Kohtusüsteemil on tõsiseid probleeme tõhususega. Esimese astme kohtutes tsiviil-, kaubandus- ja haldusasjade lahendamiseks kuluv aeg (737 päeva 2018. aastal võrreldes 1 118 päevaga 2017. aastal) on endiselt üks ELi pikemaid. Halduskohtu esimeses astmes tõhusus paranes, mida näitasid menetluste lühem kestus (487 päeva 2018. aastal võrreldes 2 162 päevaga 2017. aastal) ning algatatud ja lõpetatud kohtumenetluste kõrgem määr (2018. aastal ligikaudu 219 % võrreldes ligikaudu 74 %ga 2017. aastal). Viimase astme menetlused on siiski endiselt väga pikad (2018. aastal 2 156 päeva). Vajadus tõhustada kohtusüsteemi tõstatati ka eelnimetatud soovituses, mis esitati 2020. aasta Euroopa poolaasta raames .

Kohtusüsteem on peaaegu täielikult digiteerimata. Üldsusele on kättesaadav väga piiratud teave kohtusüsteemi kohta. Lisaks puudub elektrooniline teave juhtumite menetlemise edenemise kohta ja elektrooniline kohtuasjade haldamise süsteem.Seda küsimust on käsitletud ka 2020. aasta Euroopa poolaasta raames, soovitades parandada kohtusüsteemi digiteerimist. Kohtute elektroonilise haldussüsteemi kasutuselevõtmine on käimasolevate reformide üks peamisi eesmärke. Selle rakendamine ja asjakohased riigihankemenetlused on aga alates 2017. aastast edasi lükkunud. Vahepeal on loodud ja paigaldatud kõikidesse rahvastikuregistritesse ja kõrgeimasse kohtusse elektrooniline miniregister, et võimaldada taotluste/avalduste tõhusamat menetlemist kuni e-kohtu süsteemi täieliku rakendamiseni. Sellega seoses tuleks märkida, et kõrgeim kohus teatas, et COVID-19 pandeemiaga toimetulekuks võetud erakorraliste meetmete raames peatatakse kõik kohtumenetlused, välja arvatud kiireloomulised asjad. Kohtumenetlused on alates 4. maist 2020 järk-järgult jätkunud.

Käimas on vabariigi õigusameti reformimine. Prokuratuuri juhib vabariigi peaprokurör. Õigusnormid keelavad mis tahes isikutel anda peaprokurörile korraldusi või sekkuda peaprokuröri ülesannete täitmisse . Kõik prokurörid menetlevad kriminaalasju peaprokuröri juhendamisel ja nimel . Lisaks on peaprokurör ka vabariigi õigusameti juhataja ja vabariigi õigusnõustaja. See mitmekordne roll võib panna muretsema selle pärast, kas kõik õigusametnikud ja prokurörid suudavad täita oma ülesandeid sõltumatult . 2019. aastal analüüsisid sõltumatud eksperdid õigusameti toimimist. Aruande põhjal koostati tegevuskava, mille ministrite nõukogu kiitis heaks 15. oktoobril 2019. Tegevuskavas nähakse ette vabariigi õigusameti põhjalik reformimine. Reformimine hõlmab muu hulgas õigusameti eraldiseisvate sõltumatute direktoraatide ümberkorraldamist ja loomist, uute ametikohtade loomist, menetluste otstarbekamaks muutmist, ülesannete lahutamist ja värbamismenetlusi. Peaprokurör ja rahandusministeerium arutlevad praegu seaduseelnõu üle, mis käsitleb õigusameti eelarvelist sõltumatust .

Kohtunike ametisse nimetamisel kohaldatakse uusi üksikasjalikke kriteeriume. Kõrgeim kohus kehtestas 2019. aasta juulis uued üksikasjalikud kriteeriumid kohtunike valimiseks, ametisse nimetamiseks, hindamiseks ja edutamiseks. Eesmärk on ühtlustada need menetlused ELi olemasolevate parimate tavadega. Neid uusi kriteeriume kohaldatakse nii uute kohtunike töölevõtmisel kui ka edutamisel. Valimine ja ametisse nimetamine põhineb kandideerimiskutsel, mis avaldatakse paljudes kohtades, sealhulgas ametlikus väljaandes. Kohtunike ülemnõukogu teeb konkursi edukalt läbinud kandidaatide kohta otsuse pärast menetlust, mille eesmärk on tagada, et kandidaadid vastavad objektiivsetele kriteeriumidele ning et neil on vajalikud teadmised ja isikuomadused.

Kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase on keskmine. Kohtusüsteemi sõltumatust peab „üsna heaks või väga heaks“ 55 % kodanikest, kelle osakaal vähenes 2020. aastal veidi. Ettevõtete seas on vastav näitaja 48 % ja viimastel aastatel on see vähenenud.

Praegu on arutlusel kohtute korralduse ja kohtunike ametisse nimetamisega seotud struktuurimuutused. Justiits- ja avaliku korra ministeerium esitas 30. mail 2019 esindajatekojale seaduseelnõu praeguse kõrgeima kohtu jagamise kohta kaheks eraldi kohtuks: uueks eraldiseisvaks kõrgeimaks konstitutsioonikohtuks ja kõrgeks kohtuks. Sama seaduseelnõuga, mis on esindajatekojas menetlemisel, nähakse ette 16 kohtunikust koosneva apellatsioonikohtu loomine. Veel ühes esindajatekojas arutlusel olevas eelnõus kirjeldatakse üksikasjalikult uue kõrgeima konstitutsioonikohtu ja kõrge kohtu kohtunike ametisse nimetamist. Eelnõu tugineb praegusele süsteemile, mille kohaselt nimetab kõrgeima kohtu kohtunikud ametisse vabariigi president kahe kõrgeima astme kohtute kohtunike ettepanekul. Eelnõus on ka sätestatud, et uue apellatsioonikohtu kohtunikud nimetab ametisse kohtunike ülemnõukogu, kuhu kuuluvad ka peaprokurör, advokatuuri esimees ja pikaajalise kogemusega jurist.

Küprose kohtusüsteem koosneb kuuest esimese astme kohtust, kuuest tegutsevast kriminaalkohtust, halduskohtust, rahvusvahelise kaitse halduskohtust ja kõrgeimast kohtust. Lisaks on olemas perekonnakohtud, üüri- ja rendiasjade kohtud, töökohtud ja sõjaväekohus. Kõrgeima kohtu kohtunikud nimetab ametisse vabariigi president kohtunike seast kõrgeima kohtu soovitusel. Esimese astme kohtunikud nimetab ametisse ning neid viib üle ja edutab kohtunike ülemnõukogu, kuhu kuuluvad kõik kõrgeima kohtu liikmed (president ja 12 kohtunikku). Kõigis esimese astme kohtutes töötab kokku 88 kohtunikku ja kõrgeimas kohtus 13 kohtunikku. Prokuratuur on sõltumatu ja selle tööd korraldab riigi peaprokurör. Peaprokuröril on õigus oma äranägemise järgi ja avalikes huvides algatada, järgida, üle võtta ja jätkata või lõpetada süüteomenetlust iga vabariigis elava või asuva mis tahes isiku (juriidilise või füüsilise) vastu. Peaprokurör juhib ka vabariigi õigusametit – sõltumatut ametit, mis ei allu ühelegi ministeeriumile. Peaprokurör on ka vabariigi, presidendi, ministrite nõukogu ja ministrite õigusnõunik. Ta täidab kõiki muid talle põhiseaduse või seadustega pandud ülesandeid ja kohustusi.

Küprose kontrolli- ja tasakaalustussüsteem hõlmab parema õigusloome projekti osaks olevat konsulteerimisprotsessi ning põhiseaduslikkuse järelkontrolli. Kõrgeim kohus vaatab praegu seda läbi ja õigusakti eelnõu eesmärk on anda see ülesanne üle äsja loodud kõrgeimale konstitutsioonikohtule. Teise õigusakti eelnõu eesmärk on parandada kohtuotsuste täitmist haldusasutuste poolt. Haldusvolinik, kes täidab inimõigustega tegeleva riikliku asutuse ülesandeid, seisis silmitsi teatavate probleemidega, kuid tema suutlikkus on viimasel ajal suurenenud. Kuigi riigis on loodud struktuur, mis soodustab kodanikuühiskonna osalemist ühiskondlikus elus, näib, et kodanikuühiskonna organisatsioonidel on probleeme seoses registreerimisraamistikuga, mille kohaselt tuleb registreerida vähemalt 20 asutajaliiget.

Küprosel on Küprose Vabariigi põhiseadusega sätestatud õiguslik ja ametlik sõnavabaduse kaitse ja teabele juurdepääsu õigus. Teisesed õigusaktid kaitsevad sõnaselgelt ajakirjanike õigust kaitsta oma allikaid ning toetavad meedia mitmekesisust raadio- ja televisioonisektoris. Samas on tõstatatud küsimusi seoses meediaameti sõltumatusega (nt seoses ametisse nimetamise menetlustega). Samuti teeb muret see, et puudub raamistik, mis tagaks trüki- ja digimeedia sektoris omandi läbipaistvuse, ja see muudab neis sektorites lõplike omanike või ristomandi tuvastamise ja kontrollimise keeruliseks.

Küpros on saavutanud mõningast edu korruptsioonivastases võitluses ja korruptsioonijuhtumite, sealhulgas kõrgemate ametnike korruptsioonijuhtumite uurimisel. Peamisi õigusakte korruptsiooni ennetamiseks ei ole veel vastu võetud. Lobitöö ja rikkumisest teatajate kaitse on endiselt seadusega reguleerimata ning sõltumatu korruptsioonivastane asutus loomata. Kehtestatud on vara deklareerimise eeskirjad, kuid olemasolevat korda võiks veelgi tugevdada, parandades varadeklaratsioonide üle teostatava järelevalve tõhusust. Kuigi valitsuse liikmetele, riigiametnikele ja prokuröridele on kehtestatud tegevusjuhendid, puuduvad sarnased juhendid esindajatekoja liikmetele.

Küprose kohtusüsteemis on alates 2019. aastast toimunud mitu struktuurimuutust ja -reformi, mille eesmärk on lahendada süsteemi tõhususe ja kvaliteediga seotud olulised probleemid, eelkõige seoses digiteerimisega. Tsiviil-, kaubandus- ja halduskohtumenetlused kestavad endiselt väga kaua. Reformid hõlmavad uute erikohtute loomist, kohtute ümberkorraldamist, kohtunike koolituskeskuse loomist, tsiviilkohtumenetluse normide läbivaatamist ja meetmeid kohtuasjade kuhjumise vältimiseks. Pooleli on ka kõrgeima konstitutsioonikohtu ja kõrge kohtu loomise reform. Paljud neist reformidest on veel arutamisel või edasi lükatud. Praegu vaadatakse läbi õigusameti tegevust, sealhulgas ülesannete lahusust ja värbamismenetlusi, et suurendada ameti suutlikkust.

Nende tõhususega seotud probleemide lahendamiseks on vastu võetud tegevuskava ning selle rakendamine on käimas, kuigi mõningase hilinemisega. Reformikava oluline samm on olnud Küprose kohtute toimimise analüüs, mis lõpetati 2018. aasta märtsis ja milles esitati mitu soovitust kõrgeima kohtu ja esimese astme kohtute toimimise ning kohtute juhtimise kohta. Nende soovituste alusel on valitsus koostanud kohtusüsteemi reformimise üksikasjaliku tegevuskava. Tegevuskava rakendamise hõlbustamiseks ja toetamiseks on loodud kohtute reformikomitee, mille töös osalevad asjaomased sidusrühmad. Kuigi ametiasutused on väljendanud oma pühendumust kohtusüsteemi puuduste kõrvaldamisele, on enamiku kavandatud meetmete rakendamine viibinud ja neid arutatakse ikka veel esindajatekojas.

Reformidega nähakse ette uute kohtute loomine. On tehtud ettepanek võtta vastu uus õigusakt kaubanduskohtu loomiseks. See sisaldab sätteid kohtu pädevusse kuuluvate kohtuasjade ja kohtunike kvalifikatsiooni kohta. Eesmärk on luua asjakohane foorum tähtsate kaubandusasjade lahendamiseks. Selle seaduse vastuvõtmise eel on juba heaks kiidetud viis kohtuniku ametikohta, mis lisatakse riigieelarvesse. Lisaks nähakse teise uue seaduseelnõuga ette uue pädevusvaldkonna loomine esimese astme kohtutes ning see on samuti esindajatekojas menetlemisel. Õigusakti eelnõu kohaselt on iga esimese astme kohtu kohtunik pädev arutama ja lahendama kõiki hagisid, mis on seotud krediidilimiitidest tulenevate või nendega seotud vaidlustega, olenemata vaidluse eseme ja asjaomase vara väärtusest. 2019. aasta juunis alustas tööd uus rahvusvahelise kaitse halduskohus. Selle kohtu asutamise seaduse kohaselt annab halduskohus rahvusvahelise kaitsega seotud asjad üle sellele kohtule, et kiirendada seda liiki asjade menetlemist ja anda halduskohtule rohkem aega kõigi muude asjadega tegelemiseks. Kohtu suutlikkust on 1. septembriks suurendatud, võttes tööle kaks uut kohtunikku (asjaomane muudatus võeti vastu 2020. aasta jaanuaris) ja kümme haldusametnikku, kes abistavad kohtunikke (viis neist on juba ametisse nimetatud).

Üks reformi pakilistest ülesannetest on kohtutesse kuhjunud kohtuasjade lahendamine. Kõrgeim kohus on määranud esimese astme kohtu esimehe tegutsema „juhtumihaldurina“, kes jälgib kuhjunud kohtuasjade õigeaegset lahendamist ja teostab selle üle järelevalvet. Alanud on kohtunike rakkerühma loomine: tööle on võetud mitu uut kohtunikku, protsess on käimas ja värvatakse abipersonali. Pärast kõrgeima kohtu 2019. aasta veebruari otsust anda viivislaenudega seotud finantsvaidluste lahendamine kuuele juba ametis olevale esimese astme kohtu kohtunikule, korraldati 2019. aasta detsembris erikoolitus.

Tsiviilkohtumenetluse normide läbivaatamine, mis pidi jõudma lõpule 2020. aasta juuniks, on edasi lükkunud selle aasta oktoobrisse. See on oluline reform, mis peaks aitama parandada kohtusüsteemi tõhusust. Tsiviilkohtumenetluse seaduse muudatuse eesmärk on lihtsustada vallasvara arestimist puudutavate kohtulahendite täitmist. Lisaks peaksid muudetud tsiviilkohtumenetluse eeskirjad parandama kohtuotsuste täitmist.

II.Korruptsioonivastase võitluse raamistik

Küpros muutis oma korruptsioonivastast õigusraamistikku ja riiklikku horisontaalset tegevuskava, rakendades riikliku korruptsioonivastase strateegia põhielemendid, mille ministrite nõukogu kiitis heaks 2019. aasta mais. Peaprokuröri üldisesse pädevusse kuulub kuritegude, sealhulgas korruptsiooni eest vastutusele võtmine. Prokuratuur annab korruptsioonisüütegusid uurivatele õiguskaitseasutustele õigusnõu. Vastuvõtmise ootel on mitu õiguslikku meedet, näiteks korruptsioonivastase võitlusega tegeleva sõltumatu asutuse loomise seaduse eelnõu, lobitööd käsitleva seaduse eelnõu ja korruptsioonisüütegudest teatamist käsitleva seaduse eelnõu, mis sisaldab sätteid rikkumisest teatajate kaitse kohta.

Küpros sai 2019. aasta Transparency Internationali koostatavas korruptsiooni tajumise indeksis 58 punkti 100st ning oli ELis 12. kohal ja maailmas 41. kohal. 95 % Eurobaromeetri 2020. aasta uuringule vastanutest peab korruptsiooni laialt levinud probleemiks (ELi keskmine: 71 %) ja 60 % inimestest tunneb end oma igapäevaelus isiklikult korruptsioonist mõjutatuna (ELi keskmine: 26 %). 88 % ettevõtetest leiab, et korruptsioon on laialt levinud (ELi keskmine: 63 %) ja 48 % leiab, et korruptsioon on ettevõtlusega tegelemisel probleemiks (ELi keskmine: 37 %). 24 % inimestest leiab, et tehtud on piisaval hulgal süüdimõistvaid kohtuotsuseid, et hoida ära korruptiivset tegevust (ELi keskmine: 36 %), samal ajal kui 11 % ettevõtetest leiab, et kõrgemale ametnikule altkäemaksu andmiselt tabatud inimesi ja ettevõtteid karistatakse asjakohaselt (ELi keskmine: 31 %).

Korruptsioonivastased karistusõigusnormid on üldjoontes kehtestatud. Kehtestatud on kriminaal- ja menetlusõiguse aspektid koos kuritegude asjakohaste määratluste ja aegumistähtaegadega, mis on üldjoontes kooskõlas rahvusvaheliste standarditega. Karistused juriidilistele isikutele, kes on süüdi mõistetud korruptsioonis, hõlmavad ka neile riigihankemenetlustes osalemise keelu kehtestamist. Seaduseelnõuga nähakse ette suuremad trahvid ja ettevõtete ajutine sulgemine juriidiliste isikute toime pandud korruptsioonikuritegude eest. Spordivõistlustega manipuleerimise vastase võitluse seadus, mille eesmärk on võidelda korruptiivse käitumise vastu spordis, võeti vastu 15. detsembril 2017 ning selles määratletakse uued korruptsioonikuriteod selles valdkonnas. Küprose Vabariigi kohtute eksterritoriaalne pädevus kehtib kõigi korruptsiooniga seotud süütegude puhul.

Käimas on riikliku korruptsioonivastase tegevuskava rakendamine. Ministrite nõukogu kiitis 2019. aasta mais heaks riikliku horisontaalse korruptsioonivastase tegevuskava, millega rakendatakse riikliku korruptsioonivastase strateegia põhielemendid. Mõned tegevuskava põhimeetmed, eelkõige korruptsioonivastase võitlusega tegeleva sõltumatu asutuse loomist käsitleva seaduse eelnõu, ei ole veel vastu võetud. Lisaks ootavad vastavalt alates 2017. aasta maist ja 2019. aasta maist esindajatekojas vastuvõtmist korruptsioonist teatamise seaduse eelnõu, mis sisaldab sätteid rikkumisest teatajate kohta, ning ametiasutuste otsuste tegemise menetluste läbipaistvust ja sellega seotud küsimusi käsitleva seaduse eelnõu, mis sisaldab sätteid lobitöö kohta. Oodates sõltumatu asutuse loomist, on ajutise korraldusena vastutus järelevalve eest riikliku horisontaalse tegevuskava rakendamise üle pandud läbipaistvuse ja korruptsiooni ennetamise ametile. Ametisutustes on määratud kontaktisikud, kuid büroos ei ole piisavalt töötajaid.

Korruptsiooni ennetamise, uurimise ja selle eest vastutusele võtmise pädevus on jagatud mitme asutuse vahel. Korruptsioonivastase võitluse poliitika koordineerimise eest vastutab justiits- ja avaliku korra ministeerium. Peaprokurörile kuulub üldine vastutus kriminaalvastutusele võtmise eest, sealhulgas õigus süüdistusest loobuda. Prokuratuur (riigiprokuratuuri allüksus) annab politseiuurijatele otsest õigusnõu. Ta nõustab neid korruptsiooni, kriminaalõiguse, kriminaalmenetluse ja tõenditega seotud küsimustes. See on politsei ja riigiprokuratuuri vaheline kontaktasutus. Ametiasutused teatasid, et aastatel 2013–2018 uuriti kokku 120 korruptsioonijuhtumit, millest 98 on lõpetatud ja 22 on veel uurimisel. 47 kohtuasja on eeluurimisel või kohtulikul arutamisel. Suurkorruptsiooni eest mõisteti 26 juhtumis süüdi 37 isikut, kellest 12 olid kõrged riigiametnikud, sealhulgas asepeaprokurör, esindajatekoja liikmed ja endised ministrid. Politseil on finantsuurimise eriüksus. See üksus koosneb viiest finantsanalüütikust, kes on atesteeritud raamatupidajad või audiitorid, ning kahest kogenud politseiuurijast. Selle üksuse eesmärk on pakkuda tuge ja eksperditeadmisi politseiuurijatele, kes uurivad raskeid finantskuritegusid, sealhulgas korruptsioonijuhtumeid. Politseil on ka sisekontrollitalitus, kes vastutab politseisiseste korruptsioonijuhtumite uurimise eest. See talitus uurib kõiki väiteid ja kaebusi, sealhulgas anonüümseid kaebusi, mis on seotud politseinike korruptsiooni või tegevusetusega. Sisetalitus tegutseb ja on uurinud 12 korruptsioonijuhtumit, millest ühe puhul tehti süüdimõistev kohtuotsus.

Rikkumisest teatajate kaitset ei ole veel seadusega ette nähtud. Rikkumisest teatajate kaitsmine on tööandja pädevuses ja toimub vastavalt ettevõttesisestele tegevuspõhimõtetele. Esindajatekojas on menetlemisel korruptsioonijuhtumitest teatamist käsitleva seaduse eelnõu. Seaduseelnõu eesmärk on kehtestada rikkumisest teatajate kaitset käsitlevad lisasätted.

Lobitöö on reguleerimata. Lobitööd reguleeriva seaduse eelnõu on olnud parlamendis vastuvõtmise ootel alates 2019. aasta maist. Seaduseelnõu kohaselt tuleb kõik lobirühmad registreerida ja nende koosolekud protokollida. Kava kohaselt kaasneb selle seaduse vastuvõtmisega sõltumatu korruptsiooni vastu võitlemise asutuse loomine, mis vastutab lobistide registri pidamise eest. Praegu puuduvad Küprosel lobistide tegevuse iseregulatsioon ja lobistide kutseliit.

Tähelepanu tuleb pöörata huvide konfliktidele. Seoses huvide konfliktidega on lobitööd käsitleva seaduse eelnõus ette nähtud sätted, millega reguleeritakse kõrgemate ametnike huvide konflikti küsimusi. Samuti kehtestatakse ooteaeg, mille jooksul kõrgemad ametnikud ei saa end registris registreerida, välja arvatud juhul, kui teenistuse lõppemise päevast on möödunud kaks aastat. Kuigi valitsuse liikmete, riigiametnike ja prokuröride jaoks on olemas tegevusjuhendid, puuduvad sarnased juhendid esindajatekoja liikmete jaoks. Parlamendiliikmete tegevusjuhendi koostamise ja vastuvõtmise protsess algas 2019. aasta lõpus. Tegevusjuhendi eesmärk on anda juhtnööre selle kohta, kuidas vältida ja lahendada parlamendiliikmete huvide konflikte.

Kehtestatud on vara deklareerimise eeskirjad ja ette on nähtud sanktsioonid nõuete rikkumise eest. President, ministrid, esindajatekoja liikmed, teatavad riigiametnikud, kõrged riigiametnikud ja muud avaliku taustaga isikud peavad esitama üksikasjaliku deklaratsiooni enda vara ning oma abikaasade ja alaealiste laste vara kohta. Sellised deklaratsioonid tuleb esitada kolme kuu jooksul pärast ametisse asumist, iga kolme aasta tagant ametisoleku ajal ja kolme kuu jooksul pärast ametist lahkumist. Vabariigi presidendi, ministrite ja esindajatekoja liikmete varadeklaratsioonid esitati parlamendi erikomisjonile ja avaldati 2019. aastal. Muude ametnike ja riikliku taustaga isikute deklaratsioonide kontrollimise eest vastutab erinõukogu, mis koosneb kolmest ministrite nõukogu poolt 2017. aastal nimetatud liikmest. Kaks deklaratsioonide kontrollimise eest vastutavat organit (parlamendi erikomisjon ja nõukogu) võivad teha asjaomase uurimise ülesandeks heakskiidetud raamatupidajatele. Kuigi 2020. aasta Euroopa poolaasta aruandes leiti, et eeskirjad on kehtestatud, tõstatati küsimusi seoses varade kontrollimisega. Nõukogu, kellele on tehtud ülesandeks deklaratsioonide kontrollimine, on deklaratsioonide esitamata jätmise eest määranud mitu trahvi. Lisaks on kahtlusi seoses deklaratsioonide õigsusega.

III.Meedia mitmekesisus

Küprosel on Küprose Vabariigi põhiseaduse artikliga 19 sätestatud õiguslik ja ametlik sõnavabaduse kaitse ja teabele juurdepääsu õigus. Teisesed õigusaktid kaitsevad sõnaselgelt ajakirjanike õigust kaitsta oma allikaid ning toetavad meedia mitmekesisust raadio- ja televisioonisektoris. Kavandatud on ajakirjandusseaduse läbivaatamine, et võtta üle muudetud audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv. Väljakuulutatud muudatuste tulemusena reguleeritaks esimest korda sõnaselgelt elektroonilist meediat ja lisataks täiendavad sätted ajakirjanike õiguste kohta. Avaliku sektori teabele juurdepääsu õigust käsitlev seadus (2017) peaks jõustuma 2020. aasta detsembris. Küpros dekriminaliseeris laimamise 2003. aastal.

Audiovisuaalmeedia teenuseid reguleeriva asutuse – Küprose raadio- ja televisiooniameti – sõltumatus on õiguslikult tagatud. Tema pädevus ja vastutus on sätestatud raadio- ja teleringhäälingu seaduse 7(I)/1998 (muudetud kujul) artiklis 3. Need hõlmavad muu hulgas meediateenuse osutajate tegeliku omandiõiguse kontrollimist, eesmärgiga tagada nende sõltumatus ning kaotada koondumine, oligopol või monopol, meediateenuse osutajate töötajate ajakirjandusliku ja loomingulise sõltumatuse tagamist ning iga kolme aasta järel aruande koostamist pluralismi arengu ja meediateenuse osutajate aktsiate koondumise kohta.

Kõnealuse reguleerimissüsteemiga luuakse õiguslikult sõltumatu asutus, millel on selgelt kindlaks määratud volitused ja millele on eraldatud piisavad rahalised vahendid. Meedia mitmekesisuse seire näitab, et ameti otsused avaldatakse korrapäraselt, neid on võimalik kohtusse edasi kaevata ja valitsus ei saa neid tühistada. Sellest tulenevalt hinnatakse meedia mitmekesisuse seire raames üldist ohtu sõltumatusele (pidades silmas ameti funktsionaalset sõltumatust, täidesaatvaid volitusi ja ressursside piisavust) väikseks. Ameti tegelikku sõltumatust ähvardavat ohtu peetakse siiski keskmiseks. See on tingitud murest valikukriteeriumide pärast, mida valitsus kasutab ameti liikmete ametisse nimetamisel, ja tegeliku sõltumatuse ning läbipaistvuse ja vastutusega seotud probleemide pärast.

Küpros on loonud sõltumatu pressinõukogu – meediakaebuste komisjoni. See koosneb 13 liikmest ja vastutab nii trükitud kui ka elektroonilise uudistemeedia isereguleerimise eest ning on valitsusest ja kohtulikust järelevalvest täielikult sõltumatu. Seda rahastavad üksnes selle asutajad ja see järgib tegevusjuhendit, milles on kindlaks määratud ajakirjanike kohustused ja õigused. Meediakaebuste komisjon võtab vastu üldsuse kaebusi, mis käsitlevad mitmesuguseid küsimusi, nagu teabe õigsus, ümberlükkamisõigus, õigus eraelu puutumatusele, autoriõigus, süütuse presumptsioon, diskrimineerimine, kutsesaladus ja avalik huvi. Meedia mitmekesisuse seire alusel soovitatakse Küprose meedial, ametiühingutesse kuuluvatel ja mittekuuluvatel ajakirjanikel ning kõigil meedia sidusrühmadel oma hiljutiste probleemide lahendamiseks veel kord kinnitada oma rolli ja taastada oma staatus, et võita tagasi üldsuse usaldus.

Küprose õigusraamistik võimaldab audiovisuaalmeedia sektoris meediaomandi teatavat läbipaistvust. Läbipaistvuse tagab raadio- ja televisiooniamet ning seda teostatakse peamiselt eespool nimetatud seadusega kehtestatud üksikasjaliku litsentsimis- ja registreerimiskorra kaudu. Seoses ametipoolse süstemaatilise kontrolliga tuntakse 2020. aasta meedia mitmekesisuse seire tulemusel muret selle tegeliku rakendamise tõhususe pärast. Lisaks puudub raamistik, mis tagaks trüki- ja digitaalmeedia sektoris omandilise kuuluvuse läbipaistvuse, mistõttu on raske tuvastada ja kontrollida nende sektorite ettevõtete lõplikke omanikke või ristomandit. Sellest tulenevalt on meedia mitmekesisuse seire põhjal meediaomandi läbipaistvus suures ohus (81 %). See tegur koos teistega, nagu märkimisväärne uudistemeedia koondumine ja reguleerimata internetimeedia turg, on tõstnud turu mitmekesisuse valdkonnas meedia mitmekesisuse seire riskireitingu madalalt keskmiselt riskilt (34 %) 2017. aastal kõrgele riskile 2020. aastal (74 %). Meedia mitmekesisuse seire näitab siiski, et televisioonisektor on väga mitmekesine, arvestades seda, et seitsmest kommertstelekanalist nelja ja avalik-õigusliku meediateenuse osutaja vaatajaskonna osakaalud on peaaegu võrdsed.