ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 25.7.2008 
SEK(2008) 2279  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile: Ettepanek: nõuk ogu määrus Euroopa teadusuuringute 
infrastruktuuri (ERI) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta 
  
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE
  
 
{KOM (2008) 467 lõplik} 
{SEK(2008) 2278} 
 
ET 2   ET MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE  
 
Käesoleva mõjuhinnang on lisatud ettepane kule määruse kohta, milles käsitletakse 
ühenduse õiguslikku raamistikku Euroopa teadusuur ingute infrastruktuuri de (ERI) jaoks ja 
mis sisaldub komisjoni 2008. aasta õigusl oome- ja töökavas ühe prioriteedina.  
Alates 2000. aasta jaanuarist, kui avaldati EÜ komisjoni t eatis „Euroopa teadusruumi 
suunas”, on Euroopa teadusruumi ideed järgitud kõikide ühenduse teadus- ja 
arendustegevuse meetmete puhul ning see olnud keskne majanduskasvu, töökohtade 
loomist ning dünaamilist ja teadmistepõhi st Euroopa majandust käsitleva Lissaboni 
strateegia teaduseesmärkide saavutamisel. 2007. aastal Euroopa teadusruumi käsitlevas 
rohelises raamatus „Euroopa teadusruum: uued perspektiivid” määratleti mitmed 
põhivaldkonnad, kus tõhus tegevus liikmesriikid evahelise partnerluse kaudu suudaks kaasa 
tuua märkimisväärseid eeliseid Euroopa t eadusuuringute süsteemile ja aidata kaasa nn 
viienda vabaduse, teadmiste vaba  liikumise loomisele Euroopas. Selles kontekstis peetakse 
maailmatasemel teadusuuringute infrastruktuur ide väljaarendamist ambitsioonika Euroopa 
teadusruumi idee üheks kandvaks osaks. 
Teadusuuringute infrastruktuurid mängivad üha kasvavat rolli teadmiste ja tehnoloogiate 
edendamisel. Nii on keskkonnateaduste vaatlu skeskused, genoomi- ja sotsiaalteaduste 
andmepangad, kuvamissüsteemid ja puhtad ruumid nanoelektroonika tarbeks ning 
kiiritusrajatised olulised teadusuuringute ja innovatsiooni  seisukohalt. Ainulaadsete 
teadusteenuste pakkumise eri ri ikidest pärit kasutajatele, noo rte teadusesse kaasamise ning 
rajatiste omavahel ühendamise kaudu aitava d teadusuuringute infr astruktuurid kaasa 
teadusringkondade struktureerimisele ja  mängivad seega ol ulist rolli tõhusa 
teadusuuringute ja innovats iooni keskkonna loomises. Tä nu suutlikkusele koondada 
kriitiline hulk inimesi ja investeeringuid aitavad need kaasa majandusarengule riigi, 
piirkonna ja Euroopa tasemel. Seetõttu m oodustavad infrastruktuurid teadusuuringutest, 
haridusest ja innovatsioonist koosneva  teadmiste kolmnurga keskme.  
Et teadustegevuse piirid avarduvad ja te hnoloogiad arenevad, muutuvad teadusuuringute 
infrastruktuurid üha keerulisemaks ja kall imaks, mistõttu ei ole need tihti enam 
kättesaadavad ühele uurimisrühmale, piirkonna le, riigile või iseg i mandrile. Euroopa 
killustatus ei muuda nende probleemide lahendamist lihtsamaks.  
See selgus 1.–3. juulil 2004 ja 25.–26. novemb ril 2004 toimunud konkurentsiküsimuste 
nõukogu istungil, kus ministrid leppisid ko kku, et Euroopa teadusruumi edasiseks 
arendamiseks on vaja parandada konkurentsivõimelisi teadusuuringuid, vältida killustumist ja tagada koostöö teadusuuri ngute infrastruktuuride val dkonnas. Ministrid rõhutasid 
vajadust töötada teadusuuringut e infrastruktuuride valdkonna s välja Euroopa strateegia, 
mis tooks kaasa parema kooskõlastamise Euroop a tasandil ja eri lähenemisviisid olenevalt 
asjaomaste teadusrajatiste suurusest ja ulatusest. Ministrid volitasid teadustöö 
infrastruktuuride Euroopa strateegiafoorum it (European Strategy Forum for Research 
Infrastructure, edaspidi „ESFRI”) välja töötama järgmise põlvkonna teadusuuringute 
infrastruktuuride Euroopa strateegilist tegevuskava.  
Pärast ESFRI tegevuskava avaldamist  2006. aasta oktoobris kutsusid mitmed 
konkurentsivõime nõukogud ja Euroopa Ülemkogu li ikmesriikide üles aktiivselt osalema 
üleeuroopalist huvi pakkuvate teadusuuringu te infrastruktuurid e rakendamises ja 
tunnustasid Euroopa Komisjoni olul ist rolli selles protsessis. 
 
ET 3   ET Kuid üks peamine raskus uute Euroopa tea dusuuringute infrastruktuu ride asutamisel on 
lisaks ressursside vähesusele ning tehniliste ja organisato orsete küsimuste keerukusele 
asjaomase õigusliku raamistiku puudumine, mis või maldaks sobilike partnerluste loomist 
eri riikidest pärit partnerite vahel. ESFR I egiidi all tuvastati hiljuti olemaolevate 
õigusaktide piiranguid ja leiti, et on vaja töötada välja uus spetsi ifiline ühenduse õiguslik 
raamistik selliste Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride asutamiseks, kus osalevad mitmed liikmesriigid.  
Seetõttu on komisjon kaasanud oma 2008. aasta õigusloome- ja töök avva prioriteetse 
algatusena ettepaneku töötada välja määrus Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri (ERI) 
käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta.  
Selle algatuse ettevalmistamiseks on korra ldatud laiaulatuslik konsultatsioon huvitatud 
isikutega. Mõju hindamisel on võetud arvesse er i allikatest saadud te avet: i) ekspertide 
analüüsid; ii) konsultatsioon sidus rühmadega ja iii) ta litustevahelise rühma ja spetsiaalselt 
käesoleva algatuse tarbeks l oodud sõltumatu foorumi panus.  
Arutletud on nelja poliitikavõimaluse üle.  
• 1. valikuvõimalus. Esimene valikuvõimalus m itte võtta konkreetset ELi meedet võrdub 
praeguse olukorraga, kui iga konsortsium sihtotstarbelise menetluse kaudu üritab 
tuvastada olemasolevate õiguslike vormide hul gast selle, mis oleks nende projektile 
kõige sobilikum.  
• 2. valikuvõimalus tähendab Euroopa Komisjoni  poolset leebet sekkumist, mille käigus 
aidatakse neid, kes on seotud Euroopa infrastr uktuuride ülesehitamisega, et tuvastada 
probleeme ja vajadusi, vahetada  teavet, kuidas selliseid pr obleeme lahendada, ja võtta 
kasutusele parimad tavad.  
• 3. valikuvõimalus tähendab iga üksikjuhtumi ko rral eraldi ja vastavalt vajadusele 
ühisettevõtete loomist ühenduse poolt vastav alt EÜ asutamislepingu artiklile 171.  
• 4. valikuvõimalus on otsesem lahendus kä esolevale probleemile. See tähendab 
õigusloomealast tegevust, et kehtestada uus õigusakt, mis oleks kohandatud Euroopa 
teadusuuringute infrastruktuurid e vajadustele ja mis täienda ks olemasolevaid õiguslikke 
vorme riiklikul ja Euroopa tasandil. Seejuures nähakse ette, et seadusandja annab 
Euroopa Komisjonile volitused anda Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri staatust.  
Erinevate poliitikavalikute võr dlevast hinnangust selgub, et  4. valikuvõimalus on kõige 
tõhusam viis ettepaneku poliitik aeesmärkide saavutamiseks.  
 
 
ET 4   ET  
Poliitikaeesmärgid  1. võimalus2. võimalus 3. võimalus 4. võimalus
Uute Euroopa teadusuuringute infrastruk-
tuuride loomise lihtsus ja protsessi kiirenemine  Üldiselt 
madalÜldiselt 
madalKeskmine  Kõrge  
Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride 
arvu suurenemine Väga madal  Keskmine  Keskmine  Kõrge  
Panus Euroopa teadusuuringute infrastruk-
tuuride poliitika täiendavasse arengusse Väga madal  Keskmine  Keskmine  Kõrge  
Tasuva menetluse kehtestamine uute Euroopa 
teadusuuringute infrastruktuuride loomiseks Üldiselt 
madalÜldiselt 
madalMadal  Kõrge  
Kõik tunnused, mis õiguslikul vormil peab 
olema ERIde puhul Olenevalt 
kavastOlenevalt 
kavastKeskmine  Kõrge  
Positiivsem ELi kuvand rahvusvahelisel tasan-
dil Euroopa teadusruumi tugevnemise abil Väga madal  Keskmine  Keskmine  Kõrge  
Panus sotsiaalmajanduslike, keskkonnalaste 
ja ühiskondlike eesmärkide saavutamisse Üldiselt 
madalKeskmine  Keskmine  Kõrge