1.TAUST

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (edaspidi „käibemaksudirektiiv“) artikli 395 kohaselt võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt anda igale liikmesriigile loa võtta erimeetmeid, et erandina kõnealuse direktiivi sätetest kohaldada lihtsustatud käibemaksu kogumise korda, hoida ära teatavat maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist. Kuna kõnealuse menetlusega on ette nähtud erandid käibemaksu üldpõhimõtetest, peaks sellised otsused vastavalt Euroopa Kohtu varasematele otsustele olema proportsionaalsed ja piiratud ulatusega.

Komisjonile 8. augustil saabunud kirjas taotles Läti luba kohaldada meedet, millega tehakse erand käibemaksudirektiivi artiklist 193. Käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 kohaselt teatas komisjon 3. novembril 2017. aasta kirjaga Läti taotlusest teistele liikmesriikidele (Portugalile 6. novembri 2017. aasta kirjaga). Komisjon teatas 7. novembri 2017. aasta kirjaga Lätile, et tal on olemas taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

Käibemaksudirektiivi artikli 193 kohaselt vastutab maksuhaldurile käibemaksu tasumise eest kaubatarneid tegev maksukohustuslane. Läti taotletud erandi eesmärk on muuta käibemaksu tasumise eest vastutavaks maksukohustuslane, kellele kaupu tarnitakse (nn pöördmaksustamine), üksnes teatavate toodete, nimelt ehituskaupade puhul. Taotletud erandi eesmärk on pettusevastane võitlus.

2.PÖÖRDMAKSUSTAMINE

Käibemaksudirektiivi artikli 193 kohaselt vastutab käibemaksu tasumise eest kaupu või teenuseid tarniv maksukohustuslane. Pöördmaksustamise eesmärk on kanda kõnealune kohustus üle maksukohustuslasele, kes tarne saab.

Varifirmade pettusega on tegemist siis, kui kauplejad müüvad kaupu või osutavad teenuseid, nõuavad oma klientidelt käibemaksu ning seejärel kaovad, ilma et oleks oma klientidelt saadud käibemaksu maksuhaldurile edastanud. Kõige raskematel maksudest kõrvalehoidumise juhtudel tarnitakse samu kaupu või teenuseid nn karussellskeemi kasutades (mis hõlmab liikmesriikide vahelist kaupade või teenustega kauplemist) mitu korda ilma maksuhaldurile käibemaksu tasumata, samal ajal kui klient arvab maha käibemaksu, mis ta oma tarnijale maksis. Kui niisugustel juhtudel nähakse käibemaksu tasumise kohustus ette isikule, kellele kaupu tarnitakse või teenuseid osutatakse, välistab siseriiklik pöördmaksustamine võimaluse sellisel viisil maksudest kõrvale hoiduda.

3.TAOTLUS

Läti taotleb käibemaksudirektiivi artikli 395 alusel, et nõukogu lubaks komisjoni ettepaneku põhjal Lätil jätkata erimeetme võtmist, millega tehakse erand käibemaksudirektiivi artiklist 193, et kohaldada pöördmaksustamise mehhanismi ehituskaupade siseriiklike tarnete suhtes.

Pettuse esinemist arvesse võttes kehtestas Läti pöördmaksustamise mehhanismi vastavalt käibemaksudirektiivi artikli 199 lõike 1 punktile a ehitusteenuste sektoris, misjärel Läti andmete kohaselt pettus kõnealuses sektoris vähenes. Läti esitatud andmetel on pärast ehitusteenuste sektoris pöördmaksustamise süsteemi kehtestamist siiski täheldatud maksumaksjatele tehtud tagasimaksete kasvu, mida osaliselt saab seletada asjaoluga, et ehituskaupade tarne puhul on pettus suurenenud. Läti väidab, et on põhjust arvata, et osa registreeritud käibemaksukohustuslasi ehitussektoris tegutsevad tahtega petta ega teata ehitusteenuste osutamisel kasutatud ehituskaupade tegelikku kogust.

Läti esitatud teabe põhjal kasutavad ehitussektoris (nagu ka teiste sektorites) tegutsevad maksumaksjad käibemaksust kõrvalehoidumiseks samu meetodeid, nimelt: a) sisendkäibemaksu suurendatakse põhjendamatult , b) ehituskaupade tarnijad on kahtlased varifirmad, mistõttu on võimatu toodete päritolu kindlaks määrata, c) tooted on saadud puhverfirmadelt ja sisendkäibemaks on deklareeritud.

Läti teatas ka, et ehitussektori arvele saab kirjutada suurima osa varimajandusest, mis hõlmab deklareerimata ettevõtlustulu ja ümbrikupalkasid.

Läti tahaks ehituskaupade sektoris esineva eespool nimetatud pettuse vastu võidelda viisil, mille puhul määratakse käibemaksu tasumise eest vastutavaks isik, kellele tarnitakse ehituskaupu või osutatakse ehitusteenuseid. Taotlusest nähtub ja seda kinnitatakse komisjonile 12. oktoobril 2017. aastal saadetud kirjaga, et Läti kavatseb kõnealuste kaupade tarnete suhtes kohaldada pöördmaksustamise mehhanismi alates 1. jaanuarist 2018.

4.KOMISJONI SEISUKOHT

Kui komisjon saab vastavalt artiklile 395 esitatud taotluse, peab ta kontrollima, et loa andmise põhitingimused oleksid täidetud, st kas kavandatud erimeede lihtsustab menetlust maksukohustuslaste ja/või maksuhalduri jaoks või kas kavandatud meetmega saab ära hoida teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist. Komisjon on selles kontekstis alati olnud piirav ja ettevaatlik, sest ta soovib tagada, et erandid ei kahjustaks üldise käibemaksusüsteemi toimimist ning oleksid piiratud ulatusega, vajalikud ja proportsionaalsed.

Igasugune osadena maksmise süsteemist tehtav erand saab olla ainult viimane hädaabinõu ja eriolukorras kohaldatav meede ning see peab pakkuma garantiisid seoses antud erandi vajalikkuse ja erakorralise laadiga.

Sellega seoses tuletatakse meelde, et komisjoni põhimõtteks on olnud, et pöördmaksustamise erandite kohaldamist kaalutakse üksnes juhul, kui kõnealused kaubad ei jõua lõpptarbijani, kui nõrk maksumaksja asendatakse usaldusväärsemaga ning kui puudub oht, et pettus kandub üle jaemüügitasandile või teistesse liikmesriikidesse, kes ei kasuta pöördmaksustamise mehhanismi.

Kõigepealt tuleks märkida, et asjaomased tooted võivad olla ette nähtud eratarbimiseks, millega kaasneb risk, et pettus leiab aset tarneahela järgnevates osades, mida oleks veelgi keerulisem kontrollida. Kogu käibemaksu tasumise kohustuse ülekandmine ahela viimasele lülile tähendaks seetõttu riski suurendamist. Samuti on olemas risk, et pettus kandub üle teistesse liikmesriikidesse.

Lisaks sellele ei ole erand pikaajaline lahendus ega asenda meetmeid sektori ja maksukohustuslaste nõuetekohaseks kontrollimiseks. Kuigi Läti märkis oma taotluses, et praegu on olemas ammendavad kontrollimeetmed käibemaksupetturite käsilevõtmiseks, ei suutnud ta tõestada, miks sellised kontrollimeetmed ei ole piisavad, et võidelda pettuse vastu ehituskaupade sektoris. Samuti ei viidanud Läti konkreetselt, milliseid meetmeid on võetud või tulevikus võetakse, et ehituskaupade sektoris pettusega võidelda.