EUROOPA KOMISJON Brüssel,7.4.2017 COM(2017) 157 final Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta

(Soome taotlus – EGF/2016/008 FI / Nokia Network Systems)



SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST 1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (edaspidi „EGFi määrus“). 2.Soome esitas 22. novembril 2016 taotluse EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega ettevõttes Nokia Oy (Nokia Network Systems) ning kolmes tarnijas ja tootmisahela järgmise etapi tootjas Soomes. 3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE EGFi taotlus EGF/2016/008 FI / Nokia Network Systems Liikmesriik Soome Asjaomane piirkond / asjaomased piirkonnad (NUTS 2. tasand) Helsinki-Uusimaa (Uusimaa) (FI1B), Länsi-Suomi (Pirkanmaa) (FI19) Pohjois- ja Itä-Suomi (Pohjois-Pohjanmaa) (FI1D) Taotluse esitamise kuupäev 22. november 2016 Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev 22. november 2016 Lisateabe nõudmise kuupäev 2. detsember 2016 Lisateabe esitamise tähtaeg 13. jaanuar 2017 Hindamise lõpuleviimise tähtaeg 7. aprill 2017 Sekkumiskriteerium EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt a

Põhiettevõte Nokia Oy (Nokia Network Systems)

Asjaomaste ettevõtete arv 4 Majandussektor(id) (NACE Revision 2 osa) Osa 26 – Arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine

Tütarettevõtjate, tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate arv 3 Vaatlusperiood 2. juuni 2016 – 2. oktoober 2016 Koondamiste arv vaatlusperioodil (a) 945 Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b) 0 Koondamiste koguarv 945 Rahastamisnõuetele vastavate toetusesaajate koguarv 945 Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv 821 Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv 0 Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes) 4 154 000 EGFi rakendamise eelarve (eurodes) 249 000 Kogueelarve (eurodes) 4 403 000 EGFi toetus (60 %) (eurodes) 2 641 800 TAOTLUSE HINDAMINE Menetlus 4.Soome ametiasutused esitasid taotluse EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems 22. novembril 2016, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal päeval ja palus Soome ametiasutustelt lisateavet 2. detsembril 2016. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 7. aprillil 2017. Taotluse rahastamiskõlblikkus Asjaomased ettevõtted ja toetusesaajad 5.Taotlus on esitatud seetõttu, et ettevõtja Nokia Oy ja kolm tarnijat koondasid 945 töötajat. Põhiettevõte tegutseb NACE Rev. 2 osa 26 „Arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine“ alla kuuluvas majandussektoris. 6.Nokia Network Systems on täielikult ettevõtjale Nokia Oy kuuluv Soome tütarettevõtja. Nokia Network Systems on andmeside- ja sideseadmeteettevõtja. Ettevõtjad ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil Nokia Oy 940 Lionbridge Oy 1 Eilakaisla Oy 1 ManpowerGroup Solutions Oy 3



Ettevõtteid kokku: 4 Koondatuid kokku: 945 Tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku: 0 Toetuse saamise nõuetele vastavaid töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku: 945 Sekkumiskriteeriumid

7.Soome ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigis koondatud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtja tarnijad ja tootmisahela järgmise etapi tootjad. 8.Neljakuuline vaatlusperiood kestis 2. juunist 2016 kuni 2. oktoobrini 2016. 9.Vaatlusperioodil toimusid järgmised koondamised: –940 töötajat koondati ettevõttes Nokia Oy, –5 töötajat koondati ettevõtte Nokia Oy 3 tarnija või tootmisahela järgmise etapi tootja juures. Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine 10.Vaatlusperioodil toimunud koondamisi arvutati järgmiselt: –945 töötajat koondati kuupäevast, mil tööandja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta. Rahastamisnõuetele vastavad toetusesaajad 11.Rahastamisnõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 945. Määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud seos koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste vahel 12.Selleks et välja selgitada määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud seos koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste vahel, väidab Soome, et IKT-sektor on üks neid tööstussektoreid, mis on maailmamajanduse muudatustest kõige mõjutatavam, mis tuleneb suurest konkurentsist, kiirest tehnoloogilisest progressist ning innovatsioonist, ühinemistest, ülevõtmistest ja allhangetest. 13.IKT-sektori komponentide tootmise ja üldprotsesside allhanked oli Euroopa tootjate vastus suurenevale vajadusele saada kiiresti muutuva (peamiselt Ida-Aasia poolse) konkurentsi tingimustes konkurentsieelis. 14.Siiani on Ida-Aasia konkurendid kasutanud konkurentsieelise allikana madalaid marginaale. Nüüd reinvesteerivad nad kasumi teadus- ja arendustegevusse. Ida-Aasia konkurendid sisenevad turule agressiivselt ja panevad Euroopa ettevõtted veelgi raskemasse olukorda. 15.Sektorit on kahjustanud langevad hinnad ja madalam nõudlus telekomisektori ettevõtete poolt. See ei ole takistanud Hiina ettevõtetel jätkuvalt siseneda Euroopa turgudele. 16.Toodete ja vastavate tarkvaralahenduste elutsükkel on väga lühike. Toote- ja/või tarkvaraalane oskusteave ning valdkonnas vajalik haridus aeguvad kiiresti. 17.Konkurents ELis ja mujal kui ELis töötavate isikute vahel on tihe. Euroopa IKT-sektori töötajad vananevad ning nad on Ameerika ja Aasia kolleegidest madalama haridustasemega. Soome IKT-professionaalidele avalduv konkurentsisurve on kõigi teiste sektoritega võrreldes järjest üleilmsem. 18.Praeguseks on arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmise sektorilt koos käesoleva taotlusega laekunud EGFile 15 taotlust, neist 12 puhul on põhjenduseks toodud kaubanduse globaliseerumine ning 3 puhul üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjed. Soome esitas kolm 15 taotlusest. Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused 19.Soome IKT-sektorit on viimasel kahel aastal iseloomustanud üheaegselt nii suur värbamine kui ka koondamine. Toodete konkurentsivõime säilitamise vajadus avaldab märkimisväärset survet.

20.IT-võrkude sektorile on viimastel aastatel omased mõned olulised suundumused. Vajadus tõhususe ja teenuste laiema sortimendi järele järjest suureneb. 21.Tehnoloogiatööstus pakkus 2008. aastal tööd keskmiselt 326 000 inimesele. 2015. aastaks töötas tööstusharus 289 000 inimest. Haru sees suurenes IKT-sektori töötajate arv 52 000 inimeselt (2008) 60 000 inimesele (2015). Sel ajavahemikul kadus IKT-sektoris palju töökohti ja loodi palju uusi. 22.Viimastel aastatel lõi Nokia Oy võrgutehnoloogia ühisettevõtte Siemensiga, nõustus müüma osa oma äritegevusest Microsoftile ja ühines Alcateliga, et konkureerida võrguside valdkonna suuremate konkurentidega. 2016. aastal teatas Nokia Oy töötajate arvu vähendamisest. Nokia Oy kavatseb 2018. aasta lõpuks vähendada aastaseid tegevuskulusid 900 miljonit eurot. Samal ajal võttis Nokia meetmeid, et suunata vahendeid tulevikutehnoloogiatesse. 23.Nokia Oy üleilmne ümberkujunduskava, sealhulgas töötajate arvu vähendamine, on vajalik konkureerimiseks Ida-Aasia konkurentidega. Seonduv töötajate arvu vähendamine peaks olema lõpule viidud 2018. aasta lõpuks. 24.Ettevõttest Nokia Oy 2016. aastal koondatud töötajad on kõrge (40 %) ja keskmise kvalifikatsiooniga (60 %). Nad töötasid programmeerimise ja disaini valdkonnas. Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele Uusimaa 25.Uusimaal on suuremate tööstussektorite üldised majandustingimused langusteel ja ettevõtted on oma töötajate arvu viimase kolme kuu jooksul vähendanud. IKT-sektori ettevõtete müügikäive langes 2016. aasta I kvartalis 2,5 %. 26.2012.–2016. aasta ulatuslikud koondamised Espoo, Helsinki ja Vantaa piirkonnas puudutasid põhiliselt elektroonika- ja tarkvaratööstust (nimetatud ajavahemikul koondati 6000 töötajat). Töötajaid on koondanud ka väiksemad ettevõtted ja allhankijad. 27.Nokia Oy on Soome suurim IKT-ettevõte. 2014. aastal loodi Uusimaal 730 uut IKT-sektori ettevõtet ja suleti 759. Samal aastal oli Uusimaal IKT-ettevõtteid 7114 (51 % riigi koguarvust). 28.Nokia Oy poolt Uusimaal koondatud töötajad on peamiselt kõrgelt või keskmiselt kvalifitseeritud ja pooled neist on üle 50-aastased. Töötajad tegelevad programmeerimise ja disainiga. Nende kutseoskused on tihtipeale aegunud. 29.Kõrge kvalifikatsiooniga inseneride ja üle 50-aastaste töötajate olukord Uusimaal on keeruline. 30.Kõrgharidusega inimeste töötus on üldiselt kõrge ning tegu ei ole vaid tehnilise haridusega töötajatega. Uusimaa töötust käsitlev statistika hõlmab ka kontoritöötajaid, raamatupidajaid ja arveametnikke. Pirkanmaa 31.Töötlev tööstus on käibe alusel Pirkanmaa suurim majandussektor, peamisteks valdkondadeks on tehnoloogiatööstus (48 %), metsatööstus (25 %) ning keemia-, kummi- ja plastitööstus (18 %). 32.2016. aasta septembris oli Pirkanmaa tööhõive ja majanduse arendamise ametis registreeritud 36 186 töötut tööotsijat, st 1 % rohkem kui aasta varem. Pirkanmaa töötuse määr on pikka aega olnud riigi keskmisest kõrgem. 33.Viimaste aastate jätkuvalt kõrge töötuse määra peamine põhjus on piirkonna ekspordile suunatud ja töötleval tööstusel põhineva majandustegevuse kriis, samuti drastilised struktuursed muutused, eelkõige IKT-sektoris. 2015. aastal koondasid Pirkanmaa suured IKT-ettevõtted üle 1000 töötaja. 34.Pirkanmaa praegused struktuursed probleemid peegelduvad kõrgharidusega inimeste suurenenud töötuses, mis 2012–2016 enam kui kahekordistus. 2016. aasta keskpaigaks on ligikaudu 33 % akadeemilise kraadiga töötutest olnud jätkuvalt tööta rohkem kui aasta. Pohjois-Pohjanmaa 35.Pohjois-Pohjanmaa töötuse määr on endiselt kõrge. Tööta tööotsijate osakaal on olnud riigi keskmisest kõrgem. 2016. aasta aprilli lõpus oli töötuse määr terves Soomes 13,0 %, Pohjois-Pohjanmaal 14,3 % ja Oulus 16,1 %.

36.Suurem osa Pohjois-Pohjanmaa IKT-sektorist tegutseb Oulu piirkonnas. Viimaste aastate keeruline ettevõtluskeskkond ja ettevõtete püüdlused oma tegevust ühtlustada on kaasa toonud drastilised koondamised. 37.Möödunud kümnendi lõpu arvnäitajatega võrreldes on selle piirkonna töötajate arv märkimisväärselt langenud. Kärbete ja kokkuhoiu tõttu ei saa avalik sektor pakkuda tööd samal arvul inimestele kui varem. Pikaleveninud majandusseisak ja valdkonna struktuursed muutused on pikendanud töötuse perioode. 38.Nokia Oy koondamised on Oulu IKT-sektori töötuse probleemi veelgi süvendanud, kuid sealne olukord oli juba ennegi halb. Oulu asub keskustest kaugel ning lähedal ei ole muude töökohtadega linnu. 39.Olukord on eriti keeruline piirkonna IKT projektijuhtide ja koostetöötajate jaoks. Nad on olnud tööta pikka aega, nii on nende oskusteave aegunud. 40.Oulu piirkonnas on töövõimalusi uutes kasvavates sektorites. Paljudel koondatud töötajatel on head oskused disaini ja tootearenduse vallas, mida saaks kasutada IKT-sektoris või IKT-rakendusi arendavates sektorites. Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad 41.Meetmetes osalevate koondatud töötajate hinnanguline arv on 821. Kõnealused töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt: Kategooria Sihtrühma kuuluvate

toetusesaajate arv Sugu: Mehed: 608 (74,0 %) Naised: 213 (26,0 %) Kodakondsus: ELi kodanikud: 800 (97,4 %) ELi mittekuuluvate riikide kodanikud: 21 (2,6 %) Vanuserühm: 15–24aastased: 6 (0,7 %) 25–29aastased: 12 (1,5 %) 30–54aastased: 632 (77,0 %) 55–64aastased: 167 (20,3 %) üle 64-aastased: 4 (0,5 %) (*): Liigsete kümnendkohtade vältimiseks on arvud ümardatud. Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus 42.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest. –Nõustamine ja muud ettevalmistavad meetmed Tööotsimiskoolituse eesmärk on anda osalejatele rohkem teavet tööturu kohta, aidata neil teha kindlaks oma võimalused ning täiendada ja ajakohastada tööotsimisoskusi. Juhendamine: meetme eesmärk on toetada ja juhendada tööotsijat töö otsimisel ja töökohapõhisel õppel. Tööotsijat juhendatakse leidma tööd. –Karjäärinõustamine: meede on suunatud tööotsijatele, kes vajavad karjääri planeerimisel funktsionaalset, intensiivset ja pikaajalist tuge. See põhineb peamiselt grupitegevustel. –Ekspertide antavad hinnangud: meetme eesmärk on hinnata tööotsijate olukorda ja vajadust teenuste järele. Korraldatakse ka nn profiilimäng, millega aidatakse tööotsijatel välja selgitada oma pädevusvaldkonnad. –Tööhõive- ja ettevõtlusteenused Tööotsijaile antakse teavet, neid nõustatakse ja neile osutatakse eksperditeenuseid tööturule naasmise planeerimiseks. Välismaiste töökuulutuste tööotsijaile edastamiseks kasutatakse ka EURESe võrgu teenust. Koolitus toimub kutseõppena ja ettevõtluskoolitusena. Pakutakse põhiliselt erikoolitusi, mis annavad ka diplomi. –Ettevõtluse alustamise toetusega soovitakse edendada ettevõtlustegevuse alustamist ja üksikisiku tööhõivet füüsilisest isikust ettevõtjana. Ettevõtluse alustamise toetuse eesmärk on tagada algajale ettevõtjale sissetulek ajaks, mida on vaja täistööajaga tegutseva ettevõtte tegevuse alustamiseks ja sisseseadmiseks. –Palgatoetus on ette nähtud koondatud töötajate jaoks, et toetada nende hõivet uuel töö- või praktikakohal, vähendades piiratud aja jooksul uue tööandja palgakulusid. Palgatoetus moodustab 30–50 % töötaja palgakuludest piiratud ajavahemikul (6–24 kuud).

–Sõidu-, ööbimis- ja kolimiskulude hüvitamine Tööotsijale võib hüvitada sõidu- ja majutuskulud, mis on seotud töö otsimisega või koolitusmeetmetes osalemisega, samuti kolimiskulud. 43.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid. 44.Soome on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtted peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet. Eelarveprognoos 45.Hinnangulised kogukulud on 4 403 000 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 4 154 000 eurot ning ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulusid summas 249 000 eurot. 46.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 2 641 800 eurot (60 % kogukuludest). Meetmed Osalejate hinnanguline arv Hinnanguline kulu osaleja kohta

(eurodes)* Hinnangulised kogukulud (eurodes) Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed) Nõustamine ja muud ettevalmistavad meetmed (Valmennukset ja muut valmentavat toimenpiteet) 200 1 200 240 000 Tööhõive- ja ettevõtlusteenused (Työllisyys- ja yrityspalvelut) 733 621 455 000 Koolitus (Koulutus) 420 6 500 2 730 000 Ettevõtluse alustamise toetus (Starttiraha) 15 9 000 135 000 Ekspertide antavad hinnangud (Asiantuntija-arvioinnit) 30 1 333 40 000 Vahesumma (a): Protsent individuaalsete teenuste paketist – 3 600 000 (86,66 %) Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) Palgatoetus (Palkkatuki) 60 9 000 540 000 Sõidu-, ööbimis- ja kolimiskulude hüvitamine (Liikkuvuusavustus) 100 140 14 000 Vahesumma (b): Protsent individuaalsete teenuste paketist – 554 000 (13,34 %) EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed 1. Ettevalmistav tegevus – 9 000 2. Haldamine – 161 000 3. Teavitamine ja reklaam – 59 000 4. Kontroll ja aruandlus – 20 000 Vahesumma (c): Protsent kogukuludest: – 249 000 (5,66 %) Kogukulud (a + b + c): – 4 403 000 EGFi toetus (60 % kogukuludest) – 2 641 800 (*) Kümnendkohtade vältimiseks on hinnangulised kulud ühe töötaja kohta ümardatud. Ümardamine ei mõjuta siiski iga meetme kogumaksumust. 47.Tabelis esitatud meetmetega (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) seotud kulud ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi kogukuludest. Soome on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes. 48.Soome kinnitas ka, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 15 000 eurot ühe toetusesaaja kohta. Kulude rahastamiskõlblikkuse periood 49.Soome ametiasutused hakkasid sihtrühma toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 2. juunil 2016. Seega võib nende meetmete kulude katteks saada EGFist toetust alates 2. juunist 2016 kuni 22. novembrini 2018. 50.Soome hakkas EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 2. juunil 2016. Ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulude katteks võib seega anda EGFi rahalist toetust alates 2. juunist 2016 kuni 22. maini 2019. Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega 51.Riikliku eel- või kaasrahastamise eraldised on enamasti pärit tööhõive- ja majandusministeeriumi haldusalasse kuuluvate riiklike tööhõiveametite eelarvest. Mõnda teenust rahastatakse majandusarengu-, transpordi- ja keskkonnaküsimustega tegelevate keskuste ning tööhõive ja majandusarengu ametite halduskuludest. Tehnilist tuge rahastatakse tööhõive- ja majandusministeeriumi ning majandusarengu-, transpordi- ja keskkonnaküsimustega tegelevate keskuste halduskuludest. 52.Soome on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest. Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või tööturu osapoolte ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord 53.Soome on andnud teada, et kooskõlastatud individuaalsete teenuste pakett on koostatud sidusrühmadega konsulteerides. Tööhõive- ja majandusministeeriumis on kokku kutsutud töörühm, mis tegeleb Nokia koondamistega ja osaleb EGFi taotluse koostamises. 54.Sellesse töörühma kuuluvad Uusimaa, Pirkanmaa ja Pohjois-Pohjanmaa majandusarengu-, transpordi- ja keskkonnaküsimustega tegelevate keskuste ning tööhõive ja majandusarengu ametite esindajad. Esindatud on ka Nokia Oy, Soome Tehnoloogiatööstuse Liit, ametiühing Pro ja Soome inseneride kutseliit.

Juhtimis- ja kontrollisüsteemid 55.Taotlus sisaldab juhtimis- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Soome on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldab tööhõive- ja majandusministeerium, mis on EGFi korraldus- ja sertifitseerimisasutus ning EGFi väljamakseid tegev vahendusasutus. EGFi juhtimisülesanded on antud tööhõive ja ettevõtluse osakonnale. 56.Sertifitseerimisülesandeid täidab personali- ja haldusüksus. Makseid toetusesaajatele teevad piirkondlikud majandusarengu-, transpordi- ja keskkonnaküsimustega tegelevad keskused ning tööhõive ja majandusarengu ametid. 57.Auditeerimise eest vastutab sõltumatu siseauditi üksus, mis tegutseb tööhõive- ja majandusministeeriumi kantseleiülema alluvuses. Asjaomase liikmesriigi kohustused 58.Soome on esitanud kõik vajalikud kinnitused seoses järgmisega: –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid; –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud; –töötajaid koondanud ettevõtted, kes on pärast koondamisi tegevust jätkanud, on täitnud seoses koondamistega oma õigusjärgsed kohustused ning oma töötajaid vastavalt toetanud; –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine; –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele. MÕJU EELARVELE Eelarvet käsitlev ettepanek 59.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). 60.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 2 641 800 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest. 61.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 13. Seotud õigusaktid 62.Komisjon esitab koos EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 2 641 800 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale. 63.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.

Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta

(Soome taotlus – EGF/2016/008 FI / Nokia Network Systems) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006, eriti selle artikli 15 lõiget 4, võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, eriti selle punkti 13, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda. (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). (3)22. novembril 2016 esitas Soome taotluse EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses töötajate koondamisega Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) Revision 2 osa 26 (arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine) alla kuuluvas majandussektoris Soomes. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13. (4)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Soome taotluse alusel rahalist toetust summas 2 641 800 eurot. (5)Selleks et minimeerida EGFi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 2 641 800 eurot. Artikkel 2 Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [the date of its adoption]. Brüssel,