[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 11.1.2005

SEK(2005) 17 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2007

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1] on sätestatud, et liikmesriigid, kes ei ole võtnud kasutusele ühisraha, peavad esitama nõukogule ja komisjonile lähenemisprogrammid. Vastavalt selle määruse artiklile 9 peab nõukogu kontrollima iga lähenemisprogrammi komisjoni ja asutamislepingu artikli 114 alusel moodustatud komitee (majandus- ja rahanduskomitee) koostatud hinnangute alusel. Olles programmi kontrollinud, peab nõukogu esitama arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Selle määruse kohaselt peavad liikmesriigid esitama igal aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi, mida võib nõukogu samuti kontrollida sama menetluse kohaselt.

ELiga 1. mail 2004. aastal ühinenud kümme riiki ei osale ühisrahas, kuid eurole üleminekuks nõutakse neilt lähenemiskriteeriumide õigeaegselt täitmist, sealhulgas valitsemissektori finantsseisundi jätkusuutlikkust. Kuna valitsemissektori puudujääk oli 2003. aastal 12,6% SKTst (sealhulgas märkimisväärne ühekordne operatsioon ligikaudu 7% SKTst), otsustas nõukogu 5. juulil 2004. aastal, et Tšehhi Vabariigil on ülemäärane eelarvepuudujääk, ja soovitas ülemäärase puudujäägi likvideerida hiljemalt 2008. aastaks kooskõlas 2004. aasta mai lähenemisprogrammiga. Eelkõige paluti Tšehhi Vabariigil astuda tõhusaid samme seoses meetmetega 2005. aasta puudujäägieesmärgi saavutamiseks. Samuti soovitati kohaldada jõuliselt 2004. aasta mai lähenemisprogrammis kavandatud meetmeid, eelkõige vähendada keskvalitsuse palgakulusid ja üksikute ministeeriumide kulusid. Lisaks sellele paluti Tšehhi Vabariigil eraldada puudujäägi vähendamiseks rohkem tulusid, kui eelarves ette nähtud, viia sisse fiskaalpoliitilised eesmärgid keskpika perioodi kulude ülemmäärade alusel, kujundada tõhusad eeskirjad vähendamaks ringkonna- ja kohalike omavalitsuste võlgade suurenemist, viia läbi pensioni- ja tervishoiusüsteemide reformid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse edendamiseks ning vähendada Tšehhi stabiliseerimisameti negatiivset mõju eelarvele. Komisjon tegi oma 22. detsembri 2004. aasta teatises järelduse, et Tšehhi valitsus on astunud tõhusaid samme seoses meetmetega 2005. aasta puudujäägieesmärgi saavutamiseks[2].

Liikmesriigid, kes ühinesid ELiga 1. mail 2004, kohustusid esitama lähenemisprogrammid 15. maiks 2004 ja esimese ajakohastatud programmi 2004. aasta lõpuks. Tšehhi Vabariik esitas esimese lähenemisprogrammi aastateks 2004–2007 13. mail 2004 ja nõukogu andis sellele hinnangu 5. juulil 2004. Tšehhi Vabariik esitas ajakohastatud lähenemisprogrammi 1. detsembril 2004. Komisjoni talitused andsid ajakohastatud programmile tehnilise hinnangu, arvestades komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognooside tulemusi ning võttes arvesse tegevusjuhendit[3], potentsiaalse tootmismahu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi ning põhimõtteid, mis on sätestatud komisjoni 27. novembri 2002. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile eelarvepoliitika kooskõlastamise tõhustamise kohta[4]. Hinnangu alusel võib tõdeda järgmist:

- Tšehhi Vabariik esitas esimese ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2004–2007 1. detsembril 2004. Programm vastab osaliselt andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Eelkõige ei vasta kulude ja tulude suhted ESA 95 statistilisele standardile, kuigi andmeid muudeti pärast ajakohastatud programmi esitamist. Seepärast palutakse Tšehhi Vabariigil viia andmed nõuetega vastavusse. Lisaks sellele järgitakse programmis ainult üldjoontes stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi käsitleva tegevusjuhendi lisas 2 esitatud näidisstruktuuri.

- Programmis esitatud makromajandusliku põhistsenaariumi kohaselt nähakse ette SKT reaalkasvuks 2004. aastal 3,8%. Prognoosi kohaselt suureneb 2005. aastaks reaalne SKT 3,6%ni ning hiljem kasv kergelt kiireneb, jõudes 3,8%ni 2007. aastal. See on aeglasem kui komisjoni talituste 2004. aasta sügise prognoosis aastateks 2004–2006, kus nähti kasvumääraks ette 2004. ja 2005. aastal 3,8% ning 2006. aastal 4%. 2007. aastaks on programmis prognoositud kasv mõnevõrra suurem kui sügisel esitatud prognoosis. Praegu olemasolevate andmete kohaselt on programmi põhistsenaarium usutav ning seepärast käsitletakse seda eelarveprognooside hindamisel kontrollstsenaariumina. Programmis esitatud kahes alternatiivstsenaariumis eeldatakse peamiste välismuutujate – välisnõudluse, vahetuskursi ja naftahindade – erinevaid arenguid.

- Pärast 2003. aastal valdavaks osutunud deflatsiooni muutusid hinnamuutused uuesti positiivseks ja inflatsioon jäi 2004. aastal keskpanga seatud sihtvahemikku. Ajakohastatud programmis prognoositakse 2004. aastal THHI inflatsiooniks keskmiselt 2,7%. Tšehhi kroon odavnes euro suhtes ajavahemikus juuli 2002 kuni märts 2004 ligikaudu 11%, mis osaliselt kompenseeris vääringu märkimisväärse tugevnemise eelmisel perioodil. Alates 2004. aasta aprillist on kroon tugevnenud ja vaatamata ajutisele stabiliseerumisele suvekuudel, tugevnes see 2004. aasta esimesel üheteistkümnel kuul euro suhtes umbes 4,5%. 2003. aasta esimesel poolel oli riigivõlakirjade tootlus alla eurotsooni taseme, kuid 2003. aasta oktoobris hakkas see aeglaselt kasvama ning oli septembris 2004 umbes 100 punkti enne uut langust aasta neljandas kvartalis. TV kavatseb ühineda eurotsooniga umbes 2009.–2010. aastal ning jätkata selle ajani inflatsioonisihtmärkide seadmist. Alates 1. jaanuarist 2006 on sihiks seatud püsiv inflatsioonimäär 3%, lubatud kõikumisega ( 1 protsendipunkti. Valitsuse kava kohaselt osaletakse vahetuskursimehhanismis ERM II vaid kaks aastat.

- Programmis on seatud eesmärgiks vähendada eelarvepuudujääki 5,2%lt SKTst 2004. aastal (sealhulgas ühekordne kulutus ligikaudu 1,2% SKTst) alla kontrollväärtuse 3% SKTst 2008. aastal, nagu nõukogu on soovitanud asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt. Programmi eesmärgiks on vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki 1,9 protsendipunkti võrra aastatel 2004–2007 ja esmast puudujääki 2,3 protsendipunkti võrra samal ajavahemikul. Välja arvates kaks ühekordset operatsiooni 2004. aastal, on eelarve nominaalpuudujääk paranenud siiski ligikaudu 0,7 protsendipunkti. Ettenähtud kohandamine on järkjärguline, ligikaudu 0,5% SKTst aastas, välja arvatud 2006. aastal, kui kavandatakse vähendada ligikaudu 1% SKTst. Programmiperioodi jooksul prognoositakse nii kulude kui tulude vähenemist (protsendina SKTst), kusjuures ainus eeldatavasti suurenev kuluartikkel on riigi investeeringud – 4%lt SKTst 2003. aastal 4,6%ni SKTst 2007. aastal, mis on tublisti üle ELi keskmise (2,4% SKTst 2004. aastal). Eelarvepuudujäägi vähendamiskava lähenemisprogrammis vastab üldjoontes kavale, mis esitati ühinemiseelses majandusprogrammis augustis 2003. Võrreldes 2004. aasta mai programmiga ei ole puudujäägieesmärke muudetud protsendina SKTst 2005.–2007. aastaks, kuigi SKT kasvu on märkimisväärselt suurendatud ja eeldatavasti on 2004. aasta eelarve puudujääk (välja arvatud ühekordsed operatsioonid) prognoositust väiksem.

- Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat tasakaalustatud. Ühelt poolt eeldab suhteliselt ettevaatlik makromajanduslik stsenaarium, et tulud peaksid olema eelarves kavandatutest veidi suuremad ja kulud mõnevõrra väiksemad. Lisaks sellele on väikesed eelarvesihtide muud riskid, mis on seotud riiklike garantiide ja eeldatavate võlgadega. Teisest küljest tuleb oluliselt vähendada valitsemiskulusid, et täita õiguslikult siduvad kulude ülemmäärad 2006. ja 2007. aastal. Kulude ülemmäärade täitmine on ohus enne järgmisi parlamendivalimisi, mis toimuvad juunis 2006. Seda riskianalüüsi arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et vähendada 2008. aastaks puudujääki alla 3% SKTst, nagu on programmis ette nähtud.

- Programmis prognoositakse võla suhte kasvu 37,8%lt SKTsse 2003. aastal 40%ni SKTsse 2007. aastal, kuid see on oluliselt väiksem kontrollväärtusest 60% SKTsse. Aastatel 2003–2006 on võla suhte eeldatav kasv 1,4 protsendipunkti. See on komisjoni talituste prognoosist väiksem, kus prognoositi suuremat esmast puudujääki 2006. aastal ja tagasihoidlikumat mõju, mis tuleneb varude muutuste korrigeerimisest. Komisjoni talituste prognoosis ei võetud eelkõige arvesse erastamisest laekuvat raha 2005. aastal, mis aitab võla suhet 2005. aastal ajutiselt ja veidi langetada. Eeldatakse, et võla suhe suureneb aastatel 2006–2007 veelgi, aga palju aeglasemalt, sest üleminekuinstitutsioonide tegevused kavatsetakse järkjärguliselt lõpetada. Kasvava võla suhte peamiseks põhjuseks on jätkuvalt esmane puudujääk, kuid selle osatähtsus väheneb koos fiskaalse stabiliseerumisega.

- Valitsemissektori puudujäägi vähendamine programmiperioodi jooksul tuleks saavutada kulude suhte vähendamisega (umbes 3,7% võrra SKTst), millest piisab täielikult kavandatud tulude suhte vähendamiseks (umbes 1,8% võrra SKTst). Lisaks valitsemise osakaalu vähendamisele majanduses kavandatakse fiskaalse stabiliseerimise strateegias muuta nii tulude kui kulude struktuuri. Kulude poolel prognoositakse, et nii ülekannete kui subsiidiumide vähendamine aitab enim kaasa kulude vähendamisele, seda eelkõige keskvalitsuse tasandil. Tulude poolel on suurim struktuuriline muutus maksukoormuse suunamine otsestelt maksudelt kaudsetele maksudele. Programmis kavandatakse lõpetada ka üleminekuinstitutsioonide töö (riigivarafond 2005. aasta lõpuks ja Tšehhi stabiliseerimisamet 2007. aasta lõpuks).

- Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus on Tšehhi Vabariik ilmselt tõsises ohus, sest vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoos on väga suur. Eelkõige tuleb programmis esitatud fiskaalse stabiliseerimise strateegiat täiendada lisareformidega, et vähendada neid riske jätkusuutlikkusele, mis on seotud pensioni- ja tervishoiukulude prognoositud kasvuga.

- Üldiselt vastab ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika osaliselt riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Ühest küljest vastab programm nõukogu soovitusele vähendada valitsemissektori puudujääki ning see vähendamine põhineb õiguslikult siduvatel keskpika perioodi kulude ülemmääradel. Teisest küljest on osutunud raskeks ellu viia maikuu lähenemisprogrammis kavandatud ja soovitatud keskvalitsuse palgakulude vähendamist ning programmis ei ole esitatud piisavaid meetmeid kohalike omavalitsuste eelarvepuudujääkide ja võlgade kontrollimiseks. Lisaks sellele ei ole programmis esitatud konkreetseid samme riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks, eelkõige pensioni- ja tervishoiureformide rakendamise kaudu.

- Pidades silmas eespool esitatud hinnangut ja arvestades nõukogu asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel tehtud soovitusi, soovitatakse Tšehhi Vabariigil eraldada puudujäägi vähendamiseks rohkem tulusid, kui eelarves ette nähtud, ning järgida täpselt keskvalitsuse kulude keskpika perioodi ülemmäärasid, mis said alates 2006. aastast õiguslikult siduvaks. Lisaks sellele soovitatakse Tšehhi Vabariigil kiirendada pensionireformi ja viia läbi tervishoiusüsteemi reform, et edendada riigi rahanduse keskpika perioodi jätkusuutlikkust.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Reaalne SKT (muutus, %) | LP detsember 2004 | 3,8 | 3,6 | 3,7 | 3,8 |

KOM | 3,8 | 3,8 | 4,0 | puudub |

LP mai 2004 | 2,8 | 3,1 | 3,3 | 3,5 |

THHI inflatsioon (%) | LP detsember 2004 | 2,7 | 3,2 | 2,6 | 2,2 |

KOM | 2,8 | 3,1 | 2,9 | puudub |

LP mai 2004 | 2,8 | 2,6 | 2,2 | 2,2 |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | LP detsember 2004 | -5,2 | -4,7 | -3,8 | -3,3 |

KOM | -4,81 | -4,7 | -4,3 | puudub |

LP mai 2004 | -5,3 | -4,7 | -3,8 | -3,3 |

Esmane tasakaal (% SKTst) | LP detsember 2004 | -4,0 | -3,3 | -2,3 | -1,7 |

KOM | -3,61 | -3,3 | -2,9 | puudub |

LP mai 2004 | -4,1 | -3,4 | -2,4 | -1,7 |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | LP detsember 2004 | 38,6 | 38,3 | 39,2 | 40,0 |

KOM | 37,81 | 39,4 | 40,6 | puudub |

LP mai 2004 | 38,4 | 39,7 | 41,0 | 41,7 |

1 Komisjoni talituste 2004. aasta prognoosis ei ole arvesse võetud väidetavat riiklikku garantiid 0,8% SKTst. Allikad: lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM). |

Käesoleva hinnangu põhjal on komisjon võtnud vastu lisatud soovituse, et nõukogu võtaks vastu arvamuse Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, ja edastab selle nõukogule.

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2007

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[5], eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

1. [18. jaanuaril 2005] kontrollis nõukogu Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2007. Programm vastab osaliselt andmenõuetele, mis on esitatud muudetud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Eelkõige ei vasta kulude ja tulude suhted ESA 95 statistilisele standardile, kuigi andmeid muudeti pärast ajakohastatud programmi esitamist. Seepärast palutakse Tšehhi Vabariigil viia andmed nõuetega vastavusse.

2. Programmis on makromajanduslike ja eelarveliste prognooside erinevad stsenaariumid: põhistsenaarium, optimistlik stsenaarium ja pessimistlik stsenaarium. Põhistsenaariumi käsitletakse eelarveprognooside hindamisel kontrollstsenaariumina, sest praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see usutavaid kasvuprognoose. Selle stsenaariumi kohaselt on 2004. aastal SKT kasv 3,8%. Prognoosi kohaselt suureneb reaalne SKT 3,6%ni ning hiljem kasv kergelt kiireneb, jõudes 3,8%ni 2007. aastal. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik.

3. Nõukogu tegi 5. mail 2004. aastal otsuse, et Tšehhi Vabariigil on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning soovitas selle parandada 2008. aastaks.

4. Programmis on seatud eesmärgiks vähendada eelarvepuudujääki 5,2%lt SKTst 2004. aastal (sealhulgas ühekordne kulutus ligikaudu 1,2% SKTst) alla kontrollväärtuse 3% SKTst 2008. aastal, nagu nõukogu on soovitanud asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt. Programmi eesmärgiks on vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki 1,8 protsendipunkti võrra aastatel 2004–2007 ja esmast puudujääki 2,3 protsendipunkti võrra samal ajavahemikul. Ettenähtud kohandamine on järkjärguline, ligikaudu 0,5% SKTst aastas, välja arvatud 2006. aastal, kui kavandatakse puudujääki vähendada ligikaudu 1% SKTst. Programmiperioodi jooksul prognoositakse nii kulude kui tulude vähenemist (protsendina SKTst), kusjuures ainus eeldatavasti suurenev kuluartikkel on riigi investeeringud – 4%lt SKTst 2003. aastal 4,6%ni SKTst 2007. aastal, mis on tublisti üle ELi keskmise (2,4% SKTst 2004. aastal). Võrreldes 2004. aasta mai lähenemisprogrammiga, ei ole puudujäägieesmärke muudetud 2005.–2007. aastaks, kuigi SKT kasvu on suurendatud ja 2004. aasta eelarve puudujääk (välja arvatud ühekordsed operatsioonid) on prognoositust väiksem.

5. Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud. Ühelt poolt eeldab suhteliselt ettevaatlik makromajanduslik stsenaarium, et tulud peaksid olema eelarves kavandatutest veidi suuremad ja kulud mõnevõrra väiksemad. Lisaks sellele on väikesed eelarvesihtide muud riskid, mis on seotud riiklike garantiide ja eeldatavate võlgadega. Teisest küljest tuleb oluliselt vähendada valitsemiskulusid, et täita kulude ülemmäärad 2006. ja 2007. aastal. Kulude ülemmäärade täitmine on samuti ohus enne järgmisi korralisi parlamendivalimisi, mis toimuvad juunis 2006. Seda riskianalüüsi arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et vähendada 2008. aastaks puudujääki alla 3% SKTst, nagu on programmis ette nähtud.

6. Eeldatav võla suhe on 2004. aastal jõudnud 38,6%ni SKTsse, mis on alla asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Programmis prognoositakse, et programmiperioodi jooksul suureneb võla suhe 1,4 protsendipunkti võrra.

7. Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus on Tšehhi Vabariigis ilmselt tõsises ohus, sest vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoos on väga suur. Eelkõige tuleb programmis esitatud fiskaalse stabiliseerimise strateegiat täiendada lisareformidega, et vähendada neid riske jätkusuutlikkusele, mis on seotud pensioni- ja tervishoiukulude prognoositud kasvuga.

8. Ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika vastab osaliselt riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Ühest küljest vastab programm nõukogu soovitusele vähendada valitsemissektori puudujääki ning see vähendamine põhineb õiguslikult siduvatel keskpika perioodi kulude ülemmääradel. Teisest küljest on osutunud raskeks ellu viia maikuu lähenemisprogrammis kavandatud ja soovitatud keskvalitsuse palgakulude vähendamist ning programmis ei ole esitatud piisavaid meetmeid kohalike omavalitsuste eelarvepuudujääkide ja võlgade kontrollimiseks. Lisaks sellele ei ole programmis esitatud konkreetseid samme riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks, eelkõige pensioni- ja tervishoiureformide rakendamise kaudu.

* * *

Pidades silmas eespool esitatud hinnangut ja arvestades nõukogu asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel tehtud soovitusi, soovitatakse Tšehhi Vabariigil eraldada puudujäägi vähendamiseks rohkem tulusid, kui eelarves ette nähtud, ning järgida täpselt keskvalitsuse kulude keskpika perioodi ülemmäärasid, mis said alates 2006. aastast õiguslikult siduvaks. Lisaks sellele soovitatakse Tšehhi Vabariigil kiirendada pensionireformi ja viia läbi tervishoiusüsteemi reform, et edendada riigi rahanduse keskpika perioodi jätkusuutlikkust.

Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi peamised prognoosid

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

SKT reaalkasv (%) THHI inflatsioon (%) Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) Esmane tasakaal (% SKTst) Valitsemissektori koguvõlg (% SKTsse) | 3,1 -0,1 -12,6 -11,3 37,8 | 3,8 2,7 -5,2 -4,0 38,6 | 3,6 3,2 -4,7 -3,3 38,3 | 3,7 2,6 -3,8 -2,3 39,2 | 3,8 2,2 -3,3 -1,7 40,0 |

[1] ELT L 209, 2.8.1997. Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] SEK(2004) 1630, 22.12.2004.

[3] Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10. juulil 2001 jõustatud majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.

[4] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[5] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.