ET Euroopa Liidu Teataja C 132/47

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühtse turu akt. Kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus. 50 ettepanekut ühise tööturu ja ettevõtlusmaastiku ning omavahelise kaubavahetuse parendamiseks””

KOM(2010) 608 lõplik

2011/C 132/08

Raportöörid: Benedicte FEDERSPIEL, Martin SIECKER ja Ivan VOLEŠ

27. oktoobril 2010 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühtse turu akt. Kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus. 50 ettepanekut ühise tööturu ja ettevõtlusmaastiku ning omavahelise kaubavahetuse parendamiseks””

KOM(2010) 608 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 4. märtsil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 470. istungjärgul 15.–16. märtsil 2011 (15. märtsi istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 108, erapooletuks jäi 12.

1. Üldmärkused

1.1 Komitee tervitab komisjoni algatust taaskäivitada ühtne turg ja anda sellele uut hoogu, kuid märgib, et komisjon ei ole võtnud täielikult arvesse Monti, Lamassoure'i Gonzálezi, Grechi ja Herzogi aruandeid ega andnud ühtset turgu tarbijate ja kodanike käsutusse, nagu nägi ette Euroopa Parlament oma 10. mai 2010. aasta resolutsioonis.

1.2 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on jälginud tähelepanelikult ühtse turu kujundamist kodanikuühiskonna seisukohast ning lõi selleks 1994. aastal ühtse turu vaatlusrühma. Seepärast palub komitee Euroopa Komisjonil kaasata ühtse turu vaatlusrühm ühe peamise sidusrühmana sellistesse algatustesse nagu ühtse turu foorum.

1.2.1 Komitee tervitab komisjoni kavatsust käsitleda konsultatsioone ja arutelusid kodanikuühiskonnaga prioriteedina uute meetmete ettevalmistamisel ja rakendamisel ning loodab seetõttu, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kui kodanikuühiskonna esindusinstitutsioon kaasatakse juba nende meetmete kavandamise ja planeerimise kõige varajasemates staadiumites, samuti nii meetmetele eelnevas kui neile järgnevas mõjuhindamises.

1.3 Ühtse turu taaskäivitamiseks vajalike meetmete õigeks suunamiseks on äärmiselt vajalik kodanikuühiskonna organisatsioonide kui turu kasutajate esindajate panus. Aruteluks esitatud 50 ettepanekut on üksnes ühtse turu elavdamise pikaajalise protsessi algus. See protsess ei tohiks kunagi peatuda, sest ühtne turg on alles kujundamisel.

1.4 Komitee on teinud kindlaks rea ühtse turu aktist puuduvaid meetmeid ning esitab aegsasti oma ettepanekud, mis aitavad samuti suurendada kodanike usaldust. Puuduvate meetmete hulka kuuluvad autoritasud, autoriõiguse direktiivi läbivaatamine, interneti neutraalsus, andmekaitse, investorite kaitse, sotsiaalse arengu protokoll, Euroopa osaühingu põhikirjad, e-hange, Euroopa reitinguagentuurid, sooline võrdsus, mikro- ja pereettevõtted, meetmed uute ettevõtete loomise ja olemasolevate laiendamise toetamiseks, deebet- ja krediitkaardid, elektroonilised maksed, tarbimislaenud ja ülemäärane võlgnevus, pankadevahelised ülekanded, noored ning meetmed euro täielikuks kasutuselevõtuks ja ühtse euromaksete piirkonna (SEPA) toimimise tugevdamiseks jne.

1.5 Komitee ei esita käesolevas arvamuses ühtse turu akti kõigi ettepanekute süvaanalüüsi. Mõnda neist teemadest on juba komitee arvamustes käsitletud. Komitee avaldab üksikasjalikumad seisukohad pärast teatisele järgnevate Euroopa Komisjoni ettepanekute, sealhulgas Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatustega seonduvate ettepanekute avaldamist. Komitee määratles prioriteedid, milles on kokku leppinud komitees esindatud Euroopa kodanikuühiskonna peamised esindajad. Komitee väljendab kahetsust, et komisjon ei ole piisavalt arvesse võtnud dokumendi „2010. aasta aruanne ELi kodakondsuse kohta: ELi kodanike õigusi piiravate takistuste kõrvaldamine” (1) märkusi ja järeldusi. Nimetatud prioriteedid peaksid võimaldama kõigil ühtse turu osalistel kasutada täiel määral oma potentsiaali kohapeal. Komitee rõhutab vajadust sellise tervikliku lähenemisviisi järele, mis läheb kaugemale ühtse turu akti kunstlikust jagamisest kolmeks sambaks. Komitee eesmärk on vähendada ettepanekute eklektilist olemust, suurendades üksikute meetmete sidusust ja vastastikust sõltuvust. Ettepanekud täiendavad üksteist nii, et avaldavad suurt vastastikust mõju ning mõjutavad ühiskonda tervikuna – töötajaid, tarbijaid, ettevõtteid ja kodanikke. Iga nimetatud kategooria jaoks ei ole spetsiifilist ühtset turgu. Euroopa Liidu lepingus (artikli 3 lõige 3) sedastatakse, et „liit rajab siseturu. Liit taotleb Euroopa säästvat arengut, mis põhineb tasakaalustatud majanduskasvul, hindade stabiilsusel ja kõrge konkurentsivõimega sotsiaalsel turumajandusel, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress, samuti kõrgetasemelisel keskkonnakaitsel ja keskkonna kvaliteedi parandamisel. Liit edendab teaduse ja tehnoloogia arengut”. Komitee nõuab kõrgetasemelise tarbijakaitse tagamist.

1.6 Üldsuse toetuse saavutamiseks on ülimalt oluline avatud teabevahetus lisandväärtuse ja väljakutsete kohta. Lühiajalised poliitilised eesmärgid toovad sageli kaasa järjepidevuse puudumise ja/või tasakaalustamata ettepanekud ning ELi kodanike usaldust ei suurenda ka finants-, majandus-, poliitilised ja sotsiaalsed kriisid. Oluline on arvestada tegeliku olukorraga kohapeal ja kodanike tegelike muredega.

1.7 Euroopa Komisjon üksi ei saa võtta vastutust teadlikkuse tõstmise eest ühtse turu küsimustest ja üldsuse teavitamise eest kõigile kättesaadavatest vahenditest (2). Tingimata on vajalik organiseeritud kodanikuühiskonna panus ja riikide valitsuste kaasamine. Viimased peavad arvestama sellega, et ühtne turg on nende sisemajanduse lahutamatu osa. Parteidel, meedial, haridusasutustel ja kõigil sidusrühmadel on ajalooline vastutus selle eest, et EL suudaks edukalt toime tulla globaalsete väljakutsetega, tuginedes meie sotsiaalset turumajandust siiani iseloomustanud väärtustele. Maailm ei oota Euroopat järele. Euroopa killustatus, protektsionism, natsionalism ja visiooni puudumine ei võimalda meil võistelda uute ülemaailmsete majandusjõududega.

1.8 Ühtne turg asub Euroopa integratsiooni ja Euroopa 2020. aasta strateegia keskmes. Ühtse turu õigusaktide järelevalve, haldamine ja jõustamine on olulise tähtsusega. Selle saavutamiseks peaks Euroopa Komisjon tegema tihedat koostööd liikmesriikidega ühtse turu tulemustabeli parema kasutamise kaudu.

2. Konkreetsed märkused

Alljärgnevad prioriteedid ei ole järjestatud mingite eelistuste alusel. Ühtse turu akti ettepanekute numeratsioon on esitatud sulgudes.

2.1 Põhiõiguste harta kui ühtse turu lahutamatu osa (29)

Komisjon tahab tagada, et hartas sätestatud õigusi, sealhulgas õigust korraldada ühistegevust, võetaks arvesse. Komisjon rõhutab taas ELi institutsioonidele pandud kohustusi ning asjaolu, et põhiõiguste harta on nüüdseks õiguslikult siduv. Nagu eespool tsiteeritud, sedastatakse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 3 selgelt, et majandusvabadused ja sotsiaalsete põhiõiguste järgimine peavad olema tasakaalus. Professor Mario Monti tunnistab kõnealust probleemi ning teeb ettepaneku viia ühtne turg uuesti tasakaalu ametiühingute põhiõigustega. Komitee soovitab komisjonil integreerida harta täielikult ühtsesse turgu ning kutsuda loobumisvõimaluse valinud liikmesriike seda vastu võtma.

2.2 Teenused (4 ja 43)

Teenuste ühtse turu edasiarendamine peaks innustama selliste teenuste kogu potentsiaali kasutamist, et suurendada majanduskasvu ja tööhõivet ning valikuvõimalusi ja konkurentsi turul, mis toob kasu tarbijatele. Tänu õigusalasele lihtsustamisele ja turule sisenemise takistuste kaotamisele tooks see kasu kõigile, eriti väikestele ja keskmise suurusega, nii ühtsel turul kui ka kohapeal tegutsevatele teenusepakkujatele. Komitee kutsub üles tagama tarbijatele ja ettevõtetele suunatud teenuste ohutuse, parema kvaliteedi ja taskukohase hinna. Samuti on vaja tõhustada teenuste direktiivi rakendamist, arendada ühtsete kontaktpunktide tegevust ning suurendada teistesse keeltesse tõlgitud teabe pakkumist, parandades samas liikmesriikide halduskoostööd ja suurendades teadlikkust piiriüleste teenuste pakkumise võimalustest.

Komitee tervitab ka kauaoodatud reisijate õigusi käsitleva muudetud määruse ettepanekut, arvestades hiljutisi sündmusi ja Euroopa Liidu Kohtu kohtuasja.

2.2.1 Jaefinantsteenused (40 ja 41)

Jaefinantsteenused on üks valdkond, milles on täheldatud ühtse turu toimimise kõige suuremaid puudujääke. Lisaks hüpoteekidele tuleks ülimalt prioriteetsetena käsitleda mitmeid teisi komitee arvamustes ja komisjoni nimetatud aspekte.

Komitee tervitab algatust parandada juurdepääsu põhilistele pangateenustele ning suurendada pangale makstavate tasude läbipaistvust ja võrreldavust.

2.3 Üldhuviteenused (25)

Komisjon võtab kohustuse avaldada 2011. aastal teatis üldhuviteenuste kohta ja panna ette asjakohane meetmekava. Komitee tervitab algatust toetada avalike teenuste hindamist ja kaotada takistused üldiselt teenustele juurdepääsult ning kordab soovi, et komisjon võtaks vastu siduva raamdirektiivi (3). Teatise ja muude avalike teenustega seotud meetmete eesmärk peaks olema toetada liikmesriike avalike teenuste arendamisel ja parandamisel kooskõlas üldhuviteenuste protokolliga. Avalike teenuste hindamine peaks hõlmama varasemate liberaliseerimiste üksikasjalikku kriitilist hinnangut ning hindamisest peaksid osa võtma kõik peamised sidusrühmad. Komitee väljendab erilist muret seoses kvaliteedistandarditest kinnipidamise ja teenustele juurdepääsuga, sealhulgas teenusepakkuja lihtsa vahetamise võimalus konkurentsi suurendamiseks. EL peaks suurendama oma eksperditeadmisi, et ta oleks suuteline hindama kõigi ühtse turu algatuste ja teiste avalike teenustega seotud ELi algatuste mõju kooskõlas üldhuviteenuste protokolliga.

2.4 Säästev areng (10, 11 ja 27)

Komitee väljendab heameelt energiatõhususe kava idee üle, mille eesmärk on kasutada ära energiasäästust tulenevad olulised võimalused. EL vajab toimivat ühtset energiaturgu, et tagada tarbijatele taskukohase hinnaga, ohutud ja kindlad energiavarud. Täielikult toimiv ühtne energiaturg toob tarbijaile kasu laiema valiku ja madalamate hindade näol, kuid samas on vaja karmistada ühiseid miinimumnõudeid. Energiatarbimise nn aruka mõõtmise arendamine, et suurendada teadlikkust tarbimisharjumustest, ning sellega seonduvad kulud nõuavad täiendavaid reguleerivaid meetmeid, et tagada uue tehnoloogia kiire kasutuselevõtt ja suurem tõhusus energiateenuste konkurentsi kaudu. Lisaks ootab komitee huviga ökoloogilise jalajälje mõõtmise algatuse teostatavust käsitleva uuringu tulemusi (4).

2.5 Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ja muud ettevõtlusvormid (5) (12, 13, 14 ja 37)

2.5.1 Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete peamiseks probleemiks – eriti praegusel, kriisi järgsel perioodil – võib pidada nende juurdepääsu rahastamisele. VKEd toetuvad peamiselt pangalaenudele, sest neil ei ole juurdepääsu kapitaliturgudele ega muudele rahastamisallikatele. Seepärast tervitab komitee ettepanekut parandada VKEde juurdepääsu kapitaliturgudele. Ka ühtse turu avamine riskikapitalifondidele võib parandada VKEde rahastamist, eriti innovatsiooni ja uute tehnoloogiate valdkonnas.

2.5.2 Juurdepääs rahastamisele on vaid osa probleemist. VKEd ja sotsiaalmajandus vajavad ka mittevajaliku halduskoormuse jätkuvalt ulatuslikku vähendamist, kuna VKEde väiksuse tõttu on see koormus nende jaoks ebaproportsionaalselt suur. Selleks on äärmiselt oluline, et ettevõtlusalgatust „Small Business Act” rakendatakse varasemast paremini, et lõpuks saavutataks loodetud tulemused, sealhulgas näiteks Euroopa osaühingu põhikiri. Samal põhjusel tuleks esmatähtsaks pidada raamatupidamisstandardite direktiivide lihtsustamist VKEde jaoks. Säästva arengu edendamiseks ja keskkonnakaitseks vajalikud meetmed tuleks kavandada nii, et need läbiksid VKEde testi oodatava mõju kohta.

2.5.3 Komitee väljendab heameelt komisjoni võetud kohustuse üle võtta vastu määrus, millega luuakse Euroopa sihtasutuse õiguslik vorm, ning viia läbi uuring vastastikuste ühingute kohta. Komitee arvates peaks selline uuring viima Euroopa vastastikuste ühingute põhikirjani. Lisaks kutsub komitee komisjoni ja liikmesriike üles tegema vajalikke samme, et tagada ka Euroopa ühingute põhikirja koostamine.

2.6 Konkurentsivõime (19, 20 ja 21)

Ettevõtluse edendamine on peamine majanduskasvu ja tööhõive allikas. See eeldab aruka reguleerimise põhimõtete rakendamist. Äriregistrite ühendamisest võib saada esimene samm ettevõtluskeskkonna parandamise suunas ning see võib kaasa aidata ühtse turu sujuvavamale toimimisele. Komitee väljendab heameelt ka teiste meetmete üle, mille eesmärk on parandada ettevõtluskeskkonda, ühtse turu juhtimist ja teabevahetusmeetodeid. Ettevõtete ühtse konsolideeritud tulumaksubaasi kiire rakendamine ja käibemaksudirektiivide läbivaatamine peaksid parandama ettevõtete piiriülest tegevust.

2.7 Standardimine (6)

Standardid on ühtse turu oluline alustala ning komitee toetab meetmeid standardimisprotsessi tõhustamiseks. Samal ajal rõhutab komitee, kui oluline on tarbijate ja VKEde tihedam kaasamine, tagades samas pideval ja jätkusuutlikul viisil selliste kulutegurite kaotamise, mis piiravad nende osalemist kõnealuses protsessis. Standardeid ei tohiks dikteerida konkreetsed osalejad. ELi standarditel peab olema maailmakaubanduses palju suurem roll ning seda tuleks edendada edasistes kahe- ja mitmepoolsetes kaubandusläbirääkimistes.

2.8 Digitaalne ühtne turg (2, 5 ja 22)

2.8.1 E-kaubandus näib kõige enam kannatavat ühtse turu killustatuse all, mida iseloomustab eeskirjade ühtlustamise ja infosüsteemide koostalitlusvõime puudumine ning intellektuaalomandi õigustega seotud lahendamata küsimused. Seepärast leiab komitee, et nende probleemide lahendamine võib aidata kiiresti laiendada ettevõtete tegevuse ulatust, suurendades toodete ja teenuste valikut tarbijate jaoks ning kodanike rahulolu toimiva ühtse turuga, kahjustamata sealjuures tarbijakaitset. Seepärast on e-kaubandust käsitlev ettepanek äärmiselt oluline.

2.8.2 Elektrooniline koostalitlusvõime on üks prioriteete, et lihtsustada kogu tegevust ühtsel turul. Tõelise digitaalse ühtse turu loomine peab põhinema nt e-allkirjade, e-sertifikaatide, e-autentimise ja e-vormide vastastikusel tunnustamisel. Siseturu infosüsteemi tegevusulatuse laiendamine aitaks suurendada halduskoostööd ja andmevahetust, millest saaksid kasu haldusasutused, ettevõtted ja kodanikud (6).

2.8.3 Vajalik on autoriõiguste hankimine ja haldamine, lihtsustades üleeuroopalist sisu litsentseerimist ning töötades välja üleeuroopalised autoriõigusi käsitlevad eeskirjad, milles võetakse arvesse kõiki huve. Siinkohal ei ole ühtse turu akt piisavalt proaktiivne – tarbijate heaks võiks rohkem ära teha.

2.9 Ettevõtete juhtimiskultuur ja töötajate kaasatus (36, 37 ja 38)

Komitee väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle käivitada ettevõtete juhtimiskultuuri teemaline avalik konsulteerimine ning komisjoni toetuse üle innovaatilistele sotsiaalsetele projektidele. Komisjon peab tugevdama ELi pühendumist ettevõtete juhtimiskultuuri edendamisele, et veelgi laiendada töötajate kaasatust ja parandada ettevõtete antava teabe läbipaistvust. Töötajate õigus saada teavet, olla ära kuulatud ja osaleda otsustamisel on lisatud aluslepingusse põhiõigusena töötajate kaasamise eri vormides: ELi toimimise lepingu artikli 151 esimeses lõigus „tööturu osapoolte dialoog” ja artikli 153 lõike 1 punktis f, kus sedastatakse, et liit toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid järgmistes valdkondades: „töötajate ja tööandjate huvide esindatus ja kollektiivne kaitse, sealhulgas ühine otsusetegemine”. Seepärast tuleks avaliku konsulteerimise käigus käsitleda seda, kuidas parandada selle teabe läbipaistvust, mida ettevõtted edastavad oma tegevuse sotsiaalsete, keskkonnakaitse ja inimõiguste aspektide kohta. Komitee hindab kriitiliselt sotsiaalse ettevõtluse algatust, sealhulgas võimalust säilitada ettevõtete sotsiaalse vastutuse vabatahtlik alus, kui komiteele esitatakse konkreetne taotlus arvamuse koostamiseks.

2.10 Töötajate vaba liikumine ja majandusvabadused (30)

Komisjonil on kavas vastu võtta õigusakti ettepanek, millega parandada töötajate lähetamist käsitleva direktiivi rakendamist, et lisada sellesse või selle juurde täpsustused, kuidas tagatakse ühtse turu pakutavate majandusvabaduste kontekstis sotsiaalsete põhiõiguste kaitse. Komisjon ei tee ettepanekut direktiiv läbi vaadata, vaid soovitab võtta vastu uus õigusakt direktiivi paremaks rakendamiseks. Tuleks selgitada vastuolusid direktiivi rakendamisel ning nõuetekohaselt määratleda liikmesriikide pädevus töönormide ja töösuhete süsteemide jõustamisel, sealhulgas kollektiivläbirääkimiste eri vormide otsustav roll. Selle selgituse tulemus peaks näitama, kas töötajate lähetamist käsitleva direktiivi läbivaatamine on vajalik. See ei tohiks toimuda konkurentsieeskirjade ja rahvuse alusel mittediskrimineerimise põhimõtte arvelt. Igasugune kehtiva õigusakti läbivaatamine või iga uus õigusakt peaks põhinema sotsiaalpartneritega konsulteerimisel ning samuti peab säilima tasakaal kõrgete töönormide ja majandusvabaduste vahel. (7)

2.11 Riigihankeid käsitlevad õigusaktid (17)

2.11.1 Komisjon esitab hiljemalt 2012. aastal õigusaktiettepanekud, millega lihtsustada ja moderniseerida ELi eeskirju, et muuta hankelepingute sõlmimine sujuvamaks ning korraldada avalikud hanked ümber selliselt, et neid saaks paremini kasutada ka muude ELi eesmärkide saavutamiseks. Kehtivas õigusraamistikus saab riigihangetega toetada innovaatilist ja keskkonnahoidlikku majanduskasvu. Vastavalt 2004. aastal heaks kiidetud eeskirjadele ei tohiks ükski uus ettepanek takistada teistest liikmesriikidest pärit konkurentide osalemist. Siinkohal tuleks järgida võrdse kohtlemise põhimõtet.

2.11.2 Riigihanke valdkonda käsitlevas komisjoni algatuses tuleks pöörata suuremat tähelepanu asjaolule, et ELi ja tema peamiste kaubanduspartnerite riigihanketurgude avatus ei ole endiselt võrreldav. Tuleks kaaluda, mil määral saavad ELi riigihanketurud olla püsivalt avatud, samas kui kolmandad riigid säilitavad ebavõrdsed tingimused. Siinkohal peavad kõik osalejad, nii liikmesriigid kui ka kolmandad riigid, järgima ratifitseeritud ILO konventsioone ja inimõigusi.

2.11.3 Alates ühtse turu projekti käivitamisest 1980ndate aastate keskpaigas on arutletud sotsiaalklausli eeskirjadesse lisamise üle. Need nõudmised täideti hanke-eeskirjade läbivaatamise käigus 2004. aastal. ELi riigihankedirektiivide läbivaatamine võimaldama täielikult kasutada sotsiaalsete ja keskkonnaalaste kriteeriumide riigihangetesse lisamise praegust raamistikku, eeldusel, et sellised kriteeriumid on tasakaalus ELi õiguse põhimõtetega (8).

2.12 Välismõõde (24)

Komitee leiab, et ettepanek ELi ettevõtete konkurentsivõime tagamiseks maailmaturgudel on üks peamisi prioriteete, kuna ühtset turgu ei saa eraldada ülemaailmsest konkurentsist. Peamiste kaubanduspartneritega peetavatel läbirääkimistel on ELil vaja võtta palju kindlam positsioon, et edendada eeskirjade ühtlustamist ja ELi standarditel põhinevate rahvusvaheliste standardite vastuvõtmist. Siseturu välismõõde ja õiglase kaubanduse eeskirjade kohaldamine on väga oluline mitte ainult ettevõtete konkurentsivõime jaoks, vaid ka selleks, et kaitsta meie sotsiaal- ja keskkonnamudelit konkurentsimoonutuste eest. Ülemaailmset konkurentsivõimet ei tohi siiski edendada tarbijate ja kodanike põhiõiguste arvelt.

2.13 Juurdepääs õiguskaitsele/Kollektiivne hüvitamine (46)

Juurdepääs õiguskaitsele on võtmevahend tarbijate usalduse võitmiseks ühtsel turul. Praegu toimuvad konsultatsioonid vaidluste alternatiivse lahendamise ja kollektiive hüvitamise üle, mille kohta esitati üleskutse Euroopa Parlamendi (9) ja professor Mario Monti aruandes, peavad viima komisjoni õigusaktide ettepanekuteni. Komitee tervitab komisjoni 2011. aasta tööprogrammis ette nähtud tulevast õigusakti ettepanekut vaidluste alternatiivse lahendamise kohta ning toetab selle kiiret vastuvõtmist. See aga ei taga iseenesest, et ettepanekud esitatakse õigeaegselt või et need kindlustaksid korralikult kujundatud ja tõhusate mehhanismide rakendamise, mille abil antakse tarbijate ja ettevõtete käsutusse sobivad vahendid ja välditakse põhjendamatuid kohtuvaidlusi.

Brüssel, 15. märts 2011 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Staffan NILSSON

(1) KOM(2010) 603 lõplik.

(2) Muu hulgas SOLVIT, EURES, Euroopa tarbijakeskused ja võrgustik Enterprise Europe.

(3) ELT C 221, 8.9.2005, lk 17.

(4) Ökoloogilise jalajälje puhul lähtutakse sellest, et tarbimine on võimalik ümber arvutada maa-alaks, mis on vajalik konkreetse toote valmistamiseks. 2008. aastal oli saadaval 1,8 ha elaniku kohta, kuid kasutati 2,2 ha elaniku kohta.

(5) VKEde kontseptsiooni ja viidet ettevõtetele tuleb laiendada, et hõlmata ühtsele turule juurdepääsu kõik – nii tulu taotlevad kui ka mittetulunduslikud – vormid. See on vajalik ühtse turu ja selle osalejate mitmekesisuse täielikuks ja üksikasjalikuks mõistmiseks. Sotsiaalmajanduse osalejate kõigi liikide jaoks on võrdselt olulised kõik VKEde valdkonna meetmed, nagu vajadus vähendada bürokraatiat, kaotada takistused ja mittevajalik halduskoormus.

(6) ELT C 128, 18.5.2010, lk 103.

(7) ELT C 44, 11.2.2011, lk 90.

(8) Vt direktiivi 2004/18/EÜ põhjendused 1 ja 4 ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta.

(9) Aruanne ühtse turu loomise kohta kodanikele ja tarbijatele (Louis Grech, MEP).