1.Euroopa terasetööstus ja selle peamised probleemid

Tugev tööstuslik baas on oluline Euroopa majanduskasvu seisukohast, püsivate töökohtade säilitamiseks ja meie konkurentsivõime parandamiseks maailmaturul.

Tugev terasesektor on mitme tööstusliku väärtusahela aluseks. Euroopa terasesektori aastane käive on 166 miljardit eurot ja see moodustab 1,3 % ELi SKPst. 2015. aastal andis terasesektor otseselt tööd 328 000 inimesele ja kaudsete töökohtade kaudu veelgi rohkematele inimestele. Euroopa terasesektorit iseloomustavad ajakohased, energiatõhusad ja vähese CO2-heitega tehased, kus toodetakse maailmaturule suure lisaväärtusega või nišitooteid, mis rajanevad suurepärasel teadus- ja arendustegevuse võrgustikul. Euroopa Liit on Hiina järel teine terasetootja ja toodab ligikaudu 170 miljonit tonni toorterast aastas. Euroopa terasetööstus on maailmas jätkuvalt juhtival kohal kõrgtehnoloogiliste spetsialiseeritud toodete segmendis.

Hoolimata suurest potentsiaalist on Euroopa konkurentsipositsioon maailma teraseturul paari viimase aasta jooksul halvenenud. Ehkki üleilmne nõudlus oli majandus- ja finantskriisi järel püsivalt kõrge, on majanduskasvu aeglustumisel Hiinas ja teistes tärkava turumajandusega riikides alates 2014. aastast olnud negatiivne mõju terase nõudlusele maailmaturul. Lisaks on vaba tootmisvõimsus teatavates kolmandates riikides, eelkõige Hiinas, oluliselt suurenenud. Ainuüksi Hiina tootmisvõimsuse ülejääk on hinnanguliselt 350 miljonit tonni, mis on peaaegu kaks korda suurem liidu aastatoodangust.

Terasetoodangu ülejääk on viimasel ajal põhjustanud ekspordi plahvatusliku suurenemise, mis on maailma teraseturgu destabiliseerinud ja langetanud kogu maailmas terase hinda. Terase import Hiinast ELi on viimase kolme aasta jooksul järsult kasvanud. Mahtude kasvamise tõttu on teatavate terastoodete turuhind vähenenud kuni 40 %. Mõni kolmas riik on sellele reageerinud kaubanduspiirangute kehtestamisega ja muus vormis kaubandustõketega. Lisaks on tootmisvõimsuse ülejääk põhjustanud enneolematu ebaõiglaste kauplemistavade laine, mis moonutab üleilmseid võrdseid konkurentsitingimusi. Selliste kauplemistavade tõttu kandub üleilmse tootmisvõimsuse ülejäägi surve ebaproportsionaalselt Euroopa tootjatele ja nende töötajatele. Ainuüksi 2015. aastal ja 2016. aasta alguses pidi komisjon algatama kümme uut uurimist terasega seotud ebaõiglaste kauplemistavade asjus.

Nendele asjaoludele lisanduvad mitu pikaajalist probleemi, mis nõuavad jõulist sekkumist Euroopa tasandil, et aidata terasesektoril kohanduda, olla innovatiivne ning kasutada oma potentsiaali, mis tuleneb kvaliteedist, tipptehnoloogiast ja kõrge kvalifikatsiooniga tööjõust. Terasetööstus, liikmesriigid ja ELi institutsioonid peavad reageerima kooskõlastatult.

2.Probleemide teadvustamine

Kirjeldatud arengusuundadele reageerimiseks on vaja lühiajalisi ja pikaajalisi meetmeid. Teatavaid meetmeid on juba võetud, kuid vaja on jätkuvaid ja tõhusaid ühiseid meetmeid, et eri probleemidele kiiremini piisavaid lahendusi leida. Terasesektori olukorra leevendamiseks ja moderniseerimiseks on vaja parimal viisil kasutada kõiki kättesaadavaid vahendeid.

Euroopa terasetööstuse olukord on komisjoni jaoks tähtsal kohal. 2016. aasta veebruaris korraldas komisjon seetõttu kõrgetasemelise konverentsi energiamahukate tööstusharude kohta, et teha kokkuvõtteid praeguses olukorras võetud meetmetest, kaasa arvatud 2013. aasta terasesektori tegevuskava rakendamisest. Probleem oli 2015. aasta novembris ja 2016. aasta veebruaris arutlusel ka konkurentsivõime nõukogus, samuti 2015. aasta detsembris Euroopa Parlamendis seoses resolutsiooniga „Euroopa jätkusuutliku mitteväärismetallide tööstuse väljaarendamine”. Energiamahukate tööstusharude kõrgetasemeline töörühm on kõigile asjaomastele sidusrühmadele arutelude pidamise foorumiks.

Komisjon rakendab ja tõhustab tööstusele kohest leevendust pakkuvaid ning võrdseid tingimusi taastavaid meetmeid. Kuid ühised jõupingutused peavad jätkuma. Ainuüksi lühiajalistest meetmetest ei piisa energiamahukate tööstusharude, nagu seda on terasetööstus, pikaajalise konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse tagamiseks. Selliste tööstusharude tulevik sõltub nende ajakohastumis- ja innovatsioonivõimest. Varasemate meetmete tulemusena on ELi terasetööstus muutunud dünaamilisemaks, innovatiivsemaks ja kliendikesksemaks. Neid meetmeid tuleb toetada ja kiirendada, kui tahame praeguseid probleeme lahendada.

Euroopa Liit ja liikmesriigid saavad terasetööstust ja teisi energiamahukaid tööstusharusid abistada investeeringute edendamise ja soodsa ettevõtluskeskkonna loomisega. Sellele eesmärgile aitavad kaasa ka komisjoni selge rõhuasetus tööhõivele ja majanduskasvule, samuti strateegilised algatused, nagu investeerimiskava ja kapitaliturgude liit, ühtse turu strateegia, digitaalse ühtse turu strateegia, energialiit või ringmajanduse pakett. Lisaks saab vajalike reformide rakendamiseks ja mitteväärismetallide tööstuse vältimatu ümberkorraldamise käigus tekkivate probleemide vähendamiseks kasutada mitut Euroopa rahastamisvahendit. Neid tuleks täiel määral ja kiirkorras tarvitusele võtta.

A.Tõhus ja vastutustundlik kaubanduspoliitika

Ühised sammud kaitse tugevdamiseks ebaõiglaste kaubandustavade vastu

Komisjon on kehtestanud rekordarvu kaubanduse kaitsemeetmeid, et kõrvaldada dumpingu negatiivne mõju Euroopa terasetööstusele. Liidu meetmete tulemuslikkust ja tõhusust saab aga oluliselt tõhustada, kiirendada ja parandada, kui liikmesriigid komisjoni tegevust toetavad.

Praegused meetmed kaubanduse kaitsemeetmete tugevdamiseks

Terasetoodetega seoses on võetud kokku 37 kaubanduse kaitsemeedet, millest 16 on seotud Hiinast pärit impordiga. Meetmete vastuvõtmise kiirus on suurenenud – 2014. aastal kehtestati viis meedet ja 2015. aastal seitse meedet. Komisjon võtab kasutusele täiendavaid vahendeid, näiteks algatab ta nüüd uurimisi ka kahju tekkimise ohu korral. Lisaks tagab komisjon, et tööstusharule pakutakse tegelikku leevendust oluliselt enne ajutiste meetmete kehtestamist. Selle saavutamiseks registreeritakse import enne ajutiste meetmete vastuvõtmist. See võimaldab komisjonil kohaldada lõplikke dumpinguvastaseid tollimaksusid tagasiulatuvalt kolm kuud enne ajutiste meetmete vastuvõtmist, kui asjaomased õiguslikud tingimused on täidetud.