[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 22.9.2008

KOM(2008) 578 lõplik

2006/0136 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE

EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu alusel mis käsitleb nõukogu ühist seisukohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (taimekaitsevahendite turuleviimise kohta) vastuvõtmise kohta

(komisjoni esitatud)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE

EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu aluselmis käsitlebnõukogu ühist seisukohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (taimekaitsevahendite turuleviimise kohta) vastuvõtmise kohta

1. TAUST

Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku edastamise kuupäev (dokument KOM(2006) 0388 (lõplik) – 2006/0136 (COD): | 19. juuli 2006 |

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse kuupäev: | 31. mai 2007 |

Regioonide Komitee arvamuse kuupäev: | 13. veebruar 2007 |

Euroopa Parlamendi arvamuse kuupäev (esimene lugemine): | 23. oktoober 2007 |

Muudetud ettepaneku edastamise kuupäev: Poliitilise kokkuleppe kuupäev: | 11. märts 2008 23. juuni 2008 |

Ühise seisukoha vastuvõtmise kuupäev: | 15. september 2008 |

2. KOMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK

Kavandatava määrusega asendatakse olemasolevaid õigusakte taimekaitsevahendite turuleviimise osas (nõukogu direktiiv 91/414/EEC), muutes põhjalikult menetlusi toimeainete ja taimekaitsevahendite ohutuse hindamiseks. Alles jääks aga kõnealuse direktiivis ettenähtud kaheastmeline menetlus:

- toimeainete heakskiitmine ELi tasandil

- heakskiidetud toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade andmine liikmesriikides.

Lihtsustamise eesmärgil tunnistaks kavandatud määrus kehtetuks ka nõukogu direktiivi 79/117/EMÜ, millega keelatakse teatavaid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite turuleviimine ja kasutamine. Ettepaneku peamine eesmärk on säilitada inimeste, loomade ja keskkonna kaitse kõrge tase, vähendada heakskiitmise ja lubade andmise praeguste menetluste halduskoormust ja tagada suurem ühtlus.

Kõnealust ettepanekut tuleb käsitleda kui paketi osa koos pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia ja raamdirektiivi ettepanekuga, mis täidab õigusliku lünga pestitsiidide kasutamise faasis ning samuti koos määruse ettepanekuga, milles käsitletakse statistiliste andmete kogumist taimekaitsevahendite turuleviimise ja kasutamise kohta.

3. MÄRKUSED ÜHISE SEISUKOHA KOHTA

3.1. Üldmärkus

Komisjon toetab nõukogus 15. septembril 2008. aastal vastu võetud ühist seisukohta. See on kooskõlas komisjoni algses ettepanekus püstitatud eesmärkide ja lähenemisega ning selles kajastuvad paljude Euroopa Parlamendi muudatusettepanekute põhimõtted.

3.2. Euroopa Parlamendi poolt esimesel lugemisel tehtud muudatusettepanekud

Muudatusettepanekud, mille komisjon on heaks kiitnud ja mis on kooskõlas ühise seisukohaga:

Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud 5, 14 ja 18 tugevdavad põhjendustes 8, 17 ja 21 öeldut ning need on osaliselt üle võetud. Põhjendusse 8 lisatakse Euroopa põllumajanduse konkurentsivõime kaitse. Põhjendusse 17 on lisatud viide võimalike asenduskõlblike ainete kohta. Põhjendusse 21 lisatakse viide tundlike rahvastikurühmade kohta kahjulike mõjude hindamisel inimeste ja loomade tervisele.

Muudatusettepanek 96 artikli 20 kohta, mis käsitleb taimekaitsevahendi viivitamatut kõrvaldamist otsese ohu korral, on täielikult üle võetud.

Muudatusettepanek 159 on sellisel kujul üle võetud ühisesse seisukohta ja komisjoni muudetud ettepanekusse. Sellega antakse artiklis 43, mis käsitleb taimekaitsevahendi loa pikendamist ja tagasivõtmist, liikmesriikidele võimalus luba läbi vaadata, kui liikmesriik jõuab järeldusele, et ei saavutata direktiivi 2000/60/EÜ (vee raamdirektiiv) eesmärke.

Komisjon võttis vastu enamiku elemente muudatusettepanekutes 175–180 ja 196 väikesemahulise kasutuse kohta, mille eesmärk on kergendada lubade saamist väikesemahulise kasutamise puhul. Ühises seisukohas võeti vastu need muudatusettepanekud, mis käsitlesid vastutust ja andmekaitse pikendamist väikesemahulise kasutamise korral. Ühises seisukohas on muudatusettepanekuga 59 täiendavalt vastu võetud mõiste „väikesemahulised kasutused” määratlus, samas kui komisjoni muudetud ettepanekus on seesama sätestatud artiklis 49 väikesemahuliste kasutuste kohta.

Nõukogu ja komisjon võtsid vastu Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud 45 ja 286, millega lisatakse artikkel 49a paralleelkaubanduse kohta. Ühise seisukoha tekst kajastab Euroopa Kohtu otsuseid hiljutistes kohtuasjades. Lisaks on artiklisse 65 lisatud vajadus kontrollida paralleelkaubandust.

Samuti on muudatusettepanek 189 sellisel kujul üle võetud ühisesse seisukohta ja komisjoni muudetud ettepanekusse. Sellega lisatakse artiklisse 53 liikmesriikidele võimalus vastu võtta vahepealseid kaitsemeetmeid, kui tuleb ilmsiks teave võimalike kahjulike mõjude kohta.

Komisjon nõustus lisama artiklisse 63 mõiste „reklaam” määratluse. See kajastub ühise seisukoha artiklis 3.

Kooskõlas komisjoni muudetud ettepanekuga lisatakse ühise seisukohaga II lisa punktidesse 3.6.3–3.6.5 mõiste „tühine kokkupuude” üksikasjalik määratlus. See on kooskõlas muudatusettepanekuga 300. Ühine seisukoht jätab siiski kokkupuutest sõltumatult täielikult välja mutageense mõjuga toimeained.

Arengut mõjutavad neurotoksilised ja immunotoksilised ained, mis olid Euroopa Parlamendi poolt pakutud väljajätmise kriteeriumiteks, on ühises seisukohas lisatud asenduskõlblike ainete määratluse kriteeriumisse, nagu oli komisjoni muudetud ettepanekus. Samuti võeti vastu muudatusettepanekus 248 sisalduv selgitus, et aine on asenduskõlblik, kui on täidetud üks oluline tingimus.

Seoses väheohtlike ainetega võeti kooskõlas muudatusettepanekuga 301 ühises seisukohas vastu kriteeriumid, millega aine arvatakse välja määratlusest „väheohtlik”. Selline säte lisati II lisa 5. osasse. Üks oluline erinevus käsitleb ülitundlikkust põhjustavaid aineid. Muudatusettepanekus viidatakse ainult ülitundlikkust põhjustavatele kemikaalidele, kuna aga komisjoni muudetud ettepanekus ja ühises seisukohas viidatakse ülitundlikkuse põhjustamisele üldiselt, mis hõlmab seega ka mikroorganismid. Artiklisse 22 lisati säte, et komisjon vaatab läbi ja vajadusel täpsustab väheohtlike ainete kriteeriume, kuid ei sätestata Euroopa Parlamendi ettepanekut ühe-aastase tähtaja kohta.

Üle on võetud ka muid muudatusettepanekuid, mis selgitavad teksti või määratlevad menetlusi paremini. Need on lisatud artiklisse 11, mis käsitleb esialgse hindamisaruande ettevalmistamist ning sätestab kuni kuue kuulise tähtaja lisateabe esitamiseks, artiklisse 12, mis käsitleb asutuse otsuse kättesaadavust avalikkusele, artiklisse 13, mis käsitleb heakskiidetud toimeainete nimekirja kättesaadavust avalikkusele elektroonilisel teel, artiklisse 27, millesse lisatakse viide abiainete realistlike kasutustingimuste kohta, artiklisse 30, mis käsitleb lubade sisu seoses taimekaitsevahendite kasutamisega ja artiklisse 36, mis käsitleb taimekaitsevahendite lubade taotlemise menetlust ning sätestab kuni kuue kuulise tähtaja lisateabe esitamiseks. Säte, et liikmesriigi nõudel tuleb esitada kogu toimik, on lisatud artiklisse 41. Artiklisse 62 on lisatud vajadus võtta komisjoni rakendusmäärusesse üle direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud märgistusnõuded.

Muudatusettepanekud, mis ei sisaldu ühises seisukohas, kuid mille komisjon on muudetud ettepanekus heaks kiitnud kas nende praegusel kujul või muudetud sõnastuses.

Parlament tegi mitmetes muudatustes ettepaneku lisada viide vastavusele direktiiviga 2000/60/EÜ (vee raamdirektiiv). Komisjoni muudetud ettepanek võttis need meetmed üle põhjendusse 14, artiklisse 21 (heakskiidu läbivaatamine) ja artiklisse 43 (loa tagasivõtmine või muutmine). Ainult see viimane muudatus on inkorporeeritud ühises seisukohas.

Põhjenduste 34 ja 35 kohta tehtud muudatusettepanekud on muudetud ettepanekusse lisatud kas tervikuna või osaliselt. Need käsitlevad elanike ja kõrvalseisjate kaitset ja seda, et on vaja tagada, et avalikkust ei eksitataks reklaamidega.

Mitmed muudatusettepanekud tehti selleks, et viia loomkatsete arv miinimumini. Komisjon inkorporeeris enamiku neist muudatusettepanekutest (24, 75, 92, 108, 225) põhjendusega 32 ja artiklites 8, 18, 26, 59 ja 75.

Muudatuses 34 tehakse ettepanek selgitada artiklis 1 esitatud määruse eesmärki. Komisjon kiitis heaks, et tuleb lisada viited kõrgel tasemel kaitse tagamise, ettevaatusprintsiibi ja selle kohta, et taimekaitsevahendid oleksid kõigile Euroopa põllumajandusettevõtjatele ühtviisi kättesaadavad.

Euroopa Parlamendi tehtud ettepanekud mitmete uute mõistete kohta inkorporeeriti artiklis 3. Need mõisted olid järgmised: paralleelkaubandus, väike oht, referentliikmesriik, katsed ja uuringud ning mittekeemiliste taimekaitsemeetodite määratlus. Seda viimast määratlust kasutati ka mõistes, milles käsitletakse taimekaitse häid tavu.

Euroopa Parlament rõhutas oma muudatusettepaneku mitmes kohas viite lisamist tundlike elanikkonnarühmade kohta ning muudatusega 49 viidi sisse nende rühmade mõiste. Komisjon inkorporeeris enamiku mõisteid ja ka tundlike elanikkonnarühmade mõiste artiklis 3.

Integreeritud kahjuritõrje mõiste juurde lisati viide loomulike kahjuritõrjemehhanismide kasutamise soodustamise kohta.

Samuti lisas komisjon kooskõlas Euroopa Parlamendi muudatusega 39 probleemse aine mõistesse viited aine kahjuliku mõju kohta sisesekretsioonisüsteemile ning aine neurotoksilise või immuuntoksilise toime kohta.

Euroopa Parlamendi ettepaneku kohaselt inkorporeeriti artiklis 4 esitatud heakskiitmise kriteeriumide juurde viited tundlike elanikkonnarühmade kohta, kasutuskoha kauguse ja toimeaine kaugedasikandumise kohta keskkonnas ning toimeaine mõjude kohta mittesihtliikide käitumisele ja ökosüsteemile. Lisaks selgitati, et analüüsimeetodid tuleks standardida ja et need peavad olema piisavalt tundlikud. See seisukoht kiideti ühises seisukohas osaliselt heaks.

Komisjon kiitis heaks, et artiklisse 20 lisatakse muudatus 95, mis käsitleb maksimaalselt ühe aasta pikkust ajapikendust nende taimekaitsevahendite varude suhtes, mida ei ole heaks kiidetud.

Muudatuses 274 sätestatakse, et määruses EÜ nr 178/2002 defineeritud toitu tuleb vaadelda põhiainena, ning see muudatus inkorporeeriti muutmata kujul komisjoni muudetud ettepaneku artiklis 23.

Euroopa Parlament lisas artiklisse 64 (muudatusettepanek 217) kohustuse tootjatele, et nad peavad korraldama registreerimisjärgset järelevalvet. Komisjon inkorporeeris selle sätte tervikuna.

Lisaks tegi parlament muudatuses 220 ettepaneku lisada artiklisse 65 (järelevalve ja kontrollide kohta), et vastavust kasutamispiirangutele on vaja kontrollida ka talumajapidamistes. See selgitus lisati muutmata kujul komisjoni muudetud ettepanekusse.

Komisjon inkorporeeris osaliselt muudatusettepaneku 248, milles käsitletakse asenduskõlbliku aine heakskiitmise kriteeriume (II lisa punkt 4). Lisati viited võimaliku suure ohu kohta põhjaveele ning neurotoksiliste ja immunotoksiliste toimete kohta.

Samuti inkorporeeriti IV lisa 2. osas (mis käsitles võrdlevat hindamist) osaliselt muudatus 252; nimelt et ohtude puhul tervisele tuleb arvestada kumulatiivset ja sünergilist mõju.

Teised muudatused, mida komisjon oma muudetud ettepanekusse tegi, käsitlevad artiklis 29 esitatud nõuet, et taimekaitsevahendi koostis on selline, et kasutaja kokkupuude või muud ohud on piiratud, ilma et see kahjustaks toote toimimist. Artiklis 49 tehti liikmesriikidele ülesandeks vähemoluliste kasutuste loendi kättesaadavaks tegemine ametlikul veebilehel. Artikli 9 lõike 2 puhul tegi komisjon ettepaneku, et kui selgub, et toimikus on midagi puudu, on toimiku lõplikuks vormistamiseks aega kuus kuud (ühisseisukohas oli see aeg kolm kuud).

Komiteemenetlus

Komisjon toetas üldjoontes muudetud ettepaneku ja ühise seisukoha vastavusse viimist otsusega 2006/512/EÜ (komiteemenetlusega seoses) nagu parlamendi muudatused ette nägid.

Muudatusettepanekud 88, 94, 99, 100, 142, 143, 158, 185, 219, 224, 226, 227 näevad ette kontrolliga regulatiivmenetlust sellistel juhtudel, mil komisjon leiab vajaliku olevat tähtaegu lühendada (nt tagamaks tõhusust tähtaegade järgimisel heakskiidu pikendamisel või kiiret otsustamist ohu korral inimeste või loomade tervisele). Toimeaine heakskiitmist peetakse nii ühises seisukohas kui muudetud ettepanekus rakendusmeetmeks, mis tuleb vastu võtta tavapärase regulatiivkomitee menetluse kohaselt.

Mõnede meetmete puhul tegi parlament ettepaneku kasutada kaasotsustamismenetlust. Komisjon ja nõukogu pidasid siiski neid meetmeid (nõuded taimekaitseainete ja sünergistide andmete kohta, töökava koostamise määrus, kontrollimäärus) üldmeetmeteks, millega muudetakse määruse vähem olulisi punkte. Lisaks leiab komisjon, et kaasotsustamismenetlus ei oleks asjakohane tehniliste sätete puhul, mida on vaja pidevalt ajakohastada. Seega tuleks need vastu võtta vastavalt kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Muudatuses 120 nõutakse kaasotsustamismenetlust, et võtta vastu määrus ühtsete põhimõtete kohta direktiivi 91/414/EMÜ VI lisa nõuete inkorporeerimise kohta. Komisjon ja nõukogu leiavad, et see on tehniline täiendus (juba olemasolevate nõuete ülekandmine), kus põhitekstile lisatakse vähetähtsaid elemente ja nad soovitavad seetõttu konsulteerimist nõuandekomitees.

Mõnedel juhtudel lisas komisjon, et on vaja sätteid kiireloomulisuse ja tõhususe kohta. Näiteks tuleb tõhusalt kinni pidada heakskiidu uuendamise tähtaegadest ja teatada otsekohe, kui ilmneb oht inimeste või loomade tervisele.

3.3. Nõukogu esitatud uued sätted

Nõukogu lisas mõned tehnilised mõisted (näiteks tehniline kasutaja, asjakohane metaboliit, lisand jne) artiklisse 3.

Artiklisse 4 lisati mõned täiendavad nõuded taimekaitsevahendite kasutamisel just joogiveega seoses; need nõuded on kooskõlas mõnede muudatustega, mille esitas Euroopa Parlament muudatuses 255.

Nõukogu lisas artikli 4 lõikesse 7 erandi II lisas esitatud heakskiitmise kriteeriumide suhtes. Erandiga lubataks heaks kiita aineid, mis ei vasta ühele konkreetsele heakskiitmise kriteeriumile (ained, mis ei ole kantserogeensed ega 2. kategooria viljakust kahjustavad mürkained ning ei kahjusta sisesekretsioonisüsteemi, nagu on sätestatud II lisa punktides 3.6.3, 3.6.4, 3.6.5 ja 3.8.2).

Artiklisse 14 lisati toimeainete heakskiitmiste uuendamise ajad (maksimaalselt 15 aasta järel või erandkorras, artikli 4 lõikes 7 ettenähtud erandite puhul maksimaalselt viie aasta järel).

Nõukogu lisas, et komisjon peab taimekaitseainete ja sünergistide puhul kindlaks määrama nõutavad andmed (artikkel 25). Nõukogu nägi ka ette, et samaväärsuse hindamist (artikkel 37) ja heakskiitmise kriteeriume (II lisa punktid 3.6–3.9) tuleb kohaldada ka taimekaitseainete ja sünergistide puhul ning mitte ainult toimeainete puhul.

Uue artikliga 29a antakse liikmesriikidele õigus anda teatavate tingimuste täitmise korral (toimiku lõplik valmimine, hindamismenetluse hilinemine, vastavus kehtestatud piirnormidele) ajutisi lube . See säte on üldjoontes kooskõlas Euroopa Parlamendi muudatusega 281.

Artiklis 35 selgitatakse, et toimiku hindamisel praeguste teaduslike ja tehnikaalaste teadmiste taustal, tuleb kasutada dokumente, mis olid kättesaadavad taotluse esitamise ajal. See säte on kooskõlas Euroopa Parlamendi muudatusega 136.

Sätted, mis käsitlevad vastastikust tunnustamist ja tsoonidesse jagamist (põhjendus 24, artiklid 35, 39 ja 78a ning I lisa), paigutati muudatusettepaneku tekstis ümber osaliselt muudetud kujul. Lisaks komisjoni ettepanekule oleks võimalik ka vabatahtlik vastastikune tunnustamine nende taimekaitsevahendite puhul, mida mõnes teises tsoonis on lubatud või mis sisaldavad asenduskõlblikku ainet (artikkel 39), ajutiste lubade puhul või nende taimekaitsevahendite puhul, mis sisaldavad erandina artikli 4 lõike 7 alusel heaks kiidetud toimeainet. Seemnete töötlemisel või tühjades ruumides /konteinerites kasutamise puhul on kohustuslik vastastikune tunnustamine ELi tasandil. Töödeldud seemnete turuleviimist käsitlevad sätted lisati eraldi artiklina.

Nõukogu lisas ka menetluse, mis võimaldab põllumajandustegevusega seotud ametiasutustel või teadusasutustel, põllumajanduse kutseorganisatsioonidel või professionaalsetel kasutajatel kohaldada liikmesriigis läbiviidavat vastastikust tunnustamist, isegi kui loa omanik ei ole vastavat taotlust esitanud või kui ta ei toeta seda.

Ühises seisukohas on alles jäetud kohustuslik vastastikune tunnustamine, kuid erandina (artikli 35 lõige 3) lubatakse arvestada kohalike tingimustega ja erandkorras võib liikmesriik keelduda loa andmisest põhjendusega, et tegemist on konkreetse ja õigustatud ohuga tervisele või keskkonnale, mida muud moodi ei saa vältida.

Nõukogu lisas sätte seemnete töötlemise kohta (uus põhjendus 26a ja artikkel 47a), millega nähakse ette täiendavad märgistamisnõuded töödeldud seemnetele ning antakse liikmesriikidele õigus keelduda töödeldud seemnete kasutamisest, kui need seemnete töötlemisel kasutatud taimekaitsevahendid võivad olla väga ohtlikud.

Loa uuendamiseks või läbi vaatamiseks vajalike uuringute puhul on ette nähtud täiendav kahe aasta ja kuue kuu pikkune andmekaitseperiood (artikkel 56).

Mõned muudatused tehti artiklis 60, mille sätestatakse konfidentsiaalsuse põhimõtted. Need muudatused on peamiselt tehnilist laadi ja selgitavad erinevust ettevõtete kaubandusõiguste ning isikute eraelu puutumatuse ja isikupuutumatuse kaitse vahel.

Nõukogu jättis artiklis 65 välja kõik konkreetsed viited, mis olid komisjoni esialgses ettepanekus tehtud määrusele (EÜ) nr 882/2004 (milles käsitletakse sööda- ja toidu järelevalvet ja kontrolli ) ja milles nõuti, et need kontrollid peavad olema samaväärsed, kuid samas jättis alles nõukogu põhjenduses 38 esitatud viite sellele määrusele.

Artiklisse 78 lisas nõukogu sätted, millega nähakse ette erandid abiainete kasutamiseks taimekaitsevahendites ja koostatakse abiainete kasutamise töökava.

Artiklis 78a nähakse ette lubade vastastikuse tunnustamise, tsoonidesse jagamise ja heakskiitmise kriteeriumide läbivaatamine komisjoni aruande põhjal ning viie aasta jooksul.

Nõukogu muutis sõnastust II lisa punktides 3.6.2–3.6.5 ja 3.8 (heakskiitmise kriteeriumid). 1. või 2. kategooria mutageene ei tohi taimekaitsevahendites kasutamiseks heaks kiita. Kantserogeenseid või reproduktiivse toksilisusega aineid, samuti sisesekretsiooni kahjustavaid aineid, tohib heaks kiita ainult juhul, kui nende ainete kokkupuude inimeste või keskkonnaga (ainult sisesekretsiooni kahjustavate ainete puhul) on tühine. Mis tingimustel loetakse kokkupuude tarbijaga tühiseks, on selgitatud viitega määrusele (EÜ) nr 396/2005 (milles sätestatakse jääkide piirnormid).

3.4. Peamised probleemid ühise seisukoha vastuvõtmisel

Õiguslik alus

Komisjoni ettepanek põhineb artiklil 37 ja artikli 152 lõike 4 punktil b, mis on mõlemad põllumajandusliku taustaga. Komisjoni seisukohast on tegemist põllumajandusvaldkonda käsitleva ettepanekuga, sest taimekaitsevahenditest loobumine mõjutaks põllumajandustulu (põhjendus 6). Artikkel 37 on asjakohane alus kõigi põllumajandustoodete tootmise ja turustamisega seonduvate eeskirjade jaoks, mis aitavad kaasa ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide täitmisele. Komisjoni ettepanek selgitab, milliseid tooteid tohib põllul kasutada, seega on see otseselt seotud põllumajandusliku tootmisega. Põllumajandusliku tootmise keskkonnasõbralike viiside soodustamine on samuti üks ühise põllumajanduspoliitika eesmärkidest.

Artikli 152 lõike 4 punktis b sätestatakse fütosanitaaria valdkonna meetmed, mille otsene eesmärk on inimeste tervise kaitse.

Ühisseisukohaga lisatakse artikkel 95 (ühisturg) ning kustutatakse artikli 152 lõike 4 punkt b. Komisjon kiitis selle kompromissi heaks, kuid esitas ka kirjaliku avalduse.

Artikkel 56: andmekaitse

Komisjoni ettepanekus nähakse ette, et andmekaitseperiood on 10 aastat. Ühises seisukohas nähakse ette, et seda perioodi võib pikendada teatud juhtudel kuni 13 aastani (nt vähem tähtsate põllukultuuride puhul). Selles ettepanekus nähakse ka ette, et toimeaine heakskiitmise iga uuenduse või läbivaatamise järgselt pikeneb andmekaitseperiood kaks ja pool aastat.

Vähem tähtsate põllukultuuride kasutamise pikendamise puhul ettenähtud täiendav andmekaitseperiood, mille kohta tegi ettepaneku ka Euroopa Parlament (muudatus 196), ei ole sellega vastuolus. Siiski võib toimeaine lubade uuenduste puhul ettenähtud täiendava andmekaitse nõue häirida geneerilisi tooteid tootvate ettevõtete kaupade turulepääsu. Komisjon ei kiitnud heaks eesistujariigi ettepanekut kehtestada viie aastane andmekaitseperiood toimeaine lubade uuenduste puhul, kuid ta aktsepteeris kompromissina kahe ja poole aastase perioodi. Euroopa Parlament viitas oma muudatusettepanekus 194 täiendavate andmete kaitsele, mida on vaja selleks, et muuta õigusakti.

Artikkel 65: järelevalve ja kontroll

Komisjon kiitis heaks, et artiklist 65 kustutatakse konkreetsed viited määrusele (EÜ) nr 882/2004 (milles käsitletakse sööda- ja toidu järelevalvet ja kontrolli). Need viited vähendaksid järelevalve ja kontrolli rakendusmeetmete kohaldamisala. Ühise seisukoha põhjenduses 38 viidatakse siiski endiselt määrusele (EÜ) nr 882/2004. Seega on rakendusmeetmetel samad eesmärgid.

Heakskiitmise kriteeriumid

Komisjoni ettepanekus on sätestatud toimeaine heakskiitmise kriteeriumid. Komisjon tegi ettepaneku, et kantserogeenseid aineid, mutageene või 1. või 2. kategooria alla kuuluvaid paljunemisvõimet kahjustavad mürkaineid (liigitatud või liigitamisele kuuluvad) (1. kategooria: piisavalt tõendeid ohu kohta inimestele; 2.kategooria: võib kindlalt eeldada toimet inimesele) või aineid, mis kahjustavad sisesekretsioonisüsteemi, ei tohi heaks kiita muul juhul, kui ainult siis, kui nende toime on tühine.

Ühises seisukohas säilitatakse komisjoni lähenemine ja muudetakse heakskiitmise kriteeriume mutageenide suhtes rangemaks, st jäetakse mutageenid välja. Veelgi enam, kantserogeensed ained, paljunemisvõimet kahjustavad mürkained ja sisesekretsioonisüsteemi kahjustavad ained, mida võidi heaks kiita, kui nende toime oli tühine, liigitati asenduskõlblike ainete kategooriasse juhtudel, kui taimekaitsevahendi luba antakse liikmesriigi tasandil (II lisa punkt 4 lõigud 5 ja 6).

Erandina (artikkel 4 lõige 7) nähakse ette, et kui puuduvad vahendid, millega kontrollida, kui tõsine on oht taimetervisele, oleks võimalik kiita toimeaine heaks maksimaalselt viieks aastaks, isegi kui aine ei vasta loetletud kriteeriumidele. Nende kasutamisel rakendataks siiski riskide vähendamise meetmeid, et vähendada nende toimet inimestele. Toidus ja söödas esinevate jääkide piirnormid määrataks nende puhul tavamenetluse alusel. Kõnealused ained ei kuuluks ka nende ainete hulka, mille vastastikune tunnustamine on kohustuslik (artikkel 40 lõige 2 punkt d). Erandit ei kohaldata ka kantserogeensete ainete ja 1. kategooria alla kuuluvate paljunemisvõimet kahjustavate mürkainete puhul.

Lisaks artiklile 14 (aine heakskiitmise uuendamine) on selgitatud, et nende ainete heakskiitmise uuendamine ei toimu 15 aasta järel (nagu muude ainete puhul), vaid vähemalt iga viie aasta järel.

Komisjon koostas kirjaliku avalduse, milles selgitatakse, kuidas komisjon seda erandit kohaldab.

4. KOKKUVÕTE

Komisjon on seisukohal, et ühises seisukohas kajastuvad täielikult nii komisjoni algse ettepaneku põhielemendid kui ka paljude Euroopa Parlamendis esimesel lugemisel tehtud muudatuste põhimõtted.

Seepärast kiidab komisjon nõukogus kvalifitseeritud häälteenamusega vastuvõetud ühise seisukoha heaks.

5. KOMISJONI AVALDUSED

KOMISJON ESITAS KAKS kirjalikku avaldus, mis on lisatud.

LISA

KOMISJONI AVALDUSED

(1) „Komisjon mõistab, et menetlus, millega võimaldatakse toimeaine heakskiitmist kõige rohkem viieks aastaks isegi juhul, kui aine ei vasta loetletud heakskiitmise kriteeriumidele, on erandlik toimeaine heakskiitmise tavamenetluse suhtes. Komisjon rõhutab, et seda erandit kohaldatakse ainult juhtudel, kui esitatakse dokumenteeritud tõendusmaterjalid, mis näitavad, et puuduvad muud vahendid, millega kontrollide ohtu taimetervisele. Heakskiitmise otsus tehakse komiteemenetluse alusel, seega on kõik liikmesriigid kaasatud hindamisse ja mitte ainult toimeaine toimiku hindamisse, vaid ka nende dokumentide hindamisse, mis näitavad, et alternatiivid puuduvad. Võimaliku heakskiitmise ettepaneku aluseks on väga rangete tingimuste täitmine, sealhulgas riskide vähendamise meetmete võtmine, mis moodustavad heakskiitmise otsuse osa ja mille eesmärk on muuta toime inimestele ja kokkupuude keskkonnaga võimalikult väikseks.”

(2) „Komisjonil on kahju, et asutamislepingu artikli 152 lõike 4 punkt b ettepaneku õiguslikust alusest välja jäetakse. Käesoleva ettepaneku üks põhieesmärke on saavutada inimeste ja loomade tervise kõrge tase ning kaitsta keskkonda.

Et õigusloome protsess edasi liiguks ja kavandatud määrus võimalikult kiiresti vastu võetaks, aktsepteerib komisjon nõukogu ühist seisukohta, sest saavutatud kompromiss tervikuna on kooskõlas komisjoni ettepaneku eesmärkidega.

Kui Euroopa Parlament teisel lugemisel taasesitab artikli 152 ettepaneku õiguslike aluste juurde lisamiseks, jätab komisjon endale õiguse nõustuda Euroopa Parlamendi muudatusega.”