Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

–◻ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

–Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

Selgitage, millised toimingud on vajalikud, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

–☑ Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

[Selle punkti täitmisel tuleb kasutada haldusalaste eelarveandmete tabelit (käesoleva finantsselgituse lisas esitatud teine dokument) ja laadida see üles CISNETi võrku talitustevahelise konsulteerimise eesmärgil.]

Komisjon kohustub pidama Mauritaaniaga poliitilist dialoogi ning tegema korrapärast koostööd, et parandada lepingu ja protokolli haldamist ja tugevdada liidu osalust varude säästvas majandamises. Kõikide maksete suhtes, mis komisjon säästva kalapüügi partnerluslepingu raames teeb, kohaldatakse komisjoni tavalisi eelarve- ja finantsmenetlusi. Eelkõige selgitatakse täpselt välja kolmandate riikide arvelduskontod, kuhu rahaline toetus makstakse. Protokolli artikli 5 lõike 8 kohaselt tuleb rahaline hüvitis varudele juurdepääsu eest ja protokolli 2. lisa järgi toetus valdkonna arenguks kanda riigikassa arveldusarvele. Protokolli artikli 5 lõikega 17 lubatakse nüüd Euroopa ametiasutustel kontrollida kohapeal projekte, mida rahastatakse protokolli alusel partnerriigile makstava valdkondliku toetusega seotud rahalisest toetusest.

Hüvitise maksmist varudele juurdepääsu eest, mis toimub säästva kalapüügi partnerluslepingu kohaselt, kontrollitakse, et tagada vastavus rahvusvaheliste lepingute sätetele. Valdkondliku toetuse maksmisega seotud kontrollide eesmärk on jälgida toetuse rakendamist. Järelevalvet teostavad liidu delegatsioonidesse arvatud ja ühiskomitee töös osalevad komisjoni töötajad. Edusammude hindamisel lähtutakse mitmeaastase programmitöö maatriksist. Kui edusammud ei ole piisavad, peatatakse järgmine osamakse või vähendatakse seda. Kõikide säästva kalapüügi partnerluslepingutega seotud kontrollimiste kogukulu on hinnanguliselt ligikaudu 1,8 % (2018. aasta sissemaksetest). Suures osas tulenevad säästva kalapüügi partnerluslepingutega seotud kontrollimenetlused kohustuslikest regulatiivsetest nõuetest. Kontrollid hinnatakse tõhusaks, kui ei avastata puudusi, mis võivad märkimisväärselt mõjutada finantstehingute seaduslikkust ja korrektsust. Keskmine veamäär on hinnanguliselt allpool olulisuse piirmäära.

Hüvitist varudele juurdepääsu eest makstakse igal aastal protokolli allkirjastamise aastapäeval, välja arvatud esimesel aastal, mil makse tehakse 60 päeva jooksul pärast protokolli ajutise kohaldamise algust. Esimesel aastal makstakse hüvitist juurdepääsu eest siiski kahe osamaksena, kusjuures teine osamakse tehakse tingimusel, et Mauritaania võtab vastu väikeste pelaagiliste liikide püügi majandamise kava. Juurdepääsu varudele reguleeritakse püügilubadega.

Kindlakstehtud risk on see, et liidu laevaomanikud alakasutavad kalapüügivõimalusi ja Mauritaania alakasutab valdkondliku kalanduspoliitika rahastamiseks ettenähtud summasid või kasutab neid viivitusega. Ette on nähtud ulatuslik dialoog lepingus ja protokollis sätestatud valdkondliku poliitika kavandamise ja rakendamise teemal. Kontrollimeetodid hõlmavad ka protokolli artiklis 8 nimetatud tulemuste ühist analüüsimist. Lisaks sellele on lepingu ja protokolliga ette nähtud eriklauslid nende peatamiseks teatavatel tingimustel või kindlaksmääratud olukordades.

Lisaks sellele on säästva kalapüügi partnerluslepinguga ette nähtud vähemalt üks ühiskomitee aastakoosolek, kus komisjon ja Mauritaania teevad kokkuvõtte lepingu ja protokolli rakendamisest ning kohandavad vajaduse korral kavandamist ja sellest tulenevalt ka rahalist toetust.

–Kui on valitud mitu eelarve täitmise viisi, esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

–◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

–◻ liikmesriigi eraõiguslikele asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ning kes esitavad piisavad finantstagatised;

◻ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud

Säästva kalapüügi partnerluslepingu raames toetuseks eraldatavad summad moodustavad Mauritaania riikliku eelarve jaoks jooksva sissetuleku. Säästva kalapüügi partnerluslepingute sõlmimise ja järelevalve üks tingimus on siiski see, et sektori toetuseks eraldatavad summad (enamasti lisatuna riigieelarve seadusesse) määratakse kalandusministeeriumile. Kõnealused finantsvahendid on vastavuses muude rahastamisallikatega, mida rahvusvahelised rahastajad pakuvad riigi tasandi kalandusvaldkonna projektide ja/või kavade elluviimiseks.

Mauritaania Islamivabariigi asjaomases püügipiirkonnas toimunud varasema püügi ja samaväärsete protokollide alusel piirkonnas toimunud hiljutise püügi analüüsi, samuti kättesaadavate hinnangute ja teaduslike seisukohtade alusel on lepinguosalised kehtestanud eespool esitatud seletuskirjas osutatud liikide jaoks püügipiirangud või võrdluskoguse. Enne kolmanda aasta algust hinnatakse püügipiiranguid ühiselt ja vajaduse korral kohandatakse neid nii, nagu on kirjeldatud protokolli artiklis 7. Valdkondliku toetuse puhul võetakse arvesse Mauritaania Islamivabariigi kalanduse eest vastutavate asutuste suutlikkuse suurendamise vajadust ja riikliku kalandusstrateegia prioriteete, sealhulgas neid, mis on seotud teadusuuringute ning püügitegevuse kontrolli ja seirega.

Kui liit ei sõlmi uut protokolli, ei saa liidu laevad kala püüda, sest kehtiv leping sisaldab klauslit, mille kohaselt ei ole lubatud kalapüük, mis ei toimu lepingu juurde kuuluva protokolliga kindlaks määratud raamistikus. Liidu kaugpüügilaevastiku jaoks on protokollil seega selge lisaväärtus. Lisaks luuakse protokolliga raamistik liidu ja Mauritaania tihedamaks koostööks.

Uue protokolliga tagatakse raamistik liidu kalalaevastiku püügitegevuse reguleerimiseks Mauritaania püügipiirkonnas ning võimaldatakse liidu laevaomanikel taotleda püügilube kõnealuses piirkonnas. Lisaks tugevdab uus protokoll liidu ja Mauritaania koostööd, et edendada säästva kalanduspoliitika arengut kõikides selle aspektides. Sellega on ette nähtud laevade jälgimine laevaseiresüsteemi abil ja püügiandmete edastamine elektrooniliselt. Protokolli alusel antav valdkondlik toetus aitab Mauritaaniat riikliku kalandusstrateegia raames, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses, edendades samal ajal inimväärseid töötingimusi kalapüügi käigus.

On ette nähtud, et uut lepingut ja selle rakendamise protokolli kohaldatakse ajutiselt alates allkirjastamise kuupäevast, et vajaduse korral lühendada ajavahemikku, mille jooksul ei ole kalapüük võimalik.

Läbirääkimiste pidamine ja säästva kalapüügi partnerluslepingute sõlmimine kolmandate riikidega vastab üldisele eesmärgile võimaldada Euroopa Liidu kalalaevadele juurdepääs kolmandate riikide püügipiirkondadele ning arendada nende riikidega partnerlussuhteid, selleks et soodustada kalavarude säästvat kasutamist liidu vetest väljaspool.

1.5.2.ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda eri teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.

Komisjon esitab liidu nimel protokolli artiklis 26 sätestatud teatise, et väljendada liidu nõusolekut end protokolliga siduda.

Käesoleva otsuse II lisas kehtestatud tingimuste kohaselt on Euroopa Komisjon volitatud kiitma liidu nimel heaks muudatused, mille on rakendusprotokolli teinud partnerluslepingu artikli 14 kohaselt asutatud ühiskomitee.

Lepingu ja selle protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

(5)Liidu seisukoha protokolli kavandatud muudatuste kohta peaks kehtestama nõukogu. Esitatud muudatusettepanekud tuleks heaks kiita, välja arvatud juhul, kui selle vastu on Euroopa Liidu lepingu artikli 16 lõikele 4 vastav liikmesriikide blokeeriv vähemus.

(4)Lepingu artikliga 14 luuakse ühiskomitee, kes vastutab lepingu ja selle rakendusprotokolli rakendamise järelevalve eest. Kooskõlas rakendusprotokolli artikli 7 lõikega 1 võib ühiskomitee kiita heaks teatavad rakendusprotokolli muudatused. Selliste muudatuste heakskiitmise hõlbustamiseks tuleks anda komisjonile volitus need konkreetsetel sisulistel ja menetlustingimustel lihtsustatud korras liidu nimel heaks kiita.

(2)Partnerluslepingu ja protokolli eesmärk on võimaldada liidul ja Mauritaania Islamivabariigil teha tihedamat koostööd, et veelgi edendada säästva kalanduspoliitika arengut ning kalavarude vastutustundlikku kasutamist Mauritaania püügipiirkonnas ja Atlandi ookeanis, aidates samas luua inimväärseid töötingimusi kalandussektoris.

(1)Kooskõlas nõukogu [...] otsusega [XXX] kirjutati [....] alla Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelisele säästva kalapüügi partnerluslepingule ja selle rakendamise protokollile, eeldusel et need sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

Järelevalve kord on sätestatud säästva kalapüügi partnerluslepingus ja selle rakendusprotokollis.

Iga-aastane rahaline toetus liidu laevade juurdepääsu eest Mauritaania vetele ja kalavarudele on protokolli kahel esimesel kohaldamisaastal kuni 57 500 000 eurot. See summa vaadatakse läbi enne protokolli kohaldamise kolmandat aastat. Kõnealune läbivaatamine on vajalik, et võtta arvesse muutusi protokolliga hõlmatud kalavarude seisundis, nende varude majandamise meetmeid, mille Mauritaania võtab peagi vastu, ning protokolli atraktiivsuse suurendamiseks Euroopa laevastike jaoks kehtestatud tehniliste meetmete pikaajalist mõju. Kõnealune läbivaatamine võimaldab eelkõige viia kalapüügivõimalused kooskõlla Euroopa laevastiku tegeliku tegevusega Mauritaania vetes ja toob vajaduse korral kaasa liidu makstava rahalise toetuse kohandamise. Lisaks säilitatakse rahaline toetus, mis on seotud Mauritaania kalanduspoliitika arendamise toetamisega, tervikuna kehtiva protokolli tasemel, st tasemel 16 500 000 eurot kogu protokolli kehtivusajal, kuid see jagatakse viie aasta peale, võttes arvesse vahendite kasutamise tempot ja praeguse protokolli alusel veel kasutada olevaid summasid. Kõnealune toetus vastab Mauritaania riikliku kalanduse strateegilise kava eesmärkidele. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute iga-aastane summa määratakse kindlaks iga-aastase eelarvemenetluse käigus, sealhulgas reservi eelarverida aasta alguses veel jõustumata rakendusprotokollide jaoks.

ELile on tähtis, et oleks olemas õigusakt, mis võimaldab tihedat valdkondlikku koostööd riigiga, kes on allpiirkondlikul tasandil ookeanide majandamises oluline osaleja, võttes arvesse selle riigi jurisdiktsiooni alla kuuluva püügipiirkonna ulatust. Suhete tugevdamine Mauritaaniaga võimaldab ka luua liite ICCATi raames ja muudes piirkondlikes organites, eelkõige CECAFis. Lisaks tähendab see, et ELi laevastikul säilib juurdepääs olulisele püügipiirkonnale püügistrateegiate rakendamiseks mitmeaastase rahvusvahelise õigusraamistiku kohaselt. Mauritaania ametiasutuste eesmärk on säilitada suhted liiduga, et tugevdada ookeanide majandamist, saada konkreetset valdkondlikku toetust, millega nähakse ette mitmeaastased rahastamisvõimalused, ning alustada oma töötleva tööstuse industrialiseerimist laevade tegevuse kaudu, mis on osa riigi majanduse mitmekesistamisest.

Hindamise käigus jõuti järeldusele, et ELi kalandussektor on kindlalt huvitatud kalastamisest Mauritaanias ning et protokolli uuendamine oleks mõlema lepinguosalise huvides. Lisaks aitaks protokolli pikendamine tugevdada seiret, kontrolli ja järelevalvet ning tõhustada piirkonna kalandusvaldkonna juhtimist.

Ettepanek on proportsionaalne eesmärgiga luua õiguslik, keskkonnaalane, majanduslik ja sotsiaalne juhtimisraamistik liidu kalalaevade püügitegevuseks kolmanda riigi vetes − juhtimisraamistik, mis on kehtestatud ühise kalanduspoliitika määruse artiklis 31. Ettepanek vastab nimetatud sätetele ja sama määruse artiklile 32, milles käsitletakse kolmandale riigile antavat finantsabi.

Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõikele 1 tagab komisjon liidu esindamise välissuhetes, välja arvatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonda kuuluvates küsimustes. Seega on ainult komisjoni määratud ametnikel õigus teatada liidu ja kolmanda riigi vahelise lepingu sõlmimisest.

Õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2, millega kehtestatakse ühine kalanduspoliitika, ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 6, milles on sätestatud, et nõukogu võtab läbirääkija ettepaneku põhjal vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta.

Mauritaania puhul on kalandusalane partnerlusleping osa laiemast kahepoolsest partnerlusraamistikust, mis hõlmab erinevaid valdkondi, sealhulgas arengukoostööd, julgeolekupoliitikat, inimõigusi, sisserännet, inimarengut, töötingimusi, keskkonda ning äärepoolseimate piirkondade poliitikat.

Läbirääkimised Mauritaaniaga uue säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli üle on osa liidu välistegevusest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide suhtes ning neis võetakse eelkõige arvesse liidu eesmärki austada demokraatlikke põhimõtteid ja inimõigusi.

Uue protokolliga nähakse selle kohaldamise kahe esimese aasta jooksul ette samad kalapüügivõimalused nagu kehtiva protokolliga, välja arvatud võrdlustonnaaž kahe tuunikalakategooria puhul, mille suhtes tehakse väike kohandus. Need on eelkõige järgmised kategooriad:

Protokolli eesmärk on anda Euroopa Liidu laevadele kalapüügivõimalus Mauritaania püügipiirkonnas vastavalt parimatele kättesaadavatele teaduslikele arvamustele ning Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) ja Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) resolutsioonidele ja soovitustele kalavarude kasutamata ülejäägi piires. Euroopa Komisjon on oma läbirääkimispositsiooni aluseks võtnud osaliselt eelmise protokolli (2015–2019) hindamise tulemused ja ettevaatava hinnangu selle kohta, kas uus protokoll tuleks sõlmida. Mõlema hinnangu koostasid väliseksperdid. Eesmärk on ka tugevdada koostööd Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahel, et edendada mõlema lepinguosalise huvides säästvat kalanduspoliitikat ning kalavarude vastutustundlikku kasutamist Mauritaania püügipiirkonnas ja Atlandi ookeanis. See koostöö aitab ka luua töökohti ja edendada inimväärseid töötingimusi kalandussektoris.

Uue lepingu peamine eesmärk on luua ajakohastatud raamistik, võttes arvesse reformitud ühise kalanduspoliitika prioriteete ja selle välismõõdet, et jätkata ja tugevdada strateegilist kalanduspartnerlust Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahel.

Ettepaneku eesmärk on anda luba mõlemad õigusaktid sõlmida.

Uus protokoll hõlmab viieaastast ajavahemikku alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast, mis on sätestatud selle artiklis 19, st kuupäevast, mil mõlemad lepinguosalised sellele alla kirjutavad. Selles on sätestatud läbivaatamisklausel lepingu läbivaatamiseks selle kohaldamise teisel aastal, et saaks kalapüügivõimalusi ja rahalist hüvitist kohandada.

Uus leping hõlmab kuueaastast ajavahemikku alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast, mis on sätestatud selle artiklis 20, st kuupäevast, mil mõlemad lepinguosalised sellele alla kirjutavad. See pikeneb vaikimisi.

Mauritaania Islamivabariigi ja Euroopa Ühenduse vaheline kalandusalane partnerlusleping allkirjastati ja seda hakati ajutiselt kohaldama 8. augustil 2008 kuueks aastaks. Leping pikeneb vaikimisi ning seega kehtib veel. Kõige viimast kalandusalaste partnerluslepingute rakendamise protokolli, mille esialgne kestus on neli aastat (2015–2019), on pikendatud kaks korda, iga kord ühe aasta võrra. See kaotab kehtivuse 15. novembril 2021. Läbirääkimisjuhiste alusel pidas Euroopa Komisjon Mauritaania Islamivabariigi (edaspidi „Mauritaania“) valitsusega läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Liidu nimel uus säästva kalanduse alane partnerlusleping ja selle rakendamise protokoll. Läbirääkimiste tulemusena parafeerisid läbirääkijad 28. juulil 2021 partnerluslepingu ja selle juurde kuuluva rakendusprotokolli.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,28.9.2021 COM(2021) 589 final LISA järgmise dokumendi juurde: Ettepanek: nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta



I LISA Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vaheline säästva kalapüügi PARTNERLUSLEPING EUROOPA LIIT, edaspidi „liit“, ja MAURITAANIA ISLAMIVABARIIK, edaspidi „Mauritaania“, mõlemad koos „lepinguosalised“ ja eraldi „lepinguosaline“, ARVESTADES tihedaid koostöösuhteid liidu ja Mauritaania vahel, eelkõige seoses Cotonou lepinguga, millega luuakse tihedad koostöösuhted ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mauritaania vahel, või seoses Cotonou lepingu ajutise kohaldamise või jõustumise kuupäeval sellele järgneva Euroopa Liidu ja AKV riikide vahelise lepinguga, ning nende ühist soovi selliseid suhteid tihendada, JÄRGIDES rangelt rahvusvahelist õigust ja põhilisi inimõigusi, tagades samas asjaomaste lepinguosaliste vastastikuse kasu, VÕTTES ARVESSE 1982. aastal Montego Bays koostatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni, OLLES TEADLIKUD Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 1995. aasta konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis kindlaks määratud põhimõtete tähtsusest, NÕUSTUDES, et leping sadamariigi võetavate meetmete kohta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks on oluline, ning soovides võtta kõik vajalikud meetmed selle tõhusaks rakendamiseks, OLLES OTSUSTANUD kohaldada selliste asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide otsuseid ja soovitusi, mille liikmed lepinguosalised on, SOOVIDES võtta arvesse saadaolevaid teadusnõuandeid ja pädevates piirkondlikes kalandusorganisatsioonides vastu võetud asjaomaseid majandamiskavasid, et tagada keskkonda säästev kalapüük ja edendada ookeanide majandamist rahvusvahelisel tasandil, OLLES OTSUSTANUD luua dialoogi, eelkõige seoses kalanduse juhtimise, ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase võitluse ning püügitegevuse kontrolli, seire ja järelevalvega, SOOVIDES, et juurdepääs püügipiirkonnale oleks vastavuses liidu kalalaevastiku tegevusega ja et Euroopa kalalaevastik saaks piisava osa üleliigsetest kalavarudest samadel tehnilistel tingimustel, mida kohaldatakse kõigi laevastike suhtes, OLLES VEENDUNUD, et partnerlus peab toimuma lepinguosaliste teinetest täiendavate ühiste või ühepoolsete meetmete kaudu, millega tagatakse poliitiliste otsuste kooskõla ja jõupingutuste koostoime,

OLLES OTSUSTANUD toetada Mauritaania valdkondliku kalanduspoliitika raames partnerluse arengut, et leida selle poliitika tulemuslikuks elluviimiseks ning turuosaliste ja kodanikuühiskonna kaasamiseks kõige sobivamad vahendid, SOOVIDES määrata kindlaks liidu laevade püügipiirkonnale juurdepääsemise korra ja tingimused, võttes arvesse piirkonnas tegutsevate laevastike püügivõimsust ja pöörates erilist tähelepanu asjaolule, et teatavad liigid on piirialade liigid või pika rändega, OLLES TEADLIKUD merekalapüügisektori, sealhulgas sellega seotud tööstusharude rollist Mauritaania ja liidu teatavate piirkondade majanduslikus ja sotsiaalses arengus, OLLES VEENDUNUD vajaduses teha tihedamat majanduslikku ja ühiskondlikku koostööd eesmärgiga tõhustada säästvat kalapüüki ja aidata kaasa ookeanide paremale majandamisele, sealhulgas mõlema lepinguosalise äriühinguid kaasavate investeeringute edendamise kaudu ja kooskõlas Mauritaania arengueesmärkidega, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Mõisted Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „Mauritaania ametiasutused“ – kalandus- ja meremajandusministeerium; b) „liidu ametiasutused“ – Euroopa Komisjon; c) „leping“ – Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping, Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokoll, selle lisad ja liited; d) „püügitegevus“ – kalade otsimine, püügivahendite vettelaskmine, paigaldamine, vedamine ja haalamine, saagi pardale võtmine, ümberlaadimine, pardal hoidmine, pardal töötlemine, kalade ja kalapüügitoodete üleandmine, sumpadesse paigutamine, nuumamine ja lossimine; e) „kalalaev“ – laev, mille seadmestik on ette nähtud mere bioloogiliste ressursside kasutamiseks ärieesmärgil; f) „liidu laev“ – liidu liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev; g) „laevaomanik“ – kalalaeva eest õiguslikult vastutav, seda haldav ja kontrolliv isik; h) „püügipiirkond“ – Mauritaania Islamivabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed. Käesolevas lepingus ette nähtud liidu kalalaevade tegevusega tegeldakse üksnes piirkondades, kus kalapüük on Mauritaania õigusaktide kohaselt lubatud; see määratlus ei mõjuta võimalikke läbirääkimisi püügipiirkonnaga piirnevate rannikuäärsete riikide merealade piiritlemise ega üldiselt kolmandate riikide õiguste üle; i) „majandamispiirkond“ – tegevuspiirkond, mis on piiritletud geograafiliste koordinaatide, kasutatavate püügivahendite või lubatud liikidega; j) „kalapüügilitsents“ – püügiluba, mille Mauritaania ametiasutused on väljastanud liidu kalalaevale ja mis annab laevale õiguse tegeleda kalapüügiga asjaomases püügipiirkonnas; k) „kalavaru“ – mere bioloogiline ressurss teatavas piirkonnas;

l) „kalandustooted“ – püügitegevuse tulemusena saadud veeorganismid; m) „vesiviljelustooted“ – vesiviljelustegevuse abil saadud veeorganismid oma elutsükli mis tahes etapil või neist valmistatud tooted; n) „kalandussektor“ – majandussektor, mis hõlmab kõiki kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise ja turustamise tegevusi; o) „kalapüügivõimalus“ – koguseliselt kindlaks määratud kalapüügiõigus, väljendatuna saagi ja/või laevade arvuna; p) „säästev kalapüük“ – FAO 1995. aasta konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis kindlaks määratud eesmärkide ja põhimõtete kohane kalapüük. Artikkel 2 Eesmärk Käesoleva lepinguga luuakse liidu laevade püügitegevuse juriidilise, keskkonnaalase, majandusliku ja sotsiaalse juhtimise raamistik ning määratakse eelkõige kindlaks, a) millistel tingimustel võivad liidu laevad püügipiirkonnas kala püüda; b) majandus- ja rahanduskoostöö kalandussektoris, eesmärgiga seada sisse kalandussektorit edendav partnerlus ja tõhustada ookeanide majandamist; c) artikli 13 lõike 2 punktides b ja c määratletud rahalise toetuse rakendamiseks tehtav halduskoostöö; d) teaduslik ja tehniline koostöö, et tagada püügipiirkonna kalavarude säästev kasutamine ja arendada asjaomast sektorit; e) püügitegevuse kontrolli- ja seiremeetmetega seotud koostöö püügipiirkonna vetes, et tagada kehtivate reeglite järgimine ning kalavarude kaitse ja kalapüügi majandamise meetmete, eelkõige ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga võitlemise tõhusus. Artikkel 3 Käesoleva lepingu täitmise põhimõtted ja eesmärgid 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama püügipiirkonnas säästvat kalapüüki seal kala püüdvate kalalaevastike diskrimineerimise keelu põhimõtte alusel. 2. Mauritaania ametiasutused kohustuvad tagama, et juurdepääs püügipiirkonnale on seotud liidu kalalaevastiku tegevusega. Mauritaania püüab tagada, et Euroopa laevastik saab üleliigsetest kalavarudest asjakohase osa. Liidu laevastiku suhtes kohaldatakse samu kalapüügi tehnilisi tingimusi ja juurdepääsutingimusi nagu kõikide laevastike suhtes. 3. Läbipaistvuse huvides kohustub Mauritaania avalikustama ja vahetama teavet kõikide lepingute kohta, millega lubatakse välisriikide laevadel tema püügipiirkonnas kala püüda, ning sellest tuleneva püügikoormuse kohta, eelkõige väljastatud kalapüügilitsentside arvu, deklareeritud saakide ja lubatud püügipiirkondade kohta. 4. Lepinguosalised lepivad kokku, et liidu kalalaevad püüavad ainult lubatud kogupüügi ülejääki, millele on osutatud ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 62 lõigetes 2 ja 3 ning mis on kindlaks tehtud selgel ja läbipaistval viisil kättesaadavate teaduslike nõuannete ning asjakohase teabe põhjal, mida lepinguosalised vahetavad kõnealuste kalavarude kogu püügikoormuse kohta kõigi püügipiirkonnas tegutsevate laevastike poolt. 5. Piirialade kalavarude või pika rändega kalavarude puhul võtavad lepinguosalised olemasolevate varude kindlaksmääramisel nõuetekohaselt arvesse piirkondliku tasandi teadushinnanguid ning pädevate piirkondlike kalandusorganisatsioonide võetud kaitse- ja majandamismeetmeid.

6. Lepinguosalised kohustuvad rakendama lepingut kooskõlas Cotonou partnerluslepingu artikliga 9 või Cotonou lepingule järgneva Euroopa Liidu ja AKV riikide vahelise lepingu vastava artikliga lepingu ajutise kohaldamise või jõustumise kuupäeval seoses oluliste osadega, mis käsitlevad inimõigusi, demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid, samuti seoses hea valitsemistava põhielemendiga. 7. Lepinguosalised kohustuvad vastastikustes huvides pidama tihedat dialoogi, soodustama koostööd ja teavitama teineteist eelkõige valdkondliku kalanduspoliitika rakendamisest ja ookeanide majandamisest. 8. Enne ükskõik missuguse otsuse tegemist, mis võib mõjutada liidu laevade tegevust käesoleva lepingu alusel, konsulteerivad lepinguosalised omavahel. 9. Lepinguosalised kohustuvad jälgima, et kõikide liidu laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni, eelkõige seoses töötajate ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õigusega ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega. 10. Lepinguosalised teevad koostööd ka käesoleva lepingu alusel ellu viidud meetmete, programmide ja tegevuste eel-, vahe- ja järelhindamisel. Artikkel 4 Liidu laevade juurdepääs püügipiirkonnale Mauritaania ametiasutused kohustuvad lubama liidu laevadel püügipiirkonnas kala püüda vastavalt käesolevale lepingule. Artikkel 5 Kalapüügi tingimused ja ainuõiguslikkuse klausel 1. Liidu laevad võivad käesoleva lepinguga hõlmatud püügipiirkonnas kala püüda ainult juhul, kui neil on käesoleva lepingu kohaselt väljastatud kalapüügilitsents. Igasugune püügitegevus väljaspool käesoleva lepingu raamistikku on keelatud. 2. Mauritaania ametiasutused annavad liidu laevadele kalapüügiload ainult käesoleva lepingu kohaselt. Kalapüügilitsentside andmine liidu laevadele väljaspool käesoleva lepingu raamistikku, eelkõige otseste lubade vormis, on keelatud. 3. Liidu laevale kalapüügiloa saamise kord, kohaldatavad tasud ja laevaomanike kasutatavad makseviisid määratakse kindlaks protokollis, selle lisades ja liidetes. 4. Lepinguosalised tagavad nende tingimuste ja selle korra nõuetekohase täitmise pädevate asutuste vahelise asjakohase halduskoostöö abil. Artikkel 6 Püügitegevuse suhtes kohaldatavad seadused ja määrused 1. Säästva kalapüügi õigusliku raamistiku tagamiseks järgivad püügipiirkonnas tegutsevad liidu laevad kõnealuses püügipiirkonnas kalandustegevust reguleerivaid Mauritaania seadusi ja määrusi, kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti. Mauritaania ametiasutused teatavad liidu ametiasutustele kohaldatavatest seadustest ja määrustest hiljemalt üks kuu enne käesoleva lepingu kohaldamist. 2. Liit kohustub võtma kõik asjakohased meetmed eesmärgiga tagada, et tema laevad järgiksid käesoleva lepingu sätteid ning teatatud seadusi ja määrusi, samuti selleks, et tagada käesoleva lepinguga ette nähtud püügitegevuse seire, kontrollimise ja järelevalve meetmete tõhus rakendamine. 3. Liidu laevad peavad tegema koostööd seire, kontrolli ja järelevalve eest vastutavate Mauritaania ametiasutustega. 4. Lepinguosalised teavitavad teinetest igast üldkohaldatavast otsusest, mis võib mõjutada liidu laevade tegevust käesoleva lepingu raames. Lepinguosalised teavitavad teineteist eelnevalt kõikidest muudatustest oma kalanduspoliitikas või kalandusalastes õigusaktides, mis võivad mõjutada liidu laevade tegevust käesoleva lepingu raames.

5. Õigusaktide muudatused, mis mõjutavad liidu laevade püügitegevust püügipiirkonnas, on liidu laevadele siduvad alates 60. päevast, välja arvatud erandlike asjaolude korral, kui seda tähtaega ei saa kohaldada, pärast seda, kui liidu ametiasutused on saanud Mauritaanialt teate. Artikkel 7 Partnerlus Lepinguosalised lepivad kokku, et tugevdavad vastastikust partnerlust, sealhulgas koostööd teadusvaldkonnas, piirkondlikku koostööd, ettevõtjate vahelist koostööd, koostööd püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve alal ning võitluses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga ning halduskoostööd säästva kalapüügi poliitika rakendamiseks. Artikkel 8 Teaduskoostöö 1. Lepingu kehtivusaja jooksul teevad lepinguosalised koostööd, et jälgida kalavarude seisundi muutusi püügipiirkonnas, ning kohustuvad sel eesmärgil tegema kättesaadavaks olemasolevad andmed. Selleks lepitakse kokku, et vaheldumisi liidus ja Mauritaanias korraldatakse üks kord aastas korralise koosolekuna ühine teadusnõupidamine. 2. Teadusnõupidamise järelduste ja parimate kättesaadavate teaduslike soovituste alusel peavad lepinguosalised artiklis 14 osutatud ühiskomitees nõu ning võtavad vajaduse korral ja vastastikusel kokkuleppel meetmeid kalavarude säästva majandamise tagamiseks. 3. Lepinguosalised kohustuvad pidama teineteisega nõu kas otse või asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu, et korraldada elusressursside majandamist ja kaitset ning teha asjakohast teaduskoostööd. Artikkel 9 Piirkondlik koostöö 1. Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide ja piirkondlike kalandusorganisatsioonide raames, kuhu nad kuuluvad, et edendada bioloogiliste ressursside kaitset ja säästvat majandamist ning tagada, et püügitegevus ei kahjustaks mereökosüsteemi. 2. Lepinguosalised kohustuvad teineteisega korrapäraselt konsulteerima ka piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide ja piirkondlike kalandusorganisatsioonide koosolekute raames, mille osalised nad on, enne piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide ja piirkondlike kalandusorganisatsioonide koosolekuid ja nende ajal, sealhulgas seoses võimalusega esitada kõnealustes organisatsioonides ühiseid ettepanekuid. Artikkel 10 Ettevõtjate koostöö 1. Lepinguosalised soodustavad majandus-, teadus- ja tehnikakoostööd kalandussektoris ja sellega seotud sektorites. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks võetavate meetmete hõlbustamiseks ja edendamiseks peavad nad teineteisega nõu. 2. Lepinguosalised soodustavad kalapüügivõtete ja -vahendite, kalakaitseviiside ja kalatoodete tööstusliku töötlemise alast teabevahetust. 3. Lepinguosalised püüavad luua soodsaid tingimusi lepinguosaliste ettevõtete vaheliste suhete edendamiseks tehnika-, majandus- ja kaubandusvaldkondades, toetades ettevõtluse ja investeeringute arengut soodustava keskkonna loomist. 4. Eriti soodustavad lepinguosalised kehtivaid õigusnorme arvestades lepinguosalistele vastastikust huvi pakkuvate investeeringute edendamist. Artikkel 11

Koostöö kalapüügi seire, kontrolli ja järelevalve alal ning võitluses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga 1. Lepinguosalised kohustuvad tegema püügipiirkonnas koostööd püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve valdkonnas ning võitlema ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga, et rakendada säästvat kalapüüki. 2. Mauritaania tagab käesoleva lepingu ja selle protokolliga ette nähtud kalapüügi järelevalve sätete tõhusa rakendamise. Liidu laevad teevad koostööd kontrolli teostavate pädevate Mauritaania ametiasutustega. ÜLDISED KOHUSTUSED Artikkel 12 Halduskoostöö Selleks et tagada kalavarude kaitse ja majandamise meetmete tõhusus, teevad lepinguosalised järgmist: –arendavad halduskoostööd tagamaks, et liidu laevad järgivad käesoleva lepingu sätteid; –teevad ebaseadusliku kalapüügi tõkestamiseks ja selle vastu võitlemiseks koostööd, eriti teabevahetuse ja tiheda halduskoostöö kaudu. Artikkel 13 Rahaline toetus 1. Rahaline toetus on kindlaks määratud protokollis, selle lisades ja liidetes. 2. Lõikes 1 nimetatud rahaline toetus hõlmab a) rahalist hüvitist, mida liit maksab liidu laevade juurdepääsu eest püügipiirkonnale; b) liidu laevade omanike poolt makstavaid tasusid; c) liidu valdkondlikku toetust säästva kalapüügi poliitika rakendamiseks, kalapüügisektori edendamiseks ja ookeanide majandamiseks, mille kohta koostatakse ühe- ja mitmeaastased programmid. 3. Liidu rahalist toetust makstakse vastavalt protokolliga ette nähtud korrale. 4. Ühiskomitee võib lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse summat korrigeerida järgmistel juhtudel:

a) liidu kalalaevadele antud püügivõimaluste vähendamine, eelkõige asjaomaste kalavarude haldamismeetmete kohaldamise tõttu, mida on parimate olemasolevate teaduslike arvamuste alusel peetud vajalikuks kohaldada, et tagada varude säilimine ja säästev kasutamine; b) liidu kalalaevadele antud püügivõimaluste suurendamine, kui kalavarude seisukord seda parimate olemasolevate teaduslike arvamuste alusel võimaldab; c) peatamise või lõpetamise korral, nagu on sätestatud lepingu artiklites 21 ja 22. 5. Lõike 2 punktis c nimetatud rahaline toetus a) ei ole seotud lõike 2 punktides a ja b nimetatud juurdepääsutasudega ning b) määratakse kindlaks ja sõltub valdkondliku toetuse eesmärkide saavutamisest protokolli ning iga-aastase ja mitmeaastase programmiga ette nähtud rakenduskorra kohaselt. 6. Ühiskomitee võib lõike 2 punktis c nimetatud rahalise toetuse summat muuta juhul, kui hinnatakse uuesti valdkondliku kalanduspoliitika rakendamiseks antava rahalise toetuse saamise tingimusi. INSTITUTSIOONILISED SÄTTED Artikkel 14 Ühiskomitee 1. Luuakse lepinguosaliste esindajatest koosnev ühiskomitee. Ühiskomitee vastutab käesoleva lepingu kohaldamise järelevalve eest ja võib lepingu protokolli, selle lisasid ja liiteid muuta. 2. Ühiskomitee a) teostab järelevalvet käesoleva lepingu rakendamise, tõlgendamise ja kohaldamise üle; b) määrab kindlaks artikli 13 lõike 2 punktis c nimetatud rahalise toetuse iga- ja mitmeaastased programmid ning hindab nende täitmist; c) tagab vajalike sidemete loomise kalanduse valdkonnas vastastikust huvi pakkuvate küsimuste arutamiseks; d) tegutseb käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina. 3. Ühiskomitee võib heaks kiita protokolli ja selle lisade muudatused, mis käsitlevad järgmist: a) kalapüügivõimaluste ja seetõttu ka artikli 13 lõike 2 punktides a ja b nimetatud rahalise toetuse läbivaatamine; b) valdkondliku toetuse ja seetõttu ka artikli 13 lõikes 2 punktis c nimetatud rahalise toetuse maksmise kord;

c) liidu laevade püügitegevuse tehnilised tingimused ja kord; d) muud ülesanded, mille lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel talle annavad, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase võitluse ja halduskoostöö valdkonnas, ning ookeanide majandamine. 4. Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi Mauritaanias ja liidus või mõnes muus lepinguosaliste poolt kokkulepitud kohas ning kohtumist juhatab kohtumist korraldav lepinguosaline. Kummagi lepinguosalise nõudmisel tuleb komitee kokku erakorraliseks koosolekuks. Ühiskomitee kohtumiste järeldused pannakse kirja protokolli, millele kirjutavad alla mõlemad lepinguosalised. 5. Ühiskomitee võib vajaduse korral tegutseda kirjavahetuse teel. Artikkel 15 Geograafiline kohaldamisala Käesolevat lepingut kohaldatakse nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut, Mauritaania territooriumi ja Mauritaania jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete suhtes. Artikkel 16 Vaidluste lahendamine Käesoleva lepingu tõlgendamist või kohaldamist käsitlevate vaidluste korral peavad lepinguosalised omavahel nõu. Artikkel 17 Protokolli, lisade ja liidete staatus Protokoll, selle lisad ja liited moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa ning neid reguleeritakse ka kõnealuste lõppsätetega. Artikkel 18 Keel ja jõustumine Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris araabia, bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed. Leping jõustub kuupäeval, kui lepinguosalised teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. LÕPPSÄTTED Artikkel 19

Kestus Käesolevat lepingut kohaldatakse kuue aasta jooksul alates selle jõustumise kuupäevast; seejärel pikeneb leping automaatselt, kui ei teatata lepingu lõpetamisest kooskõlas artikliga 22. Artikkel 20 Esialgne kohaldamine Käesoleva lepingu allakirjutamisega lepinguosaliste poolt kaasneb selle esialgne kohaldamine enne selle jõustumist, välja arvatud juhul, kui üks lepinguosalistest otsustab allakirjutamisel, et lepingut ei kohaldata esialgselt. Artikkel 21 Lepingu kohaldamise peatamine 1. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu kohaldamise peatada ühel või mitmel järgmistest juhtudest: a) kui asjaolud, mis ei ole seotud loodusjõudude tegevusega ja mis väljuvad ühe lepinguosalise mõistliku kontrolli alt, takistavad kalapüüki püügipiirkonnas; b) lepinguosaliste erimeelsuste korral seoses käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega; c) kui üks lepinguosalistest rikub käesolevat lepingut, eelkõige selle artikli 3 lõiget 6, milles käsitletakse inimõiguste austamist; d) kui käesoleva lepingu sõlmimiseni viinud valdkondlikku poliitikat muudetakse märkimisväärselt ning see ajendab üht lepinguosalist taotlema lepingu muutmist. 2. Asjaomane lepinguosaline annab lepingu kohaldamise peatamisest teisele lepinguosalisele teada kirjalikult ja peatamine jõustub kolme kuu möödumisel teate kättesaamisest. Teate saatmisega alustatakse lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone, mille eesmärk on jõuda kolme kuu jooksul mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni. 3. Kui erimeelsuste osas ei jõuta mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni ja lepingu kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised teineteisega konsulteerimist, et leida vaidlusele lahendus. Lahenduse leidmise korral jätkatakse lepingu rakendamist ning kui ei ole kokku lepitud teisiti, vähendatakse artikli 13 lõikes 2 nimetatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt ajavahemikule, mil lepingu kohaldamine oli peatatud. Artikkel 22 Lepingu lõpetamine 1. Käesoleva lepingu võib lõpetada kummagi lepinguosalise initsiatiivil järgmistel juhtudel: a) kui asjaolud, mis ei ole seotud loodusjõudude tegevusega ja mis väljuvad ühe lepinguosalise mõistliku kontrolli alt, takistavad kalapüüki püügipiirkonnas; b) asjaomaste kalavarude vähenemise korral; c) liidu laevadele antud kalapüügivõimaluste alakasutamise korral;

d) suutmatuse korral täita lepinguosaliste võetud kohustusi seoses võitlusega ebaseadusliku, teatamata või reguleerimata kalapüügi vastu; e) kui lepinguosaliste vahel tekib vaidlus käesoleva lepingu tõlgendamise või rakendamise üle ning seda ei lahendata vastastikusel kokkuleppel kuue (6) kuu jooksul; f) kui üks lepinguosalistest ei järgi käesolevat lepingut; g) kui käesoleva lepingu sõlmimiseni viinud valdkonnapoliitikat muudetakse märkimisväärselt ning see ajendab üht lepinguosalistest taotlema lepingu muutmist, kuid sellele taotlusele ei reageerita kuue (6) kuu jooksul. 2. Asjaomane lepinguosaline annab lepingu lõpetamisest teisele lepinguosalisele teada kirjalikult ja lõpetamine jõustub kuue kuu möödumisel teate kättesaamisest, välja arvatud juhul, kui lepinguosalised otsustavad vastastikusel kokkuleppel seda tähtaega pikendada. 3. Pärast teate saamist lepingu lõpetamise kohta konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, et leida kuue kuu jooksul mõlemat osalist rahuldav lahendus. 4. Lepingu lõpetamise korral vähendatakse artiklis 13 nimetatud rahalist toetust lepingu lõpetamise aasta eest proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Sellist vähendamist kohaldatakse ka juhul, kui üks lepinguosaline lõpetab lepingu esialgse kohaldamise. Artikkel 23 Läbivaatamine Lepinguosalised lepivad kokku vaadata käesolev leping läbi, et võtta arvesse muudatusi õigusliku, keskkonnaalase, majandusliku ja ühiskondliku juhtimise raamistikus, mis võivad mõjutada liidu püügitegevust. Artikkel 24 Kehtetuks tunnistamine Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vaheline kalandusalane partnerlusleping, mis kehtib alates 8. augustist 2008, tunnistatakse kehtetuks.



PROTOKOLL Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise kohta Artikkel 1

Mõisted Käesoleva protokolli kohaldamisel kehtivad lepingu artiklis 1 esitatud mõisted, välja arvatud allpool toodud muudatused, mida on täiendatud järgmiselt: 1) „kalandusleping“ – Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping; 2) „protokoll“ – käesolev kalanduslepingu rakendamise protokoll, selle lisa ja liited; 3) „lossimine“ – kalandustoodete mis tahes koguse esialgne laadimine kalalaevalt kaldale; 4) „ümberlaadimine“ – kõigi või osade kalalaeval olevate kalandustoodete laadimine teisele laevale; 5) „vaatleja“ – isik, kes on vastavalt lisale volitatud riikliku asutuse poolt jälgima püügitegevust teaduslikel eesmärkidel; 6) „kalapüügilitsents“ – ametlik luba, mille osakond väljastab laevaomanikule tasu eest ja mis annab talle õiguse kalastada ajavahemikul, mille jaoks litsents väljastati; 7) „kalapüügivõimalus“ – koguseliselt kindlaks määratud kalapüügiõigus, väljendatud saagi ja/või püügikoormusena; 8) „käitaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes käitab ettevõtet või kellele kuulub ettevõte, mille tegevus on seotud kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise, turustamise, levitamise ning jaemüügi mis tahes etapiga; 9) „delegatsioon“ – Euroopa Liidu delegatsioon Mauritaanias; 10) „ministeerium“ – kalandus- ja meremajandusministeerium; 11) „kaubasaaja“ – Mauritaania Islamivabariigi merekaubanduse seadustiku (Code de la Marine marchande) artikli 538 tähenduses. Artikkel 2 Eesmärk Käesoleva protokolli eesmärk on rakendada kalanduslepingu sätted, kehtestades sealhulgas liidu laevade lepingu artikli 1 punkti h määratletud Mauritaania püügipiirkonnale juurdepääsemise tingimused, samuti säästvat kalapüüki käsitleva partnerluse rakendamise sätted. Artikkel 3 Kalapüügivõimalused

1. Alates käesoleva protokolli kohaldamise kuupäevast ja artiklis 20 kindlaks määratud ajavahemikul määratakse kalanduslepingu artikli 5 kohased kalapüügivõimalused kindlaks käesolevale protokollile lisatud tabelis ja vastavalt käesoleva protokolli 1. lisas esitatud teabelehtedes sätestatud tingimustele. 2. Lõiget 1 kohaldatakse, kui käesoleva protokolli artiklites 7, 10 ja 23 ei ole sätestatud teisiti. 3. Kalanduslepingu artikli 5 kohaselt võivad liidu laevad püügipiirkonnas kala püüda ainult tingimusel, et neile on käesoleva protokolli sätete alusel ning selle lisas ja liidetes kindlaks määratud korras väljastatud kalapüügilitsents. Artikkel 4 Üldine püügikoormus Mauritaania vetes ja läbipaistvus 1. Välismaistele laevastikele eraldatakse Mauritaania püügipiirkonnas juurdepääs kalavarudele, kui on olemas ülejääk Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsiooni artikli 62 tähenduses ja võttes arvesse Mauritaania enda laevastike kalapüügivõimsust. 2. Vastavalt Mauritaania õigusele otsustab seda, millised on säästva planeerimise ja majandamise eesmärgid ning iga püügiliigi puhul lubatud kalandusorganisatsioonide kogupüük, Mauritaania riik, võttes aluseks Mauritaania okeanograafiauuringute ameti ja pädevate piirkondlike organisatsioonide seisukoha. 3. Käesoleva protokolliga tagatakse liidu laevade eelisjuurdepääs olemasolevale ülejäägile Mauritaania püügipiirkonnas. Liidu laevastikele protokolli 3. lisa kohaselt eraldatavad kalapüügivõimalused eraldatakse olemasolevatest ülejääkidest prioriteetsena kalapüügivõimaluste ees, mis eraldatakse teistele välisriikide laevastikele, kellel on lubatud Mauritaania püügipiirkonnas kala püüda. 4. Kõikide välismaiste tööstusliku püügiga tegelevate laevade suhtes, mis püüavad Mauritaania püügipiirkonnas kala liidu laevastikega sarnastel tehnilistel tingimustel, kohaldatakse kõiki tehnilisi meetmeid, mis käsitlevad kalavarude säilitamist, planeerimist ja majandamist, samuti finantskorda, tasusid, avaliku sektori finantstoetust ja muid asjaomaseid kohustusi, mis tulenevad kalapüügiloa andmisest ja on sätestatud iga püügiliigi kohta käesoleva protokolli 1. lisas. 5. Mauritaania kohustub avalikustama kõik avalik-õiguslikud ja eralepingud, millega lubatakse välisriikide laevadel püüda kala tema püügipiirkonnas, sh järgmise teabe: – lepinguga hõlmatud riigid või muud üksused; – lepinguga hõlmatud ajavahemik(ud); – laevade arv ja lubatud kalapüügivahendite tüübid; – liigid või populatsioonid, mida on lubatud püüda, sh kohaldatavad püügi piirnormid; – kohustuslikud aruandlus-, seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmed; – kirjaliku lepingu koopia. 6. Lõigete 4 ja 5 kohaldamisel edastab Mauritaania igal aastal liidule üksikasjaliku aruande, milles on täpsustatud kolmandate riikide lipu all sõitvatele laevadele antud kalapüügilitsentside arv püügikategooriate kaupa, vastavad lubatud püügikogused, tegelikud püügikogused ning nende laevade Mauritaania püügipiirkonnale juurdepääsemise rahalised ja tehnilised tingimused. Kõnealust aruannet analüüsib ühiskomitee ja selle võib teha kättesaadavaks artikliga 9 ette nähtud ühisele sõltumatule teaduskomiteele. 7. Lõikes 6 nimetatud aruande näidis on esitatud käesoleva protokolli 3. lisas. Artikkel 5

Rahaline toetus A. Rahaline toetus juurdepääsu eest 1. Artiklis 20 nimetatud ajavahemikul on lepingu artikli 13 punktis a nimetatud juurdepääsu eest makstav aastane rahaline toetus 57 500 000 eurot aastas, ilma et see piiraks lõigete 4 ja 6 ning lõike 10 kohaldamist. 2. Protokolli kohaldamise esimesel aastal maksab liit juurdepääsu eest rahalist toetust kahes osas: a) 50 000 000 euro suurune summa makstakse välja hiljemalt 90 päeva jooksul alates protokolli esialgse kohaldamise alguskuupäevast; b) 7 500 000 euro suurune summa makstakse välja 60 päeva jooksul pärast seda, kui ühiskomitee on kinnitanud artikli 9 lõikes 9 nimetatud väikeste pelaagiliste liikide Mauritaania püügipiirkonnas majandamise kava. 3. Teisel kohaldamisaastal maksab liit lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse välja hiljemalt protokolli kohaldamise esimese päeva aastapäeval. 4. Alates protokolli kohaldamise kolmandast aastast määratakse rahaline toetus juurdepääsu eest kindlaks artiklis 7 sätestatud korras. 5. Järgmiste aastate puhul makstakse lõike 4 kohaselt kindlaks määratud rahaline toetus juurdepääsu eest välja täies ulatuses hiljemalt protokolli kohaldamise esimese päeva aastapäeval. 6. Kui liidu tuunipüügilaevade püük Mauritaania püügipiirkonnas ületab 4. ja 5. püügikategooria (tuunipüügilaevad) puhul iga 2. liites nimetatud püügikategooria jaoks kindlaks määratud võrdlustonnaaži, maksab liit lisaks lõigetes 1−3 osutatud rahalisele toetusele 45 eurot iga püütud lisatonni eest, ilma et see piiraks laevaomanikele makstava tasu suurust, mis on märgitud asjakohastel tehnilistel andmelehtedel. Liidu ületamise eest makstav summa ei tohi siiski ületada summat, mis vastab kahekordsele vastavale võrdlustonnaažile. Kui mõne püügikategooria puhul on liidu laevade püügikogus suurem kui kahekordne vastav võrdluskogus, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud täiendav summa välja järgmisel aastal. 7. Laevaomanike makstavad tasud on sätestatud käesoleva protokolli 1. lisas ja 2. liites esitatud tehnilistel andmelehtedel. Laevaomanikud tasuvad need vastavalt 1. lisa ja 2. liite asjakohastele sätetele. 8. Eelmistes lõikudes nimetatud rahaline toetus juurdepääsu eest makstakse Mauritaania Islamivabariigi riigikassale. See kantakse riigieelarvesse ja selle suhtes kohaldatakse Mauritaania avalik-õiguslike vahendite haldamise nõudeid ja menetlusi. 9. Mauritaania ametiasutused edastavad liidule igal aastal lõikes 7 osutatud pangakontode andmed kolme kuu jooksul enne eeldatavat maksekuupäeva. 10. Eelmistes lõigetes nimetatud rahalise toetuse kasutamise eest vastutavad ainuisikuliselt Mauritaania ametiasutused. 11. Käesolevat artiklit kohaldatakse ilma, et see piiraks käesoleva protokolli artiklite 7, 9, 10, 11 ja 13 kohaldamist. B. Rahaline toetus valdkondlikuks toetuseks 12. Artiklis 20 nimetatud ajavahemikul on liidu poolt valdkondliku toetusena antav kogu rahaline toetus, mida on nimetatud lepingu artikli 13 lõike 2 punktis b, järgmine: 16 500 000 eurot. Selle summa jaotuse aastate kaupa otsustab ühiskomitee artiklis 8 ja 2. lisas sätestatud korras. 13. Lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse jaotavad Mauritaania ja liit ühiselt vastavalt käesoleva protokolli artiklis 8 ja 2. lisas sätestatud menetlustele. 14. Liit maksab lõikes 12 nimetatud rahalise toetuse välja vastavalt artiklis 8 ja 2. lisas sätestatud menetlustele.

15. Mauritaania ametiasutused edastavad liidule igal aastal artikli 8 lõikes 12 nimetatud pangakontode andmed kolme kuu jooksul enne eeldatavat maksekuupäeva. 16. Lõikes 1 nimetatud rahaline toetus kantakse riigieelarvesse ja selle suhtes kohaldatakse Mauritaania avalik-õiguslike vahendite haldamise nõudeid ja menetlusi. Selles võetakse arvesse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid, eelkõige säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse põhimõtteid, pidades eriti kinni läbipaistvuse, proportsionaalsuse, diskrimineerimiskeelu ja võrdse kohtlemise põhimõtetest. 17. Valdkondlikust toetusest rahastatavaid toiminguid ja projekte võivad auditeerida Euroopa Komisjoni ja Euroopa Kontrollikoja talitused ning uurida Euroopa Pettustevastane Amet. 18. Käesoleva artikli lõiget 12 kohaldatakse ilma, et see piiraks käesoleva protokolli artiklite 13, 14, 15, 21 ja 23 kohaldamist. Artikkel 6 Lubatud kogupüügi ja võrdlustonnaaži seire 1. Lubatud kogupüük (püügikategooriad 1, 2, 2a, 3, 6, 7 ja 8) ja võrdlustonnaaž (püügikategooriad 4 ja 5) on sätestatud käesoleva protokolli 1. lisa tehnilistel andmelehtedel. Need määratakse kindlaks kalendriaasta kohta alates asjaomase aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini. Kui protokolli kohaldamisaja esimene ja viimane aasta ei lange kokku kalendriaastaga, lähtutakse lubatud kogupüügi kehtestamisel pro rata temporis põhimõttest, võttes püügikategooriate kaupa arvesse saagi liigipõhist jaotumist aasta jooksul. 2. Välja arvatud püügikategooriate 4 ja 5 (võrdluskogus) puhul ning ilma et see piiraks püügikategooria 6 puhul lubatud kogupüügi suhtes kohaldatavaid erisätteid, ei tohi liidu kalalaevade tegelik kogupüük Mauritaania püügipiirkonnas ületada sealset lubatud kogupüüki. Ületamise korral rakendatakse kvootide vähendamise korda vastavalt liidu õigusaktidele. 3. Lõike 2 kohaldamisel korraldavad Mauritaania ja liit ühiselt järelevalvet liidu kalalaevade püügitegevuse üle Mauritaania püügipiirkonnas, et tagada eespool nimetatud lubatud kogupüügi nõuetekohane haldamine. Järelevalve käigus annavad Mauritaania ja liit teineteisele teada, kui Mauritaania püügipiirkonnas asuvate liidu kalalaevade püütud kogus on mõne püügikategooria puhul jõudnud 80 %-ni lubatud kogupüügist. Liit teatab sellest seejärel liikmesriikidele. 4. Niipea kui mõne püügikategooria lubatud kogupüügist on püütud 80 %, jälgivad Mauritaania ja liit liidu kalalaevade poolt püütud koguseid iga päev. Mauritaania ja liit teatavad teineteisele kohe, kui mõne püügikategooria lubatud kogupüük on saavutatud. Liit teatab sellest seejärel liikmesriikidele, et püügitegevus peatataks. Artikkel 7 Kalapüügivõimaluste läbivaatamine 1. Kui lõikes 2 ei ole sätestatud teisiti, võib ühiskomitee vastastikusel kokkuleppel vaadata läbi käesoleva protokolli artiklis 3 nimetatud kalapüügivõimalused vastavalt kalanduslepingu artikli 14 lõike 3 punktile a ja käesoleva protokolli artiklile 11, tingimusel et selle läbivaatamisega ei kahjustata püügipiirkonna kalavarude jätkusuutlikkust. Selline läbivaatamine võib puudutada liidu laevade arvu, sihtliike või käesoleva protokolli artikli 3 kohaselt iga kategooria puhul eraldatud kvoote, selles võetakse arvesse Euroopa laevastiku tegelikku tegevust püügipiirkonnas ja sellega kaasneb vastava rahalise toetuse kohandamine. 2. Lõike 1 kohaselt ja hiljemalt kuus kuud enne protokolli kohaldamise teise aasta lõppu hindab ühiskomitee esimest korda kalapüügivõimaluste kasutamist püügipiirkonnas tegutsevate liidu laevade poolt. 3. Pärast lõikes 1 nimetatud läbivaatamist ei saa siiski kalapüügivõimalusi suurendada nii, et see toob kaasa suurenemise, mis on suurem või võrdne artikli 5 lõikes 1 nimetatud liidu makstava rahalise hüvitise kahekordse summaga. Artikkel 8 Valdkondlik toetus

1. Kalanduslepingu artikli 13 lõike 2 punktis c ja käesoleva protokolli artikli 5 lõike 2 punktis b nimetatud valdkondliku toetusega aidatakse kaasa Mauritaania Islamivabariigi määratletud kalanduspoliitika elluviimisele. 2. Kõnealune rahaline toetus aitab arendada säästvat kalapüüki Mauritaania Islamivabariigis, mis on lahutatud ELi laevade juurdepääsust Mauritaania püügipiirkonnale. See aitab ellu viia riiklikke strateegiaid esiteks kalandussektori säästva arengu ning teiseks keskkonna, rannikualade ja merekaitsealade kaitse valdkonnas. 3. Ühiskomitee võtab hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva protokolli kohaldamise alguskuupäeva vastu mitmeaastase valdkondliku programmi ja selle üksikasjalikud rakenduseeskirjad, mis hõlmavad eelkõige järgmist: a) aastased ja mitmeaastased suunised valdkondliku toetuse konkreetse summa kasutamise kohta vastavalt kalanduslepingu artikli 13 lõikele 5; b) aastased ja mitmeaastased eesmärgid, mis tuleb saavutada säästva kalapüügi arengu saavutamiseks, võttes arvesse prioriteete, mida on kirjeldanud Mauritaania Islamivabariigi ametiasutused riikliku valdkondliku poliitika raames; c) kriteeriumid, aruanded ja menetlused, sealhulgas eelarvelised ja finantsnäitajad ning kontrolli- ja auditimetoodika, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele. 4. Kõik suuniste, eesmärkide ning kriteeriumide ja näitajate muudatused kiidavad lepinguosalised heaks ühiskomitees. 5. Mauritaania Islamivabariigi ametiasutused esitavad igal aastal aruande valdkondlikku toetust saavate projektide edenemise kohta ja selle aruande vaatab läbi ühiskomitee. Käesoleva aruande ülesehitus on esitatud 2. lisas. 6. Enne käesoleva protokolli kehtivuse lõppemist esitavad Mauritaania Islamivabariigi ametiasutused lõpparuande käesoleva protokolliga ette nähtud valdkondliku toetuse rakendamise kohta. 7. Vajaduse korral jätkavad lepinguosalised valdkondliku toetuse maksmist maksimaalselt kuue kuu jooksul pärast käesoleva protokolli kehtivuse lõppemist, kohaldamise peatamist või lõpetamist käesolevas protokollis sätestatud korras. Iga meedet või projekti, mis on eelnevalt ühiskomitees heaks kiidetud, võetakse arvesse, et selle meetme või projektiga seotud valdkondliku toetuse maksmist saaks pikendada veel maksimaalselt kuue (6) kuu võrra. 8. Valdkondlikku toetust rakendatakse koordineerimisüksuse toetusel, kes vastutab ühiskomitee selliste otsuste järelmeetmete eest, mille ülesandeid on üksikasjalikult kirjeldatud 2. lisas. Koordineerimisüksuse tööd toetavad meetmed võib kindlaks määrata ühiskomitee otsuse alusel ja neid võib vajaduse korral rahastada valdkondliku toetuse sihtotstarbelisest eraldisest. 9. Punktis 1 nimetatud eritoetuse eesmärk on rahastada ühiselt kindlaks määratud konkreetseid meetmeid ja projekte. Seda ei või kasutada toetusesaajate tegevuskulude katmiseks, välja arvatud vajaduse korral lõikes 8 osutatud eraldis koordineerimisüksuse tööd toetavate meetmete jaoks. 10. Lepinguosalised koostavad kalanduslepingut puudutava teavitamise ja nähtavuse kava. See kava kiidetakse heaks ühiskomitee esimesel koosolekul. 11. Lepingu artikli 13 lõike 2 punktis c sätestatud rahalist toetust, mis on seotud valdkondliku toetusega, makstakse a) esimese aasta puhul hiljemalt kaks kuud pärast seda, kui ühiskomitee on käesoleva protokolli artikli 8 lõikes 3 sätestatud ühe- ja mitmeaastased programmid heaks kiitnud; järgmistel aastatel hiljemalt kahe kuu jooksul pärast möödunud aasta tulemuste ja järgmise majandusaasta aastaprogrammi heakskiitmist ühiskomitees. 12. Euroopa Liit maksab valdkondliku toetuse vahendid riigikassa arveldusarvele Mauritaania keskpangas, kes kannab need võimalikult kiiresti Mauritaania keskpanga raamatupidamisarvestuses kalandus- ja meremajandusministeeriumile (MPEM) avatud sihtotstarbelisele kontole, mida kasutatakse üksnes valdkondlikuks toetuseks. Mauritaania ametiasutused edastavad selle konto pangaandmed Euroopa Liidule niipea, kui protokoll jõustub. 13. Euroopa Liit maksab lõikes 1 nimetatud eritoetust aastaste osade kaupa. Osamaksete väljamaksmise otsus tehakse ühiskomitees lepingu artikli 7 lõike 2 ja artikli 15 lõike 1 punkti b kohaselt hinnatud rakendustasemete põhjal, tingimusel et esitatakse lõikes 5 nimetatud iga-aastane eduaruanne ja korraldatakse lõikes 14 nimetatud iga-aastane seminar. Rakendamise kord määratakse kindlaks vastavalt käesoleva protokolli käesoleva artikli lõigetele 3 ja 4 ning 2. lisale. Ühiskomitee võib vajaduse korral rakendamise korda täpsustada või muuta. 14. Mõlemad lepinguosalised kutsuvad valdkondliku toetuse saajaid üks kord aastas seminarile, et tutvustada ja kavandada valdkondlikust toetusest rahastatavaid meetmeid. 15. Välja arvatud lõikes 8 nimetatud rahastamispakett, mis on ette nähtud koordineerimisüksuse tööd toetavate meetmete jaoks, võib lõikes 1 nimetatud rahalist toetust maksta üksnes juhul, kui Euroopa Liidu poolt 2015.–2019., 2019.–2020. ja 2020.–2021. aasta valdkondliku toetuse raames makstud summad on täielikult üle kantud lõikes 12 nimetatud spetsiaalsele eraldamiskontole ja nende kogusumma suhtes on võetud rahalised kohustused kooskõlas kohaldatava ühise kavandamisega.

Artikkel 9 Teaduskoostöö säästva kalapüügi alal 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Mauritaania püügipiirkonnas vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes kalavarude ja mere ökosüsteemide säästva kasutamise põhimõttest. 2. Vastavalt kalanduslepingu artiklitele 3 ja 8 kohustuvad lepinguosalised korraldama korrapäraselt või vastavalt vajadusele teaduskohtumisi, et arutada teaduslikke küsimusi ning ühiskomitee taotlusel ja vajaduse korral hinnata püügi väärtust esmamüügil lossimiskohas või sihtturgudel. 3. Käesoleva protokolli kehtivusajal teevad lepinguosalised koostööd, et uurida Mauritaania püügipiirkonna varude seisundi ja püügiliikide arengut. Sel eesmärgil toimub vähemalt kord aastas sõltumatu ühise teaduskomitee koosolek vaheldumisi Mauritaanias ja liidus. 4. Ühine sõltumatu teaduskomitee võtab oma esimesel koosolekul vastu oma kodukorra. Selle kodukorra kiidab heaks ühiskomitee. 5. Lisaks lepingu artikli 8 lõigetele 1 ja 3 võib osalemist sõltumatus ühises teaduskomitees laiendada nii palju kui võimalik liikmesriikide ja kolmandate riikide teadusinstituutide ekspertidele ja sidusrühmade või piirkondlike kalandusorganisatsioonide, näites CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) esindajatele. 6. Sõltumatu ühise teaduskomitee volitused hõlmavad eelkõige järgmist: a) koostada iga-aastane teaduslik aruanne käesoleva protokolliga hõlmatud püügipiirkondade kohta ja vastavad kalavarude hinnangud. Aruande koostamisel võtab ühine sõltumatu teaduskomitee igakülgselt arvesse teavet Mauritaania ja muude välisriikide laevastike tegevuse ning Mauritaania võetud meetmete ja majandamiskavade kohta; b) määrata kindlaks ja teha ühiskomiteele ettepanekuid selliste programmide või meetmete rakendamiseks, mille eesmärk on parandada arusaamist kalanduse dünaamikast, varude seisundist ja mereökosüsteemide arengust; c) analüüsida käesoleva protokolli rakendamisel tekkivaid teaduslikke küsimusi ja vormistada vajaduse korral ühiskomitee poole pöördudes teaduslik arvamus komitees konsensuse alusel heaks kiidetud korras; d) koguda ja analüüsida andmeid käesoleva protokolliga hõlmatud Mauritaania püügipiirkonnas tegutsevate riigi enda, liidu ja liiduväliste riikide kalalaevastike iga laevastikusegmendi püügikoormuse, saagi ja turustamise kohta; e) töötada välja ja kavandada iga-aastaseid varude hindamise kampaaniad, sealhulgas ühised teaduskampaaniad, et määrata kindlaks olemasolevad ülejäägid, kalapüügi- ja kasutamisvõimalused, mis tagavad varude ja nende ökosüsteemi kaitse; f) esitada omaenese initsiatiivil või vastuseks ühiskomitee või ühe lepinguosalise taotlusele kõik teadusarvamused, mis puudutavad eesmärke, strateegiaid ja haldusmeetmeid ning mis leitakse olevat vajalikud varude ja püügivõimaluste säästvaks kasutamiseks, mis on käesoleva protokolli ese; g) pakkuda vajaduse korral ühiskomitees välja kalapüügivõimaluste läbivaatamise programm käesoleva protokolli artikli 7 alusel. 7. Lõigete 2, 3 ja 6 kohaldamiseks ning lisaks artikli 4 lõike 6 sätetele saadab Mauritaania igal aastal sõltumatule ühisele teaduskomiteele ja liidule üksikasjaliku aruande, milles on püügiliikide kaupa esitatud Mauritaania lipu all sõitvate kalapüügiloaga laevade arv, vastavad lubatud püügimahud, tegelikult püütud saak ning kogu asjakohane teave kalavarude majandamise meetmete kohta, mille Mauritaania on võtnud ja ellu rakendanud. 8. Tuunipüügilaevad järgivad kõiki Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi. 9. Hiljemalt kuus kuud pärast protokolli kohaldamise alguskuupäeva võtab Mauritaania vastu väikeste pelaagiliste liikide püügi säästva majandamise kava, mida kohaldatakse kõikide Mauritaania vetes tegutsevate laevastike suhtes. Kavast teatatakse liidule hiljemalt üks kuu enne selle kohaldamise alguskuupäeva. Vajaduse korral võib seda hinnata ühine teaduskomitee.

Artikkel 10 Teaduslik kalapüük, katsepüük ja uued kalapüügivõimalused 1. Teaduslik kalapüük 1.1. Ühiskomitee võib sõltumatu ühise teaduskomitee arvamuse alusel lubada teaduskampaaniaid elusressursse ja mereökosüsteeme käsitlevate andmete ja teabe kogumiseks liidu ja/või Mauritaania laevadega. Need kampaaniad peaksid toimuma Mauritaania ja Euroopa teaduslike uurimisinstituutide ühisel vastutusel. 1.2. Liidu ja/või Mauritaania laevade sisustamise ja prahtimise korra kehtestavad mõlemad lepinguosalised ühiskomitees iga sellise kampaania jaoks. 1.3. Nende kampaaniate tulemusi tuleb kasutada varude hindamise parandamiseks ja need peavad võimaldama võtta asjakohaseid haldusmeetmeid. 1.4. Kategooria 8 (peajalgsed) puhul võivad teadusprogrammi ja/või artikli 9 kohaselt tehtud hindamiste tulemused viia liidu laevade suhtes kohaldatavate püügi piirnormide ja kaitsemeetmete läbivaatamiseni. 2. Katsepüük 2.1. Kui liidu kalalaevad on huvitatud püügitegevusest, mida ei ole artikliga 3 ette nähtud, arutavad lepinguosalised ühiskomitees uuele püügitegevusele loa andmise võimalusi vastavalt lepingu artikli 5 lõikele 2. Vajaduse korral kehtestab ühiskomitee uute kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatavad tingimused ning teeb vastavalt protokolli artiklile 7 käesolevas protokollis ja selle lisas muudatused. 2.2. Loa andmisel punktiga 2.1 ette nähtud püügitegevuse jaoks võetakse arvesse parimaid riiklikul ja piirkondlikul tasandil olemasolevaid teaduslikke nõuandeid ning vajaduse korral lähtutakse teaduslike kampaaniate tulemustest, mille sõltumatu ühine teaduskomitee on heaks kiitnud. 2.3. Punktiga 2.1 ette nähtud konsultatsioonide tulemusel võib ühiskomitee lubada korraldada Mauritaania püügipiirkonnas katsepüüki, et uurida püügi tehnilist teostatavust ja uute püügivõimaluste majanduslikku tasuvust. Sel eesmärgil määrab ühiskomitee vastavalt käesoleva protokolli 1. lisa XI peatükile juhtumipõhiselt kindlaks liigid, tingimused ja muud asjakohased näitajad. Katsepüügi puhul lähtuvad lepinguosalised sõltumatu ühise teaduskomitee kehtestatud tingimustest. Artikkel 11 Ühiskomitee 1. Lisaks lepingu artikliga 14 antud ülesannetele, on ühiskomiteel otsustusõigus, et kiita heaks käesoleva protokolli ning selle lisade ja liidete muudatused, mis käsitlevad järgmist: a) kalapüügivõimaluste läbivaatamine (vajaduse korral) ja sellega seotud rahaline toetus; b) artikli 8 ja 2. lisaga ette nähtud valdkondliku toetuse maksmise kord; c) liidu laevade püügitingimused. 2. Lõike 1 punktis a nimetatud juhtumi korral kohandatakse rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõtte kohaselt. 3. Muudatuste tegemiseks protokollis ning selle lisades ja liidetes vastavalt lõikele 1 teeb ühiskomitee otsuse. Otsus jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad vastastikku kõnealuse otsuse vastuvõtmiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

4. Ühiskomitee lähtub oma tegevuses lepingu eesmärkidest ning piirkondlike kalandusorganisatsioonide vastuvõetud asjaomastest eeskirjadest. 5. Esimene ühiskomitee kohtumine korraldatakse hiljemalt kolm (3) kuud pärast käesoleva protokolli esialgset jõustumist. Artikkel 12 Ettevõtjate koostöö Kooskõlas kehtivate õigusnormidega kohustuvad lepinguosalised edendama kontakte ja soodustama koostööd ettevõtjate vahel, sh seoses artiklis 8 nimetatud valdkondliku toetusega, järgmistes valdkondades: a) Nouadhibou vabatsooni või muude vajalikuks peetavate alade arendamine; b) merekaitsealade arendamine (rahvuspargid Banc d'Arguin ja Diawling); c) sadamahaldus; d) inimtoiduks ettenähtud kalatööstustoodete arendamine; e) laevaehitus ja -remont ning püügivahendite tootmine; f) koostöö edendamine, et parandada kutseõpet eelkõige sellistes valdkondades nagu kalandus, püügiliikide majandamine, vesiviljelus ja sisevetekalandus, laevaehitus ja mereseire; g) kalandustoodete turustamine; h) vesiviljelus ja sinine majandus. Artikkel 13 Protokolli lõpetamine kalapüügivõimaluste vähese kasutamise tõttu Kui täheldatakse kalapüügivõimaluste vähest kasutamist, teavitab liit kirja teel Mauritaaniat oma kavatsusest protokoll lõpetada. Lõpetamine jõustub neli (4) kuud pärast teatamist. Käesolevat artiklit võib rakendada, kui ei jõuta kokkuleppele kalapüügivõimaluste läbivaatamise ulatuse ja artiklis 7 nimetatud rahalise toetuse kohandamise osas. Artikkel 14

Lepingu kohaldamise peatamine Vastavalt kalanduslepingu artiklile 21 võib käesoleva protokolli kohaldamise ühe lepinguosalise algatusel peatada. Artikkel 15 Rahalise ja valdkondliku toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine 1. Artiklis 13 nimetatud rahalise toetuse summat võib muuta või selle väljamaksmise võib peatada ühe või mitme järgmise olukorra puhul: a) Mauritaania püügipiirkonnas takistavad püügitegevust erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega; b) ühe või teise lepinguosalise kalanduspoliitika määratluses või kohaldamises tehakse märkimisväärseid muudatusi, mis mõjutavad käesoleva protokolli sätteid; c) Cotonou lepingu või Cotonou lepingule selle esialgse kohaldamise või jõustumise kuupäeval järgneva liidu ja AKV riikide vahelise kokkuleppe artikliga 96 ette nähtud konsultatsioonisüsteemide käivitamine seoses Cotonou lepingu artiklis 9 kindlaks määratud inimõiguste peamiste ja oluliste elementide rikkumisega. 2. Euroopa Liit võib käesoleva protokolli artikliga 8 ette nähtud valdkondliku toetuse maksmise läbi vaadata või osaliselt või täielikult peatada lõike 1 punktides b ja c osutatud olukorras, kui kõnealust valdkondlikku toetust ei kasutata sihipäraselt või kui ühiskomitee hindamine näitab, et selle tulemused ei vasta kavandatule. 3. Artikliga 5 ette nähtud rahalise toetuse maksmist jätkatakse pärast konsultatsioone ja lepinguosaliste kokkuleppe saavutamist kohe, kui lõikes 1 nimetatud sündmustele eelnev olukord on taastunud ja/või kui lõikes 2 nimetatud rahalise toetuse rakendamise tulemused seda õigustavad. Artikliga 8 ette nähtud rahalise toetuse maksmist ei saa siiski alustada, kui protokolli kehtivusaja lõpust on möödunud rohkem kui kuus (6) kuud. Artikkel 16 Elektrooniline teabevahetus 1. Lepinguosalised tagavad käesoleva protokolli tehnilise haldamisega seotud liidu laevastiku tegevust käsitlevate kogu teabe ja kõikide dokumentide seire ja elektroonilise vahetamise süsteemide rakendamise, nagu on üksikasjalikult kirjeldatud 1. lisas. 2. Dokumendi elektroonilist vormi käsitatakse igas mõttes samaväärsena paberkandjal vormiga. 3. Kui elektrooniline infosüsteem ei toimi, teavitavad Mauritaania ja liit teineteist sellest viivitamata. Lepingu rakendamisega seotud teave ja dokumendid asendatakse sel juhul 1. lisas kehtestatud korra kohaselt automaatselt paberkandjal dokumentidega. Artikkel 17 Konfidentsiaalsus 1. Lepinguosalised kohustuvad tagama, et kõiki äriliselt tundlikke andmeid ja isikuandmeid liidu laevade ja nende püügitegevuse kohta, mis on saadud kalanduslepingu kohaldamise raames, sh vaatlejate tegevuse käigus, töödeldakse alati kooskõlas konfidentsiaalsuse ja andmekaitse põhimõtetega. 2. Pädevad asutused kasutavad neid andmeid üksnes kalanduslepingu rakendamiseks ning eelkõige halduslikel eesmärkidel, teadusuuringuteks ning kalanduse seireks, kontrolliks ja järelevalveks.

3. Protokolli nõuetekohaseks rakendamiseks töödeldakse mitut liiki isikuandmeid: a) identifitseerimis- ja kontaktandmed; b) andmed laeva tegevuse või laeva, selle asukoha ja liikumise, püügitegevuse või kalapüügiga seotud tegevusega; c) andmed laeva omanike ja käitajate (ametikoht või auaste), kaptenite ja meeskonnaliikmete kohta; d) kõik muud lepingu esemega seotud andmed. 4. Isikuandmeid ei säilitata kauem, kui on vaja selle eesmärgi saavutamiseks, milleks neid vahetati, kuid mitte kauem kui kümme aastat, välja arvatud juhul, kui isikuandmeid on vaja rikkumis-, kontrolli- või kohtu- või haldusmenetluse järelmeetmete võtmiseks. Sellisel juhul võib isikuandmeid säilitada 20 aastat. Kui isikuandmeid säilitatakse pikema aja jooksul, muudetakse need anonüümseks. 5. Lepinguosalised tagavad, et püügipiirkonnas toimuva püügitegevuse kohta tehakse üldsusele kättesaadavaks üksnes koondandmed. 6. Andmete töötlemise eest vastutavad Euroopa Komisjon või liidu lipuliikmesriik ja Mauritaania ministeerium. 7. Ühiskomitee võib kehtestada asjakohased kaitsemeetmed ja õiguskaitsevahendid. Artikkel 18 Protokolli sätete ja kohustuste eiramine Käesoleva protokolli sätete ja Mauritaania püügipiirkonnas kehtivate õigusaktide kohaselt on Mauritaania ametiasutustel käesoleva protokolli sätete ja selle kohaldamisest tulenevate kohustuste eiramise korral õigus kohaldada käesoleva protokolli lisas ette nähtud karistusi. Artikkel 19 Esialgne kohaldamine Käesolevat protokolli võib vastastikusel kokkuleppel lepinguosaliste sellekohaste kirjalike teadete vahetamisega esialgselt kohaldada alates kuupäevast, mil Euroopa Liidu Nõukogu annab lepingu allkirjastamiseks loa. Artikkel 20 Kestus Olenemata lepingu artiklist 19, kohaldatakse käesolevat protokolli viie aasta jooksul alates selle jõustumise kuupäevast või vastaval juhul alates selle esialgse kohaldamise kuupäevast. Artikkel 21 Protokolli lõpetamine

Vastavalt kalanduslepingu artiklile 22 võib käesoleva protokolli kohaldamise ühe lepinguosalise algatusel lõpetada. Artikkel 22 Jõustumine Käesolev protokoll jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele protokolli jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Artikkel 23 Läbivaatamine Vastavalt kalanduslepingu artiklile 23 võib käesoleva protokolli ühe lepinguosalise algatusel läbi vaadata. Artikli 3 lõikes 1 nimetatud tabel püügikategooriate kohta Püügikategooria Lubatud kogupüük ja võrdlustonnaaž 1 Vähilaadsete (v.a langustid ja krabid) püüdmiseks ette nähtud laevad 5 000 tonni 2 Senegali merluusi püügi traalerid (mitte külmutustraalerid) ja põhjaõngejadalaevad 6 000 tonni 2a Senegali merluusi traalerid (sügavkülmutustraalerid) Senegali merluus: 3 500 tonni Kalmaar: 1 450 tonni Seepia: 600 tonni 3 Põhjalähedaste liikide (v.a senegali merluus) püügiks ette nähtud laevad, mis kasutavad muid püügivahendeid kui traalnoot 3 000 tonni 4 Tuunipüügiseinerid 14 000 tonni (võrdlustonnaaž) 5 Ritvõngedega tuunipüügilaevad ja triivõngelaevad 7 000 tonni (võrdlustonnaaž) 6 Pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraalerid 225 000 tonni* 7 Värske pelaagilise püügi laevad 15 000 tonni** 8 Peajalgsed [pm] tonni * Kogust on lubatud ületada 10 %, ilma et see mõjutaks liidu poolt juurdepääsu eest makstavat rahalist toetust. ** Kui kõnealused kalapüügivõimalused on ära kasutatud, tuleb need püügikategooria 6 all ette nähtud lubatud kogupüügist maha arvestada. Võttes arvesse kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid, võivad lepinguosalised leppida ühiskomitees kokku kalapüügivõimaluste andmises külmutustraaleritele, kes püüavad põhjalähedasi liike, mille puhul on tuvastatud kalapüügivõimaluste ülejääk.



1. LISA EUROOPA LIIDU LAEVADE PÜÜGITEGEVUSE TINGIMUSED MAURITAANIA PÜÜGIPIIRKONNAS I PEATÜKK ÜLDSÄTTED 1. Pädeva asutuse määramine Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, peetakse käesolevas lisas Euroopa Liidule või Mauritaaniale viidates silmas järgmisi pädevaid ametiasutusi:

–Euroopa Liit: Euroopa Komisjon, vajaduse korral ELi Nouakchotti delegatsiooni (kohalik kontaktpunkt) vahendusel, edaspidi „liit“; –Mauritaania ametiasutused: kalandus- ja meremajandusministeerium, edaspidi „ministeerium“; 2. Mauritaania püügipiirkond Mauritaania püügipiirkonna koordinaadid on sätestatud 1. liites. Liidu laevad võivad kala püüda iga püügikategooria puhul 2. liite teabelehtedes sätestatud piirides. 3. Laevade tuvastamine 3.1. Kõigi liidu laevade pardatähised peavad vastama asjakohastele liidu õigusaktidele. Kõnealustest õigusaktidest tuleb ministeeriumile teatada enne protokolli esialgse kohaldamise algust. Edaspidi tuleb ministeeriumile teatada kõigist õigusaktides tehtud muudatustest vähemalt üks kuu enne muudatuse jõustumist. 3.2. Iga pardatähist, nime või registrinumbrit peitva laeva suhtes rakendatakse Mauritaania kehtivate õigusaktidega sätestatud sanktsioone. 4. Arvelduskontod Liidu laevade makstavad summad tasutakse Mauritaania riigikassa nimele Mauritaania riigikassas selleks avatud kontodele. Enne protokolli jõustumist esitab Mauritaania liidule selle (nende) arvelduskonto(de) andmed (SWIFT-kood ja IBAN), millele kantakse protokolli raames liidu laevade eest makstavad summad. Pangaülekannetega seotud ülekandekulud jäävad laevaomanike kanda. 5. Makseviisid Maksed tehakse eurodes järgmiselt: – tasude puhul: Mauritaania riigikassale tehtava ülekandega, mis kantakse ühele punktis 4 nimetatud arveldusarvele. – III peatüki punktis 3 nimetatud maksulaadse lõivuga seotud kulude puhul: Mauritaania rannikuvalvele tehtava ülekandega, mis kantakse ühele punktis 4 nimetatud arvelduskontole; – rahatrahvide puhul: Mauritaania riigikassale tehtava ülekandega, mis kantakse ühele punktis 4 nimetatud arveldusarvele. 6. Agendi määramine Kõiki lepingu alusel tegutsevaid liidu laevu peab esindama Mauritaanias elav agent. II PEATÜKK PÜÜGILOAD Lepinguosalised lepivad kokku, et edendavad elektroonilise püügiloasüsteemi loomist.

1. Püügilitsentside taotlused 1.1. Liit esitab ministeeriumile elektrooniliselt püügilitsentside taotlused protokolli tehnilistes andmelehtedes sätestatud piirides. 1.2. Kõnealune edastamine toimub 20 (kakskümmend) kalendripäeva enne taotletavate litsentside kehtivusaja algust. 1.3. Liit võib esitada ministeeriumile elektrooniliselt ka laevade nimekirjad kakskümmend (20) kalendripäeva enne taotletavate litsentside kehtivusaja algust. 1.4. Püügiliikide kaupa märgitakse nimekirjadesse a) laevade arv; b) iga laeva peamised tehnilised näitajad, mis on nähtud ette 3. liites ja mida on nimetatud liidu kalalaevade registris; c) püügivahendid; d) rubriikide kaupa lahtikirjutatud tasumisele kuuluvate maksete summa; e) vastavalt käesoleva lisa IX peatükile pardale minevate Mauritaania meremeeste arv. 1.5. Kui käesoleva protokolli raames uuendatakse igas kvartalis või igal aastal püügilitsentsi laevale, mille tehnilised näitajad ei ole muutunud, tuleb koos pikendamistaotlusega esitada üksnes maksekinnitus tasude ja maksulaadse lõivu maksmise kohta. 2. Püügilitsentsi taotlemiseks vajalikud dokumendid 2.1. Liit esitab ministeeriumile iga laeva kohta litsentsitaotluse, mis sisaldab järgmist: – 3. liites näidatud teave, – tõendid litsentsi eest tasumisele kuuluvate maksete ja maksutaolise lõivu tasumise kohta. 2.2. Kui litsentsi Mauritaanias kala püüdmiseks taotletakse esimest korda, esitatakse elektrooniliselt ka järgmised dokumendid: a) lipuriigi poolt kinnitatud rahvusvahelise mõõtekirja koopia, milles on esitatud laeva GTdes väljendatud tonnaaž, millele heakskiidetud rahvusvahelised asutused on oma kinnituse andnud; b) laeva külgvaate hiljutine (mitte vanem kui aasta) ja lipuriigi pädevate ametiasutuste poolt kinnitatud värvifoto, millel on näha laeva seisund taotluse esitamise ajal, laeva nimi ja (kui see on märgitud) rahvusvaheline raadiokutsung. Elektrooniliselt esitatud foto resolutsioon peab olema vähemalt 72 dpi (1 400 × 1 050 pikslit). Paberkandjal esitatud foto mõõtmed peavad olema vähemalt 15 × 10 cm; c) teave, mis on Mauritaania õigusaktide järgi nõutav laeva registreerimiseks Mauritaania riiklikus laevade registris. Kõnealuse registreerimise puhul ei ole vaja maksta registreerimistasusid. Riiklikus laevade registris registreerimise raames ette nähtud inspekteerimine on täielikult haldustoiming. 2.3. Laeva tonnaaži ükskõik missuguse muutmise korral on asjaomase laeva omanik kohustatud esitama uue rahvusvahelise mõõtekirja koopia, milles on esitatud laeva GTdes väljendatud tonnaaž, ning kõik muutmisega seotud täiendavad dokumendid, eelkõige selle taotluse koopia, mille laevaomanik on esitanud pädevatele asutustele, kõnealuste asutuste nõusoleku ja muudatustega seotud üksikasjalikud andmed. Laeva ehituse või välisilme muutmise korral tuleb esitada ka uus foto.

3. Kalapüügiõigus 3.1. Litsentsitaotlused esitatakse ainult nendele laevadele, mille kohta on esitatud punktiga 2.1 ja vastaval juhul punktiga 2.2 ette nähtud dokumendid. 3.2. Iga laev, kes soovib käesoleva protokolli alusel kala püüda, peab olema kantud liidu kalalaevade registrisse ning tal peab olema õigus Mauritaania püügipiirkonnas kalapüügiga tegeleda. Laev ei tohi olla kantud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja. 3.3. Laeval on kalapüügiõigus ainult siis, kui selle omanikul või kaptenil või laeval endal ei ole Mauritaanias kalapüügikeeldu. Nad peavad suhetes Mauritaania ametiasutustega olema täitnud kõik oma varasemad Mauritaanias toimuvast kalapüügist tulenevad kohustused. 4. Püügilitsentside väljaandmine 4.1. Ministeerium annab laevadele litsentsid välja kümne (10) kalendripäeva jooksul alates täieliku taotluse saamisest ja tingimusel, et riigikassa kinnitab makse kättesaamist. 4.2. Litsentside originaalid on kättesaadavad ministeeriumi pädevates talitustes. Ministeerium esitab originaali skaneeritud koopia elektrooniliselt liidule (ELi delegatsioonile ja Euroopa Komisjonile). 4.3. Püügilitsentsis on märgitud ka selle kehtivusaeg, laeva tehnilised näitajad, Mauritaania ja välisriikide meremeeste arv ning andmed tasude maksmise kohta. 4.4. Litsentsi saanud laevad kantakse püügiloaga laevade nimekirja, mis edastatakse viivitamata ja samaaegselt Mauritaania rannikuvalvele ja liidule. Ministeerium teavitab liitu kõigist püügilitsentsitaotlustest, mille ministeerium on jätnud rahuldamata. Vajaduse korral esitab ministeerium pärast kõigi olemasolevate maksmata trahvide saldo mahaarvamist selliste püügilitsentsitaotlustega seotud maksete kreeditarve. 4.5. Püügilitsents peab olema kogu aeg kalapüügiõigusega laeva pardal ja see esitatakse kontrolliasutusele igal kontrollimisel. Ajutiselt, maksimaalselt 30 kalendripäeva jooksul pärast püügilitsentsi väljastamist, võib laeva Mauritaanias tegutsemisel olla selle pardal kõnealuse litsentsi koopia tingimusel, et laev on registreeritud punktis 4.4 nimetatud püügiloaga laevade nimekirjas. Kõnealune koopia on sel juhul originaaliga samaväärne. 5. Püügilitsentside kehtivusaeg ja kasutamine 5.1. Püügilitsents kehtib ainult tasudega kaetud ajavahemiku jooksul ning asjaomase kategooria puhul teabelehel kindlaksmääratud tingimustel. Litsentsid antakse välja 3- või 12-kuulisteks ajavahemikeks olenevalt järgmistest kategooriatest: –3 kuud püügikategooriasse 1 kuuluvate laevade (krevetipüügilaevad), kategooriatesse 2, 2a, 3 kuuluvate laevade (põhjalähedase püügi laevad) ja kategooriasse 6 kuuluvate laevade (väikeste pelaagiliste liikide püügilaevad) puhul; –12 kuud püügikategooriatesse 4 ja 5 kuuluvate laevade puhul (tuunipüügilaevad). Neid saab pikendada. Litsents hakkab kehtima taotletud ajavahemiku esimesel päeval. Püügikategooriasse 1 kuuluvate laevade (krevetipüügilaevad), kategooriatesse 2, 2a ja 3 kuuluvate laevade (põhjalähedase püügi laevad) ning kategooriatesse 6 ja 7 kuuluvate laevade (väikeste pelaagiliste liikide püügilaevad) 3-kuulised litsentsid hakkavad kehtima 1. jaanuaril, 1. aprillil, 1. juulil või 1. oktoobril, v.a esimesel perioodil, mis algab protokolli esialgse kohaldamise alguskuupäeval. Püügikategooriatesse 4 ja 5 kuuluvate laevade litsentside kehtivusaja kindlaksmääramisel lähtutakse kalendriaastast (1. jaanuar – 31. detsember). Esimene ajavahemik algab protokolli esialgse kohaldamise alguskuupäeval ja lõpeb sama aasta 31. detsembril. Kõigi litsentside kehtivusaeg lõpeb protokolli kohaldamisaja lõpus.

Püügilitsentside kehtivusaeg ei tohi alata ühe ning lõppeda järgmise aastase tähtaja kestel. Püügipiirkonda sisenemise ja sealt lahkumise hõlbustamiseks võivad naaberriikide püügilitsentsidega tuunipüügiseinerid, ritvõngedega tuunipüügilaevad ja õngejadalaevad oma litsentsitaotlustele märkida asjaomase riigi, liigid ning kõnealuste püügilitsentside kehtivusaja. 5.2. Püügilitsentsi väljaandmisel ei eeldata juba ette laeva tegelikku viibimist Mauritaania püügipiirkonnas kõnealuse litsentsi kehtivusaja jooksul. 5.3. Iga püügilitsents antakse välja konkreetsele laevale. Litsentsi ei saa edasi anda. Kui laev raske tehnilise avarii või vääramatu jõu tõttu hukkub või jääb pikaks ajaks liikumatuks, asendatakse algselt sellele laevale välja antud püügilitsents teisele sama püügikategooria laevale antava litsentsiga, tingimusel et kõnealuse püügikategooria puhul lubatud tonnaaži ei ületata. 5.4. Avarii teinud laeva omanik või tema esindaja tagastab püügilitsentsi ministeeriumile tühistamiseks. 5.5. Püügilitsentsi asendamise korral vajalikud täiendavad maksed tehakse enne asenduslitsentsi väljaandmist. 6. Tehniline kontroll 6.1. Kõik liidu laevad peavad kord aastas ning iga kord pärast tonnaaži muutmist või püügikategooriaga seotud muudatusi, mis eeldavad teist tüüpi püügivahendite kasutuselevõttu, minema kehtivate Mauritaania õigusaktidega ette nähtud kontrolliks Nouâdhibou sadamasse. Kõnealused kontrollid peavad toimuma 48 tunni jooksul alates laeva sadamasse saabumisest. 6.2. Enne püügilitsentsi saamist tuleb kõik lepingu raames esimest korda tegevust alustavad tuunipüügiseinerid, ritvõngedega laevad ja triivõngelaevad esitada Mauritaania kehtivate õigusaktidega ette nähtud kontrollimisteks. Kõnealune kontroll võib toimuda kokkulepitud välissadamas. Sel juhul kannab kõik kontrollimisega seotud kulud laevaomanik. 6.3. Laeva kaptenile antakse pärast tehnilist kontrolli nõuetele vastavuse tõend, mille kehtivusaeg vastab püügilitsentsi kehtivusajale ning mida pikendatakse tasuta automaatselt nende laevade suhtes, mis aasta jooksul litsentsi pikendavad. Tõendit tuleb hoida kogu aeg laeva pardal. Pelaagilise püügi laevade puhul märgitakse tõendile laeva suutlikkus kala ümber laadida. 6.4. Tehnilise kontrolli käigus kontrollitakse laeva tehniliste näitajate ja püügivahendite vastavust ning Mauritaania meremehi käsitlevate sätete täitmist. 6.5. Mauritaania õigusnormidega sätestatud ja liidule enne käesoleva protokolli kehtima hakkamist edastatud määradele vastavad kontrollimise kulud kannab laevaomanik. Kulud ei tohi olla suuremad summadest, mida maksavad tavaliselt teised laevad samade teenuste eest. 6.6. Punktide 6.1 ja 6.2 sätete täitmata jätmisel peatatakse litsentsi kehtivus ja laeva suhtes kohaldatakse kehtestatud karistusi, kuni laevaomanik on oma kohustused täitnud. III PEATÜKK TASUD 1. Tasud 1.1. Iga laeva tasud arvutatakse vastavalt protokollis esitatud kalapüügi teabelehtedes sätestatud tingimustele ja määradele. Litsentsitasude summad sisaldavad kõiki muid seotud tasusid ja makse peale maksulaadse lõivu, sadamatasude ja teenuste eest makstavate tasude. 1.2. Litsentsitasud arvutab ministeerium, võttes arvesse saagi eluskaalu kilogrammides niisugusena, nagu see on märgitud püügipäevikutes ja parandatud inspekteerimise käigus, ning vastavalt 2. liites esitatud asjakohasele teabelehele. 1.3. Ministeerium esitab laevaomanikule või tema agendile tasude arvestuse kuu aja jooksul pärast püügilitsentsi kehtivusaja lõppu. Samal ajal esitatakse liidule tasude arvestuse koopia.

1.4. Tasu arvutatakse proportsionaalselt püügilitsentsi tegeliku kehtivusajaga, võttes arvesse võimalikku bioloogilise taastumise aega. Kui litsentsi tegelikku kehtivusaega vähendatakse rohkem kui ühe kuu võrra põhjustel, mis ilmnevad pärast tasu maksmist, kohaldatakse punkti 1.5 allpool. 1.5. Tasud makstakse ülekandega ühele I peatüki punktis 4 nimetatud arvelduskontole. Enammakstud tasude korral kannab Mauritaania riigikassa enammakstud summa laevaomanikule või tema agendile tagasi. Selle summa võib maha arvata hilisemast maksest. 1.6. Liit koostab oma andmebaasis märgitud kogupüügi ning tasutud litsentsitasude ja ettemaksete (v.a maksutaoline lõiv) põhjal finantsaruande ning saadab selle Mauritaaniale, et kontrollida, kas need vastavad Mauritaania poolt punkti 1.2 kohaselt arvutatud tasudele. Kehtestatud tasude summaga seotud lahkarvamuste korral konsulteerivad lepinguosalised teineteisega viivitamata, sh vajaduse korral ühiskomitees, ning kontrollivad püügiaruandeid ja asjaomaste tasude arvutuskäiku. 1.7. Aastase kogupüügi lõpparuande kinnitavad lepinguosalised ühiskomitees. 2. Loonustasu 2.1. Liidu laevaomanikud, kellele kuuluvad käesoleva protokolli raames kala püüdvad pelaagilise püügi külmutustraalerid ja krevetipüügilaevad (võttes arvesse nende kaaspüüki), osalevad puudustkannatavatele elanikele kala jagamise poliitikameetmes ja eraldavad pärast püügireisi ümberlaaditavast või lossitavast pelaagilisest väljapüügist kuni 2 %. 2.2. Püügikategooriasse 6 kuuluvate külmutustraalerite puhul arvutatakse see 2 % kogu väljapüügist (kõik liigid kokku, sõltumata nende kaubanduslikust väärtusest) ja see lisandub lubatud kogupüügile. Loonustasuna üle antav väljapüük peab vastama laeva pardal oleva kogupüügi liigilisele kooslusele kõnealuse 2 % ümberlaadimise ajal. Stauriidi ja makrelli püüdvate laevade puhul võib selle 2 % eraldada siiski suuremõõduliste kalade väljapüügist või nende puudumisel keskmise suurusega kalade väljapüügist. Püügikategooriasse 1 kuuluvate laevade puhul arvutatakse see 2 % kogu kalade kaaspüügist. 2.3. Loonustasuna üle antav väljapüük antakse kala jagamisega tegelevale riiklikule organisatsioonile Société nationale de distribution de poisson. Loonustasu üleandmise kohta koostatakse alati vastuvõtuakt, millele kirjutab alla organisatsiooni Société nationale de distribution de poisson esindav isik. Vastuvõtuakti koopia antakse laeva kaptenile. 2.4. Loonustasuna üle antava väljapüügi võib lossida sadamas või laadida ümber reidil. Kui ümberlaadimine toimub reidil, peavad kõnealuse väljapüügi lossimisel osalevad laevad olema selleks toiminguks täielikult sobilikud, et tagada sujuv lossimine. Pelaagilise püügiga tegeleva laeva kapten võib koostöös oma agendi ja organisatsiooniga Société nationale de distribution de poisson valida välja Mauritaania laeva, mis sobib kõnealuseks toiminguks kõige paremini. 2.5. Ohu korral või ilmse turvariski puhul kalalaevale, Mauritaania alusele või nende laevaperedele võib kalalaeva kapten keelduda väljapüügi lossimisest Mauritaania alusele. Sel juhul pöördub ta organisatsiooni Société nationale de distribution de poisson esindaja poole, kes annab talle teise laeva. 2.6. Loonustasuna üle antava väljapüügi lossimine peab olema kavandatud ja korraldatud nii, et see ei häiriks liigselt kalalaeva tavapärast tegevust. 2.7. Kui väljapüügi lossimiskohas ei ole piisavalt ladustamisruumi, vabaneb kalalaeva kapten täielikult ja lõplikult kohustusest asjaomase püügireisi väljapüügist osa loonustasuna üle anda. Organisatsiooni Société nationale de distribution de poisson esindav isik annab siis kaptenile tõendi, milles kinnitatakse, et maa peal ladustamise ruumi puudumise tõttu ei saanud loonustasu lossida. Sadama ebapiisava ladustamisruumi tõttu pardale jäänud väljapüük tuleb lubatud kogupüügist maha arvata. 2.8. Loonustasu puhul on sõnaselgelt välistatud kõik muud kohustusliku tasu liigid. Loonustasu ei saa mingil juhul teisendada rahaliseks tasuks ning see ei saa olla alus võlasuhte tekkimisele. 2.9. Loonustasule vastav väljapüük antakse üle organisatsioonile Société nationale de distribution de poisson, kes kasutab seda abi vajava elanikkonna hüvanguks Mauritaania õigusaktidega sätestatud korras. 2.10. Organisatsioon Société nationale de distribution de poisson koostab igal aastal aruande selle loonustasu kasutamise, abivajajate, jaotatud koguse ja selle jaotamise tingimuste kohta. Ühiskomitee annab aruandele oma hinnangu. 2.11. Kui käesolevate sätete kohaldamisel ilmneb tõrkeid, konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, sh vajaduse korral ühiskomitees, et vahetada nende sätete kohaldamisega seotud olulist teavet ja leida probleemidele sobivaim lahendus. 3. Maksulaadne lõiv

3.1. Maksulaadse lõivu määrad kalalaevadele tuleb tasuda kohalikus vääringus vastavalt maksulaadset lõivu käsitlevale määrusele ja järgmiste määrade põhjal: Vähilaadsete ja peajalgsete püük ning süvamerepüük: kohaldatakse püügikategooriate 1, 2, 2a ja 3 suhtes Brutotonnaaž (GT) Summa kvartalis (MRU) < 99 5 000 100–200 10 000 201–400 20 000 401–600 40 000 > 600 60 000 Pika rändega liikide püük ja pelaagiline püük: kohaldatakse püügikategooriate 4, 5, 6 ja 7 suhtes Brutotonnaaž Summa kuus (MRU) < 2 000 5 000 2 001–3 000 15 000 3 001–5 000 50 000 5 001–7 000 75 000 7 001–9 000 100 000 > 9 000 130 000 3.2. Välja arvatud püügikategooriate 4 ja 5 puhul, tuleb maksulaadset lõivu maksta kvartali kaupa või mitme kvartali kaupa, sõltumata bioloogilise taastumise perioodist. 3.3. Kalendriaasta eest makstavate maksulaadsete lõivude puhul kasutatav vahetuskurss (MRU/EUR) on Mauritaania keskpanga poolt välja arvutatud eelmise aasta keskmine vahetuskurss, mille ministeerium edastab hiljemalt vahetuskursi kohaldamisele eelneva aasta 1. detsembril. Sellise määra edastamata jätmise korral kohaldatakse eelmist määra. 3.4. Üks kvartal koosneb kolme kuu pikkusest ajavahemikust, mis algab vastavalt kas 1. oktoobril, 1. jaanuaril, 1. aprillil või 1. juulil, välja arvatud protokolli esimene ja viimane ajavahemik. 4. Tuunipüügilaevade suhtes kohaldatavad eritingimused 4.1. Iga tuunilaeva kapteni koostatud püügiaruandeid, mille ERS edastab iga päev Mauritaania rannikuvalvele, kasutavad riiklikud teadusinstituudid IRD (Institute for Research for Development), IEO (Instituto Espanol de Oceanografia) ja IPMA (Instituto Portugues Mar e Atmosfera). Samuti edastab liit need igal aastal elektrooniliselt IMROPile (Mauritaania Okeanograafiauuringute ja Kalanduse Instituut). 4.2. Liit koostab iga tuunipüügilaeva kohta oma andmebaasist pärineva kogusaagi, kohaldatavate tasude ja tasutud ettemaksete põhjal eelmise kalendriaasta püügihooaja eest tasumisele kuuluvate tasude lõpliku arvestuse. 4.3. Liit teatab lõpliku arvestuse summa Mauritaaniale ja laevaomanikule enne püügiaastale järgneva aasta 30. juunit. 4.4. 30 päeva jooksul pärast edastamiskuupäeva on Mauritaanial õigus esitada tõendite olemasolu korral lõpliku arvestuse summa kohta vastuväide. Eri arvamuste korral peavad lepinguosalised läbirääkimisi ühiskomitees. Kui Mauritaania ei ole 30 päeva jooksul vastuväidet esitanud, loetakse lõpliku arvestuse summa vastuvõetuks. 4.5. Kui lõpliku arvestuse summa on suurem kui kindlasummaline litsentsitasu, mis maksti ettemaksuna püügilitsentsi saamiseks, kannab laevaomanik puuduva summa üle 45 päeva jooksul arvestatuna päevast, mil Mauritaania lõpliku arvestuse summa heaks kiitis. Kui lõpliku arvestuse summa on väiksem kui ettemaksuna tasutud kindlasummaline litsentsitasu, ei ole laevaomanikul õigust ülejäävat summat tagasi saada. 4.6. Maksulaadne lõiv makstakse Mauritaania püügipiirkonnas veedetud aja eest pro rata temporis põhimõttel. Vastavad igakuised maksed arvestatakse 30päevaste tegeliku püügi perioodide kaupa. Käesoleva sätte kohaselt on kõnealune maks jagamatu ning seetõttu tuleb maksta kogu tasu iga alustatud kuu eest. 4.7. Laev, mis on kala püüdnud aasta jooksul 1–30 päeva, maksab maksu ühe kuu eest. Teine igakuine maksuosa tuleb tasuda pärast esimese 30päevase perioodi möödumist ja samamoodi iga järgnev osa. Täiendavad igakuised maksed tuleb tasuda hiljemalt 10 päeva pärast iga täiendava perioodi 1. päeva. IV PEATÜKK PÜÜGIARUANDED 1. Elektrooniline aruandlussüsteem (ERS) 1.1. Lepinguosalised kohustuvad võtma kasutusele ja hoidma töökorras IT-süsteeme, mis on vajalikud, et tagada lepingu rakendamisega seotud teabe elektrooniline vahetamine. 1.2. Lipuriik ja Mauritaania määravad kumbki ERSi korrespondendi, kes tegutseb kontaktisikuna nende sätete rakendamisega seotud küsimustes, edastavad teineteisele oma ERSi korrespondentide kontaktandmed ning vajaduse korral ajakohastavad seda teavet viivitamata. 1.3. Lepinguosalised lepivad kokku, et esimese sammuna kasutatakse püügipäeviku andmete vahetamiseks ERS 3.1, kuid seejärel rakendatakse 8. liites osutatud UN/FLUXi (United Nations / Fisheries Language for Universal eXchange) standardit (FLUX ERS). 1.4. Erineva elektroonilise teabevahetuse üksikasjaliku korra määravad kindlaks ja kiidavad heaks lepinguosalised ühiskomitees, eelkõige seoses püügiaruannete esitamisega elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi (ERS) kaudu.

1.5. Kui ERS on täielikult töökorras, ei lubata laeval, mis ei ole varustatud ERSiga, tegeleda kalapüügiga käesoleva protokolli alusel. 1.6. Mauritaania ja liit teavitavad teineteist viivitamata kõikidest IT-süsteemi riketest, mis takistavad kalapüügiseirekeskuste vahelist teabevahetust. Sellistel juhtudel kohaldatakse lõike 4 sätteid. 2. Püügipäevik: üldsätted 2.1. Käesoleva protokolli raames kalapüügiga tegeleva liidu laeva kapten peab elektroonilist püügipäevikut, mis on integreeritud registreerimis- ja aruandlussüsteemi (ERS). 2.2. Elektroonilises püügipäevikus registreeritud andmete täpsuse eest vastutab kapten. Püügipäevik sisaldab vähemalt punktis 3.3 näidatud teavet / vastab lepinguosaliste vahel kokku lepitud sätetele ning selles võetakse arvesse asjakohaseid ICCATi resolutsioone ja soovitusi. 2.3. Lipuriik ja Mauritaania tagavad, et nad on varustatud riist- ja tarkvaraga, mis on vajalik ERSi andmete automaatseks edastamiseks, ning kehtestavad nende korralikuks toimimiseks vajalikud menetlused. 2.4. Lipuriik tagab, et andmed võetakse vastu ja registreeritakse elektroonilises andmebaasis, mis võimaldab neid andmeid turvaliselt säilitada vähemalt 36 kuu jooksul alates püügireisi algusest. 2.5. Lipuriigi püügiseirekeskus tagab, et püügipäevikud esitatakse Mauritaania rannikuvalvele (GCM) ERSi kaudu automaatselt iga päev kogu laeva püügipiirkonnas viibimise ajal, isegi kui saak on null. 2.6. Ilma et see piiraks Mauritaania õigusaktidega sätestatud karistuste kohaldamist, peatatakse nendest sätetest ühe täitmata jätmise korral püügilitsents automaatselt, kuni laevaomanik on oma kohustused täitnud. 3. Elektrooniliste püügipäevikute andmed 3.1. Kapten registreerib iga päev iga püügitoimingu puhul iga liigi kohta püütud, pardal hoitava või vette tagasi heidetud saagi hinnangulise koguse. Iga liigi püütud või vette tagasi lastud hinnanguline kogus tuleb registreerida, olenemata selle kaalust. 3.2. Kui laev viibib püügipiirkonnas, aga püüki ei toimu, registreeritakse laeva asukoht kell 23.59. 3.3. Püügipäeviku andmed edastatakse iga päev automaatselt lipuriigi püügiseirekeskusele. Edastatav teave hõlmab vähemalt järgmist: a) identifitseerimisnumbrid IMO või CFR (liidu kalalaevastiku registri number) ja laeva nimi; b) Mauritaania sadamast lahkumise ja sadamasse saabumise kuupäev ja kellaaeg; c) iga liigi FAO kindlaksmääratud kolmetäheline kood; d) asjaomane geograafiline piirkond, kust saak püüti; e) püügi kuupäev ja kellaaeg;

g) püügivahendi liik ja tehnilised näitajad; h) iga liigi hinnanguline pardal hoitav kogus kilogrammides, väljendatuna eluskaalus, või vajaduse korral isendite arvuna; i) iga liigi hinnanguline vette tagasi lastud kogus kilogrammides, väljendatuna eluskaalus, või vajaduse korral isendite arvuna. 4. Tehniline rike või rike, mis mõjutab laeva pardal salvestamist ja elektrooniliste aruannete edastamist laeva poolt 4.1. Lipuriigi püügiseirekeskus ning GCM teavitavad teineteist viivitamata kõigist asjaoludest, mis võivad mõjutada ühe või mitme laeva ERSi andmete edastamist. 4.2. Kui GCM ei saa andmeid, mille laev peab edastama, teatab ta sellest viivitamata lipuriigi püügiseirekeskusele. Lipuriigi püügiseirekeskus selgitab nii kiiresti kui võimalik välja ERSi andmete saamata jäämise põhjused ja teavitab uurimise tulemustest GCMi. 4.3. Kui rike on laeva ja lipuriigi püügiseirekeskuse vahelises edastussüsteemis, teatab lipuriigi püügiseirekeskus sellest viivitamata laeva kaptenile või käitajale või nende puudumise korral nende esindajale. Pärast sellise teate saamist edastab laeva kapten puuduvad andmed lipuriigi pädevatele asutustele iga päev hiljemalt kell 23.59 ükskõik missuguse sobiva sidevahendi abil. 4.4. Laeva pardale paigaldatud elektroonilise edastussüsteemi rikke korral tagab laeva kapten või käitaja ERS-süsteemi parandamise või väljavahetamise seitsme päeva jooksul alates rikke tuvastamisest. Kui see tähtaeg on möödas, ei ole laeval enam lubatud püügipiirkonnas kala püüda; ta peab sealt lahkuma või minema 24 tunni jooksul mõnda Mauritaania sadamasse. Laeval on lubatud sadamast lahkuda või pöörduda tagasi püügipiirkonda ainult pärast seda, kui tema lipuriigi püügiseirekeskus on kindlaks teinud, et laeva ERS-süsteem toimib nõuetekohaselt. 4.5. Kui Mauritaania ei saa ERSi andmeid kätte liidu või Mauritaania järelevalve all olevate elektrooniliste süsteemide talitlushäire tõttu, võtab asjaomane lepinguosaline meetmed, et see probleem viivitamata lahendada. Probleemi lahendamisest tuleb teist lepinguosalist otsekohe teavitada. 4.6. Lipuriigi püügiseirekeskus saadab GCMile iga 24 tunni järel ükskõik missuguse kättesaadava elektroonilise sidevahendi abil kõik tema laevastiku igapäevased ERSi andmeid, mille lipuriik on pärast viimast edastamist Mauritaaniale saanud. Tingimusel et seda sätet järgitakse, ei ole kalapüük keelatud. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus tagab, et puuduvad andmed sisestatakse punktis 2.5 nimetatud elektroonilisse andmebaasi ja et need on pärast automaatse sideteenuse taastamist GCMile kättesaadavad. 4.7. Sama menetlust kohaldatakse üle 24 tunni kestva hooldustoimingu puhul, mis mõjutab liidu järelevalve all olevaid süsteeme. 4.8. Liit teavitab GCMi sellistest hooldustoimingutest. Mauritaania teavitab oma pädevaid kontrolliasutusi. 4.9. Kuni normaalse teenuse taastamiseni ei käsitleta liidu laevu niisugusel juhul nõnda, et nad ei ole täitnud ERSi andmete edastamise kohustust. 5. Lisatud püügipäevik (lossimis- või ümberlaadimisdeklaratsioonid) 5.1. Kapten edastab käesoleva lepinguga nõutavad lossimise või ümberlaadimise andmed Mauritaania pädevale asutusele elektroonilise registreerimis- ja aru