Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 298/13)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Kremstal“

Viitenumber: PDO-AT-A0208-AM01

Teate kuupäev: 21.2.2020

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

Kirjeldus ja põhjused

Viinamarjaistanduse registri ühtseks haldus- ja kontrollisüsteemiks muutmise tõttu on vaja kohandada hektarite maksimumarvu.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Kremstal

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduse kategooria

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Päritolunimetust „Kremstal“ võib kasutada üksnes selliste eristatavate omadustega veinide puhul, mis on toodetud sordi 'Grüner Veltliner' või 'Riesling' viinamarjadest ('Grüner Veltliner': värske, puuviljane, peen vürtsikus; 'Riesling': aromaatne, luuviljalõhnaline, elegantne, mineraalne). Muud organoleptilised omadused on esitatud tootespetsifikaadis.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a) Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud

Päritolunimetusega veini „Kremstal“ puhul on lubatud kõik määrustes (EL) 2019/934 ja (EL) 2019/935 kaitstud päritolunimetusega veini puhul sätestatud veinivalmistustavad, välja arvatud töötlemine kaaliumsorbaadi ja dimetüüldikarbonaadiga. Veinide hapetustamine on võimalik vastavalt määrustes (EL) 2019/934 ja (EL) 2019/935 sätestatud nõuetele. Võimaliku hapestamise üle otsustab põllumajandus-, piirkondade ja turismiminister vastavalt sellele, millised olid kasvuperioodil valitsenud ilmastikutingimused. Võimaliku hapestamise tingimused põhinevad määruste (EL) 2019/934 ja (EL) 2019/935 nõuetel.

Konkreetsed veinivalmistustavad (sealhulgas rikastamine) tulenevad valitud traditsioonilisest tootmismeetodist ja on esitatud tootespetsifikaadis.

b) Maksimaalne saagikus

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta.

6. Määratletud geograafiline piirkond

Päritolunimetusega „Kremstal“ on hõlmatud linn Krems an der Donau Alam-Austrias ning omavalitsusüksused Furth bei Göttweig, Gedersdorf, Imbach, Paudorf, Rohrendorf bei Krems, Senftenberg ja Stratzing-Droß Alam-Austrias.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

'Weißer Riesling' – 'Rheinriesling'

'Grüner Veltliner' – 'Weißgipfler'

'Weißer Riesling' – 'Riesling'

8. Seos(t)e kirjeldus

Kremsi ümbruse mullad koosnevad kiltkivist, mis on ilmastiku mõjul murenenud, ning mõnel juhul kergetest, veidi lubjarikastest lössimuldadest, jõe läheduses kruusasetetest. Kremsist idas asuvale maastikule on iseloomulikud lössiastangud. Liiva suurele lubjasisalduse tõttu on mulla hea struktuur veelgi kõvem, mis takistab mineraalide leostumist – seega on lössimullad väga toitainerikkad. Tänu tunnuslikule poorsusele ja heale veemahutavusele on mullad eriti sobivad viinamarjakasvatuseks.

Kogu viinamarjakasvatuspiirkond on väga pehme kliimaga. Aasta keskmine temperatuur on 9,4 °C ja keskmine sademete hulk 540 mm Kremstali viinamarjakasvatuspiirkonnale on iseloomulikud piiratud kitsal maa-alal esinevad tugevad klimaatilised erinevused, mis on tingitud kahte tüüpi kliima koosmõjust: idas Pannoonia tasandiku soojem ja Weinvierteli kõrgustiku vähem karmiks muutunud kliima. Veinil on järgmised iseloomulikud omadused:

„Grüner Veltliner“: värske, puuviljane, peen vürtsikus;

„Riesling“: aromaatne, luuviljalõhnaline, elegantne, mineraalne.

Reserva veinid on nüansirohked ja sordile iseloomuliku aroomiga. Mõnikord on neis veinides tunda ka kergeid hallitusseenest Botrytis ja puidust tingitud varjundeid. Kremsist läänes saab tänu ilmastiku mõjul murenenud aluskivimist tekkinud muldadele toota mineraalseid ja puuviljaseid veine. Linnast idas asuvad lössiastangud võimaldavad kasvatada viinamarju, millest saab pigem ümaramat ja täidlasemat tüüpi veine. See viinamarjakasvatuspiirkond on sobiv mahlakate, nüansirikaste valgete veinide ning elegantsete, tugeva iseloomuga punaste veinide tootmiseks.

Peamiselt ühe pere liikmetest koosnevas tootjaettevõttes ühelt põlvelt teisele edasi antavate veinivalmistamise traditsioonidega saab veelgi enam täiustada Kremstali veinide eristatavat iseloomu.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid.

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Austria veiniseaduse alusel võib ringlusse lasta üksnes riikliku kontrollinumbriga varustatud kaitstud päritolunimetusega veini „Kremstal“. Riikliku kontrollinumbri saamiseks peab iga ringlusse lastav päritolunimetusega vein „Kremstal“ läbima analüütilise ja organoleptilise kontrolli (süstemaatiline kontroll) (vt tootespetsifikaat).

Organoleptilise hindamise käigus kontrollib veine ametlik degusteerimiskomisjon. Kõnealune komisjon koosneb kuuest degusteerijast ja degusteerimiskomisjoni esimehest. Degusteerijatele antakse kontrollimiseks anonüümsed proovid. Veiniproovi käsitlev blankett sisaldab ainult hindamiseks vajalikku teavet, näiteks traditsioonilise kvaliteediklassi ja aastakäigu üksikasju. Degusteerijad otsustavad oma kogemuste ja ette antud võrdlusveinide alusel, kas neile esitatud veinid on Weinvierteli päritolu jaoks tüüpilised ja kas need võib ringlusse lasta (st need on puudusteta).

Müüginimetusega „Kremstal DAC“ veini riikliku kontrollinumbri väljastamise menetluse raames peab komisjoni degusteerimine toimuma föderaalse viinamarjakasvatusameti Kremsi kohalikus büroos. Veini „Kremstali DAC“ nõudeid peab kinnitama vähemalt neli degusteerijat. Tulemusega „3 : 3“ otsuste puhul ei ole korduskinnitust vaja.

Link tootespetsifikaadile

https://www.bmlrt.gv.at/land/produktion-maerkte/pflanzliche-produktion/wein/Weinherkunft.html

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.