Eriaruanne ELi välispoliitika 
toetamise eesmärgil 
toimuva piirkondlike 
investeerimisrahastute 
toetusprogrammide ja 
finantseerimisasutuste 
laenude ühendamise 
mõjususET 2014  nr 16
EUROOPA
KONTROLLIKODA
EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2014
ISBN 978-92-9207-021-2
doi:10.2865/85190
© Euroopa Liit, 2014
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
ET 2014  nr 16
Eriaruanne ELi välispoliitika 
toetamise eesmärgil 
toimuva piirkondlike 
investeerimisrahastute 
toetusprogrammide ja 
finantseerimisasutuste 
laenude ühendamise 
mõjusus 
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule )
02
 Sisukord
Punktid
 Sõnaseletused ja lühendid
I–VIII  Kommenteeritud kokkuvõte
1–13 Sissejuhatus
1–4 Väliskoostöö toetuste ja laenude ühendamise potentsiaalne kasu
5–13 ELi ühendamismehhanismid
14–15 Auditi ulatus ja lähenemisviis
16–52 Tähelepanekud
16–37 Piirkondlike investeerimisrahastute ülesehitus on rahuldav ning õigus- ja menetlusraamistik on 
paranemas
17–21 Piirkondlike investeerimisrahastute ülesehitus on rahuldav ning õigus- ja menetlusraamistik on paranemas
22–31 Valitakse sobilikke projekte, kuid komisjoni tehtavas hindamises ei keskenduta piisavalt ELi toetuste 
lisaväärtusele ja suurusele
32–33 Komisjon teeb asjatult suuri ettemakseid
34 Allrahastute puhul olid allutatud laenude andmise kriteeriumid ebamäärased või liiga üldised
35–37 Komisjoni poolt toetuste kasutamise üle tehtav järelevalve oli mahult erinev
38–52 Toetuste ja laenude ühendamise oodatud kasu ei ole veel täiel määral saavutatud
39–42 Toetuse vajalikkus laenu saamise tingimusena oli nähtav ainult poolte uuritud projektide puhul
43–46 Komisjoni potentsiaali osaleda poliitika kujundamises ning mõjutada projektide koostamist ja juhtimist ei 
kasutatud täiel määral ära
47–52 Rahastamisallikate ühendamine tõhustas rahastajatevahelist koordineerimist, kuid ELi rahastamise 
nähtavus on siiani olnud piiratud
03 Sisukord
53–60 Järeldused ja soovitused
 I lisa  Piirkondlike investeerimisrahastute ülemaailmne katvus
 II lisa   Komisjoni poolt kulukohustustega seotud, lepingutega kaetud ja välja makstud 
summad piirkondlike investeerimisrahastute kaupa (seisuga 31.12.2013)
 III lisa   Perioodil 2007–2013 heaks kiidetud projektide arv piirkondlike investeerimisrahastute 
kaupa
 IV lisa   Piirkondlike investeerimisrahastute poolt perioodil 2007–2013 heaks kiidetud 387 
projekti rahastamine
 V lisa   Finantseerimisasutuste poolt perioodil 2007–2013 antud laenud piirkondlike 
investeerimisrahastute kaupa
 VI lisa Valim 15 uuritud ITFi projektist
 VII lisa Valim 15 uuritud NIFi projektist
 VIII lisa  Allrahastute loomise projektide auditivalim
 IX lisa  Punktis 42 viidatud projektid
 Komisjoni vastus
04
 Sõnaseletused  
ja lühendid
AFD : Agence française de développement
AFD on Prantsusmaa riiklik arenguabi finantseerimise asutus, mis võitleb vaesuse vastu ja edendab 
majanduskasvu arengumaades ning Prantsusmaa ülemeredepartemangudes. AFD on Prantsusmaa 
arengukoostöö peamine rakendusasutus.
AIF: Asian Investment Facility  (Aasia investeerimisrahastu)
CIF: Caribbean Investment Facility  (Kariibi investeerimisrahastu)
EAF : European Development Fund  (Euroopa Arengufond)
EAFid on peamised vahendid ELi arengukoostöö abi jagamiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani 
piirkonna (AKV) riikidele ning ülemeremaadele ja -territooriumidele (ÜMT). Partnerlusleping sõlmiti 
2000. aasta 23. juunil Cotonous (Cotonou leping) 20 aastaks ning see moodustab raamistiku Euroopa Liidu 
koostööle nimetatud riikide ja territooriumidega. Leping on suunatud vaesuse vähendamisele ja selle 
lõplikule likvideerimisele.
EBRD : European Bank for Reconstruction and Development  (Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank)
EBRD on Londonis asuv avaliku sektori omandis olev arengupank, mis edendab Kesk- ja Ida -Euroopa, 
Kesk -Aasia ning Vahemere maade lõuna- ja idaosa riikide üleminekut avatud turumajandusele. Selle 
kaudu rahastatakse pankade, tööstusharude ja ettevõtete uusi projekte ning tehakse investeeringuid 
olemasolevatesse ettevõtetesse. EBRD on suunatud erasektorile, kuid koostööd tehakse ka avaliku sektori 
omandis olevate ettevõtetega.
EIP: Euroopa Investeerimispank
EIP on Euroopa Liidu pank. Selle omanikuks on Euroopa Liidu liikmesriigid ja see esindab nende huve 
ning eraldab ELi poliitika elluviimiseks investeerimisprojektidele rahalisi vahendeid, tehes selleks tihedat 
koostööd teiste ELi institutsioonidega. 
ELi delegatsioon : ELi esindab 139 ELi delegatsiooni ja bürood üle kogu maailma. ELi delegatsioonid kuuluvad 
Euroopa Komisjoni struktuuri, kuid teenivad ELi huve tervikuna.
EuropeAid : Arengu ja koostöö peadirektoraat – EuropeAid
IFCA : Investment Facility for Central Asia  (Kesk -Aasia investeerimisrahastu)
IFP: Investment Facility for the Pacific  (Vaikse ookeani piirkonna investeerimisrahastu) 
IMF : International Monetary Fund  (Rahvusvaheline Valuutafond)
ITF: EU‑Africa Infrastructure Trust Fund  (ELi ja Aafrika infrastruktuuri sihtfond) 
KfW : Kreditanstalt für Wiederaufbau
KfW on Frankfurdis asuv Saksamaa Liitvabariigi arengupank. Panga arenguabi osakond esindab valitsuse 
nimel Saksamaad rahalises arengukoostöös.
LAIF : Latin American Investment Facility  (Ladina -Ameerika investeerimisrahastu) 
05 Sõnaseletused ja lühendid 
MRI : Mutual Reliance Initiative  (vastastikuse usalduse algatus)
MRI on 2009. aastal AFD, EIP ja KfW poolt asutatud ametlik võrgustik, mille eesmärk on suurendada 
arenguprojektide kaasrahastamise mõjusust. Võrgustiku kaudu delegeeritakse enamik ülesannetest 
tehingu põhirahastajale ja tunnustatakse vastastikku menetlusi.
NIF: Neighbourhood Investment Facility  (naabruspoliitika rahastamisvahend) 
ROM : Results Oriented Monitoring  (tulemuspõhine järelevalve)
Tulemuspõhine järelevalvesüsteem on projektide ja programmide kontrollimisvahend, mille abil saadakse 
soovitusi programmide täiustamiseks. 
Sooduslaen : sooduslaen on laen, mille tingimused on oluliselt soodsamad kui turutingimustel antavatel laenudel. 
IMF arvutab soodustustaset laenu nominaalväärtuse ja edaspidi laenaja poolt tehtavate võlateenindusmaksete 
diskonteeritud summa vahena, mida väljendatakse protsendina laenu nominaalväärtusest.
WBIF : Western Balkans Investment Framework  (Lääne -Balkani investeerimiskeskkond)
06
 Kommenteeritud 
kokkuvõte
I
Ühendamismehhanismide abil ühendatakse finantsee -
rimisasutuste laene1 toetustega. Ühendamine annab 
toetuste rahastajatele võimaluse võimendada oma 
liiduväliseid koostöövahendeid finantseerimisasu -
tuste laenude kaasamise abil. Samuti võimaldab see 
neil mõjutada poliitika kujundamist ja/või projektide 
koostamis- ja juhtimisviisi. Lisaks võib laenude ja toe -
tuste ühendamine edendada arenguabi sidusrühmade 
vahelist koostööd ja suurendada abi nähtavust.
II
Komisjon ja liikmesriigid on alates 2007. aastast loonud 
kaheksa piirkondlikku investeerimisrahastut, mis 
hõlmavad tervet komisjoni väliskoostöö valdkonda. 
EL eraldas perioodil 2007–2013 nimetatud rahastutele 
2,106  miljardit  eurot. Arengu rahastamise institut -
sioonid valivad projektid ja taotlevad toetusi, mille 
kiidavad heaks täitevorganid, mis koosnevad komisjo -
nist, liikmesriikidest ja muudest rahastajatest. Finant -
seerimisasutused tellivad enamiku tehnilisest abist ja 
teevad projektide üle järelevalvet.
III
Kontrollikoja auditis uuriti piirkondlikke investeeri -
misrahastuid nende asutamisest alates. Esmajoones 
hindas kontrollikoda piirkondlike investeerimisra -
hastute toetuste ühendamist finantseerimisasutuste 
laenudega. Auditis keskenduti piirkondlike investeeri -
misrahastute loomisele ja juhtimisele ning uuriti, mil 
määral saavutati ühendamise kavandatud tulemused. 
Audititöö sisaldas analüütilist kontrolli, intervjuusid 
komisjoni töötajatega, 40 ELi delegatsioonile saadetud 
küsimustikku (millele vastas 22), nelja peamise finant -
seerimisasutuse külastamist ja 30st projektidele antud 
toetusest koosneva valimi uurimist.
1 Lisaks toetustele eksisteerib väiksemal määral ka teisi, toetust 
mittehõlmavaid rahastamisviise.IV
Kontrollikoda leiab, et ELi välispoliitika toetamise 
eesmärgil toimuv piirkondlike investeerimisrahastute 
toetuste ühendamine finantseerimisasutuste laenu -
dega on üldiselt olnud mõjus. Piirkondlikud inves -
teerimisrahastud olid loodud nõuetekohaselt, kuid 
ühendamisest saadav potentsiaalne kasu ei materia -
liseerunud täiel määral, kuna komisjonipoolne juhti -
mine oli puudulik.
V
Liikmesriigid ja komisjon on taganud piirkondlike 
investeerimisrahastute nõuetekohase loomise ja sta -
biilse toimimise. Laene andsid põhiliselt neli Euroopa 
finantseerimisasutust, kes valisid selleks kvalifitseeru -
vad investeeringud. Viimase seitsme aasta jooksul on 
nimetatud asutused valinud küllalt projekte selleks, et 
kasutada ära kogu olemasolev raha.
VI
Kontrollikoda uuris 30 projekti ning leidis, et need kõik 
olid vastavates piirkondades ja riikides asjakohased. 
Komisjonipoolne heakskiitmine ei olnud aga põh -
jalik ning teataval tasandil tehtud toetuste andmise 
otsused ei olnud sageli veenvalt põhjendatud. Samuti 
puudusid suunised kriteeriumide kohta, mida komis -
jon peaks oma otsustusprotsessis kasutama. Pärast 
toetuste heakskiitmist tehtud ettemaksed olid liiga 
suured. Komisjoni tehtav järelevalve ei taganud seda, 
et toetused oleksid alati andnud lisaväärtust.
Kommenteeritud kokkuvõte 07
VII
Piirkondlike investeerimisrahastutega anti arengupart -
neritele platvorm tihedaks koostööks ja väga suurte 
projektide elluviimiseks, mida oleks olnud muul viisil 
keeruline rahastada. Laenudega ühendatavate toe -
tuste andmise otsuste põhjendused olid selged osal 
juhtudel, eriti nendel, mille puhul tuli täita soodus -
tuste saamiseks seatud tingimusi. Muudel juhtudel 
(umbes 50% uuritud juhtudest) need selged ei olnud. 
Komisjon ei kasutanud optimaalselt ära võimalust 
mõjutada positiivselt projektide ülesehitust või vald -
konna poliitikat laiemalt. ELi toetuste nähtavus on 
siiani olnud piiratud, kuigi komisjon on alustanud selle 
probleemi lahendamist.
VIII
Kontrollikoda esitab komisjonile mitu soovitust selle 
kohta, kuidas piirkondlike investeerimisrahastute 
mõjusust suurendada. Soovitused puudutavad projek -
tivalikut ja toetuste heakskiitmist, vahendite eralda -
mist, järelevalvet ELi toetuste rakendamise üle ning ELi 
abi nähtavuse suurendamist.
08
 Sissejuhatus
Väliskoostöö toetuste ja 
laenude ühendamise 
potentsiaalne kasu
01 
Ühendamismehhanismide abil kom -
bineeritakse finantseerimisasutuste 
laenud2 toetustega. Toetusi on erine -
vaid, kuid ELi ja arengumaade koostöö 
puhul on kõige tavalisemad toetus -
vormid otseinvesteeringute toetu -
sed, intressitoetused, tehniline abi ja 
laenutagatiskavad.
02 
Ühendamismehhanismide põhiees -
märk on võimendada väliskoostöö 
vahendeid finantseerimisasutuste 
laenude kaasamise abil. Ühendamise -
ga püütakse eelkõige käsitleda mit -
teoptimaalseid investeerimisolukordi 
tegevusvaldkondade või taristu puhul, 
mis võiksid olla elujõulised, kuid ei saa 
turutingimistel piisavalt rahastamist. 
Peamised põhjused, miks projektidele 
ei suudeta üldistel turutingimustel 
rahastajaid leida, on järgmised:
a) projektid ei ole piisavalt kasumli -
kud, kuid neist saadav majanduslik, 
keskkonnaalane ja/või sotsiaalne 
kasu on suur;b) projektid on liiga riskantsed;
c) projektid asuvad suure võla -
koormusega riikides, mille puhul 
kehtivad Rahvusvahelise Valuuta -
fondi (IMF) laenutingimused (vt 
1. selgitus ).
03 
Lisaks finantseerimisasutuste antavate 
laenude kaasamisele annab ühenda -
mine toetuste rahastajale võimaluse 
osaleda poliitika kujundamises või 
mõjutada projektide ülesehitust ja juh -
timist. Nii võidakse näiteks vähendada 
projektide negatiivseid välistegureid 
(nt keskkonda või ühiskonda kahjusta -
vad mõjud) või eraldada täiendavaid 
vahendeid projektiga seotud konk -
reetsetele eesmärkidele (nt haldus- või 
tehnilise suutlikkuse arendamine).2 Lisaks toetustele on väiksemal 
määral olemas ka teisi, toetust 
mittehõlmavaid 
rahastamisviise.
IMFi laenutingimused suure võlakoormusega riikidele
IMFi nõuete kohaselt peavad suure võlakoormusega riigid võtma ainult selliseid laene, mille tingimused on 
turutingimustel antavatest laenudest oluliselt soodsamad. Selliseid laene nimetatakse sooduslaenudeks. IMF 
nõuab suure võlakoormusega riikide puhul vähemalt 35% soodustust.1. selgitus
09 Sissejuhatus
04 
Ühendamise kasutamine pakub ka tei -
si, üldisemaid potentsiaalseid hüvesid:
a) edendatakse sidusrühmadeva -
helist koostööd arenguabi vald -
konnas. Ühendamismehhanisme 
luuakse eelkõige partnerluses 
Euroopa finantseerimisasutustega 
ning saadakse seeläbi kasu nende 
eriteadmistest. Tihedama koostöö 
tulemusel võidakse saavutada ka 
suurem läbipaistvus, mastaabisääst 
ja väiksemad tehingukulud part -
nerriigi jaoks. Samuti võimaldab 
see ellu viia projekte, mille rahas -
tamiseks vajatakse mitut rahastajat 
või finantseerimisasutust;
b) suurendatakse toetusesaajate ja 
üldsuse teadlikkust selle kohta, et 
investeeringuid finantseeritakse 
rahastajate abiga. Erinevate rahas -
tajate ja finantseerimisasutuste 
vahendite ühendamine on üks 
võimalus, kuidas saavutada toe -
tuste nähtavuse loomiseks vajalik 
kriitiline mass.ELi 
ühendamismehhanismid
05 
Intressitoetusi on komisjon jaganud 
juba pikka aega. Komisjon ja liikmes -
riigid on aga hiljuti loonud erimehha -
nismid, mis kiirendavad ühendamise 
kasutamist. Komisjon on alates 2007. 
aastast loonud kaheksa piirkondlikku 
investeerimisrahastut, mis hõlmavad 
tervet komisjoni väliskoostöö valdkon -
da (vt I lisa ). Need rahastud ühenda -
vad Euroopa Arengufondidest ja ELi 
üldeelarvest rahastatavaid toetused 
laenudega, mida annavad põhiliselt 
Euroopa arengukoostöö finantseeri -
misasutused. Mõnel juhul maksavad 
otsetoetusi ka ELi liikmesriigid.
06 
Piirkondlikel investeerimisrahastutel 
on kolmeastmeline juhtimisstruktuur3:
a) strateegiline organ4, mis vastutab 
rahastamisvahendi üldstrateegia 
väljatöötamise eest;
b) täitevorgan5, mis koosneb komis -
jonist, liikmesriikidest ja muudest 
rahastajatest ning vastutab üksik -
toetuste heakskiitmise eest;
c) tehniline organ6, mis koosneb fi -
nantseerimisasutustest ja komisjo -
nist ning määrab kindlaks projek -
tide ühise raamistiku ja valib välja 
täitevorganile esitatavad projektid.3 Lääne -Balkani 
investeerimiskeskkond on 
erand, kuna seda juhivad 
juhtkomitee ja projekti 
rahastajate rühm.
4 Nimetatakse 
„strateegianõukoguks” või 
„juhtkomiteeks”.
5 Nimetatakse 
„tegevjuhatuseks” või 
„täitevkomiteeks”.
6 Nimetatakse „projekti 
rahastajate rühmaks” või 
„finantseerimisasutuste 
rühmaks”.
10 Sissejuhatus
07 
Pärast konsulteerimist asjaomas(t)e 
partnerriigi/partnerriikidega esitavad 
finantseerimisasutused projektiettepa -
nekud7. Projektide väljatöötamist juhi -
vad finantseerimisasutused. Viimased 
leiavad ja valivad oma finantshindami -
se kriteeriumide põhjal projektid ning 
märgivad toetusetaotlusse taotletava 
toetuse liigi ja summa. Projekti välja -
töötamise protsess hõlmab koostööd 
komisjoniga, eriti tehniliste asutuste ja 
ELi delegatsioonidega. Projekti juhtiv 
finantseerimisasutus teeb projekti 
rakendamise üle järelevalvet ja annab 
selle edenemise kohta aru. Juhtival 
finantseerimisasutusel on õigus saada 
projektide elluviimise juhtimise eest 
tasu.
08 
ELi ja Aafrika infrastruktuuri siht -
fond (ITF) on ainus fondina tegutsev 
piirkondlik investeerimisrahastu, mille 
varahaldur on Euroopa Investeeri -
mispank (EIP). Muude piirkondlike 
investeerimisrahastute puhul suunab 
enamikul juhtudest komisjon juhtiva 
finantseerimisasutuse kaudu lõplikele 
toetusesaajatele toetusi. Toetusesaajad 
vastutavad ise aluseks olevate lepingu -
te sõlmimise ja täitmise eest. Finant -
seerimisasutused vastutavad aga 
tehnilise abi rakendamise ja ühenda -
misprojektide elluviimise üle tehtava 
järelevalve eest. Igal piirkondlikul 
investeerimisrahastul on oma sekreta -
riaat, mis toetab täitevorganeid. Sekre -
tariaaditeenust pakub komisjon8 (välja 
arvatud ITFi puhul, mille sekretariaati 
haldab EIP).09 
On olemas ka muid ELi ühendamis -
mehhanisme. Peamine näide on 
2003. aastal Cotonou lepinguga 20 
aastaks loodud investeerimisrahastu. 
Piirkondlike investeerimisrahastute 
hulka mittekuuluvate ühendamismeh -
hanismide näiteid on veel: Euroopa 
– Vahemere piirkonna investeerimis- ja 
partnerlusrahastu (FEMIP) ja Ülemaa -
ilmse Energiatõhususe ja Taastuvener -
gia Fond (GEEREF).
10 
ELi poolt piirkondlikele investeerimis -
rahastutele perioodil 2007–2013 antud 
toetuste summa oli 2,106  miljardit  eu-
rot (vt II lisa ). 2013. aasta lõpuks oli 
komisjon väljastanud juba 1,205  mil -
jardit  eurot. Piirkondlike investeeri -
misrahastute täitevorganid olid heaks 
kiitnud 387 projekti (vt III lisa ), mille 
raames antavate toetuste kogusumma 
oli 2,346  miljardit  eurot (vt IV lisa ). 
Koos toetustega väljastatud laenude 
kogusumma oli 22,152  miljardit  eurot. 
Siiani ei ole ühelgi laenul makseviivitu -
si esinenud.
11 
Toetatud projektid on põhiliselt 
avaliku sektori investeerimispro -
jektid. Rahastamise sihtvaldkonnad 
on iga rahastu puhul erinevad, kuid 
kõige rohkem vahendeid eraldatakse 
transpordi ja energeetika valdkon -
dadele9. Projektide suurus on erinev, 
alates suhteliselt väikestest (maksumus 
alates 0,3  miljonist  eurost) kuni üle ühe 
miljardi euro maksvate projektideni. 
Enamikul juhtudest on kaasatud mitu 
finantseerimisasutust. Teatud juhtudel 
ei eralda piirkondlikud investeerimis -
rahastud vahendeid üksikule inves -
teerimisprojektile, vaid mõnele muule 
rahastule või fondile. Selliste allra -
hastute puhul valivad finantseerimis -
asutused rahastamiseks allmeetmeid, 
mille raames kaasatakse kohalikke 
rahastamispartnereid.7 Lääne -Balkani 
investeerimiskeskkonna 
toetusi taotlevad põhiliselt 
partnerriigid.
8 Arengu ja koostöö 
peadirektoraat (EuropeAid); 
välja arvatud Lääne -Balkani 
investeerimiskeskkond, mille 
sekretariaat on laienemise 
peadirektoraadis.
9 Umbes 55%.
11 Sissejuhatus
12 
Piirkondlikes investeerimisrahastutes 
algusest peale tegutsenud neli põ -
hilist finantseerimisasutust10 o n  E I P, 
Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Aren -
gupank (EBRD), Agence Française de 
Développement  (AFD) ja Kreditanstalt 
für Wiederaufbau  (KfW). V lisa  sisal -
dab ülevaadet laenusummadest, mis 
nimetatud finantsasutused perioodil 
2007–2013 kõnealustest rahastutest 
toetust saanud 387 projekti puhul 
heaks on kiitnud.
13 
2012. aasta detsembris käivitas ko -
misjon ELi platvormi väliskoostöö 
rahastamisvahendite ühendamiseks, 
et uurida, kuidas parandada piirkond -
like investeerimisrahastute kvaliteeti 
ja tõhusust. Tegevus jätkub ja selle 
abil loodetakse koostada soovituste ja 
suuniste kogum väliskoostöö vahendi -
te ühendamise kasutamise kohta ning 
selle kohta, kuidas mobiliseerida täien -
davaid avaliku ja erasektori vahendeid, 
et suurendada ELi väliskoostöö ja 
arengupoliitika mõju.10 Muud toetuskõlblikud 
finantseerimisasutused on 
Agencia Española de 
Cooperación Internacional 
para el Desarrollo (AECID), 
Aafrika Arengupank (AfDB), 
Arengumaade Belgia 
Investeerimisfond (BIO), Kariibi 
Arengupank (CDB), Euroopa 
Nõukogu Arengupank (CEB), 
Companía Española de 
Financiación al Desarrollo 
(COFIDES), Soome 
tööstuskoostöö rahastu 
(FINNFUND), Ameerika Riikide 
Arengupank (IADB, LAIFi 
vaatleja), Luksemburgi 
arenguamet (Lux -Dev), Nordic 
Investment Bank (NIB), Private 
Infrastructure Development 
Group (PIDG), Österreichische 
Entwicklungsbank AG (OeEB), 
Società Italiana per le Imprese 
all’Estero (SIMEST), Sociedade 
para o Financiamento do 
Desenvolvimento (SOFID).
12
 Auditi ulatus ja 
lähenemisviis
14 
Kontrollikoda keskendus ELi välispo -
liitika toetamise eesmärgil toimuva 
piirkondlike investeerimisrahastute 
toetuste ja finantseerimisasutuste lae -
nude ühendamise mõjususe hindami -
sel kahele küsimusele:
a) Kas piirkondlike investeerimisra -
hastute ülesehitus ja haldamine on 
olnud hea?
b) Kas ühendamine on toonud ooda -
tud kasu?
15 
Kõnealune audit, mis oli kontrollikoja 
esimene selle valdkonna audit, toimus 
ajavahemikus mai–detsember 2013 
ning selle käigus uuriti piirkondlike 
investeerimisrahastute tegevust alates 
nende asutamisest. Kontrollikoja 
auditis keskenduti ELi rahaeraldistele 
ja komisjoni rollile. Audititöö sisaldas 
analüütilist kontrolli, intervjuusid 
komisjoni töötajatega, 40 ELi delegat -
sioonile saadetud küsimustikku11, nelja 
peamise finantseerimisasutuse külas -
tamist ja projektide valimi põhjalikku 
läbivaatamist. Valim12 hõlmas 15 ITFist 
toetusi saanud projekti (vt VI lisa ) ja 15 
naabruspoliitika rahastamisvahendist 
toetusi saanud projekti (vt VII lisa ). 
Need kaks piirkondlikku investeerimis -
vahendit hõlmavad nii EAFi kui ELi üld -
eelarvet ning moodustavad üle 70% 
piirkondlike investeerimisrahastute 
poolt 2013. aasta lõpuks heakskiidetud 
toetustest. Tegemist on ka kõige vane -
mate investeerimisrahastutega, kelle 
projektid on seetõttu kõige kaugemale 
edenenud. Nende erilisest ülesehitu -
sest tulenevalt uuriti auditi käigus veel 
lisaks kaheksat allrahastute raames 
teostatud projekti (vt punkt 11), mille 
rahastamiseks kaasati kohalikke finant -
seerimisasutusi (vt VIII lisa ).11 Küsimustikule vastas 22 ELi 
delegatsiooni.
12 Kontrollikoda valis projektid 
rahaühiku järgi moodustatud 
juhuvalimi abil.
13
 Tähelepanekud
Piirkondlikud investeeri -
misrahastud on loodud 
nõuetekohaselt, kuid 
komisjonipoolset halda -
mist pärsivad ikka veel 
puudused
16 
Kontrollikoda uuris, kas piirkondlike in -
vesteerimisrahastute üldine ülesehitus 
ja menetlusraamistik olid asjakohased. 
Auditis keskenduti ka toetusetaotlus -
te hindamismenetlusele, projektide 
valiku põhjendustele ning toetuste 
liigi ja suuruse asjakohasusele. Auditi 
käigus uuriti veel toetuste kasutamist 
ja projektide järelevalvet.
Piirkondlike investeerimisra -
hastute ülesehitus on rahul -
dav ning õigus- ja menetlus -
raamistik on paranemas
17 
Kaheksa erineva piirkondliku investee -
rimisrahastu kasutamine ühe ülemaa -
ilmse investeerimisrahastu asemel on 
asjakohane, kuna:
a) rahastutel on erinevad struktuurid 
erinevate rahastajate pakutava 
rahastamise ühendamisel ja selle 
projektidele suunamisel;
b) EL rahastab geograafilisi investee -
rimisrahastuid erinevatest rahasta -
misvahenditest, millel on erinevad 
õiguslikud alused;c) komisjoni ja finantseerimisasutuste 
sisene vastutusvaldkondade jaotus 
on geograafiline;
d) erinevates juhtimisorganites 
esindatud pooled (vt punkt 6) on 
piirkonniti erinevad.
18 
Kõikide piirkondlike investeerimisra -
hastute eesmärgid ja prioriteetsed 
valdkonnad vastavad ELi üldistele 
poliitikaeesmärkidele. ITFi puhul olid 
toetuskõlblikud ainult piirkondlikku 
mõõdet omavad projektid, mis vähen -
das ühendamise kasutamise võimalusi.
19 
Finantsmäärusega13 võeti hiljuti kasu -
tusele ühendamismehhanismide eri -
eeskirjad14. Need 2014. aastal kehtima 
hakanud eeskirjad parandavad oluliselt 
õigusraamistikku mõistete ja põhimõ -
tete määratlemise, ühendamiseks ka -
sutatavate juhtimisviiside lihtsustamise 
ja õigusliku aluse loomisega uuendusli -
ke rahastamisvahendite kasutamiseks. 
Komisjon tegeleb praegu raamistiku 
edasiarendamisega ning koostab sel 
eesmärgil piirkondlike investeerimisra -
hastute juhtimise suuniseid15.
20 
Kuigi komisjoni tegevus on selles vallas 
mõnevõrra paranenud, algatasid pro -
jekte üldiselt finantseerimisasutused 
ning komisjon tegeles üksnes nimeta -
tud ettepanekute ja hilisemate toetu -
setaotluste läbivaatamisega, üritamata 
aktiivselt projekte leida.13 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 25. oktoobri 
2012. aasta määrus (EL, 
Euratom) nr 966/2012, mis 
käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju 
ning millega muudetakse 
nõukogu määrust (EÜ, 
Euratom) nr 1605/2002 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).
14 Lisati uus, VIII 
jaotis  – Finantsinstrumendid.
15 Praktilised suunised, mis on 
partnerriikidele selgitanud 
Lääne -Balkani 
investeerimiskeskkonna 
projektitaotluste ja projektide 
esitamisega seotud tingimusi, 
on olemas alates 2012. aastast.
14 Tähelepanekud
21 
ITFi sekretariaati haldab EIP (vt punkt 
8). Arvestades asjaolu, et EIP on pro -
jekti rahastaja ja jättes kõrvale tõsiasja, 
et sekretariaati ümbritseb igast küljest 
EIP pangandustegevus, tuleks seda 
teemat käsitleda.
Valitakse sobilikke projekte, 
kuid komisjoni tehtavas hin -
damises ei keskenduta piisa -
valt ELi toetuste lisaväärtu -
sele ja suurusele
Toetatavate projektide valimine
22 
Projektide leidmise ja valiku protsess 
võimaldas esitada piisaval määral toe -
tusetaotlusi, et ettenähtud vahendid 
kavandatud ajavahemikul kulukohus -
tustega siduda. Heakskiidetud projek -
tid vastasid asjaomaste piirkondade ja 
riikide arenguvajadustele.23 
Piirkondlikust investeerimisrahastust 
toetuse taotlemiseks peavad finant -
seerimisasutused esitama toetuse 
taotlusvormi16. Kuigi taotlusvormid 
muutusid aja jooksul pikemaks ja 
üksikasjalikumaks, oli finantseerimis -
asutuste poolt enne toetuse heaks -
kiitmist esitatud teave liiga üldine, 
võimaldamaks piirkondlike investeeri -
misasutuste täitevorganitel asjakoha -
seid otsuseid teha. Laenutingimuste, 
soodustustaseme (vt 1. selgitus ) ja 
elujõulisuse (vt 2. selgitus ) kohta puu -
dusid kvantifitseeritud andmed. Lisaks 
ei olnud toetuste oodatav lisaväärtus 
hästi sõnastatud, struktureeritud ega 
kvantifitseeritud.16 EuropeAidi poolt hallatavate 
geograafiliste 
investeerimisrahastute puhul 
„standardne projekti 
esitamisvorm”, Lääne -Balkani 
investeerimiskeskkonna puhul 
„projektitoetuse taotlusvorm” 
ja ITFi puhul „esileht”.
ITFi projekt  – elektrienergia alased rekonstrueerimistööd Beninis ja Togos
Projekt puudutas elektrienergia ülekandeliinide ja elektrialajaamade ehitamist ning renoveerimist kogusum -
mas 85,7 miljonit eurot. Projekti eesmärk oli parandada elektriga varustatuse usaldusväärsust ja tõhusust Be -
ninis ja Togos. ITF eraldas intressitoetust summas 12,25 miljonit eurot, mis võimaldas täita IMFi poolt nõutava 
35% soodustuse nõude (vt 1. selgitus ).
Finantseerimisasutused esitasid ebapiisavat teavet
Finantseerimisasutuste esitatud toetuse taotlusvorm ei sisalda arvnäitajaid projekti rahalise ja majandusliku 
elujõulisuse, soodustuse määra ega projekti vastavuse kohta riikide vajadustele, kuigi kõik need andmed olid 
finantseerimisasutuste dokumentides olemas. Lisaks ei täpsustatud taotlusvormis ITFi toetuse oodatavat lisa -
väärtust. Ilma selle teabeta ei olnud komisjonil võimalik toetusetaotlust asjakohaselt hinnata.2. selgitus
15 Tähelepanekud
17 Selle arvutamiseks vajalik 
teave ei olnud teiste 
piirkondlike 
investeerimisrahastute puhul 
kättesaadav.
18 Finantseerimisasutustele on 
siiski antud võimalus taotleda 
täitevkomiteelt nn 
põhimõttelist heakskiitu.24 
Põhjus, miks finantseerimisasutused 
esitasid piiratud määral teavet, peitus 
asjaolus, et projektid olid toetuse -
taotluse esitamise hetkel sageli alles 
algstaadiumis. Finantseerimisasutused 
teevad laenu andmise kohta otsuse 
hilisemas staadiumis, st pärast teosta -
tavusuuringut. Seega põhinesid nende 
otsused võrreldes toetusetaotluste 
hindamise ajal komisjoni käsutuses 
olnud andmetega paremal, üksikasjali -
kumal teabel.
25 
Kuigi kõnealuse teema kohta puudu -
vad konkreetsed suunised, on komis -
jon toetusetaotluste läbivaatamist aja 
jooksul täiustanud. Läbivaatamised 
põhinevad aga siiani suures osas toe -
tuse taotlusvormil esitatud teabel ning 
piirduvad seetõttu nimetatud teabe -
ga. Uuritud projektide puhul pöörati 
läbivaatamise käigus vähest tähelepa -
nu soodustuse määrale, võlataseme 
jätkusuutlikkusele, toetuse summale ja 
majanduslikule elujõulisusele. Komis -
jon ei ole kehtestanud majandusliku 
elujõulisuse kriteeriume. Tegelikku -
ses ei ole komisjonil selgeid eeskirju 
või suuniseid selle kohta, millist liiki 
arenguinvesteeringuid peaks rahasta -
tama toetuste, laenude või nende kahe 
kombinatsiooniga.
26 
Komisjoni läbivaatamistesse kaasati 
järk-järgult asjaomaseid ELi dele -
gatsioone, konsulteerides nendega 
toetusetaotluste hindamise käigus. 
Kontrollikoja poolt uuritud projektid 
ja delegatsioonide töötajatega läbi vii -
dud intervjuud näitasid, et kaasamine 
ei olnud ikka veel piisav, eriti projek -
tide leidmise staadiumis. Ainult 59% 
22st kontrollikoja küsimustikule vasta -
nud ELi delegatsioonist märkis, et oli 
ühendamisprojektide leidmise protses -
si kaasatud. See piiras delegatsioonide 
seotust projektidega. Siiski palus ko -
misjon pärast finantseerimisasutustelt toetusetaotluste saamist enamikul 
juhtudel delegatsioonidel esitada oma 
arvamus nende riigis valituks osutu -
nud projektide kohta.
27 
Keskmiselt kulus projekti esitamisest 
kuni lõpliku heakskiitmiseni 215 päeva 
ITFi puhul, 257 päeva LAIFi puhul ja 
290 päeva NIFi puhul17. LAIFi ja NIFi 
puhul tuli iga projekt nii tehnilisel kui 
juhtkonna tasandil esialgselt ja lõpli -
kult heaks kiita, mis oli aeganõudev. 
Kõnealune protsess oli mõnevõrra liht -
sam ITFi puhul, kus ei nõutud esialgset 
heakskiitmist18.
Toetuse liigi ja suuruse 
määramine
28 
Valitud toetuse liigid (vt punkt 1) olid 
nendega eeldatavalt saavutatava 
lisaväärtuse seisukohalt asjakohased. 
Intressitoetusi pakkus üksnes ITF; 
muud piirkondlikud investeerimisra -
hastud seda ei teinud, kuigi see oli 
nende õigus- ja lepingulises raamisti -
kus lubatud.
16 Tähelepanekud
19 Kontrollikoda on seda juba 
täheldanud oma eriaruande  
nr 3/1999, mis käsitleb 
intressitoetuste 
komisjonipoolset haldamist ja 
kontrolli (EÜT C 217, 29.7.1999, 
lk 1), punktis 3.2.29 
Kontrollikoja uuritud 30 toetusest 11 
juhul oli eesmärk tagada, et laenu 
puhul oleks täidetud IMFi nõutav mini -
maalne 35% soodustus (vt 1. selgitus ). 
Nimetatud 11 toetusest seitsme puhul 
ei olnud kontrollikojal võimalik ko -
misjonilt või finantseerimisasutustelt 
saada tõendeid selle kohta, et soodus -
tus ei olnud suurem kui IMFi tingimuse 
täitmiseks vajalik. Ühel juhul ületas 
soodustus 35% miinimumi, ilma et 
komisjoni oleks sellest teavitatud.
30 
Puudusid kriteeriumid nende toetuste 
suuruse kindlaksmääramiseks, mille 
põhieesmärk ei olnud IMFi tingimuste 
täitmine. Uuritud juhtudel jäi summa -
de suuruse kindlaksmääramise alus 
sageli selgusetuks. Lisaks ei pidanud 
komisjon vajalikuks finantseerimisasu -
tuste poolt taotletud toetussummade 
arvutamist rangelt kontrollida.
31 
Teoreetiliselt võiksid finantseeri -
misasutused kehtestada tavalisest 
kõrgema intressimäära ning teha see 
finantspaketile lisatud toetuse abil toe -
tusesaajale vastuvõetavaks. Selle taga -
järjel tekib oht, et toetuse eeldatavat 
kasu ei anta täiel määral toetusesaajale 
edasi. Kuigi avaliku sektori arenguabi 
finantseerimisasutused vastutavad 
kõige sobivamate rahastamistingimus -
te pakkumise eest, ei saa ei komisjon 
ega kontrollikoda välistada, et see oht 
ka tõeks saab, kuna neil puuduvad 
intressimäärade kehtestamisega seo -
tud konfidentsiaalsuse tõttu vahendid 
selle kontrollimiseks19.Komisjon teeb asjatult suuri 
ettemakseid
32 
Pärast toetuste heakskiitmist ja lepin -
gute sõlmimist tehti märkimisväärselt 
suuri ettemakseid. Komisjon tegi 
vahendid kättesaadavaks ja kandis 
need üle enne, kui neid vaja oli. Toe -
tusesaajad kasutasid neid vahendeid 
aeglaselt, kuna projekti loomine ning 
vajalike teenuste ja ehitustöödega seo -
tud lepingute sõlmimine ning projekti 
elluviimine oli aeganõudev. Seepärast 
olid ülekantud vahendid pikka aega 
kasutamata, mis on vastuolus usaldus -
väärse finantsjuhtimise põhimõttega 
(vt 3. selgitus ). Sellest tulenevalt ei 
kajasta eelarvetulem rahastute tegelik -
ku põhitegevust.
33 
ITFi puhul teeb komisjon fondile 
ülekandeid ning seejärel maksab 
fondi haldaja  – EIP  – fondist toetused 
juhtivale finantseerimisasutusele. ITFi 
juhatus kiidab heaks toetuste kogu -
summa, mis ei ületa fondi käsutuses 
olevaid rahalisi vahendeid. Sellise 
kaalutletud lähenemisega kindlustab 
ITF, et suudab enda võetud kohustused 
täita. Kuna projekti tegeliku elluviimise 
käivitumine on aeganõudev, teeb toe -
tusesaaja vajalikud maksed alles mõni 
aasta hiljem. Selle tagajärjel püsib suur 
rahasumma mitu aastat fondi panga -
kontol puutumatuna (vt joonis ).
17 Tähelepanekud JoonisITFi rahavoogude liikumised
Allikas:  ITFi sekretariaat.NIFi projekt – Tunise kiirraudteevõrgustiku teine etapp
Selle 550 miljonit eurot maksva projekti abil rahastatakse Tunise uue linnaliinide kiirraudteevõrgu kahe uue 
liini prioriteetsete osade ehitust. NIFi toetusega summas 28  miljonit  eurot antakse hankijale ja järelevalvajale 
tehnilist abi.
NIFi toetuse asjatult suur ettemakse
2010. aastal kandis komisjon kogu toetussumma toetusesaajale üle. Finantseerimisasutused maksid laenu välja 
alles siis, kui toetusesaaja neid vajas. Kuna projekti elluviimisel esines olulisi viivitusi, tehti esimene laenu -
väljamakse alles 2013. aastal. Viivituste tõttu jäi NIFi toetusest 24,5  miljonit  eurot enam kui kolmeks aastaks 
kasutamata.3. selgitus
0100200300400500600700
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Kassas olev raha(miljonites eurodes)
Kumulatiivne raha sissevool
Kumulatiivne raha väljavool
18 Tähelepanekud
Allrahastute puhul olid nn 
all-laenude andmise kritee -
riumid ebamäärased või liiga 
laiad
34 
Kontrollikoja poolt uuritud (vt VIII lisa ) 
kaheksa allrahastu (vt punkt 11) puhul 
ei sätestatud, et allrahastu poolt rahas -
tatavad tegevused peaks komisjon eel -
nevalt ükshaaval heaks kiitma, ning ai -
nult ühel juhul oli finantseerimisasutus need heaks kiitnud. Samas olid nn 
all-laenude saamiseks toetuskõlblike 
tegevuste valikukriteeriumid enami -
kul juhtudest ebamäärased või liiga 
laiad20, ning puudusid viited asjaomas -
tele valdkondadele ja prioriteetidele. 
Komisjonil ei olnud seetõttu kindlust, 
et kulutused oleksid olnud kooskõlas 
ELi prioriteetidega (vt 4. selgitus ).20 Välja arvatud geotermilise ohu 
vähendamise rahastu.
NIFi projekt  – VKEde rahastamisvahend
VKEde rahastamisvahend, mille raames antavate toetuste kogusumma oli 150  miljonit  eurot, sisaldas kahte 
toodet. Ühega anti tehnilist abi kohalikest partneritest finantseerimisasutustele ja võimaldati laenuportfellide 
kahjumiriski jagamist. Teisega anti tehnilist abi ja intressivabasid laene, et vähendada intressimäärasid ja luua 
kahjumi-/riskijagamise puhver. NIFi toetus sellele projektile oli 15 miljonit eurot.
Allrahastust rahastatavate tegevuste valikukriteeriumid olid liiga üldised
Finantseerimisasutuste koostatud toetuse taotlusvormis ei märgitud selgelt, millisel tasemel tuleb nn all -lae-
nudele heakskiit anda. Samuti ei täpsustatud, mille eest põhirahastaja hindamis- ja valikuprotsessis vastutama 
peab. Valikuprotsessis ei võetud arvesse ELi prioriteete, kuna rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid võimaldasid 
investeerida kõikides valdkondades. Lisaks sellele ei olnud projekti järelkontrolli puudutavaid aruandlusnõu -
deid selgelt määratletud.4. selgitus
Komisjoni poolt toetuste 
kasutamise üle tehtav järele -
valve oli mahult erinev
35 
Piirkondlike investeerimisrahastute 
sekretariaadid vastutavad rahastute ül -
dise finantsjärelevalve eest. Finantsee -
rimisasutused teevad ise järelevalvet 
projektide rakendamise üle. Komisjoni 
tasandil vastutavad toetuste järelkont -
rolli eest ELi delegatsioonid. Nende tehtava järelkontrolli maht oli erinev, 
kuna puudusid selged sisesuunised (vt 
punkt 19) ning delegatsioonide kaasa -
tus projektide leidmisse oli erinev (vt 
punkt 26). Lisaks oli finantseerimisasu -
tustega sõlmitud lepingutes ebasel -
gelt ja ebapiisavalt sõnastatud, millist 
teavet nad on kohustatud esitama.
19 Tähelepanekud
36 
Tulemuslikkuse järelevalve on siiani 
olnud piiratud ja struktureerimata. 
Väliskoostöö rahastamisvahendite 
ühendamise ELi platvormi raames 
kavandatakse tulemuspõhist järeleval -
vesüsteemi, mis sisaldaks standardseid 
järelevalvenäitajaid.
37 
Sarnaselt teiste ELi rahastatavate 
arenguprojektidega valis komisjon 
tulemuspõhiseks järelevalveks ühen -
damisprojekte juhuvalimi põhjal. 
Väliseksperdid tegid selleks ühtlusta -
tud metoodikal põhinevaid lühikesi, 
keskendatud paikvaatlusi. Tulemuspõ -
hise järelevalve hinnangutes vaadeldi 
projekti elluviimise mitut aspekti viie 
kriteeriumi alusel: asjakohasus, mõ -
jusus, tõhusus, potentsiaalne mõju ja 
tõenäoline jätkusuutlikkus. Hinnangu -
tes ei keskendutud aga piisava täpsu -
sega toetuste lisaväärtusele. Tulemus -
põhise järelevalve tulemuste puhul jäi 
selgusetuks, kas finantseerimisasutus 
või ELi delegatsioon oleks pidanud jä -
relduste ja soovituste alusel meetmeid 
võtma. Tulemuspõhine järelevalve ei 
hõlmanud aga ITFist rahastatavaid 
projekte.Toetuste ja laenude ühen -
damise oodatud kasu ei 
ole veel täiel määral 
saavutatud
38 
Kontrollikoda hindas, mil määral on 
ühendamise oodatav kasu saavutatud. 
Oodatav kasu hõlmas laene mittesi -
saldava lisarahastamise kaasamist, 
poliitika kujundamises osalemist, 
projektide koostamisele ja juhtimisele 
mõju avaldamist, rahastajatevahelise 
koordineerimise parandamist ja Euroo -
pa arengukoostöö toetuste nähtavuse 
suurendamist (vt punkt 4).
Toetuse vajalikkus laenu saa -
mise tingimusena oli tõen -
datud ainult poolte uuritud 
projektide puhul
39 
Piirkondlikust investeerimisrahastust 
toetust saavad projektid said olulisel 
määral vahendeid ka Euroopa -välistelt 
finantseerimisasutustelt ja toetuse -
saajatelt. Kontrollikoja uuritud projek -
tide valimi puhul rahastasid Euroopa 
finantseerimisasutused kokku 45% 
kõikidest investeerimiskuludest, ca 
20% saadi Euroopa -välistelt finantsee -
rimisasutustelt ja 25% moodustas toe -
tusesaajate omaosalus. Toetusesaajate 
omaosalus on hea viis tagamaks, et 
toetusesaajad käituksid oma investee -
ringute puhul vastutustundlikult. See -
ga andsid rahalisi vahendeid põhiliselt 
institutsioonilised arengupangad ning 
erasektori poolt on laene siiani antud 
vähe.
20 Tähelepanekud
21 See vastab 18%-le ITFi 
kulukohustustega seotud 
summast, 10%-le NIFi 
kulukohustustega seotud 
summast ja 35%-le 
Lääne -Balkani 
investeerimiskeskkonna 
kulukohustustega seotud 
summast.
ITFi projekt – Maputo lennujaam
ITFist rahastati Maputo (Mosambiik) rahvusvahelise lennujaama ehitustööde ettevalmistusetapis konsultat -
siooniteenuseid. Kavandatud investeering puudutas lennuradade, ruleerimisteede ja lennuvälja rajavalgus -
tuse rekonstrueerimist ja täiustamist. Konsultatsiooniteenuse maksumus oli 0,6 miljonit eurot ja see sisaldas 
projekti teostatavusuuringut ning hankemenetluse ettevalmistamist.
Investeerimiseelses etapis antud tehnilise abi hea läbiviimine võimendas investeeringut
Tehniline abi aitas projekti valmimisele kaasa. 52  miljoni  euro suurust investeerimiskulu rahastatakse Euroopa 
finantseerimisasutuste antavate laenudega. Ehitustöid alustatakse 2014. aasta teises pooles.5. selgitus40 
ITFist anti intressitoetusi, mille eesmärk 
oli muuta finantseerimisasutuse laen 
soodsaks vastavalt IMFi kriteeriumide -
le (vt punkt 29). Toetustega võimaldati 
seega investeeringute tegemist. 2013. 
aasta lõpus oli see eesmärk 71st ITFi 
toetatavast projektist 14-l. Nende 
projektide maksumus oli 217 miljo -
nit eurot (ITFi poolt kulukohustuste -
ga seotud toetuste kogusumma oli 
494  miljonit  eurot).41 
Piirkondlikest investeerimisrahastutest 
rahastati ka palju tegevusi investee -
rimisele eelnevas faasis. Need olid 
enamasti uuringud, nt teostatavus-
uuringud, mida vajati investeerimis -
projekti koostamiseks ning mille jaoks 
finantseerimisasutustel oli tavaliselt 
kasutada ainult piiratud määral 
rahalisi vahendeid. Nimetatud pro -
jektid moodustasid 46% uuritud ITFi 
projektidest, 20% uuritud NIFi projek -
tidest ja 70% kõikidest Lääne -Balkani 
investeerimiskeskkonna projektidest21. 
Enamiku uuringute tulemusel koostati 
või tõenäoliselt koostatakse tegelikud 
investeerimisprojektid ning seepärast 
võib öelda, et vähemalt mõningal mää -
ral hõlbustasid need uuringud laenu -
dega rahastatavaid investeeringuid (vt 
5. selgitus ).
42 
Kontrollikoja uuritud 30 projektist 15 
puhul puudus veenev analüüs, mis 
oleks näidanud, et laenu võtmiseks 
vajatakse toetust (vt IX lisa ). Olenevalt 
konkreetsest juhtumist täheldati, et 
investeeringuid oleks võinud teha ka 
ilma toetuseta:a) ühel juhul sooviti laen toetuse 
abil sooduslaenuks muuta, kuigi 
finantseeringut saava riigi puhul 
ei kehtinud enam sooduslaene 
käsitlevad IMFi eeskirjad;
21 Tähelepanekud
b) kahel juhul rahastati suurt osa in -
vesteeringust otse EAFist. Seetõttu 
ei vajatud finantspaketi soodsaks 
muutmiseks toetust;
c) neljal juhul oli toetus võrreldes 
investeeringu kogumaksumusega 
marginaalne ega suurendanud 
oluliselt projekti üldist rahalist 
tasuvust;
d) ühel juhul oli projekt rahaliselt 
elujõuline ka ilma toetuseta;
e) ühel juhul oli valitsus äärmiselt 
huvitatud ühest esinduslikust, 
keskkonnale kasu toovast investee -
ringust, kuigi selle rahaline tasuvus 
oli väga väike. Tulevikus tekkida 
võivate kahjude korvamiseks ei 
olnud valitsusel toetust vaja;
f) viiel juhul kasutati toetust peami -
selt selleks, et aidata finantseeri -
misasutustel esitada finantspakett, 
mille toetust saavate riikide valitsu -
sed ka tõenäoliselt vastu võtavad; 
selleks pakuti nt tingimusi, mis 
suudaksid konkureerida teiste ra -
hastajate poolt asjaomaste projek -
tide jaoks tehtud pakkumustega;
g) ühel juhul loodi allrahastu kredii -
dikvaliteedi parandamise toetami -
seks. Nimetatud allrahastu koosnes 
kahest identsest tootest, millest 
üks toimis edukalt ka ilma igasugu -
se toetuseta.Komisjoni potentsiaali osa -
leda poliitika kujundamises 
ning mõjutada projektide 
koostamist ja juhtimist ei 
kasutatud täiel määral ära
43 
Piirkondlike investeerimisrahastute 
toetustel on sageli positiivne mõju 
projektide koostamisele ja juhtimisele 
(vt punkt 3). Kontrollikoja uuritud 30 
projekti puhul kasutati selle saavuta -
miseks erinevaid viise:
a) 11 juhul oli toetusega võimalik 
lisada projektile osad, mida muidu 
ei oleks tõenäoliselt rahastatud. 
Sellisteks osadeks olid kasulik 
tehniline abi ja projekti suunamine 
vaeste toetamisele (vt 6. selgitu -
ses esitatud näide);
b) kolmel juhul oli komisjon otseselt 
projekti koostamisega seotud, 
kuna ta esitas projektitaotlu -
se, rahastas teostatavusuurin -
gu ja/või kaasrahastas projekti 
otsemaksetega;
c) kahel juhul rahastati toetusega 
teostatavusuuringuid, mis olid 
investeerimisprojektide iseloomu 
ja mahu kindlaksmääramisel olulis -
teks elementideks;
d) ühel juhul võimaldati toetu -
sega projekti mahtu oluliselt 
suurendada.
22 Tähelepanekud
44 
Kontrollikoja uuritud 13 ülejäänud 
projekti puhul ei leitud aga tõendeid, 
et piirkondlike investeerimisrahastute 
panus oleks mingilgi moel projektide 
koostamist mõjutanud.
45 
Kontrollikoja uuritud projektide puhul 
oli 10 juhtu, kus toetus mõjutas posi -
tiivselt toetust saanud riigi asjaomase 
sektori poliitikat. Enamikul juhtudest 
tõhustati toetusega komisjoniga juba 
peetavat poliitilist dialoogi projektide 
elluviimise valdkonnas. Poliitilise dia -
loogi potentsiaal oli suurem seal, kus 
toetusega reaalselt täiendavat rahasta -
mist kaasati (vt punkt 42).46 
20 ülejäänud projekti puhul puudusid 
tõendid, et toetused oleksid toetatava 
valdkonna poliitikale laiemat mõju 
avaldanud. Finantseerimisasutuste 
poolt laenudele kehtestatud tingimu -
sed olid enamikul juhtudest otseselt 
seotud projekti elluviimisega. Komis -
jon ei osalenud järelevalves ja nõuete -
le vastavuse hindamises ning enamikul 
juhtudest ei nõudnud piirkondlikelt 
investeerimisrahastutelt toetuste sidu -
mist tingimustega, mis oleksid seotud 
asjaomaste valdkondade poliitikaga.ITFi projekt  – Victoria järve ümbruse vesi ja kanalisatsioon  – Kampala Water
Projekt oli suunatud National Water and Sewerage Corporationi (riiklik veevarustuse ja kanalisatsiooni ette -
võte) rahalise ja tegevusalase suutlikkuse tõhustamisele Kampalas (Uganda). Projekti eesmärk oli suurendada 
Kampala ja seda ümbritsevate piirkondade veevarustusteenuste usaldusväärsust ja neile juurdepääsu. Projekti 
kogumaksumus oli 212 miljonit eurot. ITFist rahastati tehnilise abi raames projekti koostamist 8 miljoni euroga 
ning intressitoetust 14 miljoni euroga, mis tagas IMFi nõutava 35% soodustuse määra.
Projekti koostamisele avalduv mõju  – näide heast tavast
Projekti vaestele suunatuse tõttu tõi toetus ühiskondlikku kasu. Projektiga parandati eelkõige joogiveega 
varustatust ja sanitaartingimusi Kampalat ümbritsevates vaesemates piirkondades. Toetusest saadav kasu 
kandus üle lõplikele toetusesaajatele sellega, et kõige vaesemad leibkonnad said vett soodushinnaga. Ilma 
toetuseta oleks projekt keskendunud ainult rikkamatele piirkondadele.6. selgitus
23 Tähelepanekud
Rahastamisallikate ühenda -
mine tõhustas rahastajateva -
helist koordineerimist, kuid 
ELi rahastamise nähtavus on 
siiani olnud piiratud
Rahastajatevaheline 
koordineerimine
47 
Piirkondlike investeerimisrahastutega 
ergutatakse arengupartnerite vahelist 
koordineerimist, luues finantseerimis -
asutustele raamistiku kohtumisteks 
ja investeerimisplaanide arutamiseks 
ning oma jõupingutuste koordineeri -
miseks viisil, mis ulatuks projektitasan -
dist kaugemale. See on Pariisi deklarat -
siooni põhimõtetega22 kooskõlas olev 
hea arengutava.
48 
38st ITFi ja 73st NIFi investeerimispro -
jektist23, mille puhul juhatused olid 
2013. aasta lõpuks toetused kuluko -
hustustega sidunud, said vastavalt 26 
ja 52 projekti laenu mitmest allikast.
49 
Eri rahastamisallikate kombineerimise -
ga üksikprojektide raames oli võimalik 
rahastada suuri projekte. 2013. aasta 
lõpus sidusid ITF ja NIF toetustega seo -
tud kulukohustused vastavalt 22 ja 26 
investeerimisprojektiga, mille laenude 
kogumaht oli üle 100 miljoni euro. Ühe 
finantseerimisasutusega oleks selliseid 
projekte olnud keeruline rahastada.50 
Kolme Euroopa finantseerimisasutuse 
loodud vastastikuse usalduse algatus 
tõhustas veelgi koostööd ja koordi -
neerimist. Algatus on 2009. aastal 
AFD, EIP ja KfW poolt asutatud ametlik 
võrgustik, mille eesmärk on suurenda -
da arenguprojektide kaasrahastamise 
mõjusust. Võrgustiku kaudu delegee -
ritakse enamik ülesannetest mõne te -
hingu põhirahastajale ja tunnustatakse 
vastastikku menetlusi. See vähendab 
toetusesaaja jaoks tehingukulusid, mis 
on kooskõlas toetuse mõjususe põhi -
mõtetega. Otsustamine ja lepingute 
sõlmimine on aga jätkuvalt iga finant -
seerimisasutuse vastutusel.
ELi rahastamise nähtavus
51 
Piirkondlike investeerimisrahastute 
õigusraamistikus sätestatakse nähta -
vust puudutavad üldised nõuded24. 
Peamise põhimõtte kohaselt peab 
põhirahastaja tagama ELi nähtavuse, 
mis peab olema vähemalt samaväärne 
tema enda omaga. Ka üksikprojektide 
lepingulistes tingimustes sätestatakse 
tavaliselt piisava nähtavuse nõue25, 
kuigi neis ei esitata konkreetseid 
eeskirju ega juhiseid. Kontrollikoja -
poolne üksikprojektide uurimine ja ELi 
delegatsioonide küsitlemine näitas, et 
finantseerimisasutused on siiani ühen -
datud projektides sisalduva ELi toetuse 
puhul taganud vaid piiratud nähtavu -
se. Sellel on mitu põhjust:
a) lepinguline raamistik ei sisalda fi -
nantseerimisasutuste jaoks selgeid 
ja konkreetseid nähtavust käsitle -
vaid eeskirju või juhiseid;22 Pariisi deklaratsioonis (2005) 
esitatakse toetuste 
mõjusamaks muutmiseks 
järgmised põhimõtted: 
isevastutus, vastavusse 
viimine, ühtlustamine, 
tulemused ja vastastikune 
aruandekohustus.
23 Välja arvatud 33 ITFi ja 18 NIFi 
investeerimiseelset projekti (vt 
punkt 41).
24 Näiteks ITFi 
rakenduseeskirjade 
sätestamise lepingu artikkel 10 
ning finantseerimisasutuste ja 
komisjoni vahelise NIFi 
raamlepingu punkt 13.
25 NIFi tüüpi rahastute puhul 
sisaldavad kõik 
rahastamiskokkulepped 
klauslit, mille kohaselt peab 
finantseerimisasutus 
selgesõnaliselt mainima NIFi 
kaudu antavat Euroopa Liidu 
toetust.
24 Tähelepanekud
b) kui komisjoni elluviidavate pro -
jektide jaoks koostatud ELi välis -
tegevuse kommunikatsiooni ja 
nähtavuse käsiraamat välja arvata, 
siis praegu puuduvad ühendamise 
spetsiifilist iseloomu käsitlevad 
konkreetsed eeskirjad ja suunised;
c) kui paar juhtu välja arvata, ei ole 
nähtavuse rahastamiseks vahen -
deid ette nähtud;
d) ELi nähtavuse tagamiseks tehtud 
jõupingutuste kohta aruandlust ei 
nõuta.
52 
Komisjon suurendab praegu oma 
jõupingutusi, et parandada ühenda -
misprojektides ELi nähtavust. Toetuse 
taotlusvormi viimases versioonis tuleb 
esitada kavandatava kommunikat -
siooni- ja nähtavustegevuse kirjeldus. 
Lisaks nõudis komisjon mõningatel 
juhtudel finantseerimisasutustelt 
kommunikatsiooniplaani koostamist 
(tegu on näitega heast tavast). Kuigi 
selged suunised puuduvad, on osa ELi 
delegatsioonidest teinud algatuse piir -
kondlike investeerimisrahastute toe -
tuste reklaamimisele kaasaaitamiseks.
25
 Järeldused  
ja soovitused
Järeldused
53 
Kontrollikoda leiab, et ELi välispoliitika 
toetamise eesmärgil toimuv piirkond -
like investeerimisrahastute toetuste 
ühendamine finantseerimisasutuste 
laenudega on üldiselt olnud mõjus. 
Piirkondlikud investeerimisrahastud 
olid nõuetekohaselt loodud, kuid 
ühendamise kaudu potentsiaalselt 
saadavat kasu täiel määral ei saavuta -
tud, kuna komisjonipoolne juhtimine 
oli puudulik.
54 
Koostöös liikmesriikidega käivitas 
komisjon edukalt piirkondlikud inves -
teerimisrahastud ning nende üldine 
struktuur on asjakohane. Investee -
rimisrahastutest oli huvitatud mitu 
Euroopa finantseerimisasutust, kes 
leidsid rahastamise kasutamiseks sobi -
likke projekte. Auditeeritud projektid 
vastasid asjaomaste piirkondade ja rii -
kide arenguvajadustele. Kuigi toetuste 
liigid olid sobilikud, ei olnud komisjo -
nipoolse toetusetaotluste hindamise 
aluseks olnud andmed piisavad ning 
hindamisel ei võetud piisavalt arvesse 
toetuste lisaväärtust. Pärast toetus -
te heakskiitmist tehti asjatult suuri 
ettemakseid ning komisjoni järelevalve 
ei taganud kõikidel juhtudel toetuste 
lisaväärtuse saavutamist.55 
Piirkondlikud investeerimisasutused 
hõlbustasid arengupartnerite vahelist 
koordineerimist erinevatel tasanditel 
ning see on võimaldanud rahastada 
projekte, mis on liiga suured selleks, et 
neid saaks finantseerida üks rahastaja 
või finantseerimisasutus. Toetuste ja 
laenude ühendamise muud potent -
siaalset kasu ei ole siiski veel täiel 
määral saavutatud. Ühendamine on 
võimaldanud pooltel juhtudest laene 
võtta näiteks nende sooduslaenuks 
muutmise abil, mis on kooskõlas IMFi 
tingimustega. Ülejäänud pooltel 
juhtudest puudus aga veenev analüüs, 
näitamaks, et finantseerimisasutus 
vajas laenu andmiseks toetust. Lisaks 
ei kasutanud komisjon optimaalselt ära 
võimalust projektide ülesehitust po -
sitiivselt mõjutada või valdkonna po -
liitikat laiemalt mõjutada. ELi toetuste 
nähtavus on siiani olnud piiratud, kuigi 
komisjon on alustanud selle probleemi 
lahendamist.
Soovitused
56 
Pärast seitsmeaastast kogemust 
piirkondlike investeerimisrahastutega 
soovib komisjon nende ülesehitust ja 
tegevust parandada. Selleks koosta -
takse näiteks suuniseid ja osaletakse 
väliskoostöö rahastamisvahendite 
ühendamise ELi platvormis. Seejuu -
res soovitab kontrollikoda komisjonil 
arvesse võtta järgmisi soovitusi.
26 Järeldused ja soovitused 
57 
Komisjon peaks tagama selle, et ELi 
toetuste jagamine põhineks toetustest 
tuleneva lisaväärtuse (ELi arengu-, 
naabruspoliitika ja laienemisega seo -
tud eesmärkide saavutamine) doku -
menteeritud hindamisel. Selleks peaks 
komisjon:
a) tagama, et võetaks vastu ja viidaks 
ellu nõuetekohased suunised, mis 
oleksid aluseks komisjoni osalu -
sele heakskiitmise ja järelkontrolli 
protsessi kõigis etappides;
b) osalema senisest aktiivsemalt just 
ELi delegatsioonide tasandil pro -
jektide leidmises ja valimises;
c) tagama, et juhatustele lõpliku 
heakskiidu saamiseks esitatud 
toetusetaotlused puudutaksid 
ainult lõpuni kavandatud projek -
te ja sisaldaksid täielikku teavet. 
Täpsemalt tuleks toetusetaotlustes 
selgesõnaliselt välja tuua vajadus 
toetuse järele, toetusest tulenev 
lisaväärtus ning toetussummade 
kindlaksmääramise alus;
d) lühendama heakskiitmisprotsessi 
keskmist pikkust, ja hindama, kas 
esialgse heakskiidu järele on pide -
vat vajadust.58 
Komisjon peaks rahalised vahendid 
välja maksma alles siis, kui toetusesaa -
ja neid tegelikult vajab.
59 
Komisjon peaks parandama ELi toetus -
te elluviimise üle tehtavat järelevalvet. 
Selleks peaks komisjon:
a) võtma kasutusele tulemuste hinda -
misraamistiku, mis sisaldab ELi toe -
tuste mõju järelkontrolli näitajaid;
b) andma ELi delegatsioonidele 
selgeid juhiseid nende rolli kohta 
ühendamisprojektidele mõeldud 
ELi toetuste järelevalves;
c) kaasama ITFi tulemuspõhises -
se järelevalvesse ja kohandama 
tulemuspõhise järelevalve me -
toodika ühendamise spetsiifiliste 
omadustega.
60 
Komisjon peaks suurendama jõupin -
gutusi, tagamaks, et ELi eraldatud 
rahastamine oleks nõuetekohaselt 
nähtav, kehtestades finantseerimisasu -
tustele selged nähtavust puudutavad 
nõuded ning nõudes ELi delegatsioo -
nidelt nähtavuse tagamise meetmetes 
osalemist.
III auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Karel PINXTEN, võttis käesoleva aru -
ande vastu 8. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

27
 Lisad
Piirkondlike investeerimisrahastute ülemaailmne katvus
Allikas:  piirkondlike investeerimisrahastute sekretariaatide hallatavad andmebaasid.I lisa
Kesk-Aasia
Investeerimisrahastu(IFCA) – 2010
Toetused kokku: 64/uni00A0miljonit eurotLaenud kokku: 317/uni00A0miljonit eurot
Aasia investeerimisrahastu(AIF) – 2012
Toetused kokku: 36/uni00A0miljonit eurotLaenud kokku: 358/uni00A0miljonit eurot
Ladina-Ameerikainvesteerimisrahastu(LAIF) – 2010
Toetused kokku: 190/uni00A0miljonit eurotLaenud kokku: 4,515 miljardit eurotKariibi mereinvesteerimisrahastu(CIF) – 2012
Toetused kokku: 35/uni00A0miljonit eurotLaenud kokku: 67/uni00A0miljonit eurotNaabruspoliitikarahastamisvahend(NIF) – 2008
Toetused kokku: 953 miljonit eurotLaenud kokku: 9,626 miljardit eurot
Vaikse ookeani piirkonnainvesteerimisrahastu(IFP) – 2012
Toetused kokku: E/KLaenud kokku: E/K
ELi ja Aafrikainfrastruktuuri sihtfond
(ITF) – 2007
Toetused kokku: 762/uni00A0miljonit eurot
Laenud kokku: 4,549 miljardit eurotLääne-Balkaniinvesteerimiskeskkond(WBIF) – 2008
Toetused kokku: 302/uni00A0miljonit eurotLaenud kokku: 2,72 miljardit eurot
28 Lisad II lisaKomisjoni poolt kulukohustustega seotud, lepingutega kaetud ja välja makstud 
summad piirkondlike investeerimisrahastute kaupa (seisuga 31.12.2013)
(miljonites eurodes)
Kulukohustustega seotud Lepingutega kaetud Makstud 
ITF 638 638 459
WBIF 274 260 214
NIF1789 477 422
LAIF1179 160 78
IFCA 86 66 22
AIF 60 34 9
CIF 70 2 1
IFP 10 - -
Kokku 2 106 1 637 1 205
1 Ei sisalda 2011. aastal kliimamuutuste rahastusse täiendavalt lisatud 17 miljonit eurot, mis pidi jagatama NIFi ja LAIFi vahel.
Allikas:  Euroopa Komisjon.
29 Lisad III lisaPerioodil 2007–2013 heaks kiidetud projektide arv piirkondlike investeerimisrahastute 
kaupa
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Kokku
ITF 4 4 9 13 13 11 15 69
WBIF - 18 47 16 42 31 24 178
NIF - 14 13 15 15 18 17 92
LAIF - - - 5 3 12 5 25
IFCA - - - 1 3 3 4 11
AIF - - - - - 3 5 8
CIF - - - - - - 4 4
Kokku 4 36 69 50 76 78 74 387
Allikas:  piirkondlike investeerimisrahastute sekretariaatide hallatavad andmebaasid.
30 Lisad IV lisaPiirkondlike investeerimisrahastute poolt perioodil 2007–2013 heaks kiidetud 387 
projekti rahastamine
(miljonites eurodes)
ITF1WBIF NIF LAIF IFCA AIF CIF Kokku
TOETUSED
Investeerimis-
rahastuKomisjon 383 226 696 190 64 36 35 1 630
Muud rahastajad 114 - - - - - - 114
Riiklikud/piirkondlikud
sihtprogrammid80 - 200 - - - - 280
Muud rahastajad 185 76 57 - - - - 318
Toetused kokku 762 302 953 190 64 36 35 2 342
LAENUD
EL Mitmepoolsed 1 237 2 360 7 095 209 312 110 - 11 323
Kahepoolsed 1 127 360 2 531 1 992 5 248 37 6 300
ELi-välinePiirkondlikud 1 174 - - 2 314 - - 30 3 518
Mitmepoolsed 826 - - - - - - 826
Kahepoolsed 185 - - - - - - 185
Laenud kokku 4 549 2 720 9 626 4 515 317 358 67 22 152
1 ITFi puhul arvutatakse komisjoni ja teiste rahastajate osamakseid vastavalt nende poolt fondi tehtud sissemaksetele. 
Allikas:  piirkondlike investeerimisrahastute sekretariaatide hallatavad andmebaasid.
31 Lisad V lisaFinantseerimisasutuste poolt perioodil 2007–2013 antud laenud piirkondlike inves -
teerimisrahastute kaupa
(miljonites eurodes)
EIP EBRD AFD KfWMuud finant -
seerimisasu -
tusedKokku
ITF 1 237 - 881 246 - 2 364
WBIF 1 760 600 200 160 - 2 720
NIF 4 498 2 588 1 100 1 429 11 9 626
LAIF 209 - 823 772 397 2 201
IFCA 170 142 - 4 1 317
AIF 110 - 203 45 - 358
CIF - - 37 - - 37
Kokku 7 984 3 330 3 244 2 656 409 17 623
Allikas:  piirkondlike investeerimisrahastute sekretariaatide hallatavad andmebaasid.
32 Lisad VI lisaValim 15 uuritud ITFi projektist
Allikas:  piirkondlike investeerimisrahastute sekretariaatide hallatavad andmebaasid.
MALI, MAURITAANIA, SENEGAL
Félou hüdroelektrijaam
Kogumaksumus: 112/uni00A0miljonit eurotITFi osalus: 9/uni00A0miljonit eurot
COTE D’IVOIRE, SIERRA LEONE,LIBEERIA, GUINEAElektriliini ühendus
Kogumaksumus: 387/uni00A0miljonit eurotITFi osalus: 13/uni00A0miljonit eurot
SAMBIA, NAMIIBIA,LÕUNA- AAFRIKACaprivi ühendus
Kogumaksumus: 321/uni00A0miljonit eurotITFi osalus: 15/uni00A0miljonit eurotKAMERUN, TŠAAD,KESK-AAFRIKA VABARIIKJuurdepääs Doualale
Kogumaksumus: 66/uni00A0miljonit eurotITFi osalus: 6/uni00A0miljonit eurot
SAMBIAItezhi Tezhi
Kogumaksumus: 286/uni00A0miljonit eurotITFi osalus: 18/uni00A0miljonit eurotSAMBIA, MALAWI, MOSAMBIIKGreat East Roadi maanteerekonstrueerimine
Kogumaksumus: 285/uni00A0miljonit eurotITFi osalus: 40/uni00A0miljonit eurotTANSAANIAMagistraalliini ühendus
Kogumaksumus: 388/uni00A0miljonit eurotITFi osalus: 14/uni00A0miljonit eurotTANSAANIAVee- ja kanalisatsioonitööd, Victoria järv ja Mwanza
Kogumaksumus: 122/uni00A0miljonit eurotITFi osalus: 18/uni00A0miljonit eurotTANSAANIA, KENYA, UGANDA,RWANDA, BURUNDI, KONGODEMOKRAATLIK VABARIIK Ida-Aafrika transpordikoridor
Kogumaksumus: 146/uni00A0miljonit eurotITFi osalus: 17/uni00A0miljonit eurot
BURUNDI, RWANDA, KONGODEMOKRAATLIK VABARIIKRuzizi I ja II rekonstrueerimine
Kogumaksumus: ei ole veel otsustatudITFi osalus: 3/uni00A0miljonit eurot
UGANDA, KENYA, TANSAANIA,Kampala vesi – Victoria järv, Watsan
Kogumaksumus: 234/uni00A0miljonit eurotITFi osalus: 22/uni00A0miljonit eurot
RWANDA, ETIOOPIA, KENYA,UGANDA, TANSAANIA, BURUNDIGeotermilise ohu vähendamiserahastu. Ida-Aafrika rahastu
Kogumaksumus: ei ole veel otsustatudITFi osalus: 30/uni00A0miljonit eurot
MOSAMBIIK, LÕUNA-AAFRIKAMaputo lennujaam
Kogumaksumus: 58/uni00A0miljonit eurotITFi osalus: 2/uni00A0miljonit eurotBENIN, TOGOElektriliini rekonstrueerimine
Kogumaksumus: 86/uni00A0miljonit eurotITFi osalus: 12/uni00A0miljonit eurot
MOSAMBIIK, ZIMBABWE,SAMBIA, MALAWIBeira koridor
Kogumaksumus: 230/uni00A0miljonit eurotITFi osalus: 29/uni00A0miljonit eurot
33 Lisad VII lisaValim 15 uuritud NIFi projektist
Allikas:  piirkondlike investeerimisrahastute sekretariaatide hallatavad andmebaasid.
EGIPTUS
Vee- ja reoveeteenuste
parandamiskava
Kogumaksumus: 295/uni00A0miljonit eurotNIFi osalus: 5/uni00A0miljonit eurot
TUNEESIA
Tunise kiirraudteevõrgu teine etapp
Kogumaksumus: 550/uni00A0miljonit eurotNIFi osalus: 28/uni00A0miljonit eurotGRUUSIA
Ida-Lääne kiirtee
Kogumaksumus: 592/uni00A0miljonit eurotNIFi osalus: 20/uni00A0miljonit eurot
MOLDOVA
Veevõrgu moderniseerimiskava
Kogumaksumus: 32/uni00A0miljonit eurotNIFi osalus: 10/uni00A0miljonit eurot
VKEde rahastamisvahend
Armeenia, Aserbaidžaan, Gruusia,Moldova, Ukraina, ValgeveneKogumaksumus: 150/uni00A0miljonit eurotNIFi osalus: 15/uni00A0miljonit eurot
VKEde tagatissüsteem 
Jordaania, Liibanon, Egiptus,Tuneesia, MarokoKogumaksumus: 320/uni00A0miljonit eurotNIFi osalus: 24/uni00A0miljonit eurotARMEENIA
Väikeste omavalitsuste veeprojekt
Kogumaksumus: 21/uni00A0miljonit eurotNIFi osalus: 8/uni00A0miljonit eurotUKRAINA
Tehnilise abi toetus omavalitsustele
Kogumaksumus: 135/uni00A0miljonit eurotNIFi osalus: 5/uni00A0miljonit eurot
EGIPTUS
Integreeritud ja säästva elamuehituseja kogukonna arengu programm
Kogumaksumus: 175/uni00A0miljonit eurotNIFi osalus: 30/uni00A0miljonit eurotEGIPTUS
Elektrienergia ülekanne
Kogumaksumus: 762/uni00A0miljonit eurotNIFi osalus: 20/uni00A0miljonit eurot
EGIPTUS
Kairo metrooliin nr 3, 3. etapp
Kogumaksumus: 2,075 miljardit eurotNIFi osalus: 40/uni00A0miljonit eurot
GRUUSIA
Veevarustuse taristumoderniseerimiskava II etapp
Kogumaksumus: 80/uni00A0miljonit eurotNIFi osalus: 8/uni00A0miljonit eurot
MAROKO
Rabati trammiliin
Kogumaksumus: 346/uni00A0miljonit eurotNIFi osalus: 5/uni00A0miljonit eurot
MAROKO
Ouarzazate päikeseenergiajaam
Kogumaksumus: 807/uni00A0miljonit eurotNIFi osalus: 30/uni00A0miljonit eurot
MAROKO
Joogiveevarustuse tõhustamise kava
Kogumaksumus: 101/uni00A0miljonit eurotNIFi osalus: 7/uni00A0miljonit eurot
34 Lisad VIII lisaAllrahastute loomise projektide auditivalim
Rahastu Nimetus VahendToetussumma
(miljonites 
eurodes )Riik/piirkondPeamine 
finantseeri -
misasutusMuud välisabi 
allikad
ITF Aafrika energia tagatisfond Tehniline abi 1 PiirkondlikEuroopa Inves -
teerimispank-
ITFAafrika säästva energia 
rahastuTehniline abi/toetus 8 PiirkondlikEuroopa Inves -
teerimispank-
ITFGeotermilise ohu vähenda -
mise rahastuToetus 30 Rwanda, Etioopia, 
Kenya, Uganda, 
Tansaania, BurundiKfW -
NIF VKEde tagatissüsteem Toetus 24 Jordaania, Liibanon, 
Egiptus, Tuneesia, 
MarokoEuroopa Inves -
teerimispankAFD, WB, OFID
NIF VKEde rahastamisvahend Tehniline abi/toetus 15 Armeenia, Aser -
baidžaan, Gruusia, 
Moldova, Ukraina, 
ValgeveneEBRD EIB, KfW
NIFMENA fond mikro-, väikes -
tele ja keskmise suurusega 
ettevõtjateleTehniline abi/toetus 10 Piirkondlik KfW -
IFCAKõrgõzstani säästva energia -
tõhususe rahastamisvahendTehniline abi/toetus 7 Kõrgõzstan EBRD -
IFCAKesk -Aasia VKEde 
rahastamisvahendTehniline abi/toetus 11 Piirkondlik EBRD -
35 Lisad
Punktis 42 viidatud projektid
Rahastu Projekti pealkiri VahendToetussumma
(miljonites 
eurodes )Riik/piirkondPeamine 
finantseeri -
misasutus
ITF Elektriliini ühendus Intressitoetus 13Côte d’Ivoire, Sierra 
Leone, Libeeria, GuineaEIP 
ITF Caprivi ühendus Intressitoetus 15Sambia, Namiibia, 
Lõuna -AafrikaEIP
ITFGreat East Roadi maantee 
rekonstrueerimineIntressitoetus 25Sambia, Malawi, 
MosambiikEIP
ITF Ida-Aafrika transpordikoridor Intressitoetus 17Tansaania, Kenya,  
Uganda, Rwanda, 
Burundi, Kongo Demo -
kraatlik VabariikEIP
ITF Itezhi Tezhi Intressitoetus 18 Sambia EIP
NIFParandatud vee- ja reoveeteenuste 
programmToetus 5 Egiptus KfW
NIF Rabati trammiliin Tehniline abi 5 Maroko AFD
NIF Tunise kiirraudteevõrgu teine etapp Toetus 28 Tuneesia AFD
NIF Veetaristu moderniseerimine II Tehniline abi/toetus 8 Gruusia EIP
NIF VKEde rahastamisvahend Tehniline abi/toetus 15Armeenia, Aserbaid -
žaan, Gruusia, Moldova, 
Ukraina, ValgeveneEBRD
NIF Elektrienergia ülekanne Tehniline abi/toetus 16 Egiptus EIP
NIF Ida-Lääne kiirtee Toetus 20 Gruusia EIP
NIF Ouarzazate päikeseenergiajaam Toetus 30 Maroko EIP
NIF Joogiveevarustuse tõhustamise kava Tehniline abi/toetus 7 Maroko KfW
NIF Kairo metrooliin nr 3, 3. etapp Tehniline abi/toetus 40 Egiptus AFDIX lisa
36
Komisjon on seda ülesehitust luues võtnud täielikult 
arvesse rahastutest potentsiaalselt saadavat kasu ja 
leiab, et selle juhtimine on olnud nõuetele vastav.
Komisjon leiab, et potentsiaalselt saadava kasu 
materialiseerumist vaadates tuleks arvesse võtta 
toetuste iseloomu (nt tehniline abi) ja projektide 
elluviimise tulemusi.
VI
Komisjoni arvates oli heakskiitmise protsess põhja -
lik: kõik seotud huvirühmad on piisavalt kaasatud 
ning komisjon kohandab konsulteerimisprot -
sessi vastavalt projektide spetsiifikale. Otsusta -
misprotsessi ajal on kogu vajalik teave täielikult 
kättesaadav.
Lisaväärtus on tagatud kõigil juhtudel: projektid 
esitatakse pädevale tegevjuhatusele ainult juhul, 
kui kõigi projekti osade suhtes on selgusele jõutud 
ning lisaväärtus on ilmne.
Ettemaksete tegemise kord vaadatakse uute rahas -
tamisvahendite lepinguvormide jaoks üle.
VII
Komisjon leiab, et rahastamisotsuste põhjendused 
olid selged kõigil juhtudel. Neid juhtumeid kirjelda -
takse käesoleva aruande punktis 42, ning komisjon 
on need nõuetekohaselt vaidlustanud ja põhjen -
danud. Vt komisjoni vastus punkti 42 alapunktidele 
a–g.
Kõigil juhtudel on rahastute prioriteedid viidud 
kooskõlla iga piirkonna jaoks kehtivate ELi eri vald -
kondlike poliitikasuundadega (vastavates strateegi -
listes suunitlustes on see ka selgelt välja öeldud).
Sellele vaatamata uurib komisjon mooduseid, kui -
das saavutada nii suuremat mõju sektori poliitikale 
kui ka parandada ELi toetuste nähtavust.Kommenteeritud kokkuvõte
I
Komisjon väljendab heameelt eriaruande ja soovi -
tuste üle, mis aitavad paremini juhtida arengukoos -
töö rahastamise uudset lähenemisviisi esindavaid 
segarahastamisvahendeid.
ELi partnerriikide investeerimisvajadused on mär -
kimisväärsed. Valitsuste ning rahastajate vahendid 
ei suuda neid vajadusi katta. Et aidata kaasa majan -
duskasvule, mis on vaesuse vähendamise alus, 
peavad riigid ligi meelitama täiendavaid avaliku ja 
erasektori finantseeringuid.
Muutuste kavas rõhutatakse, et ELi väliskoostöö 
peamine prioriteet on toetada kaasavat majan -
duskasvu ja töökohtade loomist. Selles kontekstis 
nähakse ühendamist olulise vahendina täienda -
vate ressursside võimendamiseks ja ELi abi mõju 
suurendamiseks.
ELi toetus võimaldab investeerimisprojektide rahas -
tamislünkade täitmise kaudu teostada projekte ter -
vikuna ja seeläbi mobiliseerida rohkem täiendavaid 
finantseeringuid kui laenud finantseerimisasutus -
telt. Lisaks pakuvad avalikud finantseerimisasutu -
sed, mis ühendamises otseselt osalevad, peale lae -
nude ka muid finantseerimisvõimalusi, nagu näiteks 
investeerimine omakapitali või allutatud laen.
IV
Komisjon vastutab aruandes positiivse hinnangu 
saanud rahastute loomise eest. Projektide juhtimine 
toimub partnerluse alusel. Komisjon haldab rahas -
tuid, samal ajal kui arengu rahastamise asutused on 
vastutavad projektide igapäevase juhtimise eest. 
Nad täidavad neile usaldatud eelarveülesandeid 
kooskõlas finantsmäärusega kehtestatud kaudse 
eelarvetäitmise reeglitega.Komisjoni  
vastus
Komisjoni vastus 37
Komisjon vastutab aruandes positiivse hinnangu 
saanud rahastute loomise eest. Projektide juhtimine 
toimub partnerluse alusel. Komisjon haldab rahas -
tuid, samal ajal kui arengu rahastamise asutused on 
vastutavad projektide igapäevase juhtimise eest. 
Nad täidavad neile usaldatud eelarveülesandeid 
kooskõlas finantsmäärusega kehtestatud kaudse 
eelarvetäitmise reeglitega.
Komisjon on seda ülesehitust luues võtnud täielikult 
arvesse rahastutega potentsiaalselt saadavat kasu.
18
Komisjon tegeleb ITFi juhtimisega ning kontrollikoja 
poolt esile toodud puudustega, nagu piirkondlikele 
programmidele seatavad piirangud (nt avamine riik -
likele programmidele; erinevad sektorid, kuid sama 
hääletusõigus; komisjonipoolne juhtimine).
20
Projektide leidmine on erinevate huvirühmade, sh 
partnerriikide või vastavate piirkondlike organisat -
sioonide, komisjoni ja ELi delegatsioonide, muude 
rahastajate, finantseerimisasutuste ja mõnel juhul 
erasektori ning kodanikuühiskonna esindajate vahe -
lise koostoime ja arutelude tulemus.
Projektide leidmine põhineb programmitöö prot -
sessil ning komisjoni, Euroopa välisteenistuse ja 
partnerriikide poolt heaks kiidetud valdkonnapo -
liitika prioriteetidel. Lisaks toetutakse projektide 
leidmisel strateegilistele aruteludele, mida peetakse 
iga ühendamismehhanismi raames strateegianõu -
kogus/juhtkomitees, ning aruteludele, mis toimu -
vad heakskiidetud projektide portfelli analüüsimisel 
ja projektide ettevalmistamisel.VIII
Komisjon märgib, et kontrollikoja antud soovitused 
on täielikus vastavuses rahastute reformiga, mida 
komisjon 2013. aasta lõpus alustas ning mis hakkab 
jõudma heakskiitmise staadiumi.
Sissejuhatus
1. selgitus
IMF ei esita enam laenusoodustuste saamise nõu -
deid laen laenu haaval, vaid selle asemel määrab 
kõigile laenudele üldise keskmise kaalutud soo -
dustustaseme. Seetõttu ei saa sellist mehaanilist 
lähenemist tulevikus automaatselt kasutada.
08
Komisjon kaalub nüüd ELi ja Aafrika infrastruktuuri 
sihtfondi (ITF) muutmist, et seda juhitaks nagu teisi 
kuut piirkondlikku rahastut, misläbi kehtiksid kõigile 
samad reeglid, paraneks protsessi läbipaistvus ja 
ennustatavus kõigi osapoolte jaoks ja tegevjuha -
tustes oleks tagatud kõigile liikmesriikidele võrdsed 
õigused. Lisaks võib Euroopa Investeerimispank 
(EIP) edasi hallata liikmesriikide eraldatud eriots -
tarbelisi ühendamiseks mõeldud vahendeid, kui 
liikmesriigid seda soovivad.
12
Komisjon tegeleb aktiivselt sellega, et kaasata enam 
liikmesriikide asutusi rahastute rakendamisse, et 
tagada võrdsed võimalused ning laialdasem teabe -
vahetus parimate tavade kohta.
Tähelepanekud
16
Komisjon leiab, et piirkondlike investeerimisrahas -
tute juhtimine on olnud asjakohane.
Komisjoni vastus 38
Rahastajate kohustuseks on teha vajalikud arvu -
tused vastavalt rahvusvahelistele standarditele, 
hoolsuskohustuse põhimõttele ja partnerluse 
ning tõhusa tööjaotuse raames kokku lepitud 
meetoditele.
Projekti süvahindamise viivad läbi finantseerimis -
asutuste erialateadmistega töörühmad kooskõlas 
hoolsuskohustuse põhimõtetega.
Taustauuringuid teostab peamiselt Euroopa põhira -
hastaja ning need on alati kättesaadavad, kui tekib 
kahtlusi projektide sobilikkuse osas või kui vaja -
takse lisateavet taotluses sisalduva teabe kohta.
Komisjon ei pea vajalikuks, et rahastajad esitaksid 
süstemaatiliselt uuringuid, kuna enamikul juhtudel 
suurendab see ainult halduskoormust ilma tõelist 
lisaväärtust andmata.
24
Komisjon rõhutab, et ELi toetused on heaks kiidetud 
ainult juhul, kui on olemas vajalik teave kooskõla 
olemasolu kohta strateegilistes suunistes esitatud 
põhinõuetega.
Kogu otsuse tegemiseks vajalik teave on otsusta -
misprotsessi käigus saadud ja arvesse võetud. Koos -
kõlas finantsmäärusega ja kaudse eelarve täitmise 
kontekstis võib komisjon toetuda volitatud üksuse 
tehtud tööle, mille juures on silmas peetud hoolsus -
kohustuse põhimõtteid ja tööjaotust partnerluses 
finantseerimisasutustega.
Heakskiidu võivad saada ainult piisavalt küpsed 
projektid. Hilisemaid teostatavusuuringuid, mille 
eesmärk on projekti ülesehitust vastavalt abisaajate 
vajadustele veelgi tugevdada, võib siiski läbi viia ja 
sellega projekti kvaliteeti parandada.Komisjoni tegevuse eesmärgiks ei ole olla järje -
kindlalt „algatajaks”. Pigem püüab komisjon pro -
jektide leidmise protsessis maksimeerida tõhusust 
ja tööjaotust ning ära kasutada kõigi huvirühmade 
tugevaid külgi. Sellele aitab kaasa ka heakskiitmise 
faasi jõudnud rahastute ühendamise reform.
21
Komisjon kavandab Aafrika piirkonna rahastute 
ülesehituse ülevaatamist. Vt komisjoni vastus lõi -
gule 18.
Komisjoni ühine vastus punktidele 
22–31
22
Rahastute paindliku iseloomu ja nende sektorite-
ülese lähenemise tõttu on väga keeruline või pea -
aegu võimatu leida ühist näitajat kõigi projektide 
lisaväärtuse kohta.
Toetuse lisaväärtust hinnatakse alati ning see hinda -
mine on aja jooksul paranenud, eriti ELi platvormi 
tegevuse tõttu.
23
Komisjon leiab, et tema kasutada olid asjakohased 
andmed, mis olid vajalikud toetuse heakskiitmise eri 
etappides (esialgses ja lõplikus). Esialgse heakskiidu 
faasis võivad finantsandmed muutuda, kuid lõpliku 
heakskiitmise etapis antakse sellele teabele uuesti 
hinnang.
Lisaks võivad taotluse esitamise ning lõpliku heaks -
kiidu saamise vahel konjunktuurimuutuste tõttu 
teatud laenutingimused muutuda. Seetõttu võivad 
finantseerimisasutused läbirääkimised täpsete 
laenutingimuste osas (intressimäär, kehtivusaeg 
jne) lõpule viia pärast rahastu juhatuse poolset 
heakskiitmist.
Komisjoni vastus 39
Komisjoni ning finantseerimisasutuste tehtava 
analüüsi keskmes on soodustustase, võlataseme 
jätkusuutlikkus, toetuse summa ning majanduslik 
elujõulisus.
26
Komisjon kaasab toetuste sobivuse läbivaatamisse 
ELi delegatsioone ning nende nõuandeid küsitakse 
alati, kui valikuprotsessis seda vaja on.
96% vastanud delegatsioonidest ütles, et nad on 
valikuprotsessi kaasatud. Väiksem näitaja (59%) 
viitab varasele projektide leidmise faasile, mis on 
üldise valikuprotsessi osa.
Komisjon püüab ELi delegatsioone veelgi enam 
ühendamistegevuse ettevalmistusse ja järeltoimin -
gutesse kaasata. See on väga oluline, et tagada ELi 
tegevuse sidusus, parandada ELi nähtavust ja tugev -
dada liidu kaalu poliitilises dialoogis.
27
Arvestuse alguseks ei tuleks pidada projekti esita -
mist. Esitamine annab kõigest ülevaate potentsiaal -
setest projektidest, mis on väga erinevas arengueta -
pis ning küpsuse tasemel.
Komisjon on seisukohal, et kõige sobivam näitaja on 
aeg, mis on kulunud tehnilise nõukogu heakskiidust 
kuni tegevjuhatuse poolse lõpliku heakskiitmiseni.
Sel moel on tulemuseks Ladina -Ameerika investee -
rimisrahastu (LAIF) projektide puhul umbes 4 kuud, 
Kariibi investeerimisrahastu (CIF) projektide puhul 3 
kuud, naabruspoliitika rahastamisvahendi (NIF) pro -
jektide puhul 6,5 kuud, Aasia investeerimisrahastu 
projektidel 5,5 kuud ning Kesk -Aasia investeerimis -
rahastu puhul umbes 4 kuud. Selline ajakulu näib 
mõistlik, arvestades ühendamisprojektide tehnilist 
keerukust ning võimalikku kaasatud partnerite 
hulka.2. selgitus
Nagu on kirjas ITFi täitevkomitee 9. koosoleku pro -
tokollis, anti selle projekti kohta lisateavet liikmete 
eelneva sooviavalduse alusel.
See projekt kiideti heaks 2009. aastal. Selle ajaga 
võrreldes on toetuse avalduse vorm oluliselt para -
nenud, et täiendada teavet, mida finantseerimisasu -
tused annavad.
25
Kõiki projekte, mida rahastute alt finantseeritakse, 
analüüsitakse nii majanduslikust kui ka võla jät -
kusuutlikkuse perspektiivist. Komisjoni ja rahasta -
jate üks peamisi eesmärke on säilitada kavandatud 
investeering ning selle pikaajaline järjepidevus ja 
arengumõju.
Ometi ei saa majandusliku elujõulisuse hindamiseks 
luua ühtseid kriteeriume, nagu näiteks minimaalne 
piirmäär. Töörühm, mis tegeles toetuste täiendavu -
sega ühendamismehhanismide raames, jõudis 2009. 
aastal järeldusele, et ühendamistegevuse iseloom 
on säärane, mis nõuab iga juhtumi puhul eraldi 
lähenemist hindamaks vajatava toetuse hulka, 
vormi ja iseloomu. Selline lähenemine on leidnud 
kinnitust ka hiljutises ELi platvormi töös väliskoos -
töö rahastamisvahendite ühendamiseks (EUBEC).
Osana hoolsuskohustusest hinnatakse alati pro -
jektide majanduslikku sisemist tulumäära. Toetuse 
eraldamise otsus tehakse, toetudes projektide 
majanduslikule ja finantsanalüüsile ning oodatud 
ühiskondlikule kasule (taskukohasus, mõju tervisele, 
sotsiaalvaldkonna seisund).
Käesolev ülevaade põhineb toetuse taotlusvormis 
esitatud teabel ning lisateabel, mis on saadud erine -
vate komisjoni talituste ja delegatsioonide, finant -
seerimisasutuse ja huvirühmade vahelises suhtluses 
tehniliste arutelude ajal ning enne ja pärast neid.
Komisjoni vastus 40
Kuigi hindamine oli keeruline, kuna puudus võrd -
lusvõimalus sarnaste projektidega segarahastamis -
vahendite kasutuselevõtu algusaastatel, kasutab 
komisjon aastate jooksul saadud kogemusi, et 
hindamisprotsessi viimistleda.
Lisaks toob hiljuti arutlusel olnud ja kokku lepitud 
ühendamismehhanismi reform kaasa selle, et rahas -
tamiseks antav toetussumma peab olema paremini 
võrreldav ning andma kulutustele vastavat tulu.
31
Puuduvad tõendid, et selline stsenaarium oleks 
siiani teoks saanud. Komisjoni partneriteks on 
arengupangad, mitte kommertspangad; nende 
põhieesmärk on panustada arengu rahastamisse. 
Sellegipoolest on hindade määramise mudeleid 
ning otsuseid ümbritsev konfidentsiaalsus tõesti 
takistanud intressitoetuse instrumendi laialdast 
kasutamist.
Juhtudel, kui intressitoetust kasutatakse, loodab 
komisjon riski hajutada omapoolse järelevalvega 
mitmepoolsete asutuste üle (nt nn sammaste 
hindamine) ning mitmepoolseid asutusi puudutava 
siseriikliku järelevalve ja seaduste abil.
Pankadepoolsed intressimäära arvutused võetakse 
põhjaliku uurimise ja võrdlusanalüüsi alla.
32
Kaudse tsentraliseeritud või ühise juhtimise all olid 
tõesti ettemaksed kõrged, kui esimesi rahastuid 
loodi. Selle taga oli vajadus käivitada uus abiliik 
ning julgustada finantseerimisasutusi keeruliste 
projektide juhtimist üle võtma.
Ettemaksude tegemise kord on rahastamisvahendi -
tele mõeldud uutes lepinguvormides üle vaadatud 
ning eelfinantseerimise tase on nüüd madalam.Seda, et menetluse pikkus on sobiv ja mõistlik, tões -
tab asjaolu, et siiani puudavad tõendid selle kohta, 
nagu oleks mõni oluline projekt jäänud ellu viimata 
pikale veninud heakskiitmismenetluse tõttu. Vastu -
pidi, heakskiitmisprotsess on piisavalt paindlik, et 
võtta arvesse partnerite vajadusi, ning võimaldab 
vajaduse korral protsessi kiirendada.
29
Komisjon soovib selgitada, et projektispetsiifiliste 
küsimuste valguses on IMFi nõutava soodustusta -
seme saavutamine küll vajalik, aga mitte piisav. 35% 
piirmäära saavutamist võib pidada rahastamispaketi 
esimeseks vajalikuks eeltingimuseks, mille peab 
heaks kiitma toetusesaaja IMFi määratud piirangute 
kohaselt. Kuid see iseenesest ei ole automaatselt 
piisav tingimus. Teatud projektide puhul võib olla 
vajalik, et rahastamispaketi toetuskomponent on 
suurem kui 35%, ilma et projektiga kaasnev oluline 
arengumõju satuks kahtluse alla.
30
Taotletud toetussummade põhjendused on väga 
erinevad, sõltudes muu hulgas turutõkkest, millega 
tegeldakse, taskukohasusest sihtrühmale, projekti 
küpsusest, kohaliku turu tingimustest, rahastuse 
kättesaadavusest teistelt rahastajatelt ning pro -
jekti elluviijate võimekusest ja riskivalmidusest. 
See erinevus, millele lisandub usaldusväärse teabe 
puudumine partnerriikide turuolukorra kohta, 
muudab keeruliseks toetussummade määramiseks 
kriteeriumide leidmise, mis kataksid iga võimaliku 
sekkumise igas võimalikus dünaamilises turuolu -
korras. Lõpuks peab komisjon mõningal määral 
usaldama ka finantsinstitutsioonidest partnerite 
võimet läbirääkimiste käigus parim tehing, st mini -
maalne toetussumma saavutada, et teatud projekti 
hoogustada. Mõne projekti puhul puuduvad sellele 
„hinnastamise” protsessile mõistlikud alternatiivid. 
Näiteks esmavastutusega garantii suurus väikestele 
ja keskmise suurusega ettevõtjatele laenamisel ei 
ole määratud üldiselt ajaloolise kogemuse põhjal 
(kui see üldse olemas on), vaid pigem laenuandja 
tajutud riski kaudu – see on subjektiivne paramee -
ter, mille saab määrata ainult oskuslike läbirääki -
miste abil.
Komisjoni vastus 41
35
Pärast projekti heakskiitmist tagavad ELi delegat -
sioonid ja/või komisjoni peakontorid (olenevalt 
projekti ulatusest) piisava järelkontrolli.
Komisjoni talitustel on panga vastavate riiklike 
kontoritega korrapärane kontakt, toimuvad koos -
olekud delegatsiooniga ning juhtiva finantseeri -
misasutuse kohalike projektikoordinaatoritega. 
Juhtivatel finantseerimisasutustel on lepinguline 
kohustus esitada igal aastal delegatsioonile aru -
anne. Lisaks on delegeeritud koostöö raames 
sõlmitud lepingutes ette nähtud, et komisjoni kaa -
satakse, teavitatakse ning juhtiv finantseerimisasu -
tus kutsutakse komisjoni kohapeal teostatavatele 
järelevalvemissioonidele.
Lepingulised kokkulepped on piisavalt selgesõnali -
sed, et tagada nõuetekohane järelevalve.
Suurendades delegatsiooni varasemat kaasamist 
protsessi, suureneb ka järelkontroll ja järelevalve.
36
Komisjon kinnitab, et käib töö tulemuspõhiste 
näitajate kallal, mida finantseerimisasutused saaksid 
kasutada järelevalve ning aruandluse puhul, ja 
rõhutab, et järelevalvet tulemuslikkuse üle teeb 
juhtiv finantseerimisasutus.
37
Kõik projektid esitatakse järelevalveks ning hinda -
miseks. Mõni vahehindamine on lõpule viidud, nagu 
NIFi puhul, või algab lähiajal, nagu LAIFi puhul.3. selgitus
Komisjon tegutses täielikus kooskõlas kehtivate 
reeglite ning määrustega.
3. selgituses kirjeldatud väljamakse tehti 2010. aas -
tal. NIFi jaoks muutis komisjon väljamaksete korda 
2012. aastal (vt punkt 32).
Lisaks võetakse selle NIFi projekti hindamisel 
arvesse partnerriigi erandlikku olukorda ja sünd -
musi, mis seal 2011. aasta jaanuarist aset leidsid ning 
mis on projekti elluviimist mõjutanud.
33
ITFi ettemaksete süsteem plaanitakse üle vaadata.
34
Nende rahastute projekte kiidavad heaks ning vali -
vad otse Euroopa finantseerimisasutused, järgides 
täielikult projekti eesmärke, meetmeid ja kritee -
riume. Allutatud laenude ning garantiide valiku 
määravad projekti parameetrid (mis on projekti -
kirjelduses üksikasjalikult esitatud), eriti need, mis 
selgitavad projektile seatud eesmärke. Heakskiit -
mis- ning valikumenetlustes järgitakse finantseeri -
misasutustele mõeldud hoolsuskohustuse standar -
deid. Need menetlused toimuvad partneritevahelise 
kokku lepitud ja kulutõhusa tööjaotuse alusel, mille 
hulka käib ka allutatud meetmete valimise korralda -
mine. Tunnustatud finantseerimisasutused annavad 
rahastusse kaasatud projektide kohta üksikasjali -
kult aru nii regulaarselt kui ka erakorraliselt või kui 
komisjon seda taotleb.
4. selgitus
Komisjon leiab, et VKEde rahastamisvahendi NIFi 
projekti toetuse taotlusvormis olid kõik vajalikud 
elemendid nähtavad.
Komisjoni vastus 42
42 a)
IMFi programmi raames ilma ITFi panuseta toimuval 
võimalikul rahastamisel oli mittesooduslaenude 
puhul tõepoolest kehtestatud ülemmäär (vt IMFi 
2009. ja 2010. aasta riigiaruanded, tabel 1), seetõttu 
pidi igasugune lisalaenamine toimuma soodus -
tingimustel. Otsus, kas projekti puhul kaalutakse 
soodustingimustel laenamist või mitte, on Sambia 
iseseisev otsus, mis tehakse pärast arutelu rahvus -
vahelise kogukonnaga sõltuvalt iga projekti majan -
duslikest näitajatest.
42 b)
Selgus, et ainult Euroopa arengufondi toetusest ei 
piisa projektide rahastamisprobleemi lahendami -
seks. Selleks vajalik lisarahastamine sai toimuda 
üksnes finantseerimisasutuste ressursside mobili -
seerimisega ITFi panuse kaudu.
42 c)
Isegi väikesel toetusel võib olla kõrge lisaväärtus, 
näiteks rahastamisprobleemide lahendamisel, pro -
jekti kvaliteedi tõstmisel jne. Kolmel neist juhtudest 
aitas toetus pehmendada üldisi rahastamistingi -
musi, kuna kaasrahastajate esitatud rahastamispa -
kett ei olnud laenuvõtjale täielikult vastuvõetav. 
Teise projekti puhul võimaldas toetus suurendada 
projektide võimalikku mõju, sealhulgas rahalist 
kasu.
42 d) 
Komisjon ei nõustu kontrollikoja järeldusega. 
Abisaaja oleks võinud valida tulusama alternatiivi, 
kuid see oleks kaasa toonud negatiivsed keskkon -
namõjud. ITFi toetus aitas hõlbustada investeerimist 
keskkonnasäästlikusse valikusse ja hüvitada kõrge -
maid investeerimiskulusid.Lisaks soovib komisjon rõhutada, et:
i) arengu ja koostöö peadirektoraadi EuropeAid ju -
hitavate piirkondlike investeerimisrahastute tu -
lemuspõhise järelevalve menetlused on samad 
nagu teistel EuropeAidi projektidel ning
ii) EuropeAid võtab vajalikud meetmed, et tege -
leda tulemuspõhise järelevalve tulemustega: 
projektide puhul, mille suhtes on tulemuspõ -
hine järelevalve tehtud, saadetakse tulemused 
ELi delegatsioonile/üksustele peakontorist, mis 
on projektijuhtimisse kaasatud. Delegatsioonilt  
oodatakse vastust, mis esitatakse tavaliselt juhti -
vale finantseerimisasutusele. Vajaduse korral kor -
raldatakse ärakuulamiskoosolek, mille eesmärk on 
selgitada tulemuspõhise järelevalve tulemusi. Li -
saks kohtuvad komisjoni esindajad aruandekoos -
olekutel järjekindlalt konsultantidega, kes tegid 
tulemuspõhise järelevalvega seotud külastusi, et 
olla kursis kohapealse olukorraga.
Kavandatakse ITFi projektide haldamise ülevaata -
mist tulevikus, et võimaluse korral muuta see sarna -
seks teiste rahastute omaga.
Komisjoni ühine vastus punktidele 
39–42
39
Komisjon ei nõustu kontrollikoja analüüsiga toetuse 
vajalikkusest laenu saamise tingimusena. Toetuse 
taotlusvorm pakub alust hindamiseks, mis kujutab 
endast kaalutletud otsustust ja toetub sisendile 
temaatilistelt ja geograafilistelt üksustelt, lisaks ka 
ELi delegatsioonidelt ja sekretariaadilt, ning mida 
tihti täiendavad lisapäringud. Komisjonipoolne hin -
damine, mida toetavad tehnilised arutelud finant -
seerimisasutustega ja tegevjuhatustega ning kuhu 
on kaasatud liikmesriigid, on usaldusväärne ja hästi 
põhjendatud. Komisjon leiab, et toetuste valimise 
protsess annab piisavalt kindlust ja tõestust selle 
vajaduse kohta.
42
Komisjon ei nõustu selle analüüsiga järgmistel 
põhjustel:
Komisjoni vastus 43
46
Komisjon on arvamusel, et rahastud üldiselt või -
mendavad märkimisväärselt valdkondade poliitikast 
saadavat kasu.
Poliitikakeskkond mängib projekti hindamisel olulist 
rolli. Igal projektil on oma eesmärgid ja oodatud 
mõju, mis erinevad sõltuvalt projekti iseloomust. 
Üks projekt ei pea suutma mõjutada kõiki eesmärke 
(enamgi veel: see ei ole isegi soovitatav).
ITFi puhul on tõepoolest ruumi ühiselt mõjutada 
sektori poliitikat, kui projekt kattub delegatsiooni 
põhivaldkonnaga. Olukord on teistsugune, kui pro -
jekt ei lange kokku delegatsiooni põhivaldkonnaga, 
kuid omab sellest hoolimata piirkondlikku ulatust.
51
Poliitilistel ja strateegilistel põhjustel parandab 
komisjon nähtavuse korraldamist (kuigi leiab, et ELi 
nähtavuse suuniseid järgiti) ja kaasab delegatsioone 
veelgi enam sellesse protsessi.
51 a)
Piirkondliku segarahastamisvahendi raames rahas -
tatavate projektide kõikides lepingutes on selle 
kohta eraldi punktid (nii üldiste tingimuste osas kui 
ka lisas, mis kirjeldab tegevust). Need punktid sätes -
tavad, et juhtiv finantseerimisasutus tagab toetuse 
piisava nähtavuse.
Lisaks on uues kaudse eelarve täitmise delegeeri -
mislepingus, mida hakatakse 2014. aastast kasutama 
kõigi piirkondlikust segarahastamisvahendist toeta -
tavate projektide puhul, ette nähtud lisa kommuni -
katsiooni ja nähtavuse kava tarbeks, mis iga projekti 
jaoks luuakse.42 e)
Komisjon ei nõustu kontrollikoja järeldusega, mida 
ei toeta piisavad tõendid.
NIFi toetus oli vajalik, et avaneks projekti üldine 
investeerimispakett, ning see oli täielikus kooskõlas 
ELi ja partnerriikide poliitiliste eesmärkidega.
42 f)
Komisjon ei nõustu selle hinnanguga. See tähen -
dab, et toetust oli vaja seoses seotud laenudega, 
mille abisaaja pidi heaks kiitma, ning et ühendatud 
pakett oli võrreldav teiste rahanduslike pakkumis -
tega ja ei olnud liigselt doteeritud.
42 g)
See tähelepanek ei võta arvesse, et „toetuseta” 
toode toimis eeldusel, et toetus saadakse. Säärase 
skeemi puhul on NIFi panus kindlasti vajalik, et 
Euroopa Arengufondidest oleks võimalik pakkuda 
laene intressitasemega, mis ergutaks panku VKE -
dele edasi laenama. Asjaolu, et NIFi panus jääb 
kulutamata või kulutatakse osaliselt, on pigem edu 
märk. See sillutab teed järelrahastule, millel on 
madalam NIFi toetuse tase (see ei tähenda, et NIFi 
toetus peaks olema madalam mõnes muus riigis 
toimuva esmakordse tehingu puhul).
44
Komisjon mõjutab ennetavalt projektide ülesehi -
tust. Mõjutamisviis sõltub väga palju projekti liigist, 
kuna projektidel on erinevad eesmärgid ja erinev 
eeldatav mõju. Ühendamisprojektid on ehitatud 
üles partnerluse ja rahastajate vahel kohustuste 
jagamise kontekstis. Komisjonil on selles partner -
luses võtmeroll ning suur mõju kõigile projekti 
olulistele aspektidele.
Komisjoni vastus 44
54
Komisjon leiab, et heakskiitmise protsess oli põhja -
lik: kõik seotud huvirühmad on piisavalt kaasatud 
ning komisjon kohandab konsulteerimisprot -
sessi projektide spetsiifikale vastavalt. Otsusta -
misprotsessi ajal on kogu vajalik teave täielikult 
kättesaadav.
Lisaväärtus on tagatud kõigil juhtudel: projektid 
esitatakse pädevale tegevjuhatusele ainult juhul, 
kui kõigi projekti osade suhtes on selgusele jõutud 
ning lisaväärtus on ilmne.
Ettemaksete tegemise kord vaadatakse uute rahas -
tamisvahendite lepinguvormide jaoks üle.
55
Komisjon leiab, et rahastamisotsuste põhjendused 
olid selged kõigil juhtudel. Neid juhtumeid kirjelda -
takse käesoleva aruande punktis 42, ning komisjon 
on need nõuetekohaselt vaidlustanud ja põhjen -
danud. Vt komisjoni vastus punkti 42 alapunktidele 
a–g.
Kõigil juhtudel on rahastute prioriteedid viidud 
kooskõlla piirkonna jaoks kehtivate ELi eri valdkond -
like poliitikasuundadega (vastavates strateegilistes 
suunitlustes on see ka selgelt välja öeldud).
Sellele vaatamata uurib komisjon mooduseid, 
kuidas sektori poliitikale suuremat mõju saavutada 
ning samuti parandada ELi toetuste nähtavust.
57
Komisjon nõustub selle soovitusega. Uus taotlus -
vorm osutab selgelt erinevatele lisaväärtuse võima -
lustele, mida toetus kaasa tuua võib.Mis puudutab Lääne -Balkani investeerimiskesk -
konda (WBIF), siis laienemise peadirektoraat on 
tehnilise abi lepingute (IPF ja IFICO) kaudu taganud, 
et kõik kommunikatsiooni- ja tutvustusvahendid 
(koduleht, aruanded, juhised, teabelehed, semina -
rid, töötoad jne) osutaksid ELi rollile mehhanismis. 
Lisaks arendatakse nüüd paremat koostööd uuen -
duslike rahastamisvahendite kommunikatsiooni -
üksuste vahel ning paranenud on viited ELile ning 
WBIFile. Nähtavus ning terviklikkus peaksid veelgi 
paranema, kuna kogu WBIFi kommunikatsiooni -
tegevus tsentraliseeritakse uue laiendatud IFICO 
lepingu abil.
52
Komisjon rõhutab, et ELi välistegevuse kommu -
nikatsiooni ja nähtavuse käsiraamat on kehtiv 
ja rakendatav kõigile välistegevuse valdkonna 
projektidele.
Järeldused ja soovitused
53
Komisjon vastutab aruandes positiivse hinnangu 
saanud rahastute loomise eest. Projektide juhtimine 
toimub partnerluse alusel. Komisjon haldab rahas -
tuid, samal ajal kui arengu rahastamise asutused on 
vastutavad projektide igapäevase juhtimise eest. 
Nad täidavad neile usaldatud eelarveülesandeid 
kooskõlas finantsmäärusega kehtestatud kaudse 
eelarvetäitmise reeglitega.
Komisjon on seda ülesehitust luues võtnud täielikult 
arvesse võimalikku rahastutega saadavat kasu ja 
leiab, et selle juhtimine on olnud nõuetele vastav.
Komisjon leiab, et potentsiaalselt saadava kasu 
materialiseerumist vaadates tuleks arvesse võtta 
toetuste iseloomu (nt tehniline abi) ja projektide 
elluviimise tulemusi.
Komisjoni vastus 45
59 a)
Tulemuste hindamisraamistik on taotlusvormi juba 
lisatud ning sellega koos ka juhised, mis selgita -
vad, millist teavet vaja on. Üksiku ELi toetuse mõju 
pole sageli võimalik kogu projektist eraldada. Siiski 
tuleb ELi toetuse lisaväärtus selgelt esile tuua (vt 
eespool).
59 b)
Juhised on kõigile ELi delegatsioonidele välja saa -
detud ning suunised on väljatöötamisel.
59 c)
Komisjon nõustub selle soovitusega osaliselt. 
Komisjon kaalub võimalust kohandada tulemuspõ -
hise järelevalve metoodika rahastuse ühendamise 
spetsiifiliste omadustega.
60
Komisjon nõustub selle soovitusega.
Ettevalmistamisel on kõigile piirkondliku segara -
hastamisvahendi lepinguga hõlmatud projektidele 
mõeldud uus kaudse eelarvetäitmise delegeerimis -
leping. Selle lepinguvormiga käib kaasas lisa, mis 
on mõeldud kommunikatsiooni ja nähtavuse kava 
tarbeks, mis iga projekti jaoks luuakse.57 a)
Komisjon nõustub selle soovitusega. ELi platvormi 
raames koostatakse juhised parandatud juhtimis -
korra kohta, et suunata komisjoni osalust kõigis 
heakskiitmise protsessi etappides, ning samuti 
juhised projekti järelkontrollimiseks.
57 b)
Komisjon nõustub selle soovitusega. See on käi -
masolev protsess, mis tõenäoliselt lõpeb 2014. aasta 
lõpuks.
57 c)
Komisjon nõustub selle soovitusega. Segarahasta -
misvahendi läbivaadatud juhtimisviisis on tehtud 
ettepanek, et projektid esitatakse kohe lõplikuks 
heakskiitmiseks (mitte enam esialgseks heakskiitmi -
seks). Taotlusvormis kirjeldatakse üksikasjalikult toe -
tuse vajadust ja lisaväärtust, nagu ka seda, kuidas 
toetussumma on kindlaks määratud/arvutatud.
Protsessi peab kuuluma võimalike projektide 
eelanalüüs ja arutelu, mis toimub enne lõpliku 
heakskiidu saamiseks esitamist, et tagada projek -
tide küpsus, mõju ning kulutustele vastavad tulud.
57 d)
Komisjon nõustub selle soovitusega.
58
Komisjon nõustub selle soovitusega. Tulevikus 
võetakse rahaliste vahendite vajadust arvesse enne 
väljamaksete tegemist. Praegu on ettevalmistamisel 
rahastamisvahendite uus lepinguvorm. See valmib 
tõenäoliselt 2014. aasta lõpuks.
59
Komisjon nõustub selle soovitusega.

KUST  SAAB  ELi VÄLJAANDEID ?
Tasuta väljaanded :
•  üksikeksemplar id: 
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu);
•  rohkem eksemplar e ning plak atid ja kaardid: 
Euroopa Liidu esindust est (http://ec .europa.eu/r epresen t_et .htm),  
delega tsioonidest väljaspool ELi (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_et .htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_et .htm) 
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne oper aatori, hotelli ja telefonik abiini puhul).
Tasulised väljaanded :
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu) .
Tasulised tellimused :
•  Euroopa Liidu Väljaannet e Talituse edasimüüja te kaudu  
(http://publica tions .europa.eu/others/agen ts/inde x_et .htm).
QJ-AB-14-016-ET-C  ISSN 1831-0818
Komisjon ja liikmesriigid on ELi välispoliitika 
toetamiseks loonud kaheksa piirkondlikku 
investeerimisrahastut. Investeerimisrahastute 
eesmärk on ühendada Euroopa Komisjoni 
antavad toetused finantseerimisasutuste 
laenudega. Rahastud aitavad finantseerida 
olulisi taristuprojekte, mis nõuavad suuri 
finantsressursse.
Kontrollikoda uuris ELi toetuste 
finantseerimisasutuste laenudega ühendamise 
mõjusust. Kontrollikoda leidis, et ühendamine 
on üldjoontes olnud mõjus. Piirkondlikud 
investeerimisrahastud olid loodud 
nõuetekohaselt, kuid ühendamise potentsiaali ei 
kasutatud täiel määral ära. Kontrollikoda esitab 
komisjonile mitu soovitust, mis puudutavad 
projektivalikut ja toetuste heakskiitmist, 
vahendite eraldamist, järelevalvet ELi toetuste 
rakendamise üle ning ELi abi nähtavuse 
suurendamist.
EUROOPA
KONTROLLIKODA