Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS, millega kehtestatakse tasakaalustavad tollimaksud Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes /* COM/2013/084 final - 2013/0052 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) artikli 10 kohaldamist. Üldine taust Ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis on läbi viidud kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Komisjoni määrusega (EL) nr 845/2012 (ELT L 252, 19.9.2010, lk 33) on kehtestatud sama tooterühma suhtes ajutised dumpinguvastased meetmed. Paralleelne ettepanek kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed. Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Konsulteerimine huvitatud isikutega Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab hinnatavate tingimuste põhjalikku loetelu. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Kavandatud meetmete kokkuvõte 9. jaanuaril 2012 algatas komisjon subsiidiumivastase menetluse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes. Uurimise käigus tuvastati asjaomase toote subsideerimine, mis kahjustas liidu tootmisharu. Samuti näitas uurimine, et subsiidiumivastaste meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku lõplike subsiidiumivastaste meetmete kehtestamiseks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes. Õiguslik alus Nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”). Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. Nõuet, mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata. Õigusakti valik Kavandatud õigusakt: määrus. Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei ole ette nähtud muid võimalusi. 4. MÕJU EELARVELE Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet. 2013/0052 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS, millega kehtestatakse tasakaalustavad tollimaksud Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed,[1] eriti selle artiklit 17, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: 1. MENETLUS 1.1. Algatamine (1) 22. veebruaril 2012. aastal avaldas Euroopa Komisjon Euroopa Liidu Teatajas[2] teate (edaspidi „algatamisteade”) subsiidiumivastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV või asjaomane riik”) pärit teatavate orgaanilise kattega terastoodete liitu importimise suhtes. (2) Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitas 9. jaanuaril 2012 EUROFER (edaspidi „kaebuse esitaja”), kelle toodang moodustab käesoleval juhul üle 70 % teatavate orgaanilise kattega terastoodete kogutoodangust liidus. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote subsideerimise kohta ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. (3) Enne menetluse algatamist teatas komisjon algmääruse artikli 10 lõike 7 kohaselt Hiina RV valitsusele, et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, milles väidetakse, et Hiina RVst pärit orgaanilise kattega terastoodete subsideeritud import on põhjustanud liidu tootmisharule olulist kahju. Hiina RV valitsusel paluti osaleda konsultatsioonidel, et selgitada kaebuses kirjeldatud olukorda ja jõuda vastastikku kokkulepitud lahenduseni. Hiina RV valitsus nõustus osalema konsultatsioonidel, mis seejärel ka toimusid. Konsultatsioonide käigus vastastikuse kokkuleppeni ei jõutud. Siiski võeti nõuetekohaselt arvesse Hiina RV valitsusasutuste seisukohti seoses kaebuses esitatud väidetega kavade ebapiisava tasakaalustatavuse kohta. Pärast konsultatsioone esitas Hiina RV valitsus oma seisukohad. 1.2. Dumpinguvastane menetlus (4) 21. detsembril 2011 avaldas Euroopa Komisjon Euroopa Liidu Teatajas[3] teate (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina RVst pärit ja Euroopa Liitu suunatud teatavate orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes. (5) 20. septembril 2012 kehtestas komisjon määrusega (EL) nr 845/2012[4] ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes. (6) Käesoleva subsiidiumivastase menetluse ja paralleelselt toimunud dumpinguvastase menetluse kahju analüüsid on ühesugused, sest liidu tootmisharu määratlus, representatiivsed liidu tootjad ja uurimisperiood on mõlema uurimise puhul samad. Seetõttu võeti kummagi menetluse käigus kahju tekitamise kohta esitatud kõiki märkusi arvesse mõlema menetluse puhul. 1.3. Menetlusega seotud isikud (7) Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele Hiina RV eksportivatele tootjatele, asjaga teadaolevalt seotud importijatele, hulgimüüjatele, kasutajatele, tarnijatele ja nende ühendustele ning Hiina RV esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teavitada kirjalikult oma seisukohtadest ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. (8) Eksportivate tootjate, liidu tootjate ja sõltumatute importijate ilmse rohkuse tõttu, paluti kõikidel teadaolevatel eksportivatel tootjatel ja sõltumatutel importijatel endast komisjonile teada anda ning esitada algatamisteates märgitud põhiandmed, mis on seotud vaatlusaluse tootega ajavahemikus 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011. Seda teavet paluti algmääruse artikli 27 kohaselt, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning selle vajalikkuse korral valimi moodustada. Samuti konsulteeriti Hiina RV ametiasutustega. (9) 19 Hiina RV eksportivat tootjat või eksportivate tootjate rühma esitasid ettenähtud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Komisjon valis eksportivatelt tootjatelt saadud andmete põhjal ja kooskõlas algmääruse artikliga 27 esialgu välja 3 eksportivat tootjat või eksportivate tootjate rühma. Üks eksportiv tootja, kes kaasati sellesse valimisse, loobus koostöö tegemisest. Loobunud tootja asemele kaasati valimisse suuruselt järgmise ekspordimüügi mahuga Euroopa Liitu eksportiv tootja. Pärast teatamist loobus ka see eksportija koostööst. (10) Menetluse venimise vältimiseks otsustati valimi moodustamisel piirduda kahe eksportivate tootjate rühmaga, kelle ekspordimaht liitu oli suurim, nimelt Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd ja temaga seotud äriühingud, ning Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd ja temaga seotud äriühingud. Kahest eksportivate tootjate rühmast koosneva valimi põhjal tehakse kindlaks nende rühmade subsideerimise ulatus, samuti kõikide valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate subsideerimise ulatus, nagu näevad ette algmääruse artikli 15 lõiked 2 ja 3. (11) Liidu tootjatega seoses teatas komisjon algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valim koosnes kuuest liidu tootjast, kes olid komisjonile teadaolevad samasuguse toote tootjad ja kes valiti müügikoguste, tootmismahu, äriühingu suuruse ja geograafilise asendi järgi liidus. Valimi moodustanud liidu tootjad toodavad 46 % liidu toodangust ja nende müük moodustab 38 % liidu müügist. Huvitatud isikutel paluti algatamisteates esialgse valimi suhtes arvamust avaldada. Üks liidu tootja teatas, et ta ei soovi olla valimisse kaasatud ja tema asemele võeti valimisse suuruselt järgmine liidu tootja. (12) Viis sõltumatut importijat esitasid nõutud teabe ja olid nõus valimisse kuuluma. Arvestades koostöövalmis importijate vähesust, ei peetud väljavõttelist uuringut enam vajalikuks. (13) Komisjon saatis küsimustikud Hiina RV esindajatele, kahele valimisse kuuluvale Hiina RV eksportivale tootjale, veel 14 Hiina RV eksportivale tootjale, kes seda soovisid, kuuele valimisse kuuluvale liidu tootjale, viiele koostööd tegevale liidu importijale ja teadaolevatele kasutajatele. (14) Küsimustiku vastused saadi Hiina RV esindajatelt, üheksalt Hiina RV eksportivalt tootjalt ja nendega seotud äriühingult, kuuelt valimisse kuuluvalt liidu tootjalt, kahelt sõltumatult importijalt ja kümnelt kasutajalt. (15) Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks subsideerimise, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide kindlaksmääramiseks. Kontrollkäigud tehti järgmistesse riiklikesse ametiasutustesse ja äriühingutesse: (a) Hiina Rahvavabariigi valitsus: – Hiina RV kaubandusministeerium (Peking, Hiina RV); (b) liidu tootjad – ArcelorMittal Belgium (Belgia) ja müügiga tegelev seotud äriühing ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA (Luksemburg); – ArcelorMittal Poland (Poola); – ThyssenKrupp Steel Europe AG (Saksamaa); – voestalpine Stahl GmbH ja voestalpine Stahl Service Center GmbH (Austria); – Tata Steel Maubeuge SA (varasema nimetusega Myriad SA) (Prantsusmaa); – Tata Steel UK Ltd (Ühendkuningriik), (c) Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad ja sidusettevõtted – Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd ja temaga seotud äriühingud: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd and Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd; – Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd ja temaga seotud äriühing Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd; (d) ELi importijad – ThyssenKrupp Mannex (Saksamaa), – Macrometal, Hamburg (Saksamaa) (16) Seejärel anti kõikidele menetluse osalistele teada olulised asjaolud ja kaalutlused, mille alusel kavatseti soovitada lõplike tasakaalustavate tollimaksude kehtestamist Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate orgaanilise kattega terastoodete suhtes („lõplikud järeldused”). Kõikidele menetluse osalistele anti tähtaeg märkuste tegemiseks lõplike järelduste kohta. (17) Huvitatud isikute esitatud märkused vaadati läbi ja võeti asjakohastel juhtudel arvesse. 1.4. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood (18) Subsideerimise ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamiseks oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). 2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE 2.1. Vaatlusalune toode (19) Algatamisteates olid uurimisaluseks tooteks teatavad orgaanilise kattega terastooted, st legeerimata või legeeritud terasest (v.a roostevaba teras) lehtvaltstooted, mis on vähemalt ühelt poolt värvitud, lakitud või plastiga kaetud, v.a ehituses kasutatavad sandwich-tüüpi kergpaneelid, mis koosnevad kahest metallplaadist, mille vahel on stabiliseeriv isolatsioonimaterjal, ning tsingitolmuga pinnatud tooted (tsingiga rikastatud värv, mis sisaldab tsinki 70 % massist või rohkem) 2.2. Taotlused, milles paluti toode tootevalikust välja jätta (20) Hiina raua- ja teraseliit (China Iron and Steel Association), kaks importijat ja kaks kasutajat tegid ettepaneku jätta viis tooteliiki vaatlusaluste toodete seast välja. Need taotlused saadi kätte ja neid analüüsiti järgmisel viisil. 2.2.1. Kroomi või tina sisaldava metalliga pinnatud orgaanilise kattega terastooted (21) Orgaanilise kattega terastoodete kasutaja esitas taotluse jätta orgaanilise kattega terastoodete tootevalikust välja kroomi või tina sisaldava metalliga kaetud teras. Uurimise käigus tehti kindlaks, et kroomi või tina sisaldav metallkate muudab selle tooteliigi füüsiliselt ja tehniliselt erinevaks uurimise raames vaadeldavatest orgaanilise kattega terastoodetest. Pealegi kasutatakse aluspinna katmist kroomi või tina sisaldava metallkattega väga harva mujal kui toidupakendimaterjalide valmistamisel või kaablitööstuses. Peale selle selgitas liidu tootmisharu, et ta ei kavatsenud eespool osutatud tooteliiki käesolevasse uurimisse kaasata. Nimetatud põhjustel on kroomi või tina sisaldava metalliga kaetud terastooted vaatlusaluste tooteliikide seast välja jäetud. 2.2.2. Kuumvaltsitud, orgaanilise või anorgaanilise kaitsekrundiga lehtteras (22) Taotlus lükati tagasi, sest neid tooteid ei liigitata uurimisaluste CN-koodide alla. Värv või krunt kaitseb ainult roostetamise eest ja seetõttu liigitatakse toode CN-koodi 7208, aga mitte CN-koodi 7210 alla. Kuumvaltsitud, orgaanilise või anorgaanilise kaitsekrundiga lehtteras ei ole tootevalikusse kaasatud ja seetõttu polegi seda võimalik tootevalikust välja jätta. 2.2.3. Orgaanilise kattega terastooted, mille aluskihi paksus on 0,6–2,0 mm (23) CISA ja kaks importijat taotlesid orgaanilise kattega terastoodete (mille aluskihi paksus on 0,6–2,0 mm ja mis moodustavad 5–10 % Hiinast pärinevast impordist) väljajätmist tootevalikust, väites, et otsene konkurents on olemas üksnes selliste Hiina eksporttoodete ja liidu tootmisharu toodetud orgaanilise kattega terastoodete vahel, mille aluskihi paksus on 0,25–0,6 mm. (24) Taotlus lükati tagasi, arvestades, et nii Hiina eksportijad kui ka liidu tööstus valmistavad ja müüvad orgaanilise kattega terastooteid, mille aluskihi paksus on 0,6–2,0 mm, ning need tooted vaieldamatult konkureerivad omavahel. Ei esitatud mingeid tõendeid, mis oleksid kinnitanud, et orgaanilise kattega terastooted, mille aluskihi paksus on üle 0,6 mm, ei konkureeri orgaanilise kattega terastoodetega, mille aluskihi paksus on alla 0,6 mm, ning seetõttu on tegemist erinevate tooteliikidega. Orgaanilise kattega terastoodetel, mille aluskihi paksus on alla ja üle 0,6 mm, on samasugused põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ja samad lõppkasutajad ning seetõttu käsitatakse neid samasuguse tootena. 2.2.4. Alumiiniumi-tsingi sulamiga kaetud orgaanilise kattega terastooted (25) Kaks importijat väitsid, et ainult neljal liidu tootjal on litsents seda liiki toote valmistamiseks ja et tegelikult valmistab seda ainult üks ettevõte. Nad kinnitasid ka, et see toode erineb omaduste poolest täielikult orgaanilise kattega, tsingitud terastoodetest. (26) Taotlus lükati tagasi, sest need kaks tooteliiki on vastastikku asendatavad, kattuvate kasutusvaldkondadega ja uurimisperioodi jooksul valmistas seda liiki toodet vähemalt kaks koostööd tegevat liidu tootjat. Olgu märgitud, et ainult üks koostööd tegev Hiina eksportiv tootja eksportis uurimisperioodi jooksul seda liiki toodet Euroopa Liitu. 2.2.5. Tsingisulamiga kaetud orgaanilise kattega terastooted (27) Taotlus lükati tagasi, sest vastupidiselt ühe kasutaja väitele toodavad ja müüvad seda toodet märkimisväärsetes kogustes mitmed liidu tootjad ja sellel on samad põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ja lõppkasutusalad nagu teistel orgaanilise kattega terastoodete liikidel. 2.3. Taotlus toote kaasamiseks tootevalikusse (28) Üks ühendus taotles kroomi või tina sisaldava metalliga pinnatud orgaanilise kattega terastoodete (mida liigitatakse TARIC koodide 7210 12 20 10 ja 7210 50 00 10 alla) kaasamist tootevalikusse. Taotlus lükati tagasi, sest need koodid ei olnud esialgse kaebusega hõlmatud ja kõnealuste koodide alla kuuluvatel toodetel on kaebusega esitatud toodetest erinevad füüsikalised ja tehnilised omadused. 2.4. Vaatlusalune toode (29) Seoses kroomi või tina sisaldava metalliga pinnatud orgaanilise kattega terastoodete väljajätmisega vaatlusaluste tooteliikide seast, nagu osutatakse põhjenduses 21, muudetakse vaatlusaluse toote määratlust.. (30) Vaatluse all on seega teatavad Hiina Rahvavabariigist pärit orgaanilise kattega terastooted, st legeerimata või legeeritud terasest (v.a roostevaba teras) lehtvaltstooted, mis on vähemalt ühelt poolt värvitud, lakitud või plastiga kaetud, v.a ehituses kasutatavad sandwich-tüüpi kergpaneelid, mis koosnevad kahest metallplaadist, mille vahel on stabiliseeriv isolatsioonimaterjal, ning tsingitolmuga pinnatud tooted (tsingiga rikastatud värv, mis sisaldab tsinki 70 % massist või rohkem) ja v.a kroomi või tina sisaldava metalliga pinnatud tooted, mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”). 2.5. Samasugune toode (31) Uurimine on näidanud, et orgaanilise kattega terastoodetel, mida toodab ja müüb liidu tootmisharu liidusiseselt, toodetel, mida toodetakse ja müüakse Hiina RV siseturul, ning toodetel, mida imporditakse liitu Hiina RV-st, on samasugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja sama lõppkasutusala. Seetõttu käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 2 punkti c tähenduses. 3. SUBSIDEERIMINE 3.1. Sissejuhatavad märkused (32) Nii Hiina RV valitsus kui ka valimisse kaasatud Hiina RV eksportivad tootjad esitasid küsimustike vastused ja olid nõus, et kohapeal toimuvate külastuste käigus kontrollitakse vastustes esitatud andmeid. (33) Komisjon saatis pärast küsimustiku vastuste analüüsimist Hiina RV valitsusele ühe puudustele viitava kirja ja kaks kontrollimiseelset teadet. Komisjon jättis Hiina RV valitsusele piisavalt aega esildiste ettevalmistamiseks ja esitamiseks olukordades, kus see vajalikuks ja põhjendatuks võis osutuda. Hiina RV valitsusele määratud tähtaegu pikendati oluliselt, täpsemalt lisati 20 päeva küsimustikele vastamiseks, mistõttu küsimustikele vastamise lõplik tähtaeg oli kokku 57 päeva, ja puudustele viitavale kirjale vastamise tähtaeg 25 päeva. (34) Hiina RV valitsus esitas vastuseks küsimustikule, puudustele viitavale kirjale ning mitmetele täiendavatele dokumentidele ainult teabe kavade kohta, mida kasutasid valimisse kaasatud eksportivad tootjad, ning väitis, et valitsuselt ei tohiks nõuda vastuseid küsimustele, mis on seotud väidetavate subsiidiumikavadega, mis on kättesaadavad ka valimisse kaasamata tootjatele või tootjatele,, kes pole endast teada andnud. (35) Komisjon keeldus viisakalt Hiina RV valitsuse nõudmistest ja selgitas Hiina RV valitsusele, et komisjoni eesmärk on saada Hiina RV-le saadetud küsimustiku abil teavet orgaanilise kattega terastooteid tootva tootmisharu subsideerimise kohta Hiinas ja teha kindlaks, millises ulatuses subsideeritakse kõnealuse toote importi liitu. Komisjon teatas Hiina RV valitsusele, et üksikasjalikumat teavet subsideerimise ulatuse kohta on vaja selleks, et hinnata nende eksportijate olulist koostööst hoidumist, kes väidetavalt on saanud kasu teatud subsideerimiskavade raames, mida ei kasuta valimisse kaasatud või koostööd tegevad äriühingud, ja samuti võimalike taotluste korral koostööd tegevate eksportivate tootjate individuaalseks uurimiseks. Hiina RV valitsus ei muutnud sellele vaatamata oma suhtumist ja jättis teabe esitamata suurema osa kaebuses nimetatud ülejäänud subsideerimiskavade kohta, mida ei kasutanud valimisse kaasatud äriühingud. (36) Enne kohapealset kontrollkäiku nõudis Hiina RV valitsus, et komisjon esitaks kirjalikult lisateavet, eelkõige paluti esitada küsimused, mida kavatsetakse kohapealsel kontrollimisel esitada, ning Hiina RV valitsusasutuste loetelu, kelle osalemist kohapealsel kontrollkäigul eeldatakse. Nende andmete puudumisel väideti, et Hiina RV valitsusele ei antud teada, milliseid ettevalmistusi oleks tulnud teha või milleks kontrollimise ajal valmis olla, ja et kontrollimisele eelnev teade ei anna mitte mingit selgust selle kohta, mida komisjon tegelikult kavatseb kontrollida. (37) Komisjonil ei olnud võimalik Hiina RV valitsuse nõudmist rahuldada. Sellega seoses märgitakse, et komisjon on täitnud kõik algmääruse artiklis 26 ette nähtud tingimused. Hiina RV valitsusele saadeti üksikasjalik kontrollimisele eelnev teade, milles kinnitati päevakava (kuupäevad ja kontrollimise päeval arutlusele tulevate kavade liigid) ning nõuti, et kohal viibiksid asjaomase kava eest vastutava valitsusasutuse esindajad ja selle kavaga seotud ametiisikud, kes osalesid Hiina RV valitsuse esildiste ettevalmistamisel. Samuti selgitas komisjon enne kohapealse kontrollkäigu toimumist, et üksnes Hiina RV valitsus teab, millised on uurimise all oleva kava eest vastutavad asutused ning kes on need ametiisikud, kes sobivad kõige paremini kontrollimises osalema ja küsimustele vastama. Konkreetsete küsimuste loeteluga seoses selgitas komisjon eelnevalt ja kohapealse kontrollkäigu ajal, et sellist loetelu ei nõuta ei WTO ega ELi õigusaktides ning et uurimise eesmärk on kontrollida Hiina RV valitsuse esitatud vastuseid küsimustikule ning asjakohaseid täiendavaid dokumente; seega võetakse kontrollimisel aluseks just need dokumendid. Samuti oli komisjonil soov saada lisateavet ja selgitusi, mis olid vajalikud käimasoleva menetluse jaoks, kuid et täpsed küsimused selles kontekstis sõltuksid sellest, kuidas Hiina RV valitsus vastab esitatud vastuste esialgsel kontrollimisel tekkinud küsimustele. Hiina RV valitsusele selgitati veel enne kohapealset kontrollkäiku, et vajaliku teabe esitamisest keeldumine või teabe ja menetluse seisukohast vajalike andmete kontrollimise ajal uurimisasutuse abistamisest keeldumine võivad uurimise käiku tõsiselt ohustada. Lisaks tuletati Hiina RV valitsusele sellega seoses meelde algmääruse artikli 28 sätete tagajärgi. (38) Pekingis, Hiina RV kaubandusministeeriumis toimunud kohapealse kontrollkäigu ajal püüdis komisjon kooskõlas algmääruse artiklitega 11 ja 26 kontrollida teavet selle põhjal, mis oli esitatud alusdokumentides, mida oli kasutatud Hiina RV valitsuse vastuste ettevalmistamisel. Kontrollimisel jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et teabe puudumine ja olemasolevad täiendavad dokumendid ei võimalda küsimustike vastuste nõuetekohast kontrollimist. Lisaks oli jäetud osa teavet esitamata, hoolimata sellest, et seda oli küsitud, ning teatavatele küsimustele lihtsalt ei vastatud. Seega teavitati Hiina RV valitsust koostööst keeldumise tagajärgedest vastavalt algmääruse artikli 28 lõigetele 1 ja 6. (39) Hiina RV valitsus väitis veel, et komisjon on tekitanud valitsusele ebamõistliku koormuse ning taotlenud küsimustikus ja puudustele viitavas kirjas ebaolulist ja tarbetut teavet. (40) Nõutud teabe kohta märgitakse, et komisjon küsis üksnes kaebuses esitatud väidetega seotud teavet, mida peeti vajalikuks representatiivse järelduse tegemiseks, ning taotles seda teavet järjepidevalt, küsis samu andmeid ja teavet kogu uurimisprotsessi vältel ja palus Hiina RV valitsusel selgitada esitatud teavet ja selle tähendust seoses uuritud kavadega. Teiste sõnadega küsis komisjon ainult teavet, mis oli vajalik vaatlusalusele tootele teiste kaebuses viidatud subsiidiumikavade raames võimaldatud subsideerimise olemasolu ja ulatuse hindamiseks. See teave oleks võimaldanud asjakohaselt kindlaks teha subsiidiumisumma, mida koostööd mitte tegevatel tootjatel oli võimalik saada teiste uuritavate subsiidiumikavade raames. Kuna teavet, mis oleks võimaldanud välja selgitada, kas koostööst keeldunud eksportijatel oli võimalik kasutada teisi subsideerimiskavasid, ei saadud Hiina RV esindajatelt ega koostööst keeldunud eksportijatelt, siis järeldas komisjon kõige usaldusväärsemate kättesaadavate andmete alusel, et teised väidetavad subsideerimiskavad olid tõepoolest koostööst keeldunud eksportijatele kättesaadavad, ja arvutas seejärel kõige usaldusväärsemate kättesaadavate andmete alusel kõnealuste kavade raames saadud kasu summad. 3.2. Individuaalne kontrollimine (41) Kaks koostööd tegevat eksportivat tootjat, Union Steel China (Union Steel) ja Shenzhen Sino Master Steel Co. Ltd esitasid individuaalse kontrollimise taotlused algmääruse artikli 27 lõike 3 kohaselt. Kumbagi äriühingu individuaalse kontrollimise taotlust ei olnud võimalik rahuldada, sest väidetavate subsideerimiskavade suure arvu ja subsiidiumivastase uurimise aeganõudva iseloomu tõttu oleks nende läbiviimine osutunud põhjendamatult koormavaks ja võinuks takistada uurimise õigeaegset lõpetamist. (42) Äriühingut Union Steel oli siiski juba individuaalselt kontrollitud paralleelse dumpinguvastase uurimise käigus ja selle tulemusel arvutati äriühingu jaoks välja individuaalne kahjumarginaal. (43) Võttes arvesse, et Hiina RV valitsus andis vastuse ainult subsideerimiskavade kohta, mida kasutavad valimisse kaasatud eksportivad tootjad, nagu selgitatakse põhjenduses 34, oli praktiliselt võimatu analüüsida teatud subsideerimiskavasid, mida Union Steel oleks võinud kasutada. Seetõttu kohaldati selle äriühingu suhtes algmääruse artikli 28 kohaselt olemasolevate faktide põhjal keskmist subsiidiumimäära, mida kohaldati teiste koostööd tegevate äriühingute suhtes. 3.3. Konkreetsed kavad (44) Komisjon otsis kaebuses esitatud asjaoludest lähtudes teavet järgmiste kavade kohta, mille raames valitsusasutused väidetavalt eraldasid subsiidiume: (I) Riiklikud kaubatarned ja teenused tegelikust maksumusest väiksema tasu eest – Tootmissisendi (kuum- ja külmvaltsteras) pakkumine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest – Maakasutusõiguse andmine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest – Kavad, mis tagavad veega varustamise tegelikust maksumusest väiksema tasu eest – Kava, mis tagab elektriga varustamise tegelikust maksumusest väiksema tasu eest – Kava, mis tagab elektri ja veega varustamise tegelikust maksumusest väiksema tasu eest Jiangsu provintsis – Mitmesuguste tootmissisenditega varustamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest (II) Soodsad laenutingimused ja intressimäärad orgaanilise kattega terastoodete tootmisharule III) Omakapitalikavad – Võla kustutamine aktsiakapitali kaudu – Paigutused omakapitali – Maksmata dividendid (IV) Tulumaks ja muud otsesed maksud – Teadus- ja arenduskulude maksusoodustuste poliitika – Kesk- ja läänepiirkondade maksusoodustused – Tulumaksusoodustus omamaiste tootmisseadmete soetamise korral – Maksusoodustused kõrgtehnoloogilistele või uue tehnoloogia ettevõtetele – Tulumaksusoodustus ulatuslikku ressursikasutust („eritoormed”) rakendavatele ettevõtetele – Maksusoodustus eriseadmete soetamise korral – Tulumaksusoodustused kirdepiirkonna ettevõtetele – Tulumaksust vabastamine omamaise tehnoloogia uuendamisse investeerimise korral – Mitmesugused kohalikud maksusoodustused (Shandongi provints, Chongqingi linn, Guangxi Zhuangi piirkond, maksusoodustused kesk- ja läänepiirkondade arendamiseks) – Dividendide maksmise vabastus nõuetele vastavate residendist ettevõtete puhul – Kava „Kaks aastat ilma maksudeta, kolm aastat pool maksudest” tootlikele välisinvesteeringutel põhinevatele ettevõtetele – Kohalikud tulumaksust vabastamise ja tulumaksu vähendamise kavad tootlikele välisinvesteeringutel põhinevatele ettevõtetele – Tulumaksusoodustus omamaiseid seadmeid soetavatele välisinvesteeringutel põhinevatele ettevõtetele – Geograafilise asukohaga seotud tulumaksusoodustus välisinvesteeringutel põhinevatele ettevõtetele (V) Kaudsete maksude ja imporditariifide kavad: – edendatavates tootmisharudes tegutsevate, importseadmeid kasutavate välisinvesteeringutel põhinevatele ettevõtete ja teatud omamaiste ettevõtete vabastamine imporditariifidest ja käibemaksust – Käibemaksu tagastamine omamaiseid seadmeid soetavatele välisinvesteeringutel põhinevatele ettevõtetele – Põhivara käibemaksusoodustus keskpiirkonnas – Muud Ma'anshani maksusoodustused (VI) Toetuskavad: – Kava: China World Top Brand (maailma kõige edukamad Hiina kaubamärgid) – Kava: Famous Brands (tuntud kaubamärgid) – Riiklik võtmetehnoloogia projektide fond – Kavad dumpinguvastase tegevusega seotud õigusabikulude tagastamiseks (VII) Valitsuse poolne kaupade ostmine tegelikust maksumusest suurema hinnaga (VIII) Muud piirkondlikud kavad – Subsiidiumid Tianjin Binhai uuele piirkonnale ja Tianjini majanduse ja tehnoloogilise arengu piirkonnale – Kirdepiirkonnaga seotud kavad – Toetused Jiangsu provintsi teaduse ja tehnoloogia kava raames – Toetused Hebei provintsi teaduse ja tehnoloogia kava raames (IX) Sihtotstarbelised subsiidiumid, millele kaebuses viidatakse 3.3.1. Riiklikud kaubatarned ja teenused tegelikust maksumusest väiksema tasu eest 3.3.1.1. Kuum- ja külmvaltsitud terase tarnimine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest (45) Kaebuses esitati väide, et Hiina RV valitsus kontrollib teatud varustavaid tootmisharusid ja lähtematerjale, et tagada orgaanilise kattega terastoodete tootjatele soodsa hinnaga sisendid. Väite kohaselt saavad orgaanilise kattega terastoodete tootjad tasakaalustatavaid subsiidiume, ostes riigiettevõtetelt riiklikus sektoris toodetud kuum- ja külmvaltsitud terast turuhinnast madalama hinnaga, mistõttu riigiettevõtted saavad tegelikust maksumusest väiksema tasu. Koostöösoovimatus (46) Komisjon palus Hiina RV valitsuselt üksikasjalikku teavet riigiettevõtete kohta, mis tarnivad kuum- ja külmvaltsitud terast Hiina eksportivatele orgaanilise kattega terastoodete tootjatele, et kontrollida kaebuses esitatud väiteid ja teha kindlaks, kas need riigiettevõtted on avalik-õiguslikud asutused. Eelkõige koostas komisjon Hiina RV valitsusele esitatud küsimustikule B lisa, mille adressaadiks olid riigiettevõtted, ja kutsus Hiina RV valitsust üles esitama selles nõutud teavet. Komisjon palus puudustele viitavas kirjas Hiina RV valitsusel veel kord esitada B lisas nõutud teave ja õhutas Hiina RV valitsust kooskõlastama vastuseid asjaomaste riigiettevõtetega. (47) Kahjuks ei vastanud Hiina RV valitsus ühelegi B lisas toodud küsimusele ning ei esitanud ka põhiküsimustikus nõutud asjakohast teavet (näiteks Hiina valitsuse omandi ja kontrolli kohta terasesektoris tegutsevates riigiettevõtetes ning osalemise kohta Hiina terasetööstuse ümberkorraldamises). Nõutud teabe esitamise asemel väitis Hiina RV valitsus küsimustikule antud vastuses, et kaebuse esitajad ei suutnud tõendada, et kuum- ja külmvaltsitud terase tootjad on avalik-õiguslikud asutused. (48) Kuna Hiina RV valitsus ei teinud koostööd, pidi komisjon kasutama muud asjakohast kättesaadavat teavet. Komisjon teatas Hiina RV valitsusele oma kavatsustest. Et teha kindlaks, kas riigiettevõtted, kes varustavad Hiina orgaanilise kattega terase eksportivaid tootjaid kuum- ja külmvaltsitud terasega, on avalik-õiguslikud asutused, võttis komisjon arvesse piiratud ulatusega teabe, mida pakkus Hiina RV valitsus, kaebuses esitatud teabe, avaliku teabe muude uurimisasutuste läbi viidud samalaadsete menetluste tulemuste kohta, samuti muu avalikult kättesaadava teabe ning toetus oma järelduste väljatöötamisel toimikus olevale teabele tervikuna. (a) riigiettevõtted, mis varustavad orgaanilise kattega terastoodete valmistajaid kuum- ja külmvaltsterasega, on avalik-õiguslikud asutused Sissejuhatavad märkused (49) Kaebuse esitaja väidab, et Hiina riigiettevõtted on algmääruse artikli 2 lõike b mõistes avalik-õiguslikud asutused, mis varustavad orgaanilise kattega terastoodete valmistajaid turuhinnast madalama hinnaga kaupadega (kuum- ja külmvaltsitud teras) ja tagavad neile sel viisil soodustused. (50) WTO apellatsioonikogu määratles USAs esitatud aruande „Definitive Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China”[5] (teatavate Hiina toodete suhtes kehtestatud lõplikud dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud) (apellatsioonikogu aruanne) alusel riigiasutust kui üksust, millel on, mis täidab või millele on antud valitsusasutuste ülesanded[6]. Apellatsioonikogu aruandes kirjeldatakse riigiasutusi ka kui üksusi, „mis täidavad valitsuse ülesandeid”,[7] mida asjaomase liikmesriigi õiguskorra kohaselt peetakse tavapäraselt valitsuse tegevuse osaks[8]. (51) Võttes arvesse WTO apellatsioonikogu aruande järeldusi, tuleb analüüsida kaht küsimust: a) kas kõnealused riigiettevõtted täidavad ülesandeid, mida Hiinas peetakse tavapäraselt valitsuse funktsiooniks, ja b) kui see on nii, siis kas nad teostavad seda tehes täidesaatvat võimu? Valitsuse ülesannete täitmine (52) Hiina RV valitsuse puhul leidub küllaldaselt tõendeid selle kohta, et valitsus on majanduse juhtimisega tihedalt seotud. Hiina valitsuse juhtiv roll majanduses on kehtestatud Hiina Rahvavabariigi põhiseadusega. Põhiseaduse artikkel 7 sätestab: „Riiklik majandus on kogu rahva omandis oleva sotsialistliku majanduse sektor, see on rahvamajanduse juhtiv jõud. Riik tagab riigi majanduse konsolideerimise ja kasvu”. Ka põhiseaduse artikkel 15 sätestab: „Riik planeerib majandust sotsialistliku avalik-õigusliku omandi alusel”. Ka Hiina kommunistliku partei põhikirjas on ette nähtud avalik-õigusliku omandi esmatähtis roll, näiteks HKP põhikirja preambulis on sätestatud: „Partei peab toetama ja täiustama põhilist majandussüsteemi, milles on peamine osa avalik-õiguslikul omandil …” Ka erinevad viisaastaku plaanid, mida riiklik arengu- ja reformikomisjon välja kuulutab ja Hiina kõrgeim seadusandlik kogu riiginõukogu vastu võtab, osutavad Hiina valitsuse väga tugevale mõjule majanduselus. (53) Mis puutub terasesektorisse, siis viitab toimikusse koondatud teave asjaolule, et kuum- ja külmvaltsitud terast tootvad Hiina riigiettevõtted täidavad sageli valitsuselt saadud ülesandeid, ka seoses raua- ja terasetööstuse arenguplaanidega. Need plaanid kinnitavad, et Hiina RV valitsuse tegevus on tihedalt seotud Hiina terasetööstuse juhtimise ja arenguga ning riigiettevõtete poolset plaanide rakendamist võib seetõttu pidada valitsuse tavapäraseks tegevuseks. Plaanid määravad raua- ja terasetööstuse sihid ja eesmärgid käitajate jaoks ning eeldavad kogu sektorilt kindlaid tulemusi. Tegelikult kasutab Hiina RV valitsus raua- ja terasetööstuse riigiettevõtteid oma käepikendusena plaanides sätestatud eesmärkide ja ülesannete täitmisel. (54) Riikliku arengu- ja reformikomisjoni korraldus nr 35 „Raua- ja terasetööstuse arengupoliitika” näeb ette raua ja terase sulatusettevõtete arvu vähendamise ning sätestab tootmise eesmärgid ettevõtete rühmadele, kuhu kuuluvad omamaise turu kümme kõige tulemuslikumat terast tootvat ettevõtet (artikkel 3), tootmisvõimsuse näitajad, keelab uute raua ja terase tootmisega seotud ettevõtete rajamise (artikkel 10), kehtestab raua- ja terasetööstusesse sisenemise tingimused seadmete tasandil ning sätestab raua- ja teraseettevõtetele täitmiseks tehnilised ja majanduslikud näitajad (artikkel 12), määratleb raua- ja teraseettevõtete organisatsiooni struktuuri muutmise korra (artikkel 20), haldab investeeringuid (artiklid 22, 23), määratleb riiklikule rahastamisele juurdepääsu tingimused (artiklid 25, 26), annab riigile õiguse sekkuda toorme ostudesse (artikkel 30). (55) Terasetööstuse kaheteistkümnenda viisaastaku plaan annab ülevaate eelmises plaanis sätestatud eesmärkide saavutamisest, käsitleb arengustrateegiat ja kehtestab eesmärgid kogu terasetööstusele. Plaanis kehtestatakse, samuti nagu korralduses nr 35, väga spetsiifilised ülesanded seoses tööstusklastritega (kolmanda jao lõike III punkt 6), rõhutatakse teatud projektide edendamist ning jäetakse teised tagaplaanile (neljanda jao lõige IV), käsitletakse raua- ja terasetööstuse ebavõrdset toetamist eri provintsides (neljanda jao lõige V), nähakse ette toetus suuremahulistele teraseettevõtetele ja antakse juhtroll kõige suurematele riigi omandis olevatele Hiina terasetootjatele nagu Bao Steel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel jne[9]. Kava näeb ette ka olemasolevate teraseettevõtete tootmistegevuse korraldamise ja juhtimise tugevdamise (viienda jao lõige IV). (56) Ka Hiina Rahvavabariigi seadus ettevõtete riigi omandis oleva vara kohta kohustab riigiettevõtteid (või nagu seaduses määratletakse, riigi osalusega ettevõtteid) täitma riikliku tööstuspoliitika nõudeid[10]. Samamoodi kohustab dokument „Riikliku tähtsusega ettevõtete investeeringute järelevalve ja haldamise esialgsed meetmed” riigiettevõtteid täitma arengukavade ja riikliku tööstuspoliitika nõudeid[11]. Dokumendi „Riikliku tähtsusega ettevõtete arengustrateegiate ja plaanide haldamise meetmed” kohaselt peavad kõik riigiettevõtted välja töötama arengu- ja strateegilise kava, mille vaatab läbi ja kinnitab riiginõukogu riigi omandis olevate varade järelevalve ja haldamise komisjon (SASAC). SASAC peab kava läbivaatamise ajal ja enne kinnitamist ka kontrollima, kas kava on kooskõlas riiklike arenguplaanide ja tööstuspoliitikaga, ning riikliku majanduse ülesehituse ja struktuuri strateegiliste kohandustega[12]. (57) Kavades kirjeldatud meetmete konkreetsed näited, nagu äriühingu Capital Steel Corporation[13] ümberpaigutamine või teraseettevõtete arvukad ühinemised[14] kinnitavad, et kavad pole üksnes soovituslikud suuniste iseloomuga dokumendid, vaid nende rakendamise tulemuseks on riigi omandis olevate terasetootmisettevõtete konkreetne tegevus, mida juhib valitsus (Hiina riikliku arengu- ja reformikomisjoni ning riiginõukogu kaudu). (58) Ettevõtted, mille suhtes kavade nõudeid kohaldatakse, peavad järgima ja täitma kõiki eespool kirjeldatud konkreetseid sätteid. Sellest saab järeldada, et niisuguse otsese sekkumise kaudu terast tootvate ettevõtete ärilisse käitumisse toimivad riigi omandis olevad terast tootvad ettevõtted valitsuse käepikendusena, täites valitsuse ülesandeid, mille tulemusel saavutatakse kavades sätestatud eesmärkide ja sihtide täitmine. Valitsuse kontroll riigiettevõtete üle (59) Ehkki on kindlaks tehtud, et riigiettevõtted täidavad valitsuse ülesandeid, tuleb siiski lahendada küsimus, kas nad teostavad selle kaudu ka täidesaatvat võimu. Selles osas on võtmeküsimuseks, kas valitsus kontrollib neid sisuliselt[15]. Sellisel juhul on eespool esitatud asjakohast teavet arvestades mõistlik järeldada, et riigiettevõtted toimivad valitsuse käepikendusena ja rakendavad tõhusalt eespool osutatud plaanides sätestatud poliitikat. (60) Allpool kirjeldatud valitsuse kontroll viitab sellele, et riigiettevõtetel on, need teostavad või neile on antud täidesaatev võim. Kontrolli võib teostada muu hulgas valitsuse omandi, halduskorralduse ja SASACi sekkumise, juhatuste, valitsuse plaanide kaudu. Riigi omand (61) Koostööst keeldumist käsitlevas osas (põhjendused 46–48) juba märgiti, et Hiina RV valitsus ei esitanud nõutud teavet Hiina kuum- ja külmvaltsitud terase tootjate omandivormi kohta. Hiina RV valitsus esitas koos küsimustikule antud vastusega 54 äriühingu loetelu, milles on suurim osalus Hiina RV valitsusel, kuid väitis kontrollkäigu ajal, et loetelu ei ole täpne ja nimekirjas on ka eraomandis olevaid äriühinguid. Hiina RV valitsus ei parandanud loetelu ega täpsustanud, millised äriühingud on eraettevõtted ja mis on Hiina RV valitsuse omandis. Koostööst keeldumise tõttu pidi komisjon otsima toimikusse koondatud materjali ja avalikult kättesaadava teabe põhjal muid tõendeid. (62) Kaebuse esitaja esitas tõendid, et peamised kuum- ja külmvaltsitud terase tootmisettevõtted on riigi omandis ning andis selle kohta üksikasjaliku teabe kaebuse 10. lisas[16]. Ka muu avalikult kättesaadav teave[17] kinnitab, et Hiina RV valitsusel on osalus paljudes kuum- ja külmvaltsitud terast tootvates ettevõtetes. (63) Võttes arvesse toimikusse kogutud teavet tervikuna, võib teha tõepärase järelduse, et Hiina RV valitsusel on märkimisväärne omandiosalus paljudes kuum- ja külmvaltsitud terast tootvates Hiina ettevõtetes. Halduskorraldus ja SASACi osalemine (64) SASAC täidab riigi ülesandeid investorina ja haldab riigi omandis olevaid varasid riigi järelevalve all. Tuleb märkida, et ehkki Hiina RV valitsus väitis küsimustikule antud vastuses ja täiendavates dokumentides, et SASAC ei osale riigiettevõtete äritegevuses ja kinnitas seda väidet viitega dokumendi „Ettevõtete riigi omandis olevate varade järelevalve ja haldamise ajutised meetmed”[18] artiklile 7, lubavad sama seaduse teised artiklid, samuti muu toimikus leiduv teave[19] väita vastupidist. (65) Tegelikult näitab Hiina RV valitsuse vastus subsiidiumivastasele küsimustikule, et riiginõukogu volitatud SASAC määrab ja kutsub tagasi järelevalve all olevate ettevõtete juhtkonna liikmeid ning hindab nende tegevuse tulemusi õigustoimingute kaudu. Tema ülesandeks on ka innustada kontrollitavaid ettevõtteid täitma juhtpõhimõtteid ja poliitikat, lisaks vastutab ta ettevõtete riigi omandis olevate varade põhilise haldamise eest ning kontrollib vastavalt seadusele kohalike riigi omandis olevate varade haldamist. (66) SASAC vastutab ka riigiettevõtete juhtide tasustamise ja hindamise eest, peale selle määrab ta riigiettevõtete juhtide hüvitused ja karistused[20]. Tegelikult viitavad kõik tõendid sellele, et riigiettevõtete juhtide ametialane edenemine sõltub SASACist. Need asjaolud näitavad, et SASAC on täidesaatva võimu kandja. Juhatus (67) Riigi omanduses olevate ettevõtete nõukogude koosseis viitab samuti Hiina RV valitsuse tugevale kontrollile nende ettevõtete üle. Toimikus olevad tõendid[21] näitavad, et paljud juhatuste ja järelevalvenõukogude liikmed on või olid valitsuses ja/või parteis olulistel ametikohtadel, ja et nende valikut mõjutavad tugevalt sellised valitsusorganid nagu SASAC või Hiina Kommunistlik Partei (HKP). Valitsuse plaanid (68) Hiina RV valitsuse terasetööstusega seotud poliitika, huvid ja eesmärgid on kajastatud erinevates kesk- ja piirkondlike valitsusasutuste plaanides. Riigiettevõtteid õhutatakse neid nõudmisi täitma (ettevõttele, mis ei täida plaane, võidakse isegi sanktsioone kohaldada) ja Hiina teatud suurte terast tootvate riigiettevõtete tegevus viimasel ajal näitab, et need poliitikavaldkonnad on omavahel seotud ning terast tootvad riigiettevõtted töötavad plaanides sätestatud ülesannete ja eesmärkide saavutamise nimel. (69) Terasetööstuse 12. viisaastaku plaani[22] kohaselt saavad ainult „ettevõtted, mis täidavad raua- ja terasetööstuse riikliku poliitika nõudmisi ning vastavad raua- ja terasetööstuse tootmis- ja käitamisstandarditele, täita esmatähtsat rolli ühinemistes ja ümberkorraldamistes.” (70) Mitmetes provintsi ja kohaliku tasandi plaanides märgitakse samuti ära teatud riigiettevõtted, millele seatakse eesmärgid ja ülesanded. Kaebuse esitaja esitas nendest plaanidest väljavõtted[23]. Küsimustikus ja puudustele viitavas kirjas nõuti Hiina RV valitsuselt kontrollimise ja selgitamise eesmärgil kõiki kõnealuseid plaane, kuid Hiina RV valitsus otsustas jätta need esitamata. Siiski tuleb märkida, et Hiina RV valitsus ei vaidlustanud menetluse ajal nende väljavõtete õigsust. Peale selle möönavad provintsi ja kohalikes plaanides osutatud äriühingud, et nad teevad valitsusasutustega koostööd, ja kirjeldavad, kuidas nad plaanide nõudeid täites tegutsevad või varem tegutsesid[24]. (71) Ehkki Hiina RV valitsus väidab, et mõned eespool osutatud plaanidest on üksnes soovituslikud ja mittesiduvad ning on ette nähtud kasutamiseks ainult suunistena, ei toeta muud toimikus olevad tõendid seda väidet. Vastupidi, paljud seadused ja määrused, mis on kindlasti õiguslikult siduvad,[25] muudavad riiklike arengukavade ja tööstuspoliitika täitmise riigiettevõtetele kohustuslikuks. Järeldus (72) Hiina RV valitsus määratleb raua- ja terasetööstuse eesmärgid ja ülesanded viisaastaku plaanide ja muude asjakohaste ametlike dokumentide kaudu ning saavutab need eesmärgid dokumentides kirjeldatud ülesannete ja tegevuste kaudu. Võttes arvesse, et need plaanid ja dokumendid koostavad sellised Hiina valitsusorganid nagu riiginõukogu või riiklik arengu- ja reformikomisjon, tuleks dokumentides sätestatud ülesandeid ja tegevusi pidada valitsemisfunktsioonide täitmiseks. Eespool kirjeldatud terast tootvad riigiettevõtted on kohustatud plaane täitma ja poliitikat rakendama, nad tegutsevad valitsuse käepikendusena, ja kuna valitsus kontrollib neid sisuliselt, täidavad ettevõtted tegelikkuses valitsuse korraldusi. (73) Hiina RV valitsuse koostöösoovimatuse tõttu ei määratletud avalik-õiguslikeks asutusteks peetavate üksuste mõistet täies ulatuses. Igal juhul on mis tahes riigiettevõte, milles valitsus omab suurimat häälte arvu või suurimat osakapitali, avalik-õiguslik asutus. Juriidilised isikud, milles valitsus ei oma osakapitali, on eraõiguslikud isikud. Seda arvestades pole vaja tõmmata selget eristusjoont avalik-õiguslike ja eraõiguslike isikute vahele, sest põhjendustes 85–98 on näidatud, et riik on pannud kõikidele terasesektori eraettevõtetele ülesanded ja juhib neid, ettevõtted aga toimivad kõikide asjaomaste eesmärkide saavutamiseks samamoodi nagu avalik-õiguslikud isikud. (b) Kasu (avalik-õiguslikud isikud) Üldised märkused (74) Selleks et hinnata, kas algmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses on saadud kasu, tuleb võrrelda kuum- ja külmvaltsitud terase hindu, mida maksavad asjaomase tootmisharu eksportivad tootjad. Apellatsioonikogu aruande tulemused kinnitasid, et juhul kui valitsuse roll moonutab tootjariigi turgu, lubatakse kasutada väliseid võrdlusandmeid. Märgitakse ka, et: „kui valitsus on valitsevas seisundis tarnija, on erasektori hindade moonutamine tõenäoline, kuid siiski tuleb olukorda analüüsida üksikjuhtumi põhiselt”[26]. Apellatsioonikogu aruandes kinnitati veel: „…. me ei väida, et on olemas künnis, millest kõrgemal piisab hinnamoonutuse kindlakstegemiseks üksnes asjaolust, et valitsus on turul valitsevas seisundis tarnija, kuid on ilmne, et mida valitsevam on valitsuse seisund turul, seda tõenäolisemalt on selle tagajärjeks erasektori hinnamoonutused”[27]. Apellatsioonikogu aruandes lisati: „kui valitsus on „oluline” tarnija, on vaja ka muid tõendeid peale valitsuse turuosa, sest valitsuse kui olulise tarnija roll omaette pole piisav tõend erasektori hindade moonutamise kohta”. Seetõttu tuleb esimesena leida vastus küsimusele, kas valitsuse osa Hiina kuum- ja külmvaltsitud terase tootmises on ülekaalukas või ainult oluline. (75) Komisjon palus Hiina RV valitsuselt teavet kuum- ja külmvaltsitud terase turu kohta seoses riigiettevõtete ja eraettevõtete toodetud kuum- ja külmvaltsitud terase osatähtsusega, kuid Hiina RV valitsus ei esitanud selle kohta mingit asjakohast teavet[28]. (76) Komisjon kasutas selle teema käsitlemiseks muud kättesaadavat teavet,[29] mille alusel tehti kindlaks, et riigiettevõtted toodavad Hiinas vähemalt 63 % kuumvaltsitud terasest. Oluline on märkida, et riigiettevõtete 63 % suurune osatähtsus leiti väga konservatiivse analüüsi tulemusena ja see on väikseim võimalik osatähtsus. Asjaolu, et paljud eksportijate poolt väidetavalt eratarnijatena näidatud ettevõtted tunduvad olevat müügiettevõtted (mis võisid osta oma tooted riigiettevõtetelt), Hiina RV valitsuse soovimatus teha koostööd (vt põhjendusi 46–48) ja teiste uurimisorganite uurimistulemused (vt joonealust märkust 32), viivad järeldusele, et riigiettevõtete osatähtsus kuumvaltsitud terase turul on tegelikult palju suurem. Hiina RV valitsuse jõuline osalus selles kuumvaltsitud terase turuosas (vt põhjendusi 85–94) piirab samuti erakäitajate tegevusvabadust. (77) Seda arvestades tehti kindlaks, et riigiettevõtted on Hiina kuumvaltsitud terase turul valitsevas seisundis. Riigiettevõtete ülekaal kuumvaltsitud terase turul on sedavõrd suur, et eraettevõtjatel pole muud valikut kui ühtlustada oma hinnad riigiettevõtete hindadega, nagu allpool näidatakse. (78) Külmvaltsitud terast tootvate riigiettevõtete väidetud osatähtsus Hiina eksportivate tootjate seas oli palju väiksem (18 %) kui kuumvaltsitud terase tootjate puhul, kuid muu teave on sellega vastuolus (vt põhjendust 79). Võttes arvesse Hiina RV valitsuse soovimatust teha koostööd, asjaolu, et paljud eksportijate poolt väidetavalt eratarnijatena esitatud ettevõtted tunduvad olevat müügiettevõtted (mis võisid osta tooted riigiettevõtetelt), ja erakäitajate äritegevuse piiranguid, mille põhjuseks on Hiina RV valitsuse jõuline osalus selles sektoris (vt põhjendusi 85–94), tehakse järeldus (osaliselt kättesaadavate faktide alusel (vt põhjendust 79) kooskõlas algmääruse artikliga 28), et riigiettevõtted on ka Hiina külmvaltsitud terase turul valitsevas seisundis. (79) Seda järeldust kinnitab maailma terasetoodangu teatmik, mille andmed on vastuolus Hiina eksportijate teatatud 18 % suuruse osatähtsusega, ja mis näitab, et üle 70 % Hiina külmvaltsitud terase tootmise koguvõimsusest kuulub riigile[30]. (80) Komisjon palus Hiina RV valitsuselt teavet hindade kohta, millega riigiettevõtted ja eraettevõtted müüvad Hiina turul kuum- ja külmvaltsitud terast. Hiina RV valitsus ei esitanud küsimustikule vastates selle kohta andmeid. Orgaanilise kattega terasetoodete eksportijate uurimise käigus tehti kindlaks, et hinnad, millega neli eksportivat tootjat/tootjate rühma ostsid uurimisperioodi jooksul kuum- ja külmvaltsitud terase erasektori tootjatelt või müüjatelt kuum- ja külmvaltsitud terast, olid järjepidevalt väga lähedased riigiettevõtete hindadele[31]. Andmete analüüsi tulemused ja riigiettevõtete valitsev seisund selles sektoris näitavad, et eratarnijate määratud hind järgib tegelikult riigiettevõtetele makstud hindu. Lisaks sellele oli ühe valimisse kaasatud eksportiva tootja esitatud lepingus, mis käsitles kuumvaltsitud terase tarnimist eraettevõtjalt, sätestatud isegi tingimus siduda toote hind riigiettevõtjast varustaja hinnaga. (81) Kogu toimikus sisalduva teabe alusel tehti kindlaks, et riigiettevõtete Hiina siseturul müüdud kuum- ja külmvaltsitud terase hinnad on moonutatud kõnealuste ettevõtete valitseva seisundi tõttu Hiina kuum- ja külmvaltsitud terase turul, ja eratarnijate pakutava kuum- ja külmvaltsitud terase hinnad kujunevad riigiettevõtete hindade eeskujul. Seda arvesse võttes tehakse järeldus, et Hiina kuum- ja külmvaltsitud terase turuhinnad ei ole usaldusväärsed. Arvestades, et Hiina kuum- ja külmvaltsitud terase turul „puuduvad valdavad turutingimused”, pidi komisjon kooskõlas algmääruse artikli 6 punktiga d otsima muu võrdlusaluse. Kuna kogu Hiina turg on moonutatud, peeti ebaotstarbekaks Hiina teadaolevaid kulusid ja hindu sisuliselt kohandada, ning impordihinnad on riigiettevõtete ülekaalu tõttu ilmselt samamoodi moonutatud. Seetõttu otsiti algmääruse artikli 6 punkti d alapunkti ii kohaselt võrdlusalust teistest riikidest. (82) Kõige asjakohasemaks peeti võrdlusaluse koostamist kuum- ja külmvaltsitud terase maailmahindade alusel, mida pidevalt avaldavad erinevad terase valdkonna ajakirjad, nagu Steel Business Briefing, MEPS ja CRU. (83) Riigiettevõtete hindade võrdlus teiste riikide võrdlusalusega (arvutamist selgitatakse põhjenduses 103) näitas, et need hinnad olid oluliselt madalamad kui võrdlushinnad ja järelikult said Hiina orgaanilise kattega terastoodete eksportivad tootjad kasu algmääruse artikli 3 lõike 2 mõistes. (c) Konkreetsus (84) Vaadeldav subsiidiumikava on konkreetne algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti c mõistes, võttes arvesse, et Hiinas kasutab kuum- ja külmvaltsitud terast oma tootmises ainult piiratud arv tootmisharusid ja ettevõtteid. (d) Ülesannete andmine eratarnijatele ja nende suunamine (85) Järgmisena vaadeldakse küsimust, kas kuum- ja külmvaltsitud terase erasektori tootjad, kes ei ole avalik-õiguslikud isikud, saavad sellele vaatamata Hiina RV valitsuselt algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses ülesandeid või korraldusi toota kuum- ja külmvaltsitud terast orgaanilise kattega terastoodete valmistajatele. Valitsuse poliitika (86) Juba menetluse alguses tehti kindlaks, et Hiina RV valitsusel on poliitika orgaanilise kattega terastoodete sektori varustamiseks kuum- ja külmvaltsitud terasega, sest avalik-õiguslikud isikud, kes on valitsuse osa, tegelevad kõnealuse tootmisega ja on turul valitsevas seisundis, mis annab neile võimaluse pakkuda tooteid turuhinnast madalama hinnaga. Igal juhul, olenemata sellest, kas neid ettevõtteid määratletakse avalik-õiguslikena või mitte, kinnitavad samad tõendid, et valitsuse poliitika olemasolu mõjutab seda sektorit tugevasti. Seetõttu tuleb nüüd kindlaks teha, kas seda poliitikat kohaldatakse ka eratarnijate suhtes. Poliitika laiendamine kuum- ja külmvaltsitud terase eratarnijate suhtes Valitsuse suunavad ja ergutavad plaanid (87) Mitmes valitsuse plaanis ja poliitikadokumendis on viiteid selle kohta, et Hiina RV valitsus julgustab ja toetab terasetootjaid (nii riigi- kui eraettevõtteid). Nende dokumentide teatud lõigud lubavad väita, et valitsuse ja terast tootvate eraettevõtete toimimise vahel on otsene seos, ning teatud juhtudel võib näha, et selline „suunamine” pani teraseettevõtted tegutsema nendes plaanides ette nähtud viisil. (88) Näiteks julgustab Hiina riikliku arengu- ja reformikomisjoni korraldus nr 35, mis käsitleb raua- ja terasetööstuse arengu põhimõtteid, teraseettevõtteid tegutsema teatud viisil,[32] seab tingimusi investeerimisele ja kehtestab kohustuse kooskõlastada investeeringud valitsusasutustega,[33] mõjutab konkurentsi ressursside pärast[34] ja isegi näeb ette sanktsioonid ettevõtetele, kes ei järgi neid põhimõtteid[35]. Ka terasetööstuse 12. viisaastaku plaan mõjutab terasetootjate äriotsuseid, millel omakorda võib olla mõju kulude struktuurile ja hindadele[36]. (89) Lisaks esitas kaebuse esitaja 24. lisas väljavõtete kogumi mitmete valitsusorganite mitmesugustest poliitikadokumentidest, mis viitavad Hiina RV valitsuse toetusele terasetööstusele üldiselt või eraldi orgaanilise kattega terastoodete harule[37]. (90) Peale selle on olemas avalik teave, mis näitab, et eraõiguslikud äriühingud tegutsevad kooskõlas valitsuse erinevate plaanide ja poliitikadokumentidega[38]. Kuum- ja külmvaltsterase ekspordipiirangud (91) Hiina RV valitsus on astunud samme kuum- ja külmvaltsitud terase ekspordi piiramiseks keerulise käibemaksu tagastamissüsteemi kaudu. Täpsemalt on kuum- ja külmvaltsitud terase käibemaks 17 %. Hiina siseturul müüdud, külmvaltsitud terasest valmistatud (mida omakorda valmistatakse kuumvaltsitud terasest) orgaanilise kattega terasetoodete käibemaks tagastatakse 13 % ulatuses, aga kui äriühing ekspordib kuum- või külmvaltsitud terast, ei tagastata käibemaksu üldse. Selle süsteemi rakendamine tähendab, et eraõiguslikud kuum- ja külmvaltsitud terase tootjad ei saa teostada normaalset kaubandusvabadust, mistõttu piirang suurendab kuum- ja külmvaltsitud terase varu riigi siseturul ja surub selle hinna Hiina turul vältimatult alla. Seetõttu ei ole eraettevõtetest kuum- ja külmvaltsitud terase tootjad (samuti nagu riigiettevõtted) võimelised tegutsema Hiina RV valitsuse poliitikast sõltumatult. Eratarnijate hinnakujundus (92) Eespoolses punktis, kus käsitleti avalik-õiguslike asutuste soodustusi, tehti kindlaks, et terast tootvate riigiettevõtete valitseva seisundi tõttu kuum- ja külmvaltsitud terase turul ei ole kuum- ja külmvaltsitud terast tootvatel eraettevõtetel muud võimalust, kui ühtlustada oma hinnad riigi omanduses olevate ettevõtete hindadega. Teiste sõnadega, nad ei määra hindu, vaid pigem võtavad need üle. See on veel üks märk selle kohta, et kuum- ja külmvaltsitud terast tootvad eraettevõtted ei saa tegutseda sõltumatult Hiina RV valitsuse ja teiste avalik-õiguslike asutuste tegevusest. (93) Seda asjaolu toetab ka subsiidiumivastastele küsimustikele vastanud Hiina eksportivatelt tootjatelt saadud teave, mis näitab, et eraettevõtete toodetud kuum- ja külmvaltsitud terase hinnad on riigiettevõtete toodete hindadega peaaegu ühtlustatud. Lisaks esitas üks valimisse kaasatud eksportiv tootja lepingu kuumvaltsitud terase tarnimise kohta eraettevõtjalt, milles oli sätestatud tingimus siduda toote hind riigiettevõtjast tarnija hinnaga. (94) Võttes arvesse eespool osutatud asjaolu, et riigiettevõtete hinnad on madalamad kui turuhinnad, saab selgeks, et eraettevõtjatest tarnijate hinnad, mis kujundatakse riigiettevõtete hindadest lähtudes, on samuti madalamad kui turuhinnad. (e) Rahaline toetus (95) Algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv teise taande kohaselt on rahalise osalusega tegemist siis, kui valitsus „teeb mõnele eraõiguslikule asutusele ülesandeks täita üht või mitut alapunktides i, ii ja iii nimetatud ülesannetest, mis on tavaliselt valitsusel, ja menetlus ei erine tegelikult valitsuste poolt tavaliselt järgitavast menetlusest”. WTO apellatsioonikogu on tõlgendanud „suunamist” kui olukorda, kus valitsus teostab oma võimu, sealhulgas teatud sundimist, eraõigusliku isiku suhtes, ja „ülesannete andmist” kui olukorda, kus valitsus paneb vastutuse eraõiguslikule isikule[39]. Lisaks sellele võttis USA ekspordipiiranguid arutanud WTO vaekogu[40] kasutusele kolmeosalise testi ülesannete andmise ja suunamise kindlakstegemiseks, mille kohaselt peab olema tuvastatav a) valitsuse tegevus, b) mis on suunatud konkreetsele isikule ja c) mille eesmärgiks on konkreetse ülesande või kohustuse täitmine[41]. (96) Sellest lähtudes kujutab eratarnijate kaasamine Hiina RV valitsuse kuum- ja külmvaltsitud terasega varustamise poliitikasse endast valitsuselt „ülesannete saamist” ja „suunamist” järgmistel põhjustel: Valitsuse „meede”: – Hiina RV valitsuse „poliitika” (vt põhjendus 86), kujutab endast „meedet” või „meetmeid”. Hiina RV valitsuse poliitikat teostavad plaanide ja ekspordipiirangutega mõjutamise kaudu avalik-õiguslikud asutused (riigiettevõtted), mis on turul valitsevas seisundis ja müüvad kaupa turuhinnast madalama hinnaga. Selle tulemusel saavutatakse edukalt olukord, kus eratarnijad on sunnitud rakendama turuhinnast madalamaid hindu, mida kasutavad avalik-õiguslikud asutused. „suunatud konkreetsele isikule”: – valitsuse poliitikat (eelkõige plaane ja ekspordipiiranguid) kohaldatakse kõikidele kuum- ja külmvaltsitud terase tootjatele, nii riigi- kui ka eraettevõtetele. Selles mõttes on poliitika „sihtrühmaks” kõik tootjad. Seda tõendab asjaolu, et riigiettevõtete ja eraettevõtete hinnad on ühtlustatud ja eratarnijad müüvad kaupa hindadega, mis on kaubanduslikust seisukohast ebamõistlikud. „mille eesmärgiks on konkreetse ülesande või kohustuse täitmine”: – valitsuse poliitika, nagu tõendavad Hiina hinnatasemed, on kuum- ja külmvaltsitud terasega varustamine turuhindadest madalamate hindadega. Hiina RV valitsuse ja riigiettevõte tegevus ei jäta eratarnijatele muud võimalust, kui järgida avalik-õiguslike asutuste tavasid ja see paneb neile väga tegelikult konkreetse ülesande või kohustuse. Hiina RV valitsuse poliitika piirab tõsiselt, eelkõige plaanide ja käibemaksuga mõjutamise kaudu, eratarnijate vabadust ülesandest või kohustusest loobuda. Järeldus (97) Võttes arvesse kõiki eespool kirjeldatud asjaolusid, on alust järeldada, et Hiina RV valitsuse ekspordipiirangud, valitsuse plaanimajandus ja riigiettevõtete valitsev seisund turul piirab kuum- ja külmvaltsitud terase eratarnijate vabadust, sundides neid käituma mittekaubanduslikult ja rakendama majanduslikult ebamõistlikke (turuhinnast madalamaid) hindu, mida nad vabal ja avatud turul ei teeks. See kinnitab, et valitsuse kuum- ja külmvaltsitud terase tarnimise poliitika laieneb eratarnijatele (kaasa arvatud orgaanilise kattega terastoodete sektor). (98) Lisaks aitasid eelneva analüüsi tulemused, toimiku tõendid ja muu avalik teave komisjonil jõuda järeldusele, et Hiina RV valitsus paneb kuum- ja külmvaltsitud terast tootvatele Hiina eraettevõtetele ülesande ja suunab neid tootma kaupu algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis iii ja artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis iv osutatud tingimustel samal viisil nagu terast tootvad riigiettevõtted. (f) Kasu (eratarnijad) (99) Komisjon tegi kindlaks, et kuum- ja külmvaltsitud terase eratarnijad tegutsevad Hiina RV valitsuselt saadud ülesandeid ja suuniseid täites ning uurimine näitas, et eraomandis olevate kuum- ja külmvaltsitud terase tarnijate hinnad ühtlustatakse riigiettevõtete hindadega (vaata vastavat punkti eespool). (100) Seda arvestades leitakse, et kasu ja konkreetsuse kohta tehtud järeldused, mis käsitlevad riigiettevõtete kuum- ja külmvaltsitud terase tarnimist turuhinnast madalama hinnaga, kehtivad ka eraomandis olevate kuum- ja külmvaltsitud terasega varustajate puhul. (g) Uurimise järeldused (101) Kaks valimisse kuuluvat eksportivat tootjat on saanud selle kava alusel kasu. Üks eksportiv tootja (Panhua Steel Group) on saanud kasu kuumvaltsitud terase tarnimisest tegelikult maksumusest madalama tasu eest ja teine eksportiv tootja (Huadong Steel Group) on saanud kasu külmvaltsitud terase tarnimisest tegelikust maksumusest madalama tasu eest. (h) Subsiidiumisumma arvutamine (102) Tasakaalustatava subsiidiumisumma arvutamisel lähtuti saaja saadud kasust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Kasu arvutatakse kuum- ja külmvaltsitud terase tegelike ostusummade ja asjakohaste võrdlusaluste ostusummade väärtuste vahe alusel. Saadud summa jagati seejärel koostööd teinud eksportivate tootjate kogu müügikäibega uurimisperioodi vältel, sest subsiidium ei sõltu eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. (103) Kuna Hiina kuum- ja külmvaltsitud terase turg on moonutatud, peeti kuum- ja külmvaltsitud terase maailmaturu hindu asjakohaseks lähtealuseks kuum- ja külmvaltsitud terase võrdlusaluste hindade kindlaks määramisel. Mitmesuguste terasevaldkonna erialaajakirjade (SBB ja MEPS) andmete põhjal valiti välja viie riigi/piirkonna (Euroopa, USA, Türgi, Jaapan ja Brasiilia) siseturu hinnad (ilma maksudeta). Representatiivse võrdlusaluse leidmiseks valis iga asjaomase geograafilise piirkonna suurima turu, st Euroopa (EL), Põhja-Ameerika (USA), Ladina-Ameerika (Brasiilia), Aasia (Jaapan) ja Kesk-Ida / Põhja-Aafrika (Türgi). Iga viie riigi/piirkonna kuu keskmiste hindade alusel uurimisperioodi jooksul arvutati aritmeetilised keskmised, et saada võrdlusalused hinnad kuu kohta. Viie valitud riigi/piirkonna hinnad ei olnud uurimisperioodi jooksul kõige kõrgemad, kuid kõik on WTO liikmed ja tegemist on maailma kümne kõige suurema terasetootja hulka kuuluvate äriühingutega, mis asuvad eri mandritel. Seetõttu peetakse välja töötatud võrdlusaluseid hindu mõistlikuks ja asjakohaseks. (104) Koostööd tegevate valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kõnealuse kavaga seoses kindlakstehtud subsiidiumimäär on uurimisperioodil Huadongi rühma puhul 23,02 % ja Panhua rühma puhul 27,63 %. (105) Koostööd tegevate valimisse kaasamata äriühingute suhtes kohaldati kaalutud keskmist subsiidiumimäära 25,37 %. (106) Võttes arvesse vähest koostööd, kohaldatakse kõikide koostööst keeldunud äriühingute suhtes kõige kõrgemat subsiidiumimäära, mis määrati seoses selle kavaga ühele valimisse kaasatud koostööd tegeva äriühinguga seotud ettevõttele, nimelt 32,44 %. 3.3.1.2. Maakasutusõiguse andmine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest (a) Sissejuhatus (107) Kaebuse esitaja väitis, et Hiinas ei ole toimivat maamüügiturgu, ja et summa, mida äriühingud maakasutuse eest maksavad, on madalam kui normaalne turuväärtus. Hiina RV valitsus kinnitas subsiidiumivastasele küsimustikule antud vastuses, et „kooskõlas Hiina RV maahalduse seadusega on linnapiirkondade maa omanik riik, maapiirkondade ja linnalähedaste piirkondade maa on, juhul kui riik ei ole sätestanud teisiti, talunike ühisomandis”. Hiina RV valitsus kinnitas, et on olemas standarditele vastav ja nõuetekohase konkurentsiga maamüügiturg, maakasutusõigustega aga tuleb kaubelda avalikult kooskõlas maamüügituru seadusega. Hiina RV valitsus kinnitas ka, et tööstus- ja kaubandusmaad on võimalik saada kasutushüvitise eest avatud turul avalike hangete, enampakkumise ja võistupakkumise kaudu. Hiina RV valitsus ei esitanud mingeid andmeid maakasutusõiguse tegelike hindade kohta, valitsuse määratud maa miinimumhindade kohta, millele viidati subsiidiumivastasele küsimustikule antud vastuses ja kontrollkäigu ajal. (108) Komisjon palus kontrollimise ajal Hiina RV valitsuselt tõendeid väite kohta, et kogu tööstusmaa eraldatakse Hiinas avaliku menetluse teel avalike hangete, pakkumise või enampakkumise kaudu. Hiina RV valitsus ei suutnud kontrollkäigu ajal selliseid tõendeid esitada, kuid esitas selle kohta teatud andmeid pärast kontrollkäiku. Paraku näitavad kõik tõendid, et kolmeteistkümnest maakasutusõiguse üleandmise tehingust, millega olid seotud valimisse kaasatud eksportivad tootjad, toimus ainult kuus avaliku hanke või enampakkumise käigus. Komisjoni päringu peale ei esitatud andmeid ühegi enampakkumisel/avalikus hankes osaleja kohta ja tegelikkuses oli iga juhtumi puhul äriühingu makstud lõpphind võrdne hinnaga, mille olid oma äranägemise järgi kehtestanud kohalike omavalitsused. (109) Komisjon oletas ka, et Hiina Rahvavabariigis ei ole maal turuhinda, ja palus Hiina RV valitsuselt arvamusi võimalike võrdlusaluste kohta. Ehkki sellel ajal, kui küsimustik saadeti Hiina RV valitsusele, oli tegemist ainult oletusega ja mitte mingil juhul tulemuse või järeldusega, kuulutas Hiina RV valitsus oletuse valeks ja ei teinud ühtki ettepanekut võimalike võrdlusaluste kohta. Hiina RV valitsus juhtis ka tähelepanu väidetavale puudusele kaebuses, mis seisnes selles, et ühelt poolt väidab kaebuse esitaja, et Hiinas puudub maamüügiturg ja kasutada tuleks „riigivälist võrdlusalust”, kuid teiselt poolt väidab ta, et riigiettevõtted saavad võrreldes erasektoriga maa valitsuselt soodsatel tingimustel,, ning tegi ettepaneku, et kui võrdlusalust kasutatakse, peaksid need olema hinnad, mida maksavad „ebasoodsamates tingimustes” olevad Hiina tootmisharud, andmata mingit teavet kõnealuste hindade kohta. Sellega seoses tuleks märkida, et kaebuse esitaja väitis, et maakasutusõiguste turg Hiinas oli tervikuna moonutatud ja nii riigiettevõtetest kui eraettevõtetest orgaanilise kattega terastoodete tootjad said maakasutuse õigused tegelikust maksumusest väiksema hinnaga. (b) Õiguslik alus (110) Hiina maakasutusõigusi reguleerivad Hiina Rahvavabariigi maahalduse seadus ja Hiina Rahvavabariigi kinnisvaraõiguse seadus. (c) Rakendamine tegelikkuses (111) Maahaldusseaduse artikli 2 kohaselt kuulub kogu maa riigile, sest kooskõlas Hiina põhiseaduse ja asjaomaste õigussätetega on maa kollektiivne omanik hiina rahvas. Maad ei saa müüa, kuid vastavalt seadusele saab anda maakasutusõigust. Riigi ametiasutused võivad õiguse anda pakkumiskutsete, noteeringute või enampakkumiste tulemusena. (d) Uurimise järeldused (112) Koostööd teinud eksportivad tootjad on esitanud andmeid nende kasutuses oleva maa kohta ja asjaomaseid maakasutusõiguse lepinguid/tunnistusi, kuid Hiina RV valitsus esitas üksnes väga piiratud teavet maakasutusõiguse hindade kohta. (113) Nagu eespool märgitakse, kinnitas Hiina RV valitsus, et maakasutusõigused antakse Hiinas avalike hangete, enampakkumiste ja võistupakkumiste kaudu. See on sätestatud ka Hiina Rahvavabariigi kinnisvaraõiguse seaduse artiklis 137[42]. Panhua Group Co. Ltd. (114) Siiski leiti koostööd tegevate eksportivate tootjate kontrollimise käigus, et see Hiina RV valitsuse kirjeldatud süsteem ei tööta tegelikkuses alati nõnda. Näiteks kuuest Chongqing Wanda Steel Strip Co. Ltd. (äriühingu Panhua Group Co. Ltd osa) omandatud maakasutusõigusest nelja puhul, nagu kinnitasid äriühingu ametnikud, avalikku hanget ei toimunud. Chongqing Wanda oli ainus pakkumisel osaleja ning lõplik tehinguhind, mille äriühing tasus, oli tegelikult sama alghind, mille kohalik maaressursside amet määras oma äranägemise järgi. Kahe ülejäänud maakasutusõiguse puhul avaldati pakkumiskutsed, kuid selle kohta ei esitanud tõendeid äriühing ega Hiina RV valitsus. Tegelikult ilmnes Hiina RV valitsuse pärast kontrollkäiku esitatud dokumentidest, et ka need kaks maakasutusõigust osteti täpselt samasuguse hinnaga, nagu kohaliku maaressursside ameti määratud hinnad. Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd (samuti äriühingu Panhua Group Co. Ltd osa) omandas kolm maakasutusõigust, mille andsid üle eraettevõtted vahetusena osaluse eest äriühingus Panhua Group Co. Ltd. Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd (115) Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd omandas kaks maakasutusõigust Xiaoshani rajooni kohalikult maa- ja maavarade ametilt ja ühe eraettevõttelt. Hiina RV valitsuse väiteid kinnitavaid tõendeid pakkumiskutse või enampakkumise kohta enne 1. septembrit 2006 toimunud maakasutusõiguse omandamiste puhul ei leitud. Müügikinnitused maakasutusõiguse üleandmise kohta puudusid ja tegelikult Hiina RV valitsus ei kinnitanud ega lükanud ka ümber, et need tehingud oleksid olnud avalike hangete või enampakkumise tulemus. (116) Menetluse tulemused kinnitavad, et maa pakkumise ja omandamise olukord Hiinas on ebaselge ja läbipaistmatu ning hinnad määratakse sageli ametiasutuste äranägemise järgi. Asutused määravad hinnad kooskõlas linnamaa hindamissüsteemiga, mis teiste kriteeriumide seas nõuab tööstusmaa hinna määramisel tööstuspoliitika eesmärkide arvessevõtmist. Ja vähemalt terasesektoris on juurdepääs tööstusmaale seaduse kohaselt lubatud ainult äriühingutele, mis täidavad riigi kehtestatud tööstuspoliitika nõudeid[43]. (117) Kaebuse esitaja esitatud sõltumatu teave viitab sellele, et maa eraldamine Hiinas toimub turuhindadest madalama hinnaga[44]. (e) Järeldus (118) Seega tuleks maakasutusõiguse andmist Hiina RV valitsuse poolt pidada subsiidiumiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest äriühingud said teenuse tarnest tulu. Nagu allpool põhjendustes 114–115 selgitatud, puudub Hiinas toimiv maamüügiturg ning välise võrdlusaluse põhjal on näha, et koostööd teinud eksportivate tootjate makstud maakasutusõiguse hind on tavapärasest turuhinnast tunduvalt madalam. Subsiidium on algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a ja artikli 4 lõike 2 punkti c mõistes konkreetne, sest seaduse kohaselt võimaldatakse juurdepääs tööstusmaale ainult äriühingutele, mis järgivad riigi kehtestatud tööstuspoliitikat, ning ainult teatud tehingud toimusid pakkumismenetluste kaudu, kusjuures hinnad kehtestavad sageli ametiasutused ning valitsuse tegevus on selles valdkonnas ebaselge ja läbipaistmatu. (119) Seega peetakse subsiidiumi tasakaalustatavaks. (f) Subsiidiumisumma arvutamine (120) Võttes arvesse järeldust, et maakasutusõigusega seotud tehinguid Hiinas ei suuna turg, ei ole ilmselt kogu Hiinast võimalik leida erasektori võrdlusaluseid. Seepärast ei ole kulude või hindade kohandamine Hiinas võimalik. Sellises olukorras järeldatakse, et Hiinas puudub vastav turg ning kooskõlas algmääruse artikli 6 lõike d punktiga ii on põhjendatud välise võrdlusaluse kasutamine saadud hüvede suuruse mõõtmiseks. Kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd ega esitanud ühtegi ettepanekut välise võrdlusaluse kohta, pidi komisjon asjakohase välise võrdlusaluse kindlaksmääramiseks kasutama kättesaadavaid fakte. Sellega seoses peetakse asjakohaseks kasutada sobiva võrdlusalusena Taiwani omaette tolliterritooriumilt saadud teavet. (121) Komisjoni arvates sobivad maa hinnad Taiwanis kõige paremini Hiina nende piirkondade iseloomustamiseks, kus koostööd teinud eksportivad tootjad tegutsevad. Enamik eksportivaid tootjaid asub Hiina idaosas suure elanikkonna tihedusega ja kõrge SKPga provintsides. (122) Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti saajate saadud kasust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Saaja saadud kasu arvutamisel lähtutakse iga äriühingu poolt maakasutusõiguse eest makstud summa ja selle summa vahest, mis oleks tavapäraselt makstud Taiwani võrdlushinna alusel. (123) Arvutuste tegemisel kasutas komisjon Taiwani puhul kindlaks tehtud keskmist maa ruutmeetri hinda, mida korrigeeriti vastavalt vääringu odavnemisele ja SKP kasvule alates asjaomaste maakasutusõiguse lepingute alguskuupäevadest. Tööstusmaa hinda käsitlev teave saadi Taiwani majandusministeeriumi tööstuse osakonna veebisaidilt. Taiwani vääringu odavnemise ja SKP kasvu arvutustes võeti aluseks inflatsiooni määr ja SKP kasv elaniku kohta jooksevhindades (USA dollarites) Taiwanil (IMFi 2011. aasta aruande „World Economic Outlook” (Maailma majanduse väljavaade) andmed). Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 3 on subsiidiumisumma (lugeja) jaotatud uurimisperioodile, kasutades maakasutusõiguse tavapärast kasutusaega Hiinas tööstusmaa puhul, st 50 aastat. See summa on seejärel jagatud koostööd teinud eksportivate tootjate kogu müügikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium ei sõltu eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. (124) Koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul kõnealuse kavaga seoses kindlakstehtud subsiidiumimäär on uurimisperioodil Huadongi rühma puhul 0,34 % ja Panhua rühma puhul 1,12 %. (125) Koostööd tegevatele valimisse kaasamata äriühingute suhtes kohaldatav kaalutud keskmine subsiidiumimäär on 0,73 %. (126) Võttes arvesse madalat koostöövalmidust, määrati koostööst keeldunud äriühingute suhtes kohaldatavaks subsiidiumimääraks kõrgeim subsiidiumimäär, mida kohaldati kõnealuse kava raames ühe valimisse kuuluva koostööd tegeva äriühinguga seotud ettevõtte suhtes, nimelt 1,36 %. 3.3.1.3. Kavad veega varustamiseks tegelikust maksumusest väiksema tasu eest (a) Sissejuhatus (127) Kaebuses väideti, et vee hinnad Hiinas kehtestavad eranditult avalikud asutused ja hindade struktuur sätestatakse kooskõlas konkreetse tööstusliku makropoliitikaga. Samuti teatati, et vee hinnad erinesid kohalike piirkondade lõikes ja et erinevusi leidus ka äriühingute vahel. Kaebuses väideti, et tõenäoliselt said orgaanilise kattega terastoodete valmistajad kooskõlas poliitikaga, mis toetas kõrge lisandväärtusega terastoodete valmistamise edendamist, tegelikust madalamate vee hindade tõttu kasu. (128) Hiina veeressurssi ja turgu haldavad Hiina riiklik arengu- ja reformikomisjon, veeressursside ministeerium ja keskkonnaministeerium. Veevarustusturul on siiani tugevalt valitsevas seisundis kohalikud riigiettevõtted, ehkki välisinvestorite sisenemine mitmesse veevarustusprojekti teatud linnades on murdnud riiklike tarnijate monopoli. Sellele vaatamata ei suutnud Hiina RV valitsus esitada üksikasjalikku veetarnijate nimekirja koos teeninduspiirkonnaga ja varustamismahtudega (vt põhjendus 129), vaid piirdus oma vastuses nimekirjaga piirkondadest, kus tegutsesid valimisse kuuluvad eksportivad tootjad. (129) Mis puutub hindade kujundamisse, siis töötab Hiina riiklik arengu- ja reformikomisjon välja peamise hinnakujunduspoliitika ning kohalikud omavalitsused kehtestavad kohaliku veehinna pärast ärakuulamismenetlust, seades eesmärgiks veevarude jätkusuutliku kasutamise. Hinnad sisaldavad nii kulusid kui ka kohalike veega varustajate mõistlikku kasumit. Hiina RV valitsus esitas asjakohase hinnakirja, mida kohaldatakse kohalikes omavalitsustes, kus asusid valimisse kaasatud orgaanilise kattega terastooteid valmistavad eksportijad. Selgitati välja, et erinevaid kohalike omavalitsuste hindu kohaldatakse kõikidele tööstuslikele kasutajate suhtes ühesuguselt ja need ei erine äriühingu ega kasutajate lõikes. (b) Uurimise järeldused (130) Uurimise tulemused kinnitasid, et Hiina riiklik arengu- ja reformikomisjon kehtestab vee baashinna, ja munitsipaalhinna haldusasutused kehtestavad igale kohaliku omavalitsuse piirkonnale hinna mitme näitaja alusel (näiteks jaotuskulud, tulu ja mõistlikud varud). Vee hinnale lisandub reovee puhastamise tasu, mis määratakse samuti kohaliku omavalitsuse tasandil. (131) Ehkki vee baashinda, reovee puhastustasu ja muid võimalikke kohalikke tasusid kohaldatakse sama kategooria kasutajate suhtes võrdväärselt, leiti, et üks kahest valimisse kaasatud eksportijast, Zhejiang Huadong Group, ei maksnud reovee puhastamise eest. (132) Eksportija väitis, et ta maksis selle tasu kindlaksmääratud summana keskkonnakaitse büroole. Siiski ei vaadelda seda makset kui reovee puhastustasu asendajat kolmel põhjusel: 1) ametlikus dokumendis on kirjas „heitvee väljutamise” tasu ja mitte „reovee puhastamise” tasu; 2) makse ei ole proportsionaalne tegelikult tarbitud vee kogusega; 3) makse kogusumma on üsna väike, võrreldes tegeliku summaga, mis oleks tulnud maksta reovee puhastamise eest, võttes arvesse vee tegelikku tarbimist. (c) Rahaline osalus (133) Zhejiang Huadong Group sai rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iii mõistes sel viisil, et valitsus varustas rühma veega kohaliku veevarustusettevõtte (st Hangzhou Xiaoshan Water Supply Co. Ltd.) kaudu. Varustamine kujutab endast valitsuse rahalist toetust kaupade tarnimise vormis, mis ei ole üldine infrastruktuur algmääruse mõistes. Teise võimalusena võib seda vaadelda kui valitsuse saamata jäänud tulu, sest valitsusasutus ei nõudnud sisse tegelikult maksmisele kuuluvat tulu artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. (d) Kasu (134) Huadong Steel Group sai kasu algmääruse artikli 3 lõike 2 mõistes selle tõttu, et valitsus tarnis vett tegelikust madalama tasu eest. Tehti kindlaks, et see eksportija ei maksnud veega varustamise eest täielikku hinda, mida tavaliselt nõutakse selle kategooria kasutajatelt, kuhu rühm kuulub, sest ta ei pidanud tasuma vee hinna „reovee puhastamise” komponenti. (e) Konkreetsus (135) Subsiidium veega varustamise vormis ühele koostööd tegevatest eksportijatest on konkreetne algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti c tähenduses, sest reovee puhastamise tasust ei vabastata kõiki ettevõtteid. Vaatamata õigusaktide puudumisele, mis seoksid sellise subsiidiumi teatud ettevõtetega, muudab subsiidiumi tegelikkuses konkreetseks asjaolu, et teatud ettevõttel, mis toodab vaatlusalust toodet, on võimalus saada vett tegelikust hinnast madalama tasu eest, kusjuures soodustuse üle otsustavad kohalikud ametiasutused ilmselt oma äranägemist mööda. Komisjonil polnud võimalik hankida täiendavaid tõendeid kõnealuse tasu nõudmisest loobumise aluse kohta, sest eksportival tootjal polnud võimalik neid esitada. (f) Subsiidiumisumma arvutamine (136) Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti saaja saadud kasust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Kasu peetakse võrdseks maksmata jäänud reovee puhastamise tasuga, mis oleks tulnud maksta vee tarbimise eest uurimisperioodil. Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 jaotati selle subsiidiumi summa (lugeja) koostööd tegevate eksportivate tootjate kogu müügikäibele uurimisperioodil, sest subsiidium ei ole seotud eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. (137) Zhejiang Huadong Group sai kasu seetõttu, et ei pidanud maksma reovee puhastamise tasu. Selle põhjal arvestatud subsiidiumimäär on 0,01 %. (138) Valimisse kaasamata koostööd tegevate äriühingute suhtes kohaldatakse kaalutud keskmist subsiidiumimäära 0,01 %. (139) Võttes arvesse vähest koostööd, arvutati kõikide koostööst keeldunud äriühingute suhtes kohaldatav subsiidiumimäär kõige kõrgema taseme järgi, mida kohaldati kõnealuse kava raames valimisse kuuluvate koostööd tegevate äriühingute suhtes, nimelt 0,01 %. 3.3.1.4. Kava elektriga varustamiseks tegelikust madalama tasu eest (a) Sissejuhatus (140) Kaebuses väidetakse, et Hiina RV valitsus pakkus elektrienergiat tegelikust väiksema tasu eest soodsamate hindade kaudu. Eelkõige kinnitati kaebuses, et elektri hinnad on kehtestatud eri provintsides erinevalt, ja hinnasoodustusi on kasutatud tööstuspoliitika tööriistadena, et suurendada kõrge lisandväärtusega terastoodete tootmist ja vähendada iganenud tootmisvõimsusi. (141) Hiinas vastutab elektrituru korraldamise ja hindade kujundamise eest riiklik arengu- ja reformikomisjon. Provintsidevahelisi ja -siseseid võrgustikke haldavad kaks riigi omandis olevat tarnijat: State Grid Corporation of China (Hiina riikliku jaotusvõrgu ettevõte) ja China Southern Power Grid Corporation (Hiina lõuna jaotusvõrgu ettevõte). Kohaliku tasandi elektritarnijad on nende äriühingute tütarettevõtted. Väheste pilootprojektide kaudu juurutatakse Hiinas konkurentsimehhanismi, kuid praegusel etapil on selle mõju vähemärgatav. (142) Riiklik arengu- ja reformikomisjon kehtestab elektri hinnad menetluse alusel, mis hõlmab kulu-uuringu, eksperthinnangu, ärakuulamismenetlused ning lõpliku hinna väljaarvestamise ja avalikustamise. Komisjon avaldab iga provintsi suhtes kohaldatavad hinnad oma teadaannetes, seejärel avaldab iga kohalik hinnabüroo vastava teadaande kohalikul tasandil, rakendades riikliku komisjoni määratud hinnad. Lõplik hind kajastab ostukulusid, ülekandekulusid ja -kadusid, ning valitsuse täiendavaid tasusid. Provintsides kehtivad erinevad hinnad, mis sõltuvad kohalikust olukorrast ja eri provintsides rakendatava poliitika eesmärkidest. Erinevate lõpptarbijate jaoks (näiteks kodu- ja tööstuslikud kasutajad) kehtestatakse erinevad hinnad. Lisaks kehtestatakse erinevad hinnad erinevate tööstuslike kasutajate jaoks seoses Hiina RV valitsuse kehtestatud tööstuspoliitika eesmärkidega, mida kajastatakse riikliku arengu- ja reformikomisjoni otsuse nr 40 (2005) juurde kuuluvas kataloogis (vt täiendavat selgitust põhjenduses 182). Kasutajad, kes langevad riikliku arengu- ja reformikomisjoni kataloogi kohaselt „edendatavate” ettevõtete kategooriasse, maksavad elektrienergia eest baashinda, samal ajal kui „mahajäänud” või „keelatud” ettevõtted maksavad lisaks baashinnale täiendavat tasu. Kasutajad, keda kataloogis loetletud kategooriatesse ei liigitata, kuuluvad vaikimisi „lubatud” ettevõtete kategooriasse ja maksavad samuti ilma lisatasudeta baashinda. Orgaanilise kattega terastoodete tootjad liigitatakse riikliku arengu- ja reformikomisjoni otsuse nr 40 alusel tavapäraselt „edendatavate” ettevõtete kategooriasse. (b) Koostöösoovimatus (143) Komisjon palus Hiina RV valitsuselt õigusakte, mis reguleerivad elektriturgu ja hinnakujundust ning ülevaadet kõikide asjaomaste asutuste rolli kohta. Hiina RV valitsus ei esitanud asjakohaste hinnakujundusotsuste täielikku kogumit, mille on välja andnud Hiina riiklik arengu- ja reformikomisjon ja kohalik hinnabüroo, seda nii seoses valimisse kaasamata tootvate eksportijatega kui ka valimisse kaasatud tootvate eksportijatega. Hiina RV valitsusel ei õnnestunud ka selgitada riikliku arengu- ja reformikomisjoni ning kohaliku hinnabüroo rolli hindade määramisel. Komisjon teavitas Hiina RV valitsust valimisse kaasatud tootvate eksportijatega seotud teabe puudustest oma 12. augusti 2012. aasta kirjaga. Pärast kontrollkäike selgus ka, et Hiina RV valitsus esitas ühe valimisse kaasatud tootva eksportija puhul ebatäpse elektrihinna. (c) Uurimise järeldused (144) Uurimise tulemused kinnitasid, et just riiklik arengu- ja reformikomisjon määrab eri provintsides kohaldatavad elektrihinnad. Leidis kinnitust, et kohalik hinnabüroo üksnes rakendab riikliku arengu- ja reformikomisjoni kesktasandil vastu võetud otsused. Seda kinnitas ka asjaolu, et reformikomisjon väljastab teadaandeid, millega kehtestatakse tegelik elektrihind iga provintsi jaoks, seejärel avaldab kohalik hinnabüroo hinnad ametlikult kohalikes teadaannetes ning rakendab kohalikul tasandil. Uurimisega tehti kindlaks, et teatud sektorite ja/või provintsi ja kohaliku tasandi suhtes kohaldatavad erinevad elektrihinna määrad kehtestatakse mitmesuguste teguritega arvestades, mille seas on olulisem kesk- ja kohalike valitsusasutuste koostatud viisaastaku- ja sektoriplaanidega kehtestatud poliitiliste eesmärkide täitmise kohustus. (145) Koostööd tegevate valimisse kuuluvate eksportijate uurimine näitas, et üks nendest, nimelt Chongqing Wanda Steel Strip (CWSS) sai kasu madalama elektrihinna tõttu, kui tavaliselt suurtele tööstustarbijatele kohaldatakse. Selgus, et eripiirkonnas, kus oli selle eksportija asukoht, oli teatud allkategooriasse kuuluvatel tööstuskasutajatel, kaasa arvatud vaatlusaluse toote valmistajatel, õigus saada elektrienergiat madalama hinnaga. (d) Rahaline osalus (146) Üks koostööd tegev valimisse kuuluv eksportija (CWSS) sai rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iii mõistes selle tõttu, et valitsus varustas teda elektriga kohaliku riikliku elektrivarustusettevõtte kaudu. See kujutab endast valitsuse toetust selliste kaupadega varustamise vormis, mis ei kuulu üldisesse infrastruktuuri algmääruse mõistes. (e) Kasu (147) CWSS sai algmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses kasu selle tõttu, et valitsus varustas teda tegelikust maksumusest madalama hinnaga elektriga. Tehti kindlaks, et sellel eksportijal oli õigus saada elektrit madalama hinnaga kui see hind, mida tavaliselt kohaldati teiste suurte tööstustarbijate suhtes. (f) Konkreetsus (148) Subsiidiumi andmine ühele koostööd tegevale eksportijale elektriga varustamise vormis on konkreetne algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a ja lõike 3 mõistes. Madalam elektrihinna määr on sätestatud riikliku arengu- ja reformikomisjoni asjakohases teadaandes ja märgitud kohaliku hinnabüroo avaldatud teadaandes, mis tähendab, et selle õiguse on andnud keskne valitsusasutus ja see on rakendatud kohalikul tasandil. Kõnealuse madalama määra kohaldamine piirdub teatud ettevõtetega teatud spetsiifilistes sektorites (peamiselt elektroonilistes ahjudes ferrosulamite tootjad ning väetisetootjad), mis kuuluvad suurte tööstustarbijate allkategooriasse. Seetõttu kohaldatakse madalamat määra de jure ainult äriühingute suhtes, mis kuuluvad nendesse kategooriatesse algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses. (149) Subsiidiumi andmine piirdub samuti teatud aladega selles mõttes, et see toimub ainult vähestes kindlaksmääratud geograafilistes piirkondades, kus on eksportiva tootja asukoht. Seda piirkonda edendatakse kooskõlas keskvalitsuse kehtestatud õigusaktidega, täpsemalt riiginõukogu ringkirjaga, mis käsitleb mitut poliitikat Hiina ulatuslike läänepiirkondade edasiarendamise kohta (vt üksikasju põhjenduses 233 allpool). Ringkiri märgib ühemõtteliselt ära elektri jaotuse ja tarnimisega seotud hinnamehhanismi kui ühe vahendi arengu saavutamiseks teatud sektorites. Kui keskvalitsus kehtestab selles piirkonnas kohaldatavad elektri hinnad, on see subsiidium algmääruse artikli 4 lõike 3 tähenduses ka regionaalselt eristav. (g) Subsiidiumisumma arvutamine (150) Tasakaalustatava subsiidiumisumma arvutamisel lähtuti saaja saadud kasust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Kasu arvestamiseks, mida saavad eksportivad tootjad, on tegelikult kwh kohta makstud elektrihinna ja selle hinna vahe, mida suured tööstustarbijad oleksid pidanud kwh kohta maksma, ning korrutatud uurimisperioodi jooksul tarbitud elektri hulgaga. Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 on saadud summa (lugeja) seejärel jagatud koostööd teinud eksportivate tootjate kogu müügikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium ei sõltu eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. (151) Üks koostööd tegev valimisse kuuluv eksportiv tootja, kes kuulub äriühingusse Panhua Group (st CWSS), sai kasu kõnealuse madalama elektrihinna tõttu. Panhua Groupile kehtestatud subsiidiumimäär on 0,14 %. (152) Kaalutud keskmine subsiidiumimäär kohaldamiseks koostööd tegevate valimisse kaasamata äriühingute suhtes on 0,07 %. (153) Võttes arvesse vähest koostööd, arvutati kõikide koostööst keeldunud äriühingute suhtes kohaldatav subsiidiumimäär kõige kõrgema taseme järgi, mis tehti kindlaks üksuse puhul, mis on seotud ühega kõnealuse kava raames valimisse kuuluvatest koostööd tegevatest äriühingutest, nimelt 0,17 %. 3.3.1.5. Varustamine mitmesuguste kaupadega tegelikust madalama tasu eest (154) Kaebus puudutas tervet hulka muid kaupu, mida Hiina RV valitsus tarnis orgaanilise kattega terastoodete valmistajatele oma riigiettevõtete kaudu. Eelkõige loetleti kaebuses hulk spetsiifilisi tehinguid, mis seisnesid erinevate terastoodetega varustamises, mida valmistasid riigiettevõtted, sealhulgas rikastatud rauamaak, graanulid, paagutatud maak, vanaraud, kangid, sulamid ja muud tooted. Kaebuses näidati, et nende kaupade tarnehind määratakse erinevate elementide kohta ja/või võrdlusaluste põhjal, ja et kasutatakse hinna ülemmäära või kohandamist, mis oleneb kauba iseloomust ja sellest, kas tehing puudutab seotud isikuid. (155) Hiina RV valitsus vastas, et sellist kava terase valmistajatele uurimisperioodi jooksul ei pakutud. Kuna Hiina RV valitsus selle kava kohta teavet ei esitanud, lähtus komisjon järelduste tegemisel kooskõlas algmääruse artikliga 28 toimikus olevast teabest. (156) Eespool osutatud eri kaupade hinnad ei kajasta tegelikku tasu, seetõttu on see kava tasakaalustatav kooskõlas algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga iii ja artikli 6 punktiga d. Paraku polnud komisjonil võimalik kujundada kindlat seisukohta selle kava suhtes, sest nende kaupade tarnimiseks teostatud erinevad tehingud ja nende aluseks olevate lepingud, mis polnud menetluse dokumentide seas kättesaadavad, olid keerulised. Seetõttu otsustas komisjon kava edasisest hindamisest loobuda. 3.3.2. Orgaanilise kattega terastoodete tootmisharule antavad soodsad laenud ja intressid (a) Sissejuhatus (157) Kaebuse esitaja väitis, et kooskõlas Hiina valitsuse poliitikaga, mis näeb ette Hiina terasetööstuse laiendamise toetamist ja arendamist vastavalt viisaastaku plaanidele, saavad orgaanilise kattega terastoodete tootjad kasu riigi omanduses olevate kommertspankade ja valitsusele kuuluvate pankade pakutavatest madalatest (subsideeritud) intressimääradest. (b) Koostöösoovimatus ning kättesaadavate andmete kasutamine (158) Komisjon palus Hiina valitsuselt teavet selle kohta, milline on nii majandusvaldkonnale tervikuna kui käesoleva menetlusega seotud valdkonnale väljastatud laenude osakaal pankadel, kus Hiina valitsus on suurim või ainuosanik, pankadel, kus Hiina valitsusel on küll osalus, kuid ta ei ole suurim aktsionär, pankadel, milles Hiina valitsusel osalust ei ole, ning välismaistele omanikele kuuluvatel pankadel. Hiina valitsus vastas, et ta ei säilita andmeid riigi omanduses olevate pankade poolt väljastatud laenude summade ega osakaalude kohta ning samuti ei säilita Hiina valitsus andmeid terasetööstusele väljastatud laenude kohta. Muud allikat, kust sellist teavet saada, Hiina valitsus samuti välja ei pakkunud. (159) Komisjon kogus andmeid ka riigi osaluse kohta pankades ja finantseerimisasutustes, kuid Hiina valitsus seda teavet ei esitanud, väites, et ta ei säilita selliseid andmeid. Kuigi pole tõenäoline, et Hiina valitsusel puudub ülevaade enda omandis olevatest varadest, märgitakse, et avalikult kättesaadava teabe kohaselt[45], [46] on Hiina valitsus paljude Hiinas tegutsevate suurte pankade peamine aktsionär ning seetõttu on tal – nagu ka kuumvalts- ja külmvaltsterast tootvate riigiettevõtete puhul – juurdepääs pankade põhikirjadele, kuhu peaks olema kantud üksikasjalikud andmed aktsionäride osaluste kohta. Sellega seoses olgu siinkohal samuti märgitud, et kommertspanganduse seaduse (2003) artikli 61 kohaselt on pangad „kohustatud esitama bilansi, kasumiaruande ja muud finantsaruanded ning statistilised aruanded ja dokumendid Hiina RV riiginõukogu panganduse reguleerimise osakonnale ja Hiina Rahvapangale (People’s Bank of China)”. (160) Komisjon palus esitada teavet (spetsiaalse küsimustiku kaudu – liide A) ka asjaomaste Hiina pankade valitsusepoolse kontrolli struktuuri kohta ja selle kohta, kuidas terasetootmissektori puhul järgitakse valitsuse põhimõtteid ja huve (st juhatus ja aktsionäride nõukogu koosseis, nõukogu/juhatuse koosolekute protokollid, aktsionäride/direktorite kodakondsus, koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele antud laenude puhul rakendatud laenupoliitika ja riskihindamise põhimõtted). Hiina valitsus esitas oma vastuses küsimustikule ikkagi ainult liite A, mis kätkes mõningast üldteavet (mis oli peamiselt koostatud pankade veebisaitidel avaldatud teabe põhjal). Enamikku A liites palutud konkreetseid andmeid ei esitatud. Mõnele küsimusele vastas Hiina valitsus, et tal praegu selliseid andmeid ei ole, ning mõne küsimuse puhul esitas ta andmed ainult valitud pankade kohta (nt esitati ainult kaheksa panga põhikiri). Komisjon kordas oma palvet Hiina valitsusele saadetud puudustele viitavas kirjas, paludes Hiina valitsusel esitada kõik andmed, mida küsimustikus oli algselt küsitud. Oma vastuses puudustele viitavale kirjale esitas Hiina valitsus mõningast lisateavet. See vastus oli aga ikkagi väga ebatäielik ning suurt osa palutud andmetest (nt valitsuse osalusprotsendid riigi omanduses olevates pankades, mõne küsimustikus loetletud panga põhikirjad, täiendused liite A küsimuste vastustele) ei esitatud. (161) Nii küsimustikus, puudustele viitavas kirjas kui ka veel kord kohapealse kontrollreidi käigus palus komisjon Hiina rahvapanga ringkirju finantseerimisasutuste laenude intressimäärade poliitika laiendamise kohta (YinFa (2003) nr 250 ja YinFa (2004) nr 251). Komisjon sai selliste ringkirjade olemasolust teada eelmise uurimise käigus[47]. Selle asemel, et esitada need ringkirjad, suunas Hiina valitsus komisjoni hoopiski Hiina rahvapanga veebisaidile, kus pidavat olema võimalik finantseerimisasutuste laenude intressimäärade poliitikaga tutvuda. Kontrollreidi käigus esitati selles osas kaks asitõendit, ent need olid jällegi ainult väljatrükid veebisaidilt. Olgu siinkohal märgitud, et Hiina rahvapanga veebisaidilt nende ringkirjade terviklikku sisu leida ei olnud võimalik. (162) Kohapealse kontrollreidi käigus palus komisjon esitada ka Hiina rahvapanga ringkirja 8. juuni 2012. aasta muudatuste kohta. Hiina valitsus seda ringkirja ei esitanud, esitades selle asemel ainult üldteavet võrdlusaluseks olevate intressimäärade kohandamise kohta, mis oli välja trükitud Hiina rahvapanga veebisaidilt. (163) Samuti palus komisjon Hiina valitsusel korraldada teatavate pankadega kohtumised, et kontrollida teavet sooduslaenude väljastamise kohta orgaanilise kattega terastoodete sektorile. Hiina valitsus neid kohtumisi aga ei korraldanud, väites, et ta ei saa sekkuda riigi omanduses olevate pankade töösse, et need kohtumised korraldada. Samuti olgu märgitud, et komisjon selgitas oma kontrollkäigu eelses, 7. juuni 2012. aasta kirjas, et ta oleks valmis alustama kontrollkäiku üks päev varem, jättes seega kontrollreidiks faktiliselt rohkem aega, juhuks kui Hiina valitsus arvab, et just pangad saavad sooduslaenude kohta kõige paremini täpsustusi ja selgitusi esitada. Seepärast palus komisjon Hiina valitsusel veel enne kontrollreidi kinnitada pankade esindajate kohalviibimist, nii et kontrollrühm saaks oma käigu vastavalt planeerida. Hiina valitsus teatas oma 15. juuni 2012. aasta kirjaga, et ta kutsub panku jätkuvalt üles koostööle, kuid ta ei saa neid sundida seda tegema. Lõpuks teavitati komisjoni töörühma alles kontrollreidi esimesel päeval, et Hiina Ehituspanga (China Construction Bank) esindaja on valmis töörühma küsimustele vastama ja selgitusi jagama. Kuna komisjoni ei olnud sellest eelnevalt teavitatud (ehkki seda oli kontrollreidi eelses kirjas konkreetselt palutud), ei olnud võimalik esitada konkreetseid küsimusi lepingute ja laenutingimuste kohta, vaid ainult üldise iseloomuga küsimusi. Igal juhul ei esitanud Hiina Ehituspanga esindaja oma väidete toetuseks tõendavaid dokumente, selgitades, et kõik dokumendid, mida komisjon palub, on konfidentsiaalsed ja üksnes pangasiseseks kasutamiseks. (164) Hiina RV valitsust teavitati koostööst keeldumise tagajärgedest vastavalt algmääruse artikli 28 lõigetele 1 ja 6. Kuna koostööd ei tehtud, osutus vajalikuks lisaks muude menetlusse kaasatud isikute esitatud vastavatele Hiina RV valitsuse dokumentidele kasutada ka teisestest allikatest saadavat teavet, sealhulgas kaebuses esitatud teavet ja internetis avalikult kättesaadavat teavet. (c) Uurimise järeldused Valitsuse sekkumine pangandussektori tegevusse (165) Uurimisel tehti kindlaks, et Hiina finantsturule on omane valitsuse sekkumine, sest enamik suurtest pankadest kuulub riigile. Hiina ametiasutused esitasid väga vähe teavet Hiina pankade aktsionäride/omanike kohta. Siiski suutis komisjon (nagu allpool ka kirjeldatakse) koguda kättesaadavat teavet, et teha selle põhjal representatiivne järeldus. Viies läbi analüüsi selle kohta, kas pangad on üksused, mis kuuluvad õiguspäraselt valitsusasutusele (avaliku sektori asutustele) või mis täidavad valitsusasutuste korraldusi, kogus komisjon teavet mitte üksnes pankade kuulumise kohta valitsusele, vaid ka muude näitajate kohta, nagu valitsuse esindajate olemasolu juhatustes, valitsuse kontroll pankade tegevuse üle, valitsuse poliitika või huvide järgimine ja see, kas need üksused on loodud vastavalt seadusele. (166) Kättesaadava teabe põhjal tehti järeldus, et Hiina riigi omandis olevate pankade käes on suurim turuosa ning nad on Hiina finantsturul valitsevad turuosalised. 2006. aastal Deutsche Banki läbi viidud Hiina pangandussektori uuringu põhjal[48] võib riigi omanduses olevate pankade turuosa olla üle 2/3 Hiina turust. WTO koostatud Hiina kaubanduspoliitika ülevaates märgiti samal teemal, et „veel üheks Hiina finantssektori tähelepanuväärseks tunnusjooneks on riikliku omandi suur osakaal”[49] ning „Hiina pangandussektori turustruktuuris, mida valitsevad riigi omanduses olevad pangad, ei ole toimunud kuigi suuri muutusi”[50]. Seejuures on asjakohane märkida, et viis suurimat riigile kuuluvat kommertspanka (põllumajanduspank, Hiina pank, Hiina ehituspank, kommunikatsioonipank ning tööstus- ja kommertspank) esindavad kokku üle poole Hiina pangandussektorist[51]. (167) Komisjon palus ühtlasi ka teavet nimetatud Hiina pankade valitsusepoolse kontrolli struktuuri kohta ja selle kohta, kuidas terasetootmissektori puhul järgitakse valitsuse poliitikat ja huve (st juhatuse ja aktsionäride nõukogu koosseis, aktsionäride/direktorite nõukogude koosolekute protokollid, aktsionäride/direktorite kodakondsus, koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele antud laenude puhul rakendatud laenupoliitika ja riskihindamise põhimõtted). Sellest hoolimata – nagu juba eespool põhjenduses 160 märgitud – esitas Hiina valitsus selle kohta ikkagi väga vähe teavet. Seega pidi komisjon kasutama kättesaadavat teavet. Kättesaadavate andmete põhjal tegi komisjon järelduse, et need pangad on valitsuse kontrolli all ja tegutsevad valitsuse korraldusel sellisel viisil, et nende tegevuse võib samastada riigi omaga. Eespool kirjeldatud järelduste tegemiseks kasutatud andmed saadi Hiina valitsuse esitatud teabest, Hiina pankade aastaaruannetest, mille esitas Hiina valitsus või mis olid avalikult kättesaadavad, Deutsche Banki 2006. aastal läbi viidud Hiina pangandussektori uuringu tulemustest, WTO koostatud Hiina poliitika ülevaadetest (2010 ja 2012), Maailmapanga aruandest „Hiina 2030”, koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmetest ning kaebuses esitatud teabest. Sõltumatute allikate hinnangul moodustavad välismaa pangad Hiina pangandussektoris väikese osa, mistõttu on nende roll poliitikat järgivate laenude väljastamisel ebaoluline: vastava teabe kohaselt võib nende turuosa olla kõigest 1 % Hiina turust[52]. Asjakohane avalikult kättesaadav teave kinnitab samuti, et Hiina pangad, eelkõige suured kommertspangad, toetuvad kapitali juurdesaamisel endiselt riiklikele aktsionäridele ja valitsusele, kui kapitali adekvaatsuse määr pole ülisuure laenuandmise tagajärjel piisav[53]. (168) Neist pankadest, kes andsid laenu koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, on suur enamik riigi omanduses olevad pangad. Kättesaadava teabe põhjal tehti tõepoolest kindlaks, et neist 17 pangast, kellest teatati, kuuluvad vähemalt 14 riigile, sealhulgas Hiina suurimad kommertspangad, nagu Hiina pank, Hiina ehituspank ning Hiina tööstus- ja kommertspank. Ka ülejäänud asjaomaste riigi omanduses olevate pankade kohta palus komisjon esitada sama, eespool mainitud teabe valitsusepoolse kontrolli kohta ning selle kohta, kuidas terasetootmi