ET

Brüssel 30.7.2008

KOM(2008) 497 lõplik

2008/0164 (ACC)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 2112/78, millega kiidetakse heaks 14. novembri 1975. aasta Genfi tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon)

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. Ettepaneku taust

1.1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

14. novembril 1975. aastal sõlmitud tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon) kiideti Euroopa Majandusühenduse nimel heaks nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2112/78. Konventsioon jõustus ühenduses 20. juunil 1983.

Pärast konventsiooni vastuvõtmist tuli TIR-protseduuri ajakohastamiseks ja karmistamiseks, kõigi TIR-süsteemi osaliste õiguste ja kohustuste täpsemaks määratlemiseks ning rahvusvahelist organisatsiooni sihttolliasutustele esitatavatest TIR-märkmikest kiiresti teavitava elektroonilise süsteemi kasutusele võtmiseks TIR-konventsiooni muuta.

Käesoleva määruse eesmärk on, et nõukogu kiidaks heaks kõik muudatused, mille on teinud osalised, sh Euroopa Ühendus, kuid mida ei ole ühenduse õiguskorda ametlikult üle võetud.

1.2. Üldine taust

TIR-konventsiooniga, mida haldab Genfis asuv Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjon (UNECE), on kehtestatud tollitransiidiprotseduur maanteetranspordiga teostatava rahvusvahelise kaubaveo suhtes. Konventsiooniosalisi on praegu 68, sh kõik Euroopa Ühenduse liikmesriigid ja Euroopa Ühendus tervikuna.

Konventsiooniga võimaldatakse vedada kaupu, mille suhtes kohaldatakse tollide ja maksude peatamist, üle piiri tolliametite minimaalse sekkumisega. Vähendades tavapäraseid takistusi rahvusvahelisel kaubaveol, soodustatakse TIR-süsteemiga rahvusvahelise kaubanduse arengut. Vähendades viivitusi transiitvedudel, aitab süsteem saavutada märkimisväärset kokkuhoidu veokuludes. Süsteemi suurim eelis tuleneb asjaolust, et TIR-konventsiooniga võimaldatakse rahvusvahelise garantiiketi kaudu suhteliselt lihtsalt juurdepääsu nõutavale tagatisele.

Alates 1975. aastast on TIR-konventsiooni mitmel korral muudetud. Mõned muudatused on tehnilised ning käsitlevad sõidukeid või konteinereid, mida võib pidada turvaliseks TIR-märkmiku alusel toimuval kaubaveol.

Alates TIR-märkmiku rakendamisest on mitmel korral muudetud ka selle kujundust, selleks et muuta märkmiku kasutamine lihtsamaks ning et see sisaldaks kõiki TIR-vedudeks vajalikke andmeid.

TIR-protseduur, nagu ka teised tollitransiidiprotseduurid, on viimastel aastatel olnud pettuste objektiks. Sellest tekkinud probleemid on põhjustanud konventsiooniosalistele olulisi eelarvekadusid ning kahjustavad kaubavahetust ja majandustegevust Euroopas. Seega osutus vajalikuks muuta TIR-konventsiooni, et parandada selle protseduuride ja formaalsuste tõhusust pettusevastases võitluses. Kui teatav hulk neist muudatustest hõlmas 1975. a konventsiooni, siis suurem osa neist käsitleb siiski väga tehnilisi küsimusi, mis on seotud näiteks sõidukite konstruktsiooniga. Viimastel aastatel on see läbivaatamisprotsess pettuste põhjustatud probleemide mõjul olnud rohkem keskendatud asjaomaste osaliste õigustele ja kohustustele.

Pärast kõigi muudatuste vastuvõtmist TIR-konventsiooni halduskomitee poolt tundub asjakohane viia need sisse ühenduse õiguskorda, muutes nõukogu määrust (EMÜ) nr 2112/78.

1.3. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2112/78, 25. juuli 1978, millega kiidetakse heaks 14. novembri 1975. aasta Genfi tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon).

1.4. Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

Kavandatud määrus on kooskõlas ühise kaubandus- ja transpordipoliitikaga. Maanteetransporti lihtsustava TIR-süsteemiga lubatakse vedada kaupu tolliametite minimaalse sekkumisega läbi 68 konventsiooniosalise riigi territooriumi ning võimaldatakse rahvusvahelise garantiiketi kaudu suhteliselt lihtsalt juurdepääsu nõutavatele tagatistele. TIR-konventsiooni abil saavutatud lihtsustamine on kooskõlas uuendatud Lissaboni strateegiaga. Muudatuste ametlik vastuvõtmine on kooskõlas parema õigusloome poliitikaga.

2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine

2.1. Konsulteerimine huvitatud isikutega

Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus.

Konsultatsioone peeti Rahvusvahelise Maanteetranspordi Liiduga, TIR-juhatuse kõigi garantiiühingutega ning kõigi TIR-konventsiooni osaliste tolliametitega. Konsultatsioonid toimusid ka tolliseadustiku komitee kohtumistel ja tolliküsimuste töörühma ning TIR-konventsiooni halduskomitee istungitel.

Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine.

Kõik isikud, kellega konsulteeriti, pidasid vajalikuks, et ühendus viib TIR-konventsiooni muudatused sisse oma õiguskorda. Tolliseadustiku komitees olid liikmesriigid seisukohal, et nõukogu peaks vastu võtma TIR-konventsiooni konsolideeritud versiooni, mitte eraldi kõik muudatused, mida on umbes 28, kuna mõned neist on asendatud hilisemate muudatustega ja pole seetõttu enam asjakohased.

2.2. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

2.3. Mõju hindamine

Ühendusel tuleb ametlikult vastu võtta kõik seni halduskomitee poolt vastuvõetud kehtivad TIR-konventsiooni muudatused.

Mõned neist muudatustest käsitlevad tehnilisi küsimusi, nt rõngaste ja avade vahemikku TIR-veokite tendil; võimalust kasutada lastinimekirju TIR-märkmiku lisana, isegi kui lastimanifestis on piisavalt ruumi teabe sisestamiseks kõigi veetavate kaupade kohta; uusi ohutusnõudeid TIR-veokite lastiruumide põrandatele; kuidas kindlustada TIR-veokite ventilatsiooniavasid; teatavat liiki maanteesõidukite ehitust.

Teised muudatused ei ole tehnilist laadi, nt nõue, et TIR-märkmikke väljaandvatel ja kasutavatel ettevõtjatel peab olema tolliasutuse luba. Loodi ka TIR-juhatus ─ ekspertidest koosnev täitevorgan, mille ülesandeks on jälgida konventsiooni kohaldamist. Samuti määrati täpsemalt kindlaks TIR-süsteemi peamiste osaliste ülesanded ja kohustused.

Et tõhusamalt kontrollida ja kindlustada TIR-korra praegust toimimist, viiakse sisse garantiiketi korraldamise ja toimimise eest vastutavat rahvusvahelist organisatsiooni sihttolliasutustele esitatavatest TIR-märkmikest teavitav elektrooniline süsteem. Uue 10. lisaga kehtestatakse ametlikult SafeTIR-süsteem, mille abil jälgitakse kõigi asjaomaste osaliste huvides TIR-veoetappide lõppemist / osalist lõppemist.

Käesoleva määruse vastuvõtmisega viib ühendus muudetud TIR-konventsiooni

tolliasutuste ja transporditööstuse huvides oma õiguskorda sisse.

3. Ettepaneku õiguslik külg

3.1. Kavandatud meetmete kokkuvõte

Kavandatud määrusega viiakse ametlikult sisse kõik kehtivad TIR-konventsiooni muudatused ning muudetakse nõukogu 25. juuli 1978. aasta määrust (EMÜ) nr 2112/78, millega kiidetakse heaks 14. novembri 1975. aasta Genfi tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon).

3.2. Õiguslik alus

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 133.

3.3. Subsidiaarsuse põhimõte

Ühendus on TIR-konventsiooni osaline ning on seepärast kohustatud kohaldama TIR-konventsiooni muudatusi. Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

3.4. Proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas. Sellega muudetakse rahvusvahelist kokkulepet, mistõttu see vastab proportsionaalsuse põhimõttele. TIR-konventsiooni halduskomitee on juba vastu võtnud kõik kõnealused muudatused ning neid kohaldatakse kõigis liikmesriikides.

3.5. Õigusakti valik

Kavandatud õigusakt(id): määrus.

Kavandatud määrusega muudetakse määrust (EMÜ) 2112/78, millega viidi TIR-konventsioon sisse ühenduse õiguskorda.

4. Mõju eelarvele

Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.

5. Lisateave

5.1. Lihtsustamine

Ettepanekuga lihtsustatakse õigusakte.

Kavandatud määrusega viiakse ühenduse õiguskorda sisse kõik kehtivad TIR-konventsiooni muudatused.

5.2. Kehtiva õigusakti muutmine

Ettepaneku vastuvõtmisel asendatakse nõukogu 25. juuli 1978. aasta määruse (EMÜ) nr 2112/78 (millega kiidetakse heaks 14. novembri 1975. aasta Genfi tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon)) lisa.

2008/0164 (ACC)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 2112/78, millega kiidetakse heaks 14. novembri 1975. aasta Genfi tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut [1]

ning arvestades järgmist:

(1) 14. novembril 1975. aastal sõlmitud tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon) [2] kiideti Euroopa Ühenduse nimel heaks nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2112/78 [3] ja see jõustus ühenduses 20. juunil 1983 [4].

(2) TIR-süsteem võimaldab transportida kaupu rahvusvahelise transiidikorra alusel vahetolliasutuste võimalikult vähese sekkumisega ning loob rahvusvahelise garantiiketi kaudu suhteliselt lihtsalt juurdepääsu nõutavale tagatisele.

(3) Alates 1975. aastast võeti erinevatel etappidel kooskõlas kõnealuse konventsiooni artiklites 59 ja 60 sätestatud korraga vastu mitmed TIR-konventsiooni muudatused. Nende erinevatel etappidel tehtud muudatuste eesmärk oli muuta TIR-protseduur turvalisemaks ning kohandada seda muutuva transpordi- ja tollikeskkonnaga.

(4) Esimesel etapil tehtud muudatused jõustusid 1999. aasta veebruaris ning nendega kehtestati konventsiooni 9. lisa. Selles lisas sätestati TIR-protseduuri kasutamise miinimumnõuded ja sellel juurdepääsu tingimused. Kõnealuste muudatustega antakse juurdepääs TIR-süsteemile ainult volitatud veoettevõtjatele ning heakskiidetud riiklikele garantiiühingutele. See annab riikide ametiasutustele võimaluse täielikult kontrollida ja jälgida TIR-süsteemi peamisi kasutajaid.

(5) Samal ajal asutati TIR-juhatus. Selle ekspertidest koosneva täitevorgani ülesandeks on jälgida konventsiooni kohaldamist ning vajadusel hõlbustada vaidluste lahendamist TIR-süsteemi kuuluvate konventsiooniosaliste, ühingute, kindlustusettevõtjate ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel.

(6) Teisel etapil tehtud muudatused jõustusid 2002. aasta mais ning tugevdasid TIR-protseduuri, määratledes selgemalt TIR-süsteemi toimimise ja korraldamise eest vastutava rahvusvahelise organisatsiooni ülesanded ja kohustused. Määratleti kõnealuse organisatsiooni, selle liikmesühingute ning ka TIR-konventsiooni halduskomitee vahelised suhted.

(7) Lisaks kehtestati teisel etapil uued sätted teatavat liiki maanteesõidukite ehituse kohta. Kõnealuseid muudatusi nõudis transporditööstus ning need annavad võimaluse kasutada TIR-vedudel kardintendiga sõidukeid ja konteinereid.

(8) Et tõhusamalt kontrollida TIR-süsteemi ja tagada TIR-korra praegune toimimine, viiakse sisse sätted garantiiketi korraldamise ja toimimise eest vastutavat rahvusvahelist organisatsiooni sihttolliasutustele esitatavatest TIR-märkmikest teavitava elektroonilise süsteemi kohta. TIR-konventsiooni 10. lisas kehtestati SafeTIR-süsteem ning see jõustus 2006. aasta augustis.

(9) Niipea kui osutus vajalikuks, viidi TIR-konventsiooni sisse uued muudatused. Et lihtsustada TIR-märkmiku kasutamist ja hõlmata kõiki TIR-vedudeks vajalikke andmeid, kohandati TIR-märkmiku kujundust. Teatavatel tingimustel võib ka lastinimekirju kasutada TIR-märkmiku lisana, isegi kui lastimanifestis on piisavalt ruumi teabe sisestamiseks kõigi veetavate kaupade kohta. Kehtestati ka kord juhtudeks, kui TIR-vedu ei saa osaliselt toimuda maanteel või kui see osa ei ole hõlmatud TIR-süsteemiga.

(10) Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 2112/78 vastavalt muuta.

(11) Muudatuste arvukust arvestades tuleks määruse (EÜ) nr 2112/78 lisa selguse huvides täielikult asendada.

(12) Kõik kuni 2008. aasta lõpuni vastuvõetud, konventsiooni artiklites 59 ja 60 sätestatud korraga kooskõlas olevad muudatused lisatakse käesoleva määruse lisasse. Sellest tulenevalt peaks määrus jõustuma 1. jaanuaril 2009,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 2112/78 lisa asendatakse käesoleva määruse lisas oleva tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

TIR-MÄRKMIKE ALUSEL TOIMUVA RAHVUSVAHELISE KAUBAVEO TOLLIKONVENTSIOON (1975. aasta TIR-KONVENTSIOON)

KONVENTSIOONIOSALISED,

SOOVIDES hõlbustada rahvusvahelist maanteesõidukitega toimuvat kaubavedu,

VÕTTES ARVESSE, et veotingimuste parandamine on üks peamisi tegureid omavahelise koostöö arendamisel,

DEKLAREERIDES oma poolehoidu rahvusvaheliste vedude haldusformaalsuste lihtsustamise ja ühtlustamise suhtes, eriti piiridel,

ON KOKKU LEPPINUD järgmises:

I peatükk

Üldsätted

a) Mõisted

Artikkel 1

Konventsiooni kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) TIR-vedu – kaupade vedu lähtetolliasutusest sihttolliasutusse käesoleva konventsiooniga ettenähtud protseduuri alusel, mida nimetatakse „TIR-protseduur“;

b) TIR-veoetapp – TIR-veo osa konventsiooniosalise territooriumil alates lähtetolliasutusest või sisenemise vahetolliasutusest kuni sihttolliasutuse või väljumise vahetolliasutuseni;

c) TIR-veoetapi algus – maanteesõiduk, autorong või konteiner on koos lasti ja selle juurde kuuluva TIR-märkmikuga esitatud kontrollimiseks lähtetolliasutusele või riigi tolliterritooriumile sisenemise vahetolliasutusele ning nimetatud tolliasutus on TIR-märkmikku aktsepteerinud;

d) TIR-veoetapi lõppemine – maanteesõiduk, autorong või konteiner on koos lasti ja selle juurde kuuluva TIR-märkmikuga esitatud kontrollimiseks sihttolliasutusele või riigi tolliterritooriumilt väljumise vahetolliasutusele;

e) TIR-veoetapi lõpetamine – tolliasutus aktsepteerib, et konventsiooniosalise territooriumil toimunud TIR-veoetapp on korrektselt lõppenud. Tolliasutus teeb selle kindlaks sihttolliasutuses või tolliterritooriumilt väljumise vahetolliasutuses olevate andmete ja lähtetolliasutuses või tolliterritooriumile sisenemise vahetolliasutuses olevate andmete võrdlemise teel;

f) impordi- või eksporditollimaksud ja impordi- või ekspordimaksud – tollimaksud ning kõik muud maksud ja tasud, mis tuleb tasuda kaupade impordil või ekspordil või seoses impordi või ekspordiga, välja arvatud tasud summas, mis vastab osutatud teenuste ligilähedasele maksumusele;

g) maanteesõiduk – nii maantee-mootorsõiduk kui ka iga sellega ühendatav haagis või poolhaagis;

h) autorong – ühendatud sõidukid, mis liiguvad maanteel ühe sõidukina

j) konteiner – veoseade (tõstuk-furgoon, vahetatav tsistern või muu selline seade), mis on

i) täielikult või osaliselt kinnine, moodustades kauba hoidmiseks vajaliku ruumi;

ii) püsiva konstruktsiooniga ja seepärast piisavalt tugev korduvkasutuseks;

iii) spetsiaalselt ehitatud ühe või mitme veoliigiga ilma vahepealse ümberlaadimiseta kaubaveo hõlbustamiseks;

iv) ehitatud kauba hõlpsaks käsitsemiseks, eelkõige ühelt veoliigilt teisele ümberlaadimisel;

v) ehitatud nii, et seda on lihtne täita ja tühjendada;

vi) siseruumalaga üks kuupmeeter või rohkem.

Demonteeritavat üksust käsitatakse konteinerina;

k) lähtetolliasutus – konventsiooniosalise tolliasutus, kus algavad kauba pealelaadimisega või osalise pealelaadimisega TIR-veod;

l) sihttolliasutus – konventsiooniosalise tolliasutus, kus lõpevad kauba mahalaadimisega või osalise mahalaadimisega TIR-veod;

m) vahetolliasutus – konventsiooniosalise tolliasutus, mille kaudu maanteesõiduk, autorong või konteiner siseneb konventsiooniosalise territooriumile või väljub sellelt TIR-veo ajal;

n) isik – nii füüsiline kui ka juriidiline isik;

o) TIR-märkmiku valdaja – isik, kellele on vastavuses TIR-konventsiooni asjakohaste sätetega välja antud TIR-märkmik ja kelle nimel on esitatud tollideklaratsioon TIR-märkmiku kujul, millest ilmneb soov suunata kaup TIR-protseduurile lähtetolliasutuses. Valdaja vastutab maanteesõiduki, autorongi või konteineri koos veosega ja selle juurde kuuluva TIR-märkmiku esitamise eest lähtetolliasutuses, vahetolliasutuses ja sihttolliasutuses ning TIR-konventsiooni teiste asjakohaste sätete nõuetekohase järgimise eest;

p) raske või suuremahuline kaup – raske või suuremahuline ese, mida selle massi, suuruse või laadi tõttu ei veeta tavaliselt kinnises maanteesõidukis või konteineris;

q) garantiiühing – ühing, kellele konventsiooniosalise tolliasutus on andnud loa tegutseda TIR-protseduuri kasutavate isikute käendajana.

b) Reguleerimisala

Artikkel 2

Käeasolevat konventsiooni kohaldatakse kauba veol maanteesõiduki, autorongi või konteineriga vahepealse ümberlaadimiseta üle ühe või enama riigipiiri konventsiooniosalise lähtetolliasutuse ja teise või sama konventsiooniosalise sihttolliasutuse vahel, tingimusel, et osa TIR-veost toimub maanteel.

Artikkel 3

Konventsiooni kohaldamiseks:

a) peab vedu toimuma:

i) III peatüki punktis a sätestatud tingimuste kohaselt eelnevalt heakskiidetud maanteesõidukite, autorongide või konteineritega või

ii) III peatüki punktis c sätestatud tingimuste kohaselt muude maanteesõidukite, autorongide või konteineritega; või

iii) maanteesõidukitega või erisõidukitega, nagu autobussid, kraanad, tänavapühkimisautod, segulaotamismasinad jms, mis on eksporditud ja mida järelikult loetakse omal jõul lähtetolliasutusest sihttolliasutusse edasitoimetatavateks kaubaartikliteks III peatüki punktis c sätestatud tingimuste kohaselt. Kui taoliste sõidukitega veetakse muud kaupa, siis kohaldatakse eespool, vastavalt alapunktides i ja ii sätestatud tingimusi;

b) eespool nimetatud vedudele peab andma tagatise vastavalt artiklile 6 tunnustatud ühing ja need veod peavad olema teostatud TIR-märkmiku alusel, mis peab vastama konventsiooni 1. lisas esitatud näidistele.

c) Põhimõtted

Artikkel 4

Vahetolliasutuses ei tule TIR-protseduuri alusel veetavalt kaubalt tasuda või deponeerida impordi- või eksporditollimakse ega impordi- või ekspordimakse.

Artikkel 5

1 Kaupa, mida veetakse TIR-protseduuri alusel tollitõkendiga varustatud maanteesõiduki, autorongi või konteineriga, üldiselt vahetolliasutuses ei kontrollita.

2 Kuritarvituste ärahoidmiseks võib toll siiski sellistes tolliasutustes eeskirjade eiramise kahtluse korral ja muudel erandjuhtudel kaupa kontrollida.

II peatükk

TIR-märkmiku väljaandmine

Garantiiühingu vastutus

Artikkel 6

1. Iga konventsiooniosaline võib lubada ühingul väljastada TIR-märkmikke kas ise või asjaomase ühingu kaudu ning tegutseda käendajana, kui 9. lisa I osas sätestatud miinimumtingimused ja -nõuded on täidetud. Luba tunnistatakse kehtetuks, kui 9. lisa I osas sisalduvad miinimumtingimused ja -nõuded ei ole enam täidetud.

2. Riik ei tunnusta ühingut, kui tema antud tagatis ei kata kohustusi, mis on tekkinud selles riigis seoses kaubaveoga sellise TIR-märkmiku alusel, mille on välja andnud kõnealuse ühinguga samasse rahvusvahelisse organisatsiooni kuuluv välisriigi ühing.

2 a. Lõikes 2 viidatud rahvusvahelisele organisatsioonile annab TIR-halduskomitee volitused võtta endale vastutus rahvusvahelise garantiisüsteemi tõhusa organiseerimise ja toimimise eest tingimusel, et organisatsioon nõustub selle ülesandega.

3. Ühing annab TIR-märkmiku välja ainult isikutele, kellel nende konventsiooniosaliste pädevad asutused, kus on asjaomaste isikute elu- või asukoht, ei ole keelanud kasutada TIR-protseduuri.

4. TIR-protseduuri kasutamise luba antakse ainult nendele isikutele, kes täidavad konventsiooni 9. lisa II osas sätestatud miinimumtingimusi ja -nõudeid. Ilma et see piiraks artikli 38 kohaldamist, tunnistatakse see luba kehtetuks, kui nende nõuete täitmine ei ole enam tagatud.

5. TIR-protseduuri kasutamise luba antakse konventsiooni 9. lisa II osas sätestatud korras.

Artikkel 7

TIR-märkmiku vormidelt, mille saadavad garantiiühingule asjaomased välisriikide ühingud või rahvusvahelised organisatsioonid, ei tule tasuda impordi- ja eksporditollimakse ega impordi- ja ekspordimakse ning nende suhtes ei kehti ka impordi- ja ekspordikeelud ega

-piirangud.

Artikkel 8

1. Garantiiühing kohustub tasuma impordi- või eksporditollimaksud ja impordi- või ekspordimaksud võimaliku viivisega, mis tuleb maksta selle riigi tollialaste õigusaktide alusel, kus avastati eeskirjade eiramine seoses TIR-veoga. Ühing vastutab solidaarselt nende isikutega, kes peavad eespool nimetatud summad tasuma.

2. Kui konventsiooniosalise õigusaktides ei nähta ette impordi- või eksporditollimaksude ja impordi- või ekspordimaksude tasumist vastavalt lõikele 1, kohustub garantiiühing tasuma samadel tingimustel summa, mis on võrdne impordi- või eksporditollimaksude ning impordi- või ekspordimaksudega ja millele on vajaduse korral liidetud viivis.

3. Iga konventsiooniosaline määrab kindlaks maksimaalse summa ühe TIR-märkmiku kohta, mille tasumist võib garantiiühingult nõuda lõigete 1 ja 2 alusel.

4. Garantiiühingu vastutus selle riigi tolli ees, kus lähtetolliasutus asub, tekib hetkel, mil tolliasutus TIR-märkmiku aktsepteerib. Järgmistes riikides, mille kaudu kaupa TIR-protseduuri alusel veetakse, tekib vastutus hetkel, mil kaup siseneb nendesse riikidesse või kui TIR-vedu on artikli 26 lõigete 1 ja 2 alusel peatatud, siis hetkel, mil TIR-märkmiku aktsepteerib tolliasutus, kus TIR-vedu taasalustatakse.

5. Garantiiühingu vastutus hõlmab nii TIR-märkmikus loetletud kaupa kui ka muud kaupa, mida loetletud ei ole, kuid mis võib olla maanteesõiduki tollitõkendiga varustatud osas või tollitõkendiga varustatud konteineris. Muud kaupa vastutus ei hõlma.

6. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud tolli- ja muude maksude määramise eesmärgil loetakse TIR-märkmikusse kantud kauba andmed vastupidiste tõendite puudumisel õigeks.

7. Kui lõigetes 1 ja 2 nimetatud summad tuleb tasuda, nõuavad pädevad asutused võimaluste piires tasumist selleks vahetult kohustatud isikult või isikutelt enne garantiiühingule nõude esitamist.

Artikkel 9

1. Garantiiühing määrab kindlaks TIR-märkmiku kehtivusaja, täpsustades kehtivuse tähtpäeva, mille möödumisel ei saa märkmikku lähtetolliasutuses aktsepteerimiseks esitada.

2. Kui lähtetolliasutus on märkmiku aktsepteerinud lõikes 1 ettenähtud kehtivuse tähtpäeval või enne seda, kehtib märkmik kuni TIR-veoetapi lõppemiseni sihttolliasutuses.

Artikkel 10

1. TIR-veoetapp tuleb lõpetada viivituseta.

2. Kui mingi riigi toll on lõpetanud TIR-veoetapi, ei saa toll enam garantiiühingult nõuda artikli 8 lõigetes 1 ja 2 nimetatud summade tasumist, välja arvatud juhul, kui TIR-veoetapi lõppemise kinnitus on saadud ebaseaduslikult või pettusega või TIR-veoetapp ei ole lõppenud.

Artikkel 11

1. Kui TIR-veoetappi ei ole lõpetatud, ei ole pädeval asutusel õigust garantiiühingult nõuda artikli 8 lõigetes 1 ja 2 nimetatud summade tasumist, kui ühe aasta jooksul pärast seda, kui see asutus on TIR-märkmiku aktsepteerinud, ei ole ta teatanud garantiiühingule kirjalikult lõpetamisest keeldumisest. Sama kehtib ka siis, kui TIR-veoetapi lõppemise kinnitus on saadud ebaseaduslikult või pettusega, kuid sel juhul on tähtaeg kaks aastat.

2. Artikli 8 lõigetes 1 ja 2 nimetatud summade tasumise nõue esitatakse garantiiühingule kõige varem kolme kuu möödudes pärast kuupäeva, mil ühingule on teatatud, et TIR-veoetapp ei ole lõpetatud või et kõnealune TIR-veoetapi lõppemise kinnitus on saadud ebaseaduslikult või pettusega; selle nõude võib esitada hiljemalt kaks aastat pärast eespool nimetatud kuupäeva. Juhtumite puhul, mis eelnimetatud 2 aastase tähtaja möödumisel antakse kohtumenetlusse, tuleb maksenõue esitada siiski ühe aasta jooksul alates kohtuotsuse jõustumise päevast.

3. Garantiiühing peab nõutud summad tasuma kolme kuu jooksul sissenõude esitamise kuupäevast. Tasutud summad tagastatakse ühingule, kui kahe aasta jooksul pärast sissenõude esitamist tõendatakse tollile, et kõnealuse veo puhul ei ole eeskirju eiratud.

III peatükk

Kaubavedu TIR-märkmiku alusel

a) Sõidukite ja konteinerite heakskiitmine

Artikkel 12

Et maanteesõiduki suhtes saaks kohaldada käesoleva peatüki jaotiste a ja b sätteid, peavad maanteesõiduki konstruktsioon ja seadmed vastama konventsiooni 2. lisas ettenähtud tingimustele ning olema heaks kiidetud 3. lisas sätestatud korras. TIR-tunnistus peab vastama 4. lisas esitatud näidisele.

Artikkel 13

1. Et konteineri suhtes saaks kohaldada käesoleva peatüki jaotiste a ja b sätteid, peab see olema valmistatud vastavalt 7. lisa I osas ettenähtud tingimustele ning heaks kiidetud selle lisa II osas sätestatud korras.

2. Konteinerit, mis on tollitõkendiga kaubaveoks heaks kiidetud vastavalt 1956. aasta tollikonventsioonile konteinerite kohta ja sellest konventsioonist tulenevatele, 1972. aastal ÜRO egiidi all sõlmitud kokkulepetele või rahvusvahelistele õigusaktidele, millega asendatakse või muudetakse viimati nimetatud konventsiooni, käsitatakse lõikele 1 vastavana ja neid võib kasutada TIR-protseduuri alusel toimuvaks veoks täiendava heakskiiduta.

Artikkel 14

1. Igal konventsiooniosalisel on õigus mitte tunnustada selle maanteesõiduki või konteineri heakskiidu kehtivust, mis ei vasta artiklites 12 ja 13 sätestatud tingimustele. Sellest hoolimata väldivad konventsiooniosalised veo takistamist, kui avastatud puudused on väheolulised ja ei too kaasa salakaubaveo ohtu.

2. Maanteesõiduki või konteineri puhul, mis ei vasta enam heakskiidu saamiseks ettenähtud tingimustele, tuleb enne selle kasutamist tollitõkendiga kaubaveol taastada tema esialgne seisukord või esitada ta uuesti heakskiidu saamiseks.

b) TIR-märkmiku alusel toimuva veo kord

Artikkel 15

1. TIR-protseduuri alusel kaupa vedava maanteesõiduki, autorongi või konteineri ajutisel impordil ei nõuta spetsiaalseid tollidokumente. Maanteesõiduki, autorongi või konteineri puhul ei nõuta tagatist.

2. Lõikes 1 ettenähtu ei takista konventsiooniosalisel nõuda tema siseriiklike õigusaktidega ettenähtud formaalsuste täitmist sihttolliasutuses, et tagada TIR-veo lõpetamisel maanteesõiduki, autorongi või konteineri taasväljavedu.

Artikkel 16

TIR-veo puhul kinnitatakse üks konventsiooni 5. lisas nimetatud tunnustele vastav ristkülikukujuline tahvel kirjaga „TIR“ maanteesõiduki või autorongi ette ja teine selle taha. Tahvlid peavad olema kinnitatud selgelt nähtavasse kohta. Need peavad olema eemaldatavad või selliselt ehitatud ja konstrueeritud, et neid saaks teistpidi pöörata, kinni katta, kokku panna või muul viisil näidata, et tegemist ei ole TIR-veoga.

Artikkel 17

1. Iga maanteesõiduki või konteineri kohta koostatakse eraldi TIR-märkmik. Autorongi või konteinerite kohta, mis laaditakse ühele maanteesõidukile või autorongile, võib siiski koostada ühe TIR-märkmiku. Sel juhul loetletakse TIR-märkmiku kaubamanifestis eraldi iga autorongis oleva sõiduki või konteineri sisu.

2. TIR-märkmik kehtib üksnes ühe veo jaoks. See peab sisaldama vähemalt nii mitut rebitavat kviitungit, kui on vaja kõnealuseks veoks.

Artikkel 18

TIR-veoga võib olla seotud mitu lähte- ja sihttolliasutust, kuid lähte- ja sihttolliasutuste koguarv ei tohi olla suurem kui neli. TIR-märkmiku võib esitada sihttolliasutustele ainult siis, kui kõik lähtetolliasutused on TIR-märkmiku aktsepteerinud.

Artikkel 19

Kaup ja maanteesõiduk, autorong või konteiner esitatakse koos TIR-märkmikuga lähtetolliasutusele. Lähteriigi toll võtab vajalikud meetmed, et kindlaks teha kaubamanifesti õigsus ja paigaldada tollitõkendid või kontrollida tollitõkendeid, mille on paigaldanud selleks volitatud isikud nimetatud tolli vastutusel.

Artikkel 20

Toll võib määrata oma riigi territooriumil toimuvale veole tähtaja ja nõuda, et maanteesõiduk, autorong või konteiner järgiks ettenähtud teekonda.

Artikkel 21

Maanteesõiduk, autorong või konteiner esitatakse koos veose ja sellega seotud TIR-märkmikuga kontrollimiseks igas vahetolliasutuses ja sihttolliasutustes.

Artikkel 22

1. Üldjuhul aktsepteerib toll konventsiooniosalise vahetolliasutuses teiste konventsiooniosaliste tollitõkendeid, tingimusel et need on rikkumata, välja arvatud siis, kui kaupa kontrollitakse vastavalt artikli 5 lõikele 2. Nimetatud konventsiooniosalise toll võib siiski lisada oma tollitõkendid, kui see on vajalik kontrollinõuete täitmiseks.

2. Konventsiooniosalise selliselt aktsepteeritud tollitõkenditel on konventsiooniosalise territooriumil sama õiguskaitse kui siseriiklikel tollitõkenditel.

Artikkel 23

Ainult erijuhtudel tohib toll nõuda:

– maanteesõidukite, autorongide või konteinerite eskortimist oma territooriumil vedajate kulul;

– maanteesõidukite, autorongide või konteinerite ja nende veoste kontrollimist teel.

Artikkel 24

Kui toll kontrollib maanteesõiduki, autorongi või konteineri veost veo jooksul või vahetolliasutuses, siis kantakse TIR-märkmiku selles riigis kasutatavatele kviitungitele, vastavatele lõigenditele ja TIR-märkmikusse jäävatele kviitungitele andmed uute paigaldatud tollitõkendite ja tehtud kontrolli kohta.

Artikkel 25

Kui teel rikutakse tollitõkendid muul kui artiklites 24 ja 35 osutatud viisil või kui kaup hävib või see kahjustub ilma tollitõkendeid rikkumata, järgitakse, ilma et see piiraks siseriiklike õigusaktide võimalikku kohaldamist, käesoleva, TIR-märkmiku kasutamist käsitleva konventsiooni 1. lisas ettenähtud korda ja täidetakse TIR-märkmiku aktileht.

Artikkel 26

1. Kui osa veost TIR-märkmiku alusel toimub sellise riigi territooriumil, mis ei ole konventsiooniosaline, siis TIR-vedu peatatakse. Sel juhul aktsepteerib selle konventsiooniosalise toll, kelle territooriumil vedu jätkub, TIR-märkmiku TIR-veo taastamiseks, tingimusel et tollitõkendid ja/või identifitseerimismärgid on rikkumata. Juhul kui tollitõkendid on rikutud, võib toll TIR-märkmiku aktsepteerida, võimaldamaks TIR-veo jätkamist artikli 25 sätete kohaselt.

2. Sama kehtib ka siis, kui märkmiku valdaja ei kasuta TIR-märkmikku veo mingi osa jooksul lihtsamate transiidiprotseduuride olemasolu tõttu või kui tollitransiidirežiimi kasutamine ei ole vajalik.

3. Sellistel juhtudel loetakse neid tolliasutusi, kus TIR-vedu peatatakse või taasalustatakse, vastavalt väljumise vahetolliasutuseks ja sisenemise vahetolliasutuseks.

Artikkel 27

Algselt ettenähtud sihttolliasutuse võib asendada teise sihttolliasutusega, kui konventsioonist, eriti artiklist 18, ei tulene teisiti.

Artikkel 28

1. Toll kinnitab TIR-veoetapi lõppemise viivitamata. TIR-veoetapi lõppemise võib kinnitada lisatingimusteta või lisatingimustega. Kui TIR-veoetapi lõppemine kinnitatakse lisatingimustega, peab see toimuma kõnealuse TIR-veoga seotud faktide alusel. Need faktid tuleb selgelt esitada asjaomases TIR-märkmikus.

2. Kui kaup on suunatud mingile teisele tolliprotseduurile või allutatud mingile teisele tollikontrollisüsteemile, ei loeta TIR-märkmiku valdajat või tema nimel tegutsevat isikut seotuks nende õigusaktide rikkumistega, mis võisid aset leida eespool nimetatud teise tolliprotseduuri või tollikontrolli jooksul.

c) Raske või suuremahulise kauba vedu käsitlevad sätted

Artikkel 29

1. Jaotist kohaldatakse üksnes konventsiooni artikli 1 punktis p määratletud raske või suuremahulise kauba suhtes.

2. Jaotise kohaldamisel võib raskeid või suuremahulisi kaupu vedada lähtetolliasutuse otsuse alusel tollitõkendita sõidukite või konteineritega.

3. Jaotist kohaldatakse üksnes siis, kui lähtetolliasutuse arvates on raske või suuremahuline kaup ja sellega koos veetavad lisaseadmed vastavalt esitatud kirjeldusele lihtsalt identifitseeritavad või saab neile paigaldada tollitõkendeid ja/või identifitseerimismärke, et vältida kauba asendamist või eemaldamist jälgi jätmata.

Artikkel 30

TIR-veo kohaselt toimuva raske või suuremahuliste kaupade veo suhtes kohaldatakse kõiki konventsiooni sätteid, välja arvatud käesoleva jaotise erisätted.

Artikkel 31

Garantiiühingute vastutus hõlmab nii TIR-märkmikus loetletud kaupu kui ka teisi kaupu, mis on koormaalusel või TIR-märkmikus loetletud kauba hulgas.

Artikkel 32

TIR-märkmiku kaanel ja kõikidel kviitungitel peab olema inglise või prantsuse keeles paksus kirjas märge „raske või suuremahuline kaup“ („heavy or bulky goods” või „marchandises pondéreuses ou volumineuses”).

Artikkel 33

Lähtetolliasutus võib nõuda veetavate kaupade identifitseerimiseks vajalike pakkelehtede, fotode, jooniste jm lisamist TIR-märkmikule. Sel juhul peab ta nimetatud dokumendid kinnitama, üks koopia nimetatud dokumentidest kinnitatakse TIR-märkmiku kaane siseküljele ning kõik TIR-märkmiku kaubamanifestid peavad sisaldama viidet neile dokumentidele.

Artikkel 34

Iga konventsiooniosalise vahetolliasutused peavad aktsepteerima teiste konventsiooniosaliste pädevate asutuste paigaldatud tollitõkendeid ja/või identifitseerimismärke. Toll võib siiski paigaldada täiendavad tollitõkendid ja/või identifitseerimismärgid; uute paigaldatud tollitõkendite andmed kantakse TIR-märkmiku selles riigis kasutatavatele kviitungitele, asjakohastele lõigenditele ja TIR-märkmikusse jäävatele kviitungitele.

Artikkel 35

Kui vahetolliasutuses või veo jooksul veost kontrolliv toll peab eemaldama tollitõkendid ja/või identifitseerimismärgid, siis kantakse uute paigaldatud tollitõkendite andmed TIR-märkmiku selles riigis kasutatavatele kviitungitele, asjakohastele lõigenditele ja TIR-märkmikusse jäävatele kviitungitele.

IV peatükk

Eeskirjade eiramine

Artikkel 36

Konventsiooni rikkumise eest karistatakse rikkujat vastavalt selle riigi seadustele, kus rikkumine toimus.

Artikkel 37

Kui ei ole võimalik kindlaks teha, millise riigi territooriumil rikkumine toimus, loetakse see toimunuks selle konventsiooniosalise territooriumil, kus rikkumine avastati.

Artikkel 38

1. Igal konventsiooniosalisel on õigus ajutiselt või alaliselt keelata tegevus käesoleva konventsiooni alusel isikul, kes on oluliselt rikkunud rahvusvahelises kaubaveos kohaldatavaid tollialaseid õigusakte.

2. Sellest keelust teatatakse ühe nädala jooksul selle konventsiooniosalise tollile, kelle territooriumil on asjaomase isiku elu- või asukoht, samuti selle riigi garantiiühingu(te)le, kus rikkumine toimus, ning TIR-juhatusele.

Artikkel 39

Kui TIR-vedu on muus osas tunnistatud korrektseks, siis

1. ei pööra konventsiooniosalised tähelepanu väikestele kõrvalekalletele ettenähtud tähtaja või teekonna järgimisel;

2. ei käsitata TIR-märkmiku valdaja poolt konventsiooni rikkumisena ka seda, kui TIR-märkmiku kaubamanifesti andmed erinevad maanteesõiduki, autorongi või konteineri tegelikust sisust, kui pädevale asutusele tõendatakse, et need erinevused ei tulene teadlikult tehtud vigadest või hooletusest kauba laadimise või kaubamanifesti koostamise ajal.

Artikkel 40

Lähte- ja sihtriigi tolliamet ei pea TIR-märkmiku valdajat vastutavaks erinevuste eest, mis võidakse avastada nendes riikides, kui erinevused on tegelikult seotud TIR-veole eelnenud või järgnenud tolliprotseduuridega, millega märkmiku valdaja ei olnud seotud.

Artikkel 41

Kui tollile tõendatakse, et TIR-märkmiku kaubamanifestis kindlaksmääratud kaup on õnnetusjuhtumi või vääramatu jõu tõttu hävinud või pöördumatult kahjustunud või oma laadi tõttu vähenenud, ei nõuta tavaliselt tasutavate tolli- ja muude maksude maksmist.

Artikkel 42

Konventsiooniosalise asjakohaselt põhjendatud taotluse korral esitab TIR-veoga seotud konventsiooniosalise pädev asutus sellele konventsiooniosalisele kogu artiklite 39, 40 ja 41 kohaldamiseks vajaliku olemasoleva teabe.

Artikkel 42a

Pädevad asutused võtavad tihedas koostöös ühingutega kõik vajalikud meetmed, et tagada TIR-märkmike nõuetekohane kasutamine. Selleks võivad nad võtta vajalikke siseriiklikke ja rahvusvahelisi kontrollimeetmeid. Sel eesmärgil pädevate asutuste võetud siseriiklikest kontrollimeetmetest teatatakse viivitamata TIR-juhatusele, kes kontrollib nende vastavust käesoleva konventsiooni sätetele. Rahvusvahelised kontrollimeetmed võtab vastu halduskomitee.

Artikkel 42b

Konventsiooniosalised pädevad asutused varustavad luba omavaid ühinguid vastavalt vajadusele teabega, mida need vajavad oma kohustuste täitmisel 9.lisa I osa artkli 1 punkti f alapunkti iii alusel.

Lisas 10 on teave, mida tuleb esitada erijuhtudel.

V peatükk

Selgitavad märkused

Artikkel 43

6. lisas ja 7. lisa III osas esitatud selgitavates märkustes tõlgendatakse käesoleva konventsiooni ja selle lisade teatavaid sätteid. Samuti sisaldavad need teatavate soovituslike tavade kirjeldusi.

VI peatükk

Muud sätted

Artikkel 44

Iga konventsiooniosaline võimaldab asjaomastel garantiiühingutel kanda üle valuuta, mis:

a) on vajalik konventsiooniosaliste asutuste poolt käesoleva konventsiooni artikli 8 alusel nõutavate summade tasumiseks;

b) on ette nähtud asjaomase välisriigi ühingu või rahvusvahelise organisatsiooni poolt garantiiühingule saadetud TIR-märkmiku vormide eest tasumiseks.

Artikkel 45

Iga konventsiooniosaline avaldab tema poolt TIR-veoks kinnitatud lähtetolliasutuste, vahetolliasutuste ja sihttolliasutuste loetelu. Külgnevate territooriumide konventsiooniosalised konsulteerivad üksteisega, et leppida kokku asjaomaste vahetolliasutuste ja lahtiolekuaegade suhtes.

Artikkel 46

1. Konventsioonis käsitletud toimingute puhul osutatakse tolliteenuseid tasuta, välja arvatud juhul, kui seda tehakse muul kui tavaliselt sellisteks toiminguteks määratud päeval või ajal või muus kohas.

2. Konventsiooniosalised teevad kõik võimaliku, et hõlbustada tolliasutustes kergelt rikneva kaubaga seotud toimingute tegemist.

Artikkel 47

1. Konventsiooniga ei välistata selliste siseriiklike õigusnormidega kehtestatud keeldude või kontrolli kohaldamist, mis lähtuvad kõlbluse, avaliku korra või julgeoleku, hügieeni või rahva tervisega seotud või veterinaarsetest või fütopatoloogilistest kaalutlustest, ega ka selliste õigusnormide alusel tasutavate maksude sissenõudmist.

2. Konventsiooniga ei välistata muude vedu reguleerivate siseriiklike või rahvusvaheliste sätete kohaldamist.

Artikkel 48

Konventsioon ei takista tolli- või majandusliidu moodustanud konventsiooniosalistel kehtestada erisätteid nende territooriumil algavate, lõppevate või seda läbivate vedude suhtes, tingimusel et sellised sätted ei kitsenda konventsiooniga ettenähtud soodustusi.

Artikkel 49

Konventsioon ei takista kohaldada ulatuslikumaid soodustusi, mille konventsiooniosalised on kehtestanud või soovivad kehtestada kas ühepoolselt või kahe- või mitmepoolsete kokkulepete alusel, tingimusel et sellised meetmed ei takista konventsiooni sätete kohaldamist ja eriti TIR-vedu.

Artikkel 50

Konventsiooniosalised vahetavad üksteisega taotluse korral maanteesõidukite või konteinerite heakskiiduga ning nende konstruktsiooni tehniliste omadustega seotud teavet ning muud konventsiooni rakendamiseks vajalikku teavet.

Artikkel 51

Konventsiooni lisad on konventsiooni lahutamatu osa.

VII peatükk

Lõppsätted

Artikkel 52

Allakirjutamine, ratifitseerimine, heakskiitmine ja ühinemine.

1. Kõik riigid, kes on ÜRO või mis tahes spetsialiseeritud asutuse või Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri liikmed või Rahvusvahelise Kohtu statuudi osalised, ja teised ÜRO Peaassambleele kutsutud riigid võivad saada käesoleva konventsiooni osalisteks:

a) kirjutades alla ratifitseerimis- või heakskiitmisreservatsioonita;

b) andes hoiule ratifitseerimis- või heakskiitmiskirja pärast allakirjutamist ratifitseerimis- või heakskiitmisreservatsiooniga;

c) andes hoiule ühinemisdokumendi.

2. Konventsioon on avatud allakirjutamiseks lõikes 1 osutatud riikidele 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 1976 ÜRO Genfi kontoris. Pärast seda on konventsioon avatud ühinemiseks.

3. Tolli- või majandusliidud võivad koos kõikide oma liikmesriikidega või millal tahes pärast seda, kui nende liikmesriigid on saanud käesoleva konventsiooni osalisteks, saada käesoleva konventsiooni osalisteks vastavalt lõigetele 1 ja 2. Nendel liitudel ei ole siiski hääleõigust.

4. Ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirjad antakse hoiule ÜRO peasekretärile.

Artikkel 53

Jõustumine

1. Käesolev konventsioon jõustub kuue kuu möödumisel kuupäevast, mil viis artikli 52 lõikes 1 osutatud riiki on sellele ratifitseerimis- või heakskiitmisreservatsioonita alla kirjutanud või oma ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule andnud.

2. Pärast seda, kui viis artikli 52 lõikes 1 osutatud riiki on sellele ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või kinnitamisreservatsioonita alla kirjutanud või oma ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirjad hoiule andnud, jõustub konventsioon muude konventsiooniosaliste suhtes kuue kuu möödumisel ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemisdokumendi hoiule andmisest.

3. Pärast konventsiooni muudatuse jõustumist hoiule antud ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja käsitatakse kehtivana muudetud konventsiooni suhtes.

4. Selliseid dokumente, mis antakse hoiule pärast muudatuse vastuvõtmist, kuid enne selle jõustumist, käsitatakse kehtivana muudetud konventsiooni suhtes muudatuse jõustumise kuupäevast alates.

Artikkel 54

Denonsseerimine

1. Iga konventsiooniosaline võib konventsiooni denonsseerida, teatades sellest ÜRO peasekretärile.

2. Denonsseerimine jõustub 15 kuud pärast seda, kui peasekretär on sellekohase teate kätte saanud.

3. Lähtetolliasutuse aktsepteeritud TIR-märkmiku kehtivust ei mõjuta see, et see aktsepteeriti enne denonsseerimise jõustumist, ja garantiiühingu tagatis kehtib vastavalt konventsiooni sätetele.

Artikkel 55

Konventsiooni kehtivuse lõppemine

Kui konventsiooniosalisi riike on pärast konventsiooni jõustumist mis tahes 12 järjestikuse kuu jooksul vähem kui viis, kaotab konventsioon selle 12-kuulise ajavahemiku lõppedes kehtivuse.

Artikkel 56

1959. aasta TIR-konventsiooni kehtivuse lõppemine

1. Jõustumisel lõpetab ja asendab käesolev konventsioon 1959. aasta TIR-konventsiooni käesoleva konventsiooni osaliste vaheliste suhete osas.

2. Käesoleva konventsiooni osalised peavad aktsepteerima 1959. aasta TIR-konventsiooni alusel maanteesõidukitele ja konteineritele väljastatud TIR-tunnistusi nende kehtivusaja või pikendatud kehtivusaja jooksul tollitõkendiga kaubaveol, tingimusel et sellised sõidukid ja konteinerid vastavad jätkuvalt tingimustele, mille alusel need algselt heaks kiideti.

Artikkel 57

Vaidluste lahendamine

1. Kõik konventsiooni tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidlused kahe või enama konventsiooniosalise vahel lahendatakse võimaluse korral nendevaheliste läbirääkimiste teel või muul viisil.

2. Kõik konventsiooni tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidlused kahe või enama osalise vahel, mida ei saa lahendada lõikes 1 osutatud viisil, suunatakse lahendamiseks vahekohtule, mis koosneb järgmistest liikmetest: iga vaidluse pool määrab vahekohtuniku ja need vahekohtunikud määravad kolmanda vahekohtuniku, kes on esimeheks. Kui kolme kuu jooksul pärast taotluse saamist ei ole üks pooltest vahekohtunikku määranud või kui vahekohtunikud ei ole valinud esimeest, võib iga pool paluda ÜRO peasekretäril määrata vahekohtunik või vahekohtu esimees.

3. Lõike 2 alusel moodustatud vahekohtu otsus on kohustuslik kõikidele vaidluse pooltele.

4. Vahekohus kehtestab oma töökorra.

5. Vahekohus võtab otsuseid vastu häälteenamusega.

6. Iga lahkarvamuse, mis on tekkinud vaidluspoolte vahel seoses otsuse tõlgendamise ja täitmisega, võib üks vaidluspool esitada lahendamiseks kõnealuse otsuse teinud vahekohtule.

Artikkel 58

Reservatsioonid

1. Iga riik võib konventsioonile alla kirjutades, seda ratifitseerides või sellega ühinedes deklareerida, et ei loe ennast seotuks konventsiooni artikli 57 lõigetega 2–6. Teised konventsiooniosalised ei ole seotud nende lõigetega konventsiooniosalise suhtes, kes on sellise reservatsiooni teinud.

2. Iga lõikes 1 sätestatud reservatsiooni teinud konventsiooniosaline võib igal ajal sellise reservatsiooni tühistada, teatades sellest ÜRO peasekretärile.

3. Ükski reservatsioon peale lõikes 1 ettenähtu ei ole konventsiooni suhtes lubatud.

Artikkel 58 a

Halduskomitee

Moodustatakse kõikidest konventsiooniosalistest koosnev halduskomitee. Halduskomitee koosseis, ülesanded ja töökord on sätestatud 8. lisas.

Artikkel 58 b

TIR-juhatus

Halduskomitee asutab abistava organina TIR-juhatuse, kes hakkab täitma konventsioonis ja komitee poolt talle usaldatud ülesandeid. TIR-juhatuse koosseis, ülesanded ja töökord on sätestatud 8. lisas.

Artikkel 59

Konventsiooni muutmise kord

1. Konventsiooni, sealhulgas selle lisasid võib muuta ühe konventsiooniosalise ettepanekul käesolevas artiklis kindlaksmääratud korras.

2. Kõik konventsiooni muudatusettepanekud vaatab 8. lisas sätestatud korras läbi kõikidest konventsiooniosalistest moodustatud halduskomitee. ÜRO peasekretär teatab konventsiooniosalistele nende nõusoleku saamiseks kõikidest halduskomitee koosolekul läbivaadatud või ettevalmistatud ning kohalolnud ja hääletanud liikmete kahe kolmandiku häälteenamusega vastuvõetud muudatusettepanekutest.

3. Kõik muudatusettepanekud, välja arvatud artiklis 60 ettenähtud ettepanekud, millest on teatatud vastavalt eelmisele lõikele, jõustuvad kõikide konventsiooniosaliste suhtes kolm kuud pärast muudatusettepanekust teatamisele järgnenud 12-kuulise tähtaja lõppu, kui selle aja jooksul ei ole ükski konventsiooniosaline riik edastanud ÜRO peasekretärile muudatusettepaneku suhtes vastuväiteid.

4. Kui muudatusettepaneku suhtes on edastatud vastuväide vastavalt lõikele 3, siis ei loeta muudatusettepanekut vastuvõetuks ja sellel ei ole õiguslikku jõudu.

Artikkel 60

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9 ja 10. lisa muutmise erikord

1. Kõik 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. ja 10 lisa muudatusettepanekud, mis on läbi vaadatud vastavalt artikli 59 lõigetele 1 ja 2 , jõustuvad kuupäeval, mille määrab halduskomitee selle vastuvõtmise kuupäeval, kui halduskomitee poolt samal päeval määratud varasemaks kuupäevaks ei ole üks viiendik või viis konventsiooniosalist riiki, sõltuvalt sellest, kumb arv on väiksem, esitanud ÜRO peasekretärile muudatusettepaneku suhtes oma vastuväidet. Halduskomitee määrab käesolevas lõikes osutatud kuupäevad kohal olnud ja hääletanud liikmete kahe kolmandiku häälteenamusega.

2. Lõikes 1 sätestatud korras vastuvõetud muudatus asendab ja tühistab jõustumisel kõikide konventsiooniosaliste jaoks kõik varasemad sätted, millele muudatus osutab.

Artikkel 61

Arupärimised, teadaanded ja vastuväited

ÜRO peasekretär teavitab kõiki konventsiooniosalisi ja konventsiooni artikli 52 lõikes 1 osutatud riike igast artiklites 59 ja 60 osutatud arupärimisest, teadaandest või vastuväitest ja muudatuse jõustumise kuupäevast.

Artikkel 62

Konventsiooni läbivaatamise konverents

1. Iga konventsiooniosaline riik võib ÜRO peasekretärile teatades taotleda konventsiooni läbivaatamiseks vajaliku konverentsi kokkukutsumist.

2. Konventsiooni läbivaatamise konverentsi, millest võtavad osa kõik konventsiooniosalised ja artikli 52 lõikes 1 osutatud riigid, peab kutsuma kokku ÜRO peasekretär, kui kuue kuu jooksul pärast peasekretäri teadet on vähemalt üks neljandik konventsiooniosalistest riikidest teatanud talle oma nõusolekust.

3. ÜRO peasekretär peab kutsuma kokku konventsiooni läbivaatamise konverentsi, millest võtavad osa kõik konventsiooniosalised ja artikli 52 lõikes 1 osutatud riigid, halduskomitee sellekohase taotluse korral. Halduskomitee esitab taotluse, kui enamik kohalolevatest ja hääletavatest komitee liikmetest on sellega nõus.

4. Kui konverents kutsutakse kokku vastavalt lõikele 1 või 3, teatab ÜRO peasekretär sellest kõikidele konventsiooniosalistele ja palub neil kolme kuu jooksul esitada ettepanekud, mille käsitlemist konverentsil nad soovivad. ÜRO peasekretär saadab kõigile konventsiooniosalistele konverentsi päevakorraprojekti koos selliste ettepanekute tekstidega vähemalt kolm kuud enne konverentsi toimumist.

Artikkel 63

Teatamine

Lisaks artiklites 61 ja 62 sätestatud teadetele ja teadaannetele teatab ÜRO peasekretär kõikidele artiklis 52 osutatud riikidele:

a) allakirjutamisest, ratifitseerimisest, vastuvõtmisest, kinnitamisest ja ühinemisest vastavalt artiklile 52;

b) käesoleva konventsiooni jõustumise kuupäevast vastavalt artiklile 53;

c) denonsseerimisest vastavalt artiklile 54;

d) käesoleva konventsiooni kehtivuse lõppemisest vastavalt artiklile 55;

e) reservatsioonidest vastavalt artiklile 58.

Artikkel 64

Teksti autentsus

Pärast 31. detsembrit 1976 antakse konventsiooni originaal hoiule ÜRO peasekretärile, kes saadab tõestatud koopiad igale konventsiooniosalisele ja artikli 52 lõikes 1 osutatud riikidele, kes ei ole konventsiooniosalised.

Selle kinnituseks on täievolilised esindajad konventsioonile alla kirjutanud.

KOOSTATUD tuhande üheksasaja seitsmekümne viienda aasta novembrikuu neljateistkümnendal päeval Genfis ühes eksemplaris inglise, prantsuse ja vene keeles; kõik kolm teksti on võrdselt autentsed.

2.2. 1975.A TIR-KONVENTSIOONI LISAD (sealhulgas selgitused ja kommentaarid)

1. LISA

TIR-MÄRKMIKU NÄIDIS

Variant 1

1. TIR-märkmik on trükitud prantsuse keeles, välja arvatud esikaane väliskülg, mille tekst on trükitud ka inglise keeles. Prantsuse keeles esikaane siseküljele trükitud „TIR-märkmiku kasutamise eeskiri“ on trükitud inglise keeles ka tagakaane siseküljele. Aktileht võib vastavalt vajadusele olla selle pöördel ka muus keeles kui prantsuse keel.

2. Piirkondliku garantiiketi piires TIR-veol kasutatavad märkmikud võivad olla trükitud mis tahes muus ÜRO ametlikus keeles, välja arvatud esikaane väliskülg, kus tekst on trükitud ka inglise või prantsuse keeles. „TIR-märkmiku kasutamise eeskiri“ on trükitud esikaane siseküljele kasutatavas ÜRO ametlikus keeles ning tagakaane siseküljele ka inglise või prantsuse keeles.

Variant 2

3. Tubaka ja alkoholi veo puhul, mille suhtes garantiiühingud võivad nõuda suuremat tagatist, taotleb toll kooskõlas 6. lisa selgitava märkusega 0.8.3, et TIR-märkmiku kaanele ja kõikidele kviitungitele oleks tehtud selge märge „TOBACCO/ALCOHOL“ ja „TABAC/ALCOOL“. Lisaks sellele peavad need märkmikud sisaldama vähemalt inglise ja prantsuse keeles andmeid tubaka ja alkoholi kohta, mille suhtes tagatis on esitatud, eraldi lehel, mis lisatakse märkmikusse esikaane siseküljele järgneva lehena.

TIR-märkmiku näidis: VARIANT 1

(...PICT...)

TIR-märkmiku näidis: VARIANT 1

(...PICT...)

TIR-märkmiku näidis: VARIANT 1

(...PICT...)

TIR-märkmiku näidis: VARIANT 1

(...PICT...)

TIR-märkmiku näidis: VARIANT 1

(...PICT...)

TIR-märkmiku näidis: VARIANT 1

(...PICT...)

TIR-märkmiku näidis: VARIANT 2

(...PICT...)

TIR-märkmiku näidis: VARIANT 2

(...PICT...)

TIR-märkmiku näidis: VARIANT 2

(...PICT...)

TIR-märkmiku näidis: VARIANT 2

(...PICT...)

TIR-märkmiku näidis: VARIANT 2

(...PICT...)

TIR-märkmiku näidis: VARIANT 2

(...PICT...)

TIR-märkmiku näidis: VARIANT 2

(...PICT...)

2. LISA

EESKIRI TEHNILISTE TINGIMUSTE KOHTA, MIDA KOHALDATAKSE MAANTEESÕIDUKITE SUHTES NENDE HEAKSKIITMISEL RAHVUSVAHELISEKS TOLLITÕKENDIGA VEOKS

Artikkel 1

Aluspõhimõtted

Rahvusvaheliseks tollitõkendiga veoks võib heaks kiita üksnes need sõidukid, mille veoseruumid on ehitatud ja varustatud nii, et:

a) nende tollitõkendiga suletud osast ei saa kaupu välja võtta ega juurde panna ilma avamisjälgi jätmata või tollitõkendit rikkumata;

b) tollitõkendeid on võimalik kinnitada lihtsalt ja tõhusalt;

c) need ei sisalda peidikuid, kuhu saaks kaupu peita;

d) kõik veoseruumid on tollikontrolliks kergesti ligipääsetavad.

Artikkel 2

Veoseruumide ehitus

1. Käesoleva eeskirja artikli 1 nõuete täitmiseks:

a) ühendatakse veoseruumide koosteelemendid (seinad, põrand, uksed, katus, püsttalad, raamid, risttalad jne) kas seadiste abil, mida ei saa eemaldada või asendada väljastpoolt ilma avamisjälgi jätmata, või meetodite abil, millega saadakse tarind, mida ei saa muuta jälgi jätmata. Kui seinad, põrand, uksed ja katus koosnevad mitmest osast, peavad need vastama samadele nõuetele ja olema piisavalt tugevad;

b) peavad uksed ja kõik muud sulgemissüsteemid (sealhulgas sulgemiskraanid, luugid, äärikud jm) olema varustatud seadisega, millele saaks paigaldada tollitõkendi. Nimetatud seadis peab olema selline, et seda ei saa eemaldada ega asendada väljastpoolt ilma jälgi jätmata ning et ust või sulgurit ei saaks avada ilma tollitõkendit rikkumata. Tollitõkend peab olema kaitstud asjakohasel viisil. Avatavad katused on lubatud;

c) tuleb ventilatsiooni- ja drenaažiavad varustada seadisega, mis takistab juurdepääsu veoseruumi sisemusse. Nimetatud seadis peab olema selline, et seda ei saa eemaldada ega asendada väljastpoolt ilma jälgi jätmata.

2. Olenemata käesoleva eeskirja artikli 1 punktist c on lubatud sellised veoseruumi koosteelemendid, mis praktilistel põhjustel sisaldavad tühikuid (näiteks kahekordse seina vaheosad). Selleks et nimetatud ruume ei saaks kasutada kaupade peitmiseks:

i) tuleb veoseruumi sisevooderdis, kui see katab kogu seina põrandast laeni, või muudel juhtudel, kui sisevooderdise ja välisseina vaheline ruum on suletud, paigaldada nii, et seda ei saaks eemaldada ja asendada väljastpoolt ilma jälgi jätmata; ja

ii) kui vooderdis ei kata tervet seina täies kõrguses ning vooderdise ja välisseina vaheline ruum ei ole täielikult suletud ning kõikidel muudel juhtudel, kui veoseruum sisaldab tühikuid, peab selliseid ruume olema võimalikult vähe ja nad peavd olema tolliläbivaatuseks kergesti ligipääsetavad.

3. Katuseaknad on lubatud tingimusel, et need on tehtud piisavalt tugevatest materjalidest ja neid ei saa eemaldada või asendada väljastpoolt ilma jälgi jätmata. Sellest olenemata on lubatud kasutada klaasi, kuid juhul, kui kasutatakse muud kui purunemiskindlat klaasi, tuleb katuseaknale paigaldada tugev metallvõrestik, mida ei saa väljastpoolt eemaldada; võresilma läbimõõt ei tohi ületada 10 mm.

4. Tehnilistel eesmärkidel (nagu näiteks määrimine, hooldus ja liivapuistekasti täitmine) põrandasse tehtud avad on lubatud üksnes tingimusel, et need on varustatud kaanega, mida saab kinnitada nii, et veoseruumi ei ole võimalik väljastpoolt pääseda.

Artikkel 3

Tentsõidukid

1. Tentsõidukite kohta kehtivad käesoleva eeskirja artiklid 1 ja 2 vastavate erisustega. Lisaks sellele peavad need sõidukid vastama käesoleva artikli sätetele.

2. Tent on kas tugevast presendist või plast- või kummikattega kangast, mis on piisavalt tugev ja venimatu. Tent peab olema heas korras ja paigaldatud nii, et pärast sulgemisseadise kinnitamist ei ole võimalik pääseda veoseruumi ilma jälgi jätmata.

3. Kui tent koosneb mitmest tükist, tuleb nende servad voltida üksteise vahele ja õmmelda kokku kahe, teineteisest vähemalt 15 mm kaugusel asuva õmblusega. Õmblused tuleb teha vastavalt käesoleva eeskirja joonisele 1; kui tendi teatavate osade (nagu näiteks klapid ja tugevdatud nurgad) puhul ei ole siiski võimalik neid nimetatud viisil ühendada, piisab pealmise osa tagasikeeramisest ja õmblusest vastavalt käesolevale eeskirjale lisatud joonisele 2 või 2a. Üks õmblus on näha üksnes seestpoolt ja selle õmbluse jaoks kasutatud niidi värv peab selgelt erinema tendi värvist ja teise õmbluse jaoks kasutatud niidi värvist. Kõik õmblused peavad olema tehtud masinaga.

4. Kui tent on plastkattega kangast ja koosneb mitmest tükist, võib need tükid omavahel ühendada kokkusulatamise teel vastavalt käesolevale eeskirjale lisatud joonisele 3. Tükkide servad peavad ulatuma teineteisest üle vähemalt 15 mm ulatuses. Tükid sulatatakse kokku kogu kattumise ulatuses. Tendi välisserv kaetakse vähemalt 7 mm laiuse plastribaga, mis kinnitatakse samuti kokkusulatamise teel. Plastribale ja sellest mõlemale poole jäävale 3 mm laiusele tendiosale kantakse ühtne ja selge reljeefmuster. Kokkusulatamine peab olema tehtud nii, et tükke ei oleks jälgi jätmata võimalik eraldada ja uuesti ühendada.

5. Parandusi tehakse käesolevale eeskirjale lisatud joonisel 4 näidatud viisil; servad volditakse üksteise vahele ja õmmeldakse kokku kahe nähtava õmblusega, mille vahe on vähemalt 15 mm; seestpoolt nähtava niidi värv peab selgelt erinema väljastpoolt nähtava niidi värvist ja tendi värvist; kõik õmblused peavad olema tehtud masinaga. Kui serva lähedalt vigastatud tenti parandatakse paigaga, võib õmbluse teha ka vastavalt lõikele 3 ja käesolevale eeskirjale lisatud joonisele 1. Plastkattega kangast võib parandada lõikes 4 kirjeldatud viisil, kuid sel juhul tuleb plastriba kinnitada tendi mõlemale poolele ja paik asetatakse sissepoole.

6. Tent kinnitatakse sõidukile täpselt vastavalt käesoleva eeskirja artikli 1 punktides a ja b sätestatud tingimustele. Kasutada võib järgmisi süsteeme:

a) tendi kinnitamiseks võib kasutada

i) sõiduki külge kinnitatud metallrõngaid,

ii) tendi servas olevaid aasasid,

iii) kinnitusvahendit, mis läheb läbi rõngaste ja üle tendi ning on täies pikkuses väljastpoolt nähtav.

Tent peab ulatuma üle sõiduki jäikade osade vähemalt 250 mm laiuselt kinnitusrõngaste keskelt mõõdetuna, kui sõiduki konstruktsioon ei ole selline, et on takistatud ligipääs veoseruumile.

b) Kui tendi serv kinnitatakse püsivalt sõiduki külge, peab ühendus olema katkematu ja tehtud tugevate seadiste abil.

c) Tendi lukustussüsteemi kasutamise korral kinnitab see tendi ühenduskohtades tihedalt veoseruumi välispinna külge (vt näiteks joonist 6).

7. Tenti toetab vastav pealisehitis (püsttalad, seinad, kaared, liistud jne).

8. Rõngaste ja aasade vahe ei tohi ületada 200 mm. Kui sõiduki konstruktsioon ja tent takistavad ligipääsu veoseruumile, võivad vahed olla siiski suuremad, kuid mitte üle 300 mm mõlemal pool püsttala. Aasad peavad olema tugevdatud.

9. Kasutatakse järgmisi kinnitusvahendeid:

a) terastrosse, mille läbimõõt on vähemalt 3 mm, või

kanep- või sisalköisi, mille läbimõõt on vähemalt 8 mm ja mis on kaetud venimatu läbipaistva plastkestaga, või

kiudoptilistest juhtmete kimbust koosnevaid teraskeermestatud trosse, mis on kaetud läbipaistav plasitikuga, või

tekstiilköisi, mis on täielikult kaetud vähemalt neljaharulise terastraatkattega tingimusel, et trossi läbimõõt on vähemalt 3 mm (läbipaistvat plastikkesta arvestamata).

Käesoleva artikli 9. lõike punkti a või d järgi võivad trossid olla kaetud venimatu läbipaistva plastikkestaga.

Kui tent tuleb kinnitada sellise konstruktsiooni raami külge, mis vastab muus osas lõike 6 punktile a, võib kinnitusvahendina kasutada rihma (sellise konstruktsiooni näide on esitatud käesoleva lisa joonisel 7). Rihm peab materjali, mõõtude ja kuju osas vastama lõike 11 punkti a alapunktis iii ettenähtud nõuetele.

10. Kõik trossid ja köied peavad olema ühes tükis ning mõlemas otsas peab olema karastatud metallotsak. Iga metallotsak peab võimaldama tollitõkendi nööri või riba paigaldamist. Iga metallotsaku kinnitil peab, käesoleva artikli 9.lõike punktide a, b ja d kohaselt, olema trossi või köit läbiv õõnesneet, millest pannakse läbi tollitõkendi nöör või riba. Tross või köis peab olema nähtav mõlemal pool õõnesneeti, tagamaks et tross või köis on ühes tükis (vt käesolevale eeskirjale lisatud joonist 5).

11. Peale- ja mahalaadimiseks kasutatavate avade juures tuleb kaks tendi pinda omavahel ühendada. Kasutada võib järgmisi süsteeme:

a) kaks tendi serva peavad teineteisest piisavalt üle ulatuma. Nende kinnitamiseks kasutatakse:

i) vastavalt lõigetele 3 ja 4 õmmeldud või kokkusulatatud klappe;

ii) lõike 8 tingimustele vastavaid rõngaid ja aasasid; rõngad valmistatakse metallist, ja

iii) sobivast materjalist valmistatud venimatut ühes tükis rihma, mille laius on vähemalt 20 mm ja paksus 3 mm ning mis läheb läbi rõngaste ja hoiab koos tendi kaks serva ja klapi; rihm tuleb kinnitada tendi sisepoolele ja varustada:

– aasaga, kuhu kinnitatakse lõikes 9 nimetatud tross või köis, või

– aasaga, mida saab ühendada lõikes 6 nimetatud metallrõngaga ja kuhu kinnitatakse lõikes 9 nimetatud tross või köis.

Kui kasutatakse eriseadist, nagu näiteks tõkkeplaat, mis takistab ligipääsu veoseruumile ilma jälgi jätmata, ei ole klapp vajalik. Klappi ei nõuta ka kardintendiga sõidukite jaoks.

b) Spetsiaalne lukustussüsteem, mis hoiab tendi servad tihedalt kinni, kui veoseruum suletakse ja sellele pannakse tollitõkend. Süsteem on varustatud avaga, mida saab ühendada lõikes 6 nimetatud metallrõngaga ja kuhu kinnitatakse lõikes 9 nimetatud tross või köis. Sellise süsteemi näide on esitatud käesoleva lisa joonisel 8.

Artikkel 4

Kardintendiga sõidukid

1. Käesoleva eeskirja artiklite 1, 2 ja 3 sätteid tuleb vajaduse korral kohaldada kardintentidedega sõidukite suhtes. Lisaks peavad need sõidukid vastama käesoleva artikliga sätestatud tingimustele.

2. Kardintent, põrand, uksed ja veoseruumi muud koostisosad peavad vastama kas selle eeskirja artikli 3 lõigetes 6, 8, 9 ja 11 sätestatud tingimustele või allpool punktides i–vi esitatud nõuetele.

i) Kardintent, põrand, uksed ja veoseruumi muud koostisosad peavad olema kokkumonteeritud selliselt, et neid ei saa avada või sulgeda ilma silmaga nähtavaid jälgi jätmata.

ii) Tent peab katma sõiduki ülaosas jäiku osi ulatuses, mis moodustab vähemalt ühe neljandiku pingutusrihmade tegelikust vahekaugusest. Tent peab katma sõiduki alumises osas jäiku osi vähemalt 50 mm ulatuses. Tendi ja veoseruumi jäikade osade vaheline horisontaalne vahekaugus ei tohi ületada 10 mm, kusjuures see on mõõdetud perpendikulaarselt sõiduki pikiteljele mis tahes kohas, kui veoseruum on kindlalt suletud ja sellele on paigaldatud tollitõkend(id).

iii) Kardintendi juhtsiin ja muud liikuvad osad peavad olema kokkumonteeritud nii, et juurdepääsuks veoseruumile ei saa kindlalt suletud ja paigaldatud tollitõkenditega uksi ja muid liikuvaid osi avada ega sulgeda ilma silmaga nähtavaid jälgi jätmata. Kõnealune süsteem on kirjeldatud joonisel nr. 9, mis on lisatud käesolevale eeskirjale.

iv) Horisontaalne vahekaugus rõngaste vahel, mis on sõiduki jäikadel osadel ja mida kasutab toll, ei tohi ületada 200 mm. Siiski võib see vahekaugus olla suurem, kuid ei tohi ületada 300 mm rõngaste vahel, mis asetsevad püsttala eri pooltel, kui sõiduki konstruktsioon ja kardintent on sellised, et väldivad juurdepääsu veoseruumile. Igal juhul peavad olema täidetud tingimused, mis on esitatud eespool punktis ii.

v) Pingutusrihmade vaheline kaugus ei tohi ületada 600 mm.

vi) Kinnitused, mida on kasutatud sõiduki külgede fikseerimiseks sõiduki jäikade osade külge, peavad vastama nõuetele, mis on esitatud käesoleva eeskirja artikli 3 lõikes 9.

Joonis 1

MITMEST KOKKUÕMMELDUD TÜKIST VALMISTATUD TENT

(...PICT...)

Joonis 2

MITMEST KOKKUÕMMELDUD TÜKIST VALMISTATUD TENT

(...PICT...)

Joonis 2a

MITMEST KOKKUÕMMELDUD TÜKIST VALMISTATUD TENT

(...PICT...)

Joonis 3

MITMEST KOKKUSULATATUD TÜKIST VALMISTATUD TENT

(...PICT...)

Joonis 4

TENDI PARANDAMINE

(...PICT...)

Joonis 5

OTSAKU NÄIDIS

(...PICT...)

Joonis 6

TENDI LUKUSTUSSÜSTEEMI NÄIDIS

(...PICT...)

Joonis 7

NÄIDE SPETSIAALSELT KONSTRUEERITUD RAAMILE KINNITATUD TENDIST

(...PICT...)

Joonis 8

PEALE- JA MAHALAADIMISAVADE LUKUSTUSSÜSTEEM

(...PICT...)

Kirjeldus

Selles lukustussüsteemis on tendis olevate peale- ja mahalaadimiseks kasutatavate avade kaks serva ühendatud alumiiniumist lukustusvarva abil. Tendi avad on kogu pikkuses varustatud äärisega, mis suleb endasse trossi (vt joonis 8.1). Seetõttu ei ole võimalik tõmmata tenti lukustusvarva profiilist välja. Ääris peab olema väljaspool ja külge sulatatud vastavalt konventsiooni 2. lisa artikli 3 lõikele 4.

Servad pannakse alumiiniumist lukustusvarva avatud profiili ja lükatakse kahte paralleelsesse renni, mis on alumises otsas suletud. Kui lukustusvarb on ülemises asendis, on tendi servad ühendatud.

Lukustusvarb on ülemises otsas tõkestatud läbipaistva plastkaanega, mis on needitud tendi külge (vt joonis 8.2). Lukustusvarb koosneb kahest needitud hingega ühendatud osast, mis võimaldab seda kokku murda, et lihtsustada paigaldamist ja eemaldamist. Hing peab olema sellise ehitusega, et pöördtelge poleks võimalik eemaldada, kui süsteem on lukustatud (vt joonis 8.3).

Lukustusvarva alumises osas on ava, mida läbib rõngas. Ava on ovaalne ja suurusega, mis on piisav, et rõngas täpselt läbi mahuks (vt joonis 8.4). Lukustusvarva kinnitamiseks tõmmatakse TIR-kinnitustross läbi selle rõnga.

Joonis 9

(...PICT...)

(...PICT...)

(...PICT...)

(...PICT...)

(...PICT...)

(...PICT...)

(...PICT...)

(...PICT...)

(...PICT...)

(...PICT...)

(...PICT...)

(...PICT...)

KARDINTENDIGA SÕIDUKI KONSTRUKTSIOONI NÄIDIS

(...PICT...)

LISA

2. LISA TEHNILISTELE TINGIMUSTELE VASTAVATE MAANTEESÕIDUKITE HEAKSKIITMISE KORD

ÜLDINE

1. Maanteesõidukite heakskiitmine võib toimuda:

a) üksikult; või

b) konstruktsioonitüübi alusel (maanteesõidukite seeriad).

2. Heakskiidetud sõidukitele väljastatakse 4. lisa tüüpvormile vastav TIR-tunnistus. See tunnistus trükitakse väljastanud riigi keeles ning prantsuse või inglise keeles. Kui heakskiitnud asutus peab seda vajalikuks, lisatakse tunnistusele selle asutuse poolt kinnitatud fotod või joonised. Sel juhul peab see asutus märkima TIR-tunnistuse punkti 6 nende dokumentide arvu.

3. TIR-tunnistus peab olema maanteesõidukis.

4. Maanteesõiduk esitatakse iga kahe aasta järel läbivaatuseks ja vajadusel heakskiidu pikendamiseks selle riigi pädevale asutusele, kus sõiduk on registreeritud, või registreerimata sõidukite puhul selle riigi asutusele, kus on omaniku või kasutaja elu- või asukoht.

5. Kui maanteesõiduk ei vasta enam heakskiidu saamiseks ettenähtud tehnilistele tingimustele, tuleb enne TIR-märkmiku alusel toimuvat kaubavedu taastada selle seisukord heakskiidu saamisel, et sõiduk vastaks jälle nimetatud tehnilistele tingimustele.

6. Kui maanteesõiduki olulised omadused on muutunud, ei kehti sõiduki suhtes heakskiit ning enne kui sõidukit saab kasutada TIR-märkmiku alusel toimuval kaubaveol, peab selle uuesti heaks kiitma pädev asutus.

7. Sõiduki registreerimisriigi pädevad asutused või nende sõidukite puhul, mida ei ole vaja registreerida, selle riigi pädevad asutused, kus on sõiduki omaniku või kasutaja elu- või asukoht, võivad vajaduse korral TIR-tunnistuse kehtetuks tunnistada või seda pikendada või väljastada uue TIR-tunnistuse käesoleva konventsiooni artiklis 14 ja käesoleva lisa lõigetes 4, 5 ja 6 ettenähtud juhtudel.

ÜKSIKULT HEAKSKIITMISE KORD

8. Üksikult heakskiitmist taotleb pädevalt asutuselt omanik, ettevõtja või nende esindaja. Pädev asutus vaatab esitatud maanteesõiduki üle vastavalt lõigetes 1–7 sätestatud üldeeskirjadele ja teeb kindlaks, kas sõiduk vastab 2. lisas ettenähtud tehnilistele tingimustele ning pärast heakskiitmist väljastab 4. lisa näidisele vastava TIR-tunnistuse.

KONSTRUKTSIOONITÜÜBI ALUSEL HEAKSKIITMISE KORD (MAANTEESÕIDUKITE SEERIAD)

9. Kui maanteesõidukid toodetakse konstruktsioonitüübi järgi seeriana, võib tootja taotleda valmistajariigi pädevalt asutuselt heakskiitmist konstruktsioonitüübi alusel.

10. Tootja märgib oma taotluses ära kõnealuse maanteesõiduki tüübile tema poolt antud identifitseerimisnumbrid või -tähed.

11. Taotlusega koos tuleb esitada kõnealuse maanteesõiduki tüübi joonised ja üksikasjalik konstruktsiooni spetsifikaat.

12. Tootja võtab kirjalikult kohustuse:

a) esitada pädevale asutusele need asjaomast tüüpi sõidukid, mida see asutus tahab üle vaadata;

b) lubada pädeval asutusel teha muid sõidukiga seotud ülevaatusi millal tahes asjaomase tüübi seeriatootmise jooksul;

c) teatada pädevale asutusele kõikidest joonistesse või spetsifikaatidesse tehtud muudatustest nende ulatusest olenemata enne muudatuste teostamist;

d) märkida maanteesõidukile nähtavasse kohta konstruktsioonitüübi identifitseerimisnumbrid või -tähed ning samuti sõiduki järjekorranumbri kõnealuses seerias (tootjanumber);

e) pidada arvestust heakskiidetud konstruktsioonitüübile vastavalt toodetud sõidukite kohta.

13. Pädev asutus teatab vajaduse korral, milliseid muudatusi tuleb teha konstruktsioonitüübis, et sõiduki saaks heaks kiita.

14. Konstruktsioonitüüpi ei saa heaks kiita enne, kui pädev asutus on ühe või enama sama tüüpi sõiduki ülevaatamisega kindlaks teinud, et seda tüüpi sõidukid vastavad 2. lisas ettenähtud tehnilistele tingimustele.

15. Pädev asutus teatab tootjale kirjalikult oma otsusest konstruktsioonitüüp heaks kiita. Otsusele märgitakse kuupäev ja number. Teates tuleb selgelt nimetada otsuse teinud asutus.

16. Pädev asutus võtab vajalikud meetmed, et väljastada kõikidele heakskiidetud konstruktsioonitüübile vastavalt valmistatud sõidukitele nõuetekohaselt kinnitatud TIR-tunnistus.

17. TIR-tunnistuse valdaja peab vajaduse korral enne sõiduki kasutamist TIR-märkmiku alusel toimuvaks kaubaveoks märkima tunnistusele:

– sõiduki registreerimisnumbri (punkt 1); või

– registreerimisele mittekuuluva sõiduki puhul nime ja äriühingu asukoha (lahter 8).

18. Kui konstruktsioonitüübi alusel heakskiidetud sõiduk eksporditakse teise käesoleva konventsiooni osalisse riiki, ei ole sellel riigil õigust nõuda uut heakskiitmist seoses importimisega.

TIR-TUNNISTUSE KINNITAMISE KORD

19. Kui TIR-märkmiku alusel kaupa vedaval heakskiidetud sõidukil ilmnevad olulised puudused, võivad konventsiooniosaliste pädevad asutused kas keelata sõidukil vedu jätkata TIR-märkmiku alusel või lubada sõidukil oma territooriumil vedu jätkata, rakendades vajalikke ettevaatusabinõusid. Heakskiidetud sõiduki rahuldav seisukord tuleb taastada võimalikult kiiresti ja igal juhul enne, kui seda uuesti kasutatakse TIR-märkmiku alusel toimuval kaubaveol.

20. Nimetatud juhtudel peab toll tegema vastava märke sõiduki TIR-tunnistuse lahtrisse 10. Kui sõiduki heakskiitmiseks nõutav seisukord on taastatud, esitatakse sõiduk konventsiooniosalise pädevatele asutustele, kes tunnistavad TIR-tunnistuse taas kehtivaks, lisades lahtrisse 11 kinnituse, mis tühistab eelnevalt tehtud märked. Sõidukit, mille tunnistuse lahtris 10 on eespool nimetatud sätete alusel tehtud märge, ei tohi uuesti kasutada TIR-märkmiku alusel toimuvaks kaubaveoks enne, kui selle rahuldav seisukord on taastatud ja lahtris 10 olev märge on tühistatud eespool mainitud viisil.

21. Pädev asutus peab iga TIR-tunnistusele tehtud märke juurde lisama kuupäeva ja kinnituse.

22. Kui sõidukil ilmnevad puudused, mida toll käsitleb väheolulistena ja mis ei hõlma salakaubaveo ohtu, siis lubatakse sõidukit jätkuvalt kasutada TIR-märkmiku alusel toimuvaks kaubaveoks. Puudustest tuleb teatada TIR-tunnistuse valdajale ja ta peab taastama oma sõiduki rahuldava seisukorra mõistliku aja jooksul.

4. LISA

Maanteesõiduki TIR-tunnistuse NÄIDIS

Maanteesõiduki TIR-tunnistuse näidis */

(...PICT...)

Maanteesõiduki TIR-tunnistuse näidis (järg)

(...PICT...)

Maanteesõiduki TIR-tunnistuse näidis (järg)

(...PICT...)

Maanteesõiduki TIR-tunnistuse näidis (järg)

(...PICT...)

5. LISA

TIR-TAHVLID

1. Tahvlite mõõtmed on 250 mm × 400 mm.

2. Tähekombinatsioon „TIR” peab olema kirjutatud suurte ladina tähtedega, mille kõrgus on 200 mm ja joone laius vähemalt 20 mm. Tähed märgitakse valge värviga sinisele taustale.

6. LISA

SELGITAVAD MÄRKUSED

Sissejuhatus

i) Vastavalt käesoleva konventsiooni artiklile 43 tõlgendatakse selgitavates märkustes konventsiooni ja selle lisade teatavaid sätteid. Samuti sisaldavad need teatavate soovituslike tavade kirjeldusi.

ii) Selgitavad märkused ei muuda käesoleva konventsiooni ja selle lisade sätteid, vaid täpsustavad nende sisu, tähendust ja reguleerimisala.

iii) Võttes arvesse käesoleva konventsiooni artiklit 12 ja 2. lisa, mis käsitlevad maanteesõidukite tollitõkendiga veoks heakskiitmise tehnilisi tingimusi, määratakse selgitavates märkustes vajaduse korral eelkõige kindlaks need konstruktsioonivõtted, mida konventsiooniosalised peavad nimetatud sätetele vastavatena aktsepteerima. Selgitavates märkustes määratakse ka vajaduse korral kindlaks, millised konstruktsioonivõtted nimetatud sätetele ei vasta.

iv) Selgitavad märkused võimaldavad käesolevat konventsiooni ja selle lisasid kohaldada tehnika arengut ja majanduslikke vajadusi arvestades.

0 KONVENTSIOONI PÕHITEKST

0.1 Artikkel 1

0.1 b) Artikli 1 punkt b tähendab, et kui mitu lähte- või sihttolliasutust asuvad ühes või mitmes riigis, võib ühes konventsiooniosalises riigis toimuda mitu TIR-veoetappi. Sellistel juhtudel võib kahe järjestikuse tolliasutuse vahel toimuvat siseriiklikku TIR-vedu käsitada TIR-veoetapina, sõltumata sellest, kas järjestikusteks tolliasutusteks on lähte-, siht- või vahetolliasutused.

0.1 f) Artikli 1 punktis f märgitud erandid (lõivud ja maksud) tähendavad kõiki summasid, välja arvatud impordi- või eksporditollimaksud ning impordi- või ekspordimaksud, mille tasumise on konventsiooniosalised ette näinud impordilt või ekspordilt või seoses sellega. Need summad on piiratud osutatud teenuste ligilähedase maksumusega ja need ei kujuta endast kodumaiste toodete kaudset kaitset ega ka impordi- või ekspordimaksu fiskaalses tähenduses. Selliste muude tasude hulka kuuluvad muu hulgas maksed seoses:

– päritolusertifikaatidega, kui need on transiidiks vajalikud,

– tollilaborites kontrolli eesmärgil tehtud analüüsidega,

– väljaspool tavalist tööaega ja tolliasutusi tehtud tollikontrolli ning muude tollivormistusega seotud toimingutega,

– sanitaar-, veterinaar- või fütopatoloogilistel põhjustel tehtud kontrollidega.

0.1 j) Termin „demonteeritav üksus” tähendab kauba hoiuruumi, mis ei saa iseseisvalt liikuda ja on ehitatud veoks maanteeveokiga, mille šassii ja alusraam on spetsiaalselt selleks otstarbeks kohandatud. See termin tähistab ka vahetuskeret, mis kujutab endast kombineeritud maantee- ja raudteeveoks spetsiaalselt projekteeritud veoseruumi.

0.1 j) i) Määratlus „osaliselt kinnine” kohaldatuna artikli 1 punkti j alapunktis i osutatud seadeldiste suhtes tähistab seadeldist, mis koosneb põrandast ja pealisehitisest, mille vahele jääv kauba hoiuruum on samaväärne kinnise konteineri hoiuruumiga. Pealisehitis on üldjuhul valmistatud metallosadest, mis moodustavad konteineri karkassi. Seda tüüpi konteineritel võib olla ka üks või enam külg- või otsaseina. Mõnel juhul on niisugusel konteineril ainult katus, mis on põranda külge kinnitatud püsttalade abil. Seda tüüpi konteinerit kasutatakse eelkõige suuremahulise kauba (näiteks sõiduautod) veoks.

0.2 Artikkel 2

0.2-l Artiklis 2 nähakse ette, et TIR-märkmiku alusel toimuv vedu võib alata ja lõppeda ühes ja samas riigis, tingimusel et mingi osa teekonnast läbitakse välisriigi territooriumil. Sellisel juhul võib lähteriigi toll nõuda lisaks TIR-märkmikule ka sellise nimetatud riigis välja antud dokumendi esitamist, millega tagatakse kauba tollimaksuvaba reimport. Sellest olenemata on soovitatav, et toll väldiks selliste dokumentide nõudmist ja aktsepteeriks selle asemel asjakohast kinnitust TIR-märkmikus.

0.2-2 Käesoleva artikliga on lubatud kaupu vedada TIR-märkmiku alusel siis, kui osa TIR-veost toimub maanteel. Ei ole kindlaks määratud, milline osa teekonnast peab toimuma maanteel, piisab sellest, et see toimub TIR-veo alguse ja lõpu vahelisel ajal. Võib siiski juhtuda, et vaatamata saatja kavatsustele teekonna alguses ei saa ettenägematutel, kaubanduslikku või juhuslikku laadi põhjustel ükski teekonna osa toimuda maanteel. Sellisel erandlikul juhul aktsepteerivad konventsiooniosalised siiski TIR-märkmikku ja garantiiühingu vastutus kehtib.

0.5 Artikkel 5

Käesolev artikkel ei välista õigust kontrollida kaupu kohapeal, vaid rõhutab, et selliseid kontrolle peaks tehtama võimalikult vähe. Rahvusvaheline TIR-märkmikuga seotud protseduur pakub tegelikult suuremat kaitset kui siseriiklik kord. Esiteks peavad kaupadega seotud TIR-märkmiku andmed vastama lähteriigis koostatud tollidokumentidel olevatele andmetele. Lisaks sellele pakub transiit- ja sihtriikidele kaitset kontroll, mis toimub lähteriigis ja mida kinnitab lähtetolliasutuse toll (vt märkust artikli 19 kohta).

0.6 Artikkel 6

0.6.2 Lõige 2

Kõnealuse lõike sätete alusel võib riigi toll tunnustada mitut ühingut, kellest igaüks vastutab kohustuste eest, mis tulenevad tema või vastava ühingu poolt väljastatud TIR-märkmiku alusel tehtud toimingutest.

0.6.2 a -1 Lõige 2 a -1

Rahvusvahelise organisatsiooni ja tema liikmesühingute vahelised suhted määratletakse kirjalikes lepingutes, mis käsitlevad rahvusvahelise garantiisüsteemi toimimist.

0.6.2 a-2 Lõige 2 a-2

Artikli 6 lõikega 2.a kooskõlas väljaantud luba kajastatakse UNECE ja rahvusvahelise organisatsiooni vahel sõlmitud kirjalikus lepingus. Lepinguga sätestatakse, et rahvusvaheline organisatsoon täidab konventsiooni asjakohaseid sätteid, asutab konventsiooniosaliste pädevust ning järgib halduskomitee otsuseid ja TIR-juhatuse taotlusi. Lepingu allkirjastamisega kinnitab rahvusvaheline organisatsioon, et ta aktsepteerib temale loa alusel pandud vastutust. Leping kehtib ühtlasi 8.lisa artikli 10 punktis b sätestatud rahvusvahelise organisatsiooni kohustuste suhtes, juhul kui TIR- märkmike tsentraliseeritud trükkimine ja jaotamine toimub eespool nimetatud rahvusvahelise organisatsiooni poolt. Lepingu kinnitab halduskomitee.

0.8 Artikkel 8

0.8.2 Lõige 2

Käesoleva lõike sätteid kohaldatakse, kui artikli 8 lõikes 1 osutatud laadi rikkumiste korral näevad ühe konventsiooniosalise õigusnormid peale impordi- või eksporditollimaksude ja impordi-või ekspordimaksude ette muude summade, nagu näiteks haldustrahvide või muude rahaliste trahvide tasumise. Tasumisele kuuluv summa ei või siiski ületada seda impordi- või eksporditollimaksude ja impordi-või ekspordimaksude summat, mis oleks tulnud tasuda kaupade importimisel või eksportimisel kooskõlas asjakohaste tollisätetega, kusjuures sellele summale lisanduvad võimalikud viivised.

0.8.3 Lõige 3

On soovitatav, et toll piirduks garantiiühingult nõutava maksimaalse summaga 50 000 USA dollarit ühe TIR-märkmiku kohta. Alkoholi- ja tubakaveo puhul, mille üksikasjad täpsustatakse allpool ja mis ületab alljärgnevalt määratletud künnise, on tolliasutustel soovitatav tõsta garantiiühingutelt vajaduse korral nõutav maksimaalne summa 200 000 USA dollariga võrdväärse summani:

1) denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega 80 mahuprotsenti või rohkem ( HS kood: 2207 10)

2) denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 mahuprotsendi; piiritus, liköörid ja muud kanged alkohoolsed joogid; alkoholisisaldusega segud, mida kasutatakse jookide valmistamiseks ( HS kood: 2208)

3) sigarid, manilla sigarid ja sigarillod, mis sisaldavad tubakat ( HS kood: 2402 10)

4) tubakat sisaldavad sigaretid ( HS kood: 2402 20)

5) suitsetamistubakas, mis ei sisalda või sisaldab mis tahes vahekorras tubaka aseaineid (HS kood: 2403 10).

On soovitatav piirata garantiiühingult vajaduse korral nõutav maksimaalne summa 50 000 USA dollariga võrdväärse summaga, kui eespool määratud tubaka- ja alkoholiliikide puhul ei ületata alljärgnevad koguseid:

1) 300 liitrit

2) 500 liitrit

3) 40 000 tükki

4) 70 000 tükki

5) 100 kilogrammi.

Eespool esitatud tubaka- ja alkoholiliikide täpsed kogused liitrites, tükkides ja kilogrammides tuleb märkida TIR-märkmiku kaubamanifesti.

0.8.5 Lõige 5

Kui esineb kahtlus TIR-märkmikus loetlemata kaupade garantii suhtes, tuleb asjaomasel asutusel märkida, millistele asjaoludele tuginedes ta järeldas, et see kaup sisaldus maanteesõiduki tollitõkendiga osas või tollitõkendiga konteineris.

0.8.6 Lõige 6

1. Kui TIR-märkmikus ei ole piisavalt üksikasjalikke andmeid, et määrata kaupadelt tasutavad maksud, võivad asjaomased konventsiooniosalised esitada tõendeid nende kaupade täpse laadi kohta.

2. Kui tõendeid ei esitata, ei lähtuta tolli- ja muude maksude tasumisel kaupade laadiga mitte seotud ühtsest määrast, vaid kõrgeimast maksumäärast, mida kohaldatakse TIR-märkmikuga hõlmatud kauba suhtes.

0.8.7 Lõige 7

Pädeva asutuse võetavad meetmed makse nõudmiseks otseselt maksekohustuslaselt (või maksekohustuslastelt) peavad sisaldama vähemalt TIR-veoetapi lõpetamata jätmise kohta teatise saatmist ja/või maksenõude edastamist selle TIR-märkmiku valdajale..

0.10 Artikkel 10

Kinnitust TIR-veoetapi lõppemise kohta käsitletakse ebaseaduslikult või pettusega saaduna, kui TIR-veoetapp toimus pettuseks kohandatud veoseruumide või konteineritega või kui on avastatud selline pettus nagu valede või ebatäpsete dokumentide kasutamine, kaupade asendamine, tollitõkendite rikkumine jms või kui kinnitus on saadud muul lubamatul viisil.

0.11 Artikkel 11

0.11-1 Lõige 1

Lisaks garantiiühingule adresseeritud teatisele peavad pädevad asutused esimesel võimalusel teatama TIR-märkmiku valdajatele, et TIR-veoetapp on lõpetamata. Seda võib teha samaaegselt garantiiühingu teavitamisega.

0.11-2 Lõige 2

Kaupade või sõiduki vabastamise üle otsustades ei tohi toll lasta otsust mõjutada tõsiasjal, et garantiiühing vastutab märkmiku valdaja poolt tasutavate tolli- ja muude maksude ning tasumata viivise eest, kui tollil on oma huvide kaitseks muid seadusega ettenähtud võimalusi.

0.11-3 Lõige 3

Kui garantiiühingult palutakse artiklis 11 sätestatud korras artikli 8 lõigetes 1 ja 2 osutatud summade tasumist ning ta ei tee seda konventsiooniga ettenähtud kolme kuu jooksul, võivad pädevad asutused nõuda kõnealuste summade tasumist siseriiklike õigusnormide alusel, kuna tegemist on garantiiühingu poolt siseriikliku õiguse alusel sõlmitud garantiilepingu täitmata jätmisega.

0.15 Artikkel 15

Registreerimisele mittekuuluvate sõidukite puhul, nagu näiteks mõnedes riikides haagised või poolhaagised, võib tekkida teatavaid raskusi, kui ajutise impordi korral ei nõuta tollidokumente. Sel juhul võib järgida artikli 15 sätteid, andes tollile piisava tagatise nende sõidukite andmete (mark ja numbrid) märkimisega asjaomastes riikides kasutatava TIR-märkmiku kviitungitele 1 ja 2 ning vastavatele lõigenditele.

0.17 Artikkel 17

0.17-1 Lõige 1

Nõue, et TIR-märkmiku kaubamanifestis tuleb eraldi näidata igas sõidukis või autorongis või igas konteineris sisalduvad kaubad, on ette nähtud ainult sõiduki või konteineri tollikontrolli lihtsustamiseks. Seepärast ei tule seda sätet tõlgendada nii jäigalt, et iga erinevust sõiduki või konteineri tegeliku sisu ja kaubamanifestis näidatu vahel käsitatakse konventsiooni sätete rikkumisena.

Kui vedaja tõendab pädevatele asutustele, et sellisele erinevusele vaatamata vastavad kõik kaubamanifestis näidatud kaubad TIR-märkmikuga hõlmatud, autorongile või konteineritesse laaditud kaupade koguhulgale, siis ei käsitata seda tavaliselt tollinõuete rikkumisena.

0.17-2 Lõige 2

Koduste majapidamistarvete kolimiste puhul võib rakendada TIR-märkmiku kasutamise eeskirja punkti l 10 alapunktis c ettenähtud korda ja lihtsustada asjaomaste esemete loetelu mõistlikult.

0.18 Artikkel 18

0.18-1 TIR-protseduuri sujuvaks toimimiseks on oluline, et ühe riigi toll ei määraks väljumistolliasutust sihttolliasutuseks sellise veo puhul, mis jätkub käesoleva konventsiooni osaliseks olevas naaberriigis, kui teatavad eriasjaolud selleks esitatud taotlust ei õigusta.

0.18-2 1. Kaubad tuleb laadida nii, et esimeses mahalaadimiskohas mahalaaditava kaubasaadetise saaks sõidukist või konteinerist maha laadida ilma järgmistes mahalaadimiskohtades mahalaaditavat kaubasaadetist või -saadetisi ümber laadimata.

2. Kui vedu on seotud mahalaadimisega rohkem kui ühes asutuses , on pärast osalist mahalaadimist vaja teha sellekohane märge kõikide TIR-märkmikusse jäänud kaubamanifestide lahtrisse 12 ja samal ajal teha märge uute tollitõkendite paigaldamise kohta järelejäänud kviitungitele ja vastavatele lõigenditele.

0.19 Artikkel 19

Lähtetolliasutuse kohustus kontrollida kaubamanifesti andmete õigsust tähendab vajadust kontrollida vähemalt seda, et kaubamanifesti andmed vastaksid täpselt ekspordidokumentidel ning veo- või muudel kaupadega seonduvatel äridokumentidel olevatele andmetele; lähtetolliasutus võib vajaduse korral ka kaupu kontrollida. Lähtetolliasutus peab enne tollitõkendite paigaldamist kontrollima ka maanteesõiduki või konteineri seisukorda ning tentsõiduki või -konteineri puhul tendi ja tendi kinnituste seisukorda, kuna neid andmeid ei ole TIR-tunnistusel.

0.20 Artikkel 20

Tähtaegade määramisel oma riigi tolliterritooriumil toimuvale veole peab toll võtma muu hulgas arvesse kõiki erieeskirju, mida vedajad peavad järgima, eriti aga maanteesõiduki juhtide tööaega ja kohustuslikku puhkeaega käsitlevaid eeskirju. On soovitatav, et toll kasutaks oma õigust määrata teekonda ainult siis, kui ta peab seda oluliseks.

0.21 Artikkel 21

0.21-1 Käesolev artikkel ei piira tolli õigust kontrollida peale tollitõkendiga suletud veoseruumi ka kõiki muid sõiduki osasid.

0.21-2 Saabumistolliasutus võib saata veoettevõtja tagasi külgneva riigi väljumistolliasutusse, kui ta leiab, et nimetatud asutuses ei ole tollivormistus läbitud või see on toimunud valesti. Sellisel juhtudel teeb saabumistolliasutus TIR-märkmikusse asjaomase väljumistolliasutuse jaoks märke.

0.21-3 Kui kontrollimise käigus võtab toll kaupadest proove ja näidiseid, peab ta tegema TIR-märkmiku kaubamanifesti vastava märke, mis sisaldab kõiki andmeid näidiseks võetud kaupade kohta.

0.28 Artikkel 28

TIR-märkmiku kasutamine peab piirduma ainult sellele omase ülesandega, nimelt transiitveoga. TIR-märkmikku ei tohi näiteks kasutada tollikontrolli all oleva kauba ladustamiseks sihtkohas.

0.29 Artikkel 29

Raskeid või suuremahulisi kaupu vedavate maanteesõidukite või konteinerite jaoks TIR-tunnistust ei nõuta. Sellest olenemata peab lähtetolliasutus tagama, et käesolevas artiklis sätestatud tingimused oleks seda liiki veo puhul täidetud. Teiste konventsiooniosaliste tolliasutused peavad tunnustama lähtetolliasutuse otsust, kui nende arvates ei ole see vastuolus artikli 29 sätetega.

0.39 Artikkel 39

Väljend „hooletusest tehtud vead” tähendab toiminguid, mida ei ole tehtud tahtlikult ja kõiki fakte teades, vaid mis tulenevad sellest, et igal eri juhul ei ole täpsuse tagamiseks võetud mõistlikke ja vajalikke meetmeid.

0.45 Artikkel 45

Konventsiooniosalistel soovitatakse avada nii riigi sees kui ka piiril võimalikult palju TIR-veoga tegelevaid tolliasutusi.

1 1. LISA

1.10 c) TIR-märkmiku kasutamise eeskiri

Kaubamanifestile lisatavad lastinimekirjad

TIR-märkmiku kasutamise eeskirja punkti 10 alapunktiga c lubatakse TIR-märkmiku lisana kasutada lastinimekirju isegi sel juhul, kui manifestis on piisavalt ruumi kõikide veetavate kaupade märkimiseks. See on siiski lubatud vaid siis, kui nendes lastinimekirjades on loetavalt ja arusaadavas vormis esitatud kõik kaubamanifesti jaoks vajalikud andmed ja kui kõikidest eeskirja punkti 10 alapunkti c muudest sätetest on kinni peetud.

2 2. LISA

2.2 Artikkel 2

2.2.1 a) Lõike 1 punkt a – Koosteelementide ühendamine

a) Kui kasutatakse ühendusseadiseid (needid, kruvid, poldid, mutrid jne), tuleb neid paigaldada piisaval hulgal väljastpoolt läbi kokkuühendatavate osade nii, et need ulatuksid sissepoole, kus need tuleb tugevasti kinnitada (näiteks neetimise, keevitamise teel, õõnesneetide või poltidega kinnitamise teel ning needitud või keevitatud mutri abil). Tavalised needid (st needid, mille paigaldamiseks on vaja need kinnitada ühendatavate koosteelementide mõlemalt poolelt) võib siiski paigaldada seestpoolt.

Eespool mainitust hoolimata võib veoseruumide põrandad seestpoolt kinnitada isekeermestavate kruvide, isepuurivate neetide, laengneetide või pneumaatiliselt kinnitatavate naeltega, mis läbivad täisnurga all põranda ja metallist risttala, tingimusel et mõnede ühendusseadiste, välja arvatud isekeermestavate kruvide pead tasandatakse risttala välispinna suhtes või keevitatakse selle külge.

b) Pädev asutus määrab kindlaks, millised ühendusseadised ja mitu neist peavad vastama käesoleva märkuse punkti a nõuetele; pädeval asutusel tuleb tagada, et selliselt ühendatud koosteelemente ei oleks võimalik ümber paigutada ega asendada ilma nähtavaid jälgi jätmata. Muude ühendusseadiste valiku ja paigaldamise kohta piirangud puuduvad.

c) Ühendussedised, mida saab eemaldada ja asendada ilma jälgi jätmata üksnes ühelt poolt (st ilma et neid peaks käsitsema koosteelemendi mõlemalt poolelt), ei ole käesoleva märkuse punkti a alusel lubatud. Sellised ühendusseadised on näiteks laiendatavad needid, pimeneedid ja muud sarnased seadised.

d) Eespool kirjeldatud ühendamismeetodid kehtivad selliste sihtotstarbeliste veoautode suhtes, nagu näiteks isotermilised, külmutus- ja paakautod, kui need on vastavuses tehniliste nõuetega, millele sellised sõidukid peavad nende kasutust silmas pidades vastama. Kui tehnilistel põhjustel ei ole koosteelemente võimalik kinnitada käesoleva märkuse punktis a kirjeldatud viisil, võib koosteelemendid ühendada käesoleva märkuse punktis c mainitud seadiste abil, tingimusel et siseseinal kasutatud seadistele ei pääse väljastpoolt ligi.

2.2.1 b Lõike 1 punkt b – Uksed ja muud sulgemissüsteemid

a) Seadise, millele tollitõkend kinnitatakse, peab:

i) kinnitama keevisega või vähemalt kahe ühendusseadise abil, mis vastavad selgitava märkuse 2.2.1 punktile a, või

ii) seadis olema konstrueeritud nii, et seda ei saaks pärast veoseruumi sulgemist ja tollitõkendi kinnitamist eemaldada ilma jälgi jätmata,

Samuti peab:

iii) seadisel olema vähemalt 11 mm läbimõõduga ava või vähemalt 11 mm pikkune ja 3 mm laiune pilu, ja

iv) seadis olema turvaline vaatamata kasutatud tollitõkendi liigile;

b) Uste hinged, sagarad, hingekonksud ja muud uste jms paigaldamiseks vajalikud seadised tuleb kinnitada vastavalt käesoleva märkuse punkti a alapunktidele i ja ii. Lisaks sellele tuleb selliste seadiste eri detailid (näiteks uksehinge plaadid, telgpoldid või pöörlid paigaldada nii, et neid ei saaks pärast veoseruumi sulgemist ja tollitõkendi kinnitamist eemaldada või maha võtta ilma jälgi jätmata. [5]

Kui sellisele seadisele ei ole ligipääsu väljastpoolt, piisab sellest, et pärast ukse või muu sulgemissüsteemi sulgemist ja tollitõkendi kinnitamist ei saa seda uksehingelt või muult sarnaselt seadiselt eemaldada ilma jälgi jätmata. Kui uksel või sulgemissüsteeemil on rohkem kui kaks hinge, tuleb ainult kaks ukse külgedele kõige lähemat hinge kinnitada vastavalt punkti a alapunktide i ja ii nõuetele.

c) Erandlikult võib isotermiliste veoseruumidega sõidukite veoseruumi ustele paigaldada tollitõkendid, uksehinged ja mis tahes abidetailid, mille eemaldamine võimaldaks ligipääsu veoseruumi sisemusse või peidikutesse, kuhu võib kaupu peita:

i) väljastpoolt kinnituspoltide või -kruvide abil, mis ei vasta selgitava märkuse 2.2.1 a punkti a nõuetele, tingimusel et:

– kinnituspoltide või -kruvide otsad kinnitatakse uksepaneeli välispinna taga oleva alusplaadi või sarnase seadise sisse, ja

– piisava arvu kinnituspoltide või -kruvide pead keevitatakse tollitõkendi, hingede jms külge nii, et need täielikult deformeeruvad ja

– et kinnituspoltide või – kruvide päid ei saa eemaldada ilma avamisjälgi jätmata, [6]

ii) soojusisolatsiooniga ukse seestpoolt sisestatud kinnitusseadise abil tingimusel:

– et seadise kinnitustihvt ja lukustusvõru ühendatakse pneumaatilise või hüdraulilise tööriista abil ning kinnitatakse ukse väliskatte ja soojustusmaterjali vahele sisestatud plaadi või samalaadse seadme taha, ning

– et kinnitustihvti peale ei oleks võimalik ligi pääseda veoseruumi sisemusest, ning

– et piisaval arvul lukustusvõrusid ja kinnitustihvte keevitatakse kokku nii, et neid seadiseid ei oleks võimalik eemaldada ilma jälgi jätmata [7].

Mõiste „isotermiline veoseruum” hõlmab ka külmutusseadmetega ja soojusisolatsiooniga varustatud veoseruume.

d) Sõidukid, millel on suur hulk sulgemisseadiseid, nagu näiteks ventiilid, sulgemiskraanid, luugikaaned, äärikud ja muud sarnased seadised, peavad olema konstrueeritud nii, et vajalikke tollitõkendeid oleks võimalikult vähe. Sel eesmärgil tuleb lähestikku asuvad sulgemisseadised omavahel ühendada ühise seadisega, mille puhul on vajalik ainult üks tollitõkend, või varustada samal eesmärgil kasutatava kaanega;

e) Avatava katusega sõidukid peavad olema konstrueeritud nii, et nende puhul oleks vaja võimalikult vähe tollitõkendeid.

f) Kui tolliohutuse tagamiseks on vaja tollitõkendeid rohkem kui üks, näidatakse nende arv TIR-tunnistuse punkti 5 all (1975. aasta TIR-konventsiooni 4. lisa). Tollitõkendite täpsete asukohtade näitamiseks lisatakse TIR-tunnistusele sõiduki joonis või fotod.

2.2.1c Lõike 1 punkt c Ventilatsiooniavad

a) Nende suurim läbimõõt ei tohi ületada 400 mm.

b) Avad, mille kaudu on võimalik pääseda otse veoseruumi, tuleb katta

traatvõrgu või perforeeritud metallplaadiga (mõlemal juhul on aukude maksimaalne läbimõõt 3 mm) ja kaitsta keevitatud lattvõrega (aukude maksimaalne läbimõõt 10 mm), või

ühe piisavalt tugeva perforeeritud metallplaadiga (aukude maksimaalne läbimõõt on 3 mm; plaadi paksus on vähemalt 1 mm).

c) Avad, mille kaudu ei ole võimalik pääseda otse veoseruumi (näiteks põlvede või tõkkeplaadi tõttu), tuleb varustada samade punktis b nimetatud seadistega, kuid nende aukude läbimõõdud võivad olla vastavalt kas 10 mm (traatvõrgu või metallplaadi puhul) või 20 mm (metallist lattvõre puhul).

d) Tenti tehtud avade puhul on nõutavad käesoleva märkuse punktis b osutatud seadised. Lubatud on siiski sellised sulgemisseadised nagu näiteks väljastpoolt paigaldatud perforeeritud metallplaat ning seestpoolt paigaldatud traat- või muu võrk.

e) Lubatud on samalaadsed muust materjalist kui metallist seadised, tingimusel et augud on nõutava läbimõõduga ja kasutatav materjal on piisavalt tugev, et auke ei saaks oluliselt suurendada ilma jälgi jätmata. Lisaks sellele peab ventilatsiooniseade olema selline, et seda ei saaks asendada ainult ühelt poolt tenti.

f) Ventilatsiooniava võib olla varustatud kaitseseadmega. See seade kinnitatakse tendi külge selliselt, et selle ava kaudu on võimalik teostada tollikontrolle. See kinnitatakse tendile vähemalt 5 cm kaugusele ventilatsiooniava ekraanist.

2.2.1 c) -2 Drenaažiavad

a) Nende suurim läbimõõt ei tohi ületada 35 mm;

b) Avad, mille kaudu on võimalik pääseda otse veoseruumi, peab varustama seadistega, mida kirjeldatakse selgitava märkuse 2.2.1 c-1 punktis b ventilatsiooniavade kohta;

c) Kui drenaažiavade kaudu ei ole võimalik pääseda otse veoseruumi, ei ole käesoleva märkuse punktis b osutatud seadised vajalikud, tingimusel et avad varustatakse kindla tõkkeplaadisüsteemiga, mis on kergesti ligipääsetav veoseruumi seest.

2.2.3 Lõige 3 – Purunemiskindel klaas

Klaasi loetakse purunemiskindlaks, kui sõiduki kasutamisel normaaltingimustes ilmnevate tegurite tõttu ei teki selle purunemise ohtu. Klaas peab olema varustatud purunemiskindla klaasi tunnusmärgiga.

2.3 Artikkel 3

2.3.3 Lõige 3 – Mitmest tükist koosnev tent

a) Tendi tükid võivad olla eri materjalidest, mis vastavad 2. lisa artikli 3 lõike 2 sätetele;

b) Tendi valmistamisel on lubatud tükkide mis tahes paigutused, tingimusel et need paigutused tagavad tendi piisava turvalisuse ja tükid ühendatakse vastavalt 2. lisa artikli 3 nõuetele.

2.3.6a Lõike 6 punkt a

2.3.6 a-1 Liugrõngastega varustatud sõidukid

Käesoleva lõike alusel on lubatud sõiduki külge kinnitatud metallvarbadel liikuvad metallist kinnitusrõngad [8] tingimusel, et:

a) varvad kinnitatakse sõiduki külge üksteisest maksimaalselt 60 cm kaugusele ja sellisel viisil, et neid ei saa eemaldada ja tagasi panna ilma jälgi jätmata;

b) rõngad on valmistatud kaksikrõngana või varustatud keskvarvaga ja tehtud ühest tükist keevitust kasutamata; ja

c) tent kinnitatakse sõidukile täpselt käesoleva konventsiooni 2. lisa artikli 1 punktis a ettenähtud tingimustele vastavalt.

2.3.6 a-2 Pöörlevate rõngastega varustatud sõidukid

Pöörlevad metallrõngad, millest igaüks pöörleb sõidukile kinnitatud metallist vedrukammitsas, on käesoleva lõike [9] alusel lubatud tingimusel

a) et iga vedrukammits on sõidukile kinnitatud selliselt, et seda ei saaks eemaldada ja tagasi panna ilma jälgi jätmata; ja

b) et iga vedrukammitsa vedru oleks täielikult suletud kellukesekujulisse metallkapslisse.

2.3.6 b) Lõike 6 punkt b – Püsikinnitusega tendid

Kui üks või mitu tendi serva kinnitatakse püsivalt sõiduki kere külge, tuleb tent kinnitada ühe või mitme metallist või muust sobivast materjalist liistuga, mis kinnitatakse sõiduki kere külge ühendusseadiste abil, mis vastavad 6. lisa selgitava märkuse 2.2.1 a punkti a nõuetele.

2.3.8 Lõige 8 – Rõngaste ja aasade vaheline kaugus

Kui rõngad paigaldatakse sissepööratult külgpaneelidesse ning kui aasad on ovaalse kujuga ja paraja suurusega selleks, et neid saaks kinnitada rõngaste külge, on lubatud püsttalast mõlemal pool jätta vahekauguseks üle 200 mm, kuid mitte üle 300 mm .

2.3.9 Lõige 9 – Tekstiilsüdamikuga terastrossid

Käesoleva lõike alusel on lubatud trossid tekstiilsüdamikuga, mida ümbritsevad vähemalt neli üksnes terastraadist koosnevat kiudu, mis katavad täielikult südamiku, tingimusel et nende trosside läbimõõt on vähemalt 3 mm (arvestamata läbipaistvat plastkesta).

2.3.11a Lõike 11 punkt a

2.3.11 a-1 Tendi pingutusklapid

Paljude sõidukite tendid on väljastpoolt varustatud horisontaalse klapiga, millel on piki sõiduki külge kulgevad aasad. Sellised klapid, mida nimetatakse pingutusklappideks, on mõeldud tendi pinguldamiseks pingutusköite või sarnaste abivahendite abil. Selliste klappidega saab peita tentidesse tehtud horisontaalseid pilusid, mille kaudu on ebaseaduslikult võimalik pääseda sõidukis oleva kaubani. Seepärast on soovitatav, et selliste klappide kasutamist ei lubataks. Pingutusklappide asemel võib kasutada järgmisi süsteeme:

a) tendi sisepoolele kinnitatavad sarnase konstruktsiooniga pingutusklapid; või

b) väikesed eraldiasuvad klapid, millel on üks aas ja mis kinnitatakse väljapoole tenti ühtlaste vahedega nii, et tenti oleks võimalik vajalikul määral pingutada.

Teatavatel juhtudel on teise lahendusena võimalik tendi pingutusklappide kasutamist vältida.

2.3.11 punkt a-2 Tendi rihmad

Rihmade valmistamiseks võib kasutada järgmisi materjale:

a) nahk;

b) venimatu tekstiilmaterjal, sealhulgas plast- või kummikattega kangas, tingimusel, et seda materjali ei saaks pärast läbilõikamist ilma jälgi jätmata kokku keevitada või uuesti ühendada. Lisaks sellele peab rihmade katmiseks kasutatav plast olema läbipaistev ja siledapinnaline.

2.3.11 punkt a-3 Käesoleva lisa joonisel nr 3 [10] näidatud seadis vastab 2. lisa artikli 3 lõike 11 punkti a viimase osa nõuetele. Samuti vastab see 2. lisa artikli 3 lõike 6 punktide a ja b nõuetele.

3 3. LISA

3.0.17 Lõige 17 – Heakskiitmise kord

1. Lisaga 3 nähakse ette, et konventsiooniosalise riigi pädevad asutused võivad väljastada TIR-tunnistuse nimetatud konventsiooniosalise territooriumil valmistatud sõidukile Sõiduki suhtes ei kohaldata mingit täiendavat heakskiitmise protseduuri riigis, kus see on registreeritud või kus on selle omaniku elu- või asukoht.

2. Nende sätete eesmärgiks ei ole piirata selle konventsiooniosalise riigi pädevate asutuste, kus sõiduk on registreeritud või kus on selle omaniku elu- või asukoht, õigust nõuda TIR-tunnistuse esitamist kas importimisel või eesmärkidel, mis on seotud sõiduki registreerimise või kontrolliga või muude sarnaste nõuetega.

3.0.20 Lõige 20 – TIR-tunnistuse kinnitamise kord

Kui pärast sõiduki rahuldava seisukorra taastamist tuleb tühistada puudustega seotud märge, piisab märkest lahtris 11 „puudused kõrvaldatud”, millele järgneb asjaomase pädeva asutuse nimi, allkiri ja tempel.

8 8. LISA

Artikkel 10

8.10 b Artikli 6 lõike 2.a selgitavas märkuses nimetatud leping kehtib ühtlasi rahvusvahelise organisatsiooni käesoleva artikli punktis b sätestatud kohustuste suhtes, juhul kui TIR-märkmike tsentraliseeritud trükkimine ja jaotamine toimub eespool nimetatud organisatsiooni poolt

8.13 Artikkel 13

8.13.1-1 Lõige 1 – Rahastamiskord

Esialgse kaheaastase ajavahemiku lõpus kavandavad konventsiooniosalised TIR-juhatuse ja TIR-sekretariaadi rahastamise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni jooksvast eelarvest. See ei välista esialgse rahastamiskorra pikendamist Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni või muu allika rahastamise ebapiisavuse korral.

8.13.1-2 Lõige 2 – TIR- juhatuse tegevus

TIR-juhatuse liikmete tööd rahastavad asjaomaste riikide valitsused.

9 9. LISA

9.I Esimene osa

9.I.1 a) Lõike 1 punkt a – Asutatud ühing

9. lisa I osa lõike 1 punkti a sätted käsitlevad rahvusvahelises kaubaveos osalevaid organisatsioone, sealhulgas kaubanduskodasid.

9.