·aidata edasi arendada ala, kus edendatakse, kaitstakse ja rakendatakse tõhusalt võrdõiguslikkust ja isikute õigusi, nagu on sätestatud ELi lepingus, ELi toimimise lepingus, hartas ja rahvusvahelistes inimõiguste konventsioonides, millega liit on ühinenud.

Vahehindamise vaatlusperiood on programmi rakendamisaja esimene pool alates 2014. aastast kuni 2017. aasta keskpaigani. Hindamine hõlmas 2014., 2015. ja 2016. aasta tööprogrammi. 2017. aasta tööprogrammi on seevastu analüüsitud peaasjalikult selle põhimõtete ja ülesehituse, kuid mitte täitmise aspektist.

Programmi vahenditest toetatakse projekte, mille eesmärk on soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel toimuva diskrimineerimise tõkestamine ja sellega võitlemine. Selle erieesmärgi peamiseks sisuks on eelkõige romade integreerimise edendamine. Seoses sellega toetatakse õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi raames romade riiklikke platvorme ning tehakse tihedat koostööd ELi liikmesriikide ja nende riiklike romade kontaktpunktidega, aga ka mittediskrimineerimise ja romade integreerimise valdkonnas tegutsevate kodanikuühiskonna organisatsioonidega. Programmist rahastatakse samuti Euroopa võrdõiguslikkust edendavate asutuste võrgustiku tegevust. Selle võrgustiku põhiülesanne on tugevdada liikmesriikide määratud riiklike võrdõiguslikkust edendavate asutuste koostööd ja teabevahetust mittediskrimineerimisega seotud teemadel.

Nagu määruses on sätestatud, kasutatakse programmi eesmärkidega seotud projektide toetamiseks peamiste rahastamismehhanismidena meetmetoetusi, tegevustoetusi ja hankeid. Meetmetoetusi antakse tavaliselt kaheks aastaks, kuid tegevustoetused on iga-aastased ja nendega rahastatakse programmi raames järgmistes valdkondades tegutsevaid Euroopa võrgustikke: mittediskrimineerimine, rassism, ksenofoobia, homofoobia ja muud sallimatuse vormid, puudega inimesed, naiste ja meeste võrdõiguslikkus, igasuguse vägivalla tõkestamine ja sellega võitlemine ning lapse õiguste edendamine.

Programmi sihtrühmad on programmi tegevustes osalemisest otsest kasu saavad või programmi rakendamisest kaudset kasu saavad rühmad; nende hulgast on avaliku sektori asutused, valitsusvälised organisatsoonid ja teised programmi eesmärke taotlevad teadusasutused ühtlasi programmi toetusesaajad. Sihtrühmade hulka kuuluvad ka eraisikud, sest programmi eesmärkideks ja selle raames ettevõetavate algatuste sihiks on edendada, kaitsta ja tõhusalt rakendada võrdõiguslikkust ja isikute õigusi, eelkõige diskrimineerimise, sallimatuse või vägivalla ohvrite, sealhulgas rändajate ja vähemuste õigusi.

Geograafilises mõttes on kõigil ELi liikmesriikidel õigus programmis osaleda. Programmis võivad teatavate tingimuste täitmise korral osaleda ka Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid. Island osaleb kõikide programmi erieesmärkide saavutamises, samal ajal kui Liechtenstein osaleb üksnes nende erieesmärkide saavutamises, mis on seotud mittediskrimineerimise, rassismi ja ksenofoobia vastase võitluse, puudega inimeste õiguste ning naiste ja meeste võrdõiguslikkusega.

Programmist rahastatakse ka projekte, mis toetavad siseturul tarbijate või ettevõtjatena tegutsevaid üksikisikuid, et nad saaksid teostada oma ELi õigusest tulenevaid õigusi. ELi vahendite eesmärk selles valdkonnas on suurendada teadmisi ja parandada teadlikkust tarbijate õigustest, eriti digitaalsel turul.

Andmekaitse valdkonnas on programm ELi peamine rahastamisallikas. Selle erieesmärgi raames elluviidavad tegevused on tihedalt seotud 2016. aastal vastu võetud andmekaitsereformiga. Programmist rahastatakse selle eesmärgi kaudu projekte, millega toetatakse eelkõige andmekaitset käsitlevate uute õigusaktide ülevõtmist ja rakendamist liikmesriikides ning andmekaitseasutuste ja -ametnike koolitamist.

Selle erieesmärgi tegevussiht on suurendada teadlikkust puudega inimeste õigustest ja parandada nende teostamist; see aitab vähendada takistusi ning võimaldab puudega inimestel ühiskonnas täielikult osaleda ja oma õigusi kasutada. Selleks kasutatakse enamasti tegevustoetusi, et toetada puudega inimeste õigusi edendavate Euroopa tasandi võrgustike tegevust, ning hankeid, mis on suunatud andmete kogumisele, koolitusele ja teadlikkuse suurendamisele. 2014. aasta tööprogrammi raames hakati programmi toel tegema ettevalmistusi ELi puudega isiku kaardi kasutuselevõtuks, et hõlbustada puudega inimeste piiriülest reisimist.

2014.–2016. aasta tööprogrammidega hõlmatud perioodil rahastati 352 projekti. 2014. ja 2015. aasta konkursikutsete peale esitatud taotluste edukuse määr on peaaegu kõikide erieesmärkide puhul keskmiselt vahemikus 7–27 %, mis on üsna madal. Üksnes puudega inimeste õiguste edendamise eesmärgi puhul said toetust peaaegu kõik taotluse esitanud. Suuruselt teine edukuse määr (peaaegu 58 %) saavutati 2014. aastal seoses soolise võrdõiguslikkuse erieesmärgiga.

Suurim summa on kavandatud eraldada lastevastase vägivalla tõkestamise erieesmärgi saavutamiseks ja sellele suuruselt järgnev summa mittediskrimineerimise erieesmärgi saavutamiseks. Nende kahe eesmärgi saavutamiseks eraldatakse üle 20 % eelarvest (26 %). Kõige väiksemad summad on kavandatud eraldada nende erieesmärkide saavutamiseks, mis keskenduvad lapse õigustele, ELi kodakondsusele, tarbijate kaitsele ja andmekaitsele.

Taotluse esitanud organisatsioonide (kas koordinaatori või partnerina) arv on suurim Itaalias (suuremalt jaolt) ja Hispaanias (vähemal määral) ning neile järgnevad Kreeka, Ühendkuningriik, Rumeenia ja Bulgaaria. Nende kuue riigi organisatsioonid said ligikaudu 50 % rahastatud meetmetoetustest.

Sõlmitud partnerluste hindamine näitas toetusesaajate asjakohast esindatust organisatsiooni liikide kaupa (39 % toetusesaajatest on mittetulundusühendused ja ainult 5 % on kasumit taotlevad erasektori üksused), kuid paraku ka osalevate organisatsioonide ebavõrdset geograafilist esindatust (nagu ka sellele eelnenud programmide puhul).

Riikidevahelised partnerlused annavad tänu võrgutööle ja omavahelisele seotusele olulise panuse programmi tulemuslikkusse. Enamiku vastanute väitel on programmi raames sõlmitud partnerlused parandanud nende organisatsioonilist struktuuri projekti rakendamise, tulemuste kestlikkuse ja üldise suutlikkuse seisukohast. Mõned toetusesaajad märkisid veel, et partnerlused on avaldanud positiivset mõju nende rahaliste vahendite kaasamise suutlikkusele.

Hindamise tulemuste põhjal aitavad programmi tegevused üldiselt saavutada selle erieesmärke, kuid mõju on üsna tagasihoidlik, sest programmi ressursid on piiratud (näiteks soolise võrdõiguslikkuse ja ELi kodakondsusest tulenevate õiguste valdkonnas) ning muutusele avaldavad mõju paljud muud eri tegurid ja poliitikameetmed.

Teiste erieesmärkide puhul on programmi panus seevastu kaudsem. See kehtib näiteks soolise võrdõiguslikkuse edendamise erieesmärgi kohta, mille sihttasemetest enamik jääb tõenäoliselt saavutamata, sest see eeldab suuremat struktuurilist muutust tööturgudel ja majandusstruktuurides, kuid need asuvad väljaspool programmi otsest mõjusfääri.

Programmi panus on seevastu tõenäoliselt kaudsem selliste sihttasemete saavutamisel, mis puudutavad naiste tööhõive määrasid, naiste esindatust kõrgematel otsustustasanditel ja puudega inimeste tööhõive määra, sest muutuse esilekutsumine nendes valdkondades eeldab suuremat struktuurilist muutust tööturgudel ja majandusstruktuurides, ning viimased jäävad väljapoole programmi otsest mõjupiirkonda. Hindamise tulemuste põhjal on õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi tähtsus selliste struktuuriliste muutuste toetamisel siiski suur.

Eelkõige võib eeldada, et programmi üldeesmärgi raames seatud viiest sihttasemest saavutatakse kaks, nimelt need, mis puudutavad soolist palgalõhet ja teadlikkust ELi kodakondsusega seotud õigustest. Programmi panus teadlikkuse suurendamisse ELi kodakondsusega seotud õigustest on tõenäoliselt märkimisväärne, sest programm avaldab otsest mõju muutusi võimaldavatele teadlikkuse suurendamise meetmetele keskendumise kaudu.

Kuna programmi väljundite ja tulemuste saavutamisel on seni tehtud märgatavaid edusamme, on mõistlik eeldada, et programm on olnud edukas ka oma üldeesmärgi saavutamisel. Analüüsi tegemisel on peamiseks probleemiks siiski üldiste näitajate muutuste jälgimine ja nende seostamine programmi konkreetsete meetmetega.

Programmi üldeesmärgi – nimelt aidata edasi arendada ala, kus edendatakse, kaitstakse ja rakendatakse tõhusalt võrdõiguslikkust ja isikute õigusi, nagu on sätestatud ELi lepingus, ELi toimimise lepingus, hartas ja rahvusvahelistes inimõiguste konventsioonides, millega liit on ühinenud – jaoks on kehtestatud viie näitaja sihttasemed.

Vahehindamine kinnitab, et programm toimib erieesmärkide saavutamisel tulemuslikkuse, tõhususe, asjakohasuse, sidususe, täiendavuse, koostoime ja ELi lisaväärtuse seisukohalt üldjoontes hästi. Täiendavaid jõupingutusi on vaja teha eelkõige võrdsete võimaluste tagamiseks.

3.1.Tulemuslikkus

Programmi üldeesmärgi ja erieesmärkide saavutamisel on tehtud suuri edusamme. Mõnikord on siiski raske jälgida üldiste näitajate muutusi ja seostada neid programmi meetmetega, sest mõnda muutust mõjutavad paljud muud tegurid. Programmi saavutuste hindamiseks valitud järelevalvenäitajad on üldiselt asjakohased, kuid teha võiks mõningaid parandusi.

Erieesmärkide raames saavutati põhitulemusena töötajate oskuste paranemine ja pädevuse suurenemine. Veel üks programmi olulisi saavutusi on selle panus süsteemsesse muutusesse projektide tulemuste abil, sealhulgas erieesmärkide raames väljatöötatud paremate vahendite, menetluste, teenuste ja poliitikameetmetega.

Enamiku toetusesaajate sõnul on komisjoni teavitustegevus programmi edendamiseks olnud üldjoontes edukas ja programmi populaarsus on seetõttu võrreldes varasemate programmidega suurenenud. Jõupingutusi tuleb siiski jätkata, et jõuda potentsiaalsete taotlejateni kõigis liikmesriikides.

Programmist saadud kasu on olnud varasemate programmidega võrreldes suur ka saadud taotluste ja antud toetuste poolest.

Positiivseks tulemuseks on samuti programmi rahalise rakendamise kõrge tase, kuna aastatel 2014–2015 oli taotlejate poolt taotletud ja neile antud toetuste summa iga erieesmärgi raames veidi suurem kui varasemate programmide puhul.

Lisaks sellele näitas hindamine mitme näitaja ning küsitletud sidusrühmade arvamuste põhjal edusamme ELi õigust ning ELi poliitikat, õigusi ja väärtusi käsitlevate teadmiste suurendamisel. Programmi tegevuste käigus sõlmitud partnerlused on avaldanud positiivset mõju nii toetusesaajatele kui ka programmis osalejate oskustele ja suutlikkusele.

Seoses programmi tegevuste kestlikkusega pärast rahastamise lõppu leidis enamik küsitletud sidusrühmi, et meetmed on omandatud uute oskuste ja teadmiste, suurema teadlikkuse ning projektide kestust ületavate vahendite ja menetluste väljatöötamise seisukohast väga tõenäoliselt kestlikud. Pärast projekti lõpetamist edasikestva koolitustegevuse suhtes olid ootused veidi väiksemad. Üksnes kolmandik vastanuid eeldas, et projekti käigus rahastatud partnerlused kestavad edasi pärast rahastamisperioodi. Samamoodi oli väike nende sidusrühmade osakaal, kes leidsid, et programmist rahastatud projektide käigus sõlmitud partnerlused on suurendanud nende rahaliste vahendite kaasamise suutlikkust. Üldiselt on väga vähe tõendeid, mis kinnitaksid projektitulemuste kestlikkust pärast rahastamise lõppu.

Üle 80 % vastanutest märkis, et programm on (väga) tulemuslik asjaomaste sihtrühmade vajaduste rahuldamisel. Üle 70 % programmi toetusesaajatest, keda hindamise käigus küsitleti, leidis ka, et programm on ülimalt või väga tulemuslikult keskendunud õigetele poliitikavaldkondadele ja kõige olulisematele sihtrühmadele.

I

3.2.Tõhusus

Tõhususe analüüsimisel hinnatakse kvalitatiivselt toetusesaajate suhtumist meetmete kulutõhususse, sest programmi meetmete kulude ja kasu kohta kättesaadavate andmete piiratus ei võimalda kasutada tasuvusanalüüsiks standardseid kvantitatiivseid meetodeid. Enamiku toetusesaajate ja liikmesriikide esindajate arvates on programmi kulud saadud kasuga proportsionaalsed või sellest suuremad. Eelkõige ületavad mitme erieesmärgi puhul ootusi projektide tulemused koolitustegevuse valdkonnas. See kehtib laste-, noorte- ja naistevastase vägivalla tõkestamise erieesmärgi kohta ning see on tähelepanuväärsem ka vähenenud kulutusi silmas pidades (ligikaudu 60 % hinnangulistest kulutustest).

Programmi põhisaavutuseks võrreldes selle eelkäijatega oli ka toetusesaajate väiksem koormus aja ja rahaliste vahendite seisukohast.

Peale selle on sidusrühmade väitel kõige olulisemaks projektide tõhusust mõjutavaks teguriks tulemuste saavutamisel muutused programmi ülesehituses võrreldes ajavahemikuga 2007–2013.

Toetusesaajad peavad praegusi rahastamisvahendeid programmi jaoks piisavaks. Nad näevad siiski ka võimalust kasutada alternatiivseid meetmeid, nagu mikrokrediiti ja väikelaene.

Mitu toetusesaajat tõid esile selle, et taotluse esitamise ja projekti tegevustega alguse tegemise vahele jääv suhteliselt pikk ajavahemik tekitab probleeme nende tegevuste tõhususe seisukohast, kuna selle pika aja jooksul võivad välistegurid muutuda ja projekti kohandamiseks nende teguritega on vaja teha täiendavaid jõupingutusi.