ET

Brüssel 1.9.2007

KOM(2007) 511 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

avaliku ja erasektori vahelise dialoogi kohta julgeoleku-uuringute ja innovaatika valdkonnas

{SEK(2007) 1138}

{SEK(2007) 1139}

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

avaliku ja erasektori vahelise dialoogi kohta julgeoleku-uuringute ja innovaatika valdkonnas

Sissejuhatus

Euroopa julgeolekuga seotud ohud on mitmepalgelised, omavahel põimunud ja keerulised ning nende mõju on üha laiema riikidevahelise ulatusega, kuna sise- ja välisjulgeolekut on üha raskem eristada. [1] Ükski liikmesriik ei suuda üksi julgeolekut tagada. Ligi üheksa kümnendikku Euroopa Liidu (ELi) kodanikest arvab, et julgeolekuküsimustega tuleks tegelda mitte üksnes riiklikul, vaid ka ELi tasandil. [2] Selles kontekstis on Euroopa üks põhieesmärke kaitsta avatud ühiskonna ja kodanikuvabaduste väärtusi, tegeldes samas suurenenud julgeolekuohtudega. Samal ajal peab Euroopa kaitsma oma majandust ja konkurentsivõimet kasvava ohu eest, mis ähvardab majanduslikke infrastruktuure, sealhulgas tööstusbaasi ja transporti, energeetikat ja infovõrke.

Euroopas tõhusa julgeolekupoliitika rakendamiseks on vaja ulatuslikku instrumentide komplekti, mis hõlmaks õiguskaitse-, luure-, justiits-, majandus-, rahandus- ja tehnoloogilisi aspekte. Pidevalt muutuvas ja üha enam tehnoloogiapõhises maailmas on julgeoleku tagamine teadmiste ja tehnoloogia toeta peaaegu võimatu. Julgeolekuvaldkonna uuringud ja innovaatika pakuvad praktilisi meetmeid ja lahendusi poliitika rakendamiseks. Uudsed julgeolekulahendused peaksid pakkuma võimalusi suurendada meie kodanike julgeolekut, ilma et see tekitaks nende igapäevaelus asjatuid lisakoormaid.

Tehnoloogia abil on hõlpsam tuvastada ohtlikke materjale, millega kaubeldakse. Samuti tõhustab tehnoloogia piirikontrolli, takistades ebaseaduslikel sisserändajatel, inimeste ja narkootikumidega kaubitsejatel ning terroristidel kasutada ära seda, et Schengeni piirkonnas on sisepiirikontroll kaotatud. Uuenduslikud ja keerukad lahendused ja süsteemid aitavad vältida isikut tõendavate dokumentide valdkonnas toime pandavaid pettusi muuhulgas viisade, passide, elamislubade ja muude dokumentide puhul biomeetrika kasutamise kaudu.

Komisjon on julgeoleku-uuringute ja innovaatika valdkonnale eraldatavaid vahendeid oluliselt suurendanud. ELi teadusuuringute ja tehnoloogia arengu 7. raamprogramm sisaldab olulise teemana ka julgeolekut ning tehnoloogiate arendamist, mille abil tagada kodanike kaitset selliste ohtude eest nagu terrorism ja kuritegevus, looduskatastroofid ja tööstuslikud suurõnnetused, tagades samas inimõiguste kaitse ning arvestades ka ühiskondlike küsimustega. Samuti aitab see Euroopa ja riiklikul tasandil teadusuuringute valdkonnas tehtavaid pingutusi struktureerida ja koordineerida. Õiguse, vabaduse ja turvalisuse rahanduslik raamprogramm „Turvalisus ja vabaduste kaitse“ käsitleb operatiivkoostööd ja poliitilise suunitlusega uuringuid kuritegevuse ja terrorismi ennetamise ja nendevastase võitluse valdkonnas. Avaliku sektori investeeringud on julgeolekusektorile esmatähtsad. Julgeolekurakenduste ja -tehnoloogiate lõppkasutajad on sageli avaliku ja valitsemissektori organisatsioonid. Kogu avalik sektor peab struktureeritud ja tõhusa julgeolekuturu väljaarendamises aktiivsemalt osalema.

Olulist rolli mängib ka erasektor: julgeoleku tagamise võime arendamiseks on vaja tugevat ja konkurentsivõimelist tööstusbaasi, mis omakorda sõltub tarbijate vajaduste täpsest määratlemisest, kellele uusi tooteid, süsteeme ja teenuseid luuakse. Niisuguse konkurentsivõimelise tööstusbaasi arendamiseks ning avaliku sektori ja kodanike julgeolekuvajaduste rahuldamiseks tuleb tegelda mitme valdkondadevahelise poliitilise küsimusega. Nimetatud küsimuste hulka kuulub näiteks süsteemide koostalitlusvõime ja nendevaheliste ühenduste parandamine peamiselt ühiste standardite arendamise, parimate tavade vahetamise, hankemenetluste parandamisvõimaluste arutelul osalemise, Euroopa ja riikliku tasandi julgeolekualaste teadusprogrammide koordineerimise, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete parema varustusahelasse kaasamise, lõppkasutaja kaasamise ning rahvusvahelise koostööstrateegia väljatöötamise kaudu.

Seega eeldab tõhusa julgeoleku-uuringute strateegia arendamine ja rakendamine kõigi asjaomaste avaliku ja erasektori sidusrühmade osalemist nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil.

Sellises kontekstis on julgeoleku-uuringute ja innovaatika valdkonnas peetava avaliku ja erasektori dialoogi konkreetsed poliitilised eesmärgid järgmised:

– viia kokku kõik asjaomased sidusrühmad, et arutada ühist huvi pakkuvaid valdkondadevahelisi küsimusi, aidata kaasa igaühe tugevate külgede ja ressursside hindamisele, teha kindlaks võimalikud sünergiat pakkuvad alad, või ühine programmitöö;

– saada ettepanekuid julgeoleku-uuringute ja innovaatika strateegilise tegevuskava koostamiseks, riikliku ja Euroopa tasandi sidusrühmade kaasamiseks ning Euroopa julgeoleku-uuringute vajadusi ja prioriteete käsitleva ühtse ja selge seisukoha kujundamiseks;

– jagada mõtteid, seisukohti ja häid tavasid, et olemasolevat pädevust paremini kasutada ning edendada tehnoloogia kasutamist julgeolekuga seotud valdkondades, kasutades muuhulgas võimalikult tõhusalt mitmesuguseid käesoleval programmiperioodil kättesaadavaid rahastamisvahendeid.

Komisjon loodab, et nimetatud eesmärkide saavutamisel on otsustava tähtsusega julgeoleku-uuringute ja innovaatika valdkonnas peetava avaliku ja erasektori vahelise dialoogi arendamise foorum. See Euroopa julgeolekualase teadustöö ja innovaatika foorum (edaspidi EJTIF) peab jätkama julgeolekualase teadustöö mõjukate isikute rühma [3] ja Euroopa julgeolekualase teadustöö nõuandekogu (EJTN) [4] tööd.

Käesoleva teatise eesmärk on rõhutada Euroopa julgeoleku-uuringute alase tegevuskava põhimõtteid ning tõsta esile tugeva avaliku ja erasektori vahelise dialoogi tähtsust Euroopa julgeoleku-uuringute ja innovaatika valdkonnas. Teatise sihiks on panna alus vastastikusele usaldusele ning sillutada teed ühenduse julgeolekualaste algatuste põhjalikumale integreerimisele.

1. Euroopa julgeoleku-uuringute vajadusi ja prioriteete käsitleva ühtse ja selge seisukoha vajadus

Euroopa Liit on vastanud julgeoleku-uuringute mahu suurendamise vajadusele kahe julgeoleku valdkonda käsitleva seitsmeaastase raamprogrammiga, [5] mille rahastamise kogumaht aastatel 2007–2013 on 2,135 miljardit eurot. Need on 7. raamprogramm, mis sisaldab julgeolekuteemat, ning ELi raamprogramm „Turvalisus ja vabaduste kaitse“. Nimetatud programmide suhtes rakendatakse ühtset lähenemist, et tagada eri uuringute vahelist ühtsust. Praegu võib eristada kaht tüüpi julgeolekuga seotud meetmeid:

7. raamprogrammi julgeolekuteema, mille eelarve on 1,4 miljardit eurot, seab eesmärgiks arendada tehnoloogiaid, mis aitavad edendada terrorismi- ja kuritegevusvastast kaitset, piirikontrolli, esmatähtsate infrastruktuuride kaitset ja kriisiohjamist. Julgeolekuteema põhines julgeolekualase teadustöö mõjukate isikute rühma [6] ja Euroopa julgeolekualase teadustöö nõuandekogu [7] soovitustel. EJTN aluseks oli avaliku ja erasektori vahelise lõppkasutajaid kaasava dialoogi põhimõte ning see aitas kujundada 7. raamprogrammi teadusmeetmeid. Tegemist on komisjoni 2004. aastal algatatud ning 45 miljoni euro suuruse eelarvega kolmeaastase „Julgeoleku-uuringute ettevalmistusmeetme“ jätkuga.

Samuti toimub julgeoleku-uuringute valdkonnas oluline tegevus raamprogrammi info- ja sidetehnoloogia teema raames. 6. raamprogrammis oli info- ja sidetehnoloogia julgeoleku-uuringute eelarve 150 miljonit eurot ning 7. raamprogrammi kahe esimese aasta kohta on eraldatud juba 90 miljonit eurot.

Julgeolekuga seotud tegevust hõlmab nüüd raamprogramm „Turvalisus ja vabaduste kaitse“, mis hõlmab kaht konkreetset programmi:

– terrorismi ning muude julgeolekuriskide ennetamine, nendeks valmisolek ja nende tagajärgede likvideerimine

ja

– kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine.

Nimetatud programmide kavandatav eelarve aastateks 2007–2013 on 745 miljonit eurot.

Julgeolekupoliitika valdkonnas kättesaadavate rahastamisvahendite abiga on läbi viidud lühemaajalisi poliitilise suunitlusega uurimusi. Varem hõlmas see programmi AGIS, mis toetas ELi liikmes- ja kandidaatriikide õiguskaitseorganite, kohtunike ja teiste selle valdkonna töötajate vahelist koostööd kriminaalasjades ja kuritegevuse vastases võitluses. Programm kestis 2003. aastast 2006. aasta lõpuni ning selle eelarve oli ligikaudu 59 miljonit eurot.

- Rahvusvaheline koostöö

Euroopa julgeoleku-uuringud asetuvad ülemaailmsesse konteksti, mis tähendab, et Euroopa peab julgeoleku-uuringute ja innovaatika valdkonnas olema avatud dialoogile kolmandate riikidega.

7. raamprogramm näeb ette kõigi rahvusvahelise koostöö partnerriikide ning tööstusriikide teadlaste ja teadusasutuste aktiivsemat osalemist, ehkki teatavate konfidentsiaalsust eeldavate küsimuste puhul on sellele seatud piiranguid.

Lisaks võivad assotsieerunud riikide juriidilised isikud osaleda 7. raamprogrammi raames tehtavas teadustöös ning neil on samasugused õigused ja kohustused nagu liikmesriikide juriidilistel isikutel. [8]

Kolmandate riikide kaasamine aitab tutvuda teistsuguste seisukohtadega ning tagab ühise julgeoleku-uuringute ja innovaatika tegevuskava ning mujal maailmas tehtava julgeolekualase teadustöö ühtsuse.

ELi raamprogrammide jõustumine suurendab oluliselt julgeolekule ja julgeoleku-uuringutele eraldatavate vahendite mahtu ning tugevdab koostööd ja sünergiate tekkimist. |

2. Julgeoleku-uuringud edendavad ELi kui õigusel, vabadusel ja turvalisusel rajanevat ala

ELi julgeolekupoliitika üks põhieesmärke on ennetada ja avastada ELi territooriumi, elanikkonda või olulisi infrastruktuure ähvardavaid julgeolekuohtusid ning neile vastata ja nende tagajärgi likvideerida. EL viib ellu mitmeid julgeolekuga seotud tegevusi ning seda mitmesugustes poliitikavaldkondades, nagu näiteks õigus, vabadus ja turvalisus, teadusuuringud, transport ja energeetika, infoühiskond, keskkond, tervishoid ja tarbijakaitse ning välissuhted. Kaitstes ELi kodanike õigust turvalisusele, edendab ja kaitseb liit vabadust töötada ja reisida kogu ELi territooriumil, õigusriiki, sõna- ja ühinemisvabadust, õigust eraelu puutumatusele ja andmekaitsele ning õigust õiglasele kohtumõistmisele. Julgeoleku-uuringud võivad aidata tagada nii julgeolekut kui ka andmekaitset. Avaliku ja erasektori julgeoleku-uuringute alane dialoog võiks olla eriti asjakohane järgmistes valdkondades.

- Infrastruktuuride ja rajatiste turvalisuse suurendamine

Eesmärgiks on kaitsta esmatähtsaid infrastruktuure ja rajatiste süsteeme, mida võidakse kahjustada, purustada või mille toimimist häirida tahtlike terroriaktide, loodusõnnetuste, hooletuse, õnnetuste või arvutihäkkerluse, kriminaalse tegevuse või kuritahtliku käitumisega. Selleks tuleb välja arendada tehnoloogilised lahendused. 12. detsembril 2006 võttis Euroopa Komisjon vastu teatise Euroopa esmatähtsa infrastruktuuri kaitse programmi kohta [9] ning ettepaneku Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride identifitseerimist ja määramist käsitleva direktiivi kohta.

- Organiseeritud kuritegevus ja terrorism

Terroristliku tegevuse ja organiseeritud kuritegevuse avastamiseks ja jälitamiseks tuleb välja arendada turvalised teabevahetuse ja raha edastamise vahendid. Selliste vahendite hulka kuulub turvaline side ja teabeinfrastruktuuride, näiteks Interneti reguleerimine. Terroristide relvastuse seisukohast on prioriteediks keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ning tuuma- ja lõhkeainete, samuti raadiosagedusrelvade tuvastamine, jälgimine, jälitamine, identifitseerimine ja neutraliseerimine. Nii avaliku kui ka erasektori esindajad peavad töötama seaduslikult toodetavate lõhkeainete turvalisuse suurendamise nimel, et terroristid ei saaks kasutada isetehtud lõhkeseadeldisi. Komisjon võtab peatselt vastu ELi lõhkeainete ja detonaatorite turvalisuse ja ohutuse tegevuskava.

- Julgeolek ja ühiskond

Tehnoloogia on Euroopa ühiskondi ähvardavate ohtude ennetamisel, neile reageerimisel, nende ohjamisel ja leevendamisel oluline vahend. See toimib aga üksnes koosmõjus õige töökorralduse ja inimese sekkumisega. Seetõttu peavad tehnoloogilise suunitlusega uuringuid täiendama poliitilisi, ühiskondlikke ja inimesega seotud küsimusi käsitlevad uuringud.

Andmetöötlussüsteemid on loodud selleks, et teenida kodanikke. Selliseid süsteeme kasutades tuleb füüsiliste isikute kodakondsusele ja elukohale vaatamata austada nende põhiõigusi ja -vabadusi, eelkõige õigust eraelu puutumatusele, ning aidata kaasa majanduslikule ja sotsiaalsele arengule, kaubanduse laiendamisele ja üksikisikute heaolule. Tehnoloogia areng peaks tõhustama isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitset, luues samas vahendid läbipaistva ja vastutustundelise õiguskaitse toimimiseks. Seda silmas pidades on eraelu puutumatust soodustavate tehnoloogiate areng [10] suund, millest avaliku ja erasektori dialoogi puhul edaspidigi lähtuda.

- Kõrgetasemeline järelevalve ja piirikontrolli tõhustamine

Piiridel tuleb julgeoleku tagamisel lähtuda integreeritud piirivalvetööst, tagades seadusliku kaubanduse toimimise ja isikute liikumise ning toetades nõnda Schengeni süsteemi ning siseriiklike ametiasutuste ja Euroopa Liidu välispiiridel tehtava koostöö agentuuri FRONTEX pingutusi. Teabehaldussüsteemide ühilduvuse, koostalitlusvõime, koolituse ja eri distsipliinide läbipõimumise alaseid häid tavasid tuleb rakendada ka edaspidi. Seos standardimise, reguleerimise ja seadusandluse ning sellega seotud testimise, hindamise ja sertifitseerimisega on äärmiselt oluline. Ebaseaduslikku sisserännet silmas pidades on eesmärgiks arendada välja uuenduslikke, usaldusväärseid ja paindlikke lahendusi isikute ebaseadusliku liikumise tuvastamiseks, tõkestamata samas põhjendamatult seaduslike reisijate ja sõidukite enamuse liikumist.

Narkootikumide, relvade ja ebaseadusliku ainetega kaubitsemise valdkonnas on eesmärgiks kuritegelike võrkude toimimist takistada, tegeldes samas jälgitavuse, kaupade tarneahela turvalisuse ja logistikavõrkude standardimisega ning odavamate ja kindlamate lahenduste väljatöötamisega, püüdes samas vähendada ühiku maksumust ja julgeolekukontrollile kuluvat aega.

Praegune tehnoloogia raskendab järelevalvet välispiiri teatavates osades, nt rannikualadel, ega võimalda tuvastada ja jälgida väikelaevu, mida kasutatakse inimeste, narkootikumide jms vedamiseks Schengeni piirkonda. Teadusuuringud ja tehnoloogia areng peaksid keskenduma tehnilistele järelevalveinstrumentidele (nt mehitamata õhusõidukid ja satelliidid).

- Turvalisuse taastamine kriisiolukorras

Peame tagama, et valitsused, hädaabiteenistused ja ühiskonnad on tänu uute, uuenduslike ja taskukohaste lahenduste kasutamisele senisest enam valmis toime tulema ettenägematute katastroofidega. Samuti on eesmärgiks parandada nii õnnetusjuhtumi ajal kui ka pärast seda juhtumile reageerimiseks ja selle tagajärgede likvideerimiseks kasutatavaid vahendeid, infrastruktuure, menetlusi ja organisatsioonilisi raamistikke.

3. Euroopa tööstuse konkurentsivõime julgeoleku-uuringute valdkonnas

Julgeolekuturg on keerukas ja mitmetahuline turg, kus leidub nii tsiviil- kui ka sõjalise kaitse rakendusi. Julgeolekutehnoloogiaid ja -lahendusi arendatakse terve rea tööstusharude raames ning need kuuluvad loomuliku osana niisuguste tööstusharude juurde, mis hõlmavad näiteks transporti, energeetikat, keskkonda, infoühiskonda, telekommunikatsiooni ja tervishoidu. See võimaldab kaasata kasvavale julgeolekuturule ka väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid.

Julgeolekutehnoloogiaid ja -lahendusi on väga mitmesuguseid ning need hõlmavad niisuguseid elemente nagu näiteks positsioneerimine, autentimine, riskihindamine ja olukorra teadvustamine. Julgeolekuturgu toetav tõhus tööstuspoliitika peaks hõlmama reguleerimist, standardimist, riskikapitali kättesaadavust ning ühtset teadusstrateegiat ja püsivat rahastamist.

Vastavate konkursieeskirjade [11] kohaselt toimuv standardimine on osutunud Euroopa õigusaktide ühtse ja tõhusa rakendamise tõhusaks vahendiks mitmetes ELi poliitikavaldkondades.

Standardid on tõhusad vahendid kõigile asjaomastele sidusrühmadele, sealhulgas avalikule sektorile kui kaupade ja teenuste ostjale, kuna need aitavad tagada koostalitlusvõimet ja kestvust ning rahuldada lõppkasutaja nõudmisi. Hankeinstrumendina on standardid julgeolekuvaldkonna turu loomisel võtmeelement nii Euroopa kui ka rahvusvahelisel tasandil.

Euroopa Standardikomitee CEN on moodustanud kodanike kaitse ja julgeoleku töörühma (BT/WG161), mis keskendub järgmistele teemadele:

– kõnealuse valdkonna standardimistegevuse koordineerimine eelkõige ISO standarditega;

– võimalikud uued standardimistegevused;

– vastamine sidusrühmade küsimustele, mis saabuvad eelkõige ELi institutsioonide kaudu.

EJTIF saab aidata välja selgitada Euroopa tasandi standardimise prioriteetsed valdkonnad, võttes arvesse seda, et standardid peavad olema kättesaadavad väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Samuti peaks EJTIF kaardistama kogu tsiviilvaldkonna julgeolekutehnoloogia varustusahela ning analüüsima julgeolekumajandust, edendades samas algatusi, mille eesmärgiks on välja selgitada ja seada mõõdetavaid eesmärke.

Ühine julgeoleku-uuringute tegevuskava, mis hõlmab kõiki Euroopa avaliku ja erasektori sidusrühmi nii pakkumise kui ka nõudluse poole pealt ning mis lähtub kasutaja vajadustest, loob võimalusi teadusuuringute ühtsemaks kavandamiseks ja rahastamiseks, mis peaks avaldama innovaatikale positiivset mõju. Samuti peaks see aitama tuua teadusuuringute strateegilistesse prioriteetidesse investeeringuid erasektorist, mis täiendaksid avaliku sektori investeeringuid. Pealegi vastab see tõelise Euroopa teadusruumi ülesehitamise üldeesmärgile, eeskätt seetõttu, et see soodustab riiklikul, piirkondlikul ja üleeuroopalisel tasandil teadus- ja arendustegevuseks eraldatavate investeeringute paremat sidusust. [12] See omakorda tugevdab ELi julgeolekuturgu ning tõstab julgeolekutööstuse ning tehnoloogiate ja lahenduste tarnijate konkurentsivõimet.

Tugevam ja ühtsem julgeolekuturg aitab tõsta majanduskasvu ja toetab Lissaboni protsessi.

4. Vajadus siduda julgeoleku-uuringud avaliku ja erasektori sidusrühmadega

Selles valdkonnas tuleb tegelda järgmiste küsimustega:

– Julgeolekutehnoloogiate ja -lahenduste nõudluse ja pakkumise esindajate vahelist dialoogi tuleb tugevdada, et kujundada Euroopa julgeoleku-uuringute vajadusi ja prioriteete käsitlev ühtne ja selge seisukoht.

– Julgeoleku-uuringute ressursid jagunevad Euroopa, riikliku ja piirkondliku tasandi vahel ning ühtlasi avaliku ja erasektori sidusrühmade vahel: hea koordineerimistöö aitab olemasolevaid võimalusi kõige paremini kasutada ning teabevahetust tõhustada, et vältida kasutut dubleerimist ja tihendada koostööd nt piiriülestes küsimustes, nagu lennujaamade ohutus, vedellõhkeainete avastamine jne.

– On vaja teha koostööd selliste üleeuroopaliste organitega nagu Europol, FRONTEX ja Euroopa Kaitseagentuur, ning samuti rahvusvaheliste organisatsioonidega (nt UNICRI)

– Teatavates valdkondades tuleb rahvusvahelist koostööd tõhustada.

– Tuleb tõhustada sünergiate tekkimist Euroopa julgeoleku eri elementide (poliitika, rakendamine, standardimine, teadusuuringud ja muud sellega seotud tegevused) vahel nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil.

– Lõppkasutajaid kaasatakse mõnikord üksnes uurimisprojektide hilistes etappides: teadusuuringud peaksid olema multidistsiplinaarsed ning kaasama lõppkasutajaid algusest peale.

– Uurimistulemuste levitamist ja ekspluateerimist tuleb parandada.

– Kõrgekvaliteediliste teadusuuringute kättesaadavust ja kasutatavust ELi tasandil tuleks parandada.

– Julgeoleku valdkonnas tehtavad teadusuuringud aitavad arendada uusi süsteeme ja protsesse. Nende kasutuselevõtmist edendab Euroopa standardite arendamine, mille puhul vajaduse korral tuleks Euroopa standardimisasutustele anda standardimiseks vajalikud volitused.

– Nimetatud eesmärgid tuleks selgelt sõnastada tegevuskavas, neil peaks olema tugev poliitiline toetus ning need tuleks teha avalikkusele nähtavaks.

Olemasolevate andmebaaside, näiteks ühenduse teadus- ja arendustegevuse teabeteenistuse CORDIS ((http://cordis.europa.eu) kasutamine toetab EJTIFi mõttevahetuse, teabe levitamise ja uurimistulemuste edendamise eesmärke.

Julgeoleku-uuringud võivad anda suure panuse majanduskasvu ja töökohtade loomise tegevuskava rakendamisse, kuna Euroopa tööstusel on võimalik kujuneda ülemaailmsel julgeolekuturul oluliseks osaliseks.

Selleks et tegelda julgeoleku-uuringutega seotud teemade ja probleemidega, tuleb kokku viia tehnoloogiate ja lahenduste nõudluse ja pakkumise esindajad, ELi institutsioonid ja liikmesriigid. |

5. Jõudude ühendamine: Euroopa julgeolekualase teadustöö ja innovaatika foorumi (edaspidi EJTIF) loomine

1. Ülesanne ja eesmärgid

· EJTIFi eesmärk on toetada tsiviiljulgeolekuga seotud poliitika kujundamist sobiva tehnoloogia ja teadmistebaasiga, koostades ja rakendades keskmist ja pikka perspektiivi arvestava ühise julgeoleku-uuringute tegevuskava, mis hõlmab kõiki Euroopa, sealhulgas 7. raamprogrammiga assotsieerunud riikide sidusrühmi nii pakkumise kui ka nõudluse poole pealt, nii tööstuse kui ka akadeemiliste ringkondade esindajaid ja teisi huvirühmi. Tegevuskava peaks sisaldama teadusuuringute kava, mis põhineb avaliku ja erasektori lõppkasutajate tulevastel vajadustel ning tipptasemel julgeolekutehnoloogiatel. Selle rakendamist peaksid põhjalikult jälgima kõik sidusrühmad. Viies kokku julgeoleku-uuringute pakkumise ja nõudluse esindajad, peab foorum tagama, et teadusuuringud on asjakohased ning aitavad kujundada julgeolekupoliitikat. Samuti aitab see eeldatavasti eelkõige riiklike ja ELi programmide kaudu luua teadustegevusele ühise aluse. EJTIF on üksnes nõuandev organ. See on kooskõlas EJTNi soovitustega.

EJTIF peab arendama oma tegevust täielikult kooskõlas põhiõigustega, eelkõige isikuandmete kaitsega, ning samas komisjoni otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (sealhulgas tööstusjulgeolekut käsitleva otsuse 2006/548/EÜ, Euratom) julgeolekut käsitlevate sätetega.

· Täpsemalt on eesmärgiks, et EJTIF aitaks Euroopa julgeolekusektorit järgmiselt:

– tugevdab Euroopa julgeoleku-uuringute valdkonnas peetavat avaliku ja erasektori vahelist dialoogi ja rõhutab selle tähtsust, viib kokku julgeolekutehnoloogiate nõudluse ja pakkumise esindajad, osutab tehnoloogiate kasutamise uutele võimalustele ning loob vastastikuse usalduse ja koostöö õhkkonna;

– julgustab uuenduslikku mõtlemist kasvavate ohtudega toimetulemisel ning tulevikuvõimaluste ja edusammude arendamisel teaduses, tehnoloogias ja muudes valdkondades (sotsioloogia, kultuur, majandus, jne);

– analüüsib pidevalt tulevasi julgeoleku tagamise võimega seotud vajadusi, võttes süstemaatiliselt teostatavatest haavatavuse hindamistest lähtuvalt arvesse olemasolevaid ja tulevasi ohtusid ning tarnijate suutlikkust pakkuda sobivaid tehnoloogiaid ja lahendusi; sobivatel juhtudel võiks seoses sellega määratleda (nii avaliku kui ka erasektori) kasutajate ühised vajadused;

– edendab innovaatikal põhinevate tarneahelate (lõppkasutajad, teadusringkonnad ja tööstus, sealhulgas väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted) integreerimist kogu Euroopas. Äärmiselt oluline on luua tõhusad tehnoloogiaseire mehhanismid, et võtta julgeolekulahendustes kasutusele kõige sobivamad ja tasuvamad tehnoloogiad.

2. Struktuur

EJTIF luuakse kokkuleppel liikmesriikidega ning selle tööd korraldavad sidusrühmad.

Foorumil on üldkogu, kus on tasakaalustatult esindatud kõik julgeoleku-uuringute valdkonna sidusrühmad nii avalikust kui ka erasektorist, nt tööstus, teadusasutused, avaliku ja erasektori lõppkasutajad, kodanikeühendused, Euroopa institutsioonid, eelkõige Euroopa Parlament, ning Euroopa organisatsioonid [13].

Pärast loomist moodustab EJTIF töörühmad, millesse kaasatakse hinnanguliselt 200–300 osalist, ning konkreetsete küsimustega tegelevad väiksemad ad hoc rühmad.

Protsessi konkreetsete etappide, eelkõige EJTIFi lõpparuande koostamise jälgimiseks poliitilisel tasandil võib moodustada töörühma.

Euroopa julgeolekualase teadustöö ja innovaatika foorumi eesmärgiks on koostada ELi ühine julgeoleku-uuringute tegevuskava ja jälgida selle rakendamist. Samuti osaleb foorum julgeolekut, tehnoloogiat ja innovaatikat käsitlevas Euroopa avalikus arutelus. |

6. Kokkuvõte ja tähtsamad tegevused

1. Tugev dialoog avaliku ja erasektori vahel Euroopa julgeoleku-uuringute ja innovaatika valdkonnas on oluline vastastikuse usalduse loomiseks kõigi asjaomaste sidusrühmade vahel. See oleks kindel alus pikaajaliste julgeolekulahenduste leidmisele ELi kodanike heaks.

Nende eesmärkide saavutamisel peaks peamiseks vahendiks olema foorum avaliku ja erasektori vahelise dialoogi pidamiseks ELi julgeoleku-uuringute ja innovaatika valdkonnas – EJTIF.

2. EJTIFi avakoosolek toimub esialgse kava kohaselt 2007. aasta septembris ning eeldatavasti hakkab foorum täiel määral toimima veel sama aasta jooksul. Foorum luuakse piiratud ajaks, s.o kuni 2009. aasta lõpuni.

3. Komisjon osaleb aktiivselt foorumi töös. EJTIF esitab 2008. aastal toimunud arengu kohta aruande ning komisjon võtab neid tulemusi arvesse ja reageerib neile 2008. aasta sügisel teatisega.

4. EJTIF peab 2009. aasta lõpu poole esitama ühise julgeoleku-uuringute tegevuskava. Võimaluse korral esitatakse selles soovitused riigiasutustele.

5. EJTIF-ist peab saama esimene samm avaliku ja erasektori vahelise dialoogi protsessis, mille eesmärgiks on ühendada julgeolekuvaldkonna sidusrühmad senisest püsivamal ja struktureeritumal viisil.

LISA

The Security theme under FP7 and

security activities under the EU Framework Programme on ‘Security and Safeguarding Liberties’

1. In March 2004, the Commission launched a three-year “Preparatory Action” in the field of Security Research. With three annual budgets of €15 million, the Preparatory Action was a first step towards the Security theme of FP7.

Participants included companies in the aerospace, information & communication technologies, system integrators and defence sectors. Under the Preparatory Action, 39 projects have been launched covering the areas of situation awareness, protection of networked systems, protection against terrorism, crisis management and interoperability of control and communications systems.

The Security theme in FP7 will develop the technologies for building capabilities needed to ensure the security of citizens from threats such as terrorism and crime, natural disasters and industrial accidents, while having due regard for fundamental human rights and societal aspects;. It will also be an instrument to structure and coordinate European and national research efforts. Its budget is € 1.4 billion over seven years (2007-2013).

The Security theme work programme is based on the ESRAB report [14]. It is structured on the basis of four security missions of high political relevance which relate to specific security threats.

Missions:

(1) Security of citizens

(2) Security of infrastructures and utilities

(3) Intelligence surveillance and border security

(4) Restoring security and safety in a crisis

Three domains of cross-cutting interest were selected as well:

Cross cutting:

(5) Security systems integration, interconnectivity and interoperability

(6) Security and society

(7) Security research coordination and structuring

The governance of the FP7 Security theme is organised in close cooperation between Member States' authorities and the Commission. On this basis, mutual information on national security research activities and results can be exchanged and common strategies developed.

2. The EU Framework Programme on ‘Security and Safeguarding Liberties’

· AGIS (2003-2006) was set up to help legal practitioners, law enforcement officials and representatives of victim assistance services from the EU Member States and Candidate Countries to set up Europe-wide networks, as well as to exchange information and best practices. It also aimed at encouraging Member States to step up co-operation with applicant and third countries.

The EU Framework Programme on ‘Security and Safeguarding Liberties’ (2007-2013) consists of two financial instruments encompassing the following specific programmes: "Prevention of and Fight against Crime" [15] and "Prevention, Preparedness and Consequence management of Terrorism and other Security related risks" [16]

Budget 2007-2013

| Total amount over the 2007-2013 period |

Framework programme: Security and safeguarding LibertiesSealhulgas: | € 745.00 million |

- Specific programme: Prevention of and fight against crime | € 597.60 million |

- Specific programme: Prevention, Preparedness and Consequence Management of Terrorism and other Security related risks | € 137.40 million |

As a follow-up to AGIS, the framework programme is concerned with effective operational co-operation in the fight against, and prevention of, crime and terrorism.

The objectives of the Specific programme: Prevention of and fight against crime are:

(a) to stimulate, promote and develop horizontal methods and tools necessary for strategically preventing and fighting crime and guaranteeing security and public order, such as the work carried out in the European Union Crime Prevention Network, public-private partnerships, best practices in crime prevention, comparable statistics, applied criminology and an enhanced approach towards young offenders

(b) to promote and develop coordination, cooperation and mutual understanding among law enforcement agencies, other national authorities and related Union bodies in respect of the priorities identified by the Council, in particular as set out by Europol's Organised Crime Threat Assessment

(c) to promote and develop best practices for the protection of and support for witnesses

(d) to promote and develop best practices for the protection of crime victims

The objectives of the Specific programme: Prevention, Preparedness and Consequence Management of Terrorism and other Security related risks are to stimulate, promote and develop measures on prevention, preparedness and consequence management based, inter alia, on comprehensive threat and risk assessments, subject to supervision by Member States and with due regard for existing Community competence in that matter, and aiming to prevent or reduce risks linked with terrorism and other security related risks.

The most recent examples of research projects financed by AGIS include:

· Police Detention in Europe: a comparative study of the provision of services for problematic drug and alcohol users

· Implementation study for an international child sexual exploitation image database

· Optimisation of methods for identifying persons in photographs (photo identification): a contribution to combating and preventing crime in Europe

· Study on Corruption within the Public Sector

· Cyber crime Investigation (developing an international training programme for the future / delivering an intermediate level accredited modular international training programme (two projects)

· Training in efficient amphetamine comparison using a harmonised methodology and sustainable database.

Calls for proposals for action and operating grants are regularly published for these specific programmes. Information is available at:

http://ec.europa.eu/justice_home/funding/intro/funding_security_en.htm

[1] Komisjon analüüsib edaspidi ka seda, mil määral ja millisel viisil käesoleva teatise raames läbi viidav tegevus võib välispoliitikat ja sellega seotud instrumente aidata ja täiendada. Komisjon valmistab parajasti ette teatist ELi välisabi kui julgeoleku osa parema koordineerimise kohta.

[2] Eurobaromeetri eriväljaanne „Euroopa Liidu roll õiguse, vabaduse ja julgeolekupoliitika valdkonnas“, andmed kogutud ajavahemikus juuni-juuli 2006, avaldatud veebruaris 2007.

[3] Teadustöö mõjukate isikute rühm moodustati 2003. aastal. Lõpparuandes („Teadustöö turvalise Euroopa nimel: julgeolekualase teadustöö mõjukate isikute rühma aruanne“, 15. märts 2004 http://ec.europa.eu/enterprise/security/doc/gop_en.pdf) soovitas rühm tuua 7. raamprogrammi sisse julgeoleku-uuringute teema, mille rahastamise miinimumlävi oleks 1 miljard eurot aastas, ning samuti moodustada Euroopa julgeolekualase teadustöö nõuandekogu (EJTN).

[4] EJTN loodi komisjoni otsusega 2005/516/EC 22. aprillil 2005 ning selle lõpparuanne avaldati 22. septembril 2006. Aruandes soovitatakse alustada multidistsiplinaarset ülesandekeskset teadustööd. See peaks projektide määratlemisse ja nende teostamisse kaasama nii lõppkasutajad kui ka tarnijad. Aruandes nimetati mitmeid valdkondi, mille abil saaks stimuleerida innovaatikat ning parandada teadustöö kasutamist toodete ja teenuste puhul. Samuti soovitati EJTNi aruandes „luua Euroopa julgeolekunõukogu, et edendada dialoogi ja jõuda Euroopa julgeolekualaste vajaduste suhtes ühistele seisukohtadele. Nõukogu peaks mittebürokraatlikul viisil ühendama avaliku ja erasektori autoriteetseid esindajaid, kes arendaksid üheskoos välja julgeolekualase strateegilise tegevuskava ning tegutseksid olemasolevate programmide ja algatuste elluviimisel keskse organina“.

[5] Raamprogramm ühendab mitut teatava teemaga seotud ELi finantsprogrammi.

[6] „Teadustöö turvalise Euroopa nimel: julgeolekualase teadustöö mõjukate isikute rühma aruanne“, 15. märts 2004. „Julgeoleku-uuringud: järgmised sammud“, 9. september 2004.

[7] EJTN 2006. aasta aruandes soovitatakse alustada multidistsiplinaarset ülesandekeskset teadustööd. See peaks projektide määratlemisse ja nende teostamisse kaasama nii lõppkasutajad kui ka tarnijad. Aruandes nimetati mitmeid valdkondi, mille abil saaks stimuleerida innovaatikat ning parandada teadustöö kasutamist toodete ja teenuste puhul.

[8] Praegu on 7. raamprogrammi kohaselt assotsieerunud riike üheksa: Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Island, Iisrael, Liechtenstein, Norra, Serbia, Šveits ja Türgi.

[9] KOM(2004) 702.

[10] Vt komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule andmekaitse edendamise kohta eraelu puutumatust soodustavate tehnoloogiate kaudu – KOM(2007) 228.

[11] Vt eriti komisjoni juhiseid EÜ asutamislepingu artikli 81 kohaldamise kohta horisontaalsete koostöölepete suhtes – EÜT C 3, 6.1.2001, lk 2, 6. peatükk.

[12] Euroopa Komisjoni 4. aprilli 2007. aasta rohelises raamatus „Euroopa teadusruum: uued perspektiivid“ on soovitatud rakendada liikmesriikide, piirkondade ja muude osaliste vahel reas ühiskondlikes sõlmküsimustes ühist teadusuuringute kavandamist – KOM(2007) 161.

[13] Liikmesriigid ja assotsieerunud riigid on pärast komisjoni vastavasisulist ametlikku kutset teinud ettepanekud foorumi algliikmete kohta.

[14] The ESRAB Board was created by Commission decision (2005/516/EC) on 22 April 2005 and published its final report on 22 September 2006.

[15] Council Decision 2007/125/JHA of 12 February 2007 establishing for the period 2007 to 2013, as part of General Programme on Security and Safeguarding Liberties, the Specific Programme ‘Prevention of and Fight against Crime’.

[16] Council Decision 2007/124/EC of 12 February 2007 establishing for the period 2007 to 2013, as part of General Programme on Security and Safeguarding Liberties, the Specific Programme ‘Prevention, Preparedness and Consequence Management of Terrorism and other Security related risks’.

--------------------------------------------------