ET Euroopa Liidu Teataja C 311/73

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste liiki kuuluvate põllumajandusloomade kloonimist”

COM(2013) 892 final – 2013/0433 (COD)

„Ettepanek: nõukogu direktiiv kloonloomadest saadud toidu turulelaskmise kohta”

COM(2013) 893 final – 2013/0434 (A P P)

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus uuendtoidu ko hta”

COM(2013) 894 final – 2013/0435 (COD)

2014/C 311/12

Raportöör: José María Espuny Moyano

16 jaanuaril 2014 otsustas Euroopa Parlament ja 15. ja 17. jaanuaril 2014 nõukogu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 43, 403 ja 114 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste liiki kuuluvate põllumajandusloomade kloonimist”

COM(2013) 892 final – 2013/0433 (COD)

„Ettepanek: nõukogu direktiiv kloonloomadest saadud toidu turulelaskmise kohta”

COM(2013) 893 final – 2013/0434 (APP)

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus uuendtoidu kohta”

COM(2013) 894 final – 2013/0435 (COD).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon võttis arvamuse vastu 1. aprillil 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 498. istungjärgul 29.–30. aprillil 2014 (30. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 174, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 5 komitee liiget.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Kloonimine

1.1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab vajalikuks ja asjakohaseks reguleerida loomade kloonimist Euroopa Liidus, et tagada põllumajandustootjatele ühesugused tootmistingimused, kaitstes samaaegselt loomade tervist ja heaolu ning tarbijate ootusi.

1.1.2 Arvestades kodanike ja tarbijaorganisatsioonide vastuseisu ja tehniliste teadmiste ebapiisavust, toetab komitee loomade kloonimise ja kloonitud põllumajandusloomade impordi peatamist Euroopa Liidus.

1.1.3 Komitee märgib, et nimetatud peatamine ei lähtu teadaolevatest terviseriskidest, vaid eetika ja loomade heaoluga seotud küsimustest.

1.1.4 Komitee leiab, et kloonimist teaduslikel eesmärkidel ei tohi keelata juhul, kui selle meetodi kasutamine on põhjendatud.

1.1.5 Komitee on seisukohal, et peatamine tuleks läbi vaadata edaspidi, võttes arvesse liikmesriikide kogemusi õigusakti rakendamisel, teaduse ja tehnika arengut, rahvusvahelist arengut ning kodanike ja tarbijaorganisatsioonide arvamust.

1.1.6 Komitee kahtleb, kas tõesti on olemas piisavad meetodid eristamaks eelkõige importtoodete puhul kloonitud loomi loomadest, kes on kasvatatud ELis praegu lubatud meetoditega. Sellega seoses nõuab komitee, et imporditud toodetelt nõutaks täielikku jälgitavust (mis on ainuke usaldusväärne garantii looma päritolu kohta) kui terviseriskide juhtimise üht asendamatut aspekti.

1.1.7 Komitee rõhutab veel kord, et ELis kohaldatavaid õigusakte tuleb kohaldada sama rangelt ka imporditud loomadele, et ELi põllumajandustootjad ei jääks kolmandate riikide põllumajandustootjatega võrreldes ebasoodsamasse olukorda.

1.1.8 Komitee leiab, et kloonimine võib endast kujutada ohtu kvaliteettoodetele ning Euroopa majandusahela ja toiduainete tarneahela jätkusuutlikkusele. Lisaks on oht, et põllumajanduslikel eesmärkidel kloonimise leviku tagajärjel läheb rikkus töötegijatelt ja tootjatelt üle patendiomanikest teaduskeskustele.

1.2 Kloonloomadest saadud toidu turustamine

1.2.1 Komitee peab vajalikuks ja asjakohaseks kehtestada selged sätted kloonloomadest saadud toidu turulelaskmise ajutise keelu kohta, et võtta arvesse kodanike ja tarbijaorganisatsioonide erinevat tundlikkuse taset.

1.2.2 Komitee toetab loomade kloonimise peatamist täiendava meetmena ka kloonloomadest saadud toidu turustamise peatamist Euroopa Liidus.

1.2.3 Komitee on seisukohal, et peatamine tuleks läbi vaadata edaspidi, võttes arvesse liikmesriikide kogemusi õigusakti rakendamisel, teaduse ja tehnika arengut, rahvusvahelist arengut ning kodanike ja tarbijaorganisatsioonide arvamust.

1.2.4 Komitee märgib, et arvestades seda, et loomade kloonimine on lubatud teatud ELi-välistes riikides, peavad liikmesriigid võtma kõik sobivad meetmed, et vältida neis kolmandates riikides toodetud kloonloomadest saadud toidu importi Euroopa Liitu.

1.2.5 Komitee väljendab muret selle pärast, et puuduvad asjakohased süsteemid tuvastamaks kloonloomadest saadud liha ja piima olemasolu kolmandatest riikidest imporditud toiduainetes. Sellega seoses nõuab komitee, et imporditud toodetelt nõutaks täielikku jälgitavust (mis on ainuke usaldusväärne garantii selle päritolu kohta) kui terviseriskide juhtimise üht asendamatut aspekti.

1.2.6 Komitee tunnistab vajadust kaitsta tarbijate usaldust. Arvestades, et puuduvad piisavalt kindlad analüütilised vahendid kloonide eristamiseks tavapärastest järglastest ning selged ja kindlad jälgitavus- ja märgistamissüsteemid, siis hoiatab komitee võimaliku tulevase negatiivse mõju pärast loomsete saaduste turule.

1.3 Uuendtoit

1.3.1 Komitee peab vajalikuks ja otstarbekaks ajakohastada uuendtoitu käsitlevaid õigusakte, sest see ei tooks kaasa mitte ainult suurema õiguskindluse, vaid ka suurema toiduohutuse. Seepärast toetab komitee komisjoni ettepanekut, kuigi arvestada tuleks mõne soovitusega.

1.3.2 Komitee leiab, et uuendtoidu staatust, mis põhineb määratlusel „toit, mida [...] pole liidus inimtoiduna olulisel määral kasutatud”, tuleb paremini täpsustada, kehtestades selleks sobivad kriteeriumid.

1.3.3 Komitee on seisukohal, et tuleb hoolikalt analüüsida mõju, mida avaldaks ettepanekus kaalutav üldloa andmisel põhinev mudel, mis mingil juhul ei tohi kahjustada tulevast innovatsiooni.

1.3.4 Komitee leiab, et kolmandatest riikidest pärit traditsioonilisele toidule loa andmise menetlus peaks olema lihtsam ja tuginema selgetele kriteeriumidele, mis võimaldavad tõendada „toidu ohutu kasutamise kogemust kolmandas riigis”, millest ettepanekus räägitakse.

1.3.5 Komitee leiab, et ELi loetelud peavad olema selged, ajakohastatud ja nii tarbijate kui ka ettevõtjate jaoks lihtsalt konsulteeritavad. Neisse loeteludesse tuleb hõlmata lisaks uuendtoidule ja kolmandatest riikidest pärit luba omavale traditsioonilisele toidule ka need juhud, kus taotletud loa andmisest on keeldutud, koos keeldumise põhjustega. Nii paraneks läbipaistvus ja oleks tagatud vajalik õiguskindlus.

1.3.6 Komitee märgib, et loetelu läbivaatamiseks ei ole sätestatud mingit süsteemi ega tähtpäeva, ning soovitab seega, et määruses kehtestataks mehhanism loetelu vajaduse korral läbivaatamiseks.

1.3.7 Komitee leiab, et ametiasutused peavad toetama ettevõtete jõupingutusi teadus-, arendus- ja uuendustegevuses, tagades andmete nõuetekohase kaitse. Seepärast soovitab komitee, et kriteerium, mis nimetatud kaitset põhjendab, lähtuks taotlejast, mitte komisjoni arvamusest taotluse kohta.

1.3.8 Komitee märgib, et üleminekumeetmetega tuleb hõlmata ka need tooted, mis määruse jõustumise kuupäeval määruses kehtestatud tingimusi ei täida.

2. Ettepanekute kokkuvõte

2.1 Kloonimine

2.1.1 Ettepanekuga kehtestatakse eeskirjad ELis põllumajandusloomade kloonimise kohta ning kloonembrüote ja kloonloomade turulelaskmise kohta.

2.1.2 Selles kontekstis kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „põllumajandusloom” – loom, keda peetakse ja paljundatakse toidu, villa, naha või karusnaha tootmiseks või muul põllumajanduslikul eesmärgil. See ei hõlma eranditult muudel eesmärkidel, nagu teadusuuringud, ravimite ja meditsiiniseadmete tootmine, haruldaste või ohustatud liikide säilitamine, spordi- ja kultuurisündmustel kasutamine, kasvatatavaid loomi; b) „kloonimine” – loomade mittesugulise paljundamise tehnoloogia, mille käigus teatava looma keharakust eraldatud rakutuum viiakse munarakku, millest eelnevalt on tuum eraldatud, et luua geneetiliselt identseid embrüoid („kloonembrüo”), mille võib seejärel siirdada asendusemasloomasse, et saada geneetiliselt identsete loomade („kloonloom”) populatsioon; c) „turulelaskmine” – looma või toote esmakordne siseturul kättesaadavaks tegemine.

2.1.3 Liikmesriigid keelavad ajutiselt loomade kloonimise ning kloonitud embrüote ja loomade turulelaskmise.

2.1.4 Keelu kohaldamisalast jäetakse sõnaselgelt välja muudel eesmärkidel, nagu teadusuuringud, ravimite ja meditsiiniseadmete tootmine, haruldaste või ohustatud liikide säilitamine, spordi- ja kultuurisündmustel kasutamine, kasvatatavad loomad.

2.1.5 Liikmesriigid määravad kindlaks karistused, mida kohaldatakse kõnealuse direktiivi kohaselt vastuvõetud riiklike õigusnormide rikkumise korral.

2.2 Kloonloomadest saadud toidu turustamine

2.2.1 Ettepanekus võetakse arvesse tarbijate muret seoses kloonloomadest toodetud toidu kasutamisega.

2.2.2 Ettepanekus kehtestatakse kloonloomadest saadud toidu turulelaskmise ajutine keeld.

2.2.3 Ettepanekus kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „kloonimine” – loomade mittesugulise paljundamise tehnoloogia, mille käigus teatava looma keharakust eraldatud rakutuum viiakse munarakku, millest eelnevalt on tuum eraldatud, et luua geneetiliselt identseid embrüoid („kloonembrüo”), mille võib seejärel siirdada asendusemasloomasse, et saada geneetiliselt identsete loomade („kloonloom”) populatsioon; b) „toit” – toit määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 2 määratletud tähenduses.

2.2.4 Keelatakse loomse päritoluga toidu importimine kolmandatest riikidest, kus kloonidest saadud toitu võib seaduslikult turustada või eksportida, välja arvatud juhul, kui on täidetud impordi eritingimused.

2.2.5 Selle ettepanekuga tagatakse kloonloomadest saadud toidu, nagu liha või piima, mittelaskmine ELi turule.

2.2.6 Liikmesriigid määravad kindlaks karistused, mida kohaldatakse kõnealuse direktiivi kohaselt vastuvõetud riiklike õigusnormide rikkumise korral.

2.3 Uuendtoit

2.3.1 Euroopa Liidu esimene uuendtoitu käsitlev õigusakt pärineb aastast 1997 ja seda ajakohastatakse kõnealuse määruse ettepanekuga.

2.3.2 Selle ettepaneku eesmärk on tagada toidu ohutus, kaitsta inimeste tervist ja tagada siseturu toimimine ning toetada samal ajal uuendustegevust toiduainesektoris.

2.3.3 Ettepanekuga püütakse lihtsustada lubade andmise korda, et parandada selle tõhusust ja läbipaistvust. Lisaks on muudetud selgemaks uuendtoidu määratlus, võttes arvesse toitu mõjutavaid uusi tehnoloogiaid.

2.3.4 Ettepanekuga kehtestatakse kiirem ja proportsionaalsem ohutuse hindamise menetlus kolmandatest riikidest pärit traditsioonilise toidu puhul, mida kogemuste põhjal võib pidada ohutuks.

2.3.5 Ettepanekus säilitatakse uuendtoidu määratluse kehtivad üldkriteeriumid: a) toit, mida kuni 1997. aasta 15. maini pole liidus inimtoiduna olulisel määral kasutatud ning mis hõlmab eelkõige järgmist: i) toit, mille tootmisel on kasutatud uut tootmisprotsessi, mida pole liidus toidu tootmiseks kasutatud enne 15. maid 1997 ja mis põhjustab kõnealuse toidu koostise või struktuuri olulisi muutusi, mis mõjutavad selle toiteväärtust, omastatavust või ebasoovitavate ainete sisaldust; ii) määruse (EL) 1169/2011 artikli 2 lõike 2 punktis t määratletud tehisnanomaterjal; iii) direktiivi 2002/46/EÜ, määruse (EÜ) nr 1925/2006 või määruse (EL) nr 609/2013 kohaselt kasutatavad vitamiinid ja mineraal- ja muud ained, kui: on kasutatud uut tootmisprotsessi, nagu on osutatud käesoleva lõike punktis i), või kõnealused ained sisaldavad tehisnanomaterjale või koosnevad nendest; iv) toiduained, mida kasutati liidus enne 15. maid 1997 üksnes toidulisandites, kui need on ette nähtud kasutamiseks muudes toiduainetes kui toidulisandites, mis on määratletud direktiivi 2002/46/EÜ artikli 2 punktis a;

2.3.6 Samuti sisaldab ettepanek teiste põhimõistete määratlusi nagu „kolmandatest riikidest pärit traditsiooniline toit” ja „toidu ohutu kasutamise kogemus”.

2.3.7 Uuendtoidu ohutust tuleb hinnata ja selle jaoks luba anda ühtlustatud menetluse alusel.

2.3.8 Sätestatakse, et ELi turule võib lasta ainult ELi loetellu kantud ja järgmistele tingimustele vastavat uuendtoitu: — olemasolevate teaduslike tõendite kohaselt ei põhjusta see probleeme tervisele; — see ei eksita tarbijat; — kui uuendtoit on ette nähtud muu toidu asendamiseks, ei erine see asendatavast toidust määral, mis oleks tarbijale toitaineliselt vähemväärtuslik.

2.3.9 Kehtiv individuaalsete lubade süsteem asendatakse üldlubade andmise süsteemiga.

2.3.10 Kõik uuendtoidu loataotlused tuleb esitada komisjonile, kes taotleb seejärel Euroopa Toiduohutusametilt (EFSA) riskihindamise kohta teaduslikku arvamust. Selle arvamuse alusel otsustab komisjon uuendtoidu kandmise liidu uuendtoitude loetelusse. Selles ülesandes abistab komisjoni toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee (CPCASA).

2.3.11 Kolmandatest riikidest pärit traditsioonilise toidu jaoks kehtestatakse ohutu kasutamise kogemusel (toidu kasutamine on olnud kolmandas riigis vähemalt 25 aastat ohutu) põhinev riskihindamis- ja riskijuhtimismenetlus.

2.3.12 Juhul kui kolmandast riigist pärit traditsioonilise toidu ohutuse kohta esitatakse põhjendatud vastuväited, peab EFSA toitu hindama, millele järgneb menetlus, mis on sarnane standardse loaandmismenetlusega, kuid mille tähtajad on lühemad. Komisjon võib EFSA arvamust silmas pidades kehtestada uuendtoidu turustamisjärgse järelevalve, kui see on vajalik toiduohutuse tagamiseks.

2.3.13 Ettepanekus antakse nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel õigus andmekaitsele maksimaalselt viieks aastaks.

2.3.14 Liikmesriigid määravad kindlaks karistused, mida kohaldatakse kõnealuse määruse kohaselt vastuvõetud riiklike õigusnormide rikkumise korral.

3. Üldised märkused

3.1 Kloonimine

3.1.1 Komitee toetab direktiivi ettepanekut, kuid leiab – arvestades olemasolevate tehniliste ja teaduslike andmete ebapiisavust, loomade heaoluga seotud probleeme ning kodanike ja tarbijate vastuseisu kloonimisele –, et tulevikus on õigel ajal vaja loomade kloonimise ajutine keeld uuesti läbi vaadata, arvestades teaduse ja tehnoloogia arengut, rahvusvahelist maastikku ja asjaomaste sektorite vajalikku konkurentsivõimet.

3.1.2 Komitee tuletab meelde, et liikmesriigid on kohustatud kindlustama „et loomaomanikud või -pidajad võtavad kõik asjakohased meetmed, et tagada nende hoole all olevate loomade heaolu ja seda, et nendele loomadele ei põhjustata tarbetut valu, kannatusi ega vigastusi” (1).

3.1.3 Komitee peab väga oluliseks rõhutada EFSA otsustavat rolli nende võimalike ohtude hindamisel, mis seostuvad loomade kloonimise tehnoloogia kasutamisega, ja tema panust otsuste langetamisse selle tehnoloogia kasutamise kohta.

3.1.4 EFSA-l on siiski olnud asendusemasloomade ja kloonide enda tervisega seotud loomade heaolu probleeme (palju aborte, platsenta väärtalitlused, ühe klooni saamiseks implantaadid mitmele asendusemasloomale, ebatavaliselt suured järglased ja neonataalsed surmad), muutes kloonimise väga kõrge suremusega tehnikaks.

3.1.5 Kloonimine tekitab probleeme elurikkusele ja ohustab genotüüpi, millega kaasnevad tekkivate riskide ja uute Euroopasse tulevate zoonootilise toimega mõjurite (nt Schmallenbergi viirus) vastupanu probleemid.

3.1.6 Komitee leiab, et kloonimine võib endast kujutada ohtu kvaliteettoodetele ning Euroopa majandusahela ja toiduainete tarneahela jätkusuutlikkusele. Lisaks on oht, et põllumajanduslikel eesmärkidel kloonimise leviku tagajärjel läheb rikkus töötegijatelt ja tootjatelt üle patendiomanikest teaduskeskustele.

3.2 Kloonloomadest saadud toidu turustamine

3.2.1 Komitee tervitab direktiivi ettepanekut ning tunnistab olemasolevate tehniliste ja teaduslike andmete ebapiisavust, loomade heaoluga seotud probleeme ning kodanike ja tarbijaorganisatsioonide vastuseisu kloonimisele, kuid leiab, et tulevikus on õigel ajal vaja loomade kloonimise ajutine keeld uuesti läbi vaadata, arvestades teaduse ja tehnoloogia arengut, rahvusvahelist maastikku ja asjaomaste sektorite vajalikku konkurentsivõimet.

3.2.2 Komitee tunnistab vajadust kaitsta tarbijate usaldust. Arvestades, et puuduvad piisavalt kindlad analüütilised vahendid kloonide eristamiseks tavapärastest järglastest ning selged ja kindlad jälgitavus- ja märgistamissüsteemid, siis hoiatab komitee võimaliku tulevase negatiivse mõju pärast loomsete saaduste turule.

3.2.3 Komitee juhib tähelepanu sellele, et kloonimistehnoloogia abil toodetud toidu turustamisloa saamiseks ei ole seni esitatud ühtki taotlust.

3.2.4 Komitee rõhutab EFSA rolli nende võimalike ohtude hindamisel, mis seostuvad kloonimistehnoloogia kasutamisega.

3.2.5 Komitee rõhutab, et EFSA tehtud analüüsides ei ole viiteid selle kohta, et kloonide ja nende järglaste liha ja piima ohutus erineks tavapärasel viisil aretatud loomade omast.

3.2.6 Kloonloomadest saadud toidu turustamise peatamine ei lähtu teadaolevatest terviseriskidest, vaid eetika ja loomade heaoluga seotud küsimustest.

3.3 Uuendtoit

3.3.1 Komitee tervitab ettepanekut vaadata läbi kehtiv uuendtoitu käsitlev õigusakt, kuna see pärineb 1997. aastast ja viimasel 17 aastal on tehtud olulisi uuendusi.

3.3.2 Komitee leiab, et ettepanek peab olema piisavalt selge ja täielik, et ettevõtjad saaksid seda kohaldada.

3.3.3 Komitee on seisukohal, et ühtse turu arenguks on vajalik ja asjakohane kehtestada tsentraliseeritud loaandmismenetlus ja ühtlustatud karistussüsteem.

3.3.4 Komitee tervitab komisjoni EFSAle asjakohase rolli andmise eest uuendtoiduga seonduvate ohtude hindamisel, mis tagab nii tarbijate kui ka tööstusharu turvalisuse ja kaitse.

3.3.5 Komitee hinnangul ei ole piisavalt selge mõiste „inimtoiduna olulisel määral kasutatud”.

3.3.6 Komitee peab vajalikuks kehtestada selged kriteeriumid, mis võimaldavad tõendada „toidu ohutu kasutamise kogemust kolmandas riigis”. See on nõue, mis peab olema täidetud kolmandast riigist pärit traditsioonilisele toidule loa andmiseks.

3.3.7 Komitee väljendab muret uuendtoidule loa taotlemisel esitatavate andmete konfidentsiaalsuse pärast.

3.3.8 Komitee peab vajalikuks muuta põhjalikumaks ja selgemaks ettepanekus kavandatud üleminekumeetmed.

3.3.9 Komitee peab oluliseks, et komisjoni abistaks toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee (CPCASA).

4. Konkreetsed märkused

4.1 Kloonimine

4.1.1 Kloonimistehnoloogiat praegu ELis põllumajandusloomade tootmiseks ei kasutata.

4.1.2 Kloonimine toimub aga sellistes riikides nagu Argentiina, Brasiilia, Kanada ja USA, kuigi need riigid ei ole täpsustanud, mil määral toodetakse seal kloonloomi.

4.1.3 Euroopa Liidu kodanikel on üsna negatiivne ettekujutus kloonimise kasutamisest põllumajandusloomade tootmise eesmärgil.

4.1.4 Arvestades seda, et direktiivi ettepanekus sätestatakse loomade kloonimise ning kloonitud embrüote ja loomade turulelaskmise ajutine keeld, peavad liikmesriigid kehtestama vajalikud näidiste võtmise ja kontrollimeetmed, et tagada kokkulepitud meetme järgimine.

4.1.5 Kõnealuses valdkonnas ei ole veel olemas end õigustanud, tõendatud ja ühtlustatud analüütilist meetodit. Seepärast peab komitee vajalikuks, et komisjon ja liikmesriigid alustaksid selle väljatöötamiseks vajalikku tööd.

4.1.6 Samuti kutsub komitee liikmesriike üles ühtlustama karistusi, mida kohaldatakse rikkumise korral, et vältida leebemate ehk rohkem lubavate piirkondade tekkimist, mis võib viia nende vahel võistlemiseni, kes suudab olla kõige leebem.

4.2 Kloonloomadest saadud toidu turustamine

4.2.1 Arvestades seda, et direktiivi ettepanekus sätestatakse loomade kloonimise ning kloonitud embrüote ja loomade turulelaskmise ajutine keeld, peavad liikmesriigid kehtestama vajalikud näidiste võtmise ja kontrollimeetmed, et tagada kokkulepitud meetme järgimine.

4.2.2 Kõnealuses valdkonnas ei ole veel olemas end õigustanud, tõendatud ja ühtlustatud analüütilist meetodit. Seepärast peab komitee vajalikuks, et komisjon ja liikmesriigid alustaksid selle väljatöötamiseks vajalikku tööd.

4.3 Uuendtoit

4.3.1 Uuendtoidu määratlus

Komitee märgib, et ettepanekus antud uuendtoidu määratlus põhineb tarbimisel ja seda peaks paremini täpsustama, et vältida selliste toitude sattumise kõnealuse määratluse alla, mis ei ole uuendtoidud (nt uue koostisega pitsa).

4.3.2 Olulise muutumise mõiste

Komitee leiab, et tuleks kehtestada üksikasjalikud kriteeriumid, mille alusel oleks võimalik mõista, mida mõeldakse olulise muutuse all, et teha kindlaks, kas teatud uuendtoit kuulub ettepaneku kohaldamisalasse.

4.3.3 Inimtoiduna olulisel määral kasutatud toidu mõiste

Komitee väljendab nõutust mõiste „inimtoiduna olulisel määral kasutatud toit” ees, sest see on ebamäärane (kas piirkonnas? riigis? geograafilisel alal? konkreetse elanikkonna suhtes?).

4.3.4 Tsentraliseeritud loaandmismenetlus

Ühes varasemas arvamuses, (2) mis põhiküsimustes endiselt kehtib, märkis komitee sellega seoses järgmist: „Uuendtoidu hindamise ja lubade andmise tsentraliseerimine (Euroopa Toiduohutusamet ja Euroopa Komisjon) on hädavajalik, kuid samuti tuleks kehtestada lihtne, selge, tõhus, üksikasjalik ja kindlate tähtaegadega menetlus [...]”.

Kuigi ettepanekus kehtestatakse teatud tähtajad (nt üheksa kuud EFSA arvamuse vastuvõtmiseks, veel üheksa kuud komisjoni vastava, uuendtoitu lubava rakendusakti eelnõu esitamiseks), on vaja suuremat selgust ja täpsust, nii et ettevõtja teaks esitatud taotluse olukorraga seonduvaid üksikasju.

4.3.5 Loetelud

Nimetatud arvamuses tähendas komitee selles küsimuses järgmist: „Uuendtoitude loetelude koostamine [...] aitab tõsta tarbijate teadlikkust ning annab toidukäitlejatele suurema õiguskindluse. Loeteludel põhinev mudel ei ole midagi uut, sest neid kasutatakse aina sagedamini (piisab, kui vaadata muu hulgas määrust toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta ning määrust vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta).”

See märkus on endiselt täielikult jõus, välja arvatud asjaolu, et komisjon kavandab nüüd vaid ühte loetelu, mitte kahte eraldi loetelu.

4.3.6 Intellektuaalomandi kaitse

Nimetatud arvamuses märgib komitee järgmist: „Uuendtoidu väljatöötamiseks on ettevõtetel vaja kindlat pühendumist ning investeeringuid teadus- ja arendustegevusse. Seepärast tuleb lisaks lihtsate, kiirete ja majanduslikult soodsate menetluste kehtestamisele kaitsta teadmisi ja lahendusi, nii et see ei takistaks konkurentsivõimet. Andmete kaitse, millele ettepaneku kohaselt ettevõtetel õigus on, ei ole selgelt määratletud (siinkohal viidatakse eelkõige lubadele, tagasilükatud taotlustele jne).”

Lisaks märgitakse kõnealuses arvamuses järgmist: „Tulevasse määrusesse sellise vahendi nagu andmekaitse sissekirjutamine aitaks ettevõtetel tunda end kindlalt majanduslike ja inimressursside suunamisel uute lahenduste arendamisse. Andmekaitse oleks vahend, mis annaks neile olukorras, kus nii turg kui ka tarbijad on üha nõudlikumad, vajaliku kaitse, et nad saaksid jätkuvalt uueneda ja muutuda iga päevaga konkurentsivõimelisemaks.”

Need märkused on jätkuvalt jõus.

Brüssel, 30. aprill 2014 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Henri MALOSSE

(1) Nõukogu direktiiv 98/58/EÜ (artikkel 3).

(2) ELT C 224, 30.8.2008, lk 81.