SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Abikõlblik otstarve, milleks komisjon või ELi asutus või organ neid kaupu ja teenuseid kasutab, on igasugune tegevus, mis on seotud talle liidu õigusega antud ülesannete täitmisega avalikes huvides. Näiteks võivad kaubad või teenused olla soetatud selleks, et teha need liikmesriikidele või kolmandatele isikutele tasuta kättesaadavaks. Samuti võivad need olla osa varude loomise strateegiast, mille eesmärk on need laiali jagada tulevikus.

Võttes arvesse COVID-19 pandeemiast saadud õppetunde ja selleks, et pakkuda tulevikukindlat lahendust, on käesoleva ettepaneku kohaldamisala laiapõhjaline ning hõlmab kõiki kauba- ja teenuseliike. Kaupade puhul tuleks käesolevat ettepanekut kohaldada näiteks kõikide meditsiiniliste vastumeetmete suhtes, nagu bioloogilised tooted, ravimid ja meditsiiniseadmed. Ettepanek hõlmaks ka mittemeditsiinilisi tooteid, mida on vaja humanitaarkriiside lahendamiseks. Lisaks hõlmab käesolev ettepanek mitmesuguseid teenuseid nii tervishoiusektoris kui ka sellest väljaspool.

Seetõttu on vaja võtta viivitamata meetmeid praeguse COVID-19 pandeemia vastu võitlemiseks ja tagada valmisolek võtta avalikes huvides samalaadseid liidu tasandi meetmeid ka tulevikus. Selleks tuleks kehtestada laiapõhjaline käibemaksuvabastus ostudelt, mida komisjon või ELi asutus või organ teeb liikmesriikidele või kolmandatele isikutele kaupade või teenuste annetamiseks, varumiseks või muul viisil pakkumiseks, kuna see on sobiv lahendus, mis võimaldab meetmeid liidu tasandil hõlpsamini koordineerida.

Kogemused, mille komisjon sai COVID-19 pandeemia ajal erakorraliste meetmete võtmisel, on näidanud, et mõnedelt tehingutelt võetav käibemaks on lõppkokkuvõttes hanketoimingute kulutegur, mis koormab piiratud eelarvet. Need käibemaksusummad vähendavad selliste kaupade ja teenuste mahtu, mida komisjon võib hankida varude loomiseks või koheseks jaotamiseks liikmesriikidele ning muudavad kiireloomuliste vajaduste rahuldamiseks võetavate solidaarsusmeetmete rakendamise keerukamaks ja aeglustavad seda. Lisaks suurendavad asjaomaste nõuete täitmisega seotud kulud liitu kaupu ja teenuseid tarnivatele ettevõtjate koormust, pidades eelkõige silmas vajadust end registreerida paljude või kõikide liikmesriikide maksuhaldurite juures.

Praegune COVID-19 pandeemia on eriti selgelt näidanud, kui oluline on olla hästi ette valmistatud ja suuta kiiresti reageerida, kasutades struktureeritud, sidusat ja tsentraliseeritud lähenemisviisi ELi tasandil. See järeldus kehtib ka muude praeguste ja tulevaste olukordade kohta, mis nõuavad koordineeritud tegutsemist liidu tasandil. Käesoleva algatuse abil soovitakse pakkuda Euroopa Liidule laiapõhjalist ja tulevikukindlat lahendust, mis tugineb COVID-19 pandeemiale reageerimisel saadud kogemustele. Algatuse eesmärk on ühtlustada ELi käibemaksusätted (näiteks katastroofi- ja kriisiohjemeetmete puhul) ning hõlbustada komisjoni, ELi ametite või muude ELi organite tegevust neile liidu õigusega antud ülesannete täitmisel.

Käesoleva algatuse eesmärk on toetada ja hõlbustada avalikes huvides meetmete võtmist liidu tasandil, eelkõige juhul, kui liit täidab oma ülesannet soetada kaupu ja teenuseid, mis on mõeldud tasuta jagamiseks liikmesriikidele, et rahuldada nende hädaabivajadusi. Nende meetmetega soovitakse muu hulgas ennetada praeguste või tulevaste kriiside ja katastroofide puhul tekkivaid hädaolukordi, nendeks valmistuda ja neile reageerida. Algatusega toetatakse nende meetmete võtmist, kaotades käibemaksu kui kuluteguri ja sellega seotud regulatiivse koormuse. Konkreetsemalt vabastatakse käesoleva ettepaneku kohaselt käibemaksust komisjonile või ELi asutusele või organile tarnitud kaubad või osutatud teenused ja komisjoni või ELi asutuse või organi imporditud kaubad, kui komisjon või mõni selline asutus või organ soetab neid kaupu või teenuseid avalikes huvides talle liidu õigusega antud ülesannete täitmiseks.

Seoses COVID-19 pandeemiaga on komisjon võtnud erakorralisi meetmeid käibemaksu valdkonnas, et aidata puhangu ohvreid. Komisjon võttis 3. aprillil 2020 vastu otsuse (EL) 2020/491, millega võimaldatakse liikmesriikidel ajutiselt vabastada käibemaksust (ja tollimaksudest) elutähtsad kaubad, mis on vajalikud COVID-19 puhangu tagajärgedega võitlemiseks (ning mis hõlmavad muu hulgas isikukaitsevahendeid, in vitro diagnostika meditsiiniseadmeid, selliseid meditsiiniseadmeid nagu näiteks hingamisaparaadid ja piiratud arvu ravimeid).

See otsus hõlmab ainult importi, mitte ühendusesiseseid ega omamaiseid tarneid, kuna komisjoni autonoomsed volitused piirduvad selle konkreetse valdkonnaga. Esialgset meedet kohaldati kuue kuu jooksul ja seda pikendati veel kolme kuu võrra kuni 31. oktoobrini 2020 ja 30. aprillini 2021. Praegu valmistatakse ette järgmist pikendamist.

Nõukogu võttis 7. detsembril 2020 vastu komisjoni ettepaneku, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (käibemaksudirektiiv) ja võimaldatakse liikmesriikidel kohaldada vähendatud käibemaksumäära COVID-19 in vitro diagnostikameditsiiniseadmete ja nendega tihedalt seotud teenuste osutamise suhtes. Lisaks võivad liikmesriigid kohaldada selliste seadmete tarnete ja nendega tihedalt seotud teenuste osutamise ning COVID-19 vaktsiinide tarnete ja kõnealuste vaktsiinidega tihedalt seotud teenuste osutamise suhtes maksuvabastust koos eelmises etapis tasutud käibemaksu mahaarvamisega.

Need meetmed pakkusid COVID-19 pandeemia ajal tekkinud kiireloomuliste vajaduste rahuldamiseks kiireid, tõhusaid ja sihipäraseid lahendusi. Nende kohaldamisala on aga väga piiratud, lisaks on need ajutised ning mitte kõik liikmesriigid ei ole otsustanud kohaldada nullmäära, kui see võimalus on kättesaadavaks tehtud.

Käibemaksudirektiiviga nähakse ette, et teatavaid tingimusi ja piiranguid arvesse võttes võib Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli kohaldamisalasse kuuluvate Euroopa organite (sealhulgas komisjon) poolt imporditavate kaupade ning neile tarnitavate kaupade ja osutatavate teenuste puhul kohaldada käibemaksuvabastust koos eelmises etapis tasutud käibemaksu mahaarvamisega. Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli vastava tõlgenduse kohaselt võib seda maksuvabastust kohaldada vaid asjaomase liidu organi poolt ametlikuks kasutamiseks ette nähtud kauba ostmise korral. Maksuvabastust ei kohaldata selliste kaupade ja teenuste ostmiseks, mis on mõeldud näiteks liikmesriikidele või kolmandale isikule (nagu riiklik tervishoiuasutus või haigla) tasuta kättesaadavaks tegemiseks, kuna seda ei loeta ametlikuks kasutamiseks. Just sellised juhtumid võivad kriisidele reageerimisel muutuda eriti oluliseks ning seetõttu ei ole kohaldatavad käibemaksuvabastused sellest seisukohast piisavad.

Ka komisjoni 2018. aasta ettepanekuga, millega soovitakse muuta käibemaksudirektiivi käibemaksumäärade osas ja mis on nõukogus menetlemisel, ei suudetud pakkuda rahuldavat lahendust kõikide selle algatusega hõlmatud tehingute käibemaksust vabastamiseks. Kui nõukogu selle ettepaneku ühehäälselt vastu võtaks, võimaldaks see liikmesriikidel kohaldada vähendatud või isegi nullmaksumäära teatavate tarnete suhtes, kui sellised tarned toovad kasu ainult lõpptarbijale ja teenivad üldist huvi pakkuvat eesmärki. Igal juhul jääks selline soodsama käibemaksukorra kehtestamine liikmesriikide otsustada.

Selleks et aidata liikmesriikidel paremini toime tulla digiajastu probleemidega ja vähendada nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 282/2011 II lisas sätestatud vabastussertifikaadi paberversiooni kasutamisega seotud halduskoormust, eelkõige sellistes kriisiolukordades nagu pandeemiad, tuleks kasutusele võtta vabastussertifikaadi elektrooniline vorm. Selle vormi eesmärk on kinnitada, et asjaomane tehing vastab käibemaksudirektiivi artikli 151 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud maksuvabastuse tingimustele. Vastavalt käibemaksudirektiivi artikli 199b lõikes 4 juba sätestatule tuleks komisjonile anda õigus nõukogu määruse (EL) nr 904/2010 artikli 58 kohaselt loodud halduskoostöö alalise komiteega konsulteerides võtta rakendusaktidega vastu kõnealuse vormi tehnilised üksikasjad, sealhulgas ühtne elektrooniline sõnum teabe edastamiseks, kohaldades määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 5 osutatud kontrollimenetlust.