ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.3

Teisest küljest on seoses kavandatava reguleeriva raamistiku õigusliku poolega tähtis teadvustada, kui oluline on kohaldada sektori reguleerimisel konkreetseid kriteeriume, samuti siseturul vaba konkurentsi põhimõtteid ja eeskirju (8). See kehtib eriti kõnealuse sektori kohta, kus erinevalt siseturu teistest sektoritest on vajalik eelnev regulatiivne sekkumine koos asjaomase turu keeruka majandusanalüüsiga (9).
7.15

Lineaarse kõvera kalle (s.o tõusu protsent) mõjutab koormuse jaotamist tootjate vahel ja keskkonnatulemuse kindlust. Mida lähemal on tõus sajale, seda kergem on raskemate autode tootjate koormus ja vastupidi, mida lähemal on tõus nullile, seda suurem on eesmärkide saavutamisel lasuv koorem (80 % suurune tõus annab 6 g heite ülejäägi, 20 % suurune tõus aga üksnes 1,5 g heite ülejäägi). Komisjon viitab 60 % tõusule (ülejääk 4,6 g). Komitee teeb komisjonile ettepaneku oma ettepanekut veel arutada, et olla täiesti kindel, et määrus ei sea ühtegi ELi ettevõtet soodsasse või ebasoodsasse olukorda.
3.8

Uue direktiivi õiguslik alus on sama kui praeguste direktiivide oma, seega EÜ asutamislepingu artikli 44 lõike 2 punkt g. Lisaks on komisjon seisukohal, et on järgitud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid ning et kavandatud meetmed on õigustatud.
—

kohaliku, piirkonna ja riigi tasandil meetmete toetamine: ELi ühtekuuluvuspoliitika ja struktuurifondid on aidanud kaasa õitsengu ja elustandardite erinevuste vähendamisse kogu ELis. Viimastel aastatel on kõnealused vahendid olnud tihedamalt seotud majanduskasvu ja tööhõive teemaliste poliitiliste prioriteetidega (ajavahemikuks 2007–2013 on Euroopa Sotsiaalfondist tehtud üle 75 miljardi euro väärtuses investeeringuid uutesse oskustesse ja uuenduslikesse ettevõtetesse). Komitee kinnitab, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond on oluline solidaarsuse tagamise vahend, mis peaks pakkuma aktiivseid meetmeid, et leevendada globaliseerumise tagajärgi kõige haavatavamate rühmade ning ettevõtete, sealhulgas VKEde jaoks. Seetõttu on väga oluline osaleda ELi eelarve teemalises debatis pärast 2013. aastat, et kaasata sotsiaalpartneritega läbiviidud konsultatsiooni tulemused;
5.16

VII lisas näidatakse, et selle tehnoloogiaga on võimalik saavutada suurim kasvuhoonegaaside vähenemine: puhas rapsiõli võimaldab kasvuhoonegaaside vähendamist 55 %, aga rapsist agrodiisel vaid 36 %, nisuetanool 0 % võrreldes fossiilkütustega Komiteele jääb selgusetuks, miks ei väljenda komisjon selgelt, et see viis on väga mõttekas, eriti kuna see on ka kõige lihtsam viis detsentraliseeritud energiavarustusstruktuuride ja seega töökohtade loomiseks põllumajanduses ja maapiirkondades.
2.10

Kodanikuühiskonna organisatsioonidel ja sotsiaalpartneritel on eriti tähtis osa sisserändajate integratsiooniprotsesside sidususe ja tõhususe tagamisel, poliitikameetmete määratlemisel ja nende hindamisel Euroopa Liidus. Komitee leidis oma 13. septembri 2006. aasta arvamuses „Sisseränne Euroopa Liitu ja integratsioonipoliitika: koostöö piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel” (12), et aktiivne koostöö kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartneritega on oluline element Euroopa sisserändepoliitika edendamisel. Eelkõige rõhutas komitee selle rolli olulisust, mis on sotsiaalpartneritel, inimõiguste organisatsioonidel, sisserändajate organisatsioonidel, kultuuri- ja spordiühingutel, usukogukondadel, naabrite ühendustel, hariduskogukondadel, koolidel ja ülikoolidel, meedial jne integratsiooniprotsessis riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, ning vajadust edendada nimetatud organisatsioonide arengut, tugevamaks muutumist ja tunnustamist Euroopa tasandil, uuendades ELi sisserändajate integratsiooni raamistikku.
1.5

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kinnitab siinkohal taas selgelt oma veendumust, et siseturg tuleb kiiresti lõpule viia ka sektorites, kus seda ei ole veel saavutatud või kus see on saavutatud osaliselt.
5.8

Komisjoni ettepaneku artikli 5 lõikes 3 toodud uuringulubade kestvus on liiga lühike. Kogemused näitavad, et isegi optimaalsetel juhtudel on uuringute töökavade ellurakendamiseks vaja vähemalt neli aastat. Mingil juhul ei tohi juhtuda, et uuring lõpetatakse vaid sellepärast, et ettenähtud tähtaeg koos pikendusega saab läbi, isegi kui puuduvad vaid vähesed andmed. Seetõttu tuleks selleks kehtestada paindlik regulatsioon, mis arvestaks vastavaid kohapealseid tingimusi, kuid samas nõuaks käitajalt sihipärast tegevust uuringuprogrammi suhtes, et takistada potentsiaalsete säilitamiskohtade blokeerimist venitatud uuringute tõttu.
5.3.2

Ettepaneku kõnealune artikkel 6 algab järgmiste sõnadega: „Ilma et see piiraks toetust, mida võib Euroopa aasta 2009 toetamiseks anda muude valdkondade (näiteks ettevõtlus, ühtekuuluvus, teadusuuringud ja infoühiskond) programmide ja poliitikameemete kaudu, …” Komitee leiab, et osundatud fraasi ebamäärasus jätab ebaselgeks komisjoni teiste peadirektoraatide ning muude kui hariduse, kultuuri ja elukestva õppe valdkonna programmide osalemise ja nendepoolse kaasrahastamise viisi. Seepärast leiab komitee, et ettepanekus tuleb täpsustada, millistest programmidest Euroopa aastat rahastataks, kui suures summas ning kuidas kooskõlastataks eri programmide kaasrahastatavaid meetmeid, arvestades seda, et kõnealuseid programme haldavad Euroopa Komisjoni eri peadirektoraadid.
6.5

Komitee on seetõttu pööranud erilist tähelepanu ELi heitkogustega kauplemise süsteemi rollile õiglase ja jätkusuutliku mõju saavutamisel ülemaailmses kasvuhoonegaaside vähendamises. Kas süsteem näitab, et Euroopa tegevus on usaldusväärne ja tõhus? Seejuures tuleb märkida, et ELi eesmärk vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid 20 % võrreldes 1999. aasta tasemega on madalam kui tööstusriikidele seatud 25–40 % eesmärk, mida EL toetas Bali kliimamuutuste konverentsil 2007. aasta detsembris. Komisjon lähtub 2007. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogul seatud eesmärkidest, arutamata seejuures, kas selline heitkoguste vähendamise tase on tegelikult piisav ülemaailmsete eesmärkide täitmiseks või kas see on lihtsalt maksimaalne eesmärk, mida aktsepteeritaks liikmesriikide lühiajaliste poliitiliste ja majanduslikult motiveeritud huve arvestades. Komitee leiab, et kliimamuutustealaste andmete valgel, mida koguneb üha enam, tuleb seada uued eesmärgid, et kasvuhoonegaaside heitkoguseid rohkem vähendada.
6. prioriteet. Teenuste teadus.

Teenuste teadus (SSME: Service Science, Management and Engineering) on uus arenev distsipliin, mis hõlmab lahknevaid ja killustunud lähenemisviise teenustele, sh teenuste majandust, teenuste haldamist, teenuste turustamist ja teenuste kavandamist (service engineering). Teenuste valdkonna uurijad ja ettevõtted tunnistavad, et kõiki neid valdkondi tuleb edendada ja paremini integreerida. Hea näide teenuste teaduse raames on teenuste kavandamine. See on tehniline distsipliin, mis tegeleb teenuste süstemaatilise arendamise ja kujundamisega sobivate mudelite, meetodite ja vahendite abil. Kuigi teenuste kavandamine hõlmab ka teenuste haldamise aspekte, on üks tähelepanu keskmes olev valdkond uute teenuste arendamine. Samuti tegeletakse teenuste kavandamise raames arendussüsteemide kujundamisega, teisisõnu üldise teadus-, arendus- ja uuendustegevuse haldamise teenustega seotud küsimustega. Tavapäraseks muutub integreeritud lähenemisviis, mille puhul on materiaalse vara, tarkvara ja teenuste väljatöötamine ühendatud.

Teenuste teadusele annavad väärtusliku tõuke uute ärimudelite, meetodite ja vahendite põhjalikud teadusuuringud. Teenuste standardite üha suurem ühtlustamine julgustab uute teenuste määratlemist ja tõhusat arendamist (12).

Teenuste kavandamine on teenuste sektori üks valdkondi, mida Euroopa teadusuuringud on põhjalikult vorminud. Suurem integratsioon rahvusvaheliste võrgustikega ja teenuste kavandamise sõltumatu kogukonna süstemaatiline väljaarendamine on tulevikus olulise tähtsusega kõnealuse valdkonna juhtrolli säilitamisel (13).
2.3.1

Musta mere piirkond (1) on geograafiline ala, kus on palju loodusvarasid ja mille asukoht on strateegiliselt oluline — see ühendab Euroopat, Kesk-Aasiat ja Lähis-Ida. Musta mere (2) ümber asuvate Euroopa Liidu naaberriikide heaolu, stabiilsus ja turvalisus on nüüd rohkem kui kunagi varem ELi jaoks strateegiliselt tähtis ja EL on sellest otseselt huvitatud. Musta mere piirkond on suurepärase arengupotentsiaaliga turg, kus on ligi 200 miljonit elanikku, energia- ja transpordivoogude keskus ning erinevate kultuuride ühinemise, aga ka lahendamata konfliktide ala.
3.5.2

Kuid just see ongi nõrk koht. Komisjon soovitab mitmeid õigusmeetmeid, kuid ei paku välja ühtegi uut rahastamisvõimalust. Õigusmeetmed on kahtlemata vajalikud, kuid siiski kindlasti ebapiisavad. Kava elluviimiseks vajalikud assigneeringud tuleb leida olemasolevate programmide raames. See eeldab keeruliste valikute tegemist ja sellega kaasneb olukord, kus iga meede mõjutab paratamatult teisi meetmeid, millega on raske toime tulla.
4.14

Lõpetuseks soovib Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutada integratsiooni olulisust. Komitee on koostanud mitu omaalgatuslikku arvamust integratsioonipoliitika edendamiseks (19) ning on korraldanud sel teemal konverentse ja seminare. Euroopa Liit ja ametiasutused peaksid tegema koostööd integratsioonipoliitika soosimiseks, kuna integratsioon, võrdse kohtlemise edendamine ja diskrimineerimisvastane võitlus on kõik Euroopa ühiskonna, aga eelkõige kohalike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ees seisvad väljakutsed. Komitee teeb Euroopa Komisjoniga koostööd Euroopa integratsioonifoorumi loomiseks (20).
2.2.5

Samuti võib öelda, et me peame võitlema koos kliimamuutuste vastu, kaitsma keskkonda, toiduohutust, tarbijate huve jms. Euroopa vajab lihtsaid kontseptsioone, mis on liikmesriikides juba olemas. Lapski saab aru, et reisimiseks on vaja teid ja raudteid, igaüks peab õppima lugema, et maailmast aru saada, neid, kes teistele või rühmale liiga teevad, tuleb karistada, kõigile vajalikke teenuseid — ruumiline planeerimine, haridus, õiguskaitse — pakub riik ning riigi ülesanne on tagada tervisekaitse, turvalisus ja solidaarsus. Kuna Euroopa on oma praegusel kujul eksisteerinud vaid lühikest aega ja osal kodanikest on tema suhtes eksiarvamused, on veelgi raskem selgitada Euroopa olemust, tema vajalikkust ja kasutegurit. Piisavalt lihtne peaks olema selgitada nii lastele kui ka nende vanematele, et luues laiema elamisruumi ja ühendades jõud, oleme kõik koos tugevamad ja loovamad.
3.5

Sarnaselt komitee arvamusele INT/317 ELi uuendatud turismipoliitikat käsitleva komisjoni teatise kohta soovitakse käesoleva arvamusega taas rõhutada järgmist: — turism on iga kodaniku õigus, nagu on sätestatud ülemaailmses turismieetika koodeksis, ja see eeldab heade tavadega vastavuses olemise kohustust; — see on õigus, mis loob samuti otsest ja kaudset jõukust ja kasu, eelkõige mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, ning on seega Euroopa jaoks strateegiline tegevusala, mis on osutunud usaldusväärseks; — kõnealuse sektori ettevõtjate pakutavate teenuste kvaliteet ning tarbijate vastutus kohalike kogukondade ees on väärtused, mille peame sektori jätkuva olemasolu huvides säilitama; — turismil on või peaks olema positiivne mõju kohalikule ja piirkondlikule majandusele, sotsiaal- ja keskkonnatingimustele ning linnakeskkonnale. Seega on turism teiste kultuuride ja erinevate olemis- ja tegutsemisviiside mõistmise ja piirkondliku koostöö vahend; — turism on dünaamiline sektor ja oluline tööhõiveallikas nüüd ja tulevikus, millel on potentsiaal luua kvaliteetseid, stabiilseid töökohti, millega kaasnevad sotsiaalsed õigused; — turism ei jää puutumata sellistest probleemidest nagu ülerahvastatus või hooajalisus, mis viivad konkurentsivõime vähenemiseni; — usume, et vajadus „Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa turismi strateegia” järele on selge ja selle eesmärgid on ambitsioonikad; — Euroopa turismimudel on sisemine vajadus ja võiks moodustada globaalse võrdlusaluse juhul, kui see ei põhine mitte reeglitel, vaid kvaliteedi, jätkusuutlikkuse ja ligipääsetavuse väärtustel, mida võtavad vabatahtlikult arvesse nii turismi sihtkohad kui ka kõik sidusrühmad; — Euroopa turismimudeli alus on ning seda täiendavad sihtkohtade mitmekesisus, erinevad lähenemisviisid turismile ning turismi erivormid; — Euroopa turismimudel, mida me toetame, on tõhus vahend rahu ja inimestevahelise mõistmise edendamiseks.
3.3

Euroopa Kohus on vastu võtnud täpsed kriteeriumid, et määratleda, mis ei ole täielikult kunstlik skeem: asjaolu, et tütarettevõtja on loodud teises liikmesriigis, ei tähenda iseenesest seda, et tegemist on täielikult kunstliku skeemiga, isegi kui tütarettevõtja tegevusi teises liikmesriigis võiks sama hästi teostada emaettevõtja. Argumendist, et otsused tütarettevõtja asutamise kohta põhinevad maksukaalutlustel, üksi ei piisa; seni, kuni ei ole tegemist kuritarvitusega, on täiesti õiguspärane kasutada ära teise liikmesriigi soodsamat maksusüsteemi. Asjaolu puhul, et tütarettevõtja on loodud eesmärgiga kasutada ära riigiabi, mida annab teine liikmesriik, ei ole samuti tegemist täielikult kunstliku skeemiga. Moonutused, mis tulenevad asutamislepinguga mitte kooskõlas olevast riigiabist, tuleks juba alguses kõrvaldada teiste vahendite abil, kuid see ei anna alust võtta ühepoolseid meetmeid selle kahjuliku mõjuga võitlemiseks.
5.11

Seda konteksti arvestades on mõistetav, et seatud eesmärgid olid üksnes soovituslikud ja et komisjon ei lisanud direktiivi liikmesriikide kindlat kohustust need eesmärgid täita. Komitee kirjutas kord, et „parim energia on kasutamata energia”, ent kui energia säästmine sõltub vaid liikmesriikide heast tahtest ja ainukeseks stiimuliks on südametunnistus, muutub eesmärgi saavutamine problemaatiliseks või lausa võimatuks.
5.12

Nagu RPA ja komisjon on märkinud, on eri kasutajate kategooriate eristamist reaalses elus raske põhjendada või säilitada. Ainus tõeline erinevus on see, et ühes käitises teostatavad suuremahulised, pidevad värvieemaldustoimingud vajavad suuri avatud keemiliste mõjurite mahuteid, millesse tooteid kastetakse; väljaspool käitist teostatavad toimingud ei sõltu tavaliselt kastmisest ning ei hõlma seetõttu suuri avatud mahuteid. Käitises teostatavad toimingud on kaetud teiste direktiividega, nt direktiiv lahustite heitkoguste kohta ja direktiiv heitvee kvaliteedi kohta, mida tuleks rangelt jõustada; väljaspool käitist teostatavad toimingud sõltuvad rohkem üksikisiku hoolikusest ja tervest mõistusest. Tööandja olemasolu korral on kohustus hoolt kanda võimalikult hea töökeskkonna tagamise eest kõigile asjaomastele töötajatele muidugi tööandjal.
1.6

Komitee nõustub, et igasugused muudatused mikrokrediite toetavates institutsioonilistes ja õiguslikes raamistikes on liikmesriikide teha ning neid tuleb rakendada Lissaboni iga-aastase juhtimistsükli mehhanismide abil. Siiski on vaja meetmeid, et edendada Euroopa taustsüsteemi, eelkõige — luues sotsiaalselt vastutustundlikke investeeringuid käsitlevate lepingute võrgustiku loodava Euroopa mikrokrediidi fondi ja üksikute kohalike mikrokrediidi asutuste vahel, nii et mikrokrediidi võrgustik põhineks usaldusväärsuse, maksevõime, portfelli mitmekesistamise (1), läbipaistvuse ja liigkasuvõtmise vastu võitlemise sidusatel standarditel; — luues ELi hindamissüsteemi pankade ja pangaväliste mikrokrediidiga tegelevate asutuste hindamiseks, et parandada nende kvaliteeti ja usaldusväärsust ning riski ja tõhususe alase teabe kättesaadavust, võttes kasutusele ühise raamistiku, võimaldamaks dialoogi pidamist ja heade tavade vastastikust tutvustamist, ning andes välja ELi esialgse mikrokrediidiga tegelevate asutuste kvaliteedimärgise, mis aitab tõmmata ligi rahalisi vahendeid ja suurendada potentsiaalsete mikrokrediidi saajate usaldust; — käivitades mikrokrediidi sidusrühmade jaoks ELi teabe- ja koolitusmeetmed neile avatud võimaluste ja tegutsemisviiside kohta ning potentsiaalsete laenusaajate jaoks äriplaani kavandi nõuete ja koostamisviiside kohta, kasutades selleks lihtsustatud, standarditud vormi; — juurutades ELi meetmeid, mille eesmärk on pankade ja pangaväliste mikrokrediidiga tegelevate asutuste juhtide ja töötajate täiendusõpe ja suutlikkuse tõstmine, põhinedes ühistel tehnilistel teadmistel ning aidates toime tulla mikrokrediitide valdkonnas toimuvate muutustega, klientide uute nõudmistega ning vajadusega ühise aluse järele, et lihtsustada kogu ELi hõlmavat dialoogi ja heade tavade vastastikust tutvustamist; — luues ühtsete kriteeriumide lausel ELi andmebaaside võrgustiku, võimaldades tehingute ja nendega seotud riskide kohta saadud standarditud andmete võrdlemist ja töötlemist, muu hulgas selleks, et vähendada riskianalüüsi kulusid, mis kaasnevad iga üksiku mikrokrediiditehinguga.
4.1

Komitee jagab seisukohta, mille kohaselt võib vaba konkurentsi jaoks hädavajaliku koostalitlusvõime saavutada ainult siis, kui tarbija võib oma infosisu lugemiseks kasutada oma valitud vahendit. Ainus lahendus on see, et infosisu on avatud standardite järgi kodeeritud ja kõigile kättesaadav. Samas takistavad kõik DRMi süsteemid infosisu lugemast igal riist- või tarkvaralisel vahendil, mis ei ole DRMi looja poolt otseselt volitatud sisu lugema. DRM põhineb süsteemi suletud formaadi saladusel, mille tehnilised iseärasused ei ole avalikult juurdepääsetavad. DRMi looja poolt mitte lubatud ja mitte sertifitseeritud süsteemid on konkurentsist seega välja arvatud. Tänapäevani ei ole olemas ühtegi DRMi, mis põhineks avatud standardil. See lahendus kaasab keeruliste ristlitsentside süsteemide loomist ja mõned infosisu loojad võivad turult kõrvale jääda näiteks seetõttu, et nad ei kasuta DRMi. Kogu digitaalse loomingu sektor, mis sisaldab teadusinstituute ja teadusuuringute keskusi, ülikoole, vabavara ja alternatiivsete litsentside alusel loodud infosisu, võib jääda kõrvale turult, mis tunnistab vaid kaubanduslikku infosisu. See näib olevat vastuolus info- ja teadmiste ühiskonnaga, mille looja Euroopa olla tahab.
7.4

Komitee toetab liikmesriikide tervishoiusüsteemide muutmist, et parandada teenuste kvaliteeti. Ebavõrdsuste kaotamise raames liikmesriikides ja väljaspool liikmesriike tuleks järele mõelda mitte üksnes liikmesriikide vastutuse üle, vaid ka piirkondade osatähtsuse üle; samas ei tohi nad üle võtta riikliku tasandi vastutust. Sellega seoses avaldab komitee erilist kahetsust, et teatud liikmesriikides viiakse läbi tervishoiusüsteemi reforme, mille eesmärk on piirata riiklikku tervishoiukindlustust ja erastada massiliselt avalikke tervishoiusüsteeme.
2.3

Üldisemas plaanis näitab Euroopa Parlamendi aruanne, et arengudünaamika, näiteks majanduse rahvusvahelistumine ja pidev muutumine, eeldavad paratamatult kohandusi subsidiaarsuse põhimõtte ranges kohaldamises. Selleks, et ülemaailmsete arengutega sammu pidada ja ühiselt kokkulepitud Euroopa poliitikat edukalt ellu viia, on vaja paindlikumaid suhteid ja koosmõju eri valitsustasandite vahel. Illustreeriv näide sellisest suhtlusest ja rakendamisest on menetluste muutmine Lissaboni strateegia elluviimisel, kus vastutust jagavad komisjon, nõukogu ja liikmesriigid.
1.6

Raamatupidamisnõuded olid ühed esimestest õigusvaldkondadest, mida Euroopa Liidu tasandil ühtlustati. EMSK meenutab, et see on keskne element/üks olulisematest teguritest ühisturu saavutamiseks ja rõhutab, kui oluline on ühtlustamine õiglaste tingimuste saavutamisel Euroopa Liidus.
2.5

Seda enam, et kohtuasjas C 308/2006 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/35/EÜ õiguspärasuse kohta rahvusvahelise avaliku õiguse valguses loobus Euroopa Kohus oma pädevusest, lõpetades kohtumenetluse. Nimelt ei saaks ka teistes rahvusvahelistes kohtutes kõnealust kohtuasja arutada juriidilistel ja poliitilistel põhjustel, mis on liiga keerukad, et kõnealuses arvamuses neid käsitleda. Isegi kui mõni kohus nõustuks andma konsulteeriva arvamuse ELi õigusakti eelnõu osas, ei piisaks sellest ELi seadusandja kõrvaleheitmiseks, sest tema õigus on võrreldes riikide õiguse ja rahvusvahelise õigusega ELis ülimuslik ning lisaks sellele ei ole ta rahvusvahelise õiguse subjekt.
4.6

Ettepanekuga kaotatakse ebavajalikud ja ebatõhusad märgistamiskohustused. Selles tehakse ettepanek, et märgistusel esitatava teabe nõuded oleksid samad, mis toidu puhul. Uue eeskirja järgi ei oleks enam nõuet näidata kõigi toorainete protsenti, vaid märkida ainult toorained nende täpses kaalujärjekorras. Praegu peavad kõik toiduloomade segajõusöötades kasutatavad toorained olema märgitud protsendina kogukaalust, aga lubatud on 15 %-ne ebatäpsus. Põllumajandustootja ei saa tegelikku ülevaadet protsendilisest koostisest. Uue ettepaneku kohaselt võib tootja protsendi vabatahtlikult märgistusele panna, aga see peab olema siis täpne. Lisaks tuleb tooraine täpne kaaluprotsent märkida siis, kui söödatooraine on segajõusööda märgistusel esitatud rõhutatud kirjas. Samuti võib põllumajandustootja taotleda sööda koostise kohta täiendavat teavet lisaks tooraine kahanevale kaalujärjekorrale ning tootja võib selle andmisest keelduda vaid juhul, kui ta peab selleks avaldama oma ärisaladusi.
3.4

Direktiivi ettepaneku neljandas artiklis sätestab komisjon, et teabevahetus peab toimuma kiiresti Euroopa andmevahetusvõrgu vahendusel, mis luuakse 12 kuu jooksul. Samast dokumendist võib ka lugeda, et teabevahetuse osas on kavas kasutada juba olemasolevat infosüsteemi, mis võimaldab ära hoida suuri kulusid. Komisjon aga ei nimeta, millist süsteemi on kavas andmevahetuseks kasutada. Komitee on komisjoniga ühel meelel, et aja ja raha kokkuhoidmiseks on kõige parem ühendada antud võrk juba mõne Euroopa Liidu olemasoleva infosüsteemiga.
1.4

Komitee väljendab suurt muret ettepaneku peatükis VII kirjeldatud täiendavate riiklike märgistussüsteemide arendamise pärast, kuna need ei paku positiivseid lisaelemente, vaid toimivad ettekäändena sekkuda vabasse liikumisse siseturul. See oht on eriti suur VKE-de jaoks, kuna — nagu komisjon ise ettepanekus märkis — rohkem kui 65 % toiduainetööstuse ettevõtetest turustavad oma tooteid teistes liikmesriikides ning seepärast tekib VKE-del rohkem raskusi oma toodete eksportimisel teistesse liikmesriikidesse. See mõjutab nende kulusid ja konkurentsivõimet. Nimetatud negatiivset mõju saaks vältida vaid siis, kui kõnealused riiklikud märgistussüsteemid säilitatakse üksnes täiendava teabena, mille märgistamine etiketil ei ole kohustuslik, kuid mis on kättesaadav teiste meediakanalite kaudu (internet, tasuta infotelefonid jne).
5.1

Komisjon märgib teatises korduvalt, et kui kõik läheb kava kohaselt, on väga oluline varases etapis näidata, et võtmeroll on Euroopa heitkogustega kauplemise süsteemil ning sellega avanevad tõelised ärilised võimalused. On selge, et ELi heitkogustega kauplemise süsteem pakub tõelisi ärilisi võimalusi esimestele turule suundujatele. Kuid need võimalused jäävad liiga hiljaks, kui komisjon ei suuda enne 2009. aasta lõppu kehtestada selgeid ja lõplikke reegleid ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kohta pärast 2012. aastat. 2009. aasta lõpuks peab tööstusel olema kindel alus investeerimisotsuste tegemiseks, et õigeaegselt alustada tehnilist ja ehitusetappi, et esimesed CCSi käitised saaksid tegevust alustada 2015. aastal. Kõnealust aspekti ei ole piisavalt rõhutatud, eriti ELi heitkogustega kauplemise süsteemi praegu ümbritseva ebaselguse ning tööstusele ja komisjoni poolt riiklikele valitsustele esitatud ebamääraste nõudmiste valguses, mis jätavad rahastamise küsimuse õhku rippuma.
3.5.2

Tuleviku Interneti erinevad koostisosad on juba praegu suuremalt jaolt olemas, need on täienemas või oma kohta leidmas selliselt, et see uus Internet võiks välja tulla. Tuleviku Internet on justkui uue paradigma taaslooja. See muudab kõigi kodanike elus kõikjal esinevate võrkude rolli ja kohta ning majanduskasvu, mille taset on veel raske ette ennustada, aga see tuleviku Internet võib tuua kaasa suure ühiskondliku muutuse ning olla enneolematu arengu allikaks ettevõtete ja riikide jaoks, kes tuleviku Interneti kõiki aspekte valdavad, st kes on õigel ajal teinud vajalikke investeeringuid teadusuuringutesse, koolitusse, eeskirjade ja uute teenuste loomisesse. See võib tuua kaasa majanduse ja teaduse vahelise jõuvahekorra muutumise maailma tasemel. Tegemist on vaieldamatu väljakutsega Euroopa jaoks.