[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 8.5.2008

KOM(2008) 245 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Lõplik hindamisaruanne programmide MEDIA Plus ja MEDIA-koolitus rakendamise ja tulemuste kohta (2001-2006)

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Lõplik hindamisaruanne programmide MEDIA Plus ja MEDIA-koolitus rakendamise ja tulemuste kohta (2001-2006)

Sissejuhatus

Programmid MEDIA Plus ja MEDIA-koolitus loodi kahe otsuse alusel:

- nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsus nr 2000/821/EÜ Euroopa päritoluga audiovisuaalteoste arendamise, levitamise ja nende müügi edendamise soodustamiseks mõeldud programmi rakendamise kohta (MEDIA Plus — arendamine, levitamine ja müügi edendamine);

- Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. jaanuari 2001. aasta otsus nr 163/2001/EÜ Euroopa audiovisuaalprogrammide tööstuse kutsetöötajate koolitusprogrammi (MEDIA-koolitus) rakendamise kohta.

Programmide MEDIA Plus ja MEDIA-koolitus kestuseks määrati esialgu ajavahemik 2001–2005. Selleks et ühtlustada MEDIA programmide rakendamisperiood finantsperspektiivi omaga, pikendati MEDIA programmide kestust kuni 31. detsembrini 2006[1].

Programmid MEDIA Plus ja MEDIA-koolitus järgnesid programmidele MEDIA II (1996–2000) ja MEDIA I (1991–1995). Kahe viimase ühine eesmärk oli parandada struktuurselt Euroopa audiovisuaaltööstuse konkurentsivõimet. Programmide MEDIA Plus ja MEDIA-koolitus eesmärk oli parandada Euroopa audiovisuaaltööstuse konkurentsivõimet, tasandada erinevusi turgude vahel ja soodustada audiovisuaalloomingu ringlust väljaspool päritoluriiki.

Programmide elluviimise ajal – 1. mail 2004. aastal – liitus Euroopa Liiduga kümme uut liikmesriiki ning mitmest riigist said kandidaatriigid. 1. jaanuaril 2007 sai programmide MEDIA Plus ja MEDIA-koolitus järglaseks programm MEDIA 2007[2].

2003. aastal viidi programmide MEDIA Plus ja MEDIA-koolitus kohta läbi vahehindamine, mille tulemused esitas komisjon oma 24. novembri 2003. aasta aruandes[3]. Hinnangus esitatud soovituste kohaselt ja selleks, et võtta arvesse asjaomase valdkonna spetsialistide vajaduste arengut ja turu muutumist, tehti teatavaid kohandusi, mis ei nõudnud õigusliku aluse muutmist.

Käesoleva aruande eesmärk on hinnata vastavalt otsuse 2000/821/EÜ artikli 12 lõikele 3 ja otsuse 163/2001/EÜ artikli 9 lõikele 4 programmide MEDIA Plus ja MEDIA-koolitus tulemusi. Aruanne hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni 31. detsembrini 2006 ja põhineb programmide MEDIA Plus ja MEDIA-koolitus vahehinnangutes[4] ja lõplikus hinnangus[5] toodud järeldustel.

MAJANDUSLIKUD JA STRUKTUURSED PROBLEEMID

Majanduslikud väljakutsed

Oluline on meeles pidada, et programmide MEDIA Plus ja MEDIA-koolitus rakendamine toimus murettekitavas majandusolukorras. Kõige olulisemaks väljakutseks programmi jaoks hinnatava ajavahemiku jooksul oli kümne uue liikmesriigi liitumine. Euroopa Liidu tookordne laienemine suurendas erinevusi Euroopa turul. Uute liikmeriikide investeerimise ja riikliku abi andmise suutlikkus oli oluliselt väiksem kui ülejäänud Euroopal.

Tõsiseks väljakutseks oli ka tehnikauuenduste, eeskätt digitaaltehnoloogia kiire areng. Selles valdkonnas muutus murettekitavaks Euroopa filmilevi olukord. Filmide digitaalkoopiad on küll olemas, kuid Euroopa filme edastatakse digitaalsete levisüsteemide kaudu äärmiselt vähe.

Struktuursed probleemid

Laienenud siseturg, mille toimimine on jäänud ebarahuldavaks

Euroopa audiovisuaalturgu iseloomustab väga suur killustatus. See on eeskätt tingitud eri riikide keelelistest ja kultuurilistest erinevustest. Loomulikult on erinevused kultuurilise sõltumatuse ja rikkuse allikaks, kuid samas takistavad need mujalt kui oma riigist pärit teoste ringlust ega võimalda Euroopa tööstusel võita uusi turuosi. Killustatus hõlmab eeskätt järgmisi aspekte:

- struktuursed raskused teoste piiriülesel levitamisel. Euroopa audiovuaalsektoris esinevate struktuursete raskuste peamine ilming on muudest Euroopa riikidest pärinevate teoste ebapiisav ringlus;

- riikide jagunemine madala tootmisvõimsusega ja/või piiratud keelelise või geograafilise ruumiga riikideks[6] ning riikideks, kus tootmismaht on suurem;[7]

- levitamissektori konkurentsivõime vähenemine.

Ka tootmissektor on endiselt äärmiselt killustatud. See hõlmab arvukaid väheintegreeritud väikestruktuure, mille elujõulisus on pidevalt kahtluse all.

Probleemidega võitlev tööstusharu

Euroopa audiovisuaalvaldkonna spetsialistide vähene koolitus on toonud kaasa ettevõtete üleeuroopalise strateegia puudumise, mis on samas tehnikauuenduste kasutuselevõtuks hädavajalik.

Esiteks on Euroopa audiovisuaaltööstuse puhul siiani suunatud liiga vähe vahendeid projektipõhisele arendustegevusele (projektid audiovisuaalteoste kirjutamiseks, eelarve ja turustuskava koostamiseks). Samas on see etapp teoste kvaliteedi ja ekspordivõimaluste jaoks äärmiselt oluline.

Ja teiseks jääb levitamissektor killustatuks riiklikul tasandil. See vähendab valdkonna konkurentsivõimet nii ülemaailmsel kui ka Euroopa turul.

Programmide MEDIA Plus ja MEDIA-koolitus ajavahemiku 2001–2006 hindamistulemused

Üldised järeldused ajavahemiku 2001–2006 kohta

1. Programmi asjakohasus oli tänu heale ettevalmistusele ja uuendatud rakendusmeetoditele üldiselt hea. Valdkonnad, kus erialaspetsialistide rahulolu ei olnud optimaalne, on seotud programmide vähese rahastamisega eelarvest ja vajadustega, mille kindlaksmääramine oli alles käimas.

2. Tuvastatud ebakõlad audiovisuaalsektori halduse valdkonnas (valik, lepingute sõlmimine, tasumine) ja majandamise valdkonnas tekitasid ettevõtete jaoks täiendavat riski ja võimalikke pingeid[8]. Juurdepääsukulud, mis on VKEde jaoks küllaltki suured, on programmide kasutajate jaoks siiski talutavad.

3. MEDIA programmide põhimeetmetega toetatakse tõhusalt kutseoskuste parandamist (koolitus), teoste Euroopa mõõtme arengut alates eeltootmise etapist (areng), kogu sektori konkurentsivõime tõstmist (eeskätt levitamissektoris riskide vähendamise ja programmides osalejate finantssuutlikkuse tugevdamise teel) ning teoste piiriülest levitamist (levitamine ja müügi edendamine).

4. MEDIA programmide mittemateriaalsed mõjud (kutseoskuste parandamine, turu tundmaõppimine, võrkude rajamine) on pikaajalised ja struktuursed mõjud, mis hõlmavad kogu sektorit.

5. Programmi mõju teoste rahastamisele ja riikideülesele levitamisele sõltub otseselt Euroopa tasandi rahastamisest.

Tegevussuunad, mis tugevdavad tõhusalt Euroopa audiovisuaalsektori konkurentsivõimet.

6. MEDIA- koolitus. Toetatakse reaalselt kutseoskuste parandamist Euroopa audiovisuaalsektoris. Samuti toetatakse programmiga sektori pikaajalist konkurentsivõimet soodustavate võrkude rajamist.

7. MEDIA- arendamine. Võimaldab sõltumatutel tootjatel suurendada oma konkurentsivõimet Euroopa turul ja soodustab nende teoste riikideülest levitamist. MEDIA programmi positiivne mõju avaldub mitmeti, näiteks projektide paremas ettevalmistuses, rahastamiskavade paranemises, väiksemates finantsriskides, teoste arendamiseks mõeldud investeeringute suurenemises, Euroopa mõõtme lisamises toetuse saanud teostele ja kogu sektorile tervikuna.

8. MEDIA- levitamine. Suurendatakse leviettevõtete finantssuutlikkust ja piiratakse investeerimisriske. See suurendab märkimisväärselt muudest Euroopa riikidest pärit filmide osakaalu ning toetab filmilevi.

9. MEDIA- müügiedendamine. Toetatakse edukalt kaubanduslikke üritusi ja festivale. See soodustab Euroopa audiovisuaaltööstuse töötajate kontaktide ja võrgustike loomist.

10. MEDIA. Programmiga toetatakse Euroopa filmide müügiedendamist ja tutvustamist nii erialaspetsialistidele kui ka avalikkusele, toetades märkimisväärselt filmide laiaulatuslikku esindatust festivalidel .

Turu tasakaalustamise meetmed, mis toetavad uute liikmesriikide integreerimist.

Selleks et võtta kasutusele uute liikmesriikide integreerimise mehhanism, tugineb MEDIA programm juba olemasolevale põhimõttele „madala tootmisvõimsusega ja/või piiratud keelelise või geograafilise ruumiga riikide” kohta. Turu tasakaalustamise mehhanismid on üks osa MEDIA programmist.

11. Valikukriteeriumide abil toetati „madala tootmisvõimsusega riikidest”, eeskätt uutest liikmesriikidest pärinevate projektide osalemist programmis – MEDIA suutis seeläbi kiiresti toetada nende liikmesriikide esindajate osalemist.

12. MEDIA programm võimaldab „madala tootmisvõimsusega riikidel” taotleda rahastamist, mille osakaal ületab riikide vastava turuosa.

13. MEDIA programm on väga tõenäoliselt aidanud kaasa teistest Euroopa riikidest pärit filmide pakkumise pidevale suurenemisele, mida on täheldatud uutes liikmesriikides pärast programmi käivitamist. Pakkumine suureneb (väga suurt ülekaalu omavate) Ameerika filmide ja mitte kohalike filmide arvelt.

14. Positiivse diskrimineerimise kriteeriumid, millega motiveeriti suuremate tootjariikide ettevõtjaid kaasama partnereid uutest liikmesriikidest, on reaalselt soodustanud uute liikmesriikide ettevõtjate ja nende loomingu paremat integreerumist Euroopa levisüsteemidesse ja -võrgustikesse.

Tõhus Media Deski infopunktide võrgustik, mille võimalusi võiks veelgi edasi arendada

MEDIA programmi detsentraliseeritud toimimismehhanism tundub olevat tõhus vahend programmi tutvustamiseks ja valdkonnaspetsialistide abistamiseks, samas sõltub mehhanismi tegelik tõhusus väga oluliselt vastutavatest ametnikest.

15. Media Deski infopunktid on mõeldud nii meediaspetsialistide teavitamiseks kui ka programmis osalejate abistamiseks. Rõhuasetus on infopunktiti erinev, seejuures eelistatakse vanemates infopunktides eeskätt abistamist.

16. Infopunktidel on tänu tehtavale pedagoogilisele tööle märkimisväärne mõju MEDIA programmi usaldusväärsele kasutamisele „madala tootmisvõimsusega riikides”, eeskätt uutes liikmesriikides.

17. Media Deski infopunktivõrgustiku ulatus annab sellele mitmeid olulisi võimalusi eeskätt teabe või heade tavade vahetamiseks või piiriüleste kontaktide tekkimiseks. Kuna aga võrgustik ja selle abivahendid ei ole piisavalt hästi struktureeritud, jäävad suhted peaasjalikult kahepoolseteks.

18. Ühtse süsteemi puudumine infopunktide ja harukontorite tõhususe mõõtmiseks muudab hinnangu andmise keeruliseks.

Kvaliteedi püsiv paranemine ja muu positiivne valdkondlik areng sõltub endiselt MEDIA programmidest

Programmide kõige olulisemad püsivad mõjud on seotud kvaliteediga: on paranenud kutseoskused ja võrgud, koostöö, turu tundmine ning esindatus rahvusvahelistel turgudel.

Samas sõltub muu positiivne areng, nagu teoste intensiivsem rahvusvaheline levitamine, siiani märkimisväärselt Euroopa Liidu toetustest. Toetuste maksmise lõpetamine võib kaasa tuua teatavate koolituste lõpetamise, teoste piiratuma riikideülese leviku ja investeeringute vähenemise madala tootmisvõimsusega riikidesse, kus MEDIA programmid on olulisemaid rahastamisvahendeid.

Soovitused ja järelevalvemeetmed

Peamised soovitused

Jätkata kohanemist turunõuetega

Esitatakse järgmised soovitused:

19. säilitada programmi ja sellega seotud toetusmeetmete kohanemisvõime tööstusharu vajadustega;

20. tekitada võimalused tööstusharu arengu prognoosimiseks (sektoripõhised uuringud, regulaarsed otsekontaktid erialaspetsialistidega, eksperdiarvamuse kogumine);

21. töötada välja näitajad programmi edukuse hindamiseks ja turu jälgimiseks;

Muuta programmid kasutajasõbralikumaks

22. vaadata läbi programmidele juurdepääsu võimalused ja neid lihtsustada;

23. kohandada toetusmeetmed tööstusharu ajaliste piirangutega;

24. keskendada MEDIA inim- ja korralduslikud ressursid projektides osalejate abistamisele ja projektide järelevalvele.

Kasutada paremini ära MEDIA Deski infopunktide ja harukontorite võrgustikku

Esitatakse järgmised soovitused:

25. töötada välja vahendid tõhususe mõõtmiseks;

26. tagada MEDIA Deski infopunktidele ja harukontoritele tõhusad vahendid.

Sõnastada ümber turu tasakaalustamise eesmärgid ja meetodid, et suurendada nende asjakohasust ja tõhusust

Esitatakse järgmised soovitused:

27. säilitada turu tasakaalustamise valdkonnas siiani võetud meetmed;

28. süvendada strateegilist mõttevahetust turu tasakaalustamise strateegia eesmärkide ja MEDIA 2007 programmi abil saavutatavate tulemuste üle;

29. töötada teatavate tegevussuundade puhul (eeskätt valikuline levitamine, automaatne levitamine, müügiagentuur) välja uus asjakohane geograafiline raamistik (loobumine piirkondlikust süsteemist, uued riikide kategooriad).

Peamised meetmed

Juba võetud meetmed

Teises vahehindamises esitatud soovituste põhjal on juba võetud mitmeid töökorralduslikku laadi meetmeid eeskätt seoses teatavate menetluste lihtsustamise ja tehnoloogilise aspekti tervikliku lõimimisega programmi. Nii võetakse programmis MEDIA 2007 täiel määral arvesse tehnoloogiauuenduste kasutuselevõttu ning programm võimaldab võtta konkreetseid meetmeid Euroopa audiovisuaalteoste veebis levitamise ja digitaalse esitamise toetamiseks. Ka sisaldavad kõik tegevussuunad turu tasakaalustamise mehhanisme.

Mis puutub programmi muutmisesse kasutajasõbralikumaks ja ressursside keskendamisse programmis osalejate abistamisele ja projektide järelevalvele, on täitevameti loomine toonud kaasa silmnähtavaid edusamme, seda eeskätt tänu tõhusamale haldamisele. Eriti on edasiminekut märgata projektide valimise menetluses, lepingute halduses, maksetähtaegades ja programmi kasutajatega suhtlemises.

Lisaks sellele lihtsustavad 2007. aastal avaldatud uued suunised juba teatavaid juurdepääsuvõimalusi programmile, näiteks meetmele MEDIA-arendamine. Muudatustega lihtsustatakse projektide valikukriteeriume ja tehakse dokumendid (suunised ja vormid) arusaadavamaks, soodustades seeläbi valdkonnaspetsialistide juurdepääsu arengut toetavatele meetmetele.

Mis puutub tööstusharu arengu prognoosimisse, on MEDIA komitee juurde moodustatud töörühm, mille ülesanne on töötada välja näitajate süsteem.

Selleks et parandada veelgi programmi kohanemisvõimet turu vajadustega, on MEDIA 2007 raames kehtestatud järgmised uued meetmed.

- Eesmärgiga lähendada erinevaid algastme koolitusi algatati algastme koolituse valdkonnas uus projektikonkurss, mille eesmärk on edendada koostööd filmikoolide ja teiste kõrgharidusasutuste vahel, et töötada välja Euroopa üliõpilastele suunatud koolitusprogrammid.

- Digitaaltehnoloogia on tänu audiovisuaalteoste uutele levitamismeetoditele muutnud Euroopa audiovisuaalteosed lihtsamini kättesaadavaks väljaspool nende tootmisriiki. Arvestades, et Euroopa audiovisuaaltööstuse konkurentsivõime sõltub olulisel määral uute tehnoloogiatega kohanemisest, seda eeskätt levitamises, käivitati uus tegevussuund Euroopa audiovisuaalteoste veebis levitamise toetamiseks. Tegevussuuna „Nõudevideo ja filmide digitaallevi” eesmärk on säilitada ja süvendada Euroopa kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning kino- ja audiovisuaalkunsti pärandit, tagada avalikkusele sellele juurdepääs ja edendada kultuuridevahelist dialoogi, aktiveerida teoste levitamist ja nähtavust ning tõsta audiovisuaalsektori konkurentsivõimet avatud, konkurentsivõimelise ja tööhõivet soodustava Euroopa turu raames.

- Samuti algatati projektikonkurss veebis või veebiväliselt edastatavate interaktiivsete teoste toetamiseks, mille puhul võetakse arvesse sellele uuele loominguvormile omaseid vajadusi.

- Levitamist toetavaid mehhanisme kohandati ka väikese eelarvega ja kõrge kaubandusliku potentsiaaliga teoste paremini hõlmamiseks, sest nende teoste riikideülene levitamine on MEDIA programmist rohkem sõltuv kui suure eelarvega teoste levitamine. Samuti suurendati filmide näitamiskordadega seotud esimeste piletite müügi eest antava otseabi osakaalu, arvestades, et need kujutavad endast levitaja jaoks suuremat kulutust filmi riigisisesele turule toomisel. Ümberkorralduse eesmärk on muuta turg dünaamilisemaks ja toetada kaubandusriskide võtmist.

Välja töötamisel olevad meetmed

Komisjonis on käimas arutelu selle üle, kuidas kasutada paremini ära MEDIA Deski infopunktide ja harukontorite võrgustiku võimalusi, luues selleks tõhusamaid vahendeid ja võimalusi ning rakendades juurdepääsuks ühe riigi piires ühtset internetiaadressi.

Tööstuse suurenenud vajaduste rahuldamiseks on rahastamisele juurdepääsu parandamiseks ja „i2i algatuse” lõpetamiseks väljatöötamisel uus meede, mis saab ilmselt tõukemehhanismiks tootjate juurdepääsule rahastamisele. Meede annab tootjatele ja levitajatele parema juurdepääsu erakapitalile.

Kokkuvõte

Programmide MEDIA Plus ja MEDIA-koolitus vahehindamine ja lõplik hinnang kinnitavad programmide positiivset mõju Euroopa audiovisuaalsektorile. Hinnangud kinnitavad programmi eesmärkide asjakohasust ning programmi raames toimuvate tegevuste tõhusust tööstusharu konkurentsivõime tõstmisel ja kultuurilise mitmekesisuse edendamisel. Lisaks kinnitavad hinnangud, et ühenduse tasandi meetmed loovad riigi tasandi investeeringutega võrreldes reaalset lisandväärtust. MEDIA programmi mõju on reaalne ning teatavatel juhtudel püsiv, eeskätt seoses konkurentsivõime tõstmisega.

Samas tulenevad teatavad MEDIA programmide märkimisväärseimad tulemused (näiteks kutseoskuste paranemine ja teoste riikideülene levimine) siiani olulisel määral Euroopa Liidu toetustest. Seejuures ilmneb turuandmetest, et Euroopa audiovisuaalsektor vaevleb endiselt oma traditsiooniliste valupunktide küüsis, nagu turu killustatus ja Euroopa teoste vähene levitamine väljaspool nende päritoluriiki.

Seepärast tuleb alustatud tegevusi jätkata, kohandades neid turu vajaduste arenguga. Selle poole püüeldaksegi 1. jaanuaril 2007 käivitatud programmiga MEDIA 2007.[pic][pic][pic]

[1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsused nr 845/2004/EÜ ja 846/2004/EÜ, ELT L 195, 2.6.2004.

[2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsus nr 1718/2006/EÜ, toetusprogrammi rakendamise kohta Euroopa audiovisuaalsektoris ( MEDIA 2007 ), ELT L 327, 24.11.2006.

[3] KOM(2003) 725 (lõplik)

[4] Programmi MEDIA Plus ja MEDIA-koolitus teine vahehindamine (2003–2005) – leping nr 30-EÜ-0041001/00/07.

[5] Programmide MEDIA Plus ja MEDIA-koolitus lõplik hindamisaruanne (2001–2006), leping nr 30-EÜ-0096653/00

[6] Austria, Belgia, Taani, Soome, Kreeka, Iirimaa, Island, Liechtenstein, Luksemburg, Norra, Madalmaad, Portugal ja Rootsi. Lisandusid Bulgaaria, Küpros, Eesti, Ungari, Läti, Leedu, Malta, Poola, Tšehhi, Slovakkia ja Sloveenia.

[7] Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Hispaania ja Ühendkuningriik.

[8] Tuleb märkida, et hiljem võimaldas täitevasutuse loomine 1. jaanuaril 2006 hallata projekte tõhusamalt ja eeskätt lühendada maksetähtaegu.