(8)Kuna enamik liidu tolliseadustiku rakendamise üldeeskirjadest on seotud REX-süsteemiga, on vaja teha asjakohased muudatused otsuse 2013/755/EL VI lisas. Kõnealust lisa tuleks seetõttu muuta, et viia selle sätted REX-süsteemi kohta kooskõlla määruses (EL) 2015/2447 REX-süsteemi kohta sätestatuga,

(2)Otsuse 2013/755/EL VI lisa artiklis 58 on ette nähtud registreeritud eksportijate andmebaasi loomine ning kõnealuse lisa artiklis 63 on lubatud REX-süsteemist erandit.

(1)Nõukogu otsuse 2013/755/EL (ÜMTde assotsieerimise otsus) VI lisas on määratletud mõiste „päritolustaatusega tooted“ ning liidu ning ülemeremaade ja -territooriumide (edaspidi „ÜMTd“) halduskoostöö meetodid. Selles on ette nähtud ÜMTdes päritolu tõendamiseks registreeritud eksportijate süsteemi (edaspidi „REX-süsteem“) kasutuselevõtu tingimused.

16.III–VII liide, XI A liide ja XIII liide on välja jäetud. VIII–XI liite ja XII liite asukohta ja sellest tulenevalt ka numeratsiooni on muudetud ning need on vajaduse korral viidud kooskõlla teksti muudatustega.

12.Artiklis 40 on avaldatava teabe loetelu ajakohastatud, et võtta arvesse hiljuti liidu tolliseadustiku rakendusmääruse artiklis 82 tehtud muudatusi.

7.Artikli 23 lõikes 2 (uue numeratsiooni järgi) on registreeritava teabe loetelu viidud kooskõlla artiklis 40 juurdepääsuõiguste kohta esitatud loeteluga, mida on ajakohastatud liidu tolliseadustiku rakendusmääruse artiklis 82 hiljuti tehtud muudatuste kohaselt.

6.Endiste artiklite 37 ja 38 järjekorda on muudetud (edaspidi on need vastavalt artikkel 23 ja 22) ning endine artikkel 37 „Registreeritud eksportija number“ on ümber nimetatud ja uus pealkiri on „Registreerimine“.

5.Välja on jäetud IV jaotise 2. jagu ja V jaotise 2. jagu, milles käsitleti REXi-eelset olukorda, ning kummalegi järgnenud 3. jagu on nüüd 2. jagu.

4.Artikli 10 lõike 1 punkti a on lisatud varem päritolu kontrollimise kohta artiklis 59 olnud lõik, mis sisaldab laiendatud kumulatsiooni raames tehtava halduskoostöö nõuet. See lõige ei kuulunud sisuliselt artiklisse 59.

3.Artiklis 9 on varasemad viited määrusele 732/2008 asendatud viidetega määrusele 978/2012. Artikli 9 lõikes 3 on joonealuses märkuses viidatud liidu tolliseadustiku delegeeritud määrusele.

1.Artiklisse 1 on lisatud punkt s, milles määratletakse mõiste „REX-süsteem“. Seejuures viidatakse liidu tolliseadustiku rakendusmääruse artikli 80 lõikele 1. Viited liidu tolliseadustiku rakendusmäärusele on esitatud vastavas joonealuses märkuses.

Käesolev ettepanek ei mõjuta eelarvet. See on üheselt seotud ÜMTde assotsieerimise otsuse rakendamiseks heakskiidetud assigneeringutega.

ÜMTde assotsieerimise otsuse aluseks on ELi toimimise lepingu neljas osa. Assotsieerimise üksikasjalikud eeskirjad ja menetlused sätestatakse ELi toimimise lepingu artikli 203 alusel nõukogu poolt vastu võetud otsustes; nimetatud artiklis nähakse ette, et sellised õigusaktid võetakse vastu seadusandliku erimenetlusega.

ELi ja ÜMTde assotsieerimise kehtivad eeskirjad ja menetlused on sätestatud 25. novembri 2013. aasta otsuses 2013/755/EL ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta, mida kohaldatakse ka Gröönimaa suhtes. Lisasätted, mis puudutavad suhteid Gröönimaaga, on sätestatud 14. märtsi 2014. aasta otsuses 2014/137/EL, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Gröönimaa ja Taani Kuningriigi vahelisi suhteid.

Järgmise mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavate läbirääkimiste raames esitas komisjon 14. juunil 2018 uue ÜMTde assotsieerimise otsuse ettepaneku. Ettepanek sisaldab ka ajakohastatud ja uute õigusaktidega kooskõlas olevaid sätteid REX-süsteemi kohta. Siiski on selle jõustumine kavandatud alles 2021. aasta jaanuarisse, kui kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 203 on lõpule viidud seadusandlik erimenetlus. Seetõttu käsitletakse uues ÜMTde assotsieerimise otsuses kooskõla REX-süsteemiga üksnes selle kuupäeva seisuga.

See tähendab, et ÜMTd peavad hakkama kohaldama praeguses ÜMTde assotsieerimise otsuses ette nähtud REX-süsteemi alates 1. jaanuarist 2020.

VI lisa artikli 63 lõikes 1 on sätestatud REX-süsteemi suhtes kohaldatavate sätete rakendamise erandina, et „komisjon [võib] võtta vastu otsuseid, millega lubatakse kohaldada käesoleva lisa artikleid 21–35 ja 54, 55 ja 56 ühest või mitmest ÜMTst lähtuva ekspordi suhtes pärast 1. jaanuari 2017“.

VI lisa artiklis 58 on sätestatud, et komisjon loob registreeritud eksportijate andmebaasi. Sõnastus on järgmine: „Komisjon loob registreeritud eksportijate elektroonilise andmebaasi, mis põhineb ÜMTde valitsusasutuste ja liikmesriikide tolliasutuste esitatud teabel.“

ÜMTde assotsieerimise otsuse VI lisas on määratletud „päritolustaatusega tooted“ ning ELi ja ÜMTde halduskoostöö meetodid. See sisaldab sätteid, mille eesmärk on päritolu tõendamisel REX-süsteemi rakendamine alates 1. jaanuarist 2017.

ÜMTdel on üldiselt laiaulatuslik autonoomia, mis hõlmab selliseid valdkondi nagu majandusküsimused, tööturg, rahvatervis ning sise- ja tolliküsimused. Kaitse- ja välispoliitika jääb peamiselt liikmesriikide pädevusse. ÜMTd ei ole liidu tolliterritooriumi osa ning jäävad väljapoole siseturu piire. Seetõttu ei kohaldata seal liidu õigusakte. Kuna ÜMTde elanikud on põhiseadusliku seose alusel Euroopa Liidu liikmesriigi kodanikud, on neil sellest tulenevalt ELi kodakondsus.

Ülemeremaad ja -territooriumid (edaspidi „ÜMTd“) on olnud Euroopa Liiduga assotsieeritud alates Rooma lepingu jõustumisest. Need Atlandi ookeani, Antarktika, Arktika, Kariibi mere, India ookeani ja Vaikse ookeani piirkonnas asuvad 25 saart ei ole suveräänsed riigid, vaid sõltuvad neljast ELi liikmesriigist, st Taanist, Prantsusmaast, Ühendkuningriigist ja Madalmaadest.

Ettepaneku eesmärk on muuta nõukogu otsuse 2013/755/EL (ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta) VI lisa. Muudatus on vajalik, et päritolu tõendamisel saaks kohaldada registreeritud eksportijate süsteemi (edaspidi „REX-süsteem“).

EUROOPA KOMISJON Brüssel,2.8.2019 COM(2019) 359 final LISA järgmise dokumendi juurde: Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS, millega muudetakse nõukogu 25. novembri 2013. aasta otsust 2013/755/EL ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta (ÜMTde assotsieerimise otsus)



LISA „VI LISA Mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlus ja halduskoostöö meetodid SISUKORD I jaotis. Üldsätted 3 II jaotis. Mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlus 4 III jaotis. Territoriaalsed nõuded 14 IV jaotis. Päritolutõend 15 V jaotis. Halduskoostöö kord 24 VI jaotis. Ceuta ja Melilla 30 VII jaotis. Lõppsätted 30 I–VI liide 31 I jaotis



Üldsätted Artikkel 1



Mõisted Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid: (a)„majanduspartnerluslepinguga ühinenud riigid“ – Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide rühma piirkonnad ja riigid, kes on sõlminud lepingu, millega või mille tulemusel sõlmitakse majanduspartnerlusleping, kui majanduspartnerluslepingut kohaldatakse ajutiselt või kui majanduspartnerlusleping jõustub, olenevalt sellest, kumb toimub varem; (b)„valmistamine“ – iga liiki töö või töötlemine, kaasa arvatud komplekteerimine;

(c)„materjal“ – koostisosa, toormaterjal, komponent või osa jne, mida kasutatakse toote valmistamisel; (d)„toode“ – valmistatav toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks; (e)„kaup“ – nii materjalid kui ka tooted; (f)„samaväärsed materjalid“ – sama liiki ja sama kaubandusliku kvaliteediga materjalid, millel on samad tehnilised ja füüsilised omadused ja mida ei ole võimalik üksteisest eristada, kui neid on valmistootes kasutatud; (g)„tolliväärtus“ – kooskõlas 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepinguga (WTO leping tolliväärtuse määramise kohta) määratud tolliväärtus; (h)„materjalide väärtus“ – I liites kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või kui see väärtus ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse ÜMT territooriumil. Kui on vaja kindlaks määrata valmistamiseks kasutatavate päritolustaatusega materjalide väärtus, kohaldatakse käesolevat punkti mutatis mutandis; (i)„tehasehind“ – hind, mida makstakse tehases toote eest tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja kõiki toote tootmisega seotud kulusid ning sellest on maha arvatud kõik siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote ekspordil. Kui tegelikult makstud hind ei kajasta kõiki ÜMTs toote tootmisega seotud kulusid, sisaldab tehasehind kõiki kõnealuseid kulusid, millest on maha arvatud siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel. Käesolevas dokumendis võib käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud mõiste „valmistaja“ tähendada alltöövõtja palganud ettevõtjat, kui viimase töö või töötluse on valmistaja teinud alltöövõtuna; (j)„päritolustaatuseta materjalide suurim lubatud sisaldus“ – päritolustaatuseta materjalide suurim sisaldus tootes, mis võimaldab valmistamist käsitada piisava töö või töötlemisena, mis annab tootele päritolustaatuse. Seda võib väljendada toote tehasehinna protsendina või konkreetsetesse gruppidesse, gruppi, rubriiki või alamrubriiki kuuluvate kasutatud materjalide netomassi protsendina; (k)„netomass“ – kauba enda mass ilma pakkematerjalita ja mis tahes pakenditeta; (l)„grupid“, „rubriigid“ ja „alamrubriigid“ – grupid, rubriigid ja alamrubriigid (nelja- või kuuekohalised koodid), mida on kasutatud harmoneeritud süsteemi nomenklatuuris ja mida on muudetud vastavalt Tollikoostöö Nõukogu 26. juuni 2004. aasta soovitusele; (m)„klassifitseeritud“ – osutab toote või materjali klassifitseerimisele harmoneeritud süsteemi teatavasse rubriiki või alamrubriiki; (n)„kaubasaadetis“ – tooted, mis –saadetakse samaaegselt ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või –saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel; (o)„eksportija“ – isik, kes ekspordib kaubad liitu või ÜMTsse ja kes suudab kaupade päritolu tõendada, olenemata sellest, kas ta on need valmistanud või kas ta täidab ise ekspordi tolliformaalsusi; (p)„registreeritud eksportija“ – eksportija, kes on registreeritud asjaomase ÜMT pädevate asutuste juures, et koostada käesoleva otsuse alusel eksportimiseks vajalikke päritolukinnitusi; (q)„päritolukinnitus“ – eksportija koostatud kinnitus, mis näitab, et sellega hõlmatud tooted vastavad käesolevas lisas sätestatud päritolureeglitele, et kaupade liidus vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni esitav isik saaks taotleda tariifset sooduskohtlemist või et ÜMT ettevõtja, kes impordib materjale edasiseks töötlemiseks kumulatsioonieeskirjade alusel, saaks tõendada kõnealuste kaupade päritolustaatust; (r)„üldiste tariifsete soodustuste kavaga hõlmatud riik“ – riik või territoorium, mis on määratletud määruse (EL) nr 978/2012 artikli 2 punktis d;

(s)„REX-süsteem“ – süsteem selliste määruse (EL) 2015/2447 artikli 80 lõikes 1 osutatud eksportijate registreerimiseks, kellel on lubatud tõendada kauba päritolu. II jaotis



Mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlus Artikkel 2



Üldnõuded 1.Järgmisi tooteid käsitatakse ÜMTst pärit toodetena: (a)artikli 3 tähenduses täielikult ÜMTst saadud tooted; (b)ÜMTst saadud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult saadud ÜMTst, tingimusel et need on läbinud piisava töö või töötluse artikli 4 tähenduses. 2.Kui päritolustaatusega tooted on valmistatud materjalist, mis on täielikult saadud vähemalt kahest ÜMTst või on vähemalt kahes ÜMTs läbinud piisava töö või töötluse, loetakse nende toodete päritoluriigiks see ÜMT, kus toimus viimane töö või töötlus. Artikkel 3



Täielikult ühes riigis või ühel territooriumil saadud tooted 1.Täielikult ÜMTst saaduks loetakse: (a)tema pinnasest või merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad; (b)seal kasvatatud või koristatud taimed ning taimsed tooted; (c)seal sündinud ja kasvatatud elusloomad; (d)seal kasvatatud elusloomadelt saadud tooted; (e)seal sündinud ja kasvatatud, tapetud loomadest saadud tooted; (f)seal toimunud jahi ja kalapüügi saadused; (g)vesiviljelustooted, kui kalad, koorikloomad ja limused on seal sündinud ja kasvanud; (h)merekalapüügisaadused ja muud selle riigi laevade poolt väljaspool territoriaalmerd merest püütud saadused; (i)selle riigi kalatöötlemislaevade pardal ainult punktis h osutatud saadustest valmistatud tooted; (j)seal kogutud kasutatud esemed, mis sobivad ainult tooraine saamiseks;

(k)sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid; (l)väljaspool selle riigi territoriaalvett merepõhjast või selle aluspinnasest välja toodud saadused, tingimusel et tal on merepõhja või aluspinnase kasutamise ainuõigus; (m)kõik punktides a–l nimetatud toodetest seal valmistatud tooted. 2.Lõike 1 punktides h ja i nimetatud mõisteid „selle riigi laevad“ ja „selle riigi kalatöötlemislaevad“ kohaldatakse üksnes laevade ja kalatöötlemislaevade suhtes, mis: (a)on registreeritud ÜMTs või liikmesriigis; (b)sõidavad ÜMT või liikmesriigi lipu all; (c) vastavad ühele järgmistest tingimustest: –nad kuuluvad vähemalt 50 % ulatuses ÜMT või liikmesriikide kodanikele või –nad kuuluvad äriühingule, i) kelle peakontor ja peamine tegevuskoht on ÜMTs või liikmesriigis ja ii) millest vähemalt 50 % kuulub ÜMT-le või selle riigi avalik-õiguslikule isikule või selle riigi või liikmesriigi kodanikule. 3.Lõike 2 tingimused võivad olla täidetud liikmesriikides või eri ÜMTdes. Sel juhul käsitatakse tooteid sellest ÜMTst pärit tootena, kus laev või kalatöötlemislaev on registreeritud vastavalt lõike 2 punktile a. Artikkel 4



Piisava töö või töötluse läbinud tooted 1.Ilma et see piiraks artiklite 5 ja 6 kohaldamist, käsitatakse tooteid, mis artikli 3 tähenduses ei ole täielikult saadud ÜMTst, sealt pärit toodetena, kui asjaomased tooted vastavad I liites esitatud loendis nimetatud tingimustele. 2.Kui toode on päritolustaatuse saanud ÜMTs kooskõlas lõikega 1 ja seda töödeldakse seal edasi ning kasutatakse teise toote valmistamiseks vajaliku materjalina, ei võeta arvesse selle valmistamisel kasutatavaid päritolustaatuseta materjale. 3.Iga toote puhul tehakse kindlaks, kas lõikes 1 nimetatud tingimused on täidetud. Kui asjakohane reegel põhineb päritolustaatuseta materjalide suurimal lubatud sisaldusel, võib siiski arvutada päritolustaatuseta materjalide väärtuse lõikes 4 sätestatud keskmise alusel, et võtta arvesse kulude ja valuutakursi kõikumisi. 4.Lõike 3 teises lõigus osutatud juhul arvutatakse toote keskmine tehasehind ja kasutatud päritolustaatuseta materjalide keskmine väärtus vastavalt eelmisel majandusaastal kõigi toodete eest saadud tehasehinnale ja eelmisel majandusaastal toodete valmistamiseks kasutatud kõigi päritolustaatuseta materjalide koguväärtusele, kusjuures majandusaasta on ekspordiriigi majandusaasta ning kui ei ole andmeid terve majandusaasta kohta, siis võetakse aluseks lühem ajavahemik, mis ei ole lühem kui kolm kuud. 5.Eksportijad, kes otsustavad teha arvutused keskmise näitaja alusel, kasutavad seda meetodit järjepidevalt võrdlusmajandusaastale järgneva aasta jooksul või vajaduse korral lühemale võrdlusajavahemikule järgneva aasta jooksul. Nad võivad lõpetada selle meetodi kasutamise, kui antud majandusaasta või lühema võrdusajavahemiku (mis ei ole lühem kui kolm kuud) jooksul ilmneb, et kulude või valuutakursi kõikumine, mis õigustas sellise meetodi kasutamist, ei ole enam asjakohane. 6.Lõikes 4 osutatud keskmisi näitajaid kasutatakse vastavalt tehasehinnana ja päritolustaatuseta materjalide väärtusena, et teha kindlaks, kas päritolustaatuseta materjalide suurima lubatud sisalduse nõue on täidetud.

Artikkel 5



Ebapiisav töö või töötlus 1.Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, käsitatakse järgmisi toiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, olenemata sellest, kas artikli 4 tingimused on täidetud või mitte: (a)toimingud, mis tagavad toodete hea seisundi säilimise nende transportimisel ja ladustamisel; (b)pakkeüksuste osadeks jagamine ja koondamine; (c)pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi ja muude katete eemaldamine; (d)tekstiili ja tekstiiltoodete triikimine või pressimine; (e)lihtsad värvimis- ja poleerimistööd; (f)riisi koorimine ja osaline või täielik kroovimine; teravilja ja riisi poleerimine ja glaseerimine; (g)suhkru toonimine või maitsestamine või tükkipressimine; kristallsuhkru osaline või täielik jahvatamine; (h)puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine; (i)teritamine, lihtlihvimine või -lõikamine; (j)tuulamine, uhtmine, sortimine, klassifitseerimine, liigitamine, kokkusobitamine (kaasa arvatud kaupade komplekteerimine); (k)lihtne klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele jms kinnitamine ning kõik muu lihtne pakendamine; (l)märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine tootele või selle pakendile; (m)ühte või mitut sorti toodete segamine; suhkru segamine mis tahes ainega; (n)lihtne toodetele vee lisamine või toote lahjendamine või dehüdreerimine või denatureerimine; (o)toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toodete osadekslammutamine; (p)kaks või rohkem punktides a–o loetletud toimingut üheskoos; (q)loomade tapmine. 2.Lõike 1 kohaldamisel käsitatakse toiminguid lihtsana, kui selliste toimingute tegemiseks ei ole vaja erioskusi ega kasutada spetsiaalselt valmistatud või paigaldatud masinaid, aparaate või tööriistu.

3.Et määrata kindlaks, kas tootega tehtud töö või töötlus loetakse lõike 1 tähenduses ebapiisavaks, võetakse arvesse kõiki konkreetse tootega ÜMTs tehtud toiminguid. Artikkel 6



Lubatud hälbed 1.Erandina artiklist 4 ning vastavalt käesoleva artikli lõigetele 2 ja 3 võib päritolustaatuseta materjale, mida I liites esitatud loendis nimetatud tingimuste kohaselt ei tohi antud toote valmistamiseks kasutada, siiski kasutada, kui toote jaoks vajalik hinnatud koguväärtus või netomass ei ületa: (a)15 % toote massist toodete puhul, mis kuuluvad gruppidesse 2 ja 4–24, v.a gruppi 16 kuuluvad töödeldud kalandustooted; (b)15 % toote tehasehinnast muude toodete puhul, v.a harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvad tooted, mille puhul kohaldatakse I liite märkustes 6 ja 7 nimetatud lubatud hälbeid. 2.Lõikega 1 ei ole lubatud ületada päritolustaatuseta materjalide suurimat lubatud sisaldust protsentides, mis on ette nähtud I liites esitatud loendis nimetatud reeglitega. 3.Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata artikli 3 tähenduses täielikult ÜMTst saadud toodete suhtes. Ilma et see piiraks artikli 5 ja artikli 11 lõike 2 kohaldamist, kohaldatakse kõnealuste lõigetega ettenähtud lubatud hälbeid siiski kõigi selliste materjalide summa suhtes, mida kasutatakse toote valmistamiseks ja mille puhul I liites esitatud loendi kohaste reeglitega on antud toote puhul ette nähtud, et materjalid peaksid olema täielikult saadud ÜMTst. Artikkel 7



Kahepoolne kumulatsioon 1.Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist, käsitatakse liidust pärit materjale ÜMTst pärinevana, kui need sisalduvad sealt pärit tootes, tingimusel et need on läbinud artikli 5 lõikes 1 nimetatud toimingutest ulatuslikuma töö või töötluse. 2.Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist, käsitatakse liidus tehtud tööd või töötlust ÜMTs tehtuna, kui materjalid läbivad hiljem selles ÜMTs töö või töötluse. 3.Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni silmas pidades tehakse materjalide päritolu kindlaks vastavalt käesolevale lisale. Artikkel 8



Kumulatsioon majanduspartnerluslepinguga ühinenud riikidega 1.Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist, käsitatakse majanduspartnerluslepinguga ühinenud riikidest pärit materjale ÜMTst pärinevana, kui need sisalduvad sealt pärit tootes, tingimusel et need on läbinud artikli 5 lõikes 1 nimetatud toimingutest ulatuslikuma töö või töötluse. 2.Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist, käsitatakse majanduspartnerluslepinguga ühinenud riikides tehtud tööd või töötlust ÜMTs tehtuna, kui materjalid läbivad hiljem selles ÜMTs töö või töötluse. 3.Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel tehakse majanduspartnerluslepinguga ühinenud riigist pärit materjalide päritolu kindlaks asjaomaste majanduspartnerluslepinguga ühinenud riigi suhtes kohaldatavate päritolureeglite ning asjakohaste päritolutõendeid ja halduskoostööd käsitlevate sätete alusel. Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni ei kohaldata Lõuna-Aafrika Vabariigist pärit materjalide suhtes, mis ei ole imporditud otse liitu tollimaksu- ja kvoodivabalt liidu ja Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) vahelise majanduspartnerluslepingu alusel; 4.Käesolevas artiklis sätestatud päritolu kumulatsiooni võib kohaldada üksnes tingimusel, et: (a)majanduspartnerluslepinguga ühinenud riik, kust on tarnitud materjalid, ja ÜMT, kus on valmistatud lõpptoode, on kohustunud: –täitma käesolevat lisa või tagama selle täitmise ja –tegema halduskoostööd, et tagada käesoleva lisa korrektne rakendamine nii seoses liiduga kui ka omavahel;

(b)asjaomane ÜMT on teavitanud komisjoni punktis a osutatud kohustuste võtmisest. 5.Riikidel, kes on täitnud lõike 4 nõuded enne käesoleva otsuse jõustumist, ei ole uut kohustust vaja võtta. Artikkel 9



Kumulatsioon teiste riikidega, kellel on tollimaksu- ja kvoodivaba juurdepääs liidu turule üldiste tariifsete soodustuste kava kohaselt 1.Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist, käsitatakse käesoleva artikli lõikes 2 osutatud riikidest pärit materjale ÜMTst pärinevana, kui need sisalduvad sealt pärit tootes, tingimusel et need on läbinud artikli 5 lõikes 1 nimetatud toimingutest ulatuslikuma töö või töötluse. 2.Lõike 1 tähenduses pärinevad materjalid riigist või territooriumilt: (a)kes saavad kasu üldiste tariifsete soodustuste kava kohasest vähim arenenud riikide suhtes kohaldatavast erikorrast, millele osutatakse määruse (EL) nr 978/2012 artikli 1 lõike 2 punktis c; või (b)kes saavad kasu tollimaksu- ja kvoodivabast juurdepääsust liidu turule harmoneeritud süsteemi kuuekohalise koodi tasemel vastavalt üldiste tariifsete soodustuste kava üldkorrale, millele osutatakse määruse (EL) nr 978/2012 artikli 1 lõike 2 punktis a. 3.See, kas materjalid pärinevad asjaomasest riigist või territooriumilt, tehakse kindlaks kooskõlas päritolureeglitega, mis on kehtestatud vastavalt nõukogu määruse (EL) nr 978/2012 artiklile 33 määruses (EL) 2015/2446. 4.Käesolevas lõikes sätestatud kumulatsiooni ei kohaldata järgmiste materjalide suhtes: (a)sellised materjalid, mille importimisel liitu kohaldatakse dumpinguvastaseid või tasakaalustavaid tollimakse, kui materjalid on pärit riigist, mille suhtes on kehtestatud nimetatud dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid tollimakse; (b)harmoneeritud süsteemi 3. ja 16. gruppi klassifitseeritud tuunikalatooted, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 978/2012 artiklit 7 ning hilisemaid muutmis- jm akte; (c)materjalid, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 978/2012 artikleid 8, 22 ja 30 ning hilisemaid muutmis- jm akte. ÜMTde pädevad asutused teevad vajaduse korral igal aastal komisjonile teatavaks materjalid, mille suhtes kohaldatakse kumulatsiooni vastavalt lõikele 1. 5.Käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud kumulatsiooni võib kohaldada üksnes järgmistel tingimustel: (a)kumulatsioonis osalevad riigid ja territooriumid on võtnud kohustuse täita käesoleva lisa nõudeid või tagada nende täitmine ja teha halduskoostööd, et tagada käesoleva lisa sätete korrektne rakendamine nii seoses liiduga kui ka omavahel; (b)asjaomane ÜMT on teavitanud komisjoni punktis a osutatud kohustusest. 6.Euroopa Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teataja C-seerias kuupäeva, millal käesolevas artiklis ette nähtud kumulatsiooni võib kohaldada nende käesolevas artiklis osutatud riikide või territooriumide suhtes, kes on vajalikud nõuded täitnud. Artikkel 10



Laiendatud kumulatsioon 1.ÜMT taotlusel võib komisjon lubada kasutada kumulatsiooni ÜMT ja sellise riigi vahel, kellega liidul on sõlmitud vabakaubandusleping kooskõlas kehtiva üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikliga XXIV, kui on täidetud järgmised tingimused: (a)kumulatsioonis osalevad riigid ja territooriumid on võtnud kohustuse täita käesoleva lisa nõudeid või tagada nende täitmine ja teha halduskoostööd, et tagada käesoleva lisa sätete korrektne rakendamine nii seoses liiduga kui ka omavahel; kohustust võttes nõustuvad need riigid või territooriumid toetama ÜMTsid halduskoostöö tegemisel nii, nagu nad toetaksid liikmesriikide tolliasutusi kooskõlas vabakaubanduslepingu asjakohaste sätetega;

(b)asjaomane ÜMT on teavitanud komisjoni punktis a osutatud kohustusest; (c)komisjon võib kehtestada lisatingimused taotletava kumulatsiooni kasutamise lubamiseks, võttes arvesse kaubandussätete eiramise ohtu ja kumulatsioonis kasutatavate materjalide tundlikkuse eripära. 2.Esimeses lõigus osutatud taotlus esitatakse komisjonile kirjalikult. Taotluses nimetatakse asjaomane kolmas riik või asjaomased kolmandad riigid ja esitatakse kumulatsiooniga hõlmatud materjalide loend ning sellele lisatakse tõendid käesoleva artikli lõike 1 punktides a ja b osutatud tingimuste täitmise kohta. 3.Kasutatud materjali päritolu ja päritolu tõendamiseks esitatavad dokumendid tehakse kindlaks kooskõlas asjakohases vabakaubanduslepingus sätestatud reeglitega. Liitu eksporditavate toodete päritolu määratakse kooskõlas käesolevas lisas sätestatud päritolureeglitega. 4.Kui ÜMTs toimuv töö või töötlemine on artikli 5 lõikes 1 kirjeldatust ulatuslikum, siis saadud tootele päritolustaatuse andmiseks ei ole nõutav, et kolmandast riigist pärit ja ÜMTs liitu eksporditava toote valmistamiseks kasutatavad materjalid oleksid läbinud piisava töö või töötlemise. 5.Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teataja C-seerias kuupäeva, mil kumuleerumine jõustub, kumuleerumisega hõlmatud liidu vabakaubanduslepingupartneri nime, kohaldatavad tingimused ja kumuleerumisega hõlmatud materjalide loetelu. 6.Komisjon võtab rakendusaktidega meetme, millega lubatakse lõikes 1 osutatud kumulatsiooni. Rakendusaktid võetakse vastu käesoleva lisa artikli 47 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt. Artikkel 11



Kvalifikatsiooniühik 1.Käesoleva lisa sätete kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida loetakse harmoneeritud süsteemi alusel klassifitseerimisel baasüksuseks. 2.Kui kaubasaadetis koosneb mitmest identsest tootest, mis on klassifitseeritud samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, võetakse käesoleva lisa sätete kohaldamisel iga toodet arvesse. 3.Kui harmoneeritud süsteemi üldreegli 5 kohaselt loetakse klassifitseerimisel pakend toote juurde kuuluvaks, tuleb see ka päritolu kindlaksmääramisel lugeda toote juurde kuuluvaks. Artikkel 12



Tarvikud, varuosad ja tööriistad Seadme, masina, aparaadi või sõidukiga kaasas olevaid tarvikuid, varuosi ja tööriistu, mis on tavalise varustuse osaks ja mis kuuluvad tehasehinna sisse, käsitatakse kõnealuse seadme, masina, aparaadi või sõiduki lahutamatu osana. Artikkel 13



Komplektid Harmoneeritud süsteemi üldreegliga 3 määratletud komplektil on päritolustaatus, kui komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega. Kui komplekt koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, on komplekt tervikuna siiski päritolustaatusega, kui päritolustaatuseta toodete väärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast. Artikkel 14



Kõrvalised tegurid Toote päritolustaatuse määramisel ei võeta arvesse toote valmistamisel kasutatavate järgmiste toodete päritolu: (a)energia ja kütus; (a)sisseseade ja varustus;

(b)masinad ja tööriistad; (c)muu kaup, mis ei kuulu või ei tohiks kuuluda toote lõppkoostisesse. Artikkel 15



Arvestuslik eraldamine 1.Kui toote puhul on töö või töötluse käigus kasutatud päritolustaatusega ja päritolustaatuseta samaväärseid materjale, võivad liikmesriigi tolliasutused ettevõtja kirjalikul taotlusel lubada hallata materjale liidus arvestusliku eraldamise meetodi alusel eesmärgiga eksportida need seejärel kahepoolse kumulatsiooni raames ÜMTsse nii, et materjalide varusid ei hoita eraldi. 2.Liikmesriikide tolliasutused võivad lõikes 1 osutatud loa andmiseks esitada tingimusi, mida nad peavad vajalikuks. Luba antakse üksnes siis, kui lõike 3 kohase meetodi kasutamisel tagatakse, et saadud selliste toodete hulk, mida võib käsitada liidu päritolustaatusega toodetena, on igal ajal sama suur, kui oleks saadud kaubavarude füüsilise eraldamise meetodi kasutamisel. Meetodit rakendatakse loa andmise korral ja selle rakendamine registreeritakse liidus kohaldatavate üldiste raamatupidamispõhimõtete alusel. 3.Isik, kes saab lõikes 2 osutatud meetodist kasu, koostab päritolutõendi või kuni registreeritud eksportijate süsteemi kohaldamiseni taotleb päritolutõendit toodete kogusele, mida võib käsitada liidust pärit toodetena. Liikmesriikide tolliasutuste taotlusel deklareerib kõnealune kasusaaja, kuidas neid koguseid on hallatud. 4.Liikmesriikide tolliasutused jälgivad lõikes 1 osutatud loa kasutamist. Nad võivad loa tühistada järgmistel juhtudel: (a)kasusaaja kasutab luba mittenõuetekohaselt; (b)kasusaaja ei täida mis tahes muid käesolevas lisas esitatud tingimusi. Artikkel 16



Erandid 1.Komisjoni algatusel või liikmesriigi või ÜMT taotlusel võidakse ÜMT-le järgmistel juhtudel teha ajutine erand käesoleva lisa sätetest: (a)sisemised või välised asjaolud ei lase soodustatud riigil ajutiselt täita artikliga 2 ette nähtud päritolustaatuse saamise reegleid, mida ta varem täitis, (b)ÜMT vajab artikliga 2 ette nähtud päritolustaatuse saamise reeglite täitmiseks ettevalmistusaega; (c)seda tingib olemasolevate majandusharude areng või uute tööstusharude loomine. 2.Lõikes 1 osutatud taotlus esitatakse komisjonile kirjalikult II lisas sätestatud vormi kohaselt. Selles esitatakse taotluse põhjused ja vajaduse korral lisatakse tõendavad dokumendid. 3.Taotluste läbivaatamisel võetakse eelkõige arvesse järgmist: (a)ÜMT arengutaset või geograafilist asendit, pidades eriti silmas otsuse majanduslikku ja sotsiaalset mõju, eelkõige tööhõivele;

(b)juhtumeid, kus olemasolevate päritolureeglite kohaldamine kahjustaks oluliselt asjaomase ÜMT olemasoleva majandusharu võimalusi jätkata eksporti liitu, ja iseäranis neid juhtumeid, mis võivad põhjustada tegevuse lõppemise selles harus; (c)erijuhtumeid, mille puhul on ilmne, et päritolureeglid võivad takistada olulisi investeeringuid mõnesse majandusharusse, ja mille puhul investeerimiskava rakendamist soodustav erand võimaldaks täita nimetatud reegleid järk-järgult. 4.Komisjon kiidab heaks kõik taotlused, mis on käesoleva artikli kohaselt nõuetekohaselt põhjendatud ja millest ei saa mõnele liidu väljakujunenud majandusharule tuleneda suurt kahju. 5.Komisjon võtab vajalikke meetmeid tagamaks, et otsus tehakse võimalikult kiiresti, ja seab eesmärgiks kujundada oma seisukoht 75 tööpäeva jooksul pärast taotluse laekumist. 6.Ajutine erand kehtib nii kaua, kuni eksisteerib erandi aluseks olnud sisemiste või väliste asjaolude mõju, või seni, kui ÜMT täidab eeskirjad või erandi kehtestamise eesmärgid, võttes arvesse asjaomase ÜMT olukorda ja probleeme. 7.Erandi saamiseks tuleb täita mis tahes nõuded, millega nähakse ette komisjonile esitatav teave erandi kasutamise ja erandiga hõlmatud koguste haldamise kohta. 8.Komisjon võtab rakendusaktidega meetme, millega lubatakse lõikes 1 osutatud ajutist erandit. Rakendusaktid võetakse vastu käesoleva lisa artikli 47 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt. III jaotis



Territoriaalsed nõuded Artikkel 17



Territoriaalsuse põhimõte 1.Kui artiklites 7–10 ei ole sätestatud teisiti, peavad käesolevas lisas sätestatud päritolustaatuse saamise tingimused olema ÜMTs pidevalt täidetud. 2.Kui ÜMTst mõnda teise riiki eksporditavad päritolustaatusega tooted saadetakse tagasi, käsitatakse neid päritolustaatuseta toodetena, välja arvatud juhul, kui pädevatele asutustele tõendatakse, et: (a)tagasisaadetud tooted on samad tooted, mis eksporditi, ja (b)kaubad ei ole läbinud ühtegi muud toimingut kui need, mida on vaja nende seisundi säilitamiseks kõnealuses riigis oleku või eksportimise ajal. Artikkel 18



Puutumatusklausel 1.Liidus vabasse ringlusse lubamiseks deklareeritud tooted on needsamad tooted, mis eksporditi sellest ÜMTst, kust nad pärinevad. Tooteid ei ole enne nende vabasse ringlusse lubamiseks deklareerimist muudetud ega muundatud ning nad ei ole läbinud ühtegi muud toimingut kui need, mida on vaja nende seisundi säilitamiseks. Toodete või kaubasaadetiste ladustamine ja osadeks jagamine on lubatud, kui selle eest vastutab eksportija või kaupade järgmine valdaja ning tooted jäävad transiidiriigis või -riikides tollijärelevalve alla. 2.Lõike 1 tingimused loetakse täidetuks, v.a juhul, kui tolliasutustel on alust selles kahelda. Sel juhul võivad tolliasutused paluda deklarandil nõuete täitmist mis tahes viisil tõendada, sealhulgas selliste lepinguliste veodokumentidega nagu veokiri või konkreetsete tõenditega, mis põhinevad pakendite märgistamisel või nummerdamisel, või kaupadega seotud mis tahes muude tõenditega. 3.Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse mutatis mutandis, kui kohaldatakse artiklite 7–10 kohast kumulatsiooni. Artikkel 19



Näitused 1.Päritolustaatusega toodete suhtes, mis saadetakse ÜMTst näitusele muusse riiki kui ÜMTsse, majanduspartnerluslepinguga ühinenud riiki või liikmesriiki ja müüakse pärast näitust liitu importimiseks, kohaldatakse importimisel käesoleva otsuse sätteid, kui tolliasutustele tõendatakse, et: (a)eksportija on toimetanud need tooted ÜMTst näituseriiki ja need seal näitusel välja pannud;

(b)kõnealune eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud liidus asuvale isikule; (c)tooted on lähetatud näituse ajal või vahetult pärast näitust samal kujul, nagu need näitusele saadeti; (d)alates näitusele saatmisest ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks kui seal väljapanekuks. 2.Päritolutõend tuleb väljastada või koostada IV jaotise sätete kohaselt ja esitada impordiriigi tollile tavapärasel viisil. Sellele märgitakse näituse nimi ja aadress. Vajaduse korral võidakse nõuda lisatõendeid näitusele väljapaneku tingimuste kohta. 3.Lõiget 1 kohaldatakse kõikide kaubandus-, tööstus-, põllumajandus- ja käsitöönäituste, -messide ja muude samalaadsete avalike ürituste ja väljapanekute suhtes, mille jooksul kõnealused tooted jäävad tollikontrolli alla, välja arvatud kauplustes või äripindadel korraldatavad eraviisilised üritused, mille eesmärk on välismaiste toodete müük. IV jaotis



Päritolutõend

1. jagu

Üldnõuded Artikkel 20



Eurodes väljendatud summad 1.Juhuks kui toodete kohta esitatakse arve muus vääringus peale euro, määravad asjaomased riigid artiklite 29 ja 30 sätete kohaldamiseks igal aastal kindlaks eurodes väljendatud summadega samaväärsed summad liidu liikmesriikide omavääringus. 2.Kaubasaadetise suhtes kohaldatakse artiklite 29 ja 30 sätteid selle vääringu põhjal, milles arve on koostatud. 3.Omavääringus kasutatavad summad on võrdväärsed eurodes väljendatud summadega oktoobri esimese tööpäeva kursi alusel. Summad teatatakse komisjonile 15. oktoobriks ja neid hakatakse kohaldama alates järgmise aasta 1. jaanuarist. Komisjon teatab vastavad summad kõikidele asjaomastele riikidele. 4.Liidu liikmesriik võib eurodes väljendatud summa omavääringusse konverteerimise tulemusena saadud summa ümardada suuremaks või väiksemaks. Ümardatud summa ei tohi konverteerimise tulemusena saadud summast erineda rohkem kui 5 % võrra. Liidu liikmesriik võib eurodes väljendatud summa väärtuse omavääringus muutmata jätta, kui lõikes 3 sätestatud iga-aastase korrigeerimise ajal saadakse selle summa konverteerimise tulemusena enne ümardamist summa, mis on omavääringus väljendatud summast vähem kui 15 % suurem. Omavääringus väljendatud samaväärse summa võib jätta muutmata, kui samaväärne summa väheneks konverteerimise tulemusena. 5.Komisjon vaatab omal algatusel või liikmesriigi või ÜMT taotlusel eurodes ja vastavas liikmesriigi vääringus esitatud summad üle. Kõnealusel ülevaatamisel kaalub komisjon, kas asjaomaseid piirmäärasid on soovitav reaalväärtuses säilitada. Selleks võib ta otsustada muuta eurodes väljendatud summasid. 2. jagu



ÜMTsse eksportimise kord Artikkel 21



Üldnõuded Käesolevat otsust kohaldatakse järgmistel juhtudel: (a)kui käesoleva lisa nõuetele vastavaid kaupu ekspordib artikli 22 kohane registreeritud eksportija; (b)kui mis tahes eksportija ekspordib mis tahes kaubasaadetise, mis koosneb ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist, kui päritolustaatusega toodete koguväärtus ei ületa 10 000 eurot. Artikkel 22



Registreerimistaotlus 1.Eksportijad esitavad registreerimiseks taotluse artikli 39 lõike 1 kohastele ÜMTde pädevatele asutustele, kasutades V liites esitatud näidisvormi.

2.Pädevad asutused aktsepteerivad taotluse üksnes siis, kui see on täielik. 3.Registreerimine hakkab kehtima kuupäevast, mil ÜMTde pädevad asutused saavad esimese ja teise lõigu kohase täieliku registreerimistaotluse. 4.ÜMTs asutatud eksportija, kes on REX-süsteemis juba registreeritud Norra või Šveitsi üldiste soodustuste kava kohaselt, ei pea käesoleva otsuse kohaseks registreerimiseks oma pädevatele asutustele taotlust esitama. Artikkel 23



Registreerimine 1.ÜMTde pädevad asutused annavad viivitamata pärast III liites osutatud täieliku taotluse saamist eksportijale registreeritud eksportija numbri ning sisestavad REX-süsteemi registreeritud eksportija numbri, registreerimisandmed ja kuupäeva, millest alates registreering kehtib vastavalt artikli 22 lõikele 3. ÜMTde pädevad asutused teavitavad eksportijat talle antud registreeritud eksportija numbrist ning teatavad kuupäeva, millest alates registreering kehtib. ÜMTde pädevad asutused ajakohastavad registreeritud andmeid. Nad muudavad neid andmeid kohe, kui registreeritud eksportija on neid teavitanud vastavalt artikli 24 lõikele 1. 2.Registreering sisaldab järgmist teavet: (a)III liites esitatud vormi lahtris 1 märgitud registreeritud eksportija nimi; (b)III liites esitatud vormi lahtris 1 märgitud registreeritud eksportija aadress, sealhulgas riigi või territooriumi identifikaator (ISO kahetäheline riigikood); (c)III liites esitatud vormi lahtris 2 märgitud kontaktandmed; (d)sooduskohtlemistingimustele vastavate toodete indikatiivne kirjeldus, sealhulgas harmoneeritud süsteemi rubriikide või gruppide indikatiivne loend, nagu on märgitud III liites esitatud vormi lahtris 4; (e)III liites esitatud vormi lahtris 1 märgitud registreeritud eksportija ettevõtja identifitseerimisnumber (TIN); (f)kas eksportija on kaupleja või tootja III liites esitatud vormi lahtris 3 märgitud andmete kohaselt; (g)registreeritud eksportija registreerimise kuupäev; (h)kuupäev, millest alates registreerimine kehtib; (i)registreeringu tühistamise kuupäev, kui see on asjakohane. Artikkel 24



Registreerimise tühistamine 1.Registreeritud eksportijad, kes enam ei täida käesoleva otsuse alusel kaupade eksportimiseks vajalikke tingimusi või kes enam ei kavatse selliseid kaupu eksportida, teavitavad sellest ÜMT pädevaid asutusi, kes eemaldavad nad kohe kõnealuse ÜMT registreeritud eksportijate registrist. 2.Ilma et see piiraks karistuste ja sanktsioonide süsteemi kohaldamist ÜMTs, eemaldavad ÜMT pädevad asutused registreeritud eksportija asjaomase ÜMT registreeritud eksportijate registrist, kui registreeritud eksportija tahtlikult või tahtmata koostab või laseb koostada päritolukinnituse või muud tõendavad dokumendid, mis sisaldavad valeandmeid ja mille alusel saadakse soodustus või tariifne sooduskohtlemine mittenõuetekohaselt või pettuse teel.

3.Ilma et see piiraks kontrollide käigus ilmnevate eeskirjade eiramiste võimalikku mõju, jõustub eksportija registreeritud eksportijate registrist eemaldamine tulevikus, st pärast registrist eemaldamise kuupäeva koostatud kinnituste puhul. 4.Eksportijad, kelle pädevad asutused on registreeritud eksportijate registrist eemaldanud kooskõlas teise lõiguga, võib registreeritud eksportijate registrisse uuesti sisestada üksnes siis, kui nad on esitanud ÜMT pädevatele asutustele tõendid, et nad on lahendanud olukorra, mis tingis nende eemaldamise. 5.Kui pädevad asutused on eksportija registreeritud eksportijate registrist eemaldanud kooskõlas Norra või Šveitsi üldiste soodustuste kava käsitlevate õigusaktidega, kohaldatakse eemaldamist ka käesoleva otsuse kohaldamisel. Artikkel 25



Tõendavad dokumendid 1.Eksportijad, olenemata sellest, kas nad on registreeritud või mitte, täidavad järgmised kohustused: (a)nad säilitavad sooduskohtlemise saamiseks vastavate toodete tootmise ja tarnimise kohta nõuetekohased kaubandusliku raamatupidamise dokumendid; (b)nad hoiavad kättesaadavana kõik tõendid tootmises kasutatud materjalide kohta; (c)nad säilitavad kõik tollidokumendid tootmises kasutatud materjalide kohta; (d)nad säilitavad järgmiseid dokumente vähemalt kolm aastat alates selle aasta lõpust, mil päritolukinnitus koostati, või kauem, kui see on siseriikliku õigusega nõutav: –enda koostatud päritolukinnitused ning –päritolustaatusega ja päritolustaatuseta materjalide, tootmise ja varude arvestus. 2.Lõike 1 punktis d osutatud dokumendid võivad olla elektroonilised, kuid nende alusel peab olema võimalik jälgida eksporditud toodete valmistamiseks kasutatud materjale ja kinnitada nende päritolustaatust. 3.Lõigetega 1 ja 2 ette nähtud kohustusi kohaldatakse ka selliste tarnijate suhtes, kes esitavad eksportijatele artiklis 27 osutatud tarnija deklaratsioone. Artikkel 26



Päritolukinnitus ja teave kumulatsiooni kohaldamiseks 1.Eksportija koostab päritolukinnituse selliste eksporditavate toodete kohta, mida saab käsitada ÜMTst pärinevate kaupadena. 2.Erandina lõikest 1 võib erandjuhul päritolukinnituse koostada pärast eksporti (tagasiulatuv kinnitus), tingimusel et see esitatakse liikmesriigile, kus kaubad vabasse ringlusse lubamiseks deklareeritakse, mitte hiljem kui kaks aastat pärast eksporti. 3.Eksportija esitab päritolukinnituse liidus asuvale kliendile ning see sisaldab IV liites esitatud üksikasju. Päritolukinnitus koostatakse kas inglise või prantsuse keeles. Selle võib esitada mis tahes äridokumendil, mis võimaldab identifitseerida asjaomase eksportija ja hõlmatud kaubad. 4.Artikli 2 lõike 2 või artikli 7 kohase kumulatsiooni kohaldamisel: (a)tõendatakse teistest ÜMTdest või liidust lähtuvate materjalide päritolustaatust käesoleva lisa kohase päritolukinnitusega, mille eksportija saab selle ÜMT tarnijalt, kust materjalid tulevad, või liidu tarnijalt, kui materjalid on pärit liidust;

(b)tõendatakse teistes ÜMTdes või liidus tehtud tööd või töötlemist käesoleva artikli 27 kohase tarnija deklaratsiooniga, mille eksportija saab selle ÜMT tarnijalt, kust materjalid tulevad, või liidu tarnijalt, kui materjalid on pärit liidust. Sel juhul on eksportija koostatud päritolukinnitusel märge „EU cumulation“, „OCT cumulation“, „Cumul UE“ või „cumul PTOM“. 5.Artikli 8 kohase kumulatsiooni puhul majanduspartnerluslepinguga ühinenud riikidega: (a)tõendatakse majanduspartnerluslepinguga ühinenud riigist lähtuvate materjalide päritolustaatust liidu ja asjaomase riigi vahelise majanduspartnerluslepingu kohase päritolutõendiga, mille eksportija saab selle majanduspartnerluslepinguga ühinenud riigi tarnijalt, kust materjalid on pärit; (b)tõendatakse majanduspartnerluslepinguga ühinenud riigis tehtud tööd või töötlemist käesoleva artikli 27 kohase tarnija deklaratsiooniga, mille eksportija saab selle majanduspartnerluslepinguga ühinenud riigi tarnijalt, kust materjalid on pärit. Sel juhul sisaldab eksportija koostatud päritolukinnitus märget „cumulation with EPA country [name of the country]“ või „cumul avec le pays APE [nom du pays]“. 6.Artikli 9 kohase kumulatsiooni puhul teiste riikidega, kellel on tollimaksu- ja kvoodivaba juurdepääs liidu turule üldiste tariifsete soodustuste kava kohaselt, tõendatakse päritolustaatust määruse (EL) 2015/2447 kohase päritolutõendiga, mille eksportija saab selle üldiste tariifsete soodustuste kavaga hõlmatud riigi tarnijalt, kust materjalid on pärit. Sel juhul sisaldab eksportija koostatud päritolukinnitus märget „cumulation with GSP country [name of the country]“ või „cumul avec pays SPG [nom du pays]“. 7.Artikli 10 kohase kumulatsiooni kohaldamisel tõendatakse sellisest riigist, millel on liiduga vabakaubandusleping, lähtuvate materjalide päritolustaatust selle vabakaubanduslepingu kohase päritolutõendiga, mille eksportija saab selle riigi tarnijalt, kust materjalid on pärit. Sel juhul sisaldab eksportija koostatud päritolukinnitus märget „extended cumulation with country [name of the country]“ või „cumul étendu avec le pays [nom du pays]“. Artikkel 27



Tarnija deklaratsioon 1.Artikli 26 lõike 4 punkti b ja lõike 5 punkti b kohaldamiseks esitab tarnija iga materjalisaadetise kohta deklaratsiooni seda saadetist käsitleval kaubaarvel või selle lisas või saatelehel või mõne muul seda saadetist käsitleval äridokumendil, milles kõnealuseid materjale kirjeldatakse nii täpselt, et neid on võimalik identifitseerida. Tarnija deklaratsiooni näidis on esitatud V liites. 2.Kui tarnija varustab konkreetset klienti regulaarselt kaupadega, mille staatus seoses sooduspäritolureeglitega jääb eeldatavalt pikaks ajaks muutumatuks, võib ta kõigi järgmiste kõnealuste kaupade saadetiste kohta esitada ühe deklaratsiooni (edaspidi „pikaajaline tarnija deklaratsioon“), tingimusel et faktid ja asjaolud, mille alusel see anti, jäävad muutumatuks Pikaajalise tarnija deklaratsiooni võib väljastada kuni üheks aastaks deklaratsiooni väljaandmise kuupäevast arvates. Pikaajalise tarnija deklaratsiooni võib väljastada tagasiulatuva mõjuga. Sel juhul ei tohi selle kehtivusaeg ületada ühte aastat alates selle kehtivuse alguse kuupäevast. Kehtivusaeg tuleb märkida pikaajalise tarnija deklaratsioonis. Kui tingimused peaksid muutuma või kui esitatakse ebatäpseid või ebaõigeid andmeid, võib tolliasutus pikaajalise tarnija deklaratsiooni kehtetuks tunnistada. Kui pikaajalise tarnija deklaratsiooni kehtivus tarnitavate kaupade suhtes lõpeb, teatab tarnija sellest viivitamata kliendile. 3.Tarnija deklaratsiooni võib koostada valmistrükitud vormil. 4.Tarnija deklaratsioonile antakse allkiri käsitsi. Kui arve ja tarnija deklaratsioon koostatakse arvuti abil, ei pea deklaratsiooni siiski käsitsi allkirjastama, kui tarniva äriühingu vastutav isik on kindlaks määratud viisil, mis rahuldab tolli selles riigis või sellel territooriumil, kus deklaratsioon on koostatud. Kõnealuse riigi toll võib kehtestada käesoleva lõike rakendamise tingimused. Artikkel 28



Päritolutõendi esitamine 1.Päritolukinnitus koostatakse iga kaubasaadetise kohta.

2.Päritolukinnitus kehtib kaksteist kuud alates kuupäevast, mil eksportija selle koostab. 3.Üks päritolukinnitus võib hõlmata mitut kaubasaadetist, kui kaubad vastavad järgmistele tingimustele: (a)nad on lahtivõetud või kokkupanemata tooted harmoneeritud süsteemi üldreegli 2 punkti a tähenduses; (b)nad kuuluvad harmoneeritud süsteemi XVI või XVII jaotise alla või rubriiki 7308 või 9406 ning (c)nad on ette nähtud importimiseks eraldi saadetistena. 3. jagu



Liidus vabasse ringlusse lubamise protseduurid Artikkel 29



Päritolutõendi esitamine 1.Vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsioonil osutatakse päritolukinnitusele. Päritolukinnitus peab olema kättesaadav tolliasutustele, kes võivad paluda selle esitamist deklaratsiooni kontrollimiseks. Kõnealused asutused võivad nõuda päritolukinnituse tõlget asjaomase liikmesriigi ametlikku keelde või ühte ametlikest keeltest. 2.Kui deklarant taotleb soodustuste kohaldamist käesoleva otsuse alusel ning ta ei ole vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni aktsepteerimise ajaks päritolukinnitust saanud, loetakse deklaratsioon määruse (EMÜ) nr 952/2013 artikli 166 tähenduses lihtsustatuks ja seda käideldakse vastavalt. 3.Enne kaupade vabasse ringlusse lubamiseks deklareerimist tagab deklarant nõuetekohaselt, et kaubad vastavad käesoleva lisa eeskirjadele, ning kontrollib eelkõige: (a)artikli 40 lõigetes 3 ja 4 osutatud avalikust andmebaasist, kas eksportija on päritolukinnituste koostamiseks registreeritud, v.a juhul, kui kaubasaadetises sisalduvate päritolustaatusega toodete koguväärtus ei ületa 10 000 eurot, ning (b)kas päritolukinnitus on koostatud kooskõlas IV liitega. Artikkel 30



Päritolutõendist vabastamine 1.Järgmiste toodete puhul ei ole kohustust koostada ja esitada päritolukinnitust: (a)eraisikult teisele eraisikule väikepakendites saadetavad tooted, mille koguväärtus on väiksem kui 500 eurot; (b)reisija pagasis olevad tooted, mille koguväärus ei ületa 1 200 eurot. 2.Lõikes 1 osutatud tooted vastavad järgmistele tingimustele: (a)neid ei impordita kauplemise eesmärgil; (b)nende puhul on deklareeritud, et nad vastavad käesoleva otsuse kohaldamise tingimustele; (c)punktis b osutatud deklaratsiooni õigsuses ei ole põhjust kahelda.

3.Lõike 2 punkti a puhul ei käsitata importi kauplemise eesmärgil toimuva impordina, kui on täidetud kõik järgmised tingimused: (a)import on juhutine; (b)import hõlmab eranditult tooteid, mis on ette nähtud vastuvõtjate või reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks; (c)toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel. Artikkel 31 Lahknevused ja vormistusvead 1.Kui päritolukinnitusel ja tolliasutusele toodete impordiga seotud formaalsuste täitmiseks esitatud dokumentides olevate andmete vahel avastatakse väikseid erinevusi, ei muuda see päritolukinnitust iseenesest tühiseks, kui tõendatakse nõuetekohaselt, et see dokument vastab asjaomastele toodetele. 2.Päritolukinnituse ilmsed vormilised vead, nagu näiteks trükivead, ei tohi põhjustada dokumendi tagasilükkamist, kui need vead ei tekita põhjendatud kahtlusi dokumendis esitatud kannete õigsuses. Artikkel 32



Päritolukinnituse kehtivus Päritolukinnitused, mis esitatakse impordiriigi tolliasutustele pärast artikli 28 lõikes 2 nimetatud kehtivusaja möödumist, võib tariifsete soodustuste kohaldamiseks aktsepteerida, kui need dokumendid jäid tähtaja jooksul esitamata erandlike asjaolude tõttu. Kui esitamisega jäädakse hiljaks muudel põhjustel, võivad impordiriigi tolliasutused päritolukinnitused aktsepteerida juhul, kui tooted on neile esitatud enne kõnealuse tähtaja möödumist. Artikkel 33



Osasaadetistena importimise kord 1.Artikli 28 lõikes 3 osutatud protseduuri kohaldatakse liikmesriigi tolliasutuste määratava aja jooksul. 2.Impordiliikmesriigi tolliasutused, kelle järelevalvel järkjärguline vabasse ringlusse lubamine toimub, kontrollivad, et järjestikused kaubasaadetised kuuluvad nende lahtivõetud või kokkupanemata toodete hulka, mille kohta päritolukinnitus on koostatud. Artikkel 34



Päritolukinnituse õigsuse kontroll 1.Kui tolliasutustel on kahtlusi seoses toodete päritolustaatusega, võivad nad nõuda, et deklarant esitaks nende poolt nimetatud mõistliku aja jooksul mis tahes olemasolevad tõendid, et kontrollida kinnitusel märgitud päritoluandmete korrektsust või artikli 18 kohaste tingimuste täitmist. 2.Tolliasutused võivad peatada soodustariifi kohaldamise artikli 43 kohase kontrollimise ajaks, kui: (a)deklarandi esitatud teave ei ole piisav, et kinnitada toodete päritolustaatust või artikli 17 lõikes 2 ja artiklis 18 esitatud tingimuste täitmist; (b)deklarant ei vasta teabe esitamiseks antud lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul. 3.Ajal, mil oodatakse kas deklarandilt nõutud lõike 1 kohast teavet või lõike 2 kohase kontrolli tulemusi, pakutakse importijale võimalust, et tooted vabastatakse, kui eelnevalt on kasutusele võetud kõik vajalikud ettevaatusabinõud. Artikkel 35



Soodustuste andmisest keeldumine

1.Impordiliikmesriigi tolliasutused keelduvad käesoleva otsuse kohaldamisest, ilma et neil oleks kohustus nõuda lisatõendeid või saata ÜMT-le kontrollitaotlus, kui: (a)kaubad ei ole needsamad, mis on esitatud päritolukinnitusel; (b)deklarant ei esita asjaomaste toodete kohta nõutavat päritolukinnitust; (c)ilma et see piiraks artikli 21 punkti b ja artikli 30 lõike 1 kohaldamist, ei ole deklarandi valduses olev päritolukinnitus koostatud ÜMTs registreeritud eksportija poolt; (d)päritolukinnitus ei ole koostatud kooskõlas IV liitega; (e)artikli 18 tingimused ei ole täidetud. 2.Impordiliikmesriigi tolliasutused keelduvad käesoleva otsuse kohaldamisest pärast ÜMT pädevatele asutustele artikli 43 kohase kontrollitaotluse saatmist, kui importiva liikmesriigi tolliasutused: (a)on saanud vastuse, et eksportijal ei olnud õigust päritolukinnitust koostada; (b)on saanud vastuse, et asjaomased tooted ei ole pärit ÜMTst või et artikli 17 lõike 2 tingimused ei ole täidetud; (c)kahtlesid põhjendatult päritolukinnituse kehtivuses või selles, kas deklarandi esitatud teave asjaomaste toodete tõelise päritolu kohta on tõene, ja esitasid kontrollitaotluse ning –ei ole saanud vastust artikli 43 kohase ettenähtud ajavahemiku jooksul või –on saanud vastuse, mis ei sisalda asjakohaseid vastuseid taotluses tõstatatud küsimustele. V jaotis



Halduskoostöö kord 1. JAGU



ÜLDSÄTTED Artikkel 36



Üldpõhimõtted 1.Selleks et tagada soodustuste nõuetekohane kohaldamine, ÜMTd: (a)loovad oma riigis käesolevas lisas sätestatud reeglite ja menetluste rakendamiseks ja haldamiseks vajalikud haldusstruktuurid ja -süsteemid, sealhulgas vajaduse korral kumulatsiooni kohaldamiseks vajaliku korra, ning haldavad neid; (b)teevad oma pädevate asutuste kaudu koostööd komisjoniga ja liikmesriikide tolliasutustega. 2.Lõike 1 punktis b osutatud koostöö hõlmab järgmist:

(a)komisjoni taotlusel tema igakülgne toetamine, et komisjon saaks jälgida, kas käesolevat lisa rakendatakse asjaomases riigis nõuetekohaselt; see hõlmab ka komisjoni või liikmesriikide tolliasutuste kohapealsed kontrollkäike; (b)ilma et see piiraks artiklite 34 ja 35 kohaldamist, toodete päritolustaatuse ja muude käesolevas lisas sätestatud tingimuste täitmise kontrollimine, ja see hõlmab ka kohapealseid kontrollkäike, kui komisjon või liikmesriikide tolliasutused seda päritoluga seotud uurimiste käigus taotlevad; (c)kui kontroll või mis tahes olemasolev teave tundub osutavat, et käesoleva lisa sätteid on rikutud, teostab või korraldab ÜMT omal algatusel või komisjoni või liikmesriikide tolliasutuste nõudmisel asjakohase kiirusega uurimise selliste rikkumiste väljaselgitamiseks ja ärahoidmiseks. Komisjon ja liikmesriikide tolliasutused võivad kõnealustes uurimistes osaleda. 3.ÜMTd esitavad enne 1. jaanuari 2020 komisjonile ametliku kohustuse selle kohta, et nad täidavad lõikes 1 osutatud nõuded. Artikkel 37



Avaldamisnõue ja tingimuste täitmine 1.Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) ÜMTde loendi ja kuupäeva, alates millest nad vastavad artiklis 39 nimetatud tingimustele. Komisjon ajakohastab seda loendit, kui uus ÜMT täidab kõnealused tingimused. 2.Käesoleva lisa tähenduses ÜMTst pärit toodete puhul on võimalik saada liidus vabasse ringlusse lubamisel tariifset soodustust üksnes tingimusel, et tooted eksporditi lõikes 1 osutatud loendis nimetatud kuupäeval või pärast seda. 3.ÜMTd käsitatakse artiklite 36 ja 39 kohastele tingimustele vastavana kuupäeval: (a)mil ta esitab artikli 39 lõikes 1 osutatud teate (b)ja artikli 36 lõikes 3 osutatud kohustuse. Artikkel 38



Karistused Karistused määratakse igale isikule, kes koostab või laseb koostada toodete sooduskohtlemise saamiseks valeandmeid sisaldava dokumendi. 2. JAGU



REGISTREERITUD EKSPORTIJATE SÜSTEEMI RAAMES KOHALDATAVAD HALDUSKOOSTÖÖ VIISID Artikkel 39



Pädevate ametiasutuste nimede ja aadresside teatamine 1.ÜMTd teatavad komisjonile oma riigi territooriumil asuvate selliste ametiasutuste nimed ja aadressid, (a)kes on asjaomase riigi valitsusasutused ning kellel on õigus toetada komisjoni ja liikmesriikide tolliasutusi halduskoostöö tegemisel, nagu on ette nähtud käesolevas jaotises; (b)kes on asjaomase riigi valitsusasutused või tegutsevad valitsuse volitusel ning kellel on õigus eksportijaid registreerida ja neid registreeritud eksportijate registrist kõrvaldada. 2.ÜMTd teatavad komisjonile kohe lõigete 1 ja 2 kohaselt esitatava teabe muutumisest. 3.Komisjon edastab selle teabe iga liikmesriigi tollile. Artikkel 40



Registreeritud eksportijate andmebaas: juurdepääsuõigused ja andmete avaldamine

1.Komisjonil on juurdepääs kõikidele andmetele. 2.ÜMTde pädevatel asutustel on juurdepääs nende poolt registreeritud eksportijate andmetele. Komisjon tagab ÜMTde pädevatele asutustele turvalise juurdepääsu REX-süsteemile. 3.Komisjon teeb III liites sätestatud vormi lahtri 6 eksportija poolt allkirjastamisega antud nõusolekuga üldsusele kättesaadavaks järgmised andmed: (a)III liites esitatud vormi lahtris 1 märgitud registreeritud eksportija nimi; (b)III liites esitatud vormi lahtris 1 märgitud registreeritud eksportija aadress; (c)III liites esitatud vormi lahtrites 1 ja 2 märgitud kontaktandmed; (d)sooduskohtlemistingimustele vastavate toodete indikatiivne kirjeldus, sealhulgas harmoneeritud süsteemi rubriikide või gruppide indikatiivne loend, nagu on märgitud III liites esitatud vormi lahtris 4; (e)III liites esitatud vormi lahtris 1 märgitud registreeritud eksportija ettevõtja identifitseerimisnumber (TIN); (f)kas registreeritud eksportija on III liites esitatud vormi lahtris 3 märgitud andmete kohaselt kaupleja või tootja. Lahtri 6 allkirjastamisest keeldumine ei ole põhjus eksportija registreerimisest keeldumiseks. 4.Komisjon teeb alati üldsusele kättesaadavaks järgmised andmed: (a)registreeritud eksportija number; (b)registreeritud eksportija registreerimise kuupäev; (c)kuupäev, millest alates registreerimine kehtib; (d)registreeringu tühistamise kuupäev, kui see on asjakohane. Artikkel 41 Registreeritud eksportijate andmebaas: andmekaitse 1. ÜMTde pädevate asutuste poolt REX-süsteemis registreeritud andmeid töödeldakse ainult käesoleva otsuse kohaldamise eesmärgil. 2. Registreeritud eksportijatele esitatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 11 lõike 1 punktides a–e või määruse (EL) 2016/679 artiklites 12–14 sätestatud teave. Lisaks esitatakse neile ka järgmine teave:

a) teave andmete töötlemise eesmärgi õigusliku aluse kohta; b) andmete säilitamise aeg. Registreeritud eksportijatele esitatakse see teave III liite kohasele registreeritud eksportijaks saamise taotlusele lisatud teates. 3. ÜMT iga pädevat asutust, kes on sisestanud andmeid REX-süsteemi, käsitatakse vastutava töötlejana seoses nende andmete töötlemisega. Komisjoni käsitatakse kaasvastutava töötlejana kõigi selliste andmete töötlemisel, millega tagatakse, et registreeritud eksportija saab oma õigused. 4. Registreeritud eksportijate õigusi seoses III liites esitatud andmete töötlemisega, mis on sisestatud REX-süsteemi ja mida töödeldakse riiklikes süsteemides, kasutatakse vastavalt määrusele (EL) 2016/679. 5. Liikmesriigid, kes kopeerivad oma riiklikes süsteemides REX-süsteemis sisalduvaid andmeid, millele neil on juurdepääs, ajakohastavad kopeeritud andmeid. 6. Õigusi, mis on seotud registreeritud eksportijate registreerimisandmete töötlemisega komisjoni poolt, kasutatakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001. 7. Registreeritud eksportija mis tahes taotlus kasutada määruse (EÜ) nr 45/2001 kohast juurdepääsu, korrigeerimise, kustutamise või andmete blokeerimise õigust esitatakse seda töötlevale vastutavale töötlejale. Kui registreeritud eksportija on esitanud komisjonile kõnealuse taotluse ilma, et ta oleks taotlenud vastutavalt töötlejalt sellekohast õigust, edastab komisjon taotluse registreeritud eksportija andmete töötlejale. Kui vastutav töötleja ei anna registreeritud eksportijale kõnealust õigust, esitab registreeritud eksportija sellise taotluse komisjonile, kes tegutseb vastutava töötlejana. Komisjonil on õigus neid andmeid parandada, kustutada või blokeerida neile juurdepääs. 8. Andmekaitsega tegelevad liikmesriikide järelevalveasutused ja Euroopa Andmekaitseinspektor, tegutsedes mõlemad oma pädevuse piirides, teevad koostööd ja tagavad registreerimisandmete koordineeritud järelevalve. Tegutsedes mõlemad oma pädevuse piirides, vahetavad nad vajaduse korral asjakohast teavet, abistavad üksteist auditite ja kontrollide tegemisel, analüüsivad käesoleva määruse tõlgendamisel või kohaldamisel tekkivaid raskusi, uurivad sõltumatu järelevalve või andmesubjekti õiguste teostamisega seotud probleeme, koostavad ühtlustatud ettepanekuid probleemide ühiseks lahendamiseks ja suurendavad andmekaitseõiguste alast teadlikkust. Artikkel 42



Päritolu kontrollimine 1.Selleks et tagada toodetele päritolustaatust andvate reeglite täitmine, viivad ÜMT pädevad asutused läbi järgmise: (a)toodete päritolustaatuse kontrollimine liikmesriikide tolliasutuste taotlusel; (b)eksportijate korrapärane omaalgatuslik kontrollimine. 2.Lõike 1 punktis b osutatud kontrollimisega tagatakse, et eksportijad täidavad oma kohustusi pidevalt. Kontrollimisi korraldatakse riskianalüüsi asjakohaste kriteeriumide alusel määratavate ajavahemike järel. Selleks nõuavad ÜMTde pädevad asutused, et eksportijad esitaksid enda koostatud päritolukinnituste koopiad või selliste kinnituste loendi. 3.ÜMTde pädevatel asutustel on õigus taotleda mis tahes tõendeid või eksportija raamatupidamise ja vajaduse korral eksportijat varustavate tootjate raamatupidamise kontrollimist, sealhulgas korraldada kohapealseid või mis tahes muid asjakohaseid kontrolle. Artikkel 43



Taotlus päritolukinnituse kontrollimiseks

1.Järelkontrolli päritolukinnituste üle tehakse pisteliselt või siis, kui liikmesriikide tolliasutustel tekib põhjendatud kahtlus, kas kinnitused on ehtsad ja asjaomaste toodete päritolustaatus on õige või kas käesoleva lisa muud nõuded on täidetud. Kui liikmesriikide tolliasutused esitavad ÜMT pädevatele asutustele koostöötaotluse, et kontrollida päritolukinnituste kehtivust, toodete päritolustaatust või mõlemat, põhjendavad nad taotluse korral, miks neil on põhjendatud kahtlus päritolukinnituse kehtivuses või toodete päritolustaatuses. Kontrollitaotlusele võib lisada päritolukinnituse koopia ja mis tahes lisateabe või dokumendid, mis osutavad, et kinnituses esitatud teave ei ole korrektne. Taotluse esitav liikmesriik kehtestab kontrollitulemuste teatamiseks kuue kuu pikkuse esialgse tähtaja alates kontrollitaotluse esitamisest. 2.Kui põhjendatud kahtluse korral lõikes 1 ette nähtud ajavahemiku jooksul vastust ei saada või kui vastus ei sisalda piisavalt teavet, et määrata toodete tegelik päritolu, saadetakse pädevatele asutustele teine teade. Selle teatega määratakse uus tähtaeg, mis ei ole pikem kui kuus kuud. Artikkel 44



Tarnija deklaratsiooni kontrollimine 1.Artiklis 27 osutatud tarnija deklaratsiooni võib kontrollida pisteliselt või siis, kui impordiriigi tollil on põhjust kahelda nende dokumentide ehtsuses või asjakohaste materjalide tegelikku päritolu käsitleva teabe õigsuses või terviklikkuses. 2.Tolliasutus, kellele tarnija deklaratsioon esitatakse, võib nõuda, et deklaratsiooni koostanud riigi toll annaks välja teabesertifikaadi, mille näidis on esitatud VI liites. Teise võimalusena võib tolliasutus, kellele tarnija deklaratsioon esitatakse, nõuda, et eksportija esitaks tarnija deklaratsiooni koostanud riigi tolli väljaantud teabesertifikaadi. Teabesertifikaadi välja andnud tolliasutus säilitab selle koopiat vähemalt kolm aastat. 3.Kontrolli tulemustest teatatakse kontrolli taotlenud tolliasutusele niipea kui võimalik. Tulemustest peab selguma, kas materjalide staatust käsitlev deklaratsioon on õige. 4.Kontrollimiseks säilitavad tarnijad nii deklaratsiooni sisaldava dokumendi koopiat kui ka kõiki vajalikke tõendeid materjalide tegeliku staatuse kohta vähemalt kolm aastat. 5.Tarnija deklaratsiooni koostanud riigi tollil on õigus nõuda mis tahes tõendeid või teha mis tahes kontrollimisi, mida nad peavad vajalikuks, et veenduda tarnija deklaratsiooni õigsuses. 6.Kõik päritolukinnitused, mis on koostatud tarnija ebaõige deklaratsiooni põhjal, loetakse tühiseks. Artikkel 45



Muud sätted 1.IV jaotise 2. jao ja V jaotise 2. jao sätteid kohaldatakse mutatis mutandis järgmise suhtes: (a)kahepoolse kumulatsiooni raames liidust ÜMTsse toimuv eksport, nagu on ette nähtud artiklis 7; (b)ÜMTde kumulatsiooni raames ühest ÜMTst teise toimuv eksport, nagu on ette nähtud artikli 2 lõikes 2; (c)liidust ÜMTsse toimuv eksport, kui nimetatud ÜMT annab EList pärinevale tootele ühepoolselt tariifse sooduskohtlemise, kooskõlas käesoleva lisaga. 2.Lõike 1 punktides a ja c osutatud juhtudel peavad eksportijad olema liidus registreeritud vastavalt määruse (EL) 2015/2447 artiklile 68. VI jaotis



Ceuta ja Melilla

Artikkel 46 1.Käesoleva lisa sätteid, mis käsitlevad päritolutõendite väljaandmist, kasutamist ja sellele järgnevat kontrollimist, kohaldatakse mutatis mutandis kahepoolse kumulatsiooni raames ÜMTdest Ceutasse ja Melillasse eksporditavate toodete suhtes ning Ceutast ja Melillast ÜMTsse eksporditavate toodete suhtes. 2.Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina. 3.Hispaania toll vastutab käesoleva lisa kohaldamise eest Ceutas ja Melillas. VII JAOTIS Lõppsätted Artikkel 47 Komiteemenetlus 1.Komisjoni abistab tolliseadustiku komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 2.Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. 3.Kui komitee arvamus saadakse kirjaliku menetluse teel ja viidatakse käesolevale lõikele, siis lõpetatakse see menetlus ilma tulemust saavutamata ainult siis, kui komitee eesistuja arvamuse esitamisele seatud tähtaja jooksul nii otsustab. I liide Sissejuhatavad märkused ning loetelu töö- ja töötlemistoimingutest, mis annavad päritolustaatuse SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED Märkus 1. Üldine sissejuhatus

Käesolevas liites on esitatud artikli 4 kohased tingimused, mille kohaselt tooteid käsitatakse asjaomasest ÜMTst pärit toodetena. Reegleid on nelja tüüpi ja need varieeruvad vastavalt tootele: (a)töö või töötlemisega ei ületata päritolustaatuseta materjalide suurimat lubatud sisaldust; (b)töö või töötlemise tulemusel ei kuulu valmistatud toode ja kasutatud materjalid enam harmoneeritud süsteemi samasse neljakohalisse rubriiki või harmoneeritud süsteemi samasse kuuekohalisse alamrubriiki; (c)toimub konkreetne töö- või töötlemistoiming; (d)töö või töötlemise objektiks on teatavad täielikult saadud materjalid. Märkus 2. Loetelu struktuur 2.1.Esimeses ja teises veerus kirjeldatakse saadud toodet. Esimeses veerus on esitatud vastavalt vajadusele harmoneeritud süsteemi grupi, neljakohalise rubriigi või kuuekohalise alamrubriigi number. Teises veerus kirjeldatakse kõnealuse süsteemi asjaomasesse rubriiki või gruppi kuuluvaid tooteid. Esimese ja teise veeru iga kande jaoks on sõltuvalt märkusest 2.4 nähtud kolmandas veerus ette üks või mitu reeglit („päritolustaatust andvad toimingud“). Kõnealused päritolustaatust andvad toimingud kehtivad üksnes päritolustaatuseta materjalide suhtes. Kui mõnel juhul on esimese veeru kande ees „ex“, tähendab see, et kolmanda veeru reegel kehtib üksnes teises veerus kirjeldatud rubriigi osa suhtes. 2.2.Kui esimesse veergu on koondatud mitu harmoneeritud süsteemi rubriigi või alamrubriigi numbrit või on esitatud grupi number ning teises veerus on toodet seetõttu kirjeldatud üldiselt, kohaldatakse kolmanda veeru vastavat reeglit kõikide nende toodete suhtes, mis harmoneeritud süsteemis on klassifitseeritud kõnealuse grupi rubriikidesse või esimesse veergu koondatud mis tahes rubriiki või alamrubriiki. 2.3.Kui loetelu sisaldab erinevaid reegleid, mida kohaldatakse ühe rubriigi eri toodete suhtes, sisaldab iga taane kõnealuse rubriigi selle osa kirjeldust, mis on hõlmatud kolmanda veeru vastava reegliga. 2.4.Kui kolmandas veerus on esitatud kaks alternatiivset reeglit, mis on eraldatud sidesõnaga „või“, võib eksportija valida, millist reeglit kasutada. Märkus 3. Näited reeglite kohaldamise kohta 3.1.Artikli 4 lõike 2 sätteid, mis hõlmavad tooteid, mis on saanud päritolustaatuse ja mida kasutatakse muude toodete valmistamisel, kohaldatakse hoolimata sellest, kas päritolustaatus on saadud tehases, kus neid tooteid kasutatakse, või mõnes muus ÜMT või liidu tehases. 3.2.Artiklis 5 on sätestatud, et töö või töötlemine peab olema kõnealuses artiklis loetletud toimingutest ulatuslikum. Vastasel juhul ei või kaupadele kohaldada tariifset sooduskohtlemist isegi siis, kui allpool esitatud loendi tingimused on täidetud. Kui esimeses lõigus osutatud sättest ei tulene teisiti, nähakse loendi reeglitega ette päritolustaatuse saamiseks vajalik minimaalne töö või töötlus ning sellest ulatuslikum töö või töötlemine annab samuti päritolustaatuse; väiksem töö või töötlemine päritolustaatust ei anna. Kui reegel näeb ette, et teatavas valmistamisetapis olevat päritolustaatuseta materjali tohib kasutada, on ka kõnealuse materjali kasutamine varasemas valmistamisetapis lubatud, kuid hilisemas etapis mitte. 3.3.Ilma et see piiraks märkuse 3.2 kohaldamist, tähendab reegli sõnastuses kasutatav väljend „valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist“, et kasutada võib kõikide rubriikide materjale (ka kaubaga sama rubriigi ja kirjelduse alla kuuluvaid materjale), kui nimetatud reeglis sisalduvatest eripiirangutest ei tulene teisiti. Väljend „valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sealhulgas muust rubriiki ... kuuluvast materjalist“ või „valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh muudest tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest“ tähendab aga, et kasutada võib kõikidesse rubriikidesse klassifitseeritud materjale, välja arvatud neid, mille kirjeldus kuulub loendi teises veerus toodud kirjelduse alla. 3.4.Kui loendi reegel näeb ette, et toodet võib valmistada mitmest materjalist, tähendab see, et kasutada võib üht või mitut materjali. Kõiki nimetatud materjale kasutama ei pea. 3.5.Kui loendi reegel näeb ette, et toode peab olema valmistatud teatavast materjalist, ei takista nimetatud tingimus kasutamast ka muid materjale, mis oma iseloomulike omaduste tõttu reeglile ei vasta. Märkus 4. Teatavaid põllumajandustooteid käsitlevad üldised sätted 4.1.Gruppide 6, 7, 8, 9, 10 ja 12 ning rubriigi 2401 alla kuluvaid põllumajandustooteid, mis on kasvatatud või koristatud ÜMT territooriumil, käsitatakse kõnealuselt territooriumilt pärit toodetena isegi siis, kui need on kasvatatud mõnest teisest riigist imporditud seemnetest, taimesibulatest, pookealustest, pistikutest, pookeokstest, võsudest, pungadest või muudest elusate taimede osadest.

4.2.Kui päritolustaatuseta suhkru sisaldus on teatava toote puhul piiratud, võetakse selliste piirmäärade arvutamisel arvesse lõpptoote valmistamisel kasutatud rubriiki 1701 (sahharoos) ja rubriiki 1702 kuuluvate suhkrute (nt fruktoos, glükoos, laktoos, maltoos, isoglükoos või invertsuhkur) massi ja ka selliste suhkrute massi, mida on kasutatud lõpptootesse lisatud päritolustaatuseta toodete valmistamisel.



Märkus 5. Teatavate tekstiiltoodete puhul kasutatav terminoloogia 5.1.Loetelus kasutatud termin „looduslikud kiud“ osutab muudele kiududele kui tehis- või sünteeskiud. Mõiste hõlmab vaid ketruseelses etapis olevaid kiude, sealhulgas jäätmeid, ning kui ei ole määratud teisiti, hõlmab mõiste ka kraasitud, kammitud või muul viisil töödeldud, kuid ketramata kiude. 5.2.Termin „looduslikud kiud“ hõlmab rubriiki 0503 kuuluvat hobusejõhvi, rubriikidesse 5002 ja 5003 kuuluvat siidi ning rubriikidesse 5101–5105 kuuluvaid villakiudusid, loomavilla ja -karva, rubriikidesse 5201–5203 kuuluvaid puuvillakiudusid ning rubriikidesse 5301–5305 kuuluvaid muid taimseid kiudusid. 5.3.Loetelus kasutatud terminitega „tekstiilimass“, „keemilised materjalid“ ja „paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid“ kirjeldatakse materjale, mis ei kuulu gruppidesse 50–63 ja mida saab kasutada tehis-, süntees- või paberkiudude ning -lõnga valmistamiseks. 5.4.Loetelus kasutatud termin “keemilised staapelkiud“ tähendab rubriikidesse 5501–5507 kuuluvaid süntees- või tehisfilamentköisikuid, -staapelkiudusid või kiujäätmeid. Märkus 6. Tekstiilmaterjalide segust tehtud toodete suhtes kohaldatavad lubatud hälbed 6.1.Kui loetelus esitatud toote puhul on viidatud käesolevale märkusele, ei kohaldata kolmandas veerus olevaid tingimusi selle toote valmistamiseks kasutatud põhitekstiilmaterjalide suhtes, mille mass kokku on kuni 10 % kõikide kasutatud põhitekstiilmaterjalide kogumassist. (Vt ka märkused 6.3 ja 6.4.) 6.2.Märkuses 6.1 nimetatud piirmäära võib kohaldada siiski üksnes segatoodete suhtes, mis on valmistatud kahest või enamast põhitekstiilmaterjalist. Põhitekstiilmaterjalid on järgmised: –siid, –vill, –loomakarvad, –loomavill, –hobusejõhv, –puuvill, –paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid ja paber, –lina, –kanep, –džuut ja muud niintekstiilkiud,

–sisal ja muud perekonna Agave taimede tekstiilkiud, –kookoskiud, manillakanep, ramjee ja muud taimsed tekstiilkiud, –sünteesfilamentkiud, –tehisfilamentkiud, –elektrit juhtivad filamentkiud, –polüpropüleenist valmistatud sünteesstaapelkiud, –polüestrist sünteesstaapelkiud, –polüamiidist valmistatud sünteesstaapelkiud, –polüakrüülnitriilist sünteesstaapelkiud, –polüimiidist valmistatud sünteesstaapelkiud, –polütetrafluoroetüleenist sünteesstaapelkiud, –polü(fenüleensulfiidist) sünteesstaapelkiud, –polü(vinüülkloriidist) sünteesstaapelkiud, –muud sünteesstaapelkiud, –viskoosstaapelkiud, –muud tehisstaapelkiud, –mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist, –mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüestriosadega polüuretaanist, –rubriiki 5605 kuuluvad tooted (metalliseeritud lõng), mis sisaldavad kahe kile vahele liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust, –muud rubriiki 5605 kuuluvad tooted,

–klaaskiud, –metallkiud. Näide: Rubriiki 5203 kuuluvast puuvillakiust ja rubriiki 5506 kuuluvast sünteesstaapelkiust valmistatud rubriiki 5205 kuuluv lõng on segalõng. Seetõttu võib kasutada päritolustaatuseta sünteesstaapelkiudu, mis ei vasta päritolureeglitele, tingimusel, et selle kogumass ei ületa 10 % lõnga massist. Näide: Rubriiki 5112 kuuluv villane riie, mis on valmistatud rubriiki 5107 kuuluvast villasest lõngast ja rubriiki 5509 kuuluvast sünteesstaapellõngast, on segariie. Seetõttu võib kasutada päritolureeglitele mittevastavat sünteeslõnga või villast lõnga või neid mõlemaid, tingimusel et nende kogumass ei ületa 10 % riide massist. Näide: Rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5210 kuuluvast puuvillasest riidest valmistatud rubriiki 5802 kuuluv taftingriie on segatoode üksnes siis, kui puuvillane riie ise on kahte eri rubriiki klassifitseeritud lõngast valmistatud segariie või kui puuvillane lõng ise on segatoode. Näide: Kui nimetatud taftingriie on valmistatud rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5407 kuuluvast sünteesriidest, on kasutatud lõngad kahte eri põhitekstiilmaterjali ning kõnealune taftingriie on seega segatoode. 6.3.Toodete puhul, mis sisaldavad „mähitud või mähkimata lõnga, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist“, on lubatud hälve sellise lõnga puhul 20 %. 6.4.Toodete puhul, mis sisaldavad „kahe kile vahele läbipaistva või värvilise liimiga liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiiniumipulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust“, on lubatud hälve sellise riba kohta 30 %. Märkus 7. Teatavate tekstiiltoodete suhtes kohaldatavad muud lubatud hälbed 7.1.Kui loendis on tekstiiltoodete juures viide käesolevale märkusele, võib kasutada selliseid tekstiilmaterjale, mis ei vasta asjaomaste valmistoodete puhul loendi kolmanda veeru reeglile, tingimusel et need materjalid on klassifitseeritud mõnda teise rubriiki kui kõnealune toode ning nende väärtus ei ületa 8 % toote tehasehinnast. 7.2.Ilma et see piiraks märkuse 7.3 kohaldamist, võib tekstiiltoodete valmistamiseks vabalt kasutada materjale, mis ei ole klassifitseeritud gruppidesse 50–63, hoolimata sellest, kas need sisaldavad tekstiili või mitte. Näide: Kui loendi reegel näeb ette, et teatava tekstiilmaterjalist kaubaartikli, näiteks pükste valmistamiseks tuleb kasutada lõnga, ei takista see metallist kaubaartiklite, näiteks nööpide kasutamist, kuna nööpe ei klassifitseerita gruppidesse 50–63. Samal põhjusel ei takista see tõmblukkude kasutamist, isegi kui tõmblukud sisaldavad tavaliselt tekstiili. 7.3.Kui kohaldatakse protsendireeglit, tuleb gruppidesse 50–63 klassifitseerimata materjalide väärtus võtta arvesse kaubas sisalduvate päritolustaatuseta materjalide väärtuse arvutamisel. Märkus 8. Teatavate gruppi 27 kuuluvate toodetega tehtavate eritöötluste ja lihttoimingute määratlus 8.1.Rubriikides ex 2707 ja 2713 nimetatud eritöötlused on järgmised:

(a)vaakumdestilleerimine, (b)põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine, (c)krakkimine, (d)reformimine, (e)ekstraheerimine selektiivlahustite abil, (f)kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga, neutraliseerimine aluseliste toimeainetega, värvitustamine (pleegitamine) ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga, (g)polümeerimine, (h)alküülimine, (i)isomeerimine. 8.2.Rubriikides 2710, 2711 ja 2712 nimetatud eritöötlused on järgmised: (a)vaakumdestilleerimine, (b)põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine, (c)krakkimine, (d)reformimine, (e)ekstraheerimine selektiivlahustite abil, (f)kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga, neutraliseerimine aluseliste toimeainetega, värvitustamine (pleegitamine) ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga, (g)polümeerimine, (h)alküülimine, (i) isomeerimine, (j)üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul väävlitustamine vesiniku abil, mille tulemusena väheneb töödeldavate kaupade väävlisisaldus vähemalt 85 % (ASTM D 1266-59 T meetod),

(k)üksnes rubriiki 2710 kuuluvate toodete puhul parafiinitustamine ükskõik millise protsessi abil, välja arvatud filtrimine, (l)üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul vesinikuga töötlemine rõhu juures, mis on suurem kui 20 baari, ja temperatuuril, mis on vähemalt 250 °C, kasutades katalüsaatoreid (välja arvatud väävlitustavad katalüsaatorid), kusjuures vesinik on keemilise reaktsiooni aktiivne komponent. Rubriiki ex 2710 kuuluvate määrdeõlide edasine vesinikuga töötlemine (näiteks vesinikpuhastus või värvitustamine) peamiselt värvuse muutmiseks või stabiilsuse parandamiseks ei kuulu eritöötluste hulka; (m)üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate kütteõlide puhul atmosfäärirõhul destilleerimine, tingimusel et tootest (kaasa arvatud kaod) destilleerub 300 °C juures vähem kui 30 % ASTM D 86 meetodi järgi; (n)üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul, välja arvatud gaasi- ja kütteõlid, töötlemine kõrgsagedusliku elektrilise harilahendusega; (o)üksnes rubriiki ex 2712 kuuluvate toorsaaduste puhul (v.a. vaseliin, mäevaha, ligniitvaha või turbavaha, parafiin õlisisaldusega alla 0,75 % massist) õlitustamine fraktsioneeriva kristallisatsiooni abil. 8.3.Rubriikide ex 2707 ja 2713 puhul ei anna lihttoimingud, nagu puhastamine, villimine, soolatustamine, vee eemaldamine, filtrimine, värvimine, markeerimine, väävlisisalduse reguleerimine erineva väävlisisaldusega kaupade segamise teel, või nimetatud toimingute ühendamine või nendega sarnased toimingud päritolustaatust. LOETELU TOODETEST NING TÖÖ- JA TÖÖTLEMISTOIMINGUTEST, MIS ANNAVAD PÄRITOLUSTAATUSE Harmoneeritud süsteemi rubriik Toote kirjeldus Päritolustaatust andev toiming (päritolustaatuseta materjalidega tehtav töö- või töötlemistoiming, mis annab päritolustaatuse) 1) 2) 3) Grupp 1 Elusloomad Kõik gruppi 1 kuuluvad loomad on täielikult saadud või toodetud Grupp 2 Liha ja söödav rups Valmistamine, mille puhul kogu liha ja söödav rups on täielikult saadud või toodetud ex grupp 3 Kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud; välja arvatud: Kõik kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud on täielikult saadud 0304 Kalafileed ja muu kalaliha (k.a kalahakkliha), värske, jahutatud või külmutatud Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud 0305 Kala, kuivatatud, soolatud või soolvees; Kala, kuivatatud, soolatud või soolvees; külm- või kuumsuitsukala; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud ex 0306 Vähid, puhastatud või puhastamata, kuivatatud, soolatud või soolvees; vees või aurus keedetud vähid (puhastamata), olenemata sellest, kas need on jahutatud, külmutatud, kuivatatud soolatud või soolvees või mitte; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid vähkidest Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud ex 0307 Limused, karbis või karbita, kuivatatud, soolatud või soolvees; muud veeselgrootud (v.a vähid ja limused), kuivatatud, soolatud või soolvees; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid vähkidest Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud Grupp 4 Piim ja piimatooted; linnumunad; naturaalne mesi; mujal nimetamata loomse päritoluga toiduained; Valmistamine, mille puhul: –kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud, ning –kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ex grupp 5 Mujal nimetamata loomsed tooted, välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist ex 0511 91 Mittesöödav kalamari ja niisk Kogu kalamari ja niisk on täielikult saadud Grupp 6 Eluspuud ja muud taimed; taimesibulad, -juured jms; lõikelilled ja -roheline Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 6 kuuluvad materjalid on täielikult saadud Grupp 7 Köögivili ning söödavad juured ja mugulad Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 7 kuuluvad materjalid on täielikult saadud Grupp 8 Söödavad puuviljad, marjad ja pähklid; tsitrusviljade ja melonite koor Valmistamine, mille puhul: –kõik kasutatavad gruppi 8 kuuluvad puuviljad, marjad, pähklid ning melonite ja tsitrusviljade koor on täielikult saadud ja –kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist Grupp 9 Kohv, tee, mate ja maitseained Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist Grupp 10 Teraviljad Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 10 kuuluvad materjalid on täielikult saadud ex grupp 11 Jahvatustööstuse tooted; linnased; tärklis; inuliin; nisugluteen; välja arvatud: Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppidesse 10 ja 11, rubriikidesse 0701 ja 2303 ning alamrubriiki 0710 10 kuuluvad materjalid on täielikult saadud ex 1106 Jahu ja pulber rubriiki 0713 kuuluvatest kuivatatud, poetatud kaunviljadest Rubriiki 0708 kuuluvate kaunviljade kuivatamine ja jahvatamine Grupp 12 Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja viljad; tööstuses kasutatavad taimed ja ravimtaimed; õled ja sööt Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal Grupp 13 Šellak; kummivaigud, vaigud ja muud taimemahlad ja -ekstraktid Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, mille puhul kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist Grupp 14 Taimsed punumismaterjalid; mujal nimetamata taimsed tooted Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist ex grupp 15 Loomsed ja taimsed rasvad ja õlid ning nende lõhustamissaadused; töödeldud toidurasvad; loomsed või taimsed vahad; välja arvatud: Valmistamine mis tahes alamrubriiki kuuluvast materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal 1501 kuni 1504 Sea-, kodulinnu-, veise-, lamba- või kitserasv, kalarasv jne Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal 1505, 1506 ja 1520 Villarasv ja sellest saadud rasvained (k.a lanoliin). Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata. Toorglütserool; glütserooliveed ja glütseroolleelised Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist 1509 ja 1510 Oliiviõli ja selle fraktsioonid Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud 1516 ja 1517 Loomsed või taimsed rasvad või õlid ja nende fraktsioonid, osaliselt või täielikult hüdrogeenitud, esterdatud, ümberesterdatud või elaidiseeritud, rafineeritud või rafineerimata, kuid edasi töötlemata Margariin; söödavad segud või valmistised loomsetest või taimsetest rasvadest või õlidest või selle grupi erinevate rasvade või õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvadest või -õlidest ja nende fraktsioonidest Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal Grupp 16 Tooted lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest Valmistamine: –mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, välja arvatud gruppi 2 kuuluv liha ja söödav rups ja 16 gruppi kuuluvad materjalid, mis on saadud gruppi 2 kuuluvast lihast ja söödavast rupsist, ja –mille puhul gruppi 3 kuuluvad materjalid ja gruppi 16 kuuluvad materjalid, mis on saadud gruppi 3 kuuluvatest kaladest ja vähkidest, limustest ja muudest veeselgrootutest, on täielikult saadud ex grupp 17 Suhkur ja suhkrukondiitritooted; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal 1702 Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos ja glükoos, tahkel kujul; suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kõigi kasutatavate rubriikidesse 1101 kuni 1108, 1701 ja 1703 kuuluvate materjalide mass ei ületa 30 % lõpptoote massist 1704 Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul –suhkru ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja –suhkru ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist Grupp 18 Kakao ja kakaotooted Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul –suhkru ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja –suhkru ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist Grupp 19 Tooted teraviljast, jahust, tärklisest või piimast; valikpagaritooted Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul –kasutatavate gruppidesse 2, 3 ja 16 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist ja –kasutatavate rubriikidesse 1006 ja 1101 kuni 1108 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast ning –suhkru ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja –suhkru ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist ex grupp 20 Köögi- ja puuviljast ning pähklitest vm taimeosadest tooted; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, mille puhul kasutatud suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist 2002 ja 2003 Tomatid, seened ja trühvlid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 7 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud Grupp 21 Mitmesugused toiduained, välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul –suhkru ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja –suhkru ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist Grupp 22 Joogid, alkohol ja äädikas Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki ja rubriikidesse 2207 ja 2208 kuuluv materjal, mille puhul –kõik alamrubriikidesse 0806 10, 2009 61, 2009 69 kuuluvad materjalid on täielikult saadud ning –suhkru ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja –suhkru ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist ex grupp 23 Toiduainetööstuse jäägid ja jäätmed; tööstuslikult toodetud loomasööt; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ex 2302 ex 2303 Tärklise tootmisjäägid Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasutatavate gruppi 10 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist 2309 Loomasöödana kasutatavad tooted Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul –kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud ning –kasutatavate gruppidesse 10 ja 11 ning rubriikidesse 2302 ja 2303 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist ja –suhkru) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja –suhkru ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist ex grupp 24 Tubakas ja tööstuslikud tubakaasendajad; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, mille puhul kasutatavate gruppi 24 kuuluvate materjalide mass ei ületa 30 % kasutatavate grupi 24 materjalide kogumassist 2401 2402 Töötlemata tubakas; tubakajäätmed Sigarid, manilla sigarid, sigarillod ja sigaretid, tubakast või tubaka asendajatest Kogu gruppi 24 kuuluv töötlemata tubakas ja tubakajäätmed on täielikult saadud Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 2403 kuuluv materjal, mille puhul kasutatavate rubriiki 2401 kuuluvate materjalide mass ei ületa 50 % kasutatavate rubriigi 2401 materjalide kogumassist ex grupp 25 Sool; väävel; mullad ja kivimid; krohvimismaterjalid, lubi ja tsement, välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, või valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast ex 2519 Purustatud looduslik magneesiumkarbonaat (magnesiit) hermeetiliselt suletud mahutites ja puhas või lisanditega magneesiumoksiid, v.a sulatatud magneesiumoksiid ja ülepõletatud (paagutatud) magneesia Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Looduslikku magneesiumkarbonaati (magnesiiti) võib siiski kasutada Grupp 26 Maagid, räbu ja tuhk Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ex grupp 27 Mineraalkütused ja -õlid ning nende destilleerimissaadused; bituumenained; mineraalvahad; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, või valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast ex 2707 Õlid, mis sarnanevad kõrgel temperatuuril kivisöetõrva destilleerimise teel saadud mineraalõlidega, milles aromaatsete komponentide mass ületab mittearomaatsete komponentide massi ja mille mahust üle 65 % destilleerub temperatuuril 250 °C (sh lakibensiini ja benseeni segud), mootorikütuse või kütteainena kasutamiseks Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 2710 Naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlid (v.a toorõlid); mujal nimetamata valmistised, mis sisaldavad põhikomponendina vähemalt 70 % massist naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid; õlijäätmed Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 2711 Naftagaasid jm gaasilised süsivesinikud Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 2712 Vaseliin; parafiin, mikrokristalne naftavaha, toorparafiin, osokeriit, ligniidivaha, turbavaha, muud mineraalsed vahad jms sünteesil või muudel menetlustel saadud tooted, värvitud või värvimata Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 2713 Naftakoks, naftabituumen jm nafta- või bituminoossetest mineraalidest saadud õlide tootmisjäägid Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast ex grupp 28 Anorgaanilised kemikaalid; väärismetallide, haruldaste muldmetallide, radioaktiivsete elementide või isotoopide orgaanilised ja anorgaanilised ühendid; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast, või valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast ex grupp 29 Orgaanilised kemikaalid; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast, või valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast ex 2905 Metallalkoholaadid nii käesolevasse rubriiki kuuluvast alkoholist kui ka etanoolist, välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh muudest rubriiki 2905 kuuluvatest materjalidest. Käesolevasse rubriiki kuuluvaid metallalkoholaate võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast, või valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 2905 43;

2905 44;

2905 45 Mannitool; D-glütsitool (sorbitool); glütserool Valmistamine mis tahes alamrubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse alamrubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast, või valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast Grupp 30 Farmaatsiatooted Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist Grupp 31 Väetised Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast, või valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast Grupp 32 Park- ja värvaineekstraktid; tanniinid ja nende derivaadid; värvained ja pigmendid; värvid ja lakid; kitt ja muud mastiksid; tint Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast, või valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast Grupp 33 Eeterlikud õlid ja resinoidid; parfümeeria- ja kosmeetikatooted ning hügieenivahendid, välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast, või valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 3302? ex grupp 34 Seep, orgaanilised pindaktiivsed ained, pesemisvahendid, määrdeained, tehisvahad, vahavalmistised, poleerimis- ja puhastusvahendid, küünlad jms tooted; voolimispastad, stomatoloogiline vaha ja hambaravis kasutatavad kipsisegud; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast, või valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast ex 3404 Tehisvaha ja vahavalmistised: – parafiinil, naftavahal, bituminoossetest mineraalidest saadud vahal, toorparafiinil või õlivabal parafiinil põhinevad Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist Grupp 35 Valkained; modifitseeritud tärklis; liimid; ensüümid Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast Grupp 36 Lõhkeained; pürotehnilised tooted; tuletikud; pürofoorsed sulamid; teatavad kergsüttivad valmistised Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast, või valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast Grupp 37 Foto- ja kinokaubad Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast, või valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast ex grupp 38 Mitmesugused keemiatooted; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast, või valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 3824 60 Sorbitool, v.a alamrubriiki 2905 44 kuuluv Valmistamine mis tahes alamrubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja alamrubriiki 2905 44 kuuluv materjal. Tootega samasse alamrubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast, või valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast ex grupp 39 Plastid ja plasttooted; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. või valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast ex 3907 - Polükarbonaadist ja akrüülnitriilbutadieenstüreeni kopolümeerist (ABS) valmistatud kopolümeer Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast, või valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast - Polüester Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, või valmistamine tetrabroom(bisfenool A)polükarbonaadist või valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast ex grupp 40 Kum