ET    ET  
 EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 15.12.2011  
SEK(2011) 1598 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
Innovatsioon säästva tuleviku rajami seks - ökoinnovatsiooni tegevuskava 
{KOM(2011) 899 lõplik} 
{SEK(2011) 1599 lõplik} {SEK(2011) 1600 lõplik} 
 
 
ET    ET 
  
Vastutuse välistamine:  käesoleva kokkuvõttega võtavad kohus tusi üksnes need komisjoni 
talitused, kes osalevad kokkuvõtte ettevalmistamisel, ning see ei mõjuta komisjoni tehtava 
otsuse lõplikku vormi. 
 
 
 1 TAUST 
 
Euroopa 2020. aasta strateegia juht algatusega „Innovatiivne liit”1 nähakse ette 
ökoinnovatsiooni tegevuskava koostamine , et pöörata tähelepanu konkreetsetele 
kitsaskohtadele, probleemidele ja võimalu stele seoses innovatsiooni kasutamisega 
keskkonnaeesmärkide saavutamiseks. Juht algatuse kohaselt edendatakse kõnealuse 
tegevuskavaga ökoinnovatsiooni tehnoloogiav aldkonnas, ettevõtlusp rotsessides ja 
organisatsioonide muutmiseks, et lahendada ressursinappuse,2 õhu-, vee- ja pinnasesaastuse 
probleem, tõhustada veekasutust, luua töökoht i ja suurendada majanduskasvu. Tegevuskava 
on vajalik seal, kus üldisest i nnovatsioonipoliitikast ökoinnovatsiooni edendamiseks ei piisa. 
Kava tugineb olemasolevatele kogemu stele ökoinnovatsiooni arendamise ja 
kasutuselevõtmise edendamisel, ees kätt keskkonnatehnoloogia tegevuskavale3.  
 Ühtlasi aitab ökoinnovatsiooni tegevuskava saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia 
juhtalgatuse „Ressursitõhus Euroopa”
4 eesmärgid. Algatuse kohase lt peab EL energiat, 
transporti, kliimamuutusi, tööstust, tooraine id, põllumajandust, kalandust, elurikkust ja 
regionaalarengut käsitleva poliitika kujundami sel lähtuma ressursitõhususe põhimõttest. 
Ökoinnovatsioon on üks majanduse ressurs itõhusamaks muutmise võimalus. 
 
PROBLEEMI  OLEMUS 
 
Ökoinnovatsiooni abil saab parandada  keskkonnakaitset, muuta majanduse 
ressursitõhusamaks ning suurenda da seega konkurentsivõimet.  
 Selleks tuleb välja arendada uued tehnoloogia- ja muud lahe ndused, ettevõtlusviisid või 
kaupade ja teenuste tarbimise tavad. Praegu ei tehta aga ökoinnovatsi ooni piisavalt – seda 
saaks teha palju rohkem, et suurendada ressursitootlikkust ja konkurentsivõimet ning aidata 
kaitsta keskkonda.   Selleks et tagada kogu maailmas turvaline ja terve looduskeskkond, on vaja ELi-väliste 
partnerite aktiivset osalust. Praegu tegele takse aga ökoinnovatsiooniga ja arendatakse 
keskkonnatehnoloogiat enamjaolt arenenud riikides  ning saadud lahendused ei jõua piisavalt 
kiiresti ja ulatuslikult maailmamajandusse.   
SUBSIDIAARSUSE
 ANALÜÜS 
 
Ökoinnovatsioon langeb Lissaboni le pingu artiklite 173 ja 191 alla ning selle  eest vastutavad 
liikmesriigid ja EL ühiselt. EL koordineeri b, toetab ja täiendab liikmesriikide 
innovatsioonipoliitikat, kuid ei saa seda  asendada. Ökoinnovats ioonivaldkonna puuduste 
kõrvaldamiseks on vaja koordineeritud poliitikat. Seda ei saa tagada liikmesriigid üksi, vaid vaja on ELi meetmeid.   ELi meetmeid on vaja ka seetõttu, et  innovatsioon toimub geograafiliselt üha 
komplekssemates tingimustes, mis nõuab järj est suuremat koostööd väljaspool üksikute 
liikmesriikide territooriumi asuvate osalistega. Seepärast on ökoinnovatsioonialgatuse Euroopa lisandväärtus ilmne.  
                                                
 
1  KOM(2010) 546 (lõplik) „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus Innovaatiline liit”. 
2 Ressursid on toorained, nagu kütused, mineraalid ja metallid, aga ka toit, pinnas, vesi, õhk, biomass ja 
ökosüsteemid. 
3 KOM(2004) 38(lõplik): komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Säästvaks arenguks vajaliku 
tehnoloogia edendamine: Euroopa Liidu keskkonnatehnoloogia tegevuskava”. 
4 KOM(2011) 21 „Ressursitõhus Euroopa”. 
 
 2  
ELI ALGATUSE  EESMÄRGID 
 
Probleemianalüüsist selgub, et ökoinnovatsiooni olukorra parandamiseks Euroopas tuleb 
probleemile läheneda terviklikult nii pa kkumise kui ka nõudluse poole pealt. 
Ökoinnovatsiooni tegevuskavaga hoogustata kse ökoinnovatsiooni arendamist ja 
kasutuselevõtmist selle tõkete kõrvaldamise kaudu. Üldeesmärk on:  
• elavdada ökoinnovatsiooni ja selle kasutuselevõtmist, ai dates seega leida tõhusaid 
lahendusi keskkonnaprobleemidele ning suur endada Euroopa ressursitõhusust ja 
konkurentsivõimet. 
 
Erieesmärk nr 1: kohaldada j uhtalgatuse „Innovatiivne liit ” põhimõtteid ökoinnovatsiooni 
suhtes. Selleks seatakse järgmised tegevuseesmärgid:  
- kehtestada ökoinnovatsiooni soodustav keskkonnaalane reguleeriv raamistik;  
- kaasata ökoinnovatsiooni küsimused asja kohastesse eelkõige innovatsioonipoliitika 
meetmetesse ja algatustesse;  
- Euroopa Komisjon esitab 2012. aastal ettepane kud selle kohta, kuidas ELi vahendeid 
ELi järgmise finantsperspektiivi raam es paremini ökoinnovatsioonile suunata.  
 Erieesmärk nr 2: ede ndada ökoinnovatsiooni Euroopas.  Selleks seatakse järgmised 
tegevuseesmärgid:  
- suurendada VKEde ökoinnovatsioonisuut likkust koostöövõrgustik e loomise ja 
parimate tavade levitamise kaudu (alates 2011. aastast); 
- suurendada uute ökoinnovatsioonilahendu ste usaldusväärust turul ja nende 
investeerimisküpsust. 
 Erieesmärk nr 3: parandada ökoinnov atsiooni tingimusi maailmaturul. Selleks seatakse 
järgmised tegevuseesmärgid:  
- avada maailmaturg ökoinnovatsioonile; 
- parandada maailmas, eriti arengumaades ökoinnovatsioonisuutlikkust. 
 
VALIKUVÕIMALUSED
  
 
1. valikuvõimalus on võrdlusstsenaarium, st ra kendatakse olemasolevad või väljatöötamisel 
olevad ELi poliitikameetmed, kuid täie ndavaid ökoinnovatsiooni käsitlevaid 
poliitikameetmeid välja ei töötata. Selle va likuvõimalusega võrreldakse teisi võimalusi. 
2. valikuvõimalus on jätkata tegevust keskkonnatehnoloogia tegevuskava alusel. 
3. valikuvõimalus on meetmepakett Euroopa  2020. aasta strateegia juhtalgatuste 
edasiarendamiseks. 4. valikuvõimalus on keskenduda mitmele SMEdele mõeldud 
ökoinnovatsioonimeetmele ning 5. valikuvõimalus  on töötada ökoinnovatsiooni toetamiseks 
välja ulatuslikumad õigusnormid.   
1. valikuvõimalus: lõpetatakse kesk konnatehnoloogia tegevuskava kasutamine  
 
• Selle valikuvõimaluse kohaselt jätkatakse  vähemalt mõnda aega teatavate vahendite 
kasutamist ja poliitikasuundade järgimist, kui d ökoinnovatsioonile pööratakse vaid vähest 
tähelepanu või loobutakse üldse sellele tähelepanu pööramast. Ökoinnovatsioon i edendatakse 
eelkõige järgmise kaudu:  
 
 3 - Euroopa 2020. aasta juhtalgatuse d, sh „Innovatiivne liit”, „Üleilmastumise ajastu uus 
tööstuspoliitika”, „Ressursitõhus Eu roopa” ning „Uute oskuste ja töökohtade 
tegevuskava”; 
- keskkonnapoliitika abil jätkatakse turgude avamist ja ökoinnova tsiooni soodustamist; 
- innovatsiooni rahastatakse konkurentsivõime  ja uuendustegevuse raamprogrammi ja 
programmi LIFE+ kaudu. 
 
2. valikuvõimalus: jätkatakse keskko nnatehnoloogia tegevuskava kasutamist 
 
Praegune tegevuskava sisaldab 29 meedet, sh 9 esmatähtsat meedet (vt joonis 1). Selle 
valikuvõimaluse kohaselt jätkatakse tegevus t neljas põhivaldkonnas: 1) edendatakse 
keskkonnaalaseid uuringuid ning innustatakse avalikku ja eras ektorit investeeringuid tegema; 
2) püütakse parandada turutingimusi ökoinnovaatorite jaoks; 3) edendatakse 
keskkonnatehnoloogiat mujal maailmas ning 4) täiu statakse juhtimist ja luuakse sidusrühmade 
(avaliku sektori asutuste, ette võtete, teadlaste, finantsasu tuste jne) koostöövõrgustikke.  
 Keskkonnatehnoloogia tegevuskava jätkamise korra l oleks põhirõhk tehnoloogial (välja on 
arvatud sotsiaalne ja orga nisatsiooniline ökoinnovatsioon ) ja kasutataks lihtsat 
juhtimisstruktuuri (kõrgetasemeline töörühm).   
Joonis 1. Meetmed keskkonnatehnol oogia tegevuskava jätkamise korral  
1. mee
de Hoogustatakse ja suunatakse paremini teadusuuringuid, tut vustamistegevust ja tulemust e levitamist. Täiustatakse 
asjakohaste programmide koordineerimist.  
2. mee
de Luuakse tehnoloogiaplatvormid.  
3. mee
de Luuakse tehnoloogia katsetamise, toimevõime kont rollimise ja standardimise Euroopa võrgustikud.  
4. mee
de Töötatakse välja ja lepitakse kokku oluliste toode te, toimingute ja teenuste tulemuseesmärgid.  
5. mee
de Võetakse kasutusele rahastamisvahe ndid, et jagada keskkonnatehnoloogias se investeerimisega seotud riski.  
6. mee
de Innustatakse süstemaatilist kulude arvessevõtmist turupõhiste meetmete kaudu.  
7. mee
de Innustatakse keskkonnatehnol oogia hangete tegemist.  
8. mee
de Suurendatakse ettevõtete ja tarbijate teadlikkust.  
9. mee
de Toetatakse ökotehnoloogiat arengumaades ja  edendatakse investeeringuid väljastpoolt ELi.  
 
3. valikuvõimalus: arendatakse edasi Eu roopa 2020. aasta strateegia juhtalgatusi  
 
Selle valikuvõimaluse kohaselt täidetakse  Euroopa 2020. aasta strateegias võetud 
ökoinnovatsiooniülesanded, eeskätt vaadatakse läbi keskkonnaal ased õigusaktid, kaasatakse 
ökoinnovatsiooniküsimused innovatsioonipartnerlusse  või toetatakse ro helisi oskusi. Kuigi 
need meetmed on juba praegu kohustuslikud, k aasneks tegijatele selle valikuvõimalusega 
tugev isevastutus.  Keskkonnatehnoloogia tegevuskava rakendamisel s aadud kogemustele tuginedes laiendatakse 
selle valikuvõimaluse puhul tähelepanu rohe liselt tehnoloogialt ök oinnovatsioonile ja 
tõhustatakse tegevuskava struktuuri.   
4. valikuvõimalus: SMEdele mõeldud meetmed  
 
Selleks et haarata kinni uutest võimalustest, peavad VKEd hakkama aktiivselt ökoinnovatsiooniga tegelema ja seda kasutama
5. 4. valikuvõimalusega keskendutakse VKEde 
                                                 
5 Keskkonnatehnoloogia tegevuskava 8. foorumi deklaratsioon, juuni 2008, „Fostering eco-innovation in SMEs”. 
 
 4 vajadustele ökoinnovatsiooni val dkonnas, käsitletakse ka muud kui tehnilist ökoinnovatsiooni 
ning pööratakse suurt tähelepanu üleilmsele mõõtmele ja koostöövõrgustike loomisele. 
Meetmeid võetakse kahes üldvaldkonnas: ökoi nnovatsioonile suunat ud lisameetmed, mis on 
Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatust e omadest kaugeleulatuvamad, ning üleilmsed 
meetmed.   
5. valikuvõimalus: ulatuslik ELi ökoinnovatsioonipoliitika  
 
Selle valikuvõimaluse meetmeid saab rakendad a lisaks teiste valikuvõimaluste omadele (ja 
mitte ainult nende asemel). See võimalus kätk eb kaugeleulatuvamaid eesmärke, tugevamaid 
õigusnorme ning on pikema perspektiiviga. Te gevusmeetmetele orienteeritud 3. ja 4. 
valikuvõimalusest erineb see aga veel ka se lle poolest, et sisald ab pigem üldpõhimõtteid. 
Meetmete eest vastutaksid eri tasand ite valitsusasutused ja osalejad.  
 
MÕJUANALÜÜS
  
 
Võrreldi valikuvõimaluste asjakohasust eesmärk ide saavutamisel, eeldatavat mõju ja 
teostatavust.   
1. valikuvõimalus: keskkonnatehnoloogia tegevuskava kasutami st ei jätkata  
 
Selle valikuvõimaluse kohaselt lõpetatakse keskkonnatehnoloogia tegevuskava kasutamine. 
Jätkatakse olemasolevaid innovatsiooni-, keskkonna- ja muude poliitikavaldkondade meetmeid ilma eritähelepanuta ökoinnovatsioonile.   Keskkonnatehnoloogia tegevuskava lõpetamine tähenda ks ka seda, et ELi tasandil ei toetata 
enam keskkonnatehnoloogia kontrollimise  ELi raamistiku koostamist, mida tehakse praegu 
keskkonnatehnoloogia kontrollimise katseprogra mmi ning muude sellega seotud uuringute ja 
katseprojektide raames. Tõenäoliselt arendatakse ja katsetatakse riigisiseseid programme, mille tulemuseks võivad olla erinevad vast astikku tunnustamata programmid, mis ei aita 
praktiliselt üldse edendada ro helist tehnoloogiat väljaspool riik ide turge. Rahvusvahelise 
koostöö tulemusel koostatakse tõenäolis elt keskkonnatehnoloogia kontrollimise 
rahvusvaheline standard, kuid ilma et EL selles töös osaleks. On oht, et ELi poliitikat ja 
tööstuse iseärasusi ei võeta arvesse. Kõige selle tagajärjel jääks kasutamata ELi keskkonnatehnoloogia turustamise võimalused.  Kuigi keskkonnatehnoloogia tegevuskava lõpe tamise korral jätk ataks ökoinnovatsiooni 
rahalist toetamist ka järgmise finantsperspektiiv i alusel, ei tehtaks seda  nii sihipäraselt, sest 
puuduks põhjalik arusaam Euroopa ökoinnovatsiooni süsteemist. Selle süsteemi tundmine on 
aga üks kõnealuse tegevuskava prioriteete.   Kokkuvõttes tehtaks võrreldes praeguse oluko rraga vähem ökoinnovats iooni ja võetaks 
ökoinnovatsiooniga seotud küsimusi poliitikas vähem arvesse. Selle valikuvõimalusega 
võrreldakse teisi võimalusi.  
2. valikuvõimalus: jätkatakse keskko nnatehnoloogia tegevuskava kasutamist  
 
Keskkonnatehnoloogia tegevuskaval on kaudne mõju, sest tegemist ei ole kindla eelarvega 
programmiga, vaid nö katuskavaga, mille kaudu koondatakse eri sekkumisvahendid ning 
mõjutatakse muude, sageli ulatuslikumat e ja mitte otseselt keskkonnale suunatud 
programmide ja kavade suunitlust ja mahtu.   
 
 5 Keskkonnatehnoloogia tegevuskava jätkam ine tähendaks jätkuvat tähelepanu 
keskkonnatehnoloogiale ning mõjuks soodsalt keskkonnatehnoloogia innoveerimisele, 
ökotööstuse konkurentsivõimele (sh tööhõivele sell es sektoris), keskkonna le ja tervisele. 
Kuna kõnealuse tegevuskava meetmed on vaba tahtlikud ja aruandlusnõuded minimaalsed, 
oleks otsene halduskoormus väike ning peaasjali kult seotud meetmete elluviimiseks vajaliku 
personaliga.  
2. valikuvõimalus hõlmab küll kõiki erieesmärk e, kuid aitaks neid suhteliselt vähesel 
määral täita. Seda eelkõige põhjusel, et hõlmatud on üksnes keskkonnatehnoloogia, 
meetmeid ei ole saadud kogemuste põhj al muudetud ning puudub kooskõla uute 
poliitikaeesmärkidega. 
 
3. valikuvõimalus: arendatakse edasi Eu roopa 2020. aasta strateegia juhtalgatusi  
 
Fookuse nihutamine keskkonnatehnoloogialt ökoinnova tsioonile aitab anda  tööstussektorile 
konkurentsieelise ning võib mõjutada s oodsalt keskkonda, majandust ja tööhõivet.  Tõhusam 
ressursikasutus aitab toime tulla kliimamuutus tega ja elavdada majanduskasvu. Lisaks oleks 
ökoinnovatsiooni tegevuskava, mille põhi rõhk on ressursitõhususel, kooskõlas 
Euroopa 2020. aasta algatuses esitatud strateeg iaga. Mis puutub sotsiaalsesse mõjusse, siis 
mõjutaks see valikuvõimalus soodsalt n ii tervist (sh väiksem keskkonnamõju tänu 
säästvamatele lahendustele ) kui ka tööhõivet.  
 Halduskoormus võib veidi suureneda, nt kui nähakse ette vabatahtlikud tegevuskavad.  
 
3. valikuvõimalus on tervikli k poliitiline lahendus erieesmärkide saavutamiseks, 
täiendab hästi juhtalgatust „Innovatiivne li it” ning aitab hästi eesmärke saavutada.  
 
4. valikuvõimalus: SMEdele mõeldud meetmed  
 
See valikuvõimalus aitab tõhusalt rahulda da ökoinnovatiivsete VKEde vajadused, kuna 
pannakse rõhku koostöövõrgustike loomisele ja VKEsid valmistatakse paremini ette turuvõimalusi ära kasutama (nt valmistades ne id paremini ette turul tegutsemiseks).  
 
4. valikuvõimalus on hea po liitiline lahendus ökoinnovat iivsete VKEde vajaduste 
rahuldamiseks ja aitab hästi eesmärke saavutada.  
 
5. valikuvõimalus: ulatuslik ELi ökoinnovatsioonipoliitika  
 
Süstemaatiline ökoinnovatsioon nõuab teadlaste,  majanduslike sidusrühmade ja poliitiliste 
otsustajate koordineeritud meetmeid. 5. valikuvõimalus ega püütaks kehtestada 
keskkonnamõju kajastavad hinnad ja parandataks  seega turutingimusi ökoinnovaatorite jaoks. 
Luubi alla võetakse ülemäärase ressursside ja energiakasutuse ning suure jäätme- ja 
heitkoguse tekke põhjused. See radikaalsem lähenemi sviis kätkeb algpõhjustega tegelemist ja 
seega minnakse tavapärasest keskkonnapoliitikast kaugemale. Kirjeldatud meetmete vajalikkuses ei ole kaheldud ei erialakirj anduses ega ka sidusrühmadega käesoleva 
mõjuhinnangu koostamiseks peetud aruteludel.   Sellel valikuvõimalusel oleks suur  pikaajaline mõju. Sotsiaalne  mõju oleks märkimisväärne: 
muutuda võib tööstusstruktuur ja  sellega seoses ka tööhõive , ka mõju konkurentsivõimele 
võib olla suur (kui EL ei võta ar vesse võimalikku mõju kaubandusele). 
 
 
 6 VALIKUVÕIMALUSTE  VÕRDLUS 
 
Allpool toodud joonisel on antud ülevaade poliitikavalikute üldise st tulemuslikkusest, võttes 
arvesse nende laiemat mõju ja teostatavust.  
Joonis 2. Valikuvõimaluste võrdlus 1. valikuvõimalusega.  
Kokkuvõtlik tabel ja hindamiskriteeriumid
1.valikuvõimalus *2. valikuvõimalus 3. valikuvõimalus 4. valikuvõimalus 5. valikuvõimalus
AsjakohasusAsjakohasus strateegiliste 
eesmärkide saavutamisel Ei ole asjakohane keskmine suur keskmine/suur suur **
MõjuMõju 
innovatsioonisüsteemileEi ole asjakohane ++ + + + +
++
Keskkonnamõju Ei ole asjakohane ++ + + + +++
Mõju konkurentsivõimele Ei ole asjakohane + ++ +++
 -/++ ***
ELi lisandväärtus Ei ole asjakohane ++ +++ ++++++
TeostatavusPanus laiema mõju 
saavutamisseEi ole asjakohane ++ +++ ++
+
Meetmete kestus (keskmiselt) Ei ole asjakohane <2 aastat < 2-5 aastat < 2-5 aastat > 5 aastat
**5. valikuvõimalust hinnatakse väga asjakohaseks, eelkõige seoses turutingimuste parandamisega pikas perspektiivis.
*** Lühikeses perspektiivis võib mõju konkurentsivõimele olla negatiivne (nt ressursimaksud võivad piirata ressursimahukate töö stusharude 
konkurentsivõimet).* Keskkonnatehnoloogia tegevuskava lõpetamise tegelik negatiivne mõju sõltub muudest ELi meetmetest, millega võidakse asendada kõnealuse 
tegevuskava meetmed.
 
 
Kokkuvõttes ning pidades silmas, et on häda sti vaja mõistliku ajavahemiku jooksul 
rakendatavat suunitletud ja tä iustatud ökoinnovatsioon ialgatust, vastab 3. valikuvõimalus 
kõige paremini uuele poliiti lisele olukorrale. 4. valikuvõimal us on suunatud otse VKEde 
probleemide põhjuste lahendamisele. 5. vali kuvõimalus on pikaajalisem strateegia 
ressursitõhusale, konkurentsivõimelisele ja  säästvale majandusele üleminekuks. Kõige 
sobivam on seega 3. ja 4. valikuvõimaluse  kombinatsioon, mille kaudu kujundataks 
ökoinnovatsioonipoliitika tege vuskava keskpikas perspektiivis  ning rahuldataks VKEde 
vajadused ökoinnovatsiooni valdkonnas. Need kaks valikuvõim alust toimiksid koos 
suurepäraselt ja täiendaksid üksteist. Li saks puudub nende kombineerimisel negatiivne 
kõrvalmõju. Selline kombinatsioon aitaks kõige paremini saavutada kindlaksmääratud 
eesmärgid ja kõrvaldada probleemide põhjused.   Peale selle võetaks 3. ja 4. valikuvõimaluse kombi neerimisel arvesse laiaulatuslikul avalikul 
arutelul esitatud argumente , pöörates näiteks suurt tä helepanu VKEde koostöövõrgustike 
loomise, rahastamis- ja koolitusvajadustele. Li ikmesriikide ettevõtlussektor soovis meetmeid 
ökoinnovatsiooni raamtingimuste kehtestami seks (3. valikuvõimalus). Tugevam 
juhtimisstruktuur (3. valikuvõimalus) suurema rõhuasetusega üksteise poliitikast õppimisele, 
koordineerimisele ja tegevuskavade koosta misele leidis laialdast poolehoidu nii 
kõrgetasemelise töörühma kohtumistel kui ka sidusrühmadega peetud aruteludel. 
Sidusrühmad toetasid sihipärast lähenemisviis i suhetele ökoinnovatsiooni välispartneritega 
(4. valikuvõimalus) ning meetmete võtmist loodud koostöövõrgustike ja kanalite kaudu, et 
vältida tegevuse kattumist.   
SEIRE
 JA HINDAMINE 
 
Ökoinnovatsiooni tegevuskava on  üldine poliitiline raamistik  ning seetõttu on selle 
rakendamist raske seirata ja hinnata. Näitajate valimisel tuleb arvestada kava suure rakendusalaga. Seepärast tuleb just üldisema mõju hindamisel kasutada representatiivseid 
näitajaid (sobivate andmete piiratud kättes aadavuse või puuduse tõtt u) või kvalitatiivseid 
hinnanguid.  
 
 7  
Ökoinnovatsiooni tegevuskava saab hinnata kahel tasandil: – aruandlus kõnealuse kava alusel toimuva tegevuse kohta, nt ökoinnovatsiooni foorumid, 
kõrgetasemeline töörühm, osal emine talitustevahelistel aruteludel ja eriuuringud 
(sisearuandlus) ning 
– peamiste seirenäitajate kogumine kõigi kõnealuse kava meetmete rakendamise kohta 
koostöös rakendusasutustega (välisaruandlus). 
 Hindamine hõlmab järgmist: 
• kogutakse kvantitatiivseid ja kvalitatii vseid andmeid edus ammude kohta kõigi 
kõnealuse kava meetmete eesmärkide saavutam isel (võimaluse korral hinnatakse kava 
hindamiseks üksikuid meetmeid eraldi); 
• analüüsitakse kõnealuse kava t öörühma tegevuse tulemusi ja  mõju (analüüsitakse, mis 
annab kavale lisandväärtuse eesmärkide täitmisel). 
 Kõrge hindamiskvaliteedi tagamiseks pannakse ette, et ökoinnovatsi ooni tegevuskava kohta 
tehakse nii sise- kui ka välishindamisi.  Siinkohal on suureks abiks ökoinnovatsiooni 
vaatluskeskus, kus kogutakse andmeid tu ru ja suundumuste kohta. Keskkonnatehnoloogia 
tegevuskava rakendamisel saadud kogemused nä itasid, et oli raske kindlaks teha, kas 
avaldunud mõju põhjustasid nimetatud kava meetmed. Pideva sisehindamise käigus 
kogutakse kasulikke andmeid.