

Ungari esitatud andmete kohaselt on kapitalikaubad tavaliselt hinnalised töövahendid, masinad ja esemed, ning paljud maksejõuetute maksukohustuslaste tehtud tehingud ületavad künnishinda 100 000 Ungari forintit. Likvideerija jätab sageli tasumisele kuuluva käibemaksu maksmata, sest summat on vaja varasemate nõuete arveldamiseks. Samas võib ostja, kes on mahaarvamisõigusega maksukohustuslane, endiselt arvata maha tekkinud käibemaksu, millega mõjutatakse negatiivselt eelarvet ja põhimõtteliselt rahastatakse likvideerimist. Ungari on registreerinud pettusjuhtumeid, mille puhul äriühingud, kelle suhtes on algatatud likvideerimismenetlus, annavad tegutsevatele äriühingutele välja fiktiivseid arveid, vähendades sellega oluliselt nende tasumisele kuuluvat maksu, kuid puudub tagatis, et sellise arve väljastaja tasumisele kuuluva käibemaksu ära maksaks.

Seepärast on Ungari seisukohal, et maksutulu ja eelarvehuve on vaja reaalselt kaitsta paljude selliste finantsraskustes maksukohustuslaste tõttu, kes on seotud eespool nimetatud tarnetega. Ungari esitatud teabe kohaselt on sel eesmärgil kohaldatav pöördmaksustamine osutunud asjakohaseks vahendiks. Maksukohustuslane, kelle suhtes on algatatud likvideerimismenetlus, ei oleks vastutav tasumisele kuuluva käibemaksu maksmise eest ning tarbijat ei karistataks, kuid samal ajal välditaks riigieelarvele tekitatavat kahju.