ET Euroopa Liidu Teataja C 336/23

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine

(2014/C 336/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

„PECORINO DELLE BALZE VOLTERRANE”

EÜ nr: IT-PDO-0005-01166 – 22.10.2013

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus

„Pecorino delle Balze Volterrane”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote tüüp

Klass 1.3. Juustud

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Pecorino delle Balze Volterrane” on juust, mida toodetakse ainult taimsest laabist ja asjaomase geograafilise piirkonna karjade lammastelt saadud toorest täispiimast. Müügil on neli laagerdumisaja poolest erinevat tüüpi juustu: „värske”, mis on laagerdunud 7–44 päeva; „pool-laagerdunud”, mis on laagerdunud 45 päeva kuni 6 kuud; „laagerdunud”, mis on laagerdunud 6–12 kuud; „ekstra laagerdunud”, mis on laagerdunud rohkem kui 12 kuud. Lisaks on juustul „Pecorino delle Balze Volterrane” toiduna ringlusse laskmisel järgmised omadused.

Füüsilised omadused: silindriline kuju lamedate otste ja sirge või kergelt kumera küljega. Otsa diameeter: 10–20 cm. Külje kõrgus: 5–15 cm. Kaal: 600 g kuni 2 kg „värske”, „pool-laagerdunud” ja „laagerdunud” juustu puhul ning kuni 7 kg „ekstra laagerdunud” juustu puhul.

Keemilised omadused: rasvasisaldus kuivaines: > 45 %; proteiini (Nx6,25): > 20 %.

Organoleptilised omadused: koorik: värvus varieerub kahvatust õlgkollasest intensiivse kollaseni. Pärast oliiviõli ja tuhaga katmist omandab juust halli värvuse. Tekstuur: kompaktne struktuur ja kerge murenevus, võimalikud on mõned ebaühtlaselt asetsevad augud juustus. Lõigatud juustu värvus varieerub valgest („värske” puhul) rohkem või vähem intensiivse õlgkollaseni („pool-laagerdunud”, „laagerdunud” ja „ekstra laagerdunud” juustu puhul). Lõhn: püsiv, piima ja metsiku hispaania artišoki lõhna meenutav lõhn, lisaks on aromaatsete taimede ja kollaste lillede aroome. Maitse: algul mahe, piima ja lillede aroomiga ning kerge hispaania artišoki alatooniga; järelmaitse on kauakestev ja püsiv, värsket rohelist meenutav; lõppmaitse on kergelt vürtsikas (mida kauem juust laagerdunud on, seda intensiivsem on vürtsikus) ja maitsev, „laagerdunud” ja „ekstra laagerdunud” juustudel on ka kootav maitse.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Piim: lamba toores täispiim, saadud Sarda tõugu lammastelt, kasvatatud poolmetsiku süsteemi järgi.

Laap: taimne, saadud metsiku kardi või artišoki õisikutelt (Cynaria cardunculus).

Sool: peensool.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Vähemalt 2/3 lamba söödast peab tulema geograafilises päritolupiirkonnas karjatamisest. Kuivsööta ja terasid sisaldavat teravilja (oder, kaer, oad) antakse kogustes, mis varieeruvad olenevalt aastaajast 100 g kuni 800 g ühe looma kohta päevas – talvekuudel suuremas koguses ning suvekuudel väiksemas. Lammastele ei tohi sööta geneetiliselt moondatud tooteid (GMO).

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Loomakasvatus, juustu tootmine ja laagerdamine on tootmise etapid, mis peavad toimuma tootmispiirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Toiduna ringlusse laskmisel peab toote ühel otsal olema silt, millel on tootelogo ja liidu sümbol ning lisaks selges kirjas järgmine teave:

— „Pecorino delle Balze Volterrane”, millele järgneb kas lühend „DOP” või pikalt välja kirjutatuna „Denominazione di Origine Protetta” (kaitstud päritolunimetus);

— laagerdumisaste („värske”, „pool-laagerdunud”, „laagerdunud” ja „ekstra laagerdunud”);

— tootja, laagerdaja ja pakendaja nimi, ärinimi ja aadress.

Toodet võib müüa eelpakendatult või vaakumpakendis, nii tervelt kui ka tükkidena. Et vältida olukorda, kus toote tükkidena müümine viiks toote identiteedi mittetundmiseni, peab nimetus „Pecorino delle Balze Volterrane” olema sildi peal koos tootelogoga ning silt peab olema toote peal vähemalt neli korda (st iga veerandi peal). Keelatud on lisada kirjeldusi, mis ei ole selgesõnaliselt ette nähtud.

Siiski on lubatud kasutada nimesid, kaubanimesid või kaubamärke, kui need ei ole toodet kiitva ja tarbijat eksitava iseloomuga, samuti ka muid tõeseid ja dokumenteeritud viiteid, mis on kooskõlas kehtivate õigusnormidega. Tootelogo, nagu seda võib näha allpool, koosneb ringist, mille keskel on stiliseeritud metsik artišokk (kard) ja kaks metsiku artišoki lehtedena kaarduvat joont, mis moodustavad V-tähe ja ühtlasi ka kahe mäenõlva piirjooned nende kohal kõrguva taeva all. Ringi sees on sõnad „Pecorino delle Balze Volterrane”. Logo suurust võib muuta vastavalt kasutatavale pakendile.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Lambaid tuleb kasvatada ning „Pecorino delle Balze Volterrane” juustu toota ja laagerdada ainult Pisa provintsi Volterra, Pomarance, Montecatini Val di Cecina ja Castelnuovo Val di Cecina ning Monteverdi haldusüksustele kuuluval maal.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Tootmispiirkond, mis asub Pisa provintsi kaguosas, on Era (põhjas) ja Cecina (lõunas) jõgede orgude vahel. Arvestades piirkonna sisemaist, kuid merest mitte liiga kauget asukohta, on seal rannikukliima vihmaste sügis- ja kevadkuudega. Piirkonna geoloogia on väga varieeruv ilmast ja pikaaegsest inimtegevusest (metsade hävitamine, maa kasutamine karjatamise eesmärgil) tingitud erosiooni tõttu. Seetõttu on moodustunud nähtused, nagu biancane (väiksed savist kuplid), calanchi (omavahel ühendatud väikeste hobuserauakujuliste väga järskude orgude jada) ja balze (hiiglaslikud kuristikud, mis on tekkinud vihmavee erosiooni tagajärjel). Sellises keskkonnas suudavad kasvada väga vähesed taimed. Substraadi kurnatud morfoloogia, liikuvus, vähene läbilaskvus, madal orgaanilise ainese sisaldus, soolarikkus ning pikad kuivaperioodid annavad eelise taimedele, mis taluvad soola ja millel on välja arenenud erilised ellujäämismehhanismid. Calanchi (orgude) tipud ning nõlvad on kaetud rohumaadega, saviga piirkondades on valdavad esparseti perekonna lilled, calanchi jalamil aga taimed, mis taluvad seisvat vett. Siin kasvavad külluslikult nii liivatee kui ka karjatamiseks kasutatavad taimed, nagu spartsium. Kõige olulisem on aga metsik hispaania artišokk, mida „kasvab iseseisvalt väga külluslikult” (Amerighi, 1973). Toorpiima töötlemine juustutootmishoonetes, mis asuvad lammaste hoidmise hoonete juures, on ka selle tegevuse kodutööndusliku olemuse aluseks. Kasutades kohalikku tööjõudu ning ajaproovile vastu pidanud tehnikaid, on olnud võimalik tagada traditsiooni kestmist, mis omakorda tähendab kohalike tootjate kõrgetasemelist spetsialiseerumist ja teadmisi, mida oleks raske leida teistest piirkondadest.

5.2. Toote eripära

„Pecorino delle Balze Volterrane” eripära tuleneb eelkõige selle tootmismeetodi erilisusest, mis põhineb selles piirkonnas lokkavalt kasvava hispaania artišoki õitest saadud laabil. Tootmismeetod ja karjamaa morfoloogia eristavad „Pecorino delle Balze Volterrane” teistest kitsepiimast tehtud juustudest, eriti arvestades selle organoleptilisi põhiomadusi. Täpsemalt eristub see juust tänu oma erilisele maitsele, mis on lambajuustu kohta ootamatult mahe, ning lõhnale, mille annab nii hispaania artišokk kui ka kohalikud rohttaimed ja lilled, mille aromaatsed essentsid püsivad tänu madalale töötlemistemperatuurile (< 40 °C) lahustununa ning iseloomustavad lõpptoodet.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Piirkonna kliima ja geoloogiline formatsioon toetavad kohaliku taimestiku kasvu, mis on lammastele karjatamise kaudu põhitoiduks ning mis annab piimale kerged aroomid, mis omakorda annavad juustule selle erilised organoleptilised omadused. Kohalikust keskkonnast saab ka äärmiselt olulist erilist tüüpi laapi, mida toodetakse metsikust hispaania artišokist ja mis on „Pecorino delle Balze Volterrane” juustu üks peamisi tunnusjooni.

Märkimisväärne kivierosioon on viinud eri kuju ja suurusega koobaste tekkeni, mida kasutasid eelmistel sajanditel, enne õhukonditsioneeriga hoonete tulekut, kohalikud karjased nii karjale varju andmiseks kui ka piima ning juustutoodete looduslikuks hoiustamiseks. Nendes koobastes püsib niiskustase tavaliselt ühtlane, mistõttu lambajuust laagerdub järkjärguliselt, tootele erilisust juurde andes. Ka tänapäeval peavad tootjad selliseid kohalikul oskusteabel põhinevaid tingimusi ideaalseks: osa eelistab, et kogu laagerdumisprotsess või selle viimane osa toimuks koobastes, ja isegi õhukonditsioneeriga tootmishoonete omanikud jäljendavad tootmisel temperatuuri (7–10 °C) ja niiskusolusid (70–90 %), mis koobastes looduslikult esinevad.

Ka inimfaktor on juustutöötlemistsüklis ülimalt oluline, eriti aga etappides, mis toimuvad käsitsi ja nõuavad kohapeal omandatud traditsioonilisi oskusi: taimse laabi lisamine, mis nõuab erioskusi, sest see ei kalgendu nii kergesti kui loomne laap; kalgendi lõikamine, mida tehakse õrnalt teravaotsalise tööriista – kalgendi purustaja (lo spino) – abil; ja vormimine, mis tähendab õige surve avaldamist, et vadak saaks korralikult nõrutatud. Rääkides tootmisprotsessi mõjust lõpptoodangu tunnusjoontele, tuleks ära märkida, et taimse laabi kasutamine „Pecorino delle Balze Volterrane” juustu tootmisel tähendab, et piim kalgendub aeglasemalt ja õrnemalt kui loomse laabi kasutamisel. See mõjutab märkimisväärselt sünereesi ehk juustukalgendist vadaku nõrutamise protsessi, nimelt selliselt, et niiskus pressitakse välja õrnemalt ning samas aeglasemalt kui teiste juustude puhul. Tulemusena tekib mahedam juust, mis ei ole liiga terav ka „laagerdunud” ja „ekstra laagerdunud” tüüpide puhul.

Kohalikus köögis on „Pecorino delle Balze Volterrane” juust tuntud oma õrna maitse poolest, see on väga populaarne ning seda kasutatakse paljudes piirkonna traditsioonilistes toitudes. Seda juustu süüakse paljudel juhtudel: eelroana koos õlis säilitatud liha ja aedviljadega, soolaste roogade peale riivituna koos lihakastmega ning olenevalt oma laagerdumisastmest ka lauajuustuna või suppidesse ja täidetud ahjupastaroogadesse riivituna (nt „ceci in magro”, traditsiooniline ilma lihata kikerherneroog).

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7 (3))

Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud päritolunimetusega „Pecorino delle Balze Volterrane” spetsifikaadi tunnustamise ettepaneku 24. augusti 2013. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas (Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana) nr 198.

Spetsifikaadi terviktekstiga saab tutvuda veebisaidil http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllu-, toidu- ja metsamajandusministeeriumi veebisaidil (www.politicheagricole.it), klikates „Qualità e sicurezza” (kvaliteet ja ohutus; ekraanil ülal paremal) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” (ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid).

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Vt allmärkus 2.