Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks seoses ühisettevõtte tegevusaja pikendamisega aastani 2024 /* COM/2013/0503 final - 2013/0237 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU EESMÄRK Ühtse Euroopa taeva lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamisega tegelev ühisettevõte, mis loodi 2007. aastal avaliku ja erasektori partnerlusena,[1] on Euroopa taeva rakendamise tehnoloogiasammas ning vastutab seetõttu projekti SESAR arendamise eest ehk teisisõnu on kõnealune ühisettevõte on Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava (edaspidi „ATMi üldkava”)[2] eestkostja ja täideviija. Määruses (EÜ) 219/2007 (ühisettevõtte SESAR loomist käsitlev määrus) on sätestatud, et ühisettevõte SESAR lõpetab tegevuse 31. detsembril 2016, sest praegu rahastab liit ühisettevõtte arendusetappi üksnes 2007.–2013. aasta finantsperspektiivi raames. Kõnealuse määrusega on ette nähtud võimalus, et nõukogu vaatab läbi ühisettevõtte tegevusvaldkonnad, juhtimise, rahastamise ning kestuse arendusetapis saavutatud edu põhjal. Kuna lennuliikluse korraldamisega (ATM) seotud teadusuuringuid ja innovatsioonitegevust tuleks jätkata ka pärast 2016. aastat, pidades eelkõige silmas koordineeritud lähenemisviisi rakendamist ühtse Euroopa taeva algatuse raames sätestatud tulemuseesmärkide saavutamisel, on käesoleva seadusandliku algatuse eesmärk pikendada ühisettevõtte SESAR tegevusaega pärast 2016. aastat. ATMi üldkavas aastateks 2014–2020 sätestatud uute meetmete iga-aastane rahastamine liidu uue finantsraamistiku[3] vahenditest on osa programmist „Horisont 2020”[4]. 2. KAVANDATUD MEETME PÕHJENDUS 2.1. Taust Ühtse Euroopa taeva õigusraamistik koosneb neljast põhimäärusest[5]. Kõnealused määrused, mis võeti vastu 2004. aastal (ühtse Euroopa taeva algatuse esimene pakett), vaadati 2009. aastal läbi ja nende reguleerimisala laiendati määrusega (EÜ) nr 1070/2009,[6] et suurendada Euroopa lennuliikluse korraldamise süsteemi üldist tulemuslikkust (ühtse Euroopa taeva algatuse teine pakett). Kõnealune raamistik hõlmab ka rohkem kui 20 rakenduseeskirja ja ELi spetsifikatsiooni (edaspidi „tehnilised standardid”), mille Euroopa Komisjon on alates 2005. aastast vastu võtnud tehnika ja süsteemide koostalitluse tagamiseks. Ühtse Euroopa taeva algatuses keskendutakse tulemuslikkuse suurendamisele institutsiooniliste muudatuste ja õigusraamistiku abil, kuid see sisaldab ka olulist tehnoloogiasammast ehk projekti SESAR. ATMi üldkava on kokkulepitud tegevuskava, mis ühendab lennuliikluse korraldamise alaste teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud toimingud selliste kasutuselevõtustsenaariumidega, mille abil on võimalik saavutada ühtse Euroopa taeva tulemuseesmärgid lennuliikluse korraldamisega seotud tehnoloogialahenduste ja protseduuride kaudu. Arendustegevuse ja kasutuselevõtu koordineerimine ning vastastikune mõju on ülimalt olulised projekti SESAR edukaks toimimiseks ja ühtse Euroopa taeva algatuse täielikuks rakendamiseks. 2.2. Praegused meetmed Vastavalt ATMi üldkavale vastutab ühisettevõte projekti SESAR teadusuuringute ja innovatsioonitegevuse koordineerimise ja haldamise eest. Ühisettevõte SESAR vastutab ka ATMi üldkava täideviimise ja toetamise eest. ATMi üldkava kõige uuemas, 2012. aastal heakskiidetud versioonis määratakse kindlaks olulised käitamisalased muudatused, mida rakendatakse kolmes põhietapis, et tagada projekti SESAR uue kontseptsiooni kasutuselevõtt aastaks 2030: – 1. etapp hõlmab õhusõiduki ajapõhist käitamist ja keskendub olemasoleva suutlikkuse paremale ärakasutamisele, suurendades võrgu kasutegurit teabevahetuse täiustamise kaudu; – 2. etapp hõlmab trajektooripõhiseid toiminguid ja selle eesmärk on suurendada tõhusust süsteemisisese teabehalduse (SWIM) ja esialgse trajektoorihalduse täiustamise kaudu; – 3. etapp hõlmab tulemuslikkuse suurendamist ning selle käigus võetakse kasutusele täielik ja integreeritud trajektoorihaldus koos uute hajutusviisidega, et saavutada ühtse Euroopa taeva algatuse pikaajalised poliitilised eesmärgid. Ühisettevõtte SESAR praegune kokkulepitud tööprogramm hõlmab 1. etappi ning arvestades tehnika ja käitamistoimingute valmidusastet, ka suuremat osa ATMi üldkava 2. etapist. Sellega seoses annavad ühisettevõtte SESAR eduaruanded alust arvata, et 1. etapp ja 70–80 % 2. etapist peaksid prognooside kohaselt olema rakendatud 2016. aasta lõpuks. Ehkki ühisettevõtte SESAR praegune tööprogramm hõlmab laiemas plaanis teadusuuringute- ja innovatsioonitsükli kõiki etappe, on põhirõhk pööratud eelkõige tootmistsükli-eelsetele toimingutele. 2.3. Ühisettevõtte SESAR hindamine 2011. aasta detsembris teatas komisjon oma kavatsusest teha vajalikud hindamised ja korraldada konsultatsioone, et pikendada ühisettevõtte SESAR tegevusaega pärast 2016. aastat[7]. Järgnenud hindamiste ja konsultatsioonide käigus on uuritud ka seda, kas ühisettevõtte SESAR loomist käsitlev määrus on vaja põhjalikumalt läbi vaadata ning kas on vaja laiendada näiteks selle tegevusvaldkondi ning muuta vajaduse korral juhtimissüsteemi. Ühisettevõtte SESAR vahehindamine[8] näitas, et ühisettevõtte SESAR on olnud ühtviisi edukas nii ettevõtte loomisel, organisatsiooni ülesehitamisel kui ka talle määratud ülesannete täitmisel, st teadus- ja arendustegevuse koordineerimisel ja juhtimisel programmi SESAR eesmärkide täitmiseks. Ühisettevõtte finantsjuhtimise nõuetelevastavust on kinnitanud ka raamatupidamise aastaaruandeid[9] käsitlevad aruanded. Erinevad konsultatsioonid, sealhulgas komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi (DG MOVE) algatatud avalik arutelu, näitavad, et ühisettevõte SESAR tegevusaja pikendamist toetatakse üksmeelselt. Konsultatsioonimenetlus ja iga-aastased tegevusaruanded näitavad, et ühisettevõtte SESAR tegevus ja selle tulemused on kooskõlas ATMi üldkavaga. Ühisettevõtte SESAR praegused tegevusvaldkonnad võimaldavad täita kõiki liidu teadus- ja arendustegevusega seotud toimingud, mille eesmärk on ajakohastada lennuliikluse korraldamist Euroopas. Ühisettevõte SESAR on täitnud ülesandeid ATMi teadus- ja arendustegevuse olelusringi kõige erinevamates valdkondades, kaasa arvatud ATMi teadusuuringute pikaajaline programm. Konsulteerimistulemused näitasid, et ühisettevõtte SESAR tegevusvaldkondi ei ole vaja muuta, küll aga võib osutuda vajalikuks mõningal määral kohandada kõnealustes valdkondades tehtavaid toiminguid. Lisaks sellele ei ole ATMi innovatsioonitsükli eri etappe võimalik üksteisest vormiliselt eristada, kuna nad on omavahel tihedalt seotud. Seega puudub vajadus muuta ühisettevõtte SESAR tegevusvaldkondi. Ka ühisettevõtte SESAR liikmesuse ja juhtimise osas ei ole vaja muudatusi teha. See tegevus on piisavalt avatud ja läbipaistev, et võtta arvesse kõiki ühisettevõtte SESAR tegevusaja pikendamisega seotud muudatusi. Vajadust veelgi enam keskenduda rakenduskõlblikele tulemustele on praeguses juhtimiskorras juba arvesse võetud ning selle küsimusega on järgmise kahe aasta jooksul kavas täiendavalt tegeleda. 2.4. Järgmine etapp Seoses SESARi kontseptsiooni kasutuselevõtuga tuleb 2. etapi lõpuleviimiseks ja kõikide ATMi üldkava 3. etapiga seotud küsimuste lahendamiseks teha täiendavaid kooskõlastatud arendus- ja valideerimistoiminguid. Lisaks on nüüd, st pisut enne projekti SESAR kasutuselevõtuetapi algust, võimalik läbi vaadata teadusuuringute- ja innovatsioonitsükli eri etappide jaoks eraldatud vahendite tasakaal, et tagada innovaatiliste ideede pidev juurdevool. Eelkõige tuleks pöörata veelgi rohkem tähelepanu uurimuslikele teadustöödele. Praegu tehakse ettevalmistusi ulatuslikuks tutvustamistegevuseks, mille käigus keskendutakse tulemuslikkuse suurendamisele, integreeritud ja kooskõlastatud kõrgtehnoloogilisele valideerimisele ja sellisele tutvustamistegevusele, mis tõendab valmisolekut võtta süsteem kasutusele ning alustada käitamisalast ja/või tehnilist üleminekut. Kuna uut, 2014. aastal algavat ja kuni kümmet aastat hõlmavat tööprogrammi ei ole algusjärgus võimalik üksikasjalikult paika panna, tuleb kehtestada sätted, mis võimaldavad suunata kõige paljutõotavamad uurimuslikud teadustööd edasi rakendusuuringute, arendustegevuse ja kasutuselevõtuks ettevalmistamise etappi, luues sedasi soodsa pinnase ühtse Euroopa taeva algatuse rakendamist hõlbustavate ideede arenguks. Ühisettevõte koostab mitmeaastase tööprogrammi ATMi üldkava 2. etapi lõpuleviimise ning 3. etapi rakendamise kohta, järgides määrusele (EÜ) nr 219/2007 lisatud põhikirjas sätestatud nõudeid (artikkel 16), ja esitab selle heakskiitmiseks haldusnõukogule (artikkel 5). 3. EELHINDAMINE Tehtud on eelhindamine, mis on lisatud käesolevale ettepanekule (dokument SEC(2013)xxx). Eelhindamise tulemused näitavad, et ühisettevõtte SESAR tegevusaja pikendamine programmi „Horisont 2020” raames on ühtse Euroopa taeva tulemuseesmärkide saavutamise seisukohalt kasulik ja tõhus. 4. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 187, endine Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 171, mis oli määruse (EÜ) nr 219/2007 õiguslik alus. 5. MÕJU EELARVELE Eespool esitatut arvesse võttes teeb komisjon ettepaneku koostada ajavahemikuks 1. jaanuar 2014 – 31. detsember 2020 uue mitmeaastase finantsraamistikuga kooskõlas olev rahastamispakett, mis lülitatakse ELi eelarvesse. Kooskõlas komisjoni 2011. aasta juunis avaldatud paketi „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” ning kehtiva tavaga tuleks vajalik summa võtta eelarverealt „ressursitõhusa, keskkonnasäästliku, ohutu ja sujuva Euroopa transpordisüsteemi saavutamine”. Seepärast teeb komisjon ettepaneku näha võrdlusperioodiks ette kuni 600 miljonit eurot[10] (sealhulgas EFTA osalus). Tegemist on soovitusliku summaga, mille lõplik suurus selgub praegu 2014.–2020. aasta finantsraamistiku üle peetavate läbirääkimiste ja erasektori partneritega peetavate läbirääkimiste käigus. Ühisettevõtte SESAR tegevus hõlmab ATMi üldkava. Võttes arvesse ATMi üldkava valmidusastet, keskendutakse praeguse programmi raames 1. etapi (ajapõhine käitamine) ja enamiku 2. etapis (trajektooripõhised toimingud) ettenähtud eesmärkide saavutamisele. 2014.–2020. aasta finantsraamistiku vahenditest rahastatakse ATMi üldkava 2. etapi kõige suurema valmidusastmega toiminguid, mis prognooside kohaselt peaksid olema tehniliselt ja käitamisalaselt kasutuskõlblikud 2016. aastaks, ning tulemuslikkuse suurendamist hõlmavat 3. etappi tervikuna. Ühisettevõtte SESAR tööprogramm, mida rahastatakse liidu 2007.–2013. aasta finantsperspektiivi raames, areneb ettenähtud suunas ning peaks täidetud saama hiljemalt 31. detsembril 2016, kusjuures 2014. aastal hakatakse järk-järgult rakendama uusi meetmeid. See võimaldab nendel projekti SESAR praegustel liikmetel, kes soovivad projektis ka edaspidi osaleda, säilitada vajalikud vahendid uue, 2014. aasta tööprogrammi jaoks, ilma et nad peaksid oma tegevust katkestama. Täiendavad üksikasjad on esitatud lisatud finantsselgituses ja eelhindamises. Eelarvemenetluse kohaselt peaksid eelarvepädevad institutsioonid kõnealuse aastasumma heaks kiitma. 6. ETTEPANEKU SISU Ühisettevõtte SESAR tegevusaja pikendamiseks tuleb määrust (EÜ) nr 219/2007 muuta järgmiselt: (1) artikli 1 lõiget 2 muudetakse nii, et ühisettevõte SESAR tegevusaeg pikeneb kuni 31. detsembrini 2024. Kuna nõukogu on ATMi üldkava heaks kiitnud, ei ole sellele enam vaja viidata; (2) artikli 1 lõige 3 jäetakse välja, kuna ATM üldkava on esitatud Euroopa Parlamendile; (3) artikli 1 lõike 5 viiendat taanet muudetakse, et selgelt sätestada ühisettevõtte SESAR õigus anda oma liikmetele ja teistele osalistele toetusi, võttes arvesse programmi „Horisont 2020” osalemiseeskirju; (4) artikli 2a lõiget 5 kohandatakse, et kõrvaldada ajutiste ja lepinguliste töötajatega sõlmitavate töölepingute suhtes kohaldatav kaheksa aasta piirang, mis võib kindlaksmääratud tegutsemisajaga asutusele tekitada probleeme kogemustega töötajate järjepideval tagamisel. Samal põhjusel loobuti piirangust, mille kohaselt tähtajalisi töölepinguid võib pikendada vaid üks kord ning ainult kindlaksmääratud ajaks. Artikli 2a lõikes 5 on juba sätestatud järgmised piirangud: tööleping ei tohi olla pikem kui ühisettevõtte tegutsemisaeg. Kõikide töölepingute suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ning liidu muude teenistujate teenistustingimusi ja muid asjakohaseid kohaldamiseeskirju; (5) artikli 4 lõike 2 esimeses lauses sätestatakse 2014.–2020. aasta finantsraamistiku alusel programmi „Horisont 2020” raames eraldatav uus ELi rahaline toetus suurusega kuni 600 miljonit eurot[11] (sealhulgas EFTA osalus); (6) artikli 4 lõiget 3 kohandatakse selleks, et võtta arvesse ühisettevõtte tegevusaja pikendamist; (7) artikli 4a lõiget 1 muudetakse vastavalt uuele raamfinantsmäärusele; (8) artikli 4a lõige 2 jäetakse välja, sest selles sisalduvad sätted on hõlmatud üldise viitega uuele raamfinantsmäärusele; (9) artikli 7 esimest lauset muudetakse, et viia see vastavusse programmi „Horisont 2020” hindamiseeskirjadega. Ettepanek sisaldab ka kolme üleminekusätet: (1) artikkel 2, milles pikendatakse 1. jaanuaril 2009 ametisoleva tegevdirektori volituste kehtivusaega kuni 31. detsembrini 2016, et tagada kooskõla muutmismääruse (EÜ) nr 1361/2008 artikliga 3. (2) artiklis 3 sätestatakse, et 31. detsembriks 2016 lõpeb ühisettevõtte nende liikmete liikmesus, kes ei osale 2014.—2020. aasta finantsraamistiku kohaselt raamprogrammist „Horisont 2020” rahastatavas tegevuses. Selle sätte eesmärk on vältida nn passiivsete partnerite olemasolu ühisettevõttes; (3) artiklis 4 sätestatakse, et 31. detsembriks 2016 lõpetatakse seitsmenda raamprogrammi alusel rahastatavad ühisettevõtte SESAR teadusuuringud, v.a teadusprojektide lõpetamisega seotud tegevus. Ühisettevõtte loomist käsitleva määruse lisa, mis sisaldab ühisettevõtte SESAR põhikirja, muudetakse järgmiselt: (1) artikli 5 lõike 1 punkti m on muudetud, et üksikasjalikult sätestada ühisettevõtte õigus anda toetusi ATMi üldkava rakendamiseks, võttes arvesse raamprogrammis „Horisont 2020” sätestatud osalemiseeskirju; (2) lõike 2 punkti a kohaselt vähendatakse haldusnõukogu aastakoosolekute arvu neljalt kolmele. Viimaste aastate kogemused on näidanud, et kolmest kohustuslikust koosolekust aastas piisab, et käsitleda ühisettevõtte igapäevase haldamise küsimusi ning võimaldada haldusnõukogul täita oma kohustusi. Koosoleku ettevalmistamine suhteliselt lühikese ajavahemiku möödudes suurendab ka halduskoormust. Peale selle on vajaduse korral võimalik korraldada lisakoosolekuid; (3) artikli 6 lõiget 1 muudetakse, et täpsustada ühisettevõtte SESAR toetuste andmise menetlust, võttes arvesse raamprogrammis „Horisont 2020” sätestatud osalemiseeskirju; (4) artikli 7 lõiget 2 kohandatakse, et suurendada tegevdirektori ametiaja kestust kolmelt aastalt viiele aastale ning sätestatakse võimalus seda üks kord pikendada. Selle muudatuse eesmärk on vältida olukorda, kus tegevdirektori ametiaja lõpp langeb kokku ühisettevõtte tegevuse lõpetamisega. Sellist olukorda oleks järjepidevuse seisukohalt keeruline hallata. Selleks ajaks on enamik ühisettevõtte SESAR tööprogrammi toiminguid juba peaaegu lõpetatud ja see võib raskendada sobivate kandidaatide leidmist kõnealusele ametikohale; (5) artikli 10 lõikeid 2 ja 3 muudetakse, et täpsustada ühisettevõtte SESAR toetuste andmise õigust, võttes arvesse raamprogrammis „Horisont 2020” sätestatud osalemiseeskirju; (6) artikli 13 lõiget 2 muudetakse vastavalt 2013. aasta finantsmääruse artikli 8 lõikele 4, mille kohaselt seoses liidu toetusega kogunenud intressid makstakse liidule tagasi üksnes delegeerimislepingus sätestatud juhtudel; (7) artikli 16 lõige 1 sisaldab nüüd viidet artikli 4 lõikes 2 osutatud finantsraamistikule. Selle muudatuse eesmärk on eristada ühisettevõtte SESAR tööprogrammi kuuluvaid 2007.—2013. aasta finantsperspektiivi alusel rahastatavaid toiminguid ja 2014.–2020. aasta finantsraamistiku alusel rahastatavaid toiminguid. Kõnealune eristamine on eelkõige oluline ajavahemikus 2014–2016, mil üheaegselt rakendatakse nii vana kui ka uut tööprogrammi; (8) artiklit 17 on muudetud, et võtta arvesse standardsätet liidu finantshuvide kaitse kohta ja 2013. aasta finantsmäärust, eriti selle artiklit 60. Määrust on kohandatud Lissaboni lepingu artikliga 291, milles käsitletakse rakendusakte. 2013/0237 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks seoses ühisettevõtte tegevusaja pikendamisega aastani 2024 (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 187 ja 188, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[12], võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[13] ning arvestades järgmist: (1) Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemiga seotud teadusuuringute ja arendustegevuse projekt (projekt SESAR), mille eesmärk on ajakohastada lennuliikluse korraldamist (ATM) Euroopas, kujutab endast ühtse Euroopa taeva algatuse tehnoloogiasammast. Selle eesmärk on töötada Euroopa Liidus 2030. aastaks välja tulemuslik lennuliikluse juhtimise taristu, mis võimaldab ohutult ja keskkonnasõbralikult arendada lennutransporti. (2) Projekt SESAR koosneb kolmest üksteisega seotud pidevast ja üha edasi arenevast koostööprotsessist: sisu ja prioriteetide määratlemine, projekti SESAR kontseptsiooniga seotud uute tehniliste süsteemide, komponentide ja käitamistoimingute väljaarendamine ning lennuliikluse korraldamise uue põlvkonna süsteemi kasutuselevõtukavad, mis aitavad kaasa ühtse Euroopa taeva tulemuseesmärkide saavutamisele. (3) Määratlemisprotsessi esimese etapi (2004–2008) käigus töötati välja Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava (edaspidi „ATMi üldkava” esimene versioon. ATMi üldkavas määratakse kindlaks projekti SESAR kolm arenguetappi: ajapõhine käitamine (1. etapp), trajektooripõhised toimingud (2. etapp) ja tulemuslikkuse suurendamine (3. etapp). (4) Ühisettevõte SESAR loodi 27. veebruari 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 219/2007[14] projekti SESAR väljaarendamisega seotud toimingute juhtimiseks 2007.–2013. aasta finantsperspektiivi raames. (5) Ühisettevõtte tööprogramm, mis on hõlmatud liidu 2007.–2013. aasta finantsperspektiiviga, sisaldab ATMi üldkava 1. etapi kõiki elemente ning ligikaudu 80 % 2. etapist. Tööprogrammiga seotud toimingud peaksid 2016. aastaks olema lõpule viidud. 2. etapi ülejäänud toimingud ja 3. etapp peaksid algama 2014. aastal ja neid rahastatakse liidu 2014.—2020. aasta finantsraamistiku alusel. (6) Vastavalt määruse (EÜ) nr 219/2007 artikli 1 lõikele 2 peaks ühisettevõte tegevuse lõpetama 31. detsembril 2016 või kaheksa aastat pärast seda, kui nõukogu on kinnitanud Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava („ATMi üldkava”) sõltuvalt sellest, kumb kuupäev on varasem. Komisjon esitas ATMi üldkava nõukogule 14. novembril 2008[15] ja nõukogu kinnitas selle 30. märtsil 2009. (7) Ühisettevõte vastab avaliku ja erasektori partnerluskriteeriumidele, mis on sätestatud nõukogu …. 2013. aasta otsuses (EL) nr.../2013, millega kehtestatakse eriprogramm algatuse „Horisont 2020” (2014–2020)[16] (edaspidi „Horisont 2020 eriprogramm”) rakendamiseks. (8) Selleks et jätkata ATMi üldkavas kindlaks määratud toimingute väljaarendamist, tuleb ühisettevõtte tegevusaega pikendada kuni 2024. aastani, et see hõlmaks liidu 2014.–2020. aasta finantsraamistikku ning nelja lisa-aastat kõnealuse finantsraamistiku viimasel aastal alustatud projektide lõpetamiseks. (9) Nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1361/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks,[17] on sätestatud, et tegevdirektori volitused, mis kehtisid 1. jaanuaril 2009, lõppevad ühisettevõtte tegevuse lõpetamise päeval ning et ühisettevõtte tegevusaja pikendamise korral alustatakse uut tegevdirektori nimetamise menetlust kooskõlas määruse (EÜ) nr 219/2007 lisa artikli 7 lõikega 2. (10) Selliste ühisettevõtte liikmete liikmesus, kes ei osale liidu 2014.–2020. aasta finantsraamistiku alusel rahastatavates toimingutes, tuleks lõpetada hiljemalt 31. detsembriks 2016. (11) Ühisettevõtte kui määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002[18] artiklis 185 osutatud asutuse tegevuse käigus saadud kogemused näitavad, et praegune raamistik on piisavalt paindlik ja kohandatud ühisettevõtte SESAR vajadustega. Ühisettevõte SESAR peaks tegutsema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju)[19] artikliga 208, millega asendati määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikkel 185, ning võtma vastu finantseeskirjad, mis ei tohiks lahkneda raamfinantsmäärusest, välja arvatud juhul, kui tema tegevusega seotud erivajadused seda eeldavad ja kui komisjon annab selleks eelnevalt nõusoleku. (12) Ühisettevõtte rahastatavates kaudsetes meetmetes osaledes peaks ühisettevõte SESAR järgima Euroopa Parlamendi ja nõukogu […] 2013. aasta määrust (EL) nr … /2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” (2014–2020) osalemis- ja levitamiseeskirjad,[20] ning määruse (EL) nr [….] artikli 1 lõikes 3 sätestatud erandi kohaldamist ei tohiks nõuda. (13) Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks anda komisjonile rakendusvolitused järgmistes valdkondades: Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes. (14) Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 219/2007 vastavalt muuta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: „Artikkel 1 Määruse (EÜ) nr 219/2007 muudatused Määrust (EÜ) nr 219/2007 muudetakse järgmiselt. 1. Artiklit 1 muudetakse järgmiselt: a) lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Ühisettevõte lõpetab tegevuse 31. detsembril 2024.” b) Lõige 3 jäetakse välja. c) Lõike 5 viies taane asendatakse järgmisega: „– ATMi üldkavas nõuetekohaselt määratletud ühiste toodete arenduse ja järelevalve tagamine liikmete toetamise ja kõige asjakohasemate meetmete, näiteks riigihanke või projektikonkursside põhjal toetuse määramise kaudu, et saavutada programmi eesmärgid kooskõlas määrusega (EL) nr [….], millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” (2014–2020) osalemis- ja levitamiseeskirjad.” 2. Artikli 2a lõige 5 asendatakse järgmisega: „5. Ühisettevõtte personal koosneb ajutistest töötajatest ja lepingulistest töötajatest. Teenistusaja kogukestus ei ole ühelgi juhul pikem kui ühisettevõtte tegutsemise aeg.” 3. Artiklit 4 muudetakse järgmiselt: a) lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega: "2. Liidu 2014.–2020. aasta finantsraamistiku alusel antava rahalise toetuse ülemmäär on 600 miljonit eurot[21] (sealhulgas EFTA osalus), mis makstakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammile „Horisont 2020” (2014–2020) eraldatud eelarveassigneeringust.”; b) lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Kõigi ühisettevõttele antavate liidu rahaliste toetuste maksmine lõpetatakse 2014–2020 finantsperspektiivi lõppemisel, kui nõukogu ei otsusta komisjoni ettepanekul teisiti.” 4. Artiklit 4a muudetakse järgmiselt: a) lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Haldusnõukogu võtab pärast komisjoniga konsulteerimist vastu ühisettevõtte suhtes kohaldatavad finantseeskirjad. Need ei tohi lahkneda raamfinantsmäärusest, välja arvatud juhul, kui see on konkreetselt vajalik ühisettevõtte toimimiseks ja kui komisjon on eelnevalt andnud oma nõusoleku.”; b) lõige 2 jäetakse välja. 5. Artiklit 5 muudetakse järgmiselt: a) lõige 2 asendatakse järgmisega: „Komisjon võtab vastu liidu seisukoha haldusnõukogus.”; b) lõige 3 jäetakse välja; c) lõige 4 asendatakse järgmisega: „4. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, võtab komisjon vastu liidu seisukoha haldusnõukogus selliste otsuste korral, milles käsitletakse ATMi üldkava olulisi muudatusi. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 6 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.” 6. Artikkel 6 asendatakse järgmisega: „Artikkel 6 1. Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 549/2004 kohaselt moodustatud ühtse taeva komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 2. Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.” 7. Artikkel 7 asendatakse järgmisega: „Iga kolme aasta tagant alates ühisettevõtte tegevuse alustamisest ning kuus kuud pärast ühisettevõtte tegevuse lõpetamist annab komisjon hinnangu käesoleva määruse rakendamise ning ühisettevõtte saavutatud tulemuste, töömeetodite ja üldise finantsolukorra kohta. Komisjon esitab nimetatud hindamiste tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule.” 8. Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. Artikkel 2 Tegevdirektori volitustega seotud üleminekusätted 1. jaanuaril 2009 ametis olnud tegevdirektori volitused lõpevad hiljemalt 31. detsembril 2016. Nimetatud volituste lõppemise või 1. jaanuaril 2009 ametis olnud direktori väljavahetamise korral alustatakse uut määruse (EÜ) nr 219/2007 lisa artikli 7 lõike 2 kohast tegevdirektori nimetamise menetlust. Artikkel 3 Ühisettevõtte liikmesusega seotud üleminekusätted Selliste ühisettevõtte liikmete liikmesus, kes alates 1. jaanuarist 2014 ei anna rahalist ega mitterahalist panust ühisettevõtte tööprogrammiga seotud kulude katmiseks liidu 2014.–2020. aasta finantsraamistiku alusel, lõpeb hiljemalt 31. detsembril 2016. Artikkel 4 Üleminekusätted seoses ühisettevõtte toimingute rahastamisega liidu 2007.–2013. aasta finantsraamistiku alusel Ühisettevõtte toimingud, mida on alustatud kuni 31. detsembrini 2013 ning mida rahastatakse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi ning üleeuroopaliste võrkude raamprogrammi alusel, viiakse lõpule 31. detsembriks 2016, välja arvatud asjaomaste projektide lõpetamisega seotud haldustoimingud. Artikkel 5 Jõustumine ja kohaldamine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja LISA Lisa muudetakse järgmiselt. 1. Artiklit 5 muudetakse järgmiselt: a) lõike 1 punkt m asendatakse järgmisega: „m) määrata kindlaks ATMi üldkava elluviimiseks vajalikud eeskirjad ja menetlused toetuste andmiseks või lepingute ja mis tahes muude kokkulepete sõlmimiseks, sealhulgas erimenetlus huvide konflikti vältimiseks;” b) lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega: „a) haldusnõukogu tuleb kokku vähemalt kolm korda aastas. Erakorralisi koosolekuid võib kokku kutsuda kas haldusnõukogu ühe kolmandiku liikmete taotlusel, kes esindavad vähemalt 30 % häältest, või komisjoni või tegevdirektori taotlusel;”; 2. Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Ühisettevõtte või haldusnõukogu liikmed ja töötajad ei tohi osaleda ühisettevõtte rahalise toetuse määramise menetlustes, eelkõige pakkumismenetluste ja projektikonkursside ettevalmistamises, hindamises ega lepingute sõlmimises, kui nende omandis on ettevõtjaid, kes on avalike pakkumismenetluste või konkursside potentsiaalsed kandidaadid, kui neil on selliste ettevõtjatega partnerlusleping või kui nad esindavad selliseid ettevõtjaid.” 3. Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Tegevdirektor võetakse tööle ajutise teenistujana vastavalt muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punktile a. Tegevdirektori nimetab ametisse haldusnõukogu komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast pärast avatud ja läbipaistvat valikumenetlust. Tegevdirektoriga lepingu sõlmimisel esindab ühisettevõtet haldusnõukogu esimees. Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Selle aja lõpus hindab komisjon tegevdirektori tööd, võttes arvesse hinnangut tegevdirektori tegevusele ning ühisettevõtte edasisi ülesandeid ja probleeme. Komisjoni ettepanekul, milles võetakse arvesse käesoleva lõike kolmandas lõigus osutatud hinnangut, võib haldusnõukogu pikendada tegevdirektori ametiaega üks kord maksimaalselt kuni viis aastat. Tegevdirektor, kelle ametiaega on pikendatud, ei või kogu oma ametiaja lõpus osaleda samale ametikohale uue direktori valimises. Tegevdirektori võib ametist tagandada üksnes otsusega, mille haldusnõukogu teeb komisjoni ettepaneku alusel.”; 4. Artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmisega: „Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 5 kindlaksmääratud ülesannete täitmiseks võib ühisettevõte sõlmida oma liikmetega erikokkuleppeid ja anda neile toetusi.”; 5. Artikkel 10 asendatakse järgmisega: „Artikkel 10 Lepingud ja toetused 1. Olenemata artikli 9 sätetest, võib ühisettevõte sõlmida teenuseosutamis- ja varustamislepinguid või toetuskokkulepped ettevõtete või ettevõtete konsortsiumidega eelkõige käesoleva määruse artikli 1 lõikes 5 nimetatud ülesannete täitmiseks. 2. Ühisettevõte tagab, et lõikes 1 osutatud lepingutes ja toetuskokkulepetes oleks sätestatud komisjoni õigus teha kontrollitoiminguid veendumaks, et ühenduse finantshuvid on kaitstud. 3. Lõikes 1 osutatud lepingud ja toetuskokkulepped hõlmavad kõiki artiklis 18 osutatud asjaomaseid sätteid intellektuaalse omandi kaitse kohta ning asjaomaseid karistusklausleid. Huvide konflikti vältimiseks ei või nimetatud töös osaleda liikmed, sealhulgas ka artikli 8 kohaselt lähetatud töötajad, kes on seotud riigihanke- või toetuse määramise menetluse alusel teostatavate tööde määratlemisega.” 6. Artikli 13 lõiget 2 muudetakse järgmiselt: „Ühisettevõtte liikmete rahaliselt osaluselt saadud intresse käsitatakse ühisettevõtte tuluna.” 7. Artikli 16 lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega: „Ühisettevõte koostab oma tööprogrammi, lähtudes artikli 4 lõikes 2 osutatud finantsraamistikust ning usaldusväärse juhtimise ja aruandluse põhimõttest, sätestades selged lõpp- ja vahe-eesmärgid. Nendeks on:”. 8. Artikkel 17 asendatakse järgmisega: „Artikkel 17 Liidu finantshuvide kaitse 1. Ühisettevõte astub vajalikke samme selle tagamiseks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega. 2. Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on rahastatud liidu vahenditest. 3. Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) antakse volitus korraldada sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate tööruumides kohapealseid kontrolle, mis peavad toimuma nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest) sätestatud korras ning mille eesmärk on teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või liidu eelarvest rahastamise lepinguga seoses esineb pettust, korruptsiooni või mis tahes muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. 4. Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, antakse rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingutega, toetuslepingutega, toetuse määramise otsustega ja käesoleva määruse rakendamisest tulenevate lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selge sõnaga õigus selliseks auditeerimiseks ja kohapealseks kontrolliks.” 9. Artikkel 24 jäetakse välja. II.6.4 – Finantsselgitus – „Ametid” ÕIGUSAKTILE LISATAV FINANTSSELGITUS [lisatakse kõikidele seadusandjale esitatavatele ettepanekutele ja algatustele, milles käsitletakse finantsmääruse artiklis 208 või 209 osutatud asutusi (Finantsmääruse artikkel 31 ja finantsmääruse rakenduseeskirjade artikkel 19)] 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud haldusviisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuste ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju [asutuse] tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju [asutuse] haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele ÕIGUSAKTILE LISATAV FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Ettepanek: nõukogu määrus (EL), millega muudetakse määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB[22]) struktuurile Poliitikavaldkond: jaotis 6 – Transport Tegevus: peatükk 06 03: „Horisont 2020 – : transpordialased teadusuuringud ja innovatsioon” 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[23] X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Üldeesmärk on aidata projekti SESARi kontseptsiooni õigeaegse väljaarendamise ja kasutuselevõtu kaudu kaasa ühtse Euroopa taeva algatuse tulemuseesmärkide saavutamisele kooskõlas Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkavaga, mis on esitatud komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile (KOM(2008) 750). Euroopa Liit kehtestas ühtse Euroopa taeva algatusega seotud poliitikasuundadele 2020. aastaks järgmised kaugeleulatuvad eesmärgid: • läbilaskevõime kolmekordistamine, mis vähendaks ühtlasi viivitusi nii maa peal kui ka õhus; • ohutustaseme kümnekordistamine; • iga lennu keskkonnamõju vähendamine 10 %, • lennuliikluse korraldamisega seotud kulude vähendamine 50 %. 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile Erieesmärk nr Erieesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse korraldamise süsteemi ajakohastamine, koondades ning koordineerides lennuliikluse korraldamisega seotud teadusuuringuid ja innovatsiooni ELis ning järgides lennuliikluse korraldamise üldkava. • Ühisettevõtte tegevuse jätkamine; • projekti rakendamise korraldamine ja koordineerimine kooskõlas üldkavaga; • teadus- ja arendustegevuse, valideerimise ja uuringute korraldamine ühisettevõtte juhtimisel; • pakkumismenetluste korraldamine ühiste toodete väljaarendamiseks. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile 06.03.03.01 Ressursitõhusa, keskkonnasõbraliku, ohutu ja sujuva Euroopa transpordisüsteemi loomine 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Tagada projekti SESAR juhtimise järjepidevus ning ATMiga seotud teadusuuringute ja innovatsioonitegevuse pidev rahastamine mitme aasta jooksul. Ühisettevõtte SESAR peamine ülesanne on juhtida teadusuuringuid ja innovatsioonitegevust (teadus-, arendus- ja valideerimistoiminguid) SESARi tööprogrammi raames, kombineerides omavahel nii avalikku kui ka erasektorisse kuuluvatelt liikmetelt pärinevad rahalised toetused. Programmi SESAR määratlemise, arendamise ja kasutuselevõtu käigus luuakse ATMi uus üleilmne ja koostalitluslik kontseptsioon, millest saavad kasu nii õhusõidukite käitajad, aeronavigatsiooniteenuste osutajad, lennujaamad kui ka reisijad ning mis aitab suurendada Euroopa majanduse konkurentsivõimet. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Ühisettevõte SESAR on töötanud välja järgmised tulemusnäitajad, mille haldusnõukogu igal aastal avaldab ja mille üle ta järelevalvet teostab: • valideerimisprojektide areng • partnerite tegeliku tarbimise mõõtmine; • eesmärkide tegelik täitmine võrreldes ATMi üldkavas ettenähtuga; • projektide üldine sõltumatus üksteisest; • probleemide lahendamisel tehtud edusammud ja tegevuskavade asjakohasus; • projekti SESAR teadusuuringute käigus välja töötatud selliste prototüüpide või käitamisprotseduuride arv, mis on jõudnud valmimisjärku; • projektide ja kogu programmi üldine hindamine nn kontrollpunktide (Control Gates) abil. Lisaks teostab haldusnõukogu järelevalvet teadusuuringute- ja innovatsiooni raamprogrammis „Horisont 2020” sätestatud aruka, keskkonnahoidliku ja integreeritud transpordiga seotud ühiskonnaprobleemide tulemus- ja mõjunäitajate üle ning esitab komisjonile igal aastal sellekohase aruande. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Tagada järjepidev areng, mille jooksul ühisettevõte SESAR on volitatud sõlmima mitmeaastaseid lepingud ja tegelema eelarvekavade koostamisega, järgides ELi asutuste finantsmääruse raamistikus ette nähtud põhimõtteid. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus Ühtse Euroopa taeva algatuse poliitikasuundade ja sellega seotud õigusaktide kontekstis on ELi meetme võtmine selgelt põhjendatud, kuna algatuse üldine eesmärk on kõrvaldada siseturu tõkked ühtses Euroopa taevas. Enne ühtset Euroopa taeva algatust käsitlevate poliitikasuundade väljatöötamist oli tõhususe, kulutasuvuse, positiivse keskkonnamõju jms areng lennundusvaldkonnas suhteliselt aeglane, mille üheks põhjuseks loeti süsteemitut lähenemisviisi. Seega on ühtse Euroopa taeva algatuse poliitikasuunad sama päevakajalised kui siis, kui need algselt välja töötati ning EL mängib ühtse Euroopa taeva algatuses endiselt ülimalt olulist rolli. Samuti puuduvad liikmesriikidel või erasektori sidusrühmadel võimalus finantsvõimenduse tagamiseks, vahendite koondamiseks ning ELi tasemel teadus- ja arendustegevuse koordineerimiseks ning juhtimiseks SESARi kontseptsiooni kasutuselevõtu suunas, kaasates samal ajal aktiivselt sidusrühmi. Lisaks sellele tagab ELi osalemine, et komisjon esindab avalikku huvi ja kannab institutsioonilist vastutust ühtse Euroopa taeva algatuse rakendamise eest, täites õigus- ja järelevalvefunktsioone. Komisjon täidab juhtivat rolli, kutsudes lennundussektori sidusrühmi üles tegema koostööd ja ratsionaliseerima oma ressursse ATMi ajakohastamiseks, säilitades samas oma edasiviiva rolli, mis aitab paremini kasutada ELi ja erasektori vahendeid. See tagab ka Euroopa lennuliikluse korraldamise süsteemi sidusa järjekindla ajakohastamise ja ausa konkurentsi lennuliikluse korraldamise turul. ELi sekkumine programmiga SESAR seotud tehnika ja protseduuride arendamisse tagab, et ELi lennuliikluse korraldamise taristus võetakse veelgi rohkem arvesse üleeuroopalisi eesmärke ja võrgust saadavat kasu. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Edusamme, eesmärkide saavutamist ja kogemustest saadud õppetunde on kirjeldatud ühisettevõtte SESAR tegevuse vahehindamises (2010). Vastavalt määruse (EÜ) nr 219/2007 artiklile 7 hindas komisjon määruse rakendamist pärast kolme aasta möödumist ja jõudis järeldusele, et ühisettevõtte SESAR on olnud edukas nii organisatsiooni loomisel ja ülesehitamisel kui ka talle määratud ülesannete täitmisel. Ühisettevõtte tulemuslikkusele antud kõrge hinnang tulenes sellest, et ühisettevõte on saavutanud nõuetekohased väljundid ja tulemused sellistes valdkondades nagu tegevuse organiseerimine ja koordineerimine kooskõlas ATMi üldkavaga, rahastamise haldamine, rahaliste vahendite mobiliseerimine, sidusrühmade kaasamine, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kaasamine ning tehnilise töö organiseerimine killustatuse vältimiseks. Lisaks on ühisettevõtte SESAR finantsjuhtimise usaldusväärsust kinnitanud ka kontrollikoda ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannetele tuginedes. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Ettepanek on kooskõlas ühtse Euroopa taeva algatusega seotud poliitika ja õigusaktidega, eelkõige määrusega (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta, milles Euroopa Parlament ja nõukogu on kokku leppinud. Ettepaneku eesmärk on pikendada ühisettevõtte SESAR tegevusaega pärast 31. detsembrit 2016, et tagada ühtse Euroopa taeva algatuse elluviimine ning programmis „Horisont 2020” lennuliikluse juhtimisele seatud eesmärkide saavutamine. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju X Piiratud kestusega ettepanek/algatus – X Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2014–31.12.2024 – X Finantsmõju kulukohustuste assigneeringutele ajavahemikus 2014–2020 ning maksete assigneeringutele ajavahemikus 2014–2024. ¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku YYYY–YYYY, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Kavandatud eelarve täitmise viisid[24] 2013. aasta eelarve puhul EI KOHALDATA ¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: – ¨ rakendusametite kaudu – ¨ Euroopa Liidu asutatud asutustele[25] – ¨ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage) Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Alates 2014. aasta eelarvest ¨ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt: – ¨ rakendusametite kaudu ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega X Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud – ¨ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada); – ¨ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile; – X finantsmääruse artiklis 208 osutatud asutustele; – ¨ avalik-õiguslikele asutustele; – ¨ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised; – ¨ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised; – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis. 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Kõikide ELi asutuste suhtes kohaldatakse ranget järelevalvesüsteemi, mis hõlmab siseauditi üksust, haldusnõukogu, komisjoni audititeenust, vahe- ja järelhindamist (komisjon hindab iga kolme aasta järel määruse rakendamist ja saavutatud tulemusi, lisaks sellele on kavas lõpphindamine), kontrollikoja ja eelarvepädevate institutsioonide aastaaruannet, ühisettevõtte SESAR iga-aastate valideerimisprojektide ülevaadet, iga-aastaseid tööprogramme ja iga-aastaseid aruandeid. Peale selle kohaldatakse jätkuvalt ühisettevõtte SESAR loomist käsitlevas määruses sätestatud süsteeme. Haldusnõukogu teostab kooskõlas programmiga „Horisont 2020 — Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm” järelevalvet ühisettevõtte SESAR rakendamise üle ning esitab komisjonile vajaduse korral aruande. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Välja selgitatud ohud Riske hinnati eelhindamisaruande koostamise käigus. Komisjoni talituste töödokumendis esitatud tabel 1 annab ülevaate eri riskidest ja neile antud hinnangutest (lk 24–27). 2.2.2. Kavandatud kontrollimeetod(id) Ühisettevõtte saavutused ATMi üldkava rakendamisel. 2.3. Pettuste ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Ühisettevõtte SESAR loomist käsitleva määruse artiklit 15 („Eelarve täitmine ja kontroll”), artiklit 17 („Liidu finantshuvide kaitse”) ja artiklit 20 („Pettusevastased meetmed”) kohaldatakse jätkuvalt. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr [Nimetus………………………...……….] || Liigendatud/liigendamata ([26]) || EFTA riigid[27] || Kandidaatriigid[28] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses 1 || 06.03.07.01 Ühiskonnaprobleemid — Ühisettevõte SESAR 2 || Liigendatud || JAH || JAH || JAH || EI · Uute eelarveridade loomist ei taotleta. 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik : || 1A || Tegevuskulud Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat || 06.06.03.0.1 || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || 2024 || KOKKU Jaotis 1 || Kulukohustused || (1) || 0 || 0 || 0 || 2,100 || 2,100 || 2,100 || 10,500 || 0 || 0 || 0 || 0 || 16,800 Maksed || (2) || 0 || 0 || 0 || 2,100 || 2,100 || 2,100 || 2,100 || 2,100 || 2,100 || 2,100 || 2,100 || 16,800 Jaotis 2 || Kulukohustused || (1a) || 0 || 0 || 0 || 1,230 || 1,230 || 1,230 || 6,170 || 0 || 0 || 0 || 0 || 9,870 Maksed || (2a) || 0 || 0 || 0 || 1,230 || 1,230 || 1,230 || 1,230 || 1,230 || 1,230 || 1,230 || 1,230 || 9,870 Jaotis 3 || Kulukohustused || (3a) || 20,000 || 50,00 || 60,00 || 76,670 || 116,670 || 116,670 || 133,330 || 0 || 0 || 0 || 0 || 573,330 || Maksed || (3b) || 10,000 || 40,000 || 60,000 || 56,670 || 76,670 || 86,670 || 86,670 || 76,670 || 26,670 || 26,670 || 26,670 || 576,33 Mitmeaastase finantsraamistiku KOKKU || Kulukohustused || = 1 + 1A + 3a || 20 || 50 || 60 || 80 || 120 || 120 || 150 || 0 || 0 || 0 || 0 || 600 Maksed || = 2 + 2a + 3b || 10 || 40 || 60 || 60 || 80 || 90 || 90 || 80 || 30 || 30 || 30 || 600 Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat || 06.03.07.01 || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || 2024 || Kokku Tegevusassigneeringud kokku || Kulukohustused* || (1) || 20 || 50 || 60 || 80 || 120 || 120 || 150 || 0 || 0 || 0 || 0 || 600 Maksed* || (2) || 10 || 40 || 60 || 60 || 80 || 90 || 90 || 80 || 30 || 30 || 30 || 600 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) (*) Maksete assigneeringuid on võimalik teha pärast 2020. aastat, kulukohustuste assigneeringuid aga tuleb teha hiljemalt 2020. aasta lõpuks. Prognoos põhineb peamiselt ühisettevõtte SESAR tööprogrammi käigus omandatud kogemustel ning pikendatud tegevusaja jooksul tehtud toimingutega seotud ekstrapolatsioonil. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Kokku  Personalikulud (3) || 0,471 || 0,471 || 0,471 || 0,471 || 0,471 || 0,471 || 0,471 || 3,297  Muud halduskulud (4) || || || 0,100 || || || 0,100 || || 0,200 || Assigneeringud || 0,471 || 0,471 || 0,571 || 0,471 || 0,471 || 0,571 || 0,471 || 3,497 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) (3) +(4) || 0,471 || 0,471 || 0,571 || 0,471 || 0,471 || 0,571 || 0,471 || 3,497 Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || 2024 || TOTAL Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1A ja 5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 20,471 || 50,471 || 60,571 || 80,471 || 120,471 || 120,571 || 150,471 || 0 || 0 || 0 || 0 || 603,497 Maksed || 10,471 || 40,471 || 60,571 || 60,471 || 80,471 || 90,571 || 90,471 || 80 || 30 || 30 || 30 || 603,497 Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 3.2.2. Hinnanguline mõju ühisettevõtte SESAR tegevusassigneeringutele – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || 2024 || KOKKU Erieesmärk: Kõikide lennuliikluse korraldamist käsitlevate asjakohaste teadusuuringute ja innovatsioonitoimingute koordineerimine ELis kooskõlas ATMi üldkavaga, nagu on kindlaks määratud programmis SESAR || Kulukohustused || 20,471 || 50,471 || 60,571 || 80,471 || 120,471 || 120,571 || 150,471 || 0 || 0 || 0 || 0 || 603,497 3.2.3. Hinnanguline mõju ühisettevõtte SESAR haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Ühisettevõtte SESAR töötajate arv (töötajate arv / täistööaja ekvivalent)[29] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || 2024 || KOKKU Ajutised töötajad || 39 || 39 || 39 || 39 || 39 || 39 || 39 || 39 || 39 || 39 || 39 || 39 sellest palgaastmega AD || 33 || 33 || 33 || 33 || 33 || 33 || 33 || 33 || 33 || 33 || 33 || 33 sellest palgaastmega AST || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 Lepingulised töötajad || -- || -- || -- || -- || -- || -- || - || -- || -- || -- || -- || -- Riikide lähetatud eksperdid || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 KOKKU || 42 || 42 || 42 || 42 || 42 || 42 || 42 || 42 || 42 || 42 || 42 || 42 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || 2024 || KOKKU Ametnikud (AD palgaastmed) || || || || || || || || || || || || Ametnikud (AST palgaastmed || || || || || || || || || || || || Ajutised töötajad || || || || || || || || || || || || sellest palgaastmega AD || || || || || || || || || || || || sellest palgaastmega AST || || || || || || || || || || || || Lepingulised töötajad || || || || || || || || || || || || Riikide lähetatud eksperdid || || || || || || || || || || || || KOKKU || 6,300 || 6,400 || 6,500 || 6,600 || 6,700 || 6,800 || 6,900 || 7,000 || 7,100 || 7,200 || 7,300 || 74,85 Palun märkige kavandatav ametikoha täitmise aeg, kohandage summat vastavalt (kui ametikoht täidetakse juulis, võetakse arvesse vaid 50 % keskmisest kulust) ja esitage täiendav selgitus lisa 3. jaos. 3.2.3.2. Haldusala peadirektoraadi hinnanguline personalivajadus – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnang väljendatuna täistööajale taandatud ühikutes || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 · Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) || || || || || || || 06 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes –2AD + 1AST) || 0,393 || 0,393 || 0,393 || 0,393 || 0,393 || 0,393 || 0,393 XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || || || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || || || || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || || || || || || || || || || · Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad ) || || || || || || || 06 01 02 01-1 üldvahenditest rahastatav riikide lähetatud ekspert) || 0,078 || 0,078 || 0,078 || 0,078 || 0,078 || 0,078 || 0,078 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || || || || XX 01 04 yy[30] || - peakorteris[31] || || || || || || || - delegatsioonides || || || || || || || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || || KOKKU || 0,471 || 0,471 || 0,471 || 0,471 || 0,471 || 0,471 || 0.471 XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || - haldusnõukogu toetamine; - koostöö ühtse taeva komiteega; - koostöö muude poliitikavaldkondadega; - ATMi üldkava rakendamiseks võetavate meetmete üle järelevalve teostamine, nende jälgimine ja hindamine. Koosseisuvälised töötajad || - SESRi raames toimunud ATMi teadusuuringute koordineerimine teiste lennundusalaseid teadusuuringuid käsitlevate toimingutega. Täistööajale taandatud töötajate kulukalkulatsiooni kirjeldus peaks olema esitatud lisa 3. jaos. 3.2.3.3. Ühisettevõtte SESAR hinnanguline personalivajadus[32] – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: a. Hinnanguline personalivajadus, mida rahastatakse 2014.–2020. aasta finantsraamistiku assigneeringutest Hinnang väljendatuna täistööajale taandatud ühikutes || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || 2024 · Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) || || || || || || || || || || || || || || XX XX XX XX (avaliku ja erasektori partnerlusel põhinev asutus) || || || || || || || Ametnikud (AD palgaastmed) || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- Ametnikud (AST palgaastmed) || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || || || || || || ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad )[33] XX XX XX XX (avaliku ja erasektori partnerlusel põhinev asutus) || || || || || || || Ajutised töötajad, || || || || 39 || 39 || 39 || 39 || 39 || 39 || 39 || 39 sellest palgaastmega AD || || || || 33 || 33 || 33 || 33 || 33 || 33 || 33 || 33 sellest palgaastmega AST || || || || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 Lepingulised töötajad || || || || __ || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- Riikide lähetatud eksperdid || || || || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 Renditööjõud || || || || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- KOKKU || || || || 42 || 42 || 42 || 42 || 42 || 42 || 42 || 42 Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Tagada ühisettevõtte SESAR ja programmi SESAR tõhus programmi- ja finantsjuhtimine nõukogu määruses (EÜ) nr 219/2007 ja ATMi üldkavas kindlaksmääratud eesmärkide saavutamise kaudu. Töötajad suunavad ja tagavad järelevalve teostamise ühisettevõtte programmi SESAR rakendamise üle, keskendudes põhitegevusele ning sõlmides väliste teenuseosutajatega (sealhulgas komisjoniga) alltöövõtulepinguid tugiteenuste (IKT-teenused, töötasude ja lähetuskulude arvestamine jne). Koosseisuvälised töötajad || Vajaduse korral tuuakse ühisettevõttesse eelkõige liikmesriikidest pärit konkreetsete eriteadmistega töötajaid, et täiendada ajutiste töötajate tehnilisi teadmisi. See aitab paremini mõista nende ELi ja Eurocontroli liikmesriikide prognoositavaid vajadusi ja ülesehitust, kes hakkavad tulevikus rakendama programmi SESAR tulemusi. Täistööajale taandatud töötajate kulukalkulatsiooni kirjeldus peaks olema esitatud lisa 3. jaos. b. Töötajad, keda rahastatakse 2007.–2013. aasta finantsraamistiku assigneeringutest[34] Hinnang väljendatuna täistööajale taandatud ühikutes || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 · Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) || || || || || || || || XX XX XX XX (avaliku ja erasektori partnerlusel põhinev asutus) || || || || Ametnikud (AD palgaastmed) Ametnikud (AST palgaastmed) || -- || -- || -- || --  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad )[35] Ühisettevõte SESAR (avaliku ja erasektori partnerlusel põhinev asutus) || || || || Ajutised töötajad, || 39 || 39 || 39 || -- sellest palgaastmega AD || 33 || 33 || 33 || -- sellest palgaastmega AST || 6 || 6 || 6 || -- Lepingulised töötajad || -- || -- || -- || -- Riikide lähetatud eksperdid || 3 || 3 || 3 || -- Renditööjõud || -- || -- || -- || -- KOKKU || 42 || 42 || 42 || -- c. Toimingute lõpetamisega seotud jooksvad kulud, mida rahastatakse 2007.–2013. aasta finantsraamistikust Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta || Aasta || Aasta || 2014 || 2015 || 2016 || Kokku [1] ELi sularahaline osalus || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 Kulukohustused(*) Kolmandate isikute sularahaline osalus (Liikmed + Eurocontrol) || 5,819 || 8,204 || 8,204 || Kulukohustused (ka = maksed) || 22,228 KOKKU || 5,819 || 8,204 || 8,204 || 22,228 [1] ELi sularahaline osalus kokku peaks olema võrdne 2013. aasta eelarves asutuse 2007–2013. aasta toimingute lõpetamiseks ette nähtud ja perioodi algusse koondunud summaga. 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – X Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga. 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist. – Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || 2024 || Kokku Eurocontroli rahaline osalus halduskulude katmisel || 1 || 2 || 0,250 || 3 || 5 || 5 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 22,75 Teiste liikmete rahaline osalus halduskulude katmisel || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 5 || 5 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 25 Eurocontroli mitterahaline osalus tegevuskulude katmisel || 19 || 38 || 49,750 || 57 || 95 || 95 || 24,700 || 24,700 || 24,700 || 24,700 || 24,700 || 477,25 Teiste liikmete mitterahaline osalus tegevuskulude katmisel || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 95 || 95 || 19 || 19 || 19 || 19 || 19 || 475 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || 70 || 90 || 100 || 110 || 200 || 200 || 46 || 46 || 46 || 46 || 46 || 1000 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – X Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. – ¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: – ¨ omavahenditele – ¨ mitmesugustele tuludele [1] Ühisettevõte SESAR loodi nõukogu määrusega (EÜ) 219/2007 EÜ asutamislepingu artikli 171 (praegu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 187) alusel. [2] SESAR, The Roadmap for Sustainable Air Traffic Management – European ATM Master Plan (edition 2), oktoober 2012. [3] „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” KOM(2011) 500 ja KOM(2011) 398, mõlemad kuupäevaga 29.6.2011. [4] Ettepanek: nõukogu otsus, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise eriprogramm” (KOM(2011) 811 (lõplik)). [5] Nõukogu määrused (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, (EÜ) nr 551/2004 ja (EÜ) nr 552/2004, 10.3.2004 (ELT L 96, 31.3.2004, lk 1) [6] ELT L 300,14.11.2009, lk 34. [7] Ühtse Euroopa taeva tehnoloogiasamba SESAR kasutuselevõtmise juhtimiskord ja stimuleerivad meetmed, KOM(2011) 923 (lõplik). [8] Ühisettevõtte SESAR vahehindamine (TREN/A2/143-2007), lõpparuanne, 2010. [9] Aruanne ühisettevõtte SESAR eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega (2011/C 368/05) (kõik eelmised aruanded on olnud positiivsed). Kontrollikoja aruanne, ELT C 368/32. [10] Kavandatav summa jooksevhindades. Summa suurus sõltub sellest, missugune on liikuvuse ja transpordi peadirektoraadile aruka, keskkonnahoidliku ja integreeritud transpordi jaoks eraldatav lõppsumma, mille finantsselgituse lõpliku versiooni eelarvepädevad asutused heaks kiidavad. [11] Kavandatav summa jooksevhindades. [12] ELT C, , lk. [13] ELT C, , lk. [14] ELT L 64, 2.3.2007, lk 1–11. [15] ELT C 76, 25.3.2010, lk 28–31. [16] ELT … [H2020 SP] [17] ELT L 352, 31.12.2008, lk 12–17. [18] EÜT L 248, 19.6.2002, lk 1. [19] ELT L 298, 26.10.2012, lk 1–96. [20] ELT … [H2020 RfP] [21] Kavandatav summa jooksevhindades. Summa suurus sõltub sellest, missugune on liikuvuse ja transpordi peadirektoraadile aruka, keskkonnahoidliku ja integreeritud transpordi jaoks eraldatav lõppsumma, mille .finantsselgituse lõpliku versiooni eelarvepädevad institutsioonid heaks kiidavad. [22] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine. [23] Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b. [24] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [25] Nagu on osutatud finantsmääruse artiklites 208 ja 209. [26] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [27] EFTA Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [28] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [29] Finantsmääruse artikli 209 kohastel avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste puhul on käesolev tabel lisatud teavitamise eesmärgil. [30] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read). [31] Peamiselt struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond. [32] Finantsmääruse artikli 209 kohaste avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste puhul on käesolev tabel lisatud teavitamise eesmärgil. [33] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid. renditööjõud, [34] Finantsmääruse artikli 209 kohastel avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste puhul on käesolev tabel lisatud teavitamise eesmärgil. [35] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid. renditööjõud,