kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, mida on muudetud määrusega (EL) 2019/834) artikli 85 lõikega 2, milles hinnatakse, kas on töötatud välja elujõulised tehnilised lahendused, mille abil pensioniskeemid saavad kanda rahalise ja mitterahalise tagatise üle muutuvtagatisena, ning seda, kas on vaja meetmeid elujõuliste tehniliste lahenduste leidmiseks

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, mida on muudetud määrusega (EL) 2019/834) artikli 85 lõikega 2, milles hinnatakse, kas on töötatud välja elujõulised tehnilised lahendused, mille abil pensioniskeemid saavad kanda rahalise ja mitterahalise tagatise üle muutuvtagatisena, ning seda, kas on vaja meetmeid elujõuliste tehniliste lahenduste leidmiseks

1.Sissejuhatus

Euroopa turu infrastruktuuri määrus (EMIR) hõlmab pensioniskeeme haldavatele üksustele ajutist vabastust keskse kliirimise kohustusest seoses teatavat liiki börsiväliste tuletisinstrumentidega. Vabastust on alates 2012. aastast mitu korda pikendatud. Praegu kehtib see kuni 18. juunini 2022. Komisjon võib võtta vastu delegeeritud õigusakti, et pikendada vabastust viimast korda, 2023. aasta juunini.

Kui pensioniskeemid peaksid kliirima börsiväliseid tuletislepinguid keskse vastaspoolega, võib tagajärjeks olla see, et nad kujundavad olulise osa oma varadest ümber ja hoiavad seda rahas või muudes väga likviidsetes varades, nagu pangahoiused, rahaturufondide aktsiad, tagasiostulepingud või krediidiliinid, et nad saaksid anda kesksetele vastaspooltele võimendustagatise. Kliirimiskohustus ja sellega seotud võimendustagatise andmise nõue on eelkõige seotud vajadusega tagada piisav kogus raha muutuvtagatise jaoks, mis tuleb katta korrapäraselt ja lühikese etteteatamisega. Seega on oht, et enneaegne nõue, et pensioniskeemid peaksid kliirima börsiväliseid tuletislepinguid keskselt, põhjustab olukorra, kus pensioniskeemid võõrandavad olulise osa oma varadest raha saamiseks, et koguda kapitalipuhvreid ja täita seeläbi kesksete vastaspoolte võimalikke võimendustagatise nõudeid, vähendades sellega tulevasteks pensionihüvitisteks tulu teenivatele investeeringutele eraldatavaid vahendeid. Sellest hoolimata on määruse lõppeesmärgiks jätkuvalt pensioniskeemide keskne kliirimine niipea, kui see on võimalik.

Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 85 lõike 2 kohaselt peab komisjon koostama aastaaruanded, milles hinnatakse, kas on töötatud välja elujõulised tehnilised lahendused, mille abil pensioniskeemid saavad kanda rahalise ja mitterahalise tagatise üle muutuvtagatisena, ning seda, kas on vaja meetmeid nende kasutuselevõtmise hõlbustamiseks. Käesolev on komisjoni kolmas aruanne ja selles tutvustatakse seni tehtud edusamme.

2.Saadud teave

Alates Euroopa turu infrastruktuuri määruse muutmise määruse jõustumisest 17. juunil 2019 on tehtud tööd mitmel foorumil pensioniskeemide keskse kliirimise suunas tehtavate edusammude jälgimiseks. Teavet on saadud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt (ESMA), Euroopa Pangandusjärelevalvelt (EBA), Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvelt (EIOPA) ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogult (ESRB) ning turuosalistelt pensioniskeemide eksperdirühma kaudu. ESMA esitas koostöös EBA, EIOPA ja ESRBga komisjonile aastaaruanded, milles hindas seda küsimust, nagu on nõutud Euroopa turu infrastruktuuri määruses. Komisjon sai esimese aruande 2020. aasta aprillis. Teine aruanne esitati komisjonile 2020. aasta detsembris. ESMA viimane aruanne edastati komisjonile 2022. aasta jaanuaris.

Saadud teavet arvesse võttes on komisjon avaldanud kaks aruannet, milles on seni hinnatud likviidsustingimusi ja uuritud erinevaid pensionifondide kliirimismeetodeid. Nendes aruannetes on esitatud põhjendused vabastuse edasise pikendamise kohta.

2022. aasta jaanuari aruandes jõudis ESMA järeldusele, et teises põhjalikus aruandes esitatud kirjeldus, analüüs ja järeldused kehtivad endiselt. Ta pidas ebatõenäoliseks, et vaatamata sidusrühmade ja reguleerivate asutuste jõupingutustele on pensioniskeemidega seotud probleemide lahendamiseks olemas ainulaadne lahendus. Pigem tuleks püüda leida lahendusi, mis lihtsustaksid juurdepääsu likviidsetele vahenditele või leevendaksid kliirimise survet. Viimases aruandes hinnati seetõttu peamiselt pensioniskeemide tegevusvalmidust kliirida oma börsiväliseid intressimäära tuletisinstrumente. ESMA järeldas, et pensioniskeemid on tegevuse seisukohast üldiselt valmis, tuues esile pensioniskeemidele kättesaadavaid eri lahendusi, seega on ESMA arvates pensioniskeemide erinev kohtlemine võrreldes teiste turuosalistega vähem põhjendatud. Lisaks juhtis ESMA tähelepanu asjaolule, et kliirimisvabastuse pikendamist tuleks vaadelda laiemas kontekstis, pidades silmas ELi kliirimissuutlikkuse ja ELi kesksete vastaspoolte atraktiivsuse suurendamist, millele võib kaasa aidata ka kõnealuse vabastuse kaotamine.

ESMA sõnul oleks siiski mitmel tegevuslikul kaalutlusel õigustatud pensioniskeemidele pikema aja andmine, enne kui nende suhtes kliirimiskohustust kohaldatakse. ESMA rõhutas eelkõige, et pensioniskeemid ja asjaomased turuosalised vajavad oma kliirimis- ja tagatisvara haldamise korra lõpuleviimiseks aega. Ta lisas, et komisjoni otsus tuleb edastada piisava etteteatamisega, et kõik asjaomased isikud saaksid oma rakenduskavasid kohandada. Eespool toodut arvesse võttes soovitas ESMA pikendada kliirimisvabastust veel kuni 19. juunini 2023.

Pärast viimast, 2021. aasta mais avaldatud komisjoni aruannet on pensioniskeemide eksperdirühm kohtunud kolm korda. Osalejad kinnitasid, et pensioniskeemid on üldiselt valmis kliirima, kehtestanud kliirimiskorra ja kliirivad mõningaid tehinguid vabatahtlikult. Samal ajal rõhutasid pensioniskeemide haldajad, et rahale juurdepääsu küsimus on endiselt lahendamata. Selle probleemi lahendamiseks on pensioniskeemide eksperdirühm arutanud võimaliku likviidsuslahendusena eelkõige kliiritud repotehinguid. Pensioniskeemide haldajad märkisid siiski, et kuigi see on samm õiges suunas, oleks nad ülemäärase tuginemise korral kliiritud repoturule äärmuslikes turutingimustes allesjäänud likviidsusriski suhtes haavatavad.

3.Poliitiline taust

Ühendkuningriik on peamine tuletisinstrumentide keskse kliirimise keskus ja on jätkuvalt oluline kliirimise koht ELi turuosalistele, kellel on aastate jooksul kujunenud märkimisväärne hulk positsioone Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes. Paljudel ELi pensioniskeemidel on praegu sõlmitud kliirimiskokkulepped nii ELis kui ka Ühendkuningriigis, kuid analüüs näitab, et Ühendkuningriigis kalduvad kliirimise proportsioonid olema suuremad. Et vältida ELis finantsstabiilsuse riske, võttis komisjon 2020. aasta septembris vastu ajutise samaväärsust kinnitava otsuse, mis hõlmab Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte õigus- ja järelevalveraamistikku; see kehtis esialgu kuni 2022. aasta juunini ja seda pikendati hiljem kuni 30. juunini 2025. Vahepeal kutsuti ELi turuosalisi tungivalt üles vähendama oma riskipositsioone Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes, kuna riskipositsioonide nii suure määra korral võib olla ELi ametiasutustel keeruline tulla toime finantsstabiilsuse juhtimisega stressiolukorras.

2021. aasta jaanuaris moodustas komisjon töörühma, kuhu kuuluvad Euroopa järelevalveasutused, ESRB, Euroopa Keskpank (EKP) ja ühtse järelevalvemehhanismi esindajad, et hinnata võimalusi ja probleeme seoses tuletisinstrumentide kliirimise ülekandmisega Ühendkuningriigist ELi kesksetele vastaspooltele. Töörühm võttis seisukohtade ja teabe kogumiseks ühendust ka mitme sidusrühmaga. Töörühma aruteludes leidsid kinnitust ELi riskid, mis tulenevad riskipositsioonidest Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes. Selliseid riske tõi esile ka ESMA Euroopa turu infrastruktuuri määruse teise muutmise määruse (EL) 2019/2099 raames läbi viidud kolmandate riikide süsteemselt oluliste kesksete vastaspoolte hindamisel, mille ta viis lõpule eelmise aasta detsembris.

Seepärast esitab komisjon tõhusate ja konkurentsivõimeliste kliirimisteenuste toetamiseks 2022. aasta teisel poolel meetmed, et muuta ELi kesksed vastaspooled turuosalistele atraktiivsemaks, muutes ELi atraktiivsemaks ja kulutõhusamaks kliirimiskeskuseks ning tugevdades kesksete vastaspoolte ELi järelevalveraamistikku, et sellega seotud riske paremini juhtida.

Sellega seoses võiks pensioniskeemide vabastuse lõpetamine aidata arendada ELi likviidsusreservi, meelitades tõenäoliselt ligi täiendavaid kliirimisvõimalusi ELis.

4.Olukorra muutumine alates komisjoni esialgsetest aruannetest