SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käesolev ettepanek on Euroopa majandus- ja rahaliidu tugevdamiseks tehtava töö oluline osa. Integreeritum finantssüsteem parandab majandus- ja rahaliidu võimet panna vastu negatiivsetele vapustustele, sest lihtsustab erasektori piiriülest riskijagamist, vähendades samal ajal vajadust avaliku sektori riskijagamise järele. Nende eesmärkide saavutamiseks peab EL viima lõpule pangandusliidu loomise ja panema paika kõik kapitaliturgude liidu põhielemendid. Osana komisjoni 6. detsembri 2017. aasta tegevuskavast majandus- ja rahaliidu tugevdamise kohta esitas komisjoni 11. oktoobri 2017. aasta teatises kava pangandusliidu väljakujundamiseks riskide samaaegse vähendamise ja jagamise teel.

Viivislaenude ja viivisnõuete suure mahu vähendamine ning nende võimaliku tulevase akumuleerumise ärahoidmine on oluline osa liidu jõupingutustest, mille eesmärk on vähendada riske pangandussüsteemis ja võimaldada pankadel keskenduda ettevõtetele ja kodanikele laenude andmisele. Nõukogus käimasolevatel aruteludel on jõutud seisukohale, et täiendavate sammude astumine viivislaenude vähendamiseks on esmatähtis pangandusliidu väljakujundamiseks, mis on juhtide tegevuskava oluline prioriteet.

Suur viivislaenude maht võib pärssida pankade tulemusi kahel viisil. Esiteks võivad viivislaenud tuua pankadele vähem tulu kui nõuetekohaselt teenindatavad laenud ja seeläbi vähendada panga kasumlikkust, samuti võivad need tuua kahjumit, mis vähendab pankade kapitali. Kõige raskematel juhtudel võib see seada ohtu panga elujõulisuse ja mõjutada ka finantsstabiilsust. Teiseks hõivavad viivislaenud märkimisväärse hulga panga nii inim- kui ka rahalisi ressursse. See vähendab panga võimet anda laenu, sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd).

Väiksem laenupakkumine mõjutab kõige rohkem VKEsid, kuna need kasutavad pangalaenusid rohkem kui suuremad ettevõtted, ja seega mõjutab see majanduskasvu ja töökohtade loomist. Pangalaenud on sageli liiga kulukad ja VKEdele antavate laenude mahtu on tugevasti mõjutanud 2008. aasta finantskriis. See takistab VKEde arengut ja kasvu.

Viivislaenude hästi väljakujundatud järelturud on samuti üks hästi toimiva kapitaliturgude liidu põhielemente. Komisjoni poolt prioriteediks seatud kapitaliturgude liidu loomise üks peamine eesmärk on pakkuda uusi rahastamisallikaid ELi ettevõtetele, VKEdele ja eelkõige suure kasvupotentsiaaliga innovaatiliste ettevõtetele. Kuigi kapitaliturgude liidu projekt keskendub pangavälise rahastamise kättesaadavuse edendamisele ja sellise rahastamise mitmekesistamisele, tunnustatakse ka pankade olulist rolli ELi majanduse rahastamisel. Seepärast on kapitaliturgude liidu üks töösuund suurendada pankade suutlikkust anda laenu ettevõtjatele, sealhulgas tugevdades nende võimet nõuda summad sisse laenude tagamiseks antud tagatisest. Viivislaenude suure mahuga seotud probleemide lahendamiseks tuleb kasutada terviklikku lähenemisviisi. Kuigi viivislaenude suure mahu vähendamise kohustus lasub endiselt peamiselt pankadel ja liikmesriikidel, on praeguse viivislaenude mahu vähendamisel ja tulevikus viisilaenude kuhjumise vältimisel ka selge ELi mõõde, võttes arvesse ELi ja eelkõige euroala pangandussüsteemi seotust. Riikidest, kus on suur viivislaenude maht, võib selle mõju kanduda olulises ulatuses edasi kogu ELi majandusse, mõjutades nii majanduskasvu kui ka finantsstabiilsust.

Otsustavate ja terviklike meetmete võtmise vajadust tunnistati ka majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 11. juulil 2017 kinnitatud tegevuskavas viivislaenude vähendamiseks Euroopas. Tegevuskavas määratakse kindlaks terviklik lähenemisviis, mis keskendub üksteist täiendavatele poliitikameetmetele neljas valdkonnas: i) pankade järelevalve ja reguleerimine, ii) restruktureerimise, maksejõuetuse ja võlgade sissenõudmise raamistiku reformimine, iii) probleemsete varade järelturgude arendamine ja iv) pangandussüsteemi restruktureerimise edendamine. Meetmeid tuleks selles valdkonnas vastavalt vajadusele võtta kas riiklikul või liidu tasandil. Mõnel meetmel on suurem mõju pankade riskide hindamisele laenude andmisel, samas kui teised meetmed hõlbustavad viivislaenude kiiret kajastamist ja paremat haldamist ning täiendavad meetmed suurendavad selliste viivislaenude turuväärtust. Kõnealused meetmed täiendavad üksteist ja need oleksid piisavalt tõhusad ka eraldi rakendamise korral.

Käesolev ettepanek koos muude komisjoni meetmetega, samuti ühtse järelevalvemehhanismi ja Euroopa Pangandusjärelevalve võetavad meetmed on kõnealuse jõupingutuse kesksed osad. Komisjon aitab mitut üksteist täiendavat meedet kombineerides luua pankadele sobivat keskkonda viivislaenude vähendamiseks nende bilansis ja tulevase viivislaenude kuhjumise ohu piiramiseks.

Kui laenud muutuvad viivislaenudeks, peavad pangad panema kõrvale piisavalt vahendeid, mis loob asjakohase stiimuli viivislaenudega tegelemiseks varajases etapis ja hoiab ära viivislaenude ülemäärase kuhjumise.

Kui laenud muutuvad viivislaenudeks, võimaldavad tõhusad tagatud laenude sissenõudmismehhanismid pankadel viivislaenudega seotud probleeme lahendada, võttes arvesse asjakohaseid võlgnikega seotud kaitsemeetmeid.

Kui viivislaenude maht peaks sellest hoolimata üleliia suurenema – nagu see on praegu mõne panga ja liikmesriigi puhul – saaksid pangad müüa need nõuded tõhusatel, konkurentsipõhistel ja läbipaistvatel järelturgudel teistele ettevõtjatele. Järelevalveasutused juhendavad neid selles, tuginedes kehtivatele kapitalinõuete direktiivi kohastele pangapõhistele nn teise samba volitustele. Kui viivislaenud muutuvad oluliseks ja ulatuslikuks probleemiks, võivad liikmesriigid luua riiklikud varahaldusettevõtjad või võtta muid meetmeid kehtivate riigiabi- ja pankade kriisilahenduse eeskirjade raamistikus.

Käesoleva ettepanekuga nähakse ette kohustuslik usaldatavusjärelevalve kaitsemehhanism, mille eesmärk on hoida tulevikus ära piisava kahjukatteta viivislaenude kuhjumine pankade bilansis. Meede on üks osa muudest üksteist täiendavatest meetmetest, mis esitatakse täna komisjoni teatises „Teine eduaruanne Euroopas viivislaenude vähendamise kohta“. Selleks et aidata pankadel viivislaene paremini hallata, esitab komisjon ka eraldi ettepaneku, millega i) edendatakse tagatud nõuetega võlausaldajate kaitset, võimaldades neil kasutada tõhusamaid meetodeid oma raha kohtuväliseks sissenõudmiseks ettevõtjatest laenuvõtjatele antud tagatud laenudelt ja ii) kõrvaldatakse põhjendamatud takistused laenude teenindamisel kolmandate isikute poolt ja laenude ülekandmisel, et arendada edasi viivislaenude järelturge. Samuti antakse liikmesriikidele juhiseid selle kohta, kuidas vajaduse korral luua riiklikud varahaldusettevõtjad täielikus kooskõlas ELi pangandus- ja riigiabi eeskirjadega. Riiklikke varahaldusettevõtjaid käsitlevas kavas antakse praktilisi soovitusi riiklike varahaldusettevõtjate väljakujundamiseks ja loomiseks riiklikul tasandil, tuginedes liikmesriikide varasemate kogemuste põhjal välja kujunenud parimatele tavadele.

Need algatused tugevdavad üksteist. Kohustuslik usaldatavusjärelevalve kaitsemehhanism tagab, et tulevaste viivislaenude krediidikahju on piisavalt kaetud, mis teeb nende likvideerimise või müümise lihtsamaks. Riiklikke varahaldusettevõtjaid käsitlev kava aitab vähendada viivislaene liikmesriikides, kes soovivad restruktureerida oma pankasid riiklike varahaldusettevõtjate loomise kaudu. Neid jõupingutusi toetatakse viivislaenude järelturgude edasiarendamisega, kuna järelturud muudaksid viivislaenunõudluse konkurentsipõhisemaks ja suurendaksid viivislaenude turuväärtust. Ka tagatise kiirendatud realiseerimine ja tagatise väärtuse kiire sissenõudmise mehhanism aitavad vähendada viivislaenude likvideerimise kulusid.



•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega