EUROOPA KOMISJON Brüssel,27.4.2018 JOIN(2018) 11 final 2018/0122(NLE) Ühisettepanek: NÕUKOGU OTSUS ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jaapani vahelise strateegilise partnerluse lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST Nõukogu võttis 29. novembril 2012 vastu otsuse, millega anti Euroopa Komisjonile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale luba pidada läbirääkimisi ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jaapani vahelise raamlepingu üle. Läbirääkimised algasid 2013. aasta aprillis ja jõudsid lõpule 2018. aasta aprillis. Läbirääkimiste käigus konsulteeriti nõuandekomiteeks nimetatud Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna töörühmaga (COASI). Euroopa Parlamenti teavitati läbirääkimiste vältel korrapäraselt. Pärast strateegilise partnerluse lepingu allakirjutamist ja selle ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse vastuvõtmist [...] kirjutati lepingule alla [...]. Kõrge esindaja ja komisjon on arvamusel, et nõukogu läbirääkimisjuhistes seatud eesmärgid on saavutatud ja et lepingu võib nüüd esitada sõlmimiseks. Käesolev ühisettepanek kujutab endast õiguslikku vahendit, millega leping sõlmitakse. 2. LEPINGU EESMÄRK JA SISU EL ja Jaapan on seni teinud laialdast poliitilist, majanduslikku ja valdkondlikku koostööd, mis on aja jooksul arenenud. Tuginedes ühistele väärtustele, rajas EL 2001. aastal Jaapaniga strateegilise partnerluse. Strateegilise partnerluse leping on esimene ELi ja Jaapani vaheline kahepoolne raamleping. Lepinguga tugevdatakse märkimisväärselt üldist partnerlust, edendades poliitilist ja sektoripõhist koostööd ning ühistegevust ühist huvi pakkuvates küsimustes nagu piirkondlikud ja globaalprobleemid. Leping on õiguslik alus kahepoolse koostöö ning rahvusvahelistes ja piirkondlikes organisatsioonides ja foorumitel tehtava koostöö parandamiseks. Leping aitab edendada ühiste väärtuste ja põhimõtete järgimist eelkõige demokraatia, õigusriigi põhimõtte, inimõiguste ja põhivabaduste valdkonnas. Leping toimib ka platvormina, mille kaudu saab süvendada koostööd ja dialoogi paljudes kahepoolsetes, piirkondlikes ja mitmepoolsetes küsimustes. Sellega tugevdatakse poliitilist, majanduslikku ja valdkondlikku koostööd paljudes poliitikavaldkondades nagu kliimamuutused, teadusuuringud ja innovatsioon, merendus, haridus, kultuur ja ränne ning võitlus terrorismi, organiseeritud kuritegevuse ja küberkuritegevuse vastu. Sellega kinnitatakse taas lepinguosaliste pühendumust rahvusvahelise rahu ja julgeoleku kaitsmisele, takistades massihävitusrelvade levikut ja võttes meetmeid, et võidelda ebaseadusliku väike- ja kergrelvadega kauplemisega. Lepinguga luuakse ühiskomitee, mille eesmärk on koordineerida lepingul põhineva üldise partnerluse toimimist. Lepinguga on ette nähtud võimalus peatada lepingu kohaldamine, kui rikutakse lepingu olulisi osi – inimõiguste klauslit (lepingu artikli 2 lõige 1) ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise klauslit (lepingu artikli 5 lõige 1). Peale selle märgivad lepinguosalised, et lepinguosaline võib kooskõlas rahvusvahelise avaliku õigusega võtta muid, käesoleva lepingu raamest välja jäävaid sobivaid meetmeid. Läbirääkimised strateegilise partnerluse lepingu ja majanduspartnerluslepingu üle kuulusid ühte ja samasse konteksti ning nende vahel on selge õiguslik seos. Üheskoos peaksid need andma ELi ja Jaapani elanikele käegakatsutavat kasu ja avama uusi võimalusi. 3. KAVANDATAVA OTSUSE ÕIGUSLIK ALUS 3.1. Materiaalõiguslik alus

Euroopa Kohus on otsustanud, et meede, millel on mitu omavahel lahutamatult seotud eesmärki või reguleeritavat valdkonda, millest ükski ei ole teiste suhtes kõrvalise tähtsusega ning mille suhtes seetõttu kohalduvad erinevad asutamislepingu sätted, eeldab kõikide asjaomaste õiguslike aluste olemasolu, välja arvatud juhul, kui selliste õiguslike aluste jaoks ettenähtud menetlused on ühildamatud. Lepingu eesmärgid on seotud i) koostööga ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas ning ii) kolmandate riikidega tehtava majandus-, finants- ja tehnilise koostööga, ning leping sisaldab kõnealuseid valdkondi käsitlevaid osi. Need lepingu aspektid on omavahel lahutamatult seotud ja ükski neist ei ole teistega võrreldes kõrvalise tähtsusega. Seetõttu peaks kavandatav otsus põhinema Euroopa Liidu lepingu artiklil 37 ja ELi toimimise lepingu artiklil 212. 3.2. Menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 6 on sätestatud, et nõukogu võtab läbirääkija ettepaneku põhjal vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta. ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktis a on sätestatud, et kui leping loob koostöömenetlusi kehtestades institutsioonilisi raamistikke, võtab nõukogu vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist. Strateegilise partnerluse lepinguga luuakse koostöömenetlusi kehtestades institutsiooniline raamistik – ühiskomitee– eesmärgiga koordineerida lepingul põhineva üldise partnerluse toimimist. ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 8 teises lõigus on sätestatud, et nõukogu teeb otsuse ühehäälselt, kui leping hõlmab valdkonda, mille puhul liidu õigusakti vastuvõtmisel on nõutav ühehäälsus. Ühine välis- ja julgeolekupoliitika on valdkond, mille puhul on liidu õigusakti vastuvõtmisel nõutav ühehäälsus. 3.3. Kokkuvõte

Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks seetõttu olema Euroopa Liidu lepingu artikkel 37 ja ELi toimimise lepingu artikkel 212 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 5 ja ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 8 teise lõiguga. Muid sätteid ei ole vaja õiguslikuks aluseks võtta. 4. KAVANDATUD OTSUSE VAJALIKKUS ELi toimimise lepingu artiklis 216 on sätestatud, et liit võib sõlmida lepingu ühe või mitme kolmanda riigiga, kui aluslepingutes on nii sätestatud või kui see on i) vajalik mõne aluslepingutes seatud eesmärgi saavutamiseks liidu poliitika raames, kui ii) lepingu sõlmimise näeb ette liidu õiguslikult siduv akt ja kui iii) see võib mõjutada ühiseeskirju või muuta nende kohaldamisala. Aluslepingutes on strateegilise partnerluse lepingu laadsete lepingute sõlmimine ette nähtud Euroopa Liidu lepingu artikliga 37 ja ELi toimimise lepingu artikliga 212. Lisaks sellele on strateegilise partnerluse lepingu sõlmimine vajalik aluslepingutes seatud eesmärkide täitmiseks ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning kolmandate riikidega tehtava majandus-, finants- ja tehnilise koostöö raames. Need eesmärgid on seotud järgmiste valdkondadega: inimõigused, massihävitusrelvade leviku tõkestamine, terrorismivastane võitlus, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus, ränne, keskkond, energeetika, kliimamuutused, transport, tööhõive ja sotsiaalküsimused, haridus ning põllumajandus. Strateegiline partnerlusleping tugevdab partnerluse ja koostöö strateegilist mõõdet. 2018/0122 (NLE) Ühisettepanek: NÕUKOGU OTSUS ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jaapani vahelise strateegilise partnerluse lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 37, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 212 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a ja artikli 218 lõike 8 teise lõiguga, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisettepanekut võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut ning arvestades järgmist: