[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 21.4.2009

KOM(2009) 190 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit küünalde ja muude samalaadsete toodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

SELETUSKIRI

1. Ettepaneku taust |

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi „algmäärus”) kohaldamist menetlustes, mis on seotud teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit küünalde ja muude samalaadsete toodete impordiga. |

Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ei kohaldata. |

Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

Menetlusega seotud huvitatud isikutel on vastavalt algmääruse sätetele olnud võimalus uurimise ajal oma huvisid kaitsta. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärus ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid sisaldab täielikku loendit tingimustest, mida tuleb hinnata. |

3. Ettepaneku õiguslik külg |

Kavandatud meetmete kokkuvõte 16. veebruaril 2008 algatas komisjon dumpinguvastase menetluse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit küünalde ja muude samalaadsete toodete impordi suhtes. Uurimise käigus tuvastati vaatlusaluse toote dumping, mis kahjustas ühenduse tootmisharu. Samuti näitas uurimine, et dumpinguvastaste meetme kehtestamine ei ole ühenduse huviga vastuolus. Seetõttu kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 1130/2008 ajutised meetmed. Edasise uurimise käigus leidsid esialgsed olulised järeldused kinnitust. Seepärast tehakse nõukogule ettepanek võtta vastu lisatud ettepanek määruse kohta, et kehtestada lõplikud meetmed. |

Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |

Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele, sest meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |

Märkust selle kohta, et ühendusel, liikmesriikide valitsustel, piirkondlikel ja kohalikel asutustel, ettevõtjatel ja kodanikel lasuv finants- ja halduskoormus peab olema minimaalne ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata. |

Õigusakti valik |

Kavandatud õigusakt: määrus. |

Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei ole ette nähtud muid võimalusi. |

4. Mõju eelarvele |

Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit küünalde ja muude samalaadsete toodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

1.1. Ajutised meetmed

(1) Määrusega (EÜ) nr 1130/2008[2] (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit küünalde ja muude samalaadsete toodete impordi suhtes.

1.2. Järgnenud menetlus

(2) Pärast nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavaks tegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad esitasid oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus esitada oma seisukohad suuliselt. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist.

(3) Pärast ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamist jätkas komisjon ühenduse huvi silmas pidades uurimist ja analüüsis ühenduse importijatelt, jaemüüjatelt ja kutseliitudelt saadud teavet põhjalikumalt.

(4) Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes asjakohased muudatused. Sel eesmärgil tehti uued kontrollkäigud järgmistes äriühingutes:

Sõltumatud importijad ühenduses:

- Koopman International BV, Amsterdam, Madalmaad

- Salco Group PLC, Essex, Ühendkuningriik

Kontrollkäigud tehti ka põhjenduses 31 nimetatud äriühingute valdustes.

(5) Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatavate Hiinast pärit küünalde ja muude samalaadsete toodete impordi suhtes ning ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

(6) Tähelepanu juhitakse asjaolule, et dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2007 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamisega seotud suundumuste osas analüüsis komisjon andmeid, mis hõlmasid ajavahemikku alates aastast 2004 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

(7) Mõni huvitatud isik väitis, et 2007. aasta valimine uurimisperioodi ajavahemikuks ei ole õige, sest kahjuanalüüsi mõjutasid teatavad 2007. ja 2008. aastal toimunud sündmused, nagu muutused Hiina ekspordisubsiidiumides ja tööturupoliitikas ning vahetuskursside kõikumine.

(8) Tuleks märkida, et vastavalt algmääruse artikli 6 lõikele 1 peaks uurimisperiood hõlmama menetluse algatamisele vahetult eelnevat ajavahemikku. Tuletatakse meelde, et praegune uurimine algatati 16. veebruaril 2008. Kahjuanalüüsi seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmab tavapäraselt ajavahemikku kolm kuni neli aastat enne menetluse algatamist ning lõpeb dumpingu uurimise perioodiga samal ajal. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

(9) Üks huvitatud isik vaidlustas ajutise määruse põhjenduses 2 nimetatud protsendimäära, mis kajastab kaebuse esitajate osa ühenduse kogutoodangust.

(10) Pärast väite uurimist tuleks märkida, et ajutise määruse põhjenduses 2 märgitud protsent 60 osutab uurimise käigus tehtud üldisele toetuse määrale, sealhulgas kaebuse esitajad ja ühenduse tootjad, kes toetasid kaebust ja soovisid uurimises koostööd teha, mitte aga ainult kaebuse esitajate esindatavale osale ühenduse toodangust. Seda kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 92. Ajutise määruse põhjenduses 2 esitatud protsendimäär tuleks asendada protsendimääraga 34.

2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1. Vaatlusalune toode

(11) Vaatlusalune toode määratleti esialgselt kui teatavad küünlad ja muud samalaadsed tooted, v.a kalmuküünlad ja muud õueküünlad (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis on pärit Hiinast ja mida eksporditakse ühendusse.

(12) Kuigi eri liiki küünlad võivad erineda suuruse, kuju, värvi ja muude tunnuste, nagu lõhna poolest, järeldati, et ajutiste meetmete kehtestamiseks on kõikidel vaatlusaluse toote määratlusega hõlmatud küünlaliikidel samad keemilised ja tehnilised põhiomadused ning sama kasutusotstarve ja nad on suures osas omavahel asendatavad.

(13) Huvitatud isikute sellel ajal esitatud märkuste põhjal ei olnud teatavat liiki küünalde, eelkõige „ilu-” või dekoratiivküünalde väljajätmine uurimise kohaldamisalast õigustatud. Huvitatud isikud ei esitanud teavet selliste tunnuste kohta, mille alusel oleks võimalik selgelt eristada küünlaliike, mida uurimine peaks hõlmama, nendest, mis tuleks uurimise kohaldamisalast välja jätta. Lisaks sellele ei osutanud valimisse kaasatud äriühingute uurimise tulemused dumpingu või kahju osas vastupidiselt esitatud väidetele eri küünlaliikidest tulenevatele olulistele erinevustele. Seega järeldati esialgu, et kõik praeguse uurimisega hõlmatavad küünlad kuuluvad samasse tooterühma ja tuleks kaasata uurimisse.

(14) Pärast ajutiste meetmete kehtestamist väideti uuesti, et suure osa Hiina eksportivate tootjate toodangust moodustavad käsitsi valmistatud või dekoratiivküünlad, mida edaspidi viimistletakse. Korrati märkust, et see on väga töömahukas ning et ühenduse tootjad toodavad selliseid küünlaid piiratud koguses. Samuti korrati, et klientide ettekujutus dekoratiivküünaldest erineb nende ettekujutusest klassikalistest ja standardküünaldest. Näiteks väideti, et vastupidiselt klassikalistele küünaldele dekoratiivküünlaid ei põletata ega kasutata sooja saamiseks, vaid kasutatakse nii kaua kui võimalik muutmata kujul dekoratiivelementidena.

(15) Samuti väideti, et dekoratiivküünlaid on suhteliselt lihtne eristada muud liiki küünaldest nagu teeküünlad ja peenikesed vahaküünlad, sest dekoratiivküünalde tunnuste hulka kuulub vähemalt üks järgmistest: i) nad on mitmevärvilised ja mitmekihilised, ii) nad on erilise kujuga, iii) nende välispinda on dekoratiivselt viimistletud ja iv) nendel on lisadekoratiivelemente, mis on tehtud muust materjalist kui vaha.

(16) Teised huvitatud isikud väitsid, et „tordiküünlaid” ühenduses ei valmistata, vaid seda tehakse peaaegu eranditult Hiinas ja seega peaks need küünlad käesolevast menetlusest välja jätma.

(17) Väideti ka, et nn teeküünaldega saab asendada küünlaid, mida põletatakse valguse saamiseks, kuid teeküünlaid ei ole soojuse saamise eesmärgil muud liiki küünaldega võimalik asendada. Seega ei ole need kahte liiki tooted omavahel asendatavad, nii nagu on võimalik omavahel asendada kalmuküünlaid ja muid õueküünlaid, mis ei ole vaatlusalune toode, ning muud liiki küünlaid, sealhulgas teeküünlaid. Seetõttu väideti, et ka teeküünlad tuleks käesolevast menetlusest välja jätta.

(18) Eristavad tunnused, mida huvitatud isikud nimetasid seoses dekoratiivküünaldega, on väga üldised ning nende alusel ei ole võimalik selgelt eristada küünlaliike, mida uurimine peaks hõlmama, nendest, mis tuleks uurimise kohaldamisalast välja jätta ja mille suhtes ei tuleks meetmeid võtta. Mitmed standardliiki küünlad on mitmevärvilised, neil võib olla eriline kuju või üks või mitu lisadekoratiivelementi, näiteks teatavate pidustuste tähistamise ajal kasutatavatel küünaldel. Lisaks sellele ei ole huvitatud isikute esitatud ja uurimise käigus eelkõige tooteliikide ja toodetele määratud kontrollnumbrite kohta kogutud teabe põhjal alati võimalik selgelt eristada eri liiki küünlaid eespool nimetatud tunnuseid silmas pidades. Esiteks tuleks märkida, et asjaolu, et ühenduse tootjad väidetavalt teatavat liiki tooteid ei tooda, ei tähenda automaatselt seda, et kõnealust tüüpi tooted jäetakse välja vaatlusaluse toote määratlusest. Teiseks ei saa välistada asjaolu, et ühenduse tootjad ei tooda teatavat liiki küünlaid kahjustava dumpingu tõttu. Seoses nn tordiküünaldega ei esitanud huvitatud isikud tõendeid selle kohta, et seda liiki küünlaid ühenduses tõesti ei toodeta ega selgitanud ka põhjuseid, miks selliseid küünlaid ühenduses ei võiks toota. Lisaks sellele, nagu ka dekoratiivküünalde puhul, ei esitatud selgeid tunnuseid, mille alusel eristada tordiküünlaid teist liiki küünaldest, et kõnealust liiki küünlad oleks võimalik lõplikult menetlusest välja jätta. Need märkused kehtivad ka nn käsitsi valmistatud küünalde kohta. Tuleks märkida, et nagu on selgitatud põhjenduses 26, ei vasta tõele väide selle kohta, et käsitsi valmistatud küünlaid ühenduses ei toodeta.

(19) Seoses väitega teatavate küünlaliikide kasutusotstarbe kohta, nimelt kas valguse ja/või soojuse saamine, tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduses 26 on märgitud, et eri liiki küünlad on omavahel asendatavad ja et küünlaid kasutatakse peamiselt sisekujunduses ning soojuse andmine ei ole nende peamine otstarve. Huvitatud isikud ei esitanud teavet, mis oleks vastuolus selle märkusega. Kalmuküünalde ja õueküünalde puhul kinnitatakse, et neid tooteid saab eristada teistest küünlaliikidest ajutise määruse põhjenduses 17 esitatud tehniliste ja keemiliste näitajate põhjal.

(20) Kokkuvõttena järeldati, et huvitatud isikute väited ei olnud piisavalt konkreetsed ja nad ei esitanud tõendeid, mis näitaksid, et vaatlusalune toode ei olnud ajutises määruses õigesti määratletud. Tuletatakse meelde, et kõikidel vaatlusaluse toote määratluse alla kuuluvatel küünaldel on samad keemilised ja tehnilised põhiomadused. Lisaks sellele leiti praegusel juhul, et küünaldel oli sama või sarnane kasutusotstarve ja et nad on suures osas omavahel asendatavad. Neid toodavad Hiina küünlatootjad ja neid eksporditakse samade müügikanalite kaudu ning seega on need sama toode.

(21) Kuna puuduvad lisamärkused vaatlusaluse toote määratluse kohta, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 15–23.

2.2. Samasugune toode

(22) Teatavad huvitatud isikud vaidlustasid järeldused, mis on tehtud ajutise määruse põhjenduses 28, mille kohaselt määratakse samasugune toode kindlaks lähtudes peamiselt toote tehnilistest ja keemilistest omadustest, samuti tema lõppkasutusest või kasutusviisidest. Muid faktoreid, nagu kuju, lõhna, värvi ja muid omadusi, millele huvitatud isik viitas, ei peetud samasuguse toote määratluse seisukohalt oluliseks. Võimalik erinevus suuruses ei mõjuta tõesti vaatlusaluse toote ega samasuguse toote määratlust, eelkõige seepärast, et sama toote tooteliike ei saanud omavahel selgelt eristada selliste omaduste alusel nagu tehnilised ja keemilised põhiomadused, lõppkasutus ja kasutajate taju.

(23) Selles kontekstis tuleks rõhutada, et huvitatud isikud ei vaidlustanud fakti, et kõikidel küünlaliikidel on samad keemilised ja tehnilised põhiomadused, või seda, et kõik küünlaliigid on valmistatud samast toorainest, s.o peamiselt vaha, et neid toodavad samad tootjad ja et eksportimisel müüakse neid samade müügikanalite kaudu või sarnastele klientidele ühenduse turul.

(24) Huvitatud isikute peamised argumendid põhinesid asjaolul, et Hiinas toodetavad ja ühendusse eksporditavad küünlaliigid ei sarnane küünlaliikidele, mida ühenduses toodavad ühenduse tootjad. Kõiki väiteid uuriti põhjalikult, kuid neis ei leitud ühtegi uut olulist asjaolu võrreldes esialgses etapis esitatud ja käsitletud väidetega.

(25) Põhjenduses 14 vaatlusaluse toote kohta esitatud väide esitati ka samasuguse toote kohta. Väideti, et suure osa Hiina eksportivate tootjate toodangust moodustavad käsitsi valmistatud või töömahukad dekoratiivküünlad, mida edaspidi viimistletakse ning mis on mitmesuguse eri kujuga ning mida ühenduse tootjad ei tooda või toodavad väikestes kogustes. Seega ei ole kõnealust liiki küünlad väite kohaselt samasugused nagu ühenduse tootjate toodetud küünlad.

(26) Uurimise käigus selgus, et see väide ei vasta tõele. Kuigi on võimalik, et ühenduse tootmisharusse kuuluvad tootjad keskenduvad standardküünalde turulõigule, näitas kättesaadav teave, et ühenduses on teatavates liikmesriikides (Eesti, Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Itaalia, Poola ja Sloveenia) palju tootjaid, kes toodavad dekoratiivküünlaid, sealhulgas käsitsi valmistatud ja töömahukaid küünlaid.

(27) Arvestades huvitatud isikute esitatud väiteid ja tõendeid ning muud teavet, mis on uurimise käigus kättesaadav, ollakse seisukohal, et vaatlusalust toodet ja selliseid küünlaid, mida tootsid ja müüsid eksportivad tootjad omamaisel turul ning ühenduse tootjad ühenduses (mida kasutatakse ühtlasi võrdlusriigina Hiina jaoks normaalväärtuse kindlakstegemisel), võib pidada samasugusteks toodeteks vastavalt algmääruse artikli 1 lõikele 4. Kõnealustel toodetel on sisuliselt samad tehnilised ja keemilised põhiomadused ning sama või sarnane kasutusotstarve.

3. VÄLJAVÕTTELINE UURING

3.1. Ühenduse tootjate, importijate ja Hiina eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

(28) Kuna ühenduse tootjate, importijate ja Hiina eksportivate tootjate väljavõttelise uuringu kohta ei ole märkusi, mis muudaksid esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 31–40.

3.2. Individuaalne uurimine

(29) Nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 41–43, ei võetud esialgses etapis vastu ühe eksportiva tootja algmääruse artikli 17 lõike 3 kohast individuaalse uurimise taotlust, kuna see oleks takistanud uurimise selle etapi õigeaegset lõpuleviimist.

(30) Võttes siiski arvesse praeguseid asjaolusid, leiti, et halduslikust seisukohast on võimalik kõnealune ainus taotlus pärast ajutiste meetmete kehtestamist rahuldada.

(31) Seega tehti üks lisakontrollkäik järgmise äriühingu valduses:

- M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd, Taicang.

Lisaks sellele tehti kontrollkäigud selle äriühingu järgmiste ühenduses asuvate seotud importijate valduses:

- Mueller Fabryka Swiec S.A, Grudziadz, Poola,

- Gebr. Muller Kerzenfabrik AG, Straelen, Saksamaa.

4. DUMPING

4.1. Algmääruse artikli 18 kohaldamine

(32) Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist vaidlustas komisjoni järeldused äriühing, kelle suhtes kohaldati algmääruse artiklit 18. Äriühing kordas peamiselt esialgses etapis esitatud väiteid ega esitanud põhjendatud tõendeid, mille alusel oleks esialgsete järelduste muutmine õigustatud.

(33) Võttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 44–47.

4.2. Turumajanduslik kohtlemine

(34) Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist vaidlustasid need viis Hiina eksportivat tootjat, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist.

(35) Eksportija kohta, kes ei tõestanud, et ta vastab algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c esimesele ja kolmandale tingimusele, märgiti, et esimene tingimus täidetakse, kuna riigi rahaline toetus, mida antakse näiteks selleks, et väikese ja keskmise suurusega ettevõtjad saaksid rajada tehnoloogiakeskuse, oleks kättesaadav ka turumajandusriikides. Lisaks sellele märgiti, et ühe teise dumpinguvastase menetluse puhul ei takistanud äriühingu saadud subsiidiumid turumajandusliku kohtlemise võimaldamist.

(36) Esimese väite puhul tuleb märkida, et ühenduse institutsioonid hindavad vastavust turumajanduslikule kohtlemisele algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c alusel, mitte ei võrdle üldiselt Hiinas ja turumajandusriikides tegutsevate äriühingute turutingimusi. Seepärast tuli see väide tagasi lükata. Seoses teise väitega tuleb rõhutada, et iga dumpingu juhtu uuritakse eraldi ja iga uurimise puhul tehakse järeldused vastavalt konkreetse juhu kontekstile ja asjaoludele. Lisaks sellele näitasid praeguse juhtumi puhul riigi toetuste laad, sagedus ja majanduskeskkond, milles toetusi anti, et kõnealust tingimust ei täidetud. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.

(37) Sama eksportija väitis kolmanda tingimuse täitmise kohta, et kõik esitatud dokumendid näitasid, et maakasutusõiguse hind lepiti kokku kohalike ametiasutustega sõltumatute nõupidamiste käigus ja seega vastab hind turuväärtusele.

(38) Seoses sellega tuleb märkida, et asjakohased dokumendid, millel põhines maakasutusõiguse ostuhind, pärinesid aastast 1997 ja need võimaldasid eksportijal kõnealused õigused omandada määramata perioodiks hinnaga, mis määrati kindlaks kõnealusel kuupäeval. Kuna arvesse ei võetud mis tahes hinnatõusu ajavahemikul 1997. aastast kuni maakasutusõiguste tegeliku edasiandmiseni ja puudus maa hindamisaruanne, ei saanud kõnealune eksportija selgitada, mille alusel määrati kindlaks maakasutusõiguse üleandehind.

(39) Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et kõnealune eksportija ei täida algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c ei esimest ega kolmandat tingimust ning seepärast tuleb kinnitada esialgses etapis tehtud järeldused.

(40) Üks eksportija, kes ei vastanud teisele tingimusele, mida on nimetatud ajutise määruse põhjenduses 53, väitis, et ta täidab kõnealust tingimust, kuna rahalist toetust, mida anti kahele juhatuse liikmele, ei tuleks vastupidiselt esialgses etapis tehtud järeldustele käsitada laenuna (vt ajutise määruse põhjendus 53), vaid kõnealuseid toetusi tuleks käsitada pigem reservfondina.

(41) Seoses sellega tuleks märkida, et reservfond on teatav konto bilansis, mis on ette nähtud pikaajaliste kapitaliinvesteeringute projektideks või mis tahes muudeks suuremahulisteks või prognoositavateks kulutusteks tulevikus. Pärast bilansis kajastamist saab neid vahendeid kasutada ainult nende kapitaliinvesteeringute projektide jaoks, milleks need olid algselt ette nähtud, välja arvatud siis, kui ilmnevad mis tahes ettenägematud asjaolud.

(42) Juhatuse koosoleku protokolli põhjal on selge, et see ei olnud eesmärgiks. Lisaks sellele on vastavad kanded bilansis tehtud kontole „muud nõuded”, mida tavaliselt kasutatakse omanikele ja töötajatele antavateks lühiajalisteks laenudeks ja avanssideks.

(43) Seega saab järeldada, et finantsvahendid, mida anti kahele üksikisikule, ei olnud ette nähtud kapitalireservina, vaid selleks, et eraldada raha ilma õigusliku aluseta ja eelkõige lepinguta, milles on kehtestatud tagasimaksete kuupäevad või intressid. Igal juhul tuleb sellist tehingut pidada finantsvahendiks standardi IAS 32 tähenduses. Lisaks sellele ei tehtud kõnealused tehingud teatavaks vastavalt standardile IAS 24, kuna äriühingu finantsaruannetes ei olnud märgitud i) tehingute väärtus, ii) nende tingimused, kaasa arvatud see, kas need on tagatud, ja iii) vaidluste lahendamise menetlus ja üksikasjad antud või saadud tagatiste kohta.

(44) Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et kõnealune eksportija ei täida algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teist tingimust ning seepärast kinnitatakse esialgses etapis tehtud järeldused.

(45) Teine eksportija, kes ei vastanud teisele tingimusele, ei vaidlustanud asjaolu, et tema raamatupidamises on vigu, kuid pidas osa neist ebaoluliseks ja leidis teatavate muude varasematel aastatel tehtud vigade kohta, et need ei mõjuta äriühingu raamatupidamise selgust.

(46) Seoses sellega tuleks märkida, et vead leiti juhuslikult valitud raamatupidamisdokumentidest, ning audiitorid ei olnud neid nimetanud auditeerimisaruandes, mis tekitab tõsiseid kahtlusi selle kohta, kas kogu raamatupidamist on auditeeritud vastavalt IASile. Lisaks sellele moonutab varasemate aastate põhivara vigane raamatupidamine jätkuvalt äriühingu kulude struktuuri ning seda ei saa käsitleda standarditega IAS 1 ja 38 kooskõlas olevana.

(47) Seepärast kinnitatakse esialgses etapis tehtud järeldus, et kõnealune eksportiv tootja ei vasta algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teisele tingimusele.

(48) Koostööd tegev eksportija, kelle turumajandusliku kohtlemise taotlus lükati tagasi, sest ta ei tõendanud esimese tingimuse täitmist, esitas Hiina kohalike ametiasutuste kirjaliku kinnituse, mis eksportija väitel tõendab, et äriühingu ostu ja müügitehingute suhtes ei kohaldata ühtegi piirangut.

(49) Kuna esitatud kinnitus on vastuolus kõnealuse eksportiva tootja põhikirjaga ning esitatud tõendeid ei olnud võimalik enam kontrollida, tuleb turumajandusliku kohtlemise taotlus tagasi lükata ka lõplikus etapis.

(50) Koostööd tegev eksportija, kelle puhul tehti kindlaks, et ta ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c esimesele kuni kolmandale tingimusele, väitis esimese tingimuse täitmise kohta, et äriühing ei järginud tegelikult põhikirjas sätestatud ostu- ja müügipiiranguid. Teise tingimuse täitmise kohta tehtud järeldusi ta ei vaidlustanud, kuid väitis, et vead äriühingu raamatupidamises tulenesid tema raamatupidajate väärast tegevusest ja/või kohalike maksuhaldurite valedest juhistest. Kuigi äriühing esitas seoses kolmanda tingimuse täitmisega teatavad selgitused riigi antud allahindluse kohta, mida ei peetud maakasutusõiguse hindamise seisukohalt õigeks, ei esitanud ta tõendeid selle kohta, kas ta vastas allahindluse saamise tingimustele.

(51) Seoses esimese tingimusega märgitakse, et Hiina äriühinguõiguse kohaselt on äriühingu põhikiri siduv äriühingu, aktsionäride, direktorite, inspektorite ja kõrgema astme juhtide jaoks ning seepärast lükati äriühingu märkused tagasi. Lisaks sellele ei õigustanud märkused, mis äriühing tegi teise ja kolmanda tingimuse kohta, vastavate esialgsete järelduste muutmist. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 54.

(52) Ajutise määruse põhjenduse 57 kohta märgitakse, et teabe põhjal, mis saadi pärast turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järelduste teatavakstegemist, ei ole õigustatud nende äriühingute loetelu muutmine, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist.

(53) Äriühing, keda uuriti individuaalselt, tõendas, et ta täidab artikli 2 lõike 7 punkti c tingimused ja seepärast võimaldati talle turumajanduslikku kohtlemist.

4.3. Individuaalne kohtlemine

(54) Üks huvitatud isik väitis, et konkurentsivastane tegevus ja riigi sekkumine võimaldavad meetmetest kõrvale hoida ning seepärast ei tohiks mitte ühegi Hiina tootja suhtes kohaldada individuaalset kohtlemist.

(55) Sellega seoses märgitakse, et see huvitatud isik ei esitanud selle väite toetuseks ühtegi põhjendatud tõendit. Selleks et tollimaksumäärade suurtest erinevustest tingitud kohustusest kõrvalehoidmise oht oleks siiski võimalikult väike, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine (vt põhjendused 149 ja 150).

(56) Kuna individuaalse kohtlemise kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 58–60.

4.4. Normaalväärtus

4.4.1. Koostööd tegevad eksportijad, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist

(57) Hiinas asuva äriühingu puhul, kellele võimaldati individuaalset uurimist ja pärast seda turumajanduslikku kohtlemist (edaspidi „individuaalselt uuritud äriühing”), tehti kindlaks, et ta ei olnud omamaisele turule müünud. Seega arvutati selle äriühingu puhul normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3, kasutades selleks sama meetodit, mida kasutati koostööd tegevate eksportijate puhul, kellel ei olnud tüüpilist omamaist müüki, nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 67–69.

(58) Kuna muid märkusi ei tehtud normaalväärtuse kohta, mis arvutati eksportijate puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 61–69.

4.4.2. Eksportivad tootjad, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, ja võrdlusriik

(59) Mõni huvitatud isik vaidlustas ühenduse tootmisharu valimise võrdlusriigiks peamiselt seepärast, et tööturud ning seega ka tööjõukulu on erinevad. Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 70–76, tehti märkimisväärseid jõupingutusi selle nimel, et leida võrdlusriik, kes oleks nõus koostööd tegema. Kuna keegi koostööd ei teinud, leiti, et ühenduse tootmisharu kohta kättesaadavaid andmeid saaks kasutada turumajandusriigi puhul normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Võttes arvesse võrdlusriigi andmeid, ei ole väide tööturu erinevuste kohta asjakohane. Lisaks sellele ei põhjendanud huvitatud isikud oma väiteid ja märkusi ega esitanud konkreetseid alternatiivettepanekuid võrdlusriigi valimise kohta. Seega ei võetud märkusi arvesse ning esialgsed järeldused võib kinnitada.

(60) Kuna muid märkusi võrdlusriigi kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 70–76.

4.5. Ekspordihind

(61) Kuna individuaalselt uuritud eksportija eksportmüük ühendusse toimus ühenduses paiknevate seotud äriühingute kaudu, määrati ekspordihinnad vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 kindlaks selliste jaemüügihindade põhjal, millega tooted müüdi esimesele sõltumatule ostjale ühenduses.

(62) Kuna ekspordihinna kohta ei ole märkusi, mis muudaksid esialgseid põhjendusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 77 ja 78.

4.6. Võrdlus

(63) Individuaalselt uuritud äriühingu puhul rakendati kohandust vastavalt ajutise määruse põhjendustele 81–83, et tagada õiglane algmääruse artikli 2 lõike 10 kohane normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus.

(64) Üks eksportiv tootja taotles tema ekspordihinna suhtes valuuta konverteerimise kohanduse rakendamist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile j. Eksportiv tootja arvutas kohanduse vastavalt vahetuskurssidest tingitud kahjule (mis tulenes vahetuskurssidest tingitud erinevustest tema kuludes ja tuludes), mis tekkis uurimisperioodil toimunud vaatlusaluse toote eksportmüügil ühendusse. Kuna kõnealune eksportija ei esitanud tõendeid selle kohta, et vahetuskursid muutusid uurimisperioodil pidevalt, tuli väide tagasi lükata.

(65) Kuna võrdluse kohta ei ole muid märkusi, mis muudaksid esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 79–83.

4.7. Dumpingumarginaalid

(66) Pärast esialgsete järelduste teatavaks tegemist väitsid teatavad eksportivad tootjad, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, et vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 oleks nende dumpingumarginaal tulnud kindlaks määrata kõikide nende eksporditehingute põhjal.

(67) Võttes arvesse kõnealuseid märkusi ning et tagada normaalväärtuse kehtestamine enamiku Hiinast eksporditud tooteliikide suhtes, ja eelkõige seepärast, et kasutati võrdlusriigi andmeid, peeti sobivaks vastavalt kohandada kriteeriume, mille alusel määrati kindlaks eri tooteliigid. Seega vaadati dumpingumarginaali arvutamine läbi kohandatud kriteeriumide alusel.

(68) Ühe eksportiva tootja suhtes rakendati vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile a füüsiliste omaduste lisakohandus, mis põhines toorainete erinevuse turuväärtusel.

(69) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 võrreldi selliste äriühingute kaalutud keskmist normaalväärtust, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on märgitud eespool.

(70) Selle põhjal on kehtestatud järgmised lõplikud dumpingumarginaalid (väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata):

Äriühing | Lõplik dumpingumarginaal |

Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd. | 47,7 % |

Dalian Bright Wax Co., Ltd. | 13,8 % |

Dalian Talent Gift Co., Ltd. | 48,4 % |

Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd. | 0 % |

M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd. | 0 % |

Ningbo Kwung's Home Interior & Gift Co., Ltd. | 14,0 % |

Ningbo Kwung's Wisdom Art & Design Co., Ltd. | 0 % |

Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd. | 18,8 % |

Koostööd tegevad valimist väljajäetud äriühingud | 31,8 % |

(71) Võttes arvesse valimisse kuuluvate äriühingute muudetud dumpingumarginaale, arvutati uuesti koostööd tegevate valimisse mittekuuluvate eksportijate kaalutud keskmine dumpingumarginaal vastavalt meetodile, mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 86, ning nagu on märgitud eespool, on see 31,8 % CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata.

(72) Ajutise määruse põhjendustes 87 ja 88 on kindlaks määratud, kuidas kehtestada üleriigiline dumpingumarginaal, mis läbivaadatud arvutusi arvesse võttes (nagu on selgitatud põhjenduses 67) vähenes 66,1 %-lt 62,9 %-le.

(73) Üks huvitatud isik seadis küsimuse alla õigusliku aluse, mille põhjal kehtestati koostööst hoidunud eksportijate suhtes kõrgem dumpingumarginaal, kui koostööd tegevate valimist väljajäetud eksportijate suhtes. Seoses sellega selgitati, et ajutise määruse põhjenduses 87 kirjeldatud kättesaadavatel faktidel põhinevat meetodit kohaldati vastavalt algmääruse artiklile 18.

(74) Selle alusel kehtestati lõplikult üleriigiliseks dumpingutasemeks 62,9 % CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata.

5. KAHJU

5.1. Ühenduse toodang

(75) Kuna ühenduse toodangu kohta märkusi ja uusi järeldusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 90 ja 91.

5.2. Ühenduse tootmisharu määratlus

(76) Kuna ühenduse tootmisharu määratluse kohta ei ole selliseid märkusi, mis muudaks esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 92.

5.3. Ühenduse tarbimine

Tabel

Ühenduse tarbimine | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |

(tonnides) Indeks | 511 103 100 | 545 757 107 | 519 801 102 | 577 332 113 |

Allikas: Eurostati andmed ja küsimustike vastused

(77) Kuna puuduvad märkused eelmises tabelis esitatud ühenduse tarbimisnäitajate kohta, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 93 ja 94.

5.4. Import Hiinast ühendusse

5.4.1. Dumpinguhinnaga impordi maht, hind ja turuosa

(78) Järgmises tabelis on esitatud Hiina eksportivate tootjate ühenduse turule suunatud koguimpordi näitajad vaatlusalusel perioodil.

Tabel

Hiinast pärit koguimport | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |

Import (tonnides) Indeks | 147 530 100 | 177 662 120 | 168 986 115 | 199 112 135 |

Hind (eurot/tonn) Indeks | 1 486 100 | 1 518 102 | 1 678 113 | 1 599 108 |

Turuosa Indeks | 28,9% 100 | 32,6% 113 | 32,5% 112 | 34,5% 119 |

Allikas: Eurostat

(79) Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 97, teeb komisjon dumpingu kindlaksmääramisel väljavõttelise uuringu abil tavaliselt kindlaks, kas leidub tõendeid selle kohta, et kõik valimist väljajäetud äriühingud müüsid uurimisperioodil ühenduse turul oma tooteid tõepoolest dumpinguhinnaga.

(80) Võttes arvesse dumpingu kohta tehtud lõplikke järeldusi ja seda, et leiti, et veel kaks äriühingut ei toonud ühenduse turule dumpinguhinnaga importi, tuli ümber hinnata dumpinguhinnaga impordi kogumaht ja hind. Selleks uuriti uuesti valimist väljajäetud koostööd tegevate eksportivate tootjate ekspordihindu ning koostööst hoidunud eksportijate ekspordihindu Eurostati andmete, valimisse kuuluvate Hiina eksportivate tootjate küsimustikele antud vastuste ning kõikide Hiina koostööd tegevate äriühingute väljavõttelise uuringu küsimustikule antud vastuste põhjal.

(81) Samamoodi nagu esialgses etapis, leiti, et dumpinguta ekspordihindade taset on võimalik kindlaks teha, liites dumpinguhinnaga müüvate valimisse kuuluvate eksportivate tootjate keskmistele ekspordihindadele valimisse kuuluvate eksportivate tootjate puhul kindlaksmääratud keskmise dumpingumarginaali. Seejärel võrreldi valimist väljajäetud eksportivate tootjate puhul kindlaksmääratud ekspordihindu dumpinguta ekspordihindadega.

(82) Sellest hinnavõrdlusest selgus, et nii valimist väljajäetud koostööd tegevate eksportivate tootjate kui ka uurimise raames koostööst hoidunud eksportivate tootjate keskmised ekspordihinnad jäid kõikidel juhtudel madalamaks keskmistest valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaksmääratud dumpinguvabadest hindadest. See oli piisav näitaja selle kohta, et kõikide valimist väljajäetud äriühingute – nii koostööd tegevate kui ka koostööst hoiduvate äriühingute – kohta saab järeldada, et nad impordivad dumpinguhinnaga.

(83) Nagu on märgitud põhjenduses 80, leiti, et kolm Hiina eksportivat tootjat, kellest kaks kuulusid valimisse ja kellest ühte uuriti individuaalselt, ei müünud oma tooteid ühenduse turul dumpinguhinnaga. Seetõttu jäetakse nende ekspordiandmed välja analüüsist, mis käsitleb dumpinguhinnaga impordi arengut ühenduse turul.

(84) Järgmises tabelis on esitatud näitajad Hiinast pärit küünalde koguimpordi kohta, mille puhul leiti või arvati, et seda müüdi uurimisperioodil ühenduse turul dumpinguhinnaga.

Tabel

Dumpinguhinnaga import Hiinast | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |

Import (tonnides) Indeks | 137 754 100 | 159 979 116 | 152 803 111 | 181 043 131 |

Hind (eurot/tonn) Indeks | 1 420 100 | 1 470 104 | 1 610 113 | 1 560 110 |

Turuosa Indeks | 27,0% 100 | 29,3% 109 | 29,4% 109 | 31,4% 116 |

Allikas: Eurostati andmed ja küsimustike vastused

(85) Hiinast pärineva dumpinguhinnaga impordi maht kasvas märkimisväärselt 137 754 tonnilt 2004. aastal 181 043 tonnile uurimisperioodil, mis tähendab 31 % ehk üle 43 000 tonni suurust kasvu vaatlusaluse perioodi jooksul. Vastava turuosa kasv (+ 4,4 protsendipunkti) ei olnud nii ilmne ühenduse tarbimise suurenemise tõttu. Lisaks sellele ei vähenenud impordi turuosa hoolimata üldisest tarbimislangusest aastatel 2005 ja 2006.

(86) Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi keskmine hind tõusis vaatlusalusel perioodil 10 %, kuid osutas siiski selgelt sellele, et uurimisperioodil oli dumping märkimisväärne, st keskmiselt üle 40 %. Dumpinguhinnaga impordi keskmine hind vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel üle 3 % ning lõi selles ajavahemikus alla ühenduse tootmisharu hindu, nagu on selgitatud allpool.

(87) Üldiselt kehtivad ajutise määruse põhjendustes 97–105 tehtud järeldused endiselt ja need saab kinnitada.

5.4.2. Hindade allalöömine

(88) Kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 106 esitatud meetod hindade allalöömise kindlakstegemiseks. Olles pärast ajutiste meetmete kehtestamist teinud sõltumatute importijate valdustesse kontrollkäike, vaadati siiski läbi impordijärgsete kulude kohandamine, võttes arvesse kõnealustelt importijatelt saadud kontrollitud andmeid.

(89) Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist vaidlustasid eksportijad, kellele oli võimaldatud individuaalne kohtlemine, sealhulgas ühenduse tootmisharu, hindade võrreldavuse madala taseme. Nagu ka dumpingumarginaali arvutamise puhul, taotlesid huvitatud isikud võrreldavuse taseme tõstmist. Sellest tulenevalt leiti, et võrreldavuse taseme tõstmiseks on sobiv kohaldada samu kriteeriume, mida kohaldati dumpingumarginaali arvutamise puhul, nagu on kirjeldatud põhjenduses 67. Vastavalt sellele vaadati läbi hindade allalöömise arvutamine.

(90) Lisaks sellele märkisid mõned huvitatud isikud, et esialgsetes arvutustes on tehnilisi vigu. Kõnealused vead parandati, kui see oli põhjendatud.

(91) Eespool esitatu põhjal leiti, et uurimisperioodil oli keskmine hinna allalöömise marginaal (väljendatuna protsendimäärana ühenduse toomisharu kaalutud keskmisest tehasehinnast) 15,7 %.

5.5. Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord

(92) Nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 130–134, leiti, et ühenduse tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

(93) Esialgne analüüs näitas, et ühenduse tootmisharu olukord tõesti paranes mõne mahunäitaja osas, kuid kõik finantsolukorra näitajad halvenesid vaatlusalusel perioodil oluliselt. Ehkki ühenduse tootmisharu suutis kaasata investeeringuteks kapitali, muutus investeeringutasuvus uurimisperioodil negatiivseks ning rahavood vähenesid vaatlusalusel perioodil oluliselt. Keskmised müügihinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil 9 % ja uurimisperioodil kanti kahju. Lisaks sellele arenesid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas ka muud ühenduse toomisharu kahjunäitajad ja ühenduse tootmisharu ei saanud kasu 13 %-lisest turuosa kasvust, kuna müügimahtu suudeti suurendada kõigest 3 %.

(94) Üks huvitatud isik väitis ühenduse tootmisharu varude kohta, et aasta lõpus suurenenud varud ja kindlaks tehtud kahju tulenesid ületootmisest, mis oli väidetavalt ühenduse tootmisharu kaebuse esitamise põhjuseks.

(95) Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 119, suurenesid varud uurimisperioodil väljendatuna absoluutväärtuses, kuid protsendina väljendatuna jäid need suhteliselt stabiilseks ning olid umbes 25 % ühenduse tootmisharu toodangu mahust. Lisaks sellele ei peetud varusid olulise kahjutegurina analüüsis, mille tulemuste põhjal järeldati, et ühenduse tootmisharu kandis olulist kahju. Lisaks sellele ei esitanud see huvitatud isik tema väidet põhjendavaid tõendeid ning ei teinud märkusi faktide ja kaalutluste kohta, mille alusel järeldati, et ühenduse tootmisharu kandis olulist kahju, nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 130–134. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi.

(96) Kuna ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra kohta tehtud esialgsete järelduste kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 109–129.

(97) Kinnitatakse ka järeldus, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju, nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 130–134.

6. PÕHJUSLIK SEOS

6.1. Dumpinguhinnaga impordi mõju

(98) Pärast seda, kui leiti, et veel kaks Hiina eksportivat tootjat ei müünud oma tooteid ühenduse turul dumpinguhindadega, hinnati uuesti ajutise määruse põhjendustes 136–142 esitatud tulemuste ja järelduste paikapidavust.

(99) Uus hindamine näitas, et Hiinast ühendusse eksporditud küünlaid müüdi uurimisperioodi jooksul ühenduse turul märkimisväärselt madalate dumpinguhindadega. Nagu on märgitud põhjenduses 71, leiti, et Hiina koostööd tegevate eksportivate tootjate vaatlusaluse toote müügi puhul oli keskmine dumpingumarginaal 31,8 %. Kinnitatakse järeldus, et umbes 55 % Hiina eksportijatest ei teinud uurimise käigus koostööd. Nagu on märgitud põhjenduses 82, leiti uurimise käigus piisavalt märke selle kohta, et kõnealused eksportivad tootjad müüsid ka oma tooteid ühenduse turul dumpinguhinnaga.

(100) Dumpinguhinnaga impordi maht ühenduse turul suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul 31 %. See toimus märkimisväärselt madalate dumpinguhindadega, mis lõid uurimisperioodil ühenduse tootmisharu hindu alla 15,7 %. Sellest tulenevalt kasvas nende eksportivate tootjate turuosa, kelle impordi puhul leiti või arvati, et seda müüdi dumpinguhinnaga, umbes 27 %-lt kuni umbes 31,4 %-ni, s.t 4,4 protsendipunkti suurust kasvu vaatlusalusel perioodil.

(101) Võttes arvesse eespool esitatud fakte ja kaalutlusi, ei muuda asjaolu, et veel kaks eksportivat tootjat ei müünud oma tooteid ühenduse turul dumpinguhinnaga, ajutise määruse põhjendustes 136–142 tehtud analüüsi.

(102) Seega kinnitatakse järeldus, et madala dumpinguhinnaga impordi järsul suurenemisel Hiinast oli oluline negatiivne mõju ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale uurimisperioodi jooksul.

6.2. Muude tegurite mõju

(103) Kuna nõudluse arengu kohta ühenduse turul, ühenduse tootmisharu küünalde impordi ja muudest kolmandatest riikidest pärit impordi või teiste küünlatootjate tulemuslikkuse kohta ühenduses märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 143–151.

6.2.1. Ühenduse tootmisharu eksport

(104) Üks isik väitis, et ühenduse tootmisharu ei saanud järgida ühenduse turu laienemist, kuna ta oli uurimisperioodil suurendanud oma eksportmüüki.

(105) Eurostati andmete ja valimisse kuuluvatelt ühenduse tootjatelt küsimustikule antud vastuste kohaselt suurenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel perioodil ühenduse tootjate küünalde kogueksport ühendusest väljapoole 10 %, s.t umbes 5 000 tonni võrra. Esialgu leiti, et see suhteliselt hea eksporditulemus oli uurimisperioodil ühenduse tootmisharule eriti kasulik.

(106) Et kõnealust väidet põhjalikult kontrollida, on vaja uurida ühenduse tootmisharu varude suurust, tootmisvõimsust ja tootmisvõimsuse rakendusastet. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 118, moodustas ühenduse tootmisharu varude tase toodangust keskmiselt 25 % ja oli uurimisperioodil 56 000 tonni. Varud isegi suurenesid 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 2 400 tonni võrra. Lisaks sellele, nagu on esitatud ajutise määruse tabelis 3, kasvas ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil pidevalt ja ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste uurimisperioodil oli 76 %, samas kui 2005. aastal oli see 82 %. Seega oleks ühenduse tootmisharu saanud toota rohkem tooteid ja neid ühenduse turul rohkem müüa.

(107) Eespool esitatud faktide ja kaalutluste põhjal lükatakse tagasi väide, mille kohaselt ei suutnud ühenduse tootmisharu järgida tarbimise kasvu ühenduse tootmisharu eksportmüügi suurenemise tõttu. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 153 esitatud järeldus, et ühenduse tootmisharu eksporditulemused ei mõjutanud ühenduse tootmisharu kantud olulist kahju.

6.2.2. Ühenduse tootmisharu küünlaimport ja tootmistegevuse ümberpaigutamine

(108) Kuna ühenduse tootmisharu küünlaimpordi ja tootmistegevuse ümberpaigutamise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 154–160.

6.2.3. Euroopa parafiinitootjate kartelli mõju

(109) Üks isik väljendas uuesti muret teatavate Euroopa parafiinitootjate kartelli olemasolu pärast, nagu on kindlaks teinud konkurentsi peadirektoraat oma 2005. aasta alguses alustatud uurimise alusel. Ta ei esitanud aga uusi fakte, mis vaidlustaksid esialgse järelduse, et kartell ei mõjutanud ühenduse tootmisharu kantud kahju.

(110) Tuletatakse meelde, et kättesaadava teabe põhjal leiti, et kõnealuse kartelli võimalik mõju ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale uurimisperioodil (s.o aastal 2007) oli tühine. Kuigi uurimisperioodil parafiini hinnatase ühenduses tõusis, leiti, et hinnad ei erinenud oluliselt, kui ühenduse tootjad ostsid kartelli liikmetelt või teistelt varustajatelt identset liiki parafiini. Lisaks sellele leiti, et ühenduse tootjate ostuhinnad olid võrreldavad Hiina koostööd tegevate tootjate ostuhindadega. Uurimisperioodil ei leitud ka erinevusi, mis osutaksid aastatel 2004 ja 2005 sõlmitud hinnakokkulepete kestvale mõjule.

(111) Lähtudes eespool esitatust ja kuna muid märkusi ega uusi järeldusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 161–169.

6.2.4. Järeldus põhjuslike seoste kohta

(112) Eespool öeldut silmas pidades ja kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 170–173.

7. ÜHENDUSE HUVI

7.1. Ühenduse tootmisharu

(113) Kuna ühenduse tootmisharu huvi kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 175–178.

7.2. Mõju jaemüüjatele ja importijatele

(114) Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 179, saadi 32-le küsimustikule, mille eesmärk oli hinnata kavandatavate meetmete võimalikku mõju jaemüüjatele ja importijatele, kuus vastust, ning ainult kahel neist oli ühenduse huvide analüüsi seisukohast tähtsust. Need kaks vastust saadi küünalde importijatelt.

(115) Tuletatakse meelde, et ühenduse turg koosneb suurtest jaemüüjatest, kes impordivad küünlaid peamiselt otse Hiinast ja müüvad need pärast tarbijatele, ja importijatest, kes tavaliselt müüvad teistele varustusahelasse kuuluvatele vahendavatele isikutele, s.o peamiselt jae- ja hulgimüüjatele, enne kui toode jõuab lõppkliendini. Ühenduse turu analüüsist nähtus, et varustusahelas määravad tarbijahinna tavaliselt suured jaemüüjad, kes aga ei esitanud uurimise seisukohast olulist teavet, mille põhjal oleks olnud võimalik täpselt hinnata dumpinguvastaste meetmete võimalikku mõju nende tegevusele.

(116) Teatavad isikud väitsid, et ühenduses on kaks eraldiseisvat küünalde turgu ning et ühenduse tootjad varustavad peamiselt kallimate toodete turulõiku, samas kui Hiinast pärit küünaldega varustataks odavamate toodete turulõiku. Nad väitsid, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise tõttu kaoks odavamate toodete turulõik, sest jaemüüjad teeksid otsuse jätta küünlad välja oma tootevalikust.

(117) Esiteks tuleks märkida, et uurimise tulemused ei toetanud väidet, et ühenduses on kaks eraldiseisvat jaemüügiturgu, ega asjaolu, et see on oluline faktor, mida oleks tulnud ühenduse huvide analüüsimisel arvesse võtta. Teiseks tuleks märkida, et isegi kui odavamate toodete turulõik tõesti oleks olemas, siis leitakse vastupidiselt kõnealuste isikute esitatud väitele, et isegi dumpinguvastaste meetmete kehtestamise korral oleks jaemüüjatel ikkagi võimalus osta vähemalt osa küünaldest, ilma et nende suhtes kohaldataks dumpinguvastast tollimaksu. On tõesti nii, et ühest küljest on ühenduse turul kättesaadavad eri varustusallikad ning teisest küljest ei kohaldata dumpinguvastaseid tollimakse teatavate Hiina eksportivate tootjate suhtes või kohaldatakse neid sellisel tasemel ja sellises vormis, mis tõenäoliselt võimaldaks hoida Hiinast pärit impordi konkurentsivõimelisena, kuigi ilma kahjustavate hindadeta. Uurides kättesaadava teabe põhjal marginaalide taset, mille jaemüüjad saavutasid vaatlusaluse toote osas, leitakse, et väide ei ole õigustatud ja lükati seetõttu tagasi.

(118) Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist vaidlustasid teatavad suured jaemüüjad ja ka mõned muud isikud meetodi, mida kasutati jaemüüjate kasumi brutomarginaali kindlaksmääramiseks vaatlusaluse toote osas ning sellest tulenevalt ka ajutise määruse põhjenduses 185 esitatud järelduse, et kõrgete brutomarginaalide tõttu oleks dumpinguvastaste tollimaksude võimalik mõju jaemüüjatele piiratud.

(119) Pärast selle väite uurimist tuleks märkida, et ajutise määruse vastava põhjenduse sõnastus tuleks läbi vaadata. Ajutise määruse põhjenduse 185 esimese lause sõnad „kasumi brutomarginaali” tuleks asendada sõnaga „kasumimarginaali”. Kõnealune sõnastuse muudatus ei muuda siiski järeldust meetmete võimaliku mõju kohta jaemüüjatele. Kehtima jääb ajutises määruses tehtud arvutuste tulemus.

(120) Lisaks sellele ei põhjendanud need isikud oma väiteid ega esitanud tõendeid, mille alusel oleks olnud ühenduse huvide lõplikuks kindlakstegemiseks võimalik määrata täpsem kasumimarginaal. Samuti ei teinud kõnealused isikud ettepanekut alternatiivse meetodi kohta, mille abil hinnata tollimaksude mõju jaemüüjatele. Tuginedes eespool esitatule, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 185 tehtud arvutused.

(121) Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 183–187.

(122) Meetmete mõju uurimisel importijatele, kes põhjenduse 115 kohaselt varustavad jae- ja hulgimüüjaid peamiselt küünaldega, mida muu hulgas imporditakse Hiinast, leiti, et tihti pakendatakse küünlad pärast ostmist või importimist koos muude esemetega, nagu klaasist ja keraamilised küünlajalad. Uurimine näitas ka, et küünlaid võidakse müüa suhteliselt madala hinnaga, et edendada muude küünaldega seotud toodete müüki, millest saadakse suuremat kasumit. Ainult küünaldega seotud tegevuse puhul on meetmete mõju kõnealustes tingimustes keeruline hinnata.

(123) Kahelt koostööd tegevalt importijalt saadud kontrollitud andmete põhjal leiti siiski, et nende kahe äriühingu ainult vaatlusaluse toote osas saavutatud üldine kasumi brutomarginaal ei olnud väike (oluliselt üle 25 %). Kasumimarginaal kõiki küünaldega seotud tooteid hõlmava tooterühma puhul oleks veelgi suurem. Lisaks sellele leitakse, et mis tahes hinnatõus, või vähemalt osa võimalikust hinnatõusust, mis tuleneb küünalde suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest, on võimalik turustusahelas edasi anda. Seega leiti, et dumpinguvastaste meetmete mõju üldisele küünaldega seotud tegevusele ei ole tõenäoliselt oluline.

(124) Importijate esitatud andmete edasine analüüs kinnitas asjaolu, et vaatlusaluse toote käive moodustab keskmiselt ainult 3,4 % nende äriühingute kogukäibest. Kõnealusest kahest importijast ühe puhul oli kõnealune osakaal veidi suurem ja seega ei saa välistada võimalust, et meetmete kehtestamisel võib olla kõnealusele importijale negatiivne mõju. Võttes siiski arvesse kõiki kõnealuse juhtumi seisukohalt olulisi huvisid, järeldati, et üldjoontes ei saa dumpinguvastaste tollimaksude mõju importija kogutegevusele oluliseks pidada.

(125) Eespool esitatu põhjal kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 182 esitatud järeldus.

7.3. Mõju tarbijatele

(126) Põhjenduses 116 esitatud väites, selle kohta, et on olemas kaks eraldiseisvat jaemüügiturgu ja et dumpinguvastaste meetmete tõttu võib kaduda odavamate toodete turulõik, osutatakse ka tarbijatele avalduvale mõjule, kuna vähemkvaliteetsete küünalde valik oleks piiratud.

(127) Kõnealust väidet siiski ei põhjendatud. Pidades silmas jaemüügituru struktuuri, jaemüüjate marginaale ja dumpinguvastaste tollimaksude taset ja vormi, leiti, et on asjakohane eeldada, et odavamate toodete turulõigu kadumise ohtu ei tohiks olla, kuna importijad ja jaemüüjad peaksid suutma kanda tollimaksust tulenevaid kulusid ilma neid tarbijatele edasi andmata.

(128) Tuletatakse ka meelde, et nagu on märgitud põhjenduses 131, on dumpinguvastaste meetmete eesmärk taastada tõhusad kaubandustingimused ühenduse turul kõikide osaliste, sealhulgas tarbijate hüvanguks. Praegusel juhul ei osuta eespool esitatud faktid ja järeldused ning kogu kättesaadav teave tarbijatele avalduvale olulisele mõjule.

(129) Kuna tarbijaühingud ei ole pärast ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamist märkusi esitanud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 191 tehtud järeldus, et dumpinguvastastel meetmetel ei tohiks tarbijatele olulist mõju olla.

7.4. Konkurentsi ja kauplemist moonutavad mõjud

(130) Üks isik väitis, et ajutises määruses esitatud andmete põhjal ei suudaks ühenduse tootmisharu üksi ühenduse küünlavajadust rahuldada. Seega on Hiinast imporditavaid küünlaid vaja kõnealuse nõudluse rahuldamiseks ühenduses ja meetmed väidetavalt takistaksid küünalde turulejõudmist.

(131) Kuigi võib olla, et ainult ühenduse kogutoodangust ei piisa ühenduse turu küünlanõudluse rahuldamiseks, tuleks siiski meeles pidada, et ühenduse turule imporditakse ka muudest kolmandatest riikidest ja et mõne Hiina eksportiva tootja suhtes meetmeid ei rakendata, ning juhtida tähelepanu sellele, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise eesmärk on taastada tõhusad kaubandustingimused, mitte aga turu sulgemine impordile. Seega jätkaksid küünalde tarnimist kõik praegu ühenduse turul tegutsevad ettevõtjad ja see peaks olema piisav rahuldamaks nõudlust turul, kus ei ole kahjustava dumpingu negatiivset mõju. Seega leitakse, et väide ei ole põhjendatud.

(132) Lähtudes eespool esitatust ja kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 194 ja 195.

7.5. Järeldus ühenduse huvide kohta

(133) Lähtuvalt eespool esitatust järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid käesoleval juhul dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmist.

8. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

8.1. Kahju kõrvaldamise tase

(134) Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule lisakahju.

(135) Kuna pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist märkusi ei tehtud, on mittekahjustava hinna saamiseks kasutatud ajutise määruse põhjenduses 199 nimetatud meetodit. Põhjendustes 89 ja 90 kirjeldatud läbivaatamist kohaldati siiski ka kahjumarginaalide arvutuste suhtes, mida kohandati vastavalt.

8.2. Tollimaksude vorm ja tase

(136) Eespool esitatut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks tasemel, millest piisaks dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlaksmääratud dumpingumarginaali.

(137) Arvestades pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist teatavate huvitatud isikute esitatud märkusi ning arvestades käesolevas määruses kirjeldatud parandusi, on muudetud teatavaid marginaale.

(138) Kindlaksmääratud dumpingu- ja kahjumäärad on järgmised:

Äriühing | Dumpingumarginaal | Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal |

Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd. | 47,7% | 28,3% |

Dalian Bright Wax Co., Ltd. | 13,8% | 11,7% |

Dalian Talent Gift Co., Ltd. | 48,4% | 25,9% |

Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd. | 0% | Ei kohaldata |

M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd. | 0% | Ei kohaldata |

Ningbo Kwung's Home Interior & Gift Co., Ltd. | 14,0% | 0% |

Ningbo Kwung's Wisdom Art & Design Co., Ltd. | 0% | Ei kohaldata |

Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd. | 18,8% | 0% |

Koostööd teinud äriühingud, keda valimisse ei kaasatud | 31,8% | 25,5% |

Kõik teised äriühingud | 62,9% | 37,1% |

(139) Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 203, ja võttes arvesse asjaolu, et küünlaid imporditakse väga tihti osana komplektidest, kuhu kuuluvad küünlajalad, küünlahoidjad või muud esemed, leiti, et on asjakohane tollimaksud kehtestada kindlaksmääratud summadena küünalde kütusesisalduse (kaasa arvatud taht) alusel.

(140) Teatavad isikud väitsid, et meetmed tuleks kehtestada väärtuselise tollimaksu alusel, kuna küünalde kütusesisalduse alusel kindlaksmääratud meetme vorm oleks importijatele koormav ning põhjustaks turul palju segadust ja moonutaks turgu oluliselt.

(141) Sellega seoses meenutatakse, et küünlaid sisaldavad komplektid liigitati importimisel küünaldeks. See tähendab, et võimalikku väärtuselist tollimaksu kohaldataks komplekti koguväärtuse suhtes. Seepärast otsustati, et küünalde kütusesisalduse alusel arvutatud väärtuselised tollimaksud on asjakohased, et vältida dumpinguvastaste meetmete kohaldamist imporditud toodete suhtes, mida praegu liigitatakse küünalde alla, kuid mille tegelikust kaalust ja väärtusest moodustavad küünlad ainult väga väikese osa. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi.

(142) Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seega peegeldavad need nimetatud äriühingute puhul uurimisega kindlaks tehtud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Kui imporditava toote on tootnud mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva dokumendi regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud üksused, ei kohaldata selle suhtes nimetatud määrasid, vaid kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.

(143) Mis tahes taotlus kohaldada äriühingu suhtes individuaalse dumpinguvastase tollimaksu määra (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile[3] koos kõigi vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatuste korral äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

(144) Kõikidele asjaosalistele on teatatud peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Asjaosaliste esitatud märkused on nõuetekohaselt läbi vaadatud ja vajaduse korral on järeldusi vastavalt muudetud.

(145) Et tagada võrdne kohtlemine uute eksportivate tootjate ja käesoleva määruse I lisas nimetatud koostööd tegevate äriühingute vahel, kes valimisse ei kuulunud, tuleks ette näha, et uute eksportijate suhtes, kellel muul juhul ei oleks õigust läbivaatamisele vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4, kohaldatakse valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute suhtes kehtestatud kaalutud keskmist tollimaksu, kuna artikli 11 lõiget 4 ei kohaldata valimisse kuuluvate äriühingute suhtes.

8.3. Kohustused

(146) Pärast seda, kui tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal oli kavas soovitada lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist, soovis üks valimist väljajäetud Hiina eksportiv tootja võtta hinnakohustuse vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1.

(147) Seoses sellega märgitakse, et vaatlusalusel tootel on sadu eri liike, millel on eri tunnused ja mille hinnad erinevad oluliselt. Kõnealune eksportiv tootja soovis võtta ainult ühe minimaalse impordihinna kohustuse kõikide toodete kohta sellisel tasemel, mis ei oleks taganud kahjustava dumpingu kõrvaldamist kõikide toodete puhul. Lisaks selle märgitakse ka, et tooteliikide suure arvu tõttu on peaaegu võimatu iga tooteliigi kohta kindlaks määrata põhjendatud miinimumhindasid, mille järgimist komisjon saaks nõuetekohaselt jälgida, isegi kui eksportiv tootja oleks võtnud iga tooteliigi kohta eraldi minimaalse impordihinna kohustuse. Võttes arvesse kõnealuseid tingimusi järeldati, et pakutud hinnakohustust ei saa heaks kiita, kuna seda ei peeta otstarbekaks.

8.4. Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine ja erikontroll

(148) Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset arvesse võttes leitakse, et ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest madalamad, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplike dumpinguvastaste tollimaksude määra. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest suuremad, nõutakse lõplikult sisse ainult ajutise tollimaksu ulatuses tagatiseks antud summad.

(149) Selleks, et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Kõnealused erimeetmed hõlmavad kehtiva ja käesoleva määruse II lisas sätestatud nõuetele vastava faktuurarve esitamist liikmesriikide tolliasutustele. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõikide teiste eksportivate tootjate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.

(150) Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast asjaomaste tollimaksude kehtestamist, võib sellist mahu suurenemist käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellises olukorras, ja juhul kui tingimused on täidetud, võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalsete tollimaksumäärade kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust.

(151) Pärast asjaomastelt äriühingutelt saadud märkusi ja asjakohast teavet peeti vajalikuks teha teatavad parandused ajutise määruse lisas loetletud äriühingute nimedesse. Kõnealused muudatused on tehtud I lisas esitatud äriühingute loetelusse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit CN koodide ex 3406 00 11, ex 3406 00 19 ja ex 3406 00 90 (TARICi koodid 3406 00 11 90, 3406 00 19 90 ja 3406 00 90 90) alla kuuluvate teatavate küünalde ja muude samalaadsete toodete impordi, välja arvatud kalmuküünalde ja muude õueküünalde suhtes.

Käesoleva määruse kohaldamisel käsitletakse kalmuküünalde ja muude õueküünaldena küünlaid ja muid samalaadseid tooteid, millel on üks või mitu järgmistest tunnustest:

1. nende kütus sisaldab üle 500 ppm tolueeni;

2. nende kütus sisaldab üle 100 ppm benseeni;

3. nende tahi diameeter on vähemalt 5 millimeetrit;

4. nad on individuaalselt pakitud vähemalt 5 cm kõrgusesse plastanumasse.

2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr on kindlaksmääratud summa (eurot/tonni kohta) allpool nimetatud äriühingute toodetud toodete kütusesisalduse alusel (kütuseks on tavaliselt, kuid mitte ainult, sulatatud rasv, steariin, parafiin või muu vaha, kaasa arvatud taht):

Äriühing | Tollimaksu summa (eurot tonni kütuse kohta) | TARICi lisakood |

Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd. | 321,83 | A910 |

Dalian Bright Wax Co., Ltd. | 171,98 | A911 |

Dalian Talent Gift Co., Ltd. | 367,09 | A912 |

Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd. | 0 | A913 |

M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd. | 0 | A951 |

Ningbo Kwung's Home Interior & Gift Co., Ltd. | 0 | A914 |

Ningbo Kwung's Wisdom Art & Design Co., Ltd., and its related company Shaoxing Koman Home Interior Co., Ltd. | 0 | A915 |

Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd. | 0 | A916 |

I lisas loetletud äriühingud | 345,86 | A917 |

Kõik teised äriühingud | 549,33 | A999 |

3. Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning sellest tingituna jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklile 145,[4] vähendatakse eespool sätestatud summade alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendi võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna jagamisele.

4. Lõikes 2 ja käesoleva määruse I lisas nimetatud äriühingute suhtes kindlaksmääratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse kehtiv käesoleva määruse II lisas sätestatud nõuetele vastav faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.

5. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1130/2008 kohaselt teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit CN koodide ex 3406 00 11, ex 3406 00 19 ja ex 3406 00 90 (TARICi koodid 3406 00 11 90, 3406 00 19 90 ja 3406 00 90 90) alla kuuluvate küünalde ja muude samalaadsete toodete impordi suhtes kehtestatud ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, tagastatakse. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest suuremad, nõutakse lõplikult sisse ainult ajutise tollimaksu ulatuses tagatiseks antud summad.

Artikkel 3

Kui mis tahes asjaosaline, kes on pärit Hiina Rahvavabariigist, esitab komisjonile piisavaid tõendeid selle kohta, et ta ei ole uurimisperioodil, s.o 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2007, eksportinud artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud Hiina Rahvavabariigist pärit kaupu; et ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid; ja et ta on tegelikult eksportinud ühendusse asjaomaseid kaupu või et tal on tühistamatu lepinguga võetud kohustus eksportida asjaomaseid kaupu märkimisväärses koguses pärast uurimisperioodi lõppu, siis võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mis on esitatud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, lihthäälteenamusega muuta artikli 1 lõiget 2, et kehtestada kõnealuse asjaosalise suhtes koostööd teinud valimisse mittekuuluvate tootjate suhtes kohaldatav tollimaks, s.t 345,86 eurot tonni kütuse kohta.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[…]

I LISA: koostööd tegevad Hiina eksportivad tootjad, kes ei kuulu valimisse

TARICi lisakood A917

Beijing Candleman Candle Co., Ltd. | Beijing |

Cixi Shares Arts & Crafts Co., Ltd. | Cixi |

Dalian All Bright Arts & Crafts Co., Ltd. | Dalian |

Dalian Aroma Article Co., Ltd. | Dalian |

Dalian Glory Arts & crafts Co., Ltd. | Dalian |

Dandong Kaida Arts & crafts Co., Ltd. | Dandong |

Dehua Fudong Porcelain Co., Ltd. | Dehua |

Dongguan Xunrong Wax Industry Co.,Ltd. | Dongguan |

Fushun Hongxu Wax Co., Ltd. | Fushun |

Fushun Pingtian Wax Products Co., Ltd. | Fushun |

Future International (Gift) Co., Ltd. | Taizhou |

Greenbay Craft (Shanghai)Co., Ltd. | Shanghai |

Horsten Xi'an Innovation Co., Ltd. | Xian |

Ningbo Hengyu Artware Co., Ltd. | Ningbo |

Ningbo Junee Gifts Designers & Manufacturers Co., Ltd | Ningbo |

Qingdao Allite Radiance Candle Co., Ltd. | Qingdao |

Shanghai Changran Industrial & Trade Co., Ltd. | Shanghai |

Shanghai Daisy Gifts Manufacture Co., Ltd. | Shanghai |

Shanghai EGFA International Trading Co., Ltd. | Shanghai |

Shanghai Huge Scents Factory | Shanghai |

Shanghai Kongde Arts & Crafts Co., Ltd. | Shanghai |

Shenyang Shengwang Candle Co., Ltd. | Shenyang |

Shenyang Shenjie Candle Co., Ltd. | Shenyang |

Taizhou Dazhan Arts & Crafts Co., Ltd. | Taizhou |

Xin Lian Candle Arts & Crafts Factory | Zhongshan |

Zhaoyuan Arts & Crafts Co., Ltd. | Huangyan, Taizhou |

Zhejiang Aishen Candle Arts & Crafts Co., Ltd. | Jiaxing |

Zhejiang Hong Mao Household Co., Ltd. | Taizhou |

Zhejiang Neeo Home Decoration Co., Ltd. | Taizhou |

Zhejiang Ruyi Industry Co., Ltd. | Taizhou |

Zhongshan Zhongnam Candle Manufacturer Co., Ltd. and its related company Zhongshan South Star Arts & Crafts Manufacturing Co., Ltd. | Zhongshan |

II lisa

Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 4 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

5. Faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet.

6. Deklaratsioon: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et Euroopa Ühendusse eksportimiseks müüdud ja käesoleva arvega hõlmatud küünalde ja muude samalaadsete toodete valmistaja on Hiina Rahvavabariigi äriühing (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood). Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.

Kuupäev ja allkiri”

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

[2] ELT L 306, 15.11.2008, lk 22.

[3] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105 04/092, 1049 Brussels, Belgium

[4] EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.