KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegiline raamistik aastateks 2021−2027

Töötervishoid ja tööohutus muutuvas töömaailmas

1.Töötervishoid ja tööohutus ELis

1.1.Tervise ja ohutuse väärtus töökohal

ELi töötervishoidu ja tööohutust käsitlevad õigusaktid on olulised peaaegu 170 miljoni ELi töötaja tervise kaitsmiseks. Inimeste kaitsmine töökohal esinevate tervise- ja ohutusriskide eest on tähtis element, mis aitab saavutada püsivalt inimväärsed töötingimused kõigi töötajate jaoks. See on võimaldanud vähendada terviseriske töökohal ja parandada töötervishoiu ja tööohutuse standardeid kogu ELis ja kõigis sektorites. Siiski on endiselt probleeme ja COVID-19 pandeemia on süvendanud riske, millega tuleb tegeleda.

Töötajate tervise ja ohutuse kaitse, mis on sätestatud ELi aluslepingutes ja põhiõiguste hartas, on inimeste hüvanguks toimiva ELi majanduse üks põhielement. Õigus tervislikule ja ohutule töökohale kajastub Euroopa sotsiaalõiguste samba 10. põhimõttes ning on ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel põhjapaneva tähtsusega. See on ka loomisel oleva Euroopa terviseliidu oluline element.

Uues töötervishoiu ja tööohutuse raamistikus aastateks 2021–2027, millest anti teada Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas, on sätestatud peamised prioriteedid ja meetmed, mis on vajalikud töötajate tervise ja ohutuse parandamiseks järgmistel aastatel pandeemiajärgses maailmas, mida iseloomustavad rohe- ja digiüleminek, majanduslikud ja demograafilised probleemid ning traditsioonilise töökeskkonna mõiste muutumine.

Tervislikud ja ohutud töötingimused on terve ja tootliku tööjõu olemasolu eeltingimuseks. Keegi ei tohiks kannatada tööga seotud haiguste või õnnetuste tõttu. See on ka ELi majanduse jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõime oluline aspekt.

Viimasel kolmel aastakümnel on töötervishoius ja tööohutuses tehtud suuri edusamme: aastatel 1994–2018 vähenesid surmaga lõppenud tööõnnetused ELis ligikaudu 70 % (joonis 1). Kuigi sellised tegurid nagu deindustrialiseerimine ja parem arstiabi on kahtlemata sellele vähenemisele kaasa aidanud, on tähtsat osa etendanud ka ELi töötervishoiu ja tööohutuse süsteem. Hoolimata neist edusammudest toimus EL 27s 2018. aastal ikka veel üle 3 300 surmaga lõppenud õnnetuse ja 3,1 miljonit surmaga mittelõppenud õnnetust ning igal aastal sureb tööga seotud haiguste tõttu üle 200 000 töötaja. See põhjustab tohutuid inimkannatusi. Töötajate kaitsestandardite hoidmine ja parandamine on seepärast pidev väljakutse ja vajadus.

Joonis 2. Tööga seotud vigastuste ja haigustega seotud kulud ühiskonnale, 2019 (miljardites eurodes) Allikas: „Tööga seotud õnnetuste ja haiguste kulude rahvusvaheline võrdlus“, (EU-OSHA, 2017), hinnang põhineb Eurostati ja Maailmapanga andmetel.

Lisaks tervisele ja heaolule on töötajate kaitse kõrge tase ka majanduse seisukohalt oluline. Tööga seotud õnnetused ja haigused lähevad ELi majandusele maksma üle 3,3 % SKPst aastas (2019. aastal ligikaudu 460 miljardit eurot) (joonis 2). Kuigi nende arvude taga peituva heaolu maksumust ei ole võimalik mõõta, aitavad töötervishoiu ja tööohutuse head tavad muuta ettevõtted tootlikumaks, konkurentsivõimelisemaks ja jätkusuutlikumaks. Hinnangute kohaselt tasub iga töötervishoidu ja tööohutusse investeeritud euro ennast tööandja jaoks umbes kahekordselt ära. Tugev töötervishoiu ja tööohutuse tugistruktuur, mis võtab arvesse VKEde erivajadusi ja mis moodustab ELi majanduse selgroo, annab olulise panuse kestlikku majandusse ning töötervishoiu ja tööohutuse edusse ELis tervikuna. Hea töötervishoid ja tööohutus vähendab ka tervishoiukulusid ja muud ühiskondlikku koormust, samas kui puudulikust töötervishoiust ja tööohutusest tulenevad kulud on üksikisikute, ettevõtjate ja ühiskonna jaoks suured.

COVID-19 pandeemia on näidanud, kui oluline on töötervishoid ja tööohutus töötajate tervise kaitsmiseks, meie ühiskonna toimimiseks ja kriitilise tähtsusega majandus- ja sotsiaaltegevuse jätkamiseks. Seepärast peab tootlikkuse taastamise ja elavdamise suunas liikumine hõlmama ka uuendatud kohustust hoida töötervishoid ja tööohutus esiplaanil ning parandada töötervishoiu ja tööohutuse ning rahvatervise poliitika koostoimet.

1.2.ELi süsteemi toimimine

Töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ELi lähenemisviisi saavutusi aitavad selgitada kaks tegurit. Esiteks on EL ja liikmesriigid välja töötanud täiustatud õigussüsteemi, et sätestada ennetus- ja kaitsemeetmed tööalaste riskidega tegelemiseks. Teiseks tugineb see kolmepoolsele lähenemisviisile, mille kohaselt töötajad, tööandjad ja valitsused on tihedalt kaasatud kõnealuste töötervishoiu- ja tööohutusmeetmete väljatöötamisse ja rakendamisse nii ELi kui ka riiklikul tasandil. Lisaks aitab töötervishoiu- ja tööohutuseeskirjade nõuetekohasele kohaldamisele kaasa eelkõige mikroettevõtjatele ja VKEdele antav pidev toetus.

ELi töötervishoiu ja tööohutuse õigusraamistik koosneb raamdirektiivist ja 24 eridirektiivist, mis on aja jooksul välja töötatud. 1989. aasta Euroopa töötervishoiu ja tööohutuse raamdirektiiv on kogu ELi ühiste põhimõtete ja miinimumstandardite aluseks. Selles on keskendutud riskiennetuskultuurile ja sätestatud tööandjate kohustused seoses järgmisega: i) riskihindamised; ii) ennetusmeetmed; iii) töötervishoidu ja tööohutust käsitleva teabe andmine töötajatele; iv) koolitus; v) konsulteerimine ning vi) tasakaalustatud osalemine. Need kohustused kehtivad kõigis sektorites ja kutsealadel nii avaliku kui ka erasektori tööandjate suhtes. Konkreetsed direktiivid käsitlevad konkreetseid riske, rühmi ja tingimusi.

Töötervishoidu ja tööohutust käsitlevad ELi õigusaktid on välja töötatud tihedas koostöös tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomiteega, mis on riikide valitsuste esindajatest, ametiühingutest ja tööandjate organisatsioonidest koosnev kolmepoolne organ. Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (EU-OSHA) pakub suuniseid ja vahendeid, mis koos sarnaste riiklike internetipõhiste vahenditega: i) annavad sektoripõhist teavet, mis on suunatud peamiselt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), sest nemad pakuvad tööd suuremale osale ELi töötajatest ning puutuvad töötervishoiu ja tööohutuse tagamisel tihti kokku suuremate takistustega, ning ii) abistavad tööandjaid kõigis riskihindamisprotsessi etappides. Kõrgemate tööinspektorite komitee esitab arvamusi töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate ELi õigusaktide täitmise tagamise kohta ning edendab tööinspektsiooni tavade alaste teadmiste jagamist.

1.3.Tuginemine eelnevatele strateegilistele raamistikele ja ulatuslik konsulteerimine

ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegilistel raamistikel on nüüdseks ligi 20 aasta jooksul olnud keskne roll selles, kuidas riiklikud ametiasutused ja sotsiaalpartnerid teevad otsuseid töötervishoiu ja tööohutuse eesmärkide kohta. Nende eesmärkide hulka kuuluvad i) suurem ühtlustamine ühiste prioriteetidega; ii) koostöö hõlbustamine; iii) töötervishoidu ja tööohutusse tehtavate investeeringute stimuleerimine ning iv) konkreetsete meetmete edendamine töökoha tasandil.