[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 15.5.2007

SEK(2007) 569

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT

Saatedokumentettepanekule nõukogu määruse kohta, mis käsitleb innovatiivse meditsiini algatuse ühisettevõtte loomistINNOVATIIVSE MEDITSIINI ühise tehnoloogiaalgatuse mõju analüüsi kommenteeritud kokkuvõteMÕJU HINDAMISE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE[KOM(2007) 241 lõplik][SEK(2007) 568]

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT

INNOVATIIVSE MEDITSIINI ühise tehnoloogiaalgatuse mõju analüüsi kommenteeritud kokkuvõteLisa ettepanekule nõukogu määruse kohta, mis käsitleb innovatiivse meditsiini algatuse ühisettevõtte loomist

Taust

Käesolevas mõju analüüsis uuritakse innovatsiooni ja investeerimise ergutamise võimalusi farmaatsiaalases uurimistöös Euroopa tasandil, eelkõige innovatiivse meditsiini ühise tehnoloogiaalgatuse kaudu.

Farmaatsiaalase uurimistöö probleem Euroopas on sidusrühmade killustatus eri riikides ja sektorites (akadeemilised ja tööstusringkonnad, VKEd, klinitsistid, seadusandjad, patsiendid). Selleks et kogu Euroopas farmaatsiasektori oskusteavet ja ekspertteadmisi paremini ära kasutada, tuleks võtta meetmed ühenduse tasandil, leidis innovatsiooni ja ravimitega varustamist käsitlev töörühm G10 ning samale järeldusele jõudis ka Esko Aho oma aruandes. Samuti on farmaatsiatööstus korduvalt väljendanud soovi teha tihedamat koostööd teiste sidusrühmadega kogu Euroopas.

Vastusena tööstusringkondade ja teiste sidusrühmade teadustööalastele vajadustele võeti seitsmenda raamprogrammiga (2007–2013) kasutusele ühised tehnoloogiaalgatused . Euroopa Komisjon tegi ettepaneku, et ühiste tehnoloogiaalgatustega toetataks teatava arvu Euroopa tehnoloogiaplatvormide eesmärkide saavutamist. Kasutades tohutusuuri rahalisi, haldus- ja inimressursse, peaks ühiste tehnoloogiaalgatuste raames avaliku ja erasektori koostöös ellu viidama ambitsioonikaid teadusuuringute kavasid Euroopa tasandil. Ühiste tehnoloogiaalgatuste raames tuleks edendada Euroopa ühishuvi väljendavat tegevust, aidata kaasa Lissaboni tegevuskavas sätestatud konkurentsivõime eesmärgi ja Barcelona kohtumisel vastuvõetud sihtide saavutamisele teadusuuringute rahastamise valdkonnas. Ühised tehnoloogiaalgatused peaksid endast kujutama sobivat õiguslikku ja haldusvormi nii avaliku kui ka erasektori vahendite tõhusaks koondamiseks konkreetses valdkonnas üle kogu Euroopa.

Innovatiivse meditsiini algatus (IMA) on tuletatud tehnoloogiaplatvormist „Innovatiivne meditsiin Euroopas”. See käsitleb Euroopa farmaatsiasektorit ja Euroopa Komisjon määratles selle kui sobiva valdkonna ühiseks tehnoloogiaalgatuseks. Kavandatava IMA ühise tehnoloogiaalgatuse põhielement on see, et farmaatsiatööstus peab teadusuuringuid rahastama Euroopa Komisjoniga samal tasemel. Farmaatsiatööstuse osamaksed põhinevad teadusuuringutesse tehtavatel investeeringutel Euroopas (mitte kogu maailmas). IMA ühise tehnoloogiaalgatuse peamised eesmärgid on uute ravimite ohutuse ja tõhususe prognoosimiseks uute ja paremate tehnikate ja meetodite väljatöötamine ning valideerimine. Oluline on see, et IMA raames teostatavate teadusuuringute tulemused saavad olema kasutamiseks kättesaadavad kogu Euroopa farmaatsiasektorile.

Konsulteerimine

IMA ühise tehnoloogiaalgatuse mõju hindamine põhineb kahel aruandel. Esimese aruande „Majandusliku ja ühiskondliku mõju hinnang” koostas sõltumatu eksperdirühm ja selles käsitleti hetkeolukorda Euroopa farmaatsiasektoris, määratleti, millised on põhimõttelised valikud, ning anti hinnang nende majanduslikule ja ühiskondlikule mõjule.

Teise aruande „Innovatiivse meditsiini algatus – edu võti” esitas Euroopa Farmaatsiatööstuste ja -assotsiatsioonide Föderatsioon (EFPIA). Selles on väljendatud 24 suurema, Euroopas ulatuslikku teadus- ja arendustegevust arendava farmaatsiaettevõtte arvamus.

Mõjuhinnangus kajastuvad ka farmaatsiasektori sidusrühmadega tehnoloogiaplatvormi „Innovatiivne meditsiin Euroopas” raames 2004. aasta mais läbiviidud konsultatsioonide tulemused. Strateegilise teadusuuringute kava (SRA) koostamiseks korraldati üheksa seminari, milles osales üle 300 ravimite väljatöötamise protsessis osalevate sidusrühmade esindaja. Lisaks sellele toimus üle 20 valitsemise ja intellektuaalomandi õigustega tegelevate töörühmade korraldatud kohtumise sidusrühmade, ekspertide, komisjoni töötajate ja EFPIA esindajate vahel. Samuti toimus viis kohtumist liikmesriikide töörühmas, kuhu kuuluvad 28 liikmesriigi ja assotsieerunud riigi esindajad.

Turutõrked – probleemi olemus

Ebapiisav investeerimine teadus- ja arendustegevusse Euroopas

Euroopa farmaatsiatööstus on viimase 10–15 aasta jooksul jätkuvalt kasvanud, tootmine on suurenenud nagu ka sektori panus kaubandusbilanssi ja tööhõivesse Euroopas. Farmaatsiatööstuses investeeritakse 15,3% kogukäibest teadus- ja arendustegevusse, mistõttu on farmaatsia tunduvalt teadustöömahukam kui muud tööstussektorid. Tundub, et tavapärase farmaatsia ettevõtted suutsid teadus- ja arendustegevusse investeerimise alal Euroopas USAga sammu pidada, vähemalt kuni 2003. aastani. Kuid biotehnoloogia vallas on USA Euroopast märkimisväärselt ees, arvestades kulutusi teadus- ja arendustegevusele erasektoris ja riskikapitali kättesaadavust. See on ülioluline, kuna biotehnoloogia valdkonda kuuluvad tipptasemel teadmistepõhised tegevusalad, mis tõenäoliselt aitavad tulevikus rohkem kaasa tööstusharu kasumi ja konkurentsivõime suurendamisele.

Ka avaliku sektori investeeringud Euroopas on väiksemad kui Ameerikas, nii absoluutväärtuses kui protsendina SKTst. Riiklikud kulutused teadus- ja arendustegevusele tervishoiu valdkonnas (teadus- ja arendustegevuse alased riigi eelarveassigneeringud ja väljamaksed) Ameerikas on umbes 0,26% SKTst, samal ajal kui Euroopas on see näitaja kõigest 0,04%. Samuti on USAs teadus- ja arendustegevuse alaste riigi eelarveassigneeringute ja väljamaksete keskmine kasvumäär tervishoiu valdkonnas 10% (2000–2004), kuid suuremates Euroopa riikides on see kasvumäär sellest ainult umbes kolmandik (näiteks Suurbritannias 3%, Prantsusmaal 2,6%, Saksamaal 4%). USA edumaa teadus- ja arendustegevuses Euroopa ees kasvab. Kui arvesse võtta, et lisaks kõigele sellele on USAs väga soodsad turutingimused (üks ühtne patent, vaba hinnakujundus, jne), on selge, miks Ameerika on muutunud farmaatsiaettevõtete jaoks teadus- ja arendustegevuse investeeringute seisukohast ligitõmbavamaks.

Farmaatsiaalane teadus- ja arendustegevus liigub Euroopast välja

Viimase 10–15 aasta jooksul on farmaatsiaalased teadusuuringud Euroopas järk-järgult kahanenud. Sel ajal kui USAs suurenesid investeeringud teadus- ja arendustegevusse 4,6 korda aastatel 1990–2005, kasvasid Euroopas selle valdkonna investeeringud samal ajavahemikul ainult 2,8 korda. Ettevõtted viivad kõrgtehnoloogia uurimisüksuseid järjest enam Euroopast välja, peamiselt USAsse ja viimasel ajal ka Aasiasse. Kõrgtehnoloogia uurimisüksuste kaotamine võib Euroopa konkurentsivõimele tõsist mõju avaldada, sest innovatsioon ja tipptehnoloogia on pikaajalise majanduskasvu seisukohast võtmetähtsusega. Teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute üleviimine võib põhjustada ka ajude äravoolu, kui noored andekad teadlased lahkuvad teadus- ja arendustegevuse investeeringute otsingul Euroopast. Koos tagasihoidlike riiklike kulutustega teadusuuringute rahastamiseks võib see Euroopa ligitõmbavust farmaatsiaalase uurimistegevuse jaoks tulevikus veelgi vähendada, luues seega surnud ringi. Seetõttu on vajalikud suunatud arukad investeeringud, et taastada Euroopa maine äärmiselt ligitõmbava piirkonnana teadustegevuseks ja ümber pöörata praegune teadusuuringute Euroopast välja viimise tendents.

Tehnoloogiline keerukus on suur probleem

Uue ravimi väljatöötamine maksab praegu 400–900 USA dollarit, kuid kulutused teadus- ja arendustegevusele farmaatsiasektoris on viimase kümne aasta jooksul pidevalt suurenenud ilma, et turule ja patsientideni jõudvate uute ravimite hulk oleks kasvanud sellele vastavalt.

Kliinilise arenduse pikendamine ja investeeringute suurendamine selliste uute ravimite puhul, mille väljatöötamine hilisemates faasides ebaõnnestub, suurendavad uute ravimite väljatöötamise maksumust. Seetõttu on farmaatsiatööstus väga huvitatud sellest, et uued lootustandvad ravimid tehakse kindlaks suurema kindlusega võimalikult varases arendusfaasis, st enne, kui nende peale on kulutatud liiga palju ressursse. Seda raskendab praegu vahendite puudumine turvalisuse ja tõhususe prognoosimiseks ravimite väljatöötamise protsessi varases staadiumis.

Farmaatsiaalane uurimistöö ELis on killustatud

Turvalisuse ja tõhususe parem prognoosimine ravimite väljatöötamise protsessi algstaadiumis on nii keeruline, et ükski ettevõte ega avalik-õiguslik asutus ei suuda seda üksi saavutada. Ettevõtted, seadusandjad, valitsusasutused, akadeemilised ringkonnad ja patsiendid peavad sellega seotud probleemide lahendamiseks omavahel ressursse ja teadmisi jagama. Kahjuks kannatab Euroopa farmaatsiasektor sidusrühmade killustatuse all eri riikides ja tegevusvaldkondades. See piirab teadmiste vaba vahetuse ja koondamise võimalusi asjaosaliste vahel. Innovatiivsete ja teadustöömahukate VKEde tegevust ja kasvu takistab lisaks sellele Euroopas rahalisest killustatusest tulenev kapitali vähene kättesaadavus.

Peale selle on farmaatsiaettevõtted keskendunud oma konkurentsivõimet parandavale uurimistegevusele (st uue ravimi väljatöötamisele suunatud uuringutele), samal ajal ei ole ühelgi ettevõttel ärilist stiimulit toota teadmisi, millest saaks kasu kogu sektor (sealhulgas konkurendid). Seetõttu tuleb luua uus teadusliku koostöö vorm, mis võimaldaks ettevõtetel omavahel ja ka teiste sidusrühmadega koostööd teha.

Miks on vaja ELi sekkumist (subsidiaarsuse kontroll)

Valitsused teevad plaane, mõeldes oma riigi tasandil, sel ajal kui tööstusringkonnad plaanivad ülemaailmselt. Suurtel riikidel nagu USA ja Hiina on ühtne investeerimisstrateegia, mis võimaldab tööstusharudel paremini plaanida vahendeid ja nende mõju. Euroopas ei kooskõlasta riikide valitsused oma investeeringuid teadus- ja arendustegevusse ja farmaatsiatööstus peab kasutama ressursse, et oma tegevust kohalikele tingimustele vastavalt kohandada.

Ainult ühenduse õigusaktidega on võimalik luua sihipärane ja ühtne teadus- ja arendustegevuse programm, mis suudab koondada kõik teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute allikad (avalikus ja erasektoris) Euroopa tasandil. Vastasel juhul on pingutused teadusuuringute kitsaskohtade lahendamiseks ravimite väljatöötamisel kaootilised ning edasiminekut takistavad koordineerimise puudumine, topelttöö, ebavajalik bürokraatia ja teadusuuringutele eraldatud väheste vahendite ebaotstarbekas kasutamine.

Eesmärgid

Avalik sekkumine Euroopa tasandil peaks olema suunatud kolme strateegilise eesmärgi saavutamisele: 1) üha suureneva mahajäämuse likvideerimine teadus- ja arendustegevuse valdkonnas (võrreldes USAga ja järjest rohkem ka Hiina ja Indiaga), tuues Euroopasse rohkem avaliku ja erasektori investeeringuid; 2) muuta Euroopa kõige ligitõmbavamaks piirkonnaks farmaatsiaalase teadus- ja arendustegevuse jaoks; ja 3) luua avalike-õiguslike asutuste, tööstusettevõtete ja teiste sidusrühmade võrgustik, et suurendada koostööd ning edendada loovust, ettevõtlikkust ja kriitilise massi saavutamist.

IMA ühise tehnoloogiaalgatuse teadusuuringute kavas on välja toodud neli kitsaskohta ravimite väljatöötamises, mida tuleks parandada:

- parem ohutuse prognoosimine (ohutusega seotud probleemide kiire avastamine)

- parem tõhususe prognoosimine (tõhususega seotud probleemide kiire avastamine)

- lüngad teabehalduses – infotõkete kõrvaldamine liidestes

- hariduslünkade kõrvaldamine – erialadevaheliste tõkete kaotamine

Oluline on, et strateegilises teadusuuringute kavas käsitletakse ravimite väljatöötamise protsessi, mitte uute ravimite või vaktsiinide väljaarendamist.

Põhimõttelised valikud ja analüüs

Analüüsitud on nelja järgmist põhimõttelist tegevusvõimalust:

1. Mitte võtta lisameetmeid ja toetada muid teadusuuringuid tervishoiu valdkonnas seitsmenda raamprogrammi raames. Selle valiku puhul jäetakse farmaatsiatööstus omapead. Lisameetmeid mitte võttes ei õnnestu lahendada tootlikkuse probleemi ega kõrvaldada Euroopa mahajäämust teadus- ja arendustegevuse vallas ega aidata kaasa Lissaboni tegevuskava eesmärkide saavutamisele. Ilma avaliku sekkumiseta on ebatõenäoline, et üksikud ettevõtted investeeriksid konkurentsieelsetesse teadusuuringutesse, millest ka teised ettevõtted kasu võivad saada. Isegi kui mõned ettevõtted selles valdkonnas midagi ette võtaksid, oleks nende tegevus tõenäoliselt killustatud ega aitaks kaasa süsteemsete puudujääkide kõrvaldamisele farmaatsiaalases teadus- ja arendustegevuses. Kõnealune valikuvõimalus on selgelt ebasoovitav.

2. Käsitleda probleeme riikide tasandil . Sellega ei õnnestuks lahendada killustatuse küsimust. Probleemid, millega tuleks tegeleda, on üleeuroopalised ja riikliku sekkumisega ei õnnestuks saavutada olukorra struktuurilist paranemist pikemas perspektiivis. Riikliku tasandi meetmetega õnnestuks koondada väike hulk tööstusele orienteeritud ja akadeemilisi teaduslikke eriteadmisi. Üksikute riikide tegevusega ei õnnestu ka tõenäoliselt luua paremat ELi õiguslikku raamistikku farmaatsiatööstuse jaoks.

3. Tavapärane tegevus , mille puhul võetakse meetmed ELi tasandil, kasutades tavapäraseid raamprogrammi vahendeid. IMA strateegilise teadusuuringute kava mõned osad oleks võimalik rakendada olemasolevate ELi vahendite abil ja ka eraldi riiklike programmide kaudu. Eelnevate kogemuste põhjal võib öelda, et on ebatõenäoline, et tavapäraste vahendite abil õnnestuks tööstusharu piisaval määral tegevusse kaasata, rääkimata koostööst ja teabe jagamisest eri ettevõtete vahel või terves sektoris. Seetõttu on ebatõenäoline, et selle valikuga õnnestuks ELi meetmete võimalikku täiendavust täielikult ära kasutada.

4. Neljas võimalus on ühine tehnoloogiaalgatus , mille raames viidaks ellu IMA, luues ühisettevõtte EÜ asutamislepingu artikli 171 alusel. Ühisettevõte peaks väljenduma avaliku ja erasektori partnerluses ühenduse ja farmaatsiatööstuse vahel. See peaks looma tugeva ja tõhusa koordineerimismehhanismi, mille raames on võimalik struktureerida ja hallata eri valdkondade ja sektorite osamakseid. IMA ellurakendamine ühisettevõtte kaudu teeks selle tööstusringkondade jaoks ligitõmbavamaks, eelkõige selle tõttu, et neil oleks võimalik mõjutada prioriteetide kindlaksmääramist, aga võttes arvesse ka võimalust kasutada suure hulga uuringute tulemusi ja liituda hulga sidusrühmade võrgustikuga, milles Euroopa Komisjon tegutseb „ausa vahendajana”. IMA tagaks ka teatava prognoositavuse taseme, mis enamuse avaliku sektori tegutsemismudelite, sealhulgas tavapärase raamprogrammi raames rahastamise puhul puudub. IMA mudel võib luua ka raamistiku tööstusharu ja EMEA vaheliseks tihedamaks suhtlemiseks, mida farmaatsiatööstus tihti ka taotlenud on. Seetõttu tundub selge, et IMA rakendamine ühisettevõtte kaudu on strateegiliste eesmärkide saavutamiseks parim võimalus.

Majanduslik mõju

IMA potentsiaalne mõju on mitmetahuline ja ulatuslik, nii farmaatsiasektoris, riikide kui ka Euroopa tasandil. Kõige olulisem peaks mõju olema järgmistes valdkondades:

Täiendavus

Tööstusliku teadus- ja arendustegevuse rahastamisel avaliku sektori vahenditest on teatav kaasmõju – see ergutab ettevõtteid investeerima teadus- ja arendustegevusse rohkem, kui nad muidu oleksid investeerinud. Hinnanguliselt toob iga riigi poolt teadus- ja arendustegevusse investeeritud euro kaasa erasektori poolt keskmiselt 93 eurosendi investeerimise teadus- ja arendustegevusse. IMA puhul ei eraldata suurematele farmaatsiaettevõtetele avaliku sektori vahendeid, vaid nad peavad tegema mitterahalise panuse teadusuuringute näol Euroopa Ühenduse vahenditega samal tasemel. See tähendab, et üks avaliku sektori investeeritud euro viib vähemalt ühe lisaeuro investeerimiseni erasektori poolt. Sellisel kaasrahastamise põhimõttel mobiliseerib IMA vähemalt ühe miljardi euro ulatuses teadusuuringutesse investeeritavaid erasektori vahendeid Euroopas. Tegelikud näitajad peaksid olema isegi kõrgemad, sest VKEde ja abitööstusharude osamakseid ei ole tööstusharu poolt investeeritavate võrdväärsete vahendite arvestamisel arvesse võetud. IMA rahaline mõju on seega oluliselt suurem kui tavapärasel avalikul sekkumisel. See, et IMA koondab tööstusharu teadus- ja arendustegevuse vahendid Euroopasse, peaks suurendama ka sektori üldist tegevuse taset. See peaks avaldama positiivset mõju riskikapitali investoritele ja viima uute äriühingute loomiseni. On selge, et IMA puhul rakendatakse täiendavuse põhimõtet oluliselt rohkem kui tavapärase avaliku sekkumise puhul.

Konkurentsivõime:

IMA tehnoloogiline eesmärk on välja arendada ja levitada uusi vahendeid uute ravimite kiiremaks ja tõhusamaks väljatöötamiseks. Selle kõige selgemad eelised on farmaatsiatööstuse suurenenud tootlikkus ja konkurentsivõime. IMA käikulaskmise lühiajalised tulemused (st 2–3 aastat pärast alustamist) on parem teaduslik kvaliteet ja teadmiste loomine. IMAga tagatakse, et hajutatud teadusuuringute tulemused kogutakse kokku ja valideeritakse. Keskpikas perspektiivis peaksid ilmuma ravimite väljatöötamise protsessi jaoks uued vahendid ja meetodid. Keskpikas kuni pikas perspektiivis lühendaks see ravimite väljatöötamise kestust, vähendaks ebaõnnestunud ravimeid ja suurendaks tootlikkust, mis omakorda aitab parandada majanduslikku tulemuslikkust ja suurendada konkurentsivõimet.

Euroopa Komisjoni ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat ja Euroopa Ravimiamet (EMEA) hakkavad kavakohaselt IMAga seotud olema. IMA võib seetõttu panna aluse parematele suhetele farmaatsiatööstuse ja ELi õigussüsteemi vahel. See võib lõpuks viia uute ravimite kiirema heakskiitmiseni, mis omakorda suurendab tootlikkust, kuna teadustöö tulemused jõuavad kiiremini turule. Toote turulejõudmise aja lühendamine on potentsiaalselt IMA üks kõige olulisemaid eeliseid.

Innovatiivsus

Suured farmaatsiaettevõtted vahetavad omavahel harva teavet. IMA annab ettevõtetele võimaluse arendada tihedamat koostööd ja seada sisse suhted teiste teadmuse pakkujatega nii avalikus kui ka erasektoris. IMA loob võimalused pakkuda ja kasutada konkurentsieelseid teadmisi, mis ei olnud varem üksikutele ettevõtetele võimalik.

Kujunevad välja uued innovatsioonialased partnerlussuhted suurte ettevõtete, VKEde ja avaliku sektori asutuste vahel. See peaks parandama uute teadusuuringute tulemuste kasutusele võtmist ja rakendamist ning võib olla kasulik eelkõige VKEdele, kuna vähendab nende jaoks äririski uue tehnoloogia väljatöötamisel. Seda seetõttu, et arendustegevus toimub koostöös lõppkasutajatega (peamiselt suurte farmaatsiaettevõtetega). IMAst võib seega saada madala riskiga taimelava VKEdele uue tehnoloogia väljatöötamiseks.

Majanduskasv ja töökohtade loomine

IMAst saavad kõige rohkem kasu uurimisasutused, kus tegeletakse konkurentsieelse farmaatsiaalase teadustööga. Siia kuulub suur hulk VKEsid ja eri valdkondade uurimisinstituute, kuhu on koondunud oskused ja ekspertteadmised tipptehnoloogia vallas. Teadustöömahukam, konkurentsivõimelisem ja innovatiivsem farmaatsiasektor võiks pöörata ümber praeguse ajude (kõrge koolitustasemega ja suure tootlikkusega töökohtade) äravoolu Euroopast ja tooks selle asemel kaasa selliste Euroopa-väliste farmaatsiaettevõtete sissevoolu, kes tahavad ära kasutada paranenud teadusuuringute keskkonda.

Teadusuuringute keskkond

IMA rõhutab Euroopa positiivseid omadusi ligitõmbava, dünaamilise ja poliitiliselt soosiva keskkonnana erasektori investeeringuteks farmaatsiaalasesse uurimistöösse. Positiivne on ka suurenenud teadlikkus ja juurdepääs Euroopa teadmistele, kõrgtehnoloogiale, eksperdiarvamustele ja tippekspertidele. IMA võib seega toimida inimestevahelise oskuste ja teadmiste vahetuse vahendajana üle riigipiiride ja asutuste vahel, selleks et luua üleeuroopalisi sünergiaid. See aitaks veelgi paremini esile tuua Euroopa omadusi ligitõmbava piirkonnana farmaatsiaalaseks uurimistööks.

Rahvatervis

IMA edukas rakendamine mõjutab positiivselt Euroopa rahvatervist pikas perspektiivis. Kui suudame kiiremini välja töötada ohutumaid ja tõhusamaid ravimeid, millel on vähem kahjulikke kõrvaltoimeid, vähendaks see haiguse ja surma tõttu kaotatud elupäevade arvu. Selle tulemusena peaks Euroopa kodanike elukvaliteet paranema ning kui tõhusama ravi tulemusena lüheneb haiglas viibimiste aeg, aitab see veelgi säästa riigi raha.

Mõõtmine ja näitajad

IMA rakendamist kontrollitakse teatavate tulemusnäitajate põhjal. Kõige olulisemad tulemusnäitajad peaksid mõõtma algatuse mõju ELi konkurentsivõimele farmaatsiasektoris ja Euroopa teaduskeskkonnale.

Lisaks pidevale sisemisele järelevalvele, mida teostab IMA tegevjuhtkond, esitab Euroopa Komisjon iga-aastaseid aruandeid Euroopa Ülemkogule. Nende hulka kuulub ka iga-aastane IMA eduaruanne ja ajakohastatud ülevaade IMA ühisettevõtte rahalisest olukorrast.

Enne 2010. aastat annavad IMA ühisettevõttele hinnangu sõltumatud eksperdid. Selles hinnangus käsitletakse IMA ühisettevõtte töö kvaliteeti ja seatud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. 2017. aasta lõpus viib Euroopa Komisjon läbi lõpliku hindamise ja esitab selle tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Kokkuvõte

Kavandatav innovatiivse meditsiini ühine tehnoloogiaalgatus (IMA) on sobiv vahend selleks, et realiseerida Euroopa potentsiaali farmaatsiaalase teadustöö valdkonnas, eelkõige ravimite väljatöötamise protsessi parandamisele suunatud konkurentsieelsete teadusuuringute puhul.

IMA ühise tehnoloogiaalgatuse raames käsitletakse Lissaboni tegevuskava põhiteemasid – saavutada tahetakse ELi konkurentsivõime tõstmise seisukohast suure strateegilise väärtusega eesmärke valdkonnas, kus praegu esinevad turutõrked, ühenduse rahalisi vahendeid plaanitakse kasutada täiendavate erainvesteeringute ergutamiseks, selle raames orienteeritakse riikides tehtav ja tööstuslik teadustöö Euroopa farmaatsiasektoris ühiste eesmärkide suunas ning aidatakse kaasa Euroopa saamisele kõige ligitõmbavamaks piirkonnaks farmaatsiaalase teadustöö korraldamiseks.