ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et seoses seitsme kommentaariga, mille kontrollikoda esitas 2011. aastat käsitlevas aruandes ja mis on kontrollikoja 2012. aastat käsitlevas aruandes märgitud kui „pooleli” või „alustamata”, on võetud parandusmeetmeid ning nendest nelja seisuks on kontrollikoja aruandes märgitud nüüd „lõpetatud”, ühe seisuks „osaliselt lõpetatud” ja „osaliselt pooleli” ning kahe seisuks „ei kohaldata”; märgib lisaks, et kuue kommentaari suhtes, mille kontrollikoda esitas 2012. aastat käsitlevas aruandes, on võetud viis parandusmeedet ja nende kommentaaride seisuks on nüüd märgitud „lõpetatud”, samas kui ühe seisuks on märgitud „ei kohaldata”;
1.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et seoses kahe märkusega, mille kontrollikoda tegi 2011. aastat käsitlevas aruandes ja millega tegelemise seisuks oli 2012. aastat käsitlevas kontrollikoja aruandes märgitud „pooleli”, on võetud parandusmeetmeid ning mõlema soovituse seisuks on kontrollikoja aruandes nüüd märgitud „lõpetatud”; märgib lisaks, et kolme märkuse suhtes, mille kontrollikoda tegi 2012. aastat käsitlevas aruandes, on võetud vastuseks eelmise aasta märkustele kaks parandusmeedet ja nende märkustega tegelemise seisuks on nüüd märgitud „lõpetatud”, samas kui ühe seisuks on märgitud „ei kohaldata”;
16.

märgib, et peale selle teostas siseauditi talitus IT-riski hindamise nii ühisettevõtte enda IT-süsteemide kui ka selle ühise taristu kohta, mida ühisettevõte jagab FCH, Clean Sky, ENIACi ja Artemise ühisettevõtetega; juhib tähelepanu sellele, et ühisettevõtte enda IT-süsteemidega seoses andis siseauditi talitus teada, et projektihalduse ja lepingutes tehtud muudatuste kontrolli kohta on vaja täpsemaid juhendeid, et leevendada lepingute haldamisega seotud riske; võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et see soovitus täideti 2014. aasta jaanuaris;
11.

võtab ameti andmetele tuginedes teadmiseks, et partner-, patsiendi-, tervishoiu- ja tarbijaühingute suhtes kehtivad läbipaistvuskriteeriumid vaadati 2014. aasta jooksul läbi, et suurendada rahastamise läbipaistvust; märgib, et on võetud vastu dokument, mis sisaldab üksikasjalikke kriteeriume patsiendi-, tarbija- ja tervishoiutöötajate ühingutelt pärit finantsteabe hindamiseks; märgib lisaks, et seda dokumenti kasutatakse selleks, et hinnata ühingute sobivust ametiga peetavas dialoogis osalemiseks; tuletab meelde, et dokumendis on ka märgitud, et ühingud peavad teatama võimalikust huvide konfliktist nende koosolekute algul, millega dialoogi alustatakse; võtab kahetsusega teadmiseks nn ooteaja ( cooling-off period ) lühendamise viielt aastalt kolmele aastale; võtab kahetsusega teadmiseks asjaolu, et huvide konfliktide meelevaldne jaotus otsesteks ja kaudseteks on alles jäetud; palub ametil koostada ka nimekiri patsiendiühingutest, kellega ta koostööd teeb, ja panna see nimekiri ameti veebisaidile, sidudes selle läbipaistvuse suurendamiseks asjaomaste ühingute rahastamisallikatega;
2.

märgib, et vastavalt agentuuri raamatupidamise aastaaruande lisadele maksti kõik palgad ja ka mõned täiendavad haldusteenuste kulud otse komisjoni eelarvest; märgib, et palgakulud on avalikustatud, kuid samas puuduvad täpsed andmed haldusteenuste kulude kohta; väljendab muret, et seetõttu jääb hägusaks, kui suurel määral agentuur komisjonist sõltub; rõhutab, et agentuur peaks olema majanduslikult sõltumatu, nagu on sätestatud tema põhikirjas;
1.

märgib kontrollikoja aruande põhjal rahuloluga, et seoses kolme kommentaariga, mille kontrollikoda esitas 2011. aastat käsitlevas aruandes ja mille seisuks oli 2012. aastat käsitlevas aruandes märgitud „pooleli”, on võetud parandusmeetmeid ning kõigi kommentaaride seisuks on 2013. aastat käsitlevas kontrollikoja aruandes märgitud „lõpetatud”; võtab lisaks teadmiseks, et seoses kümne kommentaariga, mille kontrollikoda esitas 2012. aastat käsitlevas aruandes, on samutivõetud parandusmeetmeid ning kaheksa kommentaari seisuks on nüüd märgitud „lõpetatud” ja kahe seisuks „pooleli”;
B.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne”), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;
2.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et seoses kahe kommentaariga, mille kontrollikoda esitas 2011. aastat käsitlevas aruandes ja mille seisuks oli 2012. aastat käsitlevas aruandes märgitud „pooleli”, on võetud üks parandusmeede ning selle soovituse seisuks on nüüd kontrollikoja aruandes märgitud „lõpetatud”, kuid teise soovituse kohta on märgitud „ei kohaldata”; märgib lisaks seoses kahe kommentaariga, mille kontrollikoda esitas 2012. aastat käsitlevas aruandes, et ühe kommentaari suhtes on võetud parandusmeede ning selle seisuks on märgitud „lõpetatud”, kuid teise seisuks on märgitud „ei kohaldata”;
1.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et seoses kahe kommentaariga, mille kontrollikoda esitas 2011. aastat käsitlevas aruandes ja mis on 2012. aastat käsitlevas kontrollikoja aruandes märgitud kui „pooleli” või „alustamata”, on võetud parandusmeetmeid ning nendest ühe seisuks on 2013. aastat käsitlevas kontrollikoja aruandes märgitud nüüd „lõpetatud” ja teise seisuks „pooleli”; märgib lisaks, et kahe kommentaari suhtes, mille kontrollikoda esitas 2012. aastat käsitlevas aruandes, on samuti võetud parandusmeetmeid, ning ühe kommentaari seisuks on märgitud „lõpetatud” ja teise seisuks „ei kohaldata”;
2.

märgib murelikult, et kontrollikoja aruandes rõhutatakse küsimusi, mis on seotud SIS II, VISi ja Eurodaci süsteemide väärtuse kajastamisega ameti raamatupidamises; märgib lisaks, et kuigi väärtused ei olnud olulisel määral valesti kajastatud, pidas kontrollikoda neid küsimusi tähtsateks ja juhtis sellele asjaolule tähelepanu; märgib, et kõnealuste süsteemide operatiivjuhtimine on ameti põhiülesanne ning et komisjon andis süsteemid mittekaubandusliku tehinguna ametile üle 2013. aasta mais; märgib lisaks, et kõnealuste süsteemide arenduskulude kogusuurust näitava usaldusväärse ja täieliku teabe puudumise tõttu kajastati süsteemide väärtust ameti raamatupidamises samas netosummas, milles need olid kajastatud komisjoni raamatupidamises, ja nende väärtust ajakohastati aasta lõpus; tunneb muret asjaolu pärast, et kõnealused väärtused hõlmavad peamiselt riistvara ja ostetud valmis tarkvarakomponente ega sisalda tarkvara arenduskulusid;
6.

võtab teadmiseks, et kulukohustustega seotud assigneeringute järgmisse eelarveaastasse ülekandmise üldine määr on vähenenud 10 100 000 eurolt (11 %) 2012. aastal 7 200 000 euroni (8 %) 2013. aastal; peab murettekitavaks, et vaatamata ülekandmise üldise määra vähenemisele on see III jaotise puhul endiselt kõrge, nimelt 3 400 000 eurot (42 %); juhib tähelepanu sellele, et ülekandmine on küll osaliselt põhjendatav ameti tegevuse mitmeaastase iseloomuga, kuid sedavõrd kõrge määr on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega;
215.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et riikliku ühinemiseelse programmiga seotud üheksa tehingu puhul kasutas komisjon 150 miljoni euro suuruse summa tasaarvestamiseks raamatupidamisarvestust, mis põhines hinnangutel, mitte kantud, makstud ja heakskiidetud kuludel, mida kinnitavad tõendavad dokumendid; toonitab, et laienemise peadirektoraadi selline süsteemne tava ei ole kooskõlas finantsmääruse artikliga 88 ega selle kohaldamise eeskirjade artikliga 100; juhib tähelepanu asjaolule, et see pikaajaline menetlus on mõjutanud ja mõjutab palju aastaid laienemise peadirektoraadi kinnitavaid avaldusi, mis tähendab, et 2013. aasta puhul põhines 20 % kõikidest kõnelause peadirektoraadi tehtud kulutustest hinnangutel; tunneb heameelt asjaolu üle, et 2014. aastal seadis komisjon sisse süsteemi, mille eesmärk on tagada, et eelmaksete tasaarvestus toimuks tulevikus nõuetekohaselt kantud ja deklareeritud kuludel, ning hakkas seda viivitamata rakendama; võtab teadmiseks, et komisjon on järjepidevalt juhtinud tähelepanu asjaolule, et laienemise peadirektoraat ei ole raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames ühtki kulutust ametlikult heaks kiitnud ega kinnitanud, ning et seetõttu ei saa eeldada, et toetusesaajale on esitatud heakskiitu sisaldav teatis;
6.

võtab teadmiseks, et ühisettevõtte esitas tegevuskava, mille eesmärk on kõrvaldada kontrollikoja märkusega arvamuses nimetatud puudused; sedastab, et on ühisettevõttelt saanud viimase ajakohastatud dokumendi järelauditi rakendamise kohta ühisettevõttes; ootab kontrollikoja arvamust ettepaneku kohta kasutada uut valemit hinnangulise allesjäänud veamäära arvutamiseks ühisettevõtte tehingutes; märgib, et tegevuskava rakendamine algas 2014. aastal; ootab kogu tegevuskava edukat rakendamist ning kontrollikoja arvamust selle tulemuste kohta; juhib tähelepanu sellele, et võib tekitada raskusi riiklike rahastamisasutuste suveräänse pädevuse ja ühisettevõtte pädevuse piiritlemisel; kutsub ühisettevõtet üles esitama tegevuskava rakendamise kohta esimese vahehindamisaruande;
1.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et seoses kahe kommentaariga, mille kontrollikoda esitas 2011. aastat käsitlevas aruandes ja mis on 2012. aastat käsitlevas aruandes märgitud kui „pooleli” või „alustamata”, on võetud parandusmeetmeid ning nende kahe kommentaari seisuks on kontrollikoja aruandes märgitud nüüd „lõpetatud”; märgib veel, et seoses kahe kommentaariga, mille kontrollikoda esitas 2012. aastat käsitlevas aruandes, on võetud üks parandusmeede ning sellega seotud kommentaar on nüüd märgitud kui „lõpetatud”, kuid teine kommentaar on märgitud kui „pooleli”;
1.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et seoses ühe märkusega, mille kontrollikoda tegi 2011. aastat käsitlevas aruandes ja mille seisuks oli 2012. aastat käsitlevas kontrollikoja aruandes märgitud „pooleli”, on võetud parandusmeetmeid ning kõnealuse märkuse seisuks on märgitud nüüd „lõpetatud”; märgib lisaks, et kahe märkuse suhtes, mille kontrollikoda tegi 2012. aastat käsitlevas aruandes, on võetud üks parandusmeede ja selle märkuse seisuks on nüüd märgitud „lõpetatud”, samas kui teise puhul on märgitud „ei ole kohaldatav”;
6.

on seisukohal, et asjaomaste ametite personali ei tohiks vähendada ega ümber paigutada; on seisukohal, et ametid peavad töötajatele jagama tööülesanded asjakohaselt, et tulla toime suurenenud kohustustega;
3.

rõhutab veel kord, et liidu eelarve on tähtis, kuna loob lisandväärtust, koondades ressursse ja tagades Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja EFSI vahelise märkimisväärse koostoime, suurendades ka liidu rahalise toetuse võimendavat mõju; toetab täiendavate avaliku ja erasektori allikate kasutuselevõtmist, et rahastada investeeringuid Euroopa mõõtmega eesmärkidesse, pöörates eelkõige tähelepanu piiriülestele väljakutsetele sellistes valdkondades nagu energia, keskkonna ja transpordi infrastruktuur;
7.

soovitab komisjonil ja liikmesriikidel keskenduda kontaktide loomisel eelkõige järgmistele aspektidele: a) parandada üksikisikutele antava fondi toetuse mõju jälgimist ja hindamist järgmiselt: — pikaajalise mõju jälgimiseks ja hindamiseks fondist toetusesaajatele tuleks kasutada seireks ja hindamiseks eraldatud vahendeid; — fondi taotlusvormis ja fondist saadud toetuse kasutamise lõpparuande mudelis tuleks fondi koordinaatorile ja liikmesriigile otseselt meelde tuletada, et nad esitaksid 12 kuud pärast meetmete kasutuselevõtmist andmed toetusesaajate tööhõivealaste tulemuste kohta ning andmed tööhõivemäära kohta viimase 12 kuu jooksul alates fondi rakendamisest kõnealuses piirkonnas, et saada laiemat ülevaadet fondi mõjust; — üksikasjalikum teave eri osalejate poolt kasutatavate meetmete kohta tuleks dokumenteerida ja selgelt esitada, et võimaldada näiteks eri meetmete selgemat tasuvusanalüüsi; — juhtumite lõpparuannete heakskiitmise ja juhtumite lõpliku sulgemisega peaks kaasnema täieliku teabe esitamine toetusesaajate osas saavutatud tulemuste kohta (koondatult); varasemalt on teave toetusesaajate osas saavutatud tulemuste kohta olnud ebatäielik; b) optimeerida veelgi taotlusprotsessi järgmiselt: — riiklikul tasandil tuleks veelgi ergutada seda, et abi andmine koondatud töötajatele algaks ilma taotluse heakskiitmist ootamata; — kui see ei ole võimalik, tuleks komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda fondi kasutuselevõtmise kuupäeva arvestamist alates taotluse heakskiitmise päevast; see võimaldaks ära kasutada kogu 24-kuulist rahastamisperioodi; c) tagada toetusperioodil suurem paindlikkus järgmiselt: — komisjon peaks tagama liikmesriikidele suurema paindlikkuse, et nad saaksid lisaks taotlusvormil kirjeldatud meetmetele pakkuda täiendavaid meetmeid juhul, kui fondi kasutamise perioodil tekivad uued võimalused/uued vajadused; — vaatlusperioodi, mis on nõutav koondatud töötajate arvu näitamiseks fondi taotluses, peetakse solidaarsuse eesmärki ja fondi abi edukust mõjutavaks kitsaskohaks, ning selle nõude võiks läbi vaadata, pakkudes paindlikkust taotluse lisa kujul, milles saaks näidata, et koondamised toimusid samadel põhjustel ja on seotud taotluses osutatud koondamistega;
3.

tuletab meelde, et Euroopa kodanikele ja kõikide liikmesriikide majandusele on erakordselt oluline see, et 2014. aastal kasutamata jäänud assigneeringud saab üle kanda järgnevatesse aastatesse, et aidata kaasa töökohtade loomisele ja majanduskasvule;
17.

on veendunud, et parlamendiliikmetele nende tööga seotud ülesannete täitmiseks piisava toe tagamiseks on vaja uut tasakaalu parlamendiliikmete registreeritud assistentide ja kohalike assistentide vahel; nõuab, et peasekretär esitaks juhatusele võimalikult kiiresti sellekohase otsuse ettepaneku; on veendunud, et kehtivate reeglite läbivaatamise korral tuleks pidada kinni üleminekuperioodist, ning loodab, et lõplik otsus jõustub hiljemalt 2016. aasta juulis;
4.

on seisukohal, et ettevõttes Mory-Ducros SAS toimunud koondamised on seotud tootmismahtude üldise kahanemisega Euroopas, mille tagajärjel vähenes kaubaveo maht ja autoveosektoris puhkes hinnasõda, mis põhjustas Prantsusmaal sektori tegevusnäitajate pideva halvenemise ja ridamisi tagasilööke pärast 2007. aastat; märgib, et sellele järgnes pankrotilaine, mis puudutas ka Mory-Ducros’d; järeldab, et need sündmused on otseselt seotud ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga;
4.

on seisukohal, et masinate ja seadmete remondi ja paigaldamise sektoris Lõuna- ja Ida-Iirimaal aset leidnud koondamised on seotud üleilmastumisest johtuvate maailmakaubanduse suurte struktuurimuutustega, mida näitab LTAI sulgemine seetõttu, et ELi kaupade ja teenuste turul mindi üle uue põlvkonna õhusõidukite ja nende osade tootmise tehnoloogiale seoses õhusõidukite osade tootmistavade üldise muutumisega, mis omakorda mõjutas LTAI ärimudeli aluseks olevaid põhilisi turukarakteristikuid ja mille tulemusena paigutus ümber õhusõidukite tootmine kogu maailmas; märgib, et Lääne-Euroopa ja USA lennundusettevõtjate hulgas on järjest suurenev suundumus saata laiakerelised õhusõidukid põhjalikuks hoolduseks Hiinasse ning et isegi Lufthansa Techniku emaettevõte on otsustanud suunata oma Airbus A330/340 üleilmse baashooldustegevuse Filipiinidel asuvasse Lufthansa Techniku tütarettevõttesse;
1.

märgib, et fondi määruse artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud tingimused on täidetud ja nõustub seetõttu komisjoniga, et Kreekal on õigus saada kõnealuse määruse alusel rahalist toetust;
1.

märgib, et fondi määruse artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud tingimused on täidetud ja nõustub seetõttu komisjoniga, et Kreekal on õigus määruse alusel rahalist toetust saada;
16.

tuletab meelde, et ELi poliitika ja eesmärkide väljatöötamisel ja rakendamisel, nt konkurentsivõime, majanduskasvu ja tööhõive valdkonnas, on oluline roll ELi asutustel; tuletab komisjonile ja nõukogule meelde, et ELi asutused täidavad ülesandeid, mille on neile andnud seadusandja, ja seega tuleb neisse suhtuda kui ELi haldussüsteemi olulistesse osadesse; rõhutab, et asutustel on vaja piisavalt finants- ja inimressursse, et võimaldada neil teostada täielikult ja tulemuslikult oma seadusjärgseid ülesandeid; rõhutab, et üks ELi asutus on juba teatanud käimasolevate projektide edasilükkamisest ja tühistamisest 2015. aasta eelarves kokku lepitud tõsiste personali- ja eelarvekärbete tõttu; tuletab meelde parlamendi vastuseisu ümberpaigutamisreservile ja nõuab, et 2016. aasta eelarve projekti esitamisel neutraliseeriks komisjon selle mõju;
4.

on seisukohal, et koondamised ettevõttes Aleo Solar AG on seotud maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutustega, mille käigus Hiina tuluosa on ajavahemikul 2005–2011 kasvanud 11 % asemel 45 %-ni, kuid Saksamaa osa on langenud 64 % asemel 21 %-ni; märgib, et kuna Hiinas on tekkinud tohutu päikesepaneelide tootmisvõimsuse ülejääk, mille ärakasutamisega ei tule toime ei Hiina enda tarbijad ega ka maailmaturg, odavnesid hinnad ELis 2011. aastal 2010. aastaga võrreldes 40 % ja langesid Aleo Solar AG tootmiskuludest allapoole; märgib, et 2013. aastal kiitis EL heaks täiendava tollimaksu Hiinast pärit päikesepaneelidele ja miinimumhinna, mis on aga ikka Saksa tootjate tootmiskuludest väiksem;
5.

märgib, et aastatel 1992 kuni 2012 vähenes drastiliselt liidu turuosa kemikaalide maailmaturul (osakaal vastavalt 35,2 % 1992. aastal ja 17,8 % 2012. aastal (5)); märgib, et viimastel aastatel on ilmnenud suundumus keemiatööstusettevõtete üleviimiseks Aasiasse ja eriti Hiinasse, mille osakaal keemiatoodete tootmises oli 2002. aastal 8,7 % ja 2012. aastal juba 30,5 %, ning et seda on põhjustanud kasvavad müügimahud tärkavatel turgudel koos väiksemate tööjõukulude, turulepääsu, subsiidiumite, maksude ja õiguslike regulatsioonidega; on seetõttu seisukohal, et koondamised Zachemis ja selle kahes tarneettevõttes on seotud globaliseerumisest tingitud maailmakaubanduse oluliste struktuurimuutustega;
5.

on seisukohal, et koondamised ettevõttest Caterpillar Belgia S.A. on seotud maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutustega, kus seadmete tootmine Aasias ja nende importimine Euroopasse on muutunud ettevõtte jaoks odavamaks, kui tootmine Euroopas kahaneva turu jaoks; märgib, et Gosseliesi tehas on kannatanud negatiivse mõju all nii eelneval kui ka järgneval turul, kuna Euroopa terase- ja metallisektorit tabas konkurents tärkava turumajandusega riikidest ning 2009. aasta kriis nõrgestas Euroopa ehitus- ja kaevandussektorit, mis on Caterpillari olulisimad kliendid;
4.

on seisukohal, et koondamised ettevõttes ArcelorMittal Liège S.A. on seotud globaliseerumisest tingituna maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutustega, kuna aastatel 2007–2013 vähenes EL 27 toorterase toodang 210,1 miljonilt tonnilt 166,2 miljonile tonnile (4) (vähenemine 20,9 % ehk 3,8 % aastas (5)), samas kui terasetootmine kogu maailmas kasvas 1 348,1 miljonilt tonnilt 1 649,3 miljonile tonnile (kasv 22,3 % ehk 3,4 % aastas); märgib, et ELi osakaalu vähenemine maailma terasetoodangus (2007. aastal 16 % ja 2013. aastal 10 %) on USA ja Venemaaga võrreldes olnud järsem ning samal ajal on väga kiiresti kasvanud Aasia riikide osakaal (56 %-lt 67 %-le), mille tulemusena on Liège’i metallitööstussektor viimastel aastatel kahanenud: 2007. aastal oli seal 40 ettevõttes kokku 6 193 töökohta, millest 2012. aastaks oli säilinud 35 ettevõtet ja 4 187 töökohta, ehk siis töötajate arv kõnealuses sektoris kõnealuses sektoris oli vähenenud 32 %;
6.

märgib, et Belgia ametiasutuste osutatud andmete (5) kohaselt vähenes toorterase tootmine ELi 27 liikmesriigis ajavahemikul 2006–2011 206,9 miljonilt tonnilt 177,7 miljonile tonnile (-14,1 %; aastane kasv -3,0 % (6)), samal ajal kui kogu maailmas kasvas tootmismaht 1 249,0 miljonilt tonnilt 1 518,3 miljonile tonnile (+21,6 %; aastane kasv +4,0 %); mõistab, et see on toorterase tootmises kaasa toonud ELi 27 liikmesriigi turuosa mahulise vähenemise 16,6 %-lt 2006. aastal 11,7 %-le 2011. aastal (-29,4 %; aastane kasv -6,7 %), ning tõdeb võrdlusena, et samal ajavahemikul suurenes Hiina turuosa 33,7 %-lt 45,0 %-le;
1.

nõustub komisjoni otsusega, mille kohaselt on Belgia poolt 19. detsembril 2013. aastal fondist rahalise toetuse saamiseks esitatud taotluse puhul õigus saada rahalist toetust artikli 2 punkti c alusel (mille kohaselt peab olema tõendatud erakorraliste asjaolude esinemine), hoolimata sellest, et fondi määruse artikli 2 punktides a ja b sätestatud tingimused ei ole täidetud; toonitab siiski, et artikli 2 punkti c kasutamist tuleks hinnata iga üksikjuhtumi korral eraldi ning see ei tohiks muutuda fondi kasutuselevõtmise tavameetodiks, kui põhitingimused on täitmata;
1.

tuletab meelde, et kontrollikoda ei saanud oma aruandes Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (edaspidi „instituut”) eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta teist aastat järjest piisavat kindlust instituudi tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; märgib, et kontrollikoja arvates on auditiaruannete kvaliteet küsitav, sest need väljastati sõltumatute audiitorühingute poolt, kes on toetusesaajate töövõtjad, ning et nendega on kaetud umbes 87 % toetustega seotud kuludest; tuletab ühtlasi meelde, et instituut andis auditiaruannete kvaliteediga seotud puuduste kõrvaldamiseks auditiaruandeid väljastavatele audiitoritele täiendatud juhiseid ning edastas 2013. aasta juunis ajakohastatud juhised ka teadmis- ja innovatsioonikogukondadele, kes on instituudi toetuste saajad;
7.

võtab ühisettevõtte andmetele tuginedes teadmiseks, et ühisettevõte saavutas edu tegevuskava rakendamisel, mille eesmärk oli kõrvaldada puudused, millele osutas kontrollikoda oma märkustega arvamuses; märgib, et riiklike süsteemide antud kinnitusi hinnati positiivselt riikide puhul, kes andsid 54 % toetuste kogumahust, samas kui ülejäänud riikide puhul on hinnangu andmine lõppetapis, mille järel on hinnatud 84 % toetustest; palub ühisettevõttel jätkata hindamist, et hõlmata 100 % kõigist toetustest;
5.

võtab ühisettevõtte andmetele tuginedes teadmiseks, et ühisettevõte rakendas edukalt tegevuskava, mille eesmärk oli kõrvaldada puudused, millele kontrollikoda oma märkustega arvamuses osutas; märgib, et nende riikide osakaal, kelle riikliku süsteemi antud kindlust hinnati positiivselt, oli kõigist toetustest 54 %, samal ajal kui ülejäänud riikide puhul on hinnangu andmine lõppetapis, misjärel on antud hinnang 84 %-le toetustest; palub ühisettevõttel jätkata hindamist, et hõlmata 100 % toetustest;
9.

väljendab kahetsust, et seni on eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlustes esinenud korduvalt raskusi, mis tulenesid nõukogupoolse koostöö puudumisest; juhib tähelepanu asjaolule, et parlament ei andnud heakskiitu nõukogu peasekretäri tegevusele seoses eelarveaastatega 2009, 2010, 2011 ja 2012 põhjustel, mis on esitatud parlamendi 10. mai 2011. aasta, (1)25. oktoobri 2011. aasta, (2)10. mai 2012. aasta, (3)23. oktoobri 2012. aasta, (4)17. aprilli 2013. aasta, (5)9. oktoobri 2013. aasta, (6)3. aprilli 2014. aasta (7) ja 23. oktoobri 2014. aasta (8) resolutsioonides, ning lükkas edasi otsuse tegemise heakskiidu andmise kohta nõukogu peasekretäri tegevusele seoses eelarveaastaga 2013 põhjustel, mis on esitatud parlamendi 29. aprilli 2015. aasta resolutsioonis (9);
3.

märgib, et viimastel aastatel on IKT sektoris töötavate inimeste jagunemine liidu ja muude majanduspiirkondade vahel liikunud liidule ebasoodsas suunas ning rõhutab, et kui 2008. aastal töötas Soome tehnoloogiatööstuses kokku 326 000 inimest, siis 2014. aastaks oli sellistes ettevõtetes töötavate isikute arv vaid 276 000, mis teeb aasta keskmiseks tööjõu vähenemise määraks umbes 3 % (10 000 töötajat); juhib tähelepanu sellele, et koondamiste põhjuseks on Nokiat viimastel aastatel mõjutanud sündmused, millel on olnud kogu Soome IKT sektorile tohutu mõju; Nokia mobiiltelefonide operatsioonisüsteemide väljatöötamine ja disainimine andis tööd tuhandetele soomlastele, kuid nüüd on need töökohad üle viidud väljaspool Euroopat paiknevatesse riikidesse; juhib tähelepanu sellele, et nende töökohtade kadumine teravdab veelgi IKT sektori tööpuudust suure töötuse määraga piirkondades;