Euroopa Parlamendi resolutsioon,

10. mai 2011,

2009. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta: ELi ametite tulemused, finantsjuhtimine ja kontroll

EUROOPA PARLAMENT,

võttes arvesse komisjoni 15. oktoobri 2008. aasta aruannet 2006. aasta eelarve täitmist kinnitava otsuse järelmeetmete kohta (KOM(2008) 629) ja aruandele lisatud komisjoni töödokumenti (SEK(2008) 2579);

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2008. aasta teatist "Euroopa ametid – edasised sammud" (KOM(2008) 135);

võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni 2008. aasta eelarve täitmise kohta: ametite tulemused, finantsjuhtimine ja kontroll [1];

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust [2];

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, [3] eriti selle artiklit 96;

võttes arvesse kontrollikoja eriaruannet nr 5/2008 "Euroopa Liidu ametid: tulemuslikkus";

võttes arvesse kontrollikoja iga-aastaseid eriaruandeid [4] detsentraliseeritud ametite 2009. aasta raamatupidamise aastaaruannete kohta;

võttes arvesse oma 7. aprillil 2009. aastal avaldatud uurimust ELi ametite ühiste tugiteenuste loomise võimaluste ja teostatavuse kohta;

võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta deklaratsiooni ELi jõupingutuste kohta korruptsiooni vastu võitlemisel [5];

võttes arvesse kodukorra artiklit 77 ja VI lisa;

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0149/2011),

A. arvestades, et käesolev resolutsioon sisaldab kõigi määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklile 185 vastavate asutuste eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsustele lisatud horisontaalseid tähelepanekuid vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artiklile 96 ja Euroopa Parlamendi kodukorra VI lisa artiklile 3;

B. arvestades, et ametite arv on viimastel aastatel rekordiliselt suurenenud, ja arvestades, et seetõttu on komisjoni teatavate ülesannete puhul kasutatud allhanget;

C. arvestades, et pärast eespool nimetatud komisjoni 11. märtsi 2008. aasta teatise vastuvõtmist käivitasid parlament, nõukogu ja komisjon uuesti projekti ametite ühise raamistiku koostamiseks ja moodustasid 2009. aastal institutsioonidevahelise ametite töörühma;

D. arvestades, et institutsioonidevaheline töörühm kohtus poliitilisel tasandil kolmandat korda 10. novembril 2010, mil arutati järgmisi küsimusi: uute ametite loomise kriteeriumid, ametite asukoha valimine ja tegevuskoha leping, haldusnõukogude koosseis, direktorite nimetamise menetlused, hindamine ja tulemused, mitmeaastane programm ning haldustugi;

E. arvestades, et kontrollikojal on kavas kajastada ametite tulemusi ja esitada 2011. aasta lõpuks ELi ametite kulude võrdleva analüüsi kohta eriaruanne;

F. arvestades, et liidu toetused detsentraliseeritud ametitele on aastatel 2000 ja 2011 hüppeliselt kasvanud;

G. arvestades, et Euroopa Parlamendi 18. mai 2010. aasta deklaratsioonis ELi jõupingutuste kohta korruptsiooni vastu võitlemisel kutsutakse komisjoni ja ELi asjasse puutuvaid asutusi üles võtma vajalikke meetmeid ja eraldama piisavalt rahalisi vahendeid, tagamaks, et ELi fondid ei kannata korruptsiooni tõttu, ning rakendama korruptsiooni ja pettuse puhul hoiatavaid sanktsioone,

I. FINANTSHALDUSEGA SEOTUD ÜHISED PROBLEEMID

Tegevusassigneeringute ülekandmine ja tühistamine

1. märgib, et kontrollikoda juhtis jälle tähelepanu sellele, et mitu ametit olid ka 2009. aastal üle kandnud ja tühistanud suures summas tegevusassigneeringuid; märgib lisaks, et mõnes ametis oli kasutamata eelarveridasid ning esines arvukalt ümberpaigutamisi; kutsub asjaomaseid ameteid üles tugevdama jõupingutusi, et parandada finants- ja eelarve planeerimist ja kavandamist;

2. tunnistab probleeme, mis tulenevad paljude programmide mitmeaastasest kestusest ja ajavahest, mis jääb tasude saamise ning vastavate ülesannete ja maksete täitmise vahele; rõhutab siiski, et sellest tulenevad kulud peaksid olema ennustatavad ja tuleks leida lahendus, mis järgib Euroopa Liidu eelarve aastasuse põhimõtet;

3. märgib, et ülekannete ja tühistamiste suur hulk annab sageli märku sellest, et amet ei ole võimeline suurema eelarvega toime tulema; tõstatab seetõttu küsimuse, kas ei oleks vastutustundlikum, kui eelarvepädevad institutsioonid pööraksid edaspidi ametite eelarve suurendamise otsuste tegemisel suuremat tähelepanu uute tegevuste rakendamiseks vajalikule ajale;

Rahahaldus

4. kutsub ameteid üles parandama oma iga-aastaseid rahavajaduse prognoose; märgib, et ametite valduses on sageli palju raha, ning julgustab neid seetõttu võtma eeskuju Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskusest, kes esitas 2009. aastaks tehtud prognoosi kinnitamiseks komisjoni asjaomastele teenistustele lisadokumendi, milles põhjendas iga kvartali maksevajadust, ja ajakohastas seda dokumenti pidevalt;

Hankemenetluste puudused

5. on mures selle pärast, et kontrollikoda leidis jälle mitme ameti hankemenetlustes puudusi;

6. kutsub ameteid sellega seoses üles oma sisekontrolli lepingute ja hankemenetluste korrektse rakendamise tagamiseks parandama; ei pea vastuvõetavaks pidevat suutmatust kehtestada kontrollisüsteem, mis suudaks õigel ajal vältida ja avastada ametite tehingute seaduslikkust ja korrektsust vähendavaid korduvaid vigu;

7. nõuab sellega seoses, et ametid

- parandaksid nii eelarvestuse läbipaistvust kui ka suurendaksid projektide eest kantavat vastutust;

- tugevdaksid oma hankealaseid volitusi rahastamise üle otsustamise ja tööprogrammi tasandil;

- tagaksid iga-aastases tegevusaruandes erandite tervikliku avalikustamise;

- tagaksid eeskirjade võimaliku eiramise puhul piisavad järelmeetmed;

- töötaksid välja järelkontrollisüsteemi ja annaksid järelkontrollide kohta aru;

8. ühtlasi innustab ameteid välja töötama ülevaatlikku tabelit, mis annaks igakülgse ülevaate ameti finantssüsteemidest ning finantsjuhtimises ja tegevuses osalejate vastutusest, ning seda tabelit korrapäraselt ajakohastama;

9. kutsub kõiki ameteid üles avaldama oma veebisaitidel kõigi vähemalt viimasel kolmel aastal sõlmitud lepingute nimekirja ja kutsub komisjoni üles tegema jätkuvaid pingutusi selle teabe kättesaadavaks muutmiseks ning lõpptulemusena siduma selle oma finantsalase läbipaistvuse süsteemiga;

10. tunnustab Eurojusti selle eest, et ta kehtestas meetmed enne hankemenetluste alustamist toodete ja teenuste turuväärtuse hindamiseks; peab seda oluliseks algatuseks, mida ka teised ametid peaksid järgima; tunneb ühtlasi heameelt Eurojusti 2009. aasta hankekava koostamise üle, mis oli ameti üksustele ja teenistustele pakkumiste haldamisel suureks abiks; rõhutab eelkõige, et sellised algatused aitavad eelarvevahendite käsutajal täita paremini oma rolli suunaja ja kontrollijana;

Toetuste haldamine

11. on seisukohal, et ametid peavad parandama toetuste haldamist ja tegema selleks järgmist:

- tegema toetusesaajate juures kohapealseid kontrolle;

- võtma toetuste andmisel aluseks kategooriate kaupa kehtestatud standardsed ühikuhinnad, mitte hüvitama abikõlblikke kulusid;

- määratlema selgelt asjaosaliste vastutuse, andma selle kohta teavet ja kontrollima kohustuste täitmist;

- esitama kõigi asjaosalistega kooskõlastatud tegevuskava;

II. INIMRESSURSSIDEGA SEOTUD ÜHISED PROBLEEMID

Värbamismenetlused

12. märgib, et mitme ameti personalivalikumenetlustes esineb puudusi, mis seavad ohtu menetluste läbipaistvuse ja/või kõlblikkuskriteeriumide rakendamisel võrdse kohtlemise põhimõtte järgimise; kinnitab eelkõige, et kontrollikoda on järjekordselt täheldanud järgmisi puudusi:

- puuduvad tõendid selle kohta, et valikukriteeriumid ja lävendid, mida kandidaadid peavad täitma, et neil lubataks teha kirjalikke teste ja et neid kutsutaks intervjuule, oleks kehtestatud enne hindamisprotsessi algust;

- värbamismenetlused on puudulikult dokumenteeritud;

- institutsioonisiseseid ja -väliseid kandidaate ei kohelda võrdselt;

- konkurents on piiratud,

ja on seisukohal, et nende puuduste tagajärjel võib ametitel olla raskem võimalike süüdistustega meelevaldsete personalivalikuotsuste tegemises toime tulla; samuti on seisukohal, et piiratud konkurentsi puhul ei pruugi valitud kandidaadid osutuda optimaalseks valikuks ning inim- ja rahaliste ressursside kasutamine võib olla ebatõhus;

13. nõuab ametitevahelise ristkontrolli süsteemi loomist, et näha üksikisiku üleastumisi või halba juhtimist varem muus ametis töötades, kui see isik taotleb töökohta teises ametis;

14. sellega seoses kutsub ameteid üles võtma vajalikke meetmeid värbamismenetluste erapooletuse ja läbipaistvuse suurendamiseks; on sellega seoses seisukohal, et Frontexi algatust võtta valimiskomisjoni liikmete jaoks vastu rakenduseeskirjad ja sisesuunised peaksid järgima ka teised ametid; tunneb erilist heameelt Frontexi algatuse üle võtta vastu värbamispoliitika, mis hõlmab järgmisi konkreetseid meetmeid:

- valimiskomisjoni liikmete nimetamisel tähtajast kinnipidamine;

- intervjuuküsimuste ja kirjalike testide eelnev koostamine;

- kirjalike testide hindamine anonüümselt;

- intervjuuküsimuste ja kirjalike testide mudelvastuste koostamine;

- iga töölevõtmist puudutava otsuse kajastamine protokollis;

- internetipõhise värbamisvahendi väljatöötamine töölevõtmis- ja valikuprotsessi lihtsustamiseks,

ja rõhutab, et seda poliitikat on vaja rangelt rakendada ja tõestada, et sellega saavutatakse tulemusi;

Värbamisplaani täitmine

15. märgib, et ametite värbamiskavad ei ole sageli täielikult täidetud, ja täheldab, et eelarve- ja personalivajaduse prognoosimisel puudub järjepidevus, mis võib mõjutada sidusrühmade arvamust ametite personali rakendamise kohta; julgustab liidu asutusi täiendavalt uurima, kuidas oleks võimalik värbamismenetlusi lihtsustada; kutsub ameteid sellega seoses üles tegema värbamiskavade täitmiseks ja kontrollimiseks suuremaid jõupingutusi; samuti innustab ameteid lisama tööprogrammi ja iga-aastasesse tegevusaruandesse teabe inimressursside eraldamise ja kasutamise kohta ning kirjelduse selle kohta, milline mõju on nende eesmärkide saavutamisel olemasolevatele töötajatele; kutsub komisjoni üles hindama nõutavat töötajate arvu ametis, võrdlema praegust tegelikku töötajate arvu eelarves prognoositud arvuga ja otsustama, kas prognoosid ületavad ametite vajadusi ja suutlikkust, ning andma Euroopa Parlamendile selle kohta ülevaate;

16. võtab teadmiseks asjaolu, et töötajad, sealhulgas direktorid, liiguvad igal aastal ühest ametist teise; kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile ülevaate kõigist töötajatest, kes on alates 2008. aastast vahetanud töökoha ühes ametis töökoha vastu teises ametis;

17. palub komisjonilt teavet Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade [6] artiklis 16 ette nähtud ametnike asjakohaste ülesannete ja kohustustega seotud korra (nn järelemõtlemisaeg) olemasolu ning rakendamise kohta kõigis ametites;

Ajutised töötajad

18. kutsub ameteid üles tagama, et ajutistele töötajatele ei antaks tundlikke ülesandeid, võttes arvesse seda, et ajutised töötajad võetakse tööle ametikohtade loetelu piires; taunib seda, et mõned ametid on siiski andnud tundlikke ülesandeid ajutistele töötajatele või võimaldanud neile juurdepääsu tundlikule teabele; rõhutab, et kui ajutistele töötajatele võimaldatakse tundlikule teabele juurdepääsu või kui ajutised töötajad ei tunne kohaldatavaid menetlusi, tekitab see julgeolekuriske;

Huvide konfliktid

19. tuletab ametitele meelde, kui oluline on tagada nende töötajate ja ekspertide täielik sõltumatus; eelkõige innustab ameteid sellega seoses tehtavaid kontrolle hoolikalt dokumenteerima ja hindama; rõhutab, et huvide konfliktidest tulenevad probleemid võivad kahjustada ameti mainet;

20. palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile üksikasjalik ülevaade kriteeriumitest, mida kohaldatakse tööle võetud töötajate sõltumatuse tagamiseks, eriti seoses võimalike huvide konfliktidega, ning kohaldada eeskirjade rikkumise avastamise korral hoiatavaid sanktsioone;

21. kutsub kontrollikoda üles analüüsima põhjalikult meetodeid, mida ametid kasutavad võimalike huvide konfliktidega seotud olukordade lahendamiseks;

III. SISEKONTROLLISÜSTEEMIGA SEOTUD ÜHISED PROBLEEMID

22. innustab ameteid oma sisekontrollisüsteeme direktorite iga-aastase kinnitava avalduse toetamiseks veelgi paremaks muutma; rõhutab ka, et ametid peavad looma tõhusa riskijuhtimisüksuse, kes registreerib riske ja koostab kavasid riskide leevendamiseks;

Siseauditiaruannete kokkuvõtted

23. nõuab tungivalt, et iga ameti direktor täidaks täielikult kohustust lisada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile esitatavasse, siseauditi talituse aruandeid kokku võtvasse aruandesse

- siseauditi talituse siseauditite arv ja liik;

- kõik soovitused (sh need, mis võidakse ameti poolt tagasi lükata) ja

- kõik nende soovituste alusel võetud meetmed;

tunneb sellega seoses heameelt Frontexi algatuse üle võtta kõigi ametite puhul kasutusele ühtne struktuur nende kokkuvõtete esitamiseks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile;

24. võtab siiski teadmiseks, et teatavad ametid on siseauditi talituse siseauditiaruanded esitanud vabatahtlikult eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile; on seisukohal, et see peaks olema harilik tava, ning ootab, et seda tava järgiksid kõik muud liidu ametid, tunnistades, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon tagab nende aruannete konfidentsiaalsuse;

Siseauditi talituse roll

25. peab siseauditi talituse rolli detsentraliseeritud ametite siseaudiitorina oluliseks; rõhutab eelkõige, et siseauditi talitus esitab sõltumatuid arvamusi haldus- ja kontrollisüsteemide kvaliteedi kohta ning annab soovitusi ametite toimingute tegemise tingimuste parandamiseks ja usaldusväärse finantsjuhtimise edendamiseks;

26. kutsub sellega seoses ametite haldusnõukogusid üles võtma siseauditi talituse antud soovitusi nõuetekohaselt arvesse, et kindlakstehtud puudused kiiresti kõrvaldada;

27. väljendab heameelt selle üle, et ametid edastavad finantsmääruse artikli 86 lõike 4 kohaselt Euroopa Parlamendile siseauditi talituse leidude kokkuvõtte; kordab, et siseauditi talituse koostatud aruanded on mõeldud sisemiseks kasutamiseks ega ole avalikud dokumendid; märgib ühtlasi, et see kehtib ka ameteid ja muid organeid käsitlevate iga-aastaste eraldi aruannete kohta; tunneb heameelt iga ametite-poolse koostöö üle nende aruannete kättesaadavaks muutmiseks Euroopa Parlamendi konkreetse ja õigustatud nõude korral; nõuab tungivalt, et institutsioonidevaheline ametite töörühm tegeleks puudustega õigusaktides, mis käsitlevad siseauditi talituse koostatud aruandeid ametite kohta, ning pakuks lahendusi;

28. julgustab väga kontrollikoda lisama ameteid käsitlevatesse aastaaruannetesse viidet siseauditi talituse auditite järeldustele ja hinnangut selle kohta, kuidas ametid on siseauditi talituse soovitusi täitnud;

29. rõhutab ka siseauditi talituse olulist rolli ametite tulemuste auditeerimisel; peab aga kahetsusväärseks, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutaval institutsioonil ei ole lõikes 27 nimetatud õigusliku puudujäägi tõttu piisavalt teavet nende auditite leidudest;

Siseauditi üksuste roll

30. nõuab tungivalt, et ametid moodustaksid siseauditi üksuse, kes annaks ametite direktoritele tuge ja nõu sisekontrolli korraldamise kohta, ning teeksid riskianalüüse ja siseauditeid;

31. tunneb heameelt, et Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur ja Euroopa Meresõiduohutuse Amet on loonud ühise siseauditi üksuse; peab ühist üksust parimaks tavaks, mida peaksid järgima kõik ametid;

32. peale selle tunneb heameelt, et siseauditi talitus on juhatanud ametite Audinet-võrgustikku, mille kohtumised toimuvad kaks-kolm korda aastas ja mille eesmärk on koordineerida siseauditi üksuste tööd ning vahetada kogemusi auditeerimise, meetodite ja parimate tavade kohta;

Eetiliste põhimõtete prooviaudit

33. avaldab Euroopa Kutseõppe Arenduskeskusele tunnustust selle eest, et ta oli esimene amet, kes 2009. aastal vabatahtlikult nõustus eetiliste põhimõtete prooviauditiga; innustab Euroopa Kutseõppe Arenduskeskust seda kogemust teiste ametitega jagama;

IV. KINNITAV AVALDUS JA IGA-AASTASED TEGEVUSARUANDED

Kinnitav avaldus

34. innustab ameteid avaldama oma direktori kinnitava avalduse ameti veebisaidil ning lisama selle iga-aastasele tegevusaruandele, et kinnitada, et iga-aastases tegevusaruandes olev teave annab tuludest ja kuludest õige ja õiglase ülevaate, v.a määratletud valdkondi käsitlevate märkuste osas;

35. rõhutab, et ametite direktorid peavad oma kinnitavas avalduses avaldama kõik märkused, mis kontrollikoda või komisjoni siseauditi talitus on olulistena välja toonud (s.o olulised soovitused auditi käigus tuvastatud puuduste või olulisuse läve ületamise auditeerimiseks);

Iga-aastased tegevusaruanded

36. innustab ameteid iga-aastaste tegevusaruannete struktuuri vastavalt komisjoni peadirektoraatide kasutatavale vormingule ühtlustama ning lisama aruandesse lõpetatud tegevused, juhtimises esinenud probleemid, siseauditi leiud ja käsitletaval aastal inimressurssides toimunud paranemise; avaldab sellega seoses tunnustust Euroopa Keskkonnaametile, kes on oma iga-aastase tegevusaruande juba koostanud ülalnimetatud struktuuriga, ning on seisukohal, et seda parimat tava peaksid järgima kõik ametid;

37. avaldab peale selle tunnustust Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusele ning taas kord Euroopa Keskkonnaametile, kes kasutasid oma iga-aastases tegevusaruandes peamiste tulemuslikkuse näitajate koondamiseks lihtsasti loetavaid tabeleid ja graafikuid; on seisukohal, et see on ülimalt hea tava, mida peaksid järgima kõik ametid;

38. innustab kontrollikoda lisama ameteid käsitlevatesse iga-aastastesse eriaruannetesse iga ameti tegevusaruande üldise hinnangu, nagu see on juba tavaks komisjoni käsitlevas aastaaruandes, kui kontrollikoda auditeerib komisjoni eri peadirektoraatide iga-aastaseid tegevusaruandeid;

V. AMETITE JUHTIMINE

Ametite haldusnõukogud

39. märgib, et teatavate ametite haldusnõukogu suur liikmete arv ja liikmete sage vahetumine võib muuta ameti ebatõhusaks otsuseid tegevaks organiks; kutsub sellega seoses institutsioonidevahelist ametite töörühma üles selle probleemiga tegelema; teeb ühtlasi ettepaneku kaaluda seotud valdkonnas tegutsevate ametite haldusnõukogude ühendamist, et vähendada koosolekutele kulutatavat aega;

40. peale selle kutsub ametite direktoreid üles võtma haldusnõukogu rolli suurendamiseks strateegilised küsimused ja prioriteedid aegsasti enne strateegiliste otsuste tegemist arutluse alla;

41. kutsub ametite haldusnõukogusid üles saavutama tegevuspõhise eelarvestamise ja juhtimise parandamise abil suurimat ühtsust ülesannete ja (nii rahaliste kui ka inim-)ressursside kavandamise vahel;

Komisjoni roll

42. väljendab rahulolu Euroopa Kemikaaliameti eduka teise tegevusaasta üle, kuna 2007. aastal vastutas ameti eelarve haldamise eest komisjon (ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat); rõhutab eelkõige, et Euroopa Kemikaaliameti sujuv ja üsna kiire loomine oli peamiselt võimalik tänu partnerpeadirektoraadi tõhusale toele, kogemuste vahetamisele samalaadsete ametitega ja vastuvõtva riigi suurele toele; on sellega seoses seisukohal, et see on hea tava, mida komisjon peaks uute ametite loomisel järgima;

43. märgib, et institutsioonidevaheline ametite töörühm leidis, et ligikaudu 30 % ametite ressurssidest kasutatakse haldustegevuseks; kutsub komisjoni üles rohkem pingutama, et anda vajalikku haldusabi suhteliselt väikestele ametitele, eelkõige hiljuti loodud ametitele, ning tagama kõigi ametite tulemusliku töö;

Distsiplinaarmenetlus

44. tuletab veel kord meelde, et parlament kutsus 2006., 2007. ja 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonides ameteid üles kaaluma ametitevahelise distsiplinaarnõukogu loomist; märgib, et selle projekti elluviimisel esineb endiselt probleeme, eelkõige seetõttu, et keeruline on värvata distsiplinaarnõukogus tööle asumiseks nõutaval ametiastmel olevaid töötajaid; sellele vaatamata kutsub ametite võrgustiku koordineerimise eest vastutavat ametit üles looma sellist töötajate võrgustikku, millesse kuuluvad distsiplinaarnõukogu liikmete palgaastmele vastavad töötajad;

VI. TULEMUSED

45. on seisukohal, et Eurojusti algatus lisada oma 2010. aasta tegevuskavadesse peamised tulemuslikkuse näitajad on hea tava ja seda peaks järgima kõik ametid; innustab peale selle ameteid siduma peamised tulemuslikkuse näitajad tõhusalt oma eesmärkidega ning eelarve ja iga-aastase tööprogrammiga; on seisukohal, et tänu sellele tavale on sidusrühmadel ametite tulemusi parem hinnata; innustab muid ameteid lisama peamised tulemuslikkuse näitajad oma iga-aastastesse tööprogrammidesse;

46. märgib, et tulemusi ja mõjusust ei mõõdeta standardselt; kutsub institutsioonidevahelist ametite töörühma üles selle probleemiga tegelema;

47. märgib, et ametid, mis ei lisa peamisi tulemuslikkuse näitajaid, tuginevad peamiselt tulemuslikkuse menetluslikele ja protsessi puudutavatele külgedele ja mitte tegelikele tulemustele; julgustab ameteid sõnastama tulemustele suunatud peamisi tulemuslikkuse näitajaid ning kutsub institutsioonidevahelist ametite töörühma üles selle probleemiga tegelema;

Mitmeaastane tööprogramm

48. nõuab, et kõik ametid koostaksid mitmeaastase töökava vastavalt sellele, milline on liidu mitmeaastane strateegia vastavas valdkonnas; rõhutab, et mitmeaastase tööprogrammi abil on ametil võimalik oma tegevust paremini korraldada, analüüsida paremini oma tegevusega seotud riske, korraldada tõhusalt oma strateegia elluviimist ja saavutada oma eesmärgid;

Iga-aastane tööprogramm

49. nõuab, et ametid parandaksid ühtsust eelarve ja iga-aastase tööprogrammi vahel; märgib, et kontrollikoda on korduvalt kindlaks teinud, et eelarve koostamise menetlused ei ole piisavalt ranged, mille tõttu on tehtud enamikust eelarveridadest märkimisväärsel arvul eelarvesiseseid ümberpaigutamisi;

50. tunneb heameelt Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse ja Euroopa Kemikaaliameti kavatsuse üle esitada põhitegevuste kohta Gantti diagrammid; tuletab ametitele meelde, et nende diagrammide abil on võimalik kokkuvõtlikult esitada aeg, mida iga töötaja on projektile kulutanud, ning toetada tulemuste saavutamisele suunatud lähenemisviisi;

Tagasisidemenetlused

51. kutsub ameteid üles suurendama kliendikesksust ja parandama tagasisisemenetlusi ning kasutama sellega seoses täielikult ära hindamiste tulemusi; avaldab eelkõige Euroopa Kemikaaliametile tunnustust selle eest, et ta korraldas 2009. aastal sidusrühmade uuringu ja suurendas tööstussektorile pakutavat abi (näiteks juhtregistreerijate nõustamine telefoni teel, töötoad, võrgustiku koosolekud ja avalik nõustamine);

52. tunneb heameelt Eurofoundi algatuse üle käivitada 2005.–2008. aasta tööprogrammi teine järelhindamine; on seisukohal, et see vahend on probleemide lahendamisel kasulik ka teistele ametitele;

53. peab sellega seoses väga tähtsaks, et ametid täiustaksid tulemuslikkuse mõõtmise süsteeme, mille abil tagada tegevuste tulemuste üle järelevalve, ning julgustab ameteid viitama neile oma iga-aastases tegevuskavas;

54. innustab sellega seoses ameteid esitama järjepidevaid aruandeid peamiste tulemuslikkuse näitajate kohta;

Kontrollikoja aruandele lisatud tabel

55. avaldab Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskusele, Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskusele ja Euroopa Toiduohutusametile tunnustust selle eest, et nad esitasid kontrollikoja 2009. aasta eriaruannetele lisatud tabelis võrdluse 2008. ja 2009. aastal lõpetatud tegevuste kohta, tänu millele on eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutaval institutsioonil võimalik paremini hinnata ametite eri aastate tulemusi;

VII. AMETITEGA SEOTUD ARUTELU: ÜHTNE KÄSITLUS

56. tunneb heameelt institutsioonidevahelise ametite töörühma käimasoleva töö üle, mille eesmärk on vaadata üle detsentraliseeritud ametite roll ja positsioon liidu institutsioonilises raamistikus, nende ametite loomine, struktuur ja töökord, samuti nende rahastamine, eelarve, järelevalve ja juhtimine; nõuab, et töörühm koostaks analüüsi ja üldised nõuanded seoses praeguste ametite tulemuslikkusega ning esitaks kavad tulemuslikkuse igakülgseks parandamiseks ametite liigi ja arvu kohaselt;

57. tuletab meelde, et institutsioonidevaheline ametite töörühm algatas 2009. aasta märtsis tehtud ühisavaldusega reguleerivaid ameteid käsitleva dialoogi eesmärgiga hinnata praegust olukorda ja konkreetselt nende ametite sidusust, mõjusust, vastutust ja läbipaistvust, ning selles märgiti, et töörühm lahendaks selles osalevate institutsioonide tõstatatud olulisi küsimusi, mis hõlmavad ametite rolli ja positsiooni ELi institutsioonilises raamistikus, ametite loomist, struktuuri ning töökorda, samuti nende rahastamist, eelarvet, järelevalvet ja juhtimist;

58. märgib, et Euroopa Parlament ütles oma 5. mai 2010. aasta resolutsioonis 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, et institutsioonidevaheline töörühm võiks kaaluda "võimalust teatud ametite tihedamaks koostööks ja koguni ühendamiseks" ning et "väikestel ametitel … on tõsiseid probleeme tõhususega";

59. kutsub üles peatama uute ametite loomine vähemalt seni, kui institutsioonidevahelise töörühma ühisavalduses ja 5. mai 2010. aasta resolutsioonis eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta tõstatatud küsimused on rahuldavalt lahendatud;

60. on seisukohal, et nende küsimuste lahendamise järel tuleks uute ametite loomist kaaluda äärmise ettevaatlikkusega, et tagada see, et neid on tõesti vaja ja et nad pakuvad parimat kuludele vastavat tulu kokkulepitud poliitiliste eesmärkide saavutamiseks;

61. kordab, et oluline on kaaluda mõne ameti liitmist, et neil oleks võimalik jagada üld- ja muid kulusid;

62. palub institutsioonidevahelisel ametite töörühmal kaaluda mõne väiksema ameti puhul, kus otsene ühendamine ei pruugi olla sobiv, rühmitamist samasse linna või võimaluse korral samasse hoonesse, et neil oleks võimalik saada kasu tsentraliseeritud ühistest ressurssidest ja minimeerida üld- ning muud kulud;

63. tunneb heameelt kontrollikoja kavatsuse üle avaldada 2011. aasta sügisel ELi ametite kulude võrdluse kohta eriaruanne;

64. märgib, et paljud samalaadsetes valdkondades tegutsevad ametid täidavad samu ülesandeid; tuletab meelde, et kattuv tegevus toob kaasa tarbetuid lisakulusid;

65. tuletab meelde, et liidu eelarve põhineb usaldusväärsel finantsjuhtimisel, mis eeldab asjakohaseid, tõhusaid ja tulemuslikke kulutusi ning tarbetute kulude küsimuse nõuetekohast lahendamist;

66. kutsub seetõttu komisjoni üles hindama kõiki liidu ameteid eesmärgiga tuvastada kattuv tegevus ja analüüsida kattuvuste väljaselgitamise korral asjaomaste ametite ühendamise võimalust ning esitama Euroopa Parlamendile selle kohta 31. detsembriks 2011 aruande;

VIII. ÜLDISED KAALUTLUSED JÄRJEST ROHKEMATE ÜHISETTEVÕTETE LOOMISE KOHTA

67. juhib tähelepanu sellele, et viimastel aastatel on ühisettevõtteid rekordilisel arvul juurde tekkinud; märgib eelkõige, et nende ettevõtete suhtes kohaldatakse sama raamfinantsmäärust mis detsentraliseeritud ametite suhtes, kuid need ei ole oma finantseeskirjadesse ikka veel lisanud selget viidet siseauditi talituse (ehk nende siseaudiitori) volituste kohta;

68. tunneb aga heameelt siseauditi talituse kavatsuse üle hakata alates 2011. aastast täitma ühisettevõtete siseaudiitori rolli;

69. on ühtlasi seisukohal, et ühisettevõtete eelarve mahtu ja ülesannete keerukust arvestades peaksid ühisettevõtted looma auditikomisjoni, kes annaks aru otse haldusnõukogule;

70. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ametitele, mille suhtes kohaldatakse eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, samuti nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale.

[1] ELT L 252, 25.9.2010, lk 241.

[2] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[3] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

[4] ELT C 338, 14.12.2010.

[5] Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0176.

[6] EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.

--------------------------------------------------