ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 5.9.2008 
SEK(2008) 2390  
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile: 
  
Ettepanek: 
 
NÕUKOGU OTSUS, 
milles käsitletakse kohtu va liku kokkulepete konventsioonile allakirjutamist Euroopa 
Ühenduse poolt 
 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
  
{KOM(2008) 538 lõplik} 
{SEK(2008) 2389} 
 
ET 2   ET 1. M ENETLUSKÜSIMUSED JA KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA  
Mõjuhinnang koostati uuringu põhjal, milles kä sitletakse kohtu valiku kokkulepete Haagi 
konventsiooni Euroopa Komisjoni poolse ratifitseerimise mõju hindamist („Study to Inform 
an Impact Assessment on the Ratification of  the Hague Convention on Choice-of-Court 
Agreements by the European Community”). K õnealuse uuringu koostas komisjoni ülesandel 
välistöövõtja,1 kes kasutas õigus-, vaba dus- ja turvalisusküsimu ste peadirek toraadi kokku 
kutsutud talitustevahelise juhtrühma abi. Talitustevahelise juhtrühma töös osalesid õigusteenistuse, peasekretariaadi ning ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi, siseturu ja teenuste peadirektoraad i, tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi ja  infoühiskonna ja 
meedia peadirektoraadi esinda jad. Mõjuhinnangu vaatas lä bi mõju hindamise komitee. 
Parandussoovitused kajastuvad läbivaadatud aruandes. 
Mõjuhinnangu aluseks olid eespool nime tatud uuring, kirjan dusülevaade, Haagi 
läbirääkimiste lõppvooru ettevalmistamist kä sitleva, komisjoni 2004. aa sta aruteludokumendi 
vastuste analüüs, Rahvusvahelise Kaubanduskoja
2 ja Ameerika Advokaa tide Assotsiatsiooni3 
läbi viidud küsitluste tulemuste ülevaade ning kaubandusstatistika analüüs (koostanud 
Eurostat). 
2. P ROBLEEMI MÄÄRATLUS  
Euroopa ühenduses reguleeritakse rahvusvaheli se kohtualluvuse küsimusi ning tsiviil- ja 
kaubandusasjades tehtud kohtuotsuste tunnu stamist ja täitmist nõukogu 22. detsembri 
2000. aasta määrusega (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja  kohtuotsuste täitmise  kohta tsiviil- ja 
kaubandusasjades („Brüsseli I määrus”)4. 
Euroopa Kohtu praktika5 kohaselt kuuluvad rahvusvahelise  kohtualluvuse ning kohtuotsuste 
kolmandates riikides tunnustamise ja täitmise küsimused ainuüksi ühenduse välispädevusse. See tähendab, et ühenduse välispädevusse kuuluvat es küsimustes ei saa liikmesriigid enam ei 
üksikult ega ühiselt võtta rahvusvahelisi  kohustusi kolmandate riikide suhtes. 
Kohtu valiku kokkulepete konventsiooni sõlmim ine 2005. aastal Haagi rahvusvahelise 
eraõiguse konverentsi raames andis võimalu se luua üleilmne õiguslik alternatiiv 
ettevõtjatevaheliste kohtuvaid luste lahendamiseks, kui pooled sõlmivad kohtu valiku 
kokkuleppe. 
                                                
 
1 GHK Consulting Ltd, Birmingham; uuring on kättesaadav järgmisel aadressil: 
http://ec.europa.eu/dgs/justice_home/evaluation/dg_coordination_evaluation_annexe_en.htm  
2 Rahvusvahelise Kaubanduskoja küsitlus äritavade kohta kohtualluvuse küsimustes (2003) 
http://www.iccwbo.org/law/jurisdiction/  
3 Ameerika Advokaatide Assotsiatsiooni rahvusvahelise õiguse osakonna (Ameerika Advokaatide 
Assotsiatsiooni kohtu valiku Haagi konventsiooni küsimustega tegelev töörühm) 
oktoobris/novembris 2003 läbi viidud küsitlus. 
4 EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1. 
5 Euroopa Kohtu otsus, 31. märts 1971, kohtuasi 22-70: komisjon vs nõukogu – Autotranspordi Euroopa 
leping; arvamus 1/03, 7. veebruar 2006: Ühenduse pädevus sõlmida uus Lugano konventsioon 
kohtualluvuse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades. 
 
ET 3   ET Ühenduses kehtib kohtualluvuse ee skirjade kindel süsteem, mis põhineb poolte valikul (kohtu 
valiku kokkulepped) ning tehtud koh tuotsuste tunnustamisel ja tä itmisel. ELi ettevõtjate jaoks 
piirdub kõnealune süsteem aga ai nult ELi territooriumiga, sest  kolmandate riikidega on 
sõlmitud vaid üksikud mitme- või kahepoo lsed lepingud ja puuduvad ka üleilmselt 
kohaldatavad eeskirjad. 
Õiguskindluse puudumine võib osutuda kaubandustõkkeks. Ühe küsitluse tulemustest selgus, 
et ülemaailmset kaubandust mõjutab ettevõtjate ebakindlus küsimuses, millises riiklikus kohtus menetletakse vaidlustatud lepinguga se otud kohtuasja. 41 % küsitletud ettevõtjatest 
teatas, et nende olulisi äriotsuseid on mõjuta nud asjaolu, et ei ole kindel, millises kohtus 
lahendatakse vaidlus või millist õigust leping u suhtes kohaldatakse. Selline käitumine oli 
iseloomulik pigem suurettevõtjatele (47 %) kui väikeettevõtjatele (26 %). 
Samas peaks ühendus kolmandate riikide suhtes võetavate meetmete puhul pidama silmas 
ühenduse väärtusi, mis on nii tähtsad, et neid tuleb kaitsta ka väljaspool Euroopa Liitu. 
2.1. Kokkuvõte probleemidest 
Kõnealuses poliitikavaldkonnas teh ti kindlaks neli peamist probleemi: 
1. probleem
 
Õigusliku ebakindlusega seotud kulud ELi  ettevõtjatele, kellel puudub kindlus, et: 
• ELis tunnustatakse nende sõlmitud kohtu vali ku kokkulepet, milles valitakse pädevaks 
kohtuks väljaspool ELi asuv kohus, ning 
• kolmandas riigis tunnustatakse nende sõlmitud kohtu valiku kokkulepet, milles valitakse 
pädevaks kohtuks ELis asuv kohus. 
2. probleem  
Puuduliku prognoositavuse kulud ettevõ tjatele, kellel puudub kindlus, et 
• väljaspool ELi asuva, poolte valitud kohtu otsust tunnustata kse ja täidetakse ELis; 
• ELis asuva, poolte valitud kohtu otsust tunnustatakse ja tä idetakse väljaspool ELi. 
3. probleem  
ELis asuvale nõrgemale poolele tekitatavad kulud ja kahju puuduliku kaitse korral, mille 
põhjuseks on kohtu valiku kokkulepe, milles valita kse pädevaks kohtuks väljaspool ELi asuv 
kohus (nt välismaal asuva kohtu valik võib jätta  nõrgema poole ühenduse õigusega ettenähtud 
kaitsest ilma). 
4. probleem  
ELis ainupädevust käsitlevate eeskirjadega eriti ka itstud õigussuhete puudulik kaitse laiemas, 
üleilmses kontekstis (nt kinnisvaraga seoses , intellektuaalomandi õiguste puhul jne). 
 
ET 4   ET 2.2. Probleemi ulatus 
Probleemide ulatust on raske hinnata, sest puudu b asjaomane statistika ja empiirilised andmed 
on piiratud. Konsultatsioonide tulemusel kogut ud teabest ilmneb, et õiguslik ebakindlus 
seoses kohtu valiku kokkuleppest kinnipidamise ja kohtuotsuse täitmisega võib äriotsuseid 
kaudselt mõjutada. 
1. probleemiga seoses läbi viidud kaks küsitlust näitasid, et paljude e ttevõtjate (umbes 40 %) 
olulist äriotsust on mõjutanud ebak indlus seoses selleg a, millises kohtus lahendatakse vaidlus 
või millist õigust lepingu suhtes kohaldatakse. 
2. probleemi puhul on hinnanguliselt umbes 40 %-l  ettevõtjatest olnud mõnikord isegi 
ületamatuid raskusi seoses kohtuotsu ste tunnustamise ja täitmisega. 
Konsultatsioonide tulemused ei  kinnitanud 3. ja 4. probleemi olemasolu, kuid see ei tähenda, 
et neid probleeme ei oleks. 
3. E ESMÄRGID  
3.1. Üldine eesmärk 
Üldine eesmärk on kõrvaldada võimalikud kaubandustõkked õigusliku ebakindluse 
vähendamise teel ehk teisisõnu edendada rahvusvahelist kaubandust ja investeeringuid 
õigusliku ebakindluse vähenda mise kaudu ärilepingutes. 
3.2. Konkreetsed eesmärgid 
Üldine eesmärk peegeldub neljas konkreetse s eesmärgis, mis kõik on tihedalt seotud 
2. punktis esitatud probleemidega. Need ko nkreetsed eesmärgid on aluseks üksikute 
poliitiliste valikute suhtes kohaldatud peamistele hindamiskriteeriumidele: 
(1) suurendada ELi ettevõtjate õiguskindlus t, et tunnustatakse  nende otsuseid 
rahvusvaheliste kaubandusvaidluste la hendamiseks valitud kohtu kohta; 
(2) suurendada kindlust, et valitud kohus lahendab rahvusvahelise kaubandusvaidluse, 
mille üks pool on ELi ettevõtja; 
(3) kaitsta kohtuvaidluse nõrgemaks pooleks oleva ELi ettevõtja õigust valida kohus; 
(4) edendada ELi ettevõtjate õigusi, mis on ka itstud ELi õigusaktidega,  kui väljaspool ELi 
asuvates kohtutes lahendatakse rahvusvahelisi kaubandusvaidlusi, mille üks pool on ELi ettevõtja. 
Konkreetsete poliitiliste  eesmärkide valiku põhjused on järgmised: 
Konkreetne eesmärk 1:
 Oleks kasulik, kui rahvusvaheli se lepingu pooled, kes on sõlminud 
kohtu valiku kokkuleppe, võiksid ol la kindlad, et valitud kohus või mõni teine kohus, kellele 
asi on menetleda antud, peab kokkuleppest kinni. 
Konkreetne eesmärk 2:  Oleks kasulik, kui rahvusvaheli se lepingu pooled, kes on sõlminud 
kohtu valiku kokkuleppe, või ksid olla kindlad, et valitu d kohtu tehtud otsust tunnustab 
 
ET 5   ET (sobilik tunnustamiseks ja täitmiseks) mõle ma lepingupoole asukohariik ja/või riik, kus 
kohtuotsus täidetakse. 
Konkreetne eesmärk 3:  Ühendusele oleks kasulik, kui vastuvõetud lahendused kaitsevad 
kohtu valiku kokkulepet sõlmiva ELi nõrgema pool e õigusi. Eesmärgi saavutamine kaitseks 
nõrgemat poolt ja tagaks konkurentsi, sest väiksemad ettevõtjad sõlmiksid meelsamini 
rahvusvahelisi lepinguid. 
Konkreetne eesmärk 4:  Oleks kasulik, kui väljaspool ELi asuvad kohtud kaitseksid samu 
õigusi kui EL. See võiks toimuda näiteks nn aeglase matkimis e kaudu ehk lahendades 
kolmandate riikide kohtutes kohtuvaidlusi, mille üks pool on ELi ettevõtja, ning tema kaitseks esitatud väited võetakse järk-järgult üle kolmanda te riikide seadustesse ja tavadesse. Selle 
võimaliku tagajärjena võib suureneda tõenäosu s, et ELi ettevõtjad otsustavad sõlmida 
rahvusvahelisi kokkuleppeid, mis oma korda võib elavdada kaubandust. 
4. P
OLIITILISED VALIKUD  
POLIITILINE VALIK  POLIITILISE VALIKU KIRJELDUS  
PRAEGUSE OLUKORRA SÄILITAMINE (STATUS QUO)  
POLIITILINE 
VALIK 1 PRAEGUSE 
OLUKORRA PASSIIVNE SÄILITAMINE ÜHENDUS EI SÕLMI KONVENTSIOONI EGA 
KÄIVITA POLIITILISTE EESMÄRKIDE SAAVUTAMISEKS UUSI ALGATUSI. 
POLIITILINE 
VALIK 2 PRAEGUSE 
OLUKORRA AKTIIVNE 
SÄILITAMINE ÜHENDUS EI SÕLMI KONVENTSIOONI, KUID 
POLIITILISTE EESMÄRKIDE SAAVUTAMISEKS 
PEAB ÜHENDUS VALITUD KOLMANDATE RIIKIDEGA LÄBIRÄÄKIMISI KAHEPOOLSETE LEPINGUTE SÕLMIMISEKS. 
VALIKUD, MIS EI OLE SEOTUD ÕIGUSLOOMEGA  
POLIITILINE 
VALIK 3 „RIIKLIKU 
KINDLUSTUSE” PAKKUMINE TOETATAKSE SELLISE KINDLUSTUSE 
PAKKUMIST JA FINANTSEERIMIST, MIS KATAB KOHTU VALIK U EBAKINDLUSEGA 
SEOTUD LISAKULUD KOHTUVAIDLUSTE 
PUHUL (NT KOLMANDAS RIIGIS TOIMUNUD 
KOHTUMENETLUSE LISAKULUD JA ELI ETTEVÕTJALE TEKITATUD MAJANDUSLIK KAHJU, MIS TULENEB OTSUSEST, MIS PIIRAB NENDE ÕIGUSI, MIS OLEKSID NEIL OLNUD ELIS TEGUTSEMISE KORRAL). 
POLIITILINE VALIK 4 ETTEVÕTJATE 
TEAVITAMINE PRAEGUSTEST TOETATAKSE ELI ETTEVÕTJATE 
TEAVITAMIST RISKIDEST, MIS TULENEVAD EBAKINDLUSEST KOHTU VALIKUL, KUI 
 
ET 6   ET POLIITILINE VALIK  POLIITILISE VALIKU KIRJELDUS  
RISKIDEST, MIS 
TULENEVAD 
EBAKINDLUSEST 
KOHTU VALIKUL SOOVITAKSE KAUBELDA KOLMANDATE 
RIIKIDEGA, JA OLEMASOLEVATEST 
PRAKTILISTEST VAHENDITEST KÕNEALUSTE 
RISKIDE VÄHENDAMISEKS. 
ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD VALIKUD6 
 
POLIITILINE 
VALIK 5 KONVENTSIOONI 
SÕLMIMINE 
ÜHENDUSE POOLT, KUID EI ESITATA ARTIKLI 21 KOHASEID DEKLARATSIOONE ÜHENDUS SÕLMIB KONVENTSIOONI, KUID EI 
ESITA ARTIKLI 21 KOHAST DEKLARATSIOONI, 
MILLEGA JÄETAKSE TEATAVAD KÜSIMUSED KONVENTSIOONI KOHALDAMISALAST VÄLJA. 
POLIITILINE VALIK 6A KONVENTSIOON 
SÕLMITAKSE JA ESITATAKSE ARTIKLI 21 KOHANE DEKLARATSIOON, 
KUID JÄETAKSE 
VÄLJA AUTORIÕIGUS JA SELLEGA SEOTUD ÕIGUSED ÜHENDUS SÕLMIB KONVENTSIOONI JA 
ESITAB ARTIKLI 21 KOHASE DEKLARATSIOONI, KUID JÄTAB KONVENTSIOONI KOHALDAMISALAST VÄLJA AUTORIÕIGUSE JA SELLEGA SEOTUD 
ÕIGUSED. 
POLIITILINE VALIK 6B ÜHENDUS SÕLMIB 
KONVENTSIOONI JA 
ESITAB ARTIKLI 21 KOHASE DEKLARATSIOONI, KUID SELLEST JÄETAKSE VÄLJA 
KINDLUSTUSKÜSIMU
SED EUROOPA ÜHENDUS SÕLMIB 
KONVENTSIOONI JA ESITAB ARTIKLI 21 
KOHASE DEKLARATSIOONI, KUID JÄTAB KONVENTSIOONI KOHALDAMISALAST VÄLJA KINDLUSTUSKÜSIMUSED. 
POLIITILINE POLIITILISTE ÜHEN DUS SÕLMIB KONVENTSIOONI JA 
                                                 
6 Konventsiooniga on lubatud esitada kohtualluvust piirav deklaratsioon (artikkel 19), tunnustamist ja 
täitmist piirav deklaratsioon (artikkel 20), konkreetsete küsimuste kohta esitatav deklaratsioon 
(artikkel 21) ning ainupädevuseta kohtu valiku kokku lepet käsitlevad vastastikused deklaratsioonid 
(artikkel 22). Pidades silmas asjaolu, et konvents iooni vastuvõtmisele eelnenud läbirääkimistel ei 
toetatud mõtet, et ühendus peaks esitama artiklites 19 ja 20 nimetatud deklaratsioonid, ning mitu liikmesriiki ei olnud nõus ainupä devuseta kohtu valiku kokkulepete sõlmimisega, ei võeta 
mõjuhinnangus sisalduvates poliitilistes valikutes ar vesse võimalust esitada artiklite 19, 20 ja 22 
kohased deklaratsioonid. 
 
ET 7   ET POLIITILINE VALIK  POLIITILISE VALIKU KIRJELDUS  
VALIK 7 VALIKUTE 6A JA 6B 
KOMBINATSIOON ESITAB ARTIKLI 21 KOHASE 
DEKLARATSIOONI, KUID JÄTAB 
KONVENTSIOONI KOHALDAMISALAST VÄLJA 
AUTORIÕIGUSE JA SELLEGA SEOTUD ÕIGUSED NING KINDLUSTUSKÜSIMUSED. 
4.1. Valikute võrdlus 
HINDAMISKRI
TEERIUMID È 
POLIITILISED VALIKUD
Æ 1. 
PRAEGUSE OLUKORRA PASSIIVNE SÄILITAMINE
 2. PRAEGUSE OLUKORRA AKTIIVNE SÄILITAMINE
 3. „RIIKLIKU KINDLUSTUSE” PAKKUMINE
 4. TEAVITUSTÖÖ
 5. SÕLMIMINE ILMA DEKLARATSIOONIDETA
 6A. SÕLMIMINE, VÄLJA ARVATUD AUTORIÕIGUS
 6B. SÕLMIMINE, VÄLJA ARVATUD KINDLUSTUSLEPINGUD
 7. 
6A +6B  
SUURENDADA ELI 
ETTEVÕTJATE ÕIGUSKINDLUST 
SEOSES SELLEGA, 
ET TUNNUSTATAKSE NENDE OTSUSEID RAHVUSVAHELISTE KAUBANDUSVAIDLUSTE LAHENDAMISEKS 
VALITUD KOHTU 
KOHTA
 0 √ 0 0 √√√ √√√ √√√ √√ 
SUURENDADA 
KINDLUST SEOSES 
SELLEGA, ET VALITUD KOHUS LAHENDAB RAHVUSVAHELISE KAUBANDUSVAIDLUSE, MILLE ÜKS 
POOL ON ELI 
ETTEVÕTJA
 0 √ 0 0 √√√ √√√ √√√ √√ 
KAITSTA 
KOHTUVAIDLUSE NÕRGEMAKS POOLEKS OLEVA ELI ETTEVÕTJA ÕIGUST VALIDA KOHUS
 0 √ √ √ √√ √√√ √√√ √√√ 
EDENDADA ELI 
ÕIGUSAKTIDEGA KAITSTUD ÕIGUSTE 
ÜLEVÕTMIST 
VÄLJASPOOL ELI ASUVATES KOHTUTES SELLISTE 0 √ 0 0 √√ √√ √√ √ 
 
ET 8   ET RAHVUSVAHELISTE 
KAUBANDUSVAIDLUSTE 
LAHENDAMISEL, 
MILLE ÜKS POOL ON ELI ETTEVÕTJA
 
MAJANDUSLIK JA SOTSIAALNE KASU
 0 √√ √√ √√ √√ √√√ √√√ √√√ 
MAJANDUSLIKUD JA SOTSIAALSED KULUD
 0 0 VÕIMALIK 
MÕJU 
KONKURE
NTSILE  0 VASTUOL
U 
ÜHENDUS
E POLIITIKAGA
 VASTUOLU 
ÜHENDUS
E POLIITIKAGA
 VASTUOLU 
ÜHENDUS
E POLIITIKAGA
 0 
RAKENDUSKULUD  0 VÄGA 
MADALADKÕRGED  MADALAD 
KUNI KESKMISE
D VÄGA 
MADALADVÄGA 
MADALAD  VÄGA MADALAD VÄGA 
MADALAD
VASTUOLU 
ÜHENDUSE POLIITIKAGA
 EI EI EI EI VÕIMALIK VÕIMALIK   VÕIMALIK  0 
EELISTATUD VALIK  EI EI EI EI EI EI  EI  JAH 
4.2. Eelistatud valik 
Tabelis 4.1 esitatud hinnangutest lähtudes tuleks  eelistada poliitilist valikut 7, mille kohaselt 
ühendus sõlmib konventsiooni ja esitab artikli 21 kohased deklaratsioonid autoriõiguse ja 
sellega seotud õiguste ning kindlustusküsimuste kohta. Kuigi poliitiliste valikute 5, 6a ja 6b 
üldtulemused poliitiliste eesmärkide saavutamis el on natuke paremad (erandiks on poliitiline 
eesmärk tagada ELi ettevõtjate õiguste ka itse), tekitavad nad võimalikke vastuolusid 
ühenduse poliitikaga. Poliiti line valik 7 kõnealuseid va stuolusid ei tekita ja  seetõttu tuleb seda 
eelistada. Samuti eeldatakse, et selle valikuga kaasneb suurem ma janduslik ja sotsiaalne kasu. 
4.3. Eelistatud valiku mõju või malik ulatus ja iseloom 
Eelistatud poliitilise valiku üldine eesmärk  on vähendada ELi ettevõtjate õiguslikku 
ebakindlust. Selleks peaks konventsiooni sõlm imine mõjuma stiimulina rahvusvahelisele 
kaubandusele ja aitama seega kaasa kaupade ja  teenustega seotud kulutuste vähendamisele 
ELis. 
Õiguslik ebakindlus on ainult üks  rahvusvahelist kaubandust piir av tegur. Eelistatud valik 
vähendaks õiguslikku ebakindlust, kuid ei kaot aks seda täielikult. Täpsemalt: eelistatud valik 
suurendaks tõenäosust , et kohtu valiku kokkulepet ja valit ud kohtu tehtud otsu st tunnustatakse 
ja täidetakse. 
4.4. Eelistatud valikuga seotud kulud 
Eelistatud valikuga kaasnevad ainult madalad rakenduskulud, mis tulenevad ühenduse poolt 
konventsioonile allakirjutamise ja selle sõlmim isega seotud õigusaktide ettevalmistamisest. 
Kuna EL saab konventsioonist kasu ainult s iis, kui ka ELi kaubanduspartnerid selle 
ratifitseerivad, on vaja diplom aatilisi ja haldusvahendeid, et  võimalikke konventsiooniosalisi 
julgustada ja nendega läbirääkimisi pidada. 
 
ET 9   ET Lisakulusid põhjustab konventsiooni rakendamis e (toimimise) järele valve pärast selle 
sõlmimist ühenduse poolt. 
Eelistatud valik ei põhjusta rahvusvahelises ka ubanduses tegutsevatele ELi ettevõtjatele ei 
kohandus- ega halduskulusid. Ettevõtjatele j ääks õigus ise otsustada, kas lisada oma 
lepingutesse kohtu valiku kokkulepe või kasutada  ka edaspidi vaidluste lahendamise 
alternatiivseid meetodeid. 
4.5. Euroopa Liidu lisaväärtus 
Eelistatud valikuga kaasneks märkimisväärne ELi  lisaväärtus. Esiteks, kõ ikide ELi ettevõtjate 
jaoks sõltumata liikmesriigist kehtiksid ühtsed eeskirjad ja Brüsseli I määrusega ELis kehtestatud võrdseid tingimusi kohaldataks ka konventsiooniosa liste suhtes. Teiseks, püüded 
vähendada õiguslikku ebakindlust mitmesugus eid erandeid sisaldavate kahepoolsete 
lepingutega võivad osutuda kahjulikuks, sest  ELi peamised kaubanduspartnerid soovivad 
tõenäoliselt, et nende kaupade ja teenus tega võib kaubelda nii ELis kui ka teiste 
kaubanduspartneritega samade kohtu valiku kokkul eppeid käsitlevate eeskirjade alusel. 
Konventsiooni sõlmimise kulud on väga väiksed, samas võimalik majanduslik kasu aga suur. 
Konventsiooni sõlmimisel on ainult mõned või malikud miinused. Nende hulka võib näiteks 
kuuluda konventsioonist tulenev kohustus tunnusta da ELis kolmandate riikide kohtute tehtud 
„vastuolulisi” otsuseid. Siiski on alati võima lik selliste otsuste tunnustamisest keelduda, 
viidates riigi avalikule korrale  (konventsiooni artikli 9 punkti e kohaselt), ja võib oletada, et 
selliste otsuste arv väheneb järk-jär gult kohtupraktika sarnastumise tõttu. 
5. J
ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Konventsioon koostati Haagi rahvusvahelise er aõiguse konverentsi egiid i all ning nimetatud 
konverentsi praktika hulka kuulub erikomisjonide korrapäraste kohtumiste korraldamine, et 
hinnata konventsioonide kohaldamist praktikas ee smärgiga jälgida ja hinnata nende edukust. 
Lisaks institutsioonilisele järelevalvele peaks komisjon kui konvent siooniosaline töötama 
välja oma järelevalve- ja hindamismehhanismi. 
Praegu puuduvad sobilikud teabeallikad, mida saaks kasutada olemasolevate probleemide 
ulatuse ja iseloomu täpseks hindamiseks ning nende arengu jälgimiseks tulevikus. 
Neid asjaolusid arvesse võttes oleks asja kohane toimida samamoodi nagu teiste sama 
valdkonna õigusaktide puhul, st korrapäraste aj avahemike järel (nt kord  nelja aasta jooksul) 
vaadata välistöövõtja koostatud uuringu abil läbi konventsiooni toimimine.