KOMISJONI ARUANNE

2012. AASTA ARUANNE EUROOPA KOMISJONI JA LIIKMESRIIKIDE PARLAMENTIDE SUHETE KOHTA

1. Sissejuhatus

2012. aastal, nagu ka kahel eelneval aastal, arenesid Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide parlamentide suhted jätkuvalt kahel suunal: ühelt poolt ELi toimimise lepingul põhinev subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kontrolli mehhanism, mille raames liikmesriikide parlamendid vaatlevad komisjoni tegevust, kontrollides süstemaatiliselt tema värskelt vastu võetud seadusandlike ettepanekute vastavust subsidiaarsuse põhimõttele, ning teiselt poolt poliitiline dialoog, mis hõlmab teabe ja arvamuste vahetust eri poliitikateemade kohta nii seadusandlusega seotud kui ka muude dokumentide väljatöötamise etapis ja ulatub üle subsidiaarsusteema piiride.

Komisjoni ja liikmesriikide parlamentide suhteid käsitlevas kaheksandas aastaaruandes keskendutakse poliitilisele dialoogile. Konkreetseid aspekte seoses subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kontrolli mehhanismiga, sealhulgas esimest nn kollase kaardi mehhanismi, mille käivitasid liikmesriikide parlamendid, tuginedes komisjoni ettepanekule võtta vastu määrus kollektiivse tegutsemise õiguse kasutamise kohta asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse kontekstis (Monti II), käsitletakse samal ajal avaldatavas 2012. aasta aruandes subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta. Neid kahte aruannet võib pidada vastastikku täiendavaks.

Komisjoni ja liikmesriikide parlamentide suhetes oli 2012. aastal kindlasti keskne roll esimesel nn kollasel kaardil. Oluliseks ELi tegevust iseloomustavaks jooneks, eelkõige majandus- ja rahaliidu tõhustamisel, oli ka komisjoni poliitikavaldkondade ja ettepanekute sisu käsitlev laiem dialoog, mis läks kaugemale subsidiaarsuse põhimõttele vastavuse kontrollimisest ja andis liikmesriikide parlamentidele võimaluse aktiivselt osaleda ELi tasandi poliitika kujundamises. Dialoogi süvendati veelgi ja see rikastas omakorda komisjoni ja liikmesriikide parlamentide suhteid.

2012. aastal toimus poliitiline dialoog järgmistes vormides: i) üldised kahe- ja mitmepoolsed arutelud ja väitlused, mis tihti algatati või mida peeti parlamentidevaheliste kohtumiste raames (vt 2. peatükk), ii) liikmesriikide parlamentide kirjalike arvamuste ja komisjoni vastuste vahetamine (vt 3. peatükk) ning iii) muud arvukad kontaktid ja kohtumised kogu aasta jooksul (vt 4. peatükk).

2. Peamised probleemid: majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine ja demokraatlik legitiimsus

Lisaks arvamuste ja teabe vahetusele vastusena majandus- ja finantskriisile välja pakutud arvukate seadusandlike meetmete kohta olid liikmesriikide parlamendid 2011. aastal tihedalt kaasatud ka aruteludesse üldise mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) ja ennekõike sektoripõhiste ettepanekute üle. Nõrga majanduse taustal keskendusid liikmesriikide parlamendid 2012. aastal veelgi enam sellele, kuidas Euroopa peaks kriisile reageerima, ja toetasid komisjoni vastavaid pingutusi.

ELi parlamentide Euroopa Liidu asjade komisjonide konverents (COSAC), kuhu kuuluvad ka Euroopa Parlamendi esindajad, oli jätkuvalt oluline foorum aruteludeks liikmesriikide parlamentidega. COSACi eesistujariigina edendas Taani parlamentide tegevust seoses ühtse turu meetmepaketis sätestatud 12 põhimeetmega ning aitas suurendada teadlikkust Euroopa digitaalarengu tegevuskava olulisusest, teenuste direktiivi rakendamisest ja juhtalgatuse „Ressursitõhus Euroopa” tegevuskavast. Küpros jätkas COSACi eesistujariigina samu jõupingutusi, pidades olulisteks küsimusteks ühtse turu juhtimist ja üleeuroopalist energiataristut.

2012. aasta novembris avaldatud 2013. aasta majanduskasvu analüüsis[1] kinnitas komisjon, et prioriteedid on järgmised: jätkata diferentseeritud riigipõhist eelarve konsolideerimist; ohjata kõikumisi riigi võlakohustuste turul, et taastada finantsstabiilsus ja laenutehingud; rakendada (eelkõige tööturul) struktuurireforme, mis parandavad konkurentsivõimet ja suurendavad hindade paindlikkust; tagada tõhus avalik haldus.

Kogu aasta vältel julgustas komisjon liikmesriikide parlamente osalema Euroopa poolaastal, et kujundada välja arutelu ELi peamiste poliitikasuundade üle, nii nagu need on sõnastatud strateegias „Euroopa 2020”. Vastusena 2012. aastal Kopenhaagenis esitatud COSACi üleskutsele tõhustada Euroopa poolaasta raames poliitilist dialoogi võttis komisjon endale ülesandeks süvendada dialoogi liikmesriikide parlamentidega ennekõike kahel korral[2]: esiteks pärast iga-aastase majanduskasvu analüüsi avaldamist aasta alguses ja teiseks pärast seda, kui Euroopa Ülemkogu on kinnitanud riigipõhised soovitused. See peaks aitama suurendada teadlikkust liikmesriikide parlamentides ja hõlbustama nende kaasamist riiklike eelarvekavade (stabiilsusprogramm ja lähenemisprogramm) ning liikmesriikide reformikavade varajasse ettevalmistamisse. See peaks aitama ka paremini mõista nende riigipõhiste soovituste põhjusi, mille rakendamine tugineb täielikult riiklikule poliitikale.

Samal ajal oli komisjoni ja liikmesriikide parlamentide 2012. aasta dialoogi taustaks kogu ELis tärkav konsensus, et liikmesriikide makromajanduslik ja eelarvepoliitika peab olema tihedamalt koordineeritud, kui soovitakse, et majandus- ja rahaliit säilitaks oma funktsionaalsuse, ning et majandus- ja rahaliidu edasiarendamise korral tuleb tagada tugev demokraatlik kontroll, millesse on kaasatud liikmesriikide parlamendid ja Euroopa Parlament. Vastavalt sellele märkis komisjon dokumendis „Tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu loomise tegevuskava – üleeuroopalise arutelu avamine”[3], milles ta esitas ka oma seisukohad selle kohta, mida tuleb teha Euroopa pangandus-, eelarve- ja majanduspoliitika edasiseks integreerimiseks, et demokraatlikku vastutust saab tagada üksnes selgete ülesannete ja vastutuse mehhanismidega süsteemis. Tegevuskava eesmärk oli käivitada laiem avalik ja institutsioonidevaheline arutelu kõnealustel teemadel ning komisjon on korduvalt märkinud, et ta ootab liikmesriikide parlamentide arvamusi ja seisukohti.

Komisjon rõhutas, et üldiselt tuleks demokraatlik vastutus tagada otsuste tegemise tasandil, võttes nõuetekohaselt arvesse tasandit, kus avaldub otsuste mõju. Seepärast peaks poliitikakujundamise suurem integreeritus ja pädevuste suurendamine Euroopa tasandil kajastuma Euroopa Parlamendi suuremas kaasatuses. Samas tuleks uurida ka uusi mehhanisme liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi koostöö tihendamiseks, sest kõikide parlamentide liikmed peaksid olema täielikult teadlikud oma otsuste vastastikusest sõltuvusest. Parlamentide rollid mõlemal tasandil on konkreetsed ja vastastikku täiendavad. Mõlemal tasandil tuleb tugevdada kontrollivolitusi ja võib süvendada parlamentidevahelist koostööd. Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid peavad selle täpse vormi kindlaks määrama koos.

Selle taustal hakkas Euroopa poolaasta demokraatliku legitiimsuse küsimus etendama parlamentidevahelises ning parlamentide ja komisjoni vahelises dialoogis põhirolli. See hõlmas mitteametlikke[4] ja ametlikumaid algatusi eesmärgiga tugevdada parlamentaarset kontrolli ja parlamentidevahelist koostööd tugevama majandusliku juhtimise kontekstis, toimugu see siis aluslepingute protokolli 1 artikli 9 alusel kujundatud koostöö või majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu artikli 13 alusel toimuva parlamentidevahelise koostöö kaudu, nagu on kokku lepitud Euroopa Ülemkogu kohtumisel 2012. aasta märtsis (asjaomaste parlamendikomisjonide esindajate konverentsil) (vt ka 5. peatükk).

3. Liikmesriikide parlamentide kirjalikud arvamused

Osalus poliitilises dialoogis ja käsitletud teemad

Liikmesriikide parlamentidelt 2012. aastal saabunud arvamuste koguarv ulatus 663ni,[5] mis tähendas võrreldes 2011. aastaga (622) 7 % kasvu; see kasv oli väiksem kui varasematel aastatel (55 % 2010. aastal ja 60 % 2011. aastal).

Esinduskodade aktiivsust hinnates[6] võib öelda, et märkimisväärselt suurenes Portugali Assembleia da República’lt saadud arvamuste arv (184st 227ni) ja need moodustasid üle 30 % kõigist 2012. aastal komisjonile saadetud arvamustest. Samal ajal suurendasid oma osalust poliitilises dialoogis komisjoniga ka Itaalia Senato della Repubblica (esildiste arv kasvas 76st 96ni), Saksamaa Bundesrat (33st 59ni), Prantsusmaa Sénat (4st 19ni), Austria Bundesrat (3st 12ni), Poola Senat (4st 11ni), Tšehhi Poslanecká snĕmovna (5st 10ni), Iirimaa Houses of the Oireachtas (1st 7ni) ja ühiselt kaks Hispaania esinduskoda, Congreso de los Diputados ja Senado (2st 7ni).

Teisalt vähenes märgatavalt paljude esinduskodade saadetud esildiste arv: Rumeenia Camera Deputaţilor (40st 26ni), Itaalia Camera dei Deputati (28st 15ni), Bulgaaria Narodno Sabranie (19st 13ni), Taani Folketing (14st 8ni), Luksemburgi Chambre des Députés (14st 6ni) ja Rumeenia Senat (33st 2ni).

Kokkuvõttes hoogustas 2012. aastal oma tegevust poliitilise dialoogi raames 15 esinduskogu, 15 olid vähem aktiivsed ja seitse saatis täpselt sama arvu arvamusi kui 2011. aastal. Tasub märkida, et Rootsi Riksdag, kes peaaegu kahekordistas oma põhjendatud arvamuste arvu (11st 20ni), saatis 60 % vähem arvamusi komisjoni ettepanekute ja algatuste sisu kohta.

Kümme poliitilises dialoogis kõige aktiivsemat osalenud esinduskogu esitasid üle 80 % kõikidest saadud arvamustest. Kuus esinduskogu ei saatnud komisjonile ühtegi arvamust ja viis saatis vaid ühe.

2012. aastal käsitleti 663 liikmesriikide parlamentide saadetud arvamuses koguni 354 erinevat (seadusandlikku ja muud) komisjoni dokumenti[7]. 23 komisjoni dokumenti, mille kohta esitati kõige rohkem märkusi, st viis või rohkem arvamust, moodustasid üksnes 25 % kõikide saadud arvamuste sisust. Suur osa komisjoni dokumente, mille kohta saabusid märkused liikmesriikide parlamentidelt, said ühe kuni kolme arvamuse osaliseks, mis kajastab liikmesriikide parlamentidele huvipakkuvate teemade laia ulatust.

Teatavate liikmesriikide parlamendid käivitasid esmakordselt nn kollase kaardi menetluse,[8] mis näitab olulist arengut komisjoni ja liikmesriikide parlamentide suhetes. Need parlamendid väljendasid muret subsidiaarsuse põhimõtte pärast komisjoni ettepanekus võtta vastu määrus kollektiivse tegutsemise õiguse kasutamise kohta asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse kontekstis (Monti II)[9]. Kõnealust küsimust käsitletakse üksikasjalikumalt 2012. aasta aruandes subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta.

Komisjoni ettepanekud ja algatused, mis ajendasid liikmesriikide parlamente kõige enam arvamusi esitama, olid nn Monti II määrus[10] (17 arvamust), andmekaitsedirektiiv[11] (13), andmekaitsemäärus[12] (12), kontsessioonilepingute sõlmimise direktiiv[13] (11), autoriõiguse ja litsentsimise direktiiv[14] (10), tehnoülevaatuse määrus[15], üleeuroopalise transpordivõrgu suunised[16] (9), Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks[17] (8), krediidiasutuste maksevõime taastamise ja kriisilahenduse direktiiv[18] (8), krediidiasutuste järelevalve määrus[19] (8), e-identimise ja usaldusteenuste määrus[20] (7), tehnoülevaatuse määruse lisa[21] (6), läbipaistvuse direktiiv[22] (6), retsepti alusel väljastatavate ravimite direktiiv[23] (6), retsepti alusel väljastatavate ravimite määrus[24] (6) ning ühtekuuluvuspoliitikat käsitlevate õigusaktide pakett 2014–2020[25] (5).

Nagu 2011. aastal, olid liikmesriikide parlamentidelt kokku kõige rohkem arvamusi saanud ettepanekute[26] hulgas ka need, mille kohta esitati kõige suurem arv põhjendatud arvamusi subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kontrolli mehhanismi raames. 2012. aastal kogus kuus poliitikavaldkonda (2011. aastal viis) üle poole poliitilise dialoogi raames esitatud arvamustest (334): siseturg ja teenused, justiitsküsimused, siseküsimused, liikuvus ja transport, tööhõive ning terviseküsimused. Arvestades varasemate aastate arvamuste rõhuasetust, näivad liikmesriikide parlamentide pikaajalisteks peateemadeks olevat siseturg ja teenused ning justiitsküsimused ja siseküsimused.

2012. aastal jätkus suundumus, mis sai alguse pärast Lissaboni lepingu jõustumist ja mille puhul keskendub liikmesriikide parlamentide poliitiline dialoog komisjoniga aina rohkem seadusandlikele ja mitte muudele dokumentidele. Tegelikult oli üksnes tähtsusetu osa dokumentidest, millele liikmesriikide parlamentide arvamused keskendusid, muud kui seadusandlikud dokumendid. Nende 23 ettepaneku hulgas, mille kohta liikmesriikide parlamendid esitasid kõike rohkem arvamusi (st vähemalt viis), kuulus vaid üks – komisjoni teatis „Energia tegevuskava aastani 2050” – muude dokumentide hulka. Kõnealusele suundumusele vaatamata käsitlesid Rootsi Riksdag’i 13 poliitilist arvamust eranditult muid kui seadusandlikke dokumente, samas kui kõik 20 esitatud arvamust seadusandlike dokumentide kohta olid põhjendatud arvamused.

Poliitilise dialoogi põhiteemad[27]

2012. aastal said liikmesriikide parlamentide erilise tähelepanu osaliseks muu hulgas järgmised algatused ja ettepanekud:

· Ettepanek võtta vastu määrus üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta[28]

Kaheksast komisjoni ettepanekust, mille kohta esitati kolm põhjendatud arvamust, kritiseeriti ettepanekut võtta vastu isikuandmete määrus nii subsidiaarsuse kui ka proportsionaalsuse põhimõtte pinnal[29].

· Ettepanek võtta vastu direktiiv autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste kollektiivse teostamise ning muusikateoste internetiõiguste multiterritoriaalse litsentsimise kohta siseturul[30]

Komisjon sai kümme arvamust, milles üldiselt hinnatakse ettepanekut positiivselt. Siiski olid nende hulgas kolm põhjendatud arvamust, milles vaidlustati ettepaneku vastavus subsidiaarsuse põhimõtetele, ja veel üks arvamus, milles väljendati samuti tõsist muret subsidiaarsuse põhimõtte pärast, kuid mis saabus alles pärast kaheksa nädala pikkuse tähtaja möödumist.

· Ettepanek võtta vastu direktiiv kontsessioonilepingute sõlmimise kohta[31]

11st komisjonile saabunud arvamusest kolm olid põhjendatud arvamused, milles väljendati muret seoses subsidiaarsuse põhimõttega, ja ühes seati samuti kahtluse alla ettepaneku vastavus subsidiaarsuse põhimõttele, kuid see saabus alles pärast kaheksa nädala pikkuse tähtaja möödumist.

· Ettepanek võtta vastu määrus üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta[32]

Komisjonile saabus kõnealuse ettepaneku kohta üheksa arvamust, sealhulgas üks, milles seati kahtluse alla ettepaneku vastavus subsidiaarsuse põhimõttele, kuid mis oli saadetud alles pärast tähtaja möödumist.

4. Kontaktid ja külaskäigud

Komisjoni ja liikmesriikide parlamentide poliitiline dialoog toimus ka kohtumiste ja kontaktide vormis nii poliitilisel kui ka haldustasandil.

Kõikide liikmesriikide parlamendid kohtuvad komisjoni liikmetega korrapäraselt Brüsselis või vastavates liikmesriikides. Institutsioonidevaheliste suhete volinik ja komisjoni asepresident Maroš Šefčovič külastas 2012. aastal kuue liikmesriigi parlamenti ja võttis komisjoni peakorteris Brüsselis vastu hulgaliselt parlamendidelegatsioone. Aruteludes konkreetsete seadusandlike ettepanekute ja poliitiliste algatuste üle olid tihti kõikides eri aspektides päevakorras ka küsimused, mis olid seotud uue majandusjuhtimise struktuuri, demokraatliku legitiimsuse ja Euroopa vastusega kriisile.

Komisjon oli poliitilisel tasandil esindatud kõikidel suurematel 2012. aastal peetud parlamentidevahelistel kohtumistel. Eeskätt osales president Barroso koos asepresident Kroesi ning volinike Potočniki ja Barnieriga COSACi täiskogu kohtumisel 2012. aasta aprillis Kopenhaagenis, samas kui kolmest muust COSACi kohtumisest võtsid osa asepresident Šefčovič, volinikud Hedegaard ja Oettinger ning siseturu ja teenuste peadirektoraadi peadirektori asetäitja.

Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident paruness Ashton osales hiljuti kokku kutsutud ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika parlamentidevahelise konverentsi esimesel kohtumisel, nagu oli kokku lepitud parlamendiesimeeste konverentsil 21.–22. aprillil 2012 Varssavis.

Komisjoni ametnikud võtsid taotluse korral osa liikmesriikide parlamendikomisjonide koosolekutest ning kümme eri peadirektoraati (siseturg ja teenused, peasekretariaat, õigusküsimused, teadusuuringud ja innovatsioon, Teadusuuringute Ühiskeskus, majandus- ja rahandusküsimused, ettevõtlus ja tööstus, teabevahetus, siseasjad ning regionaal- ja linnapoliitika) osales 17 kohtumisel liikmesriikide parlamentide Brüsselis asuvate alaliste esindajatega, et arutada erinevaid kavandatavaid algatusi või pooleliolevaid dokumente. Liikmesriikide parlamentide alalised esindajad kohtusid üks kord asepresident Šefčovičiga ja üks kord volinik Geoghegan-Quinniga ning president Barroso, asepresident Šefčoviči ning volinike Malmströmi ja Andori kabinetiliikmetega.

5. Väljavaated

2013. aasta alguses toimus mitu olulist sündmust, kus liikmesriikide parlamendid ja Euroopa Parlament väljendasid korduvalt oma soovi olla rohkem kaasatud tihedasse majandus- ja rahaliitu ning Euroopa poolaasta protsessi. Sellega kinnitati selgesti, et arutelu demokraatliku legitiimsuse teemal, sealhulgas komisjoni ja liikmesriikide parlamentide dialoog, jääb tänavu institutsioonidevahelises dialoogis olulisele kohale. Tulevastel kuudel arutelud demokraatliku legitiimsuse ja vastutuse teemal tõenäoliselt isegi hoogustuvad.

Vajadus tugevdada Euroopa poolaasta protsessi demokraatlikku legitiimsust ja vastutust ning parlamentide osalust selles oli samuti üks peamisi horisontaalseid sõnumeid COSACi esimeeste kohtumisel 27.–28. jaanuaril 2013 Dublinis ja majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaastale keskenduval esimesel Euroopa parlamentaarsel nädalal mis leidis aset 28.–30. jaanuaril 2013 Brüsselis ning millel osalesid president Barroso ja asepresident Šefčovič. Kõnealune kohtumine kinnitas ka seda, et üldiselt ollakse teadlikud tungivast vajadusest tegelda kriisi sotsiaalsete, poliitiliste ja institutsiooniliste mõjudega.

11. jaanuaril 2013 Luxembourgis toimunud mitteametlikul kohtumisel toonitasid ELi asutajaliikmesriikide parlamentide esimehed ja Euroopa Parlament, et kõikide majandus- ja rahaliidu tugevdamiseks ette nähtud uute meetmete juurde peavad kuuluma edasised konkreetsed meetmed legitiimsuse ja vastutuse tõhustamiseks ning et parlamentide rolli tuleks tugevdada[33].

Seepärast keskendub komisjon sellele, et tulemuslikult rakendada tõhusamat poliitilist dialoogi, mida ta on pakkunud liikmesriikide parlamentidele Euroopa poolaasta protsessi kahes üliolulises punktis, ning julgustab tungivalt liikmesriikide parlamente kasutama võimalust ja alustama komisjoniga tõhusamat arutelu iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteetide üle ja selle üle, kuidas saaks riikliku poliitika kujundamises kõige mõjusamalt rakendada riigipõhiseid soovitusi.

See on eriti oluline, sest Euroopa poolaastast on saamas määrava tähtsusega vahend struktuurireformide toetamisel ja täiendamisel liikmesriikides. Näiteks on komisjon võtnud Euroopa poolaasta raames kasutusele ELi õiguskaitse tulemustabeli.

Samuti väljendab komisjon suurt huvi esimese Euroopa parlamentaarse nädala raames tehtud ettepaneku vastu, mille kohaselt peaksid liikmesriikide parlamendid Euroopa asjadest teadlikkuse suurendamiseks regulaarselt korraldama nn Euroopa päeva, ja toetab seda ettepanekut täielikult. Koos liikmesriikide parlamentide ja komisjoni vahelise käimasoleva poliitilise dialoogiga võiks selline algatus kiirendada jätkuvaid jõupingutusi suurendada liikmesriikide parlamentide vastutustunnet ELi tasandi poliitikakujundamisel üldiselt ja parandada nende kaasatust institutsioonide ühispingutustesse, tagamaks struktuurireformide ajakohastamise ja reformiprotsessi jätkamise. Niimoodi peaksid nad suutma toetada probleemide lahendamist juba kriisi tekkimisel ning aidata taastada Euroopa arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv.

1. lisa

Saabunud arvamuste koguarv 2012. aastal liikmesriikide parlamentide/esinduskogude kaupa (poliitiline dialoog ja subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kontrolli mehhanism)

Liikmesriik || Esinduskogu || Arvamuste koguarv[34] || Põhjendatud arvamused (protokoll nr 2)

Portugal || Assembleia da República || 227 || 1

Itaalia || Senato della Repubblica || 96 || 1

Saksamaa || Bundesrat || 59 || 5

Tšehhi Vabariik || Senát || 46 || 0

Rootsi || Riksdag || 33 || 20

Rumeenia || Camera Deputaţilor || 26 || 0

Prantsusmaa || Sénat || 19 || 7

Ühendkuningriik || House of Lords || 16 || 1

Itaalia || Camera dei Deputati || 15 || 0

Bulgaaria || Narodno Sabranie || 13 || 0

Austria || Bundesrat || 12 || 3

Poola || Senat || 11 || 1

Tšehhi Vabariik || Poslanecká sněmovna || 10 || 0

Belgia || Chambre des Représentants || 9 || 3

Taani || Folketing || 8 || 3

Iirimaa || Oireachtas || 7 || 0

Hispaania || Congreso de los Diputados ja Senado || 7 || 2

Madalmaad || Eerste Kamer || 7 || 2

Kreeka || Vouli ton Ellinon || 6 || 0

Luksemburg || Chambre des Députés || 6 || 3

Ühendkuningriik || House of Commons || 6 || 3

Austria || Nationalrat || 3 || 1

Poola || Sejm || 3 || 3

Madalmaad || Tweede Kamer || 3 || 3

Küpros || Vouli ton Antiprosopon || 2 || 1

Eesti || Riigikogu || 2 || 0

Saksamaa || Bundestag || 2 || 1

Malta || Kamra tad-Deputati || 2 || 1

Rumeenia || Senatul || 2 || 0

Soome || Eduskunta || 1 || 1

Läti || Saeima || 1 || 1

Leedu || Seimas || 1 || 1

Slovakkia || Národná Rada || 1 || 1

Madalmaad || Tweede Kamer ja Eerste Kamer || 1 || 1

Belgia || Sénat || 0 || 0

Prantsusmaa || Assemblée Nationale || 0 || 0

Ungari || Országgyűlés || 0 || 0

Iirimaa || Dail Eireann || 0 || 0

Sloveenia || Državni svet || 0 || 0

Sloveenia || Državni zbor || 0 || 0

|| Kokku || 663 || 70

2. lisa

Komisjoni ettepanekud ja algatused, mille kohta saabus 2012. aasta poliitilise dialoogi raames enim arvamusi[35]

Komisjoni dokument || Pealkiri || Arvamuste koguarv || Põhjendatud arvamused (protokoll nr 2)

COM(2012) 130 || Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS kollektiivse tegutsemise õiguse kasutamise kohta asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse kontekstis (Monti II) || 17 || 12

COM(2012) 10 || Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV üksikisikute kaitse kohta seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega kuritegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumise kohta || 13 || 3

COM(2012) 11 || Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) || 12 || 4

KOM(2011) 897 || Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV kontsessioonilepingute sõlmimise kohta || 11 || 3

COM(2012) 372 || Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste kollektiivse teostamise ning muusikateoste internetiõiguste multiterritoriaalse litsentsimise kohta siseturul || 10 || 3

COM(2012) 380 || Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ || 9 || 5

KOM(2011) 650 || Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta || 9 || 1

COM(2012) 617 || Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks || 8 || 5

COM(2012) 280 || Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute maksevõime taastamise ja kriisilahenduse raamistik ning muudetakse nõukogu direktiive 77/91/EMÜ ja 82/891/EÜ, direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ ja 2011/35/EÜ ning määrust (EL) nr 1093/2010 || 8 || 1

COM(2012) 511 || Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega Euroopa Keskpangale antakse eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga || 8 || 1

COM(2012) 238 || Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul || 7 ||

COM(2012) 382 || Lisa dokumendile: Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse liidus liiklevate tarbesõidukite tehnokontrolli ja -ülevaatust ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/30/EÜ || 6 || 3

COM(2012) 84 || Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV, mis käsitleb inimtervishoius kasutatavate ravimite hinnakujundust reguleerivate meetmete läbipaistvust ja nende hõlmamist riiklike tervisekindlustussüsteemidega || 6 || 2

COM(2012) 49 || Muudetud ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 seoses retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabega || 6 || 2

COM(2012) 48 || Muudetud ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ seoses retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta üldsusele antava teabega millega muudetakse seoses retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta üldsusele antava teabega direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta || 6 || 2

COM(2012) 512 || Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), seoses selle koostoimega nõukogu määrusega (EL) nr .../…, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga || 6 ||

3. lisa 2012. aastal saabunud arvamuste koguarv poliitikavaldkonna / komisjoni talituste kaupa

Siseturg ja teenused || 112

Õigusküsimused || 52

Liikuvus ja transport || 45

Siseküsimused || 43

Tööhõive, sotsiaalküsimused ja sotsiaalne kaasatus || 42

Tervise- ja tarbijaküsimused || 40

Keskkond || 28

Peasekretariaat || 28

Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia || 27

Põllumajandus ja maaelu areng || 25

Ettevõtlus ja tööstus || 25

Haridus ja kultuur || 22

Kaubandus || 22

Energeetika || 19

Maksundus ja tolliliit || 18

Majandus- ja rahandusküsimused || 17

Kliimameetmed || 14

Merendus- ja kalandusasjad || 12

Teadusuuringud ja innovatsioon || 12

Areng ja koostöö (EuropeAid) || 11

Humanitaarabi ja kodanikukaitse || 9

Regionaalpliitika || 9

Eurostat || 8

Eelarve || 7

Õigustalitus || 4

Konkurents || 3

Laienemine || 3

Euroopa Pettustevastane Amet || 3

Kommunikatsioon || 2

Välisteenistus || 1

Kokku || 663

[1] COM(2012) 750.

[2] Komisjoni vastus COSACi XLVII kohtumise seisukohtadele: http://www.cosac.eu/denmark2012/plenary-meeting-of-the-xlvii-cosac-22-24-april-2012/.

[3] COM(2012) 777 final/2.

[4] 7. detsembri 2012. aasta kirjas Euroopa Ülemkogu eesistujale väljendasid 11 liikmesriigi parlamendi Euroopa asjade komisjonide esimehed muret selle üle, et „puuduvad ettepanekud selle kohta, kuidas saaks liikmesriikide parlamentide rolli konkreetsemalt tugevdada”. Seda tehti järelkajana 26. novembri 2012. aasta Kopenhaageni kohtumisele, kus arutelus keskenduti sellele, kuidas võiksid integreerituma finants-, eelarve- ja majandusliidu juurde kuuluda tugevad demokraatliku legitiimsuse ja vastutuse mehhanismid.

[5] Need hõlmavad ka 70 põhjendatud arvamust, mis saabusid subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kontrolli mehhanismi raames.

[6] Vt 1. lisa.

[7] 663 saadud arvamusest 509s käsitleti seadusandlusega seotud dokumente (määruste, direktiivide, soovituste, otsuste jne eelnõud), samal ajal kui 147 arvamust oli seotud konsultatsioonidokumentidega (teatised, valged või rohelised raamatud või aruanded). Seitse arvamust olid liikmesriikide parlamentide omaalgatuslikud aruanded.

[8] Vrd subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 artikli 7 lõige 2.

[9] COM(2012) 131.

[10] COM(2012) 130.

[11] COM(2012) 10.

[12] COM(2012) 11.

[13] KOM(2011) 897.

[14] COM(2012) 372.

[15] COM(2012) 380.

[16] KOM(2011) 650.

[17] COM(2012) 617.

[18] COM(2012) 280.

[19] COM(2012) 511.

[20] COM(2012) 238.

[21] COM(2012) 382.

[22] COM(2012) 84.

[23] COM(2012) 48.

[24] COM(2012) 49.

[25] KOM(2011) 610, KOM(2011) 611, KOM(2011) 612, KOM(2011) 614 ja KOM(2011) 615. Märkida tuleks seda, et täiendavad 15 arvamust saabus 2011. aasta lõpuks, mistõttu oli arvamuste koguarv 20.

[26] Vt 2. lisa.

[27] Liikmesriikide parlamentide arvamused ja komisjoni vastused on esitatud veebisaidil http://ec.europa.eu/dgs/secretariat_general/relations/relations_other/npo/index_en.htm.

[28] COM(2012) 11.

[29] Lisateabele kõnealust ettepanekut käsitlevate liikmesriikide parlamentide arvamuste kohta viidatakse 2012. aasta aruandes subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta (COM(2013) 566), lk 8.

[30] COM(2012) 372.

[31] KOM(2011) 897.

[32] KOM(2011) 650.

[33] Nad tegid ettepaneku, et majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingus sätestatud nn artikli 13 konverents peaks struktuuri ja koosseisu poolest olema võrreldav hiljuti kokku kutsutud ÜVJP/ÜJKP küsimusi käsitleva parlamentidevahelise konverentsiga. Tehti ettepanek arutada kõnealuseid küsimusi täiendavalt ELi parlamentide esimeeste konverentsil 2013. aasta aprillis Küprosel.

[34] See arv hõlmab nii liikmesriikide parlamentidelt saadud arvamusi kui ka põhjendatud arvamusi.

[35] Tabelis on reastatud kõik ettepanekud, mille kohta saadi liikmesriikide parlamentidelt vähemalt kuus arvamust.