ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.1.2.

Väärtpaberiturgude võimalikult suur läbipaistvus on vajalik ka selleks, et tagada väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning üldiselt jaeinvestoritele parem juurdepääs kapitaliturgudele. On tõsi, et juba praegu on kõik täitmisplatvormid kohustatud avaldama teavet näiteks tehingute mahu, aja ja hinna kohta. Neid andmeid koondada – ja anda sellega tegelik ülevaade turust – on võimalik siiski vaid suurtel investeerimisühingutel ja ainult märkimisväärsete rahaliste kulutuste abil. Seepärast ei saa keegi praegu olla kindel, et saab tõepoolest parima hinna. Lihtne juurdepääs usaldusväärsetele turuandmetele on aga otsustava tähtsusega. See kehtib eelkõige kestlikkusega seotud teabe kohta, mis on hädavajalik kestlike finantsturgude loomiseks Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamise raames ja millel on üha tähtsam roll. Siin on oluline sisuline seos Euroopa ühtse juurdepääsupunktiga ja kestlikkusega seotud teabe lihtsustatud esitamisega (kestliku arengu eesmärgid).
4.1.

Komitee toetab täielikult komisjoni ettepanekut ja selle üldisi eesmärke. Tõhusa ja õiglase maksustamise tagamine ühtsel turul on ülioluline, et toetada majanduse tõelist taastumist pärast COVID-19 pandeemiat. Liikmesriikidele laekuv piisav maksutulu on peamine tegur, mis lihtsustab avaliku sektori investeeringuid, mille eesmärk on saavutada keskkonnasõbralikum ja suuremal määral digitehnoloogiat kasutav ühtne turg. Komitee on mõnevõrra mures selle pärast, et majandusliku sisu nõuetes ei arvestata digitaalse küljega ja rõhutatakse üksnes materiaalse vara tähtsust. See võib tulevikus probleeme tekitada.
3.20.

Sellega seoses juhib komitee tähelepanu ka sellele, et oluline on rakendada komisjoni globaalväravastrateegiat „Global Gateway“ (JOIN(2021) 30), et edendada ülemaailmseid investeeringuid säästvasse, arukasse, vastupanuvõimelisse ja ohutusse igat liiki transporti ning koondada kõik transpordiliigid mitmeliigilisse süsteemi.
3.4.

Komitee on seisukohal, et hiljutine energiahinna järsk tõus ja kõrgete hindade eeldatav säilimine vähemalt keskpikas perspektiivis on näidanud, et varasemaga võrreldes on veelgi olulisem kehtestada strateegia energiaostuvõimetuse leevendamiseks ja kaotamiseks. Kui 2018. aastal ei suutnud 6,8 % ELi elanikest (30,3 miljonit inimest) tasuda kommunaalteenuste arveid õigel ajal ja seega tekkis oht, et nende varustamine katkeb, siis hiljutised sündmused on probleemi veelgi süvendanud. Pikas perspektiivis tuleb hoonete energiatõhususe parandamiseks võtta konkreetseid meetmeid, et tagada kõigile inimväärne, taskukohane ja tervislik eluase. See on veelgi pakilisem nüüd, mil fossiilkütustel põhineva kütte ja jahutuse kulud hakkavad tõusma, sest heitkogustega kauplemise süsteemis lubatud heitkoguse ühiku kulud suurenevad.
3.15.

Komitee arvates on tähtis, et kavandatavad „safe harbour“-põhimõtted esitataks võimalikult varakult, et need saaks lõplikku direktiivi üle kanda. Seda on vaja, et vältida tarbetut halduskoormust maksumaksjatele ja maksuhalduritele.
2

Mulla orgaaniline aine on oluline komponent mulla võime reguleerimisel toetada suurt elurikkust ja pakkuda selle viljakusega seotud ökosüsteemiteenuseid, samuti on see atmosfäärist eemaldatud süsiniku varuks. Orgaanilise aine sisalduse vähenemine Euroopa muldades on suurem probleem peamiselt viljakuse vähenemise ja sellega kaasnevate kõrbestumise ohtude tõttu, kuid ka sellest tuleneva kasvuhoonegaaside heite tõttu: arvutuslikult on kindlaks tehtud, et see moodustab enam kui 170 miljonit tonni COaastas ( 8 ) ehk enam kui 4 % 27 ELi liikmesriigi ülemaailmsest kasvuhoonegaaside heitest, mis on peamiselt seotud orgaaniliste ja turvasmuldade maakasutuse muutumisega. Uue mullastrateegiaga tuleks tagada turba- ja märgalade kaitse ning toetada põllumajandustootjaid uute sissetulekuvormidega agroökoloogilistel kontseptsioonidel põhinevate tavade kasutuselevõtul, mis soodustavad orgaanilise aine säilimist ja suurendamist mullas. Prioriteediks tuleks seada heade tavade ja põllumajandusmaa säästva majandamisega seotud teadmiste levitamine ning see peaks olema suunatud eelkõige väikepõllumajandustootjatele.
3.7.

Oluline on tagada kogu Euroopa Liidus piisav internetiühendus, et kõigil ettevõtetel oleks juurdepääs ESAPile ja et vältida diskrimineerimist. Väga oluline on investeerida nn leviaukude vähendamisse ning tagada, et kõigil kodanikel ja kapitalituru sidusrühmadel on juurdepääs ESAPile.
4.1.

Komitee tervitab eelkõige komisjoni ettepanekus esitatud järgmisi ettepanekuid, kuid soovitab analüüsida mitmeid täiendavaid tehnilisi parandusi: i) minimaalse väljundmäära nõuete kohaldamine iga pangagrupi kõrgeimal konsolideerimistasandil koos riskipõhise ümberjaotamismehhanismiga (tagamaks tütarettevõtjate piisav kapitaliseeritus ELis), kuna see mitte ainult ei tagaks rahvusvahelist järjepidevust, vaid väldiks ka negatiivseid tagajärgi, mida põhjustaks nõuete kohaldamine panga tasandil; ii) konkreetsed parandused minimaalse väljundmäära nõuete osas eriotstarbeliste laenude andmisel (artikkel 495b) on teretulnud, kuid neid tuleks täiendavalt hinnata, et saavutada suurem sidusus minimaalse sisendmäära nõuete osas, võttes arvesse eriotstarbeliste laenude alamklasside eripära, samas kui standardmeetodi kohased parameetrite alampiirid ei vasta tegelikele riskidele ega kajasta seda liiki rahastamise usaldusväärsust; iii) VKEde ja taristu toetuskoefitsientide säilitamine koos krediidiväärtuse korrigeerimise eranditega (artikkel 501/501a) on väga hinnatud, kuna need on olulised vahendid, mis võimaldavad pankadel jätkata Euroopa majanduse oluliste segmentide toetamist, eriti COVID-19 järgseks taastumiseks. Komitee kutsub siiski komisjoni üles hindama võimalust veelgi täpsustada ja lihtsustada taristu toetuskoefitsiendi kriteeriume, et suurendada taristu rahastamist, võttes samal ajal arvesse sellega seotud riske ja tagades finantsstabiilsuse; iv) investeerimisfondide käsitlemisel on aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi tõhustamine põhimõtteliselt hästi kavandatud, kuid komitee on seisukohal, et on vaja asjakohaste juhtimiseeskirjade ja piirangute täiendavat kooskõla (näiteks vajadus tugineda kolmandate isikute esitatud andmetele omavahendite nõude arvutamisel investeerimisfondidega seotud tururiski suhtes); v) 100 % riskikaalu säilitamine pankade pikaajalistes strateegilistes omakapitaliinvesteeringutes on vajalik, kuid komitee on seisukohal, et seda tuleks kohaldada õiglaselt kõigi pankade suhtes, olenemata sellest, kas nende suhtes kohaldatakse standard- või sisemudelitel põhinevat meetodit; vi) stiimulid pankadele, et suunata ressursid CO2 netonullheitega majandusse, ja klientidega suhtlemine on roheülemineku rahastamisel võtmetähtsusega. Sellega seoses on komitee arvates sellise vajaliku ülemineku kiirendamiseks ja edendamiseks oluline, et EL ja liikmesriigid teeksid suuri muudatusi alusmajanduse stiimulites ja takistustes, mis on üle võetud tööstuspoliitikasse ja asjaomastesse raamistikesse. Komitee palub komisjonil eespool esitatut silmas pidades täiendavalt hinnata kapitalinõuete määruse ja kapitalinõuete direktiivi ettepaneku keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisalaseid sätteid.
3.10.

Arvestades, et ELTIFid peavad rangelt järgima Euroopa määruses sätestatud eeskirju, oleks positiivne lisameede see, kui Euroopa Komisjon hindaks, kui kasulik ja otstarbekas on lubada ELTIFidel kasutada „.eu“ ISIN-koodi, parandades nende piiriülest kättesaadavust ja nähtavust. Seoses sellega peab komitee kiiduväärseks ELTIFide registri tugevdamist, mille komisjon on kavandanud. Komitee kutsub üles kehtestama ja jõustama kogu ELi hõlmavad selged eeskirjad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tõhusal juhtimisel ja nõuetekohases koostöös aktiivsete riiklike reguleerivate asutustega. Eeskirjadega tuleks eelkõige tagada, et ELTIFide valitsejad lisaksid oma käivitatavatesse fondidesse nõuetekohased likviidsuse juhtimise vahendid ning teavitaksid selgelt ja täpselt tasudest ja riskidest, nagu on juba tehtud kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete (PRIIPid) põhiteabedokumente käsitlevas määruses ning finantsinstrumentide turge (MiFID) reguleerivates õigusnormides.
1.7.

Komitee on arvamusel, et komisjoni maaeluvõrgustik ja kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi rühmad, mille eestvedajad on mitmesugused peadirektoraadid, peavad toetama kahesuunalisi, läbipaistvaid aruandlusmenetlusi. Kuigi komitee tunnustab Horisondi teadusuuringute raamprogrammis võetud kohustusi hinnata maapiirkondadele avalduvat mõju, leiab ta, et rohkem komisjoni talitusi peaksid tõestama, et on visiooni elluviimisele igakülgselt pühendunud. Eelkõige tuleks maapiirkondadele avalduva mõju hindamist laiendada nii, et see hõlmaks programmi „Loov Euroopa“ ja programmi „Erasmus+“.
5.2.

Komitee võtab teadmiseks Euroopa Komisjoni seisukohad ja analüüsid selles valdkonnas ning toetab neid, eelkõige seoses järgmisega: i) direktiivi kaitsvate elementide rakendamisel tuleb teha veel jõupingutusi, eriti mis puudutab juurdepääsu teabele ja õigusemõistmisele, maksmata jäänud töötasu väljamaksmist ning ajutiste elamislubade andmist (15); ii) enamik liikmesriike annab töötajate õiguste kohta üksnes üldist teavet, andmata suunatud teavet, mis on asjakohane ebaseaduslike võõrtöötajate konkreetset olukorda arvesse võttes; iii) kaebuste esitamise lihtsustamiseks on väga oluline avaliku sektori asutuste koostöö sotsiaalpartnerite ja vabaühendustega, kellel on sageli otsene kontakt töötajatega ning kes saavad suurendada teadlikkust, teavitada rändajaid nende õigustest, suurendada vastastikust usaldust ning aidata töötajatel ära tunda deklareerimata töö ja tööalase ärakasutamise olukordi, et nad saaksid esitada kaebuse. Sotsiaalpartnerite ja vabaühenduste roll on samavõrd tähtis ka selleks, et lihtsustada kaebuste esitamist ja paljastada ärakasutamine ning vähendada rändajate hirmu selle ees, et nende suhtes algatatakse tagasisaatmismenetlus, kui rändeasutus nad avastab. Enamiku liikmesriikide õiguses on antud nendele sidusrühmadele, eelkõige ametiühingutele, riiklikus mehhanismis tähtis roll, et lihtsustada kaebuste esitamist (16); iv) tööalase ärakasutamisega kokku puutunud ebaseaduslikel rändajatel on raskusi elamisloa menetlusele ligipääsemisel või selle loa saamise tingimuste täitmisel. Sidusrühmad andsid teada, et ohvritel puudub juurdepääs loa kättesaadavuse ja taotlemise alasele teabele ja õigusnõustamisele, samuti teabele, et loa andmine on sageli seotud kriminaalsüüdistuse esitamisega konkreetsele tööandjale ning et loa saamise tingimuseks on ohvri osalemine kriminaalmenetluses, ehkki direktiivis seda ei nõuta (17); v) Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA) on näidanud, et mõnes liikmesriigis ei kasuta ebaseaduslikud rändajad olemasolevat kaebuste esitamise süsteemi. Sellel võib olla mitu põhjust: näiteks puudub töötajatel stiimul probleemist teada anda; piiratud teave töötajate õiguste ja olemasoleva kaebuste esitamise mehhanismi kohta; majanduslikud tõkked, nagu liikmemaks ametiühingutes, mis abistavad vaid oma liikmeid, ning eeskätt hirm avastamise, kinnipidamise ja tagasisaatmise ees (18); vi) direktiivi kaitsemeetmete edendamisel ja rakendamisel ning nende meetmete paremal jõudmisel võimalikult paljude ebaseaduslike rändajateni mängivad keskset rolli ka sotsiaalpartnerid ja vabaühendused. Komisjon tugevdab dialoogi dokumentideta töötajaid esindavate sotsiaalpartnerite ja vabaühendustega ning suhtleb nende meetmete arendamisel deklareerimata töö vastase Euroopa platvormiga.
7.3.

Juudi kogukonnad soovivad, et kaotataks suurenev õiguslik ebakindlus seoses religioossel eesmärgil tapmisega (Shechita) ja ümberlõikamisega (Brit Mila) ning et seda küsimust reguleeritaks ühtselt ELi õiguse tasandil. Seepärast soovitab komitee neid küsimusi juudi kogukondadega süstemaatiliselt arutada ja juriidiliselt lahendada, tunnistades, et need on olnud juutide usuelu lahutamatuks osaks tuhandeid aastaid, ka Euroopas.
3.4.

ELi ühtse turu kontekstis rõhutab komitee, et meetmepaketi rakendamisel tuleb igal juhul tagada, et Ühendkuningriigist pärit asjaomased ravimid ja uuritavad ravimid jäävad Põhja-Iirimaale ja neid ei turustata siseturu muudes osades, välja arvatud juhul, kui neile on andnud loa riiklik pädev asutus kooskõlas ELi õigusaktidega. Sama kehtib Küprose, Iirimaa ja Malta kolmeaastase üleminekuperioodi suhtes. Siin tuleb lähtuda üldpõhimõttest, et need ravimid ja uuritavad ravimid on mõeldud üksnes nendes riikides elavatele patsientidele.
4.12.

Strateegias mainitakse mitmeid teadlastele, noortele spetsialistidele ja praktikutele suunatud koolitus- ja haridusalgatusi, mille eesmärk on edendada standardimisvaldkonna oskuste arendamist. Nende hulka kuuluvad standardimiste hoogustamise platvorm, standardimisteemalised ülikoolipäevad, asjakohase materjali levitamine ELi akadeemia poolt ja standardimisprojektide rahastamine välisriikides. Komitee on veendunud, et need ettepanekud on ülitähtsad, eelkõige VKEde ja mikroettevõtjate jaoks ning talentidesse investeerimise raamistiku loomiseks, ning toetab kindlalt nende ulatuslikku ja kiiret elluviimist.
2.4.

Lisaks on reisilaevade ohutust käsitlevate ELi ohutuseeskirjade läbivaatamise eesmärk lihtsustada ja ühtlustada praegu kehtivat õigusraamistikku. Selle meetmega säilitatakse ELi eeskirjad, kui see on vajalik ja proportsionaalne. Komisjon soovib samuti tagada nende eeskirjade nõuetekohane rakendamine ning kõrvaldada võimalikud kattuvused ja lahknevused üksteisega seotud õigusaktide vahel. Samuti tuleks märkida, et läbivaatamise eesmärk on vähendada keerukust ning tehnilist ja halduskoormust, mis tuleneb peamiselt sellest, et vigastatud ro-ro-reisiparvlaevade merekindluse hindamiseks kasutatakse kaht erinevat korda, ning vähendada laevaehitusettevõtete ja -ettevõtjate arvutuskoormust.
4.1.

Vaatamata ELi võetud kohustustele kaotada järk-järgult fossiilkütuste toetused, ei ole need vähenenud piisaval määral. Aruande lisas on nähtav fossiilkütuste toetuste mõningane langus, kuid majanduskasvuga on oodata nende tõusu. 2015.–2019. aastal suurenesid fossiilkütuste toetused ELis 4 % võrra ja 2020. aastal vähenesid need tuntavalt. Vähenemine oli energeetikasektoris 10 % ja tööstuses 4 %, samas suurenesid need 25 % transpordisektoris ja 13 % kodumajapidamiste puhul, kes said toetust kütteõli ja maagaasi tarbimise eest. Toetustel on oluline roll sotsiaalvaldkonnas, sest need tagavad, et üleminek kliimaneutraalsele majandusele toimub õiglaselt.
4.2.3.

Kuigi komitee tunnistab vajadust anda konkreetseid suuniseid eriolukordade tarbeks, tuleb rõhutada, et mõiste „ärakasutamine“ väljapakutud määratlus on jätkuvalt üsna ebamäärane. Komitee soovitab tungivalt seda lähenemisviisi uurida, et vältida kontseptsiooni võimalikku väärkasutamist liiga laiaulatusliku kohaldamise näol. Lisaks tuletab komitee meelde, et varjupaika ja kriisiolukordi käsitlevates kokkulepetes on sätestatud põhisuunised ja -meetmed. Komitee rõhutab tungivalt, et igal juhul tuleb järgida isikute põhiõigusi ja eelkõige tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet.
2.7.1.

Komitee nõustub komisjoniga, et liikmesriikide kohtute ja pädevate asutuste digitaalse teabevahetuse kasutamine võib kahtlemata aidata kaasa kohtusüsteemi tõhusamaks muutmisele, kuna selle eesmärk on vähendada viivitusi ja halduskoormust, suurendada lihtsustamist ja kiirendada teabevahetust asutuste vahel, vähendada kohtuasjade menetlemise aega ja sellega seotud kulusid. Tuleks meeles pidada, et kaugside on pandeemia ajal võimaldanud jätkuvalt tagada ligipääsu õigusemõistmisele, aidates tagada selle kvaliteeti, tõhusust ja sõltumatust, mis on õigusriigi põhimõtete ja Euroopa Liidu aluseks olevate väärtuste põhielemendid.
4.4.

Ka vajavad äriühingud toetust investeeringuteks digiüleminekusse ning eelkõige infosüsteemide ajakohastamisse, automatiseerimisse, robootikasse ja tehisintellekti. Eelkõige vajavad VKEd toetust oma digitaalse kohalolu suurendamiseks. Teine näide on see, et lairibaühenduse rakendamiseks antav riigiabi on territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika üks põhielement. Komitee kutsub komisjoni üles lisama üldisesse grupierandi määrusesse veelgi muudatusi, et toetada nii ärirajatiste kui ka äritegevuste digiüleminekut.
3.7.1.

Ühtekuuluvuspoliitika on üha enam seotud digiüleminekuga. Nagu aga komisjoni aruandes rõhutati, on väga kiire internetiühendus kättesaadav ainult kahele kolmandikule linnaelanikest ja ühele kuuendikule maaelanikest. Komitee on juba rõhutanud, ( 12 ) et digipööre peaks lisaks tootlikkuse kasvule kaasa tooma ka parema hariduse ning kõigi Euroopa Liidus elavate inimeste poliitilise, sotsiaalse ja kultuurilise osaluse, kaasates sealhulgas eakad, puuetega inimesed, sotsiaalse tõrjutuse ohus olevad inimesed ja teised haavatavad rühmad. Seetõttu kutsub komitee taas üles looma kõigile ELi elanikele üldine tasuta juurdepääs lairibaühendusele ja põhilistele digiteenustele. Tuleb märkida, et üks viis eduka digipöörde tagamiseks on üldine juurdepääs internetile ja sellega seotud haridusvõimalustele. Tasuta internetiühendus on eriti oluline, et tagada maapiirkondades haridussüsteemi nõuetekohane toimimine, mis paljudes liikmesriikides jääb alla linnades asuvate haridusasutuste tasemele.
5.3.4.

Andmetest nähtub, et varasemate traumaatiliste kogemuste tõttu psühholoogilist tuge vajavate inimeste kõrval on ka rühm inimesi, kellel ei oleks ilmselt sõltuvust tekkinud, kui nad ei oleks COVID-19 nakatunud. Komitee soovitab seetõttu Euroopa Liidu Narkootikumiameti pädevusi laiendada nii, et need hõlmaksid ka inimeste üha kasvavat vastuvõtlikkust sõltuvuste suhtes, mis on tingitud COVID-19 pikaajalisest raskest mõjust.
3.15.

Nagu näeme raamotsuse puhul, mis on riiklikku õigusesse üle võetud kõigis liikmesriikides eesmärgiga vihakõne kriminaliseerida, ei tee kõik riigid edusamme samas tempos. Ülevõtmine ja jõustamine ei ole alati olnud korrektne ega täielik, mistõttu komisjon on olnud sunnitud algatama mõne liikmesriigi vastu rikkumismenetluse. See on stsenaarium, mis võib korduda. Liikmesriikide valitsuste, parlamentide ja kodanikuühiskonna osalejatega tuleb teha rohkem tööd, et tagada koostöö ja pühendumine.
3.4.4.

Lõpetuseks on oluline, et sotsiaalmajanduse tegevuskava muutuks strateegiliseks tööriistaks, mis pakub konkreetseid meetmeid sotsiaalmajanduses osalejatele ja kohalikele kogukondadele, ning et seda täiendaks maksupoliitika, mis on kooskõlas väljakuulutatud sotsiaalsete eesmärkidega.
3.6.

Kriisi ajal on vaja võtta arvesse üldeesmärke, selle asemel et püüda lahendada üksnes kõige pakilisemaid probleeme. Seetõttu on komiteel hea meel, et komisjon teeb seda oma teatises. EL peab seega järjepidevalt kinni pidama oma energiapoliitika ja energiasüsteemide põhieesmärkidest – varustuskindlus, mõistlikud kulud ja hinnad ning CO 2 -neutraalsus. Arvestades, et kõik need põhieesmärgid on praegu kaalul, peaks EL keskenduma meetmetele, mis toovad eesmärkide kui terviku seisukohalt suurimat kasu ning aitavad kõige tõhusamal viisil kaasa praeguste teravate probleemide lahendamisele ja pikemaajaliste eesmärkide saavutamisele.
3.2.4.

Komitee märgib, et komisjoni pädevust on oluliselt laiendatud ja peab positiivseks asjaolu, et see on ajaliselt piiratud.
3.7.

Kõrgharidusele juurdepääsu lihtsustamisel tuleks arvesse võtta asjaolu, et ülikoolitasud on energiahindade ja haridusprotsessiga seotud lisakulude tõttu (majutus, juurdepääs kirjandusele jne) surve all. Lisakulusid võiks rahastada ELi vahenditest, vähendades vajadust kasutada laene ja muid ülikooliõpingute finantseerimiseks kasutatavaid rahastamismeetodeid. Tuleb tagada koostoime tehnoloogia arengu dünaamika ning haridusprotsessis kasutatavate seadmete, standardite ja menetluste vahel, et tagada tõhus üleminek haridussüsteemist aktiivsesse tööellu.
4.7.1.

Komitee rõhutab, et haridus peab hõlmama nii riigiametnike koolitust kui ka üldsuse teadlikkuse tõstmist. Komitee tunneb heameelt komisjoni teatise üle keskkonnakuritegevuse vastase võitluse tõhustamise kohta ja kutsub komisjoni üles pakkuma liikmesriikidele lisatoetust, luues professionaalseid võrgustikke, töötades välja uusi avastamis- ja täitmise tagamise vahendeid ning vaadates läbi kohtunike ja prokuröride koolitusprogramme. Komitee on siiski seisukohal, et koolitus- ja hariduskavasid ei tohiks kasutada üksnes riigiametnike täitmise tagamise ahelasse kaasamiseks, vaid need peaksid hõlmama laiemat üldsust.
3.2.

Komitee on siiski arvamusel, et selles ülevõtmismenetluses ikka veel ei järgita paindlikku mehhanismi, kuna kõnealustesse meetmetesse tehakse muudatusi igal aastal ja ELi bürokraatia on väga aeglane, mille tulemuseks on pidev ebakõla NAFO poolt vastu võetud eeskirjade ja ELi õigusnormide vahel.
4.9.

Komitee märgib, et komisjon lisab oma ettepanekusse sõnaselgelt finantssektori. Kestlik rahastamine hõlmab inimõiguste austamist ja on oluline element majanduse ümberkujundamisel, et muuta see keskkonnahoidlikumaks ja sotsiaalsemaks. Ettepanek jääb siiski laenuandmise või rahastamise kontrollimenetluste suhtes ebamääraseks ning on karta, et direktiivi sätteid, mis ei hõlma otseselt mikro-, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, laiendatakse neile kaudselt de facto . VKEdele kui tarneahela tarnijatele avaldub kaudne mõju ja seetõttu seisavad nad silmitsi suurte probleemidega.
4.7.3.

Komitee hoiatab, et ühtset turgu ei tohiks enam pidada ülemaailmse kaubanduskokkuleppe üleskiidetud versiooniks, mille aspekte saaks läbirääkimiste käigus kohandada. Ühtne turg on midagi palju enamat. See on ka heaolu parandamine sotsiaalse ja majandusliku lähenemise kaudu, mille eesmärk on vähendada ebavõrdsust ning tagada, et süvenev sotsiaalne tasakaalustamatus ja vaesuse üldine suurenemine ei muutuks lõpuks tõsiseks takistuseks Euroopa integratsioonile. Sellega seoses rõhutab komitee sotsiaalseid ja töötajate põhiõigusi inimväärsele palgale ja töötingimustele mitte ainult nende koostoimes majanduslike vabadustega, vaid ka seoses siseturu ja tööturu, konkurentsi ja muude liidu poliitikameetmetega, sealhulgas, kuid mitte ainult, sellistes valdkondades nagu majanduse juhtimine, kaubandus, digipööre ja keskkond. Samuti on selle eesmärk kaitsta ja tugevdada sotsiaalpartnerite autonoomiat, luues selge seose kollektiivsete sotsiaalsete õiguste järgimise ja edendamisega. Samuti on oluline tagada, et põhiõigused oleksid aluslepingutes täielikult tagatud ja kaitstud.
3.2.

Samal ajal rõhutab komitee, et tegevuskava on pikaajaline kava ja oluline on hoolitseda selle eest, et ei tekiks lahknevust liikmesriikide praeguste hankeotsustega, mille eesmärk on võimalikult kiiresti kõrvaldada kõige pakilisemad võimekuse puudujäägid. Komitee on kindlalt veendunud, et lühiajalised riiklikud investeeringud peavad olema Euroopa tasandil koordineeritud, et vältida edasist killustumist ja dubleerimist ning tagada, et kasutusvalmis ( off-the-shelf ) hanked kolmandatest riikidest ei kahjusta Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi, lämmatades käimasolevaid või kavandatavaid Euroopa arendusprojekte.