ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
15.

on arvamusel, et Lissaboni strateegia edu sõltub kohaliku ja piirkondliku tasandi esindajate poliitilisest kaasatusest strateegia kujundamisse ja rakendamisse; kuid väljendab kahetsust, et piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi ega regioonide komiteed ei ole kaasatud Lissaboni strateegia uue lähenemisviisi avalikule haldusele; nõuab, et kohalik ja piirkondlik mõõde tuleb integreerida nii siseriiklikesse tegevuskavadesse kui ka uue lähenemisviisi kavandamisse avalikule haldusele; kutsub seetõttu Euroopa Komisjoni üles võtma arvesse piirkondlikku mõõdet strateegia koostamisel ja rakendamisel nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil;
37.

on veendunud selles, et inimeste sisseränne kolmandatest riikidest annab Euroopa majandusele uut hoogu ja suudab uuendada mõtlemisviisi ning tunnistab, et komisjon on võtnud kohustuse välja töötada sobivam lähenemine seaduslikule migratsioonile;
5.1.

tunnistab, et rahvastiku vananemine on lähiaastate suurim väljakutse Euroopa Liidule; rõhutab vananemise küsimuse arvessevõtmise vajadust kõikides poliitikavaldkondades ning kinnitab, et vaja on piirkondlikult erinevaid lähenemisviise, kuna erinevates piirkondades on vananemismustrid märkimisväärselt erilaadsed;
5.

meenutab liikmesriikidele, et ühtekuuluvuspoliitika on valdkond, kus Euroopa Liit loob tõelist lisaväärtust, kuna selles valdkonnas ELi tasandil tehtud kulutused toovad riikliku tasandiga võrreldes suuremat tulu ja nende mõju on võimendav. Ühtekuuluvuspoliitika on väga oluline võitlemaks majandusliku ja sotsiaalse ebavõrdsusega Euroopa piirkondade vahel jaoks, kõnealused ebavõrdsused on samuti takistuseks Euroopa siseturu tõhusale toimimisele. Ühtekuuluvuspoliitika on väga oluline Euroopa keskmisest tasemest maha jäävate piirkondade jaoks, et saavutada Lissaboni strateegia eesmärgid, mistõttu tuleks seda kaudselt tunnustada kui olulist tegevuspoliitika alast täiendust kõigile Euroopa majanduskasvu- ja tööhõive-eesmärkidele;;
8.

märgib, et vastavalt Euroopa Ülemkogu saavutatud kompromissile 2007.–2013. aasta finantsperspektiivi osas eraldatakse 0,37 % Euroopa Liidu kogutulust struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitikale; kutsub eelarvepädevat asutust üles kõnealust summat suurendama, kuna see on Regioonide Komitee hinnangul oluliselt väiksem, kui on vaja 27-liikmelise Euroopa Liidu piirkondade ühtekuuluvuse tagamiseks (1). Komitee arvates on kiiresti vaja sõlmida institutsioonidevahelise kokkuleppe 2006. aasta esimese poolaasta finantsperspektiivi kohta, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saaksid alustada Euroopa Liiduga ühiselt rahastatavate projektide ettevalmistustööd;
3.

tervitab Euroopa Komisjoni strateegilist aruannet majandusreformide kohta Euroopas, mis sisaldab ka hinnangut liikmesriikide edusammudele koos konkreetselt igale riigile suunatud soovitustega ning ettepanekut koondsuuniste põhimõttelise kinnitamise ja uue, 2008.–2010. aasta Lissaboni programmi kohta. Uues strateegilises aruandes näidatakse, et Lissaboni strateegia senine väärtus seisneb selles, et on seatud üldine eesmärk suurendada Euroopa majanduskasvu ja luua töökohti; juhib siinkohal tähelepanu sellele, et piirkondade vahel on juba mitmeid koostööühinguid, kelle tegevus on suunatud Lissaboni strateegias kehtestatud eesmärkidele, nt koostööühing Innovation Alliance, kuhu kuulub 20 Euroopa piirkonda, kes on uuendustegevuse valdkonnas väga edukad ja kes osaliselt juba täidavad Lissaboni kriteeriume;
1.

rõhutab, et väga oluline on uute struktuurireformide suunas liikumise uus hoog, et leida lahendused praeguse finantskriisi ning selle Euroopa ja maailma majandusele avaldatavate mõjude ületamiseks; on seisukohal, et kuigi erakorralised meetmed on olulised selleks, et aidata Euroopa praegusest kriisist üle lühiajaliselt, on vajalikud pikaajalised meetmed, et tagada ka jätkusuutlikud töökohad ja majanduskasv, mistõttu on äärmiselt olulised kvaliteetne infrastruktuur, ühistransport ja investeeringud energiatõhusatesse tehnoloogiatesse;
15.

meenutab, et ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kulutused moodustavad riiklikest kulutustest kolmandiku ning nende investeeringud moodustavad enam kui kaks kolmandikku riiklikest investeeringutest. Seetõttu tuleb kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi pidada aktiivseteks osalejateks kriisi lahendamisel ja tulevase majanduskasvu säilitamisel; seetõttu rõhutab, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi tuleks investeerimisel toetada, näiteks infrastruktuuri puhul, et vältida sellise ohtliku nõiaringi tekkimist, kus investeeringute vähesus põhjustab töökohtade kaotust, see omakorda krediidi vähesust ja veel suuremat investeeringute vähesust;
1.

tuletab meelde, et kliimamuutused on üks olulisim inimkonna ees seisev poliitiline väljakutse. Seoses sellega on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võtmeroll võitluses kliimamuutuste vastu eelkõige seetõttu, et nende kanda jäävad kõige sagedamini asjaomased sotsiaalsed ja majanduslikud kulud;
5.

rõhutab, et autotööstusel on eriline tähtsus Euroopa SKP, teadusuuringute, arendustegevuse ja innovatsiooni ning tööhõive jaoks ja paljudes Euroopa piirkondades on see üks peamisi majanduse tugisambaid;
26.

rõhutab asjaolu, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on loomulikud eeldused olla digitaalse tegevuskava rakendamisel esirinnas. Komitee on valmis aktiivselt edendama võrdlusanalüüsi raamistikul põhinevate kesksete tulemuseesmärkide saavutamist ja ootab innuga uusi algatusi, mis on seotud e-valitsuse, e-tervishoiu, lairibaühenduse, sotsiaalse kaasatuse ja ühendustega maa- ja äärepoolseimates piirkondades, andmekaitsega ja kultuuriteoste digiteerimisega;
31.

soovitab tungivalt pöörata eritähelepanu sellele, et kliimamuutuste mõõde integreeritaks kõigi valitsemistasandite eelarvesse. Seetõttu: a) kordab taas, et kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele tuleb võimalikult kiiresti tagada sobivad Euroopa vahendid, millega toetada kohalikke ja piirkondlikke jõupingutusi kliimamuutustega toimetulemisel. Riiklikke rahastamise raamtingimusi tuleb kohandada ning juurdepääsu Euroopa Investeerimispanga laenudele tuleb lihtsustada; b) märgib, et hiljutine finantskriis avaldab omavalitsuste eelarvele lisasurvet. Seetõttu rõhutab komitee, et sobivalt välja töötatud toetuste ja stiimulite abil saavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused paremini edendada energiatõhusust, säästva energia poliitikat ja taastuvenergia projekte. Komitee kutsub üles tugevdama Euroopa aruka energeetika programmi, kohandades seda seejuures paremini kohalike ja piirkondlike omavalitsuste muutuvatele nõuetele; c) soovitab, et eesoleval ELi eelarve läbivaatamisel muudetaks kliimamuutuste küsimused olemasolevates rahastamisskeemides üleüldiseks prioriteediks, sh struktuurifondides, ühises põllumajanduspoliitikas ning teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammides; d) leiab, et märkimisväärne osa ELi heitkogustega kauplemise süsteemis saadud tulust tuleks teha kättesaadavaks kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, et nad saaksid kohapeal kliimamuutuste leevendus- ja kohandusmeetmed praktiliselt ellu viia. Komitee arvates võiks rahvusvahelisest CO2-turust saadavaid rahalisi vahendeid kasutada samuti arengumaade projektide toetuseks; e) tuletab meelde ELi struktuurifondide olulist rolli ebavõrdsuse vähendamisel ja selle võimaldamisel, et kõik piirkonnad saaksid kasu teadusuuringutest, innovatsioonist ja arukast investeerimisest, et korrigeerida sel moel ebatõhusaid struktuurilisi aspekte;
66.

rõhutab, et EL peab seadma esikohale tõhusa abi andmise korduvalt loodusõnnetustest tabatud kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele nende endi ennetusmeetmete väljatöötamise ja elluviimise protsessis; lisaks märgib, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on sageli kogemustest saadud vajalikud teadmised, ent puududa võib ennetusmeetmete rahastus; sellega seoses toetab Euroopa Komisjoni jõupingutusi võtmaks konkreetseid meetmeid Lissaboni lepingus sisalduva solidaarsusklausli rakendamiseks, luues uue raamistiku ELi kiirreageerimissuutlikkusele, ent väljendab kahetsust selle üle, et rohelise raamatu esitamise tõttu võib komisjon asjatult viivitada uue raamistiku vastuvõtmist; samas toetab Euroopa Parlamendi üleskutset Euroopa Liidu Solidaarsusfondi reguleeriva määruse läbivaatamiseks, et loodusõnnetuste põhjustatud probleeme saaks lahendada senisest paindlikumalt ja tõhusamalt;
71.

aitab aktiivselt kaasa tulevase ühise põllumajanduspoliitika õigustiku koostamisele, nõudes selgemat rõhuasetust tööhõivele, ühise põllumajanduspoliitika keskkonnahoidlikumaks muutmisele, selle territoriaalse mõõtme tugevdamisele ning vajadusele reguleerida põllumajandussektorit. Lisaks leiab komitee, et arvestades pakilist nõuet, et ühine põllumajanduspoliitika täidaks mitte üksnes toiduvajadust, vaid aitaks saavutada ka Euroopa Liidu põhieesmärke, tuleks see viia paremasse kooskõlla Euroopa 2020. aasta strateegiaga, et keskenduda põllumajandusega seotud tööhõivele just haavatavates piirkondades ning võimaldada põllumajandustootjatel saada piisavaid toetusi, et nad saaksid pakkuda selliseid avalikke hüvesid nagu parem toiduga kindlustatus, loodusvarade jätkusuutlik majandamine, bioloogilise mitmekesisuse kaitse, kliimamuutustega toimetulek ja maapiirkondade taaselustamine üldiselt;
1.

tuletab meelde, et kliimamuutuste ja nende tagajärgede kohta on olemas vaieldamatud teaduslikud tõendid, mistõttu on hädavajalik, et ei lükataks edasi kiiresti toimivate, kooskõlastatud, kaugeleulatuvate ja siduvate meetmete võtmist rahvusvahelisel tasandil, et tegeleda selle ülemaailmse väljakutsega;
4.

märgib samuti, et märkimisväärne arv inimesi saabub Euroopa Liitu majanduslikel, poliitilistel või sotsiaalsetel põhjustel. Komitee tunnistab, et mõned neist asuvad ümber piirkonnas valitseva eriolukorra tõttu ning et nende varjupaiga- või rahvusvahelise kaitse taotlus võib olla õigustatud. Komitee tuletab meelde, et varjupaigaõigus tagatakse muu hulgas põhiõiguste hartaga ning on rahvusvahelise õiguse kohaselt ELi ja liikmesriikide kohustus;
8.

kutsuvad seepärast liikmesriike üles leppima kokku praeguste ja tulevaste tuumajaamade ulatuslike riski- ja ohutuse, sh naabruses asuvatele liikmesriikidele ja piirkondadele avaldatava mõju hindamiste (stressitestid) ühistes kriteeriumides ja nende hindamiste viivitamatus käivitamises; rõhutavad, et seesugusesse protsessi tuleb kaasata ka väljaspool ELi asuvad riigid, kus on tuumarajatisi või kuhu neid kavatsetakse ehitada, ning et sätestada tuleb vajalikud meetmed selleks, et parandada olemasolevaid piiriüleseid tuumarajatiste ohutusküsimustest teavitamise mehhanisme ning kriisiohjamise ja katastroofiabi erilist piiriülest mõõdet; rõhutavad, et need stressitestid tuleks lisada ka tulevastesse ühinemisläbirääkimistesse ning et optimeerida tuleks naaberriikide ja -piirkondade kaasamist tuumarajatistele loa andmise menetlusse; nõuavad lõpuks kõikide nimetatud stressiteste mitte läbivate tuumarajatiste sulgemist;
8.

on rahul, et Euroopa Ülemkogu järeldustes (2) rõhutatakse, et pakti ennetavate meetmete osas tuleks veelgi rohkem kasutada ära „ELi olemasoleva fiskaalraamistiku pakutavaid võimalusi, et vajadus tulutoovate avaliku sektori investeeringute järele oleks tasakaalus fiskaaldistsipliini eesmärkidega”. See eesmärk muutub veelgi aktuaalsemaks Rahvusvahelise Valuutafondi hiljutiste järelduste valguses, et nn fiskaalkordajad, mis mõõdavad eelarvekonsolideerimise negatiivset mõju majanduskasvule, olid võlakriisi ajal analüütikute prognoosidest märkimisväärselt kõrgemad. Komitee ootab seega, et komisjon tegeleks selle küsimusega edasi tulevases teatises avaliku sektori kulutuste kvaliteedi kohta, milles tuleks muu hulgas uurida eelarvedefitsiidi arvutamisel jooksvate kulude ja investeeringute diferentseerimist, et vältida pikaajalisi netotulusid tootvate investeeringute takistamist;
9.

väljendab sellega seoses heameelt Euroopa Komisjoni ettepaneku üle võtta kasutusele Euroopa kutsekaart, mille eesmärk on lihtsustada kutsekvalifikatsioonide tunnustamise menetlusi. Komitee nõuab sellega seoses reguleeritud kutseala õppekava raames toimuva praktika tunnustamist kogu ELis ja selle reguleerimist lepinguga, olenemata sellest, kas see on tasustatud. See on oluline nende noorte eurooplaste jaoks, keda puudutab muret tekitav töötuse tase ning kelle jaoks tööalane liikuvus on reaalne viis tööturule sisenemiseks või sinna naasmiseks;
40.

tervitab temaatiliste eesmärkide ja investeerimisprioriteetide laiendamist, nagu Euroopa Parlament on kinnitatud Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa territoriaalse koostöö määruste eelnõusid käsitlevates volituste tekstides ning millega on nõustunud ka nõukogu eesistujariik kompromissis temaatilise suunitluse paketi kohta. Ent komitee rõhutab, kui oluline on jätkuvalt pöörata erilist tähelepanu kultuuripärandi ja turismi väärtustamisega seotud teemadele. Samas kahetseb komitee, et vastupidiselt Regioonide Komitee soovitusele ei esitata tööhõive ja sotsiaalvaldkonna komisjoni raportis Euroopa Sotsiaalfondi määruse eelnõu kohta ettepanekut vähendada Euroopa Komisjoni pakutud temaatilise suunitluse protsente;
30.

avaldab kahetsust, et komisjoni tööprogramm ei hõlma täiendavaid linnalise liikumiskeskkonna algatusi, ja kordab oma ettepanekut, et elektrooniliste ja arukate – nt mobiilsete – piletite kasutamine kõigis transpordiliikides on säästva linnalise liikumiskeskkonna oluline eeltingimus. Komitee loodab, et seda teemat käsitletakse rohelise raamatu „Euroopa integreerituma kaardi-, interneti- ja mobiilimaksete turu saavutamine” vastuvõtmisele järgnevas kavandatud tegevuses;
10.

järgides alates 2012. aasta algusest komisjoni erinevate seadusandlike ettepanekute kohta vastu võetud arvamusi, kinnitab taas, et a. seoses alamrubriigiga 1a, 1b ja ühtsesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondidega — toetab teadusuuringute ja innovatsiooni suuremat rahastamist; — kutsub üles ennistama algselt esitatud Euroopa Ühendamise Rahastu eelarvet, et rahastada investeeringuid üleeuroopalistesse võrkudesse. Komitee toetab ühise strateegilise raamistiku loomist kahe struktuurifondi, Ühtekuuluvusfondi, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi jaoks; — kinnitab taas oma selget ja kindlat vastuseisu igasugusele makromajanduslikule tingimuslikkusele; — väljendab heameelt, et kaasatud on ettepanek luua uus üleminekupiirkondade kategooria ja vajadus võtta arvesse äärepoolseimate piirkondade erilist ja ainulaadset olukorda; — kutsub taas üles säilitama turvavõrku kõigi lähenemiseesmärgi alt välja jäävate piirkondade jaoks, nähes nende jaoks ette kaks kolmandikku praegustest assigneeringutest; — pooldab kõige vähem arenenud piirkondadele ja liikmesriikidele mõeldud vahendite säilitamist samal tasemel ning ebavõrdsuse vähendamist elaniku kohta keskmiselt saadavas abis, kuna see on ühtekuuluvuspoliitika tähtsaim eesmärk; — väljendab kahetsust, et ülemkogu järelduste eelnõus kavandatakse 26 %-list kärbet Euroopa territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi raames; samas väljendab heameelt, et kuulda on võetud komitee üleskutset tõsta kaasrahastamismäära 85 %ni; — toetab kaasrahastamismäära, mis on 10 protsendipunkti kõrgem liikmesriikide jaoks, kes seisavad silmitsi ajutiste eelarveraskustega; — toetab seisukohta, et tagastamatu käibemaks on abikõlblik ühise strateegilise raamistiku fondidest toetuse saamiseks; — kinnitab taas oma vastuseisu kavandatud tulemusreservile; b. seoses rubriigiga 2 — peab kahetsusväärseks, et ülemkogu järelduste eelnõus esitatakse ettepanek seada liikmesriikide otsemaksetele vabatahtlikkuse alusel ülempiir; — kutsub üles jaotama järgmisel programmiperioodil otsetoetusi õiglasemalt liikmesriikide vahel, kelle otsemaksed hektari kohta on väiksemad kui 90 % ELi keskmisest, alustades lõhe vähendamise dünaamilist protsessi juba järgmise programmiperioodi alguses ning saavutades ELi keskmise taseme järgmise finantsperspektiivi keskpaigaks; — väljendab heameelt 30 % määra üle keskkonnasäästlikumaks muutmise vallas; — toetab võimalust teha eelarve esimesest sambast ülekandeid teise sambasse; — toetab maaelu arengu määruse kohaldamist ka üleminekupiirkondadele; — on vastu põllumajandussektoris uue kriisireservi loomisele ja eelkõige ettepanekule hüvitada kasutama summad otsemaksete vormis;
6.

kordab seisukohta, et ELi eelarve kujutab endast investeeringueelarvet, et tagasi tuleb lükata ettepanekud kärpida ELi majanduskasvustrateegia osaks olevate programmide rahastamist ning et on vaja luua uusi omavahendeid, pidades silmas eelkõige liikmesriikide poolt ELi eelarvesse tehtavate eraldiste asendamist;
13.

rõhutab, et teabevahetus on ELi institutsioonide loomulik ülesanne, sest põhiteadmiste levitamine Euroopa Liidu struktuuride ja poliitika kohta on nende esmane huvi. See ilmneb ka sellest, et õigusliku alusena kohaldatakse finantsmääruse artikli 49 lõiget 6. Europa Directi teabekeskuste töö allub seega komisjoni kehtestatud sisulistele ja haldusalastele raamtingimustele. See, et ka teabekeskuste eest vastutajad võtavad endale kohustuse selgitada Euroopa poliitikat ja sellest teavitada ja annavad sellesse suure panuse, on Europe Directi teabekeskuste edu määrava tähtsusega element. Sellega seoses näib praegustel toetusmahtudel olevat küllaltki palju arenguruumi;
16.

tervitab eesmärki arendada veelgi tugevamat majanduspoliitika koordineerimist ning rõhutab tungivalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste keskset rolli Euroopa majanduses (2). Seetõttu kutsub komitee lepingupooli üles a) lisama uude lepingusse viite, millega tunnustatakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste õiguspädevust olulistes riigi rahanduse ja majandusjuhtimise valdkondades kooskõlas ELi aluslepingutes ette nähtud subsidiaarsuse põhimõttega; b) tagama, et kõik võlakirjade väljastamise kavad, majanduspartnerluse programmid ja laiendatud euroala pakti kohustused koostataks liikmesriikides tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega usaldusväärse mitmetasandilise valitsemise raames (3); c) konsulteerima vajadusel kohalike ja piirkondlike omavalitsustega enne iga euroala tippkohtumist; d) kaasama Regioonide Komitee uue lepinguga kavandatavatesse Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide konverentsidesse majandusjuhtimise küsimustes, ning rõhutama, et liikmesriikide parlamendid peaksid konsulteerima oma asjaomaste piirkondlike parlamentidega ning vajadusel nad protsessi kaasama; e) laiendama sätet liikmesriikide parlamentide ülesannetega arvestamise kohta seadusandliku võimuga piirkondlikele parlamentidele; f) tagama, et kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele antaks võimalus aidata tutvustada häid tavasid oluliste majanduspoliitika reformide valdkonnas, ning et võimaldataks võtta kasutusele süsteem tulemuste võrdlemiseks; g) võtma teadmiseks, et seaduslikul kohustusel võtta liikmesriigi õigusesse üle nõue, et keskvalitsuse eelarve oleks tasakaalus või ülejäägis (tasakaalus eelarve reegel), on tõsised tagajärjed kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eelarvele; h) olema teadlik sellest, et sellise reegli rakendamine, ilma et töötataks välja paralleelsed mitmetasandilise valitsemise ja partnerluskokkulepped, toob kaasa ohu, et liikmesriikides käivitatakse riiklikul tasandil uus tsentraliseerimisprotsess, tugevdades ülalt alla toimuvat eelarvekoordineerimist;
23.

osutab ühtse visiooni puudumisele selle kohta, millised eelarvevahendid on strateegia „Euroopa 2020” toetuseks kättesaadavad; kordab, et ELi, liikmesriikide ja riigi tasandist madalamate tasandite eelarvete vaheline sünergia on seatud eesmärkide saavutamiseks äärmiselt oluline; väljendab muret kriisi mõju üle rahaliste vahendite kättesaadavusele pikaajaliste investeeringute finantseerimiseks ning nõuab, et Euroopa Komisjon uuriks seda aspekti strateegia „Euroopa 2020” vahehindamise kontekstis;
7.

juhib tähelepanu asjaolule, et süsinikdioksiidi sisaldus atmosfääris on praegu ületamas kriitilist künnist 400 miljondikku, ja on väga mures ka nn gigatonni lõhe pärast meetmete vahel, mille rakendamise suhtes läbirääkijad kokku leppisid ja meetmete vahel, mis tuleb alles heaks kiita, et hoida globaalne soojenemine alla 2 °C;
—

avaldab kahetsust, et majandus- ja rahaliidu demokraatliku legitiimsuse ja aruandekohustuse samba osas on tehtud vähe konkreetseid edusamme vältimaks kogu protsessi kahtluse alla sattumist, kui näib, et Euroopa Komisjon ja teised liikmesriigid sekkuvad otsustesse, mis varem on tavaliselt tehtud riigi või isegi piirkonna tasandil;
2.

leiab, et ELi peamised proovikivid 2014. aastal on majanduskasvu ja töökohtade loomine, muutes meie majandust vähese CO2-heitega jätkusuutliku tuleviku nimel, ELi kodakondsuse tugevdamine eeskätt Euroopa Parlamendi valimiste otsustaval hetkel ning usalduse taastamine Euroopa projekti vastu, et tugevdada ELi demokraatlikku legitiimsust, milleks on vaja jätkuvaid jõupingutusi, et kaitsta ELi põhiväärtusi populistlike ja demokraatiavastaste jõudude hävitustöö eest;
4.

jagab seisukohta, et aastatuhande deklaratsioon on endiselt asjakohane ning on näidanud, et probleeme on võimalik lahendada, kui jõupingutusi koondatakse ja koordineeritakse asjakohasel tasandil. Komitee leiab, et äärmiselt oluline on kaasata kõik olulised osalised, eelkõige nii arenguriikide kui ka doonorriikide riigist madalama tasandi valitsused vajalike poliitikameetmete ja programmide arendamisse ja rakendamisse, et parandada nende elluviimist ja aidata kaasa säästvale arengule ja kaasavale majanduskasvule;
22.

toonitab, et ulatuslikumate erainvesteeringute suurim takistus on sageli kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkus ja võime määrata kindlaks ja valmistada ette sobivaid projekte. Komitee märgib, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad kava rakendamisetapis silmitsi seista täiendava finantsilise halduskoormusega. Komitee rõhutab, kuivõrd oluline on teha õiguslike ja muude takistuste kindlakstegemisel koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, arvestades, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused rakendavad ligikaudu 70 % ELi otsustest;
—

rõhutab, et tänu oma nõuandvale rollile on tal järjest suurem mõju ELi õigusaktide koostamisele. Samuti rõhutab ta, et tal on ELi õigusloomeprotsessis poliitiline roll – tema põhiülesanne on tagada, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eksperditeadmisi ELi õiguse rakendamise ja kohaldamise kohta võetakse õigusloomeprotsessis arvesse;
1.3.

toob välja asjaolu, et Euroopa kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, kes vastutavad ELis kahe kolmandiku avaliku sektori otseinvesteeringute eest, on majandus- ja finantskriis rängalt tabanud, mistõttu on viimasel kolmel aastal avaliku sektori kulutused märkimisväärselt vähenenud – üle 20 % – ja suurendanud piirkondadevahelist lõhet. Samas seisavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused sageli silmitsi suurenevate rahaliste vajadustega, et tulla toime kasvava töötuse ja sotsiaalse tõrjutusega;
2.

kordab, (1) et on solidaarne Ukraina ja selle rahvaga, ning rõhutab, et praegune kriis tuleb lahendada rahumeelselt;
7.

tuletab meelde, et CORLEAP loodi dialoogi pidamise hõlbustamiseks ELi ja idapartnerluse riikide kohaliku ja piirkondliku tasandi vahel ning demokraatia, stabiilsuse ja õigusriigi toetamiseks. Komitee kavatseb kontrollida, kas loodud struktuurid on kõnealusteks eesmärkideks asjakohased, ja uurida võimalusi arutelu laiendamiseks, et kaasata sinna kõik sidusrühmad;
1.

rõhutab, et Euroopa Liidu majanduskasv on aeglustunud ja tööhõive vähenenud kriisijärgse investeeringute puudujäägi tõttu, mis kahjustab konkurentsivõimet ning ohustab majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust. Komitee tunneb muret selle pärast, et väheste investeeringute pikenenud periood pärsib pikaajalisi töökohtade loomise ja nende kvaliteedi parandamise võimalusi;
2.

rõhutab, et see ettevõtmine nõuab tugevat territoriaalset mõõdet ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist selle kujundamisse ja rakendamisse Euroopa poolaasta raames, et tagada nii tõhusus kui ka demokraatlik legitiimsus ja aruandekohustus; see nõudmine on seotud komitee üleskutsega esitada valge raamat territoriaalse ühtekuuluvuse kohta, mis põhineks Luksemburgi eesistumisperioodil läbiviidaval Euroopa Liidu territoriaalse tegevuskava 2020 ja strateegia „Euroopa 2020” vastastikuste seoste analüüsil; ning soovitab selles kontekstis muuta territoriaalse mõju hindamise Euroopa Komisjoni mõjuhinnangute teostamisel kohustuslikuks;