ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
22.

Euroopa andmekaitseinspektor võtab lisaks sellele teadmiseks, et kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) artikli 8 lõigetega 1–3 sisaldab ettepanek spetsiifilisi andmekaitsetagatisi, nagu näiteks: a) taotleja ja/või tema esindaja ühemõtteline nõusolek, b) teabe viivitamatu kustutamine üleandva liikmesriigi poolt, kui üleandmine on lõpule viidud, ja c) „isiku tervisega seotud andmete töötlemine ainult tervishoiutöötaja poolt, kellel on riiklike õigusaktide või pädevate asutuste kehtestatud eeskirjade alusel ametisaladuse hoidmise kohustus, või muu isiku poolt, kellel on samaväärne saladuse hoidmise kohustus” (ning kes on saanud asjakohase meditsiinialase koolituse). Peale selle toetab andmekaitseinspektor seda, et teabevahetus toimub üksnes turvatud „DubliNet” süsteemi kaudu ja asutuste poolt, kellest on eelnevalt teavitatud.
33.

Andmekaitseinspektor juhib seadusandja tähelepanu asjaolule, et vajadus kindlamate ja tõhusamate andmekaitsealaste kaitsemeetmete järele saab veelgi selgemaks, kui võtta arvesse, et TIS on andmebaas, mis põhineb pigem nö kahtlustustel kui süüdimõistvatel või muudel kohtu- või haldusotsustel. Seda kajastatakse ettepaneku artiklis 5, milles on sätestatud, et „artiklis 3 nimetatud kategooriatesse kuuluvad andmed sisestatakse tollinfosüsteemi üksnes vaatluste, aruannete, varjatud jälgimise, erikontrolli ja strateegilise või tegevusanalüüsi jaoks. (…) soovitatavate meetmete (…) jaoks võib (…) isikuandmeid sisestada tolliinfosüsteemi üksnes juhul, kui eelkõige varasema ebaseadusliku tegevuse põhjal on alust eeldada, et asjaomane isik on toime pannud, parajasti paneb toime või kavatseb toime panna siseriiklike õigusaktide tõsiseid rikkumisi”. TISi sellist omadust arvesse võttes peab ettepanek hõlmama tasakaalustatud, tõhusaid ja ajakohaseid kaitsemeetmeid seoses isikuandmete kaitsmisega ja kontrollimehhanisme.
3.

Nõuandekomitee nõustub sellega, et komisjon on kindlaks määranud järgmised asjaomased turud: a) mootorikütuste jaemüük Rootsis; b) mootorikütuste jaemüük Norras; c) mootorikütuste jaemüük Taanis;
ET Euroopa Liidu Teataja C 201/4

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne Juhtum COMP/M.4919 – StatoilHydro/ConocoPhillips (1)

2009/C 201/05

14. märtsil 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (edaspidi „ühinemismäärus”) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja StatoilHydro ASA (Norra) omandab ettevõtja ConocoPhillipsi kütuse jaemüügiga seotud äritegevuse Skandinaavias.

Pärast teatiste läbivaatamist jõudis komisjon 13. mail 2008 järeldusele, et tehing, millest teatatakse, kuulub ühinemismääruse kohaldamisalasse ja et see tekitab tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuses ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (edaspidi „EMP leping”). Seetõttu algatas komisjon menetluse vastavalt ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punktile c.

Ettevõtjale StatoilHydro ASA anti kooskõlas kehtivate hea tava eeskirjadega juurdepääs toimiku teatavatele dokumentidele kolmandate isikute esialgsete teabetaotluste vastuste mittekonfidentsiaalsete versioonide kujul; need esitati 22. mail 2008. aastal teatise esitanud pooltele.

20. juunil 2008 saatis komisjon artikli 11 lõikele 3 vastava otsuse nii ettevõtjale StatoilHydro ASA kui ka ettevõtjale ConocoPhillips, millega ta peatas ajalised piirangud, kuna pooled ei esitanud täielikku teavet oma jaemüügitegevuse kohta Taanis, Norras ja Rootsis aastatel 2004 2008. Peatamine kestis 18. juulini 2008.

27. juunil 2008 esitas ettevõtja StatoilHydro ASA ettepaneku kohustuste võtmiseks, et tagada koondumise kokkusobivus ühisturuga. Ettevõtja StatoilHydro ASA esitas 25. juulil 2008 täiustatud parandusettepaneku, mille „turutesti” korraldas komisjon. 1. septembril 2008 esitas ettevõtja StatoilHydro ASA teise täiustatud parandusettepaneku, mida oli muudetud, et likvideerida turutesti käigus tuvastatud eelmises ettepanekus esinenud puudused.

Komisjon on järeldanud, et ettevõtja StatoilHydro ASA esitatud kohustused on piisavad, et hajutada koondumisega seotud tõsised kahtlused. Sõltuvalt sellest, kas teatise esitanud pool peab kinni võetud kohustustest, on komisjon otsustanud mitte avaldada vastuseisu teatatud tehingule ja kuulutada see kokkusobivaks ühisturu ja EMP lepinguga.

Pooled ega kolmandad isikud ei ole mulle esitanud päringuid ega taotlusi. Juhtumi puhul ei ole põhjust esitada märkusi seoses õigusega ärakuulamisele.

Brüssel, 6. oktoober 2008 Michael ALBERS

(1) Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 (EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21).
18.

Euroopa andmekaitseinspektor mõistab, et EÜ asutamislepingu artikli 105 lõige 2 volitab EKPSi edendama maksesüsteemide tõrgeteta toimimist ja et selles kontekstis võib täielik teave nii makseinfrastruktuuride kui ka nende infrastruktuuride kaudu tehtud maksete kohta olla vajalik EKP-le poliitika kujundamiseks, kuid on seisukohal, et vaatamata sellele peaks see volitus olema piiratud sellega, mis on vajalik EKP-l oma poliitika elluviimiseks, ega võimaldaks EKP-l koguda finantsteavet (otseselt või kaudselt) identifitseeritavate füüsiliste isikute kohta. Euroopa andmekaitseinspektor mõistab, kui oluline on koguda teavet maksete endi kohta – näiteks andmeid krediitkaardimaksete kohta konjunktuurianalüüsi või maksebilansi statistika eesmärgil, kuid toonitab, et olenemata sellest, kas krediitkaardiandmeid kogutakse otse füüsilistelt isikutelt või koondatud kujul kaarte väljastavate asutuste ja/või maksesüsteemide haldajate käest, võivad need sellegi poolest sisaldada isiklikku teavet füüsiliste isikute kohta.
5.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et iga eespool nimetatud ebaseaduslik tegevus on osa üldisest skeemist, millel on üks, konkurentsivastane majanduslik eesmärk ning seepärast kujutab see endast ühte ja järjepidevat asutamislepingu artikli 81 lõike 1 rikkumist.
41.

Näiteks selle kohta, mida selline hindamine võiks hõlmata, nimetati järgmisi punkte: — vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud isikuandmed on tõenäoliselt eriti tundlikud, näiteks andmed kriminaalasjades süüdimõistvate kohtuotsuste kohta ning sellised politsei- ja biomeetrilised andmed nagu sõrmejäljed ja DNA-profiilid; — selliste andmete töötlemisel võivad olla andmesubjektide suhtes negatiivsed tagajärjed, eriti juhul, kui kaalutakse õiguskaitseasutuste poolseid sunnimeetodeid. Lisaks on andmete seire ja analüüs järjest rohkem automatiseeritud, küllaltki sageli ei vajagi see inimese sekkumist. Tehnoloogia võimaldab isikuandmete andmebaasidest üldotsinguid (andmete hankimine, andmeprofiilid jne). Tuleks selgelt sätestada juriidilised kohustused, mis on andmetöötluse aluseks; — isikuandmete kaitset käsitleva õiguse aluspõhimõte on see, et isikuandmeid kogutakse täpselt kindlaksmääratud eesmärkidel ning neid ei tohi töödelda viisil, mis ole kooskõlas nimetatud eesmärkidega. Eesmärkidega vastuolus olev kasutamine võib olla lubatud juhul, kui see on seadusega kehtestatud ja kui see vajalik konkreetsete avalike huvide kaitsmise eesmärgil, näiteks Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 lõikes 2 sätestatud eesmärkidel; — eesmärgi osas seatud piirangute põhimõtte järgimise vajadus võib mõjutada andmete kasutamise praegusi suundumusi. Õiguskaitse kasutab andmeid, mis telekommunikatsiooni-, transpordi- ja rahandussektori eraettevõtted on kogunud ärilisel eesmärgil. Lisaks on töötatud välja laiaulatuslikke infosüsteeme, näiteks sisserände ja piirikontrolli valdkonnas. Lisaks lubatakse andmebaaside omavahelist ühendamist ja andmebaasidele juurdepääsu, millega laiendatakse eesmärke, milleks isikuandmeid esialgselt koguti. Nimetatud suundumusi on vaja käsitleda, sealhulgas võimalikke kohandusi ja/või täiendavaid kaitsemeetmeid, vastavalt vajadusele; — lisaks teatises mainitud andmekaitse põhimõtetele peaks hinnangus pöörama tähelepanu andmetöötlusega seotud läbipaistvuse vajadusele, et andmesubjektid saaksid oma õigusi kasutada. Läbipaistvus on eriti raske küsimus õiguskaitse valdkonnas, eelkõige seetõttu, et arvesse tuleb võtta ohte, mis läbipaistvus uurimise jaoks kaasa toob; — tuleks leida lahendused andmete vahetamiseks kolmandate riikidega.
52.

Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab artiklit 7e sel määral, mil selle eesmärgiks on luua õiguslik alus isikuandmete töötlemiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 5. Siiski soovitab ta mõningaid muudatusi tagamaks, et töödeldud andmeid kasutatakse konkreetsetel eesmärkidel ja need on asjakohased, ning et vastutava töötleja roll on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001.
The Minister for Economic Affairs

For the attention of J. C. De Groot, Director for the Energy Market
9.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et 29. märtsil 2007 esitatud originaalseadmeturu täiendatud parandusmeetmed aitavad vähendada konkurentsikeskkonna halvenemist, nii et konkurents jääb vähemalt sama tihedaks kui likvideerimise puhul. Seega on need kohustused sobivad, et kõrvaldada olulised tõhusa konkurentsi takistused, mis tekivad tervet EMPd hõlmavatel originaalseadmeturgudel kavandatava tehingu tagajärjel.
33.

Kui jälgitavus siiski ette nähakse, soovib Euroopa andmekaitseinspektor meelde tuletada tema tehtud analüüsi arvamuses, mis ta esitas komisjoni ettepaneku kohta, mis käsitleb direktiivi siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohta. Oma arvamuses selgitas ta seost andmete jälgitavuse, tuvastatavuse, anonüümsuse ja konfidentsiaalsuse vahel. Tuvastatavus on andmekaitse alastes õigusaktides olulise tähtsusega termin (21). Andmekaitse eeskirju kohaldatakse andmete suhtes, mis on seotud tuvastatud või tuvastatavate isikutega (22). Andmete jälgimine kuni konkreetse isikuni võrdub tuvastatavusega. Andmekaitse alastes õigusaktides on tuvastatavuse ja seega ka jälgitavuse vastandiks anonüümsus. Andmed loetakse anonüümseks alles siis, kui on võimatu tuvastada (või jälgida) isikut, kellega need andmed on seotud. Anonüümsuse tähendus on seega erinev sellest, kuidas sellest tavapäraselt aru saadakse, st et isikut ei saa andmete põhjal tuvastada, sest näiteks tema nimi on eemaldatud. Sellistes olukordades osutatakse pigem andmete konfidentsiaalsusele, st et teave on (täielikult) kättesaadav ainult neile, kellele on antud juurdepääsuks luba. Kui jälgitavus ja anonüümsus ei saa koos esineda, siis jälgitavus ja konfidentsiaalsus saavad.
9.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et poolte võetud kohustus loovutada kogu vedela bensoehappe tootmine ning bensoehappele ja naatriumbensoaadile järgnevasse tootmisetappi kuuluva kahe toote tootmine on piisav, et kõrvaldada oht, mida koondumine oleks tekitanud konkurentsile kogu EMPd hõlmava tahke tehniliselt puhta bensoehappe turul. Vähemus jääb erapooletuks.
8.

Hindamisaruandes rõhutati samuti, et kuna liikmesriikidel puudub tõhus meetod, millega üksteist varjupaigataotlejate staatusest teavitada, on selle tulemuseks paljudel juhtudel andmete kustutamise ebatõhus haldamine. Liikmesriigid, kes sisestavad süsteemi konkreetse isiku kohta andmed, ei ole sageli teadlikud, et mõni teine päritoluliikmesriik on andmed kustutanud ning et seega peaksid nad ka nende käsutuses olevad, sama isikut käsitlevad andmed kustutama. Seetõttu ei ole võimalik piisavalt tagada, et täidetakse põhimõtet, mille kohaselt „ei tohiks andmeid säilitada andmesubjekti tuvastamist võimaldavas vormis kauem, kui see on vajalik selle eesmärgi täitmiseks, milleks andmeid koguti”.
—

võrdse kohtlemise põhimõttega on vastuolus see, et teatavad toimikus olevad dokumendid avaldati enne vastuväidete edastamist leebemat kohtlemist taotlenud ettevõtjale, kuid jäeti avaldamata teistele menetluses osalejatele. Olen seisukohal, et komisjoni asjaomane talitus võib teatavat osa teabest uurimise ajal arutada rikkumises osalejatega, et saada asjaomasest probleemist paremini aru ja uurimist täpsustada. See kehtib eelkõige leebemat kohtlemist taotlevate ettevõtjate suhtes. Igal juhul tehti osutatud teave hiljem, kui anti juurdepääs toimikule, kättesaadavaks kõigile rikkumises osalejatele. Seega ei rikutud teabe varasema avaldamisega võrdse kohtlemise põhimõtet ega kahjustatud teiste rikkumises osalejate kaitseõigust;
3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et asjaomased turud on järgmised: a) reisijaile regulaarsete õhuveoteenuste osutamise turg, mis on jaotatud lähte- ja sihtkohtade paaride alusel, kusjuures — lühi- ja keskmise pikkusega lennuliinide puhul ei avalda vahemaandumisega lennud üldjuhul otselendudele konkurentsisurvet; — kauglennuliinide puhul võivad vahemaandumisega lennud avaldada linnapaaride vahelistele otselendudele konkurentsisurvet, juhul kui i) vahemaandumisega lende turustatakse kui ümberistumisega lende ja ii) vahemaandumine ei pikenda lennuaega oluliselt (mitte üle 150 minuti); b) Euroopa ja mitme Aafrika riigi vahelise ühesuunalise kaubaveo turud.
3.

Pakkumismenetluse 10. vooru eesmärk on sõlmida lepingud süsivesinike luureks ja hilisemaks tootmiseks 30 maavarade luure piirkonnas, mis on loetletud I lisas. Üksikasjalik teave pakkumise, andmetele juurdepääsu ja maapõue geoloogia kohta ning makstavate tasude kohta on esitatud dokumendis „Procedura de licitație pentru concesionarea operațiunilor petroliere” (pakkumismenetlus naftatootmise kontsessioonide väljaandmiseks), mille võib leida Agenția Națională pentru Resurse Minerale veebisaidil (http://www.namr.ro). Nimetatud dokumendi võib saada ka kirjaliku taotluse alusel. Veebisaidil saab tutvuda ka eespool nimetatud õigusaktidega.
ET Euroopa Liidu Teataja C 16/10

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/M.5440 – Lufthansa/Austrian Airlines kohta

(Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes (EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)) artiklitele 15 ja 16)

2010/C 16/06

8. mail 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (edaspidi „ühinemismäärus”) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Deutsche Lufthansa AG (edaspidi „LH”) omandab ainukontrolli ettevõtja Austrian Airlines (edaspidi „OS”) üle aktsiate või osade ostu teel.

Pärast teatise läbivaatamist jõudis komisjon 1. juulil 2009 järeldusele, et tehing, millest teatatakse, kuulub ühinemismääruse kohaldamisalasse ja tekitab tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuses ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (edaspidi „EMP leping”). Seetõttu algatas komisjon menetluse vastavalt ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punktile c.

LH ei taotlenud juurdepääsu toimikus olevatele eriti olulistele dokumentidele.

LH esitas 10. ja 17. juulil 2009 ettepanekud parandusmeetmete kohta eesmärgiga muuta koondumine ühisturuga kokkusobivaks, kuid komisjoni arvates ei olnud kõnealused meetmed piisavad. 27. juulil 2009 esitas LH parandatud kohustused, mille suhtes tegi komisjon turutesti. Parandusmeetmete lõppversioon esitati 31. juulil 2009.

Komisjon on jõudnud järeldusele, et kohustused on piisavad, et hajutada koondumisega seotud tõsised kahtlused. Seega tingimusel, et teatise esitanud pool peab kinni võetud kohustustest, on komisjon otsustanud mitte avaldada vastuseisu teatatud tehingule ja tunnistada see kokkusobivaks ühisturu ja EMP lepinguga.

Pooled ega kolmandad isikud ei ole mulle esitanud päringuid ega taotlusi. Juhtumi puhul ei ole põhjust esitada märkusi seoses õigusega ärakuulamisele.
4.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatud tehingu konkurentsimõju hindamise seisukohast on ühinemisele kõige tõenäolisem alternatiiv (juhul kui Lufthansa kavandatud ettevõtja Austrian Airlines omandamine peaks luhtuma), et Austrian Airlines’i omandab Air France – KLM.
d)

asjaomase litsentsiga hõlmatud tegevuse puhul ilmnenud tõhususe või vastutuse puudumine, kui taotlejal on või on olnud litsents, mis on välja antud 1998. aasata naftseaduse (the Petroleum Act 1998) alusel või mida on käsitatud selle alusel väljaantuna.
2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et IACSi väljapakutud kohustused on sobivad, vajalikud ja proportsionaalsed selleks, et lahendada kõnealuses otsuse eelnõus komisjoni esitatud probleeme.
3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud koondumise hindamise seisukohast on asjaomased kaubaturud: a) andmebaasid, sealhulgas kõik relatsioonandmebaaside haldussüsteemid; b) vahevara, võimalik jagunemine alamturgudeks, kuigi tooteturu täpse määratluse võib jätta lahtiseks; c) Java arenduskeskkonnaga seotud Java IP-õiguste litsentseerimine, kuigi tooteturu täpse määratluse võib jätta lahtiseks.
ET Euroopa Liidu Teataja C 73/40

Madalmaade Kuningriigi majandusministri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2

2010/C 73/11

Majandusminister teatab, et on saanud taotluse loa saamiseks süsivesinike geoloogiliseks luureks ploki D12 osas, mis on näidatud kaevandamismääruse (Mijnbouwregeling, Staatscourant 2002, nr 245) 3. lisana esitatud kaardil; kõnealune maa-ala on tähistatud nimetusega plokilõik D12b.

Viidates ülalnimetatud direktiivile ja kaevandamisseaduse (Mijnbouwwet, Staatsblad 2002, 542) artiklile 15, palub majandusminister saata konkureerivad pakkumised süsivesinike uurimisloa saamiseks Madalmaade mandrilava plokilõigus D12b.

Plokilõik D12b on piiratud punktipaaride B–C ja D–E vaheliste laiuskraadikaartega, mis läbivad punkti F, punktipaaride C–D ja E–F vaheliste pikkuskraadikaartega, punktide A ja B vahelise suurringjoonega ning Madalmaadele kuuluva mandrilava piiriga punktide A ja G vahel.

Kõnealuste punktide koordinaadid on järgmised:

Punkt ° ′ ″ E ° ′ ″ N A 2 49 14,424 54 28 58,850 B 2 52 0,000 54 24 54,000 C 2 47 18,000 54 24 54,000 D 2 47 18,000 54 22 14,000 E 2 49 23,000 54 22 14,000 F 2 49 23,000 54 20 0,000 G Punkti F läbiva laiuskraadikaare ja Madalmaadele kuuluva mandrilava piiri lõikepunkt

Esitatud punktid on määratletud nende geograafiliste koordinaatide kaudu, mis on arvutatud vastavalt Euroopa Terrestrilisele Referentssüsteemile.

Plokilõigu D12b pindala on 40,5 km2.

Lubade andmise eest vastutab majandusminister. Eespool nimetatud direktiivi artikli 5 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 6 lõikes 2 osutatud kriteeriumid, tingimused ja nõuded on sätestatud kaevandamisseaduses (Staatsblad 2002, 542).

Taotlusi võib esitada 13 nädala jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja need tuleb saata järgmisel aadressil:

De Minister van Economische Zaken ter attentie van J.C. De Groot, directeur Energiemarkt ALP/562 Bezuidenhoutseweg 30 Postbus 20101 2500 EC Den Haag NEDERLAND

Pärast kõnealuse ajavahemiku lõppu saadud taotlusi ei võeta arvesse.

Otsus taotluste kohta tehakse hiljemalt 12 kuud pärast kõnealuse ajavahemiku lõppu.

Lisateavet annab hr E.J. Hoppel, telefon +31 703797088.
23.

Vastavalt kohaldatavatele andmekaitse-eeskirjadele (määruse (EÜ) nr 45/2001 artikkel 4) tuleb tagada, et: isikuandmeid töödeldakse õiglaselt ja seaduslikult; isikuandmeid kogutakse täpselt ja selgelt kindlaksmääratud ning õiguspärastel eesmärkidel ega töödelda hiljem viisil, mis on vastuolus kõnealuste eesmärkidega; isikuandmed on piisavad, asjakohased ega ületa selle otstarbe piire, mille tarvis neid kogutakse ja/või hiljem töödeldakse. Tuleb tagada, et isikuandmed on ka täpsed ja ajakohastatud: võetakse kasutusele kõik mõistlikud meetmed, et kustutada või parandada andmed, mis on ebaõiged või mittetäielikud. Lisaks tuleb tagada, et isikuandmeid säilitatakse kujul, mis võimaldab andmesubjekte identifitseerida ainult seni, kuni see on vajalik seoses andmete kogumise või hilisema töötlemise eesmärkidega.
44.

Määruse (EÜ) nr 45/2001 ja IT-süsteeme kehtestavate õigusaktide alusel on Euroopa andmekaitseinspektoril pädevus teostada ameti üle järelevalvet. Neid pädevusi, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 47, kasutatakse peamiselt siis, kui andmekaitse-eeskirju on juba rikutud. Euroopa andmekaitseinspektor soovib, et teda teavitataks korrapäraselt ameti tegevusest ning seda mitte üksnes tagantjärgi, vaid ka enne tegevusi. Praeguseks on Euroopa andmekaitseinspektori ja komisjoni vahel välja kujunenud vastav tava. Euroopa andmekaitseinspektor jääb lootma, et see hea koostöö saavutatakse ka loodava ameti puhul. Seda arvestades soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal lisada ka andmekaitseinspektori iga-aastase tööprogrammi ja tegevusaruande saajate hulka, nagu on reguleeritud määruse ettepaneku artikli 9 lõike 1 punktidega i ja j.
Aastane Igakuine netokulu

Tšehhi Vabariik (inimese kohta) Töötajate pereliikmed, kes on 65 aastased või vanemad Pensionärid, kes on 65 aastased või vanemad Pensionäride pereliikmed, kes on 65 aastased või vanemad 42 632,29 CZK 2 842,15 CZK

Eesti (inimese kohta) Töötajate pereliikmed, kes on 63 aastased või vanemad Pensionärid, kes on 63 aastased või vanemad Pensionäride pereliikmed, kes on 63 aastased või vanemad 14 970,08 EEK 998,01 EEK

Hispaania 3 491,45 EUR 232,76 EUR

Leedu (inimese kohta) Töötajate pereliikmed, kes on 65 aastased või vanemad Pensionärid, kes on 65 aastased või vanemad Pensionäride pereliikmed, kes on 65 aastased või vanemad 2 726,71 LTL 181,78 LTL

Ungari (inimese kohta) Töötajate pereliikmed, kes on 65 aastased või vanemad Pensionärid, kes on 65 aastased või vanemad Pensionäride pereliikmed, kes on 65 aastased või vanemad 260 448 HUF 17 363 HUF

Austria 4 681,70 EUR 312,11 EUR

Sloveenia 1 835,16 EUR 122,34 EUR

Liechtenstein 9 197,40 CHF 613,16 CHF

Norra 73 392 NOK 4 893 NOK
53.

Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab, et direktiivi 95/46/EÜ artikli 13 punkti e kohaselt on võimalik teha direktiivi teatavatest sätetest erandeid ja et seda tuleb tõlgendada rangelt. Euroopa andmekaitseinspektor tunnistab, et teatud juhtudel võib maksupettuse vältimise ja avastamise eesmärgil jätta ajutiselt kõrvale kohustus andmesubjekti eelnevalt teavitada ja õigus isikut ennast käsitlevate andmetega tutvuda. Direktiivi 95/46/EÜ artiklis 13 nõutakse aga, et: 1) selline piirang sätestatakse „õigusaktiga” ja; 2) „sellised piirangud on vajalikud, et kindlustada” üks loetletud huvidest. Kavandatud artikli 57 lõike 5 praegune tekst ei kajasta esimesena mainitud nõuet, kuna selles ei osutata nõutavale seaduslikule alusele. Seetõttu kutsub Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjat tungivalt üles lisama see nõue artikli 57 lõikesse 5. Teine nõue on sõnastatud järgmiselt: „niivõrd, kuivõrd see on vajalik”. Järjekindluse huvides soovitab Euroopa andmekaitseinspektor sõnastada see järgmiselt: „kui see on vajalik”. Peale selle kutsub Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjat üles lükkama tagasi põhjendusse 35 lisatud lause, milles märgitakse, et piirangud on vajalikud ja proportsionaalsed, kuna see lause on liiga üldine ja lausel ei ole õiguslikku lisaväärtust.
4.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtja GDF Suez pakutud kohustusi arvesse võttes ei ole komisjonil menetluse jätkamiseks enam alust, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 2 kohaldamist.