ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 10.9.2008 
KOM(2008) 545 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EU ROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
TEGEVUSKAVA 
 
ELi loomatervishoiustrateegia rakendamiseks 
 
ET 2   ET KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EU ROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
TEGEVUSKAVA 
 
ELi loomatervishoiustrateegia rakendamiseks 
Taust 
Detsembris 2004 algatas komisjon välishindamise, et põhjalikult läbi vaadata ELi 
loomatervishoiumeetmetega saavutatud tule mused ja määrata meetmete suundumused 
tulevikuks. Hindamise tulemuste ja sidusrühmad ega peetud ulatusliku k onsultatsiooni põhjal 
esitas komisjon septembris 2007 teatise1 uue loomatervishoiustrat eegia kohta. Es imest korda 
visandas komisjon strateegilised sihid ja  eesmärgid loomatervishoiu valdkonnas. 
Nõukogu2, Euroopa Parlament3 ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee4 on tervitanud 
strateegilise lähenemisviisi välja töötamist ELi loomatervishoiupol iitikale ning nad toetavad 
loomatervishoiustrateegias sä testatud üldisi eesmärke, si hte ja põhimõtteid, mis hõlmavad 
ajavahemikku 2007–2013. 
Mitmesugustel ELi institutsioonidevahelistel foorumitel peetud arutelude põhjal on 
komisjonil heameel esitada oma loomatervishoiu tegevuskava, milles esitatakse strateegiline 
nägemus järgmiseks viieks aastaks ja kaugemaks tulevikuks. Seda tegevuskava tuleks 
vaadelda koostoimes ELi loomatervishoiu strate egiaga. Olulisematest esiletõstetud punktidest 
saab osa komisjoni õigusloomekava iga-aastases t tsüklist. Selle eesmärk on lihtsustada ja 
parandada olemasolevaid õigusakte, kavanda da paremini uusi õigus akte ning tugevdada 
eeskirjade järgimist ja nende tõhusust – kõi ke seda kooskõlas ELi proportsionaalsuse 
põhimõtte ja parema õigusliku reguleerimise pol iitikaga. Õigusaktide ettepanekuid hinnatakse 
süstemaatiliselt ning iga algatu se puhul vaadatakse läbi hulk erinevaid regulatiivseid ja 
mitteregulatiivseid võimalusi kooskõlas ko misjoni parema õigusliku reguleerimise 
tegevuskavaga5. Komisjon kaasab sidusrühmad tihedalt kava ettevalmistamisse ja kasutab 
uute seadusandlike algatuste ettevalmistamisel mõju hindamise süsteemi. Käesolevas 
tegevuskavas on sätestatud „ seadusandlike algatuste “ orienteeriv ajakava. Tegevuskavas 
väljakuulutatud konkreetsete meetmete rake ndamine sõltub seega iga mõjuhindamise 
tulemustest.  
                                                 
1 KOM 539(2007), vastu võetud 19. septembril 2007:  
http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/str ategy/docs/animal_hea lth_strategy_en.pdf 
2 Nõukogu järeldused – Dokument 15481/07 ADD 1,  vastu võetud 17. detsembril 2007:  
http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/strategy/docs/council_opinion.pdf 
3 Euroopa Parlamendi resolutsioon A6-0147/2008, vastu võetud 21. mail 2008. 
4 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus NAT/376 (2008), vastu võetud 16. jaanuaril 2008: 
http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/strategy/docs/EESC_opinion.pdf 
5 KOM (2002) 278. 
 
ET 3   ET Tegevuskava struktuur 
Tegevuskava on üles ehitatud neljale p eamisele „sambale“ või tegevusvaldkonnale: 
1. ELi meetmete prioriteetide kindlaksmääramine, 2. ELi loomatervishoiu raamistik, 3. ennetustegevus, järelevalve ja kriisivalmidus ning 4. teadus, uuendustegevus ja teadusuuringud. Üldist loomakaitset käsitlevad õigusaktid vaadat akse läbi teise samba raames. Konkreetseid 
loomakaitsemeetmeid on juba kirjeldatud üh enduse loomakaitse ja -heaolu tegevuskavas 
aastateks 2006–2010
6, mis nüüdseks moodustab ELi loomater vishoiu strateegia lahutamatu 
osa. Seega ei ole käesoleva tegevuskavaga ette nähtud konkreetsete loomakaitsemeetmete 
üksikasju. 
1. ELi meetmete prioriteetide kindlaksmääramine 
Maailm on oluliselt muutunud.  Globaliseerumine, kliimamuutused ja inimeste 
liikumine on tegurid, mis aitavad kaasa loomahaiguste levikule, mis omakorda raskendab nende haiguste tõ rjet. Selliseid haigusi nagu  BSE, mis kümne aasta eest 
kujutasid endast suurt ohtu loomade ja inimeste tervisele, peetakse nüüd tänu 
kehtestatud meetmetele märksa vähem risk antseks. Samas on ees seismas uued, alles 
tekkivad väljakutsed, nagu näiteks hai gused, mille levik on laienenud tänu 
globaalsele soojenemisele. Lühidalt valits eb nüüd vajadus hoolika riskihindamise ja 
põhjendatud teaduslike nõuannete  alusel prioriteedid ümber hinnata. Komisjon 
töötab välja loomahaiguste riskide profileer imis- ja kategoriseerimissüsteemi, mille 
alusel hakatakse meetmetele prior iteete seadma. Komisjon kaalub selle 
lähenemisviisi integreerimist uude ELi l oomatervishoiu õigusraamistikku (võimaluse 
korral 2010. aasta õigusloomekavas). Tegevus  ja ressursid keskendatakse avaliku 
huvi seisukohast olulistele haigustele. 
2. ELi loomatervishoiu raamistik 
Loomatervishoiu strateegia  põhieesmärk on töötada vä lja ELi loomatervishoiu 
seadus. Komisjon valmistab õigusakt i ettepaneku ette aastaks 2010. Selles 
piiritletakse uuesti seosed loomatervishoi du ja -kaitset, loomasööta ja -toitu, 
toiduohutust, rahvatervist, keskkonna kaitset ja ravimeid käsitleva acquis ’ga, ühise 
põllumajanduspoliitika õigusaktidega ja vast avate rahvusvaheliste organisatsioonide 
(OIE, Codex Alimentarius) eeskirjadega, samuti ülesanded – ning kõik see avaldab 
mõju järgnevatele finantseerimisees kirjadele. Loomatervishoiu seaduse 
ettevalmistamisel kaalub komisjon nõue tekohaselt Euroopa Parlamendi, nõukogu 
ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomite e soovitusi. Eelkõi ge analüüsib ta 
soovitusi, mis käsitlevad loomaomanike (sh mitteärilistel eesmärkidel peetavate loomade omanike) kohustusi, haiguste prio riteetsusastmestikku, vaktsineerimist, 
loomade ja põllumajandusettevõt ete tihedust ning võimalikku 
põllumajandusettevõtete auditeerimis- ja ve terinaariakoolide akrediteerimissüsteemi 
kehtestamist.  
                                                
 
6 Loomade kaitset ja heaolu käsitlev ühenduse tegevuskava aastateks 2006–2010  
http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/actionplan/actionplan_en.htm 
 
ET 4   ET Komisjon peaks 2011. aastaks vastu võ tma ka õigusakti ettepaneku, millega 
kehtestatakse ELi ühtlustatud raamistik va stutuse ja kulude jagamiseks, selle 
tagamiseks, et kõik osalised täidavad oma ülesandeid ja osalevad haiguste 
avastamisel ja likvideerimisel. Komisjon kaalub, kas kompensatsioonisüsteem võiks 
põhineda loomahaiguste kategoriseerimisel koos riskiennetusstiimulitega. Samuti 
kaalutakse mehhanisme, mille abil enneta da konkurentsimoonutusi eri liikmesriikide 
põllumajandusettevõtjate vahel, ning solidaarsusaspekte. 
Lisaks sellele algatab komisjon 2008. aasta  lõpuks konsultatsiooni, et hinnata 
ühtlustatud ELi finantstagatiste raamisti ku väljatöötamise vajadust ja võimalust 
söödasektoris.   
Samuti tugevdab komisjon oma rolli läbirääk imistel ELi eksporditingimuste üle ja 
ekspordiprobleemide lahendamisel, aren dades välja kohalikud  ELi turulepääsu 
töörühmad, mis moodustatakse vajaduse korral komisjoni delegatsioonide, 
liikmesriikide saatkondade ja äriorganisatsioonide baasil. 
Arvestades ühenduse ulatuslikke volitusi  OIE tegevusvaldkondades, on pikemas 
perspektiivis soovitav, et ühendus saaks OIE liikmeks, nagu ta on juba Codex Alimentarius’e liige. See aitaks tugevda da standardite, suuniste ja muude OIE 
eeskirjade ning Euroopa Ühenduse rahvusv aheliste kohustust e ühtsust. Võttes 
arvesse OIEga peetavaid konsultatsioone se lle organisatsiooni põhikirja muutmise 
võimaluste kohta, algatab komisjon pr otsessi ühendusele OIE liikmestaatuse 
saamiseks aastaks 2010.  
3. Ennetustegevus, järele valve ja kriisivalmidus 
Probleemide tuvastamine enne nende tekkimist ning samas valmisolek 
haiguspuhangute ja kriiside ohjamisek s on üks ELi olulisemaid eesmärke.  
Komisjon julgustab sidusrühmi töötama välja ELi bio-ohutuse suuniseid, mis 
käsitlevad põllumajandusettevõttesse t oodud uute loomade isoleerimist, haigete 
loomade isoleerimist, inimeste, loomade ja varustuse liikumise reguleerimist, loomasööda nõuetekohast kasutamist ning ra jatiste korrashoidu ja desinfitseerimist. 
Ta uurib, millises ulatuses on võimalik ka sutada praegust „veter inaarfondi“ ja teisi 
asjaomaseid ühenduse fonde (nt maaelu ar engu fond, struktuur ifond, regionaalfond, 
kalandusfond, avatud investeerimisfondid ja  teadustöö) tegevuste puhul, millel on 
positiivne mõju loomatervishoiul e, nagu näiteks investeeringud 
põllumajandusettevõtete infrastruktuurides se, põllumajandusettevõtjate koolitus, 
nõustamine ja õiguslike standardite rakendamine.  Samuti arutleb komisjon 
2008/2009. aasta eelarve läbivaatamise raames  ELi eelarve osa üle loomatervishoiu 
edendamises. 
Parem bio-ohutus piiridel on eriti tähtis, pidades silmas asjaolu, et EL on maailma 
suurim toidu, sealhulgas loomsete toodete im portija. Et parandada kaitse taset, peaks 
impordi kontroll keskenduma kõrge risk itasemega impordile. Aastal 2010 võtab 
komisjon vastu õigusakti ette paneku, et kehtestada pare m riskipõhine lähenemisviis 
piirikontrollile ja võtta paremini sihikul e ebaseaduslik kauplemine. Samuti jätkab 
komisjon oma abiprogrammide raames jõupingut usi, et aidata ko lmandatel riikidel 
võidelda loomatervishoiu ja toiduohutuseg a seotud ohtude vastu juba eos ning täita 
nõutavad sanitaarnormid.  
 
ET 5   ET Ohtude ennetamisele ja kriisiohjele aita vad kaasa järelevalvemehhanismid, nagu ELi 
jälgitavusraamistik. See raamistik hõlmab identifitseerimissüsteeme, märgistust ja TRACES-süsteemi (ühenduse kaubanduse kontro lli- ja ekspertsüsteem, mis aitab 
tagada jälgitavust). Komisjon püüab 2011. aastaks luua laiema, integreeritud 
elektroonilise süsteemi, milles oleks ühtne  andmebaas, mis sisaldaks praeguse 
süsteemi kõiki elemente sertifitseerimise, loomade identifitseerimise, loomatervishoiu ja -kaitse taseme kohta. Otstarbekusuuringute tulemuste põhjal võib 
komisjon võtta 2011. aastaks vastu ettepaneku veiste elektroonilise identifitseerimise kasutuselevõtu kohta. 
Aastal 2011 peaks komisjonil olema ka vä lja töötatud loomahaiguste infosüsteem, 
mis on ühilduv OIE süsteemiga ja annab koda nikele olulist teavet loomatervishoiu 
olukorra kohta Euroopas. 
Kriisiolukorras on loomadega seonduvate oht ude piiramisel ja tõrjumisel ELi 
tasandil väga oluline, et EL saaks võtta kiirmeetmeid. EL jätkab ja parandab juba kehtestatud meetmeid ning tugevdab oma kiirreageerimisvõrgustikku. Samuti algatab 
ta arutelu küsimuses, kuidas tagada ELi an tigeeni- ja vaktsiinipankade tugevdamine.  
4. Teadus, uuendustegevus ja teadusuuringud 
Teadusel on ühenduse toiduohutuspoliitikas  keskne osa. Uue loomatervishoiu 
strateegia eesmärk on tugevdada ühenduse loomatervishoiupoliitika teaduslikke 
aluseid. See tugevdab ELi positsioone rahv usvahelisel areenil ja toetab ELi 
lahkarvamuste lahendamisel kaubanduspartneri tega. Samuti on sellel otsustav tähtsus 
tarbijate kindlustunde ja us alduse säilitamisel kogu ELis.  
Komisjon kasutab oma loomatervishoiumeetme te väljatöötamisel jätkuvalt parimaid 
saadaolevaid teadustulemusi. Euroopa To iduohutusamet jätkab teadusressursside 
mobiliseerimist ja koordineer imist ELi kõikides osades, et  anda parimat teaduslikku 
nõu. 
Välishindamise (2008–2009) põhjal arenda takse edasi ühenduse ja riiklike 
referentlaborite võrgustikku ning selle kaudu maksimeeritakse Euroopas 
olemasolevaid teadmisi ja kogemusi.  
Samuti on komisjon tervitanud tööstuse st pärinevat alga tust tuua kokku kõik 
partnerid, sealhulgas põllumajandusse ktor, valitsused, veterinaarid ja 
rahvusvahelised institutsioonid, ning luua ülemaailmse loomatervishoiu 
tehnoloogiaplatvorm. Komisj on on täiesti veendunud, et se lline tööstuse juhitav 
platvorm aitab kaasa parema diagnostika, va ktsiinide ja ravimite väljatöötamisele ja 
toob nii kasu kogu loomatervishoiusektorile. Strateegiline teadusuuringute programm on väga hinnaline dokument , sest see tuleneb sidus rühmade laia ulatuslikust 
konsensusest teadusringkondade, uurimisasut uste, tööstusharude, tootjate ning nii 
ELi kui ka vastavate rahvusva heliste organisatsioonide ot sustajate hulg as. Sellel on 
olulised tagajärjed loomatervishoiu-al astele uuringutele ning see on kooskõlas 
Lissaboni tegevuskavaga, mille eesmärk on muuta EL aastaks 2010 oluliseks teadus- 
ja tehnoloogiapõhiseks ühiskonnaks. 
VII teadusuuringute raamprogramm aastate ks 2007–2013 on loomatervishoiualase 
strateegilise teadusuuringut e programmi toetamisel tähtis vahend. Seda silmas 
pidades püüab komisjon innustada teadusli kku innovatsiooni ja uur imistegevust ning 
tagada selles valdkonnas avaliku ja erasektori  partnerluse kaudu piisava rahastatuse.  
 
ET 6   ET Euroopa Ravimiameti (EMEA) toetusel ta gab komisjon, et sobiv ühenduse tasandi 
raamistik pakuks rohkem stiimuleid tootjatele uute ravimite ja diagnostikavahendite väljatöötamiseks. Ta algata b arutelu lubatud vaktsiinid e kasutamise poliitika kohta 
loomatervishoiuseaduse kontekstis. Samuti lihtsustab ta olem asolevate lubatud 
vaktsiinide muutmist ja neisse tüvede lisamist, tehes 2008. aastal ettepaneku 
müügiloamuudatuste määruste (määr used (EÜ) nr 1084/2003 ja 1085/2003) 
läbivaatamise ning 2009. aastal direktiivi 2001/82/EÜ (veterinaarravimeid 
käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) 1. lisa läbivaatamise kohta. EMEA tõstab ka 
teadlikkust EMEA abi kättesaadavuse kohta väikestele ja keskmise suurusega 
ettevõtetele ning väik esemahulise kasutusega ja vähe mtähtsatele liikidele suunatud 
toodete kohta taotluste esitajatele. 
Resistentsus mikroobivastas te ravimite suhtes on e ndiselt oluline murettekitav 
küsimus. EFSA esitab eelseisvatel kuudel arvamuse toidust tingitud 
ravimiresistentsuse kui bioloogilise ohu kohta.  EFSA arvamust silmas pidades võib 
komisjon otsustada tugevdada seiret ja kontrolli zoonootilistes mõjurites esineva 
mikroobivastaste ravimite resistentsuse suhtes, mis on tingitud antibiootikumide 
kasutamisest loomadel.  
Lõpuks toetab komisjon oma teadusuuringut e programmide raames rahvusvahelise 
koostöö kaudu teadusuuringuid kolmandates riik ides, eelkõige oluliste eksootiliste 
haiguste või väheuuritud zoonooside osas, mis avaldavad nendes riikidest olulist 
mõju. 
Partnerlus ja teabevahetus 
Kogu komisjoni tegevus tugineb kahele aluspõhimõttele: partnerl usele ja teabevahetusele.  
Tegevuskavas tunnistatakse kodanike, kodani kuühiskonna organisatsioonide ja ELi 
institutsioonide (eelkõige komisjoni) vahelise di aloogi tähtsust. See liht sustab sidusrühmade, 
organisatsioonide ja kodanike kaasam ist Euroopa otsustusprotsessi.  
Strateegia aitab tõelisi muutusi ellu viia ainul t siis, kui kõik loomatervishoiuga seotud isikud 
tegutsevad ühiselt ja teevad koostööd as jast huvitatud kodanikega. EL kasutab ära 
olemasolevaid koostöövorme, innustab uusi algatusi ja kasutab rohkem alternatiive 
traditsioonilisele õigusloomele. Juba v eebruaris 2008 moodustati loomatervishoiu 
nõuandekomitee. Selle liikmed esindavad va litsusväliseid organisatsioone üle kogu 
loomatervishoiusektori, tarbijaid ja valitsusi.  Nõuandekomitee töötab välja strateegilised 
juhtnöörid selle kohta, milline on looma- või ra hvatervise kaitse seisukohast asjakohane või 
aktsepteeritav riskitase, millised on prioriteetsed meetmed ja milliseid prioriteete järgida teabevahetuses. Nõuandekomitee jälgib ka strateegia rakendamist. Komiteega konsulteeritakse kõigi mõjuhindamiste asjus ja ta annab komisjonile nõu, kuidas kõige 
paremini kokkulepitud tulemusi saavutada.  
Komisjon teeb 2011. aastal tegevuskava rake ndamisest vahekokkuvõtte ning esitab Euroopa 
Parlamendile ja nõukogule aruande, milles kaja statakse kõiki võimalikke prioriteetide 
muutusi. Sidusrühmadel on võimalik jälgida mitmesuguste tegevuste edenemist vastavasisulise veebilehe kaudu. Komisjon julgus tab kõiki asjaosalisi kaaluma, kuidas nad 
võiksid tegevuskavale kaasa aidata. 
 
ET 7   ET Peamiste tegevuste kokkuvõte ja ajakava  
Peamised tegevused  Orienteeriv lõpuleviimine  
1. ELi meetmete prioriteetide kindlaksmääramine  
Loomahaiguste kategooriatesse jaotamine  2010 
2. ELi loomatervishoiu raamistik  
ELi loomatervishoiu seadus  (õigusakti ettepanek) 2010 
ELi kulude ja vastutuse jaga mise kava (loomahaigused) 
(õigusakti ettepanek) 2011 
ELi finantstagatiste raamistiku vajaduse hindamine 
söödasektoris (konsultatsiooniprotsess) 2008–2009 
Läbirääkimised ELi eksporditingimuste üle: prioriteetide 
kehtestamine ja kohalike ELi turulepääsu töörühmade 
moodustamine 2008–2013 
Ühenduse liikmesus OIEs  2010–2011 
3. Ennetustegevus, järelevalve ja kriisivalmidus  
ELi bio-ohutuse suuniste väljatöötamine 2009–2013 
Uurida rahastamisvõimalusi, et  finantseerida ja edendada 
bio-ohutusmeetmeid ja põllumajandusettevõtjate koolitust 2008–2013 
TRACES: ulatuslikum integreeritud elektrooniline 
süsteem 2011 
Elektrooniline identifitseer imine (veiste puhul)  2011 
Impordiõigusaktide läbiva atamine: riskipõhine 
lähenemine piirikontrollile – ebaseadusliku kauplemise sihikulevõtmine 2010 
Loomahaiguste infosüsteem (ADIS) 2011 
Ühenduse kiirreageerimisvõr gu hindamine (kriis)  2009–2010 
Ühenduse vaktsiini-/antigeenipankade tugevdamine 2008–2009 
 
ET 8   ET 4. Teadus, uuendustegevus ja teadusuuringud  
Teadusressursside mobiliseerimine ja koordineerimine 
EFSA toetusel 2008–2013 
Strateegiline teadusuuringute programm (Euroopa 
loomatervishoiu tehnol oogiaplatvorm) ja VII 
teadusuuringute raamprogramm (2007–2013) 2008–2013 
Ühenduse referentlaborite hindamine 2008–2009 
Mikroobivastaste ravimite re sistentsuse seire/kontroll 
(EFSA arvamuse toetusel)  2008–2010 
Rohkem algatusi uute ravim ite ja diagnostikavahendite 
väljatöötamiseks EMEA toetusel – sh müügiloamuutuste määruste (määrused (EÜ) nr 1084/2003 ja 1085/2003) läbivaatamine 2008–2013 
 
2008 
Partnerlus ja teabevahetus  
Loomatervishoiu nõuandekomitee veebruar 2008–2013 
Vahekokkuvõte ja aruanne  2011 
 
Tegevuskavas väljakuulutatud õigusakti de ettepanekute ra kendamine sõltub iga 
mõjuhindamise tulemustest.