[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 9.4.2008

KOM(2008) 179 lõplik

2008/0069 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU SOOVITUS

Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku loomise kohta kutsehariduse ja koolituse valdkonnas [SEK(2008) 440 SEK(2008) 441]

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1) ETTEPANEKU TAUST

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Kavandatud soovituse eesmärk on luua Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik (edaspidi „raamistik”), mis võrdlusvahendina aitab liikmesriikidel ühtsete Euroopa võrdlusaluste abil edendada ja jälgida oma kutsehariduse ja -koolituse süsteemide pidevat täiustamist. Nimetatud raamistik peaks aitama parandada kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeti ning suurendama riiklike kutsehariduse ja -koolituse süsteemide vastastikust usaldust unikaalses piirideta elukestva õppe valdkonnas.

Kutseharidus ja -koolitus on oluline osa ELi eesmärgist suurendada konkurentsivõimet ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust vastavalt Lissaboni strateegiale. Teadmistepõhise ühiskonna loomine, mis on selle strateegia keskmes, rajaneb inimressurssi investeerimisel ja inimressursi kvaliteedi parandamisel. Oluline osa on ka ressursside kasutamise tõhustamisel ning kutsehariduse ja -koolituse tulevikku suunatud kujundamine, mis hõlmab uusi lähenemisviise õppimisele nii koolis kui ka ettevõttes/asutuses.

Kirjeldatud eesmärgi laiahaardelisuse tingib ELi kutsehariduse ja -koolituse korraldus: riiklikud ja piirkondlikud programmid lähtuvad erinevatest standarditest ja annavad erinevaid kvalifikatsioone. See mitmekesisus annab tunnistust sellest, et vastastikku on palju õppida ning et ELi tasandil on vaja ulatuslikke arutelusid kutsehariduse ja -koolituse edaspidise korralduse teemal. Samuti tähendab see, et Euroopa vajab ühtseid kvaliteeditagamise tugikeskusi, mille kaudu tagada Euroopas toimivate erinevate arengusuundade läbipaistvus, kooskõla ja ülekantavus. Sealjuures ei tohi mõjutada liikmesriikide sõltumatust kutsehariduse ja -koolituse süsteemide juhtimisel.

2002. aastal Barcelonas toimunud Euroopa Ülemkogu istungil püstitatud eesmärk muuta Euroopa haridus- ja koolitussüsteemid 2010. aastaks kvaliteedi mõõdupuuks kogu maailmas tõi hariduse ja koolituse arengukava keskmesse küsimuse, kuidas kujundada ja tagada kutsehariduse ja -koolituse süsteemide kvaliteeti. Nõukogu resolutsioon[1] ning Euroopa kutsehariduse ja -koolituse eest vastutavate ministrite deklaratsioon[2] Euroopa tõhustatud koostöö edendamise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas käivitasid Kopenhaageni protsessi ja sätestasid olulised suunised Barcelona eesmärgi täitmiseks.

Sellele järgnenud Euroopa koostöö võimaldas kogemusi vahetada, vastastikku õppida ning ühistele seisukohtadele jõuda. See pani aluse ühiste kvaliteediparandamise põhimõtete, suuniste ja vahendite väljatöötamisele, viies kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas ühtse kvaliteeditagamise raamistiku ( Common Quality Assurance Framework – CQAF) loomiseni 2003. aastal. Nõukogu kiitis heaks CQAFi lähenemisviisi[3] ning kutsus liikmesriike ja komisjoni üles seda vabatahtlikult edendama praktiliste algatuste kaudu ja koostöös asjaomaste sidusrühmadega.

CQAF, mis oli kooskõlas enamiku olemasolevate süsteemidega, kehtestas ühised põhimõtted ja toimis tugikeskusena, võimaldades sel viisil edendada mitmeid algatusi nii Euroopa kui ka liikmesriigi tasandil[4]. Samas ei olnud CQAFi rakendamiseks vajalikud kvaliteedikriteeriumid, näidiskirjeldused ja näitajad piisavalt selgelt määratletud, mistõttu oli kõnealust vahendit keeruline üldisse kasutusse võtta.

Mitmed riigid on rõhutanud CQAFi osakaalu suurendamise vajadust. Igatahes tunnustati CQAFi edasiarendamise vajadust ajal, kui nõukogu selle 2004. aastal heaks kiitis. Lõpuks rõhutati 2006. aasta Helsingi kommünikees, millega vaadati uuesti läbi Kopenhaageni protsessi eesmärgid, vajadust minna CQAFilt üle kvaliteedi parandamise suunale.

Kavandatud soovitus tugineb CQAFi rakendamisel saadud kogemustele ning vastab liikmesriikide esitatud nõudmistele.

Haridus- ja koolitussüsteemid peavad olema piisavalt paindlikud, et vastata paljudele erinevatele vajadustele, kuid samas säilitama üldise sidususe erinevate rakendustasandite lõikes. Koolituspakkumise tulemuslikkust ja tõhusust nende vajaduste rahuldamisel tuleb tõendusmaterjali alusel korrapäraselt hinnata, jälgida ja parandada.

Seda eesmärki on võimalik saavutada kvaliteeditagamise[5] kaudu. Kvaliteeditagamist võiks käsitleda kutsehariduse ja -koolituse pideva täiustamise vahendina, mis põhineb kvaliteeditsüklile, milles luuakse vajalikud seosed kutsehariduse ja -koolituse planeerimise, rakendamise, hindamise ja kontrolli vahel. Kvaliteeditagamine eeldab süstemaatilist lähenemisviisi, mis keskendub peamiselt erinevatel tasanditel tegutsejate ülesannetele ja nende omavahelisele seosele. Samuti peab kvaliteeditagamine hõlmama kutsehariduse ja -koolituse seiremeetodeid ning kasutama mõõtmisviise, mis toetavad kutsehariduse ja -koolituse kontrollimist ja parandamist nii süsteemi kui ka koolituse pakkuja tasandil.

Selline lähenemisviis kvaliteeditagamisele tuleneb hariduse ja koolituse kvaliteedi tagamise üldpõhimõtetest, mis on esitatud Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku ( European qualifications framework – EQF) loomist käsitleva soovituse 3. lisas.

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

Uue tõuke andsid nõukogu resolutsioon ja 2002. aasta deklaratsioon (nn Kopenhaageni protsess), millele järgnesid nõukogu järeldused 2004. aasta mais ja 2006. aasta Helsingi kommünikee. Lisaks CQAFi osakaalu suurendamise vajaduse rõhutamisele, kutsus kommünikee üles ulatuslikumalt osalema Euroopa kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeditagamise võrgustikus ( European Network on Quality Assurance in Vocational Education and Training – ENQAVET)[6]. ENQAVET loodi eesmärgiga lihtsustada kogemuste vahetamist, vastastikust õppimist ja üksmeele saavutamist ning toetada, katsetada ja edasi arendada CQAFi. Paljudes riikides toetavad ENQAVETi riiklikud kvaliteeditagamise tugikeskused ( Quality Assurance National Reference Points – QANRP)[7].

Kvaliteeditagamist on arendatud teistes kutseharidust ja -koolitust mõjutavates valdkondades. Kõrghariduse valdkonnas esitati kvaliteeditagamise standardid ja juhised 2005. aastal Bergenis toimunud ministrite kohtumisel ning soovituses edasise Euroopa koostöö kohta kõrghariduse kvaliteedi tagamisel[8]. Soovituses liikuvust käsitleva Euroopa kvaliteediharta kohta[9] võeti kasutusele kvaliteeditagamise mõisted, mida kohaldatakse liikuvust toetavate meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel.

Seega on viimastel aastatel pööratud märkimisväärset tähelepanu kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi edendamisele nii ELi kui ka riiklikul tasandil. Kõnealune raamistik peaks kujunema vahendiks, mis annab uue hoo kvaliteedijuhtimise pidevale parandamisele ning selle kaudu kutsehariduse ja -koolituse süsteemide arengule.

Raamistik respekteerib täiel määral liikmesriikide pädevust. Selle eesmärk on ergutada:

- edasiarendatud ja paremini kooskõlastatud kvaliteedi tagamise ja parandamise süsteemide loomist kõikides riikides;

- kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi tagamise ja parandamise süsteemide ning lähenemisviiside endisest suuremat läbipaistvust, et parandada vastastikust usaldust ja hõlbustada liikuvust;

- koostööd ja vastastikust õppimist, et toetada sidusrühmade kaasamist kvaliteedi parandamise ja vastutuse loomise kultuuri kõikidel tasanditel.

Kõnealune raamistik kuulub meetmete hulka, mille eesmärk on toetada kutsehariduse ja -koolituse süsteemide kvaliteedi ja juhtimise pidevat parandamist. Nende meetmete hulka kuuluvad Euroopa kvalifikatsiooniraamistik elukestva õppe valdkonnas ( European Qualifications Framework for lifelong learning – EQF),[10] Euroopa kutseõppe ja -koolituse ainepunktide süsteem ( European Credit System for VET – ECVET)[11] ning Euroopa ühised põhimõtted mitteformaalse ja informaalse õppe määratlemise ja tunnustamise kohta[12].

Raamistiku kasutamine on vabatahtlik. Selle peamised kasutajad on riigiasutused ning kvaliteedi tagamise ja parandamise eest vastutavad asutused.

Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

Raamistik aitab saavutada Euroopa tööhõivestrateegia eesmärki investeerida mõjusamalt inimkapitali. Ennekõike aitab raamistik parandada inimkapitali investeeringute kvaliteeti ja tõhusust hariduse ja kutseoskuste arendamise teel vastavalt tööhõivesuunistele (2005–2008)[13] ja eelkõige suunisele nr 24.

Ka teatis ühtekuuluvuspoliitika kohta[14] rõhutab vajadust tõhustada panustamist inimkapitali hariduse ja kutseoskuste arendamise kaudu ning juhib tähelepanu sellele, kui oluline on reformida haridus- ja koolitussüsteeme ühtsete Euroopa võrdlusaluste ja põhimõtete kohaselt. Nimetatud teatis kutsub liikmesriike üles kasutama lähenemiseesmärgi jaoks eraldatud ressursse selleks, et parandada muu hulgas hariduse ja koolituse kvaliteeti ja tõhusust.

2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE

Konsulteerimine huvitatud isikutega

Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus

Ettepanek valmis koostöös paljude kutsehariduse ja -koolituse valdkonna organisatsioonidega. Koostööd tehti kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeti käsitleva Euroopa foorumi (2001–2002), kutsehariduse ja -koolituse tehnilise töögrupi (2003–2004) ning alates 2005. aastast ENQAVETi raames.

ENQAVET ühendab paljusid institutsioone, kes on pärit tööprogrammis „Haridus ja koolitus 2010” osalevast 25st riigist, ja Euroopa sotsiaalpartnereid. Lisaks esindab ENQAVET veelgi suuremat arvu huvitatud organisatsioone, kes osalevad ENQAVETi tööprogrammi teatavates tegevustes, ning QANRPe, ühendades sel viisil suurt hulka riikliku tasandi sidusrühmi. Samuti konsulteeris komisjon kutsehariduse ja -koolituse valdkonna peadirektoriga ( Director General for VET – DGVT) ning kutseõppe nõuandekomiteega ( Advisory Committee for Vocational Training – ACVT), kuhu kuuluvad kõikide liikmesriikide valitsuste, ametiühingute ja töötajate organisatsioonide esindajad. ACVT esitas 2007. aasta 14.–15. juunil toimunud istungil komisjoni ettepaneku eelnõu suhtes pooldava arvamuse.

Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine

Konsultatsioonide käigus avaldati raamistikule laialdast toetust.

Eeskätt rõhutati raamistiku rakendusmeetmete olulisust ning vajadust hoida võrdluskriteeriumid ja näidiskirjeldused nii lihtsad kui võimalik. Samuti toetati kvaliteedinäitajaid ja üleskutset ENQAVETile jätkata oma tegevust koostöös näitajate ja võrdlusanalüüsi alalise töörühmaga.

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Asjaomased teadus- ja ekspertiisivaldkonnad

Cedefop[15] pakkus märkimisväärset tehnilist ja teadusalast tuge ning ETF[16] pidas eeskätt ühendust kandidaatriikidega.

Kasutatud meetodid

Raamistik tugineb CQAFile, mis töötati välja konsensuse alusel, arvestades riikide erinevaid lähenemisviise kvaliteedi parandamisele ja eelkõige lähtudes headest tavadest. Ennekõike osutus võimalikuks määrata kindlaks ühised teemad, mis on enamikus riikides kvaliteeditagamise seisukohast olulised, ning töötada välja kvaliteedinäitajate võrdluskogum.

Selgitati välja ja analüüsiti rohkem kui 200 kvaliteedinäitajat. Saadud loetelu kärbiti põhimõttel, et esmatähtsad on need kvaliteedinäitajaid, mis toetavad kvaliteeditagamist nii koolitussüsteemi kui ka koolituse pakkuja tasandil ning mida on võimalik kasutada riikidevahelises võrdluses ja vastastikuses õppimises. Samuti arvestati vajadusega siduda kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi parandamine Euroopa üldiste eesmärkidega, nagu tööhõive suurendamine, koolituspakkumiste parem vastavusse viimine õppijate vajadustega ning parema juurdepääsu tagamine elukestvale õppele. Euroopa ja riiklikest projektidest saadud praktilised kogemused, iseäranis vastastikune õppimine, võimaldas paremini määratleda kvaliteedinäitajaid koolitussüsteemi ja koolituse pakkuja tasandil. Raamistiku rakendamist võivad hõlbustada muud edasiarendatud vahendid. Euroopa enesehindamisjuhiste[17] eesmärk on aidata kutsehariduse pakkujatel parandada koolituse kvaliteeti. Samuti koostati Leonardo da Vinci programmi[18] raames Euroopa esmase kutsehariduse ja -koolituse võrdleva hindamise käsiraamat. Praegu jätkatakse käsiraamatu katsetamist uue Leonardo-projekti[19] raames.

CQAFi põhimõtted ja kriteeriumid hoitakse suhteliselt üldistena, et neid oleks võimalik arendada ja täpsustada vastavalt konkreetsele olukorrale. Mitmed Euroopa riigid on juba CQAFi alusel välja töötanud riikliku kvaliteeditagamise raamistiku. CQAFi on aidanud edasi arendada mitmed uuringud ja praktilised projektid. Need on loetletud Cedefopi virtuaalkeskkonnas (http://communities.trainingvillage.gr).

Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti; saadud ja kasutatud nõuannete kokkuvõte; eksperdiarvamuse avalikustamiseks kasutatud vahendid

Vt eespool ( konsultatsioonimeetodid jne).

Mõju hindamine

Mõju hindamise eesmärk on analüüsida erinevaid viise raamistiku rakendamise tagamiseks ja valida kõige kohasem õigusakt. Mõju hindamise aruanne esitati mõju hindamise komiteele ning selles on arvestatud mõju hindamise komitee soovitusi erinevate õiguslike võimaluste kohta.

Kutsehariduse ja -koolituse ajakohastamise ja parandamise suhtes valitseb üksmeel, mida on korduvalt väljendatud nõukogu järeldustes ja Kopenhaageni protsessis. 2003. aastal alanud pideva arvamustevahetuse käigus on rõhutatud üleeuroopalise kvaliteeditagamise süsteemi väljatöötamise olulisust kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas. Vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele peab mis tahes ELi meede edendama, hõlbustama ja toetama liikmesriigi tasandil võetavaid meetmeid. Esimene küsimus seoses mõju hindamisega puudutab õigusakti valikut selle ülesande täitmiseks. Kaaluti viit võimalust.

1. Euroopa tasandil meetme võtmata jätmine tähendab tegevuse jätkamist praegu kehtivate CQAFi põhimõtete alusel. Senised kogemused aga näitavad, et olemasoleva raamistiku mõju on olnud liiga väike, et innustada liikmesriike edendama selle kasutamist. Raamistiku praeguse seisundi juures on osalisriikidel raske süsteemi pidevalt kasutada ning saada kasu võrdlevast hindamisest ja vastastikusest õppimisest. Mitmed riigid on juba viidanud vajadusele tugevama meetme järele, mis toetaks EQFi võrdluskriteeriumide rakendamist CQAFi suhtes.

2. Komisjoni teatis, milles komisjon avaldaks oma arvamuse kvaliteeditagamise kohta. Ent teatise vastuvõtmise menetluses ei osale ei liikmesriigid ega Euroopa Parlament ning see ei tekita poliitilist vastutust, mis on vajalik raamistiku usaldusväärsuse loomiseks ja selle rakendamise tagamiseks liikmesriigi tasandil.

3. Komisjoni soovituses avaldaks komisjon oma seisukohad, kuid selle koostamisel ei osale ei liikmesriigid ega Euroopa Parlament ning see ei tekita poliitilist vastutust, mis on vajalik raamistiku rakendamise tagamiseks liikmesriigi tasandil, mis omakorda on oluline edukaks üleeuroopaliseks koostööks kõnealuses valdkonnas. Komisjoni soovituse kasutamisega kaasneks risk, et seda võib tõlgendada subsidiaarsuse põhimõttega vastuollu mineva arenguna.

4. Asutamislepingu artiklite 149 ja 150 alusel vastuvõetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus oleks jõuline poliitiline märk selle kohta, et institutsioonid kavatsevad arendada kutsehariduse ja -koolituse süsteeme ja koolituse pakkumise viise vastavalt nõukogu 2004. aasta järeldustele , hõlbustades seeläbi üleeuroopalist liikuvust. Näib, et kõnealune valik vastaks liikmesriikide, sotsiaalpartnerite ja teiste sidusrühmade ootustele, edendaks Euroopa koostöö kaudu kutsehariduse ja -koolituse süsteemide kvaliteedi parandamist ning säilitaks meetme vabatahtliku olemuse. Lisaks oleks soovituse kasutamine kõnealuses valdkonnas kooskõlas teiste sarnaste algatustega, nagu näiteks EQF.

5. Asutamislepingu artiklite 149 ja 150 alusel vastuvõetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse puhul on vaja kehtestada põhimõtted ja kohustused, mille kaudu liikmesriigid seovad oma kvaliteedisüsteemid raamistikuga. Samuti nõuaks see ühtsete kvaliteedi võrdlusnäitajate ja standardite kehtestamist Euroopa tasandil ning liikmesriikide tegelikku kohustust neid standardeid rakendada. Enamik sidusrühmi on üksmeelel, et raamistiku kasutamine peaks olema täiesti vabatahtlik.

3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

Kavandatud meetmete kokkuvõte

Kavandatud soovitusega luuakse raamistik, mis aitab liikmesriikidel edendada ja jälgida kutsehariduse ja -koolituse süsteemide kvaliteedi parandamist. Raamistiku rakendamine on vabatahtlik.

Liikmesriikidel soovitatakse edendada raamistiku kasutamist eesmärgiga toetada kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi pidevat parandamist ja edasiarendamist. Samuti soovitatakse raamistikku kasutada ulatusliku koostöö ja vastastikuse õppimise edendamiseks ENQAVETi raames, riiklike kvaliteeditagamise tugikeskuste tugevdamiseks ja edasiarendamiseks ning raamistiku rakendamise seireks, arvestades sellega, et vajadusel võidakse soovitus uuesti läbi vaadata pärast viie aasta möödumist selle vastuvõtmisest.

Komisjon püüab toetada liikmesriike eespool kirjeldatud ülesannete täitmisel, nimelt elukestva õppe programmi ning raamistiku rakendamise edusammude jälgimise kaudu tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010” raames.

Õiguslik alus

EÜ asutamislepingu artiklis 149 on sätestatud, et „ühendus aitab kaasa kvaliteetse hariduse arendamisele” ja artikkel 150 näeb sõnaselgelt ette, et „ühenduse tegevusega püütakse […] parandada esialgset ja täiendkutseõpet […]”.

Subsidiaarsuse põhimõte

Ettepanek on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, kuna see ei kuulu ühenduse ainupädevusse.

Raamistiku peamine ülesanne on sätestada kokkulepitud riikidevahelised võrdluskriteeriumid, mis aitavad liikmesriikidel ja sidusrühmadel dokumenteerida, arendada, jälgida, hinnata ja parandada kutsehariduse ja -koolituse mõju ning kvaliteedijuhtimist. Samuti näeb raamistik ette Euroopa ja riikliku tasandi aruandluse alused ja vormi. See omakorda suurendab poliitika läbipaistvust ja järjekindlust ning toetab praktilisi riikidevahelisi toiminguid, parandades niiviisi kutsehariduse ja -koolituse mainet Euroopa Liidus. Seda tulemust ei ole võimalik saavutada üksnes liikmesriigi tasandil.

Ettepaneku eesmärke on ühenduse meetmega võimalik paremini täita järgmistel põhjustel:

- Probleemid, mis seonduvad kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeditagamise valdkonna poliitika ja liikmesriikides toimivate praktiliste arengute läbipaistvuse ja vastastikuse kooskõlaga, on kõikidel liikmesriikidel ühesugused; neid ei ole võimalik lahendada ainult riiklikul või valdkondlikul tasandil.

- Juhul kui kõik 27 liikmesriiki sõlmivad soovituses käsitletud teemal kahepoolsed kokkulepped eraldi kõikide liikmesriikidega, tehes seda koordineerimatult, on tulemuseks äärmiselt keeruline ja läbipaistmatu üleeuroopaline struktuur.

- Ettepanek näeb ette ühise raamistiku, kus on ühtsed kvaliteedikriteeriumid, näidiskirjeldused ja näitajad, et toetada kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi kooskõlastatud arengut kõikides riikides ning hõlbustada riikidevahelist koostööd. Neid ülesandeid ei ole võimalik täita liikmesriigi tasandil võetud meetmetega.

Proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas, kuna sellega ei asendata ega kehtestata riiklikke kvaliteeditagamise süsteeme ja/või lähenemisviise ning jäetakse soovituse rakendamine liikmesriikide otsustada.

Õigusakti valik

Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus.

4) MÕJU EELARVELE

Liikmesriigid

Raamistiku eesmärk ei ole asendada olemasolevaid süsteeme, samuti ei nõua see uute struktuuride loomist; jätkatakse praeguste aruandlussüsteemide kasutamist, hoides halduskoormuse võimalikult väiksena. Raamistik tugineb saadud kogemustele ning liikmesriikide ja teiste osalisriikide parimatele tavadele.

ELi eelarve

Puudub mõju ELi eelarvele, kuna elukestva õppe programm Leonardo da Vinci sisaldab erisätet kõnealuse valdkonnaga seotud algatuste toetamise kohta. Arvestada tuleb ainult seirekuludega.

5) TÄIENDAV TEAVE

Läbivaatamis-/muutmis-/aegumisklausel

Ettepanek sisaldab läbivaatamisklauslit.

Euroopa Majanduspiirkond

Euroopa Majanduspiirkonna riigid on vabatahtlikult osalenud Euroopa koostöös, mis sai alguse Kopenhaagenis 2002. aastal, ning nad on tihedalt seotud raamistiku väljatöötamisega. Seega on kavandatud ettepanek tõenäoliselt nende jaoks oluline.

Ettepaneku üksikasjalik selgitus

Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku peamised kasutajad on riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutused ning avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud organisatsioonid, sh koolitajad, kes vastutavad kvaliteedi tagamise ja parandamise eest. Kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi parandamine on oluline klientide vajaduste rahuldamiseks, ning seetõttu on raamistik süsteemi lõppkasutajate jaoks olulise tähtsusega.

Samuti loob raamistik tingimused tõhusaks koostööks ja suuremaks vastastikuseks usalduseks riiklike sidusrühmade ning hariduse ja koolituse valdkonna rahvusvaheliste valdkondlike organisatsioonide vahel. Siiski eeldab raamistiku edukas rakendamine, et riiklikud haridus- ja koolitusasutused ning avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud sidusrühmad võtavad sellega kaasnevad kohustused vabatahtlikult. Erilist tähelepanu tuleb pöörata abimaterjalide ja juhendite väljatöötamisele, kasutades testimist, katsetamist ja otsest koostööd.

Kesksel kohal selles protsessis on Euroopa kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeditagamise võrgustik, kuna selle liikmed on ametlikult määratud liikmesriikide, kandidaatriikide, EFTA ja EMÜ riikide ja Euroopa sotsiaalpartnerite organisatsioonide poolt. Lisaks peaksid komisjon ja selle allasutused, nagu Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus ja Euroopa Koolitusfond, kaasa aitama Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku rakendamisele Euroopa tasandil.

Raamistik sisaldab järgmist:

- kvaliteedi tagamise ja parandamise tsükkel, mis hõlmab kutsehariduse ja -koolituse kavandamist, rakendamist, hindamist ja kontrolli ning mida toetavad ühtsed kvaliteedikriteeriumid (ettepaneku 1. lisa), näidiskirjeldused ja näitajad (ettepaneku 2. lisa);

- seireprotsess, kus on ühendatud sise- ja välishindamismehhanismid ning mille korraldamise otsustavad vastavalt vajadusele liikmesriigid, et selgitada välja: (i) süsteemide, protsessi ja menetluste tugevad küljed; (ii) parandamist vajavad valdkonnad;

- mõõtmisvahendite kasutamine, et tõendada tulemuslikkust.

Raamistikus sätestatakse süsteemne lähenemisviis kvaliteedile ja kirjeldatakse üldjoontes erinevatel tasanditel tegutsejate ülesandeid ning kutsehariduse ja -koolituse seiremeetodeid. Raamistik toimib kutsehariduse ja -koolituse läbivaatamist ja parandamist toetava mõõtmisvahendina nii süsteemi kui ka koolituse pakkuja tasandil. Raamistiku aluseks on pidev kvaliteedijuhtimise protsess, mis seob omavahel: (i) poliitiliste eesmärkide püstitamise ning kavandamise; (ii) selliste põhimõtete määratlemise, mis on eesmärkide täitmiseks kavandatud vahendite ja meetmete rakendamise aluseks; (iii) programmi hindamismehhanismide väljatöötamise lähtuvalt eesmärkidest ning saavutuste ja tulemuste hindamise üksikisiku, koolituse pakkuja ja koolitussüsteemi tasanditel; (iv) nii sise- kui ka välishindamise tulemustel põhineva kontrolli, tagasisidet töötluse ja muudatuste tegemise menetluse korralduse.

Seire , kus ühendatakse sise- ja välishindamismehhanismid ning mille määravad vajaduse korral kindlaks liikmesriigid. Nimetatud kahe mõõtme kombinatsioon võimaldab pidevalt saada kontrollitud ja tõestatud tagasisidet selle kohta, kuidas on käivitatud või kavandatud tegevus ja meetmed kaasa aidanud poliitiliste eesmärkide saavutamisele. Raamistik pöörab erilist tähelepanu süsteemsele enesehindamisele, mis on koolituse pakkumise kvaliteedi parandamise alt-üles protsess.

Mõõtmine näitab, kas poliitika, tegevus ja meetmed on oma eesmärgi täitnud või vajavad edasist täiustamist. Sealjuures aitab mõõtmine parandada süsteemide juhtimist.

Kuna tähelepanu keskmes on kutsehariduse ja -koolituse tulemused, õppimine ning seos kutsehariduse ja -koolituse süsteemide, elukestva õppe, tööturu, tööhõive ja majanduse vahel, siis näitajate kogumi puhul on lähtutud sidususe põhimõttest, mis kajastab koolituse eesmärke, sisendeid, protsesse ja tulemusi. Näitajate kogum koosneb kahest üldnäitajast ning neljast vastastikku täiendavast näitajast, mis annavad teavet koolituse väljundite ja tulemuste kohta lähtuvalt poliitilistest eesmärkidest. Neid täiendavad veel kaks taustanäitajat, mis taustteavet saavutuste hindamise jaoks, ning kaks näidiskirjeldust, mis edastavad kvalitatiivset lisateavet kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeti määravate mõjurite kohta. Kõik näitajad, välja arvatud näidiskirjeldused, põhinevad arvandmetel, mistõttu võib neile toetuda püstitatud eesmärkide saavutamise hindamisel.

2008/0069 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU SOOVITUS

Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku loomise kohta kutsehariduse ja koolituse valdkonnas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 149 lõiget 4 ja artikli 150 lõiget 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut [20],

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[21],

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[22],

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[23]

ning arvestades järgmist:

(1) Üleminek teadmistepõhisele majandusele (2000. aastal Lissabonis toiminud Euroopa Ülemkogu istung) nõuab kutsehariduse ja -koolituse süsteemide ajakohastamist ja pidevat täiustamist majanduse ja ühiskonna kiire muutumise tingimustes, nii et need aitaksid suurendada tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust ning parandaksid juurdepääsu elukestvale õppele.

(2) 2002. aastal Barcelonas toimunud Euroopa Ülemkogu istungil püstitati eesmärk muuta Euroopa haridus- ja koolitussüsteemid 2010. aastaks kvaliteedi mõõdupuuks kogu maailmas.

(3) Majanduskasvu ja tööhõivet käsitlevad Lissaboni koondsuunised aastateks 2005–2008 kutsuvad liikmesriike üles välja töötama taskukohaseid ja parema juurdepääsuga elukestva õppe süsteeme, mis vastavad teadmistepõhise majanduse ja ühiskonna muutuvatele vajadustele. Parandamaks haridus- ja koolitussüsteemide vastavust tööturu nõuetele, on vaja kõnealuseid süsteeme ajakohastada ja tõsta nende suutlikkust. Seega peavad haridus- ja koolituspoliitika eesmärgid järjest enam täiendama majandus- ja tööturupoliitika eesmärke, et ühendada sotsiaalne ühtekuuluvus ja konkurentsivõime.

(4) Nõukogu resolutsiooni[24] Euroopa tõhustatud koostöö edendamise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (nn Kopenhaageni protsess) vastuvõtmise järel ning kvaliteeditagamise prioriteetsuse küsimuses komisjoni, liikmesriikide, sotsiaalpartnerite, EMÜ-EFTA riikide ja kandidaatriikide vahel toimunud koostöö tulemusena on välja töötatud ühtne kvaliteeditagamise raamistik ( Common Quality Assurance Framework – CQAF), mis põhineb erinevate osalisriikide senistele kogemustele ja headele tavadele.

(5) Nõukogu ja komisjoni ühises vahearuandes Euroopa Ülemkogule tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010” kohta (2004)[25] on sätestatud, et „kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeditagamise raamistik” (Kopenhaageni protsessi järelmeetmena) ning „kokkulepitud kvaliteeditagamise standardite, protsesside ja suuniste kogumi väljatöötamine”[26] (koostoimes Bologna protsessiga ning osana haridus- ja koolitussüsteemide eesmärkide tööprogrammist) peaksid kuuluma Euroopa prioriteetide hulka.

(6) Haridusnõukogu kiitis 2004. aasta mais[27] heaks COAFi lähenemisviisi ning kutsus liikmesriike ja komisjoni üles seda vastavalt oma pädevusele vabatahtlikult edendama koostöös asjaomaste sidusrühmadega.

(7) Euroopa kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeditagamise võrgustik ( European Network on Quality Assurance in Vocational Education and Training – ENQA-VET )[28] toimib Euroopa platvormina, mis võimaldab võtta asjakohaseid järelmeetmeid nõukogu 2004. aasta järelduste ja Helsingi kommünikee suhtes ning hõlbustab riikidevahelist jätkusuutlikku koostööd.

(8) 2006. aasta Helsingi kommünikees rõhutati, et seades eesmärgiks edendada kvaliteedi parandamisele suunatud lähenemisviisi ja tagada laialdasem osalemine ENQA-VET-võrgustikus, on vaja välja töötada ja rakendada ühtsed Euroopa vahendid, mis oleksid ette nähtud konkreetselt kutsehariduse- ja koolituse valdkonna jaoks, võttes aluseks CQAFi põhimõtted vastavalt nõukogu 2004. aasta mai järeldustele kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi tagamise kohta.

(9) Käesoleva soovituse alusel luuakse Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik (edaspidi „raamistik”) – võrdlusvahend, mis aitab ühtsete Euroopa võrdlusaluste kaudu liikmesriikidel edendada ja jälgida kutsehariduse ja -koolituse süsteemide pidevat parandamist ning mis lähtub CQAFist, olles selle edasiarendus. Kõnealuse raamistiku eesmärk on aidata parandada kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeti ning suurendada kutseharidus- ja koolituspoliitika arengute läbipaistvust ja kooskõla liikmesriikide lõikes, edendades niiviisi vastastikust usaldust, töötajate ja õppijate liikuvust ning elukestvat õpet.

(10) Raamistik peaks sisaldama kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi tagamise ja parandamise tsüklit, mis hõlmab kavandamist, rakendamist, hindamist ja kontrolli ning mida toetavad ühtsed kvaliteedikriteeriumid, näidiskirjeldused ja näitajad. Liikmesriigid peavad kindlaks määrama asjakohase seireprotsessi, sealhulgas sise- ja välishindamismehhanismid, et selgitada välja süsteemide, protsessi ja menetluste tugevad kohad ning parandamist nõudvad valdkonnad. Raamistik peaks hõlmama mõõtmisvahendite kasutamist, mis tõendaksid selle tulemuslikkust.

(11) Raamistikku tuleks kohaldada nii kutsehariduse ja -koolituse süsteemi kui ka koolituse pakkujate tasandil. Raamistik sätestab süsteemse kvaliteedikäsitluse, hõlmates ja sidudes omavahel asjaomased tasandid ja tegutsejad, ning paneb olulist rõhku kvaliteedi seirele ja parandamisele, ühendades sise- ja välishindamise, kontrolli ja parandamise eesmärgil tehtavad toimingud ning toetades neid mõõtmise kaudu. Raamistik peaks moodustama aluse kõnealuse valdkonna arendamiseks Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil tehtava koostöö kaudu.

(12) Kuna soovituses sätestatakse hindamist ja kvaliteedi parandamise ideed toetavad konkreetsed vahendid kõikide tasandite jaoks, siis soodustab see tõendusmaterjalil põhineva poliitika ja tegutsemisviisi kasutamist, mis on tõhusama ja võrdseid võimalusi edendava poliitika aluseks vastavalt nõukogu 2006. aasta järeldustele Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide tõhususe ning võrdsete võimaluste kohta[29].

(13) Soovituses tuleks arvesse võtta ühtseid „Kvaliteeditagamise põhimõtteid hariduse ja koolituse valdkonnas”, mis on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovituse Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas ( European Qualifications Framework for lifelong learning – EQF) [30] 3. lisas. Sellest tulenevalt peaks raamistik toetama EQFi rakendamist. Samuti peaks see toetama muude selliste Euroopa vahendite elluviimist nagu Euroopa kutseõppe ja -koolituse ainepunktide süsteem ( European Credit System for VET – ECVET) [31] ning mitteformaalse ja informaalse õppe määratlemist ja tunnustamist käsitlevad Euroopa ühised põhimõtted[32].

(14) Soovitus on kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 osutatud subsidiaarsuse põhimõttega, kuna selle eesmärgiks on toetada ja täiendada liikmesriikide tegevust, hõlbustades nendevahelist edasist koostööd kutsehariduse ja -koolituse läbipaistvuse suurendamise ning liikuvuse ja elukestva õppe edendamise alal.

(15) Soovitus on kooskõlas eespool nimetatud artiklis osutatud proportsionaalsuse põhimõttega, kuna sellega ei asendata ega kehtestata riiklikke kvaliteeditagamise süsteeme. Raamistik ei kirjuta ette konkreetset kvaliteedisüsteemi ega lähenemisviisi, vaid sätestab ühised põhimõtted, kvaliteedikriteeriumid, näidiskirjeldused ja näitajad, mis on abiks olemasolevate haridus- ja koolitussüsteemide hindamisel ja täiustamisel,

SOOVITAVAD LIIKMESRIIKIDEL:

1. Kasutada ja arendada Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistikku, kvaliteedinäitajaid, näidiskirjeldusi ja võrdlusnäitajaid, mis on sätestatud 1. ja 2. lisas; parandada, reformida ja edasi arendada oma kutsehariduse ja -koolituse süsteeme; toetada elukestva õppe strateegiaid ja EQFi rakendamist; edendada kvaliteedi parandamise ideed kõikidel tasanditel.

2. Koostada hiljemalt 2010. aastaks koostöös sotsiaalpartnerite ja asjaomaste sidusrühmadega ning vastavalt siseriiklikule õigusele ja tavadele riiklik lähenemisviis, mille kohaselt rakendada Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistikku. Riiklik lähenemisviis peaks hõlmama teatavaid ühiseid näitajaid saavutuste hindamiseks ja jälgimiseks ning kontrolli läbiviimiseks.

3. Osaleda aktiivselt võrgustikus ENQA-VET, mille alusel arendatakse edasi kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi parandamise ühiseid põhimõtteid, võrdluskriteeriume, näitajaid, suuniseid ja vahendeid nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil.

4. Luua riiklikud kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeditagamise tugikeskused ( Quality Assurance National Reference Point s – QANRP), kuhu on kaasatud olemasolevad asjaomased organisatsioonid, sotsiaalpartnerid ja kõik asjasse puutuvad sidusrühmad riiklikul ja piirkondlikul tasandil, eesmärgiga tagada algatuste järelmeetmed ja tõhus teabelevi. Tugikeskused peavad:

- hoidma suurt hulka sidusrühmi kursis Euroopa võrgustiku tegevusega;

- toetama aktiivselt Euroopa võrgustiku tööprogrammi rakendamist;

- käivitama konkreetseid algatusi ergutamaks Euroopa raamistiku edasiarendamist riiklikul tasandil.

5. Kontrollida iga kolme aasta tagant Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku rakendamise edenemist. Riiklike kontrollide läbiviimine aitab kaasa Euroopa tasandi kontrollile, mille viib läbi komisjon.

KIIDAVAD HEAKS KOMISJONI KAVATSUSED:

1. Toetada liikmesriike eespool kirjeldatud ülesannete täitmisel, eeskätt koostöö ja vastastikuse õppimise hõlbustamisel, juhendite katsetamisel ja koostamisel ning kõigis ELi riikides kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas toimunud kvaliteedialaste arengute kohta teabe edastamisel.

2. Suurendada konkreetsete ettepanekute ja algatuste kaudu ENQAVETi osakaalu kõnealuse valdkonna poliitika kujundamisel.

3. Jälgida meetmeid, mida liikmesriigid on võtnud soovituse rakendamiseks ning pärast kolme aasta möödumist soovituse vastuvõtmisest esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne omandatud kogemuste ja tulevikunägemuste kohta, kaasa arvatud vajaduse korral ettepanek käesolev soovitus läbi vaadata.

Brüssel, […]

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

1. LISA

EUROOPA KVALITEEDITAGAMISE VÕRDLUSRAAMISTIK: KVALITEEDIKRITEERIUMID JA NÄIDISKIRJELDUSED[33]

Käesolevas lisas sätestatakse ühtsed kvaliteedikriteeriumid ja näidiskirjeldused, millega vajaduse korral toetada liikmesriike raamistiku rakendamisel[34].

Kvaliteedikriteeriumid | Koolitussüsteemi tasandi näidiskirjeldused | Kutsehariduse ja -koolituse pakkuja tasandi näidiskirjeldused |

Rakenduskava sisaldab strateegilist visiooni, mida jagavad asjaomased sidusrühmad ning selgelt määratletud taotlusi/eesmärke, meetmeid ja näitajaid. | Kutsehariduse ja -koolituse taotlused/eesmärgid püstitatakse keskmises ja pikemajalises perspektiivis kooskõlas Euroopa eesmärkidega. Asjaomased sidusrühmad kaastakse erinevate tasandite kutsehariduse ja -koolituse taotluste ja eesmärkide püstitamisse. Püstitatakse eesmärgid, ja nende täitmise jälgimiseks kasutatakse erinäitajaid (edukriteeriumid). Nähakse ette mehhanismid ja menetlused koolitusvajaduste väljaselgitamiseks. Töötatakse välja teabepoliitika, et tagada kvaliteedialaste tulemuste/järelmite optimaalne avalikustamine vastavalt riiklikele/piirkondlikele andmekaitsenõuetele. Töötatakse välja üksikisiku kvalifikatsiooni tunnustamise, kinnitamise ja sertifitseerimise standardid ja juhised. | Kutsehariduse ja -koolituse pakkujad lähtuvad kohalike eesmärkide püstitamisel Euroopa, riiklikest ja piirkondlikest kutsehariduse ja -koolituse poliitika taotlustest/eesmärkidest. Püstitatakse selgelt määratletud taotlused/eesmärgid ja ülesanded ning jälgitakse nende täitmist. Konsulteeritakse pidevalt asjaomaste sidusrühmadega selgitamaks välja konkreetseid kohalikke/üksikisiku vajadusi. Määratakse üheselt mõistetavalt kvaliteedijuhtimise ja -parandamise eest vastutajad. Töötajad kaasatakse varakult planeerimisse, sh kvaliteedijuhtimisse. Pakkujad kavandavad koostööalgatusi teiste kutsehariduse pakkujatega. Asjaomased sidusrühmad osalevad kohalike vajaduste analüüsimisel. Pakkujad rakendavad selgelt määratletud ja läbipaistvat õpilashartat ning kvaliteedisüsteemi. |

Rakenduskavade väljatöötamisel konsulteeritakse sidusrühmadega; rakenduskavad sisaldavad selgelt määratletud põhimõtteid. | Rakenduskavad koostatakse koostöös sotsiaalpartnerite, kutsehariduse pakkujate ja teiste asjaomaste sidusrühmadega erinevatel tasanditel. Rakenduskavad sisaldavad ressursivajaduse ja kasutajate suutlikkuse hindamist ning toetavaid vahendeid ja juhiseid. Töötatakse välja juhised ja standardid raamistiku rakendamiseks erinevatel tasanditel. Rakenduskavad sisaldavad konkreetseid toetusvahendeid kutseõpetajate ja -koolitajate koolituseks. Kutsehariduse pakkujate vastutust seoses raamistiku rakendamisega on täpselt kirjeldatud ja läbipaistev. Töötatakse välja riiklik ja/või piirkondlik kvaliteeditagamise raamistik, mis sisaldab pakkujate tasandi juhiseid ja kvaliteedistandardeid edendamaks pidevat parandamist ja enesehindamist. | Organisatsioonisiseselt tehakse kindlaks ressursivajadus, lähtudes rakenduskavades püstitatud eesmärkidest. Sõneselgelt toetatakse asjakohast ja ulatuslikku partnerlust kavandatud tegevuste elluviimiseks. Töötajate kvalifikatsiooni tõstmise strateegilises kavas määratakse kindlaks kutseõpetajate ja -koolitajate koolitusvajadused. Töötajad osalevad regulaarselt koolitustel ning arendavad koostööd asjaomaste organisatsiooniväliste sidusrühmadega, et toetada suutlikkuse tõstmist ja kvaliteediparandamist ning tõhustada tulemuslikkust. |

Protsesse ja tulemusi hinnatakse regulaarselt ja seda toetab mõõtmine | Töötatakse välja sise- ja välishindamist hõlmavad hindamismeetodid. Lepitakse üheselt mõistetavalt kokku sidusrühmade kaasamises seiresse ja hindamisse. Riiklikud/piirkondlikud standardid ning kvaliteediparandamise ja -tagamise protsessid on asjakohased ja valdkonna vajadustega proportsionaalsed. Süsteemide suhtes kohaldatakse enesehindamist ja välist kontrolli. Kasutatakse varajase hoiatamise süsteeme. Kasutatakse tulemuslikkuse näitajaid. Regulaarselt kogutakse asjakohaseid ja seotud andmeid eesmärgiga mõõta edusamme ja selgitada välja parandamist vajavad valdkonnad. Töötatakse välja sobiv andmekogumise metoodika, nt küsimustikud, näitajad/mõõdikud. | Regulaarselt viiakse läbi enesehindamine kas riiklike ja piirkondlike eeskirjade/raamistike alusel või kutsehariduse pakkujate algatusel. Hinnatakse ja kontrollitakse haridusalaseid protsesse ja tulemusi/järelmeid, sh kliendi rahulolu ja töötajate tulemusnäitajaid. Hindamine ja kontroll hõlmavad piisavaid ja mõjusaid mehhanisme, et kaasata organisatsioonisiseseid ja -väliseid sidusrühmi, nagu juhtivtöötajad, õpetajad, üliõpilased, koostööpartnerid, töötajad, sotsiaalpartnerid ja kohaliku omavalitsuse asutused. Vastastikuses õppimise ja tulemuslikkuse parandamiseks kasutatakse võrdlusanalüüsi ja võrdlusnäitajaid. |

Kontroll | Kõikide tasandite jaoks nähakse ette kontrolli läbiviimise menetlused, mehhanismid ja vahendid. Protsesse kontrollitakse pidevalt ja koostatakse tegevuskava muudatuste juhtimiseks. Koolitussüsteeme arendatakse pidevalt. Innustatakse tegema võrdlusanalüüsi, et edendada kutsehariduse pakkujate vastastikust õppimist, ja toetatakse seda. Avalikustatakse hindamistulemused. | Õppijatelt küsitakse tagasisidet õpikeskkonna ja kogemuste kohta ning seda kasutatakse edasise tegevuse kujundamiseks. Avalikkusel on ulatuslik juurdepääs kontrollitulemustele. Tagasiside ja kontroll on osa organisatsiooni strateegilisest õppeprotsessist. Hindamistulemusi/järelmeid analüüsitakse koos asjaomaste sidusrühmadega ning nähakse ette vajalikud tegevuskavad. |

2. LISA

KUTSEHARIDUSE JA -KOOLITUSE KVALITEEDINÄITAJATE VÕRDLUSKOGUM

Käesolevas lisas sätestatakse ulatuslik näitajate kogum, mis toetab kutseharidusasutuste ja/või -pakkujate hindamist, jälgimist ja kvaliteedi parandamist. Näitajate kogumit arendatakse edasi Euroopa bilateraalse ja/või multilateraalse koostöö alusel, tuginedes Euroopa andmekogudele ja riiklikele registritele.

Näitaja | Näitaja liik | Poliitika eesmärk | Kohaldamisala |

Kvaliteeditagamise üldised näitajad |

Nr 1 Kvaliteeditagamissüsteemi olulisus kutsehariduse pakkujate jaoks: a) kutsehariduse pakkujate osakaal, kes seaduse alusel või omal algatusel rakendavad organisatsioonisiseselt kvaliteeditagamise süsteeme; b) akrediteeritud kutsehariduse pakkujate osakaal. | Tausta- ja sisend-näitajad | Edendada kvaliteediparandamise suunda kutsehariduse pakkujate tasandil. Suurendada koolituse kvaliteedi läbipaistvust. Suurendada vastastikust usaldust koolituse pakkujate seas. | IVT[35] CVT[36] |

Nr 2 Investeering õpetajate ja koolitajate koolitusse: a) täiendkoolituses osalevate õpetajate ja koolitajate osakaal; b) investeeringute suurus. | Sisend- ja protsessi-näitaja | Edendada õpetajate ja koolitajate vastutust kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi parandamisel. Parandada kutsehariduse ja -koolituse vastavust tööturu kasvavatele vajadustele. Suurendada üksikisiku õpisuutlikkust. Parandada õppija tulemuslikkust. | IVT CVT |

Näitaja | Näitaja liik | Poliitika eesmärk | Kohaldamisala |

Kutsehariduse ja -koolituse poliitika kvaliteedieesmärke toetavad näitajad |

Nr 3 Kutseharidusprogrammi osalusmäär: kutseharidusprogrammides osalejate arv vastavalt programmi liigile ja üksikutele kriteeriumidele.[37] | Sisend-, protsessi- ja väljund-näitaja | Koguda põhiteavet kutsehariduse atraktiivsuse kohta koolitussüsteemi ja koolituse pakkuja tasanditel. Toetada eesmärki suurendada ligipääsu kutseharidusele, sh sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade jaoks | IVT[38] CVT Elukestev õpe: ametlikes kutseharidusprogrammides osalevate elanike arv protsentides. |

Nr 4 Kutseharidusprogrammi täitmise määr: kuseharidusprogrammi edukalt läbinute ja väljalangenute arv vastavalt programmi liigile ja üksikutele kriteeriumidele. | Protsessi- ja väljund-näitaja | Koguda põhiteavet haridusalaste saavutuste ja koolituse kvaliteedi kohta. Arvutada välja väljalangevuse määr osalusmäära suhtes. Toetada programmide edukat täitmist kui ühte peamist kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi parandamise eesmärki. Toetada erikoolitusi, sh sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade jaoks. | IVT CVT (vajaduse korral) |

Näitaja | Näitaja liik | Poliitika eesmärk | Kohaldamisala |

Nr 5 Tööleasumise määr pärast kutseharidusprogrammi läbimist: a) kutsehariduse omandajate tööleasumine pärast 6-12-36 kuu möödumist koolitusest vastavalt programmi liigile ja üksikutele kriteeriumidele; b) tööleasunute osakaal pärast 6-12-36 kuu möödumist koolitusest vastavalt programmi liigile ja üksikutele kriteeriumidele. | Väljund-näitaja | Suurendada tööhõivet. Parandada kutsehariduse ja -koolituse vastavust tööturu muutuvatele vajadustele. Toetada erikoolitusi, sh sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade jaoks. | IVT (sh teave väljalangenute tööleasumise kohta) CVT |

Nr 6 Omandatud oskuste kasutamine töökohal: a) teave vastuvõetud töökoha kohta pärast koolituse läbimist vastavalt programmi liigile ja üksikutele kriteeriumidele; b) üksikisikute ja tööandjate rahulolu määr seoses omandatud oskuste ja pädevustega. | Väljund-näitaja (kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete näitajate kombinatsioon) | Suurendada tööhõivet Parandada kutsehariduse ja -koolituse vastavust tööturu muutuvatele vajadustele. Toetada erikoolitusi, sh sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade jaoks. | IVT CVT |

Näitaja | Näitaja liik | Poliitika eesmärk | Kohaldamisala |

Taustateave |

Nr 7 Töötuse määr[39] vastavalt üksikutele kriteeriumidele. | Tausta-näitaja | Taustateave poliitiliste otsuste tegemiseks kutseharidusasutuste tasandil. | IVT CVT |

Nr 8 Tundlike elanikkonnarühmade osalemine: a) nende kutseõppes osalejate osakaal protsentides, keda liigitatakse sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevateks elanikkonnarühmadeks, (määratletud piirkonnas või seirealal) vastavalt vanusele ja soole; b) ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade edumäär vastavalt vanusele ja soole. | Tausta-näitaja | Taustateave poliitiliste otsuste tegemiseks kutseharidusasutuste tasandil. Toetada sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade juurdepääsu kutseharidusele ja -koolitusele. Toetada sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevatele elanikkonnarühmadele mõeldud erikoolitusi. | IVT CVT |

Näitaja | Näitaja liik | Poliitika eesmärk | Kohaldamisala |

Nr 9 Tööturu koolitusvajaduste väljaselgitamise mehhanismid: a) teave mehhanismide kohta, mis on ette nähtud muutuvate vajaduste väljaselgitamiseks erinevatel tasanditel; b) mehhanismide tõestatud kasulikkus. | Tausta- ja sisendnäitaja (kvalitatiivne näitaja) | Suurendada kutsehariduse ja -koolituse vastavust tööturu muutuvatele vajadustele. Toetada tööhõivet. | IVT CVT |

Nr 10 Kutseharidusele ja -koolitusele parema juurdepääsu edendamise skeemid: a) teave olemasolevate erinevate tasandite skeemide kohta; b) tõendid skeemide kasulikkuse kohta. | Protsessi-näitaja (kvalitatiivne näitaja) | Edendada juurdepääsu kutseharidusele ja -koolitusele, sh sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade jaoks. Toetada erikoolitusi. | IVT CVT |

[1] 19. detsember 2002 (ELT 2003 C 13, lk 02).

[2] Vastu võetud Kopengaagenis 29. ja 30. novembril 2002.

[3] Nõukogu 18. mai 2004. aasta järeldused kutsehariduse ja –kvaliteedi tagamise kohta.

[4] Edasise teabe saamiseks vt http://communities.trainingvillage.gr/quality

[5] Soovituses on kasutatud Cedefopi koolitusalase kvaliteedisõnastiku mõisteid (töödokument, november 2003) http://communities.trainingvillage.gr/quality

[6] ENQAVETi asutas Euroopa komisjon oktoobris 2005 pärast kutseõppe nõuandekomitee pooldavat arvamust. Selle liikmed on määranud liikmesriigid, kandidaatriigid, EFTA-EEA riigid ja Euroopa sotsiaalsete partnerite organisatsioonid selgelt määratletud menetluse alusel.

[7] Enamik osalisriikides tugineb ENQAVET riiklikele kvaliteeditagamise võrdlusalustele, mille eesmärk on aktiivselt toetada võrgustiku tööprogrammi rakendamist ning tõsta asjaomaste sidusrühmade teadlikkust võrgustiku tegevustest ja hoida neid sellega kursis. Selliste võrdlusaluste aluseks ja eesmärgiks on ühendada riiklikul tasandil asjaomased organisatsioonid, teha koostööd arvukate sidusrühmadega neid kaasates.

[8] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta soovitus 2006/143/EÜ edasise Euroopa koostöö kohta kõrghariduse kvaliteedi tagamisel (ELT L 64, lk 60, 4.3.2006).

[9] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitus 2006/961/EÜ hariduse ja koolitusega seotud riikidevahelise liikuvuse kohta ühenduse piires: Liikuvust käsitlev Euroopa kvaliteediharta (ELT L 394, lk 5, 30.12.2006).

[10] Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas KOM(2006) 479 (lõplik), Brüssel, 5.9.2006.

[11] Komisjoni töödokument „Euroopa kutsehariduse ja –koolituse ainepunktide süsteem; Euroopa õpitulemuste ülekandmise, kogumise ja tunnustamise süsteem” (SEK (2006) 1431–31. oktoober 2006).

[12] Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 18. mai 2004. aasta järeldused Euroopa ühiste mitteformaalse ja informaalse hariduse määratlemise ja valideerimise põhimõtete kohta ( 9175/04 EDUC 101 SOC 220).

[13] Nõukogu 12. juuli 2005. aasta otsus 2005/600/EÜ liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 205, lk 21, 6.8.2005).

[14] Komisjoni teatis - Ühtekuuluvuspoliitika toetus majanduskasvule ja töökohtade loomisele - Ühenduse strateegilised suunised (2007–2013); (KOM (2005) 0299, 5.7.2005).

[15] Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus.

[16] Euroopa Koolitusfond.

[17] „Euroopa kutsehariduse pakkujate enesehindamise juhised”, Cedefop, September 2003.

[18] „Euroopa esialgse kutsehariduse välishindamise käsiraamat”, Gutknecht-Gmeiner, Maria; Lassnigg, Lorenz; Stöger, Eduard; de Ridder, Willem; Strahm, Peter; Strahm, Elisabeth; Koski, Leena; Stalker, Bill; Hollstein, Rick; Alluli, Giorgio; Kristensen, Ole Bech (Viin, juuni 2007).

[19] „Täiendatud välishindamise käsiraamat” (EAC/32/06/13m LE-78CQAF); vt www.peer-review-education.net.

[20] OJ C , , lk .

[21] OJ C , , lk .

[22] OJ C , , lk .

[23] OJ C , , lk .

[24] Vastu võetud 19. detsembril 2002 (ELT 2003, C 13, lk 2).

[25] „Haridus ja Koolitus 2010”: Lissaboni strateegia edu sõltub kiireloomulistest reformidest: Nõukogu ja komisjoni 26. veebruari 2004. aasta ühine vahearuanne üksikasjaliku Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide eesmärkide täitmise tööprogrammi rakendamise kohta.

[26] Kõrghariduse eest vastutavate ministrite konverentsil Berliinis 19. septembril 2003 vastuvõetud kommünikee „Euroopa kõrgharidusruumi loomine”.

[27] Nõukogu 28. mai 2004. aasta järeldused kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi tagamise kohta.

[28] Euroopa kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeditagamise võrgustiku asutas Euroopa komisjon oktoobris 2005 pärast kutseõppe nõuandekomitee pooldavat arvamust. Selle liikmed on määranud liikmesriigid, kandidaatriigid, EFTA-EEA riigid ja Euroopa sotsiaalsete partnerite organisatsioonid selgelt määratletud menetluse alusel.

[29] Euroopa Ülemkogu, 23.-24. märts 2006, eesistuja lõppjäreldused; teatis ja nõukogu järeldused „Haridus- ja koolitussüsteemide tõhusus ning võrdsed võimalused” (KOM(2006) 481 ja ELT 2006, C 298, lk 3).

[30] OJ C , , lk

[31] Komisjoni töödokument „Euroopa kutseõppe ja -koolituse ainepunktide süsteem; Euroopa õpitulemuste ülekandmise, kogumise ja tunnustamise süsteem” (SEK (2006) 1431-31. oktoober 2006).

[32] Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 18. mai 2004. aasta järeldused Euroopa ühiste mitteformaalse ja informaalse hariduse määratlemise ja valideerimise põhimõtete kohta (9175/04 EDUC 101 SOC 220).

[33] Soovituses on kasutatud Cedefopi koolitusalase kvaliteedisõnastiku mõisteid (töödokument, november 2003) http://communities.trainingvillage.gr/quality.

[34] Veel üks spetsiifiline kvaliteedinäitajate kogum on üksikasjalikult ära toodud II lisas.

[35] Esialgne kutseharidus (Initial Vocational Training; IVT).

[36] Täiendav kutseharidus (Complementary Vocational Training; CVT).

[37] Lisaks põhiteabele soo ja vanuse kohta võib kasutada teisi sotsiaalseid kriteeriume, nt varakult koolist lahkujad, kõrgeimad haridusalased saavutused, võõrtöötajad, etnilised vähemused, puudega isikud, töötu olemise aeg jne.

[38] Osalejaks loetakse õpilane, kes on läbinud kuuenädalase koolituse.

[39] Vastavalt ILO ja OECD mõistele: tööta isikud vanuses 15–74, kes otsivad aktiivselt tööd ja on valmis tööle minema.