EUROOPA KOMISJON Brüssel,15.11.2017 COM(2017) 669 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA ÜLEMKOGULE JA NÕUKOGULE



Euroopa rände tegevuskava eduaruanne {SWD(2017) 372 final}



1. SISSEJUHATUS Alates Euroopa rände tegevuskava vastuvõtmisest 2015. aasta mais on EL kasutanud arvukate pagulas- ja rändekriisiga seotud probleemide lahendamisel terviklikku lähenemisviisi. 2017. aasta septembris avaldatud tegevuskava vahekokkuvõttes hindas komisjon kriisile reageerimisel tehtud edusamme ja tegevuskavas ette nähtud meetmete rakendamist üldiselt. Euroopa Ülemkogu võttis oma 2017. oktoobri kohtumisel teadmiseks kõigis valdkondades saavutatud tulemused ja kutsus üles neid konsolideerima. Euroopa Komisjon on jätkanud tööd Euroopa rände tegevuskava kõigi eri osadega. Edusammude jälgimiseks ning ELi institutsioonide ja liikmesriikide võetud kohustuste täitmise, sealhulgas Euroopa Ülemkogu järelduste tõenditepõhise hindamise võimaldamiseks on komisjon esitanud korrapäraselt eduaruandeid ELi-Türgi avalduse elluviimise, ümberpaigutamist ja ümberasustamist käsitlevate nõukogu otsuste täitmise, Euroopa piiri- ja rannikuvalve toimivuse tagamise ning ELi ja kolmandate riikide partnerlusraamistikus tehtud edusammude kohta. Iga töösuund mõjutab ELi tegevuse üldist tõhusust. Nagu vahekokkuvõttes teatati, kajastab ja tugevdab käesolev aruanne terviklikku lähenemisviisi, koondades kokku eri tegevussuunad. Koos lisades esitatud teabega tutvustatakse selles kõige olulisemaid arengusuundi alates viimaste aruannete esitamisest 6. septembril ja tehakse kindlaks põhimeetmed, mis eeldavad asjaomastelt osalejatelt järelmeetmeid, eelkõige pidades silmas detsembris toimuvat järgmist Euroopa Ülemkogu. 2. OLUKORD PEAMISTEL RÄNDETEEDEL Vahemere idaosa rändetee Võrreldes olukorraga, mis valitses enne ELi-Türgi avalduse rakendamist 2016. aasta märtsis, on rändeliikumine Vahemere idaosa rändeteel piiratud. Saabumiste arv Kreeka saartele on alates 2017. aasta varasuvest siiski suurenenud, kuid see on aastaaega arvesse võttes tavapärane. Rändesurve suurenemine on jätkunud alates augusti keskpaigast: septembris ja oktoobris ületati piiri ebaseaduslikult keskmiselt 198 korda päevas võrreldes 99 korraga 2016. aasta samal perioodil. Alates 2017. aasta algusest Kreeka saartele saabunud rändajate hulgas on kõige arvukamalt Süüria (39 %), Iraagi (17 %), Afganistani (10 %) ja Pakistani (6 %) kodanikke. Märke on olnud ka rändajatest, kes üritavad Türgist lahkuda muid teid pidi kui Egeuse mere kaudu. Kuigi ebaseaduslike piiriületuste avastamiste arv Türgit Bulgaariast eraldaval maismaapiiril püsib väikesena, on hiljuti suurenenud ebaseaduslike piiriületuste arv Türgist Kreekasse maismaapiiri kaudu (ajavahemikul 4. septembrist 9. novembrini keskmiselt 29 tuvastatud juhtumit päevas võrreldes 20 tuvastatud juhtumiga varasema kuue kuu jooksul). Seni on 2017. aastal Kreeka mandriossa saabunud peamiselt Türgi (37 %), Süüria (27 %), Pakistani (15 %) ja Iraagi (12 %) kodanikud. Seevastu tundub praegu, et suve jooksul on lakanud saabumised üle Musta mere Türgist Rumeeniasse. Samuti tullakse vähesel määral, kuid see-eest pidevalt, Türgist Itaaliasse (2017. aastal seni 3 676 inimest). 2017. aastal registreeriti ka mitu saabumist Türgist Küprosele (2017. aastal seni 917 inimest). Lääne-Balkani rändetee Ehkki tabatud ebaseaduslike rändajate arv Lääne-Balkani rändetee sisenemiskohtades on stabiliseerunud madalal tasemel, on mõned rändetee lõpus asuvad liikmesriigid teatanud, et nende territooriumile jõuab jätkuvalt märkimisväärsel arvul rändajaid ja varjupaigataotlejaid. Suurem osa tabatutest ei ole Eurodac-süsteemis registreeritud, millest võib järeldada, et paljudel ebaseaduslikel rändajatel on õnnestunud märkamatult edasi liikuda. Selle probleemi lahendamine eeldab nende liikmesriikide, Europoli ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti vahelist koostööd. Vaja on jätkuvat valvsust, kasutades sealhulgas täielikult ära komisjoni juhitavaid kaks korda nädalas toimuvaid videokonverentse. Vahemere keskosa rändetee Merd pidi tulijad kasutavad jätkuvalt kõige rohkem Vahemere keskosa rändeteed. Üldine rändeolukord on viimastel kuudel stabiliseerunud: alates juuli keskpaigast on vähenenud teeleasumine Liibüast. Kuigi Itaaliasse saabujate arv oli varasuvel märkimisväärselt suurem, jätkub septembris teatatud saabujate üldarvu langustrend: praegu on see võrreldes 2016. aastaga vähenenud 30 %, kuid on endiselt suur: käesoleval aastal on saabunud kokku 114 000 inimest. Kolm suurimat saabujate kodakondsusrühma moodustavad nigeerlased (15 %), guinealased (8 %) ja Côte d’Ivoire’i elanikud (8 %). Peale selle on registreeritud oluline lahkumiste suurenemine Tuneesiast Itaalia suunas: 2016. aastaga võrreldes suurenes see 2017. aastal seitse korda, kuigi arvud on palju väiksemad kui Liibüast lahkumiste puhul. Nigerist lahkuvate, Liibüa ja Euroopa suunas liikuvate Lääne-Aafrika päritoluriikidest pärit rändajate vood vähenevad jätkuvalt, kuid jätkub mõningane ümbersuundumine Alžeeria poole. Hinnanguliselt on 2017. aastal siiani merel hukkunud ja kadunuks jäänud 2 750 inimest, samas oli see arv 2016. aastal 4 581. Itaalia rannikuvalvet toetavate ELi operatsioonide käigus on päästetud enam kui 285 100 inimest. Lisaks on Liibüa rannikuvalve oma hinnangul päästnud sel aastal Liibüa territoriaalvetes kokku enam kui 18 400 inimest (6. oktoobri seisuga). Sellele aitas ka kaasa meeskonnaliikmete koolitamisel kasutatud laevade tagastamine. Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfond toetab ka Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni ja Nigeri ametiasutuste tööd kõrbes otsingu- ja päästemissioonidel: 2017. aastal viidi ohutusse kohta üle 1 100 inimsmugeldajate poolt saatuse hooleks jäetud rändajat. Vahemere lääneosa rändetee Vahemere lääneosa / Atlandi rändeteel registreeriti 2017. aastal ebaseaduslike rändevoogude kasv. Hispaaniasse saabumiste koguarv ulatus 22 031ni, mis on peaaegu 94 % rohkem kui 2016. aasta samal perioodil. Kuni 2017. aasta augusti lõpuni olid kolm peamist rändajate päritoluriiki Maroko (21 %), Côte d’Ivoire’i Vabariik (18 %) ja Guinea (14 %). Varjupaigataotluste alased suundumused

2017. aasta septembri lõpuks oli ELis ja assotsieerunud riikides esitatud 535 609 varjupaigataotlust võrreldes 1 010 839 taotlusega eelmise aasta samal perioodil. 2017. aasta esimesel poolel tehti 275 710 positiivset esimese astme otsust võrreldes varasema aasta samal perioodil tehtud 293 315 otsusega. 3. ELi OPERATIIVTUGI RÄNDETEEDEL ELi toetuse nurgakivi on endiselt esmase vastuvõtu süsteem, mida on kasutatud alates 2015. aastast. Komisjon on hinnanud esmase vastuvõtu keskuste senist toimimist Kreekas ja Itaalias ning on tihedas koostöös ametitega kogunud kokku parimad tavad esmase vastuvõtu süsteemi rakendamise kohta. Europoli külalisametnike lähetamine on olnud suureks abiks riskiprofiilide koostamisel ja inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajate võrgustike vastu võitlemisel. Kreeka ja Itaalia esmase vastuvõtu keskustes jätkatakse teise astme turvakontrollide tegemist. ELi töö teine tähtis prioriteet on keskenduda laste vajadustele rändeprotsessis. Esmase vastuvõtu süsteemi rakendamise parimates tavades on ette nähtud erimeetmed, mida tuleb võtta laste ja teiste haavatavate rühmade aitamiseks. 7.–8. novembril toimunud üheteistkümnes lapse õiguste Euroopa foorum pakkus võimalust uurida vajadust leida laste kinnipidamisele rände kontekstis alternatiive. Vahemere idaosa rändetee Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ja Europoli toetus on olnud väga oluline Kreeka esmase vastuvõtu keskuste käivitamisel ning kaheteistkümne laeva kasutuselevõtul mereoperatsioonides. Praegu käib töö, et saada täpsem ettekujutus rändajate arvust ja vajadustest, sealhulgas esmase vastuvõtu keskustes. Kreeka valitsusel peaks valmima esimene kokkuvõte sellest tööst novembri lõpuks. Ometi ei ole esmase vastuvõtu keskustes piisavalt vastuvõtukohti ja seda hoolimata riikliku varjupaigaprogrammi ning Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi raames ette nähtud abinõudest. Koormust võib veelgi suurendada viimase aja suurest saabumiste arvust tekkinud suurem surve. Endiselt on kiireloomuliseks prioriteediks vastuvõtukohtade kättesaadavuse ja kvaliteedi parandamine, sealhulgas haavatavate rühmade erivajadustega parem arvestamine. Kreeka ametiasutused peavad asuma kohe tegelema saartel asuvate vastuvõturajatiste puudustega ja talvisteks oludeks valmistumisega. Komisjon on valmis andma asjakohast tuge. EL jätkab Kreekale kriisiga seotud probleemide lahendamiseks olulise rahalise toetuse andmist. Praegu on erakorralise toetuse rahastamisvahendist ELi sees kasutamiseks antud üle 440 miljoni euro, millega toetatakse 15 humanitaarpartneri tööd. Selle rahastamisvahendi abil on olnud võimalik tagada maismaal piisavad vastuvõtukohad kuni 40 000 inimesele ning aidata kaasa suutlikkuse suurendamisele saartel. Praegu on Kreeka ametiasutuste prioriteet majutada laagritest võimalikult palju pagulasi ümber üüripindadele. Samuti on loodud mitmeotstarbeline sularahaprogramm. Üüripindade ja sularahaprogrammi peamine eesmärk on pakkuda hädasolijatele inimväärseid tingimusi. 7. novembri seisuga on loodud 19 447 majutuskohta – kuigi linnades üüripindade süsteemis majutatud pagulaste arv kõigub, on neid praegu 15 458. Iga kuu saab rahalist toetust keskmiselt 32 500 pagulast. Kreeka ametiasutustega käivad arutelud 2018. aastaks finantskava vastuvõtmise üle. Selles kavas määratakse kindlaks põhivajadused, tegevused ja vastavad rahastamisallikad. Lisasamme on astutud jätkusuutlikuma toetuse tagamiseks, minnes erakorralistest vahenditest rahastamiselt üle Kreekale riiklike programmide raames eraldatud raha kasutamisele. Näiteks on kasutatud nendest programmidest rahastamist selliste teenuste osutamise toetamiseks nagu toitlustamine, majutus ja esmase vastuvõtu keskuste koristamine, samuti teenusteks saatjata alaealiste varjupaikades. Nendest programmidest on juba rahastatud kokkulepitud prioriteete, sealhulgas vastuvõtuteenuseid saartel ja saatjata alaealiste varjupaikades. ELi toetus (siiani umbes 27 miljonit eurot) vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerumise programmile, mida viib ellu Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon, on olnud väga oluline ka koormuse mõningaseks leevendamiseks: 2017. aastal on selle kava kaudu pöördunud oma päritoluriiki tagasi enam kui 4 800 inimest. Kreekas toetavad Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti töörühmad Kreeka ametiasutusi võimalike rahvusvahelise kaitse taotlejate kindlakstegemisel ja registreerimisel ning rändajate teavitamisel Kreeka rahvusvahelise kaitse süsteemist ja ümberpaigutamise menetlusest. Lisaks annavad eksperdid nõu kodakondsuse kindlaksmääramise ja võimaliku välistamisküsimuste kohta ning abistavad võimalike võltsitud dokumentide tuvastamisel. 9. novembri seisuga on Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti kaudu lähetatud ümberpaigutamise protsessi toetama 18 liikmesriikide eksperti ning Kreeka vastuvõtu- ja isikutuvastusteenistust toetama üks ekspert. 8. novembri seisuga on Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet lähetanud Kreeka ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piirile 21 eksperti. Samuti on antud rändeprobleemide lahendamiseks märkimisväärset rahalist toetust Bulgaariale. Bulgaariale 2016. aasta sügisel antud erakorralisi toetusi pikendati hiljuti aasta võrra, et võimaldada nende täielikku rakendamist. Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet jätkab Bulgaaria abistamist selle maismaapiiride kontrollimisel. Selle eesmärk on ka teisese rände ärahoidmine. Praegu on sinna lähetatud 143 ametnikku ja lisaks mitmesugust varustust. Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi (2014–2020) riikliku programmi raames on Bulgaariale eraldatud 4,5 miljonit eurot, et katta tagasisaatmismeetmeid, sealhulgas toetatud vabatahtlikku tagasipöördumist. Samuti on erakorraline toetus aidanud 800 inimese toetatud vabatahtlikku tagasipöördumist (kuni 10. novembrini 2017).



ELi-Türgi avaldus ELi-Türgi avaldusel on endiselt oluline roll, et tagada, et EL ja Türgi lahendavad Vahemere idaosa rändeprobleeme ühiselt ja tulemuslikult. See annab ebaseaduslike ja ohtlike piiriületuste vähendamisel ja elude päästmisel Egeuse merel jätkuvalt konkreetseid tulemusi. Lisaks antakse avalduse kohaselt Türgi pagulasrahastu kaudu praktilist tuge Süüria põgenikele ja vastuvõtvatele kogukondadele Türgis ning tagatakse süürlaste ümberasumine Türgist Euroopasse. Avalduse täielik ja kestlik rakendamine eeldab pidevaid jõupingutusi ja poliitilist tahet kõigilt osapooltelt. Komisjon ja ELi asutused jätkavad suunatud tegevust avalduse rakendamiseks (vt 2. lisa), toetades eelkõige oluliselt Kreeka varjupaigatalitust. Eelmistes aruannetes esile toodud probleemid paraku siiski püsivad. Eelkõige on avalduse alusel Türki tagasisaatmise tempo jätkuvalt väga aeglane: alates 2016. aasta märtsist on tagasi saadetud kõigest 1 969 inimest. Nendest vaid 439 on tagasi saadetud seetõttu, et nende varjupaigataotluse kohta tehti teises astmes tagasilükkav kohtuotsus. Tegelik tagasisaatmine pärast õigusliku menetluse lõppemist on avalduse põhisisu, nii et see sõltub suuresti Kreeka varjupaigasüsteemi kõigis asjakohastes etappides ette nähtud vahenditest. Kuigi 22. septembril 2017 avaldati Kreeka kõrgeima halduskohtu otsus, millega lükati pärast individuaalset hindamist tagasi kahe süürlase kaebused ja jõuti järeldusele, et Türgi on avalduse alusel rändajate tagasisaatmiseks turvaline riik, ei ole apellatsioonikomiteede otsuste arv oluliselt suurenenud ja seega on tagasisaatmiste arv jätkuvalt väike. Tagasisaatmisi on vähe ka seetõttu, et esitatud on palju halduskaebusi. Selle tulemusel on surve Kreeka saarte rajatistele ja tegevusele jätkuvalt suur ning aina kasvab: 9. novembri seisuga on saartel hinnanguliselt 15 169 rändajat. Avalduse kohane ümberasustamine Türgist jätkub ning selle kiire tempo hoidmine on väga oluline. Alates 2016. aasta 4. aprillist on Türgist ümber asustatud 11 354 inimest. Mis puudutab vabatahtlikku humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kava, siis töötasid komisjon ja Türgi lõplikult välja standardse töökorra, mille liikmesriigid peavad nüüd heaks kiitma. Selle käivitamise kiire otsustamine parandaks avalduse rakendamist, pakkudes süürlastele ebaseadusliku ELi rändamise asemel turvalise ja seadusliku alternatiivi. Jätkub rändeteemaline operatiivdialoog Türgi ametiasutustega, eriti tagasisaatmiste ja teabe jagamise ning ümberasustamise küsimustes. Mis puudutab viisanõude kaotamise tegevuskava, siis kutsub komisjon Türgit jätkuvalt üles täitma võimalikult kiiresti kõik tegevuskavas sätestatud seni täitmata kohustused.

Teine avalduse keskne element on Türgi pagulasrahastu kaudu antav toetus, milles keskendutakse otsese mõju saavutamisele kohapeal (3. lisa). ELi tegevus lepingute sõlmimiseks kogusummas 3 miljardit eurot 2017. aasta lõpuks edeneb kavakohaselt. Lepingud on juba sõlmitud 55 projekti peale kokku 1,78 miljardi euro ulatuses. Käimas on kõigi nende lepingute tegelik rakendamine. Väljamakstud kogusumma ulatub 908 miljoni euroni. Praegu viiakse ellu projekte, mille raames antakse haridust peaaegu poolele miljonile Süüria lapsele ja võimaldatakse tervishoiuteenuseid umbes kahele miljonile inimesele. Oluline vahe-eesmärk saavutati 2017. aasta septembris, kui miljon kõige haavatavamat pagulast hakkasid saama oma igapäevaste vajaduste katmiseks igakuiselt elektroonilisi rahaülekandeid. Jordaania ja Liibanon EL annab abi ka teistele riikidele, kes seisavad Süüria kriisi tagajärjel silmitsi survega, ning aitab jätkuva pagulaskriisi tekitatud tohutu probleemiga toime tulla. Jordaania ja Liibanon jätkavad koos vastuvõtvate kogukondadega pagulaste toimetuleku toetamist. Nii Jordaania kui ka Liibanon on astunud kõigile lapspagulastele hariduse võimaldamiseks olulisi samme. Süüria kriisile reageerimiseks loodud Euroopa Liidu piirkondlik usaldusfond on seni eraldanud 290 miljonit eurot projektidele Liibanonis (lepinguid on sõlmitud summas 152,3 miljonit eurot) ja 141 miljonit eurot projektidele Jordaanias (lepinguid on sõlmitud summas 96,5 miljonit eurot). EL võtab jätkuvalt esmatähtsana meetmeid kõige haavatavamate kaitsmiseks ja abistamiseks. Säilinud on vajadus suure rahvusvahelise rahalise toetuse järele. Peamised meetmed tulevikus ·Olukorra parandamiseks Kreeka saartel peaksid Kreeka ametiasutused kiiremas korras suurendama nende inimeste Türki tagasisaatmist, kellel ei ole õigust Kreekasse jääda, tehes seda täielikus kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste normidega. See kehtib ka süürlaste tagasisaatmise kohta pärast kõrgeima halduskohtu tehtud hiljutist otsust; ·parandama vastuvõtutingimusi ja vastuvõtusuutlikkust saartel; ·leppima kiiresti kokku vabatahtliku humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kavas ja selle käivitamises kooskõlas ELi-Türgi avalduses sätestatud tingimustega; ·sõlmima aasta lõpuks Türgi pagulasrahastu raames ülejäänud humanitaarabiprogrammide lepingud; ·jätkama suundumuste jälgimist ja võitlema ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu Lääne-Balkani rändeteel, sealhulgas liikmesriikide ja asjaomaste asutuste koostöö kaudu; ·vajalik on liikmesriikide jätkuv toetus asjaomastele ELi asutustele ja asutustepoolne käimasolevate operatsioonide jätkusuutlikkuse tagamine; ·tagama piisav rahastamine, et toetada Jordaaniat ja Liibüat suure hulga pagulaste vastuvõtmisel, võttes arvesse ka Brüsselis 2018. aasta kevadel toimuvat konverentsi Süüria kriisi ja piirkonna teemal. Vahemere keskosa rändetee Euroopa Ülemkogu oktoobri järeldustes rõhutati ühist huvi Vahemere keskosa rändeteega tegelemisel ning toodi esile mitu prioriteetset meedet. Nende hulgas oli tulemuslik tegutsemine tagasisaatmisel, ümberasustamisel ja rändajate jaoks inimlike tingimuste loomisel. ELi Vahemere keskosa rändeteel elluviidud operatiivset tegevust, millega püütakse päästa elusid, tõkestada ebaseaduslikku üle piiri toimetamist ning toetada inimeste kaitset, kogukonna stabiliseerimist ja suutlikkuse suurendamist, on veelgi laiendatud tihedas koostöös Itaalia ametiasutustega. Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi Põhja-Aafrika haru raames on eraldatud kogu olemasolev summa, s.t 264,58 miljonit eurot, millega seoses lepinguid on sõlmitud 131,1 miljoni euro ulatuses ja välja on makstud 57 miljonit eurot (11 programmile). Itaalias on komisjon otsinud uusi viise, kuidas viia toetus kooskõlla 4. juuli tegevuskavaga ning president Junckeri ja peaminister Gentiloni 2017. aasta augusti kirjavahetusega. Komisjon näitas kohe üles valmidust võtta lühiajalise meetmena kasutusele 35 miljonit eurot Sisejulgeolekufondi (piirid) erakorralise abi vahendeid, et toetada mitut Itaalia siseministri kindlaks määratud prioriteetset meedet, milles keskendutakse esmase vastuvõtu keskustele, et parandada menetluste tõhusust ning rahuldada riiki saabujate vajadusi. Vajaduse korral on komisjon järgmise sammuna valmis võtma kasutusele veel 100 miljonit eurot Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi erakorralisi vahendeid. See peaks aitama Itaalial teha edusamme osas, mis puudutavad tegevuskava siseaspekte, sealhulgas kiirendada varjupaiga- ja tagasisaatmismenetlusi ning suurendada kinnipidamissuutlikkust. Viies esmase vastuvõtu keskus („Esmaabi, abistamise ja identifitseerimise keskus“) avati 30. septembril 2017 Messinas ning selle vastuvõtusuutlikkus on 250 kohta, kuid esmase vastuvõtu keskuste üldine vastuvõtusuutlikkus on jätkuvalt liiga väike. Itaalias on Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet kohal enam kui 45 punktis esmase vastuvõtu piirkondades ja nendest väljaspool. Eksperdid jagavad teavet ja pakuvad tuge rahvusvahelise kaitse taotlejate registreerimisel ümberpaigutamismenetluse tarbeks. 9. novembri seisuga oli Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet lähetanud Itaaliasse 53 liikmesriikide eksperti, 55 kultuurivahendajat ja 18 ameti töötajat. Jätkuvad mereseireoperatsioonid. Praegu kasutatakse ühisoperatsiooni Triton raames kaheksat vahendit ning operatsiooni Sophia raames viit laeva. Nende meetmete tulemusena on kinni peetud 119 ebaseaduslikus üle piiri toimetamises kahtlustatavat ja neutraliseeritud enam kui 497 vahendit. Jätkuvad ELi pingutused Liibüa rannikuvalve toetamiseks. Merel ja liikmesriikide rajatistes on operatsiooni Sophia raames nüüdseks lõpule viidud esialgne koolituspakett, milles osales kokku 142 töötajat, kellest 39 kuulusid patrullkaatri meeskonda. Koolitati ka koolitajaid. Pärast põhjalikku taustakontrolli hakati Tarantos hiljuti koolitama 66 Liibüa töötajat. Järgmised moodulid toimuvad eeldatavasti lähinädalatel Hispaanias, Kreekas ja Itaalias. Viimase aja olulisemad sündmused on olnud rannavalvelaevade hiljutine tagastamine ja seiresüsteemi loomine. Seiresüsteemi eesmärk on hinnata suutlikkuse arendamist ja kohandada koolitusnõudeid, toetada liibüalasi territoriaalvete üle kontrolli tagamisel ning edendada inimõiguste kaitset ja järgimist. Seiretegevuse esialgne aruanne on kavandatud 2018. aasta algusesse. Programmi Seahorse raames on lõpule jõudnud ka viimane koolitus, milles keskenduti Liibüa rannikuvalve suutlikkuse suurendamisele, pidades silmas pikaajalisemat tööd Vahemere piirkonda hõlmava Seahorse’i võrgustiku loomiseks. Kuigi merealgatused annavad jätkuvalt olulisi tulemusi, on suuremat rõhku pandud maismaategevusele, et parandada sageli kohutavaid tingimusi, millega rändajad Liibüas kokku puutuvad, ja pakkuda lõksu jäänud rändajatele ning inimkaubanduse ohvritele alternatiivseid lahendusi. Aprillis usaldusfondi raames vastu võetud 90 miljoni euro suuruse programmi alusel on Liibüas alustatud rändajate kaitse erimeetmega. ÜRO pagulaste ülemvolinik ja Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon on teinud tööd rändajate toetamise parandamiseks kinnipidamiskeskustes ja maabumiskohtades. Arstiabi ja elementaarset abi on antud peaaegu 4 000 rändajale, samuti parandatakse kaitse seisundi seiret kinnipidamiskeskustes. ÜRO pagulaste ülemvolinik ja Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon on toetanud ka enam kui 2 000 ümberasustatud Liibüa perekonda. Arstiabi ja abi antakse enam kui 14 000-le Sabrathas sõjaväeliste rühmituste kokkupõrgete tagajärjel kinnipidamiskeskustes viibivale rändajale. Niimoodi aitab usaldusfond otseselt kaasa rändajate esmaste vajaduste rahuldamisele. Kavandatakse taristutöid, et aidata luua töökohti liibüalaste ja rändajate jaoks, antakse toetust väikeettevõtete arendamiseks ning kogukonna turvalisuse ja stabiilsuse edendamiseks. Erilist tähelepanu pööratakse ka lastele, taastades koole, pakkudes mitteformaalset haridust liibüalastele ja rändajatele, koolitades õpetajaid ning toetades asutusi, kus on hoole all saatjata ja perekonnast eraldatud lapsed. Toetatakse või rajatakse lapsesõbralikke kohti, sealhulgas olemasolevates struktuurides ja kogukonnakeskustes. Programmi raames töötatakse ka laiemate majandussektoritega, alustades väikestest taristutöödest ja kohaliku omavalitsuse suutlikkuse suurendamisest. Liibüa keeruline keskkond takistab jätkuvalt ELi abi kiiret kohaletoimetamist, kuid komisjon teeb viivituste vähendamiseks oma kohapealsete partneritega aktiivselt koostööd. Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Liibüas loob enne novembri lõppu Tripolis väikesearvulise esinduse. Seejärel suurendatakse personali järkjärguliselt ja etapiviisiliselt 2018. aasta kevadeks, mis võimaldab igapäevaselt suuremat koostööd Liibüa piirihalduse, õiguskaitse ja kriminaalõiguse eest vastutavate ametiasutuste, sealhulgas tsiviil- ja rannavalvepolitseiga. Samuti osalevad abimissiooni töötajad käesoleval sügisel Itaalia eestvedamisel toimuva Lõuna-Liibüa teabekogumismissiooni kavandamisel, kuhu kaasatakse Liibüa piirivalveasutused ning kus keskendutakse piirihalduse- ja rändeküsimustele. Uusi meetmeid võetakse lõunapoolsel maismaapiiril. Juulis vastu võetud 46,3 miljoni euro suuruse programmi raames sõlmitakse lepingud novembris. Ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastast tegevust toetatakse inimsmugeldamisele majanduslike alternatiivide pakkumisega. See on aprillis vastu võetud 90 miljoni euro suuruse programmi kogukonna stabiliseerimise komponendi peamine eesmärk. EL jätkab aktiivset tööd koos Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooniga rändajate kaitse ja taasintegreerimise ühisalgatuse kaudu. Need programmid hõlmavad eelkõige toetust toetatud vabatahtlikule tagasipöördumisele ja taasintegreerimisele Vahemere keskosa rändeteel. 2017. aastal on seni aidatud üle 10 000 Liibüasse lõksu jäänud rändajal pöörduda tagasi oma päritoluriiki, eelkõige Nigeeriasse, Senegali, Guineasse, Malisse ja Gambiasse. Kui Nigerisse, Malisse ja Mauritaaniasse lõksu jäänud rändajad kaasa arvata, on koguarv üle 15 000. Lisaks tõhustatakse tööd Liibüa naabritega, et aidata võimalikult paljudel rändajatel Liibüast koju tagasi pöörduda või võimaldada rahvusvahelisel kogukonnal asustada ümber rohkem pagulasi, kasutades ÜRO pagulaste ülemvoliniku kaasabi. ELi delegatsioonid vastavates päritolu- ja transiidiriikides on loonud konsulaarabi tõhustamiseks kontakte, et suurendada tagasipöördumist. EL on jätkuvalt pühendunud kaasavale poliitilisele üleminekule kooskõlas nõukogu 2017. aasta juuli järeldustega. See on eeltingimus, et saavutada Liibüasse saabuvate ja riiki läbivate rändeliikumiste haldamisel käegakatsutavaid ja jätkusuutlike tulemusi. Sellega toetatakse ELi alalise kohaloleku loomiseks astutavaid samme, nagu on nõudnud Euroopa Ülemkogu ja mis on tõhusa reageerimise jaoks hädavajalik.

Egiptusest lahkuvate rändajate arv on jätkuvalt väga väike. Hiljuti allkirjastati kokkulepe 60 miljoni euro suuruse programmi rahastamiseks, et tegeleda ebaseadusliku rände majanduslike teguritega, parandada tööhõivet ja suurendada rändest mõjutatud kogukondade vastupanuvõimet. Eeldatavasti alustatakse detsembris rändealast dialoogi Egiptusega. Koostöös Itaalia ametiasutustega töötatakse praegu välja meedet, et reageerida Tuneesiast pärit saabumiste arvu suurenemisele, piirates saabumiste arvu ja suurendades tagasisaatmisi. Jätkuvad kontaktid Alžeeriaga, kellele EL on teinud ettepaneku tõhustada nii kahepoolset kui ka piirkondlikku dialoogi ja koostööd. Euroopa Ülemkogu paneb erilist rõhku sellele, et tagada ELi Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi Põhja-Aafrika haru piisav ja sihtotstarbeline rahastamine. Käimasolevas programmis „Mixed Migration“ (segarändevoog) on tuvastatud 110 miljoni euro suurune rahastamispuudujääk, mis takistab programmi jätkamist. Laiendatud programmis tehakse koostööd ÜRO pagulaste ülemvoliniku ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooniga, võttes enda kanda hädavajaliku töö toetatud vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimise valdkonnas; rändajate tingimuste parandamisel kinnipidamiskeskustes; kogukonna stabiliseerimise ja omavalitsuste toetamisel sellistes valdkondades nagu uued tööhõivevõimalused ja peamiste teenuste toetamine. Arvestades Põhja-Aafrikas tehtava töö otsustavat tähtsust ELi üldise poliitika jaoks, tuleb 2018. aastal nii Liibüas kui teistes Põhja-Aafrika riikides viia ellu jätkuprogramme. Neid vajadusi ei saa täita ilma liikmesriikide usaldusfondi tehtavate täiendavate osalusmakseteta. Euroopa Ülemkogu hindab selle kohustuse täitmisel tehtud edusamme 2017. aasta detsembris. Vahemere lääneosa rändetee Sellel rändeteel on täheldatud saabumiste arvu kasvu ja seetõttu on tihendatud kontakte Marokoga. Oktoobris toimunud teemakohasel G6 siseministrite kohtumisel väljendas komisjon valmidust anda rände haldamise valdkonnas täiendavat abi. Peamised meetmed tulevikus ·Liikmesriikidel tuleb suurendada osalusmakseid usaldusfondi Põhja-Aafrika harusse, et rahuldada Liibüa kiireloomuline vajadus täiendava 110 miljoni euro järele. 2018. aastaks tuleb välja töötada olulised lisaprogrammid; ·luua Liibüas ELi alaline esindus niipea, kui julgeolekuolukord seda lubab; ·jätkata suhtlemist Aafrika päritolu- ja transiidiriikidega partnerlusraamistiku alusel, sealhulgas Liibüa lõunapiiril, tõhustades tööd Liibüa naabritega, et suurendada tagasipöördumiste ja ümberasustamiste arvu; ·jälgida rändevooge Tuneesiast ja hinnata vajadust võimalike meetmete ja toetuse järele; ·jälgida sündmusi Vahemere lääneosa rändeteel ja valmistuda võimaliku abi andmiseks. 4. RÄNDAJATE EBASEADUSLIKU ÜLE PIIRI TOIMETAMISE TÕKESTAMISE MEETMED Inimsmugeldajate ärimudeli lõhkumiseks kõigil peamistel Euroopasse suunduvatel rändeteedel on tehtud märkimisväärseid jõupingutusi. Lääne-Balkani riikides on Europoli toetatav ühine operatiivasutus Viinis võimaldanud liikmesriikidel võtta mitu meedet, mis on viinud asutuse töö algusest saadik 185 kinnipidamiseni. Oktoobris koordineeris Europoli juures tegutsev sisserändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastane Euroopa keskus liikmesriikide ja Lääne Balkani naaberriikide ühisoperatsiooni päeva: selle tulemusena tuvastati enam kui 760 ebaseaduslikku rändajat ja peeti kinni 24 ebaseaduslikus üle piiri toimetamises kahtlustatut. Rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastane võitlus on partnerlusraamistikul põhineva lähenemisviisi keskne osa. ELi toetus Nigeri valitsuse tugevale pühendumisele on viinud selleni, et Agadezi läbivate ebaseaduslike rändajate arv on vähenenud keskmiselt 340 inimeselt päevas 2016. aastal 40–50 inimeseni 2017. aastal. Praegu viiakse ellu Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi katseprojekti, et tugevdada Nigeri politsei operatiivset ja õigusalast suutlikkust (ühine uurimisrühm). 2017. aasta esimesel poolaastal peeti kinni ja toodi kohtu ette 101 isikut. Konfiskeeriti ja pitseeriti 66 sõidukit ja 8 mootorratast (lisaks peeti inimkaubandusega seotud kuritegude eest kinni 79 inimest). Mudelit laiendatakse teistele riikidele, nagu nõudis Euroopa Ülemkogu 2017. aasta oktoobris. Samal ajal annab EL selleks, et pakkuda ebaseaduslikule üle piiri toimetamisele alternatiivseid sissetulekuallikaid, toetust Põhja-Nigeri kohalikele kogukondadele. EL korraldab Brüsselis Saheli julgeoleku ja arengu teemalise kõrgetasemelise konverentsi. Konverentsi eesmärk on keskenduda Saheli äärealade, piiriüleste ja ebastabiilsete piirkondade stabiilsusele ja stabiliseerimisele. Pärast ELi toetust G5 Saheli ühendvägedele (50 miljonit eurot Aafrika rahutagamisrahastu kaudu) aitab EL mobiliseerida rahvusvahelise kogukonna tuge ühendvägedele, et toetada võitlust terrorismi, uimastikaubanduse, rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu. Lisaks laiendab EL oma koolitus- ja nõustamistegevust, et parandada kohalike julgeolekujõudude suutlikkust. Ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika tsiviilmissioon „EUCAP Sahel Niger“ suurendab jätkuvalt oma kohapealsete külastuste arvu eri piirkondades, et viia ellu projekte, pakkuda koolitust, teha kindlaks õiguskaitseasutuste edasised vajadused ning aidata kaasa ebaseaduslike rändevoogude kaardistamisele. Missioon käis 2017. aasta septembris teist korda Madamas, mis on inimkaubanduse oluline keskus. Missiooni tugevdatakse veelgi, keskendudes rohkem rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise, inimkaubanduse, uimasti- ja relvakaubanduse vastasele võitlusele ning Nigeri julgeoleku- ja kaitsejõudude edasisele toetamisele ning kogu riigis detsentraliseeritud tegevuse edasiarendamisele. Koostöö on ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse tõkestamiseks äärmiselt oluline. Septembris loodi Europoli juurde rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastane Euroopa infokeskus (Information Clearing House). Sinna on juba kaasatud operatsioon Sophia ja viis liikmesriiki (lähetatud riiklikud eksperdid Hispaaniast, Itaaliast, Kreekast, Saksamaalt ja Ühendkuningriigist) ning toetust on kavas saada ka mujalt. Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ja Interpol püüavad sellega ühineda novembri lõpuks, nimetades kontaktametnikud. Pooleli on erimeetmed, et aidata ELi konsulaarametnikel tõkestada rändajate ebaseaduslikku üle piiri toimetamist viisapettuste kaudu. Nigeerias ja Pakistanis juba kasutatakse rändajate ebaseaduslikku üle piiri toimetamist käsitlevaid ELi koostööplatvorme, et suunata sekkumismeetmeid esmatähtsates kohtades tulemuslikumalt. Selle lähenemisviisi laiendamist muude asukohtade hõlmamiseks käsitletakse ebaseaduslikule sisserändele kaasaaitamise tegevuskavas, mille liikmesriigid peavad organiseeritud kuritegevust käsitleva poliitikatsükli raames novembri lõpuks vastu võtma. Peamised meetmed tulevikus ·Tõhustada teabevahetust ELis, liikmesriikide, ELi asutuste, ÜVJP missioonide ja operatsioonide vahel ning laiendada operatiivseid ühiseid uurimisrühmi, et kaasata neisse Lääne-Aafrika peamised partnerid; ·toetada G5 Saheli ühendvägede kasutuselevõtmist. 5. EBASEADUSLIKU RÄNDE ALGPÕHJUSTEGA TEGELEMINE Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfond, mis koosneb kolmest harust (Saheli ja Tšaadi järve piirkond, Aafrika Sarv ja Põhja-Aafrika), on tõstnud rändeteema tähelepanu keskmesse. Heaks on kiidetud 117 programmi, mille maht on kokku peaaegu 2 miljardit eurot. Lepinguid on allkirjastatud pisut rohkem kui 1,3 miljardi euro eest. Kuigi Euroopa Ülemkogu määras kindlaks, et kõige kiireloomulisem prioriteet on Põhja-Aafrika haru, on tingimata vaja edasi liikuda ka usaldusfondi teiste harude tööga. Aafrika Sarve piirkonnas luuakse praegu käimasolevate projektidega üle 44 000 töökoha Etioopias, Keenias ja Somaalias ning rahastatakse otse veel 30 000 töökohta Lõuna-Sudaanis. Projektidega toetatakse põhiliste sotsiaalteenuste osutamist enam kui 1,6 miljonile abisaajale. Lääne-Aafrikas ja Sahelis on käimasolev töö suunatud 114 000 töökoha loomisele ja peaaegu 10 000 mikro-, väikese ja keskmise suurusega ettevõtja toetamisele. Enamik nendest meetmetest hõlmavad toetust tagasipöörduvatele rändajatele, et pakkuda neile taasintegreerumise võimalusi.

Komisjon võttis septembris vastu Aasia 196 miljoni euro suuruse erimeetme, et tegeleda probleemidega, mida põhjustab pikaleveninud sundränne ning ränne Aasias ja Lähis-Idas. Sellest meetmest toetatakse Afganistani, Pakistani, Iraani, Iraaki ja Bangladeshi ja sellisena täiendab ta ELi rändealaseid dialooge kõigi viie sihtriigiga. Peamised eesmärgid on tugevdada vastupanuvõimet ja toimetulekut, sealhulgas kohalike ja vastuvõtvate kogukondade jaoks, et toetada püsivaid elatusvahendeid, tõhustada nende õiguste kaitset ja tagada jätkusuutlik taasintegreerimine. Lisaks saavad peatselt ka pikaajalised investeerimisprojektid, mis aitavad kaasa algpõhjustega tegelemisele, kasutada vahendeid välisinvesteeringute kavast, sealhulgas selle Euroopa Kestliku Arengu Fondist, mis käivitus 28. septembril 2017. Kava eesmärk on edendada innovaatilisi finantspartnerlusi Aafrikas ja naaberriikides, et soodustada kaasavat majanduskasvu, töökohtade loomist ja kestlikku arengut. Praegu käib töö fondi kiire kasutuselevõtu nimel ning komisjon võtab otsuse viie sihtotstarbelise investeerimisharu kindlaksmääramise kohta vastu enne idapartnerluse ning Aafrika Liidu ja ELi tippkohtumisi, sillutades teed esimese osalemiskutse avaldamiseks enne aasta lõppu. Pikaajaliste rändeprobleemidega tegelemiseks on vaja tõeliselt üleilmset lähenemisviisi. Üleilmne rännet käsitlev kokkulepe on praeguseks jõudnud kaheaastase protsessi poole peale. 2017. aasta detsembris lõppev konsultatsioonietapp on esimene samm kokkuleppe heakskiitmise suunas 2018. aastal toimuval valitsustevahelisel konverentsil. Üleilmse pagulasi käsitleva kokkuleppe mitteametlik temaatiline aruteluetapp lõpeb 2017. aasta novembris. ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku kaitseprobleemide alane dialoog, mis toimub 12. detsembril Genfis, on pühendatud ettevalmistustöö käigus tehtud edusammude hindamisele ja saadud õppetundide kindlakstegemisele ning üleilmse pagulaskokkuleppe ettevalmistustööle. See töö kinnitab rände tähtsust ELi ja Aafrika Liidu novembri lõpus toimuva tippkohtumise kontekstis. Tippkohtumine põhineb Valletta järelmeetmetel, ja tasakaalustatud suhe on oluline, et oleks võimalik tegeleda algpõhjustega, anda arenguabi, võidelda rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu ning soodustada seaduslikku rännet, tõhusat tagasivõtmist ja taasintegreerimist. Peamised meetmed tulevikus ·Detsembris sõlmitakse kokkulepe projektide uue vooru kohta Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi Saheli ja Tšaadi järve ning Aafrika Sarve haru raames; ·ELi ja Aafrika Liidu tippkohtumine, et tugevdada Aafrika riikidega partnerlusel põhinevat lähenemisviisi, mis on suunatud rände ühisele haldamisele; ·välisinvesteeringute kava esimene projektikonkurss korraldatakse enne 2017. aasta lõppu. 6. TAGASISAATMINE JA TAGASIVÕTMINE Nagu on kajastatud eelmise kuu Euroopa Ülemkogu järeldustes, on nende isikute tagasisaatmise määra suurendamine, kellel ei ole õigust riigis viibida, osa Euroopa rände tegevuskavast. See on ülesanne, mis nõuab kõigilt pühendumust: liikmesriikidelt, kes vastutavad tagasisaatmise üksikotsuste tegemise eest ja kelle töö soovituse ja uuendatud tagasisaatmisalase tegevuskava rakendamisel on esmatähtis tagamaks, et need, kes saavad tagasisaatmisotsuse, ka tegelikult tagasi saadetakse; Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametilt, kellel on selle töö toetamiseks nüüd erivolitused, ja kolmandatelt riikidelt, kes peavad täitma oma tagasivõtmise kohustusi. Nagu teatati septembris avaldatud Euroopa rände tegevuskava täitmise vahekokkuvõttes, annab komisjon edusammudest korrapäraselt aru. Käesolev aruanne pakub selleks esimese võimaluse ning komisjon kavatseb oma seiretegevust ja tagasiside andmist selles valdkonnas edasi arendada. Üks oluline aspekt on saada õigeaegselt kvaliteetseid andmeid. Seepärast ongi väga oluline, et liikmesriigid toetavad täiel määral tagasisaatmise integreeritud haldamise rakendust (IRMA), et saada tagasisaatmise olukorrast usaldusväärne ja korrapärane ülevaade. Lisaks suurendab Eurostat tagasisaatmiste kohta andmete kogumise sagedust aastalt kvartalini, et seire oleks täpsem. Euroopa Ülemkogu pani oma 2017. oktoobri järeldustes erilist rõhku Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tööle. Amet võtab novembri lõpus vastu otsuse edasiste operatiivmeetmete kohta, mille abil tugevdada tagasisaatmise valdkonnas oma toetust liikmesriikidele. Lisaks koolitusele ja parimate tavade levitamisele teeb amet varasemast rohkem ennetavat tööd, mis on seotud liikmesriikidest tagasisaatmistega. Nii on tal võimalik toimida tagasisaatmisega seotud operatiivtöö ühtse kontaktpunktina. Liikmesriikide täielik toetus ja pühendumus ameti tagasisaatmise rakendusraamistikule on selle õnnestumiseks väga oluline. Selle põhjal tuleks 2018. aasta esimese kvartali lõpuks välja töötada tegevuskavad. Ameti toetus tagasisaatmisoperatsioonidele Koordineeritud tagasisaatmisoperatsioonide koguarv 279: 54 %-l nendest juhtudest jälgis tagasisaatmist füüsiliselt kohal viibiv järelevalvetöötaja (võrreldes 41 %ga 2016. aasta samal perioodil). Aruandeperioodil lähetas amet 70 operatsiooni jaoks sunniviisilise tagasisaatmise järelevalvetöötajate reservist 70 järelevalvetöötajat. Ametilt saadud toetuste abil tagasisaadetud isikute arv 11 698 Viis suurimat vastuvõtvat kolmandat riiki; 1. Albaania: 87 operatsiooni, 3 416 tagasipöördujat 2. Tuneesia: 47 operatsiooni, 1187 tagasipöördujat 3. Kosovo: 46 operatsiooni, 1597 tagasipöördujat 4. Serbia: 36 operatsiooni, 1508 tagasipöördujat 5. endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik: 26 operatsiooni, 962 tagasipöördujat Viis suurimat tagasisaatmisoperatsioonide sihtkohta, välja arvatud Lääne-Balkani riigid 1. Tuneesia: 47 operatsiooni, 1187 tagasipöördujat 2. Gruusia: 16 operatsiooni, 502 tagasipöördujat 3. Afganistan: 16 operatsiooni, 237 tagasipöördujat 4. Nigeeria: 14 operatsiooni, 522 tagasipöördujat 5. Armeenia: 9 operatsiooni, 168 tagasipöördujat Kümme esimest liikmesriiki tagasisaatmisoperatsioonides osalemise alusel (sõltumata tagasipöördujate arvust) 1. Saksamaa: 103 operatsiooni 2. Itaalia: 51 operatsiooni 3. Prantsusmaa: 39 operatsiooni 4. Austria: 29 operatsiooni 5. Rootsi: 10 operatsiooni 6. Hispaania: 8 operatsiooni 7. Belgia: 8 operatsiooni 8. Kreeka: 7 operatsiooni 9. Island: 6 operatsiooni 10. Soome: 6 operatsiooni Suvest alates on edasi liigutud struktureerituma praktilise koostöö sisseseadmisel mitme kolmanda riigiga. Nõukogu kiitis septembris Bangladeshiga kokku lepitud standardse töökorra heaks 25. septembril 2017 ja nüüd on liikmesriikidel selge raamistik, mille alusel teha koostööd riigiga, kes on käesoleva aasta praeguse seisuga sealt saabuvate rändajate arvu poolest viiendal kohal. Komisjon jätkab sarnaste kokkulepete sõlmimist mitme olulise Aafrika partneriga. Selleks et nendel kokkulepetel oleks praktiline mõju, peavad liikmesriigid kasutama ära kokkulepitud heade tavade ja operatiivkokkulepete kõik võimalused. 28. novembril toimub Tuneesiaga tagasivõtulepingu üle peetavate läbirääkimiste uus voor paralleelselt viisalihtsustuslepingu läbirääkimistega.

Kuigi mõne olulise riigiga on saavutatud edu, on teistega jätkuvalt probleeme. EL otsib võimalusi koostöö parandamiseks Nigeeria, Côte d'Ivoire’i Vabariigi, Senegali ja Maliga, kus ei ole tehtud mingeid edusamme rände haldamisel ega tagasivõtmisel. Igal juhul uuritakse aktiivselt vajadust lisada ELi ja riiklikul tasandil stiimuleid ja hoobasid ning vajaduse korral võetakse need kasutusele. Peamised meetmed tulevikus ·Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet tutvustab järgmisel haldusnõukogul järgmisi samme liikumisel tagasisaatmise haldamise integreeritud süsteemi suunas; ·liikmesriigid koguvad ja esitavad andmeid tagasisaatmiste kohta, et tagasisaatmise tulemuslikkust oleks võimalik ELi tasandil paremini hinnata; ·Eurostat avaldab andmeid tagasisaatmiste kohta aasta asemel korra kvartalis; ·liikmesriigid kohaldavad tagasisaatmiste hõlbustamiseks praktikas kolmandate riikidega kehtestatud korda; komisjon jälgib selle korra kohaldamist; ·võimalikult kiiresti vormistatakse lõplikult operatiivkokkulepped peamiste päritoluriikidega, sealhulgas viiakse lõpule läbirääkimised tagasivõtulepingu üle Nigeeria ja Tuneesiaga. 7. ÜMBERPAIGUTAMINE, ÜMBERASUSTAMINE JA MUUD SEADUSLIKUD VÕIMALUSED Ümberpaigutamistingimustele vastavate taotlejate ümberpaigutamisega tegelevad liikmesriigid. See on jätkuvalt hea viis, kuidas aidata neid, kes vajavad selgelt rahvusvahelist kaitset, ning leevendada survet Itaalia ja Kreeka varjupaigasüsteemidele. 9. novembri seisuga on ümber paigutatud 31 503 inimest (10 265 Itaaliast ja 21 238 Kreekast), kellest 3 807 on ümber paigutatud pärast viimast ümberpaigutamise ja ümberasustamise aruannet. Küpros, Eesti, Horvaatia ja Leedu on jätkuvalt näidanud üles toetust ümberpaigutamisele, esitades ümberpaigutamislubadusi pärast 26. septembrit. Liikmesriigid peaksid allesjäänud ümberpaigutamistingimustele vastavate taotlejate ümberpaigutamise kiiremas korras lõpule viima. Kreekast on ümber paigutamata veel kokku 758 taotlejat (kellest 369 paigutatakse ümber Iirimaale). Kreekale antud ümberpaigutamislubadused on küll piisavad, kuid liikmesriigid peaksid allesjäänud ümberpaigutamistingimustele vastavate taotlejate ümberpaigutamise kiiremas korras lõpule viima. Eelkõige peaks Iirimaa leidma majutuse ja viima Kreekast üle juba teatavaks tehtud juhtumitega seotud taotlejad, samas kui Saksamaa ja Šveits peaksid vastama Kreeka saadetud ümberpaigutamise taotlustele. Kõik teised liikmesriigid, kes on leidnud juba sobivad taotlejad, kes on teatavaks tehtud, peaksid Kreekast üleviimist kiirendama. Itaaliast on veel ümber paigutamata 3 110 taotlejat. Itaalia on siiski jätkanud allesjäänud ümberpaigutamistingimustele vastavate kandidaatide registreerimist ning peaks selle toimingu lõpule viima võimalikult kiiresti, et see arv stabiliseerida. Saksamaa, Šveits, Prantsusmaa ja Austria peaksid kiiremini vastama Itaalia ümberpaigutamise taotlustele ja kõik liikmesriigid peaksid kiirendama Itaaliast üleviimist juba sobivaks tunnistatud ja teatavaks tehtud juhtumite korral. Liikmesriigid peaksid kiiremas korras vastama ka Itaalia esitatud 190 taotlusele, mis puudutavad saatjata alaealisi, ning tagama vähemalt 200 täiendavat kohta, et paigutada ümber järjekorras ootavad ümberpaigutamistingimustele vastavad alaealised, keda aga ei ole ümberpaigutamislubaduste puudumise tõttu olnud võimalik veel määrata ühelegi liikmesriigile. Oma korrapärastes ümberpaigutamise ja ümberasustamise aruannetes on komisjon kõigile liikmesriikidele korduvalt meelde tuletanud nende nõukogu otsuste kohaseid juriidilisi kohustusi ning kutsunud neid liikmesriike, kes ei ole veel vastuvõtulubadusi esitanud ega Kreekast ja Itaaliast ümberpaigutamist alustanud, kiiresti tegutsema. Kahetsusväärsel kombel ei ole Ungari ja Poola hoolimata korduvatest üleskutsetest veel mitte ühtegi inimest ümber paigutanud ning Tšehhi Vabariik ei ole enam kui aasta lubadusi esitanud. Seega otsustas komisjon 14. juunil 2017 algatada nende kolme liikmesriigi suhtes rikkumismenetluse. Pärast nende vastuseid märgukirjadele otsustas komisjon 26. juulil 2017 võtta järgmise sammuna vastu põhjendatud arvamused. Euroopa Liidu Kohtu 6. septembri 2017. aasta otsuses kinnitati nõukogu teise, ümberpaigutamist käsitleva otsuse kehtivust ja komisjon eeldas, et kolm liikmesriiki võtavad meetmeid. Kahjuks ei ole Tšehhi Vabariik, Ungari ja Poola põhjendatud arvamuses sõnastatud etteheidetega tegelemiseks seni mingeid meetmeid võtnud; nimetatud rikkumismenetlused on seetõttu endiselt pooleli. Kuigi praegused kavad hakkavad lõppema, peaks EL näitama ka edaspidi üles solidaarsust Itaalia ja Kreekaga. Seepärast julgustatakse liikmesriike jätkama praeguste kavade lõppedes ümberpaigutamist Itaaliast ja Kreekast. Komisjon on valmis pakkuma rahalist toetust nendele liikmesriikidele, kes jätkavad ümberpaigutamist. Samuti jätkatakse ELi ametite abi Itaaliale ja Kreekale ja vajaduse korral seda suurendatakse. Alates ümberpaigutamiskava algusest 2015. aasta septembris on Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet täitnud kava rakendamisel otsustavat rolli. Amet on muu hulgas lähetanud liikmesriikide eksperte, töötanud ümberpaigutamismenetluse eri etappide jaoks välja tööriistu ning ka rakendanud ümberpaigutamise kommunikatsioonipaketti. Liikmesriikide jätkuv toetus Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametile on siinkohal äärmiselt oluline. Ümberasustamine võimaldab ELil ja selle liikmesriikidel täita nii kohustust aidata rahvusvahelise kaitse vajajaid kui ka vähendada ebaseadusliku rände stiimuleid. Aastal 2015 kokku lepitud 22 504 ümberasustamisest on üle 81 % lõpule viidud. 10. novembri 2017. aasta seisuga on 20 liikmesriiki ja nelja assotsieerunud riiki ümber asustatud 18 366 inimest, enamjaolt Türgist, Jordaaniast ja Liibanonist. Kuna mitu suure kvoodiga riiki on oma ümberasustamiskohustuse juba täitnud või on selle täitmisele väga lähedal, on jõupingutused peamiselt suunatud ümberasustamisele ELi-Türgi avalduse alusel. Mõlema ELi ümberasustamiskava raames on alates nende käivitamisest ümber asustatud kokku 25 739 inimest. Pärast komisjoni soovitust, milles kutsutakse liikmesriike üles pakkuma 31. oktoobriks 2017 vähemalt 50 000 ümberasustamiskohta, on 16 liikmesriiki lubanud kokku rohkem kui 34 400 ümberasustamiskohta. Komisjon avaldab heameelt Belgialt, Bulgaarialt, Hispaanialt, Horvaatialt, Iirimaalt, Itaalialt, Küproselt, Leedult, Luksemburgilt, Portugalilt, Prantsusmaalt, Rootsilt, Rumeenialt, Sloveenialt, Soomelt ja Ühendkuningriigilt saadud lubaduste üle. Mitu teist liikmesriiki teatasid, et esitavad oma lubadused peatselt, ja mõned, kes olid juba oma lubadused esitanud, võivad neid suurendada. Komisjon julgustab liikmesriike esitama oma täiendavad lubadused niipea kui võimalik, eriti neid, kes ei ole seda veel teinud, et saavutada vähemalt 50 000 ümberpaigutamiskoha eesmärk ja võimaldada ELil alustada konkreetsete ümberasustamisprotsesside kavandamist, sealhulgas Liibüast evakueerimist koostöös ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga. Septembri vahekokkuvõttes on märgitud, et edusamme on juba tehtud koos kolmandate riikidega elluviidavates seadusliku rände katseprojektides. Enamik liikmesriike on kontseptsiooni heaks kiitnud ja mitmed on valmis sellega jätkama. Peamised meetmed tulevikus ·Itaalia viib lõpule ümberpaigutamistingimustele vastavate taotlejate registreerimise; ·liikmesriigid viivad kiiremas korras lõpule ülejäänud ümberpaigutamistingimustele vastavate taotlejate ümberpaigutamise Itaaliast ja Kreekast, pöörates erilist tähelepanu lisakohtadele Itaalias viibivate ümberpaigutamistingimustele vastavate alaealiste ümberpaigutamiseks; komisjon on valmis jätkuvalt toetama neid liikmesriike, kes jätkavad ümberpaigutamist Itaaliast ja Kreekast praeguste kavade lõppedes; ·liikmesriigid esitavad lubadused, et saavutada vähemalt 50 000 ümberasustamiskoha eesmärk; ·komisjon ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet finaliseerivad projekti, mis puudutab pagulaste Liibüast evakueerimist ja ümberasustamist; ·määrata koos huvitatud liikmesriikidega kindlaks seadusliku rände katseprojektide ulatus ja teha kindlaks kolmandad riigid, kes võiksid osaleda. 8. VÄLISPIIRIDE HALDAMISE JÄTKUV TUGEVDAMINE Praegu, aasta pärast asutamist, toetab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet liikmesriike ühisoperatsioonide kaudu peamistel rändeteedel Vahemere idaosas, keskosas ja lääneosas ning Lääne-Balkanil. Ta on sinna lähetanud üle 1 500 piirivalveametniku ja muu töötaja. Hispaaniasse saabumiste arvu suurenemise tõttu pikendati kuni 2017. aasta lõpuni operatsiooni Indalo, mis on tavaliselt käigus vaid suvistel tippaegadel. Teine toetusvaldkond on haavatavuse hindamiste ettevalmistamine ja nendega seotud soovitused liikmesriikidele. Siiski on suure surve all olevate liikmesriikide toetuseks elluviidavates ühisoperatsioonides endiselt puudujääke. Lubadused on jätkuvalt liiga lühiajalised ja ei vasta piisavalt kirjeldustele ega nähtuse ulatusele. Ainus valdkond, kus kuni novembri keskpaigani puudujääke oodata ei ole, on ühisoperatsioon Poseidon. Alalise kiirreageerimissuutlikkuse juurutamisel on saavutatud täiendavat edu: 26 liikmesriiki oli 9. novembri 2017. aasta seisuga nimetanud oma piirivalvurid. See moodustab 74 % nõutud reservi koosseisust (1 110 ametnikku 1 500st). Alates septembrist ei ole tehtud edasisi edusamme seoses kiirreageerimisvarustuse reserviga ja enamikus varustuse liikides esineb olulisi puudujääke – panustavad ainult 14 liikmesriiki ning alates aprillist ei ole uusi lubadusi esitatud. Selleks et toetada ameti kasutusse antud varustust, eraldas komisjon 2017. aasta augustis Sisejulgeolekufondi erimeetmete raames täiendavalt 76 miljonit eurot, et liikmesriigid saaksid osta merendusvahendeid. See on lisaks 2015. aastal selleks otstarbeks eraldatud 132 miljonile eurole. Liikmesriigid peaksid nüüd nende projektide elluviimiseks oma jõupingutusi tõhustama, et teha need vahendid ametile kättesaadavaks. Lisaks võttis amet vastu strateegia endale varade soetamiseks perioodil 2017–2020 ning töötab praegu välja pikaajalist strateegiat kuni aastani 2027.