II LISA

KAVANDATUD UUTE KÄIBEMAKSUPÕHISTE OMAVAHENDITE ARVUTAMISE METOODIKA

Praegune süsteem

Liikmesriikide käibemaksupõhiste omavahendite arvutamise meetod põhineb mõtteliselt ühtlustatud käibemaksubaasil. Seda tehakse selleks, et liikmesriikide valitud käibemaksumäärade kombinatsioonid (käibemaksudirektiivis sätestatud piirides) ei mõjutaks nende makstavaid osamakse. Selle keerulise meetodiga võetakse lähtepunktiks iga liikmesriigi kogutud käibemaksu summa (selle laekumised) ning pärast kõiki vajalikke korrektsioone ja kompensatsioone jagatakse see summa kaalutud keskmise käibemaksumääraga. Kaalutud keskmine käibemaksumäär on seotud kaupade ja teenuste pakkumise kombinatsiooni keerulise statistilise analüüsi ja kohaldatud käibemaksumääradega kõikides liikmesriikides. Sellest tulenev ühtlustatud käibemaksubaas korrutatakse seejärel kindlaksmääratud sissenõudmismääraga, et saada iga liikmesriigi osamaks.

Seda arvutust illustreerib järgmine valem, mida kohaldatakse kõikide liikmesriikide suhtes:

Kavandatud uus süsteem

Kuna kaalutud keskmise käibemaksumäära arvutus on keeruline, teeb komisjon ettepaneku kaotada need etapid lihtsustatud lähenemisviisi kasuks. Komisjoni kavandatav uus süsteem põhineb hariliku maksumääraga tehingutel, mis tähendab, et välja on jäetud kaubad ja teenused, mille suhtes kohaldatakse muid maksumäärasid.

Komisjon analüüsis perioodi 2011–2015 andmeid ja leidis, et keskmiselt moodustasid kaupade ja teenuste hariliku maksumääraga tarned ligikaudu 74 % tehingutest. Sõltuvalt liikmesriigist oli osakaal umbes 46–99 %. Komisjon jõudis järeldusele, et ELi ühine osa moodustab hariliku maksumääraga tarnetest 45 %.

Komisjoni kavandatud arvutuste esimene etapp on kohaldada seda 45 % suurust määra iga liikmesriigi käibemaksu kogulaekumiste suhtes, kuna andmeid tarnete jaotuse kohta ei ole võimalik esitada maksumäärade kaupa. Komisjon eeldab, et see korrutus annab tulemuseks liikmesriigi hariliku maksumääraga laekumised. Kontrollikoja hinnangul ei ole see metoodika usaldusväärne. Korrutamise tulemus, kasutades 45 % määra, ei välista muudest käibemaksumääradest saadud laekumisi. Tulemus annab meile ainult 45 % kogulaekumistest (45 % hariliku maksumääraga tarnetelt pluss 45 % muu maksumääraga tarnetelt). See ei ole sama mis hariliku maksumääraga laekumised.

Teine samm on jagada liikmesriikide „hariliku maksumääraga laekumised“ hariliku käibemaksumääraga. Komisjoni järgi annab see hariliku maksumääraga maksubaasi. Seega kujutab saadud „hariliku maksumääraga maksubaas“ mitmesuguste laekumiste hulka, mis tuleneb erinevatest maksumääradest, kuid mis on jagatud ühtse hariliku maksumääraga, nii et selle praktiline tähendus on väike.

Lõpuks teeb komisjon ettepaneku kohaldada hariliku maksumääraga maksubaasile sissenõudmismäära (1 % kuni maksimaalselt 2 %).

Need sammud on kokkuvõtlikult esitatud järgmises valemis:

Selle võib ümber kirjutada puhtalt matemaatilisest seisukohast järgmiselt:

Seega saame täpselt sama tulemuse, kui käibemaksulaekumised lihtsalt hariliku maksumääraga jagada ning kohaldada 0,45-protsendilist sissenõudmismäära (1 % 45-st).

Seetõttu järeldab kontrollikoda, et komisjon on arvutusprotsessis asendanud keerulise kaalutud keskmise käibemaksumäära lihtsa hariliku maksumääraga. Komisjoni poolt lihtsustatud käibemaksu osamaksete arvutamisel kasutatud eeldused ei järgi siiski mõnda ettepanekus kirjeldatud arvutusetappi.