Lühikokkuvõte Mis puudutab Ungari kohtusüsteemi tõhusust ja kvaliteeti, siis menetluste kestuse seisukohast toimib süsteem hästi ja selle digiteerimine on hästi edenenud. Kohtunike ja prokuröride palkade järkjärguline tõstmine jätkub. Mis aga puudutab kohtute sõltumatust, siis on kohtusüsteemis toimunud uusi muutusi, mis suurendavad olemasolevaid probleeme, mida on esile toodud ka Euroopa Parlamendi algatatud ELi lepingu artikli 7 lõike 1 kohase menetluse kontekstis. Kasutusele on võetud uued eeskirjad, mille alusel võib konstitutsioonikohtu liikmeid määrata Ungari kõrgeimasse kohtusse (Kúria) tavamenetlust kohaldamata ja mis võimaldasid valida uue Kúria esimehe, kellele anti täiendavad volitused. Kúria esimees valiti hoolimata riikliku kohtunõukoja negatiivsest arvamusest. Euroopa poolaasta raames esitatud soovitust tugevdada kohtute sõltumatust ei ole siiani järgitud. See hõlmab vajadust sõltumatu riikliku kohtunõukoja volitusi ametlikult tugevdada, et võimaldada tal riikliku kohtuameti juhi volitusi tasakaalustada. Korruptsioonivastase võitluse strateegiat rakendatakse, kuid selle ulatus on jätkuvalt piiratud. Endiselt esineb puudujääke seoses erakondade rahastamise, lobitöö ja nn pöördukse efektiga. Käsitletud ei ole ka riske seoses klientelismi, favoritismi ja onupojapoliitikaga avaliku halduse kõrgel tasemel ega ettevõtjate ja poliitikute suhetest tulenevaid riske. Sõltumatud kontrollimehhanismid korruptsiooni avastamiseks on endiselt ebapiisavad. Süstemaatilise kontrolli puudumine ning ebapiisav järelevalve varade ja huvide deklaratsioonide üle on jätkuvalt mureküsimus. Kriminaalõiguse uute sätete eesmärk on võidelda piiriülese altkäemaksuga ja mitteametlike maksetega tervishoius. Kuigi korruptsioonijuhtumite puhul on süüdistuste esitamise määr kõrge ja alates 2020. aastast on algatatud mõned uued suurkorruptsiooni käsitlevad kohtuasjad, on kõrgemate ametnike ja nende lähikondlastega seotud süüdistuste uurimised endiselt piiratud. Meedia mitmekesisus on endiselt ohus. Meediaameti sõltumatus ja tulemuslikkus tekitavad ikka veel muret, pidades silmas ka meedianõukogu otsuseid, mille tulemusel kõrvaldati eetrist sõltumatu raadiojaam Klubrádió. Kuigi ei ole loodud ühtegi meedia toetuskava, et võidelda COVID-19 pandeemia mõjuga uudistemeedia kanalitele, on riigi reklaami märkimisväärne hulk jätkuvalt võimaldanud valitsusel avaldada meediale kaudset poliitilist mõju. Pandeemia ajal võetud erakorraliste meetmetega piirati juurdepääsu avalikule teabele ja seetõttu oli sõltumatutel meediakanalitel keerulisem sellist teavet õigel ajal saada. Sõltumatud meediakanalid ja ajakirjanikud peavad jätkuvalt toime tulema takistuste ja hirmutamisega. Seoses kontrolli- ja tasakaalustussüsteemiga valmistab endiselt muret õigusloomeprotsessi läbipaistvus ja kvaliteet. Põhiseaduse muudatusega piiratakse pärast 2023. aasta juulit valitsuse volitusi seoses „ohuolukorraga“. Põhiõiguste voliniku pädevusvaldkonda on laiendatud, kuid sidusrühmad on seadnud kahtluse alla tema sõltumatuse. Komisjon algatas rikkumismenetluse, et tagada välisriikidest rahastatavate kodanikuühiskonna organisatsioonide läbipaistvuse seadust käsitleva Euroopa Kohtu otsuse rakendamine. Parlament tunnistas seejärel seaduse kehtetuks ja kehtestas uued kodanikuühiskonna suhtes kohaldatavad õiguspärasuse kontrolli eeskirjad. Valitsuse suhtes kriitilistele kodanikuühiskonna organisatsioonidele avaldatakse jätkuvalt survet ja muret on väljendatud selle pärast, et riigilt saavad märkimisväärset toetust hiljuti loodud eraõiguslikud usaldusfondid, mille juhtimisnõukogu liikmed on praeguse valitsusega lähedalt seotud.

I.Kohtusüsteem

Ungari kohtusüsteem on neljatasandiline üldkohtusüsteem. Esimeses kohtuastmes tegutseb 113 kohut ning 20 piirkonnakohut vaatavad läbi esimese astme kohtute otsuste peale esitatud kaebusi ja teevad teatavatel juhtudel otsuseid esimeses kohtuastmes. Viis apellatsioonikohut lahendavad piirkonnakohtute otsuste peale esitatud kaebusi. Ungari kõrgeima kohtu (Kúria) põhiülesanne on tagada õiguse ühetaoline kohaldamine. Parlamendi valitud riikliku kohtuameti juhile on põhiseadusega pandud kohtute keskse haldamise ülesanne. Riiklik kohtunõukoda on sõltumatu asutus, mis teeb põhiseaduse kohaselt järelevalvet riikliku kohtuameti juhi üle ja osaleb kohtute haldamises. Kohtunikud nimetab ametisse Vabariigi President riikliku kohtuameti juhi ettepanekul kohalike kohtunõukodade (kuhu kuuluvad kolleegide valitud kohtunikud) koostatud kandidaatide pingerea alusel. Riikliku kohtuameti juht ei saa sellest pingereast ilma riikliku kohtunõukoja eelneva nõusolekuta kõrvale kalduda. Konstitutsioonikohus ei ole üldkohtusüsteemi osa ning ta kontrollib õigusaktide ja kohtuotsuste vastavust põhiseadusele. Prokuratuur on sõltumatu institutsioon, kellel on õigus kuritegusid uurida ja nende eest süüdistusi esitada. Ungari advokatuur ja piirkondlikud advokatuurid on omavalitsuslikel põhimõtetel tegutsevad avalik-õiguslikud asutused.

Sõltumatus

Kohtusüsteemi tajutav sõltumatus on endiselt üldsuse silmis keskmine ja äriühingute silmis madal. Kohtute ja kohtunike tajutav sõltumatus on üldsuse silmis endiselt keskmine, vähenedes 48 %-lt 2020. aastal 40 %-le 2021. aastal. 32 % ettevõtjatest peab kohtusüsteemi sõltumatust „võrdlemisi või väga suureks“, mis on rohkem kui 2020. aastal, mil see näitaja oli 26 %. Üldsuse suhtumine on olnud viimasel viiel aastal negatiivne (suundumus katkes 2020. aastal), ettevõtjate suhtumine on pärast 2019. aastal toimunud märkimisväärset langust jätkuvalt paranenud.

Riiklikul kohtunõukojal on endiselt probleeme kohtute haldamise eest vastutava riikliku kohtuameti juhi volituste tasakaalustamisega. Nagu õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes märgiti, seisab riiklik kohtunõukoda silmitsi mitme struktuurse piiranguga, mis ei võimalda tal teha riikliku kohtuameti juhi tegevuse üle tulemuslikku järelevalvet. Riiklik kohtunõukoda ei ole juriidiline isik ning tal ei ole õigust teha õigusaktide ettepanekuid ja temaga ei pea konsulteerima kohtusüsteemi mõjutavate seadusandlike ettepanekute osas. Riiklikku kohtunõukotta on valitud uued liikmed ja asendusliikmed, nõukoja eelarve on kokku lepitud ja riikliku kohtuameti juht on eraldanud nõukojale ühe täiendava töötaja. Praegune riikliku kohtuameti juht teeb nõukojaga paremat koostööd kui tema eelkäija, kuid see koostöö piirdub seaduses nõutuga ning struktuursete probleemide lahendamiseks ei ole võetud seadusandlikke meetmeid. Euroopa poolaasta raames esitatud nõukogu soovitust „tugevdada kohtute sõltumatust“ ei ole siiani järgitud. Riikliku kohtuameti juht on korduvalt täitnud kõrgemates kohtutes olevad vabad töökohad ilma kandideerimiskutseta riiklikus kohtuametis haldusülesandeid täitvate kohtunikega.

Ungari kõrgeima kohtu Kúria esimehele anti täiendavad volitused kõrgeima kohtu töö korraldamiseks. Alates 1. jaanuarist 2021 jõustusid uued eeskirjad, mis võimaldavad Kúria esimehel moodustada asjaomase kolleegiumi ja Kúria kohtunõukogu mittesiduva arvamuse alusel teatavate kohtuasjade rühmade puhul erikohtuid, mis koosnevad kohtu eesistujast ja neljast kohtunikust. Sellega suurendati veelgi Kúria esimehe haldusvolitusi, mis hõlmavad kohtu eesistujate ametisse nimetamist, kohtunike ja kohtu eesistujate määramist kodadesse, kolleegiumite juhatajate ametisse nimetamist ning kohtukodade vahel kohtuasjade jaotuskava kehtestamist. Samuti on Kúria esimehel olulised volitused seoses Kúria rolliga tagada õiguse ühetaoline kohaldamine kohtutes. Selleks teeb Kúria otsuseid õiguse ühetaolise kohaldamise kohta, mis on kohtutele siduvad. Kui kohtukoda soovib Kúria avaldatud kohtupraktikast kõrvale kalduda, peab ta menetluse peatama ja taotlema otsust õiguse ühetaolise kohaldamise kohta. Õiguse ühetaolise kohaldamise komisjoni võib juhtida Kúria esimees või aseesimees; selle kuus liiget valib esimees ad hoc põhimõttel asjaomase osakonna kohtunike hulgast. Lisaks võivad pooled esitada õiguse ühetaolist kohaldamist käsitleva Kúria lõpliku otsuse peale kaebuse, kui otsus kaldub kõrvale Kúria avaldatud kohtupraktikast. Õiguse ühetaolist kohaldamist käsitlevate otsuste peale esitatud kaebusi lahendavat komisjoni juhib Kúria esimees või aseesimees; selle kaheksa liiget valib komisjoni eesistuja algoritmi alusel. Õiguse ühetaolist kohaldamist käsitlevate otsuste peale esitatud kaebusi lahendav komisjon võib tühistada kodade poolt konkreetsetes kohtuasjades tehtud lõplikud otsused. Kúria kohtuorganid (nt kohtunõukogu või kolleegiumid), kellel on üksnes nõuandev roll, ei suuda tasakaalustada Kúria esimehe ulatuslikke volitusi.

Uus Kúria esimees valiti alates 1. jaanuarist 2021 kohtunike ametisse nimetamise uute erieeskirjade kohaselt. Tuletatakse meelde, et 2020. aasta juunis nimetas Vabariigi President alates 1. juulist 2020 Kúria kohtunikeks kaheksa konstitutsioonikohtu liiget (nende taotlusel), kellest kuuel puudub üldkohtu kohtunikuna töötamise kogemus. Nagu õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes selgitati, võivad konstitutsioonikohtu liikmed 2020. aastal vastu võetud muudatuse järel taotleda kohtuniku staatuse saades enda Kúriasse määramist pärast oma ametiaja lõppu konstitutsioonikohtus. 5. oktoobril 2020 soovitas Vabariigi President parlamendil valida üks neist Kúria esimehe ametikohale. Pärast asjaomase isiku ärakuulamist kooskõlas asjakohaste õigusnormidega lükkas riiklik kohtunõukoda tema kandidatuuri peaaegu ühehäälselt tagasi. Kui kandidaat oli oma liikmesuse konstitutsioonikohtus lõpetanud, valis Rahvuskogu ta 19. oktoobril 2020 alates 1. jaanuarist 2021 üheksaks aastaks Kúria esimehe ametikohale. Samuti määras toonane Kúria esimees ta 19. oktoobril Kúriasse, kus ta töötas kuni Kúria esimeheks saamiseni ühe koja eesistujana. Need suundumused kinnitavad 2020. aasta õigusriigi aruandes juba tõstatatud mureküsimusi, sest kõrgema astme kohtuniku ametisse nimetamine otsustatakse ilma kohtuorgani kaasamiseta ja see ei ole kooskõlas Euroopa standarditega. Kohtunike ja juristide sõltumatuse küsimustega tegelev ÜRO eriraportöör kirjeldas valimisi kui „kohtusüsteemi sõltumatuse ründamist ja katset allutada kohtusüsteem seadusandliku haru tahtele, rikkudes võimude lahususe põhimõtet“. Võttes arvesse Kúria esimehe haldusvolitusi ja Kúria keskset rolli kohtusüsteemis, tekitavad need suundumused tõsist muret seoses kohtusüsteemi sõltumatusega.

Jätkus riikliku kohtuameti juhi tava tühistada kohtu esimeeste valimise menetlused ja nimetada kohtu esimeeste kohusetäitjad ametisse ilma riikliku kohtunõukoja heakskiiduta. Riikliku kohtuameti juht on jätkanud tava tühistada – üha sagedamini ja sageli ilma piisavate selgitusteta – kohtu esimeeste ja teiste kohtujuhtide valikumenetlused, isegi kui sobivaid kandidaate toetasid nende kolleegid. Riiklik kohtunõukoda kritiseeris seda tava juba eelmise riikliku kohtuameti juhi ametiajal. Viimase aasta jooksul on kohtu esimeeste valimist COVID-19 pandeemia tõttu korduvalt edasi lükatud; selle tulemusena jäid vabad ametikohad tühjaks või täitis need ajutiselt riikliku kohtuameti juht või pikendati kohtujuhtide volitusi õigusaktidega. Kohtu esimeeste volitused on olulised kohtunike karjääriväljavaadete seisukohast. Kuna kohtunike esimene ametiaeg on piiratud kolme aastaga, sõltub nende kohtunikukarjääri jätkumine sellist, milline hinnang antakse nende sobivusele kohtuniku ametikoha täitmisel, milleks kohtu esimees hindab nende kohtulikku tegevust. Kui kohtunik leitakse sobiv olevat, palub kohtu esimees riikliku kohtuameti juhil soovitada Vabariigi Presidendil nimetada kohtunik ametisse määramata ajaks. Kui kohtunik leitakse olevat sobimatu, peab ta pärast algse ametiaja möödumist kohtust lahkuma. Hindamise tulemused võib vaidlustada teenistuskohtus; teenistuskohus ei saa anda esialgset õiguskaitset, et vältida kohtuniku karjääri katkemist hindamise ajal. Samuti võivad kohtu esimees ja riikliku kohtuameti juht iga kolme aasta järel määrata kohtunikud (ilma nende nõusolekuta) kuni üheks aastaks teise kohtusse, kuigi praktikas ei ole nad seda võimalust alates 2012. aastast kasutanud. Muret on väljendatud seoses mõjuga, mida see õigus avaldab kohtunike ametist tagandamatusele.

Kohtunike ja prokuröride palkade järkjärguline tõstmine jätkub. Õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes märgitud kohtunike palkade kasv jätkus vastavalt 2019. aasta koondõigusaktile ning eeldatavasti aitab see suurendada kohtusüsteemi sõltumatust. Esimeses etapis suurendati palkasid alates 2020. aasta jaanuarist keskmiselt 32 % ja teises etapis alates 2021. aasta jaanuarist 12 %. 2022. aastaks on ette nähtud täiendav 13 % kasv. Endiselt tekitab aga muret lisatasude süsteem ja kohtuid haldavate ametiasutuste õigus määrata kohtunikele lisatasusid kaalutlusõiguse alusel, tuginemata objektiivsetele ja läbipaistvatele kriteeriumidele.

Jätkuvalt tekitavad muret mõned prokuratuuri töökorraldusega seotud küsimused. Nagu õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes märgiti, on prokuratuur korraldatud rangelt hierarhilise struktuurina. Kuigi prokuratuuri sõltumatus on sätestatud seaduses, on GRECO õigusraamistiku teatavate elementide tõttu soovitanud peaprokuröri ametisse nimetamise eeskirjad läbi vaadata, et kaitsta prokuratuuri poliitilise mõjutamise eest. Enamik prokuratuuriga seotud GRECO soovitustest on ellu viidud, kuid mõned neist on veel täitmata. Järgitud ei ole soovitust kaotada võimalus, et peaprokurör jääb ametisse pärast volituste lõppemist. Samuti ei ole järgitud GRECO soovitust, et olukordades, kus juhtivprokurör võtab asja üle alluvalt prokurörilt, juhindutakse rangetest kriteeriumidest ja selliseid otsuseid põhjendatakse kirjalikult. GRECO soovitas ka suurendada prokuröride vastu algatatud distsiplinaarmenetluste usaldusväärsust ja läbipaistvust; GRECO on jätkuvalt mures selle pärast, et asja sisuliselt käsitleva otsuse teeb endiselt otsene juhtivprokurör, mitte erapooletu organ. Nende soovituste täielik täitmine avaldaks positiivset mõju korruptsioonivastase võitluse raamistikule.

Kvaliteet

Kohtusüsteemi digiteerimise tase on üldiselt kõrge. Ungari on jätkuvalt väga kõrgel kohal tsiviil-/kaubandus- ja haldusasjades menetluste algatamise ja jälgimise digilahenduste ja kriminaalmenetluste läbiviimise ja jälgimise digilahenduste osas ning mis puudutab üldsuse veebipõhist juurdepääsu avaldatud kohtuotsustele. Peale selle on Ungaril väga head tulemused vaidluste kohtuvälise lahendamise meetodite kasutamise edendamisel ja stimuleerimisel. Siiski tuntakse muret seoses tasuta õigusabi süsteemi kaasavuse tasemega ning kaubandusasjades on kohtulõivud endiselt suured. Kohtunikele võiks pakkuda rohkem suhtluskoolitust.

COVID-19 pandeemia ajal kohandati kohtute tööd. Digilahendused (nt kaugsidevahendite abil kohtuistungite läbiviimise süsteem) olid pandeemia puhkedes juba olemas. Pandeemia ajal hakati kaugsidevahendeid (videokonverentsi) kohtuistungite läbiviimiseks laialdaselt kasutama, mis muutis teatavad kohtumenetlused tõhusamaks. Teatavaid kohtumenetlusi on lihtsustatud. 8. märtsil 2021 muutis valitsus menetlusõigusnorme, et hõlbustada kohtusüsteemi toimimist „ohuolukorras“.

Tõhusus