4.Osamaksete tegemine vastavalt rahastamislepingule sõltub kättesaadavatest rahalistest vahenditest ja komisjoni otsusest, mis tehakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikliga 24 selle kohta, et Prantsusmaa on rahuldavalt täitnud taaste- ja vastupidavuskava rakendamisega seotud asjakohased eesmärgid ja sihid. Tingimusel, et lõikes 1 osutatud juriidilised kohustused jõustuvad, peavad toetuse väljamaksmiseks olema eesmärgid ja sihid täidetud hiljemalt 31. augustiks 2026.

1.Liit teeb Prantsusmaale tagastamatu toetusena kättesaadavaks rahalise toetuse summas 39 368 318 474 eurot. 24 323 387 303 eurot on võimalik siduda juriidiliste kulukohustustega 31. detsembriks 2022. Sõltuvalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 ette nähtud ajakohastamisest, mille raames arvutatakse Prantsusmaa puhul summa, mis on eespool nimetatud summaga võrdne või sellest suurem, on alates 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2023 võimalik siduda juriidiliste kulukohustustega lisaks 15 044 931 171 eurot.

(57)Käesolev otsus ei tohiks mõjutada selliste menetluste tulemust, mis on seotud liidu vahendite eraldamisega muude kui määruse (EL) 2021/241 kohaste liidu programmide raames, ega selliseid menetlusi, mis on seotud siseturu toimimise moonutamisega ja mida võidakse algatada eelkõige ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 alusel. See ei vabasta liikmesriike aluslepingu artikli 108 kohasest kohustusest teavitada komisjoni võimalikest riigiabi juhtudest,

(53)Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskava hinnanguline kogukulu on 40 950 000 000 eurot. Kuna taaste- ja vastupidavuskava vastab rahuldavalt määruses (EL) 2021/241 sätestatud hindamiskriteeriumidele ning selle hinnanguline kogukulu on Prantsusmaa jaoks ette nähtud maksimaalsest rahalisest toetusest suurem, peaks Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskava jaoks eraldatav rahaline toetus olema võrdne Prantsusmaa jaoks kättesaadava rahalise toetuse kogusummaga.

(52)Pärast seda, kui komisjon on andnud Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskavale positiivse hinnangu ja leidnud, et kava vastab rahuldavalt määruses (EL) 2021/241 sätestatud hindamiskriteeriumidele, tuleks kooskõlas kõnealuse määruse artikli 20 lõikega 2 sätestada käesolevas otsuses kava rakendamiseks vajalikud reformid ja investeerimisprojektid, asjakohased eesmärgid, sihid ja näitajad ning summa, mille liit teeb kava rakendamiseks kättesaadavaks tagastamatu rahalise toetusena.

(51)Konsultatsiooniprotsessi koordineeris majandus- ja rahandusministeerium ning sellesse kaasati asjaomased sidusrühmad, sealhulgas tööandjate organisatsioonid, ametiühingud, ettevõtjad, ökonomistid, valitsusvälised organisatsioonid ja mõttekojad. Parlament panustas kava koostamisse, ning erikomiteede kaudu konsulteeriti kohalike ja piirkondlike omavalitsustega. Sotsiaalpartneritega konsulteeriti kava asjus neljal korral, majandus-, sotsiaal- ja keskkonnanõukogu (Conseil économique, social et environnemental – CESE) kaudu. Selleks et tagada asjaomaste osalejate omalus, on väga oluline kaasata kavaga hõlmatud investeerimisprojektide ja reformide elluviimisse kõik asjaomased kohalikud omavalitsused ning sidusrühmad, sealhulgas sotsiaalpartnerid.

(50)Prantsusmaa osaleb piiriülestes ja mitut riiki hõlmavates projektides kolmes eri valdkonnas. Koostöös teiste liikmesriikidega peaks Prantsusmaa vesinikutehnoloogia edendamiseks osalema kavandatavates üleeuroopalist huvi pakkuvates tähtsates projektides, mille eesmärk on edendada taastuvallikatest toodetud ja vähese CO2 heitega vesiniku tootmist ja kasutamist. Teises kavandatavas üleeuroopalist huvi pakkuvas tähtsas projektis keskendutakse järgmise põlvkonna pilv- ja servandmetöötlusele, et tugevdada digivaldkonnas Euroopa juhtpositsiooni tulevases andmetöötluses ning parandada Euroopas taristu- ja pilveteenuste pakkumist. Kolmas üleeuroopalist huvi pakkuv tähtis projekt käsitleb mikroelektroonikat ja kommunikatsioonitehnoloogiat (sealhulgas 5G/6G) ning selle eesmärk peaks olema tugevdada Euroopa uuenduslikke tehnoloogiaid selles valdkonnas.

(49)Prantsusmaa on esitanud digivõimekusse ja digitaalsesse ühendatusesse tehtavate investeeringute julgeolekualase enesehindamise hinnangu vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõike 4 punktile g. Selline hinnang on kavas esitatud järgmise kolme meetme kohta: ülikiire lairibaühenduse kava (plan France très haut débit), riigi ja territooriumide digipööre ning liikuvus ja kaugtöö siseministeeriumis.

(45)Riiklikus taaste- ja vastupidavuskavas kirjeldatakse nõuetekohaselt taaste- ja vastupidavuskava rakendamise süsteemi Prantsusmaal. Riigi õigusraamistik kujutab endast usaldusväärset sisekontrollisüsteemi, mille alusel antakse pädevatele osalistele selged rollid ja kohustused. Keskvalitsuse tasandil vastutab taastekava juhtimise eest majandus-, rahandus- ja taastamisminister, kes konsulteerib pidevalt Euroopa asjade peasekretariaadiga (SGAE). Kava üle teeb järelevalvet peaministri ja majandusministri juurde kuuluv Secrétariat Général France Relance. Rakendamine delegeeritakse ministeeriumidele dokumentidega conventions de délégation de gestion ja chartes de gestion. Eelkõige delegeeritakse eesmärkide ja sihtide kontroll komponentide rakendamise eest vastutavatele ministeeriumidele dokumendiga convention de délégation de gestion. Eeldatavalt allkirjastab peaminister enne esimese maksetaotluse esitamist ringkirja, mis käsitleb i) süsteemi korraldust ja iga struktuuriüksuse kohustusi seoses andmete usaldusväärsuse ja kontrolli tagamisega; ii) seirenäitajaid käsitlevate andmete kogumise ja säilitamise korda. Kooskõlas määrusega kogutakse kõik artikli 22 lõike 2 punktis d sätestatud standardseisse kategooriatesse kuuluvaid andmeid. Seoses sisekontrollisüsteemiga peaksid taaste- ja vastupidavuskava eest vastutavad ametiasutused tuginema riiklikule süsteemile, mis on Prantsusmaal kehtestatud riigieelarve kontrollimiseks. Riiklikuks auditi- ja kontrollikoordinaatoriks nimetatakse Commission interministérielle de Coordination des Contrôles (CiCC). CiCC eesmärk on kaitsta liidu finantshuve Prantsusmaal. Oma kontrolliõigusega tagab CiCC, et Euroopa rahalisi vahendeid kasutatakse kooskõlas liidu ja liikmesriigi õigusnormidega. Samuti on CiCC ülesanne ennetada pettusi ja määrata nende eest karistusi. Kontrollkäigud, inspekteerimine ja auditeerimine peaksid tagama nende süsteemide tõhususe ja hoidma kõige olulisemate meetmete kohta edastatud andmete kvaliteedi kontrolli all. CiCC võttis juba 2016. aastal vastu riikliku strateegia, et võidelda pettuste vastu Euroopa rahaliste vahendite kasutamisel, ning CiCC alla kuulub mitu pettustevastases võitluses osalejat. Prantsusmaa on kehtestanud asjakohase korra, et vältida topeltrahastamist määruse (EL) 2021/241 alusel ja muudest liidu programmidest.

(44)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile j ja V lisa punktile 2.10 on taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud kord ning käesolevas otsuses sisalduvad täiendavad meetmed piisavad (hinne A), et tagada kõnealuse määruse alusel eraldatud vahendite kasutamisel korruptsiooni, pettuste ja huvide konflikti ärahoidmine, avastamine ja kõrvaldamine, ning peaksid eeldatavasti tulemuslikult vältima topeltrahastamist kõnealuse määruse alusel ja muudest liidu programmidest. See ei piira muude õigusaktide ja vahendite kohaldamist, millega edendatakse liidu õiguse järgimist ja tagatakse selle järgimine, muu hulgas korruptsiooni, pettuste ja huvide konfliktide ärahoidmiseks, avastamiseks ja kõrvaldamiseks ning liidu rahaliste vahendite kaitsmiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2020/2092.

(43)Prantsusmaa on üldiselt esitanud meetmete kohta kulude jaotuse, viidates kulunäitajate põhjendamiseks varasematele sarnastele projektidele või uuringutele ja esitades piisavad selgitused kogukulude kindlaksmääramiseks kasutatud metoodika kohta. Erinevate meetmete puhul, mille kulusid ei saa varem üksikasjalikult kindlaks määrata, sest projektid valitakse välja selliste konkurentsipõhiste menetluste kaudu nagu projektikonkursid, on taaste- ja vastupidavuskavas üldiselt varasemale kogemusele tuginedes põhjendatud, et kulud ei ole meetme eesmärkidega ebaproportsionaalsed. Kuluprognooside ja tõendavate dokumentide hindamine näitab, et enamik kulusid on mõistlikud ja usutavad. Siiski, asjaolu, et mõnikord ei ole kasutatud metoodikat piisavalt selgitatud ning põhjenduse ja kulu enda vaheline seos ei ole täiesti selge, välistab selle hindamiskriteeriumi puhul hinde „A“. Taaste- ja vastupidavuskava hinnanguline kogukulu on kooskõlas kulutõhususe põhimõttega ning vastavuses riigis eeldatava majandusliku ja sotsiaalmõjuga.

(39)Prantsusmaa kava eesmärgid ja sihid moodustavad asjakohase süsteemi kava rakendamise järelevalve võimaldamiseks. Need on piisavalt selged ja põhjalikud selleks, et nende täitmist oleks võimalik jälgida ja kontrollida.

(38)Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskava seire ja elluviimise eest vastutab majandus-, rahandus- ja taastamisministeerium koos Euroopa Liidu asjade peasekretariaadiga. Eesmärgid ja sihid on selged, realistlikud ja sobivad, et jälgida taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusamme, ning kehtestatud on asjakohased, vastuvõetavad ja usaldusväärsed näitajad, mis hõlmavad kõiki kavas käsitletud reforme ja investeeringuid.

(37)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile h ja V lisa punktile 2.8 on taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud kord piisav (hinne A), et tagada taaste- ja vastupidavuskava, sealhulgas kavandatud ajakava, eesmärkide ja sihtide ning nendega seotud näitajate tõhus seire ja elluviimine.

(35)Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud investeeringute ja reformide rakendamisel peaks olema püsiv mõju riigi majanduse, sotsiaalvaldkonna ja institutsionaalsele vastupidavusele. Kavas ette nähtud investeeringud tehnoloogiasse, innovatsiooni (nagu keskkonnahoidlikud tehnoloogiad, digivaldkond, tervishoid), oskustesse ja digipöördesse peaksid avaldama mõju tootlikkusele ja seega Prantsusmaa majanduse võimalikule kasvule. Meetmed, mille eesmärk on suurendada eelkõige noorte tööalast konkurentsivõimet, peaksid samuti avaldama pikas perspektiivis positiivset mõju võimalikule majanduskasvule. Kavas käsitletud noorte tööhõive poliitika on uuendusliku ulatusega ning sellel on tõenäoliselt püsiv mõju selle eeldatava mõju tõttu tööhõivele ja sotsiaalsele kaasatusele. Tervishoiusektori vastupanuvõimet ning tõhusust ja juurdepääsetavust selles sektoris tuleks parandada riikliku tervishoiusüsteemi reformistrateegia rakendamise, taristu ajakohastamise ja tervishoiuteenuste digiteerimise kaudu. Eeldatakse, et see parandab teatavate tervishoiuteenuste kättesaadavust alateenindatud piirkondades, nagu maapiirkonnad ja äärepoolseimad piirkonnad. Ökoloogilist üleminekut toetavad mitu konkreetset reformi, sealhulgas kliimaseadus ja liikuvusseadus. Teadusreform ja sellega seotud investeeringud peaksid võimaldama Prantsusmaal teha edusamme teadus- ja arendustegevusele tehtavate kulutuste suurendamisel 3 %ni SKPst, suurendades järk-järgult avaliku sektori kulutusi teadus- ja arendustegevusele ning tugevdades avaliku ja erasektori koostööd. Kõrgharidusasutuste ümberkujundamist toetavatel investeeringutel peaks olema suur ülekanduv mõju, mis peaks olema kasulik majandusele ja ühiskonnale (kokkuvõttes peaks nende asutuste tipptasemele jõudmise soodustamisel, ressursside mitmekesistamisel ja nende rolli suurendamisel innovatsiooniahelas olema püsiv mõju). Lisaks peaksid kavas esitatud erimeetmed aitama saavutada riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse eesmärki.

(32)Taaste- ja vastupidavuskava kohased investeeringud digipöördesse aitavad lahendada Prantsusmaa probleeme, näiteks parandades ühendatust, soodustades ettevõtete digiteerimist ning parandades digiõpet ja -oskusi. Digitaalse ühendatuse valdkonnas ette nähtud investeeringutel, näiteks osana ülikiire lairibaühenduse kavast, peaks olema püsiv mõju, kuna nendega kõrvaldatakse struktuurseid nõrkusi ning aidatakse ühtlasi parandada tehnoloogilist vastupidavust, suurendades samal ajal ühtekuuluvust kogu territooriumil, sealhulgas maapiirkondade vahel. Taaste- ja vastupidavuskava tugineb olemasolevatele algatustele, nagu „France Num“, et hoogustada 2024. aastaks 200 000 VKE digiteerimist, pakkudes samal ajal töötajatele vajalikku tuge, et tulla toime üleminekuga digitehnoloogiale. Kava hõlmab ka investeeringuid hariduse ja tööhõive toetamiseks, sealhulgas konkreetseid meetmeid digioskuste arendamiseks, näiteks täiendavat eraldist isiklikele õppekontodele „tuleviku töökohtade“ alaseks koolituseks, et tagada 25 000 inimesele koolitus digivaldkonna kutsealadel. Nende investeeringutega toetatakse tervikliku strateegia rakendamist hariduse, eelkõige põhi- ja keskhariduse digiteerimiseks. Konkreetselt digioskuste parandamiseks mõeldud meetmed on keskse tähtsusega, et lahendada Prantsusmaa struktuurseid probleeme, mis on seotud Prantsusmaa elanikkonna järjepidevalt puudulike digioskustega, mis olid 2019. aastal liidu keskmisest kehvemad, ning need meetmed aitavad saavutada Euroopa digikümnendi eesmärki, mille kohaselt peaks 2030. aastaks 80 %-l liidu kodanikest olema põhilised digioskused ning ELis peaks olema 20 000 000 info- ja kommunikatsioonitehnoloogia spetsialisti.

(30)Reformid ja investeeringud peaksid märkimisväärselt aitama saavutada Prantsusmaa CO2 heite vähendamise ja kliimaeesmärke, mis on sätestatud Prantsusmaa riiklikus energia- ja kliimakavas ning strateegias „Stratégie Nationale Bas Carbone“ mille 2020. aasta läbivaatamise käigus kehtestati tegevuskava CO2-neutraalsuse saavutamiseks 2050. aastaks. Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskavas keskendutakse peamiselt energiatõhususe meetmetele (eelkõige ehitus- ja tööstussektoris) ning kasvuhoonegaaside heite vähendamisele. Taastuvenergia puhul eeldatakse, et keskendumine taastuvallikatest toodetud ja vähese CO2 heitega vesiniku tootmisele ning muudele elektrifitseerimismeetmetele, näiteks transpordisektoris, toob kaasa taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia suurema tarbimise nii, et täiendav elektrinõudlus kaetakse täiendava elektrienergia tootmisega taastuvatest energiaallikatest. Lisaks võib taastuvenergiasse tehtavate investeeringute kasutamise haldusnõuete lihtsustamine, mis on sätestatud ASAP-seaduses (accélération et simplification de l’action publique – avaliku sektori tegevuse kiirendamine ja lihtsustamine), soodustada täiendava taastuvenergia võimsuse arendamist. Seepärast peaks Prantsusmaa kava aitama saavutada liidu 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärke ning ELi eesmärki muuta liit 2050. aastaks kliimaneutraalseks.

(26)Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskava hõlmab iga meetme süstemaatilist hindamist põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ alusel. Esitatud teave võimaldab hinnata, kas meetmed on põhimõttega kooskõlas, näiteks kui esitatakse põhjendused liidu ja Prantsusmaa kehtiva õigusraamistiku kohaldamise selliste üksikasjade kohta, mille eesmärk on vältida olulist kahju.

(24)Mitu reformi peaksid veelgi tugevdama sotsiaalset vastupidavust ja ühtekuuluvust. Tervishoiusüsteemi reformide eesmärk on suurendada huvi tervishoiutöötajana töötamise vastu ja hõlbustada kohalike tervishoiuteenuste korraldamist. Avalikus tööturuasutuses vastu võetud uuendatud strateegia peaks tagama tööotsijatele parema nõustamise, sealhulgas tänu uuele diagnostika- ja nõustamismetoodikale. Samuti peaks töötuskindlustuse reform motiveerima ettevõtjaid pakkuma lühemate tähtajaliste töölepingute asemel rohkem tähtajatuid lepinguid. Muude reformidega reguleeritakse riigi ja kohalikele territooriumide suhteid, võimaldades paindlikumaid tingimusi volituste ülekandmiseks riigilt kohalikele territooriumidele, muutes seejuures otsustusprotsessi sujuvamaks, et tugevdada institutsionaalset vastupidavust ja territoriaalset ühtekuuluvust. Lisaks peaks valdkondadevaheline avaliku teenistuse reform tänu läbivaadatud värbamismenetlustele ning võrdse kohtlemise ja võrdsete võimaluste põhimõtte tugevdamisele aitama veelgi enam kaasa sotsiaalsele ühtekuuluvusele.

(23)Taaste- ja vastupidavuskavas nähakse ette märkimisväärsed investeeringud sotsiaalsete probleemide lahendamiseks ning mõne haavatava elanikkonnarühma (ebasoodsas olukorras noored, puuetega inimesed, eakad) sotsiaalse ühtekuuluvuse ja integratsiooni parandamiseks. Et tõsta noorte haridustaset ja edendada nende tööturule integreerimist, hõlmavad investeeringud õpipoisiõppe toetamist, sihtotstarbelisi värbamistoetusi, haridussüsteemist varakult lahkumise ennetamise programme, lisakohtade loomist internaatkoolides ning kolmanda taseme ja kutsehariduse süsteemis, suuremaid riigigarantiisid õppelaenudele ning avaliku tööturuasutuse vahendite ajutist suurendamist. Investeeringud õppematerjalide ja -vahendite digiteerimisse peaksid võimaldama koolidel pakkuda kaugõpet, suurendades seeläbi institutsionaalset vastupidavust. Investeeringud tervishoidu peaksid veelgi parandama sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust. Kava hõlmab investeeringuid tervishoiusüsteemi ajakohastamisse ja digiteerimisse selliste meetmetega nagu digitaalsete terviselugude kasutuselevõtt, mis eeldatavasti parandab tervishoiuteenuste tõhusust ja kättesaadavust, ning investeeringuid eakate hooldekodude renoveerimisse, et tagada kvaliteetsem hooldus. Sotsiaalset ühtekuuluvust toetab ka sotsiaaleluruumide renoveerimine, mis peaks aitama vähendada energiaostuvõimetust, ning halduse digiteerimine, mis peaks parandama avalikke teenuseid.

(21)Komisjoni talituste simulatsioonid näitavad, et kava abil on võimalik suurendada Prantsusmaa SKPd 2024. aastaks 0,6–1,0 %. Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab märkimisväärsel hulgal investeeringuid, mis peaksid tugevdama Prantsusmaa kasvupotentsiaali ning majanduse, sotsiaalvaldkonna ja institutsionaalset vastupidavust. Kavas ette nähtud investeeringud, eelkõige investeeringud teadus- ja arendustegevusse, peamistesse keskkonnahoidlikesse tehnoloogiatesse, näiteks seoses vesiniku, bioressursipõhiste materjalide ja tööstuse CO2 heite vähendamisega, peamistesse digitehnoloogiatesse, nagu kvant- ja pilvandmetöötlus ja küberturvalisus, ning põhisektoritesse, näiteks lennundusse, peaksid suurendama konkurentsivõimet ja tootlikkust. Meetmed, millega laiendatakse kiire lairibaühenduse leviala maapiirkondades ja äärepoolseimates piirkondades, parandatakse VKEde võrdseid võimalusi, suurendatakse teadusasutuste ja kõrgharidusasutuste ressursse, tõhustatakse avaliku ja erasektori koostööd teadus- ja arendustegevuse valdkonnas ning parandatakse digiõpet ja -oskusi, peaksid veelgi tugevdama Prantsusmaa kasvupotentsiaali ja edendama töökohtade loomist.

(18)Üks kava komponentidest on mõeldud töötuse vastu võitlemiseks. Lähenemisviisis keskendutakse noortele, võttes meetmeid õpipoisiõppe, koolituse, oskuste ja aktiivse tööturupoliitika valdkonnas. Asjaomastel reformidel, nagu töötushüvitiste reform, mis hõlmab meetmeid tööturu killustatuse probleemi lahendamiseks, on eeldatavasti ka püsiv positiivne mõju.

(16)Oluline osa Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud investeeringutest on mõeldud rohe- ja digipöörde, tervishoiu ning teadus- ja arendustegevuse toetamiseks, et suurendada Prantsusmaa ettevõtete konkurentsivõimet. Enne kriisi täheldatud tootlikkuse vähese kasvu probleemi lahendamiseks on plaanis investeerida inimkapitali mitme meetmega, mille eesmärk on toetada oskusi (eelkõige digioskusi) ja ettevõtete digiteerimist ning investeerida innovatsiooni.

(14)Soovitusi, mis on seotud eelarvepoliitika meetmeid kasutades pandeemiale viivitamata reageerimisega, võib pidada Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskava kohaldamisalast välja jäänuks, kuigi aastatel 2020 ja 2021 on Prantsusmaa reageerinud vajadusele toetada majandust viivitamata eelarvevahenditega üldiselt asjakohaselt ja piisavalt, kooskõlas üldise vabastusklausli sätetega. Lisaks ei ole soovitus teha 2020. aastal piisavalt edusamme keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks enam asjakohane, seda nii vastava eelarveperioodi lõppemise kui ka stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli rakendamise tõttu 2020. aasta märtsis pandeemiakriisi kontekstis.

(13)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa punktile 2.2 peaks taaste- ja vastupidavuskava aitama eeldatavasti tõhusalt lahendada kõiki probleeme või suurt osa probleemidest (hinne A), mis on kindlaks tehtud asjakohastes riigipõhistes soovitustes, sealhulgas nende eelarveaspektides, ja määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt liikmesriigile esitatud soovitustes, või probleeme, mis on kindlaks tehtud muudes asjakohastes dokumentides, mille komisjon on Euroopa poolaasta raames ametlikult vastu võtnud.

(12)Kolmandik kavast toetab tervishoidu, majanduse, sotsiaalvaldkonna ja institutsionaalset vastupidavust, suurendades seeläbi majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning lähenemist Prantsusmaal ja liidus. Kavas on põhjalikult käsitletud tervishoiusüsteemi tugevdamist, investeerides taristusse ja digiteerimisse. Olulised kavandatavad eelarvereformid peaksid parandama eelarve juhtimise raamistiku tõhusust ja muutma avaliku sektori kulutuste kvaliteedi hindamise tavapäraseks tegevuseks, mis aitab saavutada eesmärki stabiliseerida valitsemissektori võla suhe SKPsse ja seda suhet vähendada. Riigieelarve keskkonnamõju hindamine (nn roheline eelarvestamine) peaks tagama, et avaliku sektori kulutustega toetatakse kaasavat ja keskkonnasäästlikku majanduskasvu. Mitu meedet hõlmavad järgmist põlvkonda puudutavat poliitikat ja neil on otsene mõju noortele; need meetmed on näiteks õppeedukuse toetamine (sealhulgas ebasoodsas olukorras olevate laste õppeedukuse toetamine), õpipoisiõppe, kutsehariduse ja noorte tööhõive edendamine, noorte karjääri- ja sissetulekuväljavaadete parandamine. Sellele lisandub hariduse digiteerimise meede.

(11)Kavaga on ulatuslikult kaetud kolmas, aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu sammas, ning kolmandiku komponentidega panustatakse sellesse otseselt. Kava mitu komponenti käsitlevad otseselt majanduslikku ühtekuuluvust, tootlikkust ja konkurentsivõimet. Kava sisaldab mitut meedet, mis aitavad hoogustada innovatsiooni sellistes tehnoloogia põhivaldkondades nagu küberturvalisus, kvanttehnoloogia ja pilvandmetöötlus, et suurendada Prantsusmaa majanduse konkurentsivõimet ning digilahenduste kasutamist hariduses, kultuuris ja majanduse keskkonnasäästlikumaks muutmisel. Reformid peaksid lihtsustama edasisi haldusmeetmeid ettevõtjate jaoks. Kaks komponenti puudutavad sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust. Kavaga toetatakse transpordi- ja tervishoiutaristut kogu riigis, sealhulgas maapiirkondades, vähem arenenud piirkondades ja äärepoolseimates piirkondades. Kavas on käsitletud meetmeid töökohtade säilitamiseks, keskendudes noortele ja puuetega inimestele, ning riikliku tööhõiveameti ja töötuskindlustuse reformimist.

(10)Kavas on ette nähtud suur keskendumine kliimapöördele ning ligikaudu pool komponentidest aitab kaasa rohepöördele. Asjaomased meetmed hõlmavad hoonete energiatõhususe suurendamist, puhtama transpordi toetamist ja innovatsiooni puhtamate energiaallikate kasutuselevõtuks. Kavaga lahendatakse digiprobleeme mitmes valdkonnas, parandades taristut ning avalike teenuste ja VKEde digiteerimist. Et parandada haridus- ja koolitussüsteemi vastupanuvõimet, sisaldab kava mitut meedet, millega hõlbustatakse kogu elanikkonna juurdepääsu digivahenditele, eelkõige haridus- ja koolituskavade ajakohastamise kaudu. Ka tervishoiusektoris on kavas teha suuri investeeringuid digipöörde hõlbustamiseks.

(5)28. aprillil 2021 esitas Prantsusmaa vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile ametlikult oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. See esitati pärast konsultatsioone, mis viidi läbi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna organisatsioonide, noorteorganisatsioonide ja muude asjaomaste sidusrühmadega kooskõlas riikliku õigusraamistikuga. Riikide vastutus taaste- ja vastupidavuskavade eest on aluseks nende edukale rakendamisele ja püsivale mõjule riigi tasandil ning usaldusväärsusele Euroopa tasandil. Kõnealuse määruse artikli 19 kohaselt on komisjon hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega.

(3)2. juunil 2021 avaldas komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Prantsusmaa kohta põhjaliku analüüsi. Komisjon järeldas oma analüüsis, et Prantsusmaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus, eelkõige seoses valitsemissektori suure võla, nõrga konkurentsivõime ja tootlikkuse aeglase kasvuga, millel on piiriülene mõju.

(2)9. juulil 2019 ja 20. juulil 2020 esitas nõukogu Euroopa poolaasta raames Prantsusmaale soovitused. Eelkõige soovitas nõukogu parandada riigi rahanduse jätkusuutlikkust, toetada majandust kriisi ajal ja tagada selle taastumise ning parandada riigi tervishoiusüsteemi vastupidavust. Prantsusmaale esitati ka tööturule integreerimist käsitlevad soovitused, mille eesmärk oli tagada võrdsed võimalused, pöörates erilist tähelepanu haavatavatele elanikkonnarühmadele, tegeleda oskuste nappuse ja oskuste nõudlusele mittevastavuse probleemiga ning toetada kriisi ajal tööhõivet. Samuti soovitas nõukogu Prantsusmaal tagada ettevõtjate likviidsust toetavate meetmete tõhus rakendamine, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Prantsusmaal soovitati investeerida ka olulistesse valdkondadesse, nagu rohe- ja digipööre. Eelkõige soovitati riigil rohepöörde eesmärgil investeerida säästvasse transporti, taastuvatesse energiaallikatesse, energiaühendustesse ja -taristutesse ning energia puhtasse ja tõhusasse tootmisse ja kasutamisse. Samuti soovitas nõukogu Prantsusmaal investeerida teadusuuringutesse ja innovatsiooni, parandades samal ajal avaliku sektori toetuskavade tõhusust. Peale selle soovitati Prantsusmaal parandada oma ettevõtluskeskkonda, lihtsustades maksusüsteemi, vähendades halduskoormust, soodustades ettevõtete kasvu ja kõrvaldades konkurentsitõkked teenustesektoris. Olles taaste- ja vastupidavuskava esitamise ajal hinnanud nende riigipõhiste soovituste rakendamisel tehtud edusamme, leiab komisjon, et ettevõtete kasvu soodustamist käsitlev soovitus (riigipõhine soovitus 2019.4.3) on täielikult rakendatud. Olulisi edusamme on tehtud seoses soovitustega lihtsustada maksusüsteemi, eelkõige vähendada tootmismakse (riigipõhine soovitus 2019.4.1 ja riigipõhine soovitus 2020.4.3), võtta kõik vajalikud meetmed, et reageerida pandeemiale tulemuslikult, toetada majandust ja tagada selle taastumine (riigipõhine soovitus 2020.1.1), leevendada kriisi tööhõivealast ja sotsiaalset mõju (riigipõhine soovitus 2020.2.1) ning tagada ettevõtjate likviidsust toetavate meetmete tõhus rakendamine, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks (riigipõhine soovitus 2020.3.1).

EUROOPA KOMISJON Brüssel,23.6.2021 COM(2021) 351 final LISA

järgmise dokumendi juurde: ettepanek: Nõukogu rakendusotsus Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta {SWD(2021) 173 final}



LISA 1. JAGU. TAASTE- JA VASTUPIDAVUSKAVAGA ETTE NÄHTUD REFORMID JA INVESTEERINGUD 1.Reformide ja investeeringute kirjeldus A. KOMPONENT 1. Hoonete renoveerimine Vastavalt oma riiklikule energia- ja kliimakavale ning selleks, et vähendada energiatarbimist võrreldes 2012. aastaga 2030. aastaks 20 % võrra (mis on 2030. aastaks seatud riiklik eesmärk), peab Prantsusmaa igal aastal investeerima hoonete renoveerimisse täiendavalt 15–25 miljardit eurot kuni 2030. aastani, suurendades nii renoveerimise tempot kui ka ulatust. See Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskava komponent hõlmab investeeringuid ja reforme, mille eesmärk on parandada igat liiki hoonete (ühiskondlikud ja eraomanikele kuuluvad hooned, sealhulgas era- ja sotsiaaleluruumid ning ettevõtetele kuuluvad hooned) energiatõhusust. Investeeringuid toetavad reformid hõlmavad i) 2018. aastal vastu võetud seadusega ELAN algatatud eluasemepoliitika reformi täiendamist, et suurendada avaliku sektori kulutuste tõhusust kolme olemasoleva kava (APL, Pinel ja PTZ ) läbivaatamise kaudu, ning ii ) uute hoonete soojustamist ja kütmist käsitleva määruse (RE2020) läbivaatamist. Selle komponendi raames tehtavad investeeringud on energiatõhususe eesmärgi saavutamiseks võtmetähtsusega, kuna kõnealuste hoonetega on seotud umbes 25 % Prantsusmaa kasvuhoonegaaside heitkogustest ja 45 % energia lõpptarbimisest. Need investeeringud ja reformid toetavad Prantsusmaale viimase kahe aasta jooksul esitatud riigipõhiseid soovitusi, milles käsitletakse vajadust keskenduda „investeeringutega seotud poliitikavaldkondades […] energiatõhususele“ (CSR 3, 2019) ja „panna investeerimisel rõhku rohepöördele [...], eelkõige puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutusele“ (CSR 3, 2020). Võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavas esitatud meetmete ja leevendusmeetmete kirjeldust ja nende vastavust olulise kahju ärahoidmise põhimõtte tehnilistele suunistele (2021/C58/01), ei kahjusta selle komponendi meetmed oluliselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses. A.1. Tagastamatu rahalise toetusega seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Reform 1 (C1.R1): Eluasemepoliitika Meetmel on kaks erinevat eesmärki, mida rakendatakse kahes etapis. Madala sissetulekuga leibkondade majutustoetuse (APL, aides personnelles au logements) arvutamise korra läbivaatamine: abisumma arvutatakse alates 1. jaanuarist 2021 abisaaja leibkonna jooksva sissetuleku alusel mitte eelviimase aasta sissetuleku alusel nagu varem. Selline muudatus võimaldab süsteemi kiiremini kohandada toetusesaajate sissetulekute muutumisega ja suurendab sotsiaalset õiglust. Lisaks arvutatakse abisumma ümber igas kvartalis, võttes järk-järgult arvesse hiljutisi muutusi sissetulekutes. Pineli kavaga nähakse ette tulumaksusoodustus eluruumide omanikele, kes investeerivad eluruumide ehitamisse või renoveerimisse, et neid välja üürida. 2023. aastal tuleks võtta vastu otsus lõpetada Pineli kava 2024. aasta lõpuks – Pineli kava asendatakse uute sätetega, et edendada institutsionaalsete investorite rahastatud kesktaseme eluasemete turule jõudmist, et parandada eluasemete pakkumisele seal, kus vajadused on kõige suuremad, näiteks vähendades stiimuleid uute ehitiste ehitamiseks piirkondades, kus eluasemeturg ei ole surve all. Seda täiendavad muudatused nn nullmääraga laenude andmise viisis, eelkõige hinnatakse taotlejate abikõlblikkust jooksvate tulude alusel, et piirata praegust soovimatut mõju.

Reform 2 (C1.R2): hoonete soojustamist ja kütmist käsitleva määruse RE2020 läbivaatamine 1. jaanuaril 2022 asendatakse praegune uute hoonete soojustamist ja kütmist käsitlev määrus (mis jõustus 2012. aastal) uue määrusega. Uute hoonete soojusregulatsiooni käsitlevate eeskirjade läbivaatamise peamised eesmärgid on järgmised: ·energiasõltumatuse parandamine ja tarbitud energiaga kaasneva CO2-heite vähendamine: Rangemate piirmäärade kehtestamine i) eluruumide bioklimaatilistele vajadustele (vähendades piirmäära 30 % võrreldes kehtiva määrusega RT 2012), ii) taastumatu primaarenergia tarbimisele ja iii) energiatarbimisest tulenevatele kasvuhoonegaasidele (4 kg CO2/m² aastas ühepereelamute puhul ja 14 kg CO2/m² aastas kortermajade puhul kuni 2024. aastani ja 6,5 kg pärast 2024. aastat). ·Uute hoonete CO2-heite mõju vähendamine: CO2-heite mõju puhul võetakse arvesse hoone kogu olelusringi alates ehitusetapist kuni lammutamiseni, mis moodustab 60–90 % hoone CO2-heite mõjust 50 aasta jooksul. Selliste kaalutluste tulemusel hakatakse rohkem kasutama süsinikuneutraalsemaid ehitusmaterjale, nagu puit ja bioressursipõhised ehitusmaterjalid (st need, mis talletavad süsinikku ja paiskavad tootmise käigus õhku väga vähe). ·Uute hoonete kohandamine kliimamuutustega: uues määruses RE2020 võetakse i) ehitiste jahutamist arvesse hoone energiavajaduse arvutamisel, ii) esitatakse hoone projekteerimise ajal arvutatud suvise mugavuse näitaja ning iii) kehtestatakse maksimaalseks kõrgeks künniseks 1250 DH ja minimaalseks alammääraks 350 DH, millest alates kohaldatakse energiatõhususe arvutamisel karistusi. Investeering nr 1 (C1.I1): Eramajade energiatõhusamaks muutmine Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskavast rahastatakse toetuskava MaPrimeRenov (MPR), mille raames toetatakse omanikke, et aidata rahastada ühepereelamute või korterelamute isolatsiooni-, kütte-, ventilatsiooni- või energiaauditit. Kõigist piirkondlikust ümberkorralduskavast rahastatavatest toetuse alammääradest teavitatakse abikõlblike renoveerimisprojektide omanikke enne 2022. aasta lõppu. Toetatavate tööde kvaliteedi tagamiseks teevad renoveerimistöid ettevõtjad, kellel on RGE-märgis (keskkonnagarantii). Toetuse suurus sõltub abikõlblikest materjalidest, seadmetest ja tehtud töödest ja selle ülemmäär on 20 000 eurot maksimaalselt viieks aastaks. Alates 2020. aasta oktoobrist on toetuse alammäär avatud kõigile omanikele, olenemata nende sissetulekust. Abi osatähtsus sõltub aga leibkonna sissetulekust (väikeste leibkondade puhul võib abi ulatuda kuni 90 %-ni hinnangulisest töömahust). Lisaks võib toetuse alammäärast olla kasu omanikele, kes üürivad oma korterit/maja üürnikule. Toetusega võib toetada ka kaasomandi ühiskasutuses olevates ruumides tehtavaid töid: tegemist on ühekordse abiga, mida makstakse ühistule, et rahastada renoveerimistöid, mille tulemusena saavutatakse vähemalt 35 %ne energia kokkuhoid. Kõigi kaasomandite puhul, mis koosnevad vähemalt 75 % ulatuses eluruumidest (st mitte ettevõtjatest), on käesoleva toetuse alammäär 3 750 eurot eluruumi kohta. F- või G-märgisega kaasomandi puhul võib anda lisatoetust kuni 500 eurot eluruumi kohta) ning ebastabiilsetes või renoveeritavates linnapiirkondades asuva kaasomandi puhul (kuni 3000 eurot eluruumi kohta). Toetuse suurus sõltub renoveerimistöödega saavutatavast energiasäästust. Selleks et toetada suure energiakuluga elamute omanikke 2019. aastal vastu võetud energia- ja kliimaseaduses seatud eesmärkide täitmisel, võib toetuse alammäärale lisada lisatoetuse omanikele, kes teevad renoveerimistöid, et tuua kodu välja nn energiasõela staatusest (märgised F ja G). Lisatoetust antakse omanikele, kes teevad renoveerimistöid, mis võimaldavad kodul jõuda kõige tõhusamate märgisteni (A või B). Need soodustused ulatuvad 1500 euroni kõige vaesemate leibkondade puhul, 1000 euroni keskmise sissetulekuga leibkondade puhul ja 500 euroni kõige jõukamate leibkondade puhul. Lisaks nähakse meetmega ette üldise renoveerimistoetuse loomine, et stimuleerida energiatõhususe suurendamist (st lisaks renoveerimisele) tingimusel, et saavutatakse vähemalt 55 % energiasääst: keskmise ja suure sissetulekuga leibkondade puhul jääb toetus vahemikku 3 500–7 000 eurot. Üldiselt on eramajade energiatõhususega seotud renoveerimise eesmärk saavutada keskmiselt vähemalt 30 %ne energiasääst. Investeering nr 2 (C1.I2): sotsiaalelamute energiatõhusamaks renoveerimine ja ulatuslik ümberehitus Meede seisneb sotsiaaleluasemeid haldavate organisatsioonide (HLM, Habitation à Loyer modéré), kes vastutavad odavate eluasemete pakkumise eest, ja sotsiaaleluasemeid haldavate kohalike omavalitsuste toetamises, et võimaldada hoonete täielikku renoveerimist. Eesmärk on saavutada vastavus kõrgetele standarditele (nt BBC renoveerimismärgis) ja kaotada järk-järgult energiasõelad. Toetust antakse tingimusel, et olemasolevad kavad (nt écoPLS ja CEE ), mida võib kombineerida kõnealuse uue abiga, ei ole renoveerimise rahastamiseks piisavad. Meetmega võetakse kasutusele ka sotsiaalelamute energiatõhusamaks renoveerimise tööstuslikud lahendused, et saavutada energia null- või positiivne netotarbimine. Esimesed toimingud peaksid algama 2021. aasta teises kvartalis ning rahastamispakett eraldatakse riigi talituste poolt piirkondlikul ja kohalikul tasandil, lähtudes vajaduste kindlakstegemise uuringust. Projektid valitakse välja 2020. aastal algatatud projektikonkursi kaudu või toetuste kaudu, mida haldavad detsentraliseeritud riigiasutused või kohalikud omavalitsused. Meetmed on kavas siduda kulukohustustega 2021. ja 2022. aastal ning viia lõpule 2024. aasta lõpuks.

Investeering nr 3 (C1.I3): avaliku sektori hoonete soojustuse renoveerimine Ühiskondlike hoonete renoveerimine peab olema kooskõlas seaduse ELAN artikli 175 alusel vastu võetud määrusega, millega nähakse ette energiatarbimise vähendamine 2030. aastaks 40 % võrra (võrreldes 2010. aastaga) teenindushoonete puhul. Riigile kuuluvate ühiskondlike hoonete puhul korraldati kahte liiki projektikonkursse: ·kõrgharidus- ja teadushoonete ning ülikoolide renoveerimiseks, mille on käivitanud ja mille üle teostab järelevalvet kõrgharidus-, teadus- ja innovatsiooniministeerium; ·riigile või eraomanikele kuuluvate muude hoonete renoveerimiseks, mille on käivitanud ja mille üle teostab järelevalvet peamiselt riigi kinnisvaraamet (Direction de l’Immobilier de l’Etat ). Esimesed kaks projektikonkurssi käivitati 2020. aasta sügisel ja 2020. aasta detsembris valiti välja üle 4000 projekti. Kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kuuluvate hoonete jaoks on kehtestatud erimehhanismid: ·hoonete puhul, mille omanikud või käitajad on piirkondlikud ametiasutused (peamiselt keskkoolid), eraldab toetuse riik ning piirkonnad vastutavad projektide valiku eest; ·kohalikele omavalitsustele kuuluvate hoonete (peamiselt koolid ja algkoolid) jaoks eraldab investeerimistoetuse riik. Projektid valitakse välja kahe peamise kriteeriumi alusel: suutlikkus (ja kiire rakendamine) ning energiatõhusus ja mõju energiatarbimisele, eesmärgiga saavutada keskmiselt vähemalt 30 %ne energiasääst. Kõigi ühiskondlike hoonete puhul on eesmärk teavitada kõigist lepingutest 2021. aasta lõpuks ja viia need lõpule 2024. aasta lõpuks. Investeering nr 4 (C1.I4): väga väikeste ettevõtjate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) energiatõhusamaks renoveerimine See investeering on osa valitsuse poolt 2020. aasta juunis käivitatud kavast, mille eesmärk on toetada väga väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rohepööret. Nende hoonete soojustuse renoveerimise toetamiseks on selle investeeringu raames loodud kaks toetusmehhanismi: peamine toetus on maksusoodustus, mis moodustab 30 % abikõlblikest kuludest (nt katuste, pööningute ja seinte isolatsioon; kollektiivsed päikese-veesoojendid ja soojuspumbad ), mille ülempiir on 25 000 eurot ettevõtja kohta. See kava on avatud 1. oktoobrist 2020 kuni 31. detsembrini 2021 kantud kulude katmiseks. Maksusoodustus arvatakse maha üksikisiku või ettevõtte tulumaksust, mida maksumaksja peab maksma sellel kalendriaastal, mil rahastamiskõlblikud kulud tekkisid (st 2020. või 2021. aastal). Teise toetuskavaga rahastatakse kaasnevaid meetmeid, et toetada käsitööliste, väikekauplejate ja füüsilisest isikust ettevõtjate ruumides tehtavat renoveerimist. Eelarve kulutatakse kaubandus- ja käsitöökodade (CMA) ning kaubandus- ja tööstuskodade (CCI) kaudu neljas etapis: ·teadlikkus: selle sammu eesmärk on teavitada ärijuhte hoonete energiatõhusamaks renoveerimisega seotud probleemidest rohepöörde kontekstis; meede hõlmab riiklikku teavituskampaaniat ja kohalikke meetmeid koostöös kohalike ametiasutuste ja kutseorganisatsioonidega; ·analüüs: energiaauditi viib läbi CMA või CCI nõustaja, et töötada välja tegevuskava renoveerimistööde alustamiseks, võttes aluseks iga ettevõtte ökoloogilise küpsuse; ·rakendamine: ekspert aitab tegevuskava ellu viia tehnilise ja rahalise abi kaudu (nt suurte taotluste koostamine); ·teavitamine: ettevõtjate võetud meetmeid hoonete renoveerimise valdkonnas tutvustatakse eri sihtrühmadele, näiteks tarbijatele, ettevõtetele ja kohalikele omavalitsustele. A.2. Tagastamatu rahalise toetuse eesmärgid, sihid, näitajad ning seire ja rakendamise ajakava

Järjekorranumber Seotud meede Eesmärk / siht Nimi Kvalitatiivsed näitajad

(eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad

(sihtide puhul) Lõpuleviimise soovituslik ajakava Iga eesmärgi ja sihi kirjeldus Mõõtühik Lähtetase Eesmärk Kvartal Aasta 1-1 C1.R1. Eluasemepoliitika Eesmärk Madala sissetulekuga leibkondade majutustoetuse (APL, aides personnelles au logements) arvutamise korra reformimine Jõustumine 1. kv 2021 Seadusemuudatuste jõustumine, et vaadata läbi madala sissetulekuga leibkondade majutustoetuse arvutamise meetodid, et võtta arvesse leibkondade sissetulekut. 1-2 C1.R1. Eluasemepoliitika Eesmärk Pineli kava ja PTZ-kava reform Jõustumine 1. kv 2023 Pineli kava kohast maksusoodustust käsitleva seaduse muudatuste jõustumine, et parandada kava tõhusust, suurendada eluasemepakkumisi piirkondades, kus turg on pingeline, ning PTZ-kava käsitleva seaduse muudatuste vastuvõtmine ja jõustumine. 1-3 C1.R2. hoonete soojustamist ja kütmist käsitleva määruse RE2020 läbivaatamine Eesmärk Hoonete soojustamist ja kütmist käsitleva määruse RE2020 läbivaatamine Jõustumine 1. kv 2022 Muudetud seadusesse RE2020 lisatud seadusandlike muudatuste jõustumine, et vähendada uute ehitiste kasvuhoonegaaside heidet, parandada uute hoonete energiatõhusust ja kohandada uusi hooneid kliimamuutustega. 1-4 C1.I1. Erahoonete energiatõhusamaks muutmine Siht Valideeritud toetuste arv Arv 0 400 000 4. kv 2021 Leibkondade arv, kellele on määratud toetus (alammäär). 1-5 C1.I1. Erahoonete energiatõhusamaks muutmine Siht Valideeritud toetuste arv Arv 400 000 700000 4. kv 2022 Leibkondade arv, kellele on määratud toetus (alammäär). 1-6 C1.I2. Sotsiaalelamute energiatõhusamaks muutmine Siht Renoveerimistoetust saavate eluruumide arv sotsiaaleluruumide kategoorias Arv 0 20 000 4. kv 2021 Renoveerimistoetust saavate sotsiaaleluruumide kategooriasse kuuluvate eluruumide arv, mille eesmärk on saavutada keskmiselt vähemalt 30 %ne energiasääst. 1-7 C1.I2. Sotsiaalelamute energiatõhusamaks muutmine Siht Renoveerimistoetust saavate eluruumide arv sotsiaaleluruumide kategoorias Arv 20000 40000 4. kv 2022 Renoveerimistoetust saavate sotsiaaleluruumide kategooriasse kuuluvate eluruumide arv, mille eesmärk on saavutada keskmiselt vähemalt 30 %ne energiasääst. 1-8 C1.I3. Ühiskondlike hoonete energiatõhusamaks muutmine Siht Selliste riigile kuuluvaid ühiskondlikke hooneid hõlmavate projektide arv, mille põhjal

energiatõhususega seotud renoveerimistööd on lõpule viidud Projektide arv 0 2900 4. kv 2021 Selliste riigile kuuluvate avalike objektide renoveerimisprojektide arv, mille kohta on teatatud vähemalt ühest renoveerimistööde lepingust ja mille eesmärk on saavutada keskmiselt vähemalt 30 % energiasääst. 1-9 C1.I3. Ühiskondlike hoonete energiatõhusamaks muutmine Siht Selliste kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kuuluvate ühiskondlike hoonete arv, mille kohta on riik või piirkondlik nõukogu esitanud teatise toetuse saamiseks energiatõhususega seotud renoveerimiseks Toetust saavate hoonete arv 0 1954 2. kv 2022 Selliste kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, sealhulgas omavalitsuste ühendustele kuuluvate ühiskondlike hoonete arv, mille kohta on esitatud riigi või piirkondliku nõukogu teatis toetuse andmise kohta energiatõhususega seotud renoveerimiseks, eesmärgiga saavutada keskmiselt vähemalt 30 %ne energiasääst. 1-10 C1.I3. Ühiskondlike hoonete energiatõhusamaks muutmine Siht Selliste riigile kuuluvate ühiskondlike hoonete pindala ruutmeetrites, kus energiatõhususega seotud renoveerimine on lõpule viidud Ruutmeetrite arv (miljonit m2) 0 20 4. kv 2023 Selliste riigile kuuluvate ühiskondlike hoonete pindala ruutmeetrites, kus on lõpule viidud energiatõhususega seotud renoveerimine eesmärgiga saavutada keskmiselt vähemalt 30 %ne energiasääst. 1-11 C1.I3. Ühiskondlike hoonete energiatõhusamaks muutmine Siht Selliste riigile kuuluvate ühiskondlike hoonete pindala ruutmeetrites, kus energiatõhususega seotud renoveerimine on lõpule viidud Ruutmeetrite arv (miljonit m2) 20 28,75 4. kv 2024 Selliste riigile kuuluvate ühiskondlike hoonete pindala ruutmeetrites, kus on lõpule viidud energiatõhususega seotud renoveerimine eesmärgiga saavutada keskmiselt vähemalt 30 %ne energiasääst. 1-12 C1.I3. avaliku sektori hoonete soojustuse renoveerimine Siht Koolide, kolledžite või keskkoolide arv, kus on lõpule viidud hoonete energiatõhususega seotud renoveerimine Arv 0 681 4. kv 2024 Koolide, kolledžite või keskkoolide arv, kus on lõpule viidud energiatõhususega seotud renoveerimine, eesmärgiga saavutada keskmiselt vähemalt 30 %ne energiasääst. 1-13 C1.I4. Väga väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete energiatõhususega seotud renoveerimine Siht Maksusoodustust ja toetuskavasid kasutavate ettevõtete arv Arv 0 5000 4. kv 2023 Selliste ettevõtete arv, kes saavad maksusoodustust ja/või kaubandus- ja käsitöökodade (CMA) ning kaubandus- ja tööstuskodade (CCI) toetust üliväikeste ning keskmise ja väikese suurusega ettevõtete (VKEd) teenindushoonete energiatõhususega seotud renoveerimiseks. B. KOMPONENT 2. Ökoloogia ja elurikkus Prantsusmaal on lähiaastatel kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks vaja märkimisväärseid investeeringuid, eelkõige seoses elurikkuse, veekvaliteedi ja ringmajandusega. Õigusraamistik on üldiselt paigas, et minna üle keskkonnahoidlikumale ja vastupidavamale majandusele, kuid Prantsusmaa peab seda rakendama, eelkõige toetades investeeringuid, mis suurendavad elurikkust, vähendavad saastet ja kaetud pindade osakaalu ning parandavad materjalide ja ressursside ringlussevõttu ja taaskasutamist. Sellega seoses on Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskava komponendi 2 raames kavandatud investeeringute eesmärk vähendada praeguste tootmis- ja tarbimisviiside ökoloogilist mõju, säilitada elurikkus, vähendada tööstuslike tootmisprotsesside CO2-heidet, arendada ringmajandust ja kiirendades põllumajanduslikku üleminekut. Selliseid investeeringuid toetab kliimamuutustele vastupanu võimet käsitlev seadus, mis põhineb kliimakonventsioonil ning mille eesmärk on aidata kaasa kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgi saavutamisele 2030. aastaks. Lisaks jõustuvad 2022. aastal määrused, millega rakendatakse 2020. aastal vastu võetud ringmajanduse seadust. See komponent on peamiselt seotud soovitusega (CSR 3, 2020) investeeringute suunamise kohta rohepöördesse ja vähemal määral soovitusega (CSR 3, 2019) energiatõhususe kohta. See komponent aitab kaasa keskkonna säilitamisele ja kliimamuutustega kohanemisele, tugevdades seega ökoloogilist, sotsiaalset ja majanduslikku vastupanuvõimet. Võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavas esitatud meetmete ja leevendusmeetmete kirjeldust ja nende vastavust olulise kahju ärahoidmise põhimõtte tehnilistele suunistele (2021/C58/01), ei kahjusta selle komponendi meetmed oluliselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses. B.1. Tagastamatu rahalise toetusega seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Reform 1 (C2.R1): Kliimamuutustele vastupanu võimet käsitlev seadus Seadus kuulutatakse välja 2022. aasta alguses. Mõned meetmed, mis on vahetult kohaldatavad, jõustuvad kohe pärast väljakuulutamist, samal ajal kui muud meetmed jõustuvad seadusandja määratud tähtajal. Tuginedes kodanike kliimakonventsiooni ettepanekutele, nähakse seadusega ette kliima- ja keskkonnameetmed, mis aitavad saavutada 2030. aastaks seatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärki. Eeldatakse, et seadus aitab heidet vähendada hinnanguliselt 56–74 miljonit CO2 ekvivalenttonni, mis on pool kuni kaks kolmandikku 2019. aasta heitkoguste ja 2030. aastaks seatud sihttaseme vahest. Seaduses käsitletakse järgmist kuut valdkonda, mis puudutavad kogu majandust: ·tarbimine: seadus sisaldab meetmeid tarbimisharjumuste muutmiseks teavitamise ning vähem süsihappegaasi tekitavate toodete ja teenuste kasutuselevõtu kaudu ning stiimuleid, et teha teavitustööd liigse tarbimise vähendamiseks; ·tootmine ja töötamine: seadus sisaldab meetmeid, millega toetatakse tööstus- ja energiatootmismudelite üleminekut vähem süsihappegaasiheiteid tekitavatele lahendustele, tugevdatakse ökosüsteemide kaitset tööstustegevuse parema järelevalve kaudu ning ennetatakse muutusi tööviisides; ·liikuvus: seadus sisaldab meetmeid kõigi transpordiliikide heitkoguste vähendamiseks, pakkudes stiimuleid ja rahalist toetust asjaomastele sektoritele ning luues stabiilse reguleeriva raamistiku; ·elukeskkond: seadus sisaldab meetmeid linnaplaneerimise kavandamise ja linnkeskkonna muutmiseks. See peab sisaldama meetmeid, et kiirendada vähese soojapidavusega hoonete renoveerimist, ning meetmeid, et vähendada kaetud pindade osakaalu poole võrra. ·söödatootmine: seadus sisaldab meetmeid, millega toetatakse põllumajanduse keskkonnahoidlikumaks muutmist ning uute toitumisharjumuste ja põllumajandustavade väljatöötamist, et vähendada põllumajanduse mõju kasvuhoonegaaside heitele. ·keskkonna seadusest tuleneva kaitse tugevdamine: seadus peab sisaldama meetmeid keskkonnakahju kindlamaks ja tõhusamaks ennetamiseks ja selle eest karistamiseks. 2025. aastal jõustub rakendusmäärus, et luua üle 150 000 elanikuga linnastutes vähese heitega piirkonnad, keelates juurdepääsu 3., 4. ja 5. kategooria kleebisega sõidukitele, parandades seeläbi linnade õhukvaliteeti ja aidates kaasa kasvuhoonegaaside heite vähendamisele.

Reform 2 (C2.R2): Ringmajandust käsitlev seadus Jäätmete vähendamiseks ja ringmajanduse edendamiseks 10. veebruaril 2020 vastu võetud seaduse eesmärk on muuta tegevusmudelit ja määrata kindlaks uus majanduslik raamistik, et toetada jäätmete kõrvaldamise asemel nende vääristamist ning luua tingimused ringlussevõetavate jäätmete kuni 100 % kokku kogumiseks. Reform hõlmab 2020. aasta seadusest tulenevate rakendusmääruste vastuvõtmist, mis jõustuvad 2022. aastal: ·määrus, millega kehtestatakse laiendatud tootjavastutuse süsteem ehitus- ja ehitusmaterjalide jäätmete jaoks; ·määrus, millega kehtestatakse ringlussevõetava tooraine teatavatesse toodetesse lisamise miinimummäärad enne toote turuleviimise lubamist, et suurendada ringlussevõttu ja saavutada seaduses sätestatud eesmärgid (artikkel 61); ·määrus igal aastal turule lastavate korduskasutatavate pakendite osakaalu kohta, et suurendada korduskasutatavate pakendite osakaalu turul võrreldes ühekordselt kasutatavate pakenditega ja seega piirata jäätmete teket (seaduse artikkel 67). Investeering nr 1 (C2.I1): tööstuse CO2-heite vähendamine Investeeringu eesmärk on aidata kaasa süsinikdioksiidiheite vähendamisele tööstussektoris, kus tekitab ligikaudu 21 % Prantsusmaa kasvuhoonegaaside heitkogustest. Taastumis- ja vastupidavusrahastut kasutatakse tööstusettevõtete (sealhulgas energiamahukate tööstusharude) energiatarbimise vähendamiseks ja/või investeerimiseks CO2- heite vähendamisse. Vahendeid eraldatakse kahel viisil: ·toetusi antakse projektikonkursi kaudu, mida korraldab Prantsusmaa keskkonna- ja energiaamet (ADEME), suurtele projektidele, mille investeering ületab 3 000 000 eurot. Need projektid hõlmavad kas investeeringuid energiatõhususse või investeeringuid tööstusprotsesside täiustamisse, et vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Nende kahte liiki projektide jaoks ei ole eelnevalt kindlaks määratud rahastamispaketti, sest valik tehakse vastavalt erinevatele kriteeriumidele, sealhulgas kasvuhoonegaaside heitega seotud tulemuslikkus võrreldes taotletud toetusega. ·Neid projektikonkursse täiendab ühekordne toetus, mida jagab avaliku sektori asutus ASP (Agence de Services et de Paiement) väiksematele ja standardsematele energiatõhususe parandamise projektidele (investeeringute summa on väiksem kui 3 000 000 eurot), mis põhineb määruses sätestatud abikõlblike seadmete loetelul. Tulevaste projektikonkursside tingimuste kohaselt peavad ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) käitistesse tehtavad investeeringud võimaldama vähendada CO2-heidet allapoole HKSi direktiivis sätestatud võrdlusalust viisil, mis tagab, et meede on kooskõlas määruses (EL) 2021/241 sätestatud põhimõttega mitte tekitada olulist kahju. Investeering nr 2 (C2.I2): Linnade tihendamine: kestlik ehitus Meetme eesmärk on aidata omavalitsustel suurendada eluasemete arvu piirkondades, mida mõjutab eluasemenappus. Toetus tihedale elamumajandusele aitab piirata valglinnastumist ning säilitada elurikkust ja põllumajandusmaad. Lisaks kohaldatakse nende toimingute suhtes hoonete soojustamist ja kütmist käsitlevat uut määrust RE2020 (vt selle komponendi reform 2), mille eesmärk on vähendada uute hoonete mõju CO2-heitele ja suurendada nende energiatõhusust. Munitsipaalasutustele antakse kindlasummalist toetust, kui on täidetud mitu tingimust: i) 2000. aasta solidaarsus- ja linnauuendusseadusega kehtestatud kohustuste täitmine, mille kohaselt peavad sotsiaaleluruumid moodustama 20 % elamurajoonide aluasemetest; ii) ehitusprogramm peab hõlmama vähemalt kahte eluruumi, mis ületavad teatavaid tiheduse künniseid ja mille jaoks on vaja eelnevat luba. Asustustiheduse künnised, mis on väljendatud ruutmeetrites maa-ala ruutmeetri kohta ehitatud põrandapindades, tulenevad ristanalüüsist, milles on ühendatud rahvastiku kriteeriumid (suurus ja tihedus omavalitsuses või omavalitsuste rühmas) ja elamufondi tüpoloogia (nt hoonestustihedus, vaba ruum, sotsiaaleluruumide ja puhkemajade osakaal ning leibkonna keskmine suurus). Investeering nr 3 (C2.I3): Linnade tihendamine: mahajäetud tööstusalad

Selle meetme eesmärk on taastada ja võtta ringlusse mahajäetud tööstusalad ja jäätmaad, mis on oluline ressurss, et aidata kaasa Prantsusmaa valitsuse poolt 2050. aastaks seatud eesmärgi „zero net artificialisation“ saavutamisele, eesmärgiga kontrollida valglinnastumist ja toetada linnade taaselustamist ning sellest tulenevalt piirata ehitamist looduslikele aladele. Mahajäetud tööstusalade fondist toetuse saajad peavad olema objekti omanikud: need võivad olla kohalikud omavalitsused, kohalike omavalitsuste määratud kohalikud avalik-õiguslikud asutused, riigi osalusega ettevõtjad, sellised kohalikud avalik-õiguslikud äriühingud nagu SEM (sociétés d’économie mixte), sotsiaalvaldkonna üürileandjad või eraettevõtted linnaplaneerimise pädeva asutuse nõusolekul. Projektid valib välja riik piirkondlike pakkumiskutsete kaudu, kasutades selleks tehnilisi teenistusi (nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil). Kui toetuse saajad on välja valitud, allkirjastatakse riigi ja toetusesaaja vahel toetusleping. Mahajäetud tööstusalade fondist võib toetada kahte liiki projekte: ·mahajäetud alade ringlussevõtt: mahajäetud tööstusalad (mida ei ole vaja saastest puhastada), kaubandusettevõtete ja haldusasutuste hooned, vanad amortiseerunud kvartalid, mis on kujunenud linnauuenduse või tootmistegevuse ümberpaigutamise tõttu; ·linnamaa ringlussevõtt: vanade elamu- ja kaubandushoonete ümberkvalifitseerimine, linnaservas asuvate majanduspiirkondade taaselustamine või ümberkujundamine, elamupiirkondade taastamine või mitmekesistamine, kaupluste renoveerimine. Lisaks nähakse ette eelarve maa otstarbe kindlaksmääramise vahendite väljatöötamiseks, et toetada kohalikke ametiasutusi jäätmaade inventeerimisel ja ringlussevõtutoimingute operatiivsel rakendamisel. Investeering nr 4 (C2.I4): Elurikkus Meetme eesmärk on toetada kohalikke omavalitsusi, nende ühendusi ja muid looduslikke alasid haldavaid asutusi, et nad investeeriksid elurikkuse kaitse ja taastamise projektidesse, kui ökosüsteemid on ohus. Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskava raames rahastatakse kahte liiki meetmeid: ·ökoloogilist taastamist toetatakse nelja liiki investeeringutega: oKuus veeametit rakendavad projekte, mille eesmärk on säilitada veevarusid, taastada elurikkus ja veekeskkonna ökoloogiline järjepidevus ning säilitada ökosüsteeme. Vahendid eraldatakse kas projektikonkursside või ühtse kontaktpunkti kaudu veeametite direktorite nõukogu kinnitatud raamistiku kohaselt ja vastavalt ökoloogilise ülemineku ministeeriumiga sõlmitud lepingule; oRhinau ja Markholsteimi tammide juures kaladele loodusliku läbipääsu (kalatrepid) loomine Reini jõel. Kõnealune investeering on insener-tehniline ja taristuprojekt, mida rakendatakse koostöös EDFi (edaspidi „Electricité de France“, Prantsusmaa turgu valitsev elektriettevõtja), kohalike omavalitsuste, riiklike ekspertide, Reini-Meuse veeagentuuri ja Prantsusmaa elurikkuse ametiga. Tegemist on Reini äärsete riikide koostööprojektiga. oPrantsusmaa elurikkuse amet (OFB) haldab mitut liiki projekte: elurikkuse atlas omavalitsuste tasandil, elurikkuse säilitamist ja taastamist toetavad meetmed, mida rakendavad projektijuhid, kes valitakse välja pärast hankemenetlust. oRiik katsetab Prantsusmaa emamaal ja Prantsuse ülemeredepartemangudes (Départements d’Outre Mer) ökoloogilise taastamise meetmeid. Projektid valitakse välja kas projektikonkursside või ühtse kontaktpunkti kaudu vastavalt ökoloogilise ülemineku ministeeriumi kehtestatud tingimustele. ·Kaitsealade toetamine: oriik rakendab Prantsusmaa emamaa ja Prantsusmaa ülemeredepartemangu kaitsealadel katsemeetmeid. Projektid valitakse välja kas projektikonkursside või ühtse kontaktpunkti kaudu vastavalt ökoloogilise ülemineku ministeeriumi kehtestatud tingimustele. oPrantsusmaa elurikkuse amet (OFB) toetab looduskaitsealasid looduslikes mereparkides. oPrantsusmaa 11 rahvusparki investeerivad loodus-, kultuuri- ja maastikupärandi säilitamisse, elurikkust käsitlevate teadmiste arendamisse ning keskkonda ja kestlikku arengut käsitlevasse haridusse. 2021. ja 2022. aastal määratakse ökoloogilise taastamise ja kaitsealade projektid kindlaks käitajate (nt veeametid, OFC jne) korraldatud hankemenetluste kaudu ning esimesed kohustused võetakse enne 31. detsembrit 2021. Selle rahastamisvahendi raames viiakse 31. detsembriks 2023 lõpule vähemalt 700 projekti.

Investeering nr 5 (C2.I5): Maavärinaohu ennetamine ülemeredepartemangudes (Antilles) meetme eesmärk on muuta Antillidel (Martinique ja Guadeloupe) prioriteetsed ühiskondlikud hooned maavärinakindlaks ja tsüklonitele vastupidavaks. Sihtrühm on kolme liiki ühiskondlikud hooned: ·kriisiohjamisega tegelevate ametkondade hooned, prefektuurid ja alamprefektuurid; ·prioriteetsed haiglad; ·koolid, keskkoolid ja kolledžid. Hoonete valiku teeb riik pärast taotlustoimikute esitamist 31. detsembriks 2020. Juriidiline kohustus viiakse lõpule 31. detsembriks 2021 ja vähemalt 15 hoone ehitustööd algavad enne 31. detsembrit 2023. Investeering nr 6 (C2.I6): turvalised veevõrgud Meetme eesmärk on renoveerida ja uuendada Prantsusmaa, sealhulgas Prantsusmaa ülemeredepartemangude võrgud 450 kilomeetri ulatuses 31. detsembriks 2022. Selle meetmega rahastatakse järgmist kolme osameedet (kaks esimest viiakse ellu Prantsusmaa emamaal ja viimane ainult ülemeredepartemangudes): ·veeametid toetavad investeeringuid puhta vee ja kanalisatsiooni jaotusvõrkude moderniseerimisse. Samuti investeerivad nad reoveepuhastite ajakohastamisse ja vihmavee äravoolutorustike lahtiühendamisse võrkudest. ·Investeeringud rohkem kui 35 000 tonni reoveesetete desinfitseerimisse, et võimaldada nende laotamist. ·Prioriteetsed investeeringud vee- ja kanalisatsioonivõrkude ajakohastamiseks ülemeredepartemangude tegevuskava raames. Esimese kahe osameetme projektid valivad välja kuus veeametit kas spetsiaalsete projektikonkursside või ühtse kontaktpunkti kaudu lähtudes veeametite juhatuse kinnitatud tingimustest. Veeametid vastutavad ka projektide operatiivse rakendamise eest. Kohalikud omavalitsused, kes ei saa reoveepuhastitest pärit setteid kasutada, peavad esitama oma piirkonna veeametile taotluse, et saada abi ja rahalist toetust. Ülemeredepartemangudes jaotatakse assigneeringud riiklike keskkonna-, planeerimis- ja elamumajandusdirektoraatide vahel (eelkõige esialgsete uuringute ja tehnilise abi jaoks Guadeloupe’is ja Martinique’is) ning Prantsusmaa elurikkuse ameti (OFB) vahel, kes vastutab ülemeredepartemangude veevarude tegevuskava rahastamise eest. Projektid valitakse vastavalt käesolevale kavale. Investeering nr 7 (C2.I7): sortimiskeskuste ajakohastamine Jäätmete sortimine ja ringlussevõtt on üks peamisi eesmärke 2015. aastal vastu võetud energiasüsteemi ümberkujundamise ja keskkonnahoidliku majanduskasvu seaduses, mille eesmärk on vähendada prügilajäätmete kogust 2025. aastaks 50 %. Selle meetmega püütakse lahendada igat liiki jäätmete, eelkõige olme- ja haiglajäätmete sortimise ja ringlussevõtuga seotud probleeme. Investeeringuteks antakse abi järgmistele valdkondadele:

•jäätmete ringlussevõtu toetamine investeerimisabi kaudu kohalikele omavalitsustele või mis tahes üldsusele avatud institutsioonile, et ajakohastada sortimiskeskusi (avalik-õiguslikke ja eraõiguslikke) ja võtta avalikes kohtades kasutusele selektiivsed sorteerimisrajatised; •seadmete soetamine, et kiirendada biojäätmete ja majapidamisjäätmete sortimist tekkekohas, kogumist ja väärindamist (nt taastuvaks biogaasiks või kvaliteetseks väetiseks), tagades samas, et see ei soodusta mehaanilist bioloogilist töötlemist; •nakkusohtlike jäätmete käitlemise parandamine haiglates tänu sortimisele tekkekohas. Seda meedet rakendatakse projektikonkursside kaudu või Prantsusmaa keskkonna- ja energiaameti (ADEME) loodud rahastamisvahendi kaudu. Eesmärk on saavutada 32 sortimiskeskuse moderniseerimine 2026. aastaks. Muid biojäätmete/kodumajapidamisjäätmete ja haiglajäätmete käitlemisega seotud investeeringuid ei ole veel kvantifitseeritud. Investeeringud on tuleb siduda kulukohustustega 2021. ja 2022. aastal ning viia lõpule 2024. aasta lõpuks. Investeering nr 8 (C2.I8): taas- ja korduskasutamine Meetmel on kolm eesmärki: toetada plasti (eelkõige ühekordselt kasutatava plasti) kasutamise vähendamist, ii) edendada ringlussevõetud plasti kasutamist ja iii) kiirendada (plasti) parandamise ja korduskasutamise arendamist kooskõlas 2020. aastal vastu võetud ringmajanduse ja raiskamise vastase seadusega. Toetatakse kahte liiki sekkumisi: ·toetus plastist või muust materjalist toodete korduskasutamiseks või parandamiseks ning meetmed plastpakendite vähendamiseks: oringlussevõturajatiste (edaspidi „ringlussevõtukohad“) arendamine ja moderniseerimine; oettevõtete toetamine plastpakendite väljavahetamisel (sh pakendamissektor ise); okorduskasutatavate ja ringlussevõetavate pakendilahenduste industrialiseerimine; oalternatiivsete lahenduste leidmine plasti kasutamisele (eelkõige ühekordsele kasutamisele) või kohandamine nende kasutamisele (pesemisseadmed, tootmisvahendite kohandamine), näiteks ühistoitlustuses; okatseprojektide käivitamine ühekordselt kasutatavale plastile alternatiivsete lahenduste leidmiseks. ·Plasti ringlussevõtu toetamine: ouuringud ja teostatavuskatsed ringlussevõetud plasti ettevalmistamiseks, ringlussevõtuks või lisamiseks, eelkõige ettevõtjate jaoks, kes sellega veel ei tegele; oinvesteeringud ettevõtete seadmete kohandamisse, et valmistada ette, võtta ringlusse või kasutada rohkem ringlussevõetud plasti oma toodetes; oabi ringlussevõetud plastist materjalide tarnimiseks plastitöötlemisettevõtete otsese rahastamise kaudu, et toetada nõudlust. Abi haldab Prantsusmaa keskkonna- ja energiaamet (ADEME) ringmajanduse fondi ja tööstusfondi CO2-heite vähendamise fondi kaudu meetmete jaoks, mis on seotud ringlussevõetud plasti ettevõtteprotsessidesse lisamise toetamisega, ning toetatavad projektid valitakse välja projektikonkursside või Prantsusmaa keskkonna- ja energiaameti (ADEME) vastava rahastamisvahendi kaudu. Meede peab võimaldama vältida 275 000 tonni plasti kumulatiivset tootmist.

Investeeringud seotakse kulukohustustega 31. detsembriks 2022 ja viiakse lõpule 31. detsembriks 2024. Investeering nr 9 (C2.I9): Taimsete valkude kava Meede on osa taimsete valkude üldisest kavast, mille eesmärk on vähendada põllumajanduse sõltuvust sellistest sisenditest nagu loomasööt ja lämmastikväetised. Meetme raames antakse investeeringutoetust põllumajandusettevõtetele ja tootmisahela järgmise etapi struktuuridele, eelkõige taimsete valkudega seotud uute põllumajanduslike tarneahelate tugevdamiseks ja edendamiseks. Meetmega antakse investeeringutoetust: ·seadmed valgurikastes põllumajandusettevõtetes; ·taimsete valkude tarneahela ümberkorraldamine, sealhulgas investeeringud taimsete valkude kogumis- ja töötlemisettevõtetesse (nt elevaatorid, laod, seemnete pressimisüksused, lutsernikuivatid ja optilised sortimisseadmed). 2021. aasta jaanuaris kuulutas põllumajandus- ja kalandussektori eest vastutav riigiasutus FranceAgriMer välja esimesed projektikonkursid. 31. detsembriks 2022 võetakse viimased finantskohustused vähemalt 1 200 projekti suhtes. Investeering nr 10 (C2.I10): Metsad Prantsusmaa metsa- ja puidusektor võimaldab kompenseerida umbes 20 % Prantsusmaa CO2-heitest, talletades süsinikku metsades, kasutades puittooteid ning asendades fossiilkütused ja energiamahukad materjalid. Kliimamuutus mõjutab aga Prantsusmaal asuvaid metsi, mille seisund on kahjurite, põudade ja tulekahjude tõttu halvenenud või haavatavamaks muutunud. Selleks et säilitada metsade pakutavad arvukad keskkonnateenuseid, tagada metsade mitmekesisus ja kestlikkus ning tarned Prantsusmaa metsatööstusele, on käesoleva meetme eesmärk eraldada avaliku ja erasektori metsaomanikele rahalisi vahendeid, et nad majandaksid metsi dünaamiliselt ja kestlikult. Hõlmatud on kolme liiki sekkumised: ·madala majandusliku ja keskkonnakvaliteediga puistute väärtuse parandamine; ·Ida-Prantsusmaal (peamiselt piirkondades Grand-Est ja Bourgogne-Franche-Comté ) said metsad kooreüraskite tõttu tõsiselt kannatada või hävisid; ·kliimamuutuste mõju suhtes tundlike puistute kohandamine. Meetme eesmärk on hõlmata 2023. aasta esimese kvartali lõpuks vähemalt 30 000 hektarit. Toetusetaotlusi saab esitada alates 19. veebruarist 2021 Makseid tehakse kuni 31. detsembrini 2024. B.2. Tagastamatu rahalise toetuse eesmärgid, sihid, näitajad ning seire ja rakendamise ajakava



Järjekorranumber Seotud meede Eesmärk / siht Nimi Kvalitatiivsed näitajad (eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad (sihtide puhul) Kestus Iga eesmärgi ja sihi kirjeldus Ühik Lähtetase Eesmärk Kvartal Aasta 2-1 C2.R1. Kliimamuutustele vastupanu võimet käsitlev seadus Eesmärk Kliimamuutustele vastupanu võimet käsitlev seadus Seaduse väljakuulutamine ja vahetult kohaldatavate sätete jõustumine 2. kv 2022 Seaduse väljakuulutamine ja nende sätete jõustumine, mis on vahetult kohaldatavad, et võtta seadusesse üle kodanike kliimakonventsiooni soovitused järgmise kuue teema kohta: tarbimine, tootmine ja töötamine, liikuvus, elamine, söödatootmine ja keskkonnakaitse tugevdamine. 2-2 C2.R1. Kliimamuutustele vastupanu võimet käsitlev seadus Eesmärk Kliimamuutustele vastupanu võimet käsitlev seadus – rakendusakt Jõustumine 4. kv 2025 Määruse jõustamine, millega luuakse vähese kasvuhoonegaaside heitega piirkonnad linnades, mille elanike arv on üle 150 000. 2-3 C2.R2. Ringmajandust käsitlev seadus Eesmärk Jäätme- ja ringmajanduse seaduse rakendamismäärused Jõustumine 1. kv 2022 Jõustuvad järgmised määrused ja otsused: otsus ehitusjäätmete ja ehitusmaterjalide tööstuse loomise kohta (1. jaanuar 2022); määrus ringlussevõetud toorainete kasutamise miinimummäärade kohta (AGEC seaduse artikkel 61); määrus turule viidavate korduvkasutatavate pakendite osakaalu kohta (AGEC seaduse artikkel 67). 2-4 C2.I1. tööstuse CO2-heite vähendamine Siht Välditud kasvuhoonegaaside heitkogus MtCO2eq (miljonit CO2-ekvivalenttonni) 0 3,5 2. kv 2021 Välditud kasvuhoonegaaside heitkogus projekti kogu kestuse jooksul, mis on arvutatud võrreldes olukorraga enne investeerimist ja mille käitaja on määratlenud oma vastuses pakkumiskutsele, eesmärgiga, et heitkogustega kauplemise süsteemi kuuluvates käitistes tehtavad investeeringud võimaldavad vähendada CO2 heitkoguseid allapoole heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivis sätestatud võrdlusalust. 2-5 C2.I1. tööstuse CO2-heite vähendamine Siht Välditud kasvuhoonegaaside heitkogus MtCO2eq. (miljonit CO2 ekvivalenttonni) 3,5 5 4. kv 2022 Välditud kasvuhoonegaaside heitkogus projekti kogu kestuse jooksul, mis on arvutatud võrreldes olukorraga enne investeerimist ja mille käitaja on määratlenud oma vastuses pakkumiskutsele, eesmärgiga, et heitkogustega kauplemise süsteemi kuuluvates käitistes tehtavad investeeringud võimaldavad vähendada CO2 heitkoguseid allapoole heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivis sätestatud võrdlusalust. 2-6 C2.I2. Linnade tihendamine: kestlik ehitus Siht Abi saavate omavalitsuste arv Arv 0 1200 4. kv 2021 Nende omavalitsuste arv, kes saavad kasu säästva ehitusega seotud abist pingelistes linnapiirkondades. 2-7 C2.I3. Linnade tihendamine: mahajäetud tööstusalad Siht Selliste projektide arv, mille jaoks on allkirjastatud toetus tühermaa või linnaalade ringlussevõtuks Arv 0 90 1. kv 2022 Selliste projektide arv, mille jaoks on allkirjastatud toetus tühermaa või linnaalade ringlussevõtuks 2-8 C2.I3. Linnade tihendamine: tühermaa Siht Selliste projektide arv, mille jaoks on allkirjastatud toetus tühermaa või linnaalade ringlussevõtuks Arv 90 200 1. kv 2023 Selliste projektide arv, mille jaoks on allkirjastatud toetus tühermaa või linnaalade ringlussevõtuks 2-9 C2.I4. Elurikkus Siht Ökoloogilise taastamise ja kaitsealade valdkonnas toetatud projektide arv Arv 0 700 4. kv 2022 Projektide arv, mis on seotud ökoloogilise taastamise ja elurikkuse säilitamisega kaitsealadel. 2-10 C2.I5. Maavärinaohu ennetamine ülemeredepartemangudes Siht Asjaomaste hoonete arv – Maavärinaoht ülemeredepartemangudes Arv 0 15 4. kv 2023 Selliste ühiskondlike hoonete arv (kriisijuhtimisega tegelevad ametid, prefektuurid ja allprefektuurid, prioriteetsed haiglad, koolid, keskkoolid ja kolledžid) ülemeredepartemangudes, kus on alustatud hoonete maavärinakindlaks muutmist. 2-11 C2.I6. turvalised veevõrgud Siht Toetatud joogiveevõrkude ja kanalisatsioonivõrkude lineaarsete kilomeetrite arv Km 0 450 4. kv 2022 Selliste joogivee- või kanalisatsioonivõrkude kilomeetrite arv, mille puhul on alustatud renoveerimistöid. 2-12 C2.I7. Sortimiskeskuste ajakohastamine Siht Sortimiskeskuste ajakohastamiseks sõlmitud lepingute arv Arv 0 32 4. kv 2022 Sortimiskeskuste ajakohastamiseks sõlmitud lepingute arv 2-13 C2.I7. Sortimiskeskuste ajakohastamine Eesmärk Investeeringud jäätmete sortimisse ja kogumisse ning meditsiinijäätmete käitlemisse Toetusesaajate nimekirja edastamine 4. kv 2022 Konkursikutse ja toetuskavade lõpuleviimine ning abisaajate valimine järgmiste kavade jaoks: ·toetada investeeringuid väljaspool kodu toimuvasse jäätmete sortimisse ja kogumisse; ·toetada biojäätmete sortimist, kogumist ja taaskasutamist; ·toetada investeeringuid infektsioossete meditsiinijäätmete desinfitseerimiseks kasutatavatesse seadmetesse. 2-14 C2.I7. sortimiskeskuste ajakohastamine Siht Ajakohastatud sorteerimiskeskuste arv Arv 0 32 4. kv 2025 Olemasolevate avaliku ja erasektori sortimiskeskuste arv, mis on oma moderniseerimistööd lõpule viinud. 2-15 C2.I8. taas- ja korduskasutamine Siht Välditud plastikmaterjalide kogus Tonnides 0 275000 4. kv 2025 Plastmaterjalide kumulatiivse tegeliku koguse vältimine ringlussevõtu või tööstusprotsessidesse integreerimise kaudu. 2-16 C2.I9. Taimsete valkude kava Siht Projektide arv, mida rahastatakse valgurikaste taimede kavast, et investeerida valgurikaste taimede tootmisse Arv 0 1200 1. kv 2022 Pakkumismenetluse raames välja valitud projektide arv, mida rahastatakse valgurikaste taimede kavast, et investeerida valgurikaste taimede tootmisse 2-17 C2.I10. Metsad Siht Metsade pindala, mille parandamiseks, kohandamiseks või taastamiseks on eraldatud toetusi Hektarid 0 30000 1. kv 2023 Metsade pindala, mille parandamiseks, kohandamiseks või taastamiseks on eraldatud toetusi

C. KOMPONENT 3. Taristu ja keskkonnahoidlik liikuvus Transpordisektor on Prantsusmaa üks peamisi CO2-heite tekitajaid (2017. aastal 38 % koguheitest). Maanteetranspordi arvele langeb sellest 96 %, millest enam kui poole tekitavad erasõidukid. Transporditaristutel on rohepöörde tõhusal rakendamisel keskne roll. Just nende hooldamise ja arendamise kaudu on võimalik teha kasutajatele kättesaadavaks süsinikdioksiidiheite vähendamise tavade ökoloogilised alternatiivid. Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskava selle osa meetmed keskenduvad ühistranspordi (metroo-, trammi- ja bussitransport) arendamisele ning reisijate- ja kaubaveo riikliku raudteevõrgu renoveerimisele ja parandamisele. See komponent hõlmab ka meetmeid haldusasutuste autopargi uuendamiseks (elektri- või hübriidsõidukite kasutuselevõtt), sadamate jätkusuutlikkuse parandamiseks ja rohepöörde hõlbustamiseks maapiirkondades. Komponent hõlmab ka kahte reformi, mis on seotud liikuvuse ja keskkonnahoidliku eelarvestamisega, et suurendada läbipaistvust seoses riigieelarve keskkonnamõjuga. Need investeeringud ja reformid aitavad kaasa Prantsusmaale viimase kahe aasta jooksul esitatud riigipõhiste soovituste täitmisele, vajadusele keskenduda investeeringutega seotud poliitikas taastuvenergiale, energiatõhususele ja ühendustele ülejäänud liiduga (CSR 3, 2019) ning tagada äriühingute, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate likviidsust toetavate meetmete tõhus rakendamine. [...] Keskenduda investeeringute puhul rohepöördele [...], eelkõige säästvale transpordile, puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutusele, energiataristutele ning teadusuuringutele ja innovatsioonile (CSR 3, 2020). Võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavas esitatud meetmete ja leevendusmeetmete kirjeldust ja nende vastavust olulise kahju ärahoidmise põhimõtte tehnilistele suunistele (2021/C58/01), ei kahjusta selle komponendi meetmed oluliselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses. C.1. Tagastamatu rahalise toetusega seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Reform 1 (C3.R1): Liikuvust käsitlev seadus (loi d’orientation des mobilités) Liikuvust käsitleva seaduse eesmärk on transpordi ja liikuvuse põhjalik ümberkujundamine eesmärgiga parandada igapäevast teenindust, rahuldada kogu elanikkonna vajadusi ja kiirendada sektori CO2-heite vähendamist. Seadus sisaldab valitsemist, eeskirju ja investeerimiskavasid käsitlevate poliitikavahendite terviklikku paketti. Taaste- ja vastupidavusrahastus seatud tähtaja jooksul rakendatakse mitmeid liikuvust käsitleva seadusega seotud teiseseid õigusakte. Esiteks jõustus 2020. aastal määrus, millega nähti ette tingimused, mille kohaselt võivad reisidega kaasneda rahalised eraldised juhtidele, kes pakkusid üksinda sõites sõidujagamisteenust. Teiseks muudetakse eeskirju, et anda kohaliku raudteevõrgu haldamine üle piirkondadele. Kolmandaks vaatab valitsus läbi ja ajakohastab transporditaristusse tehtavate riiklike investeeringute finants- ja tegevuskava 31. detsembriks 2023, nagu on seadusega ette nähtud. Reform 2 (C3.R2): keskkonnahoidlik eelarvestamine Rohelise eelarve avaldamise eesmärk on luua standarditud ja terviklik teaberaamistik, mis on suunatud parlamendile ja kodanikuühiskonnale riigieelarve keskkonnamõju kohta. Prantsusmaa avaldas koos 2021. aasta eelarveseadusega keskkonnahoidliku eelarve metoodika, mille kohaselt liigitatakse riigieelarve iga kulu vastavalt selle mõjule määruses (EL) 2020/852 (taksonoomiamäärus) seatud kuuele eesmärgile: kliimamuutuste leevendamine, kliimamuutustega kohanemine, vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse, üleminek ringmajandusele; saastuse vältimine ja tõrje ning elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine. Tulud liigitatakse keskkonnamaksuks Eurostati määratluse kohaselt: „maks, mille aluseks on füüsiline ühik (või selle ligikaudne lähedane ühik), millel on konkreetne ja tõendatud negatiivne mõju keskkonnale“ . 2022. aasta eelarve kohta avaldatakse uus roheline eelarve. See tugineb juba väljakujunenud tavadele ja täiustab neid, rakendades tegevuskulude arvesse võtmiseks uut metoodikat. Investeering nr 1 (C3.I1): toetus raudteesektorile Selleks et saavutada 2050. aastaks CO2-neutraalsuse eesmärk, soovib Prantsusmaa suurendada raudtee kasutamist alternatiivina maanteetranspordile. Meetme eesmärk on parandada ja ajakohastada raudteevõrku.

Investeeringu esimese osa teeb transporditaristusse investeerimise eest vastutav amet (AFITF). Valitsus on volitanud seda avalik-õiguslikku asutust investeerima eelnevalt valitud transporditaristu projektidesse. Meetmega rahastatakse kohalike raudteeliinide renoveerimist koostöös riigi ja piirkondadega. Samuti aitab see kaasa kaubaliinide ja integreeritud logistikaplatvormide renoveerimisele. Investeeringud tehakse peamiselt 2021. ja 2022. aastal. Investeeringu teist osa kasutatakse Prantsusmaa riikliku raudtee-ettevõtja SNCF rekapitaliseerimiseks. Ressursid kantakse otse üle SNCF Réseau’le, s.o SNCF kontserni kuuluvale võrguoperaatorile. Meetme rakendamisel tuleb kirjeldada, kuidas tagatakse läbipaistvusnõuete ja riigiabi eeskirjade täitmine, pöörates erilist tähelepanu raamatupidamise lahususele, et vältida SNCF Réseau majandustegevuse ja mittemajandusliku tegevuse ristsubsideerimist. Aastatel 2021–2023 kasutatud investeeringud jagatakse kolme meetme vahel. Esimese meetme eesmärk on renoveerida riiklik raudteevõrk, tehes suuri investeeringuid rööbasteede, riströöbaste ja ballasti asendamiseks. Lisaks investeeritakse pöörmete, kontaktliinide ja signalisatsioonimärkide asendamisse. Teise meetme eesmärk on parandada võrgu turvalisust ja usaldusväärsust. Selle raames rahastatakse teadus- ja arendustegevust ning tooteid ja seadmeid, et asendada umbrohu hävitamisel kasutatav glüfosaat alternatiivsete toodetega, mis on keskkonnale vähem kahjulikud. Lisaks rahastatakse meetmega tunnelite renoveerimist. Kolmanda meetmega rahastatakse kohalike raudteeliinide (näiteks rööbasteede, rööbaste, ballasti ja raudteeseadmete) täielikku renoveerimist. Investeering nr 2 (C3.I2): keskkonnasõbralike sõidukite nõudluse toetamine (autokava) Selle investeeringu eesmärk on toetada peamiselt kodumajapidamiste nõudlust keskkonnasõbralike sõidukite järele. Meede hõlmab ökoloogilist boonussüsteemi kergsõidukitele, et toetada sellise elektri-, vesiniku- või pistikühendusega hübriidsõiduki ostmist, mille CO2-heide on kuni 50 g/km. Boonussumma sõltub sõiduki tüübist (elektrisõidukid, pistikühendusega hübriidsõidukid, vesinik), toetusesaaja liigist (kodumajapidamine või ettevõte) ja sõiduki hinnast (suurem boonus odavamate autode eest). Boonustase väheneb järk-järgult alates 2021. aasta juulist, kui nende sõidukite konkurentsivõime võrreldes fossiilkütusel sõitvate alternatiividega suureneb. Meede hõlmab ka samasugust boonust raskeveokitele: alates 2021. aasta jaanuarist võetakse kasutusele 50 000 EUR suurune ostutoetus veoautodele ja 30 000 EUR suurune ostutoetus elektri- või vesinikbussidele. Investeering nr 3 (C3.I3): igapäevane liikuvus: ühistranspordi arendamine Meetme eesmärk on rahastada linnapiirkondades igapäevast liikuvust võimaldava rööbastee arendamist, et suurendada selle atraktiivsust. Meede keskendub Ile de France’i piirkonnale Pariisi ümbruses, et lahendada püsivat ummikuprobleemi. Samuti toetatakse uute metrooliinide rajamist piirkonna suurtes linnades. Abikõlblikud on projektid, milles käsitletakse peamiselt elektri jõul liikuvat transporti ning mis võimaldavad vähendada transpordisektori CO2-heidet. Meede toetab menetluse eri etappe alates vajalikest eeluuringutest kuni tegelike töödeni. Meetmega kaasrahastatakse eelkõige linnarongiliinide (RER E, B ja D) täiustamist, trammiliinide (T3, T1) ja kõrgetasemeliste busside (TZ 2 ja 3) kasutuselevõttu. Piirkondades toetatakse meetmega uue metrooliini ehitamist Toulouse’is. Investeeringud tehakse ajavahemikul 2021–2026. Investeering nr 4 (C3.I4): transporditaristuga seotud tööde kiirendamine Meetme eesmärk on ajakohastada olemasolevat transporditaristut, et kohandada seda uute transpordivahendite, kohalike vajaduste ja rohepöördega. See hõlbustab sõidujagamisteenuste ja elektrisõidukite kasutuselevõttu alternatiivina eraautodele. Samuti suurendab see jõetaristu toimimiseks ja järelevalveks vajalike uue tehnoloogia digiteerimist ja integreerimist, et muuta see usaldusväärseks alternatiiviks maanteekaubaveole. Meedet rakendatakse peamiselt Prantsusmaa transporditaristu rahastamise agentuuri (AFITF) kaudu, mis on riigiasutus, mida valitsus on volitanud investeerima eelnevalt valitud transporditaristu projektidesse. Investeeringud hõlmavad mitut projekti. Sellest rahastatakse uute elektrilaadimispunktide paigaldamist riigimaanteedele ja kiirteedele. Esmatähtsaks peetakse ühistransporti ja sõidujagamisteenust, meede hõlmab reserveeritud sõiduradade ehitamist ja nende kasutamise kontrollimiseks vajalike seadmete paigaldamist ning vähese heitega alade loomist. Samuti on ette nähtud jõetaristute, eelkõige lüüside ja tammide renoveerimine koos merenduse digitaalse juhtimissüsteemi ja CROSS-võrgustiku (piirkondlikud seire- ja päästetegevuse keskused) ajakohastamisega. Investeering nr 5 (C3.I5): riikliku autopargi keskkonnahoidlikumaks muutmine Meetme eesmärk on uuendada kolme asutuse autoparki: politsei ja sandarmeeria (siseministeerium), tolli peadirektoraat (rahandusministeerium) ja kinnipidamisasutused (justiitsministeerium). Nende kolme asutuse ühendatud autopargid moodustavad enamiku riigi sõidukitest, kuid sõidukid on vanad ja suure läbisõiduga ning sõidukipargi uuendamise tempo on aeglane. Sõidukipargi 2021. ja 2022. aasta keskkonnasäästlikumaks muutmise kavas seatakse esikohale keskkonnasõbralike sõidukite (elektri- või pistikühendusega hübriidsõidukite) ostmine. Kokku aidatakse investeeringuga osta 3 833 keskkonnasõbralikku sõidukit siseministeeriumile, 570 tollile ja 530 justiitsministeeriumile. Meetmega toetatakse ka laadimisjaamade ostmist.

Investeering nr 6 (C3.I6): sadamate keskkonnasõbralikumaks muutmine Sadamad on Prantsusmaa majanduse põhivara. Meede võimaldab teha täiendavaid investeeringuid kooskõlas rohepöörde nõuetega, toetades alternatiivsete kütuste ja vähem saastavate laevade kasutuselevõttu. Meede on jagatud kaheks osameetmeks. Sellest rahastatakse üheksa uue elektriühenduse paigaldamist, et pakkuda alates 2023. aastast alternatiivset kütust kruiisilaevadele Le Havre’i, Roueni ja Pariisi sadamates, reisilaevadele ja konteinerilaevadele Marseille’ sadamas ning konteinerilaevadele Martinique’i sadamas (Pointe des grives). Lisaks rahastatakse sellest ökoloogiaministeeriumi merendusküsimuste eest vastutava osakonna laevastiku uusi laevu, mis tekitavad vähem heitkoguseid. Investeering nr 7 (C3.I7): Elektrivõrkude vastupidavuse suurendamine ja energiasüsteemi ümberkujundamine maapiirkondades Selle meetme eesmärk on suurendada elektrivõrkude vastupidavust, keskendudes just maapiirkondadele. Meetmega parandatakse elektrijaotussüsteemi kvaliteeti piirkondades, kus arendatakse hoogsalt taastuvenergia tootmist ja kus elektritransport on peamine eesmärk. Abisaajad on asutused, kes korraldavad elektrienergia avalikku jaotamist. Investeeringuga suurendatakse eelarvesaduses (loi de finance) eelarverida, mis käsitleb maapiirkondade elektrifitseerimist. Meetmega rahastatakse erinevaid allprogramme 2023. aastaks. Energiasüsteemi ümberkujundamise ja innovatiivsete lahenduste arendamise esimese allprogrammiga rahastatakse energiasüsteemi ümberkujundamist maapiirkondades, soodustades taastuvate energiaallikate integreerimist võrku ning ehitades säilitamisrajatisi ja elektrilaadimistaristut. Samuti kiirendab see arukate arvestite kasutuselevõttu. Teise alaprogrammiga „Erakorralised ilmastikutingimused” rahastatakse elektrivõrgu nende osade parandustöid, mis on saanud kahjustada äärmuslike ilmastikuolude tõttu. Ülejäänud investeeringud eraldatakse vanade elektrikaablite ja -paigaldiste uuendamiseks ning võrkude ohutuse suurendamiseks, mis jätab praegu maapiirkondades soovida. C.2. Tagastamatu rahalise toetuse eesmärgid, sihid, näitajad ning seire ja rakendamise ajakava Järjekorranumber Seotud meede (reform või investeering) Eesmärk / siht Nimi Kvalitatiivsed näitajad (eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad (sihtide puhul) Kestus Iga eesmärgi ja sihi kirjeldus Ühik Lähtetase Eesmärk Kvartal Aasta 3-1 C3.R1. Liikuvust käsitlev seadus Eesmärk 24. detsembri 2019. aasta seaduse nr 2019-1428 (liikuvust käsitlev seadus) artikkel 35,2 Jõustumine 3. kv 2020 Jõustub liikuvust käsitleva seaduse rakendusmäärus, mis käsitleb tingimusi, mille alusel võivad reisidega kaasneda rahalised eraldised juhtidele, kes pakkusid üksinda sõites sõidujagamisteenust (liikuvust käsitleva seaduse artikli 35 lõige 2). 3-2 C3.R1. Liikuvust käsitlev seadus Eesmärk 24. detsembri 2019. aasta seaduse nr 2019-1428 (liikuvust käsitlev seadus) artikkel 172 Jõustumine 2. kv 2021 Eeskirjade kohandamise meetmete jõustumine, et tagada kohaliku tähtsusega raudteevõrgu juhtimise üle andmine piirkondadele vastavalt liikuvust käsitleva 24. detsembri 2019. aasta seaduse nr 2019-1428 artiklile 172. 3-3 C3.R1. Liikuvust käsitlev seadus Eesmärk 24. detsembri 2019. aasta seaduse nr 2019-1428 artikkel 3 Ajakohastamine 4. kv 2023 Muudetud õigusaktide ajakohastamine. Transpordivaldkonna riiklike investeeringute finantsplaneerimise ja tegevuse kavandamise ajakohastamine enne 30. juunit 2023, nagu on sätestatud 24. detsembri 2019. aasta seaduse nr 2019-1428 (liikuvust käsitlev seadus) artiklis 3. 3-4 C3.R2. Keskkonnahoidlik eelarvestamine Eesmärk Keskkonnahoidlik eelarvestamine ja eelarveseadus Avaldatud valitsuse poolt 4. kv 2021 Keskkonnahoidlik eelarvestamine ja 2022. aasta eelarveseadus, sealhulgas täiustatud metoodika tegevuskulude arvesse võtmiseks. 3-5 C3.I1. Raudtee toetamine Eesmärk Rahastamislepingute sõlmimine Vastuvõtmine AFITFi juhatuses 3. kv 2021 Rahastamislepingute vastuvõtmine AFITFi juhatuses. 3-6 C3.I1. Raudtee toetamine Siht Pöörmed Arv 0 272 1. kv 2022 Paigaldatud uute pöörmete arv (kokku). 3-7 C3.I1. Raudtee toetamine Siht Kontaktliinid Km 0 182 1. kv 2022 Uute paigaldatud kontaktliinide kogupikkus (km). 3-8 C3.I1. Raudtee toetamine Siht Taastatud raudteeliinid Km 0 863 4. kv 2022 Uuendatud raudteeliinide kogupikkus (km) 3-9 C3.I1. Raudtee toetamine Siht Tunnelid Mõõturid 0 3305 4. kv 2022 Tugevdatud tunnelite kogupikkus meetrites (kokku). 3-10 C3.I1. Raudtee toetamine Eesmärk Raudteede keskkonnahoidlik töötlemine SNCF Réseau esitatud teave 4. kv 2022 Glüfosaadi asendamine keskkonnasäästlikuma alternatiiviga. 3-11 C3.I1. Raudtee toetamine Siht Kohalikud raudteeliinid Km 0 500 4. kv 2023 Renoveeritud väikeste kohalike liinide kogupikkus (km) 3-12 C3.I1. Raudtee toetamine Siht Renoveeritud kaubaliinid Km 0 150 4. kv 2023 Renoveeritud kaubaveoliinide kogupikkus (km) 3-13 C3.I1. Raudtee toetamine Siht Kohalikud raudteeliinid Km 500 827 4. kv 2025 Renoveeritud väikeste kohalike liinide kogupikkus (km) 3-14 C3.I1. Raudtee toetamine Siht Renoveeritud kaubaliinid Km 150 330 4. kv 2025 Renoveeritud kaubaveoliinide kogupikkus (km) 3-15 C3.I2. Toetus keskkonnasõbraliku veeremi ostmiseks Siht Ökoloogilised soodustused Arv 0 85000 1. kv 2021 Alates 2020. aasta juunist kergsõidukitele antud ökoloogiliste boonuste arv. 3-16 C3.I2. Toetus keskkonnasõbraliku veeremi ostmiseks Siht Ökoloogilised soodustused Arv 0 127000 1. kv 2022 Kergsõidukitele 2021. aastal antud ökoloogiliste boonuste arv. 3-17 C3.I2. Toetus keskkonnasõbraliku veeremi ostmiseks Siht Ökoloogilised soodustused Arv 0 1700 1. kv 2022 Raskesõidukitele alates ökoloogilise boonuse programmi algusest (2018) antud ökoloogiliste boonuste arv. 3-18 C3.I3. Igapäevane liikuvus Eesmärk AFITFi rahastamislepingud Vastuvõtmine AFITFi juhatuses 1. kv 2021 Rahastamislepingute vastuvõtmine AFITFi juhatuses. 3-19 C3.I3. Igapäevane liikuvus Siht Ühistranspordi sõidurajad Km 0 20 4. kv 2024 Uute või renoveeritud ühistranspordi sõiduradade kogupikkus (km) 3-20 C3.I3. Igapäevane liikuvus Siht Ühistranspordi sõidurajad Km 20 100 2. kv 2026 Uute või renoveeritud ühistranspordi sõiduradade kogupikkus (km) 3-21 C3.I4 Transporditaristutööde kiirendamine Eesmärk AFITFi rahastamislepingud Vastuvõtmine AFITFi juhatuses 1. kv 2021 Rahastamislepingute heakskiitmine AFITFi juhatuses. 3-22 C3.I4 Transporditaristutööde kiirendamine Eesmärk Uute laadimisjaamade rahastamislepingu allkirjastamine ASP (l’Agence de Services et de Paiement) poolt Rahastamislepingute heakskiitmine ASP poolt 4. kv 2021 ASP (l’Agence de Services et de Paiement) allkirjastab uute laadimisjaamade rahastamislepingu. 3-23 C3.I4 Transporditaristutööde kiirendamine Siht Laadimisjaamad Arv 0 1500 2. kv 2023 Üldsusele avatud laadimisjaamade arv. 3-24 C3.I4 Transporditaristutööde kiirendamine Siht Ühistranspordiradade kogupikkus (km) Km 0 20 2. kv 2023 Ühistranspordile või sõidujagamisteenuse osutajatele ette nähtud sõiduradade kogupikkus (km) 3-25 C3.I4 Transporditaristutööde kiirendamine Siht Veeteedel ellu viidud projektid Arv 0 100 4. kv 2024 Veeteede, sealhulgas lüüside ja tammide renoveerimise ja moderniseerimise lõpuleviimine. 3-26 C3.I4 Transporditaristutööde kiirendamine Eesmärk CROSS võrgustiku ajakohastamine ja merendussektori digiteerimine Tööde lõpetamist tõendav aruanne 2. kv 2023 CROSS-võrgustiku ajakohastamise lõpule viimine ja merendussektori digiteerimine 3-27 C3.I5. Riikliku autopargi keskkonnahoidlikumaks muutmine Siht Prantsusmaa ametiasutuse ostetud elektrisõidukite ja pistikühendusega hübriidsõidukite arv Arv 0 1291 2. kv 2021 Elektrisõidukid ja pistikühendusega hübriidsõidukite arv kokku siseministeeriumis, tolli ja aktsiisi peadirektoraadis ning justiitsministeeriumis (kumulatiivne). 3-28 C3.I5. Riikliku autopargi keskkonnahoidlikumaks muutmine Siht Prantsusmaa ametiasutuse ostetud elektrisõidukite ja pistikühendusega hübriidsõidukite arv Arv 1291 4200 3. kv 2023 Elektrisõidukid ja pistikühendusega hübriidsõidukite arv kokku siseministeeriumis, tolli ja aktsiisi peadirektoraadis ning justiitsministeeriumis (kumulatiivne). 3-29 C3.I6. sadamate keskkonnasõbralikumaks muutmine Eesmärk AFITFi rahastamislepingud Vastuvõtmine AFITFi juhatuses 1. kv 2021 Rahastamislepingute vastuvõtmine AFITFi juhatuses. 3-30 C3.I6. sadamate keskkonnasõbralikumaks muutmine Siht Uued elektriühendused dokkides Arv 0 9 4. kv 2022 Uue elektriühenduse paigaldamine Le Havre’i, Roueni, Pariisi, Marseille’ ja Martinique’i (Pointe des grives) sadamas 3-31 C3.I6. sadamate keskkonnasõbralikumaks muutmine Eesmärk Laevade ostmine Omandamise tõendamise aruanne 2. kv 2023 Merendusteenuste osutamiseks vajalike laevade soetamise lõpuleviimine. 3-32 C3.I7. Elektrivõrkude vastupidavuse suurendamine Eesmärk Projektide algus Täitmist tõendav aruanne 4. kv 2023 Maapiirkondade elektrivõrkudega seotud projektide algus. D. KOMPONENT 4. Roheline energia ja tehnoloogia Prantsusmaa on seadnud eesmärgiks vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks 40 % võrreldes 1990. aasta tasemega ning saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus. Nende eesmärkide saavutamiseks on vaja kiirendada teadusuuringuid ja innovatsiooni, et arendada keskkonnasäästlikke tehnoloogiaid. Investeerimine peamistesse säästvatesse tehnoloogiatesse tagab Prantsusmaa tööstusele soodsa positsiooni tärkavatel rohelistel turgudel. Selles valdkonnas hõlmab Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskava asjaomane komponent investeeringuid keskkonnahoidlike tehnoloogiate innovatsiooni toetamiseks tulevikuinvesteeringute neljanda programmi (Programme d’investissements d’avenir, PIA4) raames, määratledes strateegiad peamistes valitud sektorites seoses rohepöördega, ning toetades tööstust nende strateegiate rakendamiseks vajalike meetmete võtmisel. Seda täiendab tulevikuinvesteeringute juhtimise reform, et suurendada investeeringute tõhusust. Lisaks PIA4 keskkonnahoidlikku innovatsiooni meetmetele toetab reform ka muid valdkondi (innovatsioon digivaldkonnas, innovaatilised ettevõtted, õpetamise, teadusuuringute, edendamise ja innovatsiooni ökosüsteemide toetamine – vt komponentide 6 ja 9 meetmed). Komponent sisaldab ka kahte suunatud investeerimismeedet, et i) edendada taastuvallikatest ja vähese süsinikdioksiidiheitega vesiniku arendamist ja toetada majanduse dekarboniseerimist, ning ii) toetada lennundustööstust praegustest majandusraskustest ülesaamisel ja üleminekul vähese süsinikdioksiidiheitega tööstusele.

Need meetmed aitavad saavutada rohepöörde eesmärke ja kliimaeesmärke. Samuti aitavad need täita Prantsusmaale esitatud riigipõhiseid soovitusi, milles käsitletakse vajadust keskenduda investeerimispoliitikas rohe- ja digipöördele, eelkõige säästvale transpordile, puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutusele ning teadusuuringutele ja innovatsioonile (CSR3, 2019 ja CSR 3, 2020). Võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavas esitatud meetmete ja leevendusmeetmete kirjeldust ja nende vastavust olulise kahju ärahoidmise põhimõtte tehnilistele suunistele (2021/C58/01), ei kahjusta selle komponendi meetmed oluliselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses. D.1. Tagastamatu rahalise toetusega seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Reform 1 (C4R1): Tulevikuinvesteeringute programmi (Programme d’investissements d’avenir, PIA) haldamine Reformi eesmärk on parandada tulevikuinvesteeringute programmi juhtimist, tuginedes varasemate kavadega saadud kogemustele. Prantsusmaa algatas 2010. aastal tulevikuinvesteeringute programmi, mille eesmärk on edendada ja rahastada innovatsiooni strateegilistes valdkondades, alates ideede tekkimisest kuni uute teenuste ja toodete turule jõudmiseni. Prantsusmaa viib praegu ellu tulevikuinvesteeringute neljandat programmi (Programme d’investissements d’avenir, PIA4), mis hõlmab viieaastast perioodi 2021–2025 ja aitab Prantsusmaal saavutada 2030. aastaks seatud eesmärke. PIA4 koosneb kahest osast: suunatud innovatsiooni tegevussuund (volet dirigé), et rahastada erakorralisi investeeringuid prioriteetsetesse sektoritesse ja tuleviku võtmetehnoloogiatesse; ning struktuuriline tegevussuund (volet structurel), millest rahastatakse struktuuriinvesteeringuid ja innovatsiooni kõrghariduse ja teadusuuringute ökosüsteemides. Tuginedes järelevalvekomitee soovitustele, muutub reformi käigus selgemaks PIA4 strateegiline juhtimine, sest luuakse kõrgetasemelise ministeeriumidevaheline innovatsiooninõukogu (Conseil interministériel de l’innovation), kus asjaomaste valdkondade ministrid ja peaminister otsustavad innovatsioonipoliitika suundade ja prioriteetide üle. Järelevalvekomitee (Comité de surveillance des investissements d’avenir) ülesandeid laiendatakse. edaspidi annavad nad ministeeriumidevahelisele innovatsiooninõukogule nõu innovatsioonipoliitika väljatöötamisel ja uute investeerimisprioriteetide kindlaksmääratlemisel. Innovatsiooni edendatakse kiirendamisstrateegiate kaudu, mille on välja töötanud spetsiaalsed töörühmad koos teadusekspertidega esmatähtsate tehnoloogiate ja suure kasvupotentsiaaliga turgude jaoks. Kui kiirendamisstrateegiad on kinnitatud, avaldatakse osalemiskutsed ja/või konkursikutsed, mis on kohandatud iga strateegia konkreetsetele vajadustele. Projektid valitakse seejärel välja konkurentsipõhise menetluse teel. Vahendid seotakse kulukohustustega kui projektikonkursid on käivitatud ja projektid välja valitud. Reformi käigus ühtlustatakse kiirendamisstrateegiate väljatöötamise ja rakendamise protsesse, et tagada tuvastatud probleemidele paindlik ja integreeritud lähenemisviis (regulatiivne, fiskaalne, toetuspõhine jne) ning parandada investeeringute kvaliteeti rangete valiku-, järelevalve- ja süstemaatiliste hindamisprotsesside kaudu. Prantsusmaa on lisanud oma taaste- ja vastupidavuskavasse mitu PIA4-ga seotud meedet ning reformi eesmärk on toetada neid meetmeid mitte ainult investeeringutega keskkonnahoidliku innovatsiooni valdkonnas (osana käesolevast komponendist) vaid ka muudes valdkondades (digitaalne innovatsioon, innovatiivsed ettevõtted ning õpetamise, teadusuuringute, edendamise ja innovatsiooni ökosüsteemide toetamine – vt komponentide nr 6 ja 9 meetmed). Investeering nr 1 (C4I1): Innovatsioon rohepöördeks Selle investeeringu eesmärk on kiirendada ja hoogustada investeerimist rohepöördeks vajalikku kõrgtehnoloogiasse tulevikuinvesteeringute neljanda programmi (Investissements d’avenir, PIA4) raames. Selle investeeringuga rahastatakse innovatsiooniprojekte, tuginedes seitsmele rohepöörde kiirendamise strateegiale, mis on välja töötatud PIA4 meetmete volet dirigé raames. Esimene neist nn kiirendamisstrateegiatest keskendub CO2-heiteta vesinikule. See kiideti heaks juba 2020. aasta septembris ja selle tulemuseks on operatiivmeetmed, i) projektikonkurss „Briques technologiques et démonstrateurs“, mille eesmärk on vesiniku tootmise, transpordi ja kasutamisega seotud komponentide ja süsteemide arendamine või parendamine ning näidisprojektide toetamine, ning ii) vesinikku käsitlevate üleeuroopalise tähtsusega projektide loomine (vt investeering nr 2), mida toetatakse PIA4 raames. Kehtestatakse järgmised kuus nn kiirendamisstrateegiat: ·tööstuse dekarboniseerimine, mille eesmärk on hoogustada olemasolevate tehnoloogialahenduste ja murranguliste tehnoloogiate kasutuselevõttu, mille puhul on väljakutseks uuenduslike lahenduste tootmisse juurutamine, patenteerimine ja turundamine. Eelkõige keskendutakse strateegias protsesside energiatõhususe parandamisele, tööstuse energiaallikate jaotuse (eelkõige soojusenergia) dekarboniseerimisele ning süsinikdioksiidivabade protsesside kasutamisele ning süsinikdioksiidi kogumisele ja säilitamisele või kasutamisele; ·kestlikud põllumajandussüsteemid , millega toetatakse ka põllumajandusseadmeid, mis aitavad kaasa rohepöördele, võimaldades üleminekut mehhaniseerimiselt arukatele ja ühendatud põllumajandusseadmetele, asendades fossiilsete või sünteetiliste sisendite kasutamise või piirates seda ning arendades välja mitmetoimelised ja vastupidavad loomatõud ja taimeliigid; ·ringlusse võetud materjalide ringlussevõtt ja taaskasutus, mille eesmärk on töötada välja mudel, mis põhineb ringlussevõetud toorainel, mis asendab esmaseid materjale sidusa ja integreeritud ringlussevõtu väärtusahela kaudu. Praeguses etapis peetakse esmatähtsaks viit materjali: strateegilised metallid, plast, komposiitmaterjalid, paber/papp ja tekstiil; ·kestlikud linnad ja innovaatilised hooned. Eesmärgiga vähendada valglinnastumist põllumajandusmaa ja looduslike alade arvelt ning muuta linnad ressursitõhusamaks, vastupidavamaks, kaasavamaks ja tootlikumaks, toetatakse käesoleva strateegiaga innovaatilisi ja korratavaid territoriaalseid projekte, keskendudes eelkõige vahendite ja meetodite määratlemisele, et edendada hoonete ulatuslikku energiatõhusamaks muutmist; puidusektori ja maavaradesektori ümberkorraldamine, et saavutada CO2-neutraalsus; digipööre linnades ja tehisintellekti rakendamine;

·liikuvuse digiteerimine ja selle CO2-heite vähendamine, et piirata kasvuhoonegaaside heidet, kiirendada sektori rohepööret ning arendada ja parandada samal ajal igapäevaste transpordilahenduste pakkumist kõigis piirkondades. Prioriteetsed valdkonnad on tegevuse ja taristu optimeerimine, digipööre ja automatiseerimine. Strateegia eesmärk on käsitleda kõiki transpordiliike, nii reisijate kui ka kaupade vedu. Strateegia keskendub eelkõige süsteemide ja teenuste näidis- ja katsekavadele, et kõrvaldada kasvu takistavad tõkked, katsetada ärimudeleid ja valmistada vajaduse korral ette õigusraamistiku kohandamine; ·bioressursipõhised tooted ja tööstuslik biotehnoloogia – kestlikud kütused, eesmärk on edendada Prantsusmaal tööstusliku biotehnoloogia ja bioressursipõhiste toodete arendamist, eelkõige naftatoodete asendamiseks. Seega on strateegia eesmärk arendada Prantsusmaal biotoorainel põhinevate toodete ja säästvate kütuste tootmist, eelkõige lennundussektori jaoks. Samuti käsitletakse nõudlust bioressursipõhiste toodete järele. Kui need strateegiad 2021. aasta lõpuks heaks kiidetakse, korraldatakse 2022. aasta lõpus projektikonkursid või avaldatakse osalemiskutsed, et valida välja konkreetsed meetmed ja toetada nende rakendamist. Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskava raames tehtavate investeeringute eesmärk on katta osa neist kuludest. Tulevaste projektikonkursside tingimused peavad sisaldama rahastamiskõlblikkuse kriteeriumi, et tagada rahastatud lahenduse taotluste keskkonnaalane neutraalsus viisil, mi