KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

ELi makropiirkondlike strateegiate rakendamise kohta

1.Sissejuhatus

ELi makropiirkondlikud strateegiad on poliitikaraamistikud, mille on algatanud kindlaksmääratud geograafilises piirkonnas asuvad ELi liikmesriigid ja kolmandad riigid. Neis raamistikes tegeletakse ühiste probleemide ja võimalustega ning pannakse paika ühised pikaajalised eesmärgid, nagu eesmärk kaitsta Läänemerd. Erinevalt komisjoni traditsiooniliste rahastamisprogrammide tavapärastest projektidest ei keskenduta makropiirkondlikes strateegiates ühekordsetele meetmetele, millel on eelnevalt kindlaks määratud algus- ja lõppkuupäev. Makropiirkondlikud strateegiad on sisuliselt koostööraamistikud, millega luuakse sidusrühmade võrgustikud, et koondada edasiseks koostööks ning väärtuse ja jõukuse loomiseks eri riikide ja valdkondade eksperditeadmised. Eesmärk on parandada institutsioonilist suutlikkust luua uuenduslikke ja kaasavaid teenuseid, mis suurendavad inimeste ja sidusrühmade mõjuvõimu, pannes nad aktiivselt aitama kaasa jõukate ja avatud makropiirkondade arengule keskpikas ja pikas perspektiivis.

Makropiirkondlikes strateegiates käsitletakse küsimusi, mis eeldavad mitme riigi koostööd, kus rakendatakse valdkonnaülest ja mitmetasandilist juhtimist. Need strateegiad tugevdavad piirkondade identiteeti ning suurendavad samal ajal kodanike vastutust ja aktiivset osalemist. Makropiirkondlike strateegiate raames tehtava koostöö vaba laad on eelis, kuna see võimaldab lahendusi, mille saavutamine rangemas kontekstis, mida iseloomustavad konkureerivad riiklikud huvid, on sageli keeruline. Just seepärast on makropiirkondlikud strateegiad olnud edukad Läänemere puhastamisele kaasaaitamisel, faarvaatri taastamise ja hooldamise teel Doonau laevatatavuse parandamisel, tingimuste loomisel vesiniku kui alternatiivse keskkonnahoidliku kütuse arendamiseks Alpi piirkonnas ning Aadria ja Joonia mere piirkonna kui tipptasemel turismisihtkoha tugevdamisel.

Makropiirkondlikud strateegiad hõlbustavad ka peamiste Euroopa poliitikaalgatuste elluviimist strateegiatega hõlmatud piirkondades, aidates kooskõlastada ja koordineerida neid algatusi piirkondlike ja kohalike algatustega. Samuti toovad makropiirkondlikud strateegiad territoriaalse mõõtme rohe-, digi- ja sotsiaalsesse üleminekusse, sealhulgas Ukraina sõja tagajärgedega tegelemisel ja pandeemiast taastumisel. Lõpuks tutvustavad makropiirkondlikud strateegiad Euroopa Liidu toimimist Ukrainale, Moldovale, Lääne-Balkani partneritele ja teistele ELiga ühinemise poole pürgivatele riikidele.

Neli makropiirkondlikku strateegiat hõlmavad 19 ELi liikmesriiki ja 10 kolmandat riiki. Need strateegiad on:

·ELi Läänemere piirkonna strateegia (2009);

·ELi Doonau piirkonna strateegia (2011);

·ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia (2014) ning

·ELi Alpi piirkonna strateegia (2016).

Komisjon on avaldanud nõukogu palvel alates 2016. aastast iga kahe aasta järel aruande nelja makropiirkondliku strateegia rakendamise kohta. Käesolev aruanne on neljas ja hõlmab ajavahemikku 2020. aasta keskpaigast 2022. aasta keskpaigani. Selles hinnatakse makropiirkondlike strateegiate rakendamise seisu ja nende strateegiate rakendamisel saavutatud edu ning uuritakse edasisi samme. Aruannet täiendab komisjoni talituste töödokument, milles esitatakse iga makropiirkondliku strateegia kohta üksikasjalikumat teavet. Mõlemad dokumendid põhinevad peamiselt makropiirkondlike strateegiate riiklikelt ja valdkondlikelt koordinaatoritelt (edaspidi „makropiirkondlike strateegiate peamised rakendajad“) ja ekspertidelt saadud teabel. Kolmele esimesele aruandele järgnesid nõukogu järeldused, kus toodi välja liikmesriikide jaoks prioriteetsed valdkonnad.

Makropiirkondlikke strateegiaid rakendatakse poliitilises kontekstis, kus Euroopa rohelise kokkuleppe ja digiüleminekuga on kindlaks määratud Euroopa Liidu uued strateegilised suunad. Kõik makropiirkondlikud strateegiad peavad andma oma osa selle poliitika elluviimisse ning kodanikuühiskonna ja noorte kaasamisse, eelkõige Euroopa noorteaasta 2022 raames.

Käesolev aruanne avaldatakse ajal, mil Euroopat on taas laastamas sõda. Venemaa provotseerimata ja põhjendamatu sõjaline agressioon Ukraina vastu – riigi vastu, kes on praegu ELi Doonau piirkonna strateegia eesistujariik – on vapustanud kogu maailma. Selle sõja tagajärjed, sealhulgas põgenike sissevool ja vajadus tagada energiajulgeolek, on lähiaastail ELi tegevuskavas tähtsal kohal. Sõjale lisandub enneolematu pandeemia, mis ei ole veel läbi ning mille ränga mõjuga majandusele, eelarvele ja ühiskonnale tuleb rinda pista makropiirkondlike strateegiate sidusrühmadel kogu Euroopas ja mujalgi.

2.Rohe- ja digiüleminekust tulenevad valdkondlikud prioriteedid

Makropiirkondlike strateegiatega toetatakse tugevalt Euroopa rohelise kokkuleppe elluviimist, sest need strateegiad pakuvad mitmetasandilisel juhtimisel ja sidusrühmade ulatuslikul kaasamisel põhinevat valdkonnaülest lähenemisviisi. Strateegiad hõlbustavad ka Lääne-Balkani partnerite ja teiste läbirääkijariikide osalemist selles kokkuleppes ja asjaomastes algatustes, nagu Lääne-Balkani rohelises tegevuskavas. Eelkõige ELi Läänemere piirkonna strateegia läbivaadatud tegevuskavaga (2021) ja ELi Doonau piirkonna strateegia läbivaadatud tegevuskavaga (2020) tagati makropiirkondlike strateegiate veelgi parem kooskõla Euroopa rohelise kokkuleppega. Peamised strateegilised dokumendid, mis on seotud Euroopa rohelise kokkuleppega ja milles minnakse sellest kokkuleppest isegi kaugemale, näitavad selgelt, milline on makropiirkondlike strateegiate panus.

Makropiirkondlike strateegiate rollile ja nende strateegiate kaasamisele riiklike vahendite kavandamisse on osutatud ka komisjoni 2021. aasta teatises uue lähenemisviisi kohta säästva sinise majanduse arendamiseks. See on eriti asjakohane nende makropiirkondlike strateegiate puhul, millel on tugev meremõõde. Neile strateegiatele on juhitud tähelepanu ka ELi avamere taastuvenergia strateegias ja kavas „REPowerEU“. ELi avamere taastuvenergia strateegias on öeldud, et avamere taastuvenergia suuremahulise tootmise kavandamisel ja selle energia kasutuselevõtul edu saavutamiseks on vaja tugevdada piirkondlikku koostööd, muu hulgas makropiirkondlike strateegiate kaudu. Kavas „REPowerEU“ tunnistatakse makropiirkondlike strateegiate rolli vesinikutaristusse investeerimisel tehtava koostöö edendamisel.

Makropiirkondlikud strateegiad on juba kaasa toonud olulised saavutused strateegilistes sektorites, mis on seotud Euroopa rohelise kokkuleppe meetmega „Puhas, taskukohane ja kindel energia“. Läänemere piirkonnason loodud spetsialistide võrgustik ning võimalused vahetada oskusteavet ja teha valdkonnaüleseid tipptasemel uuringuid avamere tuuleenergia optimeerimise valdkonnas. Alpi piirkonnas on loodud tingimused vesiniku valdkonnas kooskõlastatud investeeringute tegemiseks ning Doonau piirkonnas on koostatud riiklike energia- ja kliimakavade võrdlev uuring. Makropiirkondlikud strateegiad on edendanud elektrisõidukite kasutamist Aadria ja Joonia mere piirkonna piirkondlikes ja kohalikes transpordisüsteemides.