Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 152/06)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Cévennes“

PGI-FR-A1151-AM01

Teate kuupäev: 10. veebruar 2020

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Veinide organoleptiline kirjeldus

Kaitstud geograafilise tähise „Cévennes“ spetsifikaadi 1. peatükki on täiendatud punktis 3.3 veinide organoleptilise kirjelduse osas, täpsustatud on veinide värvust, maitset ja maitseomadusi.

See tootespetsifikaadi muudatus mõjutab koonddokumenti, mida on samuti täiendatud punktis „Veini(de) kirjeldus“.

2. Määratletud geograafiline piirkond

Tootespetsifikaati on parandatud 1. peatüki punktis 4.1, et lisada vormilised parandused.

— Esimeses lõigus on sõnad „viinamarjade koristamine“ asendatud sõnadega „viinamarjade tootmine“, kuna selle mõistega saab viinamarjade geograafilise tootmispiirkonna, võrreldes veinivalmistamise piirkonna ja tootmispiirkonnaga täpsemini kindlaks määrata.

— Fontanèsi ja Peyrollesi kommuuni nimi on muudetud „Fontanèsi“ kommuuniks.

— Kommuuni Peyroles õigekiri on järgmine: Peyrolles.

Need muudatused on lisatud ka koonddokumendi punkti „Määratletud geograafiline piirkond“.

3. Vahetus läheduses asuv piirkond

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit seoses kaitstud geograafilise tähisega veinide „Cévennes“ valmistamise ja tootmisega, on määratletud tootespetsifikaadi 1. peatüki punktis 4.1 vastavalt Gardi departemangu kommuunidele. Seda piirkonda ei ole muudetud, vaid see on kindlaks määratud kommuunide, mitte enam kantonite loetelu alusel, kuna nende haldusjaotus ei olnud nii täpne.

Kommuunide loetelu esitati lähtuvalt riikliku viitamisalusena kasutatavatest 2019. aasta geograafilistest koodidest.

Vahetus läheduses asuva piirkonna nimetamine kommuunide loetelus viidi üle koonddokumendi „täiendavate tingimuste“ alla.

4. Viinamarjasordid

Tootespetsifikaadi 1. peatüki punktis 5 on KGTga veinide „Cévennes“ tootmiseks kindlaksmääratud viinamarjasortide hulka lisatud järgmised üheksa viinamarjasorti:

„Artaban N“, „Cabernet blanc B“, „Cabernet cortis N“, „Floreal B“, „Muscaris B“, „Soreli B“, „Souvignier gris B“, „Vidoc N“ ja „Voltis B“.

Nende sortide puhul on tegemist nn põuakindlate ja seenhaigustele resistentsete viinamarjasortidega. Sordid võimaldavad kasutada vähem taimekaitsevahendeid ning nende omadused vastavad KGTga toote jaoks kasutatavate viinamarjasortide omadustele. Nende kasutamisega ei muudeta KGTga veinide organoleptilisi omadusi.

Nende sortide lisamine lubatud viinamarjasortidele mõjutab koonddokumenti punkti „Viinamarjasaaduste kategooriad“.

5. Tootespetsifikaadi vormilised muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Kaitstud geograafilise tähise „Cévennes“ tootespetsifikaadi 2. peatükis on peamiste kontrollitavate punktide tabelisse tehtud redaktsioonilised muudatused, et kasutada täpsemaid mõisteid:

— väljend „viinamarjade koristamispiirkond“ on asendatud väljendiga „viinamarjade tootmispiirkond“;

— pärast sõna „töötlemiskoht“ lisatakse sõna „veinivalmistamine“;

— mõiste „analüütiline kontroll“ asendatakse mõistega „analüütiline läbivaatus“.

Kaitstud geograafilise tähise „Cévennes“ tootespetsifikaadi 3. peatükis on ajakohastatud sertifitseerimisasutuse viiteid päritolunimetuste riiklikule instituudile (Institut national de l’origine et de la qualité; INAO).

Need redaktsioonilised parandused ei mõjuta koonddokumenti.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Cévennes

2. Geograafilise tähise tüüp

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

5. Kvaliteetvahuvein

16. Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein

4. Veini(de) kirjeldus

Vaiksed punased veinid

Kaitstud geograafiline tähis „Cévennes“ hõlmab vaikseid veine ning üleküpsenud viinamarjadest valmistatud punaseid, roosasid ja valgeid veine.

Punastele veinidele on iseloomulik elegantsus, tugevad maitseomadused ja tanniinsed struktuurid, sõltuvalt kasutatud veinivalmistamise meetoditest. Veinid on violetse rubiinpunase värvusega, millel on lillakas varjund. Veinibukett on intensiivne ning punaste ja mustade marjade aroomidega. Maitse on tummine, ümar ja rikkalik.

Vaiksete veinide puhul on mahuprotsentides esitatud üldalkoholisisaldus (minimaalne või maksimaalne), üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus ja üldvääveldioksiid sätestatud liidu õigusaktides.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta):

Vaiksed roosad veinid

Roosasid veine valmistatakse peamiselt viinamarjasortidest „Cinsault“, „Grenache“ ja „Syrah“, mida kasutatakse kas omavahel segatuna või ainukese viinamarjasordina. Nende veinide värvus ulatub kahvaturoosast lõheroosani. Veini lõhnas võib tunda õrnu ja peeneid punaste puuviljade nüansse. Maitse on ümar, mahlane ja õrn koos meeldivalt värske lõhnabuketiga.

Vaiksete veinide puhul on mahuprotsentides esitatud üldalkoholisisaldus (minimaalne või maksimaalne), üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus ja üldvääveldioksiid sätestatud liidu õigusaktides.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta):

Vaiksed valged veinid

Valged veinid on hinnatud iseäranis nende peene aroomi tõttu, millega kaasneb alati iseloomulik värskus. Veinid on kahvatukollase värvusega, selged ja läikivad, mõnikord roheliste varjunditega. Lõhnale on iseloomulik valge viljalihaga puuviljade ja mõnikord tsitrusviljade ja pukspuu aroom, mis on alati väga värske. Tegemist on väga aromaatsete ja õrnade veinidega, mis on maitselt väga elavad ja kauapüsiva aroomiga.

Vaiksete veinide puhul on mahuprotsentides esitatud üldalkoholisisaldus (minimaalne või maksimaalne), üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus ja üldvääveldioksiid sätestatud liidu õigusaktides.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta):

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud punased, roosad ja valged veinid

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinile on iseloomulik küpsete puuviljade aroom.

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinide mahuprotsentides esitatud tegelik alkoholisisaldus (minimaalne või maksimaalne), naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides ja vääveldioksiidi üldsisaldus sätestatud liidu õigusaktides.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta):

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistustavade puhul tuleb kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b. Maksimaalne saagikus

90 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade kasvatamine, veinivalmistamine ja kaitstud geograafilise tähisega veinide „Cévennes“ tootmine toimub järgmistes Gardi departemangu kommuunides:

Aigaliers, Aigremont, Aiguèze, Alès, Allègre, Alzon, Anduze, Arpaillargues-et-Aureillac, Arphy, Arre, Arrigas, Aspères, Aubussargues, Aujac, Aulas, Aumessas, Avèze, Bagard, Barjac, Baron, Bessèges, Bez et Esparon, Blandas, Blauzac, Boisset-et-Gaujac, Bonnevaux, Bordezac, Boucoiran-et-Nozières, Bouquet, Bourdic, Bragassargues, Branoux-les-Taillade, Breau Salagosse, Brignon, Brouzet-lès-Alès, Campestre-et-Luc, Canaules-et-Argentières, Cannes-et-Clairan, Cardet, Carnas, Cassagnoles, Castelnau-Valence, Causse-Bégon, Cavillargues, Cendras, Chambon, Chamborigaud, Collorgues, Colognac, Combas, Concoules, Conqueyrac, Corbès, Courry, Crespian, Cros, Cruviers-Lascours, Deaux, Dions, Domessargues, Dourbies, Durfort-et-Saint-Martin-de-Sossenac, Estrechure (l’), Euzet, Foissac, Fontarèches, Fons-Outre-Gardon, Fons-sur-Lussan, Fontanès, Fressac, Gailhan, Gagnières, Gajan, Garrigues-Sainte-Eulalie, Gaujac, Générargues, Génolhac, Goudargues, Grand-Combe (la), Issirac, La Bastide-d’Engras, La Bruguière, La Cadière-et-Cambo, La Calmette, La Capelle-et-Masmolène, La Rouvière, Lamelouze, Lanuéjols, Lasalle, Laval Saint Roman, Laval-Pradel, Le Garn, Le Pin, Lecques, Lédignan, Les Mages, Les Plans, Lézan, Liouc, Logrian-Florian, Lussan, Malon-et-Elze, Mandagout, Mars, Martignargues, Martinet (le), Maruéjols-lès-Gardon, Massanes, Massillargues-Attuech, Mauressargues, Méjannes le Clap, Méjannes-lès-Alès, Meyrannes, Mialet, Molières-Cavaillac, Molières-sur-Cèze, Monoblet, Mons, Montagnac, Montclus, Monteils, Montardier, Montignargues, Montmirat, Montpezat, Moulézan, Moussac, Navacelles, Ners, Notre-Dame-de-la-Rouvière, Orthoux-Sérignac-Quilhan, Peyremale, Peyrolles, Plantiers (les), Pommiers, Pompignan, Ponteils-et-Brésis, Portes, Potelières, Pougnadoresse, Puechredon, Quissac, Revens, Ribaute-les-Tavernes, Rivières, Robiac-Rochessadoule, Rochegude, Rogues, Roquedur, Rousson, Saint-Ambroix, Sainte Anastasie, Saint-André-de-Majencoules, Saint-André-de-Valborgne, Saint-André-de-Roquepertuis, Saint-Bauzély, Saint-Bénézet, Saint-Bonnet-de-Salendrinque, Saint-Brès, Saint-Bresson, Saint-Cézaire-de-Gauzignan, Saint-Chaptes, Saint-Christol-de-Rodières, Saint-Christol-lès-Alès, Saint-Clément, Saint-Denis, Saint-Drézéry, Sainte-Croix-de-Caderle, Sainte-Cécile-d’Andorges, Saint-Etienne-de-l’Olm, Saint-Félix-de-Pallières, Saint-Florent-sur-Auzonnet, Saint-Geniès-de-Malgoirès, Saint-Hilaire-de-Brethmas, Saint-Hippolyte-de-Caton, Saint-Hippolyte-de-Montaigu, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-Jean-de-Valeriscle, Saint-Jean-du-Gard, Saint-Jean-de-Ceyragues, Saint-Jean-de-Crieulon, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Jean-de-Serres, Saint-Jean-du-Pin, Saint-Julien-de-la-Nef, Saint-Julien-de-Cassagnas, Saint-Julien-les-Rosiers, Saint-Just-et-Vacquières, Saint-Laurent-le-Minier, Saint-Laurent-la-Vernède, Saint-Mamert-du-Gard Saint-Martial,Saint-Martin-de-Valgalgues, Saint-Maurice-de-Cazevieille, Saint-Nazaire-des-Gardies, Saint-Paul-la-Coste, Saint-Pons-la-Calm, Saint-Privat-de-Champclos, Saint-Privat-des-Vieux, Saint-Roman-de-Codières, Saint-Sauveur-des-Pourcils, Saint-Sébastien-d’Aigrefeuille, Saint-Théodorit, Saint-Victor-de-Malcap, Saint-Victor-des-Oules, Salindres, Salinelles, Salles-du-Gardon (les), Sardan, Saumane, Sauve, Sauzet, Savignargues, Sénechas, Servas, Serviers-et-Labaume, Seynes, Soudorgues, Soustelle, Souvignargues, Sumène, Tharaux, Thoiras, Tornac, Trèves, Vabres, Vallabrix, Valleraugue, Vallérargues, Verfeuil, Vernarède (la), Vézénobres, Vic-le-Fesq, Vigan (le), Villevieille, Vissec.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

„Alicante Henri Bouschet N“ „Alphonse Lavallée N“ „Altesse B“ „Alvarinho“ – „Albariño“ „Aramon N“ „Aramon blanc B“ „Aramon gris G“ „Aranel B“ „Arinarnoa N“ „Artaban N“ „Arvine B“ – „Petite Arvine“ „Aubun N“ – „Murescola“ „Bourboulenc B“ – „Doucillon blanc“ „Brun argenté N“ – „Vaccarèse“ „Cabernet blanc B“ „Cabernet cortis N“ „Cabernet franc N“ „Cabernet-Sauvignon N“ „Caladoc N“ „Cardinal Rg“ „Carignan N“ „Carignan blanc B“ „Carmenère N“ „Chardonnay B“ „Chasan B“ „Chasselas B“ „Chenanson N“ „Chenin B“ „Cinsaut N“ – „Cinsault“ „Clairette B“ „Clairette rose Rs“ „Colombard B“ „Cot N“ – „Malbec“ „Couderc noir N“ „Counoise N“ „Danlas B“ „Egiodola N“ „Floreal B“ „Gamay N“ „Gamay de Chaudenay N“ „Gewurztraminer Rs“ „Grenache N“ „Grenache blanc B“ „Grenache gris G“ „Gros Manseng B“ „Lival N“ „Lledoner pelut N“ „Macabeu B“ – „Macabeo“ „Marsanne B“ „Marselan N“ „Maréchal Foch N“ „Mauzac B“ „Merlot N“ „Mondeuse N“ „Morrastel N“„Minustellu“, „Graciano“ „Mourvèdre N“ – „Monastrell“ „Muscaris B“ „Muscat d’Alexandrie B“ – „Muscat“, „Moscato“ „Muscat de Hambourg N“ – „Muscat“, „Moscato“ „Muscat à petits grains blancs B“ – „Muscat“, „Moscato“ „Muscat à petits grains roses Rs“ – „Muscat“, „Moscato“ „Muscat à petits grains rouges Rg“ – „Muscat“, „Moscato“ „Nielluccio N“ – „Nielluciu“ „Négrette N“ „Petit Manseng B“ „Petit Verdot N“ „Pinot gris G“ „Pinot noir N“ „Piquepoul blanc B“ „Piquepoul gris G“ „Piquepoul noir N“ „Portan N“ „Riesling B“ „Rivairenc N“ – „Aspiran noir“ „Roussanne B“ „Sauvignon B“ – „Sauvignon blanc“ „Sauvignon gris G“ – „Fié gris“ „Sciaccarello N“ „Semillon B“ „Servant B“ „Soreli B“ „Souvignier gris Rs“ „Sylvaner B“ „Syrah N“ – „Shiraz“ „Tannat N“ „Tempranillo N“ „Terret blanc B“ „Terret gris G“ „Terret noir N“ „Ugni blanc B“ „Verdelho B“ „Vermentino B“ – „Rolle“ „Vidoc N“ „Villard blanc B“ „Villard noir N“ „Viognier B“ „Voltis B“

8. Seos(t)e kirjeldus

Cévennesi viinamarjaistandused asuvad Lõuna-Prantsusmaa Gardi departemangus Languedoc-Roussilloni piirkonnas. Vein on saanud oma nime Sevennide mäemassiivi järgi, mis piiravad kagust Keskmassiivi.

Sevennide karmide olude ja mitmekesisuse tõttu on veinitootjad pidanud kohanema mullastiku- ja ilmastikutingimustega. Nii on muutunud tavaliseks, et kastanite asemel on hakatud viinamarju kasvatama.

Sevennidest laskuvate jõgede poolt kujundatud künklikul maastikul on valdavad karbonaatsed mullad, kus viinapuude kõrval kasvavad viljapuud, oliivipuud ja teraviljad.

Sevennide nõlvadel valitseb leebe vahemereline kliima, mida iseloomustavad väga vastandlikud aastaajad ning sageli tugevad ja ägedad vihmasajud (épisodes Cévenols). Mägede kaitsva mõju tõttu on põhjatuul mõõdukas ja temperatuurikõikumised on sellised, mis tagavad viinamarjade kvaliteedi nende valmimisetapis. Viinapuid on mitme sajandi jooksul kasvatatud lisaks muudele põllumajanduskultuuridele ning veini tarbiti kohapeal.

Seepärast istutati viinapuid mooruspuude ja kastanite asemele, kui viimaste kasvatust tabas kriis, ning just 19. sajandil on viinamarjaistandused teinud läbi märkimisväärse arengu, samas ei ole nad jäänud monokultuuriks, nagu see on juhtunud Languedoci tasandikel.

Algselt sai Cevennesi piirkonnavein tunnustuse 27. augusti 1992. aasta dekreediga. Geograafilise piirkonna kommuunides toodetakse umbes 80 000 hl punast, roosat ja valget veini; eriti on arenenud roosade veinide tootmine.

Siinseid veine seostatakse kõige sagedamini traditsiooniliste Vahemere piirkonna viinamarjasortidega („Carignan“, „Grenache“, „Cinsault“), rahvusvaheliselt tuntud viinamarjasortidega, nagu „Merlot“, „Cabernet-Sauvignon“ ja „Syrah“ punaste veinide puhul ning „Chardonnay“, „Sauvignon“ ja „Viognier“ valgete veinide puhul.

Punaseid veine iseloomustab elegantsus ja tugev aroom. Valged ja roosad veinid on hinnatud iseäranis nende peene aroomi tõttu, millega kaasneb alati iseloomulik värskus.

Kõige sobivamate vaiksete veinide valikust valmistatud vahuveinidel on samad lõhnaomadused. Viinamarjasortide areng 40 aasta jooksul on võimaldanud veinitootjatel oma toodangut mitmekesistada, seda eelkõige tänu varajasematele viinamarjasortidele, mis on Sevennide nõlvadel valitseva kliimaga eriti hästi kohanenud.

Piirkonna kliima eripära väljendub ka veinides, mida üldiselt iseloomustab tasakaal elegantsuse ja värskuse vahel.

Seega on viinapuudel põllumajanduses eriline koht ning lisaks muudele toodetele, nagu mahedamaitselised sibulad, kastanid ja juust „Pélardon“, edendavad need Sevennide toodete tuntust.

Need tooted ja turismimajanduse areng, eelkõige Sevennide rahvuspargi ümbruses, tagavad nüüd selles piirkonnas uue tasakaalu ja aitavad sajandite jooksul inimeste loodud kauneid maastikke säilitada.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Märgistamisega seotud lisasätted

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kaitstud geograafilisele tähisele „Cévennes“ võib lisada ühe või mitme viinamarjasordi nime.

Kaitstud geograafilist tähist „Cévennes“ võib täiendada väljenditega „primeur“ või „nouveau“. Märkeid „primeur“ või „nouveau“ kasutatakse rahulike veinide puhul.

Kui väljend „Kaitstud geograafiline tähis“ asendatakse väljendiga „Vin de pays“, lisatakse etiketile Euroopa Liidu kaitstud geograafilise tähise logo.

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse kaitstud geograafilise tähisega veini „Cévennes“ valmistamiseks kasutatavate viinamarjade pressimise ning veini valmistamise erandit, hõlmab Gardi departemangu järgmiste kommuunide territooriumi 2019. aasta ametlike geograafiliste koodide alusel:

Aigues-Mortes, Aigues-Vives, Aimargues, Aramon, Argilliers, Aubais, Aubord, Aujargues, Bagnols-sur-Cèze, Beaucaire, Beauvoisin, Bellegarde, Belvézet, Bernis, Bezouce, Boissières, Bouillargues, Cabrières, Caissargues, Calvisson, Carsan, Castillon-du-Gard, Caveirac, Chusclan, Clarensac, Codognan, Codolet, Collias, Comps, Congénies, Connaux, Cornillon, Domazan, Estézargues, Flaux, Fournès, Fourques, Gallargues-le-Montueux, Garons, Générac, Jonquières-Saint-Vincent, Junas, La Roque-sur-Cèze, Langlade, Laudun-l’Ardoise, Le Cailar, Le Grau-du-Roi, Lédenon, Les Angles, Lirac, Manduel, Marguerittes, Meynes, Milhaud, Montaren-et-Saint-Médiers, Montfaucon, Montfrin, Mus, Nages-et-Solorgues, Nîmes, Orsan, Parignargues, Pont-Saint-Esprit, Poulx, Pouzilhac, Pujaut, Redessan, Remoulins, Rochefort-du-Gard, Rodilhan, Roquemaure, Sabran, Saint-Alexandre, Saint-André-d’Olérargues, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Côme-et-Maruéjols, Saint-Dionisy, Saint-Etienne-des-Sorts, Saint-Geniès-de-Comolas, Saint-Gervais, Saint-Gervasy, Saint-Gilles, Saint-Hilaire-d’Ozilhan, Saint-Julien-de-Peyrolas, Saint-Laurent-d’Aigouze, Saint-Laurent-de-Carnols, Saint-Laurent-des-Arbres, Saint-Marcel-de-Careiret, Saint-Maximin, Saint-Michel-d’Euzet, Saint-Nazaire, Saint-Paul-les-Fonts, Saint-Paulet-de-Caisson, Saint-Quentin-la-Poterie, Saint-Siffret, Saint-Victor-la-Coste, Salazac, Sanilhac-Sagriès, Sauveterre, Saze, Sernhac, Sommières, Tavel, Théziers, Tresques, Uchaud, Uzès, Vallabrègues, Valliguières, Vauvert, Vénéjan, Vergèze, Vers-Pont-du-Gard, Vestric-et-Candiac, Villeneuve-lès-Avignon.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-6ec30fda-501e-46f5-bc91-936ce505bac7

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.