SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

1.1.Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Komisjon kuulutas oma poliitilistes suunistes välja ja kinnitas ka 2016. aasta tööprogrammis, et vaatab sihipäraselt läbi töötajate lähetamist käsitleva direktiivi, et kõrvaldada ebaõiglased tavad ja edendada põhimõtet, et samas kohas tehtava sama töö eest tuleks maksta sama tasu.

Töötajate lähetamine on siseturul eelkõige teenuste piiriülesel osutamisel väga tähtis. Direktiiviga 96/71/EÜ (edaspidi „direktiiv”) on reguleeritud kolme liiki lähetused: äriühing osutab teenuseid otse teenuselepingu alusel, töötaja lähetatakse samale kontsernile kuuluvasse asutusse või äriühingusse (kontsernisisene lähetamine) või lähetatava töötaja vahendab rendiagentuur, kes on asutatud muus liikmesriigis.

EL on rajanud siseturu, mis põhineb kõrge konkurentsivõimega sotsiaalsel turumajandusel, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress (Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõige 3).

Aluslepinguga on ette nähtud ettevõtjate õigus osutada teenuseid teistes liikmesriikides. Selle kohaselt „keelatakse liidu piires teenuste osutamise vabaduse piirangud liikmesriikide kodanike suhtes, kes asuvad mõnes teises liikmesriigis kui see isik, kellele teenuseid pakutakse” (ELi toimimise lepingu artikkel 56). Teenuste osutamise vabadust võib piirata üksnes ülekaalukate üldhuvi põhjustega õigustatud eeskirjadega, tingimusel et need on põhjendatud, proportsionaalsed ja neid kohaldatakse mittediskrimineerivalt.

ELis tehti 2014. aastal (viimased olemasolevad andmed) kokku üle 1,9 miljoni lähetuse (moodustades 0,7 % ELi kogu tööjõust) ehk 10,3 % rohkem kui 2013. aastal ja 44,4 % rohkem kui 2010. aastal. See lähetuste arvu kasv toimus pärast mõningast paigalseisu aastatel 2009–2010.

1996. aasta direktiivis on sätestatud ELi reguleeriv raamistik, millega viia omavahel tasakaalu eesmärgid edendada ja hõlbustada teenuste piiriülest osutamist, kaitsta lähetatud töötajaid ning tagada välismaistele ja kohalikele konkurentidele võrdsed tingimused. Direktiiviga on ette nähtud vastuvõtvas liikmesriigis sätestatavad töö põhitingimused, mida välisriikide teenuseosutajad peavad kohaldama (artikli 3 lõige 1): maksimaalne tööaeg ja minimaalne puhkeaeg; töötasu miinimummäärad, kaasa arvatud ületunnitöötasud; tasulise põhipuhkuse minimaalne pikkus; töötajate vahendamise tingimused; töötervishoid, -ohutus ja -hügieen; rasedate, hiljuti sünnitanud naiste, laste ja noorte töötingimuste suhtes kohaldatavad kaitsemeetmed; meeste ja naiste võrdne kohtlemine ning muud mittediskrimineerimise sätted.

2014. aasta jõustamisdirektiivis on sätestatud uued ja tõhusamad vahendid kõrvalehoidumiste, pettuse ja kuritarvituste vastu võitlemiseks ning nende eest karistamiseks. Selles on käsitletud varifirmade tekitatud probleeme ning suurendatud liikmesriikide võimalusi töötingimuste jälgimiseks ja kohaldatavate eeskirjade täitmise tagamiseks. Muu hulgas on kõnealuses direktiivis loetletud kvalitatiivsed kriteeriumid, mille alusel teha kindlaks, kas töötaja ja asutamiskoha liikmesriigi vahel on tegelik seos, ning mille alusel saab kindlaks teha ka seda, kas teatav isik on lähetatud töötaja vastavalt kohaldatavale määratlusele. Ühtlasi sisaldab jõustamisdirektiiv sätteid lähetamise eest vastutavate riiklike ametiasutuste halduskoostöö parandamiseks. Näiteks on selles sätestatud kohustus vastata teiste riikide pädevate asutuste abitaotlustele kiireloomuliste teabetaotluste korral kahe tööpäeva ja muude taotluste korral 25 tööpäeva jooksul. Lisaks on kõnealuses direktiivis loetletud riiklikud kontrollimeetmed, mida liikmesriigid võivad kohaldada lähetatud töötajate suhtes kohaldatavate töötingimuste täitmise jälgimisel, ning sätestatud nõue tagada, et luuakse asjakohased ja tulemuslikud kontrolli- ja järelevalvemehhanismid ning et riikide ametiasutused teostavad nende territooriumil tõhusat ja piisavat järelevalvet, et kontrollida ja jälgida direktiivi 96/71/EÜ sätete ja eeskirjade järgimist. Direktiivi täielik mõju peaks hakkama avalduma 2016. aasta keskpaiku, sest liikmesriigid peavad direktiivi üle võtma 18. juuniks 2016.

Käesolevas direktiivis ei käsitleta jõustamisdirektiivis hõlmatud küsimusi. Pigem on selles keskendutud küsimustele, mida jõustamisdirektiivis käsitletud ei ole, ja mis on seotud algse 1996. aasta direktiiviga kehtestatud ELi reguleeriva raamistikuga. See tähendab, et töötajate lähetamist käsitlev direktiiv ja jõustamisdirektiiv täiendavad ja tugevdavad üksteist.

1.2.Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

Komisjon on asunud täitma oma ametiaja üht tähtsaimat ülesannet rajada süvendatud ja õiglasem ühtne turg. Töötajate lähetamist käsitleva direktiivi sihipäraste muudatuste ettepanekus on arvesse võetud ja sellega täiendatakse 18. juuniks 2016 ülevõtmisele kuuluva jõustamisdirektiivi sätteid.

Komisjoni juhtimisel umbes 300 sidusrühmaga (peamiselt VKEdega) peetud ettevalmistavatel konsultatsioonidel teatas 30 % piiriüleselt teenuseid osutavatest ettevõtjatest probleemidest töötajate lähetamist käsitlevate kehtivate eeskirjade vallas, nt koormavad haldusnõuded, paberimajandus, tasud ja registreerimiskohustused. Eelkõige VKEde hulgas peetakse piiriüleste teenuste osutamisel asjakohaseks takistuseks ka tööturueeskirjade ebaselgust sihtriigis.

Samal ajal tuginevad töötajate lähetamist käsitlevale direktiivile maanteeveosektori algatused, mille komisjon kuulutas välja oma 2016. aasta tööprogrammis. Nende meetmete eesmärk on eelkõige parandada maanteeveotöötajate sotsiaal- ja töötingimusi ning soodustada ühtlasi maanteeveoteenuste tõhusat ja õiglast osutamist. Kaks miljonit rahvusvahelise maanteeveo töötajat täidavad oma tööülesandeid regulaarselt lühikeste ajavahemike kaupa eri liikmesriikide territooriumil. Seda arvestades peaksid maanteeveosektori eelseisvad algatused aitama muuta transpordisektori töölepingute suhtes kohaldatavad eeskirjad selgemaks ja parandama nende täitmise tagamist, samuti võivad need lahendada konkreetseid probleeme, mis tekivad kõnealuses sektoris töötajate lähetamist käsitleva direktiivi kohaldamise tõttu.

Töötajate lähetamise ajakohastatud õigusraamistik aitab luua läbipaistvad ja õiglased tingimused Euroopa investeerimiskava rakendamiseks. Investeerimiskava soodustab veelgi piiriüleste teenuste osutamist ja toob seega kaasa suurema nõudluse oskustöötajate järele. Strateegiliste taristuprojektide elluviimiseks liikmesriikides on ettevõtjatel tarvis sobivate oskustega töötajaid ning tuleb luua asjakohased tingimused, et selle vajaduse täitmiseks saaks kasutada piisavalt piiriülest tööjõudu. Töötajate lähetamist käsitlev ajakohastatud direktiiv aitab kaasa sellele, et investeeringuid tehakse tingimustes, kus konkurents on moonutamata ja töötajate õigused on kaitstud.

Deklareerimata töö vastu võitlemise ELi platvormil võib olla positiivne koosmõju töötajate lähetamisel esineva pettuse vastu võitlemisel. Töötajate lähetamisel on oht, et järgitakse deklareerimata töö tavasid, nagu ümbrikupalga või sularahas maksmine (st vaid osa palgast makstakse ametlikult, ülejäänu antakse töötajale mitteametlikult), fiktiivne füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine ning asjakohaste ELi ja riigisiseste õigusaktide täitmisest kõrvalehoidumine. EL on tugevdanud deklareerimata töö vastaseid meetmeid ja võtab ka edaspidi meetmeid varifirmade vastu võitlemiseks. Komisjon tegi 2014. aasta aprillis ettepaneku luua deklareerimata töö ennetamise ja tõkestamise alane platvorm, mis ühendab kõigi liikmesriikide täitevasutusi. Platvorm võimaldab vahetada parimaid tavasid, koguda ja analüüsida valdkondlikke teadmisi ning toetada liikmesriikide piiriülest koostööd, et deklareerimata töö vastu tõhusamalt ja tulemuslikumalt võidelda.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

2.1.Õiguslik alus