Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS ITER-projekti täiendava teadusprogrammi vastuvõtmise kohta (2014–2018) /* KOM/2011/0931 lõplik - 2011/0460 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Lisatud nõukogu otsuse ettepaneku eesmärk on kindlaks määrata kord, mille alusel EL annab Euratomi asutamislepingu alusel täiendava teadusprogrammi kaudu rahalist toetust ITER-projektile aastatel 2014–2018. ITER-projekti[1] peamine eesmärk on rajada ja käivitada tuumasünteesi katsereaktor. ITERiga liigutakse oluliselt selles suunas, et näidata tuumasünteesi säästva energia allikana. Oluliste eeliste tõttu, nagu suurte kütusevarude kättesaadavus ja süsinikdioksiidiheite puudumine, võib tuumasüntees aidata paljus kaasa ELi pikaajalisele energiastrateegiale. Lisaks sellele on tuumasünteesil ohutusomadused, mis eristavad seda tavalisest tuumaenergiast. ITER on osa Euroopa energiatehnoloogia strateegilisest (SET) kavast ning toetab Euroopa 2020. aasta strateegiat, kuna Euroopa kõrgtehnoloogilise tööstussektori kaasamine peaks andma ELile selles paljutõotavas sektoris ülemaailmse konkurentsieelise. ITER-projekti juhitakse selle ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu (ITERi lepingu)[2] alusel, mis sõlmiti Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) ja kuue riigi – Hiina, India, Jaapani, Korea, Venemaa ja Ameerika Ühendriikide – vahel. Selle õiguslikult siduva lepinguga loodi ITERi organisatsioon, mis on täieõiguslik rahvusvaheline juriidiline isik ja vastutab ITER-projekti ühise rakendamise eest. Komisjon esindab Euratomi erinevates ITERi asutustes, eriti ITERi nõukogus, mis on projekti peamine juhtorgan. Läbirääkimistel eesmärgiga saavutada teiste ITERis osalejate toetus ITERi Euroopa asukoha kindlaksmääramisele sõlmisid Euratom ja Jaapan kahepoolse lepingu, milles on sätestatud täiendavad ühised tuumasünteesialased teadusuuringud, mida nimetatakse laiema lähenemisviisi meetmeteks[3]. Vastuvõtva lepinguosalisena ning suurima rahalise osalusega ehitusetapis (5/11 ehk ligikaudu 45 % kogutoetusest) on Euratomil erivastutus ja -kohustused, sealhulgas ei ole tal võimalik ühepoolselt ITERi lepingust taganeda. ELi osalust ITER-projektis juhitakse ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõtte (Fusion for Energy) kaudu, mis asutati nõukogu otsusega 27. märtsil 2007[4]. Kõik Fusion for Energy liikmed (Euratom, 27 liikmesriiki ja Šveits) on juhatuses esindatud. ELi toetus ITER-projektile kujutab endast peamiselt Fusion for Energy poolt ehitusetapis ITERi jaoks hangitavaid ja ITERi organisatsioonile mitterahalise osamaksena antavaid olulisi süsteeme ja komponente. Euroopa Parlament vastutab Fusion for Energy eelarve täitmise kinnitamise eest. ITERi ehitamist iseloomustab äärmine tehniline keerulisus. Enneolematu ulatuse ja keerukusega projekti näol on tegemist olulise ettevõtmisega, millega panustatakse tsiviil- ja masinaehitusse ning elektro- ja tuumatehnikasse. ITERil on mõningaid ühiseid omadusi teiste ELile huvi pakkuvate ulatuslike projektidega. Sellised projektid võivad olla ELi väikest eelarvet silmas pidades ebaproportsionaalselt kallid ning ületavad tihtipeale algsed kuluprognoosid. Edasine vajadus lisaraha järele toob kaasa vajaduse ümber paigutada vahendid, mis on juba ette nähtud muudele prioriteetsetele valdkondadele, või mitmeaastase finantsraamistikuga seatud piiride ületamise. Kõnealused tagajärjed on tekitanud küsimusi ka Euroopa Parlamendis. Peale selle saab ümberpaigutamise üle otsustada vaid pärast pikka ja keerulist institutsioonidevahelist menetlust, mis toob kaasa riskid nende kohustuste täitmisel, mille EL on rahvusvahelisel tasandil võtnud. See ei ole jätkusuutlik mudel: tarvis on teistsugust lähenemisviisi, mis pakuks sellisele keerulisele projektile pikaajalist kindlust. Sel põhjusel tegi komisjon 29. juuni 2011. aasta teatisega „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”[5] ettepaneku rahastada ELi osalust ITER-projektis pärast 2013. aastat väljaspool mitmeaastast finantsraamistikku. Seepärast tehakse ettepanek käivitada seoses ELi poolt ITER-projekti tehtava osamaksega aastatel 2014–2018 täiendav teadusprogramm Euratomi asutamislepingu alusel. Tuleb märkida, et Euratomi leping piirab teadusprogrammide kestust maksimaalselt viiele aastale. Vastavalt ITERi lepingule kestab ITER-projekt algselt 35 aastat (st kuni 2041. aastani); seetõttu on vaja edasisi nõukogu otsuseid, et jätkata ELi poolt kõnealusesse projekti tehtava osamakse rahastamist. 2. ETTEPANEKU REGULEERIMISALA Täiendav teadusprogramm hõlmab panust ITERi rajatise ehitusse, varustuse ja seadmete hankimist, projekti üldist tehnilist ja haldustuge ehituse ajal, osalemist kasutuselevõtus ja algses töös ning muud ITERiga seotud tegevust, nt laiema lähenemisviisi lepingu raames toimuv tegevus. Euratom jätkab osalemist ITERi organisatsiooni ja Fusion for Energy juhtimises, haldamises ja personalitöös kooskõlas lepinguga, millega asutatakse ITERi organisatsioon, ja nõukogu otsusega, millega asutatakse Fusion for Energy. 3. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Käesolevas ettepanekus võetakse täielikult arvesse vastukaja, mis saadi rohelisel raamatul „Probleemid ja võimalused: ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku arendamine”[6] põhinevale ulatuslikule konsulteerimisele teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” toetava Euratomi teadus- ja koolitusprogrammi (2014–2018) ettevalmistamise ajal. ITER kaasati kõnealustesse konsultatsioonidesse ning sise- ja välishindamistesse mõjuhinnangu koostamise jaoks. Kõnealuses mõjuhinnangus järeldati, et ITERi eelised, mis tasakaalustavad teadus-, tehnilist ja finantsriski, on pikaajalises perspektiivis termotuumaenergeetika kaubanduslik kasutus ning lühiajalises perspektiivis valdkonna konkurentsivõimest tulenev kasu. 29. juuni 2011. aasta teatise põhjal on uuritud mitut ITER-projekti rahastamise viisi väljaspool mitmeaastast finantsraamistikku. Sellise täiendava teadusprogrammi loomine, mida rahastatakse liikmesriikide osamaksetest, annab projektile järjepidevuse, eriti seoses meie rahvusvaheliste partneritega. Samuti hoitakse sellega ära uued läbirääkimised ITERi lepingu muutmiseks, mille näol on tegemist keerulise ja ebamäärase protsessiga. 4. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Täiendava teadusprogrammi õiguslik alus on sätestatud Euratomi asutamislepingu artiklis 7. Täiendav teadusprogramm, mis kestab viis aastat, võetakse vastu nõukogu eraldi otsusega. 5. MÕJU EELARVELE Käesolevale nõukogu otsuse ettepanekule lisatud finantsselgituses on sätestatud mõju eelarvele ning täiendava teadusprogrammi rakendamiseks vajalikud personali- ja haldusressursid. 2011/0460 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS ITER-projekti täiendava teadusprogrammi vastuvõtmise kohta (2014–2018) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 7, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[7], võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[8] ning arvestades järgmist: (1) ITER-projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu[9] (edaspidi „ITERi leping”) allkirjastasid 21. novembril 2006 Euroopa Aatomienergiaühendus (Euratom), Hiina Rahvavabariik, India Vabariik, Jaapan, Korea Vabariik, Venemaa Föderatsioon ja Ameerika Ühendriigid. ITERi lepinguga asutatakse ITERi Rahvusvaheline Termotuumaenergeetika Organisatsioon (edaspidi „ITERi organisatsioon”), mis vastutab täies ulatuses ITERi rajatiste ehitamise, käitamise, kasutamise ja inaktiveerimise eest. (2) ITERi lepinguga on ette nähtud, et kõik lepinguosalised panustavad ITERi organisatsiooni asjakohaste juriidiliste isikute kaudu, kellele viidatakse kui kohalikele asutustele. Euroopa kohalik asutus nende Euratomi kohustuste täitmiseks, mis on seotud ITERi organisatsiooniga, on asutatud nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsusega 2007/198/Euratom, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised[10]. (3) Läbirääkimistel eesmärgiga saavutada teiste ITERi lepinguosaliste toetus ITERile Euroopas asukoha kindlaksmääramisele sõlmiti 2007. aastal Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Jaapani valitsuse vahel tuumasünteesiuuringutele laiema lähenemisviisi meetmete ühist rakendamist käsitlev leping[11], milles on sätestatud täiendavad ühised tuumasünteesialased teadusuuringud Jaapani territooriumil, selleks et tagada ITERi kõrgjõudlusega toimimise kiire algus. Laiema lähenemisviisi meetmed ja muud ITERiga seotud meetmed võetakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte kaudu. Laiema lähenemisviisi meetmete rahastamine tagatakse peamiselt mitterahaliste osamaksetega mõnelt ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte liikmesriigilt, samal ajal kui ülejäänud osa Euratomi osalusest kaetakse Euratomi eelarvest. (4) ITERi ehitamise hinnangulised kulud suurenesid võrreldes 2001. aasta esialgse hinnanguga, millel põhines ITERi leping. 12. juuli 2010. aasta järeldustes ITER-projekti seisu ja võimaliku edasise tegevuse kohta piiras Euroopa Liidu Nõukogu Euroopa osalust ITERi ehitusetapis 6,6 miljardile eurole 2008. aasta väärtuses. Vastavalt kõnealustele järeldustele rahastavad Euroopa osalust Euratom (80 %) ja Prantsusmaa (20 %) ning see hõlmab ehituskulusid, jooksvaid kulusid ja ettenägematuid kulusid. Nende järelduste tulemusel tegi komisjon ettepaneku muuta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase raamistikuga[12] ajavahemikuks 2007–2013, selleks et võimaldada ITERile ajavahemikul 2012–2013 lisaraha. (5) Ajavahemikuks pärast 2013. aastat tegi komisjon oma teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”[13] ettepaneku rahastada ITER-projekti väljaspool mitmeaastast raamistikku. Seepärast tuleks ajavahemikuks 2014–2018 luua ITER-projekti täiendav teadusprogramm. (6) ITER-projekti täiendavat teadusprogrammi tuleks rahastada liikmesriikide osamaksetest, mis põhinevad sissenõudmismääral, mida kohaldatakse iga liikmesriigi kogurahvatulu suhtes, nagu see on määratletud kogurahvatulu omavahendite osa arvutamiseks Euroopa Liidu üldeelarves. Kõnealused osamaksed tehakse Euroopa Liidu üldeelarvesse eespool nimetatud programmi jaoks. Kolmandad riigid, kes on sõlminud Euratomiga juhitava termotuumasünteesi alase koostöölepingu, mis seob nende vastavad uurimisprogrammid Euratomi programmidega, peaksid samuti saama kõnealusesse programmi panustada. (7) Euroopa Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmete kaudu, mis hõlmavad rikkumiste ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kadumaläinud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmist ning vajaduse korral karistusi. (8) Teadus- ja tehnikakomitee esitas komisjonile oma arvamuse seoses Euratomi teadus- ja koolitusprogrammiga (2014–2018), mis annab oma panuse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020”. ITERi tegevuse teaduslikku ja tehnilist sisu kõnealuse täiendava teadusprogrammi raames ei muudeta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 ITER-projekti täiendav teadusprogramm (edaspidi „programm”) kehtestatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2018. Selle kaudu rahastatakse tegevust, mis on vajalik selleks, et Euroopa Aatomienergiaühendus (Euratom) saaks panustada ITERi organisatsiooni, sealhulgas tegevust, mis on vajalik ITERi rajatiste ehitamiseks, käitamiseks ja kasutamiseks, ning ITERiga seotud tegevust. Programmi teaduslik ja tehnoloogiline eesmärk, aluspõhimõtted ja meetmed on sätestatud lisas. Artikkel 2 Vastavalt artiklile 3 rahastatakse programmi maksimaalselt 2 573 miljoni euro suuruse toetusega (jooksevväärtuses). Artikkel 3 Programmi rahastatakse liikmesriikide osamaksetest, mis põhinevad sissenõudmismääral, mida kohaldatakse iga liikmesriigi kogurahvatulu suhtes, nagu see on määratletud kogurahvatulu omavahendite osa arvutamiseks Euroopa Liidu üldeelarves. Kõnealuseid osamakseid käsitatakse programmi jaoks sihtotstarbelise välistuluna vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr XX/2010 [uus finantsmäärus][14] artiklile XX. Artikkel 4 Kolmandad riigid, kes on sõlminud Euratomiga juhitava termotuumasünteesi alase koostöölepingu, mis seob nende vastavad uurimisprogrammid Euratomi programmidega (edaspidi „assotsieerunud riigid”), võivad samuti kõnealusesse programmi panustada. Assotsieerunud riikide osalus määratakse kindlaks vastavas Euratomiga sõlmitavas juhitava termotuumasünteesi alases koostöölepingus. Artikkel 5 Programmi rakendab komisjon vastavalt määrusele (EL) nr XXXX/2012 [uus finantsmäärus]. Komisjon võib usaldada rakendamise ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõttele[15] kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr XXXX/2012 [uus finantsmäärus] artikliga XX. Artikkel 6 1. Komisjon astub vajalikke samme, tagamaks, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse Euroopa Liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning eeskirjade eiramise tuvastamise korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega. 2. Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapealsete kontrollide alusel kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid, alltöövõtjaid ja muid kolmandaid isikuid, keda on käesoleva otsuse alusel rahastatud liidu vahenditest. Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib korraldada sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate tööruumides kohapealseid kontrolle, mis peavad toimuma nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korras ning mille eesmärk on teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või ELi eelarvest rahastamise lepinguga seoses esineb pettust, korruptsiooni või mis tahes muud ELi finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Ilma et see piiraks esimese ja teise lõigu kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingutega, toetuslepingutega ja toetuse määramise otsustega, samuti käesoleva otsuse rakendamisest tulenevate lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt õigus selliseks auditeerimiseks ja kohapealseks kontrolliks. Artikkel 7 Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014. Artikkel 8 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja LISA ITER-PROJEKTI TÄIENDAVA TEADUSPROGRAMMI TEADUSLIK JA TEHNOLOOGILINE EESMÄRK, ALUSPÕHIMÕTTED JA MEETMED Teaduslik ja tehnoloogiline eesmärk ITER-projekti täiendava teadusprogrammi eesmärk on rakendada ITER, millega liigutakse oluliselt lähemale ohutute, säästvate, keskkonnateadlike ja majanduslikult elujõuliste termotuumaelektrijaamade reaktorite prototüüpide loomisele. Eesmärgi saavutamiseks kasutatava strateegia esimene prioriteet on ehitada ITER (suur katserajatis, mis näitab termotuumasünteesi teaduslikku ja tehnilist teostatavust), pärast mida ehitatakse termotuumaelektrijaama näidis. Aluspõhimõtted Termotuumasünteesil on potentsiaal aidata järgmise paari aastakümne jooksul oluliselt kaasa ELi säästvale ja turvalisele energiavarustuse tagamisele. Selle edukas väljatöötamine tagaks ohutu, säästva ja keskkonnahoidliku elektrienergia. Tuumasünteesialase teadus- ja arendustegevuse üleilmne mõõde kajastub ITER-projekti elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingus ning Jaapani valitsuse ja Euratomi vahelises lepingus, milles käsitletakse tuumasünteesiuuringute laiema lähenemisviisi meetmete ühist rakendamist, mis mõlemad täiendavad ITERi tegevust. Meetmed ITER-projekti täiendav teadusprogramm võimaldab anda Euratomil panuse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte (Fusion for Energy) tegevusse, nagu on sätestatud nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsuses (2007/198/Euratom). Fusion for Energy tegevus ajavahemikul 2014–2018 on järgmine: a) tagada Euratomi panus ITERi Rahvusvahelisse Termotuumaenergeetika Organisatsiooni, sealhulgas sellisesse teadus- ja arendustegevusse, mis on vajalik ITERi komponentide hanke ja ITERi üldkatsemoodulite hanke aluse väljatöötamiseks; b) tagada Euratomi panus laiema lähenemisviisi meetmetesse Jaapaniga; c) vastavalt vajadusele muud meetmed, selleks et valmistada ette alus näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste loomiseks. Fusion for Energy toimimine, selle juhtimine ja personalitöö ning üldine tehniline ja haldustugi on hõlmatud ka ITER-projekti täiendavas teadusprogrammis. Üksikasjalike tööprogrammide üle, millega rakendatakse eespool nimetatud meetmeid, otsustab igal aastal Fusion for Energy juhatus. FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteem 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Nõukogu otsus ITER-projekti täiendava teadusprogrammi vastuvõtmise kohta (2014–2018) 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB[16]) struktuurile – XX XX ITER 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[17] ý Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse ITERi täiendava teadusprogrammi (edaspidi „programm”) üldeesmärk on aidata kaasa energiasüsteemi CO2-heite ohutule, tõhusale ja turvalisele vähendamisele pikema aja jooksul. Programmiga panustatakse ka Euroopa 2020. aasta strateegiasse ja strateegilisse juhtalgatusse „Innovatiivne liit”, toetades Euroopa kõrgtehnoloogilise tööstuse kasutamist, millega omandatakse uusi oskusi ja tootmisvõimalusi Fusion for Energy (F4E) hankelepingutes osaluse kaudu. 1.4.2. Erieesmärgid ning kaudsete meetmetega seotud tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Tagada Euratomi panus ITERi organisatsiooni ITERi rajatiste ehitamiseks, käitamiseks ja kasutamiseks ning ITERiga seotud tegevuse jaoks. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile: 1.4.3. Erieesmärgid ning Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmetega seotud tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile EI KOHALDATA 1.4.4. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Täiendava teadusprogrammi tulemusel panustab Euroopa rahvusvahelise koostöö raames ITERi rajatise edukasse ehitamisse. Kuna Euroopa panustab projekti kõige rohkem (45 % ehituskuludest), on programmil suurim mõju Euroopas. Kõnealune mõju on nii lühiajaline (kasu Euroopa tööstuse konkurentsivõimele) kui ka pikaajaline (juhtroll Euroopas termotuumaenergeetika kaubanduslikul kasutamisel). Kõnealusel projektil on ITERi tegevuse laadi tõttu (kõrgtehnoloogiliste komponentide või ehitiste hange) juba positiivne mõju tööstuse konkurentsivõimele ja töökohtade loomisele, mis eeldab tööstuslikku panust tsiviil- ja masinaehitusse ning elektro-, materjali- ja tuumatehnikasse enneolematutes tingimustes. Seoses üle kolme neljandikuga ühenduse kogutoetusest ITERile kaasnevad lepingud eraettevõtjatega. ITERi tegevusest tulenevalt luuakse Euroopas märkimisväärne arv uusi töökohti, sest suur osa kulutustest on ette nähtud teadus- ja arendustegevuse ning tehniliste ülesannete jaoks, mis on tavatootmisest tööjõumahukamad. Pikaajalises perspektiivis avaneb ITERi abil Euroopa kõrgtehnoloogilise tööstussektori ja ehitusettevõtjate jaoks ainulaadne võimalus saavutada ülemaailmne konkurentsieelis ning olla esirinnas esimese põlvkonna termotuumaelektrijaamade kavandamises ja edasises rahvusvahelises turustamises. 1.4.5. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Euroopa poolt ITERi ehitusse panustamisel tehtud edusamme mõõdetakse näitajatega, milleks on vahe-eesmärkide saavutamine Euroopa ühisettevõtte Fusion for Energy (F4E) poolt; viimase ülesandeks on hankida komponendid ning võimaldada need mitterahalise osamaksena ITERile projekti ehitusetapi ajal. F4E on kindlaks määranud projektikavas peamised vahe-eesmärgid, mis hõlmavad kõiki hanketoiminguid ITERi ehituse ajal. F4E üldkavas ja iga-aastases tööprogrammis on täpsustatud kõnealuste vahe-eesmärkide saavutamise ajakava ning F4E juhtorganile (juhatusele) ja ELi nõukogule esitatavates korrapärastes aruannetes antakse teavet edusammude kohta. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused 29. juuni 2011. aasta teatisega „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” tegi komisjon ettepaneku rahastada pärast 2013. aastat ELi osamakset ITER-projekti väljaspool mitmeaastast finantsraamistikku. Kõnealuse täiendava teadusprogrammiga see ettepanek rakendatakse. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus ITERi-laadse projekti risk, kulud ja pikaajalisus ei ole jõukohased üksikutele liikmesriikidele ega isegi kogu ELile. Seetõttu peetakse sellise projekti jaoks vajalikuks luua ülemaailmne raamistik. Selleks et selles rahvusvahelises ettevõtmises osaleda, hajutatakse Euroopa tasandi meetmetega riske ja luuakse haaret ja mastaabisäästu, mida ei ole muul viisil võimalik saavutada. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Projekt Joint European Torus (JET) on näidanud, et suure tuumasünteesi infrastruktuuri ehitamine ja rakendamine Euratomi koordineerimisel on tõhus ning toob maksimaalset kasu teadusele ja tööstusele. ITERi ehituseks vajaminev mastaap on aga enneolematu ning nõuab ülemaailmsel tasandil koostööd, mille kohta ei ole minevikus ühtegi näidet. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Programmiga tagatakse koostoime tuumasünteesialaste teadusuuringute ning programmi „Horisont 2020” täiendava Euratomi tulevase teadusprogrammi (2014–2018) vahel ning täiendatakse neist vastastikku. Selle raames võetavad meetmed annavad olulise teadusliku panuse ITERi ehitamisesse ja rakendamisesse ning need toimivad tähtsate riskimaandajatena. Euratomi teadusalase raamprogrammi kohaselt aastatel 2012–2013 teostatavate tuumasünteesiuuringute tulemused annavad ka olulise panuse kõnealuse programmiga hõlmatud tegevusse. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju ý Piiratud kestusega ettepanek/algatus – ý Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2014–31.12.2018 – ý Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2014–2026 ¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[18] ý Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt ý Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, kus eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: – ¨ rakendusametitele – ý ühenduste asutatud asutustele[19] – ¨ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega ¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage) Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Märkused: Eelarvet täidetakse komisjoni talituste ning ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte (Fusion for Energy – F4E) kaudu. Komisjon esindab Euratomi nii ITERi organisatsiooni kui ka F4E kõrgema taseme instantsides. 2. HALDUSMEETMED Programmi rakendatakse F4E kaudu, mis suunab Euratomi panuse ITER-projekti ning muusse ITERiga seotud tegevusse, nagu laiema lähenemisviisi meetmed Jaapaniga. Komisjon osaleb F4E ja ITERi organisatsiooni otsuseid tegevate organite töös. Rahvusvahelisel tasandil esindab komisjon Euratomi ITERi organisatsiooni otsuseid tegevas organis, ITERi nõukogus, ning osaleb ITERi nõukogu teaduse ja tehnika nõuandekomitees ning nõuandvas korralduskomitees. F4E juhtimise ja haldamise osas on komisjon Fusion for Energy liige ning osaleb Euratomi nimel selle ühisettevõtte juhtorganites, nagu juhatus, täitevkomitee, tehnikaalane nõuandekomisjon, haldus- ja finantskomitee ja büroo. 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Tulemuste parima kvaliteedi tagamiseks ja ressursside kõige tõhusamaks kasutamiseks on sisse seatud järelevalvekord. Järelevalve ja aruandlus põhinevad F4E ja ITERi organisatsiooni kohaldatavatel halduse ja aruandluse eeskirjadel, mille puhul on kõikide põhidokumentide jaoks vajalik juhtorganite heakskiit. Kõnealuste organite kaudu teostab komisjon järelevalvet ja kontrollib dokumente, mis reguleerivad ITER-projekti rakendamismeetmeid, nagu tööprogrammid, tegevuse aastaaruanne, projektikavad, ressursside hindamise kavad, personalipoliitika kavad, eelarved, raamatupidamine jt. F4E seab sisse projektijuhtimise ja aruandluse menetluse, mis integreerib aruandluskorra eri aspektid täielikult juhtorganitega. Igal aastal ja kooskõlas nõukogu 12. juuli 2010. aasta järeldustega (Eelnõu 11902/10 RECH 255 ATO 38 BUDGET 45; vastuvõtmine 11821/10 ADD 1) annab F4E nõukogule aru kulude piiramise ja säästmise kava rakendamisel saavutatud edusammudest ning ühisettevõtte ja ITER-projekti toimimisest ja juhtimisest, sealhulgas kavakohase tegevuse elluviimisest aastaeelarve raames. Vastuseks nõukogu järeldustele määras Fusion for Energy ametisse sõltumatu eksperdi, kes hindab projekti edusamme seniste aruannete põhjal ning esitab oma arvamuse F4E juhtorgani kohta kord aastas konkurentsivõime nõukogule. Lisaks sellele on F4E ja komisjon allkirjastanud halduslepingu, milles on kindlaks määratud tingimused ja kord, vastavalt millele kantakse ühenduse rahaline toetus üle komisjonilt F4E-le. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid Komisjon osaleb ITERi organisatsiooni otsuseid tegevate organite ning F4E juhtorganite tegevuses. Komisjoni tasandil jälgivad ja kontrollivad ühisettevõtte eest vastutava peadirektoraadi talitused kõiki ITER-projekti tõhusaks rakendamiseks vajalikke algatusi, eriti rahalisi algatusi. Komisjoni siseauditi talitus (IAS) tegutseb alates 2012. aastast F4E siseaudiitorina IASi ja F4E peadirektoraadi vahel kokku lepitud tingimustel. Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) on F4E ja selle personali suhtes sarnased volitused nagu komisjoni talituste puhul. Seoses Fusion for Energy juhtimisega võttis F4E juhtorgan 2011. mais komisjoni algatusel vastu meetmekomplekti eesmärgiga parandada F4E juhtimist ja haldamist. Kõnealune meetmekomplekt hõlmas järgmist: haldus- ja finantskomitee (AFC) asutamine, selleks et esitada juhtorganile kommentaare ja anda soovitusi haldus- ja finantsküsimustes; sellise büroo asutamine, milles valmistatakse ette juhtorgani töö ja otsused, ning täitekomitee rolli läbivaatamine, milles keskendutakse F4E hanke-eelsetele meetmetele. Lisaks sellele on värskelt ametisse nimetatud direktor alates 1. jaanuarist 2011 seadnud sisse uue organisatsioonilise struktuuri, et organisatsioon oleks rohkem projektile suunatud ning sellel oleksid tugevad finantsteenused. F4E finantsmäärus on sarnane komisjoni finantsmäärusega ja hõlmab komisjoni standarditega samaväärseid riigihankemenetlusi. F4E lepingud sisaldavad kooskõlas finantsmäärusega vajalikke sätteid F4E eelarve kasutamise järelevalve ja kontrolli kohta. Vastavalt kontrollikoja arvamustele on F4E vaadanud läbi oma finantsmääruse, selleks et võtta arvesse kontrollikoja peamisi soovitusi. F4E annab aru juhtorganile ja Euroopa Parlamendile, kusjuures parlament annab eelarvele nõukogu soovituste põhjal iga-aastase heakskiidu. Lisaks sellele auditeerib F4Ed kaks korda aastas kontrollikoda, kes esitab osana iga-aastasest heakskiidust aruande komisjonile, nõukogule ja parlamendile. Ühiseks haldusetegevuseks F4E ja ITERi vahel (nagu ühishanked) tagab komisjon endiselt, et partnerite raamatupidamis-, sisekontrolli-, auditi- ja riigihankemenetlused vastaksid ELi eeskirjadele ja standarditele. Võetakse arvesse kontrollikoja varasemate auditite põhjal tehtud soovitusi. 2.2.1. Sisekontrolli raamistik Sisekontrolli raamistik põhineb järgmisel. 1. Komisjoni sisekontrolli standardid, mida kohaldab peadirektoraat, kes vastutab ITER-projekti eest kõikide F4Ega seotud otsuste, eriti finantsotsuste vastuvõtmisel. 2. Sisekontrolli standardid, mille F4E kehtestab selleks, et rakendada süsteemse järelevalvet ja kontrollida soovitustes esitatud meetmete rakendamist. Lähetatud komisjoni töötajad on andnud oma toetuse, et aidata F4Ed sisekontrolli tegevuskava rakendamises, kontrollnimekirjade loomises, tavapärase järelevalvemehhanismi rakendamises ja eelarve haldamises. 3. Komisjoni tehniline, finants- ja poliitiline ülevaade F4E ja ITERi tegevuse kohta projekti kõikides etappides. 4. Hangete eel- ja järelkontrollid. Riske hinnatakse korrapäraselt ning samuti kontrollitakse korrapäraselt töös tehtud edusamme ja ressursside tarbimist kindlaksmääratud eesmärkide ja näitajate põhjal. 2.2.2. Kohaldatavate eeskirjade täitmatajätmise eeldatava ohu tase F4E sisaldab oma tegevuse laadi tõttu (suuremahulised ja keerulised suure tehnilise riskiga mitterahalised hanked) olemuslikku finantsriski. Kehtestatud on meetmed F4E toimimise paremaks jälgimiseks ja kontrollimiseks ning F4E struktuuri ümberkorraldamine peaks samuti olukorda leevendama. Komisjon jätkab kõnealuse projekti rakendamisega seotud riskide kindlakstegemist, eriti kulusid silmas pidades, ning võtab kõige sobivamad meetmed nende riskide haldamiseks ja maandamiseks. 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Komisjoni peadirektoraat, kes vastutab ITER-projekti ja eelarve rakendamise eest, on otsustanud võidelda pettuste vastu projekti rakendamise kõikides etappides kooskõlas komisjoni pettustevastase strateegiaga (KOM(2011)376, 24.6.2011). Haldusjärelevalve teostamine lepingute, toetuste ja seonduvate maksete üle on F4E ülesanne. Komisjon ja F4E pööravad erilist tähelepanu kulude piiramisele. Komisjon ja ühisettevõte võtavad arvesse Euroopa Liidu finantshuve, eriti kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta) ning finantsmääruse artikli 53 punktiga a. Nad astuvad vajalikke samme, tagamaks, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse Euroopa Liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning eeskirjade eiramise tuvastamise korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega. Fusion for Energy on alustanud 2012. aastal rakendatava järelauditistrateegia väljatöötamist. Kõnealune strateegia on põhikontroll, mille eesmärk on hinnata aluseks olevate tehingute õiguspärasust ja korrektsust. Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) on F4E ja selle personali suhtes sarnased volitused nagu komisjoni talituste puhul. Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib korraldada sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate tööruumides kohapealseid kontrolle, mis peavad toimuma määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korras ning mille eesmärk on teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või liidu eelarvest rahastamise lepinguga seoses esineb pettust, korruptsiooni või mis tahes muud Euroopa Liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Number: 08 01 xx || Liigendatud/liigendamata ([20]) || EFTA[21] riigid || Kandidaatriigid[22] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses Mitmeaastasest finantsraamistikust välja jäävad kulud || 08 01 04 40 Fusion For Energy || Liigendamata || EI || EI || JAH || JAH · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Mitmeaastasest finantsraamistikust välja jäävad kulud || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses H1 / mitmeaastasest finantsraamistikust välja jäävad kulud || 08 01 XX 01 Personalikulud* 08 01 XX 02 Välistööjõukulud* 08 01 XX 03 Muud juhtimiskulud* 08 06 01 xx ITERiga seotud kulud || Liigendatud/liigendamata || EI || EI || JAH || JAH *- Eelarveridade täpne numeratsioon määratletakse hilisemas etapis. 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele jooksevhindades – miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || Mitmeaastasest finantsraamistikust välja jäävad kulud || || || Aasta 2014[23] || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || >2018 || KOKKU ||  Mitmeaastasest finantsraamistikust välja jäävad tegevusassigneeringud || || || || || || || || Eelarverida nr 08 06 01 xx ITER || Kulukohustused || (1) || 897,230 || 631,578 || 285,383 || 282,081 || 253,262 || - || 2 349,534 || Maksed || (2) || 107,000 || 306,140 || 405,263 || 304,368 || 353,455 || 873,308 || 2 349,534 || ITERi programmi vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[24] || || || || || || || || Eelarverida nr 08 01 04 40 F4E personal || || (3) || 43,000 || 43,860 || 44,737 || 45,632 || 46,545 || - || 223,774 || Assigneeringud KOKKU Mitmeaastasest finantsraamistikust välja jäävad kulud || Kulukohustused || =1+1a +3 || 940,230 || 675,438 || 330,120 || 327,713 || 299,807 || || 2 573,308 || Maksed || =2+2a +3 || 150,000 || 350,000 || 450,000 || 350,000 || 400,000 || 873,308 || 2 573,308 || || || Rubriik 1 <.......> peadirektoraat || || || Aasta 2014[25] || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || >2018 || KOKKU  Tegevusassigneeringud || || || || || || || Eelarverida nr || Kulukohustused || (1) || || || || || || || Maksed || (2) || || || || || || || Eelarverida nr || Kulukohustused || (1a) || || || || || || || Maksed || (2a) || || || || || || || Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[26] || || || || || || || Eelarverida nr 08 01 XX 01 08 01 XX 02 08 01 XX 03 || || (3) || 6,350 0,960 2,559 || 6,477 0,979 2,610 || 6,606 0,999 2,662 || 6.738 1.019 2.715 || 6,874 1,039 2,769 || || 33,045 4,996 13,315 <.......> assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 9,869 || 10,066 || 10,267 || 10,472 || 10,682 || || 51,356 Maksed || =2+2a +3 || 9,869 || 10,066 || 10,267 || 10,472 || 10,682 || || 51,356  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || 0 Maksed || (5) || || || || || || ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || || || || || || || || Maksed || || || || || || || || Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki: EI KOHALDATA miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta 2014[27] || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || >2018 || KOKKU MITMEAASTASEST FINANTSRAAMISTIKUST VÄLJA JÄÄVAD KULUD/ rubriigi 1 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 950,099 || 685,504 || 340,387 || 338,185 || 310,489 || || 2 624,664 Maksed || 159,869 || 360,066 || 460,267 || 360,472 || 410,682 || 873,308 || 2 624,664 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – ý Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2017+2018 || 2019 || 2020 || KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik[28] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ERIEESMÄRK nr 1[29]… || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund* || || || 1 || 897,230 || 1 || 631,578 || 1 || 285,383 || 1 || 282,081 || 1 || 253,262 || || || || || 5 || 2 349,534 Erieesmärk nr 1 kokku || || || || || || || || || || || || || || || || KULUD KOKKU || 1 || 897,230 || 1 || 631,578 || 1 || 285,383 || 1 || 282,081 || 1 || 253,262 || || || || || 5 || 2 349,534 * ITER-projekti väljund on F4E (Barcelona agentuur) esitatav tegevusaruanne, milles kirjeldatakse projekti edusamme. 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – ý Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2014[30] || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 1 || || || || || || Personalikulud || 7,310 || 7,456 || 7,605 || 7,757 || 7,913 || 38,041 Muud halduskulud || 2,559 || 2,610 || 2,662 || 2,715 || 2,769 || 13,315 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 1 kokku || 9,869 || 10,066 || 10,267 || 10,472 || 10,682 || 51,356 Mitmeaastasest finantsraamistikust välja jäävad kulud || || || || || || Personalikulud || 33,996 || 34,676 || 35,369 || 36,077 || 36,798 || 176,916 Muud halduskulud* || 9,004 || 9,184 || 9,368 || 9,555 || 9,747 || 46,858 || || || || || || * hinnangulised näitajad KOKKU || 52,869 || 53,926 || 55,004 || 56,104 || 57,227 || 275,130 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist – ý Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma) || Aasta 2014[31] || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || KOKKU || ||  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ITERis integreerimiseks konkreetsesse ITERi ametikohtade loetellu rubriigis 1 Peakorteris || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || ||  ITERi koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad )[32] rubriigis 1 || Lepingulised töötajad, renditööjõud, riikide lähetatud eksperdid || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || || || || || || || || 08 01 04 40[33] || - peakorteris[34] || || || || || || || - (JU ITER-F4E (Barcelona) (*) || 422 || 422 || 422 || 422 || 422 || 422 || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud, riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud, riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || || KOKKU || 487 || 487 || 487 || 487 || 487 || 487 || XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate teadusuuringute peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. ITERi programmi käitamise halduskulud (sh personalikulud) (väljaspool ITERi Euroopa ühisettevõtte (F4E) tegevustoetusi) peaksid vastama ITERi programmi tegevusassigneeringutele. (*) 422 täistööajale taandatud töötajat rahastatakse 2012. aasta eelarves ridade 08.01 04 40 alusel. Ülesannete kirjeldus: Ametlikud ja ajutised töötajad || Peakorteris töötav personal vastutab nii Barcelonas asuva kohaliku asutuse (F4E) kui ka ITER-projekti tegevuse kindlaksmääramise ja järelkontrolli eest; ITER-projektis esindab Euroopa partnerlust komisjon. Barcelona kohaliku asutuse (F4E) personal vastutab Euroopa osaluse eest hangetes, tellimises ja ITERi rahvusvahelise organisatsiooni töökava rakendamises, nagu on kindlaks määratud ITERi nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsuses 2007/198/Euratom. Koosseisuvälised töötajad 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – ¨ Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjakohase rubriigi ümberplaneerimine Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele. – ¨ Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[35] Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist – ý Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine*: assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku Täpsustage kaasrahastav asutus || || || || || || || || Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || || || || || || || || * - Programm võib saada rahalist toetust kolmandatelt riikidelt (kolmandate riikide ja Euratomi vahel sõlmitud koostöölepingu põhjal), mis ei ole selles etapis veel teada. 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – ¨ Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. – ý Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju. ¨ omavahenditele ý erinevatele tuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[36] Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) Artikkel XXXX || || || || || || || || Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab. 08 01 04 40, 08 06 01 Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod. Programmi rahastatakse liikmesriikide osamaksetest, mis põhinevad sissenõudmismääral, mida kohaldatakse iga liikmesriigi kogurahvatulu suhtes, nagu see on määratletud kogurahvatulu omavahendite osa arvutamisel Euroopa Liidu üldeelarves. Kõnealuseid osamakseid, mida tehakse Euroopa Liidu üldeelarvesse, käsitatakse programmi jaoks sihtotstarbelise välistuluna vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr XX/2012 [uus finantsmäärus] artiklile 18, mida kohaldatakse Euroopa Liidu üldeelarve suhtes. [1] Tähistas algselt rahvusvahelist katsetermotuumareaktorit (International Thermonuclear Experimental Reactor). [2] ELT L 358, 16.12.2006, lk 62. [3] ELT L 246, 21.9.2007, lk 34. [4] ELT L 90, 30.3.2007, lk 58. [5] KOM(2011) 500 (lõplik), 29.6.2011. [6] KOM(2011) 48. [7] ELT C , , lk . [8] ELT C , , lk . [9] ELT L 358, 16.12.2006, lk 62. [10] ELT L 90, 30.3.2007, lk 58. [11] ELT L 246, 21.9.2007, lk 34. [12] ELT L 139, 14.6.2006, lk 1. [13] KOM(2011) 500 (lõplik). [14] ELT L [15] Nõukogu otsus 2007/198/Euratom, 27. märts 2007, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised. [16] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine. [17] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b [18] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [19] Määratletud finantsmääruse artiklis 185 [20] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [21] EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [22] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [23] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [24] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [25] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [26] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [27] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [28] Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [29] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. [30] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [31] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [32] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides. [33] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read). [34] Peamiselt struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond. [35] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [36] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25% sissenõudmiskulude mahaarvamist.