[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 20.12.2007

KOM(2007) 835 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega tunnistatakse kehtetuks Hiina Rahvavabariigist pärit ferromolübdeeni impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud ja lõpetatakse sellise impordi suhtes kohaldatav menetlus pärast läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3.

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005) (edaspidi „algmäärus”)), kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit ferromolübdeeni importi käsitlevas menetluses pärast ex officio täielikku vahepealset läbivaatamist vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. |

120 | Üldine taust Käesolev ettepanek on tehtud algmääruse rakendamise raames ja tuleneb uurimisest, mis on läbi viidud kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |

139 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepaneku valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad. |

141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

219 | Menetlusega seotud huvitatud isikutele oli kooskõlas algmääruse sätetega juba uurimise käigus antud võimalus oma huvisid kaitsta. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

230 | Mõju hindamine Ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärus ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab hinnatavate tingimuste täielikku loendit. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Komisjon algatas 31. oktoobril 2006. aastal Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit ferromolübdeeni (edaspidi „FeMo”) impordi suhtes kohaldatavate nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrusega nr 215/2002 (EÜ) kehtestatud dumpinguvastaste meetmete ex officio täieliku läbivaatamise. Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõike 7 sätetega laiendati 30. jaanuaril 2007. aastal ex officio täielikku läbivaatamist, et käsitleda algmääruse artikli 11 lõikes 2 määratletud aegumise läbivaatamise aspekte, st kas dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemisega võib tõenäoliselt kaasneda dumpingu ja kahju jätkumine või kordumine. Läbivaatamise käigus selgus, et on ebatõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamisega võiks korduda FeMo märkimisväärsete koguste dumpinguhinnaga eksport Hiinast ühendusse. Seega ei ole põhjust säilitada kõnealusest riigist pärit FeMo impordi suhtes kehtivaid meetmeid. Seepärast tehakse nõukogule ettepanek võtta vastu lisatud määruse ettepanek, mille eesmärk on tunnistada kehtetuks Hiina suhtes kehtivad meetmed ja lõpetada selle riigi suhtes kohaldatud menetlus. |

310 | Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |

329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. |

331 | Meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |

332 | Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult madal ja ettepaneku eesmärgiga proportsionaalne. |

Õigusakti valik |

341 | Kavandatud õigusakt: määrus. |

342 | Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el: Eespool nimetatud algmäärus ei näe ette muid võimalusi. |

MÕJU EELARVELE |

409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

1. Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega tunnistatakse kehtetuks Hiina Rahvavabariigist pärit ferromolübdeeni impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud ja lõpetatakse sellise impordi suhtes kohaldatav menetlus pärast läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3.

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed1 (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 2, artikli 11 lõiget 3 ning artikli 11 lõiget 7,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Kehtivad meetmed

2. Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 215/20022 lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit CN-koodi 7202 70 00 alla kuuluva ferromolübdeeni (edaspidi „FeMo”) impordi suhtes (edaspidi „vaatlusalune toode“). Nende meetmeteni viinud uurimine kestis 1. oktoobrist 1999 kuni 30. septembrini 2000 ning sellele viidates kasutatakse edaspidi nimetust „esialgne uurimine”. Määrusega (EÜ) nr 215/2002 kehtestatud meetmed sisaldasid 22,5 %-list väärtuselist tollimaksu.

3. Oktoobris 2006 peatas komisjon otsusega 2006/714/EÜ3 üheksaks kuuks Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 215/2002 kehtestatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Otsus peatada nõukogu määrusega (EÜ) nr 215/2002 kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks võeti kooskõlas algmääruse artikli 14 lõike 4 sätetega.

4. Komisjon jõudis otsuses 2006/714/EÜ järeldusele, et Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordiga seotud kahju taastekkimine meetme peatamise tagajärjel on vähetõenäoline, arvestades praegust muutust turutingimustes ja eeskätt vaatlusaluse toote kõrget hinnataset ühenduse turul, mis ületab oluliselt esialgses uurimises tuvastatud kahjustava taseme, ning väidet, et vaatlusaluse toote nõudmine ja pakkumine ei ole tasakaalus.

5. Juulis 2007 pikendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 856/20074 kuni 31. jaanuarini 2008 Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 215/856 kehtestatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu peatamist.

6. Nõukogu jõudis määruses (EÜ) nr 856/2007 järeldusele, et olukord ühenduse turul ei ole vaatlusaluse toote suhtes pärast dumpinguvastase tollimaksu peatamist 2006. aasta oktoobris muutunud ja otsustas pikendada kuni läbivaatamise tulemuste selgumiseni (vt põhjendused 6 kuni 8) kehtivate meetmete peatamist vastavalt algmääruse artikli 14 lõike 4 sätetele.

2. Meetmete läbivaatamine

7. 31. oktoobril 2006 algatati Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega5 Hiinast pärit FeMo impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete ex officio täielik vahepealne läbivaatamine kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3, sest komisjoni käsutuses olevate tõendite põhjal võis esmapilgul järeldada, et tingimused, mille alusel meetmed kehtestati, on nii palju muutunud, et kehtivad meetmed ei ole enam asjakohased ning et teatavad muutused võivad olla püsivad.

8. Tuletatakse meelde, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõike 7 sätetele, kui algmääruse artikli 11 lõike 3 kohane dumpinguvastaste meetmete vahepealne läbivaatamine on algmääruse artikli 11 lõikes 2 määratletud dumpinguvastaste meetmete kohaldamisaja lõpul veel pooleli, hõlmab vahepealne läbivaatamine ka algmääruse artikli 11 lõikes 2 aegumise läbivaatamise kohta sätestatud asjaolusid.

9. Võttes arvesse eespool nimetatut ja arvestades, et määrusega (EÜ) nr 215/2002 kehtestatud meetmed pidid aeguma jaanuaris 2007, hõlmas põhjenduses 6 viidatud ex officio täielik vahepealne läbivaatamine ka aegumise läbivaatamise kohta sätestatud asjaolusid. Seepärast pidi ex officio täielik vahepealne läbivaatamine viima järelduseni, kas meetmete kehtivuse lõppemisega võib tõenäoliselt kaasneda dumpingu ja kahju jätkumine või kordumine.

3. Uurimine

10. Komisjon teatas ex officio täieliku vahepealse läbivaatamise algatamisest ametlikult asjaomastele Hiina tootjatele ja nende ühendustele, teadaolevatele asjaomastele ühenduse kasutajatele ja nende ühendustele, Hiina esindajatele ja teadaolevatele ühenduse tootjatele ja nende ühendustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

11. Asjaga eeldatavasti seotud Hiina eksportijate/tootjate suurt arvu silmas pidades peeti asjakohaseks kooskõlas algmääruse artikliga 17 uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Selleks, et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, paluti eespool nimetatud isikutel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamiste algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Kuid vaid üks Hiina tootja andis endast teada ja esitas väljavõttelise uuringu jaoks nõutud teabe. Seetõttu otsustati, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik.

12. Selleks, et Hiina eksportijatel/tootjatel oleks võimalik soovi korral esitada turumajandusliku kohtlemise või individuaalse kohtlemise taotlus, saatis komisjon teadaolevalt asjaga seotud eksportijatele/tootjatele, Hiina ametiasutustele ja Hiina Metallide, Mineraalide ja Kemikaalide Importijate ja Eksportijate Kaubanduskojale (edaspidi „CCCMC”) taotluse vormid.

13. Komisjon saatis küsimustikud ainsale koostööd tegevale Hiina tootjale, teadaolevatele asjaomastele kasutajatele ja sõltumatutele importijatele, ühenduse tootjatele ja esialgse uurimise käigus võrdlusriigiks valitud Ameerika Ühendriikide (edaspidi „USA”) teadaolevatele FeMo tootjatele.

14. Küsimustikule saadi vastused kolmelt ühenduse tootjalt (kes esindasid 100 % ühenduse tööstusest), ühelt Hiina tootjalt, kahelt kasutajalt ja ühelt USA tootjalt. Lisaks sai komisjon kommentaare ja teavet kahelt kasutajalt, Euroopa Valukodade Liidult, valumetallide föderatsioonilt, Euroopa Raua- ja Terasetööstuse Konföderatsioonilt (edaspidi „EUROFER”), Euroopa Rauasulami Tootjate Liidult (edaspidi „EUROALLIAGES”), CCCMC-lt, ühelt Hiina tootjalt ja ühelt USA tootjalt.

15. Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta oma analüüside jaoks vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustes:

(a) ühenduse tootjad

- Climax Molybdenum UK Ltd, Stowmarket, Ühendkuningriik

- Sadaci, N.V., Gent, Belgia

- Treibacher Industrie AG, Treibach-Althofen, Austria

(b) Hiina tootja

- Nanjing Metalink International Co. Ltd., Nanjing

(c) USA tootja

- Bear Metallurgical Company, Butler, Pennsylvania

(d) ühenduse kasutajad

- Corus UK Limited, Scunthorpe, Ühendkuningriik

- Böhler-Uddeholm AG, Viin, Austria

- Dumpingu ja kahju asjaolude ning dumpingu ja kahju jätkumise ja/või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju jätkumise ja/või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2003 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusalune toode

16. Vaatlusaluse toote määratlus vastab eespool esitatud põhjenduses 1 nimetatud esialgses uurimises kasutatud määratlusele.

17. Vaatlusalune toode on Hiinast pärit ferromolübdeen, mis kuulub praegu CN-koodi 7202 70 00 alla.

18. FeMo on rauasulam, mis sisaldab tavaliselt 45 % kuni 80 % molübdeeni, ülejäänud osa moodustab raud ja väikestes kogustes lisandid. Molübdeeni (Mo) FeMo sisaldus on muutlik ja seda väljendatakse protsendina FeMo kogukaalust. FeMo tootmiseks kasutatavad kaks peamist tootmisprotsessi liiki on termiline ja elektrolüütiline tootmisprotsess. Mõlema protsessi puhul vähendatakse tehnilise vormi molübdeen trioksiidi (edaspidi „MoO3”) sisaldust rauas. Kuid praktilistel kaalutlustel ja kõrgema hinna tõttu ei kasutata elektrolüütilist meetodit peaaegu üldse. Termilise tootmisprotsessi puhul kasutatakse alumiiniumit ja ränimetalle MoO3 ja raudoksiidi segu sisaldava laengu vähendamiseks.

19. FeMo-d kasutatakse sulamites legeerterase ja rauasulami tootmise ajal molübdeeni võime tõttu suurendada legeerterase ja rauasulami korrosiooni- ja kuumakindlust.

20. Toodet müüakse erinevates tootevormides vastavalt molübdeeni ja lisandite sisaldusele.. Uurimine näitas, et kõikides tootevormides on tootel samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja samad kasutusalad. Seetõttu käsitatakse käesolevas läbivaatamises vaatlusaluse toote kõiki liike ühe tootena.

2. Samasugune toode

21. Käesolev läbivaatamine on näidanud, et vaatlusalusel tootel ning Hiina ja USA koduturul toodetud ja müüdud FeMo-l ning ühenduses ühenduse tootjate toodetud ja müüdud FeMo-l on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning samad kasutusalad. Seetõttu käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

1. Sissejuhatavad märkused

22. Algmääruse artikli 11 lõigete 2, 3 ja 7 kohaselt uuriti, kas dumping käesoleval ajal toimub ja kas meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni.

23. Uurimisperioodi ajal ei toimunud praktiliselt üldse Hiinast (edaspidi „asjaomane riik”) pärit FeMo importi ühendusse. Eurostati andmete kohaselt oli uurimisperioodil import asjaomasest riigist EL 27 liikmesriiki üksnes 13,8 tonni (mis moodustas praktikas ligikaudu 0,04 % ühenduse tarbimisest), samas kui esialgse uurimise ajal oli import EL 15 liikmesriiki üle 13 200 tonni. Tuleb märkida, et määruses on kõik andmed FeMo kohta kohandatud nii, et need vastaksid Mo sisaldusele.

24. Ainus koostööd tegev Hiina tootja ei eksportinud uurimisperioodi ajal FeMo-d ei ühendusse ega mujale ja seega ei olnud võimalik tema esitatud andmete põhjal koostada dumpingu kohta arvestatavaid kalkulatsioone, et nende alusel kindlaks määrata dumpinguhindadega ekspordi kordumise tõenäosust.

25. Järelikult tuli dumpingu kordumise tõenäosuse analüüsis arvesse võtta teavet uurimisperioodile järgneva aja kohta, st pärast dumpinguvastase tollimaksu peatamist.

2.1. Turumajanduslik kohtlemine

26. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga b määratakse Hiinast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1 kuni 6 nende eksportivate tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele, st juhul kui sellised eksportivad tootjad on näidanud, et samasuguste toodete valmistamisel ja müügil valitsevad turumajanduslikud tingimused. Lühidalt ja ülevaatlikult on kõnealused kriteeriumid järgmised:

27. 1. majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta;

28. 2. raamatupidamisdokumentide auditeerimine toimub sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kasutatakse kõigil otstarvetel;

29. 3. endisest mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud olulisi moonutusi;

30. 4. pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus;

31. 5. vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel.

32. Ainus koostööd tegev Hiina FeMo tootja taotles turumajanduslikku kohtlemist algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b alusel ja esitas ettenähtud tähtaja jooksul eksportivatele tootjatele mõeldud turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi. Kuigi see Hiina tootja ei eksportinud FeMo-d, peeti Hiina vähese koostöö tõttu asjakohaseks vaadata läbi tema turumajandusliku kohtlemise taotlus.

33. Komisjon püüdis leida kogu vajaliku teabe ainsa koostööd tegeva tootja kohta ning kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud teavet kõnealuses äriühingus kohapeal.

34. Ainus Hiina tootja Nanjing Metalink International Co. Ltd., Nanjing ei näidanud, et ta vastab kõigile algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele. Ettevõte ei vastanud kriteeriumidele 1, 2 ja 3.

35. Koostööd tegevale Hiina eksportivale tootjale, CCCMC-le ja ühenduse tootmisharule anti võimalus eespool nimetatud järelduste kohta arvamusi esitada, kuid neid ei esitatud.

36. 1. kriteeriumi puhul tuvastati kohapeal, et äriühing ei ole maksnud sotsiaalmaksu enamike oma töötajate eest, eirates ilma mingite tagajärgedeta Hiina vastavaid õigusakte. Lisaks sellele ei suutnud äriühing esitada mingeid tõendeid aktsiate ülemineku kohta endise ja uue Hiina aktsionäri vahel. Kohapeal ilmnes ka, et Hiina FeMo tööstussektoris kehtestati hiljuti uued riiklikud ekspordipiirangud. Eriti tuleb rõhutada, et Hiina ametivõimud kehtestasid uurimisperioodi järel FeMo ekspordiks ekspordilubade süsteemi. Tootjad, kes soovivad saada ekspordiluba, peavad täitma teatud selgeid ja kitsendavaid tingimusi, esitades muu hulgas andmed oma varasemate minimaalsete tootmis- ja ekspordikoguste kohta. Kooskõlas vastavate õigusaktidega vaatavad maakondlikud kaubandusasutused ja CCCMC läbi kõik taotlused ja Hiina kaubandusministeerium otsustab, millised äriühingud vastavad ekspordiloa saamiseks vajalikele tingimustele ning avaldab nende äriühingute nimekirja. Vastavad ametiasutused võivad ühepoolselt muuta eespool nimetatud nõudeid minimaalse toodangu ja ekspordikäibe osas. On ilmne, et tootjal, kelle tootmis- ja ekspordikogused ei vasta nõuetele, ei ole õigust FeMo-d eksportida. Sama tingimus kehtib ka iga uue tootja suhtes, sest lubade andmisel lähtutakse varasematest tootmis- ja eksporditulemustest. Kuigi eespool nimetatud ekspordikäibe piiranguga seotud muudatus toimus uurimisperioodi järel, peeti vajalikuks selle arvesse võtmist äriühingu turumajandusliku kohtlemise taotluse hindamisel, sest selle arvestamata jätmine viiks ilmselt ebakorrektsete järeldusteni. Sellest tulenevalt järeldati, et äriühing ei ole tõestanud oma vastavust 1. kriteeriumile.

37. 2. kriteeriumi puhul tuvastati kohapeal, et nii äriühingu raamatupidamises kui ka raamatupidamisaruannete auditeerimisel on eiratud rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite peamisi põhimõtteid (st tekkepõhisuse põhimõte, tasaarvestused, raamatupidamisaruannetes esitatud summade ja tegelike raamatupidamise algdokumentide mittevastavus, tehingute ebausaldusväärne kajastamine), mis seab kahtluse alla äriühingu raamatupidamise usaldusväärsuse. Sellest tulenevalt järeldati, et äriühing ei ole tõestanud oma vastavust 2. kriteeriumile.

38. 3. kriteeriumi puhul tuvastati kohapeal endisest mitteturumajanduslikust süsteemist üle kandunud oluliste moonutuste olemasolu. Äriühingu suhtes kohaldati märkimisväärset tulumaksuvabastust. Maa kasutuse osas ilmnes kohapeal, et: i) maa eraldis oli seotud investeeringukohustusega ja ii) maa kasutusõiguse eest tehtud maksed kas puudusid raamatupidamisdokumentides või need ei olnud kajastatud kohustustena maa kasutusõiguse kokkulepetes. Lisaks sellele hindasid varasid vaid riigifirmad ning abimaterjal lühiajaliste laenude suhtes kohaldatavate tingimuste kohta ei olnud kättesaadav. Sellest tulenevalt järeldati, et äriühing ei ole tõestanud oma vastavust 3. kriteeriumile.

39. Ülaltoodust tulenevalt jõuti järeldusele, et ainus koostööd tegev Hiina tootja ei ole näidanud, et ta vastab kõigile algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele ning seetõttu ei saa tema suhtes turumajanduslikku kohtlemist kohaldada.

2.2. Individuaalne kohtlemine

40. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse selle artikliga hõlmatud riikide suhtes vajadusel üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele.

41. Ainus Hiina tootja, kes taotles turumajanduslikku kohtlemist, taotles ka individuaalset kohtlemist juhul, kui talle ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist.

42. Olemasoleva teabe alusel tuvastati, et äriühing ei eksportinud uurimisperioodi ajal FeMo-d ei ühendusse ega mitte ühtegi teise riiki. Seega ei olnud võimalik tuvastada, kas on täidetud algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud nõuded. Seepärast jõuti järeldusele, et äriühingu suhtes ei saa kohaldada individuaalset kohtlemist.

2.3. Võrdlusriik

43. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 tuleb importimise korral mitteturumajanduslikest riikidest, kelle suhtes ei olnud võimalik kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis b nimetatud riikide puhul määrata normaalväärtus kindlaks võrdlusriigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal.

44. Komisjoni väljendas oma algatamisteates soovi kasutada USA-d sobiva võrdlusriigina normaalväärtuse määramisel Hiina suhtes ja kutsus huvitatud isikuid üles seda kommenteerima. Selle kohta märkusi ei esitatud. Eelnevat silmas pidades tehakse järeldus, et vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a on USA sobiv võrdlusriik, nagu oli ka esialgse uurimise puhul.

2.4. Dumpingumarginaal uurimisperioodi ajal

45. Nagu eespool esitatud põhjenduses 23 kirjeldatud, ei toimunud uurimisperioodi ajal praktiliselt üldse vaatlusaluse toote importi ühendusse. See ei võimaldanud teostada sisukat dumpinguarvestust.

46. Eespool esitatut arvesse võttes ning uurimise läbipaistvuse huvides arvutati välja üleriiklik dumpingumarginaal kaalutud keskmiste väärtuste võrdlemise teel väljendatuna protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, ning leiti, et see on 18,5 %.

3. Dumpinguhinnaga ekspordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

Hiina tööstuspoliitika FeMo suhtes

47. Hiinas valitseva olukorra puhul tuvastati uurimise käigus, et Hiina kohaldab praegu tööstuspoliitikat, mille eesmärk on FeMo ekspordi piiramine. See ilmneb selgelt hiljuti Hiina ametivõimude poolt FeMo suhtes võetud meetmetest, milleks on: i) maksusoodustuste kaotamine FeMo ekspordilt, mis jõustus enne uurimisperioodi, ii) ekspordimaksu kehtestamine FeMo ekspordi suhtes, mis jõustus 1. novembril 2006, iii) ekspordilubade süsteemi kasutusele võtmine 1. jaanuaril 2007 FeMo-d eksportida soovivate äriühingute suhtes ja iv) ekspordikvootide süsteemi kasutusele võtmine 1. märtsil 2007, mida kohaldatakse äriühingute suhtes, kellele on antud FeMo ekspordiluba (vt põhjendus 31).

Koostööd tegeva Hiina tootja olukord

48. Tuletatakse meelde, et uurimise ajal tegi koostööd vaid üks Hiina tootja, kes ei eksportinud uurimisperioodi ajal, vaid müüs piiratud koguses FeMo-d üksnes koduturul. Selle väikse äriühingu olukord ei võimalda teha mingit üldistust Hiina tootjate kohta.

49. Äriühingu tootmisvõimsuse rakendusmäär oli alla 1 %. Kuid arvestades Hiina ametivõimude kohaldatavat uut FeMo tööstussektori poliitikat (vt põhjendusi 31 ja 42) on väga ebatõenäoline, et äriühing oleks suuteline kasutama olulist osa sellest tootmisvõimsusest. Äriühing tootis tõepoolest piiratud ja vähenevas koguses FeMo-d uurimisperioodile eelneva viimase kolme aasta jooksul ning eksport puudus täielikult. Tegelikult võiks äriühingut käsitleda juhusliku FeMo tootjana, kes teostas vaid vaatlusaluse toote pistelist müüki. Seepärast oleks äriühingul raske saada ekspordiluba ja ekspordikvooti, sest nende andmisel lähtutakse varasematest eksporditulemustest ja tootmistegevuse näitajatest. Seega ei oleks Hiina tootjal õigust tulevikus FeMo-d ühendusse eksportida. Arvestades sellist juhuslikku tootmistegevust viimase paari aasta jooksul ning pidades silmas FeMo tööstuse suhtes kohaldatavat uut Hiina poliitikat, st et Hiina ametivõimud tahavad reguleerida FeMo eksporti, nagu eespool kirjeldatud, on ebatõenäoline, et see äriühing võiks lähitulevikus teostada korduvalt olulises koguses eksporti ühendusse. Igal juhul ei saa selle äriühingu uurimise tulemusi pidada tüüpilisteks.

Teiste Hiina tootjate vaba tootmisvõimsus ja varud

50. Koostööst loobunud äriühingute tootmisvõimsuse ja -mahu ning varude ja müügi kohta ei olnud võimalik saada usaldusväärset teavet. Seoses sellega väitis EUROALLIAGES, et Hiinas on märkimisväärne kasutamata ja vaba tootmisvõimsus ning on olemas teave ühes Hiina olulisimas kaevanduspiirkonnas kaevandamist taasalustavate Hiina äriühingute kohta. EUROFER väitis aga teiselt poolt, et Hiina FeMo sektoris toimub konsolideerimine ja restruktureerimine ning äriühingud, kes ei vasta Hiina uuele õigusraamistikule, ähvardatakse sulgeda, vähendades seeläbi võimalusi tootmisvõimsuste ja –mahtude kasvuks. Teisisõnu ei saa olemasoleva ja tulevase vaba tootmisvõimsuse, varude jne kohta kättesaadava teabe alusel teha mingeid lõplikke järeldusi.

51. Kuid selleks, et saada arvestatavaid viiteid Hiina tootjate eksporditegevuse kohta tulevikus, peeti tulevikusuundumuste kõige veenvamaks tõendiks nende tootjate eksporditegevust dumpinguvastaste meetmete pika peatamisperioodi ajal. Tuletatakse meelde, et Eurostatist kättesaadava teabe põhjal oli uurimisperioodi ajal peale koostööd tegeva Hiina tootja teiste tootjate FeMo eksport ühendusse mittearvestatav. Olenemata 22,5 % suuruse dumpinguvastase tollimaksu peatamisest on import Hiinast ühendusse uurimisperioodi järel endiselt madal. See on selgeks märgiks selle kohta, et koostööst loobunud äriühingutel ei ole mingit olulist huvi ühenduse turu vastu ja huvi jääb väheseks tõenäoliselt ka lähitulevikus.

Hinnatase ühenduse turul

52. Nagu on selgitatud põhjendustes 2 kuni 5, on Hiinast pärit FeMo impordi suhtes kohaldatud dumpinguvastane tollimaks alates 2006. aasta oktoobrist peatatatud. Kooskõlas Eurostati vastavate andmetega on see viinud Hiinast pärit FeMo impordi mõõduka suurenemiseni. Tõepoolest imporditi ühendusse (EL 27) ajavahemikus oktoobrist 2006 kuni augustini 2007 ligikaudu 846 tonni Hiinast pärit FeMo-d võrreldes uurimisperioodi 13,8 tonni impordiga. Ekstrapoleeritult moodustavad need 848 tonni alla 2,5 % suuruse turuosa ühenduse 27 liikmesriigi turust. Lisaks sellele ilmneb, et Hiina aastane import EL 27 liikmesriiki moodustab alla 8 % impordist EL 15 liikmesriiki esialgse uurimise ajal. See import on tunduvalt madalam kui suurte FeMo-d eksportivate kolmandate riikide (st Tšiili, Armeenia ja Venemaa) import ühendusse. Lisaks sellele näitab asjaolu, et olenemata olulise 22,5 % suuruse dumpinguvastase tollimaksu peatamisest suurenes Hiina eksport ühendusse mõõdukalt, et Hiina tootjad on leidnud endale turu mujal. Lisaks sellele võivad nad alati keskenduda oma koduturule põhjendustes 31 ja 42 kirjeldatud põhjustel. Märgitakse, et ühenduse müügihinnad (st impordihinnad, sealhulgas Hiinast pärit impordi hinnad ja ühenduse tootjate hinnad) kasvasid esialgse uurimise ja uurimisperioodi vahelisel ajal kuus korda. Leiti, et uurimisperioodi järel, kui meetmed olid peatatud, suurenes Hiina keskmine impordihind ligikaudu 15 % ja jõudis teistest allikatest (st Tšiilist, Armeeniast, Iraanist ja Venemaalt) pärit impordi keskmise hinnatasemeni. Teisisõnu ei vähenda uurimisperioodi järgne Hiinast pärit import teiste ühenduse turu osaliste hindu, vaid see „järgib üldist voolu”.

Kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hindade ja Hiina hinnataseme seos

53. Hiina hinnataseme kohta puudub usaldusväärne ja kontrollitav teave. Andmed ainsa koostööd tegeva Hiina tootja kohta näitasid, et tema omamaise müügi hinnad on suhteliselt madalad. Kuid et selline omamaine müük oli vaid juhuslikku laadi, on need andmed selgelt ebapiisavad, et teha konkreetseid järeldusi, kas meetmete kehtetuks tunnistamise korral on ühendusse eksportimisel dumpingu kordumine tõenäoline. Lisaks sellele ei kohaldatud turumajanduslikku kohtlemist, mis oleks võimaldanud korrektselt võrrelda Hiina omamaiseid hindu ekspordihindadega. Kuid märgitakse, et uurimisperioodil praktiliselt olematu ekspordi suhtes kehtinud dumpingumarginaal (18,5 %) on oluliselt madalam kui esialgse uurimise ajal kehtinud dumpingumarginaal (38,5 %). Arvestades Hiina ekspordihindade ligikaudu 15 %-list selget kasvu uurimisperioodi järel, on ilmselt ebatõenäoline, et praegu esineks dumpingut Hiinast ühendusse eksportimisel.

Kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hindade ja ühenduse hinnataseme seos

54. Ühenduse tööstusharu esitatud väidetavalt Hiina ekspordistatistikal põhinevad statistilised andmed näitasid, et uurimisperioodi ajal ja selle järel olid Hiinast kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hinnad keskmiselt samal tasemel Hiinast ühendusse suunduva ekspordi hindadega. See võib viidata sellele, et Hiina tootjad ei diferentseeri oluliselt oma ekspordihinna strateegiat eksporditurust lähtuvalt ning seega puudub nii motivatsioon kui tõenäosus, et oluline osa ekspordist liiguks ühenduse turule.

Hiina sisenõudlus

55. Olemasolevast teabest ilmneb, et Hiinas on väga suur sisenõudlus FeMo tootmise järele. Lisaks sellele, nagu on selgitatud põhjenduses 42, on Hiina välja töötanud mahuka meetmete paketi, mille eesmärk on FeMo varude tagamine tulevikus. Kuigi on teada, et selline eksporti piirav poliitika võib väga kiiresti muutuda, puudub Hiinal motivatsioon seda lähitulevikus teha.

4. Järeldus

56. Et uurida dumpingu kordumise tõenäosust dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral, püüdis komisjon leida ja kontrollida kogu olemasolevat teavet.

57. Uuurimise tulemusel selgus, et kuigi Hiinas võib olla mõningal määral vaba tootmisvõimsust, ei vii see meetmete aegumise lubamise korral märkimisväärse ühendusse suunatud ekspordi taasalustamiseni, sest Hiina FeMo tööstuse poliitika eesmärk on piirata eksporti ja igal juhul ei ole mingit selget hinnastiimulit, mis võiks suunata müügi ühendusse. Seepärast ei ole mingit põhjust uskuda, et Hiina ekspordi maht oleks vähemalt lähitulevikus märkimisväärne, ning mis veelgi tähtsam, eeldatakse, et selline eksport ei hakka toimuma esialgse uurimise käigus tuvastatud dumpinguhindadega.

58. Järelikult, kuna kahju põhjustada võiva dumpinguhinnaga ekspordi kordumine kõnealusest riigist on ebatõenäoline, ei ole vajadust analüüsida kahju kordumise tõenäosust ega ühenduse huve. Hiinast pärit FeMo impordi suhtes kehtivad meetmed tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada ning menetlus lõpetada.

D. AVALIKUSTAMINE

59. Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal oli kavas teha ettepanek tunnistada kehtetuks Hiina suhtes kehtivad meetmed ning lõpetada menetlus. Kõigile isikutele on antud võimalus esitada märkusi. Ükski isik ei vaidlustanud eespool esitatud uurimistulemusi.

60. Seepärast jõuti järeldusele, et kuna märkimisväärse koguse FeMo dumpinguhinnaga ekspordi taasalustamine Hiinast ühendusse ei ole tõenäoline, tuleks meetmed kehtetuks tunnistada ning menetlus lõpetada.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 215/2002 Hiina Rahvavabariigist pärit ferromolübdeeni impordi suhtes, tunnistatakse kehtetuks ning kõnealust importi käsitlev menetlus lõpetatakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

1 EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

2 EÜT L 35, 6.2.2002, lk 1.

3 ELT L 293, 24.10.2006, lk 15.

4 ELT L 190, 21.7.2007, lk 1.

5 ELT C 262, 31.10.2006, lk 28.