Brüssel 26.11.2010

KOM(2010) 691 lõplik

2010/0338 (NLE)

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr …/…

ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta

(kodifitseeritud tekst)

SELETUSKIRI

1. Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks Euroopa Liidu õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse talle antud õigusi kasutada.

Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.

Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.

2. 1. aprillil 1987. aastal otsustas[1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et õigusnormide arusaadavuse ja selguse jaoks tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida tihedamini.

3. Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas.

Kodifitseerides tuleb täpselt järgida tavapäraselt Euroopa Liidu õigusaktide vastuvõtmiseks ettenähtud seadusandlikku menetlust.

Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud menetlust.

4. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 3. mai 1998. aasta määrus (EÜ) nr 975/98 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta.[3] Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4]; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused .

5. Kodifitseerimise ettepanek on koostatud määruse (EÜ) nr 975/98 ja seda muutva määruse eelneva konsolideerimise alusel 22 ametlikus keeles, mis on teostatud Euroopa Liidu Väljaannete Talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud määruse III lisas.

ê 975/98 (kohandatud)

2010/0338 (NLE)

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr …/…

ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta

(kodifitseeritud tekst)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli Ö 128 Õ lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[5],

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust[6],

ning arvestades järgmist:

ê

1. Nõukogu 3. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 975/98 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta on oluliselt muudetud[7]. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.

ê 975/98 (kohandatud)

2. Vastavalt aluslepingu artikli Ö 128 Õ lõikele 2 võivad liikmesriigid euromündid käibele lasta pärast seda, kui Euroopa Keskpank on käibele lastava koguse kinnitanud. Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Ö Euroopa Parlamendi ja Õ EKPga konsulteerimist võtta meetmeid kõigi ringlusse lastavate euro müntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate ühtlustamiseks, et soodustada nende tõrgeteta ringlust Euroopa Liidus.

3. Europangatähed antakse välja nimiväärtuses 5-500 eurot. Pangatähtede ja müntide nimiväärtused peavad olema sellised, et eurodes ja sentides väljendatud summasid oleks sularahas kerge maksta.

4. Euroopa Liidu rahapadade juhatajad esitasid 1996. aasta novembris aruande ja 1997. aasta veebruaris täiendatud aruande euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate (diameeter, paksus, kaal, värv, koostis ja serv) kohta.

5. Euroopa ühtne mündisüsteem peaks süvendama üldsuse usaldust ning hõlmama tehnoloogilisi uuendusi, mis Ö tagaksid et see on Õ kindel, usaldusväärne ja tõhus süsteem.

6. Süsteemi omaksvõtmine üldsuse poolt on üks Euroopa Liidu mündisüsteemi põhieesmärke. Üldsuse usaldus süsteemi vastu sõltub euromüntide füüsilistest omadustest ning seetõttu peaksid mündid olema võimalikult kasutajasõbralikud.

ê 975/98

7. On konsulteeritud tarbijaühingute, Euroopa Pimedate Liidu ja müügiautomaaditööstuse esindajatega, et arvestada tähtsate kasutajakategooriate erinõudmisi. Selleks et tagada tõrgeteta üleminek eurole ja teha uute mündisüsteemide omaksvõtmine kasutajatele hõlpsamaks, tuleks garanteerida, et münte on võimalik visuaalselt ja kompimise abil kergesti eristada.

ê 975/98 (kohandatud)

8. Euromündid on paremini eristatavad ja neid on kergem omaks võtta, Ö kuna Õ nende diameeter ja nimiväärtus on omavahel seotud.

9. 1- ja 2-euroste müntide suure väärtuse tõttu on pettusevõimaluste vähendamiseks vaja erilisi turvaelemente. Tõhusaimaks kasutatavaks turvaelemendiks peetakse tehnoloogiat, mis võimaldab münte valmistada kolmekihiliste ja kahevärvilistena.

ê 975/98

10. Mündi kaks külge, millest üks tähistab Euroopat ja teine liikmesriiki, väljendavad asjakohaselt Euroopa Liidu liikmesriikide vahel sõlmitud rahaliidu ideed.

ê 975/98 (kohandatud)

11. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1994. aasta direktiiv 94/27/EÜ, millega kaheteistkümnendat korda muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega[8] piirab nikli kasutamist teatavates toodetes, sest see võib mõnel juhul tekitada allergiat. Kõnesolev direktiiv ei hõlma münte. Ö Inimeste tervise huvides Õ on soovitatav müntide niklisisaldust vähendada.

ê 975/98

12. Seepärast tuleks põhimõtteliselt järgida eespool nimetatud rahapajade direktorite ettepanekut ning kohandada seda ainult hädavajalikul määral, et arvestada eelkõige oluliste kasutajakategooriate erinõudmisi ning vajadust vähendada müntide niklisisaldust.

13. Euromüntide puhul ettenähtud tehniliste näitajate seas on soovituslikku laadi ainult mündi paksuse näitaja, kuna mündi tegelik paksus sõltub ettenähtud diameetrist ja kaalust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

ê 975/98 (kohandatud)

Artikkel 1

Euromüntide seeria koosneb kaheksast mündist nimiväärtusega 1 sent kuni 2 eurot, Ö need vastavad I lisas kehtestatud tehnilistele näitajatele. Õ

ê

Artikkel 2

Määrus (EÜ) nr 975/98 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas III lisas esitatud vastavustabeliga.

ê 975/98 (kohandatud)

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub Ö kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas Õ.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Brüsselis, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

[…]

ê 975/98 (kohandatud)

è1 423/1999 art 1 p 1 alapunkt a

è2 423/1999 art 1 p 1 alapunkt b

è3 423/1999 art 1 p 1 alapunkt c

è4 423/1999 art 1 p 2

I LISA

Ö Artiklis 1 viidatud tehnilised näitajad Õ

Nimiväärtus (eurodes) | Diameeter (mm) | Paksus (mm) (1) | Kaal (g) | Kuju | Värvus | Koostis | Serv |

2 | 25,75 | 1,95 | 8,5 | Ümmargune | Rõngas: hõbedane | Vask-nikkel (Cu75Ni25) | Serval paiknev tekst Tihe rihveldus |

Keskmine osa: kuldne | Kolmekihiline: nikkel-messing/nikkel/nikkel-messing CuZn20Ni5/Ni12/CuZn20Ni5 |

1 | 23,25 | 2,125 | 7,5 | Ümmargune | Rõngas: kuldne | Nikkel-messing (CuZn20Ni5) | Katkendlik rihveldus |

Keskmine osa: hõbedane | Kolmekihiline: Cu75Ni25/Ni7/Cu75Ni25 |

0,50 | 24,25 | è1 1,88 ç | è2 7,8 ç | Ümmargune | Kuldne | Nordic Gold Cu89Al5Zn5Sn1 | è3 Tihedalt hammastatud serv ç |

0,20 | 22,25 | 1,63 | 5,7 | Ümmargune, mõningate sälkudega (“Hispaania lille” kujuline) | Kuldne | Nordic Gold Cu89Al5Zn5Sn1 | Sile |

0,10 | 19,75 | 1,51 | 4,1 | Ümmargune | Kuldne | Nordic Gold Cu89Al5Zn5Sn1 | è4 Tihedalt hammastatud serv ç |

0,05 | 21,25 | 1,36 | 3,9 | Ümmargune | Vaskne | Vasega kaetud teras | Sile |

0,02 | 18,75 | 1,36 | 3 | Ümmargune | Vaskne | Vasega kaetud teras | Sile, ühe soonega |

0,01 | 16,25 | 1,36 | 2,3 | Ümmargune | Vaskne | Vasega kaetud teras | Sile |

(1) Müntide paksusega seotud näitajad on soovituslikku laadi. |

______________

II LISA

Kehtetuks tunnistatud määrus koos muudatusega

Nõukogu määrus (EÜ) nr 975/98 | (EÜT L 139, 11.5.1998, lk 6) |

Nõukogu määrus (EÜ) nr 423/1999 | (EÜT L 52, 27.2.1999, lk 2) |

______________

III LISA

Vastavustabel

Määrus (EÜ) nr 975/98 | Käesolev määrus |

Artikkel 1 | Artikkel 1 |

- | Artikkel 2 |

Artikkel 2 | Artikkel 3 |

- | I lisa |

- | II lisa |

- | III lisa |

_____________

[1] KOM(87) 868 PV.

[2] Vt järelduste 3 lisa A osa.

[3] Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule - acquis communautaire ’i kodifitseerimisest K(2001) 645 lõplik.

[4] Vt käesoleva ettepaneku II lisa.

[5] ELT C […], […], lk […].

[6] ELT C […], […], lk […].

[7] Vt I lisa.

[8] EÜT L 188, 22.7.1994, lk 1.