ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 16.3.2011 
SEK(2011) 316 lõplik 
. 
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE  
 
 
Lisatud dokumendile 
 
 
 
Ettepanek :  
 
NÕUKOGU DIREKTIIV 
 
 ettevõtte tulumaksu ühtse konsolid eeritud maksustamisbaasi (CCCTB) kohta 
  
{KOM(2011) 121  lõplik}  
{SEK(2011) 315  lõplik}  
ET 3   ET 1 Ü LESANDE PÜSTITUS  
Üleilmastumine on majanduskeskkonna ümber kuj undanud. Lisaks tootmise geograafilisele 
aspektile on oluliselt muutunud ka rahvusvahelistel turgudel tegutsevate ettevõtete sisemine 
töökorraldus. Pidevalt edasiareneva turu integratsiooni raamistik muutub ettevõtete 
maksustamise osas radikaalselt. 27 erineva kõr vuti eksisteeriva maksusüsteemi tõttu, mis tihti 
on omavahel vastuolus, on ELi turg kahtlemata  väga killustatud. See asetab ELi väga 
ebasoodsasse olukorda võrreldes tema peamiste  kaubanduspartnerite US A ja Jaapaniga, kuna 
neid riike käsitlevad ettevõtjad ühtse turuna. 
Ettevõtted tegutsevad praegu skeemi de alusel, mis on üles ehitatud selliselt, et see võimaldab 
kapitali suuremat liikuvust ja sagedasi piiriüleseid tehinguid sidusettevõtjate vahel. Sellest tulenevalt osutuvad maksustamise eesmärgil m ääratletud kontseptsioonid, nagu allikas ja 
asukoht, mida on traditsiooniliselt kasutatu d suhteliselt kinniste majandussüsteemide 
vajadustega arvestamiseks, integreeritud turu äriprobleemide lahendamisel tihti asjakohatuteks. Eriti suureks takistuseks on rahvusvahelistel tu rgudel konkureerivatele 
ettevõtjatele erinevate, tihti muutuvate ma ksueeskirjade üheaegne olemasolu. Lisaks 
muutuvad riikide maksusüsteemid üha haavat avamaks maksustamise vältimise skeemide 
suhtes, sest tootlikkuse tegurite suur liikuvus lihtsustavad sissetulekute ümbersuunamist ja topeltmaksustamislepinguid ( treaty shopping ).  
Sellest tulenevalt on piiriüleselt tegutsevate äriühingute ees ELis mitmed maksutõkked:  
I. Nõuetele vastavusega seotud lisakulud , mis tulenevad riiklikele 
maksustamissüsteemidele vastamisega k aasnevatest nõuete ning siirdehindu 
käsitlevate eeskirjade täitmisest. 2001. aastal komisjoni avaldatud ettevõtte 
tulumaksu uuringu kohaselt moodustavad tulumaksuga seotud nõuetele vastavuse 
kulud on 2–4 % ettevõtte tulumaksu maksutuludest. EL 27 puhul on keskmine näitaja üle kümne miljardit eurot 2008. aastaks. 
II. Topeltmaksustamine –  võrreldavaid makse kohaldatak se tulu suhtes kahes või 
enamas liikmesriigis.  
III. Ülemaksustamine , mis toimub, kui piiriülesed tegevused loovad maksukohustusi, 
mida ei juhtuks ainult riig isisese äritegevuse puhul (nt eri liikmesriikide seotud 
ettevõtted või nende püsival tegevuskohal ei ole õigus kahjusid jagada, samas kui 
kahjumi konsolideerimine üksnes ühes liikmesriigis asutatud ettevõtte puhul vähendab ettevõtte maksustavat kasumit ja maksukoormust).  
2 S
UBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Praegune raamistik 27 eri siseriikliku süsteemig a pärsib siseturu nõuetekohast toimimist. 
Liikmesriigid ei suuda leida sellele terviklikku  lahendust. Riiklikul tasandil kavandatav ja 
rakendatav kooskõlastamata tegevu s teeks praeguse olukorra v eelgi keerulisemaks, sest 
maksumaksjad peavad ikkagi te gelema nii mitme maksuhalduriga,  kui mitmes jurisdiktsioonis 
nad on maksukohustuslased. Ühenduse tegevus on vajalik seoses ühtsete eeskirjade õigusliku 
raamistiku loomisega. Komisjon on võtnud algatuse, pidades silmas subsidiaarsuse põhimõtet, 
mille kohaselt säilitavad liikmeriigid sõltumat use siseriiklike ettevõtte tulumaksumäärade 
ET 4   ET kehtestamisel. Seega on neil õigus kindlaks määrata oma maksutulude soovitud suurus ja 
koostis.  
3 EL I ALGATUSE EESMÄRGID  
ELi algatuse konkreetsed poliitikaeesmärgid  on kõrvaldada eespool nimetatud maksutõkked 
siseturul, milleks on täiendavad nõuetele vast avusega seotud kulud rahvusvahelise tegevuse 
puhul ning topelt- ja ülemaksustamise j uhud. Selle tulemusel saaks üldeesmärki – 
majandusliku tõhususe parandamine seoses tootliku kapitali jaotamisega – ELis saavutada investeerimisotsuste maksumoonutuste vähend amisega ning piiriüleste investeeringute 
paremate võimalustega. Selline ettevõtte tulumaksusüsteemi lihtsuse ja tõhususe kavandatud parandamine võib oluliselt aidata kaasa ELi 202 0. aasta strateegia eesmärkide saavutamisele 
ja siseturu tugevdamisele kooskõlas ühts e turu aktis toetatud algatustega.  
Tegevuseesmärk on luua ühtsete eeskirjad e süsteem ELi asjaomaste ettevõtete 
maksustamisbaasi arvutamiseks.  
Tuleks rõhutada, et ettevõtte maksustamisbaas i suuruse ja jaotamisega seotud mõju ELis ei 
ole iseenesest poliitikaalgatu se kavandatud eesmärk. Seega ei  ole määratletud eesmärke 
seoses tulude jaotamisega või tulu neutraalsusega liikmesriikide jaoks.  
4 P
OLIITIKAVALIKUD  
Mõjuhinnangus käsitleti nelja peamist poliitik astsenaariumi, mida võrreldi olukorraga, kui 
meetmeid ei võeta, või praeguse olukorra  säilitamisega (val ikuvõimalus nr 1):  
• Vabatahtliku ettevõtte tulumaksu ühtse maksustamisbaasi  (CCTB) vastuvõtmine, st 
asjaomaste ettevõtete jaoks 27 riikliku ette võtte tulumaksusüsteemi asendamine ühtse 
maksustamisbaasiga, mis arvutatakse ühtsete  eeskirjade järgi (val ikuvõimalus nr 2).  
• Kohustusliku ettevõtte tulumaksu ühtse maksustamisbaasi  (CCTB) kasutuselevõtt kõigi 
liidus tegutsevate e ttevõtete jaoks (valikuvõimalus nr 3). 
• Vabatahtliku ettevõtte tulumaksu ühtse  konsolideeritud maksustamisbaasi  (CCCTB) 
kohaselt võivad äriühingud otsustada kasuta da ELi konsolideeritud maksustamisbaasi 
(arvutatakse ühtsete eeskirjade järgi), mis asendaks olemasolevad  27 riiklikku ettevõtte 
tulumaksusüsteemi ning eraldi raamatupida misarvestuse (valikuvõimalus nr 4).  
• Kohustusliku ettevõtte tulumaksu ühtse  konsolideeritud maksustamisbaasi  (CCCTB) 
kohaselt kehtiksid kõigi ELis tegutsevate  äriühingute suhtes ühtsed eeskirjad 
(valikuvõimalus nr 5).  
Kõigi valikuvõimaluste puhul oleksid eeskirj ad kehtestatud üksnes maksustamisbaasi 
arvutamiseks, samas kui liikmesriikidele jäetaks maksualane sõ ltumatus kohaldatavate 
maksumäärade üle otsustamisel.  
ET 5   ET 5 M ÕJU HINDAMINE  
5.1 Mõju seoses maksustamisbaasi suuruse ja jaotamisega 
Poliitikavalikud sisaldavad muudatu si ettevõtte maksustamisbaasi s uuruses ja riikidevahelises 
jaotamises, mis tuleks küll kindlaks määrata, kuigi see ei ole iseenesest hinnatava maksureformi eesmärk. Üldisi järeldusi lõplik u mõju kohta tuludele või eri liikmesriikide 
eelarvepositsioonile ei saa teha, sest see sõltub tegelikult riikli kust poliitikavalikust seoses eri 
maksumeetmete võimaliku kohandamisega ja kohaldatavate maksumääradega. 
Tulemused näitavad, et ühtse maksustamisbaasi sä tted, mis ei ole seotud piiriülese kahjumi 
konsolideerimise kasutuselevõtuga (CCTB), või ks võrreldes praegusega luua keskmiselt ja 
enamiku ELis tegutsevate ette võtete jaoks laiem maksustamisbaas. Siiski sõltub sellise 
suurenemise ulatus oluliselt kohaldatavatest amortiseerimisnõuetest. Igal juhul vähendaks 
ühtne maksustamisbaas olemasolevaid erinevus i maksustamisbaasides ELi liikmesriikides. 
CCCTB sätete kohaselt oleks võimalik kasumi ja  kahjumi piiriülene konsolideerimine. ELi 
rahvusvaheliste ettevõtete näite varal Amad eusi ja ORBIS andmebaaside põhjal tehtud 
arvutuste kohaselt saaks vahetust piiriülese kahjumi kompenseerimisest kasu igal aastal 
keskmiselt ligikaudu 50 % finantssektoris mittetegutsevatest ettevõtetest ja 17 % finantssektoris tegutsevatest rahvusvahelistest gruppidest. K aaludes eraldi tulemusi eri 
sektorite jaoks võib öelda, et liitunud gr uppidel oleks CCCTB kohane maksustamisbaas 
ligikaudu 3 % madalam kui pr aeguse olukorra säilitamisel
1.  
CCCTB puhul on küsimus, kuidas tuleks  üldist maksustamisbaasi jagada liikmesriikide vahel, 
kus rahvusvaheline grupp tegutse b, ning seega tuleb määratleda  ajutine jaotamismehhanism. 
Andmete kasutamine raamatupidamisarvestusest  kuni rahvusvaheliste gruppide maksustatava 
kasumi indeksini näitab, et võrdse kaaluga tegurid, nagu tööjõukulud, vara d ja sihtkohajärgne 
käive võivad suurendada maksustamisbaase enam asti Kesk- ja Ida-Eur oopa liikmesriikides, 
samuti Saksamaal, Hispaanias, Prantsusmaal, Kreekas ja Itaalias. Uuringu tulemused näitavad, et jaotustegurite kaalumise m uutmisel on väikene mõju maksustamisbaasi 
suhtelisele riikidevahelisele jaotusele.  
5.2 Nõuetele vastavusega seotud kuludele avalduv mõju  
Uuringutulemuste kohaselt on ettevõtte peam ised nõuetele vastavusega seotud kulude 
tekitajad otseselt või kaudsel t siirdehindadega seotud ülesa nded (siirdehindadega seotud 
dokumentatsioon, load ja otsused ning kokkul eppemenetlused). Lisaks on nõuetele 
vastavusega seotud kulud aja j ooksul siirdehindade tõttu tõusnud, tingituna peamiselt kahest 
asjaolust: i) maksuametid on karmistanud dokumenteerimisnõudeid seoses maksukontrollidega; ii) äritegevuse liigi ja ulatuse kohandamine ja muutmine kogu maailmas
2.  
Deloitte`i esitatud uuringu jä rgi peaks CCCTB andma nõuetele vastavusega seotud kulude 
kokkuhoidu nii ajaliselt kui rahaliselt, kui emae ttevõte asutab uue tütarettevõtte muus 
                                                 
1 Üldiselt tehti kasutatud valiku puhul kindlaks, et CCCTB-stsenaariumiga kindlakstehtud koostoime 
uute, konsolideerimisest sõltumatute maksustamisbaasi sätete (laiendavad maksustamisbaasi) ning vahetu piiriülese kahju konsolideerimise kasutu selevõtu (kitsendab maksustamisbaasi) vahel kaldub 
hoidma kogu maksustamisbaasi võrreldes praegusega püsivana (asjaomaste ettevõtete jaoks). 
2 Ernst & Young Transfer Pricing Survey . 
ET 6   ET liikmesriigis. Uuringus osalenud maksuekspert ide sõnul on suurettevõtete maksuga seotud 
kulutused keskmiselt 140 000 eurot (0,23 % käibes t) uue tütarettevõtte asutamisel mõnes 
teises liikmesriigis. Keskmise suurus ega ettevõtete jaoks on kokkuhoid isegi 
märkimisväärsem, kuna hinnanguliselt peaksid kulud langema 128 000 eurolt (0,55 % käibest) 42 000 eurole või vähenema 67 %. Olem asolevate Euroopa rahvu svaheliste ettevõtete 
näite põhjal kogutud täiendavate tõ endite (PWC uuring)  kohaselt võivad n õuetele vastavusega 
seotud kulud korduvate maksuprotseduuride puhul  väheneda küll mõõdukalt, kuid siiski 
oluliselt. CCCTB kasutuselevõtust loodeta v kokkuhoid ulatuks kaheksa protsendipunktini 
ajakulust, mida on vaja nõuete täitmiseks.  
5.3 Mõju majandussektorile tervikuna  
Majandusele avalduva eri reformide mõju hi ndamiseks kasutati CGE-mudelit CORTAX. 
Mudelit, mis töötati välja se lleks, et simuleerida maksupoliitika muudatusi liikmesriikide 
jaoks, on laiendatud ja täiu statud kõnealuse mõjuhinnangu
3 tegemiseks. Kuid nagu mis tahes 
muu üldise tasakaalu mudeli puhul hõlmab COR TEX lihtsustatud eeldusi ja spetsifikatsioone, 
mis on vaieldavad ega kaota ebakindlust, mi s kaasneb seoses maksumeetmete teatavate 
käitumistreguleerivate mõjudega. Eelkõige ei  käsitle CORTAX pikaajalist dünaamilist kasu, 
mis tuleneb siseturu edasisest integreerimisest, näiteks seos es rahvusvaheliselt tegutsevate 
ettevõtete arvu suurenemisega. Piiriüleste ma ksutõkete kõrvaldamisega loodetakse vähendada 
moonutusi kapitali jaotamisel, kuna see suure ndab ühelt poolt asendata vust siser iiklike ja 
piiriüleste investeeringu te vahel ning teiselt poolt ELi kui terviku atraktiivsust rahvusvaheliste 
investorite jaoks. Jaotamise tõhustamine p eaks suurendama produktiivsuse ja tööhõivega 
seotud kasu, mis tuleneb ka mastaabisäästust, mida saab kasutada suuremal turul.  
Nelja poliitikavõimalust – vabatahtlik CCTB,  kohustuslik CCTB, vabatahtlik CCCTB ja 
kohustuslik CCCTB – võrreldakse prae guse olukorra säilitamisega. Vabatahtlike võimaluste 
korral eeldatakse, et kõik rahvusvahelised, aga mitte kodumaised äriühingud, otsustavad kasutada alternatiivset maksusüsteemi, sama s kui kohustusliku võimaluse korral tuleb ka 
kodumaistel äriühingutel kohaldada uusi maksusätteid. Selline oletus võib tekitada vabatahtlike valikuvõimalustega saadud heaolu alahindamise, kuna eeldatakse, et tegelikult valivad rahvusvahelised ettevõtte d uue süsteemi üksnes juhul, kui  sellega ei kaasne madalam 
puhaskasum võrreldes eri riiklikke maksusüste emidega suheldes. Kõigi stsenaariumide puhul 
eeldatakse, et ettevõtte tulumaksust lae kuv tulu hoitakse enne maksumäära kohandamist 
püsivana, nii et valitsemissektori eelarve on ta sakaalus, enne kui äriü hingud reageerivad uuele 
poliitilisele keskkonnale. 
Olulised majanduslikud mehhanismid CCTBd käsitlevas CGE-analüüsis on kompromiss 
järgmiste faktorite vahel: madal efektiivne maksupiirmäär (kitsa maksustamisbaasi ja kõrge kohustusliku maksumäära tulemus), mis minimeer ib investeeringute moonutused, ning madal 
seadusega ettenähtud ettevõtte tulumaksumäär (koos laia maksustamisbaasiga), mis vähendab 
rahvusvahelise kasumi ülekandmist väljapoo le tegevuskohta ning suurendab tegevuskoha 
atraktiivsust diskreetsete inve steerimisotsuste puhul. Leiti, et maksustamisbaasi laiendamine, 
                                                
 
3 Laiendamise puhul kaastakse i) maksuparadiisid , et kaasata võimalus kasumi ülekandmiseks väljaspool 
ELi, ii) kahjumi tõenäosus , et täpsemalt kindlaks määrata kahjumi konsolideerimise majanduslikud 
mõjud ning iii) diskreetsed asukohavalikud , et mudelleerida ettevõtete inframarginaalsed otsused selle 
kohta, kuhu investeerida ja eelkõige otsuse kohta, kui palju investeerida. 
ET 7   ET mis tuleneb ühtse maksustamisbaasi uuest mõiste st ning sellest tuleneva määra vähenemisest, 
vähendaks üldist heaolu ELis4.  
Teisest küljest on CCTB reformi peamine pos itiivne mõju nõuetega seotud kulude eeldatav 
vähenemine. Kui kokkuvõttes jääks kohustus liku CCTB puhul heaolu Euroopa tasandil 
samale tasemele, siis vabatahtlik CCTB suurenda ks rahvusvaheliste kontser nide heaolu veidi. 
Võrreldes CCTBga on CCCTB valikuvõimaluste mõju  heaolule kõigi analüüsitud võimaluste 
korral soodsam. Lõplik üldmõju on see, et po sitiivne puhaskasu seoses heaoluga oleks 
ligikaudu 0,02 % SKPst kogu ELis, mis ulatuks ligikaudu 2,4 miljardi euroni (2009. aasta 
andmed). Reformi eri elementide mõju on liigitatud järgmiselt.  
• Põhiosa konsolideerimise positiivsest majandusmõju st ja jaotusvalemist tuleneb madalatest 
kuludest seoses nõuete le vastavusega. 
• Üleminekul eraldi raamatupidamisarvestuselt jaotusvalemile on tühine mõju SKP-le ja 
heaolule. See on eri tasaarvestusmõjude tule mus: vähem stiimuleid kasumi ja kapitali 
ülekandmiseks kõrge maksumääraga riikidest, kuid täiendavad moonutused valemi tegurite 
jaotises madala maksum ääraga riikide suhtes.  
• Kahjumi konsolideerimine kaldub maksusta misbaasi kitsendama. Kuid võttes arvesse 
mudelprognoose võib ettevõtte tuluma ksumäärade teatav suurenemine nõuda 
valitsemissektori eelarve tasakaalustamist. Kombinatsioon sellest, et madalam maksukoormus saavutatakse kahjumi konso lideerimist ning suurem maksukoormus 
kõrgemate maksumäärade tõttu, võib kapitali kulusid üldiselt suurendada. Seetõttu 
investeeringud veidi vähenevad, kuid t ööhõive suureneb tänu madalamatele 
tööjõukuludele. Kokkuvõttes SKP veidi lange b, kuid netomõju heaolule on tühine. 
6 V
ALIKUTE VÕRDLEMINE  
Kõigi ettevõtte kolme tüüpi maksutõkete kõrvaldamine – see oleks CCCTB poliitikavalikute 
kohaselt võimalik – võimaldaks ettevõtetel teha paremaid majandusvalikuid ning seega parandada majanduse üldist tõhusust ELis. Majandusliku mõju suuruse põhjal oleksid 
vabatahtlik CCCTB ja kohustuslik CCCTB eelistat ud alternatiivsete valikute suhtes, võttes 
arvesse nendega pakutavat nõuete täitmisega seotud kulude kokkuhoidu. 
Makromajanduslikust seisukohast oleks analüüs itud stsenaariumide kohaselt üldiselt 
eelistatud vabatahtlik CCCTB.  
Hinnatud reformid võivad olla seotud oluliste dünaamiliste mõjudega pikemas perspektiivis. 
Mitmes jurisdiktsioonis praegu tegutsevate är iühingute ebakindluse ja  kulude (tegelikud ja 
eeldatavad) vähendamine on põhiline kanal, m ille kaudu need mõjud peaksid eeldatavasti 
                                                
 
4 Mudeli kohaselt põhjustab maksustamisbaasi laiendamine koos määra vähendamisega, eelkõige kõrge 
maksumääraga riikides, kus toimub kasumi ülekandmine, heaolu suurenemist, kui seda kohaldatakse 
riikides eraldi. Kuid sellise poliitika üldine rakendamine Euroopa tasandil vähendaks madala ettevõtte 
tulumaksumäära kasulikku mõju. Tegelikult ei suuren e riigile asukohast tingitud konkurentsieelis, kui 
kõik muud liikmesriigid vähendavad samuti om a maksumäära. Üksnes asukohavalikud seoses 
kolmandate riikidega oleksid mõjutatud. Kokkuvõttes suurendaks mitmepoolne poliitika 
maksustamisbaasi laiendamise ja määra vähendamisega tõenäoliselt vähem heaolu kui ühepoolne 
poliitika.  
ET 8   ET ilmnema. See suurendaks liidus piiriüleseid  investeeringuid, mis on seotud Euroopa ja 
rahvusvaheliste ettevõtete  edasise laienemisega ning kodumaiste äriühingute 
investeeringutega muudes liikmesriikides. Sama s ulatuses kui ettevõtte tulumaksusüsteemi 
praegune killustatus takistab rahvusvaheli stele turgudele sisenemist, võivad hinnatud 
reformidega loodud võrdsed võimalused olla eelkõige kasulikud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Liidus kehtivate eri maksueeskirjade jä rgimise kohustusest tulenevate 
lisakulude kõrvaldamine ja ühe maksuhalduri ( one-stop-shop ) lähenemisviisi kasutuselevõtt 
suurendaks tõenäoliselt e ttevõtjate suutlikkust laieneda  teistesse riikidesse.  
7 J
ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Kavandatud ettepanek avaldab mõju mitmele näita jale, mida tuleks jälgida. Mikromajanduse 
seisukohalt tuleks hinnat a valikuvõimaluste mõju ettevõte te nõuetele vastavusega seotud 
maksukuludele ning nende investeerimiskäitumisele väljaspool oma riiki. Selleks et ületada 
teadaolevad raskused usaldusväärsete hinnangute  saamiseks tegelike ja eeldatavate kulude 
kohta seoses nõuetele vastavusega, tuleks teha ajutisi uuringuid ning pöörata tähelepanu 
valimi representatiivsusele. VKEde võimalus laieneda välismaale on seoses poliitikavalikute eeldatava pikaajalise mõjuga eriti paljulubav. Sellist mõju saaks hinnata nii asjaomaste 
ettevõtete kohta tehtavate uuringutega ku i ka muutuste an alüüsiga tegelikes 
investeerimisotsustes.  
Makromajanduslikul tasandil tuleks kooskõl as ELis kapitali jaotamise parandamise 
üldeesmärkidega koguda tõendeid otseste vä lisinvesteeringute voogude kohta ELi ja ELi 
liikmesriikide vahel.  
Õigusliku meetme kohaldamise tagajärgede hinda mine peaks toimuma viis aastat pärast 
direktiivi rakendamiseks ettenähtud õigusliku meetme jõustumist. Seejärel saaks komisjon 
esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule arua nde käesoleva direktiivi tehnilise toimimise 
kohta.  
Kõnealuse aruande sisu sõltuks direktiivi nõuko gus lõplikult kokkulepitud reguleerimisalast.  
Tabel 1: Poliitikavalikute pingerida (1 = parim valik)  
 Valikuvõimal
us 1: 
praeguse olukorra 
säilitamine Valikuvõimalus 2: 
vabatahtlik CCCTB
 Valikuvõimal
us 3: 
kohustuslik CCCTB Valikuvõima
lus 4: 
vabatahtlik CCCTB Valikuvõimal
us 5: 
kohustuslik CCCTB
 
PWC uuring (nõuetele vastavusega seotud 
kulud) 2 3 1 
Deloitte’i uuring (nõuetele vastavusega seotud 
kulud) 3 2 1 
CORTAXi uuring (makromajanduslikud muutujad) 4 3 5 1(2) 2(1)