„Minevikumälestused on alati aidanud kujundada Euroopa tulevikku. See on seda olulisem ajal, mil meie maailmajagu vapustavad taas koletud sündmused. Venemaa jõhkrad katsed muuta maailmakaarti ja kirjutada koguni ümber meie ajaloo kõige traagilisemad peatükid on tuletanud meile meelde ohu kaotada kontroll oma mineviku ja tuleviku üle. On tuletanud meelde, et elame igikestvas olevikus ja arvame, et kõik jääb nii, nagu alati. Et ei ole võimalik midagi paremini teha. Ja mis veelgi halvem: et kui ei muutu meie, ei muutu ka miski muu. Selline mõtteviis on väär! Sest seisak on tagasiminek.“

President von der Leyen,

9. mai 2022, Euroopa tuleviku konverentsi lõputseremoonia

1.SISSEJUHATUS

Ammu on öeldud, et Euroopa Liit liigub kiiremini ja kaugemale siis, kui ta on sunnitud seda tegema. Jean Monnet’ sageli tsiteeritud ütlus, et liit „karastub kriisides ja on nende kriiside lahendamiseks tehtavate sammude summa“, on ELi ajaloos suures osas paika pidanud, eriti viimasel kahel aastal, mil oleme ühiselt silmitsi seisnud üleilmse pandeemia ja otse koduukse ees toimuva jõhkra agressioonisõjaga. Samal ajal on Euroopa kodanikud nõudnud üha enam muutusi ja reforme ning avaldanud soovi kujundada Euroopat omaenda näo järgi. Seepärast kutsus president von der Leyen oma 2019. aasta juuli poliitilistes suunistes korraldama Euroopa demokraatia tugevdamiseks Euroopa tulevikku käsitleva konverentsi ning lubas selle konverentsi tulemusi edasi arendada.

Euroopa tuleviku konverents, mis sai alguse 2021. aasta Euroopa päeval ja kestis ühe aasta, on olnud ainulaadne üleeuroopaline aruteludemokraatia väljendus – seni kõige suurem ja laialdasem sellelaadne protsess. Konverents tõi kokku igas vanuses, eri riikidest pärit ja eri taustaga inimesi, kellest paljud ei olnud kunagi Euroopa teemadega kokku puutunud ega tundnud Euroopa Liidu institutsioonilist struktuuri. Kõik osalejad jutustasid eri lugusid ja tutvustasid eri vaatenurki, kasutasid eri keeli ja neil oli erinev identiteet, ent üheskoos väljendasid nad oma ootusi Euroopa suhtes ja soovi kujundada välja ühine tulevikuvisioon.

Seejuures sai konverentsi käigus ja osalejate väljaütlemiste kaudu selgeks, et kodanike parem kaasamine nende elu mõjutavate poliitikameetmete kujundamisse on ühtaegu vajalik ja väärtuslik. Konverents aitas elavdada Euroopa mitmekihilise demokraatia toimimist ja tõi esile kõiki liidu inimesi hõlmava Euroopa avaliku ruumi potentsiaali. See ruum võimaldab inimestel osaleda nende jaoks kõige olulisemate küsimuste arutamises.

Nägime konverentsil, kuidas kodanikud ja institutsioonid, seadusandjad ja õigusvaldkonda mitte tundvad inimesed arutasid meie aja olulisi küsimusi ja pakkusid lahendusi Euroopa tuleviku jaoks olulistes valdkondades alates kliimamuutustest ja keskkonnast kuni digiteerimise ja demokraatia, tervise, sotsiaalse õigluse ja võrdsuse, majanduse ja julgeoleku, väärtuste ja kultuurini ning veelgi enam. Arutelude tulemusi kujundasid kahtlemata ka praegused sündmused, eelkõige üksteisele järgnenud kriisid, millega Euroopal on tulnud kahel viimasel aastal rinda pista. Kõiki teemasid arutades tuli ikka ja jälle jutuks COVID-19 pandeemia mõju meie tervisele ja majandusele. Venemaa provotseerimata ja õigustamatu sõda Ukrainas tõi aga teravalt esile vajaduse tugevdada Euroopa positsiooni maailmas ning Euroopa valmisolekut kaitsta rahu ja oma väärtusi, nagu ta on seda teinud juba üle 70 aasta.

Ehkki konverents andis tulemuseks suure hulga sisukaid ettepanekuid, sõltub selle edu kokkuvõttes muutustest, mis sellega kaasnevad. Selles vaimus kohustusid Euroopa Komisjon, Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu oma 2021. aasta märtsikuu ühisdeklaratsioonis ettepanekutega edasi tegelema – igaüks oma pädevuse piires ja kooskõlas aluslepingutega. President von der Leyen osutas sellele kohustusele veel kord konverentsi lõputseremoonial 9. mail 2022.

Käesolev teatis on selle esimene samm. Teatises hinnatakse, mida on konverentsil esitatud ettepanekutega edasi tegelemiseks vaja, antakse ülevaade järgmistest sammudest ning käsitletakse seda, kuidas konverentsi tulemustest kõige paremini õppida ja osalusdemokraatia ELi poliitikasse ja õigusloomesse lõimida.

2.JÄRELMEETMED: ETTEPANEKUTEST TEGUDENI

Konverentsi ettepanekud, mis on esitatud Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogu eesistujale ja Euroopa Komisjoni presidendile esitatud lõpparuandes, on kaugeleulatuvad, kõrgelennulised ja tulevikku suunatud. Need on põimitud üheksa laiema teema ümber ning mõned kavandatud meetmed kattuvad üksteisega loomupäraselt.

Konverents: palju ettepanekuid, üks visioon Ühe aasta jooksul visandati kodanike paneelarutelude ja veebis kogutud ideede põhjal 49 ettepanekut ja 326 konkreetset meedet üheksal teemal: ‣kliimamuutused ja keskkond; ‣tervishoid; ‣tugevam majandus, sotsiaalne õiglus ja töökohad; ‣EL maailmas; ‣väärtused ja õigused, õigusriik, julgeolek ja turvalisus; ‣digiüleminek; ‣Euroopa demokraatia; ‣ränne; ‣haridus, kultuur, noored ja sport. Numbrite taga ja soovituste ridade vahel peitub visioon Euroopast, mis muudab inimeste igapäevaelu nii maal kui ka linnas kergemaks, tegeleb just praeguse põlvkonna probleemidega ja annab tulemusi seal, kus enamik inimesi seda kõige rohkem vajavad. Alates toidust, mida nad söövad kuni õhuni, mida nad hingavad, ja looduseni, mida nad naudivad. Alates juurdepääsust taskukohastele tervishoiuteenustele, haridusele ja eluasemele kuni selleni, et inimesed saavad tunda end koolis ja kodus ohutult ja turvaliselt. Üldiselt kutsutakse ettepanekutes Euroopat keskenduma sotsiaalkaitse ja õigluse tagamisele ning kaitsma samal ajal oma väärtusi ja õigusriiki. Neis rõhutatakse, et Euroopa peab ühendama oma tugevuse ja mitmekesisuse tulemaks toime meie põlvkonna olulisemate ülesannete ja probleemidega, mille hulgas on pandeemia ja sõda, rohe- ja digipööre ning demograafilised muutused. Lõpetuseks korratakse eri valdkondades läbiva teemana ikka ja jälle Euroopa vajadust olla sõltumatum ja võimeline end ise paremini varustama sellistes elutähtsates sektorites nagu energia, kestlikud toiduained, materjalid ja ravimid, digitaalsed kiibid ja keskkonnahoidlik tehnoloogia, küberturvalisus ning kaitse ja julgeolek. Kokkuvõttes kutsutakse konverentsil ette pandud meetmetega Euroopat aktiivsemalt tegutsema neis valdkondades, mis on inimestele kas ühiselt või isiklikult tähtsad.

Ettepanekute hindamine

Selleks et konverentsil esitatud ettepanekutega kõige läbipaistvamalt ja vahetumalt edasi tegeleda, on vaja esmalt analüüsida, mida on nende rakendamiseks tarvis. Ettepanekute usaldusväärseks hindamiseks on oluline järgida täpselt iga ettepaneku mõtet ja sõnastust ilma seda ümber tõlgendamata või sellest sobivat välja sõelumata. Sellisel kujul on need esitatud ka käesoleva teatise lisas. 49 ettepanekut on jagatud konverentsil välja valitud teemavaldkondadesse ning komisjoni hinnang on esitatud eraldi iga valdkonna kohta.

Lisa sisaldab nelja kategooriat meetmeid, mida ettepanekute suhtes võetakse: juba vastu võetud meetmed, mis aitavad täita ettepanekute eesmärke; meetmed, mis tuleb Euroopa Parlamendil ja nõukogul veel vastu võtta; kavandatavad meetmed esitatud ideede elluviimiseks, võttes arvesse konverentsil tehtud uusi ettepanekuid, ning ettepanekutel põhinevad uued algatused või töövaldkonnad, mis kuuluvad komisjoni pädevusse.

Esimese kategooria meetmeid juba võetakse komisjoni rakendatavate ja ettepanekute eesmärke vahetult täita aitavate algatuste raames. Sellesse kategooriasse võib kuuluda näiteks Euroopa kliimamäärus ehk õigusakt, millega on jõustatud ELi kliimaeesmärke sisaldavad õigusnormid. Või digiteenuste õigusakt, millega tagatakse, et internetikeskkond on jätkuvalt turvaline, seal säilib väljendusvabadus ning digiettevõtjate võimalused on kaitstud. Samuti kuulub sellesse kategooriasse ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutuse (HERA) asutamine, et aidata Euroopal paremini valmistuda piiriülesteks terviseohtudeks ja neile ohtudele paremini reageerida. Või siis ajaloolise tähtsusega kokkulepped, mis on saavutatud miinimumpalkade ja naissoost juhatuseliikmete suhtes. Lisaks sisaldab see konkreetseid algatusi Euroopa rahvusvaheliste partnerluste ja üleilmse rolli tugevdamiseks, näiteks strateegia „Global Gateway“ kaudu, mille alusel investeeritakse kogu maailmas arukasse, puhtasse ja turvalisse taristusse, lähtudes ELi väärtustest.

Teise kategooria meetmete kohta on komisjon oma ettepaneku teinud ja kaasseadusandjad parajasti tegelevad nendega. Mõnel juhul aitab konverentsi ettepanek õigusloomet kiirendada, näiteks võib see hoogustada tööd uue rände- ja varjupaigaleppe, tehisintellekti käsitleva õigusakti või algatustega, mille eesmärk on tugevdada ringmajandust sellistes valdkondades nagu akud või kestlikud tooted. Samuti kuuluvad sellesse kategooriasse ettepanekud, mis on tehtud paketi „Eesmärk 55“ raames ning mis on äärmiselt vajalikud Euroopa kliimaeesmärkide saavutamiseks ja energiasõltuvuse vähendamiseks. Lisaks sellele kuulub siia algatus suurendada ELi vastupanuvõimet ja tehnoloogilist suveräänsust selliste meetmete kaudu nagu kiibimäärus.