Eriaruanne Tõsiste piiriüleste 
terviseohtudega 
tegelemine ELis: palju on 
juba tehtud, ent võtta 
tuleb veel täiendavaid 
meetmeidET 2016  nr 28
EUROOPA
KONTROLLIKODA

EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel +352 4398-1
Päringud:  eca.europa.eu/et/Pages/ContactForm.aspx
Veebisait:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016
Print ISBN 978-92-872-6154-0 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/18799 QJ-AB-16-028-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-6171-7 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/045243 QJ-AB-16-028-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-6151-9 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/587103 QJ-AB-16-028-ET-E
© Euroopa Liit, 2016
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Tõsiste piiriüleste 
terviseohtudega 
tegelemine ELis: palju on 
juba tehtud, ent võtta 
tuleb veel täiendavaid 
meetmeid
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2016  nr 28
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tule -
mus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende 
mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi arengu -
suundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Käesoleva tulemusauditi viis läbi loodusressursside säästliku kasutamise valdkonnale spetsialiseerunud I  auditikoda, 
mille eesistuja on kontrollikoja liige Phil Wynn Owen. Auditit juhtis kontrollikoja liige Janusz Wojciechowski, keda toetasid 
kabinetiülem Kinga Wiśniewska-Danek, kabineti atašee Katarzyna Radecka-Moroz, valdkonnajuht Colm Friel, auditijuht 
Stefan den Engelsen ja auditijuhi asetäitja Joanna Kokot. Auditirühma kuulusid Aris Konstantinidis, Jurgen Manjé, Roberto 
Resegotti ja Frédéric Soblet. Keelealast abi osutas Madis Rausi.
Vasakult paremale:  C. Friel, A. Konstantinidis, K. Radecka-Moroz, S. den Engelsen, J. Wojciechowski,  
J. Manjé, J. Kokot, R. Resegotti, F. Soblet.
03
 Sisukord
Punkt
 Lühendid
I–X Kokkuvõte
1–12  Sissejuhatus
1–2 Tõsised piiriülesed terviseohud
3–12 Tõsiste piiriüleste terviseohtudega tegelemise ELi raamistik
13–20  Auditi ulatus ja lähenemisviis
21–111  Audititähelepanekud
21–55 Tõsiste piiriüleste terviseohtude otsus sisaldab ELi terviseturvalisust puudutavaid teatud 
uuendusi, ent nende rakendamist ja edasiarendamist pärssisid viivitused, ning strateegilised  
ja tegevusalased raskused on endiselt kõrvaldamata
56–77 Olemasolevate süsteemide ja menetluste oluline roll varajases hoiatamises ja reageerimises  
ning epidemioloogilises seires on laialdaselt tunnustatud, ent teha tuleb teatud uuendusi
78–94 Terviseprogrammi tulemuslikkuses kodanike kaitsel terviseohtude eest oli puudusi
95–111 Lüngad terviseturbe ja rahvatervise kriisiolukordade juhtimise asutusesiseses koordineerimises
112–121  Järeldused ja soovitused
 I lisa.   Hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise kavandamine rahvusvahelises 
kontekstis
 II lisa.  ELi kodanikke tõsiste piiriüleste terviseohtude eest kaitsev raamistik. Peamised 
pädevused ja ülesanded
 III lisa.  Ülevaade auditeeritud kaasrahastatud tegevustest
 Komisjoni vastus
04
 Lühendid
AMR : antimikroobikumiresistentsus
Chafea : Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet
DG ECHO : Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraat
DG HOME : rände ja siseasjade peadirektoraat
DG RTD : teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat
ECDC : Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus
ELTL : Euroopa Liidu toimimise leping
EMP : Euroopa majanduspiirkond
ERCC : Hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus
ERCEA : Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet
EWRS : varajase hoiatuse ja reageerimise süsteem ( Early Warning and Response System )
IHR : rahvusvahelised tervise-eeskirjad (vt I lisa )
REA : Teadusuuringute Rakendusamet
SARS : äge respiratoorne sündroom
SCHEER : tervise-, keskkonna- ja tekkivate riskide teaduskomitee
TESSY : Euroopa seiresüsteem
WHO : Maailma Tervishoiuorganisatsioon
05
 Kokkuvõte
I
Varasematel aastakümnetel on tervist ja elu ohustavad erinevad tõsised sündmused suurendanud rahvusvahelisel ja 
ELi tasandil terviseturbele pööratavat tähelepanu. Rahvatervist ohustavatel riskidel võib olla palju erinevaid põhju -
seid. Lisaks tervisemõjudele võib nendega kaasneda ka suur majanduslik kulu, eriti kui eriolukord kestab pikemat 
aega, takistab reisimist ja kaubandust ning avalikku elu. Varasemad sündmused on näidanud, et tõsised terviseohud 
on tihti piiriülesed probleemid, mis võivad vajada mitut sektort ja riiki hõlmavaid meetmeid.
II
Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatakse, et liit peab tagama inimeste tervise kõrgetasemelise kaitse, mis hõl -
mab tõsiste piiriüleste terviseohtude seiret, varajast hoiatamist nende eest ja nende vastu võitlemist. Lisaks sätes -
tatakse, et liit toetab ja täiendab peamiselt liikmesriikide pädevusse kuuluva tervishoiupoliitika alal liikmesriikide 
sellealast tegevust. Komisjonil on tervishoiupoliitikas seega peamiselt toetav ja liikmesriikide tegevust täiendav roll.
III
Euroopa Liit määratles tõsised piiriülesed terviseohud valdkonnana, kus liikmesriigid koos saavad tegutseda mõju -
samalt. Seetõttu töötati välja koordinatsioonimehhanismid, mis võimaldavad liidul tegeleda selliste ohtudega. 
Üheks tähtsaks vaheetapiks ELi tugevama julgeolekuraamistiku loomisel oli 2013. aastal vastu võetud otsus tõsiste 
piiriüleste terviseohtude kohta, millega võeti kasutusele olulisi uuendusi näiteks koordineerimise ja valmisoleku 
kavandamise vallas ning tugevdati terviseohutuse komitee rolli. ELi tervise ja teadusuuringute raamprogrammidest 
toetatakse ka terviseturbe tegevust.
IV
Tõsiseid piiriüleseid terviseohte käsitleva otsuse ja sellega seotud raamistiku rakendamise keerukus tuleneb ELi ja 
liikmesriikide pädevusest ning asjaolust, et inimeste tervist ohustavaid tõsiseid terviseohte tuleb pidevalt juurde. 
Seetõttu hindas kontrollikoda, kas kodanikke tõsiste piiriüleste terviseohtude eest kaitsev ELi raamistik on asjakoha -
selt rakendatud. Auditi käigus uuriti järgmisi põhiküsimusi.
1) Kas otsuses sätestatud uuendused on mõjusalt rakendatud?
2) Kas varajase hoiatamise ja reageerimise ning epidemioloogilise seire olemasolevaid süsteeme juhitakse ja ra -
kendatakse mõjusalt?
3) Kas ELi terviseprogrammid panustavad mõjusalt kodanike kaitsesse terviseohtude eest?
4) Kas komisjonis on olemas terviseturbe rahastamise ja rahvatervise kriisiolukordade asjakohane asutusesisene 
koordineerimine?
06 Kokkuvõte 
V
Kontrollikoda järeldas, et komisjoni otsusel nr  1082/2013/EL1 tõsiste piiriüleste ohtude kohta on suur tähtsus sel -
liste ohtudega tegelemisel ELis. Otsuse ja sellega seotud ELi raamistiku rakendamist mõjutavad aga liikmesriikide 
ja komisjoni tasandil esinevad märkimisväärsed puudused. Tulevaste ohtude olemus ja ulatus on teadmata ja võib 
muutuda, mistõttu tuleb teha rohkem jõupingutusi nende puuduste kõrvaldamiseks, et EL saaks täiel määral ära 
kasutada loodud mehhanisme.
VI
Kontrollikoda leidis, et tõsiseid piiriüleseid terviseohte käsitleva otsusega sisse viidud uuenduste rakendamist ja 
arendamist takistasid viivitused, mis võivad takistada ka nende mõjusat toimimist. Algust tehti valmisoleku planee -
rimise koordineerimisega, ent selgete tulemuste saamiseks peavad asjaomased protseduurid olema usaldusväärse -
mad ja paremini määratletud. Liikmesriigid ei ole näidanud üles küllaldast valmisolekut pandeemilise gripi vaktsiini 
ühishangete korraldamise kiirendamiseks ning endiselt puudub ELi mehhanism kiireloomuliste meditsiiniliste 
vastumeetmete võtmiseks käesolevas aruandes käsitletava otsuse raamistikus. Terviseohutuse komitee töö ja roll on 
osutunud väga oluliseks, ent komitee töös vajab lahendamist mitu strateegilist ja tegevusalast küsimust (see puudu -
tab näiteks kriisile reageerimise eeskirjade koordineerimist).
VII
Olemasolevate varajase hoiatamise ja reageerimise ning epidemioloogilise seire süsteemide toimimise mõjusust 
uurides leidis kontrollikoda, et nimetatud süsteemid on toiminud juba aastaid ja et sidusrühmad tunnistavad üldi -
selt nende olulisust ELi tasandil. Varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemi (EWRS) ja sellega seotud protseduure 
saab aga moderniseerida teatud valdkondades.
VIII
Kontrollikoda järeldas, et terviseprogrammi tulemuslikkuses kodanike kaitsel terviseohtude eest oli puudusi. Enamik 
teise terviseprogrammi (2008–2013) auditeeritud tegevustest saavutasid küll kokku lepitud väljundid, ent nende 
tulemused ei olnud jätkusuutlikud, mistõttu jäi piiratuks ka nende panus kodanike kaitsesse terviseohtude eest. 
Kontrollikoda leidis ka puudusi kolmanda terviseprogrammi (2014–2020) terviseohtude eesmärgi näitaja mõõtmisel; 
lisaks kasutati vahendeid perioodil 2014–2016 suhteliselt tagasihoidlikult.
IX
Lisaks näitas audit mitut lünka komisjoni terviseturbe asutusesiseses koordineerimises erinevate talituste ja prog -
rammide vahel. Kontrollikoja leidis samuti, et komisjoni kriisiohjamisstruktuuride vaheliste koostöölepingute 
täieliku toimimise nimel tuleb veel tööd teha ning tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi tervisealaste hädaolukor -
dade lahendamise mehhanismi juhtimises oli puudusi, mis võivad pärssida selle tulemuslikkust.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta otsus nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks 
otsus nr 2119/98/EÜ (ELT L 293, 5.11.2013, lk 1).
07 Kokkuvõte 
X
Kontrollikoda esitab komisjonile ülalkirjeldatud tähelepanekute käsitlemiseks mitu soovitust:
i) tõsiste piiriüleste terviseohtude otsuses sisalduvate uuenduste arendamise ja rakendamise kiirendamiseks 
esitab kontrollikoda soovitusi, mis puudutavad otsuse nr 1082/2013/EL rakendamiseks koostatud terviseohutuse 
komitee tegevuskava ning meditsiiniliste vastumeetmete ühishankeid (vt peale punkti 118 esitatud üksikasjaliku 
1. soovituse  alapunktid a–d);
ii) varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemi (EWRS) edasiseks moderniseerimiseks ja sellega seotud riskijuhti -
misprotseduuride arendamiseks esitab kontrollikoda EWRSi arendamise soovituse (vt peale punkti 119 esitatud 
üksikasjaliku 2. soovituse  alapunktid a  ja b);
iii) terviseprogrammi terviseohtudega tegelevate tegevuste tulemuslikkuse peamiste puuduste parandamiseks esi -
tab kontrollikoda soovitused, mis puudutavad kaasrahastatud tegevuste tulemuste jätkusuutlikkust ja asjaoma -
se tulemuslikkuse mõõtmise metoodika parandamist (vt peale punkti 120 esitatud üksikasjaliku 3. soovituse  
alapunktid a–c);
iv) selleks, et täita komisjoni terviseturbe ja rahvatervise kriisiohjamise tegevuse vahelise asutusesisese koordinat -
siooni lüngad ning parandada komisjoni tervisealaste hädaolukordade lahendamise mehhanismi ülesehitust, 
soovitab kontrollikoda terviseturbega tegelevatel talitustel kasutada omavahelises suhtlemises strukturee -
ritumat koordineerimist, hakata kasutama olemasolevaid kriisiohjamislepinguid ning teha teatud parandusi 
tervisealaste hädaolukordade lahendamise mehhanismi (vt peale punkti 121 esitatud üksikasjaliku 4. soovituse  
alapunktid a–c).
08
 Sissejuhatus
Tõsised piiriülesed terviseohud
01 
Viimastel aastakümnetel toimunud inimohvritega sündmused, nagu ägeda ras -
kekujulise respiratoorse sündroomi (SARS) epideemia 2003. aastal, ülemaailmne 
H1N1 pandeemia 2009. aastal ja E. coli  puhang Saksamaal 2011. aastal, on enda -
ga kaasa toonud selle, et nii rahvusvahelisel kui ka ELi tasandil pööratakse üha 
rohkem tähelepanu terviseturbele. Hiljutine senise ajaloo kõige tõsisem Ebola 
puhang Lääne-Aafrikas näitas selliste sündmuste mõju tõsidust tervisele ja teis -
tele valdkondadele nii sündmusest otseselt mõjutatud piirkondades kui ka kõigis 
teistes riikides, kuhu saabub haiguspuhangu piirkonnast reisijaid ja patsiente. 
Puhang näitas selgelt probleeme, mis on seotud rahvatervise tõsiste piiriülest 
laadi hädaolukordadega (vt 1. selgitus ).
Ebola puhang aastatel 2014–2016
Märtsis 2014 teavitas Guinea WHOd Ebola viiruse puhangust. 8. augustil 2014 kuulutas WHO peadirektor Ebola 
puhangu Lääne-Aafrikas rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukorraks (vt I lisas  esitatud kirjeldus). 
Puhang tabas otseselt kolme riiki (Guinea, Sierra Leone ja Libeeria) ning oli enam kui 28 000 haigestunu ja 
11 000 surnuga2 (sh sajad tervishoiutöötajad) ajaloo potentsiaalselt kõige raskem Ebola epideemia.
Haigusest otseselt mõjutatud riikides kasvas epideemia seninägematute mõõtmetega rahvatervise, humani -
taar- ja sotsiaal-majanduslikuks kriisiks3. Tegu oli paljusid valdkondi hõlmava probleemiga, mis väljus rahvater -
vise ja tervishoiu raamidest, ning kriisi ohjamisega tegeles suur hulk osalejaid. Hiljem teatasid maale toodud 
Ebola juhtumitest veel seitse riiki (sh Itaalia, Hispaania ja Ühendkuningriik)4. Peamiselt oli tegu tervishoiu- või 
humanitaarabitöötajatega, kes naasid või evakueeriti kodumaale peale haigusega nakatumist. Paljude välis -
maiste abistajate (sh eurooplaste) kohalolek kujutas endast täiendavat probleemi eriti seoses nende evakuee -
rimise organiseerimise ning Euroopa tervishoiuasutuste valmisoleku tagamisega Ebola juhtumite ravimiseks. 
29. märtsil 2016 kuulutas WHO peadirektor Ebola puhangu rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolu -
korra lõppenuks.
2 WHO Ebola Situation Report, 30. märts 2016.
3 Nõukogu järeldused, milles käsitletakse Lääne-Aafrika Ebola-puhangu õppetunde rahvatervise jaoks – terviseohutus Euroopa Liidus 
(2015/C 421/04), 17. detsember 2015.
4 WHO Ebola Situation Report, 30. märts 2016.1. selgitus
09 Sissejuhatus 
02 
Tõsised piiriülesed terviseohud on bioloogilised, keemilised, keskkonnaalased 
või teadmata päritolu eluohtlikud või muidu tõsised ohud, mis võivad levida 
üle liikmesriikide piiride ning mille puhul võib olla vajalik koordineerimine liidu 
tasandil, et tagada inimeste tervise kaitse kõrge tase5 (vt 2. selgituses  esitatud 
näited). Lisaks inimeste ja tervise kahjustamisele võib nendega kaasneda ka 
suur majanduslik kulu, eriti kui puhang kestab pikemat aega, takistab reisimist 
ja kaubandust ning potentsiaalselt ka avalikku elu üldisemalt. Kirjeldatud ohud 
materialiseeruvad tavaliselt ootamatult ja muutuvad kiiresti keeruliseks hädaolu -
korraks. Seetõttu on terviseturbe poliitika ja tegevuse eesmärk kaitsta kodanikke 
terviseohtude eest ning vältida või minimeerida neist ühiskonnale ja majanduse -
le lähtuvat mõju6.
Näited tõsistest piiriülestest terviseohtudest
Oktoobris 2010 juhtus ühes Ungari alumiiniumitehases kemikaalidega seotud raske vahejuhtum : söövitava 
vee reservuaarist voolasid välja vedeljäätmed. Mudavool tabas naabruses olevaid asulaid ning põhjustas sur -
majuhtumeid ja vigastusi, paljudel inimestel raviti põletushaavu. Toksiline muda jõudis lõpuks välja Doonau 
jõkke , mistõttu pidid allavoolu asuvad riigid välja töötama hädaolukorrale reageerimise kavad. Ungari palus 
ka ELi tsiviilkaitsemehhanismi kaudu rahvusvahelist hädaabi.
2011. aastal aset leidnud E.coli  puhang  põhjustas kahe kuu jooksul 3910 haigusjuhtumit ja 46 inimese surma. 
Puhang põhjustas Saksamaal intensiivraviosakondade ülekoormuse ja meditsiinivarustuse nappuse; lisaks 
töötasid laborid võimsuse piiril ja avalikkusel puudus usaldus tervishoiumeetmete vastu. Epideemia avaldas 
väga suurt mõju ELi põllumajandussektorile. Ettevõtete kahju ulatus hinnanguliselt mitmesaja miljoni euroni 
ning EL lõi kahjude korvamiseks kompensatsiooni- ja abikavad7.
Seireandmete kohaselt muutub Euroopa haiglates ja kogukondades ühe suuremaks rahvatervise ohuks anti -
mikroobikumiresistentsus , mis on peamiselt seotud antibiootikumide ebaasjakohase kasutamisega8. Anti -
mikroobikumiresistentsus ohustab üha suureneva hulga bakterite, parasiitide, viiruste ja seente põhjustatud 
põletike mõjusat vältimist ja ravi9. WHO andmetel on antimikroobikumiresistentsus tõsine oht ülemaailmsele 
rahvatervisele ning nõuab valitsusasutuste ja kogu ühiskonna võetavaid vastumeetmeid , kuna kogu 
maailmas tekivad ja arenevad uued resistentsusmehhanismid.
7 „Euroopa Parlamendi ja nõukogu tõsiste piiriüleste terviseohtude otsusele lisatud mõjuhindamine“, SEK(2011) 1519 (lõplik), 8. detsember 2011.
8 Üldsusele mõeldud antimikroobikumiresistentsuse alane ECDC teabeleht ( http://ecdc.europa.eu ).
9 Antimikroobikumiresistentsuse alane WHO teabeleht nr 194, ajakohastatud aprillis 2015.2. selgitus5 Otsus nr 1082/2013/EL.
6 Vt eelkõige otsuse 
nr 1082/2013/EL 
põhjendused 1–3.
10 Sissejuhatus 
10 Vt Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artikli 168 lõige 1.
11 Vt ka valge raamatu 
„Üheskoos tervise nimel: ELi 
strateegiline lähenemine 
aastateks 2008–2013“ 
(KOM(2007)  630  (lõplik), 
23. detsember 2007)  
1. peatükk.
12 KOM(2007) 630 (lõplik).
13 Kaks ülejäänud eesmärki on 
hea tervise edendamine 
vananevas Euroopas ning 
dünaamiliste 
tervishoiusüsteemide ja uute 
tehnoloogiate toetamine.
14 „Terviseohutus Euroopa Liidus 
ja rahvusvahelisel tasandil“; 
SEK(2009) 1622 (lõplik), 
23. november 2009.
15 „ELi sisejulgeoleku strateegia 
rakendamine: viis sammu 
turvalisema Euroopa suunas“, 
KOM(2010) 673 (lõplik), 
22. oktoober 2010.
16 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 24. septembri 1998. 
aasta otsus nr 2119/98/EÜ, 
millega moodustatakse 
ühenduses epidemioloogilise 
seire ja nakkushaiguste tõrje 
võrgustik (ELT L 268, 3.10.1998, 
lk 1).
17 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 21. aprilli 2004. aasta 
määruse (EÜ) nr 851/2004, 
millega asutatakse haiguste 
ennetuse ja tõrje Euroopa 
keskus (ECDC asutamismäärus) 
(ELT L 142, 30.4.2004, lk 1), 
artikli 1 lõige 1.Tõsiste piiriüleste terviseohtudega tegelemise  
ELi raamistik
ELi rahvatervise strateegia
03 
Euroopa Liidu toimimise leping sisaldab tervist puudutavaid sätteid10, muu hul -
gas sätestatakse, et liit peab kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ning 
rakendamisel tagama inimeste tervise kõrgetasemelise kaitse, mis hõlmab tõsiste 
piiriüleste terviseohtude seiret, varajast hoiatamist nende eest ja nende vastu 
võitlemist. Lisaks sätestatakse, et rahvatervise valdkonnas toetab ja täiendab liit 
peamiselt liikmesriikide pädevusse kuuluva tervishoiupoliitika alal liikmesriikide 
sellealast tegevust11. Komisjonil on tervishoiupoliitikas seega peamiselt toetav ja 
vajaduse korral liikmesriikide tegevust täiendav roll.
04 
ELi tervisestrateegia 2008–201312 üheks kolmest eesmärgist oli kaitsta inimesi 
tervisohtude eest13. Tervisestrateegia kohta 2011. aastal koostatud komisjoni va -
hehindamise kohaselt olid selle eesmärgid ja põhimõtted kooskõlas strateegiaga 
„Euroopa 2020“, edendades tervist kui aruka ja kaasava majanduskasvu eesmär -
kide ühte osa. Seetõttu jäi strateegia jõusse kuni aastani 2020. Muudes komisjoni 
väljaannetes, mille teemadeks on ELi terviseturve14 ja sisejulgeolek laiemalt15, 
viidatakse asjaolule, et tõsised terviseohud on tihti rahvusvahelise mõjuga piiri -
ülesed probleemid. Nimetatud strateegiate kohaselt ei saa liikmesriigid sellistele 
ohtudele üksi mõjusalt reageerida, mis omakorda annab aluse ELi tegevusele 
selles valdkonnas.
ELi-ülese koordineerimise ja rahvusvahelise koostöö 
mehhanismid ning vahendid
05 
Tervishoiuministrite nõukogu lõi juba 2001. aastal terviseohutuse komitee, mis on 
üks mehhanism liikmesriikide tegevuse koordineerimiseks terviseturbe küsimus -
tes. Samal ajal keskendusid kodanikke terviseohtude eest kaitsmist käsitlevad ELi 
õigusaktid nakkushaigustele. Otsusega nr 2119/98/EÜ16 moodustati ühenduses 
epidemioloogilise seire ja nakkushaiguste tõrje võrgustik, mis sisaldas ka varajase 
hoiatuse ja reageerimise süsteemi (EWRS). 2004. aastal loodi ELi sõltumatu ame -
tina Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)17. Amet alustas tööd 
2005. aastal ning võttis endale epidemioloogilise seire võrgustiku ning EWRSi 
majutuse ja koordineerimise ülesande.
11 Sissejuhatus Tabel 106 
Rahvusvahelisel tasandil teeb komisjon koostööd ülemaailmse terviseohutuse 
algatuse18 ja WHOga. WHO koordineerib rahvusvaheliste tervise-eeskirjade (2005) 
rakendamist; üksikasjalikum teave rahvusvaheliste tervise-eeskirjade kohta on 
esitatud I lisas ; tegu on alates 2007. aastast kehtiva õiguslikult siduva rahvus -
vahelise lepinguga, mis võeti vastu üha suureneva rahvusvahelise reisimise ja 
kaubanduse ning rahvusvaheliste haiguste ja ohtude ning muude rahvatervise 
riskide ilmumise ja taasilmumise kontekstis ( tabelis  1 esitatakse ülevaade ala -
tes rahvusvaheliste tervise-eeskirjade vastuvõtmisest lahvatanud suurematest 
haiguspuhangutest). Rahvusvahelised tervise-eeskirjad on allkirjastanud kõik ELi 
liikmesriigid, kes peavad välja arendama, tugevdama ja säilitama võimekuse ter -
viseohtude seireks ja neile reageerimiseks. Riigid peavad ka WHO-le aru andma 
rahvusvaheliste tervise-eeskirjade rakendamise kohta.18 Selle G7 algatuse eestvõtjad 
olid 2001. aasta novembris 
Kanada, EL, Prantsusmaa, 
Saksamaa, Itaalia, Jaapan, 
Mehhiko, Ühendkuningriik ja 
Ameerika Ühendriigid. WHO 
annab ülemaailmsele 
terviseohutuse algatusele 
ekspertnõu ning komisjon 
osaleb algatuse töös ELi 
esindajana.
Tõsisemad haiguspuhangud alates rahvusvaheliste tervise-eeskirjade 
vastuvõtmisest aastal 2005
Aasta Suuremad haiguspuhangud Mõju terviseleWHO väljakuu ­
lutatud rahvus­
vahelise tähtsu ­
sega rahvatervise 
hädaolukord
2009 H1N1 gripipandeemia (nn seagripp)18 449 surnut enam kui 214 riigis/territooriumil/ 
kogukonnas (seisuga 1. august 2010).Aprill 2009
2012Respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviirus 
(MERS-CoV)1769 kinnitatud juhtumit 27 riigis ning 630 surma -
juhtumit (alates septembrist 2012).E.K.
2013 Inimestele nakanud lindude gripp H7N9Suremuskordaja ca 25%. Varasematel aastatel teatati 
mitmes riigis lindude gripi H7 teiste alamliikide 
juhtudest.E.K.
2014Lastehalvatuse taasilmumine peale seda, kui see oli 
peaaegu likvideeritud1988. aastal oli 125 riigis 350 000 juhtu; 2015. aastal 
2 riigis 74 juhtu.Mai 2014
2014 Ebola puhang Lääne-AafrikasEnam kui 28 000 kindlat haigestumisjuhtu 
(Guinea, Sierra Leone ja Libeeria) ning üle 11 000 
surmajuhtumi.August 2014
2016 Zika viiruse puhang2016. aasta juuni seisuga: sääskede levitatavatest 
haigustest oli teatanud 61 riiki. Veebruar 2016
Allikas:  WHO teabelehed ja vastavate haiguste temaatilised veebisaidid seisuga juuli 2016.
12 Sissejuhatus 
Otsus nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta
07 
Otsus nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta19 võeti vastu 
eesmärgiga koordineerida liikmesriikide terviseturvet. Sellega võeti ELi õiguses 
kasutusele kõiki ohte käsitlev lähenemisviis (sarnaselt rahvusvahelistele tervi -
se-eeskirjadele) ning pandi liikmesriikidele ja komisjonile teatud kohustused 
teha konkreetsetes valdkondades koostööd ja koordineerida oma tegevust 
(vt joonis  1).19 Otsus nr 1082/2013/EL.Joonis  1Otsuse nr 1082/2013/EL (tõsiste piiriüleste ohtude kohta) peamised valdkonnad
Valmisolek
Järelevalve/seire
EWRS
Riskihindamine
Reageerimise koordineerimine
Hädaolukorra väljakuulutamine
Terviseohutuse komitee
Riiklikud organid
Terviseohutuse komitee liikmed
Pädev seireasutusEWRSi kontaktpunktÜldine rahvatervisealane
pädevusTõsised piiriülesed terviseohud
 
Liikmes- 
riigid
ECDC/2004
Nakkushaigused
Muud ELi ametid ja organidELi tasand Peamised valdkonnadOhtude päritolu
Riiklik tasandBioloogilised1Keemilised Keskkonnaalased
Komisjon
Tervise ja toiduohutuse
peadirektoraat
Koordinatsioon ja tugi
ELTLi artikkel 168Otsus nr 1082/2013/EL
Tundmatu päritoluga?
1 Bioloogilised ohud võivad olla nakkushaigused, antimikroobikumiresistentsus   ning spetsii/f_ilised terviseprobleemid ja biotoksiinid.Ühishange
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda
13 Sissejuhatus 
08 
Otsus peaks võimaldama ELil paremini võidelda tõsiste piiriüleste terviseohtude -
ga. See tõi ELi õigusesse uuendusi, nagu terviseohutuse komitee rolli formalisee -
rimine ja tugevdamine, ohtudele reageerimise koordineerimise eeskirjad, lisaks 
nakkushaigustele ka teiste ohtude kaasamine ELi õigusse (eelkõige keemia- ja 
keskkonnaohud ning tundmatu põhjusega ohud, kuid ka antimikroobikumiresis -
tentsus ja biotoksiinid), valmisoleku kavandamise konsulteerimine ja koordineeri -
mine ning uus õiguslik alus juba olemasolevate varajase hoiatuse ja reageerimise 
süsteemi ning epidemioloogilise järelevalve võrgustiku jaoks.
09 
Otsusest tulenevaks täiendavaks uuenduseks on ka meditsiiniliste vastumeet -
mete (nt vaktsiinid) ühishanked; see tähendab, et kui on sõlmitud ühishanke 
kokkulepe20, võib organiseerida konkreetsete meditsiiniliste vastumeetmete 
ühishankeid. Otsuse kohaselt võib komisjon välja kuulutada ka meditsiinilise 
hädaolukorra (vt I lisa ).
ELi raamistiku rakendamise peamised rakendajad. Rollid  
ja ülesanded
10 
Nagu mainitud käesoleva aruande kolmandas punktis, vastutavad tervisepoliitika 
eest peamiselt liikmesriigid. Lisaks antakse tõsiseid piiriüleseid terviseriske kä -
sitleva otsusega liikmesriikidele mitmes valdkonnas (vt punktid 7–9) täiendavaid 
ülesandeid, sealhulgas peavad nad nimetama ELi koordineerimisstruktuuride 
jaoks teatud asutused ja esindajad. Komisjon (eelkõige tervise ja toiduohutuse 
peadirektoraat) vastutab ELi tervisestrateegia ja poliitika rakendamise ning aren -
damise eest. Otsusega antakse komisjonile ka konkreetseid ülesandeid: see hõl -
mab terviseohutuse komiteele sekretariaaditeenuste osutamist ning tervisealaste 
hädaolukordade lahendamise mehhanismi käigushoidmist. Haiguste Ennetamise 
ja Tõrje Euroopa Keskus käitab epidemioloogilise seire ja nakkushaiguste tõrje 
võrgustikku ning varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi (mõlemat ülesannet 
kirjeldatakse üksikasjalikult II lisas ).20 Ühishanke kokkuleppe 
allkirjastasid 2014. aasta juunis 
algselt 15 liikmesriiki ning see 
jõustus 5. juulil 2014. 2016. 
aasta mai seisuga olid lepingu 
allkirjastanud 24 ELi 
liikmesriiki.
14 Sissejuhatus 
ELi kaasrahastatavad tegevused rahvatervist ohustavate 
ohtude alal
ELi terviseprogrammid
11 
ELi tervisestrateegiat toetavad mitmeaastased terviseprogrammid. Teist tervi -
seprogrammi rakendati aastatel 2008–201321, kolmandat terviseprogrammi aga 
perioodil 2014–202022. Terviseprogrammi rakendamise eest vastutab suures osas 
Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (Chafea). Käesoleva auditi 
jaoks on oluline perioodi 2014–2020 terviseprogrammi 2. eesmärk, mis on koos -
kõlas tõsiseid piiriüleseid terviseriske käsitleva otsuse tegevuste ja määratlustega. 
Tabelis  2 antakse ülevaade asjaomastest eesmärkidest ja kulutustest/eelarvest.21 Loodi Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 23. oktoobri 
2007. aasta otsusega 
nr 1350/2007/EÜ, millega 
kehtestatakse ühenduse teine 
tervisevaldkonna 
tegevusprogramm (2008–
2013) (ELT L 301, 20.11.2007, 
lk 3).
22 Loodi Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 11. märtsi 2014. aasta 
määrusega (EL) nr 282/2014, 
millega luuakse liidu kolmas 
tervisevaldkonna 
tegevusprogramm aastateks 
2014–2020 ja tunnistatakse 
kehtetuks otsus 
nr 1350/2007/E Ü (ELT L 86, 
21.3.2014, lk 1).Tabel 2Terviseprogrammi käesoleva auditi jaoks olulised eesmärgid1
Teine terviseprogramm (2008–2013) Kolmas terviseprogramm (2014–2020)
Perioodi tegevuseelarve kokku 247 miljonit eurot 405 miljonit eurot
Peamiste eesmärkide arv 3 4
Alamtegevused/prioriteedid 19 23
Käesolevat auditit puudutav osa1: kodanike terviseohutuse parandamine
1.1: kodanike kaitsmine terviseriskide eest2: liidu kodanike kaitsmiseks tõsiste piiriüleste 
terviseohtude eest: määrata kindlaks ja töötada välja 
ühtsed lähenemisviisid ning edendada nende raken -
damist, et parandada valmisolekut ja koordineeri -
mist tervisega seotud hädaolukordade puhul
Selle osa kulutused/eelarve 32 miljonit eurot – tegevus 1.1 (ligikaudu 13%)Hinnanguliselt 12 miljonit eurot ehk ca 3% 
(2013. aastal ajavahemikuks 2014–2016 tehtud 
mitmeaastase kavandamise alusel)
1  Tabelis  2 esitatud arvud ei ole kahe programmitöö perioodi vahel täiel määral võrreldavad, kuna alamprioriteedid on muutunud ja tervise -
programmi teatud tegevused võttis üle märkimisväärselt suurt eelarvet ( ca 55 miljonit eurot) omav ECDC.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda komisjoni esitatud teabe põhjal.
15 Sissejuhatus 
Terviseturbele eraldatud muud ELi vahendid
12 
Terviseturbele eraldatakse vahendeid ka teistest ELi allikatest, eelkõige tea -
dusuuringute raamprogrammidest (teadusuuringute raamprogramm aastatel 
2007–2013 ning „Horisont 2020“ aastatel 2014–2020). Teadusuuringute seits -
menda raamprogrammi koostööprogrammi temaatiliste valdkondade „Tervis“ ja 
„Julgeolek“ raames investeeriti enam kui 7  miljardit  eurot23. Nimetatud temaatilis -
te valdkondade eest vastutavad teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat 
ning rände ja siseasjade peadirektoraat. Tervise- ja julgeoleku-uuringuid rahastab 
ka uus programm „Horisont 2020“24. Aastatel 2014–2020 investeerib EL neisse 
valdkondadesse hinnanguliselt25 9,1 miljardit  eurot. Tervise valdkonnas hõlmab 
see ka tervise seire võime parandamise ning haiguste vältimise, avastamise, ravi 
ja haldamise eesmärki. Nimetatud programmide raames eraldatud toetused 
võivad seetõttu olla asjakohased ka terviseturbepoliitika ning tõsiste piiriüleste 
terviseriskidega tegelemise seisukohast26.23 Vt teadusuuringute 
seitsmenda raamprogrammi 
eelarve täitmise näitajad 
aadressil https://ec.europa.eu/
research/fp7/
index_en.cfm?pg=budget
24 Ühiskondlike probleemide 
valdkonnas: „Tervishoid, 
demograafilised muutused ja 
heaolu“ (nr 1) ning „Turvaline 
ühiskond“ (nr  7).
25 Programmi „Horisont 2020“ 
eelarve teabeleht, 
25. november  2013.
26 Näiteks Ebolat, 
antimikroobikumiresistentsust, 
nakkushaigusi ja ka 
valmisolekut puudutavad 
projektid.
16
 Auditi ulatus ja 
lähenemisviis
13 
Auditi ulatuse ja eesmärkide määratlemisel võeti arvesse asjaolu, et ELi kodanikke 
tõsiste piiriüleste terviseohtude eest kaitsev raamistik koosneb peamiselt tõsiseid 
piiriüleseid terviseohte käsitlevast otsusest nr 1082/2013/EL ning selle rakenda -
miseks eraldatud ELi vahenditest. Kokkuvõttes asetub nimetatud raamistik ELi 
tervisestrateegia laiemasse konteksti.
14 
Audititöös käsitleti järgmist peamist auditiküsimust.
Kas kodanikke tõsiste piiriüleste terviseohtude eest kaitsev ELi raamistik on 
asjakohaselt rakendatud?
Auditiküsimusele vastuse leidmiseks uuriti:
i) kas otsuses sätestatud uuendused on mõjusalt rakendatud;
ii) kas varajase hoiatamise ja reageerimise ning epidemioloogilise seire olemas -
olevaid süsteeme juhitakse ja rakendatakse mõjusalt;
iii) kas ELi terviseprogrammid panustavad mõjusalt kodanike kaitsesse tervi -
seohtude eest; ning
iv) kas komisjonis on olemas terviseturbe rahastamise ja rahvatervise kriisiolu -
kordade alane asjakohane asutusesisene koordineerimine.
15 
Auditi ulatuses jälgitakse täpselt tõsiste piiriüleste ohtude otsuse valdkondi (vt ka 
ülalpool joonis  1). 1. alaküsimus hõlmas otsusega ELi õigusesse lisatud uuendusi 
(nt valmisoleku planeerimise koordineerimine, ühishanked ja terviseohutuse ko -
mitee roll (vt punktid 7–9)) ning 2. alaküsimus juba varem eksisteerinud süsteeme 
(epidemioloogiline seire ja varajase hoiatamise süsteem).
16 
Auditi ulatusse kuulus ka ELi kodanike terviseohtude vastu kaitsmiseks eraldatud 
ELi vahendite haldamise kohta koostatud hindamine. 3. alaküsimuse all hindasid 
audiitorid tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi ja Chafea kõnealuse valdkon -
na tegevusi ja projekte aastatel 2008–2013 ning teatud määral ka programmitöö 
perioodil 2014–2020.
17 Auditi ulatus ja lähenemisviis 
17 
4. alaküsimuse all hindas kontrollikoda üldist tulemuslikkust ja koordineeri -
mist (seda eelkõige tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi tervise osakonna 
kriisijuhtimise ja selleks valmisoleku ning ECDC asjaomaste üksuste tasandil). 
Uuriti ka tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi ja komisjoni teiste talituste 
omavahelist koordineerimist (eelkõige terviseturbe uurimisprogrammide ning 
kriisiohjestruktuuridega).
18 
Kontrollikojal puudub mandaat WHO rahvusvaheliste tervise-eeskirjade liik -
mesriikidepoolse rakendamise ning liikmesriikide valmisolekuplaanide üldise 
rakendamise auditeerimiseks. Seetõttu ei hõlmanud audit neid valdkondi. Auditi 
käigus võeti aga arvesse rahvusvaheliste tervise-eeskirjade teatud põhimõtteid. 
Kriisiohjestruktuuride auditeerimisel ei hõlmanud kontrollikoja auditi ulatus nen -
de tegevuse täielikku hindamist mitme peadirektoraadi tasandil ega nende osa 
ELi reageerimisel Ebola viiruse puhangule27.
19 
Küsimused 1–4 esitati komisjoni (tervise ja toiduohutuse peadirektoraadis; küsi -
mustele 3–4 vastamiseks külastati ka rände ja siseasjade peadirektoraati, teadus -
uuringute ja innovatsiooni peadirektoraati, Teadusuuringute Rakendusametit, 
Euroopa Teadusnõukogu Rakendusametit (ERCEA)) ja ECDC tasandil ning neid 
arutati nelja liikmesriiki28 tehtud teabekülastuste käigus. Lisaks külastuste käigus 
peetud vestlustele külastati ka WHO Euroopa kontorit, uuriti terviseprogrammi 
20 tegevuse29 dokumente (ülevaade tegevustest on esitatud III lisas ), vaadel -
di seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi kümne projekti eesmärke (vt 
III lisa ) ning tutvuti nii komisjoni edu- ja rakendusaruannete kui ka terviseohutu -
se komitee tööd puudutavate dokumentidega.
20 
Auditiga hõlmatud valdkondade rakendamise ja haldamise olulisuse ja potent -
siaalse mõju hindamiseks peaks peamiselt analüüsima, millised võiksid olla 
potentsiaalsed kulud ja tagajärjed siis, kui piiriüleste terviseohtudega ei tegel -
daks kõige tõhusamal viisil. Hädaolukordadele reageerimine nõuab tavaliselt 
märkimisväärsete (finants)ressursside kohest olemasolu, seda eelkõige olukor -
dades, kui esimene reaktsioon oli nõutust aeglasem või vähem mõjus. Lisaks ei 
piirdu kriisiolukordadest tõusev kahju üksnes inimtervisega, vaid võib mõjutada 
ka majanduse paljusid teisi sektoreid laiemalt, nagu seda on kirjeldatud punkti -
des 1 ja 2. Tulenevalt tulevaste rahvatervise hädaolukordade ettearvamatusest ja 
mõõtmetest on nende mõju ka võimatu ette kvantifitseerida.27 Kõnealuses kontekstis viitab 
kontrollikoda ühele teisele 
kontrollikoja tulemusauditile, 
kus käsitletakse komisjoni 
kriisiohjamist välissuhete 
valdkonnas ja mis sisaldab ka 
Ebola kriisi vaatlevat 
juhtumiuuringut.
28 Teabekülastused tehti Eestisse, 
Itaaliasse, Madalmaadesse ja 
Ühendkuningriiki. Riigid valiti 
vastavalt geograafilisele 
hajutatusele ja riskifaktoritele 
(nt reisimine, kaubandus ja 
välispiirid).
29 Projektid moodustavad  
ca 56% (18 miljonit eurot)  
2. terviseprogrammi raames 
terviseohtude valdkonnale 
eraldatud rahastamisest. 
Lisaks külastati kohapeal 
seitsme projekti 
põhikoordinaatoreid.
18
 Audititähelepanekud
Tõsiste piiriüleste terviseohtude otsus sisaldab ELi 
terviseturvalisust puudutavaid teatud uuendusi, ent 
nende rakendamist ja edasiarendamist pärssisid 
viivitused, ning strateegilised ja tegevusalased 
raskused on endiselt kõrvaldamata
21 
Kontrollikoda uuris, kas tõsiste piiriüleste terviseohtude otsuses sisaldunud 
uuendused (punktid 7–9 ja joonis  1) viidi mõjusalt ellu. Kokkuvõttes leidis kont -
rollikoda, et uuenduste rakendamist ja edasiarendamist pärssisid viivitused, ning 
endiselt on kõrvaldamata strateegilised ja tegevusraskused. Järgnevates punk -
tides kirjeldatakse valmisoleku planeerimise konsultatsiooni ja koordineerimise 
tulemuste ebapiisavat selgust ning selle tegevuse tulemuslikkuse ebapiisavat 
mõõtmist. Kontrollikoda kirjeldab ka ECDC rolli üldise valmisoleku alal (see roll 
on ebapiisavalt formaliseeritud), meditsiiniliste vastumeetmete ühise hankimise 
aeglast edenemist ning kiireloomuliste meditsiiniliste vastumeetmete võtmiseks 
mõeldud ELi mehhanismi puudumist tõsiste piiriüleste terviseohtude otsuse 
kontekstis. Lõpetuseks käsitletakse terviseohutuse komitee tööd mõjutavaid 
tegevus- ja strateegilisi raskusi ning hädaolukordadele reageerimise eeskirjade 
koordineerimisel ilmnenud probleeme.
Valmisoleku planeerimise konsultatsiooni ja koordineerimise 
tulemuste ebapiisav selgus
22 
Liikmesriigid ja komisjon peaksid terviseohutuse komitees üksteisega konsultee -
rima, et koordineerida oma jõupingutusi, mille eesmärk on arendada, tugevdada 
ja säilitada oma võimet tõsiste piiriüleste terviseohtude seire, nende eest varajase 
hoiatamise, nende hindamise ja neile reageerimise alal30. Nimetatud konsulteeri -
mise eesmärk on valmisoleku ja reageerimise parimate tavade ja kogemuste va -
hetamine, liikmesriikide valmisoleku kavandamise koostalitlusvõime edendamine 
ning eri sektorite (nt tervishoid, tsiviilkaitse, transport, piirikontroll) ELi tasandi 
omavahelise koostöö arendamine valmisoleku ja kriisiohjamise alal. See peaks ka 
toetama rahvusvahelistes tervise-eeskirjades osutatud seire- ja reageerimisvõime 
põhinõuete rakendamist (vt I lisa ).
23 
Liikmesriigid pidid komisjonile 2014. aasta 7. novembriks ja peale seda iga kolme 
aasta tagant esitama ajakohastatud kirjelduse oma riiklike valmisoleku ja reagee -
rimise plaanide kohta kolmes ülalnimetatud peamises valdkonnas. Teabe ühildu -
vuse ja eesmärkidele vastavuse tagamiseks tuleb see esitada komisjoni vastuvõe -
tud vormis.30 Otsuse nr 1082/2013/EL 
artikkel  4.
19 Audititähelepanekud 
24 
Komisjon võttis valmisolekualase teabe vormi vastu peale liikmesriikidega kon -
sulteerimist 2014. aasta juulis, st vaid neli kuud enne liikmesriikidele Ebola kriisi 
ajal vormi täitmiseks antud tähtaja saabumist. Üheksa liikmesriiki esitasid oma 
vastused õigeaegselt, tehes seda elektrooniliselt. 17 liikmesriiki esitasid vastused 
hilinemisega, enamasti 2015. aastal, peale komisjoni mitu meeldetuletust. Ko -
misjon koostas liikmesriikide vastuste põhjal koos ECDC ja WHOga liikmesriikide 
valmisoleku ja reageerimise kavandamise kohta eduaruande, mis esitati tervi -
seohutuse komiteele tutvumiseks juunis ja novembris 2015. Hoolimata vastuste 
hilinemisest pani see aluse teabevahetusele hädaolukordadeks valmisoleku ja 
neile reageerimise kavandamise kohta.
25 
Enamik aruandes sisalduvast teabest (välja arvatud mõni WHO aruannetest 
võetud geograafiline kaart31) on aga esitatud anonüümsel ja summeeritud kujul. 
Seetõttu ei näita dokument terviseohutuse komitee liikmetele, millisest riigist on 
pärit teave, soovitused, parimad tavad ja näited; see võimaldaks terviseohutuse 
komitee ja aruande enda konfidentsiaalsest olemusest hoolimata mõjusat ja läbi -
paistvat arvamustevahetust. Tõsiseid piiriüleseid terviseohte kajastavas otsuses 
ja küsimustiku vormis ei nõuta liikmesriikidelt tõendavate dokumentide esitamist 
(nt rakendusplaanid või tegevuskavad, riiklikud käsiraamatud või valmisoleku 
tegelikud plaanid).
26 
Õigusaktid ei anna komisjonile mandaati koguda või kontrollida sellist teavet 
riigikülastuste käigus. Eduaruandes valmisoleku asjaomaseid aspekte puudutav 
teave põhineb vaid liikmesriikide enesehindamisel ega sisalda tõendavaid doku -
mente. See ei tähenda küll esitatud teabe ebatäpsust, ent terviseohutuse komi -
teele esitatud aruandes määratletud tugevad ja nõrgad küljed ei põhine sellegi -
poolest väliselt kontrollitud ega üle vaadatud andmetel. Teabe läbivaatamine ja 
parem läbipaistvus (kuigi õigusaktides seda ei nõuta) suurendaksid tõenäoliselt 
ka usaldust tõsisteks terviseohtudeks valmisoleku vastu (vt 3. selgitus : puudused 
rahvusvaheliste tervise-eeskirjade rakendamise alases enesehindamises) ning 
võimaldaksid paremini suunata puuduste kõrvaldamist.31 WHO (2014); Summary of State 
Parties 2013 report on IHR core 
capacity implementation, 
Regional Profiles; http://www.
who.int/ihr/publications/
WHO_HSE_GCR_2014.10/en/
20 Audititähelepanekud 3. selgitus
27 
Mõne liikmesriigi (kuigi nad olid osalenud küsimustiku vormi väljatöötamisel) 
arvates oli valmisoleku küsimustikku raske täita, mistõttu väljendasid nad ka mõ -
ningaid reservatsioone eduaruande leidude kohta. Lisaks kaasnesid küsimustiku 
tehnilise teostusega internetis mõningad puudused, mis vähendasid osa küsi -
muste andmekvaliteeti. See tulenes osaliselt asjaolust, et tervise ja toiduohutuse 
peadirektoraat ei kaasanud ECDCd õigeaegselt internetiküsimustiku IT-poole 
ettevalmistamisse.
28 
Mis puudutab lisaks komisjoni otsuses32 sätestatud valmisoleku ja reageerimise 
kavandamise põhitingimustele rakendatavaid võimalikke ELi kriteeriume, siis 
osutas komisjon oma 2011. aasta mõjuhindamises33 kõikide terviseohtude jaoks 
koostatud suurele hulgale üldise valmisoleku kavandamise suunistele34 ning 
asjaolule, et puudus mehhanism, mis tagaks nende rakendamise liikmesriiki -
des. Kontrollikoda leidis, et nimetatud suunistele ei antud tõsiseid piiriüleseid 
terviseohte käsitleva otsuse raamistikus mingit rolli ja neist teati üldiselt vähe, 
hoolimata komisjoni ja mitme liikmesriigi märkimisväärsetest jõupingutustest 
põhjaliku ja ajakohastatud versiooni koostamiseks (2011) ning komisjoni veebisai -
dil avaldatud tõlgetest. Kui liikmesriigid suuniseid ei kasuta ega uuenda, võib see 
märkimisväärne investeering osutuda kasutuks.Hädaolukordadeks valmisoleku rahvusvahelised arengud: puudused 
rahvusvaheliste tervise-eeskirjade rakendamise enesehindamises
WHO ja selle eksperttoimkonnad on teatanud puudustest rahvusvaheliste tervise-eeskirjade põhinõuete 
rakendamise enesehindamises. Ebola vahehindamise toimkonna 2015. aasta aruande kohaselt peab toimkond 
vastuvõetamatuks seda, et rahvusvaheliste tervise-eeskirjade põhinõuete rakendamise mõõtmiseks piisab 
vaid vabatahtlikust enesehindamisest. Toimkond osutas nii WHOs kui ka teiste algatuste raames (nt ülemaa -
ilmne terviseohutuse algatus; vt ka I lisa , kus kirjeldatakse valmisoleku kavandamise ja läbipaistvuse suuren -
damisega tegelevaid teisi algatusi) võetud positiivsetele meetmetele, millega edendatakse hindamisraa -
mistikke, välist järelevalvet ning põhinõuete läbipaistvust , ning rõhutas, et seda tööd saavad toetada 
piirkondlikud poliitilised organisatsioonid, nagu Euroopa Liit .
69. Maailma Terviseassamblee (23.–28. mai 2016) arutas ühe oma kontrollikomisjoni aruannet rahvusvaheliste 
tervise-eeskirjade rolli kohta Ebola puhangu ja sellele reageerimise käigus ning jõudis sarnasele järeldusele. 
Kontrollikomisjoni arvates mängis Ebola puhangu levimisel oma osa ka rahvusvaheliste tervise-eeskirjade 
rakendamata jätmine. Kontrollikomisjon tegi rahvusvaheliste tervise-eeskirjade rakendamiseks ettepanekuid, 
muuhulgas soovitati kuulutada parimaks tavaks riigi põhinõuete rakendamise väline hindamine .
32 Otsuse nr 1082/2013/EL 
artikkel 4.
33 SEK(2011) 1519 (lõplik), lk 17, 
8. detsember 2011.
34 Strategy for Generic 
Preparedness Planning, 
Technical guidance on generic 
preparedness planning for 
public health emergencies  
(2011. aasta ajakohastatud 
versioon).
21 Audititähelepanekud 
29 
Kokkuvõttes leidis kontrollikoda, et liikmesriikide ja komisjoni vaheline valmis -
oleku ja reageerimise kavandamise alane konsulteerimine on nõuetekohaselt 
käivitunud. Valmisoleku parema koordineerimise saavutamiseks mõeldud meet -
meteks vajaliku teabe kogumiseks ja vahetamiseks loodud protseduurid ei ole 
aga veel küllaldaselt usaldusväärsed ega ole andnud selgeid tulemusi.
Puudused valmisoleku koordineerimise tulemuslikkuse 
mõõtmises
30 
Komisjon peaks mõõtma liidu poliitikasuundade ja programmide mõjusust. See 
kehtib ka tõsiste piiriüleste terviseohtude otsuse aluseks olevaid ELi poliitikaees -
märke ning otsuse artikli 4 põhjal valmisoleku ja reageerimise kavandamise 
parandamiseks võetud meetmeid. Komisjon peab seetõttu tihedas koostöös 
liikmesriikidega määratlema SMART35-eesmärgid ja näitajad ning defineerima 
metoodika, mis võimaldab selgelt mõõta ja hinnata edusamme. Liikmesriigid aga 
peavad aru andma tehtud edusammude kohta.
31 
Tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi käesoleva programmitöö perioodi 
(2014–2020) tervisealaste eesmärkide seas on üks, mis puudutab kodanike kaitset 
tõsiste piiriüleste terviseohtude eest: määratleda ja välja töötada järjepidevad lä -
henemisviisid ning edendada nende rakendamist, et saavutada parem valmisolek 
rahvatervisealasteks hädaolukordadeks ja nende korral parem koordineerimine. 
Eesmärgi mõõtmiseks kasutatakse tulemusnäitajat „Nende liikmesriikide arv, kes 
lisavad väljatöötatud ühised lähenemisviisid oma valmisolekukavadesse [---]“36.
32 
Nimetatud eesmärgi ja näitaja kohta seadis komisjon oma 2014. ja 2015. aasta 
juhtimiskavades sihiks, et neli liikmesriiki lisavad väljatöötatud ühised lähenemis -
viisid oma valmisolekukavadesse 2015. aastaks, 14 liikmesriiki 2017. aastaks ja kõik 
liikmesriigid 2020. aastaks. Otsus ei sisalda aga ei eesmärki ega näitajat – seega 
ei ole need liikmesriikide jaoks kohustuslikud. Selles ei loetleta ka valmisoleku -
kavade ühiste lähenemisviiside kriteeriume, mis tuleb eesmärgi kohaselt alles 
määratleda ja välja töötada. Kontrollikoda leidis, et kui komisjon seadis näitaja -
tele sihtväärtusi, ei kirjeldanud ta liikmesriikidega sõlmitud kokkuleppes ühiste 
lähenemisviiside mõistet ega töötanud edenemise mõõtmiseks välja selget ega 
heakskiidetud metoodikat.35 Täpsed, mõõdetavad, 
saavutatavad, asjakohased  
ja ajaliselt piiritletud.
36 Sama eesmärki ja näitajat 
kasutatakse kõnealuse 
eesmärgi raames kasutatavate 
vahendite tulemuslikkuse 
mõõtmiseks ka määruse (EL) 
nr 282/2014 artiklites 2 ja 3.
22 Audititähelepanekud 
33 
2016. aasta alguses täpsustas komisjon nimetatud näitaja edenemise mõõtmise 
metoodikat ning palus ECDC-l täiendavalt analüüsida liikmesriikide saadetud 
andmeid. ECDC-l paluti leida need liikmesriigid, kus olid olemas rahvusvaheliste 
tervise-eeskirjade põhinõuete rakendamise elemendid, valdkondadevahelised 
koostalituskokkulepped ja talitluspidevuse kavad. ECDC jõudis arusaamisele, et 
16 liikmesriiki olid enda sõnul need elemendid loonud ning seega oli ületatud 
2015. aastaks seatud eesmärk (14 riigi tähis pidi saavutatama aastaks 2017). Nagu 
kirjeldatud punktis 32, ei leidnud kontrollikoda aga kinnitust sellele, et tervise -
ohutuse komitee oleks nimetatud metoodikat arutanud ja selle heaks kiitnud.
34 
Kontrollikoda ei suutnud seega teha järeldust ka selle kohta, mida tähendavad 
ECDC kirjeldatud edusammud tulemuslikkuse seisukohast ning kas liikmesriigid 
toetavad kõigi eesmärkide, näitajate ja sihtväärtuste määratlusi ja põhimõt -
teid. Eelöeldu on eriti oluline seetõttu, et tõsiste piiriüleste terviseohtude alase 
valmisoleku ja reageerimise planeerimise mõjus koordineerimine sõltub suuresti 
just neist määratlustest ja põhimõtetest37 ning eeldab sidusrühmadelt samade 
eesmärkide suunas liikumist.
ECDC roll üldise valmisoleku alal on ebapiisavalt 
formaliseeritud
35 
ECDC mandaat on toetada liikmesriike ja komisjoni valmisoleku alal. ECDC man -
daat puudutas aga traditsiooniliselt haiguste ennetamist ja kontrolli ning seda ei 
ole ajakohastatud keskuse loomisest alates, kuigi terviseturbe alal on toimunud 
olulisi muutusi (eelkõige rahvusvaheliste tervise-eeskirjade jõustumine ning tõ -
siste piiriüleste terviseohtude otsuse vastuvõtmine). Seetõttu uuris kontrollikoda, 
kas nii komisjoni ja ECDC kui ka ECDC ja selle sidusrühmade vahelistes suhetes oli 
piisavalt selge, mil määral saab ECDC pakkuda ekspertteadmisi üldise valmisole -
ku alal ning kuidas keskus peaks selle jaoks planeerima oma tegevust ja ressursse.
36 
ECDC asutamismääruse kohaselt pakub keskus liikmesriikidele, komisjonile ja 
teistele ühenduse ametitele teaduslikku ja tehnilist ekspertiisi valmisolekuplaa -
nide arendamisel, korrapärasel läbivaatamisel ja ajakohastamisel, samuti sekku -
misstrateegiate väljatöötamisel tema missiooni valdkondades (nakkushaiguste 
ja tundmatu päritoluga ohtude vastane kaitse). Tõsiste piiriüleste terviseohtude 
otsuses antakse ECDC-le küll epidemioloogilise seire ja varajase hoiatamise ja 
reageerimise, kuid mitte valmisoleku planeerimise toetamise ülesandeid.37 Seda tunnistas tervise ja 
toiduohutuse peadirektoraat 
ka oma 2015. aasta 
tegevusaruandes, kus antakse 
aru nimetatud eesmärgi ja 
näitaja alal tehtud 
edusammude kohta.
23 Audititähelepanekud 
37 
Peale tõsiste piiriüleste terviseohtude otsuse vastuvõtmist töötab ECDC uute 
ülesannete kallal38 eelkõige üldise valmisoleku valdkonnas, et luua ELi jaoks va -
jalik kõiki ohte käsitlev lähenemisviis. Kontrollikoda leidis aga, et ECDC hädaolu -
kordadeks valmisoleku roll ja pädevus ei olnud ametlikult määratletud ega kokku 
lepitud – ei asjaomaste õigusaktide ajakohastamise ega näiteks ECDC sidusrüh -
made poolt heaks kiidetud komisjoni ja ECDC vahelise kirjaliku kokkuleppe kujul. 
Kui puudub küllaldane ametlik kindlus ECDC rolli kohta nimetatud tegevuses ja 
selle sobivuses keskuse missiooniga, ei pruugi organisatsioon olla võimeline end 
ka pikaajalises perspektiivis selliste ülesannete täitmiseks ette valmistama ega 
abitaotlustele mõjusalt reageerima. Kirjeldatud olukorrast tulenevat riskide mate -
rialiseerumist näitlikustab allpool esitatud juhtum ECDC ja WHO vahelise koostöö 
kohta gripi pandeemiaplaani ajakohastamisel.
38 
Peale 2009. aasta gripipandeemiat oli üheks nõukogu peamiseks soovituseks 
suuniste vastuvõtmine valmisolekuplaanide jaoks39. Euroopa riigid hakkasid 
saadud kogemuste põhjal oma valmisolekuplaane muutma. ECDC ja WHO Euroo -
pa piirkond tegid töötubade ja plaanide ülevaatamise organiseerimiseks suuri 
jõupingutusi. 2012. aastal avaldasid nad ühise dokumendi, kus loetletakse selle 
töö tulemid40. Edasi töötasid mõlemad organisatsioonid välja gripipandeemia 
suuniste ajakohastatud versiooni „Guide for influenza pandemic plan revision“41. 
Suunised olid mõeldud WHO Euroopa piirkonna kõigile 53 riigile ning need 
töötasid välja mitme riigi ja organisatsiooni pandeemiaks valmisoleku valdkonna 
eksperdid.
39 
Komisjon peatas aga 2014. aasta märtsis ECDC suuniste avaldamise, kuna seadis 
kahtluse alla ECDC mandaadi esitada liikmesriikidele otse sellist liiki suuniseid, 
ning järeldas, et valmisoleku küsimusi on kohane arutada sellealast pädevust 
omavas terviseohutuse komitees. Auditi tegemise ajal (st kaks aastat hiljem) ei 
olnud suuniste terviseohutuse komitees (või komitee hädaolukordadeks valmis -
olekuga tegelevas töörühmas) arutamise ja nende avaldamise ajakava veel teada. 
Suuniste avaldamata ja tutvustamata jätmine tähendaks investeeringu (suuniste 
tootmiseks kulunud ressursside ja jõupingutuste) kasutamata jätmist ning seda, 
et ELi liikmesriigid ja WHO Euroopa piirkonna riigid ei saaks neid kasutada isegi 
juhul, kui riiklikul tasandil võetaks meetmeid pandeemiaks valmisoleku plaanide 
ajakohastamiseks.38 Ühe sellise ülesande raames 
aitas ECDC komisjoni 
liikmesriikide poolt otsuse nr 
1082/2013/EL artikli 4 alusel 
esitatud andmete 
summeerimisel ja 
terviseohutuse komiteele 
esitamisel.
39 Nõukogu järeldused 
pandeemia (H1N1) 2009 
kohta – strateegiline 
lähenemisviis, punkt 11, lk 2.
40 „Key changes to pandemic 
plans by Member States of the 
WHO European Region based 
on lessons learnt from the 
2009 pandemic“, WHO 
Euroopa piirkondlik esindus  
ja ECDC, 2012.
41 „Guide for influenza pandemic 
plan revision – Applying the 
lessons learned from the 
pandemic H1N1(2009): A guide 
for the Member States of the 
WHO European Region, 
European Union and 
European Economic Area“, 
2014. aasta projekt.
24 Audititähelepanekud 
Liikmesriikide ebapiisav valmisolek pandeemilise gripi 
vaktsiini ühishangete kiiremaks korraldamiseks ning 
kiireloomuliste meditsiiniliste vastumeetmete võtmiseks 
mõeldud ELi mehhanismi puudumine tõsiste piiriüleste 
terviseohtude otsuse raamistikus
40 
Peale 2009. aasta H1N1 gripipandeemia kriisi kutsus nõukogu42 komisjoni üles 
nii kiiresti kui võimalik (ja hiljemalt detsembriks 2010) välja töötama süsteemi 
vaktsiinide ja viirusevastaste ravimite ühishangeteks ning aru andma selle kohta. 
Komisjon palus liikmesriikidel juba 2011. aastal esitada ühishangete vajaduste 
analüüs. Meditsiiniliste vastumeetmete ühishangete jaoks loodi ELi õiguslik alus 
aga alles tõsiste piiriüleste terviseohtude otsuse vastuvõtmisega 2013. aastal. Ko -
misjon võttis ühishangete kokkuleppe vastu 10. aprillil 2014. Ühishangete kokku -
leppe allkirjastanud riigid võivad osaleda meditsiiniliste vastumeetmete hankimi -
seks korraldatavates ühistes hankemenetlustes, milleks vajatakse vähemalt nelja 
liikmesriigi osalemist.
41 
Veebruaris 2016 viis komisjon edukalt lõpule Ebola kriisi tõttu alustatud isiku -
kaitsevahendite ühishanke tehniliste tingimuste väljatöötamise ja avaldas need. 
Lisaks on alustatud veel mitme ühishankega. Ettevalmistusi pandeemilise gripi 
vaktsiini ühishankeks, mida nõukogu nõudis juba aastal 2010, ei olnud aga ikka 
veel lõpetatud. Hoolimata komisjoni mitmest meeldetuletusest, oli ta 2016. aasta 
aprilliks saanud üksnes viie riigi vajaduste hindamised. Protsessi edenemine 
sõltub liikmesriikide soovist osaleda ühishangetes. Komisjon kirjutas oma 2014. 
ja 2015. aasta tegevusaruannetes, et ei saavutatud pandeemilise gripi vaktsiini 
ühishankele seatud eesmärki.
42 
Kiirete meditsiiniliste vastumeetmete hankimiseks mõeldud hädaabimeetod 
peaks olema lihtsam, kiirem ja paindlikum, kui seda võimaldab ühishangete 
kokkulepe. Peale 2015. aastal Hispaanias aset leidnud difteeriajuhtumit, kui ravi -
haiglal oli raskusi Euroopas antitoksiini leidmisega43, otsustasid terviseohutuse 
komitee ja komisjon uurida võimalusi taoliste juhtumite lahendamiseks tulevikus. 
Terviseohutuse komitee otsustas anda oma valmisoleku töökonnale ülesande 
töötada välja standardne töökord ELi kiireks ja järjepidevaks reaktsiooniks tao -
listes hädaolukordades. Jaanuaris 2016 palus komisjon liikmesriikidel nimetada 
osalejad terviseohutuse komitee valmisoleku töörühma, mille ülesandeks oli välja 
töötada standardne töökord meditsiiniliste vastumeetmete vahetamiseks häda -
olukordades. Kontrollikojal ei õnnestunud aga saada auditi käigus tõendeid selle 
kohta, et oleks olnud kokku lepitud asjaomane töökord või tööd alustatud (vt ka 
punktid 46 ja 47).42 Nõukogu 13. septembri 2010. 
aasta järeldused „A/H1N1 
pandeemia õppetunnid  – 
terviseohutus Euroopa Liidus“.
43 Vt ECDC kiire riskihindamine 
„A case of diphtheria in Spain“, 
15. juuni 2015: „Esmakordselt 
peale kolmekümne aasta 
pikkust pausi aset leidnud 
difteeriajuhtumi avastamine, 
haldamine ja rahvatervise 
alane reageerimine tõi välja 
probleemid difteeriaalases 
valmisolekus Euroopa Liidus.“
25 Audititähelepanekud 
Terviseohutuse komitee ja Ebola puhang
Terviseohutuse komitees alustati Ebola-teemalisi diskussioone 2014. aasta märtsis peale seda, kui WHO oli 
teavitanud esimesest puhangust Guineas ja ECDC oli avaldanud kiire riskihindamise. Kiire riskihindamise ko -
haselt oli haiguse Euroopasse levimise risk väike, kuigi teatud olukorrad võisid õigustada Euroopas meetmete 
võtmist: nt Guineas sugulasi ja sõpru külastanud turistide naasmine või Ebolaga kokku puutunud isikud, kes 
saadeti Euroopasse ravile.
8. augustil 2014 kuulutas WHO Ebola puhangu rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukorraks. Nädal 
varem oli komisjon puhangust mõjutatud riikide kiiresti halveneva olukorra tõttu kokku kutsunud tervise -
ohutuse komitee telefonikonverentsi. Sellest võtsid osa mitu komisjoni teenistust, ECDC, WHO ja liikmesriigid. 
Eesmärk oli teavet vahetada ja koordineerida võetavaid ja kavandatavaid meetmeid, määratleda valmisoleku 
parandamiseks vajalikke täiendavaid meetmeid ning arutada puhangust mõjutatud riikidele antavat abi. 
Lisaks arutati puhangupiirkonnas töötavate ELi/EMP kodanike meditsiinilise evakueerimise võimalusi. Tervise 
ja toiduohutuse peadirektoraat oli ECDC abiga koostanud Ebola puhanguks valmisoleku küsimustiku (et saada 
ülevaade laboratooriumide võimekusest, Ebola raviks sobivatest haiglatest ja sobivatest transpordivahendi -
test), selle liikmesriikidele saatnud ja enamikult ka vastused saanud. Kui WHO oli välja kuulutanud rahvusvahe -
lise tähtsusega rahvatervise hädaolukorra, muutusid terviseohutuse komitee Ebolale pühendatud kohtumised 
märgatavalt sagedasemaks (kuni jaanuarini 2015 toimusid need peaaegu iga nädal). Alles alates veebruarist 
2015 arutati terviseohutuse komitee kohtumistel taas ka tavalisi tööteemasid (nt ühishankeid ja töörühmi).4. selgitus43 
Kokkuvõttes leidis kontrollikoda ühishankeid puudutavate sätete rakendamise 
alal, et peale 2009. aasta H1N1 pandeemiat algatatud pandeemilise gripi vaktsiini 
ühishanke edenemine oli kuni auditi tegemise ajani olnud aeglane, kuna liikmes -
riikidepoolne huvi oli väike ning puudus mehhanism kiireloomuliste meditsiini -
liste vastumeetmete võtmiseks, mis vähendab potentsiaalselt ELi valmisolekut 
gripipandeemiaks.
Formaliseeritud terviseohutuse komitee tööd mõjutavad 
tegevusalased ja strateegilised raskused
44 
Tõsiste piiriüleste terviseohtude otsusega loodi liikmesriikide esindajatest 
koosnev terviseohutuse komitee, mida juhib komisjon (komitee rolli ja pädevust 
kirjeldatakse üksikasjalikumalt II lisas ).
45 
Terviseohutuse komitee kõik liikmed nimetavad ametisse liikmesriigid. Plenaar -
istungid toimusid 2014. aastal üks kord ning 2015. aastal kolm korda, lisaks peeti 
suur hulk telefonikonverentse, seda eelkõige Ebola kriisi ajal (vt 4. selgitus ).
26 Audititähelepanekud 
46 
Kontrollikoja auditi tegemise ajal töötas terviseohutuse komitee välja tingimused 
nelja töörühma jaoks: alaline valmisoleku töörühm, alaline kommunikatsioo -
nispetsialistide võrgustik, äsja saabunud migrantide ja nakkushaiguste ajutine 
töörühm ning antimikroobikumiresistentsuse ajutine töörühm (vt 2. selgitus ). 
Ametlikult lõi terviseohutuse komitee aga üksnes kommunikatsioonispetsia -
listide võrgustiku ja valmisoleku töörühma. Töörühmade loomise tingimuste 
kohaselt pidid nad struktureeritud töö tagamiseks koostama aasta töökava (sh 
tulemuste hindamiseks mõeldud näitajad) ja esitama selle terviseohutuse komi -
teele heakskiitmiseks. Kontrollikoda leidis, et auditi ajaks (märts 2016) ei olnud 
terviseohutuse komiteele esitatud heakskiitmiseks mitte ühtegi töörühmade 
loomise tingimustes nõutud aasta töökava ega näitajat. Seetõttu ei ole töörüh -
made töö toimunud kooskõlas nende loomisel seatud tingimustega, lisaks ei ole 
asjakohaselt mõõdetud nende tulemuslikkust.
47 
Terviseohutuse komitee töörühmades osalemine on vabatahtlik. Kontrollikoja 
auditi lõppedes olid kõik liikmesriigid nimetanud oma esindaja kommunikatsioo -
nispetsialistide võrgustikku. Komisjon palus nimetada ka valmisoleku töörühma 
liikmed (vt ka punkt 42), ent märtsiks 2016 olid seda teinud vaid üheksa liikmes -
riiki. Suure hulga liikmesriikide osalemine on oluline, tagamaks, et töörühma 
töötulemusi hiljem toetatakse ja need jõuavad terviseohutuse komiteesse.
48 
Kontrollikoda leidis, et kui terviseohutuse komitee töö mandaat oli veel mitte -
formaalne ja põhines nõukogu koostatud tingimustel (st kuni aastani 2013), olid 
sellel nii aasta töökavad, iga-aastased eesmärgid ja aruandlus kui ka dokumen -
teeritud tegevuskavad koos nende edenemist kajastava aruandlusega. Praeguse 
terviseohutuse komitee staatus ja mandaat tulenevad tõsiste piiriüleste tervi -
seohtude otsusest ning erinevad varasemast. Kontrollikoda ei leidnud aga ei 
terviseohutuse komitee dokumentides ega komisjonis tõendeid selle kohta, et 
terviseohutuse komitee töö toimuks praegu vastavalt kokku lepitud strateegili -
sele planeerimisele ja asjakohaseid pikaajalisi strateegilisi teemasid hõlmavale 
ajakohastatud tegevuskavale. Auditi kestel väljendasid liikmesriikide esindajad 
ka teatud muret terviseohutuse komitee telefonikonverentside sisu üle, mis oli 
mõne osaleja arvates strateegiliste arutelude asemel liigselt suunatud tehnilistele 
küsimustele.
27 Audititähelepanekud 
49 
Kokkuvõttes on terviseohutuse komitee töö olnud väga oluline (eriti Ebola kriisile 
reageerimisel) ning pani alguse koostöömehhanismidele, nagu laboratooriumi -
de kasutamine ja meditsiiniline evakuatsioon, mida võib ka edasi kasutada või 
uuesti kasutusele võttatulevaste kriiside käigus44. Terviseohutuse komiteest sai 
platvorm, kus komisjoni asjaomaste talituste ja liikmesriikide esindajad tegid 
koostööd ja hakkasid infot vahetama (sh WHOga). See näitab veelgi terviseohu -
tuse komitee olulisust, mida tunnistati ka nõukogu järeldustes, milles käsitletakse 
Lääne-Aafrika Ebola puhangu õppetunde rahvatervise jaoks45.
50 
Kontrollikoja auditi tõendusmaterjal näitab aga, et alates ajast, kui WHO kuulutas 
Ebola puhangu rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukorraks, kes -
kenduti terviseohutuse komitee telefonikonverentside käigus Ebola kriisile, mis 
oli ELi jaoks väikese riskiga terviseoht46. Seetõttu ei olnud päevakorral komitee 
teised ülesanded, mis puudutavad tõsiste piiriüleste terviseohtude otsuse raamis -
tiku strateegilise arengu ja rakendamisega seotud teemasid.
51 
Viimaste aastate sagedased tõsised haiguspuhangud (nt respiratoorse sündroo -
miga Lähis-Ida koroonaviirus, Ebola ja Zika) ning terviseohutuse komitee puuduv 
strateegiline planeerimine selgitavad ka teatud määral, miks terviseohutuse 
komitee kohtumised on strateegiale suunatuse asemel tihti olnud tehnilised ja 
reageeriva loomuga. Lisaks leiti auditiga, et terviseohutuse komitee tehnilist laadi 
tööd tegema või toetama pidavate töörühmade tegevus on edenenud aeglaselt.
52 
Kõnealuses kontekstis saab ka komisjon ise parandada enda teiste talituste, ame -
tite ja programmide tehtavate asjaomaste kaardistamiste ja aruannete koostamist 
(vt ka punktid 96–102). Kõik kirjeldatud faktorid kokku näitavad, et terviseohutu -
se komitee strateegilise töö kvaliteeti saaks veel parandada. See on oluline, kuna 
terviseohutuse komiteel on nüüd koos komisjoniga tugev mandaat koordineerida 
liikmesriikide valmisoleku ja reageerimise planeerimist (vt punkt  44) ning seeläbi 
tagada ELis kõige parem võimalik terviseohtude vastane kaitse.44 Ilma et see piiraks 
audititähelepanekuid, mida 
kontrollikoda võib esitada 
praegu III auditikojas 
kriisiohjamisstruktuuride 
kohta tehtava tulemusauditi 
põhjal, kus uuritakse ka ELi 
reageerimist Ebola puhangule.
45 Nõukogu järeldused, milles 
käsitletakse Lääne-Aafrika 
Ebola-puhangu õppetunde 
rahvatervise jaoks  – 
terviseohutus Euroopa Liidus 
(2015/C  421/04), 
17. detsember 2015.
46 Vt ECDC kiire riskihindamine 
„Outbreak of Ebola virus 
disease in West Africa“,  
4. ajakohastatud versioon, 
3. september 2014, mille 
kohaselt on äärmiselt väike 
risk, et Ebola levib kavandatud 
meditsiinilise evakuatsiooniga 
Euroopasse saabunud 
patsiendilt.
28 Audititähelepanekud 
Reageerimise koordineerimise reeglite rakendamine on 
praktikas keeruline
53 
Tõsiste piiriüleste terviseohtude otsuse sissejuhatuses sedastatakse, et kuigi 
liikmesriikidel lasub kohustus lahendada riigi tasandil rahvatervisealaseid krii -
siolukordi, võivad üksikute liikmesriikide võetavad meetmed kahjustada teiste 
liikmesriikide huve, kui need meetmed ei ole üksteisega kooskõlas või põhine -
vad lahknevatel riskihinnangutel. Seetõttu, kui liikmesriik kavatseb vastu võtta 
rahvatervisealased meetmed, et võidelda tõsise piiriülese terviseohu vastu, peaks 
ta teisi liikmesriike ja komisjoni enne teavitama ning nendega konsulteerima 
meetmete teemal47. Kui rahvatervise kaitsmise vajadus on nii kiireloomuline, et 
meetmed on vaja kehtestada viivitamatult, võib teisi liikmesriike ja komisjoni 
teavitada ka peale meetmete vastuvõtmist.
54 
Ebola kriisi kogemused näitavad, et keeruline on täita nõuet teavitada teisi liik -
mesriike (terviseohutuse komitee kaudu) enne liikmesriigis meetmete võtmist. 
Mõni liikmesriik otsustas ECDC ja WHO riskihindamistest kõrvale kalduda ja võttis 
Aafrikast saabuvate lendudega lennujaamades kasutusele reisijate kontrolli. Hili -
semates hindamistes ei soovitanud ECDC ega WHO endiselt riiki sisenevate reisi -
jate kontrolli, viidates seejuures kontrolli maksumusele, vähestele tulemustele ja 
haiguspuhangu asukohariikide olemasolevale mõjusale riigist väljumisel tehtava -
le kontrollile48. Komisjon kutsus ELi riikide tervishoiuministrid 16.  oktoobril 2014 
kõrgetasemelisele Ebola koordinatsioonikohtumisele, kus arutati ka võimalikke 
meetmeid ELi sisenemise kontrollimiseks. Kohtumise üks tulem oli komisjoni ja 
WHO organiseeritud audit Ebolast mõjutatud riikidest lahkujate tervisekontrolli 
kohta. Auditiga jõuti järeldusele, et riikidest lahkujate tervisekontrolli protsessid 
olid hästi rakendatud ja et need avastaksid tõenäoliselt Ebola märkide ja sümpto -
mitega isikud.
55 
Komisjon sedastas oma 2015. aasta rakendusaruandes49, et üks Ebola puhangu 
peamisi järeldusi oli see, et liikmesriikide reageerimise koordineerimist käsitle -
vaid nõudeid saaks paremaks muuta. Kui liikmesriigid ei jaga teiste liikmesriikide -
ga rahvatervise valdkonnas võetavate meetmete kohta juba varajases staadiumis 
piisavalt teavet, võib see negatiivselt mõjutada teisi liikmesriike. Näiteks võib 
tuua kontrollide dubleerimise ja nende inimeste leidmise, keda on juba kontrol -
litud nende esimesel ELi sisenemisel – see nõuab teistelt liikmesriikidelt täienda -
vaid jõupingutusi ja ressursse ning tekitab täiendava meediasurve rahvatervisega 
tegelevatele ametkondadele, kes peavad selgitama, miks osa liikmesriike järgib 
WHO ja ECDC teaduslikke nõuandeid, osa aga mitte.47 Vastavalt otsuse nr 1082/2013/
EL artiklile 11.
48 ECDC kiire riskihindamine 
„Outbreak of Ebola virus 
disease in West Africa“,  
4. ajakohastatud versioon, 
3. september 2014, või ECDC 
tehniline aruanne „Infection 
prevention and control 
measures for Ebola virus 
disease – entry and Exist 
screening measures“, 
12. oktoober 2014.
49 Aruanne otsuse nr  1082/2013/
EL rakendamise kohta, 
COM(2015) 617 final, 
7. detsember 2015.
29 Audititähelepanekud 
Olemasolevate süsteemide ja menetluste oluline roll 
varajases hoiatamises ja reageerimises ning 
epidemioloogilises seires on laialdaselt tunnustatud, 
ent teha tuleb teatud uuendusi
56 
Kontrollikoda uuris, kas varajase hoiatamise ja reageerimise ning epidemioloogili -
se seire olemasolevaid süsteeme ja menetlusi, mille õiguslikuks aluseks on tõsiste 
piiriüleste terviseohtude otsus (vt ka joonis  1), hallatakse ja rakendatakse asjako -
haselt. Kokkuvõttes leiti, et olemasolevaid süsteeme on kasutatud juba aastaid 
ja sidusrühmad hindavad nende rolli ELi tasandil kõrgelt, kuid teatud aspektides 
tuleks moderniseerida menetlusi ja süsteeme. Järgnevates punktides käsitletakse 
vajadust EWRSi parandamise ning selle muude süsteemidega ühendamise järele 
ning asjaolu, et tõsiste keemia- ja keskkonnaohtude jaoks mõeldud ELi varajase 
hoiatamise ja reageerimise uuendatud lähenemisviisi ei ole seni veel testitud. 
Lisaks tuleb veel töötada ELi epidemioloogilise seire süsteemi kallal, et optimeeri -
da andmete võrreldavust ja kvaliteeti.
Hoolimata EWRSi laialdasest kasutamisest ja sellele 
antud üldiselt positiivsest hinnangust, vajab süsteem, sh 
selle ühilduvus teiste hoiatussüsteemidega, täiendavat 
parandamist
57 
Tõsiste piiriüleste terviseohtude otsus moodustab õigusliku aluse EWRSile, mille 
kaudu teavitatakse liidu tasandi tõsistest piiriülestest terviseohtudest. Süsteem 
loob alalise teabevahetuskanali komisjoni ja pädevate asutuste vahel, kes vas -
tutavad riigi tasandil hoiatusteadete edastamise, rahvaterviseriskide hindamise 
ja rahvatervise kaitseks vajalike meetmete kindlaksmääramise eest. ECDC peaks 
toetama ja abistama komisjoni EWRSi opereerimisega ning tagama koos liikmes -
riikidega koordineeritud reageerimisvõime. ECDC peaks analüüsima EWRSi kaudu 
saadud teadete sisu ning andma teavet, teadmisi, nõu ja tegema riskihindamist.
58 
Komisjon ja ECDC peaksid samuti võtma meetmeid EWRSi tõhusa seostatuse 
tagamiseks ühenduse teiste häiresüsteemidega (nt loomade tervise, toidu, sööda 
ja tsiviilkaitse). Ülalloetletud standardite alusel hindas kontrollikoda EWRSi töö ja 
juhtimise asjakohasust.
30 Audititähelepanekud 
59 
EWRSis tehti peale otsuse vastuvõtmist mitu muudatust: lisati uued andmeväljad 
täiendavate ohtude jaoks (muud kui nakkushaigused) ning integreeriti hoiatus -
teadete määratlused. Kontrollikoda leidis, et liikmesriikide vastavate valdkondade 
ametiasutused kasutavad EWRSi laialdaselt. Alates 2004. aastast on liikmesriigid 
ja komisjon sisestanud EWRSi 1493 hoiatusteadet (vt joonis  2). Samas leidsid 
audiitorid, et hoolimata aja jooksul tehtud moderniseerimisest ja parandustest 
sisaldab süsteem oma vananenud ülesehitusest tulenevalt piiranguid, mis ei 
võimalda sellesse integreerida kõige moodsamaid IT lahendusi ega ühendada 
süsteemi sotsiaalmeedia või mobiilsete seadmetega. Joonis  2EWRSi sisestatud hoiatusteated (2004–2015)
1493 teadet puudutasid alates 2004. aastast   
1482 nakkushaiguste juhtumit ja alates 2014. aastast:
–  1 keemiaõnnetust;
–  6 keskkonnaõnnetust; –  4 teadmata päritolu potentsiaalset ohtu.
Kokku registreeriti hoiatusteadete või 
varajaste hoiatustena 725 teadet.
UK SK SI SE RO PT PL NO NL MT LV LU LT IT IS IE HU HR GR FR FI ES EE EK/one.superior DK DE CZ CY CH BG BE AT350
300
250
200
150
100
50
0
1 EK tähistab Euroopa Komisjoni.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda ECDC poolt 2015. aasta oktoobris EWRSi kohta esitatud andmete põhjal.
31 Audititähelepanekud 
50 ECDC teine sõltumatu 
hindamine vastavalt keskuse 
asutamismäärusele (määrus 
(EÜ) nr  851/2004), 
lõpparuanne, 
8. oktoober 2014.
51 Enamikus liikmesriikides ei ole 
terviseohutuse komitee liige 
ning EWRSi kontaktpunkt üks 
ja sama inimene. Tavaliselt 
osalevad terviseohutuse 
komitee töös 
tervishoiuministeeriumide 
juhtivad spetsialistid ning 
EWRSi kontaktideks 
nimetatakse riiklike 
rahvaterviseametkondade 
juhtivad tehniliste küsimuste 
spetsialistid; samas on selles 
reeglis ka erandeid.60 
Ajavahemikku 2008–2012 käsitlevas ECDC kõige värskemas välises hindamisaru -
andes50 anti EWRSi tehnilisele ülesehitusele ja kasutajasõbralikkusele üldiselt po -
sitiivne hinnang, ent märgiti samas süsteemi puudulikku tööd kriiside ajal, tuues 
välja, et süsteemis on minevikus kergesti tekkinud ülekoormus ning seda peaks 
saama paremaks muuta nii, et ta pakuks rahvatervise hädaolukordades paremat 
tuge.
61 
ELi tasandil puudub praegu spetsiaalne infoplatvorm või vahend, mis annaks 
reaalajas ülevaate liikmesriikides tõsiste piiriüleste terviseohtude vastu võitle -
miseks võetud rahvatervise meetmete kohta. Selleks kasutatakse kas EWRSi või 
e-kirju (nt terviseohutuse komitee ja komisjoni vahelises suhtluses). Sellise funkt -
sionaalsuse võiks aga luua uue spetsiaalse rakenduse vormis või lisada see EWRSi 
parandatud versioonile.
62 
Kuni aastani 2012 oli olemas EWRSi komitee. Komitee tegeles rahvatervise kriiside 
tehniliste aspektidega, samas kui mitteformaalne terviseohutuse komitee tegeles 
sel ajal pigem strateegiliste küsimustega51. Kontrollikoja leiud viitavad, et ka prae -
guses raamistikus on olemas vajadus taolise tehnilise ettevalmistustöö järele (vt 
ka terviseohutuse komiteed kirjeldav punkt 51). Kontrollikoja auditi tegemise ajal 
olid komisjon ja ECDC arutanud ka rühma loomist, mis vaataks läbi rahvatervise 
riskihindamisi ja analüüsiks võimalusi poliitika muutmiseks. Rühma loomist peeti 
vajalikuks selleks, et vältida terviseohutuse komitee ülekoormamist, ent seni ei 
ole midagi konkreetset välja pakutud ega heaks kiidetud.
63 
Auditi tegemise ajal puudus EWRSi kasutajarühm, kes toetaks ja abistaks kasuta -
jaid süsteemi igapäevase kasutamise funktsionaalsetes ja menetluslikes küsimus -
tes ning võimalike muudatus- ja moderniseerimisettepanekute ja koolituse alal. 
Samas peeti sarnaseid arutelusid kuni 2012. aastani EWRSi komitees ning liikmes -
riikide esindajad süsteemis olid arvamusel, et need küsimused vajavad regulaar -
set arutelu.EWRSi sisestatud hoiatusteated (2004–2015)
32 Audititähelepanekud 
64 
Komisjoni 2015. aasta rakendusaruande52 kohaselt kaalus komisjon EWRSi täien -
davat moderniseerimist, mis võimaldaks keskmises perspektiivis välja töötada 
kasutajasõbralikumaid funktsioone niipea, kui süsteemi IT-rakenduse täiema -
huline uuendamine on kokku lepitud sidusrühmade ja ECDCga. Audiitoritel ei 
õnnestunud aga auditi ajal saada komisjonilt konkreetseid tõendeid sellel alal 
tehtud edusammude kohta.
65 
Komisjon loetles juba 2011. aastal53 ELi tasandi ametid ja varajase hoiatamise süs -
teemid54, mis peaksid olema ühendatud EWRSiga. Nimekiri sisaldas iga hoiatus -
süsteemi kohta kommentaare, milles põhjendati vajadust tagada nende ühenda -
mine EWRSi hoiatusteadetega. Kontrollikoda leidis sellise ühendamisega seotud 
eesmärke ja sulgemist vajavaid lünki. Audiitorid uurisid süsteemide ühendamisel 
alates 2011. aastast tehtud edusamme ning leidsid, et auditi tegemise ajal (märts 
2016) oli endiselt olemas nimekiri55 hoiatus- ja infosüsteemidest, mis olid veel 
EWRSiga ühendamata.
66 
Hoiatussüsteemide omavaheline ühendamine on tähtis seetõttu, et komisjoni 
eri talituste hallatavatel ELi hoiatussüsteemidel (nt EUROPHYT taimetervise ja 
RAPEX ohtlike mittetoidukaupade jaoks) võivad liikmesriikides olla ka erinevad 
kontaktpunktid, mistõttu vajatakse teabe suunamiseks nii ELi kui ka liikmesriikide 
tasandil asjakohaseid kommunikatsioonikanaleid.
67 
Komisjoni andmetel56 ei pruugita suuta süsteeme täielikult omavahel ühendada 
(menetluslikult ja tehniliselt) enne, kui on rohkem selgust EWRSi täiemahulise 
uuendamise (mida kirjeldatakse eelnevates punktides) ulatuse ja mõju kohta. 
Seni aga vajatakse samuti mõjusaid menetlusi selleks, et vältida tegevuste kattu -
mist või dubleerimist ning ohu korral tagada mõjus ja kiire reageerimine.52 COM(2015) 617 final.
53 Mõjuhindamisele lisatud 
dokument „Structure for 
preparedness and response to 
cross-border health threats“, 
SEK(2011)  1519  (lõplik).
54 Nt toiduks mittekasutatavate 
ohtlike toodete, loomatervise 
ja toiduohutuse 
hoiatussüsteemid.
55 Otsuse nr 1082/2013/EL artikli 
8 sätete rakendusakti projekt, 
mida ei olnud auditi tegemise 
ajal veel vastu võetud.
56 COM(2015) 617 final.
33 Audititähelepanekud 
68 
Kokkuvõttes leidsid audiitorid, et EWRS on töötanud palju aastaid ja sidusrühmad 
(sh süsteemi kasutajad, kellega auditi käigus vesteldi) hindavad seda üldiselt kõr -
gelt. Komisjon ja ECDC ei ole aga seni teinud palju jõupingutusi süsteemi edasi -
seks parandamiseks ega ole välja töötanud tõsiste piiriüleste terviseohtude puhul 
kasutatavaid olukorrateadlikkuse ja intsidentide käsitlemise lahendusi. Lisaks ei 
ole ELi tasandil lõpule viidud menetluslikku ega tehnilist ühendamist teiste vara -
jase hoiatamise süsteemidega.
Tõsiste keemia- ja keskkonnaohtude jaoks mõeldud 
ELi varajase hoiatamise ja reageerimise uuendatud 
lähenemisviisi ei ole seni veel testitud
69 
Kui ohu kohta on vastavalt tõsiste piiriüleste terviseohtude otsuse eeskirjadele 
esitatud hoiatusteade, peaks komisjon tegema riikide pädevatele asutustele ja 
terviseohutuse komiteele EWRSi kaudu kättesaadavaks riskihindamise, milles kä -
sitletakse ohu potentsiaalset raskusastet rahvatervisele ja loetletakse võimalikud 
rahvatervise meetmed57. Kui oht puudutab nakkushaigust, antimikroobikumire -
sistentsust või sellega seonduvat tervise eriküsimust või on teadmata päritoluga, 
peaks hindamise koostama ECDC. Vajaduse korral võib komisjon nõuda riskihin -
damise koostamist ka Euroopa Toiduohutusametilt või ELi teistelt ametitelt. Kui 
vajalik riskihindamine on täielikult või osaliselt väljaspool ELi asutuste pädevust, 
kuid seda peetakse liidu tasandil reageerimise koordineerimiseks vajalikuks, 
peaks komisjon koostama riskihinnangu terviseohutuse komitee taotlusel või 
omal algatusel ad hoc . Kontrollikoda uuris, kuidas toimib see praktikas.
70 
Keemia- ja keskkonnaohtude puhul antakse otsuses komisjonile täielik tegevus -
vabadus tellida kiire riskihindamine mistahes sobivast allikast. Auditi tegemise 
ajal telliti keemiaohtude kiired riskihindamised ühelt ELi kaasrahastatud projek -
tilt. Projektiga töötati välja põhjalikud töövahendid selliste ohtudega tegelemi -
seks, ent projekt lõppes 2016. aasta märtsis. Selleks, et täita ka pärast seda oma 
õiguslik kohustus nimetatud riskide kohta kiirete riskihindamiste esitamiseks, 
töötas komisjon koos oma teaduskomiteega58 välja standardse töökorra, milles 
võeti nõutud võimekuse tagamiseks üle osa projekti väljunditest.57 Otsus nr 1082/2013/EL tõsiste 
piiriüleste terviseohtude 
kohta, artikkel 10.
58 Tarbijaohutuse, rahvatervise ja 
keskkonnaga seotud 
valdkondade poliitika ning 
ettepanekute koostamisel 
kasutab komisjon 
usaldusväärse teadusliku nõu 
saamiseks oma 
teaduskomiteede abi. 
Teaduskomiteed saavad 
omakorda kasutada 
teadusekspertide ja 
ekspertide andmebaasis 
registreeritud asjatundjate abi. 
Üks kolmest 2009. aastal 
loodud komiteest on tervise ja 
keskkonnariskide 
teaduskomitee (SCHER). Alates 
2016. aastast asendab seda 
uus SCHEER-komitee.
34 Audititähelepanekud 
71 
Keemiliste ainetega seotud tõsiste piiriüleste õnnetuste toimumise tõenäosus 
on üldiselt väike, kuid nende olemusest tulenevalt võib olla vajalik esitada kiired 
riskihindamised väga kiiresti  – 12–36 tunni jooksul  – ja väljaspool ametlikku töö -
aega. Varem ei esitanud teaduskomitee teaduslikke nõuandeid nii kiiresti.
72 
Sama projekti raames 2016. aastal läbi viidud õppus näitas projekti raames välja 
töötatud töövahendi komponentide väärtust keemiaohtudega tegelemisel. Sel -
gus, et peale seda, kui teaduskomitee keemiaohtude töörühma kõik liikmed on 
leitud (avaldusi sai esitada kuni 9. maini 2016), vajatakse tõenäoliselt märkimis -
väärses mahus koolitust ja harjutamist, enne kui mehhanism saavutab optimaalse 
mõjususe, esitamaks kiireid riskihindamisi vajaliku kvaliteediga ja nõutud täht -
aegade raames. Lisaks leidsid audiitorid, et komisjon oli projektilt tõepoolest üle 
võtnud projekti käigus välja töötatud IT-rakenduse59 majutamise; rakenduse ees -
märk on keemiliste ainetega seotud potentsiaalsete õnnetuste seire enne nen -
dest teavitamist EWRSis. Auditi ajal pärinesid registreeritud kasutajad aga vaid 14 
liikmesriigist, mis tähendab, et taoliste ohtude kohta puudub täielik ja järjepidev 
ELi-ülene aruandlus. Komisjon ei andnud kindlaid tõendeid selle kohta, kuidas 
platvormi moderniseeritakse ja hooldatakse või kuidas korraldatakse koolitust ja 
edendatakse platvormi kasutamist.
73 
Teaduskomitee kiirete riskihindamiste standardses töökorras osutati vaid kee -
miliste ainetega seotud õnnetustele ega viidatud keskkonnaohtudele. Kontrolli -
koda ei leidnud komisjoni tasandil tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta kiirete 
riskihindamiste saamiseks mingit muud standardset töökorda. Üldiselt leiti vähe 
ELi tasandi ekspertteadmisi tõsiste piiriüleste keemia- ja keskkonnaohtudega 
tegelemiseks ning sellealast ELi seire ja varajase reageerimise uuendatud korda ei 
ole seni veel testitud.59 Keemiaohtude 
kiirhoiatussüsteem RASCHEM.
35 Audititähelepanekud 
ELi epidemioloogilise seire süsteem toimib üldiselt hästi, 
ent andmete võrreldavuse ja kvaliteedi optimeerimine vajab 
veel lisatööd
74 
Komisjon peaks60 vastavalt ECDC asutamisväärusele looma ja ajakohastama 
epidemioloogilise seire võrgustiku menetlused. Lisaks peaksid riiklikud päde -
vad asutused epidemioloogilise seire kohta teabe esitamisel võimaluse korral 
kasutama iga nakkushaiguse ja seonduva tervise eriküsimuse puhul ELi haiguste 
nimekirjas kasutatavaid haigusjuhtude määratlusi61. Komisjon võtab haigusjuhtu -
de määratlused vastu selleks, et tagada andmete võrreldavus ja ühilduvus liidu 
tasandil. ECDC majutab ja käitab epidemioloogilise seire platvormi TESSy, mil -
lesse liikmesriigid laadivad oma seireandmeid. ECDC pikaajalise seirestrateegia 
(2014–2020) üks eesmärkidest on Euroopa tasandil kogutud seireandmete kvali -
teedi parandamine. Ka ECDC mitmeaastases strateegilises programmis62 sedasta -
takse, et liikmesriikide kogutava teabe kvaliteeti saab veel parandada.
75 
ECDC ja liikmesriikide eksperdid on teinud koostööd seirestandardite väljatöö -
tamiseks, et optimeerida ELi seiret ja parandada andmete kvaliteeti. ECDC sõnul 
täidavad liikmesriigid aruandlusnõudeid üldiselt rahuldavalt. Andmete kvaliteet 
(täielikkus ja esinduslikkus) on aga tihti problemaatiline. Kvaliteedinäitajate (nt 
täielikkus, täpsus ja õigsus) hindamiseks hindas ECDC kolme haiguse63 kohta 
esitatud andmete kvaliteeti. Hindamistega leiti nimetatud kriteeriumide juures 
mitu puudust.
76 
ECDC juhib alates 2009. aastast projekti, mille eesmärk on riiklike seireasutuste 
kogutavate andmete kvaliteedi parandamine; projekt pidi kavakohaselt lõppema 
2011. aastal, ent oli 2015. aasta lõpu seisuga endiselt töös. ECDC sõnul tulenevad 
andmete kvaliteediga seotud probleemid osaliselt asjaolust, et liikmesriigid kasu -
tavad sageli enda haigusjuhtude määratlusi, mis erinevad komisjoni 2012. aasta 
rakendusotsusega sätestatud ELi määratlustest64.
77 
Kokkuvõttes leidsid audiitorid seetõttu, et ECDC poolt epidemioloogilise seire 
andmete aruandluse probleemide lahendamiseks võetud meetmed ei ole seni 
olnud andmete optimaalse võrreldavuse ja kvaliteedi tagamisel täielikult mõju -
sad. ELi tasandi haigusjuhtude määratluste järjepideva kasutamise ja andmete 
ECDC-le esitamise optimeerimise abil võiksid ka liikmesriigid kõnealuse valdkon -
na puuduste lahendamisele ise kaasa aidata.60 Otsuse nr 1082/2013/EL  
III peatükk.
61 Haigusjuhu määratluse all 
mõistetakse ühiselt 
kokkulepitud kriteeriume, mis 
peavad olema täidetud, et 
saaks õigesti teha kindlaks 
konkreetse tõsise piiriülese 
terviseohu.
62 ECDC peatükk 9.1 (seire), 
„Kontekst ja 
tulevikuväljavaated“.
63 ECDC kogub, analüüsib ja 
levitab kõigist ELi 28 
liikmesriigist ning kahest 
Euroopa Majanduspiirkonna 
riigist (Island ja Norra) 
seireandmeid 53 
nakkushaiguse ja nendega 
seonduvate tervise 
eriküsimuste kohta. http://
ecdc.europa.eu/en/activities/
surveillance/Pages/index.aspx
64 Komisjoni 8. augusti 2012. 
aasta rakendusotsus 
2012/506/EL, millega 
muudetakse otsust 2002/253/
EÜ, millega nähakse ette 
haigusjuhtude määratlused 
ühenduse võrgustiku 
teavitamiseks 
nakkushaigustest vastavalt 
Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu otsusele nr 2119/98/
EÜ (ELT L 262, 27.9.2012, lk 1).
36 Audititähelepanekud 
Terviseprogrammi tulemuslikkuses kodanike kaitsel 
terviseohtude eest oli puudusi
78 
Kontrollikoda uuris, kas ELi terviseprogrammid panustavad mõjusalt kodanike 
kaitsesse terviseohtude eest. Seejuures uuriti üksikasjalikult Tarbija-, Tervise- ja 
Toiduküsimuste Rakendusameti (Chafea) juhtimist ning teise terviseprogrammi 
(vt punkt 11) terviseohtude eesmärgi raames rahastatud 20 tegevuse tulemus -
likkust (ülevaade on esitatud III lisas ); auditi käigus külastati ka seitsme projekti 
koordineerivaid toetusesaajaid. Lisaks auditeeris kontrollikoda praeguse kolman -
da terviseprogrammi terviseohtude eesmärgi edenemist: uuriti iga-aastastes 
tegevuskavades sõnastatud asjasse puutuvaid tegevusi ning seda, kuidas hindas 
komisjon nende tulemusi. Kokkuvõttes leidis kontrollikoda, et terviseprogram -
mide tulemuslikkuses kodanike kaitsel tõsiste terviseohtude vastu oli puudusi. 
Järgnevates punktides kirjeldatakse teise terviseprogrammi (2008–2013) tervise -
riskide alaste tegevuste jätkusuutlike tulemuste puudumist ning puudusi kolman -
da terviseprogrammi terviseriskide näitaja mõõtmisel. Perioodi 2014–2016 kohta 
leidis kontrollikoda, et seatud eesmärgi olulisuse, suurte plaanide ja olemasole -
vate vahendite suure mahu valguses kasutati terviseohtude alaste tegevuste 
rahastamiseks eraldatud vahendeid suhteliselt tagasihoidlikult.
Teise terviseprogrammi terviseriskide alaste tegevuste 
tulemused ei ole jätkusuutlikud
79 
Teine terviseprogramm peaks65 täiendama ja toetama liikmesriikide poliitikat, 
andma sellele lisaväärtust, kaitstes ja edendades inimeste tervist ja turvalisust 
ning parandades rahvatervist. Programmil on kolm eesmärki, millest üks on koda -
nike tervisekaitse parandamine. Nimetatud eesmärgi raames auditeeriti käesole -
va auditiga tegevust 1.1: kodanike kaitsmine terviseriskide eest.
80 
ELi finantsmääruse kohaselt tuleb ELi eelarvet täita vastavalt usaldusväärse fi -
nantsjuhtimise põhimõtetele (säästlikkus, tõhusus ja mõjusus). Mõjususe põhimõ -
te tähendab seatud eesmärkide ja kavandatud tulemuste saavutamist. Komisjon 
ja Chafea peavad tagama, et kaasrahastatud tegevused aitavad kaasa tervise -
programmi eesmärkide saavutamisele. Kontrollikoda on seisukohal, et rahastatud 
tegevuste tulemused (eeldusel, et need on küllaldaselt hea kvaliteediga) peaksid 
olema jätkusuutlikud ja leidma edasist kasutust ka peale tegevuste lõppemist, et 
tagada nende mõju ja lisaväärtus.65 Otsuse nr  1350/2007/EÜ 
artikli 2 lõige 1.
37 Audititähelepanekud 
81 
Enamik auditivalimi 20 tegevuse hulgas sisaldunud 14 projektist66 olid väljundite 
alal edukad (välja arvatud kaks, mida Chafea hindas rahuldavaks, kuna need ei 
suutnud saavutada kõiki nõutud väljundeid või ei olnud kvaliteet küllalt hea). 
Kontrollikoda leidis aga, et paljusid väljundeid ei kasutatud peale nende valmi -
mist isegi siis, kui need olid praktilised ja kasutusvalmis (nt töövahendid, pro -
tokollid, suunised), või ei suudetud selgelt näidata, kuidas mõjutasid projektide 
väljundid poliitika kujundamist liikmesriigi või ELi tasandil. Üheksa lõpetatud 
tegevuse puhul 12st leidsid audiitorid märkimisväärseid puudusi tulemuste jätku -
suutlikkuses; sama oli tihti täheldatud ka nende projektide lõpetamisel koostatud 
Chafea asutusesisestes hindamismärkmetes (vt 5. selgituses  esitatud näited).
82 
Lisaks leiti, et Chafea ja/või komisjon annavad peale projektide lõppemist väga 
vähe tehnilist tagasisidet väljundite sisu ja nende valdkonnapoliitilise olulisuse 
kohta. Viimast tähelepanekut kinnitasid ka kohapeal külastatud toetusesaajad. 
Peale projektide lõppemist hindab Chafea nende potentsiaali laiema poliitika 
kontekstis ning tegevuse olulisust tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi tege -
vuse seisukohast. Audiitorid leidsid aga, et kuigi tervise ja toiduohutuse peadi -
rektoraadil on juurdepääs Chafea hindamisfailidele, ei kasuta peadirektoraat neis 
leiduvat teavet süstemaatiliselt selleks, et hinnata oma võimalikku rolli oluliseks 
hinnatud tulemuste edasisel kasutamisel ELi tasandil või neile tugevama ELi ülese 
mõju võimaldamisel67. Projektikoordinaatorite juurde tehtud külastuste käigus 
arutati nende muret selle üle, et hoolimata toetuslepingutes seatud tulemuste 
ulatusliku jagamise nõuetest, on teatud sihtrühmadeni jõudmine väga keeruline 
(eelkõige puudutab see ELi tasandit ja liikmesriikide poliitikakujundajaid).
Näited auditeeritud projektidest ja leitud probleemidest
Ühe valimis sisaldunud projekti auditeerimisel selgus, et selle tulemuste üks osa ei olnud jätkusuutlik , sest 
välja töötatud IT-platvormi kasutanud spetsialistide võrgustik lakkas peale projekti lõppu suures osas toimi -
mast. Samuti auditeeriti ühte suuresti teadusuuringutele keskendunud projekti, mis osutus liiga keeruliseks ja 
kalliks. Selle peamine eesmärk jäi saavutamata . Osaliselt tulenes see asjaolust, et projekti eelkäija kogemu -
si ei võetud vajalikul määral arvesse ja eesmärgid seati seega liiga kõrgele. Ühes teises projektis (ühe haiguse 
seire teatud elanikkonnarühmades) leiti, et projektil olid küll väga head ja kvaliteetsed väljundid, ent peale 
selle lõppemist väljundeid enam ei uuendatud ega võetud laialdaselt kasutusele . Kirjeldatud projektide 
panus terviseprogrammi terviseohtude eesmärgi saavutamisse kahaneb seega aja jooksul kiiresti.5. selgitus66 Valim sisaldas 14 projekti, ühte 
ühismeedet ja viit 
hankemenetlust (vt III lisa ).
67 Kontrollikoda on juba 
komisjonile soovitanud teha 
projektide järelhindamist, et 
parandada varem saadud 
kogemuste kasutamise abil 
tulevaste projektide 
kavandamist, vt esimest 
rahvatervise programmi 
(2003–2007) käsitlev 
eriaruanne nr  2/2009:  
2. soovitus.
38 Audititähelepanekud 
83 
Terviseprogrammi järelhindamises68 loetleti sarnaseid probleeme ning sedasta -
ti, et kuigi terviseprogrammi teises pooles tehti märkimisväärseid jõupingutusi 
tulemuste levitamise parandamiseks, saaks asjaomaste sidusrühmade teadlikkust 
kaasrahastatud tegevuste tulemuste üle69 veelgi suurendada ja maksimeerida 
selle kaudu nende kasutamist ja mõju70. Lisaks leiti järelhindamises, et kui tege -
vustel puuduvad seosed poliitikaga, on nende tulemusi kogu ELis raske rakenda -
da. Sama aruande kohaselt ei olnud sugugi mitte kõik tegevused konkreetsete 
ja kasulike tulemuste ja mõju saavutamisel eriliselt mõjusad. Kuigi ühismeetme -
tel (vt 6. selgitus ) on tavaliselt konkreetne mõju, öeldi aruandes, et projektide 
tulemused jäävad suhteliselt sageli tähelepanu ja praktilise kasutuseta. Muude 
põhjuste seas tulenes see ka asjaolust, et piisavalt ei pööratud tähelepanu olu -
listele takistustele ega kaasatud tulemuste rakendamise õnnestumiseks tähtsaid 
sidusrühmi71.
84 
Tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi ning Chafea korraldatud viie hanke (vt 
III lisa ) juures täheldasid audiitorid samuti väljundite piiratud kasutamist ja tule -
muste vähest hindamist. Õppuste ja töötubade/koolituste lõpp- ja hindamisaru -
annete soovitusi ei võetud tavaliselt arvesse tegevuskavades, mille elluviimise üle 
oleks saanud teha järelevalvet72. Viiest kontrollikoja hangete valimisse langenud 
õppusest kaks (need peeti 2011. ja 2014. aastal) hõlmasid keemiaohtusid ning 
nende põhjal toodi välja palju sarnaseid ja mõningaid identseid probleeme ning 
soovitusi.68 Terviseprogrammi (2008–
2013) järelhindamine, 2016.
69 Käesoleva lõigu tekst annab 
edasi järelhindamise sõnumi. 
Mõistete „tulemused“ ja 
„mõju“ kasutamine ei pruugi 
siin olla kooskõlas kontrollikoja 
metoodikaga.
70 Terviseprogrammi (2008–
2013) järelhindamise 
kokkuvõte, 2016.
71 Terviseprogrammi (2008–
2013) järelhindamise 
järeldused, 2016.
72 See puudutab ka ühe 2012. 
aasta raamlepingu alusel 
hangitud nelja uuringut, mille 
kohta audiitorid leidsid, et 
tervise ja toiduohutuse 
peadirektoraadil puudus 
struktureeritud lähenemisviis 
soovituste kogumiseks ja 
dokumenteerimiseks, 
asjakohaste tegevuste 
määratlemiseks ning nende 
rakendamise edenemise üle 
tehtavaks järelevalveks. Auditi 
tegemise ajal (oktoober 2015) 
ei olnud nimetatud uuringuid 
tutvustatud terviseohutuse 
komitee liikmetele.
Terviseprogrammi ühismeetmed
ELi terviseprogramm sisaldab innovaatilist ja paljulubavat rahastamisvahendit, mida kutsutakse ühismeetme -
teks . Tavaliselt kaasrahastavad neid liikmesriikides rahvatervise valdkonna eest vastutavad pädevad asutused. 
Ühismeetmete projektitaotlustel peab olema tõeline üleeuroopaline mõõde . Ühismeetmed hõlmavad kesk -
miselt 25 partnerit73. Kuna ühismeetmeid kaasrahastavad rahvatervise valdkonna eest vastutavad pädevad 
asutused, peaks nende tulemusi saama paremini kasutada ja neil peaks olema poliitikale suurem mõju. Samas 
võtab ühismeetmete ettevalmistamine nende suurusest tulenevalt rohkem aega ning eeldab ka poliitilist tuge 
ja liikmesriigi eraldatavat kaasrahastamist. See tähendab, et hoolimata potentsiaalist suurendada terviseprog -
rammi vahendite abil valminud tulemuste üleeuroopalist kasutamist, ei saa ühes poliitikavaldkonnas olla väga 
palju ühismeemeid.
73 Chafea väljaanne kolmanda terviseprogrammi (2014–2020) raames võetud ühismeetmete kohta.6. selgitus
39 Audititähelepanekud 
85 
Teadusuuringute Ühiskeskusega sõlmitud halduskokkuleppe raames rakendatud 
kaks tegevust lõpetati enneaegselt peale vastavalt ühe- ja kuueaastast tegevust. 
Kui esimene tegevus (epidemioloogilise modelleerimise võrgustik) lõpetati, ei 
analüüsinud komisjon selle tulemusi ega dokumenteerinud tegevuse lõpetamise 
põhjuseid. Teine tegevus kestis kuus aastat (2005–2011). Tegu oli rahvatervise 
olukordade teabevahetusplatvormiga. See töötati välja liikmesriikide taotlusel 
ja terviseohutuse komitees peetud arutelude põhjal, kuid lõpetati 2012. aastal, 
kui komisjon otsustas sulgeda kõik IT-süsteemid, mille aluseks ei olnud mõni 
õigusakt.
86 
Hoolimata ülalkirjeldatud probleemidest annavad auditeeritud projektid üle -
euroopaliste võrgustike loomise ja suutlikkuse arendamise alal kindlasti suurt 
lisaväärtust74. Kõik projektid viivad ellu partneritest koosnevad konsortsiumid 
ning nendega on saadud palju kogemusi, kuigi terviseprogrammi rakendami -
se geograafiline hajutatus ei ole veel optimaalne ning suur osa tegevusest on 
koondunud piiratud arvu riikide valdkondlikesse asutustesse. Komisjon ei võta 
aga koostöös oma partnerite ja komiteedega küllaldasel määral struktureeritud 
meetmeid poliitika kohta saadava tagasiside süsteemi optimeerimiseks. Tegu on 
probleemiga eelkõige seetõttu, et terviseprogrammi liikumapanevaks jõuks on 
poliitika.
87 
Audiitorid leidsid, et kolmanda terviseprogrammi (2014–2020) (vt ka 
punktid  89–94) rõhuasetus nihkus projektidelt hangetele75. Tegu on teistsugu -
se rahastamismehhanismiga, mis tähendab ka vastutuse liikumist komisjonile. 
Samas aga, nagu juba mainitud terviseprogrammi (2008–2013) järelhindamises, 
valitseb oht, et teenuslepingute liigne kasutamine mõjutab negatiivselt tervi -
seprogrammi kaasavust (toetusesaajate liigid ja geograafiline hajutatus). Teise 
terviseprogrammi kontrollikojapoolne auditeerimine (vt punkt 84) näitas, et 
Chafea ja komisjon oleksid võinud saavutada hangete valdkonnas jätkusuutliku -
maid tulemusi.
88 
Kokkuvõttes ei ole tagatud enamiku teise terviseprogrammi auditeeritud tege -
vuste jätkusuutlikkus, mistõttu jääb piiratuks ka nende panus kodanike kaitsesse 
terviseohtude eest. Komisjon võiks võtta mõjusamaid meetmeid, mis aitaksid 
toetusesaajatel ületada takistusi lõpetatud tegevuste tulemuste jagamisel ja 
hindamisel ning poliitikaalase olulisuse tutvustamisel.74 Kontrollikoda täheldas seda 
juba oma esimest rahvatervise 
programmi (2003–2007) 
käsitleva eriaruande nr  2/2009 
punktis 88.
75 Terviseohtude valdkonnas ei 
ole aastatel 2014, 2015 ega 
2016 projektikonkursse 
korraldatud.
40 Audititähelepanekud 
Puudused ELi kolmanda terviseprogrammi (2014–2020) 
terviseohtude eesmärgi tulemuslikkuse juhtimises ning 
suhteliselt väiksed kulutused aastatel 2014–2016
89 
Liidu kolmas tervisevaldkonna tegevusprogramm aastateks 2014–202076 hõl -
mab nelja konkreetset eesmärki ja näitajat, millest üks (eesmärk nr 2) puudutab 
tõsiseid piiriüleseid terviseohte ning on sõnastatud järgnevalt: „liidu kodanike 
kaitsmiseks tõsiste piiriüleste terviseohtude eest: määrata kindlaks ja töötada 
välja ühtsed lähenemisviisid ning edendada nende rakendamist, et parandada 
valmisolekut ja koordineerimist tervisega seotud hädaolukordade puhul“. Selle 
eesmärgi saavutamist mõõdetakse nende liikmesriikide arvu suurenemise alusel, 
kes lisavad väljatöötatud ühtsed lähenemisviisid oma valmisolekukavadesse (vt 
ka punktid 30–34). Rahastatud tegevused peavad seega kaasa aitama nimetatud 
eesmärgi saavutamisele ning peaksid olema loodud sobivad metoodikad loetle -
tud näitaja abil tegevuse edenemise mõjusaks mõõtmiseks.
90 
Terviseprogrammi (2014–2020) eluviimiseks ettenähtud rahastamispaketi suu -
rus on 449 miljonit eurot. Tööprogrammide koostamise kriteeriumide77 kohaselt 
tuleks eelarve tasakaalukalt ära jagada programmi eri eesmärkide vahel.
91 
Audiitorid uurisid 2013. aastal koostatud (ja 2016. aastal ajakohastatud78) komisjo -
ni institutsioonisiseseks kasutamiseks mõeldud mitmeaastast kava. Eesmärgi nr 2 
tegevused pidid algselt toimuma kolme peamise temaatilise prioriteedi raames 
neljast. Eelarve ülevaade näitas, et eesmärgile nr 2 ajavahemikuks 2014–2020 
eraldatud kogusumma (see hõlmab kõik erinevaid rahastamismehhanisme) moo -
dustab 12 069 000 eurot ehk 3%79 programmi kõigile neljale eesmärgile kokku 
eraldatud vahenditest.
92 
Kuigi mitmeaastase suunava kavandamisdokumendi 2016. aasta ajakohastami -
ses eesmärgi nr 2 jaoks kavandatavaid üksikasju ja võimalikke muudatusi veel ei 
teatud auditi tegemise ajal, näitasid tõendid, et 2014. ja 2015. aasta tööprogram -
mides oli planeeritud algsest vähem tegevusi80. Sellises tempos ei suudeta prog -
rammiga kasutada aastaks 2020 eesmärgi nr 2 rahastamiseks 3% kogu olemasole -
vast eelarvest. Eelneva tõttu muutub küsitavaks, kas eesmärgile seni kulutatud 
suhteliselt väikeste vahenditega suudetakse tagada selle olulise ja ambitsioonika 
eesmärgi täitmine; pealegi ei jaguneks eraldatud vahendid eesmärkide vahel 
tasakaalukalt81.76 Määrus (EL) nr 282/2014.
77 Määruse (EL) nr 282/2014 II lisa
78 2016. aasta täiemahuline 
ajakohastamine oli auditi 
tegemise ajal pooleli.
79 Ühes ajakohastatud versioonis 
oli eesmärgile nr  2 
kavandatavat summat 
suurendatud 
14 685 000 euroni, mis 
moodustab 3,63% 
terviseprogrammi (2014–2020) 
eelarvest.
80 Aastatel 2014, 2015 ja 2016 
nimetatud eesmärgi raames 
projektikonkursse ei alustatud.
81 Prognooside kohaselt 
kasutatakse eesmärgi nr 3 
rahastamiseks 52,5% ning 
eesmärkide nr 1 ja 4 
rahastamiseks ligikaudu 20% 
programmi eelarvest.
41 Audititähelepanekud 
93 
Audiitorid uurisid samuti, kas eesmärgiga nr 2 seotud näitaja mõõtmiseks oli 
olemas selge metoodika (vt punkt 89). Sarnaselt punktides 30–34 tehtud tähe -
lepanekutele ka siin taolist metoodikat ei leitud. Chafea kogub küll koostöös 
liikmesriikide terviseprogrammi kontaktasutustega programmi rakendamise 
kohta teatud andmeid, ent selle töö eesmärk ei ole mõõta projektide tulemuste 
ja tulemite abil konkreetse näitaja täitmisel tehtud edusamme. Kuigi käesoleva 
auditi käigus ei hinnatud kolmanda terviseprogrammi eesmärgi nr 2 raames seni 
tehtud väheste tegevuste tulemusi, on kontrollikoda seisukohal, et puudub selge 
metoodika asjaomase näitajaga mõõdetavate tulemuste mõõtmiseks.
94 
Kokkuvõttes leiti puudusi kolmanda terviseprogrammi eesmärgile „kaitsta liidu 
kodanikke tõsiste piiriüleste terviseohtude eest“ seatud näitaja mõõtmises ning 
eesmärgi saavutamiseks kulutati aastatel 2014–2016 suhteliselt vähe vahendeid 
(igal juhul palju vähem kui programmi teiste peamiste eesmärkide jaoks). Eelnev 
tekitab kahtlusi, kas kuni aastani 2020 suudetakse rahastada küllaldast hulka 
asjakohaseid tegevusi, et tagada programmi eesmärkide vaheline tasakaalustatus 
ning avaldada tõelist mõju tõsiste piiriüleste terviseohtude valdkonnas.
Lüngad terviseturbe ja rahvatervise kriisiolukordade 
juhtimise asutusesiseses koordineerimises
95 
Kontrollikoda uuris, kas komisjonis on olemas terviseturbe rahastamise ja rahva -
tervise kriisiolukordade juhtimise alane asjakohane asutusesisene koordineeri -
mine. Üldiselt näitas audit, et asutusesiseses koordineerimises on mitu lünka. ELi 
eri programmides terviseturbele eraldatud vahendite koordineerimine komisjoni 
eri talituste vahel ei taga täielikku sünergiat. Komisjoni kriisiohjestruktuuride 
igapäevase koostöö arendamisel tuleb rohkem edu saavutada ning audiitorid 
leidsid puudusi komisjoni tervisealaste hädaolukordade lahendamise mehhanis -
mi juhtimises.
42 Audititähelepanekud 
ELi eri programmides terviseturbele eraldatud vahendite 
koordineerimine komisjoni talituste vahel ei taga täielikku 
sünergiat
96 
Terviseprogrammide terviseturbe eesmärkide kõige tõhusama saavutamise 
tagamiseks vajatakse komisjoni ja tema ametite asjaomaste talituste töö mõjusat 
koordineerimist. Euroopa Komisjon peab ELi eelarve täitmisel tagama usaldus -
väärse finantsjuhtimise ja ELi vahendite kasutamisel saavutatava ELi lisaväärtuse. 
Komisjon peaks samuti tagama koostöös liikmesriikidega programmi täieliku 
kooskõla ja vastastikuse täiendavuse liidu ning sealhulgas liidu asjaomaste asu -
tuste muude poliitikavaldkondade, vahendite ja meetmetega82.
97 
Audiitorid uurisid teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi kümnest pro -
jektist koosnevat valimit, mille ELi-poolne kaasrahastamine moodustas ligikaudu 
50,8 miljonit eurot. Audiitorid analüüsisid projektide eesmärke ja valisid projek -
tid, mis võiksid olla potentsiaalselt olulised tervise ja toiduohutuse peadirekto -
raadi terviseturbe poliitikavaldkonna jaoks; kontrollitud projektid pärinevad tea -
dusuuringute seitsmenda raamprogrammi eri valdkondadest (vt punkt 12) ja neid 
haldavad komisjoni eri talitused või ametid. Üle vaadati projektide eesmärgid ja 
ulatus ning nende täiendavus terviseprogrammi terviseohtude seisukohast83.
98 
Tervise ja toiduohutuse peadirektoraat osaleb üldiselt kõigis teadusuuringute 
seitsmenda raamprogrammi ja „Horisont 2020“ ametlikes koordineerimisstruk -
tuurides ja menetlustes (sh „Horisont 2020“ tööplaanide talitustevahelistes 
konsultatsioonides ning asjaomaste toetusotsuste tegemises). Teadusuuringute 
ja innovatsiooni peadirektoraat osaleb nii tervise ja toiduohutuse peadirekto -
raadi terviseprogrammi kui ka poliitikavaldkonna konsultatsioonimenetlustes 
laiemalt ning võtab osa terviseprogrammi raames esitatud projektide hindami -
sest. Teadus  uuringute ja innovatsiooni peadirektoraat on esindatud ka ECDC 
juhatuses.82 Määruse (EL) nr 282/2014 
(millega luuakse liidu kolmas 
tervisevaldkonna 
tegevusprogramm) artikkel  12.
83 Testiti, mil määral koordineeris 
tervise ja toiduohutuse vastav 
poliitikaüksus oma tegevust 
projekti töös või oli asjaomaste 
tegevustega kursis. Rände ja 
siseasjade peadirektoraati, 
teadusuuringute ja 
innovatsiooni peadirektoraati, 
Teadusuuringute 
Rakendusametisse ja Euroopa 
Teadusnõukokku tehtud 
külastuste käigus arutati 
olemasolevaid 
koordineerimisstruktuure ja 
testiti projektide olulisust 
tervise ja toiduohutuse 
peadirektoraadi tegevuse 
jaoks.
43 Audititähelepanekud 
99 
Audiitorid leidsid, et hoolimata teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi 
tervise ja julgeoleku projektide teaduslikust suunitlusest olid kuuel uuritud pro -
jektil selged seosed ELi terviseprogrammi raames uuritud teatud projektidega. 
Need tegelesid tihti valmisoleku teemaga ning seadsid eesmärgiks konkreetsete 
ja poliitika jaoks oluliste tulemuste saavutamise. Üks võimalik seletus on, et kaks 
kontrollitud projekti olid nn koordineerimis- ja toetusmeetmed. Need ei hõlma 
otseselt teadusuuringuid, vaid pigem koordineerimist, võrgustikke ning teadmis -
te jagamist ja kasutamist või programmi rakendamisele kaasa aitavaid uuringuid 
ja ekspertrühmi.
100  
Teised intervjueeritud komisjoni talitused märkisid, et võivad poliitikadirektoraa -
tide soovi korral analüüsida nende projektiportfelle, kuid tervise ja toiduohutuse 
peadirektoraat ei olnud selleks terviseohtude valdkonnas soovi avaldanud.
101  
Komisjoni kogemused teadusuuringute programmidega (eelkõige teadusuurin -
gute seitsmenda raamprogrammi julgeoleku valdkonnas84) näitavad, et tule -
muste parema ärakasutamise tagamiseks tuleb rohkem kaasata lõppkasutajaid; 
sarnase järelduseni jõuti ka terviseprogrammi uurimisel (vt punktid 79–88). 
Rände ja siseasjade peadirektoraadi eestvõttel töötati välja „katastroofiohu ja 
kriisiohjamise kasutajate kogukond“, mis toimib kasutajate ja teiste sidusrühmade 
teabevahetuse platvormina. Foorum peaks ka edendama sünergiat, korraldades 
erinevate projektikonkurssidega valitud projektide seas regulaarseid uuringuid 
ning organiseerides poliitikakujundajate ja sidusrühmade vahelisi koosolekuid, 
kus vahetatakse mõtteid ja arutatakse sünergia loomise võimalusi. ELi toetatud 
tegevuste kaardistamine kasutajate kogukonna poolt on paljulubav algatus, mida 
võib potentsiaalselt kasutada ka teiste poliitika- või temaatiliste valdkondade 
puhul.
102  
Sama temaatilise valdkonna projekte võidakse rahastada ELi eri programmidest. 
Eri temaatilistest programmidest pärit ELi rahastamise suur maht ja selle hal -
damisega tegelevate komisjoni talituste suur arv eeldavad komisjoni talituste, 
liikmesriikide poliitikakujundajate, lõppkasutajate ja teiste sidusrühmade vahelist 
keerukat omavahelist suhtlemist. Endiselt on olemas kattuvuste oht (kuigi see 
on väike) ja sünergiat on võimalik veelgi parandada. Nimetatud kontekstis on 
võimalik muuta koordinatsiooni veelgi poliitikale suunatumaks ja struktureeritu -
maks (eelkõige terviseturbe ja sellega seotud tegevuste puhul). Audiitorid leidsid, 
et tervise ja toiduohutuse peadirektoraat peaks olema taolise koordineerimise 
edendamisel struktureeritum ning võimaldama sellel paremini juhtida poliitika -
alast tagasisidet ning asjaomaste tulemuste jagamist peadirektoraadi sidusrüh -
madele ja terviseohutuse komiteele.84 Teadusuuringute seitsmenda 
raamprogrammi 
julgeolekualaste 
teadusuuringute 
vahehindamine, kokkuvõte, 
jaanuar 2011.
44 Audititähelepanekud 
Komisjoni kriisiohjestruktuuride igapäevase koostöö 
arendamisel tuleb rohkem edu saavutada
103  
Tervise ja toiduohutuse peadirektoraat, rände ja siseasjade peadirektoraat ning 
Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraat sõlmisid 
2013. aasta mais vastastikuse mõistmise memorandumi oma vastavate kriisioh -
jestruktuuride koordineerimiseks85. Koordineerimine peaks hõlmama tõsiste 
piiriüleste terviseohtude valdkondadevahelist tegevust kõigis küsimustes, kus 
koostöö võib anda vastastikust kasu. See sisaldab koolitust ja valmisoleku õppusi, 
riskihindamist ning vastastikust abistamist nii kriisile reageerimise kui ka sellele 
järgnevas kokkuvõtete tegemise etapis. Ette on nähtud ka vastavate kriisiohjekes -
kuste vahelised turvalised kommunikatsioonikanalid.
104  
Memorandumi eesmärk oli parandada ELi võimekust reageerida tõsistele mitut 
valdkonda hõlmavatele eriolukordadele. Audiitorid leidsid aga, et auditi tegemi -
se ajaks oli kokkuleppe rakendamiseks vajalik standardne töökord alles välja -
töötamisel. Kuigi rände ja siseasjade peadirektoraat, Euroopa kodanikukaitse ja 
humanitaarabioperatsioonide peadirektoraat ning tervise ja toiduohutuse pea -
direktoraat olid ette valmistanud, kavandanud ja kasutanud mitme ühisõppuse 
väljundeid, ei suutnud audiitorid leida tervise ja toiduohutuse peadirektoraadis 
tõendusmaterjali, mis oleks andnud tunnistust süstemaatilistest ühistest koolitus -
test, töötubadest või tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi, rände ja siseasjade 
peadirektoraadi ning Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide 
peadirektoraadi kriisiohjekeskuste kriisiohjega tegelevate töötajate regulaarse -
test kohtumistest, nagu see oli kavandatud kokkuleppes. Nende lahendamine 
viibis suuresti Ebola kriisi tõttu, mis takistas arendustöö edenemist.
105  
2015. aasta Ebola puhangu õppetundide kohta korraldatud konverentsi aruan -
des86 loetletakse ELi tasandi kriisiohjamise kohta antud soovitused. Neis soo -
vitatakse parandada riiklike rahvatervise ja arenguabi partnerite ning muude 
oluliste poolte vahelist koostööd kõigil tasanditel, et paremini koordineerida 
ja integreerida rahvatervise kaalutlusi, mis puudutavad vastupanuvõime suu -
rendamist katastroofide suhtes ja eriolukordadele reageerimist. See puudutab 
ühiseid reageerimisplaane, täiendavaid ühiseid koolitusi, õppusi, parimate tavade 
vahetamist ja valdkondadevahelisi suuniseid. Aruande kohaselt peaks komisjoni 
Euroopa hädaolukordadele reageerimise keskusest tihedas koostöös terviseohu -
tuse komiteega kujundama ELi tasandi teabevahetuse ja koordinatsiooniplatvor -
mi väljastpoolt ELi pärit rahvatervise alaste kriiside ohjamiseks. Kuigi soovitused 
olid suuresti suunatud hädaolukordadele reageerimise keskust käitavale Euroopa 
kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadile, ei leidnud 
kontrollikoda auditi käigus, et tervise ja toiduohutuse peadirektoraadil oleks 
olnud nende soovituste põhjal meetmete võtmiseks konkreetne tegevuskava.85 Nendeks on tervise ja 
toiduohutuse peadirektoraadi 
tervisealaste hädaolukordade 
lahendamise mehhanism 
(HEOF), rände ja siseasjade 
peadirektoraadi strateegilise 
hindamise ja reageerimise 
keskus (STAR) ning Euroopa 
kodanikukaitse ja 
humanitaarabioperatsioonide 
peadirektoraadi 
hädaolukordadele 
reageerimise 
koordineerimiskeskus (ERCC).
86 12.–14. oktoobril 2015 
Mondorf les Bainsis peetud 
konverentsi „Lääne-Aafrika 
Ebola puhangu õppetunnid 
rahvatervise jaoks  – kuidas 
parandada ELi valmisolekut ja 
reageerimist tulevaste 
puhangute korral“ 
kokkuvõttev aruanne, lk 23.
45 Audititähelepanekud 
106  
Eespool loetletud peadirektoraatide vaheline vastastikuse mõistmise memoran -
dum on oluline samm ELi valmisoleku parandamisel tõsiste piiriüleste terviseoh -
tude ning muude mitut valdkonda hõlmavate eriolukordade suhtes. Kontrollikoja 
audititöö tervise ja toiduohutuse peadirektoraadis näitas aga, et memorandumi 
rakendamiseks vajatakse rohkem edusamme, hoolimata tervise ja toiduohutuse 
peadirektoraadi ning Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide 
peadirektoraadi vahelisest tihedast koostööst Ebola puhangu ajal.
Puudused komisjoni tervisealaste hädaolukordade 
lahendamise mehhanismi juhtimises
107  
Tervise ja toiduohutuse peadirektoraadis on tervisealaste hädaolukordade lahen -
damise mehhanism, mille tegevuse saab aktiveerida tervisekriisi häireolukordade 
erinevatel tasemetel87. Kontrollikoda on seisukohal, et selline mehhanism vajab 
kriiside järelhindamiseks struktureeritud lähenemisviisi. Kriisiohjekavasid tuleb 
ajakohastada peale kriiside järelhindamisi. Sellekohaseid näiteid võib leida ECDC 
rahvatervise hädaolukorra lahendamise plaanis ja ameti standardses töökorras88.
108  
Selleks, et mõjusalt täita oma osa kriisiohje- ja koordineerimisstruktuurides, 
peavad asjaomased töötajad ajakohastama oma potentsiaalse rolli ja süsteemide 
alaseid teadmisi koolitusprogrammides osalemise abil. Asjaomased organisat -
sioonid peavad kontrollima oma töötajate teadmisi ja teadlikkust nende potent -
siaalse rolli alal (nt kontrollides nende koolitustel osalemist). Tuleb luua selge ja 
asjakohane töökord, mis tagaks kriisi koordineerimise või ohjamise ülesannetega 
organisatsiooni töö ka kõrgendatud häireolukorras pikema aja jooksul, ning võtta 
arvesse töötajate sellealaseid vajadusi.
109  
Tervisealaste hädaolukordade lahendamise mehhanism põhineb tervise ja toidu -
ohutuse peadirektoraadi vastaval käsiraamatul89. Juhendit ajakohastati ja liht -
sustati 2009. aasta G1N1 kriisi käigus saadud kogemuste alusel. Audiitorid leidsid 
sellest hoolimata mitu märkimisväärset puudust komisjoni tervisealaste hädaolu -
kordade lahendamise mehhanismi juhtimises. Juhendit ei olnud auditi toimumise 
ajaks veel ajakohastatud. Ei olnud piisavalt selge, milliseid 2014. aasta suurõppuse 
„Quicksilver“90 soovituste osi oli kasutatud juhendi ülesehituse parandamiseks. 
Lisaks ei olnud komisjon hinnanud tervisealaste hädaolukordade lahendamise 
mehhanismi toimimist Ebola kriisi ajal ning juhendit ei olnud seetõttu vastavalt 
ajakohastatud.87 Roheline (tavaolukord), oranž 
(keskmised või tõsised 
sündmused) ja punane (terav 
kriis).
88 ECDC rahvatervise 
hädaolukorra hindamise 
standardne töökord: ohust või 
simulatsioonist tuleneva 1. ja 
2. tasandi aktiveerimise 
protsesse peab hindama ja 
neist saadud kogemusi tuleb 
kasutada rahvatervise 
hädaolukorra kava 
ajakohastamiseks.
89 „Health Emergency 
Operations Facility for 
a coordinated management of 
public health emergency at EU 
level  – Revised practical 
guidance for HEOF members“ 
(aprill  2015).
90 Õppus „Quicksilver“: 
„Command Post Exercise on 
serious cross-border threats to 
health falling under the 
chemical and environmental 
categories“, lõpparuanne.
46 Audititähelepanekud 
110  
Audiitorid leidsid ka, et asjaomaseid töötajaid ei olnud pidevalt koolitatud, et 
tagada nende funktsioonide täitmine tervisealaste hädaolukordade lahenda -
mise mehhanismis mistahes ajahetkel; eelkõige puudutas see töötajaid, kes ei 
töötanud kriisiohje- ja kriisiks valmisoleku keskuses, vaid keda võidakse teenis -
tusse kutsuda kõige kõrgema häireolukorra taseme väljakuulutamisel. Audiitorid 
leidsid, et kõrgema häireolukorra tingimustes kasutati tavalist paindliku tööaja 
(flexitime ) tasustamiskorda, millest ei piisa tervise ja toiduohutuse peadirektoraa -
di ülesannete täimiseks ELi tasandi rahvatervise hädaolukordade koordineerimi -
sel, eriti kui need kestavad pikemat aega ja töötajaid rakendatakse vahetustega, 
ilma et neil oleks võimalik kasutada hüvitavat puhkust.
111 
Lisaks leidsid audiitorid, et tervisealaste hädaolukordade lahendamise mehha -
nismi ei olnud hinnatud mõne teise institutsiooni või ameti tehtud vastastikuse 
eksperdihinnanguga, ning ECDC ning tervise ja toiduohutuse peadirektoraat 
ei olnud jaganud oma kriisiohjekavasid puudutavaid kogemusi ega parimaid 
tavasid.
47
 Järeldused ja soovitused
112  
Tõsiseid piiriüleseid terviseohte käsitleva otsuse nr 1082/2013/EL jõustumine 
aitab kaasa ELi põhjaliku terviseturbe raamistiku loomisele ja tugevdamisele ning 
võimaldab liidul kaitsta oma kodanikke selliste ohtude eest. Otsuse ja sellega 
seotud ELi tasandi terviseturbe (sh rahastamisprogrammide) edasiarendamine ja 
rakendamine on keeruline  – see tuleneb nii valdkonnaga seotud paljudest pool -
test, keerulistest riiklikest ja rahvusvahelistest struktuuridest (vt I ja II lisa ) kui ka 
õiguslikust aspektist. Tervishoiupoliitika kuulub peamiselt liikmesriikide pädevus -
se (vt punkt 3) ning liidu ülesanne on üksnes täiendada ja toetada liikmesriikide 
tegevust. Komisjoni ülesanne on seega peamiselt vajaduse korral toetada ja 
täiendada liikmesriikide tegevust.
113  
Olukorra muudab veelgi keerulisemaks asjaolu, et tõsiste hädaolukordade suhte -
liselt kõrge sageduse tõttu vajatakse peaaegu pidevat tähelepanu. Alates otsuse 
vastuvõtmisest on aset leidnud mitu selliset hädaolukorda ja kiiresti võivad tek -
kida uued ohud (sh näiteks ELi tabav suur gripiviiruse pandeemia). See tähendab, 
et liikmesriigid, komisjoni vastava valdkonna talitused ja rahvusvahelised organi -
satsioonid peavad peaaegu pidevalt tegelema hädaolukordadele reageerimise -
ga, jätkates samas ka hädaolukordadeks valmistumist (märkimisväärselt suur osa 
sellest tööst vajab veel tegemist).
114  
Kirjeldatud keerulises keskkonnas ei piisa otsuse olemasolust ning selle rakenda -
mise toetamiseks mõeldud meetmetest ja programmidest, et tagada kodanike 
optimaalne kaitse tõsiste piiriüleste terviseohtude eest ELis. Otsus on ELi õigus -
akt ning selle eesmärkide täitmise tagamiseks peavad kõik sellega seotud pooled 
täitma selle eeskirju mõjusalt ja järjekindlalt. Seetõttu hindas kontrollikoda, kas 
kodanikke tõsiste piiriüleste terviseohtude eest kaitsev ELi raamistik on asjakoha -
selt rakendatud. Audiitorite põhitähelepanu oli suunatud nii otsuse uuenduslike 
kui ka varem eksisteerinud valdkondade mõjusale elluviimisele (vt punktid 7–9). 
Lisaks hinnati, kas ELi terviseprogrammid panustasid mõjusalt kodanike kaitsesse 
terviseohtude eest ning kas komisjonis oli olemas terviseturbe rahastamise ja 
rahvatervise kriisiolukordade alane asjakohane asutusesisene koordineerimine (vt 
punktid 15 ja 17).
48 Järeldused ja soovitused 
115  
Kontrollikoda jõudis järeldusele, et komisjoni otsusel nr 1082/2013/EL tõsiste 
piiriüleste ohtude kohta on suur tähtsus selliste ohtudega tegelemisel ELis. Ot -
suse ja sellega seotud ELi raamistiku rakendamist mõjutavad aga liikmesriikide ja 
komisjoni tasandil leitud märkimisväärsed puudused. Tulevaste ohtude olemus 
ja ulatus on teadmata ja võib muutuda; seetõttu tuleb teha rohkem jõupingutusi 
nende puuduste kõrvaldamiseks, et EL saaks täiel määral ära kasutada loodud 
mehhanisme.
116  
Kontrollikoda leidis, et tõsiseid piiriüleseid terviseohte käsitleva otsusega sisse 
viidud uuenduste rakendamist ja arendamist (punkt 21) takistasid alates otsuse 
jõustumisest 2013. aasta detsembris viivitused, mis võivad takistada ka nende 
mõjusat toimimist. Liikmesriikide ja komisjoni vaheline tõsiste piiriüleste ter -
viseohtude alase valmisoleku ja reageerimise kavandamise teemaline konsul -
teerimine on käivitunud nõuetekohaselt. Valmisoleku parema koordineerimise 
saavutamiseks mõeldud meetmeteks vajaliku teabe kogumiseks ja vahetamiseks 
loodud protseduurid ei ole aga veel küllaldaselt usaldusväärsed ega ole veel and -
nud selgeid tulemusi (punktid  22–29). Piiriüleste terviseohtude poliitikavaldkon -
na tegevuse tulemuste komisjonipoolset mõõtmist uurides leidsid audiitorid, et 
komisjoni konkreetse eesmärgi ja näitaja põhielemendid ei ole selgelt määratle -
tud ega liikmesriikidega kokku lepitud, et tagada kõigi sidusrühmade töö samade 
eesmärkide saavutamise suunas (punktid  30–34).
117  
Lisaks leiti, et ECDC roll üldise valmisoleku alal on ebapiisavalt formaliseeritud, 
mis võib piirata ameti võimet planeerida selliste ülesannete täitmist pikaajalises 
perspektiivis ja mõjusalt reageerida abitaotlustele (punktid  35–39); liikmesriigid 
ei ole üles näidanud küllaldast valmisolekut pandeemilise gripi vaktsiini ühis -
hangete korraldamise kiirendamiseks (punktid  40–43) ning endiselt puudub 
ELi mehhanism kiireloomulisteks meditsiinilisteks vastumeetmeteks (punkt  42). 
Terviseohutuse komitee töö ja roll on osutunud väga oluliseks, ent komitee töös 
vajab lahendamist mitu strateegilist ja tegevusalast küsimust, mis tuleb lahenda -
da, et amet saaks täielikult ära kasutada oma tugevat mandaati (punktid 35–39) 
ning tagada seeläbi ELis kõige parem võimalik terviseohtude vastane kaitse; 
lisaks tuleb tagada otsuses paika pandud reageerimise koordineerimise reeglite 
mõjus rakendamine (punktid  53–55).
49 Järeldused ja soovitused 
118  
Tõsiste piiriüleste terviseohtude otsuses sisalduvate uuenduste arendamist ja 
rakendamist tuleb kiirendada ning asuda tegelema terviseohutuse komitee 
ees seisvate allesjäänud strateegiliste ja tegevusalaste küsimustega. See vajab 
liikmesriikide ja komisjoni paremat ühist arusaamist otsuses sätestatud parema 
koordineerimise ja vastastikuse teavitamise eesmärkidest ning ühistest priori -
teetidest  – eelkõige puudutab see hädaolukordadeks valmisolekut, ühishankeid 
ja terviseohutuse komitee töö pikaajalist organiseerimist. Hädaolukordadeks 
valmisoleku ja reageerimise kavandamise muudab veelgi keerulisemaks vajadus 
võtta arvesse laiemas rahvusvahelises kontekstis toimuvat (vt 3. selgitus  ja I lisa ).
1. soovitus
Tõsiste piiriüleste terviseohtude otsuses sisalduvate uuenduste arendamise ja 
rakendamise kiirendamiseks ning terviseohutuse komitee ees seisvate ülejäänud 
strateegiliste ja tegevusalaste küsimuste lahendamiseks peaks tegema järgmist:
a) komisjon peaks tegema terviseohutuse komiteele ettepaneku välja 
töötada otsuse arendamist ja rakendamist käsitlev strateegiline tegevuskava. 
Otsuses ei nõuta küll sihtväärtuste ega näitajate seadmist, kuid tegevuskava 
peaks siiski peegeldama ühiseid prioriteete (eelkõige valmisoleku planeeri -
mise koordineerimise alal), et võimaldada ühisele arusaamisele jõudmist selle 
kohta, kuidas aastaks 2020 saavutada selgeid tulemusi. Nimetatud töös peaks 
arvesse võtma selles valdkonnas tehtud rahvusvahelisi algatusi, millega kut -
sutakse eelkõige kasutama vastastikuse eksperdihinnangu ja väliste hinda -
miste mehhanisme. Võimaluse korral peaks töö arvesse võtma ka ELi tasandil 
juba välja töötatud valmisoleku suuniseid;
b) komisjon  peaks tagama valmisoleku planeerimise esimese aruandlustsük -
li käigus saadud kogemuste kasutamise järgmises aruandlustsüklis (2017. 
aastal) ning parandama oma tulemuste aruandlust otsuse rakendamise kohta 
kuni aastani 2020. Komisjon peaks tagama, et edenemise kohta esitatud and -
med on täpsed ja põhinevad vajaduse korral liikmesriikidega kokku lepitud 
metoodikatel;
c) komisjon peaks koos liikmesriikidega  leidma, kuidas kõige paremini 
kasutada terviseohutuse komitee töörühmi ning tagada, et nende töö oleks 
hästi struktureeritud tehniliste küsimuste lahendamisele, ja kindlustada selle 
kasulikkus terviseohutuse komitee jaoks. Juba loodud töörühmad peavad 
alates 2017. aastast lähtuma oma mandaadist ja andma tulemusi, mis põhine -
vad nende iga-aastastel töökavadel ja selgelt määratletud eesmärkidel. Sama 
kehtib ka terviseohutuse komitee valmisolekualase töörühma ja selle töö 
kohta, milleks on välja töötada ELi mehhanism kiireloomuliste meditsiiniliste 
vastumeetmete võtmiseks;
d) komisjon ja liikmesriigid  peavad tagama, et pandeemilise gripi vaktsiini 
ühishangete töö kiireneks ja annaks tulemusi nii kiiresti kui võimalik.
50 Järeldused ja soovitused 
119  
Tõsiste piiriüleste terviseohtude otsus moodustab õigusliku aluse olemasolevate -
le varajase hoiatamise ja reageerimise ning epidemioloogilise seire süsteemidele 
(punkt 56); nende toimimise mõjusust uurides leidis kontrollkoda, et süsteemid 
on toiminud juba aastaid ja et sidusrühmad tunnistavad üldiselt nende olulisust 
ELi tasandil. Varajase hoiatamise ja reageerimise alal leidsid audiitorid aga, et 
EWRSi saaks parandada: see puudutab näiteks olukorrateadlikkuse ja intsidentide 
käsitlemise lahendustega seotud protseduure ja protsesse ning EWRSi kasuta -
jarühma ülesehitust (punktid 57–68). Lisaks ei testitud tõsiste keemia- ja kesk -
konnaohtude jaoks mõeldud ELi varajase hoiatamise ja reageerimise uuendatud 
lähenemisviisi (punktid 69–73). Epidemioloogilise seire süsteem toimib üldiselt 
hästi, ent andmete maksimaalse võrreldavuse ja seireandmete parima kvaliteedi 
tagamiseks vajatakse veel ECDC ja liikmesriikide poolset lisatööd (punktid 74–77).
2. soovitus
EWRSi edasiseks moderniseerimiseks ja sellega seotud riskijuhtimisprotseduuride 
arendamiseks peaks komisjon koostöös liikmesriikide ja ECDCga:
a) uurima võimalusi EWRSi uuendamiseks ja parandamiseks ning tegema 2017. 
aastal vastavad ettepanekud. See peaks sisaldama integreeritud ja üksteist 
täiendavaid lahendusi tõsiste piiriüleste terviseohtude puhul kasutatavate ELi 
tasandi olukorrateadlikkuse ja intsidentide käsitlemise lahenduste jaoks;
b) küsima kasutajatelt regulaarselt tagasisidet riskijuhtimise integreeritud lahen -
duste ning EWRSi toimimise ja arendamise kohta.
120  
Audiitorid leidsid, et terviseprogrammi (mille eesmärk on kaitsta liidu kodanikke 
tõsiste piiriüleste terviseohtude eest, vt punkt 78) toimimises on puudusi. Enamik 
teise terviseprogrammi (2008–2013) auditeeritud projektidest saavutas küll 
kokkulepitud väljundid, ent nende tulemused ei olnud jätkusuutlikud (punktid 
79–88), mistõttu jäi piiratuks ka nende panus kodanike kaitsesse terviseohtude 
eest. Tegu ei ole küll uue tähelepanekuga, ent see rõhutab veelgi vajadust, et 
komisjon peab koostöös oma sidusrühmadega tegema nimetatud küsimuses 
tulemuste saavutamiseks rohkem jõupingutusi. Kontrollikoda leidis ka puudusi 
kolmanda terviseprogrammi terviseohtude eesmärgi mõõtmises; lisaks oli ees -
märgile aastatel 2014–2016 eraldatud eelarve suhteliselt väike, mis viitab sellele, 
et komisjonil oli keeruline leida küllaldast hulka asjaomase poliitika jaoks sobi -
vaid tegevusi, mille abil oleks võimalik nimetatud eesmärgi täitmisel kuni aastani 
2020 tõelist mõju saavutada (punktid 89–94).
51 Järeldused ja soovitused 
3. soovitus
Terviseprogrammi terviseohtudega tegelevate tegevuste tulemuslikkuse peamis -
te puuduste parandamiseks peaks komisjon :
a) uurima terviseprogrammi tegevusi ja tegema 2017. aastal ettepanekuid, et 
tagada terviseprogrammi terviseohtude eesmärgiga seotud tegevuste tule -
muste parem jätkusuutlikkus programmi järgnevatel tegevusaastatel (kuni 
aastani 2020). Need peaksid juba tegevuste kavandamisel olema paremini 
seotud vajaduste ja poliitikakaalutlustega, ent sisaldama ka tervise ja toidu -
ohutuse peadirektoraadi ning Chafea vahelisel paremal koostööl põhinevat 
analüüsi käimasolevate ja äsja lõpetatud tegevuste poliitikaalase asjakohasu -
se kohta, et leida võimalusi kvaliteetsete tulemuste ärakasutamise edendami -
seks (vt ka 4. soovitus);
b) liikmesriikidega konsulteerides määratlema ja kokku leppima selge metoo -
dika tulemuslikkuse teabe kogumiseks, mida vajatakse 3. terviseprogrammi 
terviseohtude eesmärgi täitmise edenemise mõõtmiseks kuni aastani 2020 
(vt ka 1. soovitus);
c) määratlema 2017. aastal selgelt, millised eesmärgi „liidu kodanike kaitsmine 
tõsiste piiriüleste terviseohtude eest“ raames seatud prioriteedid pakuvad 
võimalusi poliitika jaoks sobivate asjaomaste tegevuste rahastamiseks kuni 
aastani 2020 (vt 3. soovituse alapunkt a).
121  
Lisaks näitas audit, et hoolimata paljude koordineerimismehhanismide olemas -
olust on mitu lünka komisjoni erinevate talituste ja programmide vahelises tervi -
seturbe asutusesiseses koordineerimises, mis peaks tagama kogu potentsiaalse 
sünergia ärakasutamise. Eri temaatilistest programmidest pärit ELi rahastamise 
suure mahu kontekstis ja selle rakendamisega tegelevate komisjoni talituste suu -
re arvu tõttu, mis nõuab komisjoni talituste, liikmesriikide poliitikakujundajate, 
lõppkasutajate ja teiste sidusrühmade vahelist keerukat omavahelist suhtlemist, 
on võimalik muuta koordinatsiooni veelgi poliitikale suunatumaks ja strukturee -
ritumaks (punktid 96–102). Kontrollikoda leidis samuti, et komisjoni kriisiohjamis -
struktuuride vaheliste olemasolevate koostöölepingute täielikuks toimimiseks 
vajatakse täiendavat tööd (punktid 103–106) ning tervise ja toiduohutuse pea -
direktoraadi tervisealaste hädaolukordade lahendamise mehhanismi juhtimises 
oli puudusi, mis võivad pärssida selle tulemuslikkust ELi tulevaste tervisekriiside 
lahendamisel (punktid 107–111).
52 Järeldused ja soovitused 
4. soovitus
Selleks, et täita komisjoni terviseturbe ja rahvatervise kriisiohjamise asutusesi -
seses koordinatsioonis peituvad lüngad ning parandada komisjoni tervisealaste 
hädaolukordade lahendamise mehhanismi ülesehitust, soovitab kontrollikoda:
a) komisjonil  koostada alates 2017. aastast tervise ja toiduohutuse peadirek -
toraadi ja komisjoni teiste (sh terviseturbega tegelevate) talituste omava -
heliseks koordineerimiseks struktureeritum lähenemisviis; see peaks sisal -
dama lõpetatud, töös olevate ja kavandatud tegevuste kaardistamist. See 
võimaldaks leida potentsiaalset sünergiat ja parandada ühiseid probleeme 
puudutavat koostööd (probleemideks on ELi kaasrahastatud tegevuste 
väljundite piiratud kasutamine ning sidusrühmade jaoks kontaktide loomine 
poliitikakujundajatega);
b) komisjon  peaks koheselt võtma meetmeid tervise ja toiduohutuse peadi -
rektoraadi, rände ja siseasjade peadirektoraadi ning Euroopa kodanikukaitse 
ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi vastavate kriisiohjestruk -
tuuride koordineerimiseks sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumi 
praktiliseks rakendamiseks; dokument hõlmab nii senistest tegevustest 
saadud kogemuste vahetamise üritusi, poliitikavaldkondade ja süsteemide 
alaseid ühiseid koolitusi kui ka standardse töökorra ja vajaliku taristu loomist 
(nt turvalised kommunikatsioonikanalid);
c) komisjon  peaks viivitamatult üle vaatama oma tervisealaste hädaolukordade 
lahendamise mehhanismi toimimise ja tagama, et selle töö oleks ajakohasta -
tud Ebola kriisi käigus saadud kogemuste ja suuremate ELi õppuste alusel, et 
kõigi potentsiaalselt mehhanismi töösse kaasatud töötajate jaoks oleks ole -
mas pidevalt kontrollitav koolituskava, ning võimaluse korral arutama ECDC, 
Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadiga 
nende vastavate kriisiohjejuhendite ja  -struktuuride ülesehitust.
I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Phil WYNN OWEN, võttis käesoleva 
aruande vastu 5. oktoobri 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 Klaus-Heiner LEHNE
 president

53
 Lisad
Hädaolukordadeks valmisoleku ja reageerimise kavandamine rahvusvahelises 
kontekstis
Rahvusvahelised tervise-eeskirjad 2005 (IHR 2005)
1. WHO 1969  . aasta rahvusvahelised tervise-eeskirjad töötati täiesti ümber ja asendati rahvusvaheliste tervi -
se-eeskirjadega, mis jõustusid 2007  . aastal. Rahvusvaheliste tervise-eeskirjade eesmärk on „vältida haiguste 
rahvusvahelist levikut, seda kontrollida ja selle reageerida nii, et see oleks samaulatuslik ja piirduks rahvater -
vist ohustavate riskidega, ning mis väldiks rahvusvahelise liikluse ja kaubanduse liigset häirimist“1
 . 2005  . aasta 
rahvusvahelistes tervise-eeskirjades nõutakse, et kõik allkirjastanud riigid peavad teatama WHO-le mistahes 
sündmusest, mis võib olla rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukord, hoolimata selle päritolust, ning 
arendada, tugevdada ja säilitada peamist rahvatervise alast võimekust hädaolukordade seireks ja neile reagee -
rimiseks, kasutades selleks olemasolevaid riiklikke ressursse (nt riiklikke gripipandeemiaks valmisoleku plaane). 
Rahvusvahelised tervise-eeskirjad on samuti loodud selleks, et vähendada haiguste levikut rahvusvahelistes 
lennujaamades, sadamates ja maismaapiiripunktides, ning neis nõutakse kiireloomuliseks kommunikatsiooniks 
riiklike ja WHO rahvusvaheliste tervise-eeskirjade kontaktpunktide loomist.
2. Rahvusvahelised tervise-eeskirjad (2005) ei sisalda mingit sundmehhanismi nende riikide jaoks, kes ei vasta 
nende nõuetele. WHO teeb seiret rahvusvaheliste tervise-eeskirjade rakendamise üle ning avaldab ja ajakohas -
tab asjakohaseid suuniseid. WHO ekspertide rühmad ja järelevalvekomisjonid teevad ka järelevalvet rahvusva -
heliste tervise-eeskirjade mõjususe üle hädaolukorras (seda tehti näiteks peale Ebola puhangut) (vt 3  . selgitus  
aruande põhitekstis).
Rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukord
3. Rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukord tähendab eeskirjades määratletud erakorralist sündmust, 
mis kujutab endast rahvatervise alast ohtu teistele liikmesriikidele tingituna haiguse rahvusvahelisest levikust 
ja mis potentsiaalselt vajab rahvusvaheliselt koordineeritud tõrjemeetmeid. Rahvusvahelise tähtsusega rahva -
tervise hädaolukorra kuulutab välja WHO peadirektor hädaolukorra komisjoni soovitusel. Kui rahvusvahelise 
tähtsusega rahvatervise hädaolukord on välja kuulutatud, peab WHO kriisile ka n-ö reaalajas reageerima. WHO 
peadirektor, keda abistab hädaolukorra komisjon, töötab välja ja soovitab riikidele rakendamiseks kriitilise täht -
susega sanitaar-meditsiinilisi meetmeid.
Rahvusvahelised tervise-eeskirjad ja EL
4. Kõik ELi liikmesriigid on WHO liikmed ja annavad organisatsioonile aru tervise-eeskirkade rakendamise kohta – 
nt küsimustike ja enesehindamiste kaudu. EL ise ei ole WHO liige ega ole seetõttu ka rahvusvahelisi tervise-ees -
kirju allkirjastanud. Rahvusvahelistes tervise-eeskirjades tunnistatakse aga ELi potentsiaalset rolli „piirkondliku 
majandusliku integratsiooni organisatsioonina“ ning sedastatakse, et „ilma et see piiraks nende käesolevatest 
eeskirjadest tulenevate kohustuste kohaldamist, kohaldavad piirkondliku majandusintegratsiooni organisat -
siooni liikmeks olevad osalised omavahelistes suhetes ühiseid, selles piirkondliku majandusintegratsiooni orga -
nisatsioonis kehtivaid eeskirju“. Komisjon ja ECDC koordineerivad poliitika2 ja tehnilisel tasandil oma tegevust 
WHOga, see hõlmab ka teabevahetust riskist teatamise kohta ja juurdepääsu teatud häiresüsteemidele (nt WHO 
häiresüsteem ja ELi varajase hoiatamise ja reageerimise süsteem (EWRS)). Üks otsusega nr 1082/2013/EL kasutu -
sele võetud uuendus oli komisjoni väljakuulutatav rahvatervise hädaolukord, ent see erineb märkimisväärselt 
WHO peadirektori väljakuulutatavast rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukorrast (vt selgitus  A).I lisa
1 Rahvusvahelised tervise-eeskirjad (2005), teine väljaanne, Maailma Terviseorganisatsioon 2008.
2 Vt nt 2010. aasta ühisdeklaratsioon (nn Moskva deklaratsioon), milles pannakse paika WHO ja komisjoni vaheline koostöö, ning tervise ja 
toiduohutuse peadirektoraadi veebisaidi avalikkusele avatud osa asjasse puutuvad uuendused. ECDC ja WHO vahel on sõlmitud ka 
halduskokkulepe.
54 Lisad I lisaSelgitus  A. Rahvatervise hädaolukorra väljakuulutamine ELis
Nagu eespool selgitatud, määratletakse rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukord rahvusva -
helistes tervise-eeskirjades kui „erakorraline sündmus, mis kujutab endast rahvatervise alast ohtu teistele 
liikmesriikidele tingituna haiguse rahvusvahelisest levikust ja mis potentsiaalselt vajab rahvusvaheliselt 
koordineeritud tõrjemeetmeid“. WHO peadirektori pädevuses on otsustada, kas sündmus kuulub nimetatud 
kategooriasse, ning selleks peab ta kokku kutsuma ekspertide kogu – rahvusvaheliste tervise-eeskirjade 
hädaolukorra komisjoni.
Üks otsusega nr 1082/2013/EL kasutusele võetud uuendus on komisjonile antud võimalus kuulutada välja ELi 
rahvatervise hädaolukord. Vastavalt otsuse artiklile 12 võib komisjon tunnustada rahvatervise hädaolukorra 
olemasolu järgmistel juhtudel: a) hädaolukord seoses inimestel esineva gripi epideemiaga, mis arvatakse 
olevat pandeemilise potentsiaaliga, kui WHO peadirektorit on teavitatud ja ta ei ole veel vastu võtnud otsust 
kuulutada WHO kohaldatavate eeskirjade kohaselt välja pandeemilise gripi olukord, või b) punktis a sätesta -
mata hädaolukord, kui WHO peadirektorit on teavitatud ja ta ei ole veel vastu võtnud otsust kuulutada rah -
vusvaheliste tervise-eeskirjade kohaselt välja rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukord, ning kui:
i) kõnealune tõsine piiriülene terviseoht ohustab rahvatervist liidu tasandil;
ii) rahuldamata on kõnealuse ohuga seotud ravialased vajadused, mis tähendab, et rahuldav diagnoo -
simis-, ennetamis- või ravimeetod ei ole liidus lubatud, või isegi kui selline meetod on olemas, võiks 
ravimi lubamine olla asjaomastele isikutele suureks terapeutiliseks kasuks.
Artiklis 13 lisatakse, et artikli 12 lõike 1 alusel hädaolukorra tunnustamise ainus õiguslik tagajärg on, et 
seeläbi muutub kohaldatavaks määruse (EÜ) nr  507/20063 artikli 2 punkt 2 või kui tunnustamine puudutab 
konkreetselt inimestel esineva gripi epideemiat, mis arvatakse olevat pandeemilise potentsiaaliga, muutub 
sellega kohaldatavaks määruse (EÜ) nr 1234/20084 artikkel 21. Vastavalt otsuse nr 1082/2013/EL artiklile 12 
on hädaolukorra väljakuulutamise eesmärk seega piiratud vaid kiirete pandeemiavastaste meditsiiniliste 
vastumeetmete võtmise ja ravimialaste õigusaktide otsustamisega. Selle rakendamine on märksa kitsam kui 
WHO rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukorra puhul, kuigi võib esineda ka olukordi, kus tõsine 
piiriülene terviseoht (mistahes allikast) ähvardab eelkõige ELi ja mitte ilmtingimata laiemat geograafilist 
piirkonda, mille eest vastutab WHO. See tähendab samuti, et ELi tasandil puudub häireolukordade skaala 
(mis oleks näiteks seotud terviseohutuse komitee kodukorraga), mis vallandaks otsuse raames reageerimise 
ja ressursid või mis tagaksid täiendavate võimsuste või rahastamise eraldamise.
3 Komisjoni 29. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 507/2006 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 726/2004 reguleerimisalasse 
kuuluvate inimtervishoius kasutatavate ravimite tingimustega müügiloa kohta (ELT L 92, 30.3.2006, lk 6).
4 Komisjoni 24. novembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1234/2008, mis käsitleb inimtervishoius ja veterinaarias kasutatavate ravimite müügilubade 
tingimuste muudatuste läbivaatamist (ELT L 334, 12.12.2008, lk 7).
55 Lisad 
Hädaolukordadeks valmisoleku planeerimise ja läbipaistvuse rahvusvahelised algatused
5. Hädaolukordadeks valmisoleku planeerimise ja läbipaistvuse parandamise alal on tehtud ka mitu rahvusva -
helist algatust. Need on peamiselt ülemaailmne terviseohutuse projekt5 (vastastikuste eksperdihinnangute 
tegemiseks6), selle tegevuse7 toetamiseks mõeldud G7 ja ülemaailmne terviseohutuse algatus8 ning vaba -
tahtlikkuse alusel tehtavad ECDC riigivisiidid, mille käigus käsitletakse samuti hädaolukordadeks valmisole -
kut9. Konverentsi10 „Lääne-Aafrika Ebola puhangu õppetunnid rahvatervise jaoks  – kuidas parandada ELi 
valmisolekut ja reageerimist tulevaste puhangute korral“ aruanne, mida kasutati nõukogu 2015  . aasta det -
sembri järelduste koostamisel, sisaldas järgnevat soovitust: „vastastikuste eksperdihinnangute mehhanism 
võiks aidata parandada liikmesriikidel oma hädaolukordadeks valmisoleku plaane, võttes arvesse nii varase -
maid kui ka praeguseid ülemaailmseid ja piirkondlikke algatusi, mis puudutavad sõltumatuid riigihindamisi“.I lisa
5 Ülemaailmne terviseohutuse projekt (GHSA) käivitati veebruaris 2014 ning see koosneb praeguseks juba 50 partnerriigist, rahvusvahelisest ja 
valitsustevahelisest organisatsioonist. Selle eesmärk on aidata suurendada riikide võimekust ja luua nakkushaigustevaba maailm ning muuta 
ülemaailmne terviseturve nii riikide kui ka rahvusvaheliseks prioriteediks. Projektil on multilateraalne mitut sektorit hõlmav lähenemisviis, et 
tugevdada nii ülemaailmset kui ka riikide võimekust vältida, avastada inimeste ja loomade nakkushaigustest lähtuvaid ohte ja neile reageerida, 
olgu need siis loomulikku laadi või juhuslikult või tahtlikult levitatud.
6 „Enesehindamine ning ülemaailmne terviseohutuse projekti teiste osalevate riikide ekspertide rühma tehtud välishindamine. Vastastikuse 
hindamise mudel tagab objektiivse lähenemise ja hõlbustab piirülest õppimist. Projekti raames peaks iga riigi kohta tegema vähemalt kaks 
välishindamist  – esimest korda määratakse kindlaks algväärtused ning teise hindamise käigus mõõdetakse edenemist.“ ELi riigid on hindamises 
juba osalenud: seni on avaldatud aruanded Portugali ja Ühendkuningriigi kohta.
7 „Vältimaks tulevaste haiguspuhangute muutumist suuremõõtmelisteks rahvatervise alasteks hädaolukordadeks, leppisid G7 juhid kokku pakkuda 
järgneva viie aasta jooksul abi vähemalt 60 riigile, sh Lääne-Aafrika riikidele, et rakendada rahvusvahelisi tervise-eeskirju, muuhulgas Ülemaailmse 
terviseohutuse projekti (GHSA) kaudu, ja selle ühiseid eesmärke ja algatusi“, G7 tervishoiuministrite deklaratsioon, 8.–9. oktoober 2015, Berliin.
8 „Ülemaailmne terviseohutuse algatus (GHSI) on sarnase mõtteviisiga riikide mitteformaalne rahvusvaheline partnerlus eesmärgiga parandada 
kogu maailmas tervisealast valmisolekut ja reageerimist keemilistele, bioloogilistele, radioloogilistele ja tuumaalastele (KBRT) ohtudele ja 
pandeemilisele gripile. Algatuse eestvõtjad olid 2001. aasta novembris Kanada, EL, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Jaapan, Mehhiko, 
Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid. WHO annab ülemaailmsele terviseohutuse algatusele ekspertnõu.“ ( http://www.ghsi.ca/english/index.
asp).
9 ECDC tehniline aruanne „Ebola emergency preparedness in EU Member States: conclusions from peer-review visits to Belgium, Portugal and 
Romania“, juuni  2015.
10 Tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi organiseeritud kõrgetasemeline konverents, 12.–14. oktoober 2015, Mondorf-les-Bains, Luxembourg.
56 Lisad 
ELi kodanikke tõsiste piiriüleste terviseohtude eest kaitsev raamistik. Peamised 
pädevused ja ülesanded
Liikmesriikide rahvatervisega tegelevad ametiasutused
1. Liikmesriikide rahvatervisega tegelevad ametiasutused vastutavad riigi rahvatervise poliitika ning ohtude 
eest. Liikmesriikide vahel võib olla erinevusi hädaolukordadeks valmisoleku ja reageerimise planeerimise 
ning varajase hoiatamise ja reageerimise teatud aspektides; olenevalt konkreetsest ülesehitusest, konkreet -
se riigi riskidest ja olukorrast võivad tööga olla seotud erinevad ametiasutused. Mõni liikmesriik on detsent -
raliseerinud osa või enamiku rahvatervise tööst (sh hädaolukordadeks valmisoleku ja reageerimise planeeri -
mise). ELi liikmesriigid on ka WHO Euroopa regiooni1 liikmed ning neil on kohustus rakendada rahvusvahelisi 
tervise-eeskirju, nagu seda on kirjeldatud I lisas .
2. Alates otsuse nr 1082/2013/EL vastuvõtmisest on liikmesriikidel ka kohustus anda komisjonile teavet enda 
valmisoleku ja reageerimise planeerimise kohta. Otsuse nr  1082/2013/EL kohaselt koordineerivad liikmesrii -
gid ja komisjon terviseohutuse komitees oma jõupingutusi, et arendada, tugevdada ja säilitada võimekust 
tõsiste piiriüleste terviseohtude seire, nende eest varajase hoiatamise, nende hindamise ja neile reageerimi -
se alal. Koordineerimise eesmärk on valmisoleku ja reageerimise parimate tavade ja kogemuste jagamine, 
riikliku valmisoleku planeerimise koostoimimisvõime edendamine, liidu tasandil valmisoleku ja reageerimise 
kavandamise sektoritevahelise mõõtme käsitlemine ning rahvusvahelistes tervise-eeskirjades osutatud 
järelevalve- ja reageerimisvõime põhinõuete rakendamise toetamine. Liikmesriigid nimetavad epidemioloo -
gilist seiret tegevad pädevad asutused, kes vastutavad andmete edastamise eest Euroopa seiresüsteemile 
vastavalt eeskirjadele ja suunistele, ning nimetavad riiklikud EWRSi kontaktid, kes jälgivad EWRSi ja edasta -
vad vastavalt otsuses sätestatud korrale hoiatusteateid.
Euroopa Komisjon  – tervise ja toiduohutuse peadirektoraat
3. Komisjon tagab terviseohutuse komiteele sekretariaadi ja eesistumise ning koordineerib ja opereerib tervi -
sealaste hädaolukordade lahendamise mehhanismi (HEOF). Komisjon haldab ka asjakohaseid IT-süsteeme 
ja koordineerib teiste komisjoni talituste ja ametite ning asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega 
(nagu WHO) poliitikavaldkonna mitut valdkonda hõlmavaid teemasid. Otsuses nr 1082/2013/EL tõsiste 
piiriüleste terviseohtude kohta on sätestatud, et komisjon (st tervise ja toiduohutuse peadirektoraat) tagab 
koostöös liikmesriikidega koordineerimise ja vastastikuse teavitamise käesoleva otsuse alusel loodud meh -
hanismide ja struktuuride vahel, mille tegevus on asjakohane tõsisteks piiriülesteks terviseohtudeks valmis -
oleku ja neile reageerimise kavandamise, monitooringu, nende eest varajase hoiatamise ning tõkestamise 
seisukohast. Komisjon peab ka tagama tegevuste mistahes kattuvuse ja nendevaheliste konfliktide vältimise 
ja selle, et kõigi oluliste ja kriitiliste ülesannete ning funktsioonide jaoks oleksid olemas piisavad ressursid.II lisa
1 WHO Euroopa regiooni kuulub 55 riiki ja selle peakorter on Kopenhaagenis.
57 Lisad 
Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)
4. ECDC opereerib ja koordineerib nakkushaiguste seire ning nakkushaigustega seotud antimikroobikumi -
resistentsuse ja tervishoiuteenustega seotud nakkuste võrgustikku. ECDC on ELi amet, mille missiooniks on 
nakkushaigustest inimeste tervisele tulenevate olemasolevate ja pürgivate ohtude väljaselgitamine, hinda -
mine ja nendest teavitamine. ECDC opereerib ka varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemi (EWRS). EWRS 
on komisjoni, liikmesriikides nakkushaiguste kontrolli eest vastutavaid rahvatervise ametiasutusi ja ECDCd 
ühendav veebipõhine süsteem. Süsteemiga on ühendatud ka Euroopa Majanduspiirkonna riigid (Island, 
Liechtenstein ja Norra) ning WHO-l on õigus selle sisuga tutvuda.
5. Tõsiste piiriüleste terviseohtude otsuse kohaselt on ECDC kohustatud andma teaduslikku nõu ja tegema 
riskihindamist nende riskide kohta, millest teavitatakse EWRSi kaudu, eelkõige aga bioloogilise ja tundmatu 
päritoluga riskide kohta. Komisjon võib paluda ka teistelt ELi ametitelt ja organitelt (nt teaduskomiteedelt) 
kiiret riskihindamist, kui nende teadmised on tihedalt seotud kõnealuse ohuga. Kui seda taotletakse, toe -
tab ECDC komisjoni ja liikmesriike otsuse nr 1082/2013/EL nõuete rakendamisel valmisoleku planeerimise 
valdkonnas. ECDC aastaeelarve sisaldab ka haiguste programme  – tegu on teatud haiguste jaoks mõeldud 
vertikaalsete programmidega, mis hõlmavad ka võimekuse loomist ja riskikommunikatsiooni. ECDC võib 
pakkuda riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele (nt WHO) ka tuge haiguspuhangutele reageeri -
misel, nagu ta tegi seda Ebola puhangu ajal. ECDC-l on oma hädaolukordade juhtimiskeskus, mille tegevus 
põhineb rahvatervise hädaolukordade käsiraamatul. ECDC praegune lähenemisviis lähtub kõigile ohtudele 
reageerimisest (mitte üksnes nakkushaigustele, vaid ka muud liiki päritoluga ohtudele), mis on kooskõlas 
rahvusvaheliste tervise-eeskirjade eesmärkide ja otsusega nr 1082/2013/EL. See läheb kaugemale ECDC 
varasemast mandaadist, mille raskuskese oli nakkushaigustel ja pandeemiateks valmisolekul.II lisa
58 Lisad 
Ülevaade auditeeritud kaasrahastatud tegevustest
Järgnevas tabelis esitatakse auditeeritud tegevuste lühikirjeldus; tegu on teisest ELi tervishoiuprogram -
mist (2008–2013) rahastatud ning Chafea või tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi (kolm hanget) hallatud 
tegevustega.
Ref Üldine kirjeldus RahastamisvahendELi kaasrahastamise osa 
rahastamislepingu kohaselt 
(eurodes )
1Geneerilise raamistiku väljatöötamine erakorraliste vaktsiinide kiireks 
valmistamiseks ja hindamiseksProjekt 2 116 023
2 HIVi testimise ja ravi sidumise optimeerimine Euroopas Projekt 1 429  984
3Võrgustik rahvatervise riskide ja muude bioloogiliste turvariskide 
kontrollimiseks Vahemere piirkonnas ja Balkani riikidesProjekt 900  000
4 Hepatiit B ja C sõeluuring Euroopa Liitu saabunud migrantide seas Projekt 800  000
5Haigussündroomide järelevalvemeetodite uuring, hindamine Euroopa 
suuniste suunas liikumise kohtaProjekt 798 814
6Rahvatervisealased kohandamisstrateegiad ekstreemsete ilmastiku -
sündmuste korralProjekt 750 000
7Tsiviilühiskonna ja rahvatervisesüsteemi suutlikkuse suuren -
damine tuberkuloosiepideemia vastu võitlemisel haavatavates 
elanikkonnarühmadesProjekt 750 000
8Euroopa gripipandeemia hoiatus- ja reageerimisstrateegiate kulutasu -
vuse hindamineProjekt 700 000
9Emakakaelavähi Euroopa seire- ja kontrollivõrgustik uutes 
liikmesriikidesProjekt 615 023
10 Euroopa tervishoiutöötajate vaktsineerimise edendamine Projekt 604  000
11Koordineeritud tegevus rahvatervisealaste ohtude kontrollimiseks 
lennundusesProjekt 598 566
12 Vaktsineerimise propageerimine sisserännanute seas Euroopas Projekt 548 680
13Keemiaalaste terviseohtude hoiatamise, seire- ja aruandlussüsteem,  
III etappProjekt 497 760
14 Euroopa kemikaalide hädaabivõrgustik Projekt 447 600
15Äärmiselt nakkusohtlike patogeenide avastamise kvaliteedi tagamise 
õppused ja võrgustikÜhismeede 3 316 326
16Staabiõppus tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta keemia- ja keskkon -
naalaste ohtude valdkonnasHange/teenusleping 458 989
17Kahe piirkondliku koolitusseminari korraldamine koos liikmesriikide 
rahvatervise valdkonna ametiasutustega uute tõsiste piiriüleste tervi -
seohtude otsuse teemalHange/teenusleping 249 599
18Varajase hoiatamise ja teavitamise süsteem, Hedis, Nemo (kriisiohjami -
se teabevahetusmehhanismide järelevalve)Hange/teenusleping 1 588 500
19 Inimpatogeenide Euroopa referentslaboratooriumide süsteem Hange/teenusleping 500 000
20Euroopa tasandil töötajate koolitamise ja õppuste organiseerimine kui 
valmisoleku vundamentHange/teenusleping 333 646
Kokku: 18 003  510III lisa
59 Lisad 
Järgnevas tabelis esitatakse läbivaadatud tegevuste lühikirjeldus; tegu on teadusuuringute seitsmendast raam -
programmist (2008-2013) rahastatud tegevustega.
Ref Valitud tegevuse üldeesmärkRahastatud 
teadusuuringute 
seitsmendast 
raamprogrammistVastutav komisjoni 
talitusELi­poolne kaasrahastamine
(eurodes )
1Epideemilise arengu ja pandeemiliste 
simulatsioonide prognoosimineERC1ERCEA 684  000
2Infektsioonhaiguste ilmumise ja taasilmu -
mise registreerimise platvormHEALTH RTD 11 909 560
3Nakkustõrje lennunduses  - mõjusast 
karantiinist lennukikabiinide desin -
fitseerimise / saastest puhastamise 
protokollideniPEOPLE REA 100 000
4Töötada tervishoiutöötajatele ja kogu 
Euroopa tervishoiuagentuuridele 
suuremate haiguspuhangute jaoks 
välja tõenditel põhinev käitumis- ja 
kommunikatsioonipakettHEALTH RTD 1 999  607
5Ravimiettevõtete roll terviseturbepoliitika 
väljatöötamisel ja rakendamiselERC ERCEA 1 197 694
6Euroopa reageerimise muutmine tule -
vaste suurte epideemiate ja pandeemiate 
puhul  – olemasolevate kliiniliste uuringu -
te võrgustike taristu kasutada andmine, 
koordinatsioon ja integratsioonHEALTH RTD 23 992 375
7Integreeritud töövahendi loomine 
peamiste transpordisõlmede trans -
pordiettevõtete ja teiste asjaomaste 
poolte abistamiseks nende olemasolevate 
pandeemia- ja ohtlike patogeenide alaste 
valmisolekuplaanide arendamiselSEC2HOME 3 142 004
8Euroopa terviseametkondade koostalit -
lusvõime ja valmisolek surmavate ohtude 
puhul (nt pandeemilised haigused või 
suured terrorirünnakud)SEC REA 2 789 940
9Suurendada valmisolekut suuremõõt -
melisteks piiriülesteks katastroofideks 
Euroopa kogu- ja ühiskondadesSEC REA 999 084
10Kuidas tegeleda efektiivselt pandeemiate 
ja nendega seotud kriisijuhtimise käigus 
ilmnevate teaduslike ja ühiskondlike 
probleemidega. Töötada välja integreeri -
tud, interdistsiplinaarne strateegiaSiS3RTD 3 939 880
Kokku: 50 754 144
1 Euroopa Teadusnõukogu.
2 Turvaprogramm.
3 Teadus ühiskondades .III lisa
60 Komisjoni  
vastus
Kokkuvõte
III
Otsus tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta põhineb aluslepingu artiklil 168, mis käsitleb rahvatervist.
V
Komisjon ja liikmesriigid teevad tööd, et kehtestada taristu, mida on vaja, et rakendada täiel määral ja tõhusalt 
otsust tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta. Tegemist on keerulise teemaga. Kuigi tuleb tunnistada, et on esinenud 
viivitusi, näiteks teatavate rakendusaktide vastuvõtmisel, siis nimetatud viivitustega tegeldakse ning ELi reagee -
rimine piiriülestele terviseohtudele ei muutunud nende tõttu vähem tõhusaks. Nii liikmesriikide kui ka komisjoni 
kohustused on määratletud selgelt otsuses nr 1082/2013/EL.
VI
Viivitused tõsiseid piiriüleseid terviseohte käsitleva otsuse rakendamisel peegeldavad terviseohtudega seotud 
olukorra keerukust ehk „aruteluvaldkonna keerukust“. Nagu sätestatud allpool esitatud üksikasjalikes märkustes, on 
ülejäänud rakendusaktide koostamisel ja meditsiinilise vastumeetmega töötamisel tehtud olulisi edusamme. Praegu 
on täielikult kehtestatud ühine hankemehhanism. Terviseohutuse komitee tegutseb täiel määral; komisjon arutab 
komitees liikmesriikidega kontrollikoja tähelepanekut.
VII
Komisjon on arvamusel, et hoolimata süsteemis aja jooksul tehtud tehnilistest uuendustest, on soovitatav uuendada 
süsteemi. Komisjon teeb parajasti koostööd Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega (ECDC), et ajakohas -
tada EWRS-süsteemi (varajase hoiatamise ja reageerimise süsteem).
IX
Komisjon on arvamusel, et erinevate terviseohutusega seotud aspektidega tegelevate komisjoni talituste töö on 
hästi koordineeritud ning et tegeldakse kontrollikoja püstitatud konkreetsete teemadega. Tervise ja toiduohutuse 
peadirektoraat võttis 2016. aastal olulisi meetmeid, et parendada tervisealaste hädaolukordade lahendamise üksuse 
(HEOF) tööd.
X
i)
Komisjon on nõus 1. soovitusega ning on samal arvamusel selles ulatuses, mis puudutab tema rolli terviseohutuse 
komitees ja ühises hankemehhanismis. Komisjon arutab nimetatud küsimusi terviseohutuse komitees.
ii)
Komisjon on nõus 2. soovitusega. Komisjon teeb parajasti koostööd Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Kesku -
sega (ECDC), et ajakohastada EWRS-süsteemi (varajase hoiatamise ja reageerimise süsteem), ning arutab liikmesriiki -
dega, kuidas kasutajate tagasiside saab tõhustada süsteemi toimimist.
Komisjoni vastus 61
iii)
Komisjon on nõus soovitustega 3 a ja 3 c ning osaliselt soovitusega 3 b.
Komisjon tunnistab, et jätkusuutlikkus on lahtine küsimus, kuigi viimastel aastatel on palju ära tehtud. Tehakse 
pidevaid edusamme, eriti komisjoni poolt pärast teise terviseprogrammi järelhindamist kehtestatud tegevuskava 
raamistikus.
iv)
Komisjon on osaliselt nõus soovitusega 4 a ja nõustub soovitustega 4 b ja 4 c. Komisjoni vastavad talitused teevad 
omavahel tõhusat koostööd ning käimas on talitustevahelised arutelud kooskõlastamise edasiseks parendamiseks.
Komisjon on arvamusel, et tervisealaste hädaolukordade lahendamise üksuse (HEOF) struktuur on stabiilne ning 
määratleb rollid ja häiretasemed. Alates 2016. aasta juunist on komisjon arendanud pidevat koolitusprogrammi, et 
tagada HEOFi täielik operatiivsus igal ajal.
Auditi tähelepanekud
21
Otsus tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta kujutab endast olulist edasiminekut liikmesriikide koostöö tõhustami -
sel, et parendada terviseohtudele reageerimist ja ELi kodanike kaitsmist.
Komisjon on teadlik sellest, et on esinenud teatavaid viivitusi, ent on arvamusel, et need ei ole kahtluse alla seadnud 
liikmesriikide tõhusat koostööd tõsiste piiriüleste terviseohtude valdkonnas.
24
Kuna terviseohutusega seotud valmisolek hõlmab tundlikke valdkondi, arutati liikmesriikidega põhjalikult aruan -
devormi ning kokkuleppele jõudmiseks oli vaja läbi viia teine komiteemenetlus.
Komisjoni vastus 62
25
Terviseohutuse komiteele esitatud aruanne ei sisaldanud üksikandmeid liikmesriikidelt, kuna terviseohutuseks 
valmisolek hõlmab tundlikke valdkondi. Aruanne põhineb üksnes liikmesriikide andmetel, kuna õigusaktid ei anna 
komisjonile volitust kontrollida liikmesriikide esitatud teavet.
Aruande tulemusi arutati täiendavalt terviseohutuse komitee valmisolekut ja reageerimise planeerimist käsitlevas 
töörühmas (12. november 2015). Terviseohutuse komitee üldkogu istungil (7.–8. juuni 2016) anti liikmesriikidele tea -
vet ajakohastatud aruande kohta, milles kajastatakse üksikasjalikult keskse tähtsusega probleeme igas liikmesriigis.
26
Komisjon on arvamusel, et eduaruanne annab põhjaliku ülevaate liikmesriikide valmisoleku tasemest ELis ning 
annab kätte selged orientiirid, kuidas on võimalik tegelda lünkade ja puudustega tegevuskava alusel, milles on liik -
mesriikidega kokku lepitud terviseohutuse komitee kinnituse kaudu. Terviseohutuse komitee valmisolekut käsitlev 
alltöörühm jätkab arutelusid selle üle, kuidas seoses aruande tulemuste ja Ebola puhangust saadud õppetundidega 
võtta järelmeetmeid. Nimetatud töörühma esimene audiokoosolek toimus enne terviseohutuse komitee koosolekut 
2015. aasta novembris.
Käimas on arutelud ja töö Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) ning Maailma Terviseorganisat -
siooni (WHO) Euroopa piirkondliku bürooga, et vaadata läbi aruandevorm vastavalt artiklile 4, arvestades WHO lähe -
nemisviisi rahvusvaheliste tervise-eeskirjade rakendamisele ning uut järelevalvesüsteemi ja hindamisraamistikku.
3. selgitus  – Rahvusvahelised arengusuunad seoses valmisolekuga: puudused 
rahvusvaheliste tervise-eeskirjade rakendamise hindamises
Käesolevas kastis viidatakse WHO-sisestele arengusuundadele, mis on väljaspool ELi õigusraamistikku.
27
Nagu eespool selgitatud, olid liikmesriigid aktiivselt kaasatud küsimuste koostamisse ning komiteemenetlusel saa -
vutati nõutav kvalifitseeritud häälteenamus.
28
Otsusega tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta ei anta komisjonile mingeid volitusi määrata liikmesriikidele konk -
reetne üldise valmisoleku struktuur. Kontrollikoja mainitud üldise valmisoleku planeerimise strateegia on tehniline 
dokument, mis moodustab osa liikmesriikidega parajasti käimas oleva valmisolekut käsitleva töö taustast. Liikmes -
riikidesiseselt on eelkõige terviseohutuse komitee liikmete ülesanne levitada olemasolevaid suuniseid.
Komisjoni vastus 63
29
Menetlused on keerukad nii õiguslikust vaatenurgast – pidades silmas ELi pädevust tervisevaldkonnas, milleks on 
toetada, kooskõlastada või täiendada liikmesriikide meetmeid rahvatervise valdkonnas – kui ka riikide siseselt keh -
tivate tegurite ja keeruliste struktuuride tõttu ja seoses rahvusvaheliste struktuuridega, kes nimetatud teemadega 
tööd teevad.
Komisjon on arvamusel, et tõsiseid piiriüleseid terviseohte käsitleva otsuse artikli 4 aruandluse kohaselt kogutud 
teave annab põhjaliku ülevaate riikide valmisoleku tasemest ELis ning selged orientiirid, kuidas tegelda lünkade ja 
puudustega. Terviseohutuse komitee valmisolekut käsitlev alltöörühm arendab seda teemat edasi.
30
Komisjon teeb tihedat koostööd liikmesriikidega terviseohutuse komitees ja selle valmisolekut käsitlevas töörüh -
mas, et arendada välja struktuurid ja korraldus seoses valmisolekuga seotud koostööga, sh tegevuskava, meditsii -
niliste vastumeetmete alane koostöö ja tõsiseid piiriüleseid terviseohte käsitleva otsuse artikli 4 kohane aruandlus. 
See sisaldab arutelu edusamme käsitlevate aruannete koostamise üle.
31
Kuna tõsiseid piiriüleseid terviseohte käsitlev otsus eesmärki ega näitajat ei sisalda, on komisjon töötanud koostöös 
ECDCga välja punktis 33 osutatud muud aruandlusviisid.
33
ECDC hinnang põhineb tõsiseid piiriüleseid terviseohte käsitleva otsuse artikli 4 kohase aruandluse vastustel. Tege -
mist on ECDC täielikku pädevusse kuuluva tehnilise hinnanguga.
Komisjon arutab ECDCga sobivate näitajate väljaarendamist valmisolekuga seotud edusammude kindlaks 
mõõtmiseks.
Uute näitajate arendamine on osa laiemast lähenemisviisist riikide terviseprofiilide väljatöötamisel aruteludes ECDC, 
WHO Euroopa piirkondliku büroo ning liikmesriikidega valmisolekut käsitlevas töörühmas.
34
Komisjon arutab valmisolekut käsitleva töö raames terviseohutuse komiteesse kuuluvate liikmesriikidega näitajate 
asjakohasust. ECDC aruandes antakse tehniline ülevaade olukorrast, puudujääkidest ja vajadustest liikmesriikides 
seoses valmisoleku ja reageerimise planeerimisega.
Komisjoni vastus 64
37
Komisjon on arvamusel, et igapäevane koostöö selliste tõsiste terviseohtude vallas nagu Zika viiruse puhang tões -
tab, et ülesannete jaotamisest saadakse aru ja ECDC on võimeline täitma täiel määral oma ülesandeid terviseohu -
tuse komiteele teabe andmisel riskihindamise kohta. Vahetegemine riskihindamise (ECDC kohustus) ja riskijuhtimise 
kooskõlastamise (komisjoni kohustus) vahel on sätestatud õigusaktides. Konkreetseid juhtumeid ja uusi ülesandeid 
tuleb siiski sageli arutada ja kooskõlastada komisjoni ja ECDC vahel üksikjuhtumi põhiselt. Selleks tagavad ECDC 
ja komisjoni igakuised koordineerimiskoosolekud tiheda koostöö ning võimaldavad ECDC-l reageerida tõhusalt 
abipalvetele.
39
Töö juhendi väljatöötamisega algas enne otsuse vastuvõtmist.
Pärast otsuse vastuvõtmist soovitas komisjon ECDC-l arutada terviseohutuse komiteega juhendit ja komisjoni soovi -
tusi. Pärast edasist tööd dokumendiga nähakse ette arutelu terviseohutuse komitee valmisolekut käsitlevas töörüh -
mas 2016. aasta sügisel.
40
Põhjendamatu viivituseta võeti edasised meetmed ühise hankelepingu väljaarendamiseks tõsiseid piiriüleseid 
terviseohte käsitleva otsuse raamistikus; tuleb arvestada, et üksikud liikmesriigid pidid kokkuleppe allkirjastamiseks 
järgima siseriiklikke ratifitseerimismenetlusi, mis võtab kahtlemata teatava aja.
41
Gripipandeemia vaktsiini hange on erakordselt keeruline küsimus. Lisaks osutus aeganõudvaks liikmesriikide 
konkreetsete nõudmiste määratlemine ja koondamine. Samal ajal tehti 2016. aastal olulisi edusamme ühise pandee -
miavaktsiinide hankemenetluse ettevalmistamisel. Lisaks pandeemiavaktsiinidega seotud menetlusele alustatakse 
alates 2016. aasta septembrist nelja teise hankemenetlusega.
42
Komisjon soovib rõhutada, et nii ühisel hankemenetlusel kui ka edasiarendatumal menetlusel seoses meditsiiniliste 
vastumeetmete vahetamisega on tõsisteks piiriülesteks terviseohtudeks valmisolekul oma koht. Mis tahes hange on 
oma loomult aeganõudev ning nõuab järgmisi ELi õigusaktides sätestatud menetlusi.
Terviseohutuse komitee volitusel on praegu väljatöötamisel standardne töökord, et tagada kiire ja sidus reageeri -
mine tulevikus. Terviseohutuse komitee esitab arutelu tulemused 2016. aasta novembris.
Igal juhul annab kodanikukaitse mehhanism juba vastumeetmete vahetamise raamistiku.
Komisjoni vastus 65
43
Kuna edusammud seoses gripivaktsiinide ühishankega on küsimuse keerukuse tõttu olnud tõepoolest aeglased, 
rõhutaks komisjon, et 24 liikmesriiki on seni leppinud kokku ühises hankelepingus osalemises ja et praegu on 
käimas mitu ühishankega seotud protsessi. Tungivate vajadustega meditsiiniliste vastumeetmete vahetamise järele 
saab alati tegelda EWRSi kaudu (nagu tehti seoses difteeria vastumürgiga 2016. aastal) või kodanikukaitse mehha -
nismi kaudu.
46
Terviseohutuse komitee on otsustanud luua rändajaid käsitleva töörühma. Vajadust sellise töörühma järele aruta -
takse taas ühel terviseohutuse komitee seminaril.
Kui operatiivteemad pärast 2015. aasta veebruari terviseohutuse komitee tegevuskavasse tagasi jõudsid, korraldati 
terviseohutuse komitee koosolekud teemade lõikes ning praegu on koostamisel terviseohutuse komitee üksikasjalik 
tegevuskava. Valmisolekut käsitlev tegevuskava annab edaspidi valmisolekut käsitleva töörühma töökava raamis -
tiku. Lisaks on käimas arutelud ECDCga, et kooskõlastada paremini ECDC valmisolekut käsitleva koordineerimisko -
mitee ning terviseohutuse komitee valmisolekut käsitleva töörühma tööd. Alanud on töö töökavade kehtestamisega 
nii teabekorraldajate võrgustiku kui ka valmisolekut käsitleva töörühmaga.
47
Alates 2016. aasta septembrist on 11 liikmesriiki, WHO ja ECDC osalenud valmisolekut käsitlevas töörühmas. 
Töörühm on oluline selleks, et koostada terviseohutuse komitee jaoks dokumente, nagu püsitoimingute eeskiri ja 
valmisolekut käsitlev tegevuskava jne. Täies koosseisus osalemine on siin vähem oluline, kuna töörühm toob kokku 
tehnilised eksperdid ning koostab ettepanekuid kinnituse/heakskiidu saamiseks kogu terviseohutuse komiteelt.
48
Terviseohutuse komitee ülesanded on loetletud otsuses piiriüleste terviseohtude kohta (artikkel 17, lõige 2). Tervi -
seohutuse komitee koosolekud korraldati teemade lõikes ja parajasti on koostamisel terviseohutuse komitee üksik -
asjalik tegevuskava (vt punkt 46). Et kooskõlastada reageerimist, arutatakse terviseohutuse komitee erakorralistel 
koosolekutel tehnilisi dokumente, nagu ECDC koostatavad riskihinnangud ja asjaomased nõuanded reisijatele. Ent 
tehniliste arutelude korral on terviseohutuse komitee otsuse alusel võimalik kokku kutsuda asjaomaseid erakorralisi 
töörühmi, mis koosnevad liikmesriikide tehnilistest ekspertidest. Nii oli see praeguse Zika viiruse puhangu korral, 
kui moodustati ja kutsuti kaks korda kokku Zika viiruse puhangut käsitlev erakorraline töörühm.
Komisjoni vastus 66
51
Komisjon on nõus, et kui tõsiseid piiriüleseid terviseohte käsitleva otsuse jõustumine langes kokku Ebola-kriisiga, 
jäädi hiljaks jõupingutustega struktureerituma lähenemisviisi väljatöötamisel. Praegu edeneb töö aga hästi.
52
Komisjon on arvamusel, et teave komisjoni talituste asjaomase tegevuse kohta, mida ta annab terviseohutuse 
töörühmale, on piisav. Kehtestatud on talitustevahelise koostöö korraldus. Töörühma koosolekutel osalevad sageli 
ka teised talitused. Lisaks võttis ka tervise ja toiduohutuse peadirektoraat osa näiteks igapäevastest Ebola viirust 
käsitleva rakkerühma audiokonverentsidest ja paljude teiste talitustevaheliste töörühmade tööst.
60
ECDC välishindamise aruandes viidati ajavahemikule 2008–2012, enne tõsiseid piiriüleseid terviseohte käsitleva 
otsuse jõustumist ja enne seda, kui tehti vastavad (piiratud) muudatused EWRS-süsteemis.
63
Komisjon on nõus, et kasutajate tagasiside on EWRSi läbivaatamisel hädavajalik.
64
Komisjon teeb süsteemi ümberkujundamisel koostööd ECDCga.
65
Komisjon rõhutab, et käesolevas punktis viidatud loetelu määratleti mõju hinnangus, mis koostati enne tegeliku 
otsuse vastuvõtmist.
67
Komisjon on alustanud koostööd ECDCga, et EWRS-süsteem ümber kujundada.
70
Eeskirjad ja kord keemia- ja keskkonnaalaste ohtudega toimetulekuks tõsiseid piiriüleseid terviseohte käsitleva 
otsuse raamistikus on samad, nagu teiste ohtude korral, mille on põhjustanud bioloogilised juhtumid või nakkushai -
gused. Teavitamiskriteeriumid on samuti samad, nagu sellel eesmärgil loodud IT-vahendi kasutamise korral. Erivõr -
gustikku juhtumite seireks ja hindamiseks keemia- ja keskkonnaalaste ohtude tõttu on terviseprogrammi raames 
kaasrahastatud kolm aastat. Loodud on ka Euroopa Komisjoni teaduskomitee tagamaks, et riskihindamiseks väljas -
pool ECDC volitusi oleks võimalik värvata piisava tasemega eksperte.
Süsteemi toimimist katsetatakse tulevase kasutamise käigus.
Komisjoni vastus 67
72
Komisjon ajakohastab ja hooldab süsteemi, kuid kavatsus on integreerida EWRS-süsteemi RAS-CHEM-süsteem. 
RAS-CHEM-süsteemis oli 2016. aasta septembri seisuga registreerunud 18 riiki.
74
Komisjon on teadlik ja teeb ECDCga koostööd, et parandada andmete kvaliteeti ja liikmesriikide aruandluse 
täielikkust.
77
Komisjon on teadlik ja teeb ECDCga koostööd, et tõsta andmete kvaliteeti ja suurendada liikmesriikide aruandluse 
täielikkust.
78
Komisjon märgib, et kontrollikoda on uurinud teise ja kolmanda terviseprogrammiga hõlmatud tegevusi. Programmi 
juhtimine on kahe programmi vahel märkimisväärselt muutunud. Terviseprogrammist rahastatud pakkumiskutsed 
on aidanud aktiivselt suurendada piiriülest valmisolekut terviseohtude vastu ning enamik projekte andis kavanda -
tud tulemusi.
Terviseprogrammist rahastatud riikidevahelised projektid on aidanud aktiivselt suurendada piiriülest valmisolekut 
terviseohtude vastu.
81
Komisjon on täiesti teadlik sellest, et tulemuste jätkusuutlikkus ei olnud mõne teise terviseprogrammi raames 
kaasrahastatud projekti puhul alati rahuldav enne otsuse nr 1082/2013/EL jõustumist. Minimaalne jätkusuutlikkus 
tagatakse alati projektide tulemuste levitamise ja nende pideva kättesaadavuse kaudu Chafea veebilehel. Viimasel 
ajal on tehtud täiustusi: 2016. aasta novembri keskel käivitatakse Chafea veebilehel uus andmebaas; arendamisel on 
uus IT-platvorm (mis annab võimaluse majutada projektide/ühismeetmete veebilehti enne ja pärast toetuste lõppu); 
Chafea koostas levitamise näidisstrateegia, mis esitatakse projektikoordinaatoritele.
5. selgitus – Auditeeritud projektide ja avastatud probleemide näited
Komisjon on teadlik sellest, et kõik projektid ei toimi võrdselt ega võimalikult kvaliteetselt. Tagamaks, et iga projekt 
toimiks võimalikult kõrgel tasemel, on Chafea kehtestanud mitu aastat selliseid meetmeid nagu välisekspertide ja 
juhendamise võimaldamine „ohus olevatele“ projektidele.
Komisjon on arvamusel, et tegevuskava, mille komisjon ja Chafea kehtestasid pärast teise terviseprogrammi järel -
hindamist, tagab, et kaasrahastatakse üksnes meetmeid, mis suure tõenäosusega aitavad kaasa ELi olulistele polii -
tilistele algatustele ja ELi kõrgele lisandväärtusele, et viia miinimumini vähese tulemuslikkuse ja tulemuste vähese 
kasutamise oht.
Komisjoni vastus 68
82
Lisaks kirjutatud failidele annab Chafea komisjonile teavet oluliste projektitulemuste kohta ka kahepoolsetel koh -
tumistel. Samuti on komisjoni töötajatel alates 2016. aasta keskpaigast juurdepääs uuele IT-süsteemile, mida Chafea 
projektijuhtimiseks kasutab. Nimetatud süsteem ei olnud auditeeritud projektide puhul kasutusel.
Nagu juba eelpool (punktis 81) mainitud, on Chafea töötanud välja levitamise näidisstrateegia, mis aitab projektide 
koordinaatoreid nende töös kõnealuses valdkonnas. Chafea võttis hiljuti tööle teabelevi eest vastutava täiskohaga 
töötaja, et – muu hulgas – toetada terviseprojektide koordinaatoreid teabe levitamisega seotud ülesannetes.
83
Lisaks teise terviseprogrammi järelhindamisele arendas komisjon koostöös Chafeaga välja tegevuskava kõigi väliste 
hindajate soovituste rakendamiseks. Edusamme tehakse näiteks avaliku andmebaasi ümberkujundamise, seirenäita -
jate määratlemise ning seiresüsteemi loomise ja teabelevistrateegia arendamisega.
6. selgitus– Terviseprogrammi ühismeetmed
Komisjon on arvamusel, et ühismeetmed kujutavad endast olulist vahendit hõlbustamaks liikmesriikide ametiasu -
tuste koostööd konkreetsetes tehnilistes küsimustes, mis on terviseohtude valdkonnas osutunud tõhusaks. Ühis -
meetmeid täiendatakse eelkõige tegevustega (nt õppused), mida rahastatakse hangete kaudu.
84
Õppuste ja koolituste tulemusi kasutatakse korrapäraselt valmisolekuga seotud töös; hiljuti sai terviseohutuse komi -
tee teavet oma 2016. aasta juunikuu koosolekul toimunud õppustelt saadud õppetundide kohta.
85
Teatavad vahendid, mille on välja töötanud JRC (Teadusuuringute Ühiskeskus), on veel praegugi olemas ning neid 
kasutab muu hulgas ECDC. Käimas on arutelud ECDC ja JRC koostöö tugevdamiseks nimetatud vahendite alusel.
86
Komisjon on arvamusel, et võetavad meetmed võiksid olla struktureeritumad, ent on olemas selliseid võetud meet -
meid nagu projektikoordinaatorite kutsumine eksperdirühmade koosolekutele (nt EWRS, FLU, GPP , keemilised ohud) 
ja/või terviseohutuse komitee 2014. aasta detsembri koosolekule või seminarile “Kuidas Euroopa projektidest kasu 
saada – ELi liikmesriigi algatus levitada ELi teise terviseprogrammi (2008–2013) tulemusi terviseohutuse valdkonnas“ 
(http://ec.europa.eu/chafea/news/news349.html ).
87
Kasutades hankelepinguid, ostab komisjon teenuseid, mille puhul sõltuvad tema järelmeetmed osutatud teenuse 
liigist. Lisaks avaldatakse hangitud teenuste tulemused, mis on peamiselt kättesaadavad aruandevormis, ning need 
on piisavalt kaua saadaval.
Komisjon võtab meetmeid selleks, et suurendada töövõtjate mitmekesisust, nt sõlmides raamlepinguid uue kon -
kursi väljakuulutamisega.
Komisjoni vastus 69
88
Komisjon tunnistab, et jätkusuutlikkus on lahtine küsimus, kuigi viimastel aastatel on ära tehtud palju: üldise valmis -
oleku planeerimist käsitleva brošüüri väljaandmine (2011)1, vaktsineerimist käsitlev temaatiline kohtumine (2012), 
terviseprogrammi käsitlev kõrgetasemeline konverents (2012)2 ja piirkondlik terviseohutuse konverents (2014)3. Mini -
maalne jätkusuutlikkus on alati tagatud Chafea veebilehe kaudu. Täiustusi tehakse pidevalt, vt märkus punktis 81.
89
Tegevuskava, mille komisjon töötas välja pärast teise terviseprogrammi järelhindamist, sisaldab uute seirenäitajate 
väljaarendamist. Neid kasutatakse uues järelevalvesüsteemis, mille toetuste saajad lisavad alates 2016. aastast oma 
perioodilisse aruandlusesse. Nimetatud järelevalve aitab ka mõõta kaasrahastatud meetmete panust kolmanda 
terviseprogrammi üldeesmärkidesse.
91
Komisjon rõhutab, et mitmeaastane kavandamine on mitteametlik ja sisemine protsess. See ei ole kolmanda tervise -
programmi kohaselt seaduslikult kohustuslik.
92
Eelarve täitmisega seotud prognoosid on üksnes orienteeruvad. Riskihindamise esmatähtsus on näiteks asjakohane 
üksnes hädaolukordade puhul. Kui ei esine sellist hädaolukorda, võiks nimetatud prioriteediga seotud töökava 
rakendada ühegi kulutuseta. Lisaks ei tähenda see, et eelarvevahendite jaotumine oleks tasakaalust väljas.
93
Teise terviseprogrammi ja komisjoni 2016. aasta märtsi tegevuskava järelhinnangus osutatakse uue järelevalvesüs -
teemi ja näitajate väljatöötamisele, mis on kohaldatavad alates 2016. aastast.
94
Järelevalvesüsteemi ja näitajaid täiendatakse parajasti mõne uue, alates 2016. aastast juba kohaldatava näitajaga.
Kui komisjon prognoosib eelarve täitmist, ei ole eesmärk tasakaalu saavutamine programmi eesmärkide vahel.
1 http://ec.europa.eu/chafea/publications/publications_for_health_programme.html #
2 http://ec.europa.eu/health/programme/events/ev_20120503_en.htm
3 http://ec.europa.eu/chafea/news/news349.html
Komisjoni vastus 70
95
Komisjon on arvamusel, et ta on loonud talituste vahel struktureeritud koostöö.
101
Komisjon on arvamusel, et talituste vahel toimib juba hea struktureeritud koostöö. Seda võib alati parendada, mis 
võib hõlmata tegevuste edasist kaardistamist. Kuid koostöö iseenesest ei lahenda uuringutulemuste kasutamisega 
seotud küsimusi.
102
Komisjon on võtnud kohustuse arendada veelgi talitustevahelist head koostööd ning on arvamusel, et on arengu -
ruumi. Koostöö on piisav tänu mitmesugustele kehtivatele meetmetele, nagu mitme peadirektoraadiga sõlmitud 
vastastikuse mõistmise memorandum ning korrapärased koosolekud ja muud teabe tõhusa ja tulemusliku vaheta -
mise viisid.
Komisjoni ühisvastus punktidele 103–106
Komisjon on arvamusel, et hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus tõestas viimase kriisi ajal, et tal on 
tõhus roll koondava platvormi, IPRC sisenemispunktina ning katastroofidele reageerimise koordineerimisel väljas -
pool liitu.
107
Tõepoolest, H1N1-gripi puhangust aastatel 2009/2010 saadud õppetundide ajel lihtsustati oluliselt tervisealaste 
hädaolukordade lahendamise üksuse (HEOF) struktuuri, mis on sellest ajast saadik stabiilne. Lisaks tõid suured 
õppused ja koolitused kaasa käsiraamatu ajakohastamise vajaduse korral.
108
Komisjon tunnistab, et pidevalt toimiv koolitus- ja õppusteprogramm on tõhus vahend selleks, et säilitada ja kind -
lustada teadmisi, mida on kerge meelde tuletada, kui HEOF hakkab tegutsema.
Pärast tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi ümberkorraldamist 2016. aasta alguses töötati välja kõigi asjaomaste 
töötajate koolitused ja hakati neid korraldama. Koolituskursusi korraldatakse korrapäraste vaheaegade järel.
Töötajatele on tehtud ülesandeks katta eelnevalt kindlaksmääratud HEOFi rollid. See võimaldab paremat sisseela -
mist ja sihipärasemaid koolitusi seoses vastavate rollidega.
109
Komisjon on arvamusel, et HEOF osutus eelmistes kriisiolukordades toimivaks, arvestades HEOFi töötajate piiratud 
arvu. Praegune HEOFi struktuur määratleti pärast 2009.–2010. aasta H1N1 puhangust saadud õppetunde. Komisjon 
on arvamusel, et struktuur on stabiilne ning määratleb rollid ja häiretasemed. Ebola viiruse puhangu ajal olid tervise 
ja toiduohutuse peadirektoraadi asjaomased töötajad menetlustest vägagi teadlikud. Hiljuti vaadati läbi HEOFi ope -
ratsioonid ning koolitati asjaomaseid töötajaid.
Komisjoni vastus 71
111
Komisjon tuletab meelde, et arvestades ajaloolist arengut, on komisjonisisesed hädaolukordadele reageerimise 
menetlused üsna mitmekesised ning on kehtestatud erineval viisil ning erinevate personaliskeemidega, et lahen -
dada üksikuid probleeme. See kehtib ka ECDC suhtes, kes haldab näiteks ööpäevaringselt kättesaadavate isikute 
nimekirja isegi rahu ajal.
Järeldused ja soovitused
115
Otsus tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta kujutab endast olulist edasiminekut liikmesriikide koostöö tõhustami -
sel, et parendada terviseohtudele reageerimist ja ELi kodanike kaitsmist.
Komisjon on teadlik sellest, et on esinenud teatavaid viivitusi, ent need ei ole kahtluse alla seadnud liikmesriikide 
tõhusat koostööd tõsiste piiriüleste terviseohtude valdkonnas.
116
Komisjon tunnistab teatavaid viivitusi liikmesriikide tõhusa koostöö loomisel tõsiste piiriüleste terviseohtude 
valdkonnas.
Riikide valmisoleku tasemega ELis ning lünkade ja puudustega tegeldakse tegevuskava alusel, milles on kokku lepi -
tud terviseohutuse komitee kinnituse kaudu liikmesriikidega.
Käimas on arutelud ja töö Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) ja Maailma Terviseorganisatsiooni 
(WHO) Euroopa piirkondliku bürooga, et vaadata läbi aruandlussüsteem, arvestades WHO lähenemisviisi rahvusva -
heliste tervise-eeskirjade rakendamisele ning uut järelevalvesüsteemi ja hindamisraamistikku.
117
Komisjon on arvamusel, et ECDC ülesanded on määratletud tema asutamismääruses ja piiriüleses otsuses.
Ettevalmistused pandeemiavaktsiinide ühiseks hankemenetluseks on 2016. aastal hästi edenenud. Tegeldakse 
täiendavate ühiste hankealgatustega.
Kodanikukaitse mehhanism näeb juba ette vastumeetmete vahetamise ning väljatöötamisel on meditsiiniiste vastu -
meetmetega seotud konkreetne standardne töökord.
Terviseohutuse komitee osutus liikmesriikide jaoks tõhusaks koordineerimismehhanismiks.
118
Parlamentaarse ühisassamblee juhtorgan on parlamentaarse ühisassamblee juhtkomitee.
Komisjoni vastus 72
1. soovitus  
a)
Komisjon on soovitusega nõus; ta arutab kõnealust soovitust ning tegevuskava võimalikku kohaldamisala ja sisu 
terviseohutuse komiteega. Olenevalt arutelu tulemusest koostab komisjon sellise dokumendi terviseohutuse komi -
teele kinnitamiseks.
b)
Komisjon on soovitusega nõus.
c)
Komisjon on soovitusega nõus.
Töörühmad on terviseohutuse komitee jaoks olulised vahendid. Panusena terviseohutuse komiteesse arendavad 
nad konkreetsete ülesannete põhjal välja tulemused. Komisjon ei ole nõus, et 2017. aasta peaks olema nende tege -
vuse lõpp-punkt, vaid peab valmisolekut ja teabevahetust pooleliolevaks ülesandeks, mille puhul oleks õigustatud 
konkreetsete tööstruktuuride ülalpidamine.
d)
Komisjon nõustub selles ulatuses, mis puudutab tema ülesandeid ja kohustusi ühises hankemehhanismis.
119
Komisjon nõustub, et hoolimata süsteemi aja jooksul tehtud tehnilistest uuendustest, on soovitatav süsteemi ajako -
hastada. Käimas on arutelud ECDCga.
2. soovitus  
a)
Komisjon on soovitusega nõus. Komisjon teeb parajasti koostööd Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega 
(ECDC), et ajakohastada EWRS-süsteemi (varajase hoiatamise ja reageerimise süsteem).
b)
Komisjon on soovitusega nõus ning arutab liikmesriikidega, kuidas kasutajate tagasiside saab parendada süsteemi 
toimimist.
120
Komisjon tunnistas, et jätkusuutlikkus on lahtine küsimus, kuigi viimastel aastatel on ära tehtud palju: üldise val -
misoleku planeerimist käsitleva brošüüri väljaandmine (2011), vaktsineerimist käsitlev temaatiline kohtumine (2012) 
ja piirkondlik terviseohutuse konverents (2014). Pidevalt tehakse parendusi: viimati toimus avaliku andmebaasi, 
HELI-platvormi ümberkujundamine ja uue levitamisstrateegia rakendamine.
Tulemuslikkuse järelevalve süsteemi täiendatakse parajasti mõne uue, alates 2015. aastast juba kohaldatava 
näitajaga.
Komisjoni vastus 73
3. soovitus  
a)
Komisjon on soovitusega nõus. Kõiki aspekte on käsitletud juba tegevuskavas, mille komisjon koostas 2016. aastal 
pärast teise terviseprogrammi järelhindamist. Tervise ja toiduohutuse peadirektoraat jätkab Chafeaga koostööd 
käimasolevate ja hiljuti lõpule viidud meetmete poliitilise tähtsusega seotud küsimuses.
b)
Komisjon on soovitusega osaliselt nõus ning arutab terviseohutuse komitees liikmesriikidega aruandlust. Käesoleva 
soovituse tõhus rakendamine sõltub liikmesriikidest.
c)
Komisjon on soovitusega nõus ning juba käsitleb seda oma mitmeaastases kavandamises aastateks 2018–2020, 
mis peaks lõpule viidama 2016. aasta sügisel, et kavandada nimetatud aastateks kolmanda terviseprogrammi 
prioriteedid.
4. soovitus  
a)
Komisjon nõustub soovitusega osaliselt.
Komisjon on arvamusel, et talituste vahel toimib juba hea struktureeritud koostöö. Seda võib parendada, mis võib 
hõlmata tegevuste edasist kaardistamist. Kuid koostöö iseenesest ei lahenda uuringutulemuste kasutamisega seo -
tud küsimusi.
b)
Komisjon on nõus arendama veelgi talitustevahelist head koostööd.
c)
Komisjon on soovitusega nõus. Pärast 2009.–2010. aasta H1N1 puhangust saadud õppetunde on tervisealaste häda -
olukordade lahendamise üksust (HEOF) oluliselt lihtsustatud ja ümber korraldatud. Komisjon on arvamusel, et struk -
tuur oma praegusel kujul on stabiilne ning määratleb rollid ja häiretasemed. Alates 2016. aasta juunist on arendatud 
pidevat koolitusprogrammi ning koolitusi korraldatakse korrapäraste ajavahemike järel. Ikka veel on käimas arute -
lud jätkusuutliku pikaajalise lahenduse üle seoses nende töötajate tasustamisega, kes võtavad osa rahvatervisega 
seotud kriisiolukordade juhtimisest.
Pärast Ebolat ja võttes arvesse vajadust tegelda keskkonna- ja keemiliste ohtudega, korraldati mitu edasise parenda -
mise vajadust määratlevat õppust. Käimas on töö ECDCga.

KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
Sündmus Kuupäev
Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus 15.7.2015
Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) 2 2.7. 2016
Aruande lõplik vastuvõtmine peale ärakuulamismenetlust 5.10.2016
Komisjoni (või mõne teise auditeeritava) vastuste saamine kõigis keeltes 14.11.2016
Üheks tähtsaks vaheetapiks tugevama ELi 
julgeolekuraamistiku loomisel oli 2013. aastal vastu võetud 
otsus tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta. ELi tervise ja 
teadusuuringute raamprogrammidest toetatakse ka 
nimetatud raamistikuga seotud tegevusi. Auditiga leiti, et 
tõsiseid piiriüleseid ohte käsitleval otsusel on tõepoolest 
suur tähtsus selliste ohtudega tegelemisel ELis, ent 
terviseturbe raamistiku rakendamist mõjutavad 
märkimisväärsed puudused. Nende puuduste 
kõrvaldamiseks tuleb teha rohkem jõupingutusi, et liit 
saaks täiel määral ära kasutada loodud mehhanisme. 
Kontrollikoda annab seetõttu mitu soovitust, mis on 
peamiselt suunatud raamistiku elluviimise kiirendamisele  
ja parandamisele.
EUROOPA
KONTROLLIKODA