2015. aasta paranduseelarve projekti nr 7 eesmärk on teha vajalikud muudatused 2015. aasta viimastel kuudel võetavateks kohesteks meetmeteks ning kasutada ära kõik praeguses etapis kasutada olevad assigneeringute ümberpaigutamise võimalused, ilma et see kahjustaks teiste rahastamisprogrammide rakendamist. See hõlmab järgmist:

oELi ümberasustamiskava raames tugiteenuste osutamine (teabevõrgustikuna toimimine ja teabe struktuurilise vahetamise tõhustamine);

opäritoluriigi jaoks teabevõrgustikuna toimimine; teavitamismeetmed, sealhulgas teabevahetus, päritoluriigi kohta aruannete ja praktiliste juhendite koostamine.

EUROPOL: 30 ametikohta oma rolli tugevdamiseks Euroopa Ülemkogu järelduste rakendamisel seoses inimkaubanduse võrgustike likvideerimisel ning jõupingutuste tõhustamisel, et tuvastada internetisisu, mida inimkaubitsejad kasutavad rändajate ja pagulaste ligimeelitamiseks. See hõlmab järgmist:

ovahendid, millega tõhustada ja laiendada ELi tuge komisjoni meetmetele kriisikolletes. Kreeka puhul tähendab see ELi mobiilse uurimistugirühma (EMIST) kasutamist uurimiste läbiviimisel, et lõhkuda inimkaubandusvõrgustikke. Kõnealune uus Europoli spetsialistide ja analüütikute töörühm kogub teavet ja asub tegevusse siis, kui rändajad saabuvad Kreeka viiele pagulaskriisist mõjutatud saarele. Oma tegevuses kasutatakse piirkonna erinevatelt haldusasutustelt ning riiklike ja rahvusvaheliste uurimiste raames saadud teavet;

oEuropoli raames Euroopa inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetamise keskuse (EMSC) loomine, mille abil toetatakse ELi mobiilse uurimistugirühma (EMIST) tegevust. Keskus toetaks piiriäärseid liikmesriike, koolitades selleks EMISTi töötajaid, andes varustust ja oskusteavet, ning edendaks analüüside, operatiivkoosolekute ja ühismeetmete osas Europoli tavapärast toetusvõimet. Lisaks sellele antakse EMSC abil kogu ELi hõlmav ülevaade inimeste ebaseaduslik üle piiri toimetamise olukorrast õiguskaitse seisukohast, tagades sellega koostöö liikmesriikide keskustega. EMSC raames antakse oskusteavet ka selle kohta, kuidas välismaalaste ebaseaduslikult üle piiri toimetajad sotsiaalvõrgustikke kasutavad, samuti finantsuurimiste kohta;

oEMISTi ja EMSC vaheline koostöö tõhustab andmete kogumist ja operatiivset oskusteavet, mida saavad kohapeal oma tegevuses kasutada politsei ja piirivalvurid.

Kokku kolmes ametis uute töötajate palkamisega seotud täiendavad assigneeringud (1,3 miljonit eurot) on arvutatud, lähtudes keskmiselt ühe kuu pikkusest tööst 2015. aastal.





2.2 Rubriik 4: globaalne Euroopa

Konflikt Süürias kestab viiendat aastat ning selle tulemusena on riigis 7,6 miljonit riigisisest põgenikku, 12,2 miljonit inimest vajab humanitaarabi ning naaberriikidesse on pagenud 4 miljonit pagulast. Naaberriigid, eelkõige Liibanoni ja Jordaania, ei tule Süüria pagulaste sissevooluga toime, sest see on koormanud üle nende infrastruktuuri ning ohustab nende habrast stabiilsust. Samal ajal kui pagulaste ja riigisiseste põgenike humanitaar- ja pikaajalised vajadused näitavad kasvutrendi, on rahvusvahelise rahastamise maht aga kahanemas. 2015. aasta septembri seisuga on kaetud ainult 40 % Süüria pagulaskriisiga seonduvatest ÜRO abipalvetest, mille tulemusena on tehtud kärpeid toidu ning muude põhiteenustega seotud kulutustes. Selline olukord, konflikti venimine ja vähenenud lootus koju pöörduda on sundinud tuhanded süürlased alustama pikka teekonda Euroopasse, lootusega leida sealt alaline varjupaik. Siiani on Euroopasse jõudnud enam kui 330 000 Süüria pagulast ning see arv peaks 2015. aasta lõpuks veelgi kasvama.

Sellise dramaatilise olukorra lahendamiseks esitab komisjon ettepaneku suurendada Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi rahastamist 300 miljoni euro võrra kulukohustuste assigneeringutena. Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendile eraldatavad täiendavad assigneeringud võimaldavad suurendada Süüria kriisile reageerimiseks loodud ELi piirkondliku usaldusfondi, nn Madadi fondi mahtu. Madadi fond on Süüria pagulaste toetamiseks mõeldud paindlik ja tõhus vahend. Fondist toetatakse eri valdkondade projekte, mis hõlmavad muuhulgas põhilisi infrastruktuure, nagu vesi, kanalisatsioon, hügieen, jäätmekäitlus, teenustele juurdepääs, tervishoid, haridus ja toimetulekutoetus. Projekte teostatakse koos mitmesuguste partneritega, nagu ÜRO ametid, liikmesriikide ametid, riigiasutused ja valitsusvälised organisatsioonid. Võttes arvesse esimeste väljamaksetega kaasnevat ajanihet, taotletakse asjaomaseid maksete assigneeringuid 2016. aasta eelarveprojekti kirjalikus muutmisettepanekus.

Lisaks eespool kirjeldatud Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi assigneeringute suurendamisele teeb komisjon kooskõlas oma 23. septembri teatisega ettepaneku kasutada veel 2015. aasta jooksul humanitaarabiks 200 miljoni eurot, et katta konfliktipiirkonnast põgenevate inimeste kõige kiireloomulisemaid humanitaarabivajadusi. Seetõttu taotleb komisjon eraldi 175 miljoni euro (kulukohustused) ümberpaigutamist (DEC 32/2015) hädaabireservist. Selline ümberpaigutus koos 10 miljoni euroga (kulukohustused) humanitaarabi tegevusassigneeringutest ning viimane 15 miljoni euro suurune ümberpaigutus hädaabireservist (DEC 28/2015) võimaldab eraldada humanitaarabiks kokku veel 200 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena. 2015. aastal maksete assigneeringuteks vajatavast 70 miljonist eurost 55,7 miljonit eurot saadakse reservidest ja liigendamata eelarveridadelt tehtavate ümberpaigutuste kaudu, mis on esitatud käesolevas paranduseelarve projektis (vt punkt 3); ülejäänud 14,3 miljonit eurot lisatakse hädaabireservist tehtavale eraldi ümberpaigutamistaotlusele. 70 miljonit eurot maksete assigneeringutena katab 40 % eelrahastamisest, mis makstakse partnerametitele välja 2015. aastal, ülejäänud maksed tehakse 2016. aastal.

3. 2015. aastal kavandatav rahastamine

Käesolevas punktis kirjeldatakse, kuidas eespool nimetatud 2015. aastat täiendavaid meetmeid on kavas rahastada, kombineerides ümberpaigutusi rubriigi 3 ja 4 olemasoleva varu ning paindlikkusinstrumendi kasutamisega.

3.1 Rubriik 3: julgeolek ja kodakondsus

Eespool esitatud meetmete rahastamiseks on kulukohustuste assigneeringuid vaja kokku suurendada 101,3 miljonit eurot, millest 100 miljonit eurot on mõeldud hädaabiks ja 1,3 miljonit eurot kolme ameti täiendavateks personalikuludeks. Maksete assigneeringuid taotletakse ainult kolme ameti täiendavate personalikulude katteks. Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi täiendavatele meetmetele vastavaid maksete assigneeringuid taotletakse 2016. aasta eelarveprojekti kirjalikus muutmisettepanekus.





Järgmises tabelis esitatakse kulukohustuste ja maksete assigneeringute suurendamistaotluste jaotus rubriigi 3 viie eelarverea lõikes:

Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud 18 02 01 01 Toetus piirihaldusele ja ühisele viisapoliitikale seadusliku reisimise hõlbustamiseks 20 000 000 - 18 02 03 Euroopa Liidu Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur (FRONTEX) 650 000 650 000 18 02 04 Euroopa Politseiamet (EUROPOL) 325 000 325 000 18 03 01 01 Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tugevdamine ja arendamine ning liikmesriikide solidaarsuse ja nendevahelise vastutuse jagamise suurendamine 80 000 000 - 18 03 02 Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet 325 000 325 000 Kokku 101 300 000 1 300 000

Eelarve lisas esitatakse ametikohtade loeteluga ette nähtud täiendavate ametikohtade jaotus tegevusüksuste ja palgaastmete kaupa kolmes asjaomases ametis.