Ebaseaduslikud rändajad peetakse tavaliselt kinni eraldusjoonel tehtava kontrolli käigus või lennujaamades, kui nad üritavad Küproselt lahkuda. Mõnel juhul on ebaseaduslikud rändajad läinud politseijaoskonda, et taotleda rahvusvahelist kaitset.

Küprose Vabariigi politsei 2017. aastat käsitlevatest andmetest nähtub, et eraldusjoone ebaseaduslik ületamine Küprose põhjaosast valitsuse kontrolli all olevatele aladele suurenes. 2017. aastal ületas eraldusjoone sel viisil 1 686 ebaseaduslikku rändajat, samas kui 2016. aastal oli see arv 1 499 ja 2015. aastal 1 290. Riigid, kust oli pärit suurim arv eraldusjoone ületanuid ja kinni peetud ebaseaduslikke rändajaid, olid Süüria (753), Pakistan (119), Somaalia (111), Kamerun (98) ja Türgi (74). Neist 1 686 tuvastatud ebaseaduslikust rändajast 90 % (1 519) taotlesid Küprose Vabariigis rahvusvahelist kaitset ning enamik neist taotlejatest (744) olid süürlased.

ÜRO Küprose rahuvalvejõude (UNFICYP) toetusel jätkati mõlema kogukonna usutalitustel osalemise lihtsustamist . UNFICYP märkis siiski murelikult, et on vähenenud nende usutalituste taotluste arv, mille toimumist neil paluti Küprose põhjaosas lihtsustada, ja et on vähenenud nende talituste lubade arv võrreldes 2016. aasta sama perioodiga.

Küprose türgi kogukonna kogutud arvandmed näitavad, et valitsuse kontrolli all olevatelt aladelt Küprose põhjaossa liikuvate Küprose kreeklaste piiriületuste arv suurenes 2017. aastal 1 066 284ni (aasta varem 980 724) ja Küprose kreeklastele kuuluvate sõidukite piiriületuste arv 392 300ni (aasta varem 346 609). Andmed näitavad, et suurenes ka vastassuunas liikuvate Küprose türklaste piiriületuste arv, mis oli 1 796 353 (aasta varem 1 762 498), ja Küprose türklastele kuuluvate sõidukite piiriületuste arv kasvas 782 656ni (aasta varem 728 049). Esitatud statistikaandmete kohaselt liikus valitsuse kontrolli all olevatelt aladelt Küprose põhjaossa 1 546 475 teiste ELi liikmesriikide kodanikku ja kolmandate riikide kodanikku (aasta varem 1 253 446).

Eespool esitatud Küprose Vabariigi politsei andmed ei hõlma Küprose põhjaosast Ühendkuningriigi idapoolse suveräänse baasipiirkonna kontrolli all olevate Pergamose ja Strovilia piiripunkti kaudu eraldusjoone ületanud isikute ja sõidukite andmeid. Nende piiripunktide kohta teatab idapoolne suveräänne baasipiirkond, et Küprose põhjaossa liikus 140 913 Küprose kreeklast (aasta varem 125 457) ja 59 852 Küprose kreeklastele kuuluvat sõidukit (aasta varem 49 694). Samal ajal liikus vastassuunas 457 314 Küprose türklast (aasta varem 429 807) ja 272 090 Küprose türklastele kuuluvat sõidukit (aasta varem 246 474). Lisaks ületas eraldusjoone 415 051 (aasta varem 295 042) teiste ELi liikmesriikide kodanikku ja kolmandate riikide kodanikku.

Küprose Vabariigi politseilt saadud andmete kohaselt liikus aruandeperioodil valitsuse kontrolli all olevatelt aladelt Küprose põhjaossa 646 569 Küprose kreeklast (aasta varem 613 111) ja 267 467 Küprose kreeklastele kuuluvat sõidukit (aasta varem 244 929), samas Küprose põhjaosast valitsuse kontrolli all olevatele aladele liikus 1 140 682 Küprose türklast (aasta varem 1 138 670) ja 435 882 Küprose türklastele kuuluvat sõidukit (aasta varem 413 208) .

Nõukogu määrus (EÜ) nr 866/2004 ühinemisakti protokolli 10 artiklis 2 sätestatud korra kohta (edaspidi „eraldusjoone määrus“) jõustus 1. mail 2004. Selles määratakse kindlaks tingimused, mille alusel kohaldatakse ELi õiguse sätteid isikute, kaupade ja teenuste liikumise suhtes üle eraldusjoone, mis eraldab seda Küprose Vabariigi ala, mis ei ole valitsuse tegeliku kontrolli all, sellest alast, mis on tema kontrolli all. Kõnealuste õigusnormide mõjususe tagamiseks laiendati nende kohaldamist nimetatud alade ja Ühendkuningriigi idapoolse suveräänse baasipiirkonna vahelise piirini .

Küprose politseil oli võimalik identifitseerida need isikud, kes olid ületanud eraldusjoone ebaseaduslikult valitsuse kontrolli all olevatele aladele, kasutades selleks samasid kriteeriume kui eelnevatelgi aastatel ehk peamiselt nende reisidokumentides sisalduvat teavet ja asjaomaste rändajate ütlusi. Vastavalt sellele analüüsile saabusid peaaegu kõik rändajad, kes pärast eraldusjoone ebaseaduslikku ületust valitsuse kontrolli all olevatelt aladelt tabati, Küprose põhjaossa Türgist.

Küprose türgi kogukond kinnitas, et Küprose põhjaosas pingutatakse jätkuvalt selle nimel, et tõkestada ebaseaduslikku rännet. 2017. aastal ei lubatud Küprose põhjaossa siseneda 2 858 isikul ja Küprose põhjaosas tabatud 645 isikut saadeti tagasi Türki, mis oli enne saarele saabumist nende viimane külastatud riik.

Kahe kogukonna esindajad kohtuvad korrapäraselt ÜRO egiidi all tegutsevas kuritegevust ja kuritegevusega seotud küsimusi käsitlevas tehnilises komitees. Nimetatud komitee laiendusena jätkavad kaks kogukonda nn ühise sideruumi kasutamist, mis on kriminaalasjades teabevahetusfoorumiks.

Küprose Vabariigi politsei sõnul on koostöö Küprose Vabariigi muude asjaomaste valitsusasutuste ja idapoolse suveräänse baasipiirkonna haldusasutusega väga hea.

Idapoolne suveräänne baasipiirkond

Üldiselt Küprose põhjaosast idapoolse suveräänse baasipiirkonna kaudu saabuvate ebaseaduslike rändajate arv veidi vähenes. 2017. aastal peeti pärast eraldusjoone ületamist kinni 2 ebaseaduslikku rändajat . Eraldusjoont ei lubatud ületada 1 263 isikul, kellest enamik (379) olid Türgi kodanikud. Idapoolse suveräänse baasipiirkonna ametiasutused keelasid eraldusjoont ületada ka USA, Ukraina, Venemaa, Iraani ja Gruusia kodanikel, kes saabusid Küprose põhjaosa kaudu . Need isikud suunati Agios Dhometiose piiripunkti, et läbida Küprose Vabariiki sisenemise nõuetekohane kontroll.

Suveräänse baasipiirkonna ametnike sõnul oli nende koostöö Küprose Vabariigiga jätkuvalt suurepärane.

Ebaseadusliku rändega võitlemiseks teeb suveräänse baasipiirkonna politsei piiripunktidest kaugemal riskihinnangule ja luureandmetele tuginevaid patrullkäike. Neid täiendavad suveräänse baasipiirkonna tollitöötajate ja sõjaväelaste patrullkäigud.

Pergamose külas ja selle lähistel on neli mitteametlikku piiripunkti, mida kasutavad kohalikud elanikud ja talunikud ning mida on eriti raske kontrollida. Nagu eelmistes aruannetes märgitud, põhjustavad need mitteametlikud piiripunktid jätkuvalt probleeme ja tuleks leida sobiv lahendus, mis oleks kooskõlas 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 3 artikli 5 lõikega 2 . Suveräänse baasipiirkonna ametnikud märkisid, et töötajaid on vajaduse korral võimalik kiiresti saata piirkondadesse, kus toimuvad ebaseaduslikud piiriületused.

2. KAUPADE ÜLEMINEK ERALDUSJOONEST

2.1. Kaubanduse väärtus

Vastavalt eraldusjoone määruse artiklile 4 võib kaupu tuua väljaspool valitsuse kontrolli olevatelt aladelt valitsuse kontrolli all olevatele aladele, kui kaubad vastavad artiklis 4 sätestatud kriteeriumidele ning nendega on kaasas Küprose türgi kaubanduskoja poolt väljastatud dokument. Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1480/2004 artiklile 8 on Küprose türgi kaubanduskoda ja Küprose Vabariigi ametiasutused edastanud kord kuus andmeid selliste kaupade liigi, koguse ja maksumuse kohta, mille kohta olid väljastatud saatedokumendid. Mõlemad edastasid andmeid kaupade kohta, mis on toodud valitsuse kontrolli all olevatele aladele suveräänse baasipiirkonna juhtkonna kontrolli all olevate Pergamose ja Strovilia piiripunkti kaudu.

Vastavalt Küprose türgi kaubanduskoja andmetele oli nende kaupade koguväärtus, millele olid väljastatud saatedokumendid, 5 697 695 eurot (aasta varem 5 017 714 eurot). Need arvud näitavad, et saatedokumentidega kaupade koguväärtus suurenes 2016. aastaga võrreldes 13,55 %.

Küprose Vabariigi esitatud andmete kohaselt suurenes üle eraldusjoone viidud saatedokumentidega kaupade kaubanduslik koguväärtus 9,5 % ehk 4 790 964 euroni (aasta varem 4 374 968,06 eurot). Suurenemise põhiosa moodustasid ehitusmaterjalid. Üldine kasv oli tingitud majanduse jätkuvast elavnemisest.

Kuigi kaupade liikumine valitsuse kontrolli all olevatelt aladelt Küprose põhjaossa ei kuulu eraldusjoone määruse kohaldamisalasse, on sellise kaubanduse maht Küprose kaubandus-tööstuskoja andmetel mõnevõrra vähenenud (0,8 %, 2016. aasta 1 354 947 eurolt 2017. aastaks 1 343 524 eurole). Seega moodustab kaupade liikumine valitsuse kontrolli all olevatelt aladelt Küprose põhjaossa 28,04 % vastassuunas toimunud kaubavahetusest (2016. aastal 30,97 %).

Küprose türgi kogukond kohaldas jätkuvalt kaubanduskorraldust, milles põhimõtteliselt kopeeritakse eraldusjoone määruses sätestatud piiranguid. Küprose türklaste sidusrühmad märkisid, et selle peamine põhjus on kohalike ettevõtjate kaitsmine. Seda korda ei rakendata siiski päris järjekindlalt.

2.2. Kaubaliigid

Plasttooted olid 2017. aastal kõige enam kaubeldud tooteliik, millele järgnesid ehitusmaterjalid, värske kala, jäätmed või jäägid ning kartulid .

Lisandusid uued tooted, nagu vikk, trükitud kataloogid, tekstiilmaterjal markiisidele ja oliivid. Kogu eraldusjooneülene kaubandus oli saaresisene.

2.3. Rikkumised