ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 8.7.2009 
SEK(2009) 916 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT, 
 
mis on lisatud dokumendile:  
Ettepanek:   
 
NÕUKOGU RAAMOTSUS 
 
õiguse kohta suulisele ja kirjal ikule tõlkele kriminaalmenetluses 
  
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE  
 
  
{KOM(2009) 338 lõplik} 
{SEK(2009) 915} 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT  
KOKKUVÕTE  
1. ÜLDINE TAUST  
Süüdistatava ja kahtlustatava õigus õiglasel e kohtulikule arutamisele on põhiõigus, mida 
Euroopa Liit järgib kui üldpõhimõtet Euroopa L iidu lepingu artikli 6 lõ ike 2 alusel. Õigusala 
töötajad ja liikmesriigid on nõus, et vastastiku se usalduse aluseks on see, et liikmesriigi 
kriminaalõiguse süsteemiga nähakse kahtlustatav atele ja süüdistatavatele rahvusest olenemata 
ette minimaalsed tagatised. Selle valdkonna m eetmed olid Haagi programmis prioriteetsed. 
Komisjoni 2009. aasta õigusloome ja töökavas on  ette nähtud uus ettepanek. Mõjuhinnangus 
on analüüsitud valikuid selle ettepaneku koostamiseks.  
2. POLIITILISED VOLITUSED , ÕIGUSLIK ALUS JA ARUTELU HUVITATUD ISIKUTEGA  
Kaitseõigused olid konkreetselt nimetatud Ta mpere ülemkogu järeldustes ja need on alati 
moodustanud osa ELi vastastikuse tunnustamise tegevuskavast. Vastu on võetud arvukalt 
õigusakte uurimise ja vastutusele võtmise lihts ustamiseks ja kiirendamiseks piiriülestes 
kohtuasjades. Siiani puudub siiski õigusakt, mille ga parandada piiriülese  menetluse osaliste 
õiguslikku olukorda. Tasakaalu puudumine mõjuta b halvasti liikmesriik idevahelist usaldust, 
mis omakorda nõuab ELi meetmeid. 
Pärast 2003. aasta rohelist raamatut menetluslik e tagatiste kohta võttis komisjon aprillis 2004 
vastu asjakohase raamotsuse ettepaneku. Kokkulep et ei saavutatud ja e ttepanek jäeti kõrvale. 
Komisjoni ettepaneku aluseks oli Euroopa L iidu lepingu artikli 31 lõ ike 1 punkt c. Nõukogu 
õigustalitus esitas arvamuse, millega kinnitati õigusliku aluse sobivust. 
Komisjon korraldas ekspertide kohtumised 26. ja 27. märtsil 2009. Suurem osa eksperte 
pooldas õigusakti vastuvõtmist  koos muude meetmetega. Absoluutne enamus oli vastu 
ettepaneku piiramisele piiriüleste kohtua sjadega. Mõjuhinnangut arutati kahel 
talitustevahelise juhtrühma koosolekul. Mõ juhinnangu koostamisel kasutas komisjon mitut 
täiendavat teabeallikat, s ealhulgas viit uuringut. 
3. PROBLEEMI MÄÄRATLUS  
Probleem kätkeb endas õiguslikke ja sotsia alseid aspekte ning selle saab kokku võtta 
järgmiselt: 
– Tihenenud liikumine ELis, aegunud sätted ja rahvusvaheliste normide (Euroopa 
inimõiguste ja põhivabaduste kaitse kon ventsioon) ebajärjekindel kohaldamine 
liikmesriikides. 
– Kinnipidamised, mille järel isik antakse üle Euroopa vahistamismääruse alusel, jäävad 
Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse  konventsiooni artikli 6 reguleerimisalast 
välja, sest nende puhul on tegemist väljaandmisega. 
ET 3   ET – Vastastikune tunnustamine toimib tõhusalt ai nult siis, kui liikmesriigid on veendunud, et 
kohtuotsuseid käsitletakse muudes liikmesriikides õiglaselt. 
– Kodanikud ja õigusala töötajad  leiavad, et muude liikmesr iikide kohtusüsteemid ei ole 
õiglased ja et nad ei suuda saavutada rahvus vahelisel tasandil õiguska itset, sest Euroopa 
Inimõiguste Kohus on kaebustega ülekoormatud.  
– Osa sellest probleemist moodustab asjaolu, et sü üdistataval ei ole j uurdepääsu asjakohasele 
suulise ja kirjaliku tõlke teenusele.  
4. VAJADUS ELI TEGEVUSE JÄRELE  
Brüsseli Vaba Ülikooli uuringus leiti, et  vastastikuse usaldus e puudumine vähendab 
vastastikuse tunnustamise meetmete tõhusus t. Kui puuduvad asjakohased nõuded kaitsmaks 
süüdistatava õigust saada menetlusest aru, on oh t, et eespool osutat ud tasakaalu puudumine 
süüdistaja ja süüdistatava vahel süveneb ve elgi ja võib osutuda ELis õigusemõistmise 
huvidega vastukäivaks.  
Liikmesriigid on praeguseks täitnud erineval määral kohustust tagada õiglane kohtulik 
arutamine, mis tuleneb peamiselt siseriiklikust õigusest ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon ist, ning see on tekitanud lahknevusi õiguslike tagatiste 
osas. EL saaks õigusaktidega täpsustada õigu slikku kohustust tagada õiglane kohtulik 
arutamine ELi kriminaalõiguses. 
5. E
ESMÄRGID  
Üldeesmärk on suurendada vast astikust usaldust, et kohaldada  vastastikuse tunnustamise 
põhimõtet paremini. Suurenenud vastastikus e usalduse abil peaksid ELi vastastikuse 
tunnustamise õigusaktid paremini toimima hakkama. 
Üldeesmärgist tulenevad järgmised konkreetsed eesmärgid: 1) sätestada menetlusõiguste ühised miin imumnõuded kõikides menetlustes, sealhulgas 
Euroopa vahistamismääruse alusel toimuvas väljaandmises; 
2) tagada kodanike teavitamin e sellest, kuidas nad saaksid kasutada nimetatud ühiseid 
miinimumnõudeid enda huvides kõikjal ELis.  
6. P
OLIITIKAVALIKUD  
1: Praeguse olukorra säilitamine  
Kui ELi meetmeid ei võeta, peaks olukord arenem a edasi nii, nagu 4. jaos kirjeldatud. Selle 
valiku aluseks on eeldus, et liikmesriigid peavad järgima Euroopa inimõiguste ja 
põhivabaduste kaitse konventsioon i ja nägema ette minimaal sed tagatised siseriiklikes 
kohtumenetlustes.  
ET 4   ET 2: Õigusloomega mitteseotud meet mete edendamine (hea tava) 
Võiks võtta meetmeid liikmesriik ide hea tava vahetamiseks ja ELi suuniste väljatöötamiseks. 
Selle valikuga suurendataks teadlikkust Euroopa inimõiguste  ja põhivabaduste kaitse 
konventsiooni nõuete kohta, levitades ja soovita des tava, mis aitaks Euroopa inimõiguste ja 
põhivabaduste kaitse konventsiooni järgida. Õigusnormide ühtlustamist ei toimuks.  
3: Uus õigusakt kõ ikide õiguste kohta 
Selle valiku edukaks rakendamiseks oleks vaja uut lepingut selgesõnalise õigusliku aluse ja 
erineva (ühenduse õiguse tavapä rase) õigusloomemenetlusega. Kui õigusakt vastu võetakse, 
aitaks selle rakendamine liikmesriikides, komisjonipoolne kontroll ja  Euroopa Kohtusse 
pöördumise võimalus saada üle erinevustest Eu roopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse 
konventsiooni järgimisel. Võib vaja minna ka  praktilisi meetmeid  vastastikuse usalduse 
suurendamiseks. 
4: Piiriüleste kohtuasjadega piiratud meede  
See valik oleks selgelt esimene samm edasi. Ku i see edukaks osutub, a itaks see suurendada 
vastastikust usaldust ja saada üle vastumeelsuse st edasiste õigusaktide vastuvõtmise vastu. 
See oleks vaja siiski hoolikalt läbi mõelda, et kä sitleda asjakohaselt piiriülestes menetlustes ja 
siseriiklikes menetluses osalevate kahtlu statavate võimalikku diskrimineerimist.  
5: Järkjärguline lähenemisviis:  kõigepealt meetmed suulis ele ja kirjalikule tõlkele 
juurdepääsu kohta 
See tähendaks uut raamotsust, millega nõutakse liikmesriikidelt ainult suulisele ja kirjalikule 
tõlkele juurdepääsu miinimumnõuete kehtestamist. Õigused peaksid kehtima iga isiku suhtes, keda kahtlustatakse või süüdist atakse kuriteo toimepanekus alat es hetkest, m il liikmesriigi 
pädevad asutused on talle teatanud, et teda ka htlustatakse kuriteo toimepanekus, kuni tema 
suhtes kohtuotsuse tegemiseni. Selle valiku reguleerimisala oleks erinev ja võiks näha ette 
kõnealuse kahe õiguse kohaldamise kas a) pi iriülestes kohtuasjad es või b) kõikides 
kohtuasjades. 
7. P
OLIITIKAVALIKUTE MÕJU ANALÜÜS  
1 Praeguse olukorra säilitamine 
ELi meetmete võtmata jätmine kõnealuses valdkonnas hakkab lõppkokkuvõttes aeglustama 
kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostö ös saavutatud edusamme ja seega ühise 
vabadusel, turvalisusel ja õigus el põhineva ala rajamist.  
2 Hea tava 
Positiivne mõju: head tava käsitlevate s oovituste tulemusel võiks olukord paraneda, kui 
liikmesriigid otsustavad soovitusi järgida. Negatiivne mõju: suur osa ettepanekust kordab Euroopa Nõukogu soovitustes esitatu t ja ekspertide pakutut, kui d seda ei ole rakendatud. See 
valik võib valmistada pettumuse ka Euroopa  Parlamendile, sidusrühmadele ja mitmele 
liikmesriigile, kes soovivad siduvat õigusakti. 
ET 5   ET 3 Uus õigusakt kõikide õiguste kohta 
Positiivne mõju: Selline raamotsus suurendaks  õiguskindlust liikmesriikide hulgas. Tegemist 
oleks siduva õigusaktiga, mis suurendab Eur oopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse 
konventsiooni järgimist õiglase kohtuliku arut amise tagamisel. Õiguste koos käsitlemine 
osana paketist tähendab seda, et jääb vähem aeg a igale õigusele, mõju on nõrgem ja tehakse 
järeleandmisi. Kui Lissaboni leping jõustub, ei ole ühehäälsust enam vaja. 
4 Vaid piiriülesed kohtuasjad 
Piiriülese kohtuasja kindlat määratlust ei ole. Liikmesriigid ei soovi määratleda piiriülest 
kohtuasja ega võtta vastu õigusakte, mille puhul oleks määratlust tarvis. 
Selle valiku majanduslik mõju ol eks kahetine: 1) teenuste lo omise kulude tekkimine õiguste 
tagamiseks ja 2) edasikaebuste kulude vä henemine. Selle valiku võimalik oht oleks 
vastastikuse usalduse vähenemine, sest võib jä äda mulje, nagu oleks tegemist kaheastmelise 
kohtusüsteemiga – üks siseriiklike ja teine piir iüleste kohtuasjade jaoks. Positiivne mõju: see 
vastaks nende liikmesriikide ootustele, kes on palunud meetme piiramist piiriüleste 
kohtuasjadega. Negatiivne mõju: piiratud regul eerimisalaga meede tekitaks segadust, sest 
liikmesriigid saavad sama kohtuasja kirjeldada või liigitada piiriüle se või siseriiklikuna. 
Täitmine: liikmesriikidel olek s tegelikkuses raskusi kohtuasjade liigitamisega, nii et 
vigu/vaidlusi tekiks kindlasti.  
5 Järgjärguline lähenemisviis  
Selle valiku majanduslik mõju oleks samuti ka hetine nagu piiriülese valiku puhul. Positiivne 
mõju: selline meede parandaks suulise ja kirjal iku tõlke kvaliteeti ja pakkumist. See aitaks 
arendada vastastikust usaldust. Sellega tagata ks õiglane kohtulik arutamine asjades, kus 
kahtlustatav ei mõista kriminaalmenetluse kee lt, omi õigusi ega tema vastu esitatud süüdistust 
täies ulatuses. Negatiivne mõju: sellega tekitataks rahaline ja halduskoorem liikmesriikidele, kes ei paku praegu õigusalase s uulise ja kirjaliku tõlke koolitu st. Oleks tarvis hinnata/jälgida 
korrast kinnipidamist, mis oleks ka koormav. 
Märtsis 2009 toimunud ekspertide koosolekul tervitasid eksper did, sealhulgas liikmesriikide 
esindajad entusiastlikult soovitust tegelda esia lgu vaid selle õigusega. Märtsis 2009 avaldas 
suulise tõlke peadirektoraat mitmekeelsuse ja tõlkide koolituse mõttekoja lõpparuande. Soovitused oleksid aluseks tule vasele hea tava juhendile.  
 
ET 6   ET 8. VALIKUVÕIMALUSTE VÕRDLUS  
+++ Tähistab suurt positiivset mõju 
0 Tähistab mõju puudumist --- Tähistab suurt negatiivset mõju 
Tõhusus võrreldes muude kehtivate ELi poliitika-
eesmärkidega ja vastavus neile  
Valik  Menetlusõiguste 
miinimumnõuete 
kehtestamine 
kriminaalmenetluses  Tagada kodanike 
teavitamine 
miinimumnõuetest 
tuleneva kaitse kohta  Mõju ühiskonnale ja 
põhiõigustele  Tõhusus  Poliitiline teostatavus  
1. Praeguse 
olukorra 
säilitamine – 
ELI tasandil meetmeid ei 
võeta
 0 
Ühtegi eesmärki ilma ELI meetmeteta ei täidetaks   0 
Tasakaalu puudumine 
õiguste ja õigusalase 
koostöö vahel võib kahjustada õigust ja 
vastastikust usaldust ELis.
 0 
Liikmesriikidele kulusid ei 
teki  Euroopa Parlament ja 
suurem osa liikmesriike 
ootab ELi meetmeid  
2. 
Õigusloomega mitte seotud 
meede, millega 
esitataks ELi hea tava
 + 
Sõltub liikmesriikide soovist 
seda järgida. Nõudeid ei 
ühtlustata.  ++ 
Hästi korraldatud üle-
euroopaline teabekampaania 
võib suurendada teadlikkust 
Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse 
konventsiooni kohastest 
õigustest ja sellest, mida teha siis, kui neid õiguseid 
ei järgita.
 + 
Kui liikmesriigid järgivad 
suuniseid pidevalt, saaks 
kaitsta süüdistatava õigusi.  - 
Sõltub rakendamisest. 
Peamine kulu on koolitus, 
mille võiksid kanda 
koolitatavad. Suurtes liikmesriikides (allikas 
Ühendkuningriik) 
kavandatud stipendiumid umbes 5000 eurot kolledži 
kohta. 
 Kõik liikmesriigid on nõus, 
et on vaja mõningaid õigusloomega mitte seotud 
meetmeid. Kogemus näitab, 
et mittesiduvaid suuniseid ei järgita järjekindlalt.
 
 
ET 7   ET Tõhusus võrreldes muude kehtivate ELi poliitika-
eesmärkidega ja vastavus neile  
Valik  Menetlusõiguste 
miinimumnõuete 
kehtestamine 
kriminaalmenetluses  Tagada kodanike 
teavitamine 
miinimumnõuetest 
tuleneva kaitse kohta  Mõju ühiskonnale ja 
põhiõigustele  Tõhusus  Poliitiline teostatavus  
3. Esitada uuesti 
2004. aasta õigusakt kõikide 
õiguste kohta
 +++  
Sätestatakse terviklikud 
ühised nõuded.  + 
Terviklik õigusakt ilma 
toetavate meetmeteta ei 
suurendaks üldsuse 
teadlikkust, kuid tõmbaks 
riigi meedia tähelepanu 
vastuolulistele küsimustele.  +++ 
Kõikidele süüdistatavatele 
tagataks õigused Euroopa 
inimõiguste ja 
põhivabaduste kaitse 
konventsiooni alusel. 
Loodaks alus vastastikusele usaldusele kõikjal ELis. 
Kohtuliku arutamise 
olemuse mõistmine julgustaks rohkem 
kodanikke vaba liikumise 
õigust kasutama. 
 --- 
Kulud eeldatavalt väga 
suured, eelkõige seoses 
õigusabiga nendes 
liikmesriikides, kes seda 
praegu ei paku.  Vastu hääletaksid need 6 
liikmesriiki, kes selle ettepaneku 2006. aastal 
tagasi lükkasid. 
Lissaboni leping võimaldaks 
praeguse (2004. aasta) 
ettepaneku vastu võtta kvalifitseeritud 
häälteenamusega ja oleks 
võimalus jääda rakendamisest kõrvale.
 
4. Kõiki õigusi käsitlev 
õigusakt, mis 
piirduks piirüleste 
kohtuasjadega.
 ++ 
Sätestataks piiratud ühised 
nõuded, kuid mitte kõikide 
kodanike jaoks, keda kuriteos süüdistatakse. 
 - 
Toetavate meetmeta ei 
suurendataks üldsuse 
teadlikkust. Riigi meedia tähelepanu, mis võib olla 
vaenulik asjaolu suhtes, et 
tagatakse õigused vaid piiriüleste kohtuasjade 
osalistele. Samuti võimalik 
küsimuse eksitav kajastamine.
 - 
Süüdistatavatele tagataks 
samad õigused olenemata 
sellest, millises ELi liikmesriigis nad 
vahistatakse. 
 
Oht, et tekib kaks liiki 
süüdistatavaid: ühed 
piiriülestes ja teised 
siseriiklikes kohtuasjades, viib diskrimineerimiseni, 
mis võib positiivse mõju -- 
Kulud sõltuvad piiriüleseks 
peetavatest kohtuasjadest ja 
erinevad liikmesriigiti. Statistikat selle kohta ei ole. 
Kulud eeldatavalt siiski 
kõrged.
 Piiriüleste kohtuasjade määratlemine tekitab ilmselt 
vaidlusi, eriti kuna see võib 
viia positiivse diskrimineerimiseni 
põhiõiguste puhul. 
Tõenäoliselt ei osutu 
kolmandast valikust 
aktsepteeritavamaks. 
 
 
ET 8   ET Tõhusus võrreldes muude kehtivate ELi poliitika-
eesmärkidega ja vastavus neile  
Valik  Menetlusõiguste 
miinimumnõuete 
kehtestamine 
kriminaalmenetluses  Tagada kodanike 
teavitamine 
miinimumnõuetest 
tuleneva kaitse kohta  Mõju ühiskonnale ja 
põhiõigustele  Tõhusus  Poliitiline teostatavus  
üles kaaluda.  
5a. Raamotsus, 
mis piirdub õigusega 
suulisele ja 
kirjalikule 
tõlkele ainult 
piiriülestes kohtuasjades. 
 + 
Piiratud ühised nõuded 
valdkonnas, kus neid kõige 
olulisemaks peetakse, aga 
mitte kõikide kodanike 
jaoks, keda kuriteos 
süüdistatakse. Näitaks saavutatud edu ja põhineks 
järkjärgulisel 
lähenemisviisil.
 - 
Nagu eespool mainitud, võib 
meedias kajastamine olla 
eksitav.  -  
Süüdistatavatele tagataks 
samad õigused suulisele ja 
kirjalikule tõlkele olenemata 
sellest, millises ELi 
liikmesriigis nad 
vahistatakse.  
Oht, et tekib kaks liiki 
süüdistatavaid: ühed 
piiriülestes ja teised siseriiklikes kohtuasjades, 
viib diskrimineerimiseni, 
mis võib positiivse mõju üles kaaluda.
 -  
Kulud sõltuvad piiriüleseks 
peetavate kohtuasjade arvust 
ja erinevad liikmesriigiti. 
Statistika puudub.  Suurem osa liikmesriike peaks eeldatavalt toetama, kui jõutakse kokkuleppele 
piiriülese kohtuasja 
määratluses. See vastaks 
proportsionaalsuse nõuetele, 
sest meede ei läheks lepingu eesmärkide saavutamiseks 
vajalikust kaugemale. See 
vastaks ka subsidiaarsuse põhimõttele, sest ei 
sekkutaks puhtalt 
siseriiklikesse kohtuasjadesse.
 
5b. Raamotsus, 
mis piirdub 
õigusega suulisele ja 
kirjalikule 
tõlkele kõikides kohtuasjades.
 ++ 
Piiratud ühised nõuded 
valdkonnas, kus neid kõige vajalikumaks peetakse. 
 0 
Ilmselt ei suurendaks 
teadlikkust ilma toetavate meetmeteta. 
 + 
Tagataks suurem võrdsus 
õigusele juurdepääsus, kindlustades õiguse saada 
aru süüdistusest ja 
menetlusest. 
 -- 
Suurte liikmesriikide puhul 
(allikas Ühendkuningriik) oleksid asjakohasele 
suulisele tõlkele juurdepääsu 
kulud umbes 40 miljonit eurot aastas. Kirjaliku tõlke 
kulud erinevad vastavalt 
liikmesriikides kehtivatele Suurem osa liikmesriike 
toetaks meetmeid selles 
valdkonnas. 
 
 
ET 9   ET Tõhusus võrreldes muude kehtivate ELi poliitika-
eesmärkidega ja vastavus neile  
Valik  Menetlusõiguste 
miinimumnõuete 
kehtestamine 
kriminaalmenetluses  Tagada kodanike 
teavitamine 
miinimumnõuetest 
tuleneva kaitse kohta  Mõju ühiskonnale ja 
põhiõigustele  Tõhusus  Poliitiline teostatavus  
üldistele hindadele.  
Järkjärgulise valiku kokkuvõte 
Eesmärkide 
asjakohasus  Mõju ühiskonnale ja 
põhiõigustele  Kulud  Poliitiline teostatavus ja 
sidusrühmade arvamus 
Vastab täielikult 
eesmärkidele, kui 
liikmesriigid suuniseid 
järgivad  Piiratud ühised nõuded valdkonnas, kus neid 
kõige vajalikumaks 
peetakse. Näitaks saavutatud edu ja 
põhineks järkjärgulisel 
lähenemisviisil. 
 Kulud sõltuvad piiriüleseks peetavatest 
kohtuasjadest ja erinevad 
liikmesriigiti. 
 
Asjakohasele suulisele 
tõlkele juurdepääsu 
kulud suurte liikmesriikide 
(Ühendkuningriik) jaoks 
oleksid umbes 40 miljonit eurot aastas. 
Kirjaliku tõlke kulud 
erinevad vastavalt liikmesriikides 
kehtivatele üldistele 
hindadele.
 
Toetavate meetmete 
kulud sõltuvad 
rakendamise viisist. Peamine kulu on Nagu eespool selgitatud, 
soovib suurem osa 
liikmesriike õigusakti 
koos toetatavate meetmetega. 
 
 
ET 10   ET koolitus, mille võiksid 
kanda koolitatavad. 
Ühendkuningriigi valitsus pakub igale 
kolledžile umbes 5000 
euro suurust toetust. 
 
 
ET 11   ET 9. JÄRKJÄRGULISE LÄHENEMISVIISI ÜKSIKASJAD  
See valik võimaldaks järkjärgulist lähenemisv iisi, mille alusel saaks koostada pikaajalise 
tegevuskava menetlusõigusi käsitlevate õigus aktide järkjärguliseks ühtlustamiseks. See 
lähenemisviis ei sõltuks Lissaboni le pingust nii palju kui kolmas valik.  
See valik aitaks parandada suul ise ja kirjaliku tõlke kvalitee ti ja pakkumist, mis omakorda 
aitaks kaasa vastastikuse usalduse loomisele. Sellega tagataks õiglane kohtulik arutamine 
asjades, kus kahtlustatav ei mõista mene tluskeelt, omi õigusi ega tema vastu esitatud 
süüdistust täies ulatuses. Va likuga tekitataks täiendav rahaline ja halduskoorem 
liikmesriikidele, kes ei paku praegu õigusalas e suulise ja kirjaliku tõlke koolitust.  
Vastastikuse usalduse seisukohalt on väga oluline pi dada kinni õigusest suulisele ja kirjalikule 
tõlkele, kuid sellest ei piisa. Tegemist on siis ki tähtsa õigusega, mis võimaldab kasutada oma 
õigusi, näiteks õigust õigusabile või õigust saada teavet oma õi guste kohta. Menetlusest aru 
saamine on eeltingimus selleks, et kasutada õigust õiglasele kohtu likule arutamisele. 
10. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Iga komisjoni ettepanekuga kehtestataks lii kmesriikidele kohustus esitada komisjonile 
kindlaksmääratud aja jooksul t eave rakendusaktide kohta koos vastavustabeliga. Komisjon 
koostab seepeale rakendusaruande, milles märgitakse, kas liikmesriik on täitnud kohustust 
võtta üle raamotsus. Täitmise hindamise näitajad võiksid olla järgmised: koolituste 
pakkumine, registri kehtestamine ja arvandmete olemasolu sertifitseeritu d suulise ja kirjalike 
tõlkide kohta. Võiks kasutada eu robaromeetri uuringut, et jälg ida, kas avalik arvamus ELi 
kohtusüsteemi õigluse kohta on paranenud.