Käesolev aruanne Ungarisse tehtud tõhustatud järelevalvemissiooni kohta edastatakse nõukogule vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli -11 lõikele 4. Nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli -11 lõikes 5, edastati missiooni esialgsed järeldused Ungari ametiasutustele, et nad esitaksid oma märkused.

Ungari – märkimisväärse kõrvalekalde menetlus

Tõhustatud järelevalvemissioon, 26. september 2019

Aruanne

1. Sissejuhatus

Ungari suhtes on alates 2018. aasta kevadest kohaldatud märkimisväärse kõrvalekalde menetlusi. Juunis 2018 leidis nõukogu kooskõlas aluslepingu artikli 121 lõikega 4, et Ungaris oli 2017. aastal esinenud märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgist. Nõukogu esitas Ungarile soovituse võtta vajalikud poliitilised meetmed, et kõrvalekalle korrigeerida. Detsembris 2018 järeldas nõukogu, et Ungari ei olnud võtnud tõhusaid meetmeid ja esitas muudetud soovituse. Ungari ei võtnud aga ka muudetud soovituse täitmiseks tõhusaid meetmeid.

Kuna 2018. aastal ei täidetud stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa nõudeid, algatati juunis 2019 uus märkimisväärse kõrvalekalde menetlus. 5. juunil 2019 esitas komisjon Ungarile hoiatuse seoses 2018. aastal esinenud järjekordse kõrvalekaldega keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast ja tegi nõukogule ettepaneku algatada uus märkimisväärse kõrvalekalde menetlus. Nõukogu nõudis Ungarilt vajalike meetmete võtmist, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 3,3 % ja 2020. aastal 4,7 %, mis vastab 2019. aastal aastasele struktuursele kohandusele 1,0 % SKPst ja 2020. aastal kohandusele 0,75 % SKPst, kusjuures 2020. aastaks soovitatud struktuurne kohandus põhineb eeldusel, et peetakse kinni 2019. aastal nõutud kohandusest.

Praegu ei ole märke, et ametiasutustel oleks kavas võtta nõukogu 2019. aasta soovituse järgimiseks ühtegi täiendavat parandusmeedet. Kui 2018. aastal oli eelarvepuudujääk 2,2 % SKPst, siis 2019. aastal peaks see komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi kohaselt kahanema 1,8 %-le, mis on kooskõlas 2019. aasta lähenemisprogrammis esitatud ametiasutuste eesmärgiga. Sellisest eelarvekohandusest ei piisa aga 2019. aastal nõukogu soovituse täitmiseks. 2019. aasta esimese poole kohta avaldatud makromajanduslikest näitajatest selgub, et makromajanduslik keskkond on olnud 2019. aastal oodatust parem, sest nii SKP reaal- kui ka nominaalkasv on ületanud ametiasutuste ja komisjoni prognoose. Tugev tööturg ja tööandjate sotsiaalkindlustusmaksete täiendav vähendamine on toetanud eratarbimist. See on mõjunud soodsalt 2019. aasta eelarvetulemustele ja lubab eeldada, et ametiasutuste seatud eelarvepuudujäägi eesmärk 1,8 % SKPst on saavutatav. Ühtegi täiendavat meedet ei ole 2019. aastal aga nõukogu soovituse järgimiseks võetud.

12. juulil 2019 vastu võetud 2020. aasta eelarves muudeti eelarvepuudujäägi eesmärki 1 %-le SKPst, kuigi varem oli kavas saavutada vaid 1,5 %. Kuna eelarve võeti vastu hiljem kui nõukogu soovitus, ei saanud seda kevadise hindamise käigus arvesse võtta. 2020. aasta eelarves seatud eelarvepuudujäägi eesmärk 1 % SKPst on 0,5 protsendipunkti parem eesmärgist 1,5 %, mis esitati aprilli lõpus avaldatud 2019. aasta lähenemisprogrammis. Eelarvepuudujäägi eesmärgi paranemine tuleneb peamiselt sellest, et prognoositakse oodatust suuremat maksutulu ja kulude vähenemist – viimane on põhiliselt seotud investeeringute kärpimisega. Samal ajal hõlmab 2020. aasta eelarve ka ekspansiivseid meetmeid, mis on esitatud majanduse kaitsmise tegevuskavas, mille valitsus võttis vastu 30. mail 2019.

Komisjon viis 26. septembril 2019 ellu tõhustatud järelevalvemissiooni. Missioon viidi ellu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 11 lõike 2 alusel. Missioon kohtus rahandusministeeriumi riigi rahanduse riigisekretäri Péter Benő Banaiga, panga Magyar Nemzeti Bank tegevdirektori Dániel Palotaiga, kes vastutab majandusteaduste ja prioriteetide eest, ja eelarvenõukogu presidendi Árpád Kovácsiga. Missiooni eesmärk oli saada üksikasjalikku teavet 2019. aasta eelarvesuundumuste, juulis 2019 vastu võetud 2020. aasta eelarve ja ametiasutuste kavandatavate eelarvemeetmete kohta, tuua esile eelarveriskid, mis on seotud majanduskasvu eeldatava aeglustumisega, ning kutsuda üles täitma märkimisväärse kõrvalekalde menetlust käsitlevat soovitust. Käesolev aruanne põhineb enne järelevalvemissiooni ja selle käigus saadud teabel.

2. Missiooni järeldused

Komisjoni delegatsioon märkis, et majanduse olukord on soodne ja et üldine eelarveseisund on paranenud (nii valitsemissektori eelarvepuudujääk kui ka võlg vähenevad). Missioon tõdes, et Ungari makromajanduslikud tulemused olid 2018. aastal ja 2019. aasta esimeses pooles head. Need suundumused koos 2020. aastaks seatud ulatuslikuma eelarve-eesmärgiga osutavad võrreldes viimaste aastatega edasiminekule. On siiski ette näha, et viimastel aastatel majanduskasvu toetanud tsükliliste ja välistegurite mõju hajub tulevikus vähehaaval, sest majandus aeglustub teatavates suuremates läänemaailma riikides ja sektorites, mis on Ungari majanduse jaoks üha tähtsamad. Ungari ametiasutused nõustusid, et ELi majanduskasvu pidurdumise taustal saab riigil olema raske hoida oma kasvunäitajaid viimaste aastate tasemel. Nad tunnistasid samuti, et Ungari valitsus panustab pigem majanduskasvu jätkumisele kui eelarvepoliitikale. Missioon meenutas samuti Ungarile esitatud nõukogu soovitust, mille kohaselt tuleb riigil kasutada ära praegust soodsat olukorda, et kindlustada oma eelarveseisundit ja vähendada veelgi valitsemissektori võlga.

Hoolimata oodatust parematest makromajanduslikest ja eelarvenäitajatest, kinnitasid ametiasutused, et nad ei kavatse 2019. aasta eelarvepuudujäägi eesmärki muuta ega valitsemissektori võlga ulatuslikumalt vähendada. Ametiasutused kavatsevad jääda 2019. aastal kindlaks oma algsele valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärgile 1,8 % SKPst, mis on määratud kindlaks 2018. aasta juulis heaks kiidetud 2019. aasta eelarves ja millest lähtutakse ka 2019. aasta lähenemisprogrammis. 2019. aasta tulud on osutunud oluliselt suuremaks, kui eelarve heakskiitmisel prognoositi. Samas nähakse ette, et kogu tulude kasvu neelavad suurenevad kulud, eelkõige finantskorrektsioon, milles on hiljuti komisjoniga kokku lepitud, sest ELi vahendite kasutamisel esines pettust. 2019. aastal tehtav korrektsioon on seotud 2017.–2019. aastal rakendatud projektidega ja halvendab hinnanguliselt eelarvetasakaalu 0,3 % SKPst. Ülejäänud finantskorrektsioon moodustab umbes 0,3 % SKPst ja langeb eelseisvatele aastatele. Lisaks prognoositakse, et demograafiline programm võetakse kasutusele kavandatust suuremas ulatuses (sest sünnituseelse laenu taotluste arv ja taotletud laenude keskmine maht on osutunud oodatust suuremaks). Ametiasutused on suurendanud nende kulude prognoosi ka järgmiseks aastaks.

Ametiasutused tunnistasid, et eelarveaasta lõpus tehakse sageli kavandamata kulutusi, kuid märkisid samas, et selliseid kulutusi kärbiti eelmisel aastal, et võtta arvesse märkimisväärse kõrvalekalde menetlust käsitlevat soovitust. Viimasel kolmel aastal (2016–2018) on ametiasutused eelarve koostamisel süstemaatiliselt lähtunud konservatiivsetest prognoosidest ja kasutanud aasta jooksul üle jäänud vahendeid selleks, et teha aasta lõpus eelarves ette nägemata kulutusi. Ungari ametiasutused märkisid, et nimetatud kulutused olid seotud ühekordsete investeeringutega ja et 2018. aasta lõpus otsustas valitsus märkimisväärse kõrvalekalde menetlust käsitleva soovituse kohaselt kõiki üle jäänud vahendeid mitte ära kulutada. Ilma selliste kulutusteta oleks eelarvepositsioon võinud olla parem.

2020. aasta eelarvepuudujäägi eesmärk on varem kavandatust ulatuslikum ja kasutab soodsat majanduse olukorda ära eelarve kiiremaks kohandamiseks, nagu on nähtud ette nõukogu soovituses. Kui 2019. aasta lähenemisprogrammis oli eelarvepuudujäägi eesmärk 1,5 % SKPst, siis 2020. aasta eelarves seati ulatuslikum eesmärk 1 %. Ametiasutused rõhutasid, et 2020. aasta ulatuslikuma eelarve-eesmärgi saavutamisel tuginetakse põhiliselt järgmistele teguritele: oodatust soodsam makromajanduslik stsenaarium, veel täpsustamata meetmed maksukuulekuse parandamiseks ja kulude piiramine. Ühtlasi on ametiasutustel endiselt kavas nominaalne eelarve 2023. aastaks tasakaalu viia. 2020. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgi muutmine kiirendab samuti selle eesmärgi saavutamist. Nimelt on ametiasutustel nüüd kavas vähendada 2021. aastaks puudujääki 0,7 %-le, 2022. aastaks 0,4 %-le ja 2023. aastaks 0,0 %-le. 2019. aasta lähenemisprogrammi kohaselt oleks puudujääki nendel aastatel kohandatud vastavalt 1,2 %-le, 0,5 %-le ja 0,0 %-le. Kokkuvõttes toovad uued valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärgid rahandusministeeriumi arvutuste põhjal kaasa selle, et struktuurne tasakaal paraneb 2020. aastal rohkem, kui nõukogu soovituses on ette nähtud, ja et juba 2021. aastal ületatakse keskpika perioodi eelarve-eesmärk, milleks on struktuurne puudujääk 1,0 % SKPst.

Ametiasutused prognoosivad, et 2019. aasta tulud kujunevad eelarves ettenähtust märkimisväärselt suuremaks, mis loob 2020. aastaks positiivse baasefekti. Kaalutlusõigusel põhinevatel tulu- ja kulumeetmetel on 2020. aasta tuluprognoosile ainult osaline mõju, sest peale aktsiisitõusu ei ole nimetatud ühtegi uut meedet. Kuigi ametiasutused ei ole makromajanduslikku stsenaariumi muutnud, on tuluprognoosis juba võetud arvesse 2019. aasta prognoositust suuremat tulu, mis loob 2020. aastaks positiivse baasefekti. Ei ole veel siiski selge, kas ja millal uued meetmed kehtestatakse.

Ametiasutused töötavad välja uusi meetmeid maksukuulekuse parandamiseks ja varimajanduse vähendamiseks, kuid nende vastuvõtmise ajakava ei ole veel selge. Uute meetmete puhul võetakse eeskuju viimastel aastatel kehtestatud meetmetest, mida on saatnud edu. Ametiasutused juhivad tähelepanu käibemaksulõhe muljetavaldavale vähenemisele, mis oli 2013. aastal 21 %, kuid langes 2018. aastal hinnangute kohaselt 9 %-le ehk alla ELi keskmise, milleks on 10 % (allikas: Euroopa Komisjon). Arvatakse, et käibemaksulõhet aitasid eelkõige vähendada juulis 2018 suurettevõtetes kasutusele võetud elektroonilised arved ja et selle meetme mõju peaks mingil määral ulatuma ka 2019. aastasse. 2013. aastal kehtestasid ametiasutused väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks kaks maksulihtsustusskeemi (Kata ja Kiva), mille eesmärk oli võidelda varimajandusega ja mis on seni andnud tulude kogumisel päris häid tulemusi. Praegu tegelevad ametiasutused kahe valdkonnaga: i) uute varimajanduse vastase võitluse meetmetega, näiteks elektrooniliste maksevahendite kasutamise stiimulitega, ning ii) ettevõtete maksualaste halduskohustuste lihtsustamisega, muu hulgas selleks, et ettevõtetel kuluks vähem aega maksualaste aruandekohustuste täitmiseks (praeguse 277 tunni asemel (allikas: „Paying taxes 2019“, PwC) alla 100 tunni) ja et esialgse kava kohaselt 2021. aastal võetaks kasutusele eeltäidetud käibemaksudeklaratsioonid. Ametiasutustel ei ole veel võimalik esitada uute meetmete üksikasju, kuid nende ajakava kohaselt võiks maksuseaduse muutmine alata 2019. aasta sügisel ja sel juhul jõustuksid meetmed 2020. aasta teises pooles.

2020. aastal kavatsetakse eelarve konsolideerimine saavutada peamiselt tänu sellele, et kuluartiklite areng eeldatavasti pidurdub. 2020. aasta eelarves on ette nähtud kulude ülemmäärad, kusjuures põhiliselt piiratakse riiklikele investeeringutele tehtavaid kulutusi, eelkõige buumitsüklis olevas ehitussektoris. Arvatakse, et riigi rahastatavate projektide kärpimine ei kahjusta majanduskasvu, sest pakkumispoolel on täheldatud suutlikkuspiiranguid ja oodata on erainvesteeringute suurenemist. Ühe kärbitava projektina on ametiasutused nimetanud tänapäevalinna programmi, mille kulud on 2020. aastal kavandatust väiksemad (algselt ette nähtud 135 miljardi Ungari forinti asemel 85 miljardit Ungari forinti). Samal ajal prognoositakse mõne kuluartikli kasvu, näiteks demograafilise programmi ulatuslikuma kasutuselevõtu ja eluasemeprogrammi laiendamise tõttu.