[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 12.9.2007

KOM(2007) 515 lõplik

2007/0189 (CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 168/2007 säte Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2007.–2012. aasta mitmeaastase raamistiku vastuvõtmise kohta

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid 15. veebruaril 2007 võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 168/2007[1] (edaspidi „määrus“), millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (edaspidi „amet“). Amet alustas tegevust 1. märtsil 2007. Ameti eesmärk on pakkuda seoses põhiõigustega abi ja teadmisi ühenduse asjakohastele institutsioonidele, organitele, ametkondadele ja ametitele ning ühenduse liikmesriikidele, kui need rakendavad ühenduse õigust, et aidata neil nende vastavates pädevusvaldkondades meetmete võtmisel või tegevuskavade kujundamisel täielikult järgida põhiõigusi. Selle eesmärgi saavutamiseks täidab amet oma ülesandeid Euroopa Ühenduse asutamislepingus sätestatud ühenduse pädevuse piirides ja lähtub oma ülesannete täitmisel põhiõigustest, mis on määratletud Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2, sealhulgas inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonist ning Euroopa sotsiaalhartast. Need põhiõigused on esitatud eeskätt Euroopa Liidu põhiõiguste hartas. Arvestada tuleb nimetatud harta staatuse ja sellele lisatud selgitustega. Ameti ülesannete hulgas on teabe ja andmete kogumine ja analüüs, nõustamine ettekannete ja arvamuste kaudu, tsiviilühiskonna organisatsioonidega koostöö tegemine ning teadlikkuse tõstmine. Vastavalt määruse artiklile 5 määratleb nõukogu ameti tegevuse teemavaldkonnad mitmeaastases raamistikus. Amet täidab eespool nimetatud ülesandeid neis teemavaldkondades täiesti iseseisvalt. See ei piira ameti võimalust vastata Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlustele väljaspool neid valdkondi vastavalt artikli 4 lõike 1 punktidele c ja d, juhul kui ameti rahalised ja inimressursid seda lubavad. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kehtestada ameti mitmeaastane raamistik vastavalt määruse artiklile 5. |

Üldine taust Mitmeaastase raamistiku peamised koostisosad on ette nähtud määruse artikli 5 lõikes 2, mille kohaselt raamistik hõlmab viit aastat. Raamistiku teemavaldkonnad peavad sisaldama võitlust rassismi, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatusega. Määruse preambulis selgitatakse, et kuna amet on Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse[2] järeltulija, peaks ta oma töös lisaks rassismi, ksenofoobia ja antisemitismi nähtuste käsitlemisele jätkama ka vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste kaitsmist ning soolise võrdõiguslikkuse käsitlemist kui põhiõiguste kaitse olulist osa. Mitmeaastane raamistik peab ka vastama liidu prioriteetidele. Selles tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta Euroopa Parlamendi resolutsioonides ja nõukogu järeldustes esitatud põhiõigusi käsitlevaid suuniseid. Euroopa Parlamendi möödunud aasta resolutsioonides[3] rõhutati järgmisi põhiõigustega seotud tegevusvaldkondi: rassism ja ksenofoobia, mittediskrimineerimine ja võrdne kohtlemine, diskrimineerimine seksuaalse sättumuse alusel ning homofoobia levik Euroopas, diskrimineerimine puude tõttu ning puuetega inimeste probleemid, sõna-, kogunemis-, ühinemis- ja mõttevabadus; sõnavabadus Internetis, õigus osaleda valimisprotsessis võrdsetel tingimustel, õigus haridusele, tüdrukute ja naiste haridus- ja koolitusvabadus, solidaarsus ja sotsiaalsed õigused, laste õigused, sooline võrdõiguslikkus, naiste õigused, naiste vägivaldne kohtlemine ja naiste suguelundite moonutamine, inimkaubandus, kodanike õigused ja õigusemõistmine, varjupaigaõigus, sisseränne, sisserändajate integreerimine, rahvusvähemuste kaitse, vähemuste õigused ja mustlastega seotud küsimused, kultuurilise, usulise ja keelelise mitmekesisuse austamine, surmanuhtlus, vaimne tervis. Nõukogu prioriteetsed suunad, mis põhinevad Euroopa Ülemkogu viimaste aastate järeldustel[4], on järgmised: Euroopa rändepoliitika, s.h integratsiooni- ja varjupaigapoliitika, viisaküsimused ja piirikontroll, inimkaubandus, sooline võrdõiguslikkus, terrorismivastane võitlus, noored. Mitmeaastane raamistik peab vajalikul määral arvestama ameti rahaliste ja inimressurssidega. Käesoleva mitmeaastase raamistikuga hõlmatud perioodiks on ameti rahalised vahendid ette nähtud finantsraamistikus, mis on lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelisele kokkuleppele eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta.[5] Need vahendid on esitatud komisjoni 2008. aasta tulude ja kulude eelarvestuse V dokumendis, milles käsitletakse 2008.–2013. aasta finantsplaneeringut.[6] Mitmeaastases raamistikus tuleb esitada ka sätted, millega tagatakse, et ameti tegevus täiendab ühenduse ja liidu teiste organite, ametkondade ja ametite ning Euroopa Nõukogu ja teiste põhiõiguste alal tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonide tegevust. Käesoleva mitmeaastase raamistiku seisukohalt on kõige olulisemad Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (asutatud määrusega (EÜ) nr 1922/2006)[7] ja Euroopa andmekaitseinspektor (loodud määrusega (EÜ) nr 45/2001)[8]. Kuna määruse (EÜ) nr 1922/2006 artikli 2 kohaselt tegeleb soolise võrdõiguslikkuse küsimustega Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, sõlmitakse ameti ja selle instituudi vahel vastastikuse mõistmise memorandum niipea, kui viimane suudab piisavalt täita oma koordineerivat rolli vastavalt määruse artiklile 7. Mitmeaastane raamistik peab arvestama eespool nimetatud teguritest tulenevate kriteeriumide ja määruse artiklis 3 esitatud ameti tegevusvaldkonnaga. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

25. oktoobril 2004 avaldas komisjon põhiõiguste ametit käsitleva teatise, millega algatatud avalik arutelu hõlmas ka teemavaldkondi. Kirjaliku arutelu käigus saadi 100 vastust. Vastajateks olid kümme liikmesriiki, Euroopa ja rahvusvahelised asutused, riikide inimõiguste, diskrimineerimise vastu võitlemise ja võrdõiguslikkusega tegelevad organid, akadeemilised ringkonnad, eraisikud ja peaaegu 60 valitsusvälist organisatsiooni. Avalik ärakuulamine toimus 25. jaanuaril 2005. Sellest võttis osa enam kui 200 registreeritud osavõtjat, kes esindasid eelpool nimetatud huvirühmasid. Vastanud huvitatud isikud nõustusid sellega, et teatavad teemad muudetakse ameti jaoks prioriteetseteks. Eeskätt nimetati järgmisi valdkondi: diskrimineerimine, s.h diskrimineerimine töökohal, isikuandmete kaitse, varjupaigaküsimused, sisseränne, põhiõiguste arvessevõtmine ühenduse kõikides poliitikavaldkondades, kuriteoohvrite õigused, vähemuste õigused, õiguskaitse kättesaadavus, kinnipidamistingimused, terrorismivastane võitlus, sotsiaalsed põhiõigused, soolise võrdõiguslikkuse küsimused. Arutelu toimus sama mõjuhinnangu[9] raames, milles toetati nn liidu tegevuspõhimõtetele keskendunud vaatlus- ja hindamisameti loomist. See ettepanek viidi ellu määrusega, milles esitatud kriteeriumide kohaselt piiritletakse mitu poliitikavaldkonda, mille arendamiseks on ameti abi kõige rohkem vaja. Ettepaneku väljatöötamise ajal pidas komisjon nõu ka Põhiõiguste Ameti haldusnõukoguga viimase 12.–13. juuli koosolekul ja sai kirjalikud märkused 25. augusti 2007. aasta kirjaga. Komisjon arvestas märkusi käesoleva ettepaneku tegemisel. Avalikku arutelu ja mõju hindamist käsitlevad dokumendid on kättesaadavad järgmisel aadressil: http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/rights/fsj_rights_agency_en.htm |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

Kavandatud meetmete kokkuvõte Komisjon teeb ettepaneku arvata määruses esitatud kriteeriumide alusel ameti 2007.–2012. aasta mitmeaastasesse raamistikku järgmised teemavaldkonnad: a) rassism, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatus, b) diskrimineerimine soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse, seksuaalse sättumuse või vähemusse kuulumise alusel, c) kahju hüvitamine ohvrile, kuritegevuse ennetamine ja sellega seotud kodanike turvalisuse küsimused, d) laste kaitsmine, sealhulgas lapse õigused, e) sisseränne ja sisserändajate integreerimine, f) varjupaigaküsimused, g) viisaküsimused ja piirikontroll, h) osalemine liidu demokraatlikus toimimises, i) infoühiskonnaga seotud inimõiguste küsimused ning j) juurdepääs tõhusale ja sõltumatule õigusemõistmisele. Kuna nimekiri on temaatiline, s.t kajastab poliitikavaldkondi, on ametil võimalik käsitleda kõiki põhiõigustega seotud probleeme, mis tekivad teatavas teemavaldkonnas. Juhul kui nimetatud teemavaldkonnad kantakse mitmeaastasesse raamistikku, hõlmab see mõnel määral kõiki Euroopa Liidu põhiõiguste harta peatükke, kuid teemavaldkondade hulk on samal ajal asjakohaselt piiratud. |

Õiguslik alus Nõukogu otsust käsitlev ettepanek tehakse nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 5 lõike 1 alusel. |

Õigusakti valik |

Tehakse ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, mis on ühenduse ameti mitmeaastase raamistiku kehtestamiseks kohane õigusakt. |

MÕJU EELARVELE |

Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet otseselt. |

ETTEPANEKU ÜKSIKASJALIK SELGITUS Ameti tegevuse teemavaldkonnad (artikkel 2) on valitud nii, et tal oleks võimalik käsitleda kõiki põhiõiguste probleeme teatavas teemavaldkonnas. Rassism, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatus. See teemavaldkond tuleneb otseselt määrusest. Diskrimineerimine soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse, seksuaalse sättumuse või vähemusse kuulumise alusel. Peaaegu kõik huvirühmad soovivad, et ameti ülesannete hulka kuuluks võitlus diskrimineerimise liikidega, mis on määratletud EÜ asutamislepingu artiklis 13, kus lisaks diskrimineerimisele rassilise või etnilise päritolu alusel nimetatakse ka diskrimineerimist soo, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. Viimast diskrimineerimise alust (vähemusse kuuluvate isikute diskrimineerimine) on nimetatud määruse preambulis. Ülejäänud diskrimineerimise liigid on seotud „rassilise või etnilise päritoluga“, mis võib anda ametile mastaabisäästu, kuna tal on võimalik kasutada nende valdkondadega tegelemisel samu asjatundjaid ja andmete kogumise meetodeid. Lisaks eelnimetatule hõlmab see teemavaldkond ka näiteks mitmekordset diskrimineerimist, diskrimineerimist töökohal ja muid sotsiaalse kaasatuse tahkusid. Seksuaalse sättumuse mitmeaastasesse raamistikku lisamise poolt kõnelevad viimase aja sündmused ELis ja Euroopa Parlamendi homofoobiat käsitlevatest resolutsioonidest tulenevad tungivad nõuded. Vastavalt ameti ja Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi vahel sõlmitavale vastastikuse mõistmise memorandumile on ametil selle valdkonna raames võimalik käsitleda instituudiga tihedas koostöös ka soolise võrdõiguslikkuse küsimusi, sealhulgas soolise võrdõiguslikkuse arvessevõtmist kõikides poliitikavaldkondades, nii et amet ja instituut täiendavad teineteist. Kahju hüvitamine ohvrile, kuritegevuse ennetamine ja sellega seotud kodanike turvalisuse küsimused. Vabaduse, turvalisuse ja õiguse ala loomise tulemusel on turvalisuspoliitika muutunud EÜs väga tähtsaks. Poliitika eesmärk on kaasa aidata isikute vabale liikumisele ning samal ajal tagada kodanike turvalisus ja ohutus. Kuritegude ennetamine on selle töö esmatähtis osa. Ohvri õigused tuleks lisada nendesse teemavaldkondadesse, mis on seotud ühenduse õigusaktidega, kus käsitletakse kahju hüvitamist kuriteo ja inimkaubanduse ohvritele. Huvirühmad on neist valdkondadest väga huvitatud. Laste kaitsmine, sealhulgas lapse õigused. See valdkond hõlmab lapse õigusi, mis on selgelt seotud ühenduse prioriteetidega. Selle valdkonna tegevus keskenduks eeskätt valdkondadele nagu vaba liikumine, haridus, sotsiaalne kaasatus ja noorsoopoliitika, meedia ning ühenduse muud asjaomased poliitikavaldkonnad. Sisseränne. Eeltoodu kehtib ka sisserände kohta. Põhiõiguste seisukohast valmistavad muret eriti kohtlemine piiril ja ebaseaduslike sisserändajate kinnipidamiskeskuste tingimused ning inimkaubanduse ohvritega seotud küsimused. Sisserändajate integreerimine on sisserändega vahetult seotud. Tegemist on valdkonnaga, kus põhiõigustega arvestatakse eriti suurel määral ja ELilt oodatakse oma panuse andmist. Selle teemavaldkonna raames oleks ametil võimalik tegeleda ka sotsiaalse kaasatuse ja usutunnistuse teatavate tahkudega ning naiste suguelundite moonutamise ja sundabielude küsimusega. Varjupaigaküsimused. See valdkond kuulub selgelt ameti pädevusse, kuna ta on seotud eriti kaitsetute isikute kategooriaga ja seda reguleeritakse arvukate ühenduse õigusaktidega, mis rajanevad suurel määral põhiõigustel. Huvirühmad ootavad üldiselt, et amet tegeleks ka varjupaigaküsimustega. Piiride ja viisade poliitikavaldkond on vaba liikumisega seotud põhiõiguse konkreetne tahk. Selle valdkonna lisamist soovitatakse, kuna piiride ja viisade alaltegelevad riigiasutused mitte üksnes kolmandate riikide, vaid ka liidu kodanikega. Enamikus piiride ja viisade valdkonda reguleerivates õigusaktides on konkreetsed sätted, millega tagatakse põhiõiguste ja -vabaduste kaitse. Osalemine liidu demokraatlikus toimimises. Sellesse teemavaldkonda kuulub liidu kodanike õigus osaleda kohalikel valimistel ja Euroopa Parlamendi valimistel. Infoühiskonnaga seotud inimõiguste küsimused hõlmavad olulisi valdkondi nagu eraelu ja isikuandmete kaitse. Infoühiskond hõlmab neid küsimusi, kuna see on vahetult seotud ühenduse poliitika ja valitsemise läbipaistvuse ning seda tasakaalustava õigusega eraelu kaitsele. Kõnealust teemavaldkonda nimetasid huvitatud isikud mitmel korral. Siia kuuluvad ka Interneti ja muude elektrooniliste sidevahendite küsimused, raadiosagedustuvastamine, sõnavabadus, avalikkuse huvidest lähtuv julgeoleku tagamine ja võitlus kuritegevusega ning intellektuaalomandi kaitse. Juurdepääs tõhusale ja sõltumatule õigusemõistmisele. Euroopa tsiviilasju hõlmava õigusala olulise koostisosa moodustavad ühenduse õigusaktid, millega lihtsustatakse juurdepääsu õigusemõistmisele (õigusabi, lihtsustatud tsiviilmenetlused, tarbijakaitse-alased õigusaktid). |

1. 2007/0189 (CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 168/2007 säte Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2007.–2012. aasta mitmeaastase raamistiku vastuvõtmise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrust (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet[10], eriti selle artikli 5 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[11],

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[12]

ning arvestades järgmist:

(1) Et amet saaks täita oma ülesandeid nõuetekohaselt, tuleb vastavalt määruse (EÜ) 168/2007 artikli 5 lõikele 2 täpselt kindlaks määrata tema tegevuse teemavaldkonnad mitmeaastases raamistikus, mis hõlmab viit aastat.

(2) Muude teemavaldkondade seas peaks raamistikku kuuluma võitlus rassismi, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatusega.

(3) Raamistik peaks vastama liidu prioriteetidele; selles tuleb võtta nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi otsustes ja nõukogu järeldustes esitatud põhiõigusi käsitlevaid suuniseid.

(4) Raamistikus tuleks vajalikul määral arvestada ameti rahaliste ja inimressurssidega.

(5) Raamistikus tuleks esitada ka sätted, millega tagatakse, et ameti tegevus täiendab ühenduse ja liidu teiste organite, ametkondade ja ametite ning Euroopa Nõukogu ja teiste põhiõiguste alal tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonide tegevust. Käesolev mitmeaastane raamistik mõjutab kõige enam järgmisi ühenduse ameteid ja asutusi, kelle eesmärke tuleks seega järjekindlalt arvestada: Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1922/2006, millega luuakse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut[13], ning Euroopa andmekaitseinspektor, kelle ametikoht on loodud 18. detsembri 2000. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta[14].

(6) Ettepaneku väljatöötamise ajal pidas komisjon nõu Põhiõiguste Ameti haldusnõukoguga viimase 12.–13. juuli koosolekul ja sai kirjalikud märkused 25. augusti 2007. aasta kirjaga.

(7) Vastavalt määruse artikli 5 lõikele 3 võib amet vastata Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlustele väljaspool käesoleva mitmeaastases raamistikus kindlaks määratud temaatilisi tegevusvaldkondi, mis on loetletud artikli 4 lõike 1 punktides c ja d,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1 Mitmeaastane raamistik

1. Kehtestatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (edaspidi „amet“) 2007.–2012. aasta mitmeaastane raamistik.

2. Amet täidab määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 4 lõikes 1 kindlaks määratud ülesandeid artiklis 2 sätestatud teemavaldkondades.

Artikkel 2 Teemavaldkonnad

Teemavaldkonnad on järgmised:

a) rassism, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatus,

b) diskrimineerimine soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse, seksuaalse sättumuse või vähemusse kuulumise alusel,

c) kahju hüvitamine ohvrile, kuritegevuse ennetamine ja sellega seotud kodanike turvalisuse küsimused,

d) laste kaitsmine, sealhulgas lapse õigused,

e) sisseränne ja sisserändajate integreerimine,

f) varjupaigaküsimused,

g) viisaküsimused ja piirikontroll,

h) osalemine liidu demokraatlikus toimimises,

i) infoühiskonnaga seotud inimõiguste küsimused ning

j) juurdepääs tõhusale ja sõltumatule õigusemõistmisele.

Artikkel 3 Asutuste tegevuse vastastikune täiendamine ja koostöö teiste asutustega

1. Käesoleva raamistiku rakendamiseks kooskõlastab amet oma tegevust ühenduse asjaomaste organite, ametkondade ja ametite, liikmesriikide ning rahvusvaheliste ja tsiviilühiskonna organisatsioonidega vastavalt tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) 168/2007 artiklites 7, 8 ja 10.

2. Amet kooskõlastab oma tegevust Euroopa Nõukogu tegevusega vastavalt määruse (EÜ) 168/2007 artiklis 9 sätestatud tingimustele ja samas artiklis nimetatud kokkuleppele.

3. Amet käsitleb soo alusel toimuvat diskrimineerimist üksnes sel määral, kui see on seotud artikli 2 punktis b nimetatud diskrimineerimise küsimustes tehtava tööga ja selle töö seisukohalt vajalik, arvestades määrusega (EÜ) nr 1922/2006 loodud Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi üldeesmärke, milleks on aidata kaasa soolise võrdõiguslikkuse edendamisele, sealhulgas soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele ühenduse kõikides poliitikavaldkondades ja nendel põhinevates siseriiklikes poliitikavaldkondades, võitlusele soolise diskrimineerimisega ning ELi kodanike teadlikkuse tõstmisele soolise võrdõiguslikkuse küsimuses ja tugevdada seda, osutades tehnilist abi ühenduse institutsioonidele, eelkõige komisjonile, ning liikmesriikide ametiasutustele.

4. Amet täidab oma ülesandeid infoühiskonnaga seotud inimõiguste küsimuste valdkonnas, ilma et see piiraks Euroopa andmekaitseinspektori vastutust tagada vastavalt oma kohustustele ja pädevusele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklites 46 ja 47, et ühenduse institutsioonid ja asutused austavad füüsiliste isikute põhiõigusi ja -vabadusi, eelkõige nende õigust eraelu puutumatusele.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] ELT L 53, 22.2.2007, lk 1.

[2] Amet rajatakse senise Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse (asutatud nõukogu 2. juuni 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1035/97 (EÜT L 151, 10.6.1997, lk 1, muudetud määrusega (EÜ) nr 1652/2003, ELT L 245, 29.9.2003, lk 33) asemele.

[3] Järgmistel kuupäevadel vastu võetud resolutsioonid: 17.1.2006, 18.1.2006, 2.2.2006, 16.2.2006, 15.3.2006, 1.6.2006, 14.6.2006, 15.6.2006, 6.7.2006, 6.9.2006, 28.6.2006, 26.10.2006, 15.11.2006, 16.11.2006, 30.11.2006, 26.5.2005, 18.1.2007, 1.2.2007, 13.3.2007 ja 26.4.2007.

[4] Järgmised Euroopa Ülemkogu Brüsseli kohtumised: 22.–23.3.2005, 16.–17.6.2005, 15.–16.12.2006, 23.–24.3.2006, 15.–16.6.2006 ja 14.–15.12.2006.

[5] ELT L 139, 14.6.2006, lk 1.

[6] SEK(2007) 500 (lõplik), 2. mai 2007.

[7] ELT L 403, 30.12.2006, lk 9.

[8] EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

[9] Vt aruannet SEK(2005)849, 30.6.2005.

[10] ELT L 53, 22.2.2007, lk 1.

[11] ELT C ..., ..., lk …

[12] ELT C ..., ..., lk …

[13] ELT L 403, 30.12.2006, lk 9.

[14] EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.