Euroopa välisteenistus ja komisjoni talitused esitavad nõukogule EMP ühiskomitee otsuste eelnõud, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Euroopa välisteenistus loodab, et ta saab need EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kindlaks seisukoha, mis tuleb liidu nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu IX lisa „Finantsteenused“, et inkorporeerida EMP lepingusse finantsinstrumentide turgude määrus ja MiFID 2 direktiiv.

Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev ettepanek nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

•Vahendi valik

Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 on valitud vahend EMP ühiskomitee otsus. EMP ühiskomitee tagab EMP lepingu tulemusliku rakendamise ja toimimise. Selleks võtab ta EMP lepingus sätestatud juhtudel vastu otsuseid.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Ei kohaldata

4.MÕJU EELARVELE

Eespool nimetatud määruse EMP lepingusse inkorporeerimine ei tohiks eelarvet mõjutada.

5.MUU TEAVE

•Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

Artiklid 11–13, artikli 41 lõige 2 – Mitteresidentidest potentsiaalsete omandajate usaldusväärsuse hindamine (ühiskomitee otsuse juurde kuuluv ühisdeklaratsioon) ja EMP äriühingute eeliskohtlemine (direktiivi 2014/65/EL kohandus f)

EMP lepingu eesmärk ei ole põhimõtteliselt reguleerida lepinguosaliste suhteid kolmandate riikidega (vt eelkõige EMP lepingu preambuli põhjendus 16). EMP lepingus ei ole ette nähtud kapitalivoogude liberaliseerimist ega õiguste andmist seoses mitteresidentide asutamisvabadusega või mitteresidentide kapitaliosalusega äriühingutes (vt EMP lepingu artiklid 31 ja 34, 40 ja 124).

Ühiskomitee otsuse juurde kuuluvas ühisdeklaratsioonis on seega sätestatud, et lepinguosalised jagavad seisukohta, et direktiivi 2014/65/EL inkorporeerimine EMP lepingusse ei piira riiklike õigusnormide üldist kohaldamist välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute tegemiseks julgeoleku või avaliku korra kaalutlustel.

Lisaks sellele selgitatakse kohanduses f, et kui EMP riigi pädev või valdkondlik ametiasutus on neile loa andnud, ei tohi kolmandate riikide ettevõtjaid kohelda soodsamalt kui EMP äriühinguid.

Kapitaliinstrumentidega seotud vabastused (määruse (EL) nr 600/2014 kohandus g)

Finantsinstrumentide turgude määruse artikli 4 lõikega 4 on ette nähtud, et ESMA jälgib riikide pädevate asutuste tehtud erandite kohaldamist ja esitab komisjonile iga-aastase aruande. Kuna ESMA on pädev jälgima vabastuste kohaldamist ka EMP EFTA riikides, esitab ESMA oma iga-aastase aruande vastavalt kohanduse g alapunktile i ka EFTA järelevalveametile, et too saaks täita oma järelevalvekohustust vastavalt EMP lepingu artiklile 109.

Peale selle korrigeeritakse vabastuse lõpptähtaega, mille EMP EFTA riikide pädevad asutused on andnud enne finantsinstrumentide turgude määruse jõustumist, ja mille ESMA peab finantsinstrumentide turgude määruse artikli 4 lõike 7 kohaselt 3. jaanuariks 2019 läbi vaatama, kohanduse g alapunktiga ii, et kajastada finantsinstrumentide turgude määruse jõustumise kuupäeva EMP kontekstis.

Kauplemiskohtade loobumisteated (määruse (EL) nr 600/2014 kohandus i)

Vastavalt finantsinstrumentide turgude määruse artikli 36 lõikele 5 teavitab kauplemiskoht ESMAt ja oma riiklikku pädevat asutust, kui ta ei soovi, et artikkel 36 oleks tema suhtes börsil kaubeldavate tuletisinstrumentide puhul siduv.

EMP EFTA riikides asuvate kauplemiskohtade puhul on pädev järelevalveasutus EFTA järelevalveamet ja vastavad teated saadetakse talle. Seetõttu korrigeeritakse kohanduse i alapunktiga i finantsinstrumentide turgude määruse artikli 36 lõike 5 sõnastust.