Komisjon töötas välja ka tolmeldamise arvepidamise (meede 1E), mis näitab, et tolmeldavate putukate majanduslik väärtus ELi taimekasvatusele on ligikaudu 3,7 miljardit eurot aastas. Arvepidamist saab kasutada selleks, et hinnata, kuidas tolmeldajate arvukuse vähenemine mõjutab põllumajandustootmist ning põllumajandustoodete importi ja eksporti.

2020. aasta oktoobris avaldas komisjon kogu ELi hõlmava ökosüsteemihindamise tulemused (meede 1E). Analüüsis kasutati tolmeldajate ja nende elupaikade kohta praegu saada olevaid andmeid ja teavet, et hinnata loomtolmlemise olukorda ELis. Tulemused näitasid, et 50 % maast, millel kasvatatakse tolmeldajatest sõltuvaid põllukultuure, kannatab vähese tolmeldamise all. Üks parimaid viise tolmeldamise suurendamiseks oleks ökosüsteemi taastamine, mida toetab põllumajanduspoliitika.

Komisjon on teinud tööd ka selleks, et täita tolmeldajate liike mõjutavate surveteguritega, nimelt elupaikade seisundi halvenemise ja pestitsiidide kasutamisega seotud andme- ja teabelüngad. Komisjonil on praegu käsil põllumajandusmaastike elurikkuse kohapealse seire süsteemi katsetamine ja LUCASe rohumaade mooduli ettevalmistamine 2022. aasta LUCASe uuringu osana pärast edukat katseprojekti 2018. aastal. Komisjon katsetab ka uuenduslikku kava, mille raames kasutatakse meemesilasi keskkonnas leiduvate pestitsiidide seireks (meede 1D). Katseprojektile järgneb kava täielik rakendamine 2022. aastal, mida toetab Euroopa Parlamendi ettevalmistav tegevus.

Kaitsealad on tolmeldajate kaitsmiseks eriti olulised. 2020. aasta juunis avaldasid Euroopa Keskkonnaamet ja selle juures tegutsev Euroopa bioloogilise mitmekesisuse teemakeskus aruande, milles hinnati elupaikade direktiivi I lisasse kantud elupaigatüüpide tähtsust tolmeldajate jaoks. See võimaldas hinnata liikmesriikide aruannete põhjal tolmeldajate kaitsealuste elupaikade kaitsestaatust (meede 1C). Euroopa Keskkonnaameti viimasest looduse seisundi aruandest selgub, et tolmeldajate seisund on väga murettekitav, .

Tulevase ELi tolmeldajate seire süsteemi andmed on kriitilise tähtsusega selleks, et i) töötada välja ja rakendada tõhusaid kaitsemeetmeid, ii) teha kindlaks prioriteetsed alad, kus neid meetmeid rakendada, ning iii) hinnata nende meetmete mõju. Neid andmeid kasutatakse ka Euroopa punase raamatu alusena, sest need võimaldavad usaldusväärselt hinnata tolmeldajate liikide kaitsestaatust pikas perspektiivis. 2018. aasta detsembris alustas komisjon tööd sirelaste Euroopa punase nimekirjaga (meede 1B), mis peaks valmima 2022. aasta juunis. 2021. aasta aprillis alustas komisjon tööd ööliblikate Euroopa punase nimekirjaga.

2019. aasta juunis volitas komisjon tolmeldajatega seotud ekspertide rühma töötama välja ettepaneku ELi tolmeldajate kohapealse seire süsteemi kohta, mis annaks usaldusväärset teavet tolmeldajate populatsioonide seisundi ja suundumuste kohta liikmesriikides (meede 1A). Selleks et tagada liikmesriikide kaasamine ja õigeaegne panus sellesse protsessi, konsulteeris komisjon riiklike keskkonna- ja põllumajandusasutustega, sealhulgas spetsiaalsete seminaride kaudu. Ekspertide ettepanek, mis avaldati 2021. aasta jaanuaris, sisaldab seiresüsteemi põhjalikku metoodikat ja poliitika tulemuslikkuse näitajaid. Järgmise sammuna teeb komisjon liikmesriikidega tihedat koostööd, et ettepanekut viimistleda ja rakendada ning et suurendada suutlikkust süsteemi rakendamiseks kohapeal.

20. mail 2020 võttis komisjon vastu ELi elurikkuse strateegia aastani 2030 ja strateegia „Talust taldrikule“, mis mõlemad on Euroopa rohelise kokkuleppe juhtalgatused. Need strateegiad hoogustavad tolmeldajate arvukuse suurendamise meetmeid tänu kohustustele ja eesmärkidele looduskaitse ja ELi looduse taastamise kava osas. Koos kliimamuutustega kohanemist käsitleva uue ELi strateegiaga ning tugevamate eesmärkidega nii kliimaneutraalsuse kui ka nullsaaste vallas aitavad need strateegiad võidelda selliste peamiste looduslikke tolmeldajaid ohustavate teguritega nagu maakasutuse muutus, intensiivne põllumajandus ja pestitsiidide kasutamine, keskkonnareostus, invasiivsed võõrliigid ja kliimamuutused.

Nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu tundsid heameelt algatuse üle, rõhutasid tolmeldajate tähtsust ja kutsusid üles võtma tõhusaid meetmeid, et võidelda nende arvukuse vähenemise vastu. 9. juulil 2020 avaldas Euroopa Kontrollikoda eriaruande ELi meetmete kohta looduslike tolmeldajate kaitsmiseks (edaspidi „kontrollikoja aruanne“). Kontrollikoja aruandes kirjeldati puudusi peamistes ELi poliitikameetmetes, mis käsitlevad looduslikke tolmeldajaid ähvardavaid peamisi ohte, ning soovitati komisjonil hinnata vajadust lisada konkreetsed meetmed, et tegeleda ohtudega, mida praegu algatuses ei käsitleta. Kontrollikoja aruandes osutatakse ka vajadusele lõimida looduslike tolmeldajate kaitsmise meetmed paremini ELi elurikkuse kaitse ja põllumajanduspoliitikasse ning parandada looduslike tolmeldajate kaitset pestitsiididega seotud riskide hindamise protsessis. Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta järeldustes tervitati kontrollikoja soovitusi ja tunnistati pakilist vajadust tugevdada tolmeldajaid käsitlevat ELi tegevusraamistikku.

2018. aasta juunis võttis komisjon vastu tolmeldajaid käsitleva ELi algatuse (edaspidi „algatus“). Algatus on esimene ELi raamistik, mille eesmärk on võidelda looduslike tolmeldajate arvukuse vähenemise vastu. Sellel on tugev sidusrühmade toetus.

Looduslike tolmeldajate kadumine on väga murettekitav. Seda põhjusel, et ligikaudu 80 % ELi põllumajanduskultuuridest ja looduslikest õistaimeliikidest sõltub vähemalt osaliselt loomtolmlemisest. Ilma tolmeldajateta väheneks paljude taimeliikide arvukus ja lõpuks need kaoksid. See ohustaks looduse, inimeste heaolu ja majanduse püsimajäämist. Ligikaudu 3,7 miljardit eurot ELi põllumajanduse aastatoodangust sõltub otseselt putuktolmeldajatest. Olemasolevates hinnangutes ei ole siiski arvestatud looduslike taimede loomtolmlemist ega tolmeldajate panust toitumisalasesse kindlustatusse ja inimeste tervisesse.

Viimastel aastakümnetel on Euroopas järsult vähenenud looduslike tolmeldavate putukate, nagu mesilaste, sirelaste, päeva- ja ööliblikate arvukus ja mitmekesisus. Paljud liigid on ka väljasuremise äärel. Euroopa punase raamatu andmetel on ligikaudu iga kolmanda mesilase- ja liblikaliigi arvukus vähenemas ning ligikaudu iga kümnendat liiki ohustab väljasuremine.

Komisjon on jätkanud tolmeldajaid käsitlevate alus- ja rakendusuuringute toetamist ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi kaudu, et täita lüngad teadmistes ning toetada tõhusamaid ja tulemuspõhiseid kaitsemeetmeid (meede 2A).

Pärast algatuse vastuvõtmist lisas komisjon programmi „Horisont 2020“ 2018.–2020. aasta tööprogrammi tolmeldajate teema. Selle teema eesmärk on töötada välja vahendid, suunised ja metoodika, et paremini leevendada looduslike tolmeldajate arvukuse vähenemise põhjuseid ja tagajärgi. Uurimistöö peaks algama 2021. aasta septembris. BiodivERsA raames on ellu viidud tolmeldajatega seotud projekte, mille eesmärk on parandada tolmeldajate arvukuse vähenemise erinevate põhjuste koostoime mõistmist ja tolmeldajate elurikkuse ja tolmeldamise kui ökosüsteemiteenuse stsenaariumide modelleerimist. Lisaks on tolmeldajaid käsitlevaid tipptasemel teadusuuringuid toetatud Euroopa Teadusnõukogu ja Marie Skłodowska-Curie meetmete raames antavate üksiktoetuste ja -stipendiumidega. Need toetused ja stipendiumid on antud silmapaistvatele teadlastele, kes uurivad tolmeldajate ja taimede olemuslikku ökoloogilist seost ning selle seose tähtsust ökosüsteemi toimimise ja toidutootmise jaoks.

Teadusuuringute abil kogutud teadmised on otsuste tegemisel olulised. EKLIPSE raames toimunud projekti käigus hinnati selleks, et toetada parimate tavade suuniseid, juba olemasolevaid teadmisi selle kohta, kuidas pestitsiidid ja väetised mõjutavad tolmeldajate kaitsmise meetmeid põllumaal. Lisaks on Euroopa põllumajandusalane innovatsioonipartnerlus toetanud alt üles suunatud interaktiivset innovatsiooni põllumajandusmaa tolmeldajatesõbraliku majandamise valdkonnas (meede 2B).

Komisjon soovib suurendada tolmeldajaid käsitlevate teadusuuringute toetamist järgmises raamprogrammis „Euroopa horisont“. See kajastub programmi esimeses strateegilises kavas ja programmi „Euroopa horisont“ esimese tööprogrammi ettepanekus (2021/2022) (meede 2C). Mitmete programmi „Euroopa horisont“ raames kavandatud teemade eesmärk on toetada i) töövahendite väljatöötamist tolmeldajate uurimiseks (näiteks integreeriva taksonoomia töövahendid, sealhulgas DNA vöötkood ja masinõpe), ii) ekspertide suutlikkuse suurendamist ja võrgustike loomist ning iii) ulatuslikku üleminekut tolmeldajatesõbralikule kultuur- ja põllumajandusmaastike majandamisele. Lisaks peaks elurikkust käsitleva Euroopa partnerluse ettepaneku eelnõu aitama toetada elurikkuse seire süsteeme. See toetus on väga oluline ka ELi tolmeldajate seire süsteemi rakendamiseks.

2.3.3. meede: teadmiste jagamise ja andmetele juurdepääsu hõlbustamine

Rakendatavate teadmiste kogumiseks on vaja täita teadaolevad andmelüngad, nagu on ette nähtud 1. ja 2. meetmega. Siiski nõuab see ka olemasolevate andmete ja teabe paremat kasutamist.

20. mail 2020 võttis komisjon kasutusele ELi tolmeldajaid käsitleva teabetaru, mis on teabekeskus tolmeldajate kohta ELis (meede 3A). See veebiplatvorm aitab jagada teavet tolmeldajate arvukuse vähenemise kohta ja selle kohta, mida tehakse kogu ELis nende arvukuse suurendamiseks, sealhulgas sidusrühmade koostööalgatuste kaudu. Tolmeldajaid käsitlev teabetaru on avatud peamistele osalejatele, nagu riigiasutused, teadlased, looduskaitsesektor, kodanikuühiskonna aktivistid, maa valdajad (eelkõige põllumajandustootjad ja metsamajandajad), mesinikud, üldsus ja ettevõtjad. Taru võimaldab neil osalejatel i) vahetada parimaid tavasid looduslike tolmeldajate kaitsmiseks ja säilitamiseks tehtavate jõupingutuste kohta; ii) leida suuniseid meetmete kohta, mille eesmärk on kaitsta ja säilitada looduslikke tolmeldajaid, ning iii) leida nende meetmete jaoks partnereid.

ELi tolmeldajate seire kava ja muud 1. meetme raames välja töötatud kohapealse seire algatused annavad väärtuslikke andmeid, mille alusel hinnata tolmeldajate populatsioonide seisundit ja nende kahanemise põhjuseid. Komisjon ja Euroopa Keskkonnaamet uurivad praegu võimalusi, kuidas integreerida kavade kaudu kogutud teave Euroopa bioloogilise mitmekesisuse teabesüsteemi.

Olemasolevate maakasutust käsitlevate andmete kättesaadavaks tegemine on eriti oluline, et tolmeldajate kaitseks tõhusaid meetmeid võtta. Komisjon teeb liikmesriikidega koostööd, et tegeleda ÜPP ühtses haldus- ja kontrollisüsteemis (IACS) kättesaadavate koostalitlusvõimeliste, isikustamata ruumiandmete vahetamise, jagamise, nende kättesaadavuse ja kasutamise küsimustega. Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem sisaldab potentsiaalselt väärtuslikku teavet tolmeldajate ja tolmeldamise kohta, näiteks põllukultuuride ruumiline jaotus ja asukoht, põllumajandustavad või ÜPP meetmed. Nende andmete taaskasutamise eesmärgil ühtlustamiseks ja avaldamiseks tehakse jõupingutusi INSPIRE direktiivi raames (meede 3B). 2019. aastal käivitas komisjon katseprojekti, et katsetada direktiivi andmejagamissätteid ja uurida, kuidas saaks direktiivi kasutada selleks, et aidata korraldada ja rakendada andmete jagamist ELi eri poliitikavaldkondades, sealhulgas ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) raames.

2.4.4. meede: ohustatud tolmeldajaliikide ja elupaikade säilitamine

Et tolmeldajate arvukuse vähenemine peatada ja ümber pöörata, on kõigepealt vaja kaitsta kõige ohustatumaid tolmeldajate liike ja elupaiku, näiteks neid, mida kaitstakse elupaikade direktiivi alusel või mis on kantud Euroopa punasesse raamatusse. Nende liikide ja elupaikade kaitsestaatuse parandamiseks on vaja eelisrahastamist ja tõhusaid tegevuskavasid.

Loodust, rahvast ja majandust käsitleva tegevuskava kaudu on komisjon parandanud elupaikade direktiivi rakendamist, sest kava aitab paremini tegeleda ühe peamise tolmeldajaid ähvardava ohuga: elupaikade kadumine. Eelkõige töötas komisjon välja ELi elupaikade tegevuskavad kahe tolmeldajate jaoks väga olulise elupaigatüübi jaoks: poollooduslikud kuivad rohumaad ja Euroopa kuivad nõmmed. Mõlemad elupaigatüübid on kaitstud elupaikade direktiivi alusel (meede 4A). 2020. aasta juulis algatas komisjon hankemenetluse kolme liigiga seotud tegevuskavade väljatöötamiseks, et kaitsta ELis kõige ohustatumaid tolmeldajate liike.

Alates 2018. aastast on märkimisväärselt suurendatud programmi LIFE toetust tolmeldajate kaitsele. Mitme käimasoleva programmi LIFE projekti selge eesmärk on tolmeldajate kaitse. Need projektid keskenduvad elupaikade taastamisele, teadmiste parandamisele ja teadlikkuse suurendamisele ohustatud liblikaliste kaitsestaatuse parandamiseks. Teiste käimasolevate projektide eesmärk on edendada tolmeldajatele või putukatele üldisemalt kasulikke põllumajandustavasid.

Komisjon on jätkuvalt ergutanud taotluste esitamist selgrootuid, sealhulgas tolmeldavaid putukaid käsitlevate programmi LIFE projektide kohta. 2020. aasta juunis korraldas komisjon veebiseminari selle kohta, kuidas suurendada programmi LIFE toetust selgrootute kaitsele, et saada tulevikus selles valdkonnas rohkem taotlusi. Komisjon esitas ka lõpliku uurimuse programmi LIFE kahekümne selgrootutega seotud projekti kohta. Uurimus sisaldas ka soovitusi tulevaste projektide kohta.

Kontrollikoja aruandes väljendati muret selle üle, et puuduvad programmi LIFE projektid tolmeldajate liikide kohta, mida elupaikade direktiivi alusel liidu õigusega ei kaitsta. Programmi LIFE 2021.–2024. aasta mitmeaastases tööprogrammis teeb komisjon ettepaneku suurendada ELi kaasrahastamise määra Euroopa punase raamatu järgi kõige ohustatumate liikide puhul. See aitab edendada projektimeetmeid, mis on seotud tolmeldajate liikidega, mis ei ole õiguslikult kaitstud, kuid mis on siiski suures väljasuremisohus.

Tolmeldajate liike ja elupaiku käsitlevad tegevuskavad nõuavad põhjalikke ja laialdaselt levitatavaid teadmisi kaitsemeetmete ja -korralduse kohta. Natura 2000 võrgustikul on oluline osa tolmeldajate elupaikade kadumise tõkestamisel. 2018. ja 2019. aastal toetasid komisjon ja liikmesriigid Natura 2000 biogeograafilise protsessi raames teadmiste vahetamist tolmeldajate kaitsmisega seotud majandamismeetmete ja lähenemisviiside kohta, , (meede 4B). 2019. aasta novembris korraldas komisjon spetsiaalse seminari, et teha kindlaks parimad majandamismeetmed ja lähenemisviisid tolmeldajate kaitsmiseks Natura 2000 aladel.

Oluline viis tolmeldajate kaitse eesmärkide paremaks integreerimiseks Natura 2000 võrgustiku haldamisse on lisada tolmeldajate peamiste elupaikade seisukohast esmatähtsad meetmed liikmesriikide tähtsusjärjestatud tegevuskavadesse. Kontrollikoja aruandes soovitati komisjonil kontrollida, et tähtsusjärjestatud tegevuskavad sisaldaksid nõudeid looduslike tolmeldajate kaitseks, ning hinnata liikmesriikide kavandatud asjakohaseid meetmeid. Komisjon i) kutsus liikmesriike üles tagama, et sellised nõuded sisalduksid tähtsusjärjestatud tegevuskavades; ii) alustas 2018. aastal tähtsusjärjestatud tegevuskavade hindamist ja esitas märkusi, et julgustada looduslike tolmeldajatega seotud nõuete lisamist, iii) ja teeb seda ka 2021. aastal ülejäänud tähtsusjärjestatud tegevuskavade puhul (meede 4C).

ELi elurikkuse strateegias aastani 2030 sätestatud eesmärgid, näiteks õiguslikult kaitstud alade laiendamine, nii et nende alla kuulub 30 % maast, nende alade tulemuslik haldamine ning vähemalt kolmandiku kõnealuste alade range kaitse, toovad täieliku rakendamise korral tolmeldajate seisukohast palju kasu. Range kaitse oleks eriti kasulik tolmeldajatele, kes sõltuvad vanade metsade elupaikadest, näiteks sirelastele.

2.5.5. meede: tolmeldajate elupaikade parandamine põllumajandusmaal ja selle ümber

2019. aastal algatas komisjon uuringu, et hinnata aastate 2014–2020 ÜPP potentsiaali looduslike tolmeldajate kaitsmisel. 2020. aasta novembris avaldatud aruandes on vaadatud läbi ÜPP meetmed, mis võivad kaitset toetada või takistada. Selles näitlikustatakse nende meetmete rakendamist juhtumiuuringutega kuues liikmesriigis. Uuringus tuuakse välja ka peamised saadud õppetunnid. Selle uuringu põhjal koostas komisjon korraldusasutustele, põllumajandustootjatele ja nende nõustajatele suunised selle kohta, kuidas muuta tolmeldajaid käsitlevad ÜPP meetmed tõhusamaks (meede 5A).