ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 14.10.2009 
SEK(2009) 411 lõplik 
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
 
Lisatud dokumendile: 
Ettepanek:  
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,  
 
mis käsitleb kohtualluvust, kohaldatavat õigu st ning otsuste ja autentsete dokumentide 
tunnustamist ja täitmist pärimisasjades  ning Euroopa pärimistunnistuse loomist 
  
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE
 
  
{KOM(2009) 154 lõplik} 
{SEK(2009) 410}  
ET 2   ET 1. Menetlusküsimused ja konsulteerimine huvitatud isikutega 
Mõjuhinnang põhineb uuringul (edaspidi „välisuuring”)1, mille komisjon tellis 
väliseksperdilt ning mille koostamisele aitas ka asa komisjoni talituste vaheline juhtrühm, 
mille kutsus kokku õigus- vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat. Rühma töös osalesid ettevõtluse ja tööstuse, siseturu  ja teenuste ning maksunduse ja tolliliidu 
peadirektoraatide, peasekretariaadi ni ng komisjoni õigustalituse esindajad.  
Mõjuhinnangu koostamisel tutvuti Saksamaa Notariinstituudi novembris 2002 koostatud 
uurimusega „Rahvusvahelised pä rimisasjad Euroopa Liidus”,
2 mis kinnitas, et 
rahvusvaheliste pärimisasjade puhul tuleb sage li ette pärimise käigu ja testamentide 
koostamisega seotud praktilisi probleeme. Sa muti võeti arvesse komisjoni 1. märtsil 2005 
avaldatud pärimisõigust ja testam ente käsitleva rohelise raamatu3 [KOM(2005) 65] kohta 
saadud 60 vastust4 ning tulemusi, milleni jõudis oma töös eksperdirühm (PRM III/IV), 
mille komisjon moodustas liikmesriikidest sõltu matutest ekspertidest, kes esindasid ELi 
eri õigustraditsioone. 2006. aastal toimus pärimisasjade suhtes kohaldatavat õigust käsitlev 
avalik arutelu.  
2. PROBLEEMIASETUS 
2.1. Praeguste probleemide põhjused  
Rahvusvaheliste pärimisasjade lahendamine EL is ei kulge tihtipeale pärandaja ootuste 
kohaselt. Lisaks sellele ei sa a (võimalikud) pärijad ning su rnuga suguluse kaudu või muul 
viisil seotud isikud ning era-  või avaliku sektori võlausald ajad täielikult teostada oma 
õigusi. 
Kuigi pärimist käsitlevate riiklike materiaal õigusnormide ühtlustamine ei ole Euroopa 
Ühenduse pädevuses, on oluline mõista, et kodanike praeguste probleemide algpõhjuseks 
on nimetatud normide suur erinevus liikmesriigiti. 
                                                 
1 EPEC, „Ühenduse pärimis- ja testamendialaste õigusaktide mõju hindamise uuring”, mis on 
teostatud vastavalt raamlepingule nr DG BUDG nr BUDG06/PO/01/Lot nr 2, ABAC 101908, ning millega saab tutvud a veebilehel […]. 
2 http://ec.europa.eu/justice_home/doc_centre/civil/studies/doc_civil_studies_en.htm. 
3 Rohelise raamatuga saab tutvuda aadressil http://europa.eu/scadplus/leg/en/lvb/l16017.htm. 
4 Vastustega saab tutvuda aadressil 
http://ec.europa.eu/jus tice_home/news/consultin g_public/successions/ 
news_contributions_successions_en.htm. 
ET 3   ET 2.1.1.  Pärimist käsitlevate riiklike ma teriaalõigusnormide erinevused 
1. Erinevused pereliikmete päritavate pärandiosade suuruses  on 
märkimisväärsed.  
2. Kõik liikmesriigid tunnustavad testamente, kuid mõnes liikmesriigis on pärandi 
jagamiseks võimalik kasutada keerukamaid vahendeid (nt ühis- ja vastastikused 
testamendid ), mida kõikides liikmesriikides ei tunnustata.  
3. Kõikides liikmesriikides peale Ühendkuningr iigi (eelkõige Inglismaa ja Walesi) 
määratakse lähedastele pereliikmetele sundosa pärandist , olenemata surnu 
testamendis sisalduvatest korraldustest.  
4. Samuti erineb liikmesriigiti pärimist käsitlev menetluskord . 
5. Erinevad on ka vabaabielus olevate ja samasooliste paaride  õigused.  
2.1.2.  Ebameeldivused, millega k odanikel tuleb kokku puutuda 
1. probleem – kodanikel on keeruline ette te ada, millise riigi ja asutuse pädevuses on 
pärimisasja menetlemine. Võib juhtuda, et sama pärimisasja võtab menetlusse mitu 
liikmesriiki (positiivne kohtualluvuse konflikt) või et asja ei nõustu arutama ükski liikmesriik (negatiivne kohtualluvuse konflikt) . Isegi kui kodanikul õnnestub kindlaks 
teha, millise liikmesriigi ametiasutuste pädevusse asi kuulub, ei tea ta sageli, millise asutuse (kohus, notar, riigiasutus) pool e tuleb selles liik mesriigis pöörduda. 
2. probleem – sama pärimisasja suhtes ko haldamisele kuuluvat e õiguste konflikt. 
Eraõiguslike kohtuasjade puhul ei ole kohus  kohustatud kohaldama oma asukohariigi 
õigust. Seepärast on liikmesriigid kehtestanud sätted, mille alusel otsustada, millise riigi 
õigust millise asja suhtes kohaldatakse (kol lisiooninormid). Pärimi sasjade puhul on need 
normid liikmesriigiti erinevad. Kuna ühe pä rimisasjaga on pädevad tegelema mitme 
liikmesriigi asutused, võivad nad jõuda pärandis jaotamise küsimuses erinevate tulemusteni. Selline olukord tekitab õiguski ndlusetust, ei võimal da kodanikel korralikult 
kavandada oma pärandi jagunemist ning takistab  liikmesriikide kohtuo tsuste vastastikust 
tunnustamist. 
3. probleem – testaatori ebapiisav (piiratud) vabadus õiguse valikul. Kui siseturu 
eeliseid kasutav kodanik on teadlik pärimise suhtes kohaldatavate materiaalõigusnormide 
ning kollisiooninormide erinevus test, võib ta soovida vältida sellest tulenevaid probleeme 
ning määrata oma testamendis kindlaks õi gus, mida kohaldatakse kogu tema pärandi 
suhtes. Praeguse seisuga aga ei  luba enamik liikmesriike oma kodanikel valida, millist 
õigust nende pärimisasja suhtes kohaldatakse
5.  
                                                 
5 Kohaldatavat õigust ei saa valida Austrias, Hisp aanias, Iirimaal, Kreekas, Küprosel, Leedus, Lätis, 
Luksemburgis, Poolas, Portugalis, Prantsusmaal, Rootsis, Slovakkias, Sloveenias ja Tšehhis. Malta, 
Põhja-Iirimaa ja Ungari kohta andmed puuduvad. 
ET 4   ET 4. probleem – otsuste ja dokumentide tä itmine ja tunnustamine on piiratud.  Ühe riigi 
kohtu otsust ei tunnustata ega täideta auto maatselt teistes riikides, mille kohtud võivad 
teha samas asjas ka teistsuguse otsuse. Sa muti on puudulik notarite ja muude ametiisikute 
koostatud dokumentide tunnustamine ja täitmine. 
5. probleem – pärija ning pärandi hoolda ja/testamenditäitja õi gusi ei tunnustata 
piisavalt.  Liikmesriikides on praegu erinevaid võim alusi selleks, et tõendada oma õigusi 
pärija või pärandi hoo ldajana. Ühes liikmesriigis tä itmisele kuuluvaid dokumente ei 
tunnustata üldjuhul automaatse lt teistes liikmesriikides. Se epärast tuleb menetlust oma 
õiguste tõendamiseks pärija või pärandi hoolda jana korrata vara asukohariigis ning see 
toob kaasa lisakulutusi ja viivitusi. 
6. probleem – raskused välisri igis koostatud testamendi olemasolu kindlakstegemisel. 
Isegi ainult üht riiki hõlmavate pärandiküsimuste puhul on pä rijatel sageli raske kindlaks 
teha, kas surnu oli koostanud testamendi. Veelgi  keerulisem on olukord siis, kui testament 
tuleb leida välisriig ist. See põhjustab suuri viivitusi ja kulutusi, samuti ebakindlust selles, 
kas surnul võis olla teisi pärijaid. 
2.2. Probleemi ulatus 
Kinnitust leidnud probleemide ulatust on ra ske hinnata, sest puudub asjaomane statistika 
ja empiirilised andmed on piiratud. Konsul tatsioonide käigus on aga ilmnenud, et 
praktikas on õiguskindluse puudumin e kodanike jaoks suur probleem. 
Igal aastal sureb ELis 4,5 miljonit inimest. Arvestades, et pärandi keskmine väärtus on 
umbes 137 000 eurot (umbes 5,5 korda keskmine kogurahvatulu elaniku kohta), on pärandite koguväärtus aastas ligikaudu 646 miljardit eurot.  
Samuti on alust arvata, et ligikaudu 9–10 % pärimisasjade koguarvust (u 450 000) on 
„rahvusvahelise” iseloomuga. Se lliste pärandite keskmine väärtus on keskmise pärandi 
väärtusega võrreldes kahekordne (st 274 000 eurot), kokku seega umbes 123,3 miljardit eurot aastas. 
Nende päranditega tekib sageli probleeme. Is egi kui pärimisasi lahendatakse mõistlikul 
viisil, võivad õigusabikulud ulatuda kahest pr otsendist (2,466 miljardit eurot) koguni viie 
protsendini (6,165 miljardi t eurot) rahvusvahelist e pärandite koguväärtusest. 
Õigusabikulude realistlikuks määraks võib luge da keskmiselt 3 % (3,699 miljardit eurot) 
pärandite koguväärtusest. Sellele  võivad lisanduda umbes sama s suurusjärgus kulud, mis 
tulenevad pigem aastate- kui kuudepikkustest viivitustest. 
Väliseksperdi arvutuste kohaselt aitaks kõnealuste probleemide lahendamine ELi 
kodanikel aastas kokku hoida ligikaudu 4 miljardit eurot.  
ET 5   ET 3. Eesmärgid 
Ettepaneku eesmärk on kaasa aidata tõelise Euroopa tsiviilõigusala loomisele 
pärimisasjades.  
Üld-, eri- ja tegevuseesmärkide kokkuvõte on esitatud jä rgmises tabelis: 
Ülevaade üld-, eri- ja tegevuseesmärkidest  
Üldeesmärgid  Erieesmärgid  Tegevuseesmärgid  
Vältida paralleelseid menetlusi ning olukordi, 
kus ühe ja sama pärimisasja suhtes kohaldatakse eri riikide materiaalõigust. Võtta vastu ühised kohtualluvust reguleerivad sätted. 
Võtta vastu ühised sätted kohaldamisele 
kuuluva õiguse kindlaksmääramiseks. 
Anda testaatorile (piiratud) vabadus kohaldatava õiguse valikul. Võtta vastu ühtlustatud sätted, millega antakse testaatorile piiratud vabadus kohaldatava 
õiguse valikul. 
Tagada pärandiga seot ud õiguste, dokumentide 
ja otsuste tunnustamine.  Ühtlustada kohtu- ja muude otsuste ning ametlike dokumentide tunnustamist ja täitmist käsitlevaid sätteid. 
 
Tagada pärandi hooldajate/testamenditäitjate volituste tunnustamine.  
Tagada pärija õiguste tunnustamine.  y Võimaldada kodanikel 
aegsasti ja hästi kavandada ja korraldada oma pärandiga 
seotud piiriüleseid küsimusi 
y Suurendada tõenäosust, et 
võimalikud pärijad ning 
surnuga suguluse kaudu või 
muul viisil seotud isikud ning era- või avaliku sektori 
võlausaldajad saavad oma 
õigusi takistusteta teostada. 
Võimaldada paremat juurdepääsu teabele testamendi olemasolu kohta välisriigis. Luua kogu ELi hõlmav süsteem testamentide registreerimiseks ning testamendi olemasolu 
käsitleva teabe saamiseks välisriigist. 
4. Võimalikud strateegiad 
4.1. Võimalike strateegiate kirjeldus 
Võimalikud strateegiad on jaot atud kahte rühma, et võtta arvesse eri valikuvõimalusi (vt 
järgmine tabel). 
Võimalikud strateegiad, kuidas lahendada  rahvusvahelise iseloomuga pärimisasju 
käsitlevate riiklike õigusnormide erinevus test tulenevaid probleeme (A-strateegia) 
ELi tasandil ühiseid meetmeid ei võeta 
y Strateegia A.1: Praeguse olukorra säilitamine  
ELi õiguslikud meetmed 
y Strateegia A.2: Ühtlustada kohtualluvust käs itlevaid sätteid ning võtta vastu kohtu- ja 
muude otsuste ning ametlike dokumentide au tomaatset tunnustamist ja täitmist 
ET 6   ET käsitlevad sätted  
y Strateegia A.3: Ühtlu stada kollisiooninorme.  
y Strateegia A.4: Ühtlustada kollisiooninorme ja võtta kasutusele ELi tunnistus, mis 
tõendab pärija, testamenditäitja või pä randi hooldaja õigusi rahvusvahelises 
pärimisasjas.  
y Strateegia A.5: Ühtlustada kollisiooni norme ja kohtualluvust käsitlevaid sätteid.  
y Strateegia A.6: Ühtlustada kollisiooninor me ja kohtualluvust käs itlevaid sätteid ning 
võtta vastu kohtu- ja muude otsust e ning ametlike dokumentide automaatset 
tunnustamist ja täitmist kä sitlevad sätted (A.2 + A.3).  
y Strateegia A.7: Ühtlustada kollisiooninorm e ja kohtualluvust käsitlevaid sätteid, võtta 
vastu kohtu- ja muude otsuste ning ametlike dokumentide automaatset tunnustamist ja 
täitmist käsitlevad sätted ning võtta kasu tusele ELi tunnistus, mis tõendab pärija, 
testamenditäitja või pärandi hooldaja õigusi rahvusvahelises pärimisasjas (A.2 + A.4). 
Muud kui õiguslikud meetmed 
y Strateegia A.8: Seaduste konflikte, kohtua lluvust reguleerivaid sätteid ning pädevaid 
asutusi käsitlev andme kogu/teadmushaldussüsteem.  
y Strateegia A.9: ELi tasandi teavituskam paania pärimisküsimuste kohta (õigusaktid 
ning olemasolevad/ettevalmis tamisel olevad meetmed).  
 
Võimalikud strateegiad, kuidas lahendada pr obleeme, mis kaasnevad vajadusega teha 
kindlaks testamendi olemasolu välisriigis (B-strateegia) 
ELi tasandil ühiseid meetmeid ei võeta 
y Strateegia B.1: Praeguse olukorra säilitamine 
ELi tasandi meetmed (õigusloome ja rahastamine) 
y Strateegia B.2: Komisjoni soovitu s luua omavahel ühendatud riiklikud 
testamendiregistrid ning korra ldada teavituskampaaniaid.  
y Strateegia B.3: Omavahel ühendatud riiklike testamendiregistrite loomine 
kohustuslikus korras.  
y Strateegia B.4: ELi testamentide keskregistri loomine.  
Muud kui õiguslikud meetmed 
y Strateegia B.5: Olemasolevaid testamendiregistreid ja riiklikke sätteid käsitleva 
veebilehe loomine. 
ET 7   ET y Strateegia B.6: Riiklikud teavituska mpaaniad testamentide kohta (õigusaktid 
ning olemasolevad/ettevalmistamisel olevad meetmed) 
4.2. Strateegiate võrdlus 
Tabelis 1 võrreldakse üheksale A-strateegiale antud hindeid.  
Tabelis 2 võrreldakse kuuele B-strateegiale antud hindeid. 
Strateegiaid on hinnatud vastav alt sellele, kui häs ti võiksid nad sobida eespool punktis 5 
nimetatud eesmärkide saavutamiseks. Kümme punkti ( √√√√√√√√√√ ) tähendab, et 
strateegia abil on võimalik täielikult saavutada kõik eesmärgid. 
 
ET 8   ET Tabel 1 – A-strateegiatele antud hinnete võrdlus  
Eesmärk/kulud  Strateegia A.1 
(praeguse 
olukorra 
säilitamine)  Strateegia A.2 
(kohtualluvuse 
sätted ja 
tunnustamine)  Strateegia A.3 
(kollisiooni-
normid)  Strateegia A.4 
(kollisiooni-
normid + 
tunnistus)  Strateegia A.5 
(kollisiooni-
normid + 
kohtualluvuse 
sätted)  Strateegia A.6 
(A.2 + A.3)  Strateegia A.7 
(A.2 + A.4)  Strateegia A.8 
(andmekogu)  Strateegia A.9 
(riiklikud 
teavitus-
kampaaniad)  
Vältida paralleelseid menetlusi ning olukordi, 
kus ühe ja sama pärimisasja suhtes 
kohaldatakse eri riikide materiaalõigust.  0 √√ √√√√ √√√√√√  √√√√√√√  √√√√√√√√  √√√√√√√√√√  √ √ 
Anda testaatorile (piiratud) vabadus 
kohaldatava õiguse valikul.  0 0 √√√√√  √√√√√√  √√√√√  √√√√√√√√√  √√√√√√√√√√  0 0 
Tagada:  
i) rahvusvahelisi pärimisasju 
käsitlevate kohtu- ja muude 
otsuste ning ametlike 
dokumentide tunnustamine;  
ii) pärandi hooldajate / 
testamenditäitjate volituste 
tunnustamine ning  
iii) pärijate õiguste tunnustamine  0 √√√√√  √√ √√√√√√  √√√ √√√√√√√√  √√√√√√√√√√  0 0 
Võimaldada paremat juurdepääsu teabele 
testamendi olemasolu kohta välisriigis  0 0 –  – – – – 0 0 
Hindepunktide kogusumma:  0 7 11 18 10 25 30 1 1 
Majanduslik mõju  Praegu: 4 
miljardit eurot 
aastas; 10 aasta jooksul võivad kulud kahekordistuda
 Kulude 
kokkuhoid: kuni 
10 % Kulude 
kokkuhoid: kuni 
15 % Kulude 
kokkuhoid: kuni 
15 % Kulude 
kokkuhoid: kuni 
15 % Kulude 
kokkuhoid: kuni 
20% Kulude 
kokkuhoid: kuni 
30% Kulude 
kokkuhoid: väga 
väike Kulude 
kokkuhoid: väga 
väike 
 
ET 9   ET  
Tabel 2 – B-strateegiatele antud hinnete võrdlus  
Eesmärk/kulud  Strateegia B.1 
(praeguse olukorra 
säilitamine)  Strateegia B.2 
(komisjoni soovitus 
omavahel ühendatud 
riiklike registrite ja 
teavituskampaaniate 
kohta) Strateegia B.3 
(omavahel ühendatud 
riiklike 
testamendiregistrite 
loomine kohustuslikus 
korras)  Strateegia B.4 
(ELi testamentide 
keskregister)  Strateegia B.5 
(riiklikke 
testamendiregistreid ja 
sätteid käsitlev 
veebileht)  Strateegia B.6 
(riiklikud 
teavituskampaaniad)  
Vältida paralleelseid menetlusi ning olukordi, kus ühe 
ja sama pärimisasja suhtes kohaldatakse eri riikide 
materiaalõigust.  0 √√ √√√ √√√√ √ √ 
Anda testaatorile (piiratud) vabadus kohaldatava 
õiguse valikul.  0 0 0 0 0 0 
Tagada:  
i) rahvusvahelisi pärimisasju käsitlevate 
kohtu- ja muude otsuste ning ametlike dokumentide tunnustamine; 
ii) pärandi hooldajate / testamenditäitjate 
volituste tunnustamine; ning  
iii) pärijate õiguste tunnustamine  0 √ √ √ 0 0 
Võimaldada paremat juurde pääsu teabele testamendi 
olemasolu kohta välisriigis  0 √√ √√√ √√√√ √ √ 
Hindepunktide kogusumma  0 5 7 9 2 2 
Majanduslik mõju  Praegu: 4 miljardit eurot 
aastas; 10 aasta jooksul 
võivad kulud kahekordistuda. Kulude kokkuhoid:  
kuni 1–2 %  Kulude kokkuhoid: 
kuni 1–2 %  Kulude kokkuhoid: kuni 2%
 Kulude kokkuhoid:  
väga väike  Kulude kokkuhoid:  
väga väike  
 
ET 10   ET 4.3. Sobivaimaks tunnistatud strateegia 
Tabelites 1 ja 2 kajastatud hinnanguid arve stades on sobivaimaks lahenduseks ühendada 
strateegiad A.7 ja B.2. Esimene neist aitaks kõige paremini lahendada praeguseid probleeme 
ning võimaldaks suurimat kulude kokkuhoidu (kuni 30 %). Selle mõju on kõige 
kaugeleulatuvam ning võimalike strateegiate  hulgas kõige sobivam seatud eesmärkide 
saavutamiseks. Kuigi strateegia  B.2 ei saanud kõrgeimat hinnet,  eelistatakse seda teistele 
sellepärast, et testamentide kindlakstegemin e on eelkõige riiklik küsimus ning ilmselt jääb 
selleks ka pikemas perspektiivis ning et test amentide registreerimine ei ole kohustuslik (see 
tähendab, et registri alusel oleks võimalik kinnitada ainult seda, et testamenti ei ole 
registreeritud, mitte aga seda, et testamenti ei  koostatud). Selliseid järeldusi on kinnitanud ka 
huvirühmad. 
4.4. Sobivaimaks tunnistatud strateegia võimaliku mõju ulatus ja iseloom 
Sobivaimaks tunnistatud strateegia välis taks kohtualluvuse konfliktid. See võimaldaks 
pärimisasju kiiremini lahendada, kuna pädevad asutused ei peak s pärijate kindlaksmääramise 
suhtes kohaldatava materiaalõi guse väljaselgitamisel enam tegelema võimalike vastuoludega 
riiklikes sätetes. Kui testaatoril on piirat ud vabadus kohaldatav a õiguse valikul, saab 
pärandaja paremini kavandada oma pärandi jagunemist.  
Tagatud oleks pärijate õiguste, testamenditäitj ate / pärandi hooldajate volituste ja otsuste 
tunnustamine. Seeläbi väheneksid õigusabikul ud ja pärimisasju lahendataks kiiremini. 
Komisjoni soovitus kiirendaks omavahel  ühilduvate ja koostalitlusvõimeliste 
testamendiregistrite loomist liikmesriikides, hõlbustades testamendi olemasolu kindlakstegemist teistes liikmesriikides. Teavituskampaania tulemusel võiks suureneda nende inimeste arv, kes koostavad ja registreerivad testamendi. See kiirendaks pärimismenetlusi ning vähendaks viivitusi ja õigus abikulusid. Registri positiivne mõju võib aga jääda piiratuks, 
kuna testamendi registreerimine ei ole kohustuslik. 
Kokkuvõttes suurendaks sobivaimak s tunnistatud strateegia kasuta mine tõenäosust, et kõikide 
pärimisasjas osalevate isikute õi gused on tõhusalt ja hästi kaitstud. 
Samuti on see kooskõlas Euroopa Liidu põhiõi guste hartas sätestatud õigustega.  
4.5. Sobivaimaks tunnistatud strateegiaga seotud kulud 
Strateegia võimaldaks kokku hoida hinnangu liselt 32 % praeguste probleemidega 
kaasnevatest kuludest ehk 4 miljardist eurost kokku 1,3. 
Strateegia vastuvõtmine ja rakendamine tooks kaasa rahalisi kulutusi  nii ELi kui ka riiklikul 
tasandil, eelkõige seoses vajaliku õigusakti koostamise ks tarviliku haldustöö, 
testamendiregistrite loomise ning t eavituskampaaniate korraldamisega.  
Kuigi kohaldatava õiguse ühtlustamine kõn ealuse strateegia alusel vähendaks juristidele  
makstavaid tasusid, suureneks sellegipoolest nende kä ive, sest kasvaks a nnakute väärtus ning 
rahvusvaheliste pärimisasjade arv. Lisaks selle le suurendaksid uued sätted kodanike jaoks 
õigusmenetluste etteaimatavust. On tõenäoline , et rohkem inimesi soovib siis aegsasti 
korraldada oma pärandiküsimusi, kasutades sealj uures juristide teenusei d. Õigusalal, nagu ka 
 
ET 11   ET igas muus teenustesektoris, tuleb pidevalt e tte turumuutusi. Lisaks oleksid sobivaimaks 
tunnistatud strateegiast tingit ud turumuutused tõen äoliselt väikesed ning järkjärgulised6.  
Kuna maksuküsimused on ettepanekus sisalduva määruse kohaldamisalast sõnaselgelt välja 
jäetud, ei mõjutaks  kõnealune strateegia maksutulusid . Seepärast ei kaasneks sellega 
muudatusi liikmesriikide pärand imaksu käsitle vates sätetes.  Seda seetõttu, et sätted, mille 
alusel määratakse kindlaks, milline liikmesr iik on pädev konkreetse pärandi pealt maksu 
koguma, tulenevad üldjuhul kahepoolsetest konventsioonidest ning on täiesti sõltumatud 
sätetest, mille alusel määratakse kindlaks kõne aluse pärandi suhtes koha ldatav tsiviilõigus. 
Strateegia võib kaudselt mõjutada liikmesriigi pärandimaksust saadava tulu määra (nt seoses 
pangakontoga: kui praegu kohaldamisele kuuluva õi guse alusel on pärija ks liikmesriigis A 
elav inimene, kuid uue määruse alusel koha ldamisele kuuluva õiguse kohaselt asub pärija 
liikmesriigis B, ei saa liikmesriik A enam pärandi pealt maksu koguda). Nimetatud mõju 
oleks siiski väike ja kaudne. 
Kavandatav määrus ei aitaks vähendada rahvus vaheliste pärimisasjade suhtes kohaldatavate 
maksusüsteemide keerukust ega vältida kodan ike topeltmaksustamist. Õiguslikel ja 
poliitilistel põhjustel on  ilmselgelt võimatu muuta praegust süsteemi kavandatava määruse 
raames. Seetõttu võib liikmesriikide maksusüs teemide erinevus põhjustada rahvusvahelistes 
pärimisasjades topeltmaksustam ist või diskrimineerimist. Nende küsimuste käsitlemiseks 
kavatseb komisjon esitada 2010. aasta jooksul teatise. 
4.6. ELi tasandi meetmete lisandväärtus 
Sobivaimaks tunnistatud strateeg iaga kaasneks märkimisväärne ELi tasandi lisandväärtus. See 
võimaldaks suurendada usaldust siseturu vastu ning hõlbustada ELi kodanike liikuvust. 
Tuvastatud probleemid on osaliselt seotud sise turuga ning kui neid ei lahendata, võib 
väheneda usaldus ELi siseturu ni ng vabadusel, turvalisusel ja õigus el rajaneva sisepiirideta ala 
vastu. Piiriülesed pärimisasjad  on kodanike jaoks nii kulu kamad kui ka aeganõudvamad kui 
riiklikud pärimisasjad. Sobivaimaks tunnistatud strateegia lihtsustaks tänapäevase ja liikuva 
ELi kodaniku elu. 
5. Järelevalve ja hindamine 
Järelevalve teostamiseks määruse rake ndamise tõhususe ning omavahel ühendatud 
testamendiregistrite loomist ja teavituskampaan iaid käsitleva soovituse arvessevõtmise üle 
viib komisjon korrapäraselt läbi hindamisi ja  koostab aruandeid. Välisuuringus on esitatud 
palju kasulikke soovitusi võim alike järelevalve- ja hind amismeetodite kohta ning ka 
konkreetseid näitajaid, mida komis jon kavatseb arvesse võtta. 
                                                 
6 Vt ka 4. lisa, kus on esitatud põhjalikumad andmed.