KOMISJONI TEATIS

ELi suunised kultuuri- ja loomesektori tegevuse turvaliseks jätkamiseks – COVID-19

(2021/C 262/01)

I. ELI KULTUURISEKTOR JA COVID-19 PANDEEMIA

Ka tööstuse ökosüsteemiks nimetatud kultuuri- ja loomesektoril ning -tööstusel on COVID-19 pandeemiast tingitud enneolematus olukorras olnud oluline roll. Kriis on näidanud, kui tähtis on kultuur inimeste heaolu (1) ja vaimse tervise jaoks. Kultuur on aidanud inimestel toime tulla liikumispiirangute ja sotsiaalse distantseerumise mõjuga ning seda tänu kultuuri- ja loomesektori kaasamisele ja loovusele, mis on jõudnud publikuni uuenduslikes virtuaalkeskkondades. Alates pandeemia puhkemisest kehtestatud ulatuslikud piirangud on mõjutanud kultuuri- ja loomesektorit ning -tööstust eriti rängalt: paljud tegevused on seiskunud, toimumiskohad on suletud, üritused, festivalid ja ringreisid on tühistatud ning kultuuritöötajate liikuvus ja kultuuriteoste levitamine on tohutult vähenenud.

Ühtse turu 2021. aasta aruandes (2) kinnitati, et kõnealune ökosüsteem on üks kõige rängemini mõjutatud ELi tööstusökosüsteeme. Aruandes selgitatakse, et „see kehtib eelkõige tegevuste kohta, mille puhul on olulised toimumiskoht ja külastused: etenduskunstide ja pärandisektorid (nt elav muusika, teatrid, tsirkus, festivalid, kino, muuseumid ja pärandipaigad). Näiteks teatasid ELi kinoettevõtjad, et 2020. aastal vähenes piletitulu 70 %, muusikaürituste toimumiskohtades vähenes osalemine 76 % (tulude puhul 64 %) ja muuseumide tulud vähenesid kuni 75–80 % (populaarsetes turismipiirkondades). Seda mõju näitab ka autoritasude ligikaudu 35 % vähenemine, mida kollektiivse esindamise organisatsioonid koguvad autoritele ja esitajatele, kelle tulud vähenevad 2021. ja 2022. aastal eelduste kohaselt jätkuvalt (3).

Sektori tasandil koondatult nähtub Eurostati lisaväärtuse andmetest, et 2020. aastal vähenes kunsti-, meelelahutus- ja vabaajategevus 2019. aastaga võrreldes protsentuaalselt kõige rohkem (vt joonis 1). Mõju oli eriti tugev teises ja neljandas kvartalis, mis langes kokku pandeemia kõige olulisemate lainetega (4). Suur osa neist tegevustest on osa ökosüsteemist.

Muutus protsentides võrreldes eelmise aasta sama perioodiga.

Allikas: Eurostat

Nende tugevaid eeliseid arvestades on kultuuril ja kultuuri- ja loomesektoril ning -tööstusel oluline roll nii ELi kestliku taastumise, meie ühiskonna suurema vastupanuvõime kui ka üldisemalt euroopaliku eluviisi jaoks. Selleks et sektoril oleks võimalik ohutult ja järk-järgult tegevust jätkata, olla vastupanuvõimelisem ja valmistuda paremini tulevasteks kriisideks, peavad kõik liikmesriigid tegema koordineeritumaid ja olukorrale vastavaid jõupingutusi. Samal ajal vajab kultuuri- ja loomesektor ning -tööstus selget perspektiivi.

Komisjon on võtnud mitmeid liikmesriikide tegevust täiendavaid ja toetavaid meetmeid, et tegeleda pandeemia tagajärgedega sektorile. Kultuuri- ja loomesektor ning -tööstus on saanud abi ELi valdkonnaülestest kohese reageerimise meetmetest ja ELi rahastamisvahenditest antavast sihtotstarbelisest toetusest. Samuti saavad nad toetust kaasavaks ja kestlikuks taastumiseks ning vastupanuvõime suurendamiseks uue mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) ja taasterahastu „Next Generation EU“ raames (5) , (6) .

Vaktsineerituse tase on suurenenud, mis annab põhjust loota, et vaktsineerimine aitab oluliselt vähendada COVID-19 levikut, ja seepärast on liikmesriigid hakanud järk-järgult kaaluma ja rakendama piirangute kaotamist, sealhulgas kultuurisektoris, võimaldades kultuuriürituste ja nende toimumiskohtade taasavamist. Pandeemia dünaamilist arengut arvestades põhinevad need sammud keerulistel valikutel. Samuti erinevad riigi tasandil võetud meetmed üksteisest suurel määral.

Selleks et aidata liikmesriikidel otsuseid teha, esitati teatises „Koroonaviirus: ühine tee Euroopa turvaliseks taasavamiseks“ (7) ELi suunised kultuurisektori turvaliseks taasavamiseks muusika-, audiovisuaal-, etenduskunstide, näituseruumide, näiteks muuseumide või galeriide, raamatukogude ja kultuuripärandi valdkonnas. Käesolevate suuniste eesmärk on lihtsustada liikmesriikide valikuid ja hõlbustada nende meetmete koordineerimist ELi tasandil. Need hõlmavad kahte põhimõõdet: kultuurisektori turvaline taasavamine ja selle kestlik taastumine.

Suunised on esitatud seoses rahvatervise olukorra järkjärgulise paranemisega ELis (8), mis põhineb vaktsiinitarnete ja vaktsineerituse taseme hiljutisel suurenemisel. Lisaks on vähenenud uute juhtumite ja surmajuhtumite arv, haiguse eest kaitstud elanikkonnarühmi on rohkem ning kõigis liikmesriikides on võetud leevendusmeetmeid (9). Kuigi optimism on kindlasti õigustatud, on SARS-CoV-2 suures osas EList/EMPst endiselt laialt levinud, millega kaasneb oht, et ilmnevad murettekitavad variandid, ja seetõttu on vaja olukorda pidevalt jälgida, olla valvel ning hinnata hoolikalt riske.

II. ELI SUUNISED KULTUURI- JA LOOMESEKTORI TURVALISEKS TAASAVAMISEKS

Oluline on märkida, et kõikjal ELis korraldatud erinevad kultuuri- ja loomesektori ning -tööstuse prooviüritused on näidanud, et vaid väheseid COVID-19 juhtumeid saab seostada ülekandumisega kultuuriüritustel või nende läheduses. Konkreetsed osalemisnõuded ja nende prooviürituste järgne andmete jälgimine on olnud ohutu organiseerimise seisukohast väga olulised.

Nendes ELi suunistes on sätestatud kogu ELi hõlmav ühine lähenemisviis kultuuri- ja loomesektori ning -tööstuse tegevuse koordineeritud ja turvaliseks jätkamiseks. Suuniste eesmärk on võimaldada vajalikku paindlikkust, et võtta arvesse liikmesriikide erinevat epidemioloogilist olukorda, kohaneda pandeemia leevendamisel tehtud edusammudega ning tagada koostalitlusvõime muude ELi ja rahvusvaheliste vahendite ja standarditega. Nende aluseks on Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuselt (ECDC) saadud teave ja teabevahetus terviseohutuse komiteega 2021. aasta mais.

ELi suunised on esitatud järgmisel kujul:

— üldpõhimõtted ja näitajad ning

— soovitused.

Liikmesriike kutsutakse üles suuniseid kasutama, samas jääb see täielikult subsidiaarsuse põhimõtet järgides vabatahtlikuks.

1. Üldpõhimõtted ja näitajad kultuurisektori turvaliseks taasavamiseks

a) Vaktsineerituse tase

Elanikkonna piisav vaktsineerituse tase on ühiskonna, sealhulgas kultuuriasutuste laialdase turvalise taasavamise jaoks väga oluline. Me liigume järk-järgult eesmärgi suunas vaktsineerida sel suvel vähemalt 70 % täiskasvanud elanikkonnast (10), kuid märkimisväärne arv inimesi ei ole veel vaktsineeritud. Seetõttu on oluline kavandada ühiskondliku tegevuse taaskäivitamist järkjärgulise lähenemisviisi abil, juhindudes igas etapis saadud kogemustest nakkusohu tõhusaks vähendamiseks ja epidemioloogilisest olukorrast.

b) Kohad ja kontekst

Kultuuriasutused hõlmavad erinevaid kohti (nt siseruumis või vabas õhus, külastajad liiguvad ringi või istuvad kindlaksmääratud või vabadel istekohtadel), kus inimesed kogunevad erineval hulgal. Oluline on olla teadlik sellest, mil määral saab liikumisvooge kontrollida ja millised on võimalikud suhtlustasemed. Leevendusmeetmed vähendavad nakkuse ülekandumise riski, kuid ei suuda seda täielikult kõrvaldada. Seepärast tuleks teatavat liiki sündmuse lubamise otsus teha hoolika riskihindamise alusel (11). Varasemalt peatatud kultuuriürituste avamisel peaksid liikmesriigid võtma arvesse tabelites 1 (elanikkonna tasand), (12) 2 (üksikisikute tasand) ja 3 (kultuuriasutuste tasand) (13) esitatud näitajaid.

Tabel 1.

Elanikkonna tasandi näitajad

Näitaja Andmed Epidemioloogiline olukord Viiruse levikul kogukonnas on otsene mõju võimalikule levikuohule mis tahes keskkonnas, sealhulgas kultuuriasutustes. Vaktsineerituse tase elanikkonna tasandil Ainsaks kestlikuks lähenemisviisiks meetmete lõpetamisele ja ühiskonna, sealhulgas kultuuriasutuste taasavamisele peetakse kõrge vaktsineerituse taseme tagamist elanikkonna tasandil, alustades neist, kellel on suurem risk nakatuda COVID-19ga eriti raskel kujul. Immuunvastust vältivate murettekitavate variantide levik Vaktsineeritud või varem nakatunud isikutel võib nakatumise oht olla suurem piirkondades, kus immuunvastust vältivad variandid levivad kogukonnas.





Tabel 2.

Üksikisikute tasandi näitajad

Näitaja Andmed Vanuseline koosseis ja varasemad terviseprobleemid Vanus üle 60 aasta ja varasem terviseprobleem on COVID-19 raske vormi riskitegurid. Näited on hüpertensioon, diabeet, südame-veresoonkonna haigused, kroonilised hingamisteede haigused, kroonilised neeruhaigused, immuunpuudulikkus, vähktõbi ja rasvumine. Testimine, vaktsineerituse tase ja haiguse läbipõdenud isikud Kui inimesed esitavad toimumiskoha sissepääsu juures antigeeni kiirtesti negatiivse tulemuse, võib see vähendada ohtu, et sisenevad nakatunud inimesed. Vaktsineeritud inimestel on väiksem oht nakatada teisi külastajaid ja osalejaid COVID-19-ga. Inimestel, kes on haiguse tõendatult läbi põdenud, on samuti väiksem risk viirust edasi kanda. Selle kaitsetoime kestus alates nakatumisest ei ole kindlalt teada. Antikehade testi positiivset tulemust ei peeta piisavaks tõendiks nakkusohu puudumise kohta ning seetõttu ei tohiks neid testi tulemusi kasutada kultuuriüritusele sisenemise ja üritusel osalemise kriteeriumidena (14). Leevendusmeetmete rakendamine Peamiseks ennetusmeetmeks peetakse füüsilise kontakti vältimist ja 1–2 meetri pikkuse füüsilise distantsi hoidmist. Sotsiaalset distantseerumist on nii Euroopas kui ka kogu maailmas laialdaselt soovitatud. Kaitsemaskide kasutamine on seotud viiruseleviku väikese või mõõduka vähenemisega ning seda võib kasutada täiendava meetmena leviku vähendamiseks siseruumides ja rahvarohketes välitingimustes. Hingamishügieeni meetmete järgimine on tungivalt soovitatav kogu pandeemia vältel ja see on hea tava hingamisteede sekreediga otsese kontakti kaudu edasikanduvate haiguste ennetamiseks. Asjakohaste kätehügieeni meetmete järgimine on tungivalt soovitatav kogu pandeemia vältel ja see on hea tava kõikide haiguste ennetamisel, mis levivad hingamisteede sekreediga kokkupuute või fekaaliga/suukaudse otsekontakti kaudu.





Tabel 3.

Kultuuriasutuste tasandi näitajad

Näitaja Andmed Sündmuse liik Välitingimustes toimuvate ürituste puhul on risk väiksem kui sisetingimustes toimuvate ürituste puhul ja neid tuleks võimaluse korral eelistada. Siseruumides tuleks kooskõlas kohaldatavate ehituseeskirjadega tagada optimaalne ventilatsioon, võttes arvesse toimumiskoha suurust ja külastajate/osalejate arvu. Inimeste jaotumine SARS-CoV-2 kandub eriti hästi edasi rahvahulkades. Lisaks on olukordades, kus osalejad liiguvad (võrreldes üritustega, kus inimesed istuvad), raskem tagada nõuetekohast sotsiaalset distantseerumist. Kontaktide jälgimise vajaduse korral kujutab kohtade määramine endast lisaväärtust. Ürituse suurus Ürituse suurus on otseselt seotud võimaliku kontaktide jälgimise keerukusega, kui hiljem avastatakse positiivseid juhtumeid. Kontaktide jälgimine pärast paljude osalejatega suurüritusi võib olla keerulisem.

c) Koordineerimis- ja teavitusmeetmed

Äärmiselt oluline on selliste mehhanismide olemasolu, millega tagada koordineerimine ja teabevahetus kultuurisektori ametiasutuste ja ettevõtjate vahel ning kohalike ja riiklike/piirkondlike valitsuste vahel. Riskist teatamine, sealhulgas digitaalsete vahendite kaudu, on oluline ka selleks, et tagada üldsuse informeeritus kohalikust olukorrast, COVID-19 kahtluse korral järgitavatest meetmetest, tervishoiuteenuste kättesaadavusest jne, eelkõige seetõttu, et suuremate ürituste või toimumiskohtade publik võib tulla teistest piirkondadest või riikidest. Sektori toetamiseks on vaja täpseid suuniseid ja selgust jõustuvate või leevendatavate meetmete ajastuse kohta.

d) Usaldusväärne järelevalve ja pidev seire

Selleks et uurida, kas üritusi saab korraldada turvaliselt, on kogu ELis toimunud ürituste põhjal testitud nõudeid osalemiseks ja osalejate puhul järelmeetmete võtmiseks kontaktide jälgimise eesmärgil (15). Nendest katsetest ilmneb, et liikmesriigid peaksid jätkuvalt kaaluma võimalust lubada inimesi kultuuriüritustele ja kultuuriasutustesse teatavatel tingimustel ja koos eespool nimetatud riskihindamisega. Usaldusväärne järelevalve ja seire peaksid jääma iga massiürituse lahutamatuks osaks, et vältida võimalust, et sellistest sündmustest saaksid viiruse ülikiired levitajad.

2. Soovitused kultuuriasutuste tervisenormide kohta

Lisaks ECDC riskihindamistele ja asjaomaste tervishoiuasutuste, eelkõige Maailma Terviseorganisatsiooni soovitustele peaksid allpool esitatud soovitused suunama kultuuriteenuste ja -ürituste taasalustamise meetmete ning normide väljatöötamist ja rakendamist liikmesriikides. Nende eesmärk on toetada kooskõlastatud lähenemisviisi vastavalt konkreetsetele riiklikele/piirkondlikele/kohalikele tingimustele ning tagada kultuuri- ja loomesektoris tervisenormide kasutamise kaudu publikule ja kultuuritöötajatele turvalisemad tingimused.

Kultuuriasutuste jaoks meetmete ja normide koostamisel julgustatakse liikmesriike

— tegema tihedat koostööd huvirühmadega ning tagama, et meetmed oleksid kohandatud ja vastavuses teenuse mahu ja laadiga. Liikmesriigid peaksid kaaluma meetmete rakendamise toetamist;

— kõiki asjakohaseid eksperditeadmisi ja kaalutlusi arvesse võttes korrapäraselt taashindama ja kohandama publiku ja töötajate tervise kaitsmise meetmeid, pidades silmas praeguseid rahvatervisevajadusi;

— tagama kohalike ja/või riiklike rahvaterviseasutuste ning kultuuriasutuste tiheda sektoritevahelise koordineerimise, et tagada asjaomases geograafilises piirkonnas kehtestatud uute reeglite ja korralduste tutvustamine ja kohaldamine ning järelevalve nende täitmise üle; ning

— kohaldama kavandatud meetmeid ja -norme kultuuriasutuste suhtes võrdselt, olenemata sellest, kas need on riiklikud, eraõiguslikud, omavalitsuslikud või muud laadi.

Soovitatavad meetmed on järgmised (16).

1) Liikmesriigid peaksid jätkuvalt rakendama strateegilist järkjärgulist lähenemisviisi, alustades järkjärgulisest avamisest ja piiratud arvust osalejatest. Nimetatud arvu võib suurendada, kui epidemioloogiline olukord ei halvene (sealhulgas murettekitavate variantide suurenenud levik) ja vaktsineerituse tase kasvab piisavalt.

2) Kultuuriasutustel peaks olema valmisolekukava, milles on sätestatud meetmed, mida tuleb võtta SARS-CoV-2 levimise vältimiseks ürituse ajal / toimumiskohas. Kõikidele töötajatele tuleks igal ajal teha kättesaadavaks konkreetne tegevuskava, milles on üksikasjalikult kirjeldatud töötajate rolle ja kohustusi. See peaks hõlmama COVID-19 juhtumite avastamise korral võetavate meetmete protokolle.

3) Kultuuriasutuste tööandjad peaksid ühtlasi tagama, et töötajad saavad järgida võimalikult paljusid leevendusmeetmete soovitusi. See võib hõlmata asjakohast kaitset, kohapealsete töötajate arvu vähendamist, teiste inimestega füüsiliste kontaktide arvu ja kestuse minimeerimist, kaugtöö võimaldamist, etapiviisilisi vaheaegu, maksimaalset elektroonilise side kasutamist ning asjakohase koolituse pakkumist kõigile töötajatele (17).

4) Tööandjad peaksid hõlbustama ja soodustama oma töötajate juurdepääsu COVID-19 vastasele vaktsineerimisele vastavalt riiklikele kavadele, kuna kultuuriasutuste töötajad puutuvad kokku üldsuse ja muu personaliga.

5) Publik peaks enne saabumist ja kohapeal saama juurdepääsetaval viisil, sealhulgas digitaalsete vahendite kaudu, kogu vajaliku teabe kohalikelt tervishoiuasutustelt saadud kõigi olemasolevate suuniste ja toimumiskohas võetavate erimeetmete kohta.

6) Kultuuriasutustesse pääsemise tingimuseks võib seada negatiivse COVID-19 testi (RT-PCR-test või antigeeni kiirtest) ja/või vaktsineerimise ja/või tõendi COVID-19 diagnoosi kohta teatava ajavahemiku jooksul, st sarnaselt ELi digitaalse COVID-tõendiga. Asutused võivad kaaluda ka antigeeni kiirtestide tegemist sisenemisel, kui see on teostatav. Sõltuvalt kohalikust epidemioloogilisest olukorrast (nt immuunvastust vältivate murettekitavate variantide levik) võib seda nõuet laiendada ka täielikult vaktsineeritud isikutele.

7) Kultuuriasutused peaksid tagama publiku kontaktandmete olemasolu juhuks, kui on vaja jälgida kontakte. Kontaktide jälgimise meetmed peaksid rangelt piirduma COVID-19 puhanguga. Asutused peaksid teavitama osalejaid võimalusest kasutada kontaktide jälgimise rakendusi, sest nende abil saab teavitada pärast sündmusi haigestunutega lähikontaktis olnud isikuid. Paljud liikmesriigid pakuvad selliseid rakendusi, mis on loodud kooskõlas mobiilirakendusi käsitleva e-tervise võrgustiku ELi ühise meetmekogumiga, et toetada kontaktide jälgimist ELi COVID-19 vastases võitluses, ning mõned teevad tööd rakenduste täiustamiseks lisafunktsioonidega, näiteks digitaalne kontaktide jälgimine inimeste teavitamiseks COVID-19 kolletest.

8) Suurüritustel osalejaid tuleks jälgida ning haiguspuhangud kindlaks teha ja neid uurida, et mõista, millised lähenemisviisid on parimad kultuuritegevuse turvaliseks taasavamiseks.

9) Kultuuriasutused peaksid kehtestama sihipärased meetmed, et tagada sotsiaalne distantseerumine ühiskasutuses olevates ruumides, kuhu inimesed kogunevad tõenäoliselt pikemaks ajaks (st kauemaks kui 15 minutit), näiteks määrates iga ühiskasutatava koha (st restoranid, kohvikud, baarid, fuajee, järjekorrad toimumiskohas või sellest väljaspool) jaoks kindlaks lubatud külastajate maksimaalse arvu. Kui sotsiaalne distantseerumine ei ole täielikult võimalik, tuleks tõsiselt kaaluda kaitsemaskide kasutamist osalejate poolt, isegi kui üritus toimub vabas õhus.

10) Lisaks sotsiaalsele distantseerumisele tuleks rakendada konkreetseid isikukaitsemeetmeid (nt käte- ja hingamishügieen) ning puhastamist ja desinfitseerimist käsitlevaid eeskirju (18).

11) Kätehügieen on oluline leevendusmeede ja selle tähtsusest tuleks selgelt teavitada. Toimumiskohad peaksid tagama kätepesukohad, kus on kergesti kättesaadavad vedelseep ja ühekordselt kasutatavad paberrätikud või kätekuivatid ja alkoholi sisaldavad kätepuhastusvahendid.

12) Nii töötajate kui ka üldsuse poolset kaitsemaskide kandmist tuleks käsitada täiendava meetmena (kui 1–2 m vahemaad ei ole võimalik tagada), mitte peamise ennetusmeetmena. Kaitsemaskide asjakohane kasutamine on oluline ning seda tuleks ettevõtjatele ja publikule selgitada, eelkõige juhul, kui sotsiaalne distantseerumine ei ole võimalik (19).

13) Sõltuvalt toimumiskohast soovitatakse suletud ruumides kas loomuliku või sundventilatsiooniga suurendada õhuvahetuste sagedust ja kasutada võimalikult palju välisõhku (20).

14) Oluline on sageli kasutatavate pindade võimalikult sage puhastamine (vähemalt kord päevas ja võimaluse korral sagedamini) (21).

15) Nõuete rakendamise seiret ja järelevalvet tuleks hoolikalt toetada.

III. MEETMED KULTUURISEKTORI KESTLIKU TAASTUMISE TOETAMISEKS

Kultuuriasutuste taasavamisega peaksid kaasnema mitmesugused meetmed, et tagada kogu sektori kestlik taastumine ja vastupanuvõime kooskõlas ELi hiljuti ajakohastatud tööstusstrateegiaga (22) ja riigiabi eeskirjadega. Liikmesriigid võiksid neid meetmeid kasutada tihedas koostöös kultuurisektori ja selle allsektoritega, et toetada nende taastumist ja parandada nende vastupanuvõimet.

a) ELi vahendid taasavamise lihtsustamiseks

Euroopa Standardikomitee (CEN) on komisjoni taotlusel esitanud tervise- ja ohutusnormid, et ennetada COVID-19 levikut turismi ökosüsteemis; nendes käsitletakse konkreetselt teatavaid kultuurisektoreid. Algatus hõlmab ka spetsiaalset märgist – Euroopa turismivaldkonna COVID-19 ohutuspitserit, mille liikmesriigid võivad kättesaadavaks teha. Ka võivad liikmesriigid aidata ohutuspitserist kasu saada soovivatel kultuuriorganisatsioonidel kasutada mitmesuguseid turismi- ja kultuurisektorile pakutavaid ELi rahastamisvõimalusi, et katta selle rakendamisega seotud võimalikud kulud (23).

Et tagada ohutu juurdepääs kultuuritegevusele ja selles osalemine (24), võivad liikmesriigid otsustada oma riiklike lahenduste osana kasutada ELi digitaalset COVID-tõendit (25) ja neid julgustatakse seda tegema. ELi digitaalse COVID-tõendi kasutamine lihtsustab kodanike ametlikke toiminguid teistesse liikmesriikidesse reisimisel ja kultuuriüritustel osalemisel.

Liikmesriigid peaksid kasutama võimalusi, mida pakub Re-open EU veebiplatvorm (26), kus antakse olulist teavet, sealhulgas kultuuriasutuste avamise kohta, ja mis võimaldab eurooplastel muretult oma reise kavandada. Liikmesriigid peaksid jätkuvalt esitama platvormile kultuuriasutuste kohta õigeaegset ja kinnitatud teavet.

Liikmesriikide kohalikke omavalitsusi julgustatakse kasutama Euroopa kultuuri- ja loomepaikade avatud kaardistamisplatvormi „Cultural gems“ (27) , et anda külastajatele linnade kohta kultuuriteavet, toetades seeläbi kultuuriturismi. Kohalikud omavalitsused võivad kaardistamisprotsessi kaasata kohalikke elanikke.

b) Usalduse taastamine kaotatud publiku kaasamise kaudu

Liikmesriigid peaksid aitama välja töötada ja kasutusele võtta uusi ärimudeleid ja uuenduslikke kavasid, millega suurendada kõnealuste sektorite suutlikkust kriisist välja tulla.

Need sektorid on katsetanud ka uusi viise publiku kaasamiseks digitehnoloogia abil, näiteks audiovisuaalvaldkonnas, kus kinod tegid koostööd veebiplatvormidega, või etenduskunsti ja muusika valdkonnas. Kõigis sektorites on ka festivalidel hakatud kasutama uuenduslikke veebimudeleid publikuni jõudmiseks.

Programmi „Loov Euroopa“ raames on kasutusele võetud uus vahend „Perform Europe“, et toetada etenduskunstide sektoris innovaatilisi, kaasavaid ja kestlikke levitamis- ja ringreisimudeleid (28). 2021. aastal tehakse kättesaadavaks ka uuenduslik kava Euroopa muusikasektori kestliku taastumise toetamiseks (29).

c) Katsetada uusi viise kultuurisisu tutvustamiseks ja publiku käitumise muutustele reageerimiseks

Liikmesriigid peaksid aitama sektoril kohaneda uute ühiskondlike vajadustega pärast pandeemiat, kombineerides digitaalsele ja füüsilisele keskkonnale suunatud meetmeid. Edendada tuleks meetmeid, mis lihtsustavad digipubliku kaasamist ja mõistmist.

2021. aasta teisel poolel loob komisjon digipubliku mõistmise eksperdirühma, et keskenduda COVIDiga seotud tavadest saadud õppetundidele ja uuendustele, mille abil hoida oma publikut ja jõuda veebis uute publikusegmentideni. Liikmesriike julgustatakse pakkuma sellele rühmale eksperditeadmisi ja rakendama selle töö tulemusena leitud asjakohaseid häid tavasid.

d) Kohandada kultuuripakkumine konkreetsetele eesmärkidele ja erinevatele oludele ning tugevdada kultuuri ja heaolu vahelist seost

Liikmesriike julgustatakse edendama tugevamat seost kultuuri, hariduse ja heaolu vahel. Nad peaksid toetama sektori jõupingutusi pandeemiast eriti mõjutatud rühmade vajaduste täitmisel ja tagama, et haavatavate rühmade juurdepääs kultuurile jääb ka edaspidi prioriteediks. Komisjon on algatanud projektikonkursi, et toetada alt üles suunatud poliitika kujundamist kultuuri ja heaolu valdkonnas (30).

e) Hõlbustada investeerimist strateegiatesse, mis edendavad sektori kestlikkust ja vastupanuvõimet

On oluline, et liikmesriigid kasutaksid täielikult ära taaste- ja vastupidavusrahastut (31), et võimaldada taastumist pandeemia negatiivsetest tagajärgedest ning muuta kultuuri- ja loomesektor ja -tööstus tulevaste kriiside suhtes vastupidavamaks, tegeledes struktuursete probleemidega, millega need silmitsi seisavad.

Liikmesriigid peaksid tegema tihedat koostööd ka kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, et kasutada programmitöö perioodil 2021–2027 parimal viisil ära kultuurile ühtekuuluvuspoliitika raames pakutavaid võimalusi (32).

Liikmesriigid peaksid jätkama kultuuripärandi täiendava rahastamise võimaluste uurimist. Nad peaksid koos kultuuriasutustega kaaluma viise, kuidas edendada ja rakendada komisjoni poolt hiljuti kindlaks tehtud parimate tavade tulemusi kogu ELis (33).

Liikmesriigid peaksid uurima ka segaallikate kasutamise meetmeid, et aidata leevendada taasavamisega seotud täiendavat rahalist koormust (nt kulud, mis on seotud tervise-eeskirjade ja rakendusmeetmete (nagu töötajate koolitamine ja publiku teavitamine) kohaldamisega).

f) Investeerimine oskustesse, digikoolitusse ja digisuutlikkuse suurendamisse

Liikmesriike ning kultuuri- ja loomesektorit ja -tööstust julgustatakse edendama uusi koolitusmudeleid, vastastikust õppimist ja oskuste täiendamist, et anda kultuuritöötajatele ja -spetsialistidele uued oskused, mida on vaja digitaalseks taastumiseks.

ELi tasandil hõlbustab oskuste pakt (34) sidusrühmade juurdepääsu teabele. Euroopa oskuste tegevuskavaga (35) toetatakse digioskusi, sealhulgas digitaalseid kiirkursuseid VKEdele ja digivabatahtlike programmi, et täiendada VKEde praeguse tööjõu oskusi digivaldkonnas.

Programmiga „Loov Euroopa“ jätkatakse spetsialistide toetamist, et anda neile vajalikud oskused digitehnoloogia pakutavate võimaluste täielikuks ärakasutamiseks nii loomingulistel kui ka ärilistel eesmärkidel. 2021. aastal määrati kultuuri tegevussuuna raames kindlaks, et kõigi sektorite võimaliku prioriteedina ning konkreetselt muusika- ja kultuuripärandi valdkonna spetsialistide asjakohase suutlikkuse suurendamise raames toetatakse digivahendite väljatöötamist, et soodustada üleminekut ja suurendada konkurentsivõimet. Programmi „Loov Euroopa“ MEDIA alaprogrammi oskuste ja annete arendamise meetme raames jätkatakse audiovisuaalvaldkonna spetsialistide toetamist.

Uus programm „Digitaalne Euroopa“ (36) on oluline vahend, mis võimaldab liikmesriikidel ning kultuuri- ja loomesektoril ja -tööstusel luua digijuhtide vahelist sünergiat ja suurendada digitaalset suutlikkust.

Liikmesriike kutsutakse üles jälgima projekti CHARTER arengut ja tulemusi. Tegemist on programmi „Erasmus+“ praeguse valdkondlike oskuste ühendusega kultuuripärandi valdkonnas (37).

g) Andmete levitamine ja prooviürituste järelmeetmed

Liikmesriike julgustatakse koguma ja levitama andmeid proovikultuuriürituste tulemuste ja ohutuse kohta, et toetada teabevahetust kultuuri- ja loomesektoris ja -tööstuses ning vajaduse korral teadusringkondadega.

h) Suuremad vahendid uute ELi programmide raames

Liikmesriigid peaksid jagama kultuuri- ja loomesektorile ja -tööstusele teavet uue põlvkonna (2021–2027) ELi programmide raames pakutavate uute rahastamisvõimaluste kohta. Kultuuriasutusi ja -organisatsioone tuleks julgustada kasutama ära võimalusi, mida pakuvad programmid „Loov Euroopa“ ja „Euroopa horisont“, mille eelarvest kultuuri- ja loomesektori ja -tööstuse jaoks ette nähtud vahendid on märkimisväärselt kasvanud. Sektori kõige pakilisemate vajaduste rahuldamiseks võetakse programmi „Loov Euroopa“ täiendava rahastuse raames pakutavad toetused varem kasutusele, tehes 2021. ja 2022. aastal kättesaadavaks 728 miljonit eurot.

2021. aasta sügisel avaldab komisjon audiovisuaal- ja meediasektori jaoks 2021. aasta kevadel välja töötatud interaktiivse veebivahendi põhjal spetsiaalse veebijuhendi ELi kultuurirahastuse kohta. See hõlmab rohkem kui 15 ELi fondi ja seda soovitatakse kasutada liikmesriikidel ja sidusrühmadel.

i) Käibemaksumäärad ja muud meetmed

Liikmesriike julgustatakse võtma arvesse kultuurisektori töötajate, eelkõige kunstnike eripära, samuti nende spetsialistide eripära, kelle töökohad on äärmiselt ebakindlad. Selleks et soodustada üleminekut digitaalsemale ja kestlikumale kultuuriökosüsteemile, võivad liikmesriigid soovida kasutada mitmesuguseid meetmeid alates investeeringutest kuni toetusteni kooskõlas riigiabi eeskirjadega, et aidata säilitada kultuuri- ja loomesektoris ja -tööstuses töökohti ning töötajate õigusi. Liikmesriikidel on juba võimalik kasutada eelkõige kultuurisektori pakutavate teenuste puhul madalamaid käibemaksumäärasid. See võimaldab neil kohaldada kõnealuse sektori toetamiseks kõige sobivamaid käibemaksumäärasid.

Mis puudutab riigiabi, siis ajutine raamistik majanduse toetamiseks COVIDi kriisile reageerimisel (38) hõlmab kõiki sektoreid, sealhulgas kultuuri- ja loomesektorit ja -tööstust. Enamik teatatud abikavadest hõlmas eri sektoreid ja seetõttu ei ole võimalik nimetada selle raamistiku alusel kultuuri- ja loomesektorile ja -tööstusele antud abi täpset summat. Siiski ulatusid spetsiaalselt kõnealuse sektori toetamiseks ette nähtud teatatud riigiabikavade toetussummad 2021. aasta mai lõpus ligikaudu 268 miljoni euroni (39).

j) Loovisikute töötingimused

Loovisikute staatusest ja töötingimustest saab edaspidi ELi kultuurikoostöö oluline teema. 2021. aasta aprillis kutsus komisjon dialoogi „Voices of Culture“ raames kokku 47 kultuuri- ja loomesektori organisatsiooni (40) ning 2021. aasta sügisel alustab tööd uus liikmesriikide ekspertide rühm. Komisjon peab jätkuvalt valdkondlikku sotsiaaldialoogi etenduskunstide organisatsioonidega elavesituse komitee kaudu (41). Samuti algatas komisjon ELi uuringu muusikaloojate tervise ja heaolu kohta (42).

IV. JÄRGMISED SAMMUD

Komisjon julgustab liikmesriike kasutama käesolevas teatises esitatud suuniseid. See hõlbustab Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse ja liikmesriikide esindajate vahelist õigeaegset teabevahetust selliste meetmete rakendamise kohta, mis käsitlevad kultuurisektorite turvalist taasavamist Euroopas. ELi tasandil korraldatakse kultuuri- ja loomesektori ja -tööstusega sihipärane arutelu käesolevate soovituste kasutamise ning katsetuste tulemuste üle, samuti selle üle, kas need tulemused on kõnealuste sektorite turvalise ja püsiva taasavamise seisukohast asjakohased. Nende arutelude tulemused peaksid olema aluseks ka tulevasele ELi poliitikakoostööle kultuurivaldkonnas.

(1) COVID-19 pandeemia vaimse tervise mõõdet käsitleti 10. mail 2021 toimunud konverentsil; https://ec.europa.eu/health/non_communicable_diseases/events/ev_20210510_en

(2) Komisjoni talituste töödokument „Ühtse turu aastaaruanne 2021“, mis on lisatud teatisele „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“, SWD(2021) 351; 5. mai 2021

(3) Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis (Euroopa taastumine. Kultuuri- ja loomemajandus enne ja pärast COVID-19 kriisi), Ernst & Young (jaanuar 2021).

(4) Ühtse turu aastaaruanne 2021.

(5) https://ec.europa.eu/culture/resources/coronavirus-response

https://ec.europa.eu/info/strategy/recovery-plan-europe_et

(6) Selleks et tugevdada heade tavade vahetamist sektorites ja ELi liikmesriikide vahel, käivitas komisjon 2020. aasta kevadel kaks uut platvormi: kultuuri- ja loomesektorile ning -tööstusele ettenähtud platvorm Creatives Unite ja ELi liikmesriikidele mõeldud platvorm, mis võimaldab kultuuriministeeriumide esindajatel häid tavasid vahetada.

(7) https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/communication-safe-sustained-reopening_en.pdf

(8) Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus, riikide iganädalane COVID-19 ülevaade: https://www.ecdc.europa.eu/en/covid-19/country-overviews

(9) ECDC kiire riskihinnang: SARS-CoV-2 leviku, murettekitavate variantide, leevendusmeetmete ja vaktsiinide kasutuselevõtu hindamine ELis/EMPs, 15. ajakohastatud versioon, 10. juuni 2021, https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/rapid-risk-assessment-sars-cov-2-circulation-variants-concern

(10) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX:52021DC0035

(11) Massiürituste planeerijate jaoks on välja töötatud riskihindamisvahend: https://www.who.int/publications/i/item/10665-333185; Euroopa COVID-19 prognoosikeskus saab samuti aidata suuremate ürituste kavandamisel, esitades haiguspuhangute prognoose.

(12) Epidemioloogilise olukorra taustaandmed on esitatud Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse COVID-19 nädalaülevaates riikide kohta; vaktsineerituse taset käsitlevad andmed on kättesaadavad ECDC COVID-19 vastu vaktsineerimise olukorra ülevaate tulemustabelis ja teavet variantide leviku kohta leiab ECDC SARS-CoV-2 variantide tulemustabelist.

(13) Muu teave ja muud näitajad, mis võivad toetada riskihindamist, hõlmavad järgmist: a) andmed SARS-CoV-2 leviku kohta proovikultuuriüritustel; b) andmed SARS-CoV-2 leviku riski kohta täielikult vaktsineeritud üksikisikute puhul, kes kogunevad keskmistel kuni suurtel üritustel, kus on koos segatüüpi või teadmata vaktsineerimisstaatusega isikud, täielikus kooskõlas ELi eraelu puutumatuse ja andmekaitse eeskirjadega; ning c) andmed SARS-CoV-2 nakkusohu kohta vaktsineerimata ja varem nakatunud üksikisikute puhul, kes kogunevad keskmistel kuni suurtel üritustel, kus on koos segatüüpi või teadmata vaktsineerimisstaatusega isikud, järgides täielikult ELi eraelu puutumatuse ja andmekaitse eeskirju.

(14) https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/use-antibody-tests-sars-cov-2-context-digital-green-certificates

(15) Uuringute tulemused, näiteks Berliini Tehnikaülikooli uuring aerosooliosakeste leviku kohta kultuuriüritustel (GCF 2/2021 – ametlik link: http://dx.doi.org/10.14279/depositonce-11401) annavad teadusliku aluse selleks, et julgustada kultuuriüritusi taasalustama. Institut Pasteuri 2020. aasta detsembris avaldatud uurimuses rõhutati, et kultuurisündmustel on viiruse levikus minimaalne roll – sealt sai kahtluste (ei ole tõendatud) kohaselt alguse ainult 2,2 % positiivsetest testitulemustest. Vt tsitaat nimetatud dokumendi leheküljel 7, eelviimane lõik, kättesaadav ainult prantsuse keeles. Kaks peamist näidet turvaliste proovikultuuriürituste kohta: prooviüritus Barcelonas 27. märtsil: https://www.thelancet.com/journals/laninf/article/PIIS1473-3099(21)00268-1/fulltext; kontsert Pariisis Accor Arenal 29. mail (https://www.culturematin.com/publics/securite-accueil/live-le-concert-test-de-l-accor-hotel-arena-s-est-il-bien-passe.html?nl=103306&utm_source=email&utm_id=219248&utm_campaign=newsletter-2021-06-03).

Lisanäiteid võib leida siit: https://creativesunite.eu.

(16) Epidemioloogilist olukorda silmas pidades, ECDC viimane kiire riskihinnang (10. juuni 2021): https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/rapid-risk-assessment-sars-cov-2-circulation-variants-concern

(17) https://osha.europa.eu/et/themes/covid-19-resources-workplace

(18) Suunised COVID-19 vastaste leevendusmeetmete rakendamiseks https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/covid-19-guidelines-non-pharmaceutical-interventions

(19) Kaitsemaskide kasutamine kogukonnas: esimene ajakohastamine – Tõhusus COVID-19 leviku vähendamisel, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus: https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/using-face-masks-community-reducing-covid-19-transmission

(20) Kütte-, ventilatsiooni- ja kliimaseadmed COVID-19 kontekstis: esimene ajakohastamine, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus: https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/heating-ventilation-air-conditioning-systems-covid-19

(21) https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/disinfection-environments-covid-19

(22) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/europe-fit-digital-age/european-industrial-strategy_et. ELi tööstusstrateegias on kultuurisektorit nimetatud üheks 14st tööstusökosüsteemist, mis osaleb kaasavas ja kestlikus taastumises ning ELi majanduse kaksiküleminekus (rohe- ja digipööre).

(23) https://ec.europa.eu/growth/content/new-european-tourism-covid-19-safety-seal-available_en. Uus CENi töörühma kokkulepe turismimajanduse kohta sisaldab ka muuseume, pärandipaiku, öömajandust, etenduskunste ja näituseid käsitlevaid norme.

(24) Sätestades liikmesriigi õiguses isikuandmete töötlemiseks vajaliku õigusliku aluse, mis peab olema kooskõlas liidu andmekaitseõigusega.

(25) ELi digitaalne COVID-tõend – ELi nõukogu (europa.eu)

(26) Re-open EU (europa.eu)

(27) https://culturalgems.jrc.ec.europa.eu

(28) Perform Europe

(29) 2020. aasta ettevalmistav meede „Muusika liigutab Euroopat“: uuenduslik toetuskava kestliku muusikaökosüsteemi jaoks.

(30) Ettevalmistav meede – Alt-üles poliitika arendamine kultuuri ja heaolu tugevdamiseks ELis – Kultuur ja loovus (europa.eu)

(31) Taaste- ja vastupidavusrahastu Euroopa Komisjon (europa.eu)

(32) Ühtekuuluvuspoliitika 2021–2027 – Regionaalpoliitika – Euroopa Komisjon (europa.eu)

(33) Komisjon aitas 2021. aasta jaanuaris toimunud kultuuripärandi täiendavat rahastamist käsitleval seminaril selgitada välja viise, kuidas suurendada kultuuri ja kultuuripärandi rahastamist lisaks avaliku sektori toetustele. Tehti kindlaks ja avaldati üle 100 hea tava. Täiendavat teavet pakuvad kaks ELi rahastatud projekti: „Circular models leveraging investments in cultural heritage adaptive reuse“ (CLIC) (ringmudelid, millega võimendatakse investeeringuid kultuuripärandi kohandatud kujul taaskasutamisse), mida rahastatakse programmist „Horisont 2020“, ja „Financing impact on regional development of cultural heritage valorisation“ (FINCH) (rahastamise mõju kultuuripärandi väärtustamise piirkondlikule arengule), mida rahastatakse programmist „Interreg Europe“. Vt lisateave: https://ec.europa.eu/culture/cultural-heritage/funding-opportunities-cultural-heritage

(34) Oskuste pakt – Tööhõive, sotsiaalküsimused ja sotsiaalne kaasatus – Euroopa Komisjon (europa.eu)

(35) EUR-Lex - 52016DC0381 - ET - EUR-Lex (europa.eu)

(36) DIGITALEUROPE – The voice of digitally transforming industries in Europe.

(37) Koduleht – CHARTER (charter-alliance.eu)

(38) EUR-Lex - 52020XC0320(03) - ET - EUR-Lex (europa.eu)

(39) Ajutise raamistiku alusel vastu võetud otsuste loetelu on kättesaadav aadressil Konkurents – Riigiabi – Riigiabi eeskirjad ja koroonaviirus – Euroopa Komisjon (europa.eu)

(40) Loovisikute ning kultuuri- ja loometöötajate staatus ja töötingimused – Voices of Culture

(41) Valdkondlik sotsiaaldialoog – Tööhõive, sotsiaalküsimused ja sotsiaalne kaasatus – Euroopa Komisjon (europa.eu)

(42) https://ec.europa.eu/culture/sectors/music/music-moves-europe