Kooskõla käibemaksudirektiivi IX jaotise 8. peatükiga (eksporditehingutena käsitatavate tehingute maksuvabastused), eelkõige artikli 151 lõike 1 punktiga c (ja punktiga d) ja selle tõlgendusega Euroopa Liidu Kohtu poolt, ning aktsiisidirektiivi artikli 12 lõike 1 punktiga c on saavutatud sel teel, et maksuvabastustest on välja jäetud kaupade tarnimine ja teenuste osutamine selle liikmesriigi relvajõududele, kus neid kaupu tarnitakse või teenuseid osutatakse.

Ettepanekuga täiendatakse 2016. aasta käibemaksu tegevuskava, milles kirjeldatakse viise, kuidas ajakohastada käibemaksusüsteemi, nii et see oleks lihtsam, pettusekindlam ja ettevõtjasõbralikum.

19. novembril 2018 võttis nõukogu vastu järeldused julgeoleku ja kaitse kohta ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia raames. Nõukogu tunnustas julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas viimase kahe aasta jooksul tehtud olulisi edusamme ning rõhutas, kui oluline on selle tempo säilitamine liikmesriikide ja ELi institutsioonide jätkuva osalemise kaudu. Eelkõige pidas nõukogu tervitatavaks PESCO rakendamisel saavutatud edu ning käimasolevaid jõupingutusi, mida tehakse sõjaväe isikkoosseisu, materjali ja varustuse liikuvuse parandamiseks tavapärases tegevuses ning kriisi- ja konfliktiolukorras nii ELis kui ka mujal.

Komisjon ja kõrge esindaja esitasid jätkuna 2017. aasta novembris avaldatud sõjalise liikuvuse parandamist käsitlevale ühisteatisele 2018. aasta märtsis ühisteate sõjaväelise liikuvuse tegevuskava kohta. Tegevuskavas tunnistatakse, et kaitsealaseid jõupingutusi tuleb kohelda võrdselt, et vähendada halduskoormust ja seeläbi sõjaväelise liikuvuse puhul tekkivaid viivitusi ja kulusid ning anda liikmesriikidele stiimul koostöö tegemiseks. Selles nõutakse, et komisjon hindaks, kas ELi ja NATO kaitsetegevuse puhul on võimalik ühtlustada käibemaksuga maksustamist.

ELi sõjalise komitee sõjaliste suuniste alusel tegutsev ning samuti 2001. aastal loodud Euroopa Liidu sõjaline staap on ELi sõjalise oskusteabe allikas. Staabi ülesanded on varajane hoiatamine, olukorra hindamine ja strateegiline planeerimine seoses ELi lepingu artikli 42 lõikes 1 ja artikli 43 lõikes 1 osutatud missioonide ja ülesannetega. Samuti aitab see välja töötada, hinnata ja läbi vaadata võimetealaseid eesmärke.

2001. aastal loodud ELi sõjaline komitee on nõukogu kõrgeim sõjaline organ. See juhib kõiki ELi raamistikus elluviidavaid sõjaväelisi tegevusi ning annab nõu ÜJKP sõjaliste missioonide ja operatsioonide planeerimise ja elluviimise ning sõjaliste võimete arendamise kohta.

2009. aasta detsembris jõustunud Lissaboni leping oli üks teetähis ÜJKP väljaarendamises. Euroopa Liidu leping (ELi leping), mida muudeti Lissaboni lepinguga, sisaldab vastastikuse abi klauslit ja võimaldab liikmesriikidel tihendada oma sõjalist koostööd alalise struktureeritud koostöö (PESCO) kaudu. Lissaboni lepinguga loodi ka Euroopa välisteenistus, mis abistab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat kõigis tema vastutusvaldkondades, sealhulgas ÜJKPs. Asjaolu, et kõrge esindaja on ühtlasi üks komisjoni asepresidentidest, hõlbustab kõigi vajalike ELi varade koondamist ning ELi kriisiohje suhtes tervikliku lähenemisviisi rakendamist.

Kui NATO kaitsetegevus on olnud hõlmatud käibemaksudirektiiviga alates 1977. aastast ning aktsiisidirektiiviga alates 1993. aastast, siis kumbagi erandit ei kohaldata liidu raamistikus elluviidava ühise kaitsetegevusega seotud kaubatarnete ja teenuste osutamise suhtes, sest siiani puudub liidu ühine kaitsepoliitika. 2000. aastal Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikana loodud ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) on siiski välistegevuse peamine vahend ning selle raames kujundatakse järk-järgult liidu ühist kaitsepoliitikat.

Käibemaks on üldine tarbimismaks, mida tasub lõpptarbija, kuid mida koguvad ettevõtjad, kes kaupu tarnivad või teenuseid osutavad. Käibemaksudirektiivi artiklis 2 sätestatud käibemaksu kohaldamisala on väga lai, hõlmates igasugust tasu eest kaupade tarnimist ja teenuste osutamist maksukohustuslase poolt liikmesriigi territooriumil ning igasugust kaupade importimist Euroopa Liitu (EL). Käibemaksudirektiivi üks eesmärk oli koostada ühine käibemaksuvabastuste loetelu, nii et ELi omavahendeid saaks kõikides liikmesriikides koguda ühtlustatud viisil. Seepärast tuleb mis tahes tehingu vabastamine käibemaksust sätestada käibemaksudirektiivis.

Lisaks on ettepaneku kohaldamisala piiramine olukordadega, kus tulude ja kulude ring katkeb, kooskõlas käibemaksudirektiivi artikli 151 lõike 1 punktiga aa (ja punktiga b). Riigisisesed kaubatarned või riigisisese teenuste osutamise saab maksust vabastada üksnes juhul, kui nende saajaks on EL, ELi loodud asutused või rahvusvahelised organisatsioonid. Nii nagu see on NATO kui tunnustatud rahvusvahelise organisatsiooni ning EDA kui privileegide ja immuniteetide protokolliga hõlmatud ning selles kehtestatud piiranguid ja tingimusi järgiva ELi asutuse puhul, võiks operatsioonide peakorteri ja muude ÜJKP raames kaitse eesmärgil loodud üksuste korral kohaldada maksuvabastust vastavalt vastuvõtva liikmesriigi tingimustele ja piirangutele, kui nad täidavad käibemaksudirektiivi artikli 151 lõike 1 punktis aa (või b) sätestatud nõudeid. Ettepanekuga ei looda võimalust nendest nõuetest kõrvale hoida või jätta vastuvõttev liikmesriik ilma tingimuste ja piirangute kindlaksmääramise õigusest.

Lõpetuseks, kooskõlas käibemaksudirektiivi artikli 151 lõike 1 punkti c (ja punkti d) sõnastusega saab kaubatarned ja teenuste osutamise relvajõududele ja nendega kaasas olevale tsiviilpersonalile vabastada maksust ainult juhul, kui need relvajõud osalevad kaitsetegevuses, millega rakendatakse ÜJKP raames liidu meetmeid. Seega ei kohaldata maksuvabastusi juhul, kui relvajõudusid kasutatakse üksnes julgeoleku eesmärgil, humanitaarabi- ja päästeoperatsioonide tarvis või kui kasutatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 222 sätestatud solidaarsusklauslit, mis ei ole kaitsepoliitilise tähendusega. Võttes arvesse asjaolu, et vastavalt käibemaksudirektiivile ei ole võimalik maksust vabastada peale relvajõudude muudele avaliku sektori organitele tarnitavaid kaupu ja osutatavaid teenuseid, on kohaldamisala piiramine kaitsetegevusega ja seega meetmetega, mida rakendavad tavaliselt üksnes relvajõud, kooskõlas neutraalse maksustamise põhimõttega, mis iseloomustab ühist käibemaksusüsteemi ja on ette nähtud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 20. ELi õigus üldiselt välistab relvajõudude ja muude valitsusorganite (nt politsei) või mittetulundusühenduste puhul erineva käibemaksustamise, kui need täidavad sarnaseid ülesandeid.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Ettepanek on kooskõlas ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegiaga ning julgeoleku- ja kaitseküsimuste rakenduskavaga, mis sisaldab ettepanekuid ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia rakendamiseks julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas.

Ettepaneku esitamisega täidab komisjon sõjaväelist liikuvust käsitlevas tegevuskavas võetud kohustust hinnata ELi ja NATO kaitsetegevuse puhul käibemaksuga maksustamise ühtlustamise teostatavust.

Ettepanek on samuti kooskõlas Euroopa kaitsealase tegevuskavaga, millega nähakse ette Euroopa Kaitsefondi loomine, ja Athena mehhanismiga, mille alusel hallatakse (ELi lepingu artikli 41 lõike 2 kohaselt) ELi ÜJKP sõjaliste missioonide ja operatsioonide ühiste kulude rahastamist.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Kavandatava direktiiviga muudetakse käibemaksudirektiivi ja aktsiisidirektiivi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 113 alusel. Selles artiklis on sätestatud, et nõukogu võtab pärast Euroopa Parlamendi ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega konsulteerimist seadusandliku erimenetluse teel ühehäälselt vastu sätted liikmesriikide kaudseid makse käsitlevate õigusnormide ühtlustamiseks.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

ELi ja NATO kaitsetegevuse erinev maksustamine käibemaksu ja aktsiisiga tuleneb kehtivast käibemaksudirektiivist ja aktsiisidirektiivist. Liikmesriigid ei suudaks seda probleemi üksi tegutsedes lahendada. Ühtlustamiseks peab komisjon esitama mõlema direktiivi muutmise ettepaneku.

•Proportsionaalsus

Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kuna see ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada aluslepingute eesmärgid, mis on seotud ühtse turu sujuva toimimise ja ÜJKP raames ühise kaitsepoliitika järkjärgulise kujundamisega. NATO kaitsetegevuse suhtes praegu kehtivaid maksuvabastusi, mille ulatus on juba piiritletud ja piiratud, ei laiendata. Käesoleva ettepaneku tulemusel kehtivad liidu ja NATO kaitsetegevuse puhul sarnase ulatusega maksuvabastused. Kuigi iga maksuvabastus mõjutab maksutulusid, avaldab ELi kaitsetegevuse lisamine kõnealuste maksuvabastuste kohaldamisalasse maksubaasile minimaalset mõju.

•Õigusakti valik

Muudetakse kehtivat käibemaksudirektiivi ja aktsiisidirektiivi ning seega valitakse vahendiks direktiiv.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

Praegu puuduvad õigusaktid, mis reguleeriksid ELi kaitsetegevuse raames tehtud tarnete või osutatud teenuste käibemaksu või aktsiisiga maksustamist. Andmed NATO kaitsetegevuse raames tehtud tarnete või osutatud teenuste kohta ei ole saadaval.

•Konsulteerimine sidusrühmadega

Liikmesriikidega konsulteeriti käibemaksu tulevikku käsitlevas töörühmas ja üldiselt nad kinnitasid, et ELi tasandil on vaja tegutseda, kehtestades ELi kaitsetegevusega seotud kaubatarnete ja teenuste suhtes käibemaksuvabastuse, mis on sarnane NATO kaitsetegevusega seotud kaubatarnete ja teenuste maksuvabastusega, nagu on sätestatud käibemaksudirektiivi artikli 151 lõike 1 punktides c ja d. Käesoleva ettepanekuga täidetakse seda eesmärki ning säilitatakse käibemaksu ja aktsiisi kooskõla.