Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2019/C 412/09)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Prosecco“

PDO-IT-A0516-AM06

Teate kuupäev: 3.9.2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Tarbimisomadused

Kirjeldus: olemasolevatele vahuveinikategooriatele (brut, ekstra dry, dry ja demi-sec) lisatakse uued versioonid brut nature ja ekstra brut.

Põhjused: muudatus võimaldab kasutada mõisteid brut nature ja ekstra brut vahuveinide kohta, mille jääksuhkrusisaldus jääb tavapäraselt kehtivates õigusaktides sätestatud näitajate piiresse, samuti saab selle abil anda tarbijatele rohkem teavet toodete brut nature ja ekstra brut eripärade ja nende tarbimisel ilmnevate organoleptiliste omaduste kohta.

See muudatus puudutab tootespetsifikaadi artikleid 5 ja 6 ning koonddokumendi punkti 1.4 (Veini(de) kirjeldus).

2. Pakendamine

Kirjeldus: vahuveinide kinnikorkimisel on ette nähtud kasutada korke, milles korkmaterjali osakaal on vähemalt 51 % (massist) ja milles sellise materjali osakaal veiniga kokkupuutes olevas korgi osas ei tohi mingil juhul olla väiksem kui 51 %.

Põhjused: selle muudatuse eesmärk on parandada kaitstud päritolunimetust „Prosecco“ kandvate vahuveinide mainet. Vähemalt 51 % korkmaterjali (sealhulgas veiniga kokkupuutes olevas korgi osas) ja kuni 49 % muid kehtivate õigusaktidega lubatud materjale sisaldavate korkide kasutamisega püütakse säilitada nimetatud toodete mainet ja nendega seotud traditsioone ning ühtlasi tagada vahuveini omaduste kestvus.

See muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 8 ja ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Prosecco

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Vahuvein

5. Kvaliteetvahuvein

6. Aromaatne kvaliteetvahuvein

8. Poolvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

„Prosecco“ – vein

Värvus: õlgkollane;

lõhnabukett: peen, iseloomulik, kasutatud viinamarjade puhul tüüpiline;

maitse: kuivast poolmagusani, värske ja iseloomulik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 14 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Prosecco“ – vahuvein, kvaliteetvahuvein ja aromaatne kvaliteetvahuvein

Värvus: tugevama või väiksema intensiivsusega õlgkollane, särav, püsiva vahuga;

lõhnabukett: peen, iseloomulik, kasutatud viinamarjade puhul tüüpiline;

maitse: kuivast poolkuivani, värske ja iseloomulik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 14 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Prosecco“ – poolvahuvein

Värvus: tugevama või väiksema intensiivsusega õlgkollane, särav, püsiva vahuga, selgelt märgatavate väikeste mullidega;

lõhnabukett: peen, iseloomulik, kasutatud viinamarjade puhul tüüpiline;

maitse: kuivast poolmagusani, värske ja iseloomulik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 14 g/l.

Tavapäraselt pudelis kääritatud poolvahuveini tarbimisel ilmnevad organoleptilised omadused võivad erineda vastavalt järgmisele:

värvus: võib olla hägune;

lõhnabukett: meeldiv ja iseloomulik, võimalike leivakooriku- ja pärmiaroomidega;

maitse: kuiv, kihisev, puuviljaline, võimalike leivakooriku- ja pärminüanssidega;

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistustavad vahuveinide ja kvaliteetvahuveinide valmistamiseks ette nähtud tootepartiide korral

Veinivalmistuse eritavad

Viinamarjasortidest „Chardonnay“, „Pinot bianco“, „Pinot grigio“ ja „Pinot nero“ (valge veinina) toodetud veinivalmistamissaaduste lisamine üksikuna või kombinatsioonis vahuveinide ja kvaliteetvahuveinide valmistamiseks ette nähtud tootepartiidele koguses 15 % või sellest vähem, on lubatud tingimusel, et viinapuuistandustest, kust veinivalmistamisel kasutatav sort „Glera“ pärineb, järgitakse viinamarjade kasvatamisel sordipuhtuse nõudeid, või vähemalt tingimusel, et vähemussortidesse kuuluvate viinamarjade hulk, mida selle tava raames lisatakse, ei ületa 15 %.

b. Maksimaalne saagikus

Prosecco

18 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Prosecco

135 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetust „Prosecco“ kandva veini tootmiseks ette nähtud viinamarjad peavad olema kasvatatud järgmisi provintse hõlmavas piirkonnas: Belluno, Gorizia, Padova, Pordenone, Treviso, Trieste, Udine, Veneetsia ja Vicenza.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

„Glera lunga“ (V) – „Serprino“

„Glera lunga“ (V) – „Glera“

„Glera“ (V) – „Serprino“

8. Seos(t)e kirjeldus

Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“ – kõik veinikategooriad

Seost väljendavad looduslikud tegurid

Kirde-Itaalias asuvat päritolunimetuse „Prosecco“ tootmise piirkonda iseloomustab tasane maastik, mida täiendavad üksikud mägipiirkonnad. Selles Friuli-Venezia piirialal asuvas piirkonnas valitseb paraskliima: põhjas asuvad Alpide mäeahelikud tõkestavad külmi põhjatuuli ning lõunas täidab Aadria meri peamist sooja tuule (siroko) juurdepääsuvärava ülesannet, tuues eeskätt suvekuudel kaasa piisaval hulgal sademeid, mahendades kliimat ja tagades viinapuuistandustele piisava niiskushulga pungade ja viinamarjakobarate kasvu etappides.

Suve lõpus, kui päikesepaiste hulk väheneb ja idast hakkavad puhuma tugevad tuuled (boora), muutuvad temperatuurikõikumised päeva ja öö vahel märkimisväärseks ning viinamarjades areneb valmimise lõppetapis välja suurel hulgal aromaatseid aineid.

Tootmispiirkonnas on rikkalikult mineraalaineid ja mikroelemente; tegemist on peamiselt settelist päritolu muldadega, milles on ülekaalus liivsavine tekstuur, ning kus tuleb hästi esile dolomiitide erosioonist ja vooluveekogude setetest tulenev mulla kivisus, mis soodustab head vee äravoolu pinnasest.

Ajaloolised ja inimtegurid

Esimesed dokumendid, milles nimetatakse „Proseccot“, pärinevad XVII sajandi lõpust ja neis kirjeldatakse valget, mahedamaitselist, Trieste piirkonnas asuvale Karsti platoole ja eeskätt „Prosecco“ tootmispiirkonnale iseloomulikku veini.

Seejärel muudeti selle veini tootmise asukohta, selleks sai peamiselt Veneetsia ja Friuli mägede piirkond.

„Prosecco“ edu tuleneb suures osas veinivalmistajate võimekusest töötada alates XX sajandi algusest välja sobivaid veinivalmistamismeetodeid äärmiselt vastupidava viinamarjasordi „Glera“ töötlemiseks, eesmärgiga piirata viljakandvust tüve kohta, võimaldada viinamarjade korralikku valmimist ja säilitada marjade lõhnapotentsiaali, samuti hoida alal asjakohaseid veinivalmistamise tehnikaid, mis põhinevad loomulikul käärimisprotsessil esmalt pudelis ja nüüdsel ajal ka autoklaavides.

Eelmise sajandi jooksul arenes tootmispiirkonnas välja tehnika- ja teadusvaldkondades kvalifitseeritud erialaspetsialistide võrgustik, kelle eesmärk oli täiustada „Prosecco“ tootmise ja valmistamise meetodit ning tuua selgemini esile selle iseloomulikud omadused, mis seda muudest toodetest eristavad ja mida nii kodumaised kui ka rahvusvahelised tarbijad kõrgelt hindavad. Määrav tegur on ka veinitootjate võimekus veinivalmistamise ja „Prosecco“ vahuveiniks töötlemise tehnoloogiatega katsetada ja neid parandada, tänu millele on veinispetsialistidel võimalik viinamarjaaroome veini lõhnaprofiilis säilitada.

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote eripäraste omaduste vahel

Mõõdukas paraskliima, mida iseloomustavad suvised vihmad ja soe tuul siroko, võimaldab vegetatsiooniperioodil viinamarjade head arenemist.

Marjade valmimise lõppetapile iseloomulikud päevased ja öised temperatuurierinevused ning peamiselt tugevad tuuled (boora) soodustavad happeliste ainete säilimist ja suure hulga aroomielementide teket, tänu millele tekivad „Proseccole“ omased lille ja puuviljanoodid.

Lammimullad, millele on iseloomulik liivsavimulla tekstuur, on viljakad, nad aitavad saada ka suurepärast saaki ja soodustavad suhkrute mõõdukat akumuleerumist ning mineraalainete ja mikroelementide teket, mis on vajalik marjades tasakaalustatud keemilise ja organoleptilise koosluse saavutamiseks, ning võimaldavad veinide tootmist, mida kasutatakse poolvahuveinide ja vahuveinide valmistamiseks ning mida iseloomustab mõõdukas alkoholisisaldus ja „Proseccole“ omane värske, kuiv ja puuviljaline lõhna-/maitseprofiil.

Toodetavatele viinamarjasortidele, eelkõige sordile „Glera“, on iseloomulik suhkrute mõõdukas akumuleerumine ning sobiv (küpsetele marjadele omane) happesus ja aromaatsete ainete sisaldus, mis võimaldab toota sobivat veini, et valmistada „Proseccot“, mis on madala alkoholisisaldusega ja meeldivalt aromaatne vein.

Vahuveinide ja poolvahuveinide kujul on „Prosecco“ tavaliselt kuiv, organoleptilise profiili poolest säravat õlgkollast värvi, peente mullide, tasakaalustatud maitse ja püsiva vahuga.

Veini lõhnabuketti iseloomustavad tugevad lillenoodid (valged lilled) ja puuviljanüansid (õun, pirn, eksootilised puuviljad ja tsitruselised), mis toovad esile veini elegantse ja peene loomuse. Maitse osas on saavutatud tasakaal magusate ja happeliste koostisosade vahel, mis koostoimes annavad veinile värsked, pehmed ja elavad maitsenüansid.

Selle konkreetse veini omaduste tugevdamiseks tema vahuveini versioonis on kasutusele võetud nn Martinotti meetod, mis põhineb baasveini loomulikul kääritamisel suurtes mahutites või autoklaavides, kus „Prosecco“ omandab erksuse, tänu millele see muutub suus elavaks.

„Proseccol“ on ka suurepärane lõhnapotentsiaal ning meeldiv, iseloomulik ja värske karakter, tänu millele on tegemist veiniga, mida hindavad kõrgelt ja soovivad osta nii kodumaised kui ka rahvusvahelised tarbijad.

Erilist äramärkimist vajab mullideta „Prosecco“ – eelnevalt nimetatud kategooriatega sarnase organoleptilise profiiliga, kuid märkimisväärselt puuviljalise aroomi ning rikkaliku ja täidlase maitsega vein, mida valmistatakse küll üsna piiratud ulatuses.

Sellistena on kaitstud päritolunimetust „Prosecco“ kandvad veinid äratuntavad kodumaiste ja rahvusvaheliste tarbijate jaoks.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“

Õigusraamistik:

Euroopa Liidu õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vastavalt määruse (EL) 2019/33 artikli 5 lõike 1 punktis a ette nähtud erandile võib mis tahes liiki veinide tootmisega seotud toiminguid ellu viia ka määratletud tootmispiirkonnaga külgnevate Verona provintsi kuuluvate kommuunide haldusterritooriumil, kuid seda üksnes alates 30. novembrist 2011 kasutusel olevatest viinapuuistandustest pärinevate viinamarjade korral. Samuti võib ministeeriumi välja antud üksiku loa korral teha toiminguid ka muudes määratletud tootmispiirkonnaga külgnevates provintsides.

Lisaks on kooskõlas määruse (EL) 2019/33 artikli 5 lõikega 2 lubatud poolvahuveini ja vahuveini kategooriate puhul baasveinile vahu lisamiseks teha nõutavaid toiminguid väljaspool määratletud geograafilise piirkonna vahetut lähedust, kui selleks on saadud ministeeriumilt eraldi luba ja kui järgitakse traditsioonilise tootmise nõudeid.

Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“ – täiendav geograafiline üksus

Õigusraamistik:

Euroopa Liidu õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Päritolunimetuse „Prosecco“ puhul võib märgistusel olla esitatud viide „Treviso provints“ või „Treviso“ või „Trieste provints“ või „Trieste“ või „Pokrajina Trst“ või „Trst“, kui vastavad partiid on toodetud eranditult nimetatud provintsidest pärinevatest viinamarjadest ning kui toode on valmistatud ja pakendatud viinamarjade kasvatamise provintsis, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2019/33 artiklis 55 ja määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 120 lõike 1 punktis g.

Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“

Õigusraamistik:

Euroopa Liidu õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pudelitesse villimine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

määratletud geograafilises piirkonnas pudelitesse villimist käsitlevad sätted on kehtestatud Euroopa Liidu õigusaktides [määruse (EL) 2019/33 artikli 4 lõige 2]. Vastavalt eespool nimetatud õigusaktile peab villimine toimuma määratletud piirkonnas eesmärgiga säilitada kaitstud päritolunimetuse „Prosecco“ kvaliteeti ja mainet, tagada selle algupära ja asjakohaste kontrollide tõhusus. Nimetust „Prosecco“ kandvate veinide eriomadusi ja kvaliteeti, mis on seotud geograafilise päritolupiirkonna ja nimetuse mainega, on hõlpsam tagada siis, kui vein villitakse pudelitesse tootmispiirkonnas, arvestades et transpordi- ja villimisalaste tehniliste eeskirjade kogumi rakendamine ja järgimine on usaldatud piirkonnas asuvatele ettevõtetele, mille omanikel on vajalikud teadmised ja oskused ning kes on huvitatud saavutatud maine säilitamisest. Lisaks tagatakse selle nõudega, et pädevad asutused rakendavad veinitootjate suhtes tõhusat villimisalaste kontrollide süsteemi, arvestades et sel viisil hoitakse ära kõik toote transpordiga väljapoole nimetatud piirkonda seotud võimalikud ohud. Seega on säte kasulik veinitootjatele endile, kes kannavad tähelepanelikult hoolt päritolunimetuse kvaliteedi ja maine säilitamise eest, mille eest nad ka vastutavad.

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14390

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.