Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2023/C 34/10)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5 (1)

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Rosé d’Anjou“

PDO-FR-A1007-AM02

Teate esitamise kuupäev: 11.11.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Ametlik geograafiaseadustik

Geograafilise piirkonna ja vahetus läheduses asuva piirkonna kommuunid on viidud kooskõlla ametliku geograafiaseadustikuga.

See ei mõjuta määratletud geograafilise piirkonna piire.

Muudetakse koonddokumenti punkte 6 ja 9.

2. Piiritletud kasvatusala

Muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusala muudatuse heaks kiitis. Kasvatusalade piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3. Viinapuude tüvedevaheline kaugus

Samas reas olevate tüvede omavahelist miinimumkaugust vähendatakse ühelt meetrilt 0,90 meetrini.

Muudatuse eesmärk on suurendada viinapuude istutustihedust ilma reavahet muutmata.

Lisatud on ka erisäte viinapuude kohta, mis kasvavad mäeküljel kallakuga üle 10 % ja mille vähim tüvedevaheline kaugus võib olla 0,80 m.

Selle lisamisega võetakse arvesse kõnealustel mäekülgedel kasvavaid viinapuid, mille puhul on kasutatud eri istutustehnikaid (pigem nõlvaga paralleelne kui nõlvaga risti jääv istutus).

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

4. Lõikamine

Lõikamistehnikaid on ühtlustatud nendega, mida kasutatakse Loire’i orus asuva Anjou Saumuri piirkonna nimetuste puhul.

Ühtlustamine peaks aitama parandada töötajate oskusteavet ja lihtsustama kontrolli. Tehtud muudatus peaks aitama viinamarjakasvatajatel tulla toime üha hiljem esinevate külmadega.

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

5. Seos piirkonnaga

Seost piirkonnaga muudetakse, asendades viite aastale 2018 viitega aastale 2021 ning muutes kommuunide ühinemisest tulenevalt kommuunide arvu.

Muudetakse koonddokumendi punkti 8.

6. Üleminekumeetmed

Aegunud üleminekumeetmed on välja jäetud.

Lisatud on üleminekumeede seoses kasvatusala uue piiritlemisega teatavate kommuunide puhul.

Koonddokumenti ei muudeta.

7. Märgistus

Märgistamiseeskirju on täpsustatud Loire’i orus asuva Anjou Saumuri piirkonna nimetuste puhul. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Muudetakse koonddokumendi punkti 9.

8. Viited kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

9. Redaktsioonilised muudatused

Spetsifikaadis on tehtud teatav hulk redaktsioonilisi muudatusi.

Nende muudatustega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Rosé d’Anjou

2. Geograafilise tähise tüüp:

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

LÜHIKIRJELDUS

Tegemist on rahulike roosade veinidega, mille peamised analüütilised omadused on järgmised:

minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 9,50 mahuprotsenti.

Veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus pärast kääritamist on vähemalt seitse grammi liitri kohta.

Pärast rikastamist ei tohi veini alkoholisisaldus ületada 12 mahuprotsenti.

Lenduvate hapete sisaldus, üldhappesus ja vääveldioksiidi kogusisaldus on kindlaks määratud liidu õigusaktidega, seejuures võib märkega „primeur“ (värske) või „nouveau“ (noor) pakendamata veini partiide puhul lenduvate hapete üldsisaldus olla kuni 10,2 milliekvivalenti liitri kohta.

Veinid sisaldavad fermenteeritavaid suhkruid ning on enamal või vähemal määral magusad. Nende lõhna- ja maitsebukett on intensiivne ning selles ilmnevad vastava viinamarjasordi eripärad. Igal juhul on lõhnas ja maitses tunda puuviljade (virsik, maasikas, tsitrusviljad jne) varjundeid. Maitses on oskuslikult ühendatud värskus ja täidlus. Veinidel on tugev järelmaitse.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1. Istutustihedus – ridadevaheline laius

Viljelustavad

Puude minimaalne istutustihedus on 4 000 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,90 meetri. Kasvatusaladele, kus samas reas olevate viinapuude tüvede vahe on alla 0,90, kuid üle 0,80 meetri või sellega võrdne, ja mille kalle on üle 10 %, antakse samuti õigus kontrollitud päritolunimetusega veini toota.

Kasvatusalade puhul, kus viinapuude tihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, võib koristatud saaki kasutada kontrollitud päritolunimetusega toote valmistamiseks, kui on järgitud käesolevas tootespetsifikaadis sätestatud eeskirju, mis hõlmavad viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust. Neil kasvatusaladel ei või ridade vahe olla suurem kui kolm meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui üks meeter.

2. Viinapuude lõikamise ja toestamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuid lõigatakse tagasi nii, et tagasilõigatud võrsed on kas pikad või lühikesed või mõlemat moodi, kuid igal viinapuul on maksimaalselt 12 punga.

Viinapuude igale tüvele tohib jätta lõikamisel kaks täiendavat punga tingimusel, et fenoloogilises etapis, kus taimel on 11 või 12 lehte (eraldi lehepunga), on ühel viinapuul kuni 12 vastaval aastal vilja kandvat oksa.

Toestatud lehestiku kõrgus peab olema vähemalt võrdne 60 %ga ridade vahekaugusest, toestatud lehestiku kõrgust mõõdetakse alates lehestiku alumisest piirist, mis peab olema vähemalt 0,40 meetri kõrgusel maapinnast, kuni külgvõrsete ülemise piirini, mis peab olema vähemalt 0,20 meetri võrra kõrgemal ülemisest toestustraadist.

Viinamarjade kasvatusalade puhul, mille istutustihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, kehtivad täiendavalt järgmised toestamiseeskirjad: toestamisvaiade maapealse osa kõrgus peab olema vähemalt 1,90 meetrit; toestamine hõlmab nelja toestamistraatide rida; ülemise toestamistraadi kõrgus maapinnast on vähemalt 1,85 meetrit.

3. Kastmine

Viljelustavad

Kastmine on keelatud.

4. Veinivalmistuse eritavad

Aktiivsöe kasutamine veini valmistamisel on nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud.

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Pärast rikastamist ei tohi veini alkoholisisaldus ületada 12 mahuprotsenti.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

5.2. Maksimaalne saagikus

75 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetust „Rosé d’Anjou“ kanda võivate veinide tootmise kõik etapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafiaseadustikule järgmiste kommuunide territooriume:

— Deux-Sèvres’i departemang: Brion-près-Thouet, Loretz-d’Argenton, Louzy, Plaine-et-Vallées (ainult Oironi delegeeritud kommuuni territooriumi ulatuses), Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde ja endine Thouarsi kommuun), Tourtenay, Val en Vignes (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Bouillé-Saint-Paul, Cersay ja Saint-Pierre-à-Champ);

— Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Bellevigne-les-Châteaux, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire et Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chanzeaux, La Jumellière et Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou, Épieds, Fontevraud-l'Abbaye, Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies et Le Thoureil), Huillé-Lézigné (ainult Huillé delegeeritud kommuuni territoorium), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (ainult Ingrandesi delegeeritud kommuuni territoorium), Jarzé Villages (ainult Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine et Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (ainult Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré et La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rives-de-Loir-en-Anjou (ainult Villevêque’i delegeeritud kommuuni territoorium), Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou, Tuffalun, Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay;

— Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel“

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

’Cabernet franc N'

’Cabernet-Sauvignon N'

’Cot N – Malbec'

’Gamay N'

’Grolleau N'

’Grolleau gris G'

’Pineau d’Aunis N'

8. Seos(ed)

1. Teave geograafilise piirkonna kohta

a) Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub kahel suurel geoloogilisel kihistul ning hõlmab peamiselt jõgede kaldaid ja mõnda platood: lääne pool on tegemist eelkambriumist ja paleosoikumist pärineva aluskorraga, mis on seotud Armorikaani mäemassiiviga; ida pool katab vanemat aluskorda Pariisi tasandiku mesosoikumist ja kainosoikumist pärinev kiht. Selline geoloogiline eripära eristab geograafilise piirkonna läänepoolset osa, mida iseloomustab kildade, eeskätt kohaliku nimega Anjou noir (must Anjou) kiltkivi esinemine, geograafilise piirkonna idaosast, millele on iseloomulik lubitufi esinemine (Saumur), mida kutsutakse kohaliku nimega Anjou blanc (valge Anjou).

Ajalooliselt endise Anjou provintsiga seotud geograafiline piirkond hõlmab 2021. aastal Maine-et-Loire’i departemangu lõunapoolset osa (68 kommuuni) ning Deux-Sèvres’i (11 kommuuni) ja Vienne’i departemangude (9 kommuuni) põhjapoolset äärt.

Viinamarjakasvatuseks täpselt piiritletud kasvatusalade mullad kuuluvad erinevatesse geoloogilistesse formatsioonidesse. Vaatamata nende suurtele erinevustele, on üldiselt tegemist väheviljakate ja mõõduka veevaruga muldadega, millel on hea soojusrežiim.

Geograafilise piirkonna kliima on mõõdukalt ookeaniline, temperatuurierinevused on küllalt väikesed, mis on tingitud ühelt poolt Atlandi ookeani suhtelisest lähedusest ja teiselt poolt Loire’i jõe ja selle lisajõgede temperatuuri reguleerivast mõjust, samuti ka asjaolust, et viinamarjakasvatused asuvad mäenõlvadel. Tuntud on väljend „Angersi mahe kliima“, mis iseloomustab kõige paremini selle piirkonna talve ning pikka kevadet ja sügist, suved võivad samas olla küllaltki palavad. Põhja-lõuna- ja lõuna-ida-suunalised pinnavormid moodustavad kaitse sageli niiskust toovate läänetuulte eest. Geograafiline piirkond on seega väheste sademetega ala, millele on iseloomulik fööni toime, ookeani niiskuse eest pakuvad kaitset kõrgemad Choletais’ ja Mauges’i alad. Aastane sademetehulk on suurusjärgus 585 millimeetrit, samas kui Choletais’ piirkonnas võib see ulatuda ligi 800 millimeetrini.

b) Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Viinamarjakasvatuse olemasolu Anjou piirkonnas on teada juba alates I sajandist pKr ning sellega on seal tegeletud pidevalt. Viinamarjakasvatuse õitsengust annavad tunnistust järgmised Apolloniuse poeemi read (VI sajand): „Mitte kaugel Bretagne’ist asub kaljul linn, kus on rikkalikult Cerese ja Dionysose ande ja mis on oma nime Andegave (Angers) saanud kreeka keelest“. Kuigi Angersi piirkonna viinamarjakasvatus arenes kogu keskaja jooksul Loire’i jõe kallastel ja Angersi linna ümbruses asuvate kloostrite juures edasi, muutus piirkond tõeliselt kuulsaks alates XII ja XIII sajandist. Henri II ja Akvitaania Eleanori valitsusaja õitseng võimaldas Anjou veinidel jõuda kõige suursugusematele laudadele.

Tootmine arenes märkimisväärselt alates XVI sajandist seoses Hollandi kaupmeeste saabumisega, kes otsisid veini oma kodumaa ja asumaade jaoks. Hollandlased tõid piirkonda sisse suuri rahasummasid ja kaubanduse maht muutus XVIII sajandiks nii suureks, et transpordi edendamiseks muudeti geograafilist piirkonda läbiv Layoni jõgi laevatatavaks. Anjou veinide hea maine on samas tekitanud soovi saada kasumit ning veinide suhtes on kehtestatud mitu maksu (transpordimaks, sadamamaks, kauplemismaks, jaemüügimaks, läbiveomaks jne), mis avaldasid kaubandusele väga negatiivset mõju. Vendée sõjad laostasid viinamarjakasvatusala täielikult. Õitsenguperiood saabus uuesti XIX sajandi kestel. 1881. aastal hõlmas viinamarjakasvatusala 45 000 hektarit, millest pärast viinapuutäide invasiooni oli 1893. aastal järele jäänud 10 000 hektarit.

Veini „Anjou“ tuntus põhineb eeskätt viinamarjasordist „Chenin B“ valmistatavatel valgetel veinidel. Kuid pärast viinapuutäide põhjustatud kriisi hakati üha rohkemates istandustes kasvatama ka viinamarjasorti „Cabernet franc N“ ja veidi hiljem ka sorti „Cabernet-Sauvignon N“. XX sajandi algul keskenduti eeskätt rouget valmistamisele; see on kohalik nimetus kerge punase veini kohta, mida tarbiti kohvikutes ja mis tähistab Angersi piirkonna veinitööstuse muutumise esimest etappi. Segatuna nõrga värvusega nn clairet-tüüpi veini andvate viinamarjasortidega „Grolleau N“ ja „Grolleau gris G“ ning mõnikord viinamarjasortidega „Gamay N“ ja „Pineau d’Aunis N“, arendati välja suuremahuline legendaarsete roosade veinide tootmine, mida tuntakse kontrollitud päritolunimetuste „Cabernet d’Anjou“ ja „Rosé d’Anjou“ all. Selle ümberkorralduse teine etapp tugineb tootjate kogemustele piirkonna taimekoosluse haldamisel. Vaatlused ja analüüsid, mille abil otsiti viinamarjasordi ja selle kasvatusalade optimaalset vastavusse viimist, viinamarjakoristuse meetodite pakutavate võimaluste tundmaõppimine ja veini valmistamise meetodite rakendamine soodustasid alates 1960. aastatest punaste veinide tootmise arengut.

2. Teave toodete kvaliteedi ja omaduste kohta

Roosad veinid sisaldavad fermenteeritavaid suhkruid ning on suurema või väiksema magususega. Nende lõhna- ja maitsebukett on intensiivne ning selles ilmnevad vastava viinamarjasordi eripärad. Igal juhul on lõhnas ja maitses tunda puuviljade (virsik, maasikas, tsitrusviljad jne) varjundeid. Maitses on oskuslikult ühendatud värskus ja täidlus. Veinidel on tugev järelmaitse.

3. Põhjuslikud seosed

Suhteliselt põhjapoolne iseloomuliku maastikuga asukoht koos mahedapoolse kliima ning eripäraste geoloogiliste tingimuste ja mullastikuga annab neile veinidele maitseomadused, mis väljenduvad eeskätt nende värskuses.

Erinevad geoloogilised ja mullastikuga seotud tingimused pakuvad erinevaid viinamarjakasvatustingimusi, mis võimaldavad igal tootjal leida kõikide kasutatavate viinamarjasortide jaoks optimaalsed tingimused nende omaduste väljatoomiseks. Veinivalmistajate viinapuuistandusi käsitlev vaatlus- ja analüüsitegevus võimaldab määrata kindlaks õige asukoha viinapuude istutamiseks.

Kui liiva ja kruusa sisaldava mullaga küngastel kasvatatakse viinamarjasorte 'Grolleau N', „Grolleau Gris G“ või „Pineau d’Aunis N“, millest valmistatakse puuviljalisi roosasid veine, siis sortidele „Cabernet franc N“ ja „Cabernet-sauvignon N“ sobib paremini hea veevarustusega õhukese kihina paiknev muld või pruunmuld, ning tulemuseks on ümaramad ja heade lõhnaomadustega roosad veinid.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

API

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit viinamarjade pressimise ja kontrollitud päritolunimetust „Rosé d’Anjou“ kanda võiva veini valmistamise osas, hõlmab vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafiaseadustikule järgmiste kommuunide territooriume:

— Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

— Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis-Saint-Géréon (ainult endise Ancenis’ kommuuni territoorium), Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (ainult Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium), Vallet;

— Maine-et-Loire’i departemang: Orée d'Anjou (ainult Saint-Laurent-des-Autelsi delegeeritud kommuuni territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Märgistus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada täiendava märke „primeur“ (värske) või „nouveau“ (noor) vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele.

Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kirjutatakse märgisele tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt, laiuselt ega paksuselt) üle kahe korra suuremad kui tähed, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada täiendava geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele. Geograafilise tähise „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (kõrguselt ega laiuselt) kaht kolmandikku nende tähtede suurusest, mis moodustavad kontrollitud päritolunimetuse.

Veinide esitlemisel ja nende märgistusel ei ole lubatud kasutada mõistet „Cabernet“ või viidet viinamarjasordi „Cabernet-Sauvignon N“ või „Cabernet franc N“ kasutamisele.

Märkega „primeur“ (värske) või „nouveau“ (noor) varustatud veinide märgistusel peab olema näidatud veini aastakäik.

Veinide etiketil võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on – kantud katastrisse; – märgitud saagideklaratsioonile. Kõnealuse katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cea1d3f7-577f-445e-9e58-b708a8d13eb8

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.