EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 19.10.2011 
SEK(2011) 1234 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Mõju hinnangu kommenteeritud kokkuvõte 
Lisatud dokumendile 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, 
 
milles käsitletakse üleeuroopalise energiataristu suuniseid ja millega tunnistatakse 
kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ 
 
{KOM(2011) 658 lõplik} 
{SEK(2011) 1233 lõplik}  
 
 11) Probleemi kirjeldus 
Komisjon kinnitas teatises ener giataristu prioriteetide kohta aastaks 2020 ja pärast seda1 
vajadust vaadata läbi üleeuroopalise  energiavõrgu (TEN-E) poliitika ja 
finantseerimisraamistik, määras kindlaks esmatä htsad koridorid ja alad , mis tuleb teoks teha 
aastaks 2020, ning pakkus välja uue meetodi kõn ealuste prioriteetide elluviimiseks mõeldud 
ühishuviprojektide kindlaksmääramiseks. Dokum enti toetavas mõjuhinnangus toodi välja, kui 
palju ja mis ajaks tule b rohkem investeerida:  2020. aastaks tuleb investeerida umbes 
140 miljardit eurot Euroopa tähtsusega elektrivõrkudesse, umbes 70 miljardit eurot gaasivõrkudesse ja 2,5 miljardit eurot CO
2 transpordi taristusse. Sa muti selgitati välja lubade 
andmise takistused. 
Seda probleemianalüüsi on edasi arendatud käes olevas täiendavas mõjuhinnangus, mis kuulub 
energiataristuid käsitleva õigusakti ettepaneku juurde. 
Loamenetluste ja üldsuse vastuseisu probleemid 
Need on peamised põhjused, mis takistav ad energiataristupr ojektide, eelkõige 
elektriõhuliinide projektid e õigeaegset elluviimist.  Haldusmenetlused on keerukad ja 
ebatõhusad , eelkõige seoses menentluste korralduse ja  osalejate pädevusega. Menetlused on 
endiselt killustatud ning puuduvad ELi keskkonnaalaste õigusaktide2 rakendamise täpsed 
tähtajad ja selle aus kava ndamine ja koordineerimine. Mõjutatud elanike vastuseis  on seotud 
ebaselgusega projekti lisandväärtuse suhtes, tegeliku või tajutava mõjuga keskkonnale ja 
maastikule, tervise ja ohutuse küsimustega ning üldsus e ja sidusrühmade hi lise või ebapiisava 
kaasamisega. 
Reguleeriva raamistikuga seotud probleemid  
Praegune raamistik ei ole sobiv Euroopa tarist uprioriteetide elluviim iseks. Tariifide ja 
õiguslike stiimulite määramisel keskendutaks e endiselt riigisisesele lühiajalisele 
kulutõhususele, võtmata arvesse vastavaid pik aajalisi investeerimisva jadusi, mis Euroopa 
peab 2020. aastaks täitma. Olulised otsused piir iüleste projektide kohta tehakse üksnes riigi 
prioriteetidest lähtudes. Probleemiks on see ees kätt siis, kui tulud ja kulud erinevad 
liikmesriigiti, mis muudab piiriüleste invest eeringute heakskiitmise me netlused keerukaks ja 
pikalevenivaks. 
Rahastamisprobleemid 
Võttes arvesse investeeringute suuremat mahtu ja hädavajadust rakendada energiataristu 
prioriteedid aastaks 202 0, seisavad võrguettevõtjad silmitsi oluliste rahastamisprobleemidega. 
Finantskriisi tõttu ei ole ette võtjatel lihtne koguda laenukapitali soodsatel tingimustel, samas 
kui riigi laenuriskid suurenev ad ja krediidireitingud alaneva d. Praeguste õigusnormide ja 
omandistruktuuride tõttu on ülekandesüsteemi halduritel ja põhivõrguettevõtjatel raske 
äratada tõhusalt huvi uutes in stitutsionaalsetes investorites . ELi tasandil ei aita TEN-E 
programm, milles puuduvad küllaldane rõhuasetus teos tatavusuuringute toetustele ja piisavad 
riskivähendamismeetmed, hõlbustada juurdepä äsu laenu- ja omakapitalivahenditele ega 
võimendada avaliku ja erasektori investee ringuid tulevastesse  energiavõrkudesse. 
 
2) Subsidiaarsuse ja ELi lisandväärtuse analüüs 
ELi pädevus energiavaldkonnas on sätestatud Eu roopa Liidu toimimise lepingus, eelkõige 
selle energiaalases artiklis 194. Energiavõrke käsitletakse kõnealuse lepingu artiklites 170 ja 
                                                 
1  KOM(2010) 0677 (lõplik). 
2  Direktiivid 2001/42/EÜ, 85/337/EMÜ, 92/43/EMÜ, 2009/147/EÜ ja 2000/60/EÜ.  
 
 2171. Lubade andmise kohta on lepingu ar tikli 171 lõikes 2 sätestatud: „ Koostöös komisjoniga 
kooskõlastavad liikmesriigid omavahel riigi tasand il järgitavat poliitikat, millel võib olla 
oluline mõju artiklis 170 se atud eesmärkide saavutamisele. ” Lisaks võib EL kõnealuse 
lepingu artikli 194 lõike 2 kohaselt kehtestada  energiavõrkude omavahelise ühendamise 
edendamiseks vajalikud meetmed. 
 
3) ELi algatuse eesmärgid 
Käsitletava algatuse üldeesmä rk on kindlustada, et kogu ELis ja selle  naaberriikides 
arendataks energiataristuid piisavalt ja õigeaeg selt, et täita ELi ener giapoliitika eesmärgid – 
tagada turuintegratsioon, tarnekindlus ja säästvus. Konkreetsemalt on algatuse eesmärk 
rakendada 2020. aastaks üleeuroopalise energiat aristu esmatähtsad koridorid järgmiste 
meetmete kaudu: 
− lihtsustatakse loamenetlusi, et vähendada nende kestust ühishuviprojektide korral ning 
suurendada üldsuse osalemist ja tema heak skiitu selliste projektide rakendamisele; 
− hõlbustatakse elektri- ja gaasialaste ühis huviprojektide reguleerimis t, jaotades kulud 
vastavalt saadavale kasule ning tagades, et  lubatud tulud vastav ad kantud riskidele; 
− kehtestatakse eeskirjad, mille kohaselt antaks e ühishuviprojektide jaoks liidu rahalist abi 
turupõhiste toetuste ja ELi otsetoetuste kujul. 
Algatus asendab praegused TEN-E suunised ja täiendab Euroopa Ühendamise Rahastu 
loomist käsitleva määruse ettepanekut. Nimeta tud rahastu hõlmab kõiki  taristusektoreid 
(energia, transport, telekommunika tsioon) ja sellega nähakse ette  ühiseeskirjad liidu rahalise 
abi andmiseks toetuste ja uute rahastamisvahendite kaudu. 
 
4) Poliitikavariandid 
Nende kolme poliitikavaldkonnaga seoses, mida väljaselgitatud probleemid hõlmavad, 
arutatakse järgmisi  poliitikavariante. 
 
Poliitikavaldkond A: lubade andmine, sidusrühmade kaasamine ja hüvitused  
Variant A.0  Jätkub praegune tegevus  
Variant A.1  Kehtestatakse Euroopa ühishuvikord  
 
Variant A.2  Organiseeritakse loamenetlust ja piiratakse selle kestust  
 Osa A.2.1. Loamenetluse organiseerimine  
 Variant A.2.1.a  Siseriiklik juhtiv ametiasutus, millel puudub otsustamispädevus 
(kergemakujuline universaalteenistus)  
 Variant A.2.1.b  Otsustamispädevusega juhtiv ametiasutus (täielik 
universaalteenistus)  
 Variant A.2.1.c  Riikidevaheline juhtiv ametiasutus Euroopa viimase instantsi ja Euroopa loamenetlusega
 
 Osa A.2.2. Loamenetluse kestuse piiramine  
 Variant A.2.2.a  Nõue, et liikmesriigid peavad kehtestama tähtaja iga 
ühishuviprojekti jaoks  
 Variant A.2.2.b  Sidusrühmade poolt piirkondliku koostöö tulemusel kehtestatud 
õiguslikult siduvad tähtajad  
 Variant A.2.2.c  ELi õigusaktiga kehtestatud õiguslikult siduv tähtaeg  
 
 3Variant A.3  Kehtestatakse Euroopa ühishuvikord ning organiseeritakse loamenetlust ja 
piiratakse selle kestust  
Poliitikavaldkond B: reguleerimine  
Variant B.0  Jätkub praegune tegevus  
Variant B.1  Jaotatakse kulud  
 Variant B.1.a  ELi ülekandetariif  
 Variant B.1.b  Kulude eelnev jaotamine  
 Variant B.1.c  Kulude eelnev jaotamine koos tagantjärele kohandamisega  
Variant B.2  Investeerimisstiimulid  
 Variant B.2.a  Ühishuviprojektide riskidega seotud stiimulid  
 Variant B.2.b  Karistuste ja jõustamismeetmete kasutamine seoses ühishuviprojektidega
 
Variant B.3  Kulude eelnev jaotamine ja ühishuvip rojektide riskidega seotud stiimulid  
Poliitikavaldkond C: rahastamine  
Variant C.0  Jätkub praegune tegevus  
Variant C.1  Riskijagamisvahendid  
Variant C.2  Riskikapitalivahendid  
Variant C.3  Projekti ehitamise toetus  
Variant C.4  Toetuste, riskijagamis- ja riskikapitalivahendite kombinatsioon  
Esialgse analüüsi tulemusel heideti kõrva le variandid A.2.1.a, A.2.1.c, A.2.2.a, A.2.2.b ja 
B.1.a, kuna nende meetmeid ei peetud tõhusaks  või neid peeti nend e mõjuga võrreldes 
ebaproportsionaalseks. 
 
5) Mõju hindamine 
Praeguse tegevuse jätkamise  korral jätkuksid uute tari stuprojektide, eelkõige 
elektriprojektide viivitused rahastamise, reguleerimise ja lubade andmisega seotud probleemide tõttu. Turul osalejad ja liikmesriigid ei võtaks piisavalt arvesse Euroopa prioriteete. Komisjoni hinnangul jääks pr aeguse raamistiku jätkumisel õigeaegselt tegemata 
märkimisväärne osa vajalikest investee ringutest (umbes 200 miljardit eurot 
aastaks 2020) , mis seaks ohtu ELi suutlikkuse saa vutada energia- ja kliimapoliitika 
eesmärgid aastaks 2020. Ühenduste puudumise tõ ttu väheneksid süsteemi optimeerimise 
võimalused ja suureneks häirete oht ning vaja läheks kulukaid lisainves teeringuid varu- ja 
tasakaalustava energia tootmisse. TEN-E ja mu ude ELi rahastamisvahendite jätkamine ilma 
muudatuste tegemiseta ei mõjutaks märkimis väärselt investeerimisvajaduste täitmist. 
 
5.1. Lubade andmine
 
VARIANT A.1: kehtestatakse Euroopa ühishuvikord  
Selle variandiga kaasneks kohe positiivne mõju, kuna võrreldes praeguse tegevuse 
jätkamisega aitaks see rohkem projekte õigeae gselt teostada. Võimalik mõju kodanikele on 
seotud sellega, et neil on vaid piiratud võima lus seada loamenetluse käigus küsimuse alla 
projekti vajalikkus. Võrreldes praeguse korraga ei oodata uue  korra oluliselt suuremat 
keskkonnamõju, võttes arvesse eeldust, et projek tid viiakse ellu endisest varem. Edukalt 
elluviidud projektidel on eeldatavasti suur positiivne mõju kliimaeesmärkide saavutamisele. Suureneks investorite kindlustunne, mis mu udaks projektid rakendatavamaks. Seoses 
halduskuludega eeldatakse, et teatava arvu projektide menetlemiseks läheks 
projektiedendajatel vaja 3 % ja am etiasutustel 12 % vähem ressursse. 
 
 4VARIANT A.2: loamenetluse organis eerimise ja kest use eeskirjad 
(variandid A.2.1.b: täielik universaalteen istus ja A.2.2.c: 4-aastane tähtaeg)  
Sellel variandil peaks olema olu line ja positiivne mõju, kuna suur  osa projektidest teostataks 
õigeaegselt. Õigeaegselt viidaks ellu rohkem projekte kui variandi A.1 korral, kuid 
eeliskohtlemise osaliseks ei s aaks kõik ühishuviprojektid. Selle  variandi korral paraneks 
oluliselt kodanike võimalus osaleda otsust amises, sest juhtiv ametiasutus ja/või 
projektiedendajad peaksid taga ma varase konsulteerimise. Nõuete täitmiseks vajalikud 
kulutused oleksid suuremad kui variandi A.1 korral. Halduskuludele oodatakse samuti 
suuremat mõju – need peaksid vähenema 26 %. 
VARIANT A.3: kehtestatakse Euroopa ühishuv ikord ning loamenetluse organiseerimise 
ja kestuse eeskirjad 
Selle poliitikavariandi, milles on kombineeritud variandid A.1 ja  A.2, üldmõju peetakse kõige 
positiivsemaks, kuna selle tulemusel viidaks õi geaegselt lõpule peaaegu kõik projektid, mis 
tuleb 2020. aastaks teostada, eeldusel et keht estatud on kõik asjakohased reguleerimis- ja 
rahastamismeetmed. Selle variandi keskkonnamõju, sotsiaalmõju tööhõivele ja majandusmõju SKP-le on eeldatavasti suurem, kuna kõik projek tid viidaks ellu ja halduskulud väheneksid 
31 %. 
Selle analüüsi põhjal peetakse parimaks võimaluseks varianti A.3. 
 
4.2. Reguleerivad meetmed
 
VARIANT B.1: jaotatakse kulud  
Kulude eelnev jaotamine  võimaldaks teatavaid investee ringuid, millega seotud kulude 
jaotamiseks ei oleks praeguse tegevuse jätk amise korral olnud sobivaid võimalusi, millel 
oleks jaotuslik ja sotsiaalne mõju turuosalistele ja tarbijatele. Oodatud on vähene haldusmõju, kuna riikide reguleerivatelt asutustelt nõut aks koostöö tegemist te iste liikmesriikide 
reguleerivate asutuste ning ülekandesüst eemi haldurite ja põh ivõrguettevõtjatega. 
Kõnealuse variandi mõjust erineks kulude eelneva jaotamise ja tagantjärele kohandamise 
võimaluse  korral üksnes lõplik jaotuslik- ja  majandusmõju. See muudaks küll kulude 
jaotamise täpsemaks, kuid tooks samas kaasa kahjude kandmise riski ülekandesüsteemi halduritele ja põhivõrg uettevõtjatele ning välisinvestoritel e. Variandiga võivad kaasneda 
täiendavad halduskulud, kuna on võimalik, et ülekandesüsteemi haldurid ja 
põhivõrguettevõtjad ning riikide re guleerivad asutused peavad tulud ümber hindama ja kulude 
jaotamise uuesti läbi arutama.  
Järelikult peetakse parimaks  võimaluseks varianti B.1.b. 
VARIANT B.2: investeerimisstiimulid  
Suuremate riskidega ühishuviprojektide jaoks stiimulite pakkumisel  oleks positiivne 
majandusmõju seoses taristute rajamisega, kun a võetaks arvesse teat avate investeeringutega 
kaasnevaid probleeme. Sellistel meetmetel ol eks vähene finantsmõju võrgutariifidele, 
arvestades, et stiimuli saamise tingimustele vastavaid projekte on eeldatavasti vähe, haldusmõju on väike ja ülekandekulud m oodustavad üldiselt vähese osa energia 
lõpphindadest.  
Karistuste ja jõustamismeetmete kasutamine seoses ühishuviprojektidega , sundides seeläbi 
ülekandesüsteemi haldureid ja põhivõrguettevõ tjaid kokkulepitud prioriteetprojekte teostama, 
 
 5võib suurendada kogu ELis so tsiaalset heaolu. Sellised  meetmed nõuaksid riikide 
reguleerivatele asutustele uute  volituste andmist. Sellised meetmed võivad tekitada suurt 
vastuseisu ülekandesüsteemi haldurite ja põhiv õrguettevõtjate hulgas, kuna neil võib olla 
negatiivne majandusmõju seoses väiksemate tuludega projektide teostamata jätmisest 
tulenevate karistuste tõttu või seoses projektide elluviimisega kaasnevate katmata lisariskidega. Seepärast on sellisel kohustusli kul süsteemil vaid vähene lisandväärtus 
võrreldes stiimulipõhise süsteemiga.  
Järelikult peetakse parimaks  võimaluseks varianti B.2.a. 
VARIANT B.3: kulude eelnev jaotamine ja  ühishuviprojektide riskidega seotud 
stiimulid  
See oleks parim variant , kuna see hõlmab mõlema eelisvariandi  positiivset mõju ja suurimat 
arvu ühishuviprojekte. 
 
4.2. Rahastamine  
VARIANT C.1: riskijagamisvahendid  
Riskijagamisvahendite kasutuselevõtt pa randaks juurdepääsu kapitalile, uutele 
rahastamisallikatele ja riskikapitalile (nt võlaki rjad või tagatised) sobivamatel tingimustel, mis 
muudaks projekti äriliselt tasuvamaks ja s oodustaks seega positiivse investeerimisotsuse 
langetamist. Selline toetus, millel on suur m itmekordistav mõju (kuni 25-kordne) nõuaks 
riigieelarvest väiksemaid kulutusi kui otsetoetused. See va riant nõuab koostööd 
finantsasutustega, mis vähenda b komisjoni halduskoormust.  
VARIANT C.2: riskik apitalivahendid  
Omakapitali pakkumine mõjutaks väga positiivselt finantssuutlikkust ja ärataks huvi uutes 
investorites. Toetades projek te nende varases etapis, saab  kiirendada kaugelearenenud 
projektide elluviimist, eriti kui need on keer ukamad, innovatiivsed ja nendega on seotud palju 
sidusrühmi. Oodata võib suurt ELi eelarve mõ ju kordajaga 1–10. Kui investeeringud tehakse 
finantsasutuse ülesandeks, teki tab see sellistes finantsasutust es olulised ressursivajadused. 
VARIANT C.3: projekti ehitamise toetus  
Toetustel oleks oluline positiivne majandus- ja sotsiaalmõju, sest need aitaks ellu viia 
ühishuviprojekte, mida üksnes turujõudude või regulatsiooni toel ei arendataks. Samas 
väheneks mõju võrgutariifidele. Toetusi antaks selliste ühishuviprojek tide jaoks, mis on eriti 
olulised 2020. aasta energia- ja kliimapoliitikaeesmärkide saavutamiseks ning liidu siseturu väljakujundamiseks ja varustuskindluse taga miseks. Haldusmõju oleks otseses seoses 
projektide arvuga ja ELi eelarves nende toetamiseks olemasolevate vahenditega. 
VARIANT C.4: toetuste, risk ijagamis- ja riskikapita livahendite kombinatsioon  
See on variantide C.1, C.2 ja C.3 ja seega ka nende positiivse mõju kombinatsioon. Ühtlasi 
loodaks turupõhiste vahendite (C.1 ja C.2) ja otsetoetuste (C .3) pakkumisega sünergia ja 
suurendataks tõhusust, kuna iga projekti eririskidele va stavalt oleks võimalik pakkuda 
paindlikke ja kõige kulutõhusamaid lahendusi. 
Järelikult peetakse parimaks  võimaluseks varianti C.4.  See peegeldab ELi tulevast 
eelarvet käsitlevaid ettepanekuid, mille komi sjon esitas 29. juunil 2011, ja on täielikus 
kooskõlas kavandatud Euroopa Ühendamise Rahastuga. 
 
 
 66) Variantide võrdlus ja mõ juhinnangu lõppjäreldused 
Analüüsi tulemusel on mõjuhinnangus esitatud eelisvariandid : 1) Euroopa ühishuvikorra, 
täieliku universaalteenistuse ja  4-aastase tähtaja kehtestami ne ühishuviprojektide jaoks; 
2) kulude eelnev riikidevaheline jaotamine ja  ühishuviprojektide riskipõhised stiimulid ning 
3) toetuste, riskijagamis- ja ri skikapitalivahendite kombinatsioon. Ühestki neist variantidest 
üksi ei piisa vajalike in vesteeringute tagamiseks , mistõttu tuleb koordineerida 
eelisvariantide poliitikameetmeid. 
Kokkuvõttes korvab üleeuroopaliste võrkude vä ljaarendamise eeldatav tulu suuresti 
keskkonnale, kodanikele ja tari ifidele avalduva negatiivse mõju. See võimaldab ELil 
saavutada ELi tasandil kokkulepitud energia- ja kliimaeesmärgid, eelkõige taastuvatest 
energiaallikatest toode tud energia 20 % osakaalu ja kasvuhoonegaaside heite 20 %lise 
vähendamise 2020. aastaks. Tänu piisavale taristul e saab hõlpsamini tä ielikult integreerida 
elektrienergia ja gaasi sise turu, mis loob uusi võimalusi süsteemi optimeerimiseks ja 
tõhustamiseks, konkurentsitingimuste ja lõpptarbi jatele valikuvõimaluste loomiseks, ja see 
omakorda aitab üldiselt ala ndada energiahindu. Meetmete abil suurendatakse samuti 
energiatarnete kindlust tänu energiaallikate, tras side ja tarnijate mitmekesistamisele, süsteemi 
stabiilsemaks muutmisele ning võrkude kindlus e ja kliimale vastupidavuse parandamisele.  
Kokkuvõttes aitab see saavutada positiivset üldmõj u SKP-le ja tööhõivele, mis toodi esile ka 
2010. aasta mõjuhinnangus (+0,42 % majanduskasvust ja 410 000 lisatöökohta aastatel 2011–
2020 võrreldes baasstsenaariumiga).  
Järgmises tabelis on kokku võetud kõigi vari antide ja nende allvariantide mõju. 
Variandid  Majandus- ja 
sotsiaalmõju  Keskkonnamõju  Muu mõju  
A.1 + = Juriidiline teostatavus: -  
A.2 ++ + Juriidiline teostatavus: -  
A.3 +++ ++ Juriidiline teostatavus: -  
B.1 ++ + Haldusmõju: -  
B.2 ++ + Mõju tariifidele: -  
B.3 +++ ++ Haldusmõju ja mõju tariifidele: -  
C.1 +++ +  
C.2 ++ + Haldusmõju: -  
C.3 +++ ++ Haldusmõju: -  
C.4 +++ ++ Haldusmõju: -  
Mõju tariifidele: +  
A.3 ja B.3 ja C.4 +++ +++ Õiguslik mõju, haldusmõju: -  
Mõju tariifidele: +  
Mõju kokkuvõte  (= võrdne baasstsenaariumiga; + kuni +++ paranemi ne võrreldes baasstsenaariumiga; - kuni - - 
- halvenemine võrreldes baasstsenaariumiga).