SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Kapitaliturgude liidu põhieesmärk on laiendada Euroopa ettevõtjate jaoks nende igas arenguetapis juurdepääsu turupõhistele rahastamisallikatele. EL on teinud alates kapitaliturgude liidu tegevuskava käivitamisest ettevõtjate järkjärgulise kasvamise käigus rahastamisallikate valiku laiendamisel ja turupõhiste rahastamisallikate kogu ELis kättesaadavuse parandamisel märkimisväärseid edusamme. Juba on kehtestatud uued eeskirjad, millega edendatakse ELi riskikapitalifondide (EuVECA) investeeringuid idufirmadesse ja keskmise suurusega ettevõtjatesse. Komisjon käivitas koos Euroopa Investeerimisfondiga ka üleeuroopalise riskikapitali fondifondide programmi (VentureEU), et hoogustada investeerimist innovaatilistesse idu- ja kasvufirmadesse kõikjal Euroopas. Juba on vastu võetud uued prospektireeglid nende ettevõtjate toetamiseks, kes hangivad avalikelt turgudelt vahendeid omakapitali ja laenude rahastamiseks. Nende väikeste ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate jaoks, kes soovivad raha hankida kogu ELis, on loomisel uus ELi kasvuprospekt. Selleks et suurendada idufirmade ja ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele, on komisjon teinud ettepaneku luua Euroopa märgise investeeringute ja laenude põhistele ühisrahastamise platvormidele („Ettevõtetele ühisrahastamisteenuste Euroopa pakkujad“).

Siiski tuleb väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) avaliku sektori rahalistele vahenditele juurdepääsu veelgi enam soodustava õigusraamistiku loomiseks rohkem ära teha. Selleks tuleks eelkõige edendada finantsinstrumentide turgude II direktiiviga (MiFID 2) loodud VKEde kasvuturu märgist ning leida tasakaal ühelt poolt investorite kaitse ja turu usaldusväärsuse vahel ning vältida teiselt poolt tarbetu halduskoormuse teket.

Kapitaliturgude liidu tegevuskava 2017. aasta juuni vahehindamises käsitles komisjon senisest enam VKEde juurdepääsu avalikele turgudele. Sellega seoses kohustus komisjon avaldama „mõjuhinnangu, milles vaadeldakse, kas asjaomastesse ELi õigusaktidesse sihipäraste muudatuste tegemine aitaks luua senisest proportsionaalsemat õiguskeskkonda, mis toetaks VKEde noteerimist avalikel turgudel“.

Hiljuti börsil noteeritud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) on investeeringute ja töökohtade loomise peamised mootorid. Hiljuti börsil noteeritud ettevõtjad ületavad aastase majanduskasvu ja töötajate arvu kasvu poolest sageli eraomanduses olevaid ettevõtteid. Börsiettevõtted ei sõltu nii palju pankade kaudu rahastamisest ning nende investeeringute baas on mitmekesisem, neil on parem juurdepääs täiendavale omakapitalile ja laenurahale (teiseste pakkumiste kaudu). Nad on ka üldsusele paremini nähtavad ja nende kaubamärkide tuntus on suurem.

Sellest hoolimata on ELi VKEde avalikel turgudel probleeme uute emitentide ligimeelitamisel. VKEde turgudega seotud esmaste avalike pakkumiste arv vähenes Euroopa Liidus pärast kriisi järsult ning nende arv ei ole pärast seda märkimisväärselt suurenenud. Selle tulemusena on VKEde esmaste avalike pakkumiste arv võrreldes kriisieelse ajaga vähenenud Euroopas poole võrra (ajavahemikul 2006–2007 keskmiselt 478 esmast avalikku pakkumist aastas, ajavahemikul 2009–2017 keskmiselt 218 pakkumist ELi VKEde mitmepoolsetes kauplemissüsteemides). Aastatel 2006–2007 koguti Euroopa VKEde mitmepoolsete kauplemissüsteemide kaudu aastas keskmiselt 13,8 miljardit eurot. Aastatel 2009–2017 kahanes see keskmiselt 2,55 miljardile eurole aastas.

VKEde otsust end börsil noteerida ja investorite otsust investeerida VKEde rahastamisvahenditesse mõjutavad mitmed tegurid. Mõjuhinnangust nähtub, et VKEde avalikke turge mõjutavad kahte liiki regulatiivsed probleemid: i) pakkumise poolel seisavad emitendid silmitsi avalikel turgudel noteerimisega seotud nõuete täitmisest tulenevate suurte kuludega; ii) nõudluse poolel võib emitentidele (kõrgete kapitalikulude tõttu), investoritele (kes ei taha investeerida VKEdesse esiteks madala likviidsustaseme ja sellega seotud volatiilsusriskide tõttu) ja turuvahendajatele (kelle ärimudel toetub klientide tellimusvoole likviidsetel turgudel) takistuseks saada puudulik likviidsus.

Algatuse kohaldamisala: VKEde kasvuturud

Kõnealune algatus piirdub rangelt VKEde kasvuturgudega ning nendes kauplemiskohtades noteeritud ettevõtjatega. VKEde kasvuturud kujutavad endast uut mitmepoolsete kauplemiskohtade kategooriat, mis võeti kasutusele finantsinstrumentide turgude teise direktiiviga 2018. aasta jaanuaris.

Hinnates, kas reguleeritud turgudel kauplema lubatud VKEdest emitentide suhtes peaks kohaldama vastavaid leebemaid nõudeid, otsustati, et neid kohaldatakse emitentide suhtes, kes on lubatud kauplema VKEde kasvuturgudel. Reguleeritud turu emitentide suhtes kehtestatud nõudeid tuleks kohaldada sarnaselt, olenemata ettevõtja suurusest. Kui VKEde suhtes kohaldataks võrreldes suure turukapitalisatsiooniga ettevõtjatega erinevaid nõudmisi, tekitaks see sidusrühmade (eelkõige investorite) seas tõenäoliselt segadust.

Kehtiv õigusraamistik

VKEde kasvuturul noteeritud ettevõtjad peavad järgima teatavaid ELi õigusnorme, eelkõige turukuritarvituse määrust ja prospektimäärust.

Alates turukuritarvituse määruse jõustumisest 1. juulil 2016 on määruse kohaldamisala laiendatud hõlmama ka mitmepoolseid kauplemiskohti, sealhulgas VKEde kasvuturge. Kõnealuse määruse eesmärk on suurendada turu usaldusväärsust ja investorite usaldust. Määrusega keelatakse: i) kaubelda või teha katset kaubelda siseteabe alusel; ii) soovitada teisel isikul tegeleda siseteabe alusel kauplemisega või mõjutada teda siseteabe alusel kauplema; iii) avalikustada õigusvastaselt siseteavet; või iv) turuga manipuleerida või teha turuga manipuleerimise katset. Emitentide suhtes kohaldatakse ka mitmeid määrusest tulenevaid avalikustamis- ja registripidamise kohustusi. Eelkõige on asjaomastel emitentidel üldine kohustus avalikustada siseteave üldsusele võimalikult kiiresti. Turukuritarvituse määrusega suurendati turu usaldusväärsust ja laiendati turukuritarvitusi käsitlevat korda, et see hõlmaks mitmepoolseid kauplemissüsteeme. Määrusel on oluline tähtsus investorite usalduse taastamisel finantsturgude suhtes.

Kõnealune õigusakt on siiski tüüplahendust pakkuv määrus. Peaaegu kõik selle nõuded kehtivad ühtemoodi kõigi emitentide suhtes, sõltumata nende suurusest või kauplemiskohast, kus nende finantsinstrumendid on kauplemisele võetud. Määrus sisaldab VKEde kasvuturgudel noteeritud emitentide suhtes ainult kahte piiratud kohandust. Esimene neist võimaldab VKEde kasvuturul tegutsevatel kauplemiskohtadel avaldada siseteavet kauplemiskoha veebisaidil (emitendi veebisaidi asemel). Teine kohandus võimaldab VKEde kasvuturgudel noteeritud emitentidel esitada insaiderite nimekirju ainult riikliku pädeva asutuse taotluse alusel. Kõnealuse leebema nõude mõju on siiski piiratud, sest ettevõtjad peavad taotluse alusel insaiderite nimekirjade esitamiseks endiselt koguma ja säilitama kogu asjaomase teabe.

Prospekt on õiguslikult nõutav dokument, milles esitatakse väärtpaberite avalikul pakkumisel või reguleeritud turul kauplemisele võtmisel teavet äriühingu kohta. Kapitaliturgude liidu tegevuskava kohaselt on Euroopa Liit juba teinud avalikule turule juurdepääsu väiksemate ettevõtjate jaoks lihtsamaks ja odavamaks, seda eelkõige tänu muudetud prospektimääruses sätestatud lihtsustatud ELi kasvuprospektile. Emitent võib taotleda reguleeritud turul kauplemisele võtmist pärast seda, kui tema aktsiatega on VKEde kasvuturul mõni aasta kaubeldud. Emitent võib seda teha, et saada kasu paremast likviidsusest ja suuremast investorite hulgast. Kui aga kõnealune emitent tahab siiski oma aktsiad VKEde kasvuturult reguleeritud turule üle viia, peab ta esitama täieliku prospekti, kuna ettevõtjad ei saa selliste olukordade puhul kasutada lihtsustatud prospekti.

VKEde kasvuturu „kaubamärgi“ kasutamist piirab praegu ELi õiguses sellistel uut liiki kauplemiskohtadel noteeritud emitentide suhtes ette nähtud leebemate nõuete vähene arv. Kõnealuse algatuse üldine eesmärk on seetõttu teha ELi eeskirjades tehnilisi kohandusi, et: i) vähendada VKEde halduskoormust ja õigusnormide täitmise kulusid nende finantsinstrumentide VKEde kasvuturule kauplemisele võtmisel, tagades samal ajal investorite kõrgetasemelise kaitse ja turu usaldusväärsuse; ning ii) suurendada VKEde kasvuturgudel noteeritud kapitaliinstrumentide likviidsust.

Käesolevas ettepanekus ette nähtud sihipärastest regulatiivsetest muudatustest ainuüksi ei piisa, et taastada VKEde juurdepääs avalikele turgudele. Siiski käsitlevad need erinevate sidusrühmade poolt esile tõstetud regulatiivseid tõkkeid, mis takistavad VKEdel avalikelt turgudelt kapitali hankida. Muudatuste raames säilitatakse siiski kõige rangemad investorite kaitset ja turu usaldusväärsust käsitlevad nõuded. Muudatusi tuleks seetõttu käsitada esimese sammuna õiges suunas, mitte üksnes ühekordse parandusmeetmena. Käesoleva määrust käsitleva ettepaneku eesmärk ei ole reformida turukuritarvituse määrust (mida on kohaldatud vähem kui kaks aastat) ega prospektimäärust (mille kaasseadusandjad hiljuti heaks kiitsid ning mida hakatakse kohaldama alates 2019. aasta juulist). Käesolev ettepanek (koos komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 2017/565 kavandatud muudatustega) sisaldab üksnes tehnilisi muudatusi, et muuta noteeritud VKEde suhtes kohaldatav ELi õigusraamistik proportsionaalsemaks. Sellega tagatakse, et MiFID 2ga 2018. aasta jaanuaris loodud VKEde kasvuturu märgis võetakse kasutusele üle ELi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele keskenduvates mitmepoolsetes kauplemissüsteemides.