ET Euroopa Liidu Teataja C 78/9

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 78/05

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1).

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

„COPPA DE CORSE”/„COPPA DE CORSE — COPPA DI CORSICA”

EÜ nr: FR-PDO-0005-0992-26.04.2012

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus:

„Coppa de Corse”/„Coppa de Corse — Coppa di Corsica”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Päritolunimetusega „Coppa de Corse”/„Coppa de Corse — Coppa di Corsica” toodet valmistatakse kohalikku Nustrale tõugu sea seljatükist, mis soolatakse, kuivatatakse ja laagerdatakse.

Soolamis-, kuivatamis- ja laagerdamisetapid kestavad vähemalt viis kuud, millest laagerdamine rohkem kui kaks kuud (viimane valmistusetapp, mis leiab aset üksnes looduslikes keskkonnatingimustes ja mis on toote tekstuuri, lõhna ja maitse saavutamiseks äärmiselt oluline).

Toote iseloomulikud omadused on järgmised: pikkus jääb vahemikku 25–35 cm, kuju on silindriline ja kuivkaal vahemikus 0,8–2,2 kg.

Toode on topitud seasoolde või kaetud searasvakihiga ja kinnitatud nööriga või mässitud võrgu sisse.

Õlise välimusega viilutatud toode koosneb väherasvasest, marmorjast lihast, mille ühtlane värvus võib olla punane kuni sügavpunane. Lihasisene rasv on valge kuni roosa värvusega.

Peki ja tailiha suhe jääb vahemikku 30–50 %.

Toote „Coppa de Corse”/„Coppa de Corse — Coppa di Corsica” tekstuur on tihke ja pehme.

Toode on väga aromaatne (puuviljaline aroom, milles on tunda metspähkli-, seene- või tammist nüanssi), maitse on iseloomulikult soolane, vahel ka piprase noodiga.

Võimalik on ka kerge suitsune aroom ja maitse ning või maitse.

Toode on järgmiste keemiliste, füüsikaliste ja biokeemiliste omadustega (% kuivtootest/võrdluslihasest serratus ventralis):

— peki rasvasisaldus kokku ≥ 89 %;

— soolasisaldus vahemikus 6,5–10 %;

— lihasesisese rasva sisaldus ≥ 6 %;

— nitritite ja nitraatide jäägid;

— tailiha niiskusesisaldus vahemikus 45–55 %;

— oleiinhape ≥ 45 %.

Toodet võidakse turustada tervena, viilutatuna vaakumpakendis või portsjonitena, mille kaal on vähemalt 200 g.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Rümpade omadused

Toote valmistamiseks kasutatavad searümbad saadakse Nustrale tõugu sigadelt, kelle tapavanus on 12–36 kuud ja rümba kaal vahemikus 85–140 kg. Peki paksus jääb vahemikku 2,5–6 cm.

Tänu tõuomadustele, kõrgele tapavanusele, vabapidamisele ning kastanitel ja/või tammetõrudel põhinevale lõppsöödale saadakse eriliste omadustega tooraine: suure rasvasisalduse ja rasva erilise kvaliteediga punane kuni tumepunane liha.

Värske liha omadused

— viienda ribi juurest lõigatud seljatükk,

— kaks tükki sea kohta,

— kergelt kaardus silindriline kuju,

— osaliselt rasvatustatud,

— värske toote kaal 1,3–3,3 kg,

— töötlemine miinuskraadide juures (jahutamine, külmutamine jne) on keelatud.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Pärast emapiimast võõrutamist kasvatakse loomi karjamaal. Karjatatavad loomad liiguvad karjadena metsades ja niitudel. Loomade haldamine sõltub muu hulgas sööda kättesaadavusest ja aastaaegadest.

Loomad leiavad osa oma söödast ise karjamaadelt (rohi, juured, mugulad jne). Seakasvataja toob karjale kasvatusalal 2 kg täiendsööta päevas sea kohta. Täiendsööt koosneb söödasegu kaalu ja kaalutud keskmisena arvestatuna vähemalt 90 % ulatuses teraviljast, õliseemnetest, liblikõielistest taimedest ja nende saadustest, kusjuures vähemalt 60 % moodustavad teraviljad ja nende saadused (nisu, oder, mais). Maisi kasutamine täiendsöödas tuleb lõpetada vähemalt 45 päeva enne lõppetapi algust.

Lõppetapp viiakse läbi oktoobrist märtsini ja see kestab vähemalt 45 päeva. Sel ajal toituvad loomad üksnes tammetõrudest ja kastanitest, mida nad otsivad lõppetapi karjamaadel (tamme- ja kastanisalud) liikudes vähemalt esimese 30 päeva jooksul. Seejärel võib täiendsöödana anda otra. Odraratsioon sea kohta on vähem kui 4 kg päevas. Seakasvataja antavad päevased odrakogused ei tohi lõppetapil ületada 30 % kastanitest ja/või tammetõrudest koosneva sööda kogusest.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kõik tootmisetapid (sünd, kasvatamine, lõppetapp, sigade tapmine, lihatoodete töötlemine ja laagerdamine) peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Tükeldamine, viilutamine ja pakendamine leiavad aset geograafilises piirkonnas järgmistel põhjustel:

— ainult nii on võimalik säilitada organoleptiline kvaliteet toodete ladustamisel ja käsitlemisel;

— ainult nii on võimalik tagada toodete kontroll, jälgitavus ja uuesti märgistamine.

Viilutamine toimub üksnes nuga kasutades käsitsi, et vältida liha soojenemist, mis võib toote organoleptilisi omadusi halvendada. Lubatud on kasutada viilutamisnuga ja lõikelauda.

Enne toote viilutamist eemaldatakse ümbritsev seasool või pinnal olev searasv.

Pärast toote portsjoniteks jagamist ja viilutamist pannakse see kohe vaakumpakendisse.

Tailihale on iseloomulik punane kuni sügavpunane värvus. Kuna tootes ei kasutata peale soola muid säilitusaineid (mis võimaldavad vähendada oksüdatsiooni ja stabiliseerida seega toote värvust), on väga oluline panna see viivitamata vaakumpakendisse, et vältida liha tumenemist.

Rasv, mida iseloomustavad eripärane maitse, aroom, värvus ja läige, rääsub õhu käes kergesti, mis omakorda kinnitab vajadust pakendada toode viivitamata vaakumpakendisse.

Käsiteldav toode pakendatakse tervikuna 12 tunni jooksul.

Nimetatud tegevuste eesmärk on vältida toote moondumist, eelkõige organoleptiliste omaduste osas.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Kõigi lihatoodete suhtes kohaldatavate eeskirjade kohastest tähistustest olenemata on igal KPNiga „Coppa de Corse”/„Coppa de Corse — Coppa di Corsica” tootel märgis, millel on esitatud järgmine teave:

— päritolunimetus „Coppa de Corse”/„Coppa de Corse — Coppa di Corsica”;

— Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse tähis pärast seda, kui toode on Euroopa Liidus registreeritud.

Lõppetapis ainult kastanitest ja/või tammetõrudest toitunud sigadest valmistatud toodete märgisel võib olla märge „finition châtaigne et/ou gland” (lõppetapis söödetud kastanite ja/või tammetõrudega) või „porcs finis à la châtaigne et/ou au gland” (sead, keda on lõppetapis söödetud kastanite ja/või tammetõrudega) või „100 % châtaignes/glands” (100 % kastaneid/tammetõrusid).

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Kaitstud päritolunimetusega „Coppa de Corse”/„Coppa de Corse — Coppa di Corsica” määratletud geograafiline piirkond põhineb kommuunidel, mille füüsiline keskkond vastab tootega „Coppa de Corse”/„Coppa de Corse — Coppa di Corsica” seotud kasvatamis- ja töötlemistingimustele, hõlmates seega kogu Korsika territooriumi, välja arvatud rannikuala, mis ei vasta nimetatud toote valmistamistingimustele.

Geograafiline piirkond hõlmab Corse du Sudi ja Haute-Corse’i departemangude järgmisi kommuune:

Corse du Sudi departemang: Afa, Ajaccio, Alata, Albitreccia, Ambiegna, Appietto, Arbellara, Arbori, Arro, Bastelicaccia, Belvédère-Campomoro, Bonifacio, Calcatoggio, Cannelle, Cargèse, Casaglione, Casalabriva, Cauro, Coggia, Cognocoli-Monticchi, Conca, Coti-Chiavari, Cuttoli-Corticchiato, Eccica-Suarella, Figari, Fozzano, Grosseto-Prugna, Lecci, Lopigna, Loreto-di-Tallano, Marignana, Monacia-d'Aullène, Olmeto, Olmiccia, Osani, Ota, Partinello, Piana, Pianottoli-Caldarello, Pietrosella, Pila-Canale, Porto-Vecchio, Propriano, Sainte-Lucie-de-Tallano, San-Gavino-di-Carbini, Sant'Andréa-d'Orcino, Sari-Solenzara, Sarrola-Carcopino, Sartène, Serra-di-Ferro, Serriera, Sollacaro, Sotta, Vico, Viggianello, Villanova, Zonza.

Haute-Corse’i departemang: Aghione, Aléria, Algajola, Antisanti, Aregno, Barbaggio, Barrettali, Bastia, Belgodère, Biguglia, Borgo, Brando, Cagnano, Calenzana, Calvi, Canale-di-Verde, Canari, Castellare-di-Casinca, Centuri, Cervione, Chiatra, Corbara, Ersa, Farinole, Furiani, Galéria, Ghisonaccia, Giuncaggio, L'Ile-Rousse, Linguizzetta, Lucciana, Lugo-di-Nazza, Lumio, Luri, Meria, Monte, Montegrosso, Monticello, Morsiglia, Nonza, Novella, Occhiatana, Ogliastro, Oletta, Olmeta-di-Capocorso, Olmeta-di-Tuda, Olmo, Palasca, Pancheraccia, Patrimonio, Penta-di-Casinca, Pietracorbara, Pietroso, Piève, Pigna, Pino, Poggio-di-Nazza, Poggio-d'Oletta, Poggio-Mezzana, Prunelli-di-Casacconi, Prunelli-di-Fiumorbo, Pruno, Rapale, Rogliano, Rutali, Saint-Florent, San-Gavino-di-Tenda, San-Giuliano, San-Martino-di-Lota, San-Nicolao, Santa-Lucia-di-Moriani, Santa-Maria-di-Lota, Santa-Maria-Poggio, Santa-Reparata-di-Balagna, Santo-Pietro-di-Tenda, Serra-di-Fiumorbo, Sisco, Solaro, Sorbo-Ocagnano, Speloncato, Taglio-Isolaccio, Talasani, Tallone, Tomino, Tox, Urtaca, Vallecalle, Valle-di-Campoloro, Ventiseri, Venzolasca, Vescovato, Vignale, Ville-di-Paraso, Ville-di-Pietrabugno, Volpajola.

Määratletud piirkonda ainult osaliselt kuuluvate kommuunide omavalitsusse on jäetud kaart, kus määratakse kindlaks geograafilise tootmispiirkonna piir. Kõnealuste kommuunide puhul saab kaardistatud piirkonnaga tutvuda riigi pädeva asutuse veebisaidil kooskõlas Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri (INSPIRE) direktiivi nõuetega.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Korsika looduskeskkond on tõeliselt erakordne, seda nii kliima, pinnamoe ja mullastiku kui ka ökosüsteemide toimimise poolest.

Geoloogilisest vaatenurgast võib eristada läänes Hertsüünia orogeneesi kuuluvat Korsikat, kus peamised kivimid on graniit, granuliit ja porfüür, mis moodustavad väga teravatipulisi mägesid. Korsika kirdeosa on alpikeskkonnaga, kus leidub kiltkivi ja settekivimitega kaetud alasid ning kus mäed on madalamad ja mäetipud laugemad. Kliimavööndid ja mullastik võimaldavad rikkaliku taimestiku teket ja soodustavad teatavat tõugu sigade kasvatamiseks vajalike taimede levikut.

Korsikal valitseb vahemereline kliima, kuid kuna tegemist on saarega ja kuna mitmekesine pinnamood loob erinevaid kõrgusi ja karjamaad asuvad eri ilmakaartes, ei ole kliima kõikjal sugugi ühesugune ning orgudes ja isegi lähestikku asetsevatel mäenõlvadel võib esineda väga suuri erinevusi.

Korsika praegune vahemereline taimestik pärineb peamiselt kiviajast. Eraldatus on aidanud kaasa liikide arengule ja suur osa Korsika taimedest ongi kohalikku päritolu.

Eri taimevööndite hulgas esineb mõõdukalt niiske vahemereline vöönd, kus kasvavad korgi- ja iilekstammed. Kõige enam esineb nimetatud vööndis võsastikke.

Niiskes vahemerelises vööndis kasvavad kastanipuud. Selles vööndis kaovad oliivipuud, mille leviku ülempiir ühtib kastanipuude alampiiriga.

Korsika on seega metsanduspiirkond, kuna sealsed mullastiku- ja kliimatingimused on metsade kasvuks väga soodsad. Eelkõige kastanipuid ja tammesid kasvab kõikjal saarel.

Lihatoodete valmistamise traditsioon on pikk. Koos piimatoodetega on need juba ammustest aegadest olnud üks tähtsamaid loomse valgu allikaid saare traditsioonilises toiduvalikus.

Praegused kasvatamissüsteemid on jätk traditsioonilisele karjatamistavale, mis tähendas seakarja viimist mägistele metsaaladele või suvekarjamaadele olenevalt sellest, kus oli saadaval rohkem looduslikku sööta.

Kohalik Nustrale seatõug on Iberico tüüpi. See maalähedane loom sobib eriti hästi sellist tüüpi kasvatamiseks ja oskab leitud looduslikke ressursse küllaltki hästi ära kasutada. Emised juhivad karja eri karjamaadele, mis on üsnagi mitmekesised (metsasalud, suvised rohumaad jne). Karjamaad võivad ka vahelduda sõltuvalt aastaajast ja piirkonnas kättesaadavast söödast.

Seakasvataja toob karjamaale kasvu jaoks äärmiselt vajalikku lisasööta, mida põrsad saavad emapiimast võõrutamisest kuni kasvuaja lõpuni. Sead otsivad karjamaalt ka ise sööta (rohtu, juuri, mugulaid jne).

Lõppetapis lastakse sead tammetõrude ja kastanite valmimise ajal tammikutesse ja kastanisaludesse. Nad söövad sügis- ja talveperioodil peamiselt kastaneid ja/või tammetõrusid. Ainus lubatud täiendsööt on oder.

See on võtmetähtsusega etapp, millel on otsene mõju kaalus juurdevõtmisele ja rasva kvaliteedile (rohkesti monoküllastumata rasvhappeid ja vähe küllastunud rasvhappeid).

Kasvatuspiirkonna kliimatingimused on tinginud vajaduse kasutada sobivaid säilitusmeetodeid. Seega on loomulik valik olnud kuivatatud lihatooted, mida valmistatakse soolamise ja kuivatamise teel.

Kuna tööstuslikud külmutusseadmed võeti kasutusele alles 19. sajandi lõpus, kasutasid saare elanikud looduse pakutavaid võimalusi. Seepärast leidsid ja leiavad loomade tapmine ja liha töötlemine veel praegugi aset vastavalt aastaajale. Niisiis on toodet „Coppa de Corse”/„Coppa de Corse — Coppa di Corsica” võimalik tarbida alates aprillist kuni hiljemalt novembrini. Toodet süüakse peamiselt suvel, mil sellest on saanud igapäevane tarbetoode. Seda süüakse enamikus Korsika majapidamistes peamiselt eelroaks.

Töötlemisel kasutatakse looduslikke menetlusi. Valmistusprotsessis kasutatakse endiselt soola, pipart või paprikapulbrit (säilitusaineid ei lisata), mis olid ka varasematel aegadel saadaval. Liha kuivatatakse kohalikest lehtpuudest tekitatud soojuses.

Laagerdamise kestus ja traditsioonilised tingimused (looduslikus koopas ja toatemperatuuril) võimaldavad saavutada erilised organoleptilised omadused, eelkõige lõhna, maitse ja tekstuuri osas.

5.2. Toote eripära:

Toote „Coppa de Corse”/„Coppa de Corse — Coppa di Corsica” iseloomulikud omadused on järgmised:

— viilutatud toode sisaldab tailiha, mis on vastavalt lihastes leiduvale pigmendile ühtlast punast kuni sügavpunast värvi;

— tailiha on marmorjas, mis tuleneb lihasisese rasva sisaldusest (vähemalt 6 %);

— viilutatud toode on õlise välimusega, mis tuleneb kõrgest oleiinhappe sisaldusest;

— viilutatud toote tekstuur on intensiivse lipolüüsi tulemusena suhteliselt pehme;

— toode on väga aromaatne (puuviljaline aroom, milles on tunda metspähkli-, seene- või tammist nüanssi), maitse on iseloomulikult soolane, mis tuleneb selle soolasisaldusest (6,5–10 %), vahel esineb ka piprast nooti.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Nustrale tõugu sigade kasutamine on nimetatud piirkonnas määrava tähtsusega. Selle kohaliku tõu maalähedus, võime taluda olulisi ilmastiku- ja söödavaliku muutusi ja koguda piisava sööda olemasolu korral kiiresti rasvavarusid ja kasvatamistingimused on ainulaadsed ja äärmiselt hästi kohandunud piirkonnaga (mägised alad, kasvatamine karjamaadel, pikk tootmistsükkel (kõrge tapavanus, samas kui rümba kaal jääb alla 140 kg), sööt, mis põhineb eriti lõppetapis loodusressurssidel).

Ekstensiivse seakasvatusega tegelevatel ettevõtetel on peaaegu kõikjal Korsikal käepärast külluslik söödavaru – kastanipuud ja iilekstammed kasvavad nii inimeste kujundatud looduslikes metsades kui ka aladel, kus tegeldakse agrometsandusega.

Tõu kohanemisvõime ja kättesaadavad loodusressursid võimaldavad saada toote, mille kvaliteet ilmneb selle punases kuni sügavpunases värvuses, märkimisväärses rasvkoes (peki ja tailiha suhe ning marmorjas tekstuur) ja kuivtoote kaalus, mis jääb alla 2,2 kg.

Lisaks on lõppetapil otsene mõju

— looma kaalus juurdevõtmisele, eelkõige suureneb nahaaluse rasva kogus (üle 2,5 cm) ja

— rasva kvaliteedile (rohkesti monoküllastumata rasvhappeid ja vähe küllastunud rasvhappeid).

Selline sealiha sobib hästi soolamiseks. Soolamisprotsess, kus ainsa säilitusainena kasutatakse meresoola, annab tulemuseks lõpptoote selgelt tuntava soolase maitse.

Nimetatud sealiha võib seega laagerdada pikalt looduslikes keskkonnatingimustes. Tulemuseks saadakse ainulaadsed organoleptilised omadused, nagu tihke ja pehme tekstuur ja rikkalik aroomibukett.

Suhteliselt kõrge soolasisalduse ja pika tootmistsükli (kuivatamine ja laagerdamine) tulemusena toimub proteolüüsi vähe ja lipolüüsi palju, mis annab tootele iseloomulikud organoleptilised omadused, eelkõige selle tihke ja pehme tekstuuri.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

http://agriculture.gouv.fr/IMG/pdf/CDCCoppaDeCorse_cle073621.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta.

(3) Vt joonealust märkust 2.