/* KOM/2011/0801 lõplik - 2011/0378 (NLE) */ Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS uue protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtudkalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta





(...PICT...) SELETUSKIRI Vastavalt nõukogu poolt antud volitustele [1] pidas komisjon Euroopa Liidu nimel Mosambiigi Vabariigiga läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Mosambiigi Vabariigi vahel sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu protokolli uuendamise üle. Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 2. juunil 2010. aastal uus protokoll, mis hõlmab kolmeaastast ajavahemikku alates nõukogu otsuse vastuvõtmisest protokolli allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta pärast seda, kui praegune protokoll kaotab kehtivuse 31. detsembril 2011. Kalandusalase partnerluslepingu uue protokolli sõlmimist käsitleva nõukogu otsusega seotud menetlust alustati paralleelselt menetlustega, mis käsitlevad nõukogu otsust uue protokolli liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta ning nõukogu määrust kalapüügivõimaluste jaotamise kohta liikmesriikide vahel kõnealuse protokolli alusel. Komisjoni läbirääkimispositsioon rajanes peamiselt praeguse protokolli järelhindamisel, mille väliseksperdid tegid 2011. aasta aprillis. Uus protokoll on kooskõlas kalandusalase partnerluslepingu eesmärkidega tihendada koostööd liidu ja Mosambiigi vahel ning edendada mõlema lepinguosalise huvides partnerlusraamistikku säästva kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku kasutuse väljaarendamiseks Mosambiigi kalapüügipiirkonnas. Lepinguosalised on kokku leppinud, et nad teevad koostööd Mosambiigi kalanduspoliitika rakendamiseks ning jätkavad poliitilist dialoogi asjakohase programmitöö teemadel. Uues protokollis sätestatud rahaline toetus kogu programmiperioodiks on 2 940 000 eurot. See summa jaguneb järgmiselt: a) 520 000 euro suurune summa aastas, mis vastab võrdlusalusele 8 000 tonni aastas ja b) erisumma, mille suuruseks on 460 000 eurot aastas ja mis on määratud Mosambiigi kalandus- ja merenduspoliitika toetamiseks liidu poolt. Liidu eelarvest makstav iga-aastase rahaline toetus on seega 980 000 eurot. Kalapüügivõimalused antakse Euroopa 43 tuunipüügiseinerile ja 32 pinnaõngejadalaevale ehk kokku 75 laevale. Komisjonil palutakse käesolev ettepanek vastu võtta ning nõukogule ja Euroopa Parlamendile edastada. 2011/0378 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS uue protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a, võttes arvesse komisjoni ettepanekut [2], võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut [3] ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu võttis 22. novembril 2007 vastu nõukogu määruse (EÜ) nr 1446/2007, Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta [4]. (2) Liit on pidanud Mosambiigiga läbirääkimisi, et sõlmida kalandusalase partnerluslepingu uus protokoll, milles sätestatakse liidu laevade kalapüügivõimalused Mosambiigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes. (3) Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti kalandusalase partnerluslepingu protokoll 2. juunil 2011. (4) Vastavalt nõukogu […] otsusele 2011/XXX [5] on kalandusalase partnerluslepingu uus protokoll allkirjastatud ja seda kohaldatakse ajutiselt alates […]. (5) Seega tuleks kõnealune protokoll sõlmida, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Käesolevaga kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks Euroopa Liidu ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu protokoll [6]. Artikkel 2 Nõukogu eesistuja määrab isiku(d), kes on volitatud liidu nimel esitama protokolli artiklis 16 sätestatud teatise, et väljendada liidu nõusolekut end protokolliga siduda [7]. Artikkel 3 Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja PROTOKOLL Protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus Artikkel 1 Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused 1. Kolme (3) aasta jooksul on kalandusalase partnerluslepingu artikli 5 alusel antud kalapüügivõimalused järgmised: pika rändega liigid (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni 1. lisas). (a) kalapüügivõimalused antakse 43 ookeani tuunipüügiseinerile ja (b) 32 pinnaõngejadalaevale. 2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklites 5 ja 6 osutatud tingimustel. 3. Vastavalt kalandusalase partnerluslepingu artiklile 6 ja käesoleva protokolli artiklile 7 võivad Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvad laevad püüda kala Mosambiigi vetes üksnes juhul, kui nad on India Ookeani Tuunikomisjoni koostatud kalapüügiloaga kalalaevade nimekirjas ja neil on olemas vastavalt käesolevale protokollile ja selle lisale väljastatud kalapüügiluba. Artikkel 2 Rahaline toetus – makseviisid 1. Artiklis 1 osutatud ajavahemikul on kalandusalase partnerluslepingu artiklis 7 osutatud rahaline toetus käesoleva protokolli kehtivuse ajal kokku 2 940 000 eurot. 2. Rahaline toetus hõlmab järgmist: (a) 8 000 tonni suurusele võrdlusalusele vastav 520 000 euro suurune aastane toetus juurdepääsuks Mosambiigi kalapüügipiirkonnale; ja (b) 460 000 euro suurune aastane eritoetus Mosambiigi Vabariigi kalandus- ja merenduspoliitika toetamiseks ja rakendamiseks. 3. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklites 3, 5, 6, 8 ja 9 osutatud tingimustel. 4. Lõikes 1 osutatud rahalise toetuse maksab Euroopa Liit välja käesoleva protokolli rakendamise vältel 980 000 euro kaupa aastas, mis vastab käesoleva artikli lõike 2 punktides a ja b kehtestatud kogusummadele (s.t vastavalt 520 000 eurot ja 460 000 eurot). 5. Kui Euroopa Liidu laevad ületavad Mosambiigi kalapüügipiirkonnas tuunipüügikogust 8 000 tonni aastas, kehtestatakse juurdepääsuõiguse eest makstava aastase rahalise toetuse summaks 65 eurot iga püütud lisatonni eest. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada lõike 2 punktis a osutatud summat rohkem kui kahekordselt (st üle 1 040 000 euro). Kui Euroopa Liidu laevad ületavad Mosambiigi kalapüügipiirkonnas kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud täiendavad summad järgneval aastal vastavalt lisas esitatud sätetele. 6. Esimesel aastal makstakse toetus hiljemalt 60 päeva jooksul pärast käesoleva protokolli ajutist kohaldamist vastavalt artiklile 15 ning igal järgneval aastal hiljemalt käesoleva protokolli jõustumise aastapäeval. 7. Mosambiigil on artikli 2 lõike 2 punktis a kindlaksmääratud rahalise toetuse kasutusotstarbe suhtes täielik otsustusvabadus. 8. Rahaline toetus makstakse või kantakse üle keskpangas avatud riigikassa arvelduskontole. Arvelduskonto numbri esitavad Mosambiigi ametiasutused. Artikkel 3 Vastutustundliku ja säästva kalapüügi edendamine Mosambiigi vetes 1. Käesoleva protokolli jõustumisel ja hiljemalt kolm kuud pärast jõustumiskuupäeva lepivad Euroopa Liit ja Mosambiik kalandusalase partnerluslepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomitees kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas vastavalt Mosambiigi kalandusalasele üldkavale ja Euroopa Komisjoni tegevuspõhimõtetele, samuti lepivad nad kokku üksikasjalikes rakenduseeskirjades, eelkõige: a) ühe- ja mitmeaastastes suunistes artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse eritoetuse kasutamiseks; b) vastutustundliku ja säästva kalapüügi juurutamiseks vajalikes ühe- ja mitmeaastastes eesmärkides, võttes arvesse Mosambiigi riiklikus kalanduspoliitikas ja muudes vastutustundliku ja säästva kalapüügi edendamisega seotud või neid mõjutavates poliitikasuundades väljendatud prioriteete, sealhulgas merekaitsealasid; c) kriteeriumites ja menetlustes, mis võivad vajaduse korral hõlmata eelarvelisi ja finantsnäitajaid ja võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele. 2. Mõlemad lepinguosalised peavad kõik mitmeaastase valdkondliku kava muudatusettepanekud ühiskomitees heaks kiitma. 3. Vajaduse korral võib Mosambiik igal aastal eraldada artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalisele toetusele lisaks täiendava toetuse mitmeaastase kava elluviimiseks. Euroopa Liitu teavitatakse kõnealusest eraldisest. Artikkel 4 Teaduskoostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas 1. Käesolevaga kohustuvad lepinguosalised edendama Mosambiigi vetes vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes Mosambiigi vetes kala püüdvate erinevate riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest. 2. Käesoleva protokolliga kaetud ajavahemikul jälgivad Euroopa Liit ja Mosambiik kalavarude seisundit Mosambiigi kalapüügipiirkonnas. 3. Lepinguosalised järgivad nii India Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioone ja soovitusi kui ka lepingu artikli 4 lõike 2 kohaselt asutatud ühise teadusliku töörühma nõuandeid kalavarude kaitse ja vastutustundliku majandamise kohta. 4. Kooskõlas lepingu artikliga 4, lähtudes India Ookeani Tuunikomisjoni soovitustest ja resolutsioonidest, parimate olemasolevate teadusuuringute tulemustest ning kui see on asjakohane, kalandusalase partnerluslepingu artiklis 4 sätestatud ühise teaduskohtumise järeldustest, võivad lepinguosalised teineteisega konsulteerida kalandusalase partnerluslepingu artikliga 9 ettenähtud ühiskomitee raames ning vajaduse korral kokku leppida meetmetes, mis tagavad Mosambiigi kalavarude säästva majandamise. 5. Kui ELi laevad lossivad oma saagi kolmandates riikides, on Mosambiigi ametiasutustel võimalus neid lossimisi jälgida. Artikkel 5 Kalapüügivõimaluste kohandamine vastastikusel kokkuleppel 1. Artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel kohandada, tingimusel et see on kooskõlas India Ookeani Tuunikomisjoni soovituste ja resolutsioonidega ning ühine teaduslik töörühm on nõus, et vastavate kohandamistega on tagatud tuuni ja tuunilaadsete liikide säästev majandamine India ookeanis. 2. Sellisel juhul suurendatakse artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud summat rohkem kui kaks korda. 3. Lepinguosalised teavitavad üksteist kalanduspoliitikas ja kalandusalastes õigusaktides tehtud mis tahes muudatustest. Artikkel 6 Uued kalapüügivõimalused 1. Kui Euroopa Liidu kalalaevad huvituvad kalapüügist, mis ei ole sätestatud kalandusalase partnerluslepingu artiklis 1, konsulteerivad lepinguosalised üksteisega enne selliseks kalapüügiks loa andmist ning vajaduse korral lepivad kokku asjakohastes kalapüügitingimustes, sealhulgas vastavate muudatuste tegemises käesolevasse protokolli ja selle lisasse. 2. Lepinguosalised peaksid soodustama katsepüüki, eriti Mosambiigi vetes elavate vähepüütavate süvamereliikide puhul. Sel eesmärgil ja ühe lepinguosalise taotlusel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega ning määravad üksikjuhtumite kaupa kindlaks liigid, tingimused ja muud olulised ning asjakohased parameetrid. 3. Lepinguosalised tegelevad katsepüügiga vastavalt parameetritele, mille nad vajaduse korral määravad kindlaks halduskokkuleppega. Katsepüügiload peaksid kehtima kuni kuus kuud. 4. Kui lepinguosalised leiavad, et katsepüügi kampaaniad on andnud positiivsed tulemusi, võib Mosambiigi Vabariigi valitsus anda Euroopa Liidu laevadele uute liikide püügivõimalusi kuni käesoleva protokolli kehtivuse lõppemiseni. Sellest tulenevalt suurendatakse käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust. Vastavalt sellele muudetakse ka laevaomanike loatasusid ja nende suhtes kohaldatavaid tingimusi vastavalt käesoleva protokolli lisa sätetele. Artikkel 7 Kalapüügi tingimused – ainuõiguslikkuse klausel Ilma et see piiraks kalandusalase partnerluslepingu artikli 6 kohaldamist, võivad Euroopa Liidu laevad kala püüda Mosambiigi vetes ainult siis, kui neil on Mosambiigi poolt käesoleva protokolli ja selle lisa alusel välja antud kehtiv kalapüügiluba. Artikkel 8 Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine 1. Olenemata käesoleva protokolli artikli 9 sätetest vaadatakse läbi artikli 2 lõike 2 punktides a ja b osutatud rahalise toetuse suurus või peatatakse selle maksmine pärast lepinguosaliste omavahelist konsulteerimist, juhul kui a) püügitegevus Mosambiigi kalapüügipiirkonnas on takistatud muudel kui looduslikel põhjustel; b) ühe või teise lepinguosalise poliitilistes suunistes on tehtud olulisi muudatusi, mis mõjutavad käesoleva protokolli asjaomaseid sätteid. 2. Mosambiigi valitsus või Mosambiigi valitsuse volitusel tegutsev välishindaja annab hinnangu valdkondlikku poliitikat toetavate rahaeraldiste tulemustele ja väärtusele. Kõnealuse iga-aastase hinnangu tulemusi analüüsitakse ühiskomitee raames vastavalt käesoleva protokolli artiklis 3 sätestatule. Kui leitakse, et valdkondliku poliitika toetuse tulemused ei vasta rahaliselt programmi eelarvele, võib Euroopa Komisjon artikli 2 lõike 2 punktiga b ette nähtud eritoetuse maksmise osaliselt või täielikult peatada. 3. Rahalise toetuse maksmist ja/või kalapüüki võib jätkata pärast seda, kui on taastunud enne eespool nimetatud asjaolude ilmnemist valitsenud olukord ja kui mõlemad osapooled on pärast konsulteerimist andnud vastava nõusoleku. Artikkel 9 Protokolli kohaldamise peatamine 1. Käesoleva protokolli kohaldamine peatatakse ühe lepinguosalise algatusel ning lepinguosalised arutavad peatamist ning kokkuleppe saavutamist lepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomitees järgmistel juhtudel: a) kui kalapüüki Mosambiigi kalapüügipiirkonnas takistavad erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega; b) kui Euroopa Liit ei maksa artikli 2 lõike 2 punktis a sätestatud rahalist toetust käesoleva protokolli artiklis 8 nimetamata põhjustel; c) kui lepinguosalistel tekib seoses käesoleva protokolli ja selle lisa tõlgendamise ja kohaldamisega erimeelsusi, mida ei suudeta kõrvaldada; d) kui üks lepinguosalistest ei järgi käesoleva protokolli ja selle lisa sätteid; e) pärast ühe või teise lepinguosalise poolt oluliste muudatuste tegemist poliitilistes suunistes, mis mõjutavad käesoleva protokolli asjaomaseid sätteid; f) kui üks lepinguosalistest tuvastab Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise ning vastavalt Cotonou lepingu artiklites 8 ja 96 sätestatud menetlusele; g) kui kalandusalase partnerluslepingu artikli 3 lõike 5 kohaselt ei ole järgitud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. 2. Käesoleva protokolli rakendamise peatamiseks peab asjaomane lepinguosaline teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva. 3. Kui protokolli rakendamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised konsulteerimist, et lahendada erimeelsused kokkuleppemenetluse teel. Lahenduse leidmisel jätkatakse käesoleva protokolli rakendamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt ajavahemikule, mil käesoleva protokolli rakendamine oli peatatud. Artikkel 10 Riiklike õigusaktide kohaldamine 1. Euroopa Liidu kalalaevade tegevuse suhtes Mosambiigi vetes kohaldatakse Mosambiigi õigusnorme, kui käesolevas protokollis ja selle lisas ei ole sätestatud teisiti. 2. Mosambiigi ametiasutused teavitavad Euroopa Komisjoni kõikidest kalanduspoliitikaga seotud olulisematest muutustest või uutest õigusaktidest. Artikkel 11 Konfidentsiaalsus Lepinguosalised tagavad, et kõiki andmed seoses ELi laevade ja nende kalapüügitegevusega Mosambiigi vetes käsitletakse alati konfidentsiaalsetena. Kõnealuseid andmeid kasutatakse asjaomaste pädevate ametiasutuste poolt eranditult lepingu rakendamise ning kalanduse juhtimise, seire, kontrolli ja järelevalve puhul. Artikkel 12 Elektrooniline teabevahetus Lepingu kohaldamisega seotud dokumentide ja teabe puhul kohustuvad Mosambiik ja Euroopa Liit rakendama viivitamata vajalikke elektroonilise teabevahetuse süsteeme. Dokumendi elektroonilist vormi käsitatakse igas etapis samaväärsena paberkandjal oleva vormiga. Mõlemad lepinguosalised teavitavad viivitamata selliseid edastusi takistavatest arvutisüsteemi mis tahes tõrgetest. Sellise olukorra puhul asendatakse lepingu rakendamisega seotud teave ja dokumendid lisas kehtestatud korra kohaselt automaatselt paberkandjal dokumentidega. Artikkel 13 Kestus Käesolevat protokolli ja selle lisa kohaldatakse kolme (3) aasta jooksul alates selle ajutisest kohaldamisest vastavalt artiklile 15, juhul kui ei teatata artikli 14 kohasest protokolli lõpetamisest. Artikkel 14 Protokolli lõpetamine 1. Protokolli lõpetamise korral teatab asjaomane lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokoll lõpetada vähemalt kuus kuud enne asjaomase lõpetamise kavandatavat jõustumist. 2. Eelmises lõikes nimetatud teatise saatmisega avatakse küsimuste arutamine lepinguosaliste vahel. Artikkel 15 Ajutine kohaldamine Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates allkirjastamise kuupäevast, kuid mitte enne 1. jaanuari 2012. Artikkel 16 Jõustumine Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. LISA EUROOPA LIIDU LAEVADE KALANDUSTEGEVUSE TINGIMUSED MOSAMBIIGI KALAPÜÜGIPIIRKONNAS I PEATÜKK Üldsätted 1. Pädeva asutuse määramine Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, käsitatakse käesolevas lisas Euroopa Liidu (EL) või Mosambiigi all järgmisi pädevaid ametiasutusi: – ELi puhul: Euroopa Komisjon, vajadusel Mosambiigis asuva ELi delegatsiooni vahendusel; – Mosambiigi puhul: kalandusministeerium. 2. Mosambiigi kalapüügipiirkond Protokolli ja selle lisa kõiki sätteid kohaldatakse eranditult Mosambiigi kalapüügipiirkonnas nagu on osutatud 2. liites. 3. Kohaliku agendi määramine Iga käesoleva protokolli raames kalapüügiluba taotlevat ELi laeva peab esindama Mosambiigis resideeruv agent. 4. Arvelduskonto Enne protokolli jõustumist edastab Mosambiik ELile selle (nende) arvelduskonto(de) andmed, mille(de)le kantakse lepingu raames ELi laevade eest makstavad summad. Pangaülekannetega seotud ülekandekulud jäävad laevaomanike kanda. II PEATÜKK Tuunipüügiluba 1. Tuunipüügiloa saamise eeltingimus – laeva abikõlblikkus Lepingu artiklis 6 osutatud tuunipüügiload antakse välja tingimusel, et laev on kantud ELi kalalaevade registrisse, India Ookeani Tuunikomisjoni koostatud kalapüügiloaga kalalaevade nimekirja ning kõik laevaomaniku, kapteni või laeva endaga seotud varasemad kohustused, mis tulenevad lepingu raames toimuvast kalapüügist Mosambiigis ja on seotud Mosambiigi kalandusalaste õigusaktidega on täidetud. 2. Kalapüügiloa taotlemine EL esitab Mosambiigile taotluse kalapüügiloa saamiseks igale lepingu raames kala püüda soovivale laevale vähemalt 20 päeva enne taotluse kehtivusaja alguskuupäeva, kasutades selleks käesoleva lisa 1. liites olevat vormi. Taotlus peab olema trükitud või kirjutatud loetavate trükitähtedega. Kehtiva protokolli raames esitatud esimese kalapüügiloa taotlusele või kui asjaomast laeva on tehniliselt muudetud, peab taotlusele olema lisatud: i. tõend, et taotletava kalapüügiloa kehtivusaja eest on tehtud loatasu ettemakse; ii. järgmiste isikute nimi, aadress ja kontaktandmed: · kalalaeva omanik; · kalalaeva käitaja; · laeva kohalik agent, kui see on olemas; iii. hiljutine värvifoto laevast külgvaates suuruses vähemalt 15 cm x 10 cm; iv. laeva merekõlblikkuse tunnistus; v. laeva registreerimistunnistus; vi. laeva sanitaartõend, mille on väljastanud ELi pädev ametiasutus; vii. kalalaeva kontaktandmed (faks, e-mail jne). Kui kehtiva protokolli raames uuendatakse kalapüügiluba laevale, mille tehnilised näitajad ei ole muutunud, tuleb koos uuendamistaotlusega esitada üksnes loatasu ettemakse kinnitus. 3. Loatasu ettemakse Loatasu ettemakse summa on kehtestatud käesoleva lisa 2. liites esitatud teabelehes täpsustatud aastase määra alusel. Ettemakse peab sisaldama kõiki kohalikke ja riiklikke makse, välja arvatud sadamalõivud, randumislõivud, ümberlaadimis- ja teenustasud. 4. Kalapüügiloaga laevade ajutine nimekiri Pärast püügiloa taotluste kättesaamist koostab riiklik kalanduskontrolli asutus viivitamatult ajutise nimekirja iga kategooria all luba taotlenud laevadest. Mosambiigi pädev ametiasutus saadab kõnealuse nimekirja viivitamata ELile. EL edastab ajutise nimekirja laevaomanikule või tema agendile. Juhul kui ELi ametid on suletud, võib Mosambiik saata ajutise nimekirja otse laevaomanikule või tema agendile ja edastada sellekohase koopia ELile. 5. Kalapüügiloa väljastamine Iga laeva kalapüügiluba väljastatakse laevaomanikule või tema agendile 15 päeva jooksul pärast pädevalt ametiasutuselt täieliku heakskiidu saamist. Kalapüügiloa koopia saadetakse viivitamata ELi delegatsioonile. 6. Kalapüügiloaga laevade nimekiri Pärast kalapüügiloa väljastamist koostab riiklik kalanduskontrolli asutus viivitamata iga laevakategooria kohta lõpliku nimekirja laevadest, kellel on lubatud Mosambiigi kalapüügipiirkonnas kala püüda. Kõnealune nimekiri edastatakse viivitamata ELile ja see asendab eespool osutatud ajutise nimekirja. 7. Kalapüügiloa kehtivusaeg Kalapüügilubade kehtivusaeg on üks aasta ning neid võib pikendada. Kehtivusaja alguse kindlaksmääramiseks käsitatakse aastase kehtivusajana: i. protokolli kohaldamise esimesel aastal ajavahemikku kehtima hakkamise kuupäevast kuni sama aasta 31. detsembrini; ii. seejärel iga täielikku kalendriaastat; ii. protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku alates 1. jaanuarist kuni protokolli kehtivuse lõppemiseni. Protokolli esimesel ja viimasel aastal arvutatakse loatasu ettemakse pro rata temporis põhimõttel. 8. Pardadokumendid Mosambiigi vetes või Mosambiigi sadamas olles peavad laeva pardal olema kogu aeg järgmised dokumendid: (a) kalapüügiluba; (b) kalalaeva lipuriigi pädeva ametiasutuse väljastatud dokumendid, milles on osutatud - laeva registreerimisnumber ja laeva registreerimistunnistus; - Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni Torremolinose konventsiooniga ette nähtud vastavussertifikaat; (c) kalalaeva üldplaani ajakohased kinnitatud joonised ja kirjeldused ning eelkõige kalalaeva kalatrümmide arv ja nende ladustamismaht kuupmeetrites; (d) kalalaeva lipuriigi pädeva ametiasutuse kinnitatud tõend, milles on kirjeldatud muudatused ja nende iseloom, juhul kui kalalaeva omadusi on mis tahes viisil muudetud seoses laeva üldpikkuse, registreeritud kogutonnaaži, peamasina või -masinate võimsuse (hj) või lastimahutavusega. (e) kui kalalaev on varustatud jahutatud või külmutatud merevee tankidega, siis lipuriigi pädeva ametiasutuse kinnitatud tõend, milles on esitatud tankide mahutavus kuupmeetrites; (f) kalalaevale välja antud luba püüda kala lipuriigi jurisdiktsiooni alt väljas asuvates vetes; (g) koopia Mosambiigi kalandusseadusest (Law nr. 3/90) ja merekalanduse määrustest (REPMAR Decree nr 43/2003). 9. Kalapüügiloa edasiandmine Kalapüügiluba väljastatakse laevale ning seda ei tohi edasi anda. Tõestatud vääramatu jõu korral võib ELi taotlusel laeva kalapüügiloa siiski asendada mõnele muule samade omadustega laevale või asenduslaevale antud uue kalapüügiloaga, maksmata selle eest uut ettemakset. Sellisel juhul tuleb IV peatükis osutatud tuunikülmutusseinerite ja pinnaõngejadalaevade kalapüügiloa tasude puhul arvestada kahe laeva kogupüüki Mosambiigi kalapüügipiirkonnas. Edasiandmiseks tagastab laevaomanik või tema agent Mosambiigis asendamist vajava kalapüügiloa ja Mosambiik annab võimalikult kiiresti välja asenduspüügiloa. Asenduspüügiluba antakse laevaomanikule või tema agendile välja viivitamata pärast asendamist vajava kalapüügiloa tagastamist. Asenduspüügiluba jõustub asendamist vajava kalapüügiloa tagastamise päeval. Mosambiik ajakohastab kalapüügiloaga laevade nimekirja võimalikult kiiresti. Uus nimekiri edastatakse viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja ELile. 10. Abilaevad (1) Mosambiigi seadustega sätestatud eeskirjades ja tingimustes peab olema nähtud ette abilaevade lubamise võimalus. Abilaevade puhul kohaldatav aastane loatasu on 3 580 eurot aastas. (2) Mosambiigi pädevad ametiasutused edastavad komisjonile ELi Mosambiigi delegatsiooni vahendusel regulaarselt väljavõtte väljastatud lubadest. III PEATÜKK Tehnilised meetmed Kalapüügiluba omavate laevade suhtes kohaldatavad tehnilised meetmed seoses püügipiirkonna, püügivahendite ja täiendava püügiga on määratud püügikategooriate kaupa kindlaks käesoleva lisa 2. liites esitatud teabelehes. Laevad peavad lähtuma Mosambiigi kalandusalastest õigusaktidest ja India Ookeani Tuunikomisjoni vastu võetud kõikidest resolutsioonidest. IV PEATÜKK Püügiaruanded 1. Püügireisi mõiste Käesoleva lisa kohaldamisel määratletakse ELi kalalaeva püügireisi kestus järgmiselt: - ajavahemik laeva Mosambiigi kalapüügipiirkonda sisenemisest kuni sellest lahkumiseni või - ajavahemik laeva Mosambiigi kalapüügipiirkonda sisenemisest kuni ümberlaadimiseni sadamas ja/või lossimiseni Mosambiigis. 2. Püügipäevik Lepingu raames kala püüdva ELi laeva kapten peab India Ookeani Tuunikomisjoni püügipäevikut, mille näidis iga püügikategooria kohta on esitatud käesoleva lisa 3. liites. Püügipäevik peab vastama Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioonile 08/04 õngejadalaevade kohta ja resolutsioonile 01/03 seinnoodalaevade kohta. Kapten täidab püügipäevikut iga päeva kohta, mil laev asub Mosambiigi kalapüügipiirkonnas. Kapten teeb püügipäevikusse iga päev sissekande, määrates kindlaks iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna. Iga peamise liigi puhul märgib kapten ära ka kaaspüügi. Püügipäevik täidetakse loetavalt, trükitähtedega ja selle allkirjastab laeva kapten. Püügipäevikusse registreeritud andmete täpsuse eest vastutab kapten. 3. Püügiaruanded Kapten annab laeva püügist aru, esitades Mosambiigile püügipäevikud ajavahemiku kohta, mil laev Mosambiigi kalapüügipiirkonnas viibis. Püügipäevikud edastatakse järgmise korra kohaselt: i. Mosambiigi sadamasse sisenemisel esitatakse iga püügipäeviku originaal Mosambiigi kohalikule esindajale, kes kinnitab kirjalikult selle kättesaamist; püügipäeviku koopia antakse Mosambiigi inspekteerimisrühmale; ii. kui Mosambiigi kalapüügipiirkonnast lahkutakse ilma eelnevalt Mosambiigi sadamasse sisenemata, saadetakse iga püügipäeviku originaal 7 tööpäeva jooksul pärast mis tahes sadamasse saabumist ja igal juhul 15 tööpäeva jooksul pärast Mosambiigi püügipiirkonnast lahkumist a. e-posti teel riikliku kalanduskontrolli asutuse antud e-posti aadressile b. või faksi teel riikliku kalanduskontrolli asutuse antud numbrile c. või kirja teel riiklikule kalanduskontrolli asutusele. Lepinguosalised määravad alates 1. jaanuarist 2012 kehtima hakkava elektroonilise edastuse korra, mida kasutada elektroonilisel püügipäevikul põhinevate püügi ja aruandeandmete edastamiseks: seejärel kavandavad lepinguosalised protokolli rakendamise ja püügiaruannete paberversiooni asendamise elektroonilisega alates 1. juulist 2012. Kapten saadab kõikide püügipäevikute koopia ELile ja laeva lipuriigi pädevale ametiasutusele. Tuunipüügilaevade ja pinnaõngejadalaevade puhul saadab kapten kõikide püügipäevikute koopia instituudile Instituto Nacional de Investigação Pesqueira (IIP) ja ühele järgmistest teadusinstituutidest: i. Institut de recherche pour le développement (IRD); ii. Instituto Español de Oceanografía (IEO); iii. IPIMAR (Instituto Português de Investigação Maritima); Kui laev pöördub oma kalapüügiloa kehtivusajal Mosambiigi kalapüügipiirkonda tagasi, tuleb koostada uus püügiaruanne. Kui püügiaruannete kohta kehtivaid sätteid ei ole arvesse võetud, võib Mosambiik peatada asjaomase laeva kalapüügiloa kuni puuduvate püügiaruannete esitamiseni ja karistada laevaomanikku kehtivate riiklike õigusaktide vastavate sätete kohaselt. Korduva rikkumise puhul võib Mosambiik kalapüügiloa uuendamisest keelduda. Mosambiik teavitab viivitamata ELi kõikidest kõnealuses kontekstis kohaldatavatest sanktsioonidest. 4. Tuunipüügilaevade ja pinnaõngejadalaevade loatasude lõplik arvestus Võttes aluseks eespool osutatud teadusinstituutide kinnitatud püügiaruanded, määrab EL iga tuunipüügiseineri ja pinnaõngejadalaeva puhul kindlaks eelnenud kalendriaasta püügihooaja eest tasumisele kuuluvate loatasude lõpliku arvestuse. EL edastab lõpliku arvestuse Mosambiigile ja laevaomanikule enne jooksva aasta 31. juulit. 30 tööpäeva jooksul alates edastamiskuupäevast on Mosambiigil õigus esitada põhjenduste olemasolul lõpliku arvestuse kohta vastuväide. Eriarvamuste korral pöörduvad lepinguosalised ühiskomisjoni poole. Kui Mosambiik ei ole 30 tööpäeva jooksul vastuväidet esitanud, loetakse lõplik arvestus vastuvõetuks. Kui lõplik arvestus on suurem kui kindlaksmääratud loatasu, mis maksti ettemaksuna kalapüügiloa saamiseks, maksab laevaomanik puuduva summa Mosambiigile jooksva aasta 30. septembriks. Kui lõplik arvestus on väiksem kui kindlaksmääratud loatasu, ei ole laevaomanikul õigus ülejäävat summat tagasi saada. V PEATÜKK Lossimine ja ümberlaadimine Ümberlaadimine merel keelatud. Kõiki sadamas toimuvaid ümberlaadimisprotsesse jälgitakse Mosambiigi kalandusinspektorite juuresolekul. Lossida või ümberlaadida sooviva ELi laeva kapten peab vähemalt 48 tunni jooksul enne lossimist või ümberlaadimist teatama Mosambiigile järgmised andmed: a. lossida või ümberlaadida sooviva kalalaeva nimi ja number India Ookeani Tuunikomisjoni kalalaevade registris; b. lossimis- või ümberlaadimissadam; c. lossimise või ümberlaadimise kuupäev ja kellaaeg; d. iga lossitava või ümberlaaditava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna); e. ümberlaadimise puhul vastuvõtva laeva nimi. Vastuvõtvate laevade puhul teatab vastuvõtva laeva kapten mitte hiljem kui 24 tundi enne ümberlaadimise alustamist ja ümberlaadimise lõpetamisel Mosambiigi ametiasutustele tema laevale ümberlaaditava tuuni ja tuunilaadsete liikide kogused ning täidab ja esitab ümberlaadimisdeklaratsiooni 24 tunni jooksul Mosambiigi ametiasutustele. Ümberlaadimise teostamiseks peab olema eelnev luba, mille on Mosambiik kaptenile või tema agendile väljastanud 24 tunni jooksul pärast eespool osutatud teatamist. Ümberlaadimine peab toimuma Mosambiigi selleks ettenähtud sadamas. Mosambiigis toimuva ümberlaadimise teostamiseks kindlaks määratud kalasadamad on Maputo, Beira ja Nacala (India Ookeani Tuunikomisjonile resolutsiooniga 10/11 teatatud PSME nõudmistele vastavad sadamad). Mosambiigi sadamas lossivad ELi laevad püüavad anda oma kaaspüügi kohalike töötlemisettevõtete käsutusse kohaliku turuhinnaga. ELi kalandusettevõtjate soovi korral esitavad Mosambiigi ametiasutused kohalike töötlemisettevõtete nimekirja ja kontaktandmed. Kui kõnealusteid sätteid ei täideta, rakendatakse Mosambiigi kehtivate õigusaktidega ette nähtud sanktsioone. VI PEATÜKK Kontroll 1. Kalapüügi piirkonda sisenemine ja sealt lahkumine Igast kalapüügiloaga ELi laeva Mosambiigi kalapüügipiirkonda sisenemisest ja sealt lahkumisest tuleb Mosambiiki teavitada kolme tunni jooksul sisenemisest või lahkumisest. Sisenemist või lahkumist teavitamisel edastab laev eelkõige: i. kuupäeva, kellaaja ja kavandatud piiriületuspunkti; ii. iga pardal hoitava sihtliigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; iii. iga pardal hoitava kaaspüütud liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; iv. iga merre tagasiheidetud kaaspüütud liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna. Teatis edastatakse lisa 4. liites esitatud vormil e-posti või selle puudumisel faksi teel Mosambiigi teatatud e-posti aadressile, telefoninumbrile või faksinumbrile. Mosambiik saadab viivitamata e-posti või faksi teel vastu kättesaamisteate. Mosambiik teavitab viivitamata asjaomaseid laevu ja ELi e-posti aadressi, telefoninumbri või edastussageduse muudatustest. Iga Mosambiigi kalapüügipiirkonnas püügitegevuselt tabatud laeva, kes ei ole eelnevalt oma kohalolekust teatanud, käsitatakse kalapüügiloata laevana. Iga kõnealust sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse Mosambiigis kehtivate kalandusalaste õigusaktidega ettenähtud karistusi ja sanktsioone. Püügipiirkonda sisenemise, sellest väljumise ja püügi aruanded peavad olema laeva pardal vähemalt aasta, arvestatuna aruande esitamise kuupäevast. 2. Perioodilise püügi aruanded Kui ELi laev püüab kala Mosambiigi vetes, peab kalapüügiluba omava ELi laeva kapten teatama Mosambiigi ametiasutusele iga kolme päeva järel Mosambiigi kalapüügipiirkonnas püütud kogused. Esimene püügideklaratsioon tuleb esitada viis päeva pärast Mosambiigi kalapüügipiirkonda sisenemist. Esitades iga viie päeva järel oma perioodilise püügi aruanded, peab laev teatama eelkõige: i. kuupäeva, aja ja asukoha aruande esitamisel; ii. iga viie päeva jooksul püütud ja pardal hoitava sihtliigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; iii. iga viie päeva jooksul pardal hoitava kaaspüügi liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; iv. iga viie päeva jooksul merre tagasiheidetud kaaspüügi liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; v. toote esitusviisi; vi. tuunipüügiseinerid: - edukate noodatõmmete arv peibutuspüügivahendiga püügi puhul pärast viimast aruannet, - edukate noodatõmmete arv vaba püügi puhul pärast viimast aruannet, - ebaõnnestunud noodatõmmete arv; vii. tuunipüügi õngejadalaevad: - noodatõmmete arv pärast viimast aruannet, - pärast viimast aruannet vette lastud konksude arv. Teavitatakse eelkõige elektrooniliselt või selle võimaluse puudumisel faksi teel Mosambiigi edastatud e-posti aadressile või telefoninumbrile kasutades selleks käesoleva lisa 5. liites esitatud vormi. Mosambiik teavitab viivitamata asjaomaseid laevu ja ELi e-posti aadressi, telefoninumbri või edastussageduse muudatustest. Iga Mosambiigi kalapüügipiirkonnas püügitegevuselt tabatud laeva, kes ei ole esitanud oma viiepäevast perioodilist püügiaruannet, käsitatakse kalapüügiloata laevana. Iga kõnealust sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse Mosambiigis kalandusalaste õigusaktidega ettenähtud karistusi ja sanktsioone. Perioodilist püügiaruannet tuleb hoida pardal vähemalt aasta jooksul arvestatuna aruande esitamise kuupäevast. 3. Inspekteerimine merel Kalapüügiluba omavate Mosambiigi laevade inspekteerimist merel Mosambiigi kalapüügipiirkonnas teostavad Mosambiigi laevad ja inspektorid, kelle kalanduskontrolli funktsioon on selgelt identifitseeritav. Enne pardale tulekut teavitavad Mosambiigi inspektorid ELi laeva oma inspekteerimiskavatsusest. Inspekteerimist teostavad kalandusinspektorid, kes peavad enne inspekteerimise alustamist oma isikut ja inspektori kvalifikatsiooni tõestama. Volitatud inspektorid jäävad ELi laevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks. Nad teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile. Iga inspekteerimise lõpus koostavad volitatud inspektorid inspekteerimisaruande. ELi laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja ELi laeva kapten. Volitatud inspektorid annavad enne laevalt lahkumist ELi laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Rikkumise korral esitatakse rikkumisteatise koopia peatüki VIII kohaselt ka ELile. 4. Kalapüügieelne teavitamine ja kalapüügieelne inspekteerimine Igal kalendriaastal ja enne kalapüügitegevuse alustamist tuleb 33 % Mosambiigi vetes kalapüügiluba omavatest ELi laevadest Mosambiigi sadamasse kalapüügieelseks teavitamiseks ja kalapüügieelseks inspekteerimiseks. Mosambiigi ametiasutused edastavad laevaomanikele nende laevade nimekirja, mis peavad enne kalapüügi algust inspekteerimise läbima, ning nimekirja koopia edastatakse ELile. Nimekirjas olevatele laevadele antakse kalapüügiluba vahetult pärast sadamas toimunud inspekteerimist. Inspekteerimise ajakavast ja selleks valitud sadamast peaks laevaomanik teavitama Mosambiigi ametiasutusi 72 tundi ette. Inspekteerimine toimub 24 tunni jooksul pärast saabumist valitud sadamasse, milleks on Maputo, Beira või Nacala. Mosambiik võib lubada ELil osaleda sadamas teostatavatel inspekteerimistel vaatlejana. ELi laeva kapten lubab Mosambiigi inspektoritel oma tööülesandeid täita. Iga inspekteerimise lõpus koostavad Mosambiigi inspektorid inspekteerimisaruande. ELi laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja ELi laeva kapten. Mosambiigi inspektorid annavad inspekteerimise lõpus ELi laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Mosambiik edastab inspekteerimisaruande koopia ELile kaheksa päeva jooksul pärast inspekteerimist. 5. Lossimise ja ümberlaadimise puhul sadamas teostatav inspekteerimine Mosambiigi kalapüügipiirkonnas püütud saaki lossiva või ümberlaadiva ELi laeva inspekteerimist Mosambiigi sadamas teostavad Mosambiigi inspektorid, kelle kalanduskontrolli funktsioon on selgelt identifitseeritav. Enne inspekteerimise alustamist peavad inspektorid oma isikut ja inspektori kvalifikatsiooni tõestama. Mosambiigi inspektorid jäävad ELi laevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks ja teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle lossimis- või ümberlaadimisoperatsioonile ja lastile. Iga inspekteerimise lõpus koostavad inspektorid inspekteerimisaruande. ELi laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja ELi laeva kapten. Mosambiigi inspektorid annavad inspekteerimise lõpus ELi laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. VII PEATÜKK Satelliitseiresüsteem (VMS) 1. Laevade asukohateated – VMS-süsteem Kalapüügiloaga ELi laevad peavad olema varustatud satelliitseiresüsteemiga (Vessel Monitoring System – VMS), mille abil edastatakse nende asukoht iga tunni järel automaatselt ja pidevalt nende lipuriigi kalapüügiseirekeskusele (Fisheries Monitoring Center – FMC). Iga asukohateade peab sisaldama: a. laeva tunnusandmeid; b. kalalaeva viimati määratud geograafilist asukohta (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 500 meetri ja usaldusvahemik 99 %; c. asukohateate registreerimise kuupäeva ja kellaaega; d. laeva kiirust ja kurssi; Iga asukohateade peab olema esitatud käesoleva lisa 5. liites osutatud vormingus. Esimene Mosambiigi kalapüügipiirkonnas registreeritud asukoht on identifitseeritav koodiga „ENT”. Kõik järgmised asukohad on identifitseeritavad koodiga „POS”, välja arvatud esimene asukoht, mis on registreeritud pärast Mosambiigi kalapüügipiirkonnast väljumist, mis on identifitseeritav koodiga „EXI”. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus tagab asukohateadete automaatse töötlemise ja vajaduse korral nende elektroonilise edastuse. Asukohateated peavad olema registreeritud turvaliselt ning neid tuleb kolme aasta jooksul alles hoida. 2. Teabe edastamine laeva poolt satelliitseiresüsteemi rikke korral Kapten peab tagama, et tema laeva satelliitseiresüsteem on kogu aeg täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse nõuetekohaselt lipuriigi kalapüügiseirekeskusele. Rikkis satelliitseiresüsteemiga ELi laevadel ei ole lubatud Mosambiigi kalapüügipiirkonda siseneda. Kui satelliitseiresüsteem läheb rikki siis, kui laev on Mosambiigi kalapüügipiirkonnas juba kala püüdmas, parandatakse laeva satelliitseiresüsteem püügireisi lõpul või asendatakse see kümne päeva jooksul. Pärast seda tähtaega ei lubata laeval enam Mosambiigi kalapüügipiirkonnas kala püüda. Laevad, mis püüavad Mosambiigi kalapüügipiirkonnas kala rikkis satelliitseiresüsteemiga, peavad edastama oma asukohateated lipuriigi ja Mosambiigi kalapüügiseirekeskusele elektrooniliselt või faksi teel vähemalt iga kahe tunni järel, lisades kõik kohustuslikud andmed. 3. Asukohateadete turvaline edastamine Mosambiigile Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab asjaomaste laevade asukohateated automaatselt Mosambiigi kalapüügiseirekeskusele. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja Mosambiik vahetavad omavahel elektroonilisi kontaktaadresse ja hoiavad üksteist vahetult kursis nende aadresside muutumisega. Asukohateateid edastatakse lipuriigi kalapüügiseirekeskuse ja Mosambiigi vahel elektroonilisel teel vastavalt turvalisele teabevahetussüsteemile. Mosambiigi kalapüügiseirekeskus teavitab viivitamata lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi kõikidest katkestustest kalapüügiloaga laeva järjestikuste asukohateadete vastuvõtmisel, kui asjaomane laev ei ole teatanud kalapüügipiirkonnast lahkumisest. 4. Teabevahetussüsteemi tõrked Mosambiik tagab, et tema elektroonilised seadmed on vastavuses lipuriigi kalapüügiseirekeskuse seadmetega ja teavitab ELi viivitamata kõikidest riketest teabevahetussüsteemis ja asukohateate saamisel võimalikult kiire tehnilise lahenduse leidmiseks. Iga võimaliku erimeelsuse puhul pöördutakse ühiskomitee poole. Laeva satelliitseiresüsteemis avastatud mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on rikkuda süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust kapten. Rikkumiste korral rakendatakse Mosambiigi kehtivate õigusaktidega ettenähtud karistusi. 5. Asukohateate sageduse läbivaatamine Kui põhjendatud andmetel õnnestub tõestada rikkumist, võib Mosambiik taotleda, saates taotluse koopia ELile, et lipuriigi kalapüügiseirekeskus vähendaks laeva asukohateate saatmise intervalle kindlaksmääratud uurimisperioodiks kolmekümneminutilistele intervallidele. Mosambiik peab edastama tõendavad andmed lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ja ELile. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus saadab Mosambiigile viivitamata asukohateate kasutades uut sagedust. Mosambiigi kalapüügiseirekeskus teavitab lipuriigi järelevalvekeskust ja Euroopa Komisjoni inspektsioonijärgselt viivitamata inspektsiooni lõppemisest. Kui kindlaksmääratud uurimisperiood on lõppenud, teavitab Mosambiik lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi võimalikust edaspidisest seirest. VIII PEATÜKK Rikkumised Protokolli sätete ja eeskirjade, elusressursside kaitse- ja majandamiseeskirjade või Mosambiigi õigusaktide järgimata jätmist võib karistada laeva kalapüügiloa peatamise, tühistamise või uuendamata jätmisega. 1. Rikkumiste menetlemine Käesoleva lisa sätete kohaselt kalapüügiluba omava ELi laeva poolt Mosambiigi kalapüügipiirkonnas teostatud mis tahes rikkumine peab olema märgitud (inspekteerimis)aruandes. Pardal toimuval inspekteerimisel ei piira inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt laevaomaniku õigust kaitsele talle süüks pandud rikkumise korral. Kui kapten keeldub inspekteerimisaruande allkirjastamisest, kirjutab ta inspekteerimisaruandesse oma keeldumise põhjused märkusega „allkirjastamisest keeldumine”. Mis tahes rikkumise puhul, mille on Mosambiigi kalapüügipiirkonnas pannud toime kalapüügiluba omav ELi laev, saadetakse rikkumise määratlus ja kapteni või kalandusettevõtja suhtes sellisel juhul kohaldatavad karistused vastavalt Mosambiigi kalandusalastes õigusaktides sätestatud korrale otse laevaomanikule. Teatise koopia saadetakse laeva lipuriigile ja ELile 72 tunni jooksul. 2. Laeva kinnipidamine Kui Mosambiigi kehtivate õigusaktidega on vastavalt ette nähtud, võib väidetava rikkumise puhul sundida mis tahes ELi laeva kalapüügitegevust peatama ja, juhul kui laev on merel, pöörduma tagasi Mosambiigi sadamasse. Mosambiik teatab ELile 24 tunni jooksul kalapüügiloaga ELi laeva mis tahes põhjusel kinnipidamisest. Teatises esitatakse aresti ja/või kinnipidamise põhjused. Laeva, kapteni, meeskonna ja laeva lasti suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud väidetavat rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne, kui Mosambiik on määranud uurimisega tegeleva ametniku ja on toimunud nõupidamine, mille Mosambiik korraldab ELi taotlusel ühe tööpäeva jooksul pärast eespool osutatud teabe saamist, et selgitada asjaolusid, mis viisid laeva kinnipidamiseni, ja esitada asja võimalik edasine käik. Kõnealusel teavitaval nõupidamisel võib osaleda laeva lipuriigi ja laevaomaniku esindaja. 3. Rikkumiskaristused – Kokkuleppemenetlus Rikkumise puhul kohaldatavad karistused kehtestab Mosambiik kehtivate riiklike õigusaktide sätete kohaselt. Kui laevaomanik ei nõustu trahviga, teostatakse enne ametliku õigusalase menetluse alustamist Mosambiigi ametiasutuste ja ELi laeva vahel eelnev kokkuleppemenetlus sõbraliku lahenduse leidmiseks. Kõnealusel kokkuleppemenetlusel võib osaleda laeva lipuriigi esindaja. Kokkuleppemenetlus lõppeb hiljemalt 72 tundi päeva pärast laeva kinnipidamisest teatamist. 4. Kohtumenetlus – Pangatagatis Kui eespool osutatud kokkuleppemenetlus ei ole edukas ja rikkumisjuhtumi kohta esitatakse kaebus pädevale kohtuinstantsile, annab rikkumisega seotud laeva omanik Mosambiigi osutatud panka pangatagatise, mille summa määrab kindlaks Mosambiik, nii et see kataks laeva kinnipidamisega seotud kulusid, tõenäolist trahvi ja võimalikke rahalisi hüvitusi. Pangatagatist ei saa vabastada enne kohtumenetluse lõppu. Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist pangatagatis vabastatakse ja tagastatakse viivitamata laevaomanikule: a. täies ulatuses, kui ühtegi karistust ei määratud; b. summa ulatuses, mis jääb järele, kui karistus hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist. Mosambiik teavitab ELi kohtumenetluse tulemustest kaheksa päeva jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist. 5. Laeva ja meeskonna vabastamine Laeval ja selle meeskonnal lubatakse lahkuda sadamast kohe pärast kokkuleppemenetlusest tulenevate trahvisummade maksmist või pärast pangatagatise esitamist. IX PEATÜKK Meremeeste töölevõtmine 1. Töölevõetavate meremeeste arv Kalandustegevuseks Mosambiigi kalapüügipiirkonnas võtavad ELi ookeani-tuunipüügiseinerid tööle vähemalt kaks Mosambiigi kvalifitseeritud meremeest laeva kohta. Õngejadalaevad võtavad tööle vähemalt ühe Mosambiigi kvalifitseeritud meremehe laeva kohta. ELi laevaomanikud annavad omapoolse panuse täiendavate Mosambiigi meremeeste töölevõtmiseks. Kui ühtegi Mosambiigi meremeest ei ole mis tahes põhjusel pardale võetud, peavad ELi laevaomanikud maksma kindlaksmääratud summa, mis vastab arvule, mis on saadud laeva Mosambiigi kalapüügipiirkonnas viibitud püügipäevade korrutamisel päeva kohta kehtestatud summaga, milleks on 30 eurot meremehe, laeva ja päeva kohta. Kindlaksmääratud summa tuleb maksta Mosambiigi ametiasutustele hiljemalt sama aasta 31. detsembriks. Seda summat kasutatakse Mosambiigi meremeeste/kalameeste koolitamiseks ja see makstakse Mosambiigi ametiasutuste määratud arvelduskontole. 2. Võimalus vabalt meremehi valida Mosambiigil on nimekiri Mosambiigi kvalifitseeritud meremeestest, keda võidakse ELi laevadele tööle võtta. Laevaomanik või tema agent valib sellest nimekirjast oma laevale tööle võetavad meremehed ja teavitab Mosambiiki nende kandmisest munsterrolli. 3. Meremeeste lepingud Töölepingu koostavad laevaomanik või tema agent ja meremees, keda esindab vajadusel ametiühing koostöös Mosambiigiga. Töölepingus määratakse eelkõige kindlaks pardale võtmise kuupäev ja sadam. Lepingud tagavad meremeestele Mosambiigis kohaldatava sotsiaalkindlustuse, sealhulgas elukindlustuse ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustuse. Allakirjutanud saavad lepingu koopia. Mosambiigi meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) deklaratsioonis sätestatud tööalaseid põhiõigusi. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tõhusat tunnustamist ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamist. 4. Meremeeste töötasu Mosambiigi meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasu määratakse kindlaks enne kalapüügiloa väljastamist ning laevaomaniku ja tema Mosambiigi agendi vastastikusel kokkuleppel. Töötasu ei tohi olla madalam Mosambiigi laevameeskondade omast ega ILO standarditest. 5. Meremeeste kohustused Meremees peab end lepingus sätestatud töölevõtmise päeva eelõhtul temale määratud laeva kaptenile esitlema. Kapten teatab meremehele pardale võtmise kuupäeva ja kellaaja. Kui meremees loobub või töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, loetakse meremehe tööleping kehtetuks ja laevaomanik vabaneb automaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta. Sellisel juhul ei kanna laevaomanik mingit rahalist karistust ega tasuma mingit hüvitist. X PEATÜKK 1. Püügitegevuse vaatlemine Iga Mosambiigis kalapüügiluba omav ELi laev panustab kalandusalaste vaatlejate programmi 300 eurot, mis tuleb maksta pädeva ametiasutuse eri arvelduskontole kalapüügiloa taotlemisel. Seda fondi kasutatakse vaatlejate programmi haldus- ja juhtimiskulude katmiseks. Vaatlejate programm vastab India Ookeani Tuunikomisjoni vastuvõetud resolutsioonide sätetele. 2. Määratud laevad ja vaatlejad Mosambiigi ametiasutused koostavad nende laevade nimekirja, kelle pardale on määratud võtta vaatleja. Nimekirja ajakohastatakse ja see edastatakse Euroopa Komisjonile niipea, kui see on koostatud. Mosambiigi ametiasutused teatavad asjaomastele laevaomanikele nende laeva pardale määratud vaatlejate nimed hiljemalt 15 päeva enne vaatleja pardalemineku kavandatavat kuupäeva. Vaatlejate pardalviibimine ei tohi ületada tema ülesannete teostamiseks vajalikku ajavahemikku. 3. Vaatleja töötasu Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksab Mosambiigi ametiasutus. 4. Pardalevõtmise tingimused Vaatleja pardalevõtmise tingimused, eelkõige pardalviibimise aeg määratakse kindlaks laevaomaniku või tema agendi ja Mosambiigi ühisel kokkuleppel. Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja majutamine pardal oleneb siiski laeva tehnilisest ehitusest. Vaatleja majutus- ja söögikulud pardal katab laevaomanik. Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline turvalisus ja üldine heaolu. Vaatlejatele peab olema tagatud juurdepääs kõikidele kohustuste täitmiseks vajalikele vahenditele. Neil peab olema juurdepääs sidevahenditele ja pardal olevatele mis tahes dokumentidele, laeva püügitegevusega seotud dokumentidele, eelkõige püügipäevikule, töötlemispäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis seonduvad otseselt tema töökohustustega. 5. Vaatleja pardalevõtmine ja pardalt lahkumine Vaatleja pardalevõtmine toimub laevaomaniku valitud sadamas. Kümme päeva enne pardalevõtmist teatab laevaomanik või tema agent Mosambiigile vaatleja pardalevõtmise kuupäeva, kellaaja ja sadama. Kui vaatleja võetakse pardale välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud pardalevõtmise sadamasse jõudmiseks. Kui vaatleja ei tule kohale pardalevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajale järgneva 12 tunni jooksul, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune vaatleja pardale võtta. Laevaomanik võib sadamast lahkuda ja alustada püügitegevust. Kui vaatleja ei lahku laevalt Mosambiigi sadamas, kannab laevaomanik kõik majutus- ja söögikulud selle aja jooksul, mil vaatleja ootab lendu kojusõiduks. 6. Vaatleja ülesanded Kogu pardal viibimise aja vaatleja: a. käitub nii, et tema tegevus ei segaks ega piiraks püügitegevust; b. suhtub vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse; c. arvestab kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsusega. Vaatleja edastab laeva Mosambiigi kalapüügipiirkonnas viibimise kestel raadio, faksi või e-posti teel vähemalt üks kord nädalas oma vaatlusandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused ja mis tahes muud ametiasutuse nõutud andmed. 7. Vaatleja aruanne Enne laevalt lahkumist esitab vaatleja oma vaatluste aruande laeva kaptenile. Laeva kaptenil on õigus lisada vaatleja aruandele oma kommentaarid. Aruandele kirjutavad alla vaatleja ja kapten. Kapten saab vaatleja aruande koopia. Vaatleja esitab oma aruande Mosambiigile, kes edastab selle koopia ELile 15 tööpäeva jooksul pärast vaatleja laevalt lahkumist. ------------------------------------------------------------------ Käesoleva lisa liited 1. 1. liide – Kalapüügiloa taotluse vorm 2. 2. liide – Teabelehed 3. 3. liide – Püügipäevik 4. 4. liide – Sisenemisest/väljumisest teatamise vorm 5. 5. liide – Satelliitseiresüsteemi (VMS) asukohateate vorming 1. liide – Kalapüügiloa taotluse vorm (...PICT...) (...PICT...) 2. liide – Teabelehed Geograafilised koordinaadid: Punkt | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | Laiuskraad | 26°50'S | 26°00'S | 25°10'S | 24°45'S | 22°42'S | 21°34'S | 20°03'S | 16°38'S | 15°40'S | 11°50'S | 10°26'S | Pikkuskraad | 37°36'E | 38°15'E | 38°38'E | 38°24'E | 37°54'E | 37°30'E | 37°58'E | 41°18'E | 42°31'E | 41°45'E | 42°05'E | 3. liide – Püügipäevik 4. liide – Sisenemisest/väljumisest teatamise vorm TEABEVAHETUSE ARUANDEVORM SISENEMIS-/VÄLJUMISARUANDED PERIOODILINE PÜÜGIARUANNE MOSAMBIIGI MAJANDUSVÖÖNDIS Aruanded edastatakse pädevale ametiasutusele st Mosambiigi riikliku kalandusameti juhtkonnale: E-post: entryexitcatchmoz@gmail.com (teine võimalus - faks: + 258 21 320 335) Tähelepanu! - Sisenemis- või väljumisaruanded tuleb saata eespool osutatud e-postile kolme tunni jooksul enne sündmust. - väljapüük peab olema esitatud liikide kaupa ja eluskaalus, - väljapüügi ühik peab olema kilogramm; - väljapüügi aruanne hõlmab nii sihtliike kui ka kaaspüügiliike. Allpool esitatud liikide nimekirja võib muuta olenevalt püütud liikidest. 1. Sisenemise aruandevorm (3 tunni jooksul enne sündmust) Sisu tekst: Laev (nimi) / SISSE Laeva nimi: Rahvusvaheline raadiokutsung: Sisenemiskuupäev (pp/kk/aaaa): Sisenemise kellaaeg (UTC): Sisenemise asukoht (kraadid-minutid-sekundid) Majandusvööndisse sisenemisel pardal olevate kalaliikide üldkogus Kulduim-tuun (YFT) kg Suursilm-tuun (BET) kg Vööttuun (SKJ) kg Pikkuim-tuun (ALB) kg Marliin (MAR) kg Mõõkkala (SWO) kg Lühikoon-odanina (SSP) kg Purikala (SFA) kg Sinihai (BSH) kg Harilik heeringahai (POR) kg Makohaid (MAK) kg Mõrtsukhai (TIG) kg Krokodillhai (Pseudocarcharias kamoharai) (PSK) kg Suursilm-rebashai (THR) kg Pikkuim-hallhai (OCS) kg Vasarhai (SPN) kg Muud hallhailased (CWZ) kg Muud (täpsustage liik ja FAO kood) kg jne. 2. Väljumise aruandevorm (kolme tunni jooksul enne sündmust) Sisu tekst: Laev (nimi) / VÄLJA Laeva nimi: Rahvusvaheline raadiokutsung: Väljumiskuupäev (pp/kk/aaaa): Väljumise kellaaeg (UTC) Väljumise asukoht (kraadid-minutid-sekundid) Majandusvööndist väljumisel pardal olevate kalaliikide üldkogus Kulduim-tuun (YFT) kg Suursilm-tuun (BET) kg Vööttuun (SKJ) kg Pikkuim-tuun (ALB) kg Marliin (MAR) kg Mõõkkala (SWO) kg Lühikoon-odanina (SSP) kg Purikalad (SFA) kg Sinihai (BSH) kg Harilik heeringahai (POR) kg Makohaid (MAK) kg Mõrtsukhai (TIG) kg Krokodillhai (Pseudocarcharias kamoharai) (PSK ) kg Suursilm-rebashai (THR) kg Pikkuim-hallhai (OCS) kg Vasarhai (SPN) kg Muud hallhailased (CWZ) kg Muud (täpsustage liik ja FAO kood) kg jne. 3. Iganädalane väljapüügiaruande vorm (iga kolme päeva järel, mil laev püüab kala Mosambiigi vetes) Sisu tekst: Laev (nimi) / WCR Laeva nimi: Rahvusvaheline raadiokutsung: Aruande esitamise kuupäev (pp/kk/aaaa): Aruande esitamise kellaaeg (UTC) Aruande esitamise asukoht (kraadid-minutid-sekundid) Väljapüük Mosambiigi majandusvööndis (kg) Kulduim-tuun (YFT) kg Suursilm-tuun (BET) kg Vööttuun (SKJ) kg Pikkuim-tuun (ALB) kg Marliin (MAR) kg Mõõkkala (SWO) kg Lühikoon-odanina (SSP) kg Purikalad (SFA) kg Sinihai (BSH) kg Harilik heeringahai (POR) kg Makohaid (MAK) kg Mõrtsukhaid (TIG) kg Krokodillhai (Pseudocarcharias kamoharai) (PSK) kg Suursilm-rebashai (THR) kg Pikkuim-hallhai (OCS) kg Vasarhai (SPN) kg Muud hallhailased (CWZ) kg Muud (täpsustage liik ja FAO kood) jne. Tuunipüügiseinerite puhul: - edukate noodatõmmete arv peibutuspüügivahendiga püügi puhul pärast viimast aruannet: - edukate noodatõmmete arv vaba püügi puhul pärast viimast aruannet: - ebaõnnestunud noodatõmmete arv: Õngejadalaevade puhul: - Noodatõmmete arv pärast viimast aruannet: - Vette lastud konksude arv pärast viimast aruannet: Allolevas tabelis on tähtnumbriline kood (Alpha 3 kood) India Ookeani Tuunikomisjoni mandaadi all olevate liikide tähistamiseks. Inglis- ja prantsuskeelsed nimed ja teaduslikud nimetused on võetud Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni taksonoomiast. Kood Ingliskeelne nimi Prantsuskeelne nimi Teaduslik nimetus ALB Albacore tuna Germon Thunnus alalunga BET Bigeye tuna Patudo; Thon obese Thunnus obesus BFT Bluefin tuna Thon rouge Thunnus thynnus thynnus BIL Marlins, sailfishes, spear fish Poissons epŽe NCA** Xiphioidei NEI* BIP Indo-Pacific Bonito Bonito oriental Sarda orientalis BLM Black Marlin Makaire noir Makaira indica BLT Bullet tuna Bonitou Auxis rochei BLZ Indo-Pacific Blue Marlin Makaire bleu de lÕIndo Pacifique Makaira mazara COM Narrow barred Spanish Mackerel Thazard rayŽ Scomberomorus commersoni DOT Dogtooth tuna Bonite ˆ gros yeux Gymnosarda unicolor FRI Frigate tuna Auxide Auxis thazard FRZ Frigate and Bullet tunas Auxides et Bonitous Auxis spp. GUT Indo-Pacific king mackerel Thazard ponctuŽ Scomberomorus guttatus KAW Kawakawa Thonine orientale Euthynnus affinis KGX Seerfishes NEI* Thazards NCA** Scomberini NEI* LOT Longtail tuna Thon mignon Thunnus tonggol MAR Marlines NEI* Makaire NCA** MLS Striped Marlin Marlin rayŽ Tetrapturus audax OBL Billfishes, unclassified Porte-épée non-classifiés OTH Others NEI* Autres NCA** Scombridae and Xiphioidei RSK Requiem sharks Carcharinidae SBF Southern Bluefin tuna Thon rouge du sud Thunnus maccoyii SFA Indo-Pacific Sailfish Voilier de lÕIndo-Pacifique Istiophorus platypterus SHK Shark Requins SKJ Skipjack Listao; Bonite ˆ ventre rayŽ Katsuwonus pelamis SSP Short-billed spearfish Makaire ˆ rostre court Tetrapterus angustirostris STS Streaked seerfish Thazard cirrus Scomberomorus lineolatus SWO Swordfish Espadon Xiphias gladius TUN Tunas and Bonitos NEI* Thons et bonites NCA** Thunnini and Sardini NEI* WAH Wahoo Thazard-b‰tard Acanthocybium solandri YFT Yellowfin tuna Albacore Thunnus albacares *NEI: mujal liigitamata (not elsewhere included) **NCA : mujal nimetatud (non compris ailleurs) 5. liide – Satelliitseiresüsteemi (VMS) asukohateate vorming SATELLIITSEIRESÜSTEEMI SÕNUMITE EDASTAMINE ASUKOHATEADE Andmeelement | Kood | Kohustuslik/ valikuline | Sisu | Teate algus | SR | M | Süsteemiga seotud andmed – märgib teate algust | Adressaat | AD | M | Sõnumiga seotud andmed – saaja. Riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood | Saatja | FR | M | Sõnumiga seotud andmed – saatja. Riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood | Lipuriik | FS | O | Sõnumiga seotud andmed – lipuriik | Teate liik | TM | M | Sõnumiga seotud andmed – sõnumi tüüp [ENT, POS, EXI] | Raadiokutsung | RC | M | Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung | Lepinguosalise siseviitenumber | IR | O | Laevaga seotud andmed – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi ISO3-kood, millele järgneb number) | Väline registreerimisnumber | XR | M | Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number | Laiuskraad | LA | M | Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja minutites N/S KKMM (WGS–84) | Pikkuskraad | LO | M | Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja minutites E/W KKKMM (WG–S84) | Kurss | CO | M | Laeva suund 360° skaalal | Kiirus | SP | M | Laeva kiirus kümnendiksõlmedes | Kuupäev | DA | M | Laeva asukohaga seotud andmed – (UTC) asukoha registreerimiskuupäev (AAAAKKPP) | Kellaaeg | TI | M | Laeva asukohaga seotud andmed – (UTC) asukoha registreerimise kellaaeg (TTMM) | Teate lõpp | ER | M | Süsteemiga seotud teave – märgib teate lõppu | M – kohustuslik andmeelement O = vabatahtlik andmeelement Andmeedastuse struktuur on järgmine: 1. tähed peavad vastama ISO 8859.1 normile; 2. topeltkaldjoon (//) ja väljakood SR märgivad sõnumi algust; 3. iga andmeelement on identifitseeritav koodi järgi ja eraldatud topeltkaldjoonega (//) muudest andmeelementidest; 4. (kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi; 5. ER kood, millele järgneb topeltkaldjoon (//) tähistab sõnumi lõppu: 6. vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada sõnumi alguse ja lõpu vahel. FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad: 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Ettepanek: nõukogu otsus uue protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) [8] struktuurile 11. - Merendus- ja kalandusasjad 11.03 - Rahvusvaheline kalandus ja mereõigus 1.3. Ettepaneku/algatuse liik Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest [9] X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärk 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Vastavalt kahepoolsete kalandusalaste lepingute läbirääkimiste pidamiseks talle antud erakorralistele volitustele, on komisjon pidanud läbirääkimisi, sõlminud ja viinud ellu kalandusalaseid partnerluslepinguid, tagades partneritevahelise poliitilise dialoogi asjaomaste kolmandate riikide kalanduspoliitika valdkonnas. Läbirääkimiste pidamine ja kalanduskokkulepete sõlmimine kolmandate riikidega vastavad üldisele eesmärgile säilitada ja kaitsta Euroopa Liidu kalalaevade, sh ka ookeanilaevastiku traditsioonilist kalapüügitegevust ning arendada vastastikuseid suhteid partnerluse vaimus, selleks et soodustada kalavarude säästvat kasutamist ELi vetest väljaspool, võttes samas arvesse keskkonna-, sotsiaal- ja majandusküsimusi. Kalandusalaste partnerluslepingutega tagatakse ka ühise kalanduspoliitika põhimõtete vastavus muudes ELi poliitikavaldkondades võetud kohustustega (kolmandate riikide kalavarude säästev kasutamine, võitlus ebaseadusliku, deklareerimata ja reguleerimata kalapüügi vastu, partnerriikide integreerimine globaalmajandusse, samuti kalapüügi parem haldamine nii poliitilisel kui ka finantstasandil). 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusvaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärk nr 1 [10] Aidata kaasa säästvale kalapüügile väljaspool ELi asuvates vetes, tagada Euroopa esindatus kaugpüügis ja kaitsta Euroopa kalandussektori ja tarbijate huve, pidades rannikuriikidega (kolmandad riigid) läbirääkimisi ja sõlmides kalandusvaldkonna partnerluslepinguid. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Merendus ja kalandus, rahvusvaheline kalandus ja mereõigus, rahvusvahelised kalanduskokkulepped (eelarverida 11.0301) 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. ELi ning Mosambiigi vahelise kalandusprotokolli sõlmimine aitab säilitada ajavahemikus 2012 kuni 2014 Mosambiigi vetes Euroopa laevade kalapüügivõimaluste praeguse taseme, eelkõige puudutab see tuunipüügilaevastikku. Protokoll aitab säilitada lepingutega hõlmatud kalapüügipiirkondade järjepidevust India ookeanis. Rahalise toetuse (valdkondlik toetus) ning partnerriigi tasemel vastuvõetud ühe- ja mitmeaastaste programmide elluviimise abil aitab protokoll ühtlasi kalavarusid tõhusamalt majandada ja säilitada. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Tegevuspõhise juhtimise raames kasutatakse lepingu täitmise tagamiseks järgmisi kontrollimeetmeid: - kalapüügivõimaluste aastase kasutamise taseme seire (aastas kasutatud kalapüügilubade protsendi suhe protokolliga pakutud võimaluste suhtesse); - püügiandmete kogumine ja analüüs ning lepingu kaubandusliku väärtuse analüüs. Üldise taseme kontekstis ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitud muude kalandusalaste partnerluslepingutega võib mitmeaastase analüüsi raames kasutada järgmisi näitajaid: - tööhõive parandamine ja lisandväärtus ELis; - ELi turu stabiliseerumise toetamine. Lisaks sellele on tehtud ettepanek kasutada järgmist seirenäitajat: - tehniliste kohtumiste ja ühiskomiteede hulk. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Uus protokoll hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2014. Uus protokoll tagab raamistiku Euroopa kalalaevastiku püügitegevuse reguleerimiseks ja võimaldab laevaomanikel jätkata kalapüügilubade taotlemist Mosambiigi kalapüügipiirkonnas. Lisaks sellele on üks uue protokolli põhieesmärk tugevdada ELi ja Mosambiigi vahelist koostööd, täpsemalt edendada säästva ning kalavarusid mõistlikult kasutava kalanduspoliitika juurutamist Mosambiigi kalapüügipiirkonnas. Eelmise protokolli raames selleks eraldatud toetus kasutati täielikult ära ning see osutus liigagi väikeseks, arvestades valdkonna vajadusi, eelkõige kalandustegevuse järelevalvet ja kontrolli Mosambiigi kalapüügipiirkonnas. Uue protokolliga eraldatud summa kalandussektori toetuseks on suurem, ulatudes 460 000 euroni. Uue protokolli põhiosised on järgmised. - Kalapüügivõimalused: kalapüügiloa saavad 43 tuunipüügiseinerit ja 32 pinnaõngejadalaeva, võrdlusalus on 8 000 tonni aastas,. Kõnealuste kalapüügivõimaluste jaotamine huvitatud liikmesriikide vahel on nõukogu eraldiseisva määruse ettepaneku teema. - Aastase rahalise toetuse suurus: 980 000 eurot Laevaomanike loatasud ja ettemaksed [11]: 35 eurot Mosambiigi kalapüügipiirkonnas seinerite ja pinnaõngejadalaevade püütud tuunitonni kohta. Aastane ettemakse on 5 100 eurot tuunipüügiseineri kohta, 4 100 eurot pinnaõngejadalaeva (kogutonnaažiga üle 250 tonni) kohta ja 2 500 eurot pinnaõngejadalaeva (kogutonnaažiga alla 250 tonni) kohta. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus Uue protokolli seisukohast tähendaks ELi mittesekkumine seda, et asemele tuleksid eraõiguslikud lepingud, mis ei taga vähimalgi määral säästvat püüki. Samuti loodab Euroopa Liit, et protokolli abil jätkab Mosambiik tõhusat koostööd ELiga sellistes piirkondlikes ühendustes nagu India Ookeani Tuunikomisjon ja India Ookeani Komisjon. Protokolliga ettenähtud vahendid võimaldavad Mosambiigil jätkata strateegilist planeerimist kalandusvaldkonnas poliitikasuundade elluviimiseks ning tugevdada oma võimekust võitluses ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügiga, parandades eelkõige oma kalapüügipiirkonnas toimuva kalandustegevuse järelevalve- ja kontrollistruktuure. Lisaks loob kalandusleping uusi töökohti nii EList kui ka Mosambiigist pärit meremeestele. Peale selle aitab kalandusleping kaasa majandustegevusele Mosambiigi sadamates, sest Euroopa laevaomanikud kasutavad neid sadamaid kalapüügieelseks inspekteerimiseks Mosambiigi kalandusalaste õigusaktide kohaselt või oma laevade remontimiseks. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Aastatel 2006 kuni 2011 rakendatud protokolli hinnati põhjalikult. Sõltumatute konsultantide konsortsiumi kaasabil valmis hindamine juunis 2011 ning selle alusel käivitati uue protokolli läbirääkimised. Eelhindamises viidati mitmele punktile, mis kajastasid ELi huve. - Kalandusleping Mosambiigiga võib, arvestades Euroopa Liidu kalalaevastiku vajadusi, aidata toetada ELi tuunitööstuse elujõulisust India ookeanis. - Lepingu protokoll omab positiivset mõju Euroopa filiaalide elujõulisusele, pakkudes lepingust sõltuvale Euroopa Liidu kalalaevastikule ja filiaalidele stabiilset õiguslikku keskkonda ja keskpikka tegevusperspektiivi. Mosambiigi huvidest protokolli raames tõi hinnang esile järgmised tegurid. – Kalandusleping aitab tugevdada kalandussektori institutsioonilist suutlikkust, edendades teadusalast tegevust, seiret, kontrolli ja järelevalvet (SKJ), omades samas positiivset mõju ka väikesemahulise kalapüügi kujunemisele ja elujõulisusele. – Kalanduslepingul on mõju ka riigi eelarve ja poliitika stabiliseerimisele. Lisaks püütud kalakoguste otsesele kaubanduslikele väärtusele asjaomaste laevade jaoks peaks lepingust tulenema ka muud kasu, mis on loetletud alljärgnevalt: - garanteeritud töökohtade hulk kalalaevadel; - tööhõivet suurendav mõju (töökohti tekib juurde sadamates, laevatehastes, teenuseid pakkuvates ettevõtetes jne); - nende tööhõivevõimaluste loomine aladel, kus see muidu võimalikuks ei osutu; - panus kala tarnimisse ELi. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Kalandusalaste partnerluslepingute raames eraldatavad summad moodustavad kolmandate riikide (partnerriikide) eelarve jaoks jooksva sissetuleku. Samas on kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise ja järelevalve üks tingimus, et osa eraldistest peab olema suunatud riigi valdkondliku poliitika raames toimuva tegevuse elluviimiseks. Kõnealused finantsvahendid on vastavuses teistelt rahvusvahelistest fondidest, sh Euroopa Arengufondist tulenevate rahastamisallikatega. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju X Piiratud kestusega ettepanek/algatus X Ettepanek/algatus kehtib kolm aastat alates 1. jaanuarist 2012, st protokolli ajutise kohaldamise kuupäevast, vastavalt nõukogu otsusele protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandussektori partnerlusepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta. X Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2012–2014 Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid [12] X Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine , mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: – rakendusametitele – ühenduste asutatud asutustele [13] – riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele – isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage) Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Märkused […] 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage teostamise tingimused ja sagedus. Komisjon (merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat, koostöös Mauritiusel asuva kalandusatašeega ja Euroopa Liidu Mosambiigi delegatsiooniga) tagab protokolli elluviimise korrapärase järelevalve, eriti seoses ettevõtjatepoolse täitmise ja püügiandmetega. Lisaks sellele on kalandusalase partnerluslepinguga nähtud ette vähemalt üks ühiskomitee aastane kohtumine, kus komisjon ja huvitatud liikmesriigid kohtuvad kolmanda riigiga, et teha kokkuvõte lepingu ja selle protokolli elluviimisest. Valdkondliku toetuse rakendamiseks on protokolliga ette nähtud, et kaks lepinguosalist annavad igal aastal hinnangu mitmeaastase valdkondliku kava elluviimise tulemustele. Protokolliga on ette nähtud valdkondlikuks toetuseks määratud rahalise toetuse kohandamise võimalus juhul, kui hinnangust selgub, et rahastatavate eesmärkide elluviimine ei ole rahuldav. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteem 2.2.1. Tuvastatud ohud Kalandusprotokolli rakendamisega kaasneb mitmeid ohte, näiteks: võimalus, et kalanduspoliitika rahastamiseks antavaid summasid ei kasutata eesmärgipäraselt (puudulik kavandamine). 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetodid Eelmises punktis osutatud ohtude vältimiseks on ette nähtud ulatuslik dialoog valdkondliku poliitika kavandamise ja rakendamise teemal. Kontrollimeetodite osa on ka punktis 2.1 osutatud tulemuste ühine analüüs. Lisaks sellele on protokolliga ette nähtud eriklausel protokolli peatamiseks teatavatel tingimustel või kindlaksmääratud olukorras. 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage toimivad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. ELi poolt käesoleva lepingu raames eraldatava rahalise toetuse kasutamine on ainuisikuliselt asjaomase kolmanda riigi vastutusel. Samas on komisjon võtnud eesmärgiks pideva poliitilise dialoogi algatamise ning koostöö, mis võimaldaks parandada lepinguga reguleeritavaid valdkondi ja tugevdada ELi osalust varude säästvas majandamises. Kõikide komisjoni poolt kalanduslepingu raames makstavate summade osas kasutatakse komisjoni tavalisi eelarvelisi ja finantsmenetlusi. See võimaldab eelkõige selgitada täpselt välja kolmandate riikide arvelduskontod, kuhu rahaline toetus makstakse. Protokolli erijuhtumi puhul, mis on kindlaks määratud artikliga 2, on ette nähtud, et rahaline toetus tuleb tervikuna maksta riigikassa arveldusarvele Mosambiigi ametiasutuste osutatud finantsasutuses. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik | Eelarverida | Assigneeringute liik | Rahaline osalus | | Nr [Nimetus…..] | Liigendatud/ liigendamata [14] | EFTA riigid [15] | Kandidaat-riigid [16] | Kolmandad riigid | Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses | 2 | 11.0301Rahvusvahelised kalanduskokkulepped11.010404„Rahvusvahelised kalanduskokkulepped, halduskulud”. | Liigendatud assigneeringudLiigendamata assigneeringud | EI | EI | EI | EI | · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse (ei kohaldata) Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik | Eelarverida | Assigneeringute liik | Rahaline osalus | | Nr [Nimetus…..] | Liigendatud/liigendamata | EFTA riigid | Kandidaat-riigid | Kolmandad riigid | Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses | […] | [XX.YY.YY.YY][…] | […] | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI | 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (neli kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: | 2 | Loodusressursside säilitamine ja haldamine | Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat | | | Aasta N [17] (2012) | Aasta N+1 (2013) | Aasta N+2 (2014) | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) | KOKKU | Tegevusassigneeringud | | | | | | | | | Eelarverida nr: 11.0301 | Kulukohustused | (1) | 0.980 | 0.980 | 0.980 | | | | | 2.940 | | Maksed | (2) | 0.980 | 0.980 | 0.980 | | | | | 2.940 | Eelarverida nr: | Kulukohustused | (1a) | | | | | | | | | | Maksed | (2a) | | | | | | | | | Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud haldusassigneeringud [18] | | | | | | | | | Eelarverida nr: 11.010404 | | (3) | 0.021 | 0.021 | 0.081 | | | | | 0.123 | Assigneeringud Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadile | Kulukohustused | =1+1a +3 | 1.001 | 1.001 | 1.061 | | | | | 3.063 | | Maksed | =2+2a+3 | 1.001 | 1.001 | 1.061 | | | | | 3.063 | Tegevusassigneeringud KOKKU [19] | Kulukohustused | (4) | 0.980 | 0.980 | 0.980 | | | | | 2.940 | | Maksed | (5) | 0.980 | 0.980 | 0.980 | | | | | 2.940 | Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU | (6) | 0.021 | 0.021 | 0.081 | | | | | 0.123 | Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 2 assigneeringud KOKKU | Kulukohustused | =4+ 6 | 1.001 | 1.001 | 1.081 | | | | | 3.083 | | Maksed | =5+ 6 | 1.001 | 1.001 | 1.081 | | | | | 3.083 | Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki: (ei kohaldata) Tegevusassigneeringud KOKKU | Kulukohustused | (4) | | | | | | | | | | Maksed | (5) | | | | | | | | | Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU | | (6) | | | | | | | | | Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU ) (võrdlussumma) | Kulukohustused | =4+ 6 | | | | | | | | | | Maksed | =5+ 6 | | | | | | | | | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: | 5 | Halduskulud | miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) | | | Aasta N (2012) | Aasta N+1 (2013) | Aasta N+2 (2014) | Aasta N+3 [20] (2015) | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) | KOKKU | Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat | Personalikulud | 0.064 | 0.064 | 0.064 | | | | | 0.192 | Muud halduskulud [21] | 0.010 | 0.010 | 0.010 | | | | | 0.030 | Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat KOKKU | Assigneeringud | 0.074 | 0.074 | 0.074 | | | | | 0.222 | Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU | (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) | 0.074 | 0.074 | 0.074 | | | | | 0.222 | miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) | | | Aasta N [22] | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6) | KOKKU | Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU | Kulukohustused | 1.075 | 1.075 | 1.155 | | | | | 3.305 | | Maksed | 1.075 | 1.075 | 1.155 | | | | | 3.305 | 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (neli kohta pärast koma) Täpsustadaeesmärgid ja väljundid | | | Aasta N (2012) | Aasta N+1 (2013) | Aasta N+2 (2014) | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) | KOKKU | | VÄLJUNDID | | Väljundi liik [23] | Väljundi keskmine kulu | Väljundite arv | Kulu | Väljundite arv | Kulu | Väljundite arv | Kulu | Väljundite arv | Kulu | Väljundite arv | Kulu | Väljundite arv | Kulu | Väljundite arv | Kulu | Väljundite arv Väljundite arv kokku | Kulu | ERIEESMÄRK nr 1… [24] | | | | | | | | | | | | | | | | | Tuunikala väljapüük | võrdlustonn | 65 eurot/t | 8000 t | 0.520 | 8 000 t | 0.520 | 8 000 t | 0.520 | | | | | | | | | 24 000 t | 1.560 | Valdkondlik toetus | | 0.460 | 1 | 0.460 | 1 | 0.460 | 1 | 0.460 | | | | | | | | | | 1.380 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Erieesmärk nr 1 kokku | | 0.980 | | 0.980 | | 0.980 | | | | | | | | | | 2.940 | ERIEESMÄRK nr 2… | | | | | | | | | | | | | | | | | Väljund | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Erieesmärk nr 2 kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | KULUD KOKKU | | 0.980 | | 0.980 | | 0.980 | | | | | | | | | | 2.940 | 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) | Aasta N [25] (2012) | Aasta N+1 (2013) | Aasta N+2 (2014) | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) | KOKKU | Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 | | | | | | | | | Personalikulud | 0.064 | 0.064 | 0.064 | | | | | 0.192 | Muud halduskulud [26] | 0.010 | 0.010 | 0.010 | | | | | 0.030 | Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku | 0.074 | 0.074 | 0.074 | | | | | 0.222 | Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud [27] | | | | | | | | | Personalikulud | 0.016 | 0.016 | 0.016 | | | | | 0.048 | Muud halduskulud [28] | 0.005 | 0.005 | 0.065 | | | | | 0.075 | Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku | 0.021 | 0.021 | 0.081 | | | | | 0.123 | KOKKU | 0.085 | 0.085 | 0.155 | | | | | 0.345 | 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnanguline väärtus (täisarvuna või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma) | Aasta N(2012) | Aasta N+1 (2013) | Aasta N+2 (2014) | Aasta N+3(2015) | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) | Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) | XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) | 0.051 | 0.051 | 0.051 | | | XX 01 02 (delegatsioonides) | | | | | | XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) | 0 | 0 | 0 | 0 | | 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) | 0 | 0 | 0 | 0 | | Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad [29]) | XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) | 0 | 0 | 0 | 0 | | XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja noored eksperdid delegatsioonides) | 0.013 | 0.013 | 0.013 | | | XX 01 04 yy [30] | peakorteris [31] | | | | | | | delegatsioonides | | | | | | XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) | | | | | | 10 01 05 02(lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) | | | | | | 11 01 04 04 (lepingulised töötajad, valdkondliku toetuse rakendamise järelevalveatašee) | 0.016 | 0.016 | 0.016 | | | KOKKU | 0.080 | 0.080 | 0.080 | | | XX on asjaomane poliitikavaldkond või eelarve peatükk. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Töötajate hinnanguline arvestus Ametnikud ja ajutised töötajad | 1 merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi ametnik + üksuse juht (üksuse juhi abi + sekretär. Üldise hinnangu kohaselt 0,4 inimest aastas.Kulude arvestamine: 0,4 inimest aastas x 127 000 eurot aastas = 50 800 eurot => 0.051 miljardit eurot | Koosseisuvälised töötajad | 1 delegatsiooni (Mosambiik) lepinguline töötaja, kes tegeleb Mosambiigi ametiasutuste edastatud /välja antud kalapüügilubade järelevalvega Üldise hinnangu kohaselt 0,2 inimest aastas.Kulude arvestamine: 0,2 inimest aastas x 64 000 eurot aastas = 12 800 eurot => 0.013 miljardit eurot | Rubriigi 5 välised töötajad | 1 lepinguline töötaja, kelleks on Mauritiusel asuva delegatsiooni kalandusatašee, kes teostab järelevalvet valdkondliku toetuse andmise üle. Üldise hinnangu kohaselt 0,25 inimest aastas.Kulude arvestamine: 0,25 inimest aastas x 64 000 eurot aastas = 16 000 eurot => 0.016 miljardit eurot | Töötajate arvutamine aasta kohta kokku: 50 800 eurot + 12 800 eurot + 16 000 eurot = 79 600 eurot => 0,0796 miljonit eurot Ülesannete kirjeldus: - Läbirääkija abistamine kalanduslepingute ettevalmistamisel ja sõlmimisel: - osalemine kolmandate riikidega kalanduslepingu sõlmimiseks peetavatel läbirääkimistel; - hindamisraporti projektide ja läbirääkimiste strateegia ettevalmistamine volinikule; - komisjoni seisukoha esindamine ja kaitsmine nõukogu väliskalanduse töörühmas; - osalemine liikmesriikide kompromissläbirääkimistel lepingu lõpliku kuju osas. - Lepingute elluviimise järelevalve: - kalanduslepingute elluviimise kontrolli korraldamine; - kulukohustuste ja rahalise toetuse maksete, samuti täiendava eritoetuse maksete ettevalmistamine ja kontrollimine; - lepingute elluviimise aruandluse korrapärane teostamine; - lepingute hindamine: teaduslikud ja tehnilised aspektid; - määruse eelnõuprojektide ja nõukogu otsuste ettevalmistamine, samuti lepingu teksti redigeerimine; - vastuvõtmise korra algatamine ja järelevalve. - Tehniline tugi: - komisjoni seisukoha ettevalmistamine osalemiseks ühiskomitees. - Institutsioonidevahelised suhted: - komisjoni esindamine läbirääkimiste käigus nõukogu, Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide ees; - vastuste kirjutamine Euroopa Parlamendis esitatavatele suulistele ja kirjalikele küsimustele. - Teenistustevaheline konsulteerimine ja koordineerimine: - koostöö tagamine teiste peadirektoraatidega lepingute läbirääkimisi ja lepingute järelevalvet puudutavates küsimustes; - teenistustevahelistele päringutele vastamine ja konsulteerimise korraldamine. - Hindamine: - mõjude hindamise protsessis osalemine; - saavutatud eesmärkide ja hindamiskriteeriumide analüüsimine. 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – x Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine. Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. […] – Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine [32]. Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. […] 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – X Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist – Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) | Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) | Kokku | Täpsustage kaasrahastav asutus | | | | | | | | | Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU | | | | | | | | | 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – X Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. – Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: omavahenditele mitmesugustele tuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Tulude eelarverida | Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud | Ettepaneku/algatuse mõju [33] | | | Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta n+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) | Artikkel …. | | | | | | | | | Mitmesuguste tulude puhul täpsustage, milliseid eelarveridasid ettepanek mõjutab. […] Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutusmeetod. […] [1] Nõukogu otsus nr xxx/2011, xx.xx.2011 – Viide SEK(2010) 1593 (lõplik). [2] ELT C, , lk. [3] ELT C …. [4] ELT L 331, 17.12.2007, lk 1. [5] ELT C …, …, lk... [6] Protokolli tekst on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas …** koos protokolli allkirjastamist käsitleva otsusega.** ELT: Palun lisada viide asjaomase dokumendi avaldamise kohta ELTs (…/10). [7] Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas. [8] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine. [9] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b. [10] p.m. aasta eelarverubriikides „tegevusaruanne” („activity statements”) on tegemist erieesmärgiga nr 2; vt viide http://www.cc.cec/budg/bud/proc/adopt/_doc/_pdf/2011/mare.pdf [11] Laevaomanike poolt makstavad ettemaksed ja tasud ei mõjuta ELi eelarvet. [12] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [13] Nagu on osutatud finantsmääruse artiklis 185. [14] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [15] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [16] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [17] Aasta N on ettepaneku/algatuse algusaasta. [18] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [19] Rahaline toetus sisaldab järgmist: 8 000 tonni suurusele võrdlusalusele vastav 520 000 euro suurune aastane toetus ja b) Mosambiigi Vabariigile eraldatav kalandussektori arengupoliitika toetus kuni 460 000 eurot aastas. Juhul kui aastane väljapüük on üle 8 000 tonni, suurendatakse aastast rahalist toetust 65 euro võrra iga täiendavalt püütud tonni kohta. ELi makstav aastane kogusumma ei tohi siiski ületada 1 040 000 eurot aastas (vt protokolli artikli 2 lõige 4). [20] Halduskulud jaotuvad kolme eelarveaasta peale, arvestades et protokoll hõlmab ajavahemikku jaanuarist 2012 kuni detsembrini 2014. [21] Kohapealse kontrolliga seotud kulude hinnang. [22] Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [23] Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [24] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud eesmärkidele. „Erieesmärk/eesmärgid”. [25] Aasta N on ettepaneku/algatuse algusaasta. [26] Peakorteri töötajate teostatud kohapealse kontrolliga seotud kulude hinnang. [27] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [28] Delegatsiooni töötajate teostatud kohapealse kontrolliga seotud kulude hinnang. 2014. aasta summa hõlmab vahendeid protokolli järelhindamiseks. [29] Lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid. [30] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read). [31] Struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond. [32] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [33] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist. --------------------------------------------------