Komisjoni teatis, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/33/EÜ (keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta) artiklite 2, 3, 4 ja 5 kohaldamist

(2020/C 352/01)

Sissejuhatus

Käesoleva teatise eesmärk on anda liikmesriikide ametiasutustele, avaliku sektori hankijatele, võrgustiku sektori hankijatele ja ettevõtjatele suuniseid keskkonnasõbralike sõidukite direktiivi (direktiiv 2009/33/EÜ (1) keskkonnasõbralike maanteesõidukite edendamise kohta vähese heitega liikuvuse toetamiseks, muudetud direktiiviga (EL) 2019/1161 (2)) artiklite 2, 3, 4 ja 5 sätete kohaldamise kohta.

Selles esitatakse ülevaade korduma kippuvatest küsimustest (KKK) nimetatud sätete ülevõtmise ja rakendamise kohta, eelkõige seoses direktiivi kohaldamisala, „keskkonnasõbralike sõidukite“ määratluse, minimaalsete hanke-eesmärkide, sõidukite arvestamise ning hangete andmebaasi Tenders Electronic Daily (TED) kasutamisega eri hankestsenaariumide puhul (sealhulgas nt moderniseeritud sõidukid, sõidukite asendamine kehtivate lepingute raames jne).

Käesolevat teatist tuleks tõlgendada koostoimes direktiivi muude asjakohaste sätetega. Teatises selgitatakse kohaldatavates õigusaktides juba sisalduvaid sätteid ja sellega ei laiendata mitte mingil viisil kõnealustest õigusaktidest tulenevaid kohustusi ega kehtestata mingeid täiendavaid nõudeid asjaomastele pädevatele asutustele ja ettevõtjatele.

Käesoleva teatise eesmärk on üksnes aidata avaliku sektori hankijaid, võrgustiku sektori hankijaid, veoettevõtjaid ja liikmesriikide pädevaid asutusi direktiivi kohaldamisel. Teatises väljendatud arvamused ei piira komisjoni võimalikke tulevasi seisukohti kõnealuses küsimuses. Liidu õiguse siduva tõlgendamise pädevus on ainult Euroopa Liidu Kohtul.

Direktiivi kohaldamisala käsitlevad küsimused

1. Direktiivi lisa tabelis 1 on direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate teenuste hulgas loetletud jäätmekogumisteenused. Kas kooskõlas artikli 3 lõike 2 punktiga a ei ole prügiveomasinad direktiivi kohaldamisalast välja jäetud?

Artikli 3 lõike 2 punktiga a jäetakse direktiivi kohaldamisalast muu hulgas välja määruse (EL) 2018/858 (3) (mootorsõidukite ja mootorsõidukite haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta) artikli 2 lõike 3 punktis c osutatud sõidukid, st „iseliikuvad sõidukid, mis on kavandatud ja konstrueeritud konkreetse töö tegemiseks ja mis oma konstruktsiooniliste omaduste tõttu ei sobi reisijate vedamiseks ega kaupade transportimiseks ning mis ei ole mootorsõiduki šassiile paigaldatud masinad“.

Prügiveomasinad ei kuulu sellesse kategooriasse; need masinad saavad tavaliselt tüübikinnituse N2- või N3-kategooria sõidukitena vastavalt määrusele (EL) 2018/858. Seega ei jää need keskkonnasõbralike sõidukite direktiivi kohaldamisalast välja.

2. Kas direktiivi kohaldamisalast saab välja jätta kõik sõidukid, mida kasutavad näiteks relvajõud või politsei?

Ei. Kooskõlas direktiivi artikliga 2, tõlgendatuna koostoimes määruse (EL) 2018/858 asjakohaste sätetega, saab direktiivi kohaldamisalast välja jätta üksnes sellised sõidukid, mis on „spetsiaalselt kavandatud ja konstrueeritud või kohandatud“ selliste teenistuste poolt kasutamiseks. Seega saab direktiivi kohaldamisalast välja jätta näiteks erivarustuse ja vilkuritega politseikaubikut, seevastu tavalist kaubikut, mida politsei kasutab dokumentide ühest büroost teise viimiseks, ei saa välja jätta.

3. Kui politsei hangib tavasõiduki kavatsusega seda vastavalt oma vajadustele kohandada (nt kuna neil on oma mehaanik), siis kas see on direktiiviga hõlmatud või mitte? Kui politsei ostab tavasõiduki ja hangib samas (või eraldi) hankemenetluses ka teenuseid, mille tulemusel tehakse spetsiaalseid kohandusi, siis kas sõiduki hange kuulub direktiivi kohaldamisalasse?

Esimesel juhul, st kui hangitakse tavasõiduk, mida asutusesiseselt kohandatakse, on hange seotud sõidukiga, mis ei ole „spetsiaalselt kavandatud ja konstrueeritud või kohandatud“ politsei poolt kasutamiseks. Seepärast ei saa sellist hanget direktiivi kohaldamisalast välja jätta.

Teisel juhul, st kui sõiduk hangitakse ja kohandatakse seejärel teenistuse erivajaduste täitmiseks, võib sõidukit käsitada „spetsiaalselt kohandatuna“, kui sõiduk ja kohandamisteenused hangitakse sama menetluse käigus. Seega võib selle hanke direktiivi kohaldamisalast välja jätta. Kui aga kohandamisteenused hangitakse eraldi, ei vasta sõiduki hange direktiivi artiklis 2 täpsustatud kriteeriumidele ja seega ei saa seda direktiivi kohaldamisalast välja jätta.

Sellega seoses tuleb meelde tuletada ka seda, et direktiivis on kindlaks määratud minimaalsed riiklikud eesmärgid keskkonnasõbralike sõidukite minimaalse osakaaluna liikmesriigis hangitud sõidukite koguarvus. Isegi kui teatavad sõidukikategooriad kuuluvad direktiivi kohaldamisalasse, ei ole direktiiviga automaatselt ette nähtud minimaalset protsendimäära nende konkreetse hanke kohta. Eespool toodud näidetes võib liikmesriik isegi juhul, kui sõidukid jäävad direktiivi kohaldamisalasse, otsustada nende konkreetse hanke puhul eesmärke mitte kehtestada ja suurendada riikliku eesmärgi täitmise tagamiseks vastavalt muude sõidukiparkidega seotud eesmärke; täpsemad üksikasjad selle aspekti kohta on esitatud riiklikke eesmärke käsitlevate küsimuste all.

4. Kas direktiivi kohaldatakse ka otselepingutena sõlmitud avaliku teenindamise lepingute suhtes, nagu on määratletud määruses (EÜ) nr 1370/2007 (4) , mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel?

Jah. Vastavalt direktiivi artikli 3 lõike 1 punktile b jäävad määruse (EÜ) nr 1370/2007 kohased avaliku teenindamise lepingud, mille reguleerimisese on reisijate maanteeveoteenuste osutamine ulatuses, mis ületab liikmesriikide kindlaks määratud piirmäära, mis ei tohi ületada nimetatud määruse artikli 5 lõikes 4 sätestatud kohaldatavat piirmäära, direktiivi kohaldamisalasse olenemata nende sõlmimiseks kasutatud menetlusest (võistlev pakkumismenetlus või otselepingu sõlmimine).

Sellega seoses on oluline selgitada, et peamine tegur, mille põhjal otsustada, kas leping kuulub direktiivi kohaldamisalasse või mitte, on direktiivi artikli 3 lõike 1 punktis b osutatud piirmäär, mitte lepingu sõlmimiseks kasutatav menetlus; seega saab lepingu, mille summa jääb allapoole liikmesriigi kehtestatud piirmäära, jätta direktiivi kohaldamisalast välja ka juhul, kui leping sõlmitakse võistleva pakkumismenetluse teel. Teisalt võib otseleping näiteks juhul, kui liikmesriik kehtestab direktiivi artikli 3 lõike 1 punkti b kohaselt madalama piirmäära ja seda (riiklikku) piirmäära ületavate otselepingute sõlmimine on lubatud, jääda direktiivi kohaldamisalasse.

5. Tsentraliseeritud hangete korral võib sõlmitud leping ületada direktiivis kehtestatud minimaalset piirmäära, samal ajal kui individuaalse avaliku sektori hankija lepingud oleksid jäänud allapoole piirmäära, kui need oleks sõlmitud eraldi. Kas sellised lepingud saab direktiivi kohaldamisalast välja jätta?

Ei. Kui hanke koguväärtus ületab piirmäära, ei jää see direktiivi kohaldamisalast välja, isegi kui selle üksikud osad oleksid eraldi võetuna jäänud allapoole piirmäära.

6. Direktiivi artikli 5 lõike 2 kohaselt tuleb arvesse võtta lepingu sõlmimise kuupäeva. Kas see tähendab lepingu sõlmimise teate hangete andmebaasis TED avaldamise kuupäeva või lepingu sõlmimise kuupäeva?

Direktiivi artikli 5 lõikes 2 on sätestatud järgmine: „Minimaalsete hanke-eesmärkide arvutamisel loetakse riigihanke kuupäevaks riigihankemenetluse lõpetamise kuupäev, mil leping sõlmitakse“; vastavalt sellele artiklile on kuupäev, mida tuleb arvesse võtta, seega andmebaasis TED esitatud lepingu sõlmimise teate kuupäev.

7. Kas artikli 5 lõige 2 tähendab seda, et lepingud, millega seotud menetlus algatati enne direktiivi (EL) 2019/1161 ülevõtmise kuupäeva, jäävad direktiivi kohaldamisalasse, kui nende sõlmimise kuupäev on pärast 2. augustit 2021?

Ei. Nagu on selgitatud artikli 3 lõikes 1, kohaldatakse direktiivi ainult selliste lepingute suhtes, millega seotud hankemenetlus algas pärast 2. augustit 2021.

Sellega seoses tuleb märkida ka seda, et lepinguid, mille sõlmimise kuupäev langeb teise võrdlusperioodi (st pärast 31. detsembrit 2025), võetakse arvesse sellel perioodil, isegi kui hankemenetlus algas esimesel võrdlusperioodil (st ajavahemikul 2. augustist 2021 kuni 31. detsembrini 2025).

Täpsemad üksikasjad selle kohta, kuidas kõnealust sätet raamlepingute või dünaamilise hankesüsteemi alusel sõlmitud individuaalsete lepingute suhtes kohaldatakse, on esitatud vastustes küsimustele 27–29.

Keskkonnasõbraliku sõiduki määratlust käsitlevad küsimused

8. Direktiivi artikli 4 punkti 4 alapunktis b on määratletud keskkonnasõbralikud raskesõidukid kui raskesõidukid, mis kasutavad direktiivi 2014/94/EL (alternatiivkütuste taristu direktiiv) (5) artikli 2 punktides 1 ja 2 määratletud alternatiivkütuseid. Kas see määratlus hõlmab ka hübriidsõidukeid ja pistikühendusega hübriidsõidukeid?

Alternatiivkütuste taristu direktiivi (direktiiv 2014/94/EL) artikli 2 punktis 2 on täpsustatud järgmine: „„elektrisõiduk“ – sõiduk, mis on varustatud jõuseadmega, millel on vähemalt üks energiamuunduriga mitteperifeerne elektriseade koos elektrilise laetava energiasalvestussüsteemiga, mida saab väljastpoolt laadida“. Vastavalt sellele määratlusele ja kooskõlas direktiivi artikli 4 lõike 4 punktiga b käsitatakse pistikühendusega hübriidraskesõidukeid keskkonnasõbralike sõidukitena, samal ajal kui pistikühenduseta sõidukeid ei käsitata keskkonnasõbralike raskesõidukitena.

9. Kas selleks, et pistikühendusega hübriidraskesõidukid saaks liigitada keskkonnasõbralikeks sõidukiteks kooskõlas direktiivi artikli 4 punkti 4 alapunktiga b, peab ka nende sisepõlemismootor kasutama alternatiivkütust (nt biokütust)?

Ei. Kooskõlas direktiivi artikli 4 punkti 4 alapunktiga b käsitatakse alternatiivkütuste taristu direktiivi (direktiiv 2014/94/EL) artikli 2 punktis 2 määratletud pistikühendusega hübriidsõidukit keskkonnasõbraliku sõidukina ka siis, kui selle sisepõlemismootor kasutab traditsioonilist kütust.

Seda saab täiendavalt selgitada, võttes arvesse, et pistikühendusega hübriidsõiduki laadimiseks kasutatakse elektrit ning elektriga laadimise näol on tegemist pistikühendusega hübriidsõiduki puhul kasutatava alternatiivkütusega, mille põhjal saab sellise sõiduki lugeda alternatiivkütuste taristu direktiivi artikli 2 punkti 2 kohaldamisalasse kuuluvaks sõidukiks (erinevalt pistikühenduseta hübriidsõidukitest, mida ei laeta – nende puhul toodetakse elekter ainult sõidukisiseselt ja sõiduki kütusena kasutatakse üksnes traditsioonilist diislikütust/bensiini).

10. Kas trollibussid jäävad direktiivi kohaldamisalasse? Kas neid võib direktiivi kohaldamisel võtta arvesse keskkonnasõbralike sõidukitena?

Jah. Direktiivi kohaldatakse maanteesõidukeid käsitlevate lepingute sõlmimise suhtes. Direktiivi artikli 4 punkti 3 kohaselt on „maanteesõiduk“ määruse (EL) 2018/858 artikli 4 lõike 1 punktides a ja b määratletud M- või N-kategooria sõiduk. Kõnealuses määruses on osutatud „mootorsõidukitele“, mis on määratletud kui vähemalt neljarattaline omal jõul liikumiseks kavandatud ja konstrueeritud komplektne, komplekteeritud või mittekomplektne sõiduk, mille maksimaalne tootjakiirus on üle 25 km/h (määruse artikli 3 punkt 16). Trollibussid vastavad sellele määratlusele ja seepärast käsitatakse neid ELi tüübikinnitust käsitlevates õigusaktides maanteesõidukitena. Komisjoni talitused kinnitasid seda vastuses küsimusele, mille Itaalia esitas tüübikinnitusasutuste eksperdirühma kuuendal kohtumisel, ja selgitasid, et trollibussid olid (sel ajal) hõlmatud direktiiviga 2007/46/EÜ (6), millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta, ning UNECE eeskirjaga nr 107 (7) M2- või M3-kategooria sõidukite üldise konstruktsiooni kinnitamist käsitlevate ühtsete sätete kohta.

Nagu on sõnaselgelt täpsustatud direktiivi põhjenduses 18 (8), käsitatakse trollibusse kooskõlas artikli 4 punkti 4 alapunktiga b alati keskkonnasõbralike sõidukitena. Kui need sõidavad üksnes võrku ühendatuna või kasutavad juhul, kui need ei ole võrku ühendatud, heiteta mootorit, loetakse need ühtlasi heiteta sõidukiteks. Kui trollibuss kasutab ka muud kui heiteta mootorit, näiteks kui trollibuss ei ole sõitmise ajal võrku ühendatud ja see kasutab diiselmootorit, ei käsitata seda heiteta bussina, kuid loetakse sarnaselt pistikühendusega hübriidbussile siiski keskkonnasõbralikuks sõidukiks.

11. Kas tramme saab direktiivi alusel samuti keskkonnasõbralike sõidukitena arvesse võtta?

Ei. Trammid ei kuulu direktiivi kohaldamisalasse, sest need moodustavad osa raudteesüsteemist ja neid ei käsitata määruse (EL) 2018/858 alusel maanteesõidukitena. Seega ei saa neid keskkonnasõbralike sõidukite direktiivi alusel arvesse võtta.

Minimaalseid hanke-eesmärke käsitlevad küsimused

12. Kas minimaalsetele hanke-eesmärkidele peavad vastama kõik riigihankelepingud / kõik avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad?

Ei. Direktiiviga võimaldatakse liikmesriikidele täielikku paindlikkust seoses eesmärkide täitmise jagamisega eri avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate vahel. Liikmesriik võib otsustada kehtestada kõikidele avaliku sektori hankijatele ja võrgustiku sektori hankijatele sama eesmärgi või osadele suuremad ja teistele väiksemad eesmärgid (või üldse mitte mingeid eesmärke), kuivõrd miinimumeesmärk on riigi tasandil täidetud.

Sellega seoses tuleb samuti märkida, et kuigi direktiivis ei ole sätestatud nõudeid individuaalsete lepingute kohta, võib iga liikmesriik direktiivi üle võttes sellised nõuded kehtestada (nt nõuda keskkonnasõbralike sõidukite minimaalset osakaalu igas hankes).

Sõltuvalt institutsioonide kohustustest igas liikmesriigis võib olla võimalik delegeerida üksikasjalik jaotamine eri valitsustasanditele, näiteks kehtestades eesmärgid (ühesugused või erinevad) igale piirkonnale ja võimaldades neil omakorda eristada oma territooriumil tegutsevaid avaliku sektori hankijaid ja võrgustiku sektori hankijaid, tingimusel et piirkonna üldeesmärk on täidetud.

Võimalikud näited eesmärkide täitmise jagamisest liikmesriigi eri avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate vahel on muu hulgas erinevate nõuete kehtestamine asjaomase avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija liigi põhjal (nt suuremad eesmärgid riikliku/piirkondliku tasandi hankijatele ja väiksemad kohalikele hankijatele), asjaomase avaliku haldusasutuse suuruse põhjal (nt suuremad eesmärgid suurematele linnadele/maakondadele, väiksemad eesmärgid või üldse mitte mingeid eesmärke väiksematele) või eri geograafiliste piirkondade eripära põhjal (nt suuremad eesmärgid piirkondadele, kus SKP elaniku kohta on kõrgem, ja/või piirkondadele, kus on suuremad probleemid õhukvaliteediga) või mis tahes muu lähenemisviis ja kriteeriumid, mida liikmesriik asjakohaseks peab.

13. Kas eesmärkide täitmist hinnatakse igal aastal?

Ei. Seda, kas iga liikmesriik täidab oma minimaalsed hanke-eesmärgid, hinnatakse kogu võrdlusperioodi põhjal (vastavalt 2. augustist 2021 kuni 31. detsembrini 2025 ja 1. jaanuarist 2026 kuni 31. detsembrini 2030), tegemata vahet iga hanke toimumise ajal (võrdlusperioodi jooksul).

Tuleb aga tähele panna, et direktiivi üle võttes võivad liikmesriigid otsustada nõuda avaliku sektori hankijatelt ja võrgustiku sektori hankijatelt riiklike eesmärkide täitmist igal aastal.

Praktiline näide – küsimused 12 ja 13 Järgmine näide illustreerib eesmärgi täitmise võimalikku jagunemist fiktiivses liikmesriigis, kelle territooriumil on ainult kolm avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijat ja kus esimese perioodi minimaalne hanke-eesmärk busside puhul on 45 %. Käesolevas näites toimub busside hankimine direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate lepingute kaudu järgmiselt. Avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad 2021. aastal hangitud busside arv 2022. aastal hangitud busside arv 2023. aastal hangitud busside arv 2024. aastal hangitud busside arv 2025. aastal hangitud busside arv Võrdlusperioodil hangitud bussid kokku Avaliku sektori hankija / võrgustiku sektori hankija 1 5 0 10 20 10 45 Avaliku sektori hankija / võrgustiku sektori hankija 2 0 10 0 0 5 15 Avaliku sektori hankija / võrgustiku sektori hankija 3 10 10 5 5 10 40 Liikmesriik kokku 15 20 15 25 25 100 Eesmärk = 45 Direktiivi nõuete täitmiseks peab kõnealune liikmesriik tagama, et võrdlusperioodil hangitud 100 bussist 45 on keskkonnasõbralikud sõidukid. Selle võib saavutada mitmel viisil, näiteks — kehtestades 45 % miinimumeesmärgi kõigile kolmele avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijale; sel juhul peaksid hankija 1 puhul olema 45 ostetud bussist keskkonnasõbralikud 20, hankija 2 puhul 15 ostetud bussist 7 ja hankija 3 puhul 40 ostetud bussist 18, st 100 bussist oleksid keskkonnasõbralikud kokku 45 bussi; — kehtestades 100 % eesmärgi hankijale 1 ja mitte mingeid nõudeid ülejäänud kahele hankijale; ka selle tulemusel oleksid 100 bussist keskkonnasõbralikud kokku 45 bussi; — kehtestades 50 % eesmärgi hankijatele 1 ja 3 ning 30 % eesmärgi hankijale 2, mille tulemusel oleksid 100 bussist keskkonnasõbralikud kokku 46 bussi; — kehtestades 60 % eesmärgi hankijatele 1 ja 3 ning mitte mingit eesmärki hankijale 2 (100 bussist oleksid keskkonnasõbralikud kokku 51 bussi). Kõigil nendel juhtudel ei oleks direktiivi kohaldamise seisukohast oluline, mis ajal perioodi jooksul keskkonnasõbralikud bussid hangitakse (st buss võetakse arvesse samamoodi, olenemata sellest, kas see hangiti 2022. või 2025. aastal). See ei takista aga liikmesriigil kehtestada iga-aastaseid nõudeid riigi tasandil.

14. Direktiiv hõlmab eri liiki lepinguid, sealhulgas sõidukite ostmist, liisimist ja rentimist, samuti avaliku teenindamise lepinguid ja teenuste hankelepinguid; direktiivi artikli 5 lõigetes 4 ja 5 on täpsustatud, et sõidukite ostmise, liisimise, rentimise või väljaostuvõimalusega liisimise puhul (artikli 5 lõige 4) ning avaliku teenindamise lepingute ja teenuste hankelepingute puhul (artikli 5 lõige 5) tuleks võtta iga lepingu alusel hangitud sõidukite arvu arvesse erinevalt. Kas eesmärkide täitmise seisukohast tuleks selliste eri liiki lepingute raames hangitud sõidukeid võtta arvesse koos või eraldi?

Vastavalt direktiivi lisas esitatud tabelitele 3 ja 4 kehtestatakse iga liikmesriigi jaoks üks miinimumeesmärk sõiduki kategooria kohta (st kergsõidukid, raskesõidukid, bussid), tegemata vahet lepingu liigil (st sõiduki ostmine, rentimine, teenused jne).

Kooskõlas direktiivi artikli 5 lõikega 1 arvutatakse need miinimumeesmärgid keskkonnasõbralike sõidukite miinimumprotsendina selliste maanteesõidukite koguarvust, mis on hõlmatud kõigi direktiivi kohaldamisalasse jäävate lepingutega, tegemata vahet lepingu eri liikidel (st sõidukite ostmine, rentimine, väljaostuvõimalusega liisimine, teenused jne).

Direktiivi artikli 5 lõigetes 4 ja 5 on selgitatud, kuidas tuleks iga individuaalse lepinguga hõlmatud sõidukite arvu eri liiki lepingute puhul (nt sõiduki ostmine või teenuste hankelepingud) arvesse võtta. Kui vastavalt nendele sätetele on arvutatud iga individuaalse lepinguga hõlmatud sõidukite arv, saab eesmärgi täitmist kontrollida kõikide asjaomaste lepingute alusel hangitud sõidukite koguarvu ja keskkonnasõbralike sõidukite osakaalu põhjal selles koguarvus.

Teenuseosutajate poolt avaliku teenindamise lepingu alusel ostetavaid sõidukeid käsitlevad küsimused

15. Kuidas tuleb sõidukeid avaliku teenindamise lepingu alusel arvesse võtta? Kas teenuseosutaja ostetud uusi sõidukeid tuleks samuti arvesse võtta? Kuidas neid sõidukeid jälgida?

Vastavalt direktiivi artikli 5 lõikele 5 tuleb artikli 3 lõike 1 punktides b ja c osutatud teenuste hankelepingute, st avaliku teenindamise lepingute ja direktiivi lisa tabelis 1 loetletud teenuste hankelepingute puhul võtta arvesse kõiki sõidukeid, mida kasutatakse kõnealuse teenuse osutamiseks.

Selle lähenemisviisiga tagatakse kahe eri hankemeetodi (artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud ostmine / liisimine / väljaostuvõimalusega liisimine ning artikli 3 lõike 1 punktides b ja c osutatud avaliku teenindamise lepingud ja teenuste hankelepingud) sidusus ja minimeeritakse halduskoormust.

Ostu- / rendi- / väljaostuvõimalusega liisimise lepingu puhul hangib avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija teatava arvu sõidukeid; seepärast võetakse arvesse kõiki sellise lepinguga hõlmatud sõidukeid. Samamoodi hangib avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija teenuste hankelepingu kaudu teatava arvu sõidukeid, et osutada sõidukite kasutamise teenust; seepärast võetakse arvesse nende sõidukite arvu, mida teenuseosutaja kasutab asjaomase teenuse osutamiseks, olenemata sellest, kas ta ostab uued sõidukid või kasutab olemasolevaid.

16. Kui teenuste hankeleping sõlmitakse võrdlusperioodist pikemaks ajaks, siis kas kasutatavaid sõidukeid võetakse arvesse ka järgmisel võrdlusperioodil?

Ei. Nagu on selgitatud direktiivi artiklis 5, sõltub see, millisel võrdlusperioodil tuleb hangitud sõidukeid arvesse võtta, lepingu sõlmimise kuupäevast. Kuigi esimesel võrdlusperioodil sõlmitud teenuste hankeleping võib kehtida ka teisel perioodil, võetakse selle lepinguga hõlmatud sõidukeid arvesse ainult esimesel perioodi.

17. Kuidas võetakse teenuste hankelepingu puhul arvesse teenuse osutamiseks kasutatavaid sõidukeid, kui nende arv võrdlusperioodi jooksul muutub (regulaarsed või ühekordsed muutused)?

Lepinguga hõlmatud teenuste osutamiseks kasutatavate sõidukite arv registreeritakse lepingu sõlmimise ajal.

Suuremad muutused kasutatavate sõidukite arvus mõjutavad tavaliselt eelarvet ning nõuavad lepingu teatavat läbivaatamist või muutmist, millest tuleb teatada.

Väikesi muudatusi, mille puhul ei ole vaja lepingut muuta, direktiivi alusel ei registreerita; kuigi see tähendab, et direktiivi alusel teatatav sõidukite lõplik arv ei pruugi olla täiesti täpne, leidsid kaasseadusandjad, et see on hea kompromiss täpsuse ja halduskoormuse vahel, mis on vajalik selleks, et tagada reaalajas igakülgne jälgimine.

18. Mis juhtub siis, kui artikli 3 lõike 1 punktides b või c osutatud avaliku teenindamise lepingu või teenuste hankelepinguga hõlmatud teenuste osutaja on ise avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija, kelle suhtes kehtivad direktiivis 2014/24/EL (9) (riigihangete kohta) ja direktiivis 2014/25/EL (10) (milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid) sätestatud kohustused? Kas registreerida tuleb ka teenuse osutamiseks kasutatavate uute sõidukite ostmine?

Kui teenuseosutaja suhtes kehtib kohustus järgida direktiivis 2014/24/EL või direktiivis 2014/25/EL sätestatud hankemenetlusi, kohaldades neid teenuse osutamiseks kasutatavate sõidukite ostmisele, kohaldatakse sellise ostmise suhtes ka keskkonnasõbralike sõidukite direktiivi.

Sellega seoses tuleb samuti meelde tuletada, et direktiivi kohaldatakse ainult selliste lepingute suhtes, mis jäävad direktiivide 2014/24/EL ja 2014/25/EL või määruse (EÜ) nr 1370/2007 kohaldamisalasse; kui kahe avaliku sektori hankija / võrgustiku sektori hankija vaheline leping ei kuulu nende õigusaktide kohaldamisalasse, jääb see ka väljapoole keskkonnasõbralike sõidukite direktiivi kohaldamisala. Sellisel juhul kuulub aga sõidukite hankimine viimase avaliku sektori hankija / võrgustiku sektori hankija poolt siiski keskkonnasõbralike sõidukite direktiivi kohaldamisalasse (välja arvatud juhul, kui see jääb sealt välja muude asjaolude tõttu).

Praktilised näited – küsimused 15–18 Järgmised näited illustreerivad küsimustes 15, 16, 17 ja 18 kirjeldatu toimimist praktikas. Juhtum 1. Avaliku sektori hankija hangib võrdlusperioodil kümme bussi. Kõiki kümmet bussi võetakse minimaalse hanke-eesmärgi täitmise arvutamisel arvesse. Juhtum 2. Avaliku sektori hankija sõlmib võrdlusperioodil oma bussivõrgu käitamiseks lepingu üksusega, kes ei ole direktiivides 2014/24/EL ja 2014/25/EL määratletud avaliku sektori hankija ega võrgustiku sektori hankija. Lepingu kohaselt tuleb selle täitmiseks kasutada kümmet bussi. Eesmärgi täitmise arvutamisel võetakse arvesse kõiki kümmet bussi, olenemata sellest, kas teenuseosutaja ostab uued bussid või kasutab olemasolevaid; busside hilisemat asendamist ei võeta minimaalse hanke-eesmärgi täitmise arvutamisel arvesse ja seda ei ole vaja jälgida ega registreerida. Juhtum 3. Avaliku sektori hankija sõlmib võrdlusperioodil oma bussivõrgu käitamiseks lepingu teise avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankijaga, kelle suhtes kehtivad direktiivide 2014/24/EL ja 2014/25/EL nõuded. Lepingu kohaselt tuleb selle täitmiseks kasutada kümmet bussi. Kõiki neid kümmet bussi võetakse eesmärgi täitmisel arvesse, olenemata sellest, kas teenuseosutaja ostab uusi busse või kasutab olemasolevaid. Juhul kui teine avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija hangib võrdlusperioodil ühe või mitu bussi (nt ostab uue bussi teenuste hankelepingu raames kasutatava bussi asendamiseks), võetakse seda ka minimaalse hanke-eesmärgi arvutamisel arvesse ja sellest tuleb nõuetekohaselt teatada. Tuleb tähele panna, et sel juhul võetakse bussi ostmist teise avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija poolt arvesse olenemata sellest, kas seda kasutatakse teenuste hankelepingu täitmiseks või mitte. Juhtum 4. Avaliku sektori hankija sõlmib võrdlusperioodil oma bussivõrgu käitamiseks lepingu teise avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankijaga, kelle suhtes kehtivad direktiivide 2014/24/EL ja 2014/25/EL nõuded. Teenuste hankelepingu kohaselt tuleb selle täitmiseks kasutada kümmet bussi; see leping jääb aga nimetatud kahe direktiivi kohaldamisalast välja. Sellisel juhul ei registreerita teenuste hankelepinguga seoses mingeid sõidukeid, sest leping ei kuulu direktiivi kohaldamisalasse; kui teine avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija hangib aga võrdlusperioodil ühe või mitu bussi (nt ostab uue bussi teenuste hankelepingu raames kasutatava bussi asendamiseks), võetakse seda minimaalse hanke-eesmärgi arvutamisel arvesse ja sellest tuleb nõuetekohaselt teatada. Tuleb tähele panna, et ka sel juhul võetakse bussi ostmist teise avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija poolt arvesse olenemata sellest, kas seda kasutatakse teenuste hankelepingu täitmiseks või mitte.

Moderniseerimist käsitlevad küsimused

19. Kooskõlas direktiivi artikli 5 lõikega 3 võib minimaalsete hanke-eesmärkide täitmise eesmärgil võtta arvesse moderniseeritud sõidukeid, mis vastavad keskkonnasõbraliku ja/või heiteta sõiduki määratlusele. Kuidas tuleks moderniseeritud sõidukeid kajastada hangete andmebaasis TED ja aruandluses?

Eeldatakse, et enamikul juhtudel sõidukite moderniseerimine andmebaasis TED ei kajastu, näiteks kuna see tehakse asutusesiseselt või kuna selle kohta sõlmitud teenuste hankeleping jääb väljapoole direktiivi kohaldamisala. Direktiiviga pakutakse liikmesriikidele moderniseerimise kasutamise võimalust kui kulutõhusat viisi eesmärgi täitmiseks, kuid enamikul juhtudel tuleb selle võimaluse kasutamisest teatada eraldi ja see ei ole hõlmatud komisjonipoolse teabe kogumisega andmebaasist TED.

Sellega seoses tuleb meelde tuletada, et kooskõlas direktiivi artikli 10 lõikega 2 esitavad liikmesriigid komisjonile aruande direktiivi rakendamise kohta, sealhulgas asjaomaste lepingutega hõlmatud sõidukite arvu ja kategooriad, tuginedes andmetele, mille komisjon on andmebaasi TED põhjal esitanud. Minimaalsete hanke-eesmärkide täitmist hinnatakse peamiselt kõnealuse aruande põhjal, mitte ainult nende näitajate põhjal, mille komisjon on saanud andmebaasist TED.

Kui minimaalsete hanke-eesmärkide täitmiseks kasutatakse moderniseerimist ja see ei kajastu andmebaasis TED esitatud andmetes, peaksid liikmesriigid koguma asjaomastelt avaliku sektori hankijatelt ja võrgustiku sektori hankijatelt selliste sõidukite arvu käsitlevad andmed (iga kategooria kohta), mis moderniseerimise tagajärjel vastavad keskkonnasõbralike sõidukite ja/või heiteta sõidukite määratlusele, ja esitama need artikli 10 lõikes 2 osutatud aruandes. Sel viisil võetakse neid sõidukeid arvesse minimaalsete hanke-eesmärkide täitmise hindamisel.

20. Kuidas tuleks moderniseeritud sõidukeid praktikas arvesse võtta juhul, kui juba enne võrdlusperioodi hangitud sõidukeid võrdlusperioodil moderniseeritakse, et need vastaksid keskkonnasõbraliku sõiduki määratlusele? Ja kuidas seda teha juhul, kui ostetakse uued mittekeskkonnasõbralikud sõidukid, mida seejärel samal võrdlusperioodil moderniseeritakse?

Nii enne võrdlusperioodi algust hangitud sõidukite moderniseerimist kui ka sõidukite ostmist ja järgnevat moderniseerimist samal võrdlusperioodil võib arvesse võtta, kuigi see, kuidas seda tuleks teha, ja selle tegelik mõju minimaalsete hanke-eesmärkide seisukohast on mõnevõrra erinev, nagu on kirjeldatud järgmistes näidetes.

Praktilised näited – küsimus 20 Juhtum 1 Avaliku sektori hankija ostab võrdlusperioodil kümme uut diiselbussi. Minimaalsete hanke-eesmärkide seisukohast on ta hankinud kümme sõidukit, millest ükski ei ole keskkonnasõbralik. Juhtum 2 Avaliku sektori hankija ostab võrdlusperioodil kümme uut akutoitega elektribussi. Minimaalsete hanke-eesmärkide seisukohast on ta hankinud kümme keskkonnasõbralikku (heiteta) sõidukit. Juhtum 3 Avaliku sektori hankijale kuulub kümme diiselbussi, mis hangiti enne uue direktiivi jõustumist. Võrdlusperioodil moderniseerib ta neid nii, et need kasutavad üksnes elektrit. Minimaalsete hanke-eesmärkide seisukohast on ta hankinud kümme keskkonnasõbralikku (heiteta) sõidukit. Selle poolest on mõju kõnealusel juhul sama kui juhtumi 2 puhul. Juhtum 4 Avaliku sektori hankija ostab võrdlusperioodil kümme uut diiselbussi, mille ta järgnevalt samal perioodil moderniseerib akutoitega elektrisõidukiteks. Sellisel juhul registreeritakse kaks eraldi hanget: esiteks kümne mittekeskkonnasõbraliku sõiduki hange (sama kui juhtumi 1 puhul) ja seejärel kümne heiteta keskkonnasõbraliku sõiduki hange (moderniseerimise teel) (sama kui juhtumi 3 puhul). Kokku võetakse seega arvesse 20 sõiduki hankimist, millest kümme on heiteta ja kümme ei ole keskkonnasõbralikud.

Hangete andmebaasi TED kasutamist käsitlevad küsimused

21. Kuidas kasutatakse andmebaasi TED direktiivi rakendamise jälgimiseks? Mis andmeid peavad avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad direktiivi järgimiseks andmebaasis TED esitama?

Kõikide direktiivi kohaldamisalasse jäävate hangete kohta tuleb koguda järgmine teave: hankega hõlmatud sõidukite arv, selliste sõidukite arv (kõnealusest koguarvust), mille saab liigitada direktiivi artikli 4 punktis 4 määratletud „keskkonnasõbralikuks sõidukiks“, ja selliste sõidukite arv (sõidukite koguarvust), mille saab liigitada „heiteta raskesõidukiks“ vastavalt direktiivi artikli 4 punktile 5.

See teave on lepingu sõlmimise ajal teada ja sageli on see juba esitatud mõnel andmebaasi TED avatud tekstiväljal. Kuna praegu ei ole kohustust seda teavet esitada, ei ole see aga alati nii; peale selle ei ole see teave isegi juhul, kui see on andmebaasi TED sisestatud, alati esitatud samal tekstiväljal, sest puudub vastavasisuline selge nõue. Seepärast ei ole praegu võimalik seda teavet andmebaasist TED automaatselt leida ja asjaomase teabe käsitsi väljavõtmine on väga aeganõudev.

Nendel põhjustel hõlmab e-vormide uus versioon, mis loodi komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/1780 (11) (millega kehtestatakse riigihangetega seotud teadete tüüpvormid), kõikide direktiivi kohaldamise seisukohast asjakohaste ühtse riigihangete klassifikaatori (CPV) koodiga lepingute kohta järgmist kolme välja:

— BT-715 Sõidukid – direktiivi 2009/33/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate sõidukite arv kokku (olenemata sellest, kas need on keskkonnasõbralikud või mitte). Need sõidukid on ostetud, liisitud, renditud või ostetud järelmaksuga või nende kasutamine on lepingu alusel kokku lepitud, et osutada ostetud teenust, mis kuulub direktiivi 2009/33/EÜ kohaldamisalasse.

— BT-716 Keskkonnasõbralikud sõidukid – direktiivis 2009/33/EÜ määratletud ja selle kohaldamisalasse kuuluvate keskkonnasõbralike sõidukite arv. Need sõidukid on ostetud, liisitud, renditud või ostetud järelmaksuga või nende kasutamine on lepingu alusel kokku lepitud, et osutada ostetud teenust, mis kuulub direktiivi 2009/33/EÜ kohaldamisalasse.

— BT-725 Heiteta sõidukid – direktiivis 2009/33/EÜ määratletud ja selle kohaldamisalasse kuuluvate heiteta raskeveokite arv. Need sõidukid on ostetud, liisitud, renditud või ostetud järelmaksuga või nende kasutamine on lepingu alusel kokku lepitud, et osutada ostetud teenust, mis kuulub direktiivi 2009/33/EÜ kohaldamisalasse.

Pärast nende uute e-vormide kasutuselevõtmist on võimalik automaatselt välja võtta maanteesõidukite arv ning keskkonnasõbralike ja heiteta maanteesõidukite arv. See teeb registreerimise ja järelevalve kõikide liikmesriikide jaoks lihtsamaks. Komisjon koondab ja avaldab need andmed oma veebisaidil.

Tuleb tähele panna, et eespool nimetatud väljad (BT-715, BT-716 ja BT-725), mida e-vormide kaudu järelevalve tegemiseks kasutatakse, on vabatahtlikud. Kui liikmesriigid kavatsevad võimaldada direktiivi rakendamise järelevalvet andmebaasi TED kaudu, soovitatakse neil kõnealused väljad riigi tasandil kohustuslikuks teha. Kui liikmesriigis neid välju ei kasutata, tuleb riigi tasandil sisse seada teatavas vormis sihtotstarbeline järelevalve- ja aruandlussüsteem.

22. Liikmesriigid peavad jõustama direktiivi (EL) 2019/1161 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 2. augustiks 2021, andmebaasi TED asjakohaseid välju sisaldavad uued e-vormid tehakse aga kättesaadavaks alles alates 14. novembrist 2022. Kuidas tehtud edusamme vahepeal jälgida?

Uutesse e-vormidesse asjakohaste väljade (sõidukite arv, keskkonnasõbralike sõidukite arv ja heiteta sõidukite arv) lisamine võimaldab andmebaasist TED teavet automaatselt välja võtta. Üleminekuperioodi lõpu (2. august 2021) ja andmebaasi TED uute e-vormide kasutuselevõtmise vahelisel ajavahemikul saab teabe iga lepinguga hõlmatud sõidukite, keskkonnasõbralike sõidukite ja heiteta sõidukite arvu kohta esitada tekstiväljal II.2.14) „Lisateave“. Liikmesriike julgustatakse direktiivi ülevõtmisel ja rakendamisel täpsustama, et kõnealuse teabe kogumise hõlbustamiseks tuleks seda vaba tekstivälja sel eesmärgil kasutada.

23. Andmebaasis TED avaldatavate lepingu sõlmimise teadete puhul võib tekkida probleem seoses lepingutega, mis hõlmavad eri kategooriate sõidukeid, mille suhtes on kindlaks määratud erinevad protsendimäärad (nt bussid ja autod). Kuidas peaks avaliku sektori hankija ja võrgustiku sektori hankija sellisel juhul hankest teatama?

Praeguste kogemuste põhjal eeldatakse, et see probleem puudutab vaid suhteliselt piiratud arvu lepingu sõlmimise teateid. Üldiselt tuleks soovitada avaliku sektori hankijatel ja võrgustiku sektori hankijatel kasutada eri sõidukikategooriate jaoks võimaluse korral eraldi hankeosasid.

Juhul kui lepingu sõlmimise teates on vaja esitada erinevad sõidukikategooriad, soovitame järgmist lähenemisviisi:

— lisada mõlema sõidukikategooria CPV-koodid; valida peamiseks CPV-koodiks selle sõidukikategooria kood, mille puhul sõidukite arv on suurim, ja esitada ülejäänud sõidukikategooriate kood(id) teiseste CPV-koodidena (nt kui teade käsitleb kümmet bussi ja viit kaubikut, siis valida peamiseks CPV-koodiks busside kood ja teiseseks CPV-koodiks kaubikute kood);

— märkida asjakohastel väljadel ainult selle kategooria sõidukite arv, kus see on suurim (seega, kui teatis käsitleb näiteks kümmet bussi ja viit kaubikut, siis märkida ainult kümme bussi);

— esitada muude sõidukite arv väljal II.2.14) „Lisateave“.

24. Mis juhtub siis, kui avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija kasutab andmebaasi TED e-vorme lepingute puhul, mis jäävad väljapoole direktiivi kohaldamisala, näiteks kuna need jäävad allapoole minimaalset piirmäära või kuna hangitavad sõidukid ei kuulu direktiivi kohaldamisalasse? Kuidas vältida olukorda, et selliste lepingutega hõlmatud sõidukeid võetakse arvesse direktiivi kohaste minimaalsete hanke-eesmärkide arvutamisel, kuigi need jäävad väljapoole selle kohaldamisala?

Kui lepingu puhul, mis ei kuulu direktiivi kohaldamisalasse (nt kuna selle väärtus jääb allapoole piirmäära), kasutatakse e-vormi, tuleks asjakohased väljad (direktiivi kohaldamisalasse jäävate hangitud sõidukite arv, keskkonnasõbralike sõidukite arv, heiteta sõidukite arv) tühjaks jätta või märkida sinna „0“, et sõidukite vastavat arvu andmebaasist TED andmeid välja võttes arvesse ei võetaks.

25. Direktiivi artikli 3 lõike 1 punktiga b lubatakse liikmesriikidel määrata avaliku teenindamise lepingute puhul kindlaks piirmäär, mis võib olla sama või madalam kui määruse (EL) 1370/2007 artikli 5 lõikes 4 kehtestatud piirmäär. Kui liikmesriik kehtestab madalama piirmäära, siis kuidas saab selliseid lepinguid andmebaasis TED jälgida?

Kui liikmesriik otsustab kehtestada madalama piirmäära, peaks põhimõtteliselt olema võimalik esitada andmebaasis TED avaliku teenindamise lepingud, mille väärtus on väiksem kui määruse (EL) 1370/2007 artikli 5 lõikes 4 osutatud ELi piirmäär.

Kui asjaomase lepingu juba peab riiklike eeskirjade kohaselt andmebaasis TED registreerima, siis on lihtne esitada maanteesõidukite arv asjaomasel e-vormil ja see nõuab minimaalset täiendavat halduskoormust.

Kui lepingust ei tule praegu teatada, on aruandluseks mitu võimalust, mille kõigiga kaasneb aga teatav halduskoormus.

— Liikmesriik võib nõuda lepingust teatamist andmebaasis TED.

— Teise võimalusena võib liikmesriik nõuda avaliku sektori hankijatelt ja võrgustiku sektori hankijatelt selliste lepingutega hõlmatud maanteesõidukite (ning keskkonnasõbralike ja heiteta sõidukite) arvu teatamist riigi tasandil, misjärel saab liikmesriik lisada need andmed riigi aruandesse, kasutamata andmebaasi TED. Vajadusega paralleelse süsteemi järele selliste suhteliselt väikeste lepingutega hõlmatud sõidukite arvu teatamiseks kaasneks ka teatav täiendav halduskoormus.

Liikmesriike kutsutakse direktiivi ülevõtmise kontekstis selles küsimuses otsust tehes arvestama nende eri võimaluste vastavaid eeliseid ja mõjusid.

Enne üleminekuperioodi lõppu alanud hankeid käsitlevad küsimused

26. Kas direktiiv mõjutab kehtivaid teenuste hankelepinguid, mis on sõlmitud enne 2. augustit 2021? Kuidas tuleks toimida selliste lepingutega hõlmatud sõidukite asendamise korral?

Avalikke transporditeenuseid käsitlevad raamlepingud või avaliku teenindamise lepingud, mis on sõlmitud enne 2. augustit 2021, ei kuulu direktiivi kohaldamisalasse. Peale selle, nagu on juba selgitatud vastuses küsimusele 13 eespool, tuleb isegi juhul, kui teenuste hankeleping kuulub direktiivi kohaldamisalasse, minimaalse hanke-eesmärgi arvutamisel võtta arvesse nende sõidukite arvu, mida kasutatakse teenuse osutamiseks, mitte nende sõidukite arvu, mille teenuseosutaja võib lepingu kestuse jooksul asendada.

Nagu on aga üksikasjalikumalt selgitatud eespool vastuses küsimusele 14, võidakse teenuseosutajalt nõuda sõidukite ostmisest teatamist, kui ta ise on avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija, kelle suhtes kehtivad direktiivi 2014/24/EL või 2014/25/EL nõuded.

Praktilised näited – küsimused 17, 18 ja 26 Juhtum 1. Avaliku sektori hankija on sõlminud enne 2. augustit 2021 oma bussivõrgu käitamiseks lepingu üksusega, kes ei ole direktiivides 2014/24/EL ja 2014/25/EL määratletud avaliku sektori hankija ega võrgustiku sektori hankija. Teenuste hankeleping jääb väljapoole direktiivi kohaldamisala ja seda ei võeta minimaalsete hanke-eesmärkide arvutamisel arvesse. Eesmärgi arvutamisel ei võeta arvesse ühtegi lepinguga hõlmatud bussi, arvesse ei võeta ka busside hilisemat asendamist ning seda ei ole vaja jälgida ega registreerida. Juhtum 2. Avaliku sektori hankija on sõlminud enne 2. augustit 2021 oma bussivõrgu käitamiseks lepingu ühistranspordiametiga, kes on ühtlasi avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija, kelle suhtes kehtivad direktiivide 2014/24/EL ja 2014/25/EL nõuded. Teenuste hankeleping jääb väljapoole direktiivi kohaldamisala ja seda ei võeta minimaalsete hanke-eesmärkide arvutamisel arvesse. Busside hankimine ühistranspordiameti poolt jääb aga direktiivi kohaldamisalasse. Seega, kui amet asendab võrdlusperioodi jooksul ühe või mitu teenuse osutamiseks kasutatavat bussi, võetakse seda ostu minimaalse hanke-eesmärgi arvutamisel arvesse ja sellest tuleb vastavalt teatada (tuleb tähele panna, et sel juhul võetakse bussi ostmist arvesse olenemata sellest, kas seda kasutatakse teenuslepingu täitmiseks).

Küsimused, mis käsitlevad direktiivi kohaldatavust raamlepingute ja dünaamiliste hankesüsteemide suhtes

27. Kuidas kohaldatakse direktiivi nõudeid dünaamiliste hankesüsteemide või raamlepingute alusel toimuvate pakkumismenetluste suhtes?

Direktiivi kohaldatakse raamlepingute või dünaamiliste hankesüsteemide raames sõlmitavate individuaalsete lepingute suhtes. Kooskõlas artikli 5 lõike 2 sätetega tuleb direktiivi kohaldamise eesmärgil võtta arvesse individuaalse lepingu sõlmimise teateid. Nendest võib teatada järgmiselt.

— Dünaamiliste hankesüsteemide puhul saadab avaliku sektori hankija direktiivi 2014/24/EL artikli 50 lõike 3 kohaselt „lepingu sõlmimise teate dünaamilisel hankesüsteemil põhineva lepingute sõlmimise menetluse tulemuste kohta 30 päeva jooksul alates iga lepingu sõlmimisest. Ta võib sellised teated kvartalite kaupa rühmitada. Sel juhul edastab ta selliselt rühmitatud teated 30 päeva jooksul pärast iga kvartali lõppu.“

— Raamlepingute alla kuuluvate individuaalsete lepingute puhul on e-vormide kasutamist selgitatud e-vormide kasutamise poliitika rakendamise käsiraamatus; vt eelkõige käsiraamatu järgmine väljavõte:

„E-vorme võib kasutada raamlepingu alla kuuluvate individuaalsete lepingute sõlmimise teadete avaldamiseks igas kvartalis (viidates raamlepingu sõlmimist käsitlevale teatele), mida hankedirektiividega ei nõuta (*). Seda kohustust saab veelgi täpsustada sõltuvalt raamlepingu liigist, näiteks kas see kehtib kõikide raamlepingute või üksnes mitut ettevõtjat hõlmavate raamlepingute puhul. Raamlepingute alla kuuluvate lepingute sõlmimise teadete avaldamine on vajalik läbipaistvuse tagamiseks seoses sellega, kui palju maksumaksjate raha tegelikult kulutatakse, ning mitut ettevõtjat hõlmavate raamlepingute puhul täiendava läbipaistvuse tagamiseks seoses sellega, kes tegelikult raha saab. (Peale selle on see vajalik sõidukite ostmise täpseks mõõtmiseks keskkonnasõbralike sõidukite direktiivi alusel.)

28. Kas direktiivi kohaldatakse varem kehtestatud dünaamiliste hankesüsteemide või raamlepingute alusel toimuvate pakkumismenetluste suhtes, kui direktiiv jõustub süsteemi kehtivusajal?

Ei. Vastavalt direktiivi artikli 3 lõikele 1 jäävad direktiivi kohaldamisalasse ainult sellised lepingud, mille puhul hange on välja kuulutatud pärast 2. augustit 2021. Seega jäävad dünaamilised hankesüsteemid või raamlepingud, mille puhul hange kuulutati välja enne seda kuupäeva, direktiivi kohaldamisalast välja, isegi kui sellisel dünaamilisel hankesüsteemil põhinevad individuaalsed lepingud sõlmitakse pärast seda kuupäeva. Vt ka küsimus 7.

29. Kui raamleping või dünaamiline hankesüsteem kehtestatakse esimesel võrdlusperioodil, kuid individuaalsed lepingud sõlmitakse teisel perioodil, siis kumma perioodi kohta tuleks vastavaid sõidukeid arvesse võtta?

Direktiivi artikli 5 lõike 2 kohaselt tuleb arvesse võtta lepingu sõlmimise kuupäeva. Raamlepingute või dünaamiliste hankesüsteemide puhul on see individuaalsete lepingute sõlmimise kuupäev. Seega võetakse teisel võrdlusperioodil sõlmitud individuaalsete lepingute puhul, mis moodustavad osa esimesel võrdlusperioodil kehtestatud raamlepingust või dünaamilisest hankesüsteemist, asjaomaseid sõidukeid arvesse teise võrdlusperioodi kohta.

Vt ka küsimus 7.

Eri liikmesriikide avaliku sektori hankijaid hõlmavaid hankeid käsitlevad küsimused

30. Kui korraldatakse ühishange, milles osalevad eri liikmesriikide avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad – näiteks kui Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus korraldab oma eri liikmesriikides asuvate liikmete nimel keskkonnasõbralike busside ühishanke –, siis kuidas tuleks sellest andmebaasis TED teatada nii, et oleks tagatud sõidukite nõuetekohane jaotamine liikmesriikide vahel minimaalsete hanke-eesmärkide arvutamise eesmärgil?

Eespool kirjeldatud ühishanked registreeritakse andmebaasis TED ühe kandena; seega võidakse vastavad sõidukid automaatselt määrata sellele liikmesriigile, kus asub juhtiv avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija. Selle tagamiseks, et sõidukid minimaalsete hanke-eesmärkide arvutamise eesmärgil liikmesriikide vahel nõuetekohaselt jaotatakse, tuleks sõidukite, keskkonnasõbralike sõidukite ja heiteta sõidukite jagunemine liikmesriikide vahel esitada väljal II.2.14) „Lisateave“. Seejärel korrigeerivad komisjoni talitused käsitsi kõnealuste sõidukite arvestamist süsteemis, et kajastada nende tegelikku jaotust asjaomaste liikmesriikide vahel.

(1) ELT L 120, 15.5.2009, lk 5.

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1161, millega muudetakse direktiivi 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta (ELT L 188, 12.7.2019, lk 116).

(3) ELT L 151, 14.6.2018, lk 1.

(4) ELT L 315, 3.12.2007, lk 1.

(5) ELT L 307, 28.10.2014, lk 1.

(6) ELT L 263, 9.10.2007, lk 1. Määruse (EL) 2018/858 artikli 88 kohaselt tunnistati direktiiv 2007/46/EÜ kehtetuks alates 1. septembrist 2020.

(7) https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=12920&no=1.

(8) „Tuleb märkida, et trollibusse loetakse heiteta bussideks, tingimusel et nad sõidavad üksnes elektri jõul või kasutavad üksnes heiteta jõuseadet, kui nad ei ole võrku ühendatud; vastasel korral loetakse neid endiselt keskkonnasõbralikeks sõidukiteks.“

(9) ELT L 94, 28.3.2014, lk 65.

(10) ELT L 94, 28.3.2014, lk 243.

(11) ELT L 272, 25.10.2019, lk 7.