[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 16.7.2008

KOM(2008) 401 lõplik

2008/0152 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

ühenduse ökomärgise kava kohta

(esitanud komisjon) {SEK(2008) 2118} {SEK(2008) 2119}

SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU SISU

1.1. Eesmärk

Käesoleva määruse üldeesmärk on aidata kaasa toodete säästvale tootmisele ja tarbimisele ning teenuste säästvale osutamisele ja kasutamisele, kehtestades turul olevate parimate keskkonnanäitajatega toodete ja teenuste alusel toodete ja teenustega seotud keskkonnategevuse tulemuslikkuse võrdlusalused. Ökomärgis peaks propageerima keskkonnasõbralikke tooteid ja teenuseid, suunates tarbijad võrdlusalustele vastavate toodete ja teenuste juurde, võrreldes muude sama kategooria toodete ja teenustega.

Võrdlusaluseid kasutatakse ka teiste keskkonnapoliitika vahendite väljatöötamiseks ja rakendamiseks, kui soovitakse saavutada põhimõtteühtlust ühisturul (nt andes avalik-õiguslikele ostjatele kasutamiseks keskkonnaalased kriteeriumid ja andes soovitusi toodete võimalike miinimumnõuete kohta).

1.2. Üldine taust

Vastavalt ökomärgise määruse[1] artiklile 20 tuleb alates 1992. aastast kehtinud ELi ökomärgise kava läbi vaadata ja komisjon peab selle käigus välja pakkuma määruse asjakohased muudatused. Nagu Euroopa Keskkonnaagentuuri ja teiste poolt avaldatud aruannetes on rõhutatud, tekitab keskkonna olukord üha enam muret. Üleilmne soojenemine on selles kontekstis vaid üks ja praegu kõige esileküündivam probleem, aga neid on veel, näiteks bioloogiline mitmekesisus, õhu ja vee saastatus ning osoonikihi hõrenemine.

Selle poliitikavaldkonna üksikasjalikum taust ja instrumendi valiku põhjendus on esitatud mõjuhinnangus.

1.3. Ühenduses kehtivad õigusnormid

Käesoleva ettepaneku eesmärk on asendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1980/2000 ühenduse muudetud ökomärgise andmise süsteemi kohta.

1.4. Kooskõla muude tegevuspõhimõtete ja eeskirjadega

Ettepanek ökomärgise kava kohta on tihedalt seotud Euroopa Komisjoni säästva tarbimise ja tootmise poliitika laiema raamistikuga ning sellesse lõimitud. Tootmis- ja tarbimismallide negatiivset mõju keskkonnale, tervisele ja loodusvaradele tuleb vähendada. Sellise keskkonnale, tervisele ja loodusvaradele avaldatava negatiivse mõju vähendamisele suunatud instrumentide kogumi ühtse rakendamise üldraamistiku loomine on komisjoni prioriteet. Nagu kirjas mõjuhinnangus, võib kolmandate isikute akrediteeritav mitme kriteeriumiga ökomärgis, mis lähtub olelusringipõhisest mõtteviisist,[2] olla säästva tarbimise ja tootmise poliitika instrumentide kogumi oluline osa. Ökomärgise kava olulisust on rõhutatud juba varasemates selle poliitikavaldkonna dokumentides (nt komisjoni teatis tervikliku tootepoliitika kohta[3] ja kuues keskkonnaalane tegevusprogramm[4]).

2. HUVITATUD ISIKUTEGA PEETUD KONSULTATSIOONIDE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

2.1. Konsultatsioonid

Ökomärgise läbivaatamise ja mõju hindamise protsess algas 2002. aasta veebruaris, kui käivitati ökomärgise suuremahuline hindamisuuring[5]. Lisaks läbivaatamisele on sidusrühmadega toimunud mitu konsultatsiooni, mis kulmineerusid Interneti-põhise avaliku aruteluga 2007. aasta alguses.

Konsulteerimise tulemused lisati mõjuhinnangusse ja need on kokku võetud allpool.

2.2. Mõju hindamine

Ökomärgise kavast saadav võimalik kasu:

Ühtsel turul on loogiline samm töötada välja ühtsed suunised toodete keskkonnaalase usaldusväärsuse jaoks, selle asemel, et kasutada igas liikmesriigis erinevaid kriteeriume. Kogu ELi hõlmav kava lihtsustab ettevõtetel keskkonnasõbralikumate toodete turustamist ELis ja võimaldab tarbijatel neid tooteid igal pool osta teadmisega, et need vastavad ühtsetele keskkonnaalastele kriteeriumidele. ELi ökomärgis on ainus kogu siseturgu hõlmav ametlik kava; riikides või piirkondades kehtivad ökomärgise kavad katavad seda vaid osaliselt.

Selleks, et tarbijad, aga ka era- ja avalik-õiguslikud ostjad, arvestaksid turult toodete ja teenuste valimisel keskkonnaalaseid kriteeriume, peavad nad leidma mõistetavad ja usaldusväärsed kriteeriumid, mis võimaldavad neil tõeliselt keskkonnasõbralikke tooteid konkurentidest eristada. Ökomärgised võivad olla olulisel kohal igas keskkonnasõbralike toodete väljatöötamist ja müüki edendavate meetmete paketis; need kehtestavad turu jaoks selged kriteeriumid ja näiteks ökomärgise kriteeriume saab kasutada ka keskkonnahoidlike riigihangete pakkumiskutsetes.

Praeguse kava edu:

Ökomärgise hindamine ja konsultatsioonid näitasid, et mikrotasandil on kava edukas, sest aitab parandada selles osalevate organisatsioonide keskkonnategevuse tulemuslikkust. Konsultatsioonid näitasid ka, et kava algne idee on ELi poliitika vaatevinklist endiselt põhjendatud ja soovitav. See annab ELi tarbijatele keskkonnaalase sertifitseerimise viisi, mida nad võivad usaldada, ja ettevõtetele võimaluse kasutada üht märgist nii üleeuroopalises kui ka üleilmses turustamises.

ELi ökomärgis on keskkonnategevuse tulemuslikkuse käsitlemisel ka muidu kasulik võrdlusalus:

- EVER-uuringu[6] tulemustest selgus, et ELi ökomärgise kriteeriume kasutavad isegi kavas mitteosalevad äriühingud. Üle poole sellistest küsitletud äriühingutest ütlesid, et nad kasutavad ökomärgist oma keskkonnategevuse tulemuslikkuse võrdlusalusena, isegi kui nad märgist ei taotle.

- Energiat tarbivate toodete ökodisaini direktiivi[7] kohaselt loetakse iga toode, millele on antud ökomärgis, automaatselt rakendusmeetmetele vastavaks.

- ELi ökomärgise kriteeriume on kasutatud ka teistes ökomärgise kavades (nt Austria ökomärgis ja Põhjamaade luik). Mõlemad on otsustanud mõne tooterühma puhul võtta üle ELi kriteeriumid sõna-sõnalt.

Kuigi kavaga on viimasel ajal liitunud palju litsentseeritud äriühinguid, on ökomärgist kandvaid tooterühmi vaid 26 ja neid toodavad vaid umbes 500 äriühingut. Ökomärgisega toodete müügitulu on kokku üle 1 miljardi euro aastas, mis on vaid väike osa võimalikust ELi turust.

Kavandatav lähenemisviis:

Mõju hindamine näitab, et kehtiva kavaga ei saavutata seatud eesmärke, sest liiga bürokraatlike protsesside ja juhtimise tõttu on teadlikkus ökomärgisest madal ja tootjad kasutavad seda vähe.

Sellepärast kavandati kava muutmiseks ja lihtsustamiseks järgmine meetmete pakett:

- määruse muutmine, et see sobiks paremini teiste säästva tootmise ja tarbimise meetmetega;

- märgise reguleerimisala avardamine;

- teiste ökomärgiste kavadega ühtlustamisele kaasa aitavate meetmete juurutamine;

- rohkem tooterühmi / kiirem kriteeriumide väljatöötamine;

- kriteeriume käsitlevate dokumentide malli juurutamine, et tagada nende suurem kasutajasõbralikkus;

- keskkonnahoidlike riigihangete suuniste kaasamine kriteeriumide väljatöötamisse;

- aastamaksude kaotamine ja hindamiskorra lihtsustamine;

- pädevate asutuste vastastikune hindamine;

- turustamise edendamine;

- toodete keskkonnanäitajate kohustuslike standardite kavandamine;

- kriteeriume käsitlevate dokumentide lihtsustamine, kusjuures rohkem tähelepanu pööratakse toodete kõige olulisemale keskkonnamõjule, hoides soovitud tasemed kõrgel.

Oodatavad tulemused/eesmärgid:

Ökomärgise kava läbivaatamise eesmärgid on:

- Kõrge teadlikkus ELi ökomärgisest, selle mõistmine ja tunnustamine ELi 27 liikmesriigis ja kogu maailmas. Keskpika perioodi edu võrdlusalus peaks olema ökomärgise tunnustatus tarbijate ja äriühingute seas kõikjal ELis;

- Kriteeriumid toodetele ja teenustele, kus ökomärgis suudab saavutada kõige enam, milleks on eelkõige olulise keskkonnamõjuga tooterühmad, millel on palju arenguruumi (2015. aastaks 25 tooterühma asemel 40–50 tooterühma);

- Lettidele palju rohkem ökomärgisega tooteid, mille seast tarbijad valida saavad (märgisega tooterühmades turuosa 10 %);

- Avalik-õiguslike ostjate poolt lihtsalt kasutatavad kriteeriume käsitlevad dokumendid;

- Teiste üleilmsete ja riiklike märgistega hästi ühtlustatud ökomärgis;

- Ökomärgis, mille äriühingud suudavad saada väheste kulude ja jõupingutustega, säilitades siiski märgise kõrged eesmärgid, et see oleks tarbijate ja keskkonnaorganisatsioonide jaoks usaldusväärne.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

3.1. Õiguslik alus

Käesolev määrus lähtub selgelt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 175 sätestatud keskkonnapoliitikaga seotud kaalutlustest. Need olid juba õiguslikuks aluseks määrusele (EÜ) nr 1980/2000 ühenduse muudetud ökomärgise andmise süsteemi kohta.

3.2. Subsidiaarsus ja proportsionaalsus

Käesolevas ökomärgise määruse ettepanekus esitatakse raamistik EL-i tasandil toodetega seotud keskkonnategevuse kõrge tulemuslikkuse võrdlusaluste loomiseks tehniliste kriteeriumide alusel. Lisaks sellele esitatakse ettepanekus raamistik ettevõtetele, kes tahavad liikmesriikide juhtimisel näidata, et nad täidavad neid kriteeriume.

3.3. Õigusakti valik

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus näib olevat ilmselge valik, sest kava toimimise kohta on vaja selgeid ja ühtseid eeskirju ühenduse kõikides osades. Varem on Euroopa ökomärgise andmise kava aluseks olnud alati määrused (nr 880/1992 ja nr 1980/2000). Kava toimimise raamtingimusi ei muudeta nii, et teist liiki õigusakti kasutamine oleks õigustatud.

4. MÕJU EELARVELE

Vt lisatud finantsselgitus.

5. TÄIENDAV TEAVE

5.1. Lihtsustamine

Ettepanekuga täidetakse komisjoni jooksva lihtsustamiskava alusel võetud kohustusi (vt KOM (2008)33).

Koguhalduskulusid (sh avalik-õiguslike asutuste kulud seoses kava haldamisega) ei ole võimalik rahasse arvestada, sest tegu on vabatahtliku instrumendiga, kus kulud sõltuvad suurel määral märgise kasutuselevõtust majandusharu poolt ja sellega kaasnevatest kuludest, mis on seotud turujärelevalvega märgise kasutajate vastavuse üle.

Samuti on võimalik vaadelda valitud mikrovõimaluste mõju üksikute menetluste halduskuludele. Ka on vaja rõhutada, et komisjoni range halduskulude määratluse kohaselt ei kehtesta ökomärgise määrus äriühingutele mingeid halduskulusid, sest see on vabatahtlik kava, kus äriühingud võivad aga ei pruugi osaleda.

Määruse muutmine, et see sobiks paremini komisjoni muude säästva tootmise ja tarbimise meetmetega , tähendab, et erinevate toodetega seotud instrumentide koostoimet on võimalik suurendada ja see tähendab, et ühtlustatakse kriteeriumide esitamise raamistikku. See vähendab äriühingute halduskoormust.

Teiste ökomärgiste kavadega ühtlustamisele kaasa aitavate meetmete juurutamine: Ühtlustavad meetmed saavad halduskoormust vaid vähendada nende äriühingute puhul, kes soovivad taotleda mitut ökomärgist. Kui üks märgis on juba saadud, vähenevad katsetele tehtavad kulud 100 %, sest lisakatseid ja -kontrollimist pole enam vaja. Selline finantskoormuse vähenemine pakub eriti huvi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele.

Rohkem tooterühmi / kiirem kriteeriumide väljatöötamine: Kriteeriumide väljatöötamise lihtsustatud kord vähendab kõikide osaliste kulusid (vähem koosolekuid), aga enamate tooterühmade loomine tähendab selgelt lisakulusid.

Üks kava muutmise võimaluse aspekt on teiste juba tehtud töö lihtsam kasutamine seoses ökomärgisega (nt liikmesriikide märgised, üleilmse ökomärgiste võrgustiku töö või komisjoni muu tööga seoses tehtu (nt energiat tarbivate toodete direktiiv või uus säästva tarbimise ja tootmise tegevuskava)). See hoiab kokku aega ja raha, sest ökomärgise kriteeriume ei töötata välja eraldi.

Kriteeriume käsitlevate dokumentide malli juurutamine, et tagada nende suurem kasutajasõbralikkus: Kriteeriume käsitlevate dokumentide standardimine ja kasutajasõbralikumaks muutmine vähendab selliste äriühingute ja ostvate organisatsioonide halduskoormust, kes kasutavad tehniliste spetsifikatsioonide kriteeriume.

Keskkonnahoidlike riigihangete suuniste kaasamine kriteeriumide väljatöötamisse: Nagu eelmises punktis juba märgitud, on hankijatel lihtsam juurdepääs ELi ühtlustatud kriteeriumidele ja äriühingutel on võrdsed võimalused, kui lepingute tehnilistes spetsifikatsioonides kasutatakse kõikjal Euroopas samu kriteeriume. Liikmesriigid hoiavad ka raha kokku, sest samu kriteeriume saab kasutada nii ökomärgise andmisel kui ka riigihangetes.

Aastamaksu kaotamine: ELi 27 liikmesriigi pädevate asutuste praegune otsene aastatulu neist maksudest on umbes üks miljon eurot. See otsene tulu maksude kaotamisel kaob, aga väheneb ettevõtete halduskoormus. Halduskokkuhoid saab lisaks aastamaksu mittemaksmisele olema umbes pool inimtööpäeva aastas äriühingu kohta. Liikmesriikidele jääb kava tööshoidmise halduskoormus samaks, sest praeguse kava alusel tehtav haldamis-, hindamis- ja kontrollimistöö saab olema samaväärne turu järelevalvega tegelemisega uute ettepanekute kohaselt. Lihtsamad kriteeriumid aitaksid siiski haldamist vähendada.

5.2. Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamine

Ökomärgise määrus (EÜ) nr 1980/2000 tunnistatakse kehtetuks.

5.3. Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel

Lisatud on ülevaatamisklausel.

2008/0152 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

ühenduse ökomärgise kava kohta (EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[8],

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[9],

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[10],

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[11]

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu 17. juuli 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1980/2000 (ühenduse muudetud ökomärgise andmise süsteemi kohta)[12] eesmärk oli luua vabatahtlik ühenduse ökomärgise andmise kava kogu olelusringi jooksul keskkonda vähem mõjutavate toodete propageerimiseks ja tarbijatele toodete keskkonnamõju kohta täpse, usaldusväärse ja teaduslikult põhjendatud teabe andmiseks.

(2) Määruse (EÜ) nr 1980/2000 rakendamise käigus saadud kogemused on näidanud, et ühenduse ökomärgise kava mõjususe suurendamiseks ja toimimise tõhustamiseks tuleb ühenduse ökomärgise kava muuta.

(3) Keskkonnamärgiste kavade paljususe vältimiseks ja keskkonnategevuse tulemuslikkuse parandamiseks kõikides sektorites, kus keskkonnamõju on tarbijate valikut mõjutav tegur, tuleks ühenduse ökomärgise kasutamise võimalust laiendada. On vaja siiski tagada selge vahe käesoleva määruse ning nõukogu 28. juuni 2007. aasta määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta)[13] vahel.

(4) Ühenduse ökomärgise kava on osa ühenduse säästva tarbimise ja tootmise poliitikast, mille eesmärk on vähendada tarbimise ja tootmise negatiivset mõju keskkonnale, tervisele ja loodusvaradele. Kava eesmärk on propageerida ökomärgise kasutamise kaudu tooteid, millega seotud keskkonnategevuse tulemuslikkus on väga kõrgel tasemel. Selleks on asjakohane nõuda, et kriteeriumid, millele tooted peavad ökomärgise saamiseks vastama, põhineksid ühenduse turul olevate kõrgeima keskkonnategevuse tulemuslikkusega toodete näitajatel. Kõnealused kriteeriumid peaksid olema kergesti mõistetavad ja kasutatavad ning peaksid seepärast piirduma toodete kõige olulisema keskkonnamõjuga.

(5) Soovitav on, et ökomärgise kriteeriumide väljatöötamist või läbivaatamist võib juhtida iga asjast huvitatud isik, tingimusel et järgitakse ühtseid menetluseeskirju ja protsessi koordineerib komisjon. Ühenduse tegevuse üldise sidususe tagamiseks on asjakohane nõuda, et ökomärgise kriteeriumide väljatöötamisel arvestatakse ühenduse viimaste strateegiliste eesmärkidega keskkonna valdkonnas (nt keskkonnaalased tegevusprogrammid, säästva arengu strateegiad ja kliimamuutuste programmid).

(6) Ühenduse ökomärgise kava lihtsustamiseks ning ökomärgise kasutamisega seotud halduskoormuse vähendamiseks tuleks hindamis- ja kontrollimismenetlused asendada registreerimissüsteemiga.

(7) Ökomärgise laialdasema kasutuse tagamiseks ja selleks, et mitte seada ebasoodsamasse olukorda neid, kelle toode vastab ökomärgise kriteeriumidele, tuleks vähendada ökomärgise kasutamise kulusid.

(8) Ökomärgise kasutamise menetluste lihtsustamiseks tuleb sätestada ökomärgise kasutamise tingimused ning nende tingimuste järgimise tagamiseks ette näha, et pädevad asutused tegeleksid kontrollimisega ja keelaksid ökomärgise kasutamise, kui kasutamise tingimusi ei ole järgitud. Samuti on asjakohane ette näha, et liikmesriigid kehtestaksid eeskirjad käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatavate karistuste jaoks ja tagaksid nende rakendamise.

(9) Avalikkuse teadlikkust ökomärgisest on vaja tõsta edendusmeetmete abil, et tarbijad teaksid, mida märgis tähendab, ja saaksid langetada teadlikke valikuid.

(10) Riiklike ja ühenduse tasandi keskkonnamärgiseid kandvate toodete turustamise soodustamiseks ja tarbijates segaduse tekitamise vältimiseks on vaja parandada ka ühenduse ökomärgise kava ja riiklike ökomärgiste kavade sidusust ühenduses.

(11) Selleks, et registreerimissüsteemi ning ökomärgise kasutamise kontrollimist ja sellealast järelevalvet kohaldataks ühenduse kõikides osades ühtselt, peaksid pädevad asutused osalema vastastikuse hindamise süsteemis.

(12) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[14].

(13) Eelkõige peaks komisjonil olema volitus võtta vastu kriteeriumid, millele tooted peaksid vastama, et ökomärgist saada, ning muuta määruse lisasid. Kuna kõnealused meetmed on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi elemente, muu hulgas täiendada seda uute vähem oluliste elementide lisamisega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

(14) Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks määrus (EÜ) nr 1980/2000 asendada käesoleva määrusega.

(15) Tuleks ette näha asjakohased üleminekusätted, et tagada sujuv üleminek määruselt (EÜ) nr 1980/2000 käesolevale määrusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1 Sisu

Käesoleva määrusega sätestatakse ühenduse ökomärgise kava kehtestamise ja kohaldamise eeskirjad.

Artikkel 2 Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse mis tahes kaupade või teenuste suhtes, mida tarnitakse levitamiseks, tarbimiseks või kasutamiseks ühenduse turul tasu eest või tasuta (edaspidi „tooted”).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002[15] artiklis 2 määratletud toidu tähenduses kohaldatakse käesolevat määrust üksnes töödeldud toidule ning kalandus- ja vesiviljelussaadustele.

Artikkel 3 Mõisted

Määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1. tooterühm – kaupade või teenuste kogum, mida kasutatakse samalaadsetel eesmärkidel ning mis on kasutamise seisukohast ja tarbijate arusaamade kohaselt samalaadsed;

2. tarbija – füüsiline või juriidiline isik, kes ostab või saab turul oleva toote kas kasutamiseks, tarbimiseks, tootmiseks või levitamiseks;

3. keskkonnamõju – keskkonna mis tahes muutus, mis on täielikult või osaliselt põhjustatud toote poolt selle olelusringi jooksul;

4. keskkonnategevuse tulemuslikkus – keskkonnamõju tekitavate tooteomaduste tootjapoolse juhtimise tulemus.

Artikkel 4 Pädevad asutused

1. Iga liikmesriik määrab määruses sätestatud ülesannete täitmise eest vastutava(d) asutuse(d) (edaspidi „pädev asutus” või „pädevad asutused”) ja tagab nende toimimise. Kui on määratud rohkem kui üks pädev asutus, määrab liikmesriik kindlaks nende volitused ning nende suhtes kehtivad kooskõlastamisnõuded.

2. Pädevate asutuste ülesehitus peab tagama nende sõltumatuse ja neutraalsuse ning nende kodukord peab tagama tegevuse läbipaistvuse ja kõikide huvitatud osaliste osaluse.

Artikkel 5 Euroopa Liidu ökomärgise komisjon

1. Komisjon moodustab Euroopa Ühenduse ökomärgise komisjon (EUEB) ning määrab selle liikmeteks artiklis 4 nimetatud pädevate asutuste esindajad ja teiste huvitatud osaliste esindajad. EUEB aitab kaasa ökomärgise kriteeriumide väljatöötamisele ja läbivaatamisele ning ühenduse ökomärgise kava elluviimise ülevaatamisele. Samuti nõustab ja abistab see komisjoni nendes valdkondades ning eelkõige annab soovitusi keskkonnategevuse tulemuslikkuse miinimumnõuete kohta.

2. Komisjon tagab, et EUEB järgib oma tegevuses igast konkreetsest tooterühmast huvitatud osaliste (nt pädevad asutused, tootjad, jaemüüjad, maaletoojad, keskkonnakaitseorganisatsioonid ja tarbijaorganisatsioonid) tasakaalustatud osaluse põhimõtet.

Artikkel 6 Üldnõuded ökomärgise kriteeriumide jaoks

1. Ökomärgise kriteeriumid peavad põhinema toodete keskkonnategevuse tulemuslikkusel, võttes arvesse ühenduse viimaseid strateegilisi eesmärke keskkonna valdkonnas.

2. Toodete keskkonnategevuse tulemuslikkus määratakse ühenduse turul olevate toodete parimate keskkonnategevuse näitajate alusel. Selleks vaadeldakse toodete olelusringi jooksul aset leidvat kõige olulisemat mõju, mis on eelkõige mõju kliimamuutustele, loodusele ja bioloogilisele mitmekesisusele, energia ja ressursside tarbimine, jäätmete tootmine, heitmed igasugusesse keskkonda, füüsilisest mõjust tingitud saaste ning ohtlike ainete kasutamine ja keskkonda paiskamine.

3. Ökomärgise kriteeriumidega määratakse kindlaks keskkonnanõuded, millele toode ökomärgise saamiseks peab vastama.

4. Keskkonnanõuete kindlaksmääramisel arvestatakse netotasakaalu keskkonnakasu ja -koormuse (sh tervis ja ohutus) vahel konkreetse toote olelusringi erinevatel etappidel.

5. Need kriteeriumid sisaldavad nõudeid, mis peavad tagama, et ökomärgist kandev toode täidab oma otstarvet piisaval määral.

6. Ökomärgise kriteeriumides võetakse arvesse samale tooterühmale kohaldatavate teiste olemasolevate keskkonnamärgiste kriteeriume.

Artikkel 7 Ökomärgise kriteeriumide väljatöötamine ja läbivaatamine

1. Komisjon algatab pärast EUEBiga konsulteerimist ökomärgise kriteeriumide väljatöötamise ja läbivaatamise ning juhib seda.

Liikmesriigid, pädevad asutused ja teised sidusrühmad võivad pärast EUEBiga konsulteerimist algatada ökomärgise kriteeriumide väljatöötamise ja läbivaatamise ning seda juhtida.

Ökomärgise kriteeriumide väljatöötamise või läbivaatamise algatanud ja seda juhtiv osaline koostab vastavalt I lisa A osas sätestatud menetlusele alljärgnevad dokumendid:

1. eelaruanne,

2. kriteeriumide ettepaneku kavand,

3. kriteeriumide ettepaneku kavandit toetav tehniline aruanne,

4. lõpparuanne,

5. käsiraamat ökomärgise võimalikele kasutajatele ja pädevatele asutustele,

6. käsiraamat riigihankelepinguid sõlmivatele asutustele.

2. Kui mõne ühenduse ökomärgise kriteeriumideta tooterühma jaoks on mõne muu ökomärgise kava jaoks kriteeriumid välja töötatud, siis võib iga liikmesriik, kus seda ökomärgist tunnustatakse, pärast komisjoni ja EUEBiga konsulteerimist pakkuda need kriteeriumid välja ühenduse ökomärgise kriteeriumide väljatöötamiseks.

Sellisel juhul võib kohaldada I lisa B osas sätestatud kriteeriumide väljatöötamise lühimenetlust, kui väljapakutud kriteeriumid on välja töötatud kooskõlas I lisa A osaga.

3. Kui töötatakse välja kriteeriumid muule töödeldud toidule kui vesiviljelustooted, siis kohaldatakse osutatud kriteeriume üksnes nende töötlemisele, veole või pakendile.

Artikkel 8 Ökomärgise kriteeriumide kehtestamine

1. Komisjon võtab pärast EUEBiga konsulteerimist vastu meetmed ökomärgise konkreetsete kriteeriumide kehtestamiseks iga tooterühma jaoks.

Kõnealused meetmed, mis on ettenähtud käesoleva määruse vähem oluliste sätete muutmiseks määruse täiendamise teel, võetakse vastu vastavalt artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

2. Lõikes 1 nimetatud meetmetega komisjon:

7. kehtestab konkreetsete toodete ökomärgise kriteeriumidele vastavuse hindamise nõuded;

8. nimetab vajaduse korral kolm peamist ökomärgisele kantavat keskkonnanäitajat;

9. määrab kriteeriumide ja hindamisnõuete kehtivusaja.

3. Kriteeriumide ja hindamisnõuete kehtivusaeg määratakse iga tooterühma iga kriteeriumikogumi jaoks.

Artikkel 9 Ökomärgise kasutamiseks registreerumine

1. Ökomärgise kasutamiseks peavad tootjad, maaletoojad, teenuseosutajad, hulgimüüjad või jaemüüjad, kes tahavad ökomärgist kasutada, toote registreerima ühes artiklis 4 nimetatud pädevas asutuses vastavalt järgmistele eeskirjadele:

10. kui toode pärineb ühest liikmesriigist, registreeritakse toode selle liikmesriigi pädevas asutuses;

11. kui toode pärineb samal kujul mitmest liikmesriigist, registreeritakse toode ühe asjaomase liikmesriigi pädevas asutuses;

12. kui toode pärineb väljastpoolt ühendust, registreeritakse toode pädevas asutuses ühes liikmesriigis, kus toodet kavatsetakse turustada või turustatakse.

Ökomärgisel on üks II lisas näidatud kuju.

Ökomärgist võib kasutada vaid nende toodete puhul, mis on registreeritud ja vastavad asjaomaste toodete suhtes kohaldatavatele ökomärgise kriteeriumidele.

2. Registreerimise taotluses esitatakse müüja nimi ja aadress, tooterühm ja toote täielik kirjeldus.

Registreerimistaotlustele lisatakse kõik asjakohased dokumendid, mida on täpsustatud komisjoni asjaomases meetmes, millega kõnealuse tootegrupi jaoks on kehtestatud ökomärgise kriteeriumid.

3. Pädev asutus, kellele esitatakse registreerimistaotlus, võib registreerimistoimingute eest nõuda kuni 200 euro suurust tasu. Tasu nõudmise korral võib ökomärgist kasutada tingimusel, et tasu on makstud õigel ajal.

4. Kahe kuu jooksul pärast registreerimistaotluse saamist kontrollib asjaomane pädev asutus lõikes 2 osutatud dokumendid.

Kui esitatud dokumentatsioon on täielik, omistab pädev asutus igale tootele registreerimisnumbri.

5. Kui müüja on saanud registreerimisnumbri, võib ta tootele panna ökomärgise. Sellisel juhul paneb müüja tootele ka registreerimisnumbri.

6. Toote registreerinud pädev asutus teatab igast registreerimisest komisjonile. Komisjon loob ühtse registri ja ajakohastab seda regulaarselt. Register on avalik.

7. Ökomärgist võib kasutada registreeritud toodetel ja nendega seotud reklaammaterjalidel.

8. Registreerimine ei mõjuta ühenduse või riikide teiste keskkonnanõuete või regulatiivsete nõuete kohaldamist toote olelusringi erinevatele etappidele.

9. Ökomärgise kasutamise õigus ei laiene ökomärgise kasutamisele kaubamärgi osana.

10. Kui ökomärgis pannakse muule töödeldud toidule kui vesiviljelustooted, mis ei vasta määruse (EÜ) nr 834/2007 nõuetele, siis täiendatakse seda samas vaateväljas oleva teatega, et märgis on seotud üksnes toote töötluse, veo või pakendi keskkonnamõjuga.

Esimest alalõiget kohaldatakse ka töödeldud toidule, mis on märgistatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 834/2007 artikliga 24.

Artikkel 10 Turujärelevalve ja ühenduse ökomärgise kasutamise kontroll

1. Keelatud on igasugune vale või eksitav reklaam või ühenduse ökomärgist meenutava märgise või logo kasutamine.

2. Toote registreerinud pädev asutus kontrollib seda edaspidi korrapäraselt või kaebuse põhjal, võttes aluseks oma registreerimisandmed. Kontrollimine võib tähendada pistelist kontrolli.

Toote registreerinud pädev asutus teatab ökomärgise kasutajale ökomärgist kandva toote kohta esitatud kaebustest ja võib nõuda, et kasutaja neile vastaks. Pädev asutus võib kaebaja isikut kasutaja eest varjata.

3. Ökomärgise kasutaja peab lubama toote registreerinud pädeval asutusel teostada kõiki uurimistoiminguid, mis on vajalikud, et kontrollida tooterühma kriteeriumide ja artikli 9 jätkuvat täitmist kasutaja poolt.

4. Ökomärgise kasutaja lubab toote registreerinud pädeva asutuse esindajate nõudmise korral neil siseneda ruumidesse, milles kõnealust toodet valmistatakse.

Nõudmise võib esitada mis tahes mõistlikul ajal ja ilma ette teatamata.

5. Kui toote registreerinud pädev asutus, olles andnud ökomärgise kasutajale võimaluse esitada oma vastuväited, leiab, et ökomärgisega toode ei vasta kõnealuse tooterühma ökomärgise kriteeriumidele või et ökomärgist ei kasutata vastavalt artiklile 9, keelab ta ökomärgise kasutamise kõnealustel toodetel. Ökomärgise kasutajal ei ole õigust artikli 9 lõikes 3 osutatud tasu osalisele ega täielikule tagasimaksmisele.

Pädev asutus teavitab kõnealusest keelust viivitamatult kõiki teisi pädevaid asutusi ja komisjoni.

6. Toote registreerinud pädev asutus ei avalda teavet, mille ta on saanud hinnates artiklis 9 sätestatud ökomärgise kasutamise eeskirjade täitmist ökomärgise kasutaja poolt, ega kasuta seda teavet ökomärgise kasutamise lubamisega mitteseotud otstarbel.

Pädev asutus tarvitab mõistlikke abinõusid talle esitatud dokumentide kaitsmiseks võltsimise ja seadusevastase omastamise eest.

7. Kui pädevale asutusele teatatakse turul olevast ökomärgisega tootest, mis võib mitte vastata kõnealuse tooterühma kriteeriumidele ja artiklile 9, teavitab ta sellest viivitamatult komisjoni ja toote registreerinud pädevat asutust.

Toote registreerinud pädev asutus võtab vajalikud meetmed, et kontrollida toote vastavust tooterühma kriteeriumidele ja artiklile 9. Kohaldatakse lõikes 5 sätestatud menetlust.

Artikkel 11 Liikmesriikide ökomärgiste kavad

Kui ühenduse ökomärgise kriteeriumid on mingi tooterühma jaoks avaldatud, võib riiklike ökomärgiste kavasid, mis seda tooterühma avaldamise ajal ei hõlma, laiendada sellele tooterühmale ainult juhul, kui nende kavade kriteeriumid on vähemalt sama ranged kui ühenduse ökomärgise kriteeriumid.

Artikkel 12 Ökomärgise propageerimine

Liikmesriigid ja komisjon propageerivad koostöös EUEBiga ühenduse ökomärgise kasutamist teadlikkuse tõstmise ürituste ja teabekampaaniatega, mis on suunatud tarbijatele, tootjatele, avalik-õiguslikele ostjatele, hulgimüüjatele, jaemüüjatele ja avalikkusele, toetades nii kava arengut.

Artikkel 13 Vastastikune hindamine

Selleks, et tagada artiklite 9 ja 10 ühtne kohaldamine, korraldavad pädevad asutused vastastikuse hindamise. Vastastikune hindamine toimub mõistlike ja läbipaistvate hindamiskriteeriumide ja -sätete alusel.

Komisjon teostab järelevalvet pädevate asutuste vastastikuse hindamise eeskirjade ja kohase toimimise üle. Pädevad asutused saadavad vastastikuse hindamise aruande komisjonile, kes edastab selle teavitamiseesmärgil ka EUEBile ja muudab avalikkusele kättesaadavaks.

Artikkel 14 Aruanne

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule ühenduse ökomärgise kava rakendamise aruande hiljemalt [määrata konkreetne kuupäev – viie aasta jooksul pärast avaldamist]. Aruandesse märgitakse ka kava võimaliku läbivaatamise osad.

Artikkel 15 Lisade muutmine

Komisjon võib muuta artikli 9 lõikes 3 sätestatud tasu ülemmäära ja käesoleva määruse lisasid.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi osi, võetakse vastu vastavalt artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 16 Komitee

Komisjoni abistab komitee.

Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse kõnealuse otsuse artiklit 8.

Artikkel 17 Karistused

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida rakendatakse käesoleva määruse rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed selle rakendamise tagamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad nendest sätetest komisjonile hiljemalt ... ja teatavad komisjonile viivitamatult igast järgnevast muudatusest sätetes.

Artikkel 18 Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 1980/2000 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 19 Üleminekusätted

Määrust (EÜ) nr 1980/2000 kohaldatakse jätkuvalt selle artikli 9 kohaselt sõlmitud lepingute suhtes kuni kõnealustes lepingutes sätestatud lõppkuupäevani.

Artikkel 20 Jõustumine

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

I LISA Ökomärgise kriteeriumide väljatöötamise ja läbivaatamise kord

A. TAVAMENETLUS

Koostatakse järgmised dokumendid:

1. Eelaruanne

Eelaruanne sisaldab järgmisi osi:

- tooterühmaga seotud võimaliku keskkonnakasu kvantitatiivne näitaja (sh võrrelduna keskkonnakasuga, mis saadakse teistest Euroopa ja riikliku ökomärgisega sarnastest tooterühmadest),

- tooterühma valiku ja ulatuse põhjendus,

- võimalike kaubandusprobleemide käsitlus,

- teiste keskkonnamärgiste kriteeriumide analüüs,

- kehtivad õigusaktid ja seadusandlikud algatused, mis on seotud selle tooterühma sektoriga,

- andmed sektori ühendusesisese turu kohta (sh müügimahud ja käive),

- ökomärgisega toodete praegune ja tulevane turuhõlvamise potentsiaal,

- tooterühmaga seotud keskkonnamõju ulatus ja üldine tähtsus uute või olemasolevate olelusringi hindamisuuringute alusel. Kasutada võib ka muud teaduslikku tõendusmaterjali. Kriitilise tähtsusega ja vastuolulisi küsimusi käsitletakse üksikasjalikult ja antakse nende kohta hinnang,

- viited aruande koostamisel kogutud ja kasutatud andmetele ja teabele.

Eelaruanne avaldatakse komisjoni ökomärgise veebisaidil, kus sellega saab kriteeriumide väljatöötamise ajal tutvuda ja seda kommenteerida.

2. Kriteeriumide ettepaneku kavand ja sellega seotud tehniline aruanne

Pärast eelaruande avaldamist koostatakse ettepaneku kavand ja seda toetav tehniline aruanne.

Kavandatud kriteeriumid peavad vastama järgmistele nõuetele:

- Nende aluseks on parimate keskkonnanäitajatega turul olevate toodete keskkonnategevuse tulemuslikkus toote kogu olelusringi jooksul ja võimaluse korral vastavad need 10 % turul oleva parimate näitajatega toodete keskkonnategevuse tulemuslikkusele.

- Nende aluseks on toote kõige olulisem keskkonnamõju, need on väljendatud nii palju kui võimalik toote keskkonnategevuse tulemuslikkuse oluliste tehniliste näitajatena ja need sobivad hindamiseks käesoleva määruse sätete kohaselt.

- Nende aluseks on tõendatud andmed ja teave, mis käivad (võimaluse korral) kogu ühenduse turu kohta.

- Nende aluseks on olelusringi andmed ja kvantitatiivne keskkonnamõju, mis vastavad võimaluse korral Euroopa olelusringi kontrollandmete süsteemis (ELCD) olevatele andmetele.

- Nendes arvestatakse kõikide konsultatsiooniprotsessis osalenud huvitatud poolte arvamusi.

- Need tagavad tooterühmale kohaldatavate õigusaktide ühtlustamise mõistete, katsemeetodite ning tehnilise ja haldusdokumentatsiooni osas.

- Nendes arvestatakse ühenduse asjaomaseid poliitikavaldkondi ja seotud tooterühmadega seoses tehtud tööd.

Kriteeriumide ettepaneku kavand koostatakse nii, et see on kõigile, kes seda kasutada soovivad, lihtsalt kättesaadav. Selles põhjendatakse iga kriteeriumi ja selgitatakse iga kriteeriumiga seotud keskkonnakasu.

Tehniline aruanne sisaldab vähemalt järgmisi osi:

- iga nõude ja kriteeriumi teaduslik selgitus,

- üldise keskkonnategevuse tulemuslikkuse kvantitatiivsed näitajad, mida kriteeriumidega soovitakse saavutada, võrrelduna turul olevate keskmiste toodetega,

- kõikide kriteeriumide loodetava keskkonna-, majandusliku ja sotsiaalse mõju hinnang,

- erinevate kriteeriumide hindamise testimismeetodid,

- testimiskulude kalkulatsioon,

- iga kriteeriumi osas teave kõikide testide, aruannete ja muu dokumentatsiooni kohta, mida kasutajad peavad esitama pädeva asutuse nõudmisel nagu sätestatud artikli 10 lõikes 3.

Tehniline aruanne ja kriteeriumide ettepaneku kavand avaldatakse tagasiside saamiseks komisjoni ökomärgise veebisaidil. Tooterühma väljatöötamist juhtiv osaline edastab aruande ja ettepaneku kõikidele huvitatud osalistele.

Kriteeriumide kavandi üle peetakse vähemalt kaks töörühma avatud koosolekut, kuhu kutsutakse osalema kõiki huvitatud isikuid (pädevad asutused, tööstus (sh VKEd), ametiühingud, jaemüüjad, maaletoojad ning keskkonna- ja tarbijaorganisatsioonid). Koosolekutel osaleb ka komisjon.

Kriteeriumide ettepaneku kavand ja tehniline aruanne peavad olema kättesaadavad vähemalt kuu enne esimest töörühma koosolekut. Iga järgnev kriteeriumide ettepaneku kavand peab olema kättesaadav vähemalt kuu enne järgmist koosolekut. Järgnevates kavandites esitatud muudatuste tagamaid selgitatakse põhjalikult ja need dokumenteeritakse seoses töörühmade avatud koosolekutel toimunud arutelu ja avalikkuselt saadud tagasisidega.

Kõikidele kriteeriumide väljatöötamise protsessi jooksul saadud kommentaaridele vastatakse, kas need aktsepteeritakse või mitte ja miks.

3. Lõpparuanne ja kriteeriumid

Lõpparuanne sisaldab järgmisi osi:

Selged vastused kõikidele kommentaaridele ja ettepanekutele (kas need aktsepteeritakse või mitte ja miks). Euroopa Liidus ja väljaspool asuvaid huvitatud osalisi koheldakse võrdselt.

See sisaldab ka järgmisi osi:

- üheleheküljeline kokkuvõte pädevate asutuste toetusest kavandatavatele kriteeriumidele,

- loetelu kõikidest dokumentidest, mis edastati kriteeriumide väljatöötamise ajal, koos iga dokumendi edastamise kuupäeva, selle saanud isikute nimede ja dokumendi koopiaga,

- loetelu huvitatud osalistest, kes osalesid töös, kellega nõu peeti või kes arvamust avaldasid, ja nende kontaktandmed,

- lühikokkuvõte,

- ettepanek tooterühma turustamis- ja kommunikatsioonistrateegia kohta.

Kõik lõpparuande kohta saadud tähelepanekud arutatakse läbi ja soovi korral edastatakse teavet kommentaaridele järgnenud meetmete kohta.

4. Käsiraamat ökomärgise võimalikele kasutajatele ja pädevatele asutustele

Käsiraamat koostatakse selleks, et aidata ökomärgise võimalikel kasutajatel ja pädevatel asutustel hinnata toodete vastavust kriteeriumidele.

5. Käsiraamat riigihankelepinguid sõlmivatele asutustele

Koostatakse ökomärgise kasutamise käsiraamat riigihankelepinguid sõlmivatele asutustele.

Märkus: komisjon annab taotlejatele, pädevatele asutustele ja riigihankelepinguid sõlmivatele asutustele mõeldud käsiraamatute mallid.

B. LÜHIMENETLUS TEISTE ÖKOMÄRGISTE KAVADE RAAMES VÄLJATÖÖTATUD KRITEERIUMIDE KORRAL

Komisjonile esitatakse üks aruanne. Aruandes näidatakse, et I lisa A osas sätestatud tehnilised ja konsulteerimise nõuded on täidetud; samuti esitatakse kriteeriumide ettepaneku kavand, käsiraamat ökomärgise võimalikele kasutajatele ja pädevatele asutustele ning käsiraamat riigihankelepinguid sõlmivatele asutustele.

Kui komisjon arvab, et aruanne ja kriteeriumid vastavad I lisa A osas sätestatud nõuetele, avaldatakse aruanne ja kriteeriumide ettepaneku kavand komisjoni ökomärgise veebisaidil, kus sellega saab tutvuda ja selle kohta tagasisidet anda kahe kuu jooksul.

Kõikidele avalikkusega konsulteerimise ajal saadud kommentaaridele vastatakse, kas need aktsepteeritakse või mitte ja miks. Võttes arvesse avaliku arutelu jooksul tehtud muudatusi, võib komisjon kriteeriumid vastu võtta, kui ükski liikmesriik ei taotle töörühma avatud koosolekut.

Kui mõni liikmesriik seda soovib, korraldatakse kriteeriumide kavandi osas töörühma avatud koosolek, kus osalevad kõik huvitatud osalised (pädevad asutused, tööstus (sh VKEd), ametiühingud, jaemüüjad, maaletoojad ning keskkonna- ja tarbijaorganisatsioonid). Koosolekul osaleb ka komisjon.

Võttes arvesse avaliku arutelu jooksul või töörühma koosoleku ajal tehtud muudatusi, võib komisjon kriteeriumid vastu võtta.

II LISA Ökomärgise kuju

Ökomärgis peab olema ühel alltoodud kujul.

1.[pic]2.[pic]

Good Environment Choice = Keskkonnasõbralik valik

Esimest näidist tuleks kasutada juhul, kui komisjon on vastavalt artiklile 7 nimetanud kolm peamist ökomärgisele kantavat keskkonnanäitajat.

Tootel peab olema ka ökomärgise registreerimisnumber. See esitatakse järgmisel kujul:

[pic]

Ecolabel reference = Ökomärgise viitenumber

XX näitab registreerimisriiki ja YYYYY pädeva asutuse poolt antud registreerimisnumbrit.

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

ühenduse ökomärgise kava kohta

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:

0703 – keskkonnapoliitika elluviimine

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused:

07 01 04 01: LIFE+ (keskkonna finantsinstrument 2007–2013) – kulutused haldusjuhtimisele

07 03 07: LIFE+ (keskkonna finantsinstrument 2007–2013)

3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:

Meede (ökomärgise määrus) peaks jõustuma 2009. aastal. 2009.–2013. aasta tegevuskulud kaetakse finantsinstrumendi LIFE+ raames.

3.3. Eelarve tunnusjooned

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |

07010401 | Mittekohust. | Liigendamata[16] | EI | EI | JAH | Nr 2 |

070307 | Mittekohust. | Liigendatud | EI | EI | JAH | Nr 2 |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kulu liik | Jao nr | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 ja hilisemad | Kokku 2009-2013 |

Tegevuskulud[17] |

Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 0,990 | 4,710 | 3,210 | 3,210 | 0,710 | - | 12,830 |

Maksete assigneeringud | b | 0,660 | 3,338 | 3,214 | 3,410 | 1,543 | 0,665 | 12,830 |

Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[18] |

Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c | - | - | - | - | - | - | - |

VÕRDLUSSUMMA KOKKU |

Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 0,990 | 4,710 | 3,210 | 3,210 | 0,710 | - | 12,830 |

Maksete assigneeringud | b+c | 0,660 | 3,338 | 3,214 | 3,410 | 1,543 | 0,665 | 12,830 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[19] |

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 0,424 | 0,940 | 1,156 | 1,156 | 1,156 | - | 4,832 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | - | 1,000 |

Sekkumise soovituslik finantskulu kokku |

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 1,614 | 5,850 | 4,566 | 4,566 | 2,066 | 18,662 |

MAKSETE ASSIGNEERNGUD (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 1,284 | 4,478 | 4,570 | 4,766 | 2,899 | 0,665 | 18,662 |

Kaasrahastamise andmed

Kui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kaasrahastav asutus | Aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |

…………………… | f |

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNERINGUD (sh kaasfinantseerimine) KOKKU | a+c+d+e+f |

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule

( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine

( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete[20] kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).

4.1.3. Finantsmõju tuludele

( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele

( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:

miljonites eurodes (üks koht pärast koma)

Enne meetme rakendamist [aasta n–1] | Olukord pärast meetme rakendamist |

Personal kokku | 5 | 13 | 15 | 15 | 15 | 15 |

Keskkonna peadirektoraadis on praegu ökomärgisega töötamiseks 3,5 ametikohta palgaastmel AD ja 1 ametikoht palgaastmel AST.

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Määruse läbivaatamise üldeesmärk on aidata rohkem kaasa säästvale tootmisele ja tarbimisele ning teenuste säästvale osutamisele ja kasutamisele, kehtestades toodete ja teenuste keskkonnategevuse tulemuslikkuse võrdlusalused. Ökomärgis peaks tarbijate suunamisega võrdlusalustele vastavate toodete ja teenuste juurde neid tooteid ja teenuseid propageerima.

Ökomärgise kava määratleb paremini keskkonnategevuse tulemuslikkuse võrdlusaluseid, mis põhinevad kriteeriumide väljatöötamise ajal turul olevatel parimate keskkonnanäitajatega toodetel ja teenustel.

5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime

Ühtsel turul on loogiline samm töötada välja ühtsed suunised toodete keskkonnaalase usaldusväärsuse jaoks, selle asemel, et kasutada igas liikmesriigis erinevaid kriteeriume. Kogu ELi hõlmav kava lihtsustab ettevõtetel keskkonnasõbralikumate toodete turustamist ELis ja see võimaldab tarijatel osta selliseid tooteid igal pool kindla teadmisega, et need tooted vastavad ühtsetele keskkonnaalastele kriteeriumidele. ELi ökomärgis on ainus selline märgis kogu siseturu jaoks; riikides või piirkondades kehtivad ökomärgise kavad katavad seda vaid osaliselt.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Kava läbivaatamise üldeesmärgid on:

1. Aidata kaasa säästvale tootmisele ja tarbimisele ning teenuste säästvale osutamisele ja kasutamisele, kehtestades keskkonnategevuse tulemuslikkuse võrdlusalused. Ökomärgis peaks tarbijate suunamisega võrdlusalustele vastavate toodete ja teenuste juurde neid tooteid ja teenuseid propageerima.

2. Muudetud ökomärgise kava tuleb välja töötada nii, et see oleks kasutatav Euroopa Komisjoni säästva tarbimise ja tootmise poliitika laiema raamistiku lahutamatu ja mõjusa osana. Uus määrus peab olema paindlik, et seostuda lihtsalt teiste instrumentidega nagu keskkonnahoidlikud riigihanked, keskkonnajuhtimis- ja keskkonnaauditeerimissüsteem, keskkonnahoidlik tootearendus, keskkonnatehnoloogia tegevuskava jne.

3. Palju mõjusam ökomärgis säästva tarbimise ja tootmise poliitika toetamisel ning keskkonnategevuse tulemuslikkuse võrdlusaluste seadmisel poliitikaloojatele, ettevõtetele ja avalikkuse harimiseks.

Tegevuseesmärgid:

- Kõrge teadlikkus ELi ökomärgisest, selle mõistmine ja tunnustamine ELi 27 liikmesriigis ja kogu maailmas. Keskpika perioodi edu võrdlusalus peaks olema ökomärgise tunnustatus ELi tarbijate ja äriühingute seas nii nagu on tunnustatud sinine ingel või Põhjamaade luik maades, kus need kehtivad.

Näitajad:

- protsent elanikkonnast, kes kümne aasta pärast on teadlikud ökomärgisest ja selle tähendusest,

- protsent äriühingutest, kes kümne aasta pärast on teadlikud ökomärgisest.

- Märgise usaldamise suurendamine ja selle usaldusväärsuse säilitamine on samuti väga tähtsad. Märgis peab olema kõrgelt tunnustatud keskkonnategevuse tulemuslikkuse võrdlusalus.

Näitaja:

- Usaldusväärsuse määr võrreldes teiste keskkonnamärgistega

- Kriteeriume on vaja kõikidele toodetele ja teenustele, kus ökomärgis suudab anda kasu (eelkõige olulise keskkonnamõjuga tooterühmadele, millel on palju arenguruumi).

Näitaja:

- Tooterühmade arv, äriühingute arv tooterühma kohta, müüdavate artiklite arv tooterühma kohta ja müügimaht tooterühma kohta.

- Lettidele palju rohkem ökomärgisega tooteid, mille seast tarbijad valida saavad;

Näitaja:

- Ökomärgisega toodete läbimüügi protsent antud tooterühma kogujaemüügist.

- Avalik-õiguslike ostjate ja poliitika kujundajate poolt lihtsalt kasutatavad kriteeriume käsitlevad dokumendid;

Näitajad:

- Ökomärgise kriteeriumide kasutamine avalik-õiguslike ostjate poolt, kelle üle teostavad järelevalvet liikmesriigid; samuti keskkonnahoidlike riigihangete veebisaidi külastamise ja ökomärgise kriteeriumide dokumentide vaatamise statistika.

- Selliste meetmete arv, mille väljatöötamisel on kasutatud ökomärgise tooteinfotöö tulemusi.

- Teiste üleilmsete ja riiklike märgistega hästi ühtlustatud ökomärgis;

Näitaja:

- Riiklike märgistamiskavade poolt ökomärgise kriteeriumide otsese ülevõtmise sagedus.

- Ökomärgis, mille äriühingud suudavad saada väheste kulude ja jõupingutustega, säilitades siiski märgise kõrged eesmärgid, et see oleks tarbijate ja keskkonnaorganisatsioonide jaoks usaldusväärne.

Näitaja:

- Registreerimiste arv

5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)

( Tsentraliseeritud haldamine

( otse komisjoni poolt

( kaudselt, delegeerituna:

( täitevastutustele,

( ühenduste loodud asutustele, millele on viidatud finantsmääruse artiklis 185,

( riikide avaliku sektori asutustele / avalikke teenuseid osutavatele asutustele.

( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös

( liikmesriikidega,

( kolmandate riikidega.

( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)

Asjakohased märkused:

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Järelevalvekord

Kava järelevalvet ja rakendamist ning ökomärgise määruse edu hindamist võimaldab mitu meedet:

- Komisjon kasutab jätkuvalt Eurobaromeetri uuringuid, et saada andmeid avalikkuse teadlikkuse ja usalduse kohta seoses ökomärgisega.

- Keskkonnahoidlike riigihangete kohta teabe kogumise teenuse osutamise leping, mida komisjon praegu koostab, sisaldab viidet kogu ELis kehtivatele ökomärgise kriteeriumidele. See töö saab olema aluseks ökomärgise kasutamisele avalik-õiguslike ostjate poolt.

- Aastastatistika kogumine jätkub endiselt: pädevatelt asutustelt palutakse teavet ökomärgisega toodete müügimahtude ja arvu, registreeritud kasutajatelt saadud tasude ja kava jaoks kasutatud ressursside (personal ja raha) kohta.

- Pädevad asutused teavitavad uutest registreerimistest pidevalt komisjoni, kes avaldab need endiselt Internetis nn rohelises kaubamajas (www.eco-label.com).

- Samuti jätkuvad regulaarsed kohtumised liikmesriikide ja sidusrühmadega, kust saadakse teavet kava rakendamise kohta.

- Kavandatav uus vastastikuse hindamise mehhanism, mille eesmärk on tagada ökomärgise määruse ühtne rakendamine ja selle üle järelevalve teostamine, muudab äriühingute esitatud taotluste hindamise ja kontrollimise pädevate asutuste poolt läbipaistvamaks.

6.2. Hindamine

6.2.1. Eelhindamine

Ökomärgise määruse mõju hindamine näitab, et kehtiva kavaga ei saavutata seatud eesmärke, sest liiga bürokraatlike protsesside ja juhtimise tõttu on teadlikkus ökomärgisest madal ja tootjad kasutavad seda vähe.

6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)

6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus

Ettepaneku eelnõu sisaldab ülevaatamisklauslit.

7. PETTUSEVASTASED MEETMED

Sisekontrollistandardite nr 14–16 ja 18–21 ning nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) põhimõtete täielik kohaldamine.

Komisjon tagab, et käesoleva ettepaneku alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve pettust, korruptsiooni ja muud ebaseaduslikku tegevust ennetavate meetme kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega, alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, mõjusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega kooskõlas nõukogu määrustega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1073/1999.

8. ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

(Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljundi liik | Keskmine kulu | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2009-2013 |

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Ametnikud või ajutine personal (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 2 | 3 | 3 | 3 |

B*, C*/AST | 2 | 3 | 4 | 4 | 4 |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatavad riikide lähetatud eksperdid | 2 | 8 | 8 | 8 | 8 |

Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal |

KOKKU | 5 | 13 | 15 | 15 | 15 |

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

Kava üldine juhtimine, tooterühmade kriteeriumide väljatöötamine ja läbivaatamine ning turustamise juhtimine.

Selleks, et ökomärgis oleks edukas, on pärast uue määruse vastu võtmist vaja olulist turundustegevust. Seda tehakse laiema üleeuroopalise keskkonnasõbraliku tarbimise ja tootmise kampaania raames koostöös liikmesriikide, ettevõtete ja valitsusväliste organisatsioonidega.

8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)

( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud

( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud

( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus

( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)

( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Eelarverida (number ja rubriik) | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta jj | KOKKU |

Muu tehniline ja haldusabi |

– sise- |

- väline |

Tehniline ja haldusabi kokku |

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Ametikoha liik | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 ja hilisemad |

Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | 0,351 | 0,585 | 0,819 | 0,819 | 0,819 | 0,819 |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (riikide lähetatud eksperdid) (täpsustada eelarverida) | 0,10116 | 0,40464 | 0,40464 | 0,40464 | 0,40464 | 0,40464 |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,45216 | 0,98964 | 1,22364 | 1,22364 | 1,22364 | 1,22364 |

Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal |

Viidata tuleks punktile 8.2.1, kui see on kohaldatav. |

Ühe ametniku või ajutise töötaja tavapalk on punkti 8.2.1 kohaselt 0,117 miljonit eurot. |

Arvestus – Art. XX 01 02 kohaselt rahastatav personal |

Viidata tuleks punktile 8.2.1, kui see on kohaldatav. |

Ühe riikide lähetatud eksperdi tavapalk on punkti 8.2.1 kohaselt 0,05058 miljonit eurot. |

8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 jj | 2009 - 2013 |

XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,100 |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | 0,090 | 0,090 | 0,090 | 0,090 | 0,090 | 0,450 |

XX 01 02 11 03 – Komiteed[23] | 0,090 | 0,090 | 0,090 | 0,090 | 0,090 | 0,450 |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |

XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |

2 Muud juhtimiskulud kokku (XX 01 02 11) | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 1,000 |

3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud, kokku | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 1,000 |

Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud |

Tooterühmade väljatöötamisele ning teise ökomärgise kavade (üleilmne ökomärgiste võrgustik) ja liikmesriikidega kohtumistel osalemisele aastas 20 lähetust, mille ühikukulu on 1000 eurot. Aastas kuus regulatiivkomitee koosolekut ja ettevalmistavat koosolekut, mille ühikuhind on 30 000 eurot. |

Personali- ja haldusressursside vajadused kaetakse vahendite piires, mis võidakse eraldada haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid.

[1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1980/2000 ühenduse muudetud ökomärgise andmise süsteemi kohta (http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=DD:15:05:32000R1980:ET:PDF).

[2] Olelusringipõhine mõtteviis ( Life Cycle Thinking , LCT) on selline lähenemisviis, mille puhul võetakse võimalikult palju arvesse kõiki toote (kaup või teenus) olelusringi jooksul tarbitud ressursse ning keskkonnale ja tervisele avaldatavat mõju (nt ressursside hankimine, tootmine, kasutamine, transport, taaskasutus, jäätmemajandus ja kõrvaldamine). Selline lähenemisviis aitab vältida „koorma nihutamist” (st mõju või ressursside tarbimise nihutamist) olelusringi etappide, geograafiliste piirkondade ning keskkonna ja terviseprobleemide valdkondade (nt kliimamuutused, suvine sudu, happevihmad või ressursside ammendumine jne) vahel. Olelusringi hindamine ( Life Cycle Assessment , LCA) on standardne kvantitatiivne meetod tootesüsteemi sisendite, väljundite ja võimalike keskkonnamõjude arvutamiseks ja hindamiseks selle olelusringi kohta (ISO 14040 ff).

[3] (IPP) (KOM (2003) 302 lõplik).

[4] (Otsus nr 1600/2002/EÜ).

[5] http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/revision_en.htm

[6] http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/revision_en.htm

[7] Vt http://ec.europa.eu/enterprise/eco_design/dir2005-32.htm

[8] ELT C […], […], lk […].

[9] ELT C […], […], lk […].

[10] ELT C […], […], lk […].

[11] ELT C […], […], lk […].

[12] EÜT L 237, 21.9.2000, lk 1.

[13] ELT L 189, 20.7.2007, lk 1.

[14] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

[15] EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

[16] Liigendamata assigneeringud.

[17] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.

[18] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.

[19] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.

[20] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.

[21] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.

[22] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.

[23] C12000 – ühenduse ökomärgise andmise süsteemi teaduse ja tehnika arenguga kohandamise komitee.