ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.1.

Euroopa Komisjoni 2020. aasta kevade majandusprognoos, mille kohaselt on „ELis alanud liidu ajaloo sügavaim majanduslangus“, on saanud reaalsuseks. COVID-19 kriis on toonud kaasa šokke nii nõudluse kui ka pakkumise poolel, mistõttu prognoositakse, et 2020. aastal väheneb SKP 7,8 %. Olukord tööturul on samuti halvenenud, kuigi kaugeleulatuvate poliitikameetmete (nt lühendatud tööaja kavad) tõttu ei kajastu majanduslangus töötuse määrades täielikult. Siiski on vähenenud töötundide koguarv ja tööjõus osalemise määr, sest heitunud töötajad on tööturult lahkunud.
4.8.1.

2 heite hinnavahe lepingute asjakohasust ja tunnistab, et olemasolev ELi heitkogustega kauplemise süsteem (ELi HKS) ei suuda anda piisavalt tugevaid hinnasignaale, et käivitada kliimaneutraalsuse saavutamiseks vaieldamatult vajalikke investeeringuid. Ühelt poolt tuleneb see asjaolust, et fossiilkütused saavad ELis jätkuvalt suuri toetusi. Vastavalt Euroopa Komisjoni aruandele energiatoetuste kohta on toetused maagaasile, mida kasutatakse vesiniku tootmiseks koos CO 2 kogumise ja säilitamisega, tegelikult suurenenud 2 hinda. Kui fossiilkütuseid mitte toetada ja heitkogustega kauplemise süsteemi veelgi täiustada, siis ei oleks CO 2 heite hinnavahe lepinguid vaja. Seepärast peaksid need kaks ülesannet olema komisjoni esimene prioriteet. Komisjon rõhutab COheite hinnavahe lepingute asjakohasust ja tunnistab, et olemasolev ELi heitkogustega kauplemise süsteem (ELi HKS) ei suuda anda piisavalt tugevaid hinnasignaale, et käivitada kliimaneutraalsuse saavutamiseks vaieldamatult vajalikke investeeringuid. Ühelt poolt tuleneb see asjaolust, et fossiilkütused saavad ELis jätkuvalt suuri toetusi. Vastavalt Euroopa Komisjoni aruandele energiatoetuste kohta on toetused maagaasile, mida kasutatakse vesiniku tootmiseks koos COkogumise ja säilitamisega, tegelikult suurenenud ( 20 ) . Seega on tegemist suure turumoonutusega, mis takistab investeerimist kliimakaitsetehnoloogiatesse, nagu saastevaba vesinik, või muudab need tarbetult kalliks. Lisaks ei kajasta ELi heitkogustega kauplemise süsteem isegi pärast reformi tegelikku COhinda. Kui fossiilkütuseid mitte toetada ja heitkogustega kauplemise süsteemi veelgi täiustada, siis ei oleks COheite hinnavahe lepinguid vaja. Seepärast peaksid need kaks ülesannet olema komisjoni esimene prioriteet.
1.2.

Komitee on arvamusel, et ELi viimastel aastatel ja ka pärast COVID-19 pandeemia puhkemist tehtud investeeringud tipptasemel superarvustusseadmete hankimiseks ja käitamiseks ei ole ikka veel optimaalsel tasemel võrreldes liidu konkurentidega (Ameerika Ühendriigid, Hiina ja teised). Tarvis on täiendavaid ressursse ning investeeringuid, sealhulgas ka nende ELi liikmesriikide poolt, kes on selles vallas vähem arenenud ja/või on sellesse valdkonda vähem kaasatud. Selleks, et EL saaks üleilmsel tasandil kõrgjõudlusega andmetöötluse rakenduste vallas konkureerida, tuleb need ressursid kindlasti ühendada sidusate ELi uurimis- ja innovatsiooniprogrammide ning järgmise mitmeaastase finantsraamistikuga aastateks 2021–2027, sh taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend.
3.5.

Julgusest jääb puudu ka mujal. Komisjon mainib õigustatult, et peamine põhjus, miks energiasüsteemi lõimimine nii aeglaselt edeneb, on transpordis ja ennekõike küttesektoris kasutatavate fossiilkütuste CO 2 -heite puudulik maksustamise. Lisaks on paljudes liikmesriikides elekter kallis, isegi kui see on saadud taastuvatest energiaallikatest. Paljudes liikmesriikides on probleemiks ka ülemääraselt kõrged võrgutasud. Sellise turumoonutamise tagajärjeks on näiteks see, et paljudes olukordades ei ole üleliigse elektrienergia kasutamine soojuse tootmiseks (soojus- ja elektrienergia koostootmine), mis on energiasüsteemi lõimimise lihtsaim vorm, majanduslikult otstarbekas.
1.10.

Komitee soovib, et komisjon ja liikmesriigid kaaluksid kalaosade registreerimist ja kinnitamist, isegi ilma sumpadesse paigutamise kinnitamiseta, et maksimeerida väärtust ja vältida jäätmete teket. Praegu on nii et, kui tuun sureb pärast kasvandusse saabumist, ei tohi seda müüa, sest sumpadesse paigutamine ei ole veel kinnitatud. Sumpadesse paigutamine sõltub stereoskoopiliste kaameratega tehtud hindamisest, mis võtab aega umbes kaks kuud, nii et need isendid tuleb külmutada või hävitada. See on vastuolus komisjoni toidukao ja toidujäätmete tekke vähendamise algatustega.
1.7.

Tunnistades, et lennuliikluse korraldamise sektor saab kaasa aidata CO 2 heite üldisele vähendamisele, võib ka tehnoloogia tõhus ja säästev kasutamine vähendada lennunduse CO 2 heidet. Seda meetodit tuleks käsitada vahendina lennundussektori jalajälje edasiseks vähendamiseks. Tunnistatakse, et sellised tehnoloogiad nagu säästvad lennukikütused võivad CO 2 heidet märkimisväärselt vähendada. See on oluliselt rohkem, kui kõnealuse ettepanekuga on võimalik saavutada.
4.15.

Komitee on komisjoniga nõus, et teise makseteenuste direktiivi läbivaatamise raames tuleks praegu reguleerimata teenustest tulenevad riskid lisada õigusakti kehtivusalasse. Sellised reguleeritud makse- ja e-raha teenuste pakkujatele lisanduvad teenusepakkujad jäävad reguleeritavate isikute seast väljapoole, ent on olulised turuosalised. Komitee mõistab, et kui neil on turu dünaamikas tähtis roll ja kliendid näevad neid makseteenuse osutajana, tuleks nende tegevust ka makseteenuste osutajatena reguleerida ning selle üle järelevalvet teostada. On oluline, et asjaomastele turuosalistele rakenduksid sobivad õigusnormid, järelevalve ja seire, et tagada samu teenuseid osutavatele ja sama tegevusega tegelevatele osalistele võrdsed tingimused.
Kliimaneutraalse mõju saavutamiseks on seepärast vaja lühi- ja pikaealiste kasvuhoonegaaside suhtes erinevaid lähenemisviise. Selleks et tuua jätkuvast CO 2 kiirgusmõjust tingitud püsiv temperatuuri tõus tagasi CO 2 heite eelsele temperatuuritasemele, on vaja aktiivselt vähendada CO 2 kontsentratsiooni atmosfääris süsiniku sidujate abil. See tähendab, et selleks, et hoida temperatuuri tase püsivate (mittevälditavate) CO 2 heitkoguste juures stabiilsena, tuleb atmosfäärist jätkuvalt eemaldada sama kogus CO 2 kui sinna lisatakse (netonullheide). See kajastub kasvuhoonegaaside netonullheite eesmärgis. Kliimaneutraalne mõju saavutatakse (biogeensete) metaaniallikate puhul aga juba stabiilsete heitkoguste juures, samas kui CO 2 ekvivalendiks ümber arvestatud metaaniheite kompenseerimine kasvuhoonegaaside atmosfäärist eemaldamisega toob kaasa jahutava mõju.
4.6.

Komisjon rõhutab turusignaalide tähtsust, sealhulgas investorite jaoks. See on kahtlemata oluline aspekt. Kuid siin on vaja diferentseeritumat lähenemist. Enamikul elektri hulgimüügiturgudel on lühiajalised hinnad. See, kas need annavad investoritele mingeid signaale, on energiaökonoomikas vaieldav küsimus. Komitee on sellele viidanud juba varasemates arvamustes ( 14 ) . Seetõttu ei ole otstarbekas, et komisjon kasutaks selles kontekstis diferentseerimatult mõistet „energia siseturg“. Energialiidu edukaks toimimiseks on vähemalt elektrisektoris vaja uut turukorraldust. Täielikust tasakaalustamiskohustusest taastuvenergia eest üksi ei piisa. Seetõttu kutsub komitee komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti oma kaalutlused uue turukorralduse kohta. Samuti on oluline tagada, et kõigile turuosalistele kehtiksid energiasektori reserv- ja tasakaalustamisturgudel ühesugused tingimused. See on hädavajalik ka energiasüsteemi lõimumise õnnestumiseks ( 15 )
2.13.

Tulevikusuundade analüüsi programmid õnnestuvad ainult siis, kui need sisaldavad selgeid seoseid tulevikusuundade analüüsi teemade ja päevakorralise poliitilise tegevuskava vahel, nii et kaasarääkijad näeksid, et nende häält võetakse kuulda ja sellest on ka kasu. Sellele toetudes võib kujundada ühise ettekujutuse riskidest ja probleemidest, et saada selgeks, mida on vaja teha, ning määrata vajalikud pädevusvaldkonnad ja kohustused. Et anda sellele protsessile tähendust ja mõju, on vaja, et ELi poliitiliste otsuste tegijad teeksid ühiselt ülevaate riskidest, võimaldades ühtlasi anda tagasisidet ja teha sündmuste arenedes kohandusi. Seepärast kutsume komisjoni üles tagama tulevikusuundade analüüsi tulemuste läbipaistvus, arusaadavus ja kontrollitavus.
Komitee tunneb muret komisjoni soovi pärast välistada täielikult toetus gaasitaristule, arvestades et see on praegu hädavajalik teatud Euroopa Liidu piirkondade varustuskindluse tagamiseks ja maagaas näib olevat üleminekuaja energia, ( 7 ) olles vähem kahjulik kui süsi või nafta. Komitee on oma varasemates arvamustes juba väitnud, et maagaasi taristuid saab eeldatavalt taaskasutada taastuvate gaaside jaoks ning seega on asjakohane jätkata neisse investeerimist ( 8 ) . Seepärast soovib komitee, et maagaasi ei välistataks enne, kui see asendatakse teiste võrreldava hinnaga energiaallikatega. Komitee kutsub üles käsitama maagaasi transportimise taristutega seotud projekte määruse ühist või vastastikust huvi pakkuvate projektide valimise kriteeriumide alusel rahastamiskõlblikena.
5.1.

Teatises tõdetakse, et „EL on maha jäänud oma peamistest ülemaailmsetest konkurentidest ettevõtete teadus- ja arendustegevuse intensiivsuse poolest, eelkõige kõrgtehnoloogilistes sektorites ning uuenduslike VKEde arvu suurendamisel, ning sellel on negatiivne mõju tootlikkusele ja konkurentsivõimele. [---] Selle suundumuse ümberpööramiseks ning Euroopa tööstusliku ja tehnoloogilise suveräänsuse tugevdamiseks on äärmiselt oluline suurendada investeeringute tegemist innovatsiooni, ettevõtlusesse, teenustesse ja avalikku sektorisse. EL peab täielikult ära kasutama oma suurepäraseid teadusuuringute ja innovatsiooni tulemusi, et toetada ELi majanduse rohe- ja digiüleminekut“. Komitee jagab seda seisukohta, kuid soovib rõhutada, et just digiüleminek nõuab vastutustundlikku lähenemist teadusuuringutele, tehnoloogiale ja innovatsioonile. Komitee kordab oma täielikku toetust ELi strateegiale, mille eesmärk on usaldusväärne ja inimkeskne tehisintellekt, ning kordab üleskutset rakendada tehisintellekti puhul inimjuhitavuse põhimõtet, nagu on nõutud alates esimesest tehisintellekti käsitlevast arvamusest 2017. aastal ( 6 )
Tundub, et üldiselt kaldutakse kasutama avaliku teenindamise kohustusega seotud kohustusi, millega kaasnevad liikluse ainuõigused piiratud liinidel, tavaliselt piirkondlikel liinidel, samas kui turulepääs on avatud pikamaaliinidel. Komitee rõhutab avaliku teenindamise kohustuse olulist rolli taskukohase juurdepääsu tagamisel ja raudtee reisijateveo süsteemi üldise sidususe tagamisel, et tagada juurdepääsetavus. Avaliku teenindamise kohustused on olulised, et tagada inimestele ligipääsetavad, taskukohased ja kaasavad reisijateveoteenused. Turulepääs on avatud kaubanduslikele reisijateveoteenustele, sageli pikamaateenustele. Pikamaatransporti ja piirkondlikku transporti ei saa siiski üksteisest eraldada. Iga pikamaarong täidab reisijate jaoks piirkondlikke funktsioone, eriti kui peatused on linnalähipiirkondades. Piirkondlikud liinid tagavad vajaliku arvu reisijaid ja toidavad põhiliine. Samuti leevendavad nad pikkade liinide taristu koormust ja tagavad jaotuse piirkonnas.

Liikmesriigid rakendavad lisaalgatusi, et luua põhiühendused uute rongiteenustega, sealhulgas öörongiliinidega, kusjuures neid arenguid veavad turgu valitsevate d käitajate d juhtimisel. Sellistest kavadest on juba teatanud näiteks Saksamaa (TEE 2.0), Madalmaad ja Rootsi. Ettevõtjate konkureerimine Itaalia kiirraudteevõrgus on toonud kaasa teenuste parema kvaliteedi, odavamad piletid ja suurema teenindussageduse, mille tulemuseks on märgatav üleminek õhutranspordilt raudteetranspordile. Sarnaseid algatusi kavandatakse Hispaanias. Komitee on seisukohal, et need algatused näitavad nii praeguse raamistiku võimalusi luua atraktiivseid ja keskkonnasõbralikke transpordialternatiive kui ka vajadust meetmete järele, mis hõlbustaksid piiriüleste ühenduste loomist. Komitee on seisukohal, et need algatused näitavad raudteesüsteemi keerukust ja et vaba turulepääs – mis kehtib rahvusvahelise reisijateveo puhul alates 2010. aastast – ei ole sobiv vahend (rahvusvahelise) pikamaa-reisijateveo arengu stimuleerimiseks. Vaja on poliitilist tahet, poliitilisi otsuseid keskkonnasõbralike ja kaasavate lahenduste prioriseerimise kohta koos vajalike investeeringute ja hea valitsemistavaga.
5.23.

Tööstuse nõuetele vastavate vajalike oskuste ja suutlikkuse olemasolu kaevandamise kogu olelusringi jooksul on üks põhilisi eeltingimusi, mis tagab mineraalirikastes riikides tõhusa kohaliku sisupoliitika rohkemate, keskkonnahoidlikumate ja paremini tasustatud töökohtade loomise valdkonnas. Samuti on ülioluline välja töötada uued oskused ja kohandada olemasolevaid, et tehnoloogilistele muutustele kiiresti reageerida. Hiljutised uuringud on kinnitanud uue tehnoloogia võimalikku mõju töö iseloomule, rõhutades, et kaevandussektoris on vaja uusi oskusi mitte ainult uute, vaid ka olemasolevate ametite jaoks, sest praegustel töökohtadel tuleb tõenäoliselt kohaneda automatiseerimisega. Koondamist tuleb vältida sotsiaaldialoogi kaudu ja töötajate ümberõppe abil, tagades neile juurdepääsu uutele ameti- ja töökohtadele, mis luuakse uute tehnoloogiate ja ringlussevõtuprotsesside abil.
3.5.2.

Komitee on mures selle pärast, et kuigi komisjon on seletuskirjas kinnitanud vastupidist, on ettepaneku eesmärk mõjutada miinimumpalga taset ja sellest tulenevalt ka palgataset. Lisaks märgitakse seletuskirjas, et direktiiv peaks võimaldama inimväärset elu, vähendama palgavaesust ja looma võrdsemad tingimused. Komitee leiab, et need sätted käsitlevad miinimumpalga taset, mis suurendab tema kahtlusi seoses õigusakti õigusliku aluse kehtivuse ja õigusliku vahendi valikuga.
4.19.3.

Arvestades asjaolu, et viivislaenud on viivislaenud olenemata makseraskuste põhjustest, ning arvestades, et on äärmiselt raske kindlaks teha, milline raskustesse sattunud laenuvõtjatest pärast pandeemia kontrolli alla saamist tõepoolest kiiresti taastub, soovitab komitee, et kapitalinõuded – sealhulgas viivislaenude kaitsemehhanismi määrus, mille eraldiste ajakavas on juba ette nähtud väga järkjärguline kapitali suurendamine – tuleks kindlalt säilitada. See võimaldab pankadel toime tulla pandeemiast või muudest teguritest tingitud kahjudega ning oleks peamine tegur tõenäosuse vähendamisel, et pankade päästmiseks on vaja riiklikku sekkumist ja panku tuleb päästa maksumaksja kulul. COVID-19 kriisi mõju leevendamiseks tuleks siiski kaaluda ja kohaldada ajutist paindlikkust makseviivituse määratluse ja viivislaenude kaitsemehhanismi kasutuselevõtu osas. Lisaks aitaks see vältida pankade poolset viivislaenude kiirmüüki. Sellega seoses võtab komitee teadmiseks ja soovitab võtta arvesse tsiviilkohtute töö seiskumist ja muid tsiviilmenetluste viivitusi kogu Euroopas.
3.28.

Katsekorra (või „liivakasti“) kasutamisega on võimalik järgida konkreetsetel ja ajutistel katsetel põhinevat empiirilist lähenemist, et hilisemas etapis ja saadud kogemustele tuginedes jätkata tõhusamat reguleerimist, ilma et see protsessi käigus takistaks hajusraamatu tehnoloogia juurutamist ja täielikku väljatöötamist ning uuendusi, mida selle tehnoloogia kasutamine võib kaasa tuua. Erilist tähelepanu tuleks katsekorras pöörata katsetamise lõpetamise etapile, et tagada katsetamises osalenud kasutajate ja turuosaliste kaitse.
3.13

Veel üks häiriv tegur, mida tuleb arvesse võtta, on Brexit. Mandri-Euroopa finantsturud tunduvad olevat üsna killustatud ja nende likviidsus on ebavõrdne. . Seetõttu võib EL 27-l olla reaalne oht, et ta sõltub veelgi enam välistest finantsturgudest, mis on integreeritumad, kusjuures mitmed Euroopa äriühingud on varem otsustanud end Ühendkuningriigis või USAs noteerida. Komitee nõustub kontrollikoja väitega, et komisjon (ja meie arvamuse kohaselt ka Euroopa Parlament ja nõukogu) peaks soovitama, et kõik vähem arenenud kapitaliturgudega liikmesriigid rakendaksid asjakohaseid reforme. Samuti tuleb rõhutada, et ELi arenenud turutaristu loomine on finants- ja majandusautonoomia jaoks ülioluline ning võib suurendada euro rahvusvahelist rolli.
3.1.16.

Kuna mõnel ettevõtjal on juba likviidsusega seotud probleeme, võidakse arved tasuda alles maksetähtaja lõpus või need üldse maksmata jätta, mis tähendab seda, et arvetele käibemaksusumma lisanud ettevõtjad peavad nõutud käibemaksusumma asjaomasel deklareerimisperioodil maksuhaldurile deklareerima enne nende käibemaksusummade laekumist (nn halvad laenud). Komitee palub seda silmas pidades Euroopa Komisjonil tungivalt hinnata, kuidas saaks juurutada lihtsama ja ühtsema halbadelt laenudelt deklareeritud käibemaksu hüvitamise mehhanismi. See mehhanism peaks tagama, et käibemaks, mida ettevõtjad ei ole veel oma klientidelt saanud, ent mille nad on juba maksuhaldurile tasunud, oleks võimalik maksuhaldurilt kiiresti ja õigel ajal tagasi nõuda.
Komitee nõustub komisjoni analüüsiga, et kliima seisukohast on kiiresti vaja võtta meetmeid eluasemete ja muude hoonete renoveerimiseks ning et COVID-19 kriis pakub võimalust hooned uuesti üle vaadata, ümber projekteerida ja moderniseerida, kasutades keskkonnaalast, sotsiaalset ja majanduslikku lähenemisviisi, millel on osapooltele mitmeid eeliseid. See on ainulaadne võimalus võtta üheaegselt meetmeid kliimaneutraalsuse, majanduse taastamise ja sotsiaalse ühtekuuluvuse valdkonnas.

Komitee juhib tähelepanu asjaomaste hoonete, eelkõige renoveeritavate elamute mitmekesisusele, mis ulatub eramajadest suurte nõukogude-aegsete elamukvartalite ja töölisklassi eeslinnadeni. Selles suures eluasemete mitmekesisuses võib Ida-Euroopa kortermajadel, väga vanadel majadel alahinnatud linnakeskustes, eeslinnade elamutel ja maapiirkondade eluasemetel olla eriprioriteet. Seoses asjaoluga, et hoonefond on vananenud ja vajab uuendusprotsesse nii inimeste elukvaliteedi parandamiseks kui ka hoonete tehniliseks täiustamiseks, on vaja tagada inimestele juurdepääs rahastamisele, sest praegu takistab see oluliselt renoveerimist. Ühtlasi tuleb arvesse võtta puudega inimeste juurdepääsu. Samuti peab Euroopa Liit kasutama seda võimalust laiaulatuslike meetmete võtmiseks, et asjakohase teabevahetuse kaudu jõuda oma kodanikele ja nende elukohtadele lähemale.
3.3.

Komisjoni teatis on äärmiselt tehniline ning selles on jäänud käsitlemata üks aspekt: ELi finantssektor seisab digiteerimise tõttu silmitsi hiiglasliku üleminekuprotsessiga. See protsess käib käsikäes ulatuslike restruktureerimisprotsessidega, kohalike filiaalide sulgemisega, muutustega töötajate erialastes kvalifikatsioonides ning täiesti uute töövormidega. Neid suuri probleeme ei tohi eirata. Need põhjustavad finantssektori teenusepakkujatele ja muidugi ka töötajatele suuri raskusi. Komitee toetab sotsiaaldialoogi, et käsitleda üleminekujärgus olevaid valdkondi.
3.11.

Komitee saab aru, et varjupaigataotluse eest vastutavaks riigiks – mis on uue varjupaigataotluste haldamise menetluse tuum – võib määrata riigi, kus sisserändajal on õdesid või vendi, kus ta on töötanud või õppinud või mille viisa talle on väljastatud. Ehkki selline kriteeriumite laiendamine on teretulnud, kinnitab see siiski, et esmase saabumise liikmesriikide kanda on endiselt raske koorem.
6.8.

Komitee tunneb heameelt strateegias toodud kavatsuse üle edendada sotsiaalset lähenemist ja suurendada piirkondade vastupidavust, et vähendada territoriaalseid erinevusi. Siiski on muret tekitav, et õiglase ülemineku fondile eraldatud vahendeid on võrreldes komisjoni algse ettepanekuga vähendatud, seda enam, et kliimamuutustest kõige enam mõjutatud piirkondades on vaja teha otseseid avaliku sektori investeeringuid ning luua alternatiivseid tööstusharusid ja uusi ettevõtteid. Sellega seoses juhib komitee tähelepanu ka vajadusele riigiabi eeskirju arukalt kohandada.
1.2.

Komitee pooldab tõdemust, et pandeemia on mõjutanud kultuuri- ja loomeökosüsteemi, mis hõlmab uudismeedia- ja audiovisuaalsektorit, ning seetõttu on tarvis koheselt sekkuda. Sektori majanduslik taastumine ja konkurentsivõime on elujõulise, sõltumatu ja mitmekesise meediakeskkonna eeltingimused, mis omakorda on meie demokraatia jaoks ülioluline. Komitee toetab rõhuasetust asjaolule, et meediaettevõtted on nii majandussektor kui ka avalik hüve, mis on inimestele täpse teabe edastamise ja demokraatia nõuetekohase toimimise jaoks üliolulised.
5.5.

Praegu on suurimaks probleemiks COVID-19 vaktsiinide kasutuselevõtmine. Kahetsusväärselt ei võetud ELi vaktsineerimisstrateegias kiirvaktsineerimise õiguse puhul arvesse teatud kõrge riskitasemega rühmi, näiteks puuetega inimesi ja krooniliste haigustega inimesi. Ravijärjekord tuleks määratleda valdkonnaülese teadusliku analüüsi abil, milles võetakse arvesse diskrimineerimist ja inimrühmade ohustatust viirusest. Vaktsiini tuleb käsitleda kui avalikku hüve ning seetõttu on oluline tagada, et vaktsiinide õigeaegset manustamist elanikkonnale ei takistaks piirangud, mis on seotud näiteks intellektuaalomandi õigustega. Inimelude päästmine peab alati olema ELi peamine prioriteet. Seepärast on äärmiselt oluline, et komisjon tagaks, et Euroopa jääb vaktsiinide väljatöötamisel juhtivaks maailmajaoks.
1.4.

Seda arvesse võttes on kava eesmärk ühtlustada seadusandlikke, poliitilisi ja eelarvemeetmeid. Kuigi kava ühendab kõik olemasolevad vahendid, tundub kohati, et sellel on puudu ambitsioonikusest ja ajaloolisest sügavusest. Selle lähenemisviis on liiga ettevaatlik, samas halveneb kohapealne olukord kiiresti. Komitee soovib rõhutada, et diskrimineerimise, rassismi, ksenofoobia ja muud liiki sallimatuse vastu võitlemine Euroopa tasandil on selge kohustus, mis on sätestatud ELi asutamisdokumentides. See ei ole vabatahtlik ning vastutuse jagamine ELi ja liikmesriikide ametiasutuste vahel ei tohiks saada enesega rahulolu ja tegevusetuse aluseks. Eriline mure on see, kuidas veenda kõiki ELi liikmesriike selles tegevuses osalema ning kuidas tagada eri asutuste, institutsioonide ja organisatsioonide aktiivne koostöö riiklikul tasandil.
6.9.

Pretsedenditu COVID-19 kriis on näidanud, et transport on esmatähtis teenus. Kriis on esile toonud ka transporditöötajate kui põhitöötajate tähtsuse ning nende olulisuse transpordisüsteemi vastupidavuse tagamisel. Komiteel on hea meel, et võrreldes varasemate transpordipoliitika dokumentidega tunnustatakse transporditöötajaid strateegia tekstis rohkem: neid kirjeldatakse sektori kõige väärtuslikuma varana, samas kui osa töötajate töötingimused on karmid ja ebakindlad. Arvestades sotsiaalse samba tähtsust ELi praeguses poliitikas, on siiski üllatav, et transpordisektori sotsiaalset mõõdet ei käsitleta eraldi jaotises.
5.11.

Komitee nõustub, et juurdepääs korrektsele ja õigeaegsele teabele IKT-tooteid ja teenuseid mõjutavate nõrkuste kohta aitab küberturvalisuse alast riskijuhtimist tõhustada. Seega kujutavad nõrkuste kohta avalikult kättesaadava teabe allikad olulist vahendit riiklike pädevate asutuste ja küberturbe intsidentide lahendamise üksuste, ettevõtjate ja kasutajate jaoks. Sel põhjusel nõustub komitee ettepanekuga määrata ENISA ülesandeks luua Euroopa nõrkuste register, kuhu elutähtsad ja olulised üksused ning nende tarnijad saaksid teavet edastada, et kasutajad saaksid võtta asjakohaseid leevendusmeetmeid. Komitee leiab aga, et teabevahetus kõige olulisemate nõrkuste ja intsidentide kohta tuleb muuta kohustuslikuks, mitte vabatahtlikuks, et teha see kasulikuks vahendiks ka hankijatele Euroopa tasandi mitmesuguste hankemenetluste raames, sealhulgas 5G-toodete ja -tehnoloogia kontekstis. Sel juhul sisaldaks kõnealune register pakkumuste hindamisel kasutatavaid elemente, et kontrollida nende kvaliteeti ning Euroopa ja kolmandate riikide töövõtjate usaldusväärsust seoses pakkumusega hõlmatud toodete ja teenuste ohutusega ja kooskõlas 5G-võrkude küberturvalisust käsitlevas 26. märtsi 2019. aasta soovituses märgituga. Samuti tuleks registriga seoses tagada, et selles sisalduv teave tehakse kättesaadavaks viisil, millega välditakse mis tahes alusel diskrimineerimist.