EUROOPA KOMISJON Brüssel,29.6.2017 COM(2017) 343 final 2017/0143(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS üleeuroopalise personaalse pensionitoote kohta (EMPs kohaldatav tekst) {SWD(2017) 243 final}

{SWD(2017) 244 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST 1.1.Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Kogu Euroopa Liidus (EL) koguvad oma pensionit täiendada soovivad inimesed pensionipõlveks raha paljudel eri viisidel, näiteks investeerides kinnisvarasse, elukindlustusse ja muudesse pikaajalistesse investeerimistoodetesse. Üheks võimaluseks on ka personaalsed pensionitooted. Samas on personaalsete pensionide turud ebaühtlaselt arenenud ja personaalsed pensionitooted ei ole Euroopa Liidus (EL) võrdväärselt kättesaadavad. Inimesed, kes soovivad pensionipõlveks rohkem raha koguda, vajavad suuremas valikus personaalseid pensionitooteid, mille aluseks on kapitaliturupõhised investeeringud. Veel üks avaliku poliitika sõlmküsimus on seotud vajadusega tagada pensionipõlves saadava sissetuleku pikaajaline piisavus, kombineerides riikliku, tööandja- ja personaalse pensioni. Turu killustatus ei võimalda personaalsete pensionitoodete pakkujatel riskide hajutamist, innovatsiooni ja mastaabisäästu maksimeerida. See vähendab valikuvõimalusi ja atraktiivsust ning suurendab pensioniks säästvate inimeste kulusid. Samuti vähendab see kapitaliturgude likviidsust ja sügavust võrreldes teiste piirkondadega, nagu näiteks Ameerika Ühendriigid, kus pensionifondidel kui institutsionaalsetel investoritel on suurem roll. Peale selle on mõningad olemasolevad personaalsed pensionitooted oma omadustelt ebapiisavad ning nende kättesaadavus ja piiriülene kaasaskantavus on piiratud: personaalsete pensionitoodete pakkujate ja pensioniks säästjate piiriülene tegevus on peaaegu olematu. Personaalseid pensione käsitlev ELi algatus võiks seega praeguseid ELi ja liikmesriikide tasandi erinevaid eeskirju täiendada, lisades üleeuroopalise pensioniraamistiku isikute jaoks, kes soovivad seda täiendavat kogumisvõimalust kasutada. See raamistik ei asenda ega ühtlusta olemasolevaid siseriiklikke personaalsete pensionide skeeme. See pakub inimestele kogumiseks uut vabatahtlikku raamistikku, tagades toote põhiomaduste osas piisava tarbijakaitse. Samal ajal on see raamistik piisavalt paindlik, et võimaldada erinevatel pakkujatel tooteid vastavalt oma ärimudelile kohandada. See julgustab pensionipakkujaid jätkusuutlikult ja pikaajaliselt investeerima reaalmajandusse, eriti taristuprojektidesse ja äriühingutesse, mis vastab seega üleeuroopalise personaalse pensionitootega seotud pikaajalistele kohustustele. Üldiselt loob ettepanek ELi personaalsetele pensionitoodetele kvaliteedimärgi ja suurendab tarbijate usaldust. See annab tarbijate rohkem võimalusi pensionipakkujate vahel valida ja tagab pakkujatele võrdsed võimalused. Samuti võib ettepanek aidata kaasa personaalsete pensionide ühtse turu loomisele ja soodustada pensionipakkujate vahelist konkurentsi, mis on tarbijatele kasulik. Komisjoni „Kapitaliturgude liidu loomise tegevuskavas“, mis esitati 2015. aasta septembris, märgitakse, et „Euroopa vabatahtlik erapension võiks tagada regulatiivse malli, mis tugineb tarbijakaitse nõuetekohasele tasemele ja mida pensionipakkujad kõikjal ELis tooteid pakkudes kasutada saaksid. Suurem Euroopa kolmanda pensionisamba turg toetaks institutsionaalsete investoritele varustatust rahaliste vahenditega ja investeeringuid reaalmajandusse.“ Lisaks teatas komisjon tegevuskavas, et ta „hindab sellise poliitikaraamistiku loomise võimalust, millega loodaks edukas Euroopa turg lihtsate, tõhusate ja konkurentsivõimeliste erapensionite jaoks, ning teeb kindlaks, kas selle turu toetamiseks on vaja ELi õigusakti“. Euroopa Parlament väljendas oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsioonis muret selle üle, et puuduvad kättesaadavad ja atraktiivsed riskidele vastavad (pikaajalised) investeerimistooted ning kulutõhusad ja sobivad säästmistooted tarbijatele. Euroopa Parlament kordas, et investorite ja tarbijate valikuvõimalused peavad olema mitmekesised, ning rõhutas, et „soodustada tuleb sellise keskkonna loomist, mis stimuleerib finantstoodetega seotud innovatsiooni, suurendades mitmekesisust, andes kasu reaalmajandusele ja pakkudes täiendavaid stiimuleid investeeringuteks, ning mis võib aidata kaasa ka piisava, kindla ja jätkusuutliku pensioni tagamisele, näiteks lihtsa ja läbipaistva ülesehitusega üleeuroopalise pensionitoote (PEPP) väljatöötamine“. 2016. aasta juunis kutsus Euroopa Ülemkogu üles tegema „kiireid ja otsustavaid edusamme, et tagada ettevõtete jaoks kergem juurdepääs rahastamisele ja toetada investeeringuid reaalmajandusse, liikudes edasi kapitaliturgude liidu tegevuskavaga.“ Arvestades Euroopa Parlamendi, nõukogu ja sidusrühmade tugevat toetust kapitaliturgude liidu loomise tegevuskavale, teatas komisjon 2016. aasta septembris oma teatises „Kapitaliturgude liit: reformi kiirendamine“, et „kaalub ettepanekuid lihtsa, tõhusa ja konkurentsivõimelise ELi personaalpensionitoote“ kohta. Seejärel teatas komisjon oma teatises „Kapitaliturgude liidu tegevuskava vahearuande kohta“ kavatsusest esitada „õigusakti ettepanek üleeuroopalise erapensionitoote kohta juuni lõpuks 2017. Akt paneb aluse ohutumale, ökonoomsemale ja läbipaistvamale taskukohaste ja vabatahtlike erapensionisäästude turule, mida saab hallata üleeuroopaliselt. See aitab vastata nende inimeste vajadustele, kes soovivad suurendada oma pensionisäästude piisavust, tegeleda demograafilise olukorraga, täiendada olemasolevaid pensionitooteid ja -skeeme ning toetada erapensionide kulutõhusust, pakkudes häid võimalusi erapensionide pikaajaliseks investeerimiseks.“ Käesolev üleeuroopalise personaalse pensionitoote raamistiku ettepanek hõlmab täiendavat vabatahtlikku skeemi, mis eksisteerib kõrvuti siseriiklike süsteemidega ja võimaldab pensionipakkujatel luua personaalseid pensionitooteid üleeuroopalisel tasandil. Eesmärk on suunata rohkem kodumajapidamiste sääste traditsiooniliste instrumentide (nagu hoiused) asemel kapitaliturgudele. Ettepaneku eesmärk on tagada, et tarbijad oleksid toote põhiomadustest täielikult teadlikud. Mis puudutab investeerimispoliitikat, siis tarbijatel on võimalik valida turvalise investeerimise standardvariandi ning erinevate riski ja tootluse profiilidega alternatiivsete variantide vahel. Tarbijate seisukohast on eelisteks kaasaskantavus kogu ELis, üleeuroopalise personaalse pensionitoote kulude täielik läbipaistvus ja pensionipakkujate vahetamise võimalus (kusjuures vahetamiskuludel on ülempiir). Pensionipakkujate vaatepunktist on ettepaneku eesmärk anda paljudele neist (pangad, kindlustusandjad, varahaldurid, tööandjapensionifondid, investeerimisühingud) üleeuroopalise personaalse pensionitoote pakkumise võimalus ja tagada neile võrdsed tingimused. Üleeuroopalist personaalset pensionitoodet, sealhulgas nõustamist, võib pakkuda internetis kontorivõrgu olemasoluta, mis tagab hõlpsama turulepääsu. Üleeuroopaliste lubade väljastamise eeskirjad aitavad pensionipakkujatel siseneda uutele siseturgudele. Põhiomaduste standardimine peaks vähendama pensionipakkujate kulusid ja aitama neil koondada sissemakseid eri riikide siseturgudelt, et suunata vara kogu ELi hõlmavatesse investeeringutesse. Paindlikkus teiste omaduste puhul, nagu pensioni sissemaksete kogumise tingimused, on kavandatud selleks, et tarbijad saaksid oma elukohaliikmesriigis kasutada siseriiklikke maksusoodustusi, tingimusel et pensionipakkujad kohandavad üleeuroopalised personaalsed pensionitooted siseriiklike maksusoodustuste kriteeriumidega. Selleks et julgustada liikmesriike kehtestama üleeuroopalisele personaalsele pensionitootele maksusoodustust, on komisjon koos käesoleva ettepanekuga võtnud vastu soovituse, mis käsitleb personaalsete pensionitoodete, sealhulgas üleeuroopalise personaalse pensionitoote käsitamist maksustamisel. 1.2.Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Pensionide valdkonnas on ELis viimastel aastatel vastu võetud järgmised olulised algatused:

·1998. aasta direktiiv ühenduse piires liikuvate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate täiendavate pensioniõiguste kaitse kohta; ·2014. aasta direktiiv täiendavate pensioniõiguste ülekantavuse kohta, mille eesmärk on edendada töötajate liikuvust, vähendades teatavate tööandjapensionit käsitlevate eeskirjadega tekitatud takistusi; ·2016. aasta direktiiv tööandjapensioni kogumisasutuste kohta (IORP2), mis tugevdab tööandjapensionifondide juhtimisega, teabe avaldamisega ja piiriülese tegevusega seotud nõudeid. Komisjoni poolt pensionide valdkonnas võetud mitteseadusandlikud meetmed hõlmavad projekti „Jälgi oma pensioni Euroopas“, mis näeb ette Euroopa jälgimisteenuse loomise eesmärgiga aidata inimestel olla kursis teabega oma pensioniõiguste kohta eri liikmesriikides, ja projekti RESAVER. Üleeuroopalise personaalse pensionitoote raamistiku ettepanek ei mõjuta kolme eespool nimetatud direktiivi, sest need on seotud tööandjapensionidega. Mis puudutab mitteseadusandlikke algatusi, siis üleeuroopalise personaalse pensionitoote raamistiku võiks ühendada edaspidiste projektidega. 1.3.Kooskõla muude ELi tegevuspõhimõtetega Ettepaneku eesmärk on suurendada personaalsete pensionide kasutuselevõttu ELis. See on kooskõlas ELi poliitikaga soodustada täiendavate pensionisäästude kogumist, et saavutada pensionide piisavus, nagu on märgitud komisjoni 2012. aasta valges raamatus pensionide kohta. Sellega seoses järeldati 2015. aasta aruandes pensionide piisavuse kohta, et suuremad pensioniõigused, mis tulenevad täiendavalt pensionipõlveks kogutud säästudest (s.t tööandja- ja personaalsed pensionid), võivad – koos muude meetmetega – leevendada mõnedes liikmesriikides riiklike pensionide ebapiisavuse probleemi. 2017. aasta majanduskasvu analüüsis märgitakse, et täiendavate pensionide lai hõlmavus (s.t laiaulatuslik kättesaadavus ja suurem kasutuselevõtt) võib mängida olulist rolli pensionipõlves sissetulekute tagamisel, eriti juhul, kui riiklik pension on ebapiisav, ja neid tuleks riigi konteksti arvestades asjakohaste vahenditega edendada. Ettepanek on kooskõlas tarbijakaitse tugevdamise ELi poliitikaga, eriti seetõttu, et see näeb ette madala riskiga investeerimise standardvarianti, nõuab pensionikogujate jaoks täielikku läbipaistvust, eelkõige kulude osas, ning võimaldab pensionikogujatel pensionitoodete pakkujat vahetada ja seab vahetamiskuludele ülempiiri. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS 2.1.Õiguslik alus Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114, mis võimaldab võtta riiklike normide lähendamise meetmeid, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine. Praegu takistavad personaalsete pensionide siseturu toimimist liikmesriikide siseturgude suur killustatus ja personaalsete pensionitoodete vähene kaasaskantavus. See võib raskendada inimeste põhivabaduste kasutamist. Näiteks võib inimestel olla võimatu asuda tööle või minna pensionile teises liikmesriigis. Lisaks, kuna olemasolevad personaalsed pensionitooted on standardimata, ei saa pensionipakkujad kasutada asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust. Ettepanek näeb ette suurel määral standarditud üleeuroopalise toote loomise, mis on kättesaadav kõikides liikmesriikides, annab tarbijatele võimaluse siseturgu täiel määral kasutada, võimaldades neil oma pensioniõigusi teise riiki viia ja pakkudes neile suuremat pensionipakkujate valikut, sealhulgas teistes ELi liikmesriikides. Ettepanekuga ühtlustatakse üleeuroopalise personaalse pensionitoote põhiomadused: toote pakkumiseks loa andmine, toote turustamine (sealhulgas teabe andmine ja nõustamine), pensionitoote pakkuja vahetamine ning piiriülene pakkumine ja kaasaskantavus. Ettepanekut täiendab soovitus, mis käsitleb personaalsete pensionitoodete, sealhulgas üleeuroopalise personaalse pensionitoote käsitamist maksustamisel. Selle eesmärk on vältida olukorda, kus mõnes liikmesriigis ei laiene üleeuroopalisele personaalsele pensionitootele siseriiklikud maksusoodustused, kuna toote põhiomadused ei vasta kõikidele siseriiklikele maksusoodustuse kriteeriumidele. 2.2.Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 4 kohaselt tuleb ELi meetmeid siseturu väljakujundamiseks hinnata Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 3 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte alusel. Tuleb hinnata, kas liikmesriigid suudaksid ettepaneku eesmärgid saavutada oma siseriiklike õigussüsteemide raames (vajaduse kriteerium) ning kas oma ulatuse ja toime tõttu on need eesmärgid paremini saavutatavad ELi tasandil (mõjususe kriteerium). Esiteks, mis puudutab vajaduse kriteeriumi, siis liikmesriikide koordineerimata tegevus, olgu keskvalitsuse, piirkondlikul või kohalikul tasandil, ei saa parandada tooteregulatsiooni õiguslikku killustatust, mis tekitab pensionipakkujatele nõuetelevastavuse tagamisega seotud lisakulusid ja takistab piiriülest tegevust. Näiteks finantstoodete turustamise nõudeid käsitlevad ELi õigusaktid (nagu kindlustustoodete turustamise direktiiv, finantsinstrumentide turgude direktiiv (MiFID II) ning kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete (PRIIPid) määrus) ei ole enamiku personaalsete pensionitoodete suhtes kohaldatavad, mistõttu sellised tooted kuuluvad siseriiklike õigusaktide reguleerimisalasse. Kuna personaalsete pensionitoodete turud on eranditult liikmesriikide reguleerida, esineb pensionipakkujate ja pensionikogujate vahel teabe asümmeetria, eriti piiriülese tegevuse kontekstis. Sellest tulenevalt ei pruugi pensionikogujad olla piisavalt teadlikud oma personaalsete pensionitoodete tegelikust tootlusest ja neil ei pruugi isegi olla võimalust pensionipakkujat vahetada. Kui riigi tasandil ei anna pensionipakkujad pensionikogujatele piisavalt teavet, võib see vähendada usaldust personaalsete pensionitoodete pakkujate vastu; selle tulemusena väheneb tehingute arv ja pensioniks kogumise ulatus ning pensionikogujad teevad halbu otsuseid. Personaalsete pensionitoodete kaasaskantavus on oluline inimeste jaoks, kes kolivad teise ELi liikmesriiki ning soovivad säilitada sama toodet ja toote pakkujat. Praegu ei ole inimesel teise liikmesriiki kolimisel muud valikut kui hankida teises liikmesriigis uus toode, mida pakutakse väga teistsuguste reeglite alusel, selle asemel, et jätkata pensioniks kogumist eelmises liikmesriigis. Siseriiklikud maksusoodustused julgustavad inimesi pensioniks koguma ja on personaalsete pensionide kasutuselevõtmise edendamisel võtmetähtsusega. Maksusoodustuste kaotamine teise liikmesriiki kolimisel on personaalsete pensionitoodete piiriülese kaasaskantavuse peamine takistus. Eraldiseisvalt tegutsedes ei ole liikmesriikidel võimalik selliseid kaasaskantavuse probleeme lahendada. Teiseks, mis puudutab tulemuslikkuse kriteeriumi, siis ELi tasandi meede võib aidata parandada turu killustatuse mõju, eriti kulude osas. Kui ELi tasandi meedet ei võeta, jäävad varakogumid tõenäoliselt väikesteks ja riigisisesteks; seega ei teki mastaabisäästu ja konkurents piirdub kodumaiste pensionipakkujatega. Seega ei saa pensionikogujad tõenäoliselt kasu madalamatest hindadest ja paremast tootevalikust, mis tuleneksid suurte varakogumitega kaasnevast tõhususe kasvust ja tootlusest. Killustumine on kulukas ka pensionipakkujate jaoks, sest siseriiklike õigusaktide erinevustest tulenevad neile nõuetelevastavuse tagamisega seotud lisakulud. Peamiselt suurte kulude tõttu on pensionipakkujad vähe motiveeritud pakkuma tooteid piiriüleselt. ELi standarditud personaalne pensionitoode seevastu vähendab eeldatavalt pensionipakkujate kulusid, võimaldades luua suuremaid varakogumeid. Näiteks ühest uuringust on ilmnenud, et püsikulude hajutamine suuremale varakogumile võimaldab vähendada halduskulusid 25 %. Personaalseid pensione käsitleva ELi õigusraamistiku loomine vähendaks pensionipakkujate kulusid, tekitades mastaabisäästu, eelkõige seoses investeeringute ja haldamisega. Personaalsete pensionide ELi raamistik aitaks pensionipakkujatel tegutseda piiriüleselt, võimaldades neil tsentraliseerida teatavad funktsioonid ELi tasandil (selle asemel, et tugineda kohalikele kontoritele või allhangetele). Standardimine muudaks pensionipakkujate jaoks lihtsamaks pakkuda pensionilahendust äriklientidele, kes tegutsevad mitmes liikmesriigis ja kes sooviksid oma töötajate jaoks kogu ELi hõlmavat personaalset pensioni. See suurendaks tõhusust ka turustamisel, näiteks juhul, kui personaalsete pensionide müümiseks kasutatakse digitaalseid kanaleid. Personaalseid pensione käsitleva ELi õigusraamistikuga võiks kaasneda ELi poliitikaalane töö finantstehnoloogia valdkonnas.

Riiklikke ja tööandjapensione täiendavate personaalsete pensionide suurem kasutuselevõtmine aitaks tulevikus tagada hüvitise kõrgema asendusmäära. Turvaliste ja kvaliteetsete personaalsete pensionitoodete suurem valik on kasulik kõigile töötajatele, olenemata sellest, kas nad teevad palgatööd või on füüsilisest isikust ettevõtjad ja kas nad asuvad tööle teises liikmesriigis või mitte. ELi personaalsete pensionide ühtne turg muudaks toote kättesaadavaks suuremale hulgale inimestele. Tootele ELi eeskirjades sätestatud miinimumnõuded tagavad pensionikogujate jaoks läbipaistvuse, lihtsuse ja turvalisuse. Lisaks võetaks arvesse ELi kodanike kasvavat liikuvust ja töö suurenevat paindlikkust. 2.3.Proportsionaalsus Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei peaks ELi meetme sisu ega vorm minema aluslepingute eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Põhimõtteliselt on juba praegu kõikides liikmesriikides võimalik personaalseid pensionitooteid pakkuda. Oma turupotentsiaaliga võrreldes ei aita need tooted siiski suunata piisaval hulgal sääste kapitaliturgudele ega saavutada kapitaliturgude liitu. Lisaks ei ole mõningate olemasolevate personaalsete pensionitoodete omadused piisavad; ebapiisav on ka personaalsete pensionitoodete piiriülese kaasaskantavuse arendamine ja nende toodete pakkumine. Ettepanekule lisatud mõjuhinnangus on esitatud järgmised poliitikavariandid: ELi tasandi meedet ei võeta, üleeuroopalise personaalse pensionitoote raamistik ja siseriiklike personaalsete pensionide süsteemide ühtlustamine. Stsenaarium, mille puhul ELi tasandi meedet ei võeta, ei saavutaks eespool kirjeldatud eesmärke. Seevastu siseriiklike süsteemide ühtlustamine võimaldaks need eesmärgid saavutada, kuid see nõuaks ka väga erinevate siseriiklike tingimuste täielikku ühtlustamist, kuna personaalsed pensionid on mõnes liikmesriigis hästi väljakujunenud, teistes aga mitte. See variant leiti olevat eesmärkide saavutamiseks liiga koormav. Seda arvestades on asjakohane kavandada kogu ELi hõlmava personaalse pensionitoote raamistik, mis täiendaks olemasolevaid siseriiklikke süsteeme. Mõjuhinnangus kaaluti ka üleeuroopalise personaalse pensionitoote põhiomaduste variante ja soovitatavate omaduste maksumõju. Põhiomadused – turustamine, investeerimispoliitika, pensionipakkuja vahetamine ja piiriülesus – on kavandatud nii, et tagada piisav tarbijakaitse ja muuta raamistik tulevastele üleeuroopalise personaalse pensionitoote pakkujatele atraktiivseks. Näiteks turustamisel kohaldataks suurel määral valdkondlikke eeskirju. Investeerimispoliitika osas seataks standardvariandi puhul nõue tagada kapitalikaitse, kuid pensionitoodete pakkujad võivad lisaks kavandada alternatiivseid investeerimisvõimalusi. Pensionipakkujate vahetamine on lubatud, kuid vahetamise sagedus on piiratud. Piiriülese kaasaskantavuse ja pakkumise osas on soovitatava variandi aluseks meetod (mida praegu kasutavad mõned tööandjapensioni kogumisasutused), mille kohaselt liikmesriikide vahetamisel luuakse vastavate riikide jaotised, kuid üleeuroopalise personaalse pensionitoote puhul on seda meetodit pensionikogujate jaoks veelgi lihtsustatud. Üleeuroopalise personaalse pensionitootega kaasnev halduskoormus on väike, kuna ettepanekuga lisatakse kindlustusandjate, pensionifondide, investeerimisühingute, varahaldurite ja pankade pakutavatele olemasolevatele tooteportfellidele uus tootekategooria, kusjuures nende pakkujate suhtes kohaldatakse riiklike pädevate asutuste regulatiivset järelevalvet olemasolevate reguleerivate raamistike alusel. Riigiasutused võivad pensionitoodete pakkujatele kehtestada uusi aruandlusnõudeid, mis on seotud üleeuroopaliste personaalsete pensionitoodete pakkumisega, ja jälgida eelkõige nende toodete piiriülest turustamist. Halduskoormus peaks olema proportsionaalne üleeuroopaliste personaalsete pensionitoodete piiriülese pakkumisega seotud riskidega ning võimaldab teostada turujärelevalvet, tagab asjakohase finantsjärelevalve ja aitab kaasa tarbijakaitsele. 2.4.Vahendi valik Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114 võimaldab vastu võtta õigusakte nii määruse kui ka direktiivi vormis. Otsus tehti määruse kasuks alljärgnevalt kirjeldatud põhjustel. Esiteks, kuna määrus on kõikides liikmesriikides otsekohaldatav, võimaldaks see üleeuroopalise personaalse pensionitoote kiiremat kasutuselevõttu ning aitaks kiiremini täita pensionisäästude ja investeeringute suurendamise vajadust kapitaliturgude liidu kontekstis. Teiseks, kuna ettepanekuga ühtlustatakse üleeuroopalise personaalse pensionitoote põhiomadused, ei tohiks nende suhtes kohaldada erinevad siseriiklikke eeskirju, mistõttu määrus on antud juhul asjakohasem kui direktiiv. Samas kõikide nende omaduste suhtes, mis ei kuulu ettepaneku reguleerimisalasse (näiteks kogumisfaasi tingimused), kohaldataks muidugi siseriiklikke eeskirju. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED 3.1.Konsulteerimine sidusrühmadega Komisjon korraldas 2016. aasta juulist oktoobrini ELi personaalsete pensionide teemal avaliku konsultatsiooni (sealhulgas avaliku arutelu), mille tulemusena laekus erinevatelt sidusrühmadelt 585 arvamust. Oma vastustes väljendasid eraisikud kõikjalt EList lihtsate, läbipaistvate ja kulutõhusate personaalsete pensionitoodete vastu suurt huvi. Avaliku konsultatsiooni raames küsiti ka spetsialistidelt tagasisidet personaalsete pensionide ELi raamistiku, sh üleeuroopalise personaalse pensionitoote teostatavuse kohta. Üldiselt leiavad nad, et üleeuroopalise personaalse pensionitoote raamistik annab hea võimaluse uue pensionitoote väljatöötamiseks, ja mõned spetsialistid teevad juba ettevalmistusi üleeuroopalise personaalse pensionitoote pakkumiseks. 3.2.Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Ettepaneku aluseks on Euroopa personaalsete pensionide raamistiku uuring, mille viis läbi Ernst & Young komisjoni tellimusel. 2017. aasta juunis valminud uuring kajastab eelkõige kõigis liikmesriikides kohaldatavaid maksustamisega seotud nõudeid ja muid õiguslikke nõudeid, ning hindab üleeuroopalise personaalse pensionitoote turupotentsiaali. Uuringu peamine järeldus on, et maksustamissüsteemid on ELi liikmesriikides väga erinevad, mistõttu üleeuroopalise personaalse pensionitoote raamistik peab siseriiklike kriteeriumidega kohandumiseks olema piisavalt paindlik. Lisaks jõutakse uuringus järeldusele, et üleeuroopalise personaalse pensionitoote kasutuselevõtmise korral kasvaks personaalsete pensionide turu maht 2030. aastaks 0,7 triljonilt eurolt 2,1 triljoni euroni, ilma üleeuroopalise personaalse pensionitooteta aga 1,4 triljoni euroni (eeldus on, et üleeuroopalise personaalse pensionitoote suhtes kohaldatakse olemasolevaid personaalsete pensionitoodete siseriiklikke maksusoodustusi). Ettepanek põhineb ka Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) tehnilisel nõuandel personaalsete pensionitoodete ELi ühtse turu väljaarendamiseks. Selle nõuande aluseks on EIOPA varasem aruanne „Personaalsete pensionide ühtse turu suunas“. Tehnilises nõuandes soovitatakse: ·eelistada siseriiklike süsteemide ühtlustamisele üleeuroopalist personaalset pensionitoodet; ja ·määratleda üleeuroopalise personaalse pensionitoote põhiomadused ELi tasandil ja jätta teatavad muud maksutundlikud omadused liikmesriikide õiguse reguleerida. Põhiomaduste osana soovitatakse tehnilises nõuandes eelkõige näha ette investeerimise standardvariant ja üksikasjalikud nõuded pensionikogujatele antava teabe läbipaistvuse tagamiseks. Ettepanek on nende soovitustega kooskõlas.

Ettepanek põhineb ka järgmisel: ·OECD uuring personaalsete pensionide kogumisskeemide maksustamislahenduste kohta OECD ja ELi riikides; ·maksustamist, rahalisi stiimuleid ja pensioniks säästmist käsitlev komisjoni ja OECD projekt; ·OECD uuring personaalsete pensionide reguleerimise üldpõhimõtete kohta; ja ·Oxera uuring personaalsete pensionitoodete abil pensioni kogujate olukorra kohta ELi 14 liikmesriigis. 3.3.Mõjuhinnang Üleeuroopalise personaalse pensionitoote raamistiku ettepanekut toetab õiguskontrollikomitee 22. mai 2017. aasta pooldav arvamus, millele 2. mail 2017 eelnes esialgne negatiivne arvamus. Oma märkustes soovitas õiguskontrollikomitee keskenduda mõjuhinnangus rohkem üleeuroopalise personaalse pensionitoote põhiomaduste analüüsimisele, ja võrdles üleeuroopalise personaalse pensionitoote omadusi olemasolevate personaalsete pensionitoodete omadustega. Samuti soovis õiguskontrollikomitee üleeuroopalise personaalse pensionitoote kasutuselevõtmise variandi mõju üksikasjalikumat kvantifitseerimist ja aluseks olevate eelduste selgitamist. Mõjuhinnangu viimases versioonis on need puudujäägid kõrvaldatud ning selles: ·tuuakse üksikasjalikult esile üleeuroopalise personaalse pensionitoote omaduste erinevad variandid; ·selgitatakse, kuidas nende puhul on lähtutud olemasolevatest kõrgeima levikutasemega personaalsetest pensionitoodetest; ja ·kvantifitseeritakse üleeuroopalise personaalse pensionitoote kasutuselevõtmisega kaasnevad täiendavad mahud personaalsete pensionide turul ja mõju kapitaliturgudele. Ettepanek on kooskõlas mõjuhinnangu järeldustega. Mõjuhinnangus käsitleti alljärgnevaid üldisi poliitikavariante: ·ELi tasandi meedet ei võeta; ·üleeuroopalise personaalse pensionitoote raamistik; või ·siseriiklike personaalsete pensionide süsteemide ühtlustamine. Esimese variandi korral jääksid tuvastatud puudused (siseriiklike kapitaliturgude killustatus, olemasolevate personaalsete pensionitoodete omaduste ebapiisavus ning piiriülese kaasaskantavuse ja pakkumise piiratus) püsima. Kolmas variant seevastu võimaldaks need puudused kõrvaldada. Samas eeldaks see personaalsete pensionide maksustamise siseriiklike süsteemide ühtlustamist, mis nõuaks liikmesriikide ühehäälset toetust. Lisaks tekiksid pensionipakkujatel märkimisväärsed kulud seoses nõuetelevastavuse tagamisega: esiteks peaksid nad kohandama kõik oma personaalsed pensionitooted uue süsteemiga. Peale selle võib see süsteem oluliselt erineda valdkondlikest süsteemidest, mille alusel pensionipakkujad oma muid finantstooteid pakuvad. Seetõttu tehakse mõjuhinnangus järeldus, et eelistatud poliitikavariant on teine variant, kuna see pakub täiendavat ühtlustatud üleeuroopalist raamistikku, mis täiendab olemasolevaid siseriiklikke süsteeme ja suudab tuvastatud puudused kõrvaldada sihtlahenduste abil, millega välditakse ülemääraseid nõuetelevastavuse tagamisega seotud kulusid. Üleeuroopalise personaalse pensionitoote raamistikul oleks positiivne majanduslik mõju. Ernst & Youngi uuringu kohaselt kasvaks üleeuroopalise personaalse pensionitoote kasutuselevõtmise korral personaalsete pensionide turul valitsetavate varade maht 2030. aastaks 0,7 triljonilt eurolt 2,1 triljoni euroni, ilma üleeuroopalise personaalse pensionitooteta aga 1,4 triljoni euroni (eeldus on, et üleeuroopalise personaalse pensionitoote suhtes kohaldatakse maksusoodustusi).

Samuti kaasneks sellega positiivne sotsiaalne mõju, kuna suuremal hulgal inimestel oleks pensionipõlves võimalik täiendada oma teisi sissetulekuallikaid üleeuroopalise personaalse pensionitootega ja seeläbi parandada oma pensioni piisavust. Sellel oleks suurem mõju eelkõige mittestandardses tööhõives olijatele, füüsilisest isikust ettevõtjatele ja liikuvatele töötajatele, kelle juurdepääs riiklikele või tööandjapensioniskeemidele on ebapiisav või puudub sootuks. Positiivne sotsiaalne mõju oleks suurem liikmesriikides, kus personaalsete pensionitoodete valik ja kasutamine on praegu piiratud. Märkimisväärset keskkonnamõju pole oodata, ent kui pensionipakkujaid julgustatakse arvestama oma investeeringutes keskkonnakaitselisi, sotsiaalseid ja juhtimisega seotud tegureid (mis on seotud avalikustamisnõuetega), võib sellel olla jätkusuutlikkuse seisukohalt positiivne mõju. 3.4.Põhiõigused Ettepanek austab põhiõigusi ja järgib Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige õigust isikuandmete kaitsele, õigust omandile, ettevõtlusvabadust ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõtet. Ettepanek aitab kaasa harta artiklis 38, mis näeb ette tarbijakaitse kõrge taseme, sätestatud eesmärkide saavutamisele. 4.MÕJU EELARVELE Ettepanek mõjutab ELi eelarvet. Eelkõige tuleneb Euroopa järelevalveasutuste lisaülesannetest vajadus suurendada ressursse ja teha teatavaid tegevusalaseid investeeringuid. Kõnealused ülesanded hõlmavad järgmist: ·üleeuroopaliste personaalsete pensionitoodete pakkumiseks lubade andmine; ·lisajuhendite väljatöötamine; ·kõigi lubatud üleeuroopaliste personaalsete pensionitoodete keskregister. 2019. aastal kulub hinnanguliselt 1 000 000 eurot, sealhulgas ühekordne investeering tegevusalaste küsimuste lahendamiseks, ning 2021. aastaks moodustab kulude kogusumma ligikaudu 1 200 000 eurot aastas. Euroopa järelevalveasutuste praeguse kaasrahastamise korra kohaselt sisaldub 40% neist kuludest ELi eelarves ega lähe seega kaugemale praeguses, 2020. aastani kestvas mitmeaastases finantsraamistikus sätestatust. 5.MUU TEAVE 5.1.Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Pärast määruse jõustumist kavatseb komisjon jälgida peamisi eesmärkidele seatud keskpika tähtajaga tulemusnäitajaid. Nende näitajate hulka kuuluvad: ·personaalsete pensionitoodete kogukasutus (valitsetavate varade mahu tähenduses) ning üleeuroopalise personaalse pensionitoote pakkujate ja üleeuroopalisse personaalsesse pensionitootesse tehtud investeeringute geograafiline ja valdkondlik jaotus (ELis tehtavate investeeringute suurendamise ja kapitaliturgude liidu väljakujundamisele kaasaaitamise eesmärk); ·üleeuroopalise personaalse pensionitoote registreerimiste arv ja personaalsete pensionitoodete (nii siseriiklike toodete kui ka üleeuroopalise pensionitoote) osakaal kodumajapidamise finantsvaras (personaalsete pensionide turul pakutavate toodete omaduste parandamise eesmärk); ja ·nende pensionipakkujate arv, kes omavad üleeuroopalist luba, ja enam kui ühe riigi jaotisega üleeuroopaliste personaalsete pensionitoodete osakaal kõigi personaalsete pensionitoodete seas (personaalsete pensionitoodete piiriülese pakkumise ja kaasaskantavuse suurendamise eesmärk). Üleeuroopalise personaalse pensionitoote tulemusnäitajaid on võimalik jälgida eelkõige Euroopa järelevalveasutuste kogutavate andmete abil. Lisaks hindab komisjon, millises ulatuses arvestatakse liikmesriikide siseriiklikes õigusaktides komisjoni soovitust kohaldada üleeuroopalise personaalse pensionitoote suhtes maksusoodustust. Ettepanek näeb ette hindamise viis aastat pärast määruse jõustumise kuupäeva.

5.2.Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Kavandatav määrus üleeuroopalise personaalse pensionitoote kohta koosneb 11 peatükist. Kõik peatükid peale esimese peatüki (Üldsätted) ja viimase peatüki (Lõppsätted) järgivad toote elutsüklit. I peatükis kirjeldatakse kavandatava määruse eesmärke, mis hõlmavad järgmist: ·koguda rohkem kapitali ja suunata see Euroopas reaalmajandusse tehtavatesse pikaajalistesse investeeringutesse; ·pakkuda paremaid tooteomadusi, et kodanikud saaksid kasutada lihtsat, turvalist ja kulutõhusat personaalset pensionitoodet ning valida üleeuroopalise personaalse pensionitoote eri liiki pakkujate vahel; ja ·soodustada üleeuroopalise personaalse pensionitoote piiriülest pakkumist ja kaasaskantavust. I peatükis on esitatud kavandatava määruse oluliste mõistete määratlused, sealhulgas „üleeuroopaline personaalne pensionitoode“, „üleeuroopalise personaalse pensionitoote konto“, „pensionihüvitised“, „kogumisfaas“, „väljamaksete faas“, „üleeuroopalise personaalse pensionitoote pakkuja“, „üleeuroopalise personaalse pensionitoote turustaja“, „üleeuroopalise personaalse pensionitoote kaasaskantavus“ ja „pakkujate vahetamine“. Kohaldatavaid eeskirju käsitlevas artiklis selgitatakse kavandatava määruse, üleeuroopalist personaalset pensionitoodet puudutavate lepinguliste sätete ja antud valdkonda reguleerivate siseriiklike eeskirjade koostoimet. II peatükis on sätestatud põhimõte, et üleeuroopaliste personaalsete pensionitoodete pakkumiseks (s.t nende loomiseks ja turustamiseks) võivad luba taotleda üksnes finantsettevõtjad, kes on juba saanud ELi tasandil asjakohase valdkondliku õigusakti alusel tegevusloa pädevalt asutuselt. Üleeuroopalise personaalse pensionitoote pakkujana tegutsemiseks, s.t personaalsete pensionitoodete puhul nimetuse „üleeuroopaline personaalne pensionitoode“ kasutamiseks, väljastab lube üksainus ELi asutus – EIOPA. Personaalse pensionitoote puhul võib nimetust „üleeuroopaline personaalne pensionitoode“ kasutada üksnes juhul, kui EIOPA on andnud loa selle toote pakkumiseks nimetuse „üleeuroopaline personaalne pensionitoode“ all. Olemasolevad personaalsed pensionitooted võib muuta üleeuroopalisteks personaalseteks pensionitoodeteks, kui EIOPA annab selleks loa, kusjuures enne taotluse rahuldamise või tagasilükkamise kohta otsuse tegemist peab EIOPA konsulteerima finantsettevõtja pädeva järelevalveasutusega. Lisaks on II peatükis sätestatud eeskirjad, mille kohaselt võivad üleeuroopalisi personaalseid pensionitooteid turustada ka finantsettevõtjad, kes ei ole neid tooteid koostanud. Seda võivad teha finantsettevõtjad, kes on turustamiseks saanud tegevusloa oma riiklikult pädevalt asutuselt, ning direktiivi 2016/97/EL (kindlustustoodete turustamise direktiiv) alusel registreeritud kindlustusvahendajad, edasikindlustusvahendajad ja kõrvaltegevusena pakutava kindlustuse vahendajad. III peatükis on sätestatud päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste eesõigused üleeuroopaliste personaalsete pensionitoodete pakkujate poolt teenuste osutamise vabaduse ja asutamisvabaduse teostamise lubamisel. Arvestades mõningate liikmesriikide muret seoses tingimuste võimaliku ebavõrdsusega, mis tuleneb asjaolust, et üleeuroopalise personaalse pensionitoote potentsiaalsed eri liiki pakkujad peavad täitma erinevat usaldatavusnõuete täitmise korda, on kavandatud kogu üleeuroopaliste lubade väljastamise kord, mis suurel määral leevendab erinevate usaldatavusnõuete mõju konkurentsile, kuivõrd selle korra puhul tuginetakse päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, kusjuures nimetuse „üleeuroopaline personaalne pensionitoode“ kasutamise loa väljastamise õigus on EIOPA-l. III peatükk sisaldab ka sätteid kaasaskantavuse kohta. See võimaldab pensionikogujatel, kes vahetavad elukohta, kolides teise liikmesriiki, jätkata makseid üleeuroopalisse personaalsesse pensionitootesse, mille nad on omandanud algses liikmesriigis tegutsevalt pensionipakkujalt. Sellisel juhul on pensionikogujatel õigus säilitada kõik eelised ja stiimulid, mis on seotud pideva investeerimisega samasse üleeuroopalisse personaalsesse pensionitootesse. Kaasaskantavuse teenuse aluseks olev mehhanism näeb ette uue jaotise avamise igal üleeuroopalise personaalse pensionitoote kontol. See jaotis vastab üleeuroopalise personaalse pensionitootega seoses maksusoodustuste kasutamise õiguslikele nõuetele ja tingimustele, mis on kehtestatud riigi tasandil selles liikmesriigis, kuhu pensionikoguja kolib. Kavandatavas määruses on sätestatud uute jaotiste avamise mehhanism, kogunenud õiguste ülekandmine jaotiste vahel ja selle võimaluse kohta teabe esitamine, kusjuures aluseks on võetud järk-järguline lähenemisviis. Määruse kohaldamise esimese kolme aasta jooksul peavad üleeuroopalise personaalse pensionitoote pakkujad andma teavet olemasolevate jaotiste kohta. Edaspidi on pensionikogujatel õigus avada riigipõhiseid jaotisi, mis hõlmavad kõikide liikmesriikide süsteeme. IV peatüki eesmärk on saavutada üleeuroopalise personaalse pensionitoote omaduste võimalikult suur läbipaistvus, eriti potentsiaalsete pensionikogujate jaoks. Eeskirjades selgitatakse eelkõige, et kogu dokumentatsioon ja teave üleeuroopalise personaalse pensionitoote kohta edastatakse potentsiaalsetele pensionikogujatele ja pensionihüvitiste saajatele elektrooniliselt – elektrooniline edastamine on vaikevalik. Taotluse korral peavad üleeuroopalise personaalse pensionitoote pakkujad ja turustajad tasuta esitama selle dokumentatsiooni ja teabe püsival andmekandjal. Nõustamisega seoses eeldatakse, et üleeuroopalise personaalse pensionitoote pakkujad viivad potentsiaalsete pensionikogujate jaoks läbi toote sobivuse ja asjakohasuse testi, kuigi pensionikogujad võivad loobuda oma õigusest nõustamisele, kui nad otsustavad standardvariandi kasuks. Lepingueelse teabe esitamise nurgakiviks on põhiteabedokument üleeuroopalise personaalse pensionitoote kohta. Kavandatavas määruses kirjeldatakse üksikasjalikult selle vormi, sisu ja esitamise tingimusi. Üleeuroopalise personaalse pensionitoote lepingu kehtivusajal peab pensionipakkuja esitama „Üleeuroopalise personaalse pensionitoote hüvitise teatise“. See sisaldab järgmist teavet: ·kogunenud õigused või kogunenud kapital; ·üleeuroopalise personaalse pensionitoote skeemi raames pakutavad täielikud või osalised tagatised; ja ·kui see on asjakohane – tagatise ja kogunenud individuaalseid õigusi kaitsvate mehhanismide laad.

V peatükk käsitleb üleeuroopalise personaalse pensionitoote kogumisfaasi, sealhulgas investeerimiseeskirju üleeuroopalise personaalse pensionitoote pakkujatele ja pensionikogujatele. Üleeuroopalise personaalse pensionitoote pakkujate suhtes kohaldatavad sätted tulenevad mõistlikkuse põhimõttest ning moodustavad investeerimispoliitika turvalise ja usaldusväärse raamistiku. Üleeuroopalise personaalse pensionitoote pakkujad peavad pensionikogujatele pakkuma kuni viit investeerimisvarianti, kusjuures üks neist on investeerimise standardvariant, mis tagab, et pensionikoguja saab tagasi vähemalt investeeritud kapitali. Üleeuroopalise personaalse pensionitoote pakkujad peavad kõik investeerimisvariandid välja töötama riski maandamise tõestatud meetodite alusel, mis tagavad pensionikogujatele piisava kaitse. Pärast üleeuroopalise personaalse pensionitoote lepingu sõlmimist peab pensionikoguja valima investeerimisvariandi ja tal peab olema võimalus seda tasuta vahetada iga viie kogumisaasta järel. Kõik muud kogumisfaasiga seotud tingimused on liikmesriikide kehtestada. Need tingimused võivad hõlmata järgmist: ·vanusepiirangud kogumisfaasi alustamiseks; ·kogumisfaasi minimaalne kestus; ·sissemaksete maksimaalne ja minimaalne summa ning järjepidevus; ja ·eriliste raskuste korral enne pensioniiga tagasimaksmise tingimused. VI peatükis on sätestatud depositooriumi määramise mehhanism sellise üleeuroopalise personaalse pensionitoote skeemi korral, kus pensionikogujad ja pensionihüvitiste saajad võtavad investeerimisriski täielikult enda kanda. Sätted hõlmavad vara hoidmist ning depositooriumi järelevalvetoiminguid ja vastutust. Kavandatava määrusega nõutakse menetluste kehtestamist, mis võimaldavad klientidel ja teistel huvitatud isikutel, eriti tarbijaühendustel, esitada kaebusi üleeuroopalise personaalse pensionitoote pakkujate ja turustajate vastu. Kaebuse esitajad peavad kõikidel juhtudel saama vastuse. Samuti tuleb kehtestada asjakohased mehhanismid kaebuste ja kahjunõuete kohtuväliseks erapooletuks ja sõltumatuks menetlemiseks ning pensionikogujate ja üleeuroopalise personaalse pensionitoote pakkujate või turustajate vaheliste vaidluste lahendamiseks. Kavandatav määrus näeb ette üleeuroopalise personaalse pensionitoote pakkujate võimaluse katta surma riski ja muid biomeetrilisi riske. VII peatükk reguleerib üleeuroopalise personaalse pensionitoote pakkuja vahetamist. Pensionikoguja taotluse korral kantakse ülekandva pensionipakkuja juures avatud üleeuroopalise personaalse pensionitoote konto positiivne saldo vastuvõtva pensionipakkuja juures avatud uuele üleeuroopalise personaalse pensionitoote kontole ja endine üleeuroopalise personaalse pensionitoote konto suletakse. Vahetamisteenust võivad pakkuda samas liikmesriigis asuvad üleeuroopalise personaalse pensionitoote pakkujad (riigisisene vahetamine) või teistes liikmesriikides asuvad pakkujad (piiriülene vahetamine). Tasudel ja kuludel, mida ülekandev üleeuroopalise personaalse pensionitoote pakkuja võib kohaldada tema juures avatud konto sulgemise eest, on ülempiir. VIII peatükk jätab liikmesriikide otsustada enamiku üleeuroopalise personaalse pensionitoote väljamaksete faasiga seotud tingimustest, milleks on eelkõige: ·pensioniea kehtestamine; ·kohustuslik seos pensioniikka jõudmise ja väljamaksete faasi alguse vahel; ·üleeuroopalise personaalse pensionitoote skeemi kuulumise minimaalne periood; ·maksimaalne pensioniikka jõudmisele eelnev ajavahemik üleeuroopalise personaalse pensionitoote skeemiga liitumiseks. Ettepanek kohustab liikmesriike võimaldama üleeuroopalise personaalse pensionitoote pakkujatel, pensionikogujatel ja pensionihüvitiste saajatel määrata lepingus kindlaks väljamaksete vorm (nt annuiteet, ühekordsed maksed, tagasimaksed), mis võib mõnes liikmesriigis mõjutada siseriiklike maksusoodustuste kasutamist üleeuroopalise personaalse pensionitoote puhul. IX peatükk jaotab järelevalveülesanded EIOPA ja riiklike pädevate asutuste vahel. EIOPA on kohustatud jälgima ELi territooriumil loodud või turustatavaid pensioniskeeme ning veenduma, et neis kasutatakse nimetust „üleeuroopaline personaalne pensionitoode“ või antakse mõista, et tegemist on üleeuroopalise personaalse pensionitootega, üksnes juhul, kui selleks on kavandatava määruse alusel antud luba. X peatükis kirjeldatakse, milliste kavandatava määruse sätete rikkumiste eest võib kohaldada karistusi, kuidas riiklikud pädevad asutused võivad neid karistusi kohaldada ning kuidas rikkumistest ja karistustest tuleb teatada. XI peatükis antakse Euroopa Komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte järgmistes valdkondades:

·huvide konfliktid; ·hüved; ·üleeuroopalise personaalse pensionitoote müük koos nõustamisega ja ilma nõustamiseta; ·toote kontrollimise ja haldamise nõuded; ·teabe esitamine lepingu kehtivusaja jooksul; ja ·riiklikele ametiasutustele aru andmine ja investeerimisvariandid. Lisaks võtab komisjon vastu regulatiivsed tehnilised standardid, mis käsitlevad põhiteabedokumendi sisu ja esitamist, ning tehnilised standardid „Üleeuroopalise personaalse pensionitoote hüvitise teatise“ standarditud esitusviisi jaoks. Komisjon peab määrust hindama viie aasta möödudes määruse jõustumisest. Hindamisel käsitletakse eelkõige määruses sätestatud eeskirjade toimimist ja nende kohaldamisel saadud kogemusi, seda, mil määral üleeuroopalise personaalse pensionitoote pakkujad on kasutanud nimetust „üleeuroopaline personaalne pensionitoode“, üleeuroopalise personaalse pensionitoote pakkujate ja üleeuroopalisse personaalsesse pensionitootesse tehtud investeeringute geograafilist ja valdkondlikku jaotust, määruse mõju personaalsete pensionide turule, IV peatükis sätestatud teavitamisnõuete asjakohasust, vajadust täiendada määrust üleeuroopalisse personaalsesse pensionitootesse investeerimise stimuleerimist käsitlevate sätetega, võimalike tegurite olemasolu, mis võisid takistada investeerimist personaalsesse pensionitoodetesse, mille puhul kasutatakse nimetust „üleeuroopaline personaalne pensionitoode“, sealhulgas liidu teiste õigusaktide mõju pensionikogujatele, üleeuroopalise personaalse pensionitoote pakkujate poolt pensionikogujate individuaalsetel üleeuroopalise personaalse pensionitoote kontodel jaotiste avamise eest kohaldatavate tasude suurust ning üleeuroopalise personaalse pensionitootega seotud investeerimisotsuste mõju keskkonnaalastele, sotsiaalsetele ja juhtimisega seotud teguritele. 2017/0143 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS üleeuroopalise personaalse pensionitoote kohta (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist:

(1)ELi kodumajapidamised on ühed maailma suurimatest säästjatest, ent suuremat osa nende säästudest hoitakse lühikeste tähtajaga hoiustena pangakontodel. Investeeringute suurendamine kapitaliturul võib aidata lahendada elanikkonna vananemisest ja madalatest intressimääradest tulenevaid probleeme. (2)Personaalsed pensionid on olulised pikaajaliste säästjate ja pikaajaliste investeerimisvõimaluste kokkuviimisel. Suurem, üleeuroopaline personaalsete pensionide turg pakub institutsionaalsetele investoritele täiendavaid rahastamisvahendeid ja edendab investeeringuid reaalmajandusse. (3)Praegu pärsib personaalsete pensionide siseturu toimimist riiklike turgude vaheline killustatus ja personaalsete pensionitoodete piiratud kaasaskantavus. Seetõttu võib inimestel olla raskusi oma põhivabaduste kasutamisel. Näiteks võib see takistada neil tööleasumist või pensionipõlve veetmist mõnes teises liikmesriigis. Lisaks sellele piirab pakkujate võimalust kasutada asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust see, et olemasolevad personaalsed pensionitooted ei ole küllaldaselt ühtlustatud. (4)Kapitaliturgude liit aitab kaasata Euroopas kapitali ja suunata seda kõigisse ettevõtetesse, kaasa arvatud väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtjatesse, taristusse ja pikaajalistesse kestlikesse projektidesse, millel on vaja kapitali laienemiseks ja töökohtade loomiseks. Üks kapitaliturgude liidu peamistest eesmärkidest on suurendada jaeinvestorite investeeringuid ja anda neile rohkem valikuvõimalusi, kasutades paremini ära Euroopa sääste. (5)Komisjon märkis 2015. aasta septembris oma tegevuskavas kapitaliturgude liidu loomise kohta, et ta hindab sellise poliitikaraamistiku loomise võimalust, millega loodaks edukas lihtsate, tõhusate ja konkurentsivõimeliste erapensionide Euroopa turg, ning teeb kindlaks, kas selle turu toetamiseks on vaja ELi õigusakti. (6)Oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsioonis rõhutas Euroopa Parlament, et soodustada tuleb sellise keskkonna loomist, mis stimuleerib finantstoodetega seotud innovatsiooni, suurendades mitmekesisust, andes kasu reaalmajandusele ja pakkudes täiendavaid stiimuleid investeeringuteks, ning mis võib aidata kaasa ka piisava, kindla ja jätkusuutliku pensioni tagamisele, näiteks lihtsa ja läbipaistva ülesehitusega üleeuroopalise pensionitoote (PEPP) väljatöötamine. (7)Euroopa Ülemkogu kutsus oma 28. juuni 2016. aasta järeldustes üles tegema kiireid ja otsustavaid edusamme, et tagada ettevõtjate jaoks kergem juurdepääs rahastamisele ja toetada investeeringuid reaalmajandusse, liikudes edasi kapitaliturgude liidu tegevuskavaga. (8)Oma 14. septembri 2016. aasta teatises Kapitaliturgude liit – reformi kiirendamine, teatas komisjon, et ta kaalub ettepanekuid lihtsa, tõhusa ja konkurentsivõimelise ELi personaalsete pensionitoote kohta ja et kaalumisel olevate variantide hulgas on ka võimalik seadusandlik ettepanek, mis võidakse võtta päevakorda 2017. aastal. (9)Oma teatises Kapitaliturgude liidu tegevuskava vahehindamine teatas komisjon, et kavas on esitada õigusakti ettepanekust üleeuroopalise personaalse pensionitoote kohta 2017. aasta juuni lõpuks. Akt paneb aluse ohutumale, ökonoomsemale ja läbipaistvamale taskukohaste ja vabatahtlike erapensionisäästude turule , mida saab hallata üleeuroopaliselt. See aitab vastata nende inimeste vajadustele, kes soovivad suurendada oma pensionisäästude piisavust, tegeleda demograafilise olukorraga, täiendada olemasolevaid pensionitooteid ja -skeeme ning toetada erapensionide kulutõhusust, pakkudes häid võimalusi erapensionide pikaajaliseks investeerimiseks. (10)PEPPi väljatöötamine personaalsete pensionitoodete hulgas aitab kaasa pensioniks säästmise võimaluste laiendamisele ja ELi turu loomisele PEPPi pakkujate jaoks. See annab majapidamistele paremaid võimalusi pensioniga seotud eesmärkide saavutamiseks. (11)PEPPi käsitlev õigusraamistik paneb aluse pensioniga seotud taskukohaste ja vabatahtlike investeeringute edukale turule, mida saab hallata üleeuroopaliselt. Olemasolevaid pensionitooteid ja -skeeme täiendades aitab see rahuldada nende inimeste vajadusi, kes soovivad suurendada oma pensionisäästude piisavust, võttes arvesse demograafilist olukorda ja tehes pikaajaliste investeeringute jaoks kättesaadavaks uue võimsa erakapitaliallika. Raamistik ei asenda ega ühtlusta olemasolevaid riiklikke erapensioniskeeme. (12)Käesoleva määrusega ühtlustakse PEPPi põhiomadusi, mis on seotud selliste kesksete elementidega nagu turustamine, investeerimispoliitika, teenusepakkuja vahetamine või teenuse piiriülene osutamine ja kaasaskantavus. Nende põhiomaduste ühtlustamine edendab võrdseid tingimusi kõigi personaalse pensioni pakkujate jaoks ning aitab kaasa kapitaliturgude liidu väljakujundamisele ja personaalsete pensionide siseturu integratsioonile. Selle tulemusena luuakse suures osas standarditud üleeuroopaline ja kõigis liikmesriikides kättesaadav toode, mis annab tarbijale võimaluse täielikult ära kasutada siseturu pakutavaid võimalusi, kuna ta saab oma pensioniõigused teise riiki üle viia, ja mis võimaldab valida suurema hulga erinevate, sealhulgas piiriüleste pakkujate hulgast. Kuna piiriülese pensioniteenuste osutamise ees on vähem tõkkeid, suurendab üleeuroopaline personaalne pensionitoode üleeuroopalist konkurentsi pensionipakkujate vahel ja tekitab mastaabisäästu, mis peaks tooma kasu ka säästjatele. (13)ELi toimimise lepingu artikkel 114 võimaldab vastu võtta õigusakte, milleks võivad olla nii määrused kui ka direktiivid. Eelistatud on määrust, kuna see on vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides. Seega võimaldaks määrus kiirendada PEPPi kasutuselevõttu ja aitaks tegeleda kiiremini vajadusega suurendada pensionisääste ja investeeringuid kapitaliturgude liidu raames. Kuna käesoleva määrusega ühtlustatakse PEPPi põhiomadusi, ei ole nendega seoses vajalikud eraldi siseriiklikud õigusnormid, nii et antud juhul näib määrus sobilikum kui direktiiv. Seevastu nende omaduste suhtes, mis ei kuulu määruse kohaldamisalasse, nagu kogumisfaasile kehtivad tingimused, kohaldatakse riiklikke õigusnorme. (14)PEPPi pakkujatel peaks olema juurdepääs kogu liidu turule üheainsa tooteloa alusel, mille Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (edaspidi „EIOPA“) annab välja üheainsale reeglistikule tuginedes. (15)Ühtne PEPP-pass tagab ühtse turu loomise üleeuroopalisele personaalsele pensionitootele. (16)Selleks et tagada teenuste hea kvaliteet ja tõhus tarbijakaitse, peaksid päritoluliikmesriigid ja vastuvõtvad liikmesriigid tegema käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmise tagamisel tihedat koostööd. Juhul kui PEPPi pakkuja tegutseb teenuste osutamise vabadust kasutades eri liikmesriikides, peaks käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmise tagamise eest vastutama päritoluliikmesriigi pädev asutus, kuna ta on PEPPi pakkujaga tihedamalt seotud. Et tagada vastutuse õiglane jaotus päritolu- ja vastuvõtvate liikmesriikide pädevate asutuste vahel, peaks vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus juhul, kui ta saab teada oma territooriumil toimunud kohustuste rikkumisest, teatama sellest päritoluliikmesriigi pädevale asutusele, kes peaks siis olema kohustatud võtma asjakohaseid meetmeid. Lisaks peaks vastuvõtva liikmesriigi pädeval asutusel olema õigus sekkuda, kui päritoluliikmesriik ei võta asjakohaseid meetmeid või kui võetud meetmed ei ole piisavad. (17)Kui asutatakse filiaal või rajatakse püsiv tegevuskoht teises liikmesriigis, tuleks vastutus kohustuste täitmise tagamisel jagada päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi vahel. Vastutus majandustegevust tervikuna puudutavate nõuete täitmise eest (nt kutsealased nõuded) peaks jääma päritoluliikmesriigi pädeva asutuse vastutusalasse samamoodi nagu teenuste osutamise puhul, kuid vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus peaks vastutama nende normide täitmise tagamise eest, mis käsitlevad teavitamisnõudeid ja äritegevust tema territooriumil osutatavate teenuste puhul. Kui aga vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus saab teada oma territooriumil toimunud kohustuse rikkumisest, mille eest käesoleva määruse kohaselt ei vastuta vastuvõttev liikmesriik, peab kõnealune asutus tiheda koostöö põhimõttest lähtuvalt teatama sellest päritoluliikmesriigi pädevale asutusele, kes võtab seejärel asjakohaseid meetmeid. See puudutab eelkõige nende reeglite rikkumist, mis on seotud hea maine, kutsealaste teadmiste ja pädevusnõuetega. Tarbijate kaitseks peaks vastuvõtva liikmesriigi pädeval asutusel olema lisaks sellele õigus sekkuda, kui päritoluliikmesriik ei võta asjakohaseid meetmeid või kui võetud meetmed ei ole piisavad. (18)Liikmesriikide pädevate asutuste käsutuses peaksid olema kõik vahendid, mis on vajalikud, et tagada PEPPi pakkujate ja turustajate nõuetekohane tegutsemine kogu liidus, toimugu see siis asutamisvabaduse või teenuste osutamise vabaduse alusel. Tõhusa järelevalve tagamiseks peaksid kõik pädevate asutuste meetmed olema proportsionaalsed konkreetse pakkuja või turustaja tegevusest tuleneva riski laadi, ulatuse ja keerukusega, olenemata konkreetse pakkuja või turustaja mõjust turu üldisele finantsstabiilsusele. (19)PEPPide üleeuroopalist mõõdet saab arendada nii pakkuja tasandil, kuna see annab talle võimalusi piiriüleseks tegevuseks, kui ka PEPP-säästja tasandil toote kaasaskantavuse kaudu, mis aitab kaasa nende isikute personaalpensioniõiguste kaitsele, kes kasutavad ELi toimimise lepingu artiklite 21 ja 45 kohast vaba liikumise õigust. Kaasaskantavus tähendab muuhulgas seda, et muusse liikmesriiki koliv PEPP-säästja ei vaheta PEPPi pakkujat, samal ajal kui PEPPi pakkuja vahetamisega ei kaasne ilmtingimata elukohamuutust. (20)PEPP peaks hõlmama riigipõhiseid jaotisi, milles igaühte kuuluksid need personaalse pensionitoote omadused, mis võimaldavad kohaldada PEPP-sissemaksetele soodustusi. Üksikisikust PEPP-säästja tasandil tuleks esimene jaotis luua PEPP-konto avamisel.

(21)Selleks et tagada PEPPi pakkujatele sujuv üleminek, hakkab kohustus pakkuda selliseid PEPPe, mis sisaldavad iga liikmesriigi jaoks eraldi jaotist, kehtima kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist. Ent tarbijate võimaliku eksitamise vältimiseks peaks pakkuja PEPPi esmakordselt turule tuues esitama teabe nende riigipõhiste jaotiste kohta, mida toode kohe sisaldab. (22)Pensioniskeemi laadi ja kaasnevat halduskoormust arvesse võttes peaksid PEPPi pakkujad ja turustajad andma potentsiaalsetele PEPP-säästjatele ja PEPP-hüvitiste saajatele selget ja piisavat teavet, et aidata neil teha otsuseid pensioni kohta. Selsamal põhjusel tuleks tagada, et pensioniskeemi eri faasid, s.t nii liitumiseelne, pensioniskeemiga hõlmatud (sealhulgas eelpension) kui ka pensionijärgne faas oleksid läbipaistvad. Eriti tuleks anda teavet kogunenud pensioninõuete, pensionihüvitiste prognoositud suuruse, riskide ja tagatiste ning kulude kohta. Kui pensionihüvitiste prognoositud suurus põhineb majandusstsenaariumidel, peaks nimetatud teave hõlmama ka ebasoodsat stsenaariumi, mis peaks olema äärmuslik, kuid usutav. (23)Enne PEPP-skeemiga liitumist tuleks potentsiaalsetele PEPP-säästjatele anda kogu vajalik teave, et nad saaksid teha teadlikke valikuid. (24)Toodete optimaalse läbipaistvuse tagamiseks peaksid PEPPi koostajad enne seda, kui toodet on võimalik PEPP-säästjatele müüa, koostama dokumendi, mis sisaldab põhiteavet nende koostatud PEPPi kohta. Samuti peaksid nad vastutama põhiteabedokumendi täpsuse eest. PEPPi käsitlev põhiteabedokument peaks asendama ja muutma Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1286/2014 kohast kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete põhiteabedokumenti, mida ei tule PEPPi kohta esitada. (25)Põhiteabedokumentide laialdase levitamise ja kättesaadavuse tagamiseks tuleks käesolevas määruses sätestada, et PEPPi koostaja avaldab PEPPi põhiteabedokumendid oma veebisaidil. (26)Pensionitoodete kalkulaatorid on liikmesriikides juba väljaarendamisel. Selleks aga, et kalkulaatorid oleksid tarbijatele võimalikult suureks abiks, peaksid need hõlmama ka eri PEPPide koostajate kulusid ja tasusid koos vahendajate ja muude investeerimisahelas osalejate täiendavate kulude ja tasudega, mida PEPPide koostajad ei ole juba sisse arvestanud. (27)Üksikasju seoses teabega, mis tuleb esitada PEPPi põhiteabedokumentides lisaks neile elementidele, mis on juba esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1286/2014 kohases kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete põhiteabedokumendis, ja selle teabe esitusviisi tuleks veelgi ühtlustada regulatiivsete tehniliste standarditega, mis täiendavad komisjoni 8. märtsi 2017. aasta delegeeritud määrusega kehtestatud standardeid, võttes arvesse läbiviidud ja käimasolevaid tarbijakäitumise uuringuid, sealhulgas selliste uuringute tulemusi, milles käsitletakse tarbijatele teabe esitamise eri viiside tulemuslikkust. (28)PEPPi põhiteabedokument peaks olema selgelt eristatav ja eraldatud reklaamteadetest. (29)PEPPi pakkujad peaksid koostama PEPP-säästjatele suunatud pensionihüvitise teatise, mis annaks neile kõige olulisema isikukohase ja üldise teabe PEPP-skeemi kohta ning tagaks nende pideva sellealase teavitamise. Pensionihüvitise teatis peaks olema selge ja kõikehõlmav ning sisaldama asjakohast teavet, et lihtsustada aja jooksul ja eri pensioniskeemidesse kogunenud pensioninõuete mõistmist ja hõlbustada tööjõu liikumist. (30)PEPPi pakkujad peaksid PEPP-säästjatele piisavalt vara enne nende pensionile jäämist andma teavet väljamaksmise võimalike viiside kohta. Kui pensionimakseid ei tehta eluaegse annuiteedi alusel, peaksid liikmed, kelle pensioniiga läheneb, saama teavet olemaolevate hüvitise väljamakse toodete kohta, et lihtsustada pensionipõlve rahalist planeerimist. (31)Pensionihüvitiste väljamaksmise faasis peaksid PEPP-hüvitise saajad saama teavet oma väljamaksete ja nende tegemise võimalike viiside kohta. See on eriti tähtis siis, kui PEPP-hüvitise saaja kannab märkimisväärse osa investeerimisriskist väljamaksmise faasis. PEPP-hüvitise saajaid tuleks pärast maksete vähendamise otsuse tegemist ja enne pensionimaksete vähendamist teavitada sellest, et pensionimakseid vähendatakse. Hea tavana soovitatakse PEPPi pakkujatel konsulteerida PEPP-hüvitise saajatega enne sellise otsuse tegemist. (32)PEPP-säästjate ja PEPP-hüvitise saajate õiguste piisavaks kaitsmiseks peaksid PEPPi pakkujad saama valida varade sellise paigutuse, mis sobib kõige paremini nende kohustuste täpse laadi ja kestusega. Seega on vaja tõhusat järelevalvet ning samuti tuleks investeerimisnõuete puhul kasutada lähenemist, mis annab PEPPi pakkujatele küllaldase paindlikkuse kõige turvalisema ja tõhusama investeerimispoliitika määramiseks, kohustades neid samas tegutsema ettevaatusega. Ettevaatuse põhimõte nõuab seega iga PEPPi pakkuja kliendistruktuurile kohandatud investeerimispoliitikat. (33)Võttes kapitaliinvesteeringute aluspõhimõtteks mõistlikkuse põhimõtte ja võimaldades PEPPi pakkujatel tegutseda piiriüleselt, soodustatakse säästude suunamist tööandjapensioni kogumisse, aidates seeläbi kaasa majanduslikule ja sotsiaalsele arengule. (34)Käesoleva määrusega tuleks tagada PEPPi pakkujatele nõuetekohasel tasemel investeerimisvabadus. Kuna PEPPi pakkujad on väga pikaajalised investeerijad, kelle likviidsusrisk on väike, siis võivad nad aidata kaasa kapitaliturgude liidu edasiarendamisele, investeerides ettevaatuspõhimõtet järgides mittelikviidsesse varasse, nagu aktsiad, ja muudesse pikaajalise majandusprofiiliga instrumentidesse, millega ei kaubelda reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides või organiseeritud kauplemissüsteemides. Lisaks võivad nad saada kasu rahvusvahelise mitmekesistamise eelistest. Jäädes kooskõlla ettevaatuse põhimõttega, mille eesmärk on kaitsta PEPP-säästjate ja PEPP-hüvitiste saajate huve, ei tohiks niisiis piirata investeerimist aktsiatesse, mis on nomineeritud muus vääringus kui kohustused, ja muudesse instrumentidesse, millel on pikaajaline majanduslik profiil ja millega ei kaubelda reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides ega organiseeritud kauplemissüsteemides, välja arvatud usaldatavusnõuetega põhjendatud juhtudel. (35)Kapitaliturgude liidu süvendamise kontekstis on pikaajalise majandusprofiiliga instrumentide mõiste lai. Sellised instrumendid on väärtpaberid, mida ei ole võimalik vabalt võõrandada, ja seetõttu puudub nende puhul juurdepääs järelturu likviidsusele. Sageli eeldavad need tähtajaliste kohustuste võtmist, mis piiravad nende turustatavust, ning hõlmavad osalusi ja võlainstrumente börsil noteerimata äriühingutes ning neile antud laene. Börsil noteerimata äriühingud hõlmavad taristuprojekte, börsil noteerimata äriühinguid, kes soovivad oma tegevust laiendada, ja kinnisvara või muud vara, mis võiks sobida pikaajalise investeerimise eesmärgil. Vähese süsinikdioksiidiheitega ja kliimamuutustele vastupanuvõimeliste taristuprojektide puhul on sageli tegemist noteerimata varaga, mis sõltub projekti rahastamiseks antavatest pikaajalistest laenudest. Võttes arvesse PEPPi pakkujate kohustuste pikaajalist iseloomu, kutsutakse neid üles paigutama küllaldast osa oma varaportfellist jätkusuutlikesse investeeringutesse reaalmajandusse, mis annavad pikaajalist majanduslikku kasu, ennekõike taristuprojektidesse ja -ettevõtetesse. (36)PEPPi pakkujate investeerimispoliitika ja riskijuhtimissüsteemide jaoks on olulised Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni poolt toetatud vastutustundliku investeerimise põhimõtetes osutatud keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegurid. PEPPi pakkujaid tuleks üles kutsuda, et nad kaaluksid kõnealuseid tegureid investeerimisotsuste tegemisel ja arvestaksid selliste tegurite täidetavat kohta nende riskijuhtimissüsteemides. (37)Mõistlikkuse põhimõttega kooskõlas oleva investeerimispoliitika väljaarendamise kohustuse täitmise tagamisel ei tohiks PEPPi pakkujatel olla võimalik investeerida rahapesuvastase töökonna määratletud suure riskiga ja koostööd mittetegevates jurisdiktsioonides. (38)Arvestades PEPPi pikaajalise suunatusega pensionipõlve kindlustamisele tuleks PEPP-säästjatele tagatud investeerimisvariantide piiritlemisel hõlmata elemendid, mis võimaldavad investoritel teha investeerimisotsuseid, sealhulgas selliste investeerimisvariantide arv, mille seast nad valida saavad. Pärast PEPPiga liitumist tehtud algset valikut peaks PEPP-säästjal olema võimalus nimetatud valikut mõistlike ajavahemike järel (kord viie aasta jooksul) muuta, nii et samal ajal on tagatud pakkujate pikaajalise investeerimisstrateegia stabiilsus ja ka investorite kaitse. (39)Investeerimise standardvariant peaks võimaldama PEPP-säästjal investeeritud kapitali tagasi saada. Lisaks võiksid PEPPi pakkujad kasutada indekseerimismehhanismi, millega korvataks vähemalt osaliselt inflatsioon. (40)Pädev asutus peaks kasutama oma volitusi, et kaitsta esmase eesmärgina PEPP-säästjate ja PEPP-hüvitiste saajate ning PEPPi pakkujate stabiilsust ja kindlust.

(41)Kui PEPPi pakkuja on tööandja kogumispensioni asutus või investeerimisühing, peaks ta määrama varade hoidmiseks depositooriumi. See on vajalik tarbijate kaitseks, kuna kogumispensioni asutustele või investeerimisühingute suhtes kohaldatavad valdkondlikud õigusaktid ei näe ette depositooriumi määramist. (42)Selleks, et võita PEPP-säästjate usaldus ja võimaldada neil teha teadlikke valikuid, on väga oluline kulude ja tasude läbipaistvus. Järelikult peaksid läbipaistmatud hinnakujunduse meetodid olema keelatud. (43)Selleks et täita käesolevas määruses sätestatud eesmärke, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse EIOPA ja pädevate asutuste sekkumisvolituste kasutamise tingimused. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (44)Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr 1095/2010 artiklitega 10–14 peaks komisjon võtma vastu Euroopa järelevalveasutuste poolt ühiskomitee kaudu välja töötatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, mis käsitlevad selliseid PEPPi põhiteabedokumendi esitusviisi ja sisu konkreetseid elemente, mis ei ole hõlmatud [PRIIPide põhiteabedokumente käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega]. Komisjon peaks Euroopa järelevalveasutuste tehnilist tööd täiendama, viies läbi Euroopa järelevalveasutuste ettepandud põhiteabedokumendi esitusviisi tarbijauuringuid. (45)Ilma et see piiraks PEPP klientide õigust esitada hagi kohtule, tuleks PEPPi pakkujate või turustajate ja PEPP-klientide jaoks kehtestada hõlpsat osavõttu võimaldavad, asjakohased, sõltumatud, erapooletud, läbipaistvad ja tulemuslikud menetlused vaidluste kohtuväline lahendamiseks, et lahendada käesolevas määruses sätestatud õigustest ja kohustustest tulenevaid vaidlusi. (46)Tõhusa ja tulemusliku vaidluste lahendamise menetluse kehtestamise eesmärgil peaksid PEPPi pakkujad ja turustajad kehtestama tulemusliku kaebuste lahendamise menetluse, millest saavad juhinduda nende kliendid enne, kui vaidlus antakse lahendamiseks kohtuvälise menetluse kaudu või kohtule. Kaebuste lahendamise menetluse puhul tuleks sätestada lühike ja selge tähtaeg, mille jooksul PEPPi pakkuja või turustaja peaks kaebusele vastama. Vaidluste kohtuvälise lahendamise organitel peaks olema piisav suutlikkus osaleda asjakohasel ja tõhusal viisil piiriüleses koostöös seoses käesolevast määrusest tulenevaid õigusi ja kohustusi käsitlevate vaidlustega. (47)Selleks et leida investeeringute jaoks paremad tingimused ja stimuleerida konkurentsi PEPPi pakkujate vahel, peaks PEPP-säästjatel olema õigus vahetada kogumisfaasis ja väljamaksete faasis pakkujat ning menetlus selleks peaks olema selge, kiire ja turvaline. (48)Vahetamine peaks olema PEPP-säästja jaoks lihtne. Vastuvõttev PEPPi pakkuja peaks seega vastutama menetluse algatamise ja haldamise eest PEPP-säästja nimel. PEPPi pakkujatel peaks olema võimalik rakendada pakkuja vahetamise teenuse kujundamisel täiendavaid võtteid, näiteks tehnilisi lahendusi. (49)Enne vahetamiseks loa andmist tuleks PEPP-säästjat teavitada kõigist vahetamiseks vajalikest menetluse etappidest. (50)Edukaks vahetamiseks on vaja üleandva PEPPi pakkuja koostööd. Seega peaks üleandev PEPPi pakkuja andma vastuvõtvale PEPPi pakkujale kogu teabe, mis on vajalik maksete taaskäivitamiseks teisel PEPP-kontol. Selline teave ei tohiks siiski hõlmata rohkemat, kui on vaja vahetamise teostamiseks. (51)Piiriülese vahetamise hõlbustamiseks peaks PEPP-säästjal olema lubatud nõuda uuelt PEPPi pakkujalt, et ta annaks PEPP-säästjale üksikasjalikku teavet uue PEPP-konto kohta, eelistatavalt selliselt, et selleks piisaks üheks kohtumisest uue PEPPi pakkujaga. (52)PEPP-säästjad ei tohiks kanda finantskahju ega kulusid või intresse, mis on tekkinud kummagi vahetamises osaleva PEPPi pakkuja vigade tõttu. Eelkõige ei tohiks PEPP-säästjad kanda finantskahju, mis tekib lisatasude, intresside või muude kulude, samuti trahvide või karistusmaksete tõttu, või mis tahes liiki finantskahju, mis tekib vahetamise hilinenud teostamise tõttu. (53)PEPP-säästjatel peaks PEPPiga liitumisel olema vabadus otsustada makseviisi üle, mille nad väljamaksete faasis valivad (annuiteet, ühekordne makse või muu), ent seejärel peaks neil olema võimalik oma valikut kord viie aasta jooksul muuta, et valitud väljamakseviis sobiks kõige paremini nende pensionieelsete vajaduste rahuldamiseks. (54)PEPPi pakkujatel peaks olema lubatud pakkuda PEPP-säästjatele laia valikut erinevaid väljamakseviise. See lähenemisviis võimaldaks saavutada PEPPide kiirema kasutuselevõtu eesmärgi, kuna PEPP-säästjatele tagatakse suurem paindlikkus ja laiem valik. See võimaldaks pakkujatel töötada oma PEPPid välja kõige kulutõhusamal viisil. See on muude ELi poliitikavaldkondadega kooskõlas ja poliitiliselt teostatav, kuna nii jääb liikmesriikidele küllaldane paindlikkus otsustada selle üle, milliseid väljamaksmisviise nad otsustavad soodustada. (55)Tagada tuleks kõigi PEPPi investeerimisega seotud kulude ja tasude täielik läbipaistvus. Pakkujate jaoks tuleks luua võrdsed tingimused ja samas tuleks tagada tarbijate kaitse. Konkurentsipõhise hinnakujunduse stimuleerimiseks oleks kättesaadav võrreldav teave erinevate toodete kohta. (56)Ehkki jooksvat järelevalvet PEPPi pakkujate üle peaks tegema vastava liikmesriigi pädev asutus, peaks PEPPidega seonduvat järelevalvet koordineerima EIOPA, et tagada ühtse järelevalvemetoodika kasutamine ja aidata sel moel kaasa pensionitoote üleeuroopalisele mõõtmele. (57)EIOPA peaks tegema koostööd liikmesriikide pädevate asutustega ja hõlbustama selliste asutuste vahelist koostööd. Sellega seoses peaks EIOPA osalema liikmesriikide pädevate asutuste järelevalvemeetmete rakendamise alaste volituste teostamises, esitades tõendeid PEPPidega seotud rikkumiste kohta. Samuti peaks EIOPA pakkuma siduvat vahendamist erimeelsuste puhul pädevate asutuste vahel piiriülestes olukordades. (58)Tagamaks, et finantsettevõtjad, kes PEPPe koostavad, ning finantsettevõtjad ja isikud, kes PEPPe turustavad, täidavad käesoleva määruse sätteid ning et nende suhtes kohaldatakse kogu liidus samu sätteid, tuleks ette näha halduskaristused ja muud meetmed, mis on tõhusad, proportsionaalsed ja heidutavad. (59)Kooskõlas komisjoni 8. detsembri 2010. aasta teatisega „Sanktsioonide tõhustamine finantsteenuste sektoris“ ning selleks, et tagada määruses sätestatud nõuete täitmine, on oluline, et liikmesriigid võtaksid vajalikke meetmeid, et tagada, et määruse rikkumise korral kohaldatakse asjakohaseid halduskaristusi ja -meetmeid. (60)Ehkki liikmesriigid võivad sama õigusrikkumise eest ette näha nii haldus- kui ka kriminaalkaristuse, ei tuleks liikmesriikidelt nõuda eeskirjade kehtestamist halduskaristuste kohaldamiseks käesoleva määruse selliste rikkumiste korral, mille suhtes on kohaldatav siseriiklik kriminaalõigus. Kriminaalkaristuste säilitamine halduskaristuste asemel käesoleva määruse rikkumise korral ei peaks aga vähendama ega muul viisil mõjutama pädevate asutuste võimalust teha koostööd teiste liikmesriikide pädevate asutustega, vahetada nendega õigeaegselt teavet ja omada sellisele teabele õigeaegselt juurdepääsu käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil, sealhulgas pärast asjaomasest õigusrikkumisest pädevatele õigusasutustele teatamist kriminaalvastutusele võtmiseks.

(61)Pädevatel asutustel peaks olema õigus määrata rahalisi karistusi, mis on piisavad, et teha olematuks tegelik või võimalik kasu, ning mis on hoiatavad isegi suurematele finantsettevõtjatele ja nende juhtidele. (62)Selleks et tagada karistuste ühetaoline kohaldamine kogu liidus, peaksid pädevad asutused võtma halduskaristuse või muu meetme liigi ja rahalise halduskaristuse suuruse kindlaksmääramisel arvesse kõiki asjakohaseid asjaolusid (63)Selleks et õigusrikkumise ja karistuse kohta tehtud pädeva asutuse otsusel oleks hoiatav mõju avalikkusele ja et tõhustada tarbijate kaitset, hoiatades neid PEPPide eest, mille turustamisel rikutakse käesoleva määruse sätteid, tuleks need otsused avaldada, tingimusel et edasikaebamiseks ette nähtud aeg on möödunud ja kaebust ei ole esitatud, välja arvatud juhul, kui avaldamine ohustab finantsturgude stabiilsust või käimasolevat uurimist. (64)Võimalike õigusrikkumiste tuvastamiseks peaks pädevatel asutustel olema vajalikud uurimisvolitused ning nad peaksid kehtestama tõhusad mehhanismid, et võimaldada võimalikest või tegelikest õigusrikkumistest teatamist. (65)Käesolev määrus ei tohiks piirata liikmesriikide kriminaalõiguse kohaldamist. (66)Isikuandmete töötlemine käesoleva määruse raames, nagu isikuandmete vahetamine või edastamine pädevate asutuste poolt, peaks toimuma kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 ning teabe vahetamine või edastamine Euroopa järelevalveasutuste poolt peaks toimuma kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001. (67)Mitmes liikmesriigis on personaalsete pensionitoodete kasutuselevõtu hoogustamisel oluline roll maksusoodustustel, mida võidakse anda erineval kujul. Paljudes liikmesriikides kehtivad personaalsete pensionitoodete sissemaksetele mingit liiki maksusoodustused kas otseselt või kaudselt. (68)Käesolevat määruste ei tuleks käsitada kohustusena liikmesriikidele kohaldada PEPPide suhtes samu maksueeskirju nagu need, mida nad kohaldaksid oma siseriikliku õiguse kohaste võrreldavate personaalsete pensionitoodete suhtes. Ent võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklitest 21 ja 45 tulenevat võrdse kohtlemise põhimõtet Euroopa Liidu Kohtu tõlgenduses, peaks olema võimalik, et konkreetses liikmesriigis turustatava personaalse pensionitootega objektiivselt võrreldavale PEPPile antakse samasugune maksusoodustus nagu see, mida võimaldatakse kõnealuse liikmesriigi personaalsele pensionitootele, kui sealne PEPP-säästja on maksukohuslane. See kehtib ka juhul, kui PEPPi pakub teise liikmesriigi pakkuja. (69)Pärast PEPPi kasutuselevõttu kutsutakse liikmesriike üles võtma arvesse komisjoni soovitust (EL) 2017/... ja laiendama nende poolt riiklikele personaalsetele pensionitoodetele võimaldatavaid maksusoodustusi ka PEPPile. (70)Käesolev määrus tuleks läbi vaadata, hinnates muuhulgas turu arengut, näiteks uut laadi PEPPide turule tulekut, samuti liidu õiguse muude valdkondade arengut ja liikmesriikide kogemusi. (71)Käesolevas määruses võetakse arvesse põhiõigusi ja peetakse silmas eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatavaid põhimõtteid, eriti õigust isikuandmete kaitsele, õigust omandile ja ettevõtlusvabadusele, naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ning kõrgetasemelise tarbijakaitse põhimõtet. (72)Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt tugevdada PEPP-säästjate kaitset ja suurendada PEPP-säästja usaldust PEPPide, sealhulgas piiriüleselt turustatavate PEPPide vastu, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK ÜLDSÄTTED Artikkel 1

Reguleerimisese Käesoleva määrusega kehtestatakse ühtsed eeskirjad seoses selliste personaalsete pensionitoodete lubade, koostamise, turustamise ja järelevalvega, mida turustatakse liidus nimetuse „üleeuroopaline personaalne pensionitoode“ või „PEPP“ all. Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1) personaalne pensionitoode – toode, millel on järgmised omadused: a) see põhineb vabatahtlikult sõlmitud lepingul üksikisikust säästja ja üksuse vahel, b) selle konkreetne eesmärk on pensionipõlve kindlustamine, c) sellega on ette nähtud kapitali akumulatsioon kuni pensionileminekuni ning ainult piiratud võimalused skeemist väljumiseks enne pensionileminekut, d) see tagab pensionil olles sissetuleku; (2) üleeuroopaline personaalne pensionitoode (edaspidi „PEPP“) – pikaajalistel säästudel põhinev personaalne pensionitoode, mida pakub kokkulepitud PEPP-skeemi kohaselt selline reguleeritud finantsettevõtja, kellel on liidu õiguse kohane luba kollektiivsete või individuaalsete investeeringute või säästude haldamiseks, ja mille üksikisikust PEPP-säästja on vabatahtlikult omandanud seoses pensionileminekuga ning mis ei ole tagastatav või siis on selle tagastatavus rangelt piiratud; (3) PEPP-säästja – a) jaeklient Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 11 tähenduses; b) klient Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/92/EÜ tähenduses, kui ta ei kvalifitseeru direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 10 määratletud kutseliseks kliendiks; (4)PEPP-skeem – leping, kokkulepe, usalduslepe või eeskirjad, milles nähakse ette antavad pensionihüvitised ja nende andmise tingimused vastavalt PEPPi pakkujaga kokku lepitud isikliku kogumispensioni skeemile; (5) PEPP-konto – PEPP-säästja või PEPP-hüvitise saaja nimele registreeritud isiklik pensionikonto, mida kasutatakse selliste tehingute tegemiseks, mis võimaldavad PEPP-säästjal teha regulaarseid sissemakseid oma pensioniskeemi ja PEPP-hüvitise saajal saada pensionihüvitisi; (6)PEPPi pakkumine – PEPPi koostamine ja turustamine; (7) PEPP-hüvitise saaja – isik, kes saab PEPP pensionihüvitisi; (8) PEPPi turustamine – PEPP lepingute sõlmimisega seotud nõustamine, lepingute soovitamine või muu PEPP lepingu sõlmimist ettevalmistav tegevus või kõnealuste lepingute haldamisel ja täitmisel abistamine, sealhulgas teabe andmine ühe või mitme pensionilepingu kohta vastavalt kriteeriumidele, mille PEPP-klient valib veebisaidi või muude andmekandjate kaudu, samuti pensionitoodete pingerea koostamine, sealhulgas hindade ja toodete võrdlemine, või pensionilepingu puhul hinnasoodustuse pakkumine, kui PEPP-klient saab otse või kaudselt sõlmida pensionilepingu veebisaidi või muude andmekandjate kaudu; (9) PEPP-pensionihüvitised – hüvitised, mida makstakse seoses pensionile jäämise või eeldatava pensionile jäämisega. Kõnealuseid hüvitisi võidakse maksta eluaegsete maksetena, tähtajaliselt, ühekordse maksena või nende mis tahes kombinatsioonis; (10) kogumisfaas – periood, mille jooksul PEPP-kontole koguneb vara (sissemaksed) ja mis kestab tavaliselt kuni PEPP-hüvitise saaja pensioniealiseks saamiseni; (11) väljamaksete faas – periood, mille kestel PEPP-kontole kogunenud vara võetakse kasutusele pensioni või muude sissetulekunõuete rahastamiseks; (12) annuiteet – summa, mis vastutasuna tehtud investeeringu eest kuulub väljamaksmisele kindlate ajavahemike järel teatava perioodi kestel, nagu PEPP-hüvitise saaja eluajal või konkreetse arvu aastate jooksul; (13) tagasimakse – PEPP-hüvitise saaja võimalus võtta kindlate ajavahemike järel välja vabalt valitud summa teatava piirmäära ulatuses;

(14) PEPPi pakkuja – finantsettevõtja, kellel on luba PEPPi koostamiseks ja turustamiseks; (15) PEPPi turustaja – finantsettevõtja, kellel on luba turustada selliseid PEPPe, mida ta ei ole ise koostanud, samuti kindlustus- või edasikindlustusvahendaja või kõrvaltegevusena pakutava kindlustuse vahendaja; (16) püsiv andmekandja – vahend, mis a) võimaldab PEPP-kliendil säilitada isiklikult talle saadetud teavet nii, et see on hilisemaks kasutamiseks kättesaadav teabe otstarbele vastava aja jooksul, ning b) võimaldab säilitatud teavet muutmata kujul taasesitada; (17) pädevad asutused (PEPPi pakkujate puhul) – riiklikud asutused, kelle liikmesriigid on määranud tegema järelevalvet PEPPi pakkujate üle; (18) PEPPi pakkuja päritoluliikmesriik – liikmesriik, kus on PEPPi pakkuja registrijärgne asukoht; (19) PEPPi pakkuja vastuvõttev liikmesriik – liikmesriik, mis ei ole päritoluliikmesriik ja kus PEPPi pakkuja koostab või turustab PEPPe; (20) jaotis – igal üksikul PEPP-kontol loodud alamkonto, mis vastab juriidilistele nõuetele ja tingimustele, mis on PEPP-säästja elukoha liikmesriigis riiklikul tasandil kehtestatud PEPPi investeerimisega seotud maksusoodustuste kasutamisele. Seega võib üksikisik olla igas jaotises PEPP-säästja või PEPP-hüvitise saaja sõltuvalt sellest, millised on kogumisfaasile ja väljamaksete faasile kehtivad asjaomased nõuded; (21) kapital – kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusumma, arvutatuna summade alusel, mis on investeeritavad pärast investorite kõigi otseste või kaudsete tasude ja kulude mahaarvamist; (22) finantsinstrument – direktiivi 2014/65/EL I lisa C jaos määratletud finantsinstrumendid; (23) depositoorium – ettevõtja, kellele on tehtud ülesandeks varade hoidmine ning järelevalve fondi tingimuste ja kohaldatava õiguse täitmise üle; (24) investeerimise standardvariant – investeerimisstrateegia, mida kohaldatakse juhul, kui PEPP-säästja ei ole andnud juhiseid selle kohta, kuidas tema PEPP-kontole kogunevaid vahendeid investeerida tuleb; (25) riskimaandamismeetmed – meetmed, mis võimaldavad süstemaatiliselt vähendada avatust riskile ja/või riski realiseerumise tõenäosust; (26) pakkuja vahetamine – PEPP-kliendi taotluse alusel toimuv üleminek ühe PEPPi pakkuja juurest teise PEPPi pakkuja juurde, kandes ühelt PEPP-kontolt teisele PEPP-kontole üle võimaliku positiivse saldo, seejuures eelmise PEPP-konto sulgedes või avatuks jättes; (27) nõustamine – PEPP-säästjale isiklike soovituste andmine kas tema taotlusel või siis PEPPi pakkuja või turustaja algatusel seoses ühe või mitme PEPPi sõlmimise lepinguga; (28) PEPP-klient – PEPP-säästja, potentsiaalne PEPP-säästja ja/või PEPP-hüvitise saaja. Artikkel 3

Kohaldatavad eeskirjad PEPPide pakkumise suhtes kohaldatakse: a) käesolevat määrust,

b) kui see on käesoleva määrusega lubatud, PEPP-säästja ja PEPPi pakkuja vahel sõlmitud PEPP-lepingu sätteid, c) käesoleva määrusega reguleerimata juhtudel või kui küsimus on reguleeritud osaliselt, määrusega hõlmamata aspektide puhul: i)konkreetselt PEPPe käsitlevate ELi meetmete rakendamiseks vastuvõetud liikmesriikide õigusnorme, ii)liikmesriikide õigusnorme, mida kohaldataks võrreldava personaalse pensionitoote suhtes, mis on koostatud ja mida turustatakse kookõlas selle liikmesriigi õigusega, kus on koostaja registrijärgne asukoht. II PEATÜKK

LOA ANDMINE Artikkel 4

Loa andmine 1.PEPPi tohib liidus koostada ja turustada ainult juhul, kui EIOPA on kooskõlas käesoleva määrusega selleks loa andnud. 2.PEPP-luba kehtib kõigis liikmesriikides. See annab omanikule õiguse PEPPi kooskõlas EIOPA antud loaga koostada ja turustada. Artikkel 5

PEPP-loa taotlemine 3.PEPP-luba võivad taotleda ainult järgmised finantsettevõtjad: a) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL kohaselt tegevusloa saanud krediidiasutused; b)Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ kohaselt tegevusloa saanud kindlustusandjad, kes tegelevad direktiivi 2009/138/EÜ artikli 2 lõike 3 ja II lisa kohase otsese elukindlustusega; c)Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2016/2341/EL kohaselt registreeritud või tegevusloa saanud tööandjapensioni kogumisasutused; d)direktiivi 2014/65/EL kohaselt tegevusloa saanud investeerimisühingud, kes tegelevad portfelli valitsemise või investeerimisnõustamisega; e)Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ kohaselt tegevusloa saanud investeerimisühingud või fondivalitsejad; f)Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL kohaselt tegevusloa saanud alternatiivsed investeerimisfondid; 4.Lõikes 1 loetletud finantsettevõtjad esitavad oma taotlused PEPP-loa saamiseks EIOPA–le. Taotlus sisaldab järgmist: a) teave standardsete lepingutingimuste kohta, mida PEPP-säästjatele pakkuda kavatsetakse; b) teave taotleja isiku kohta ning tema praegune ja varasem kogemus finantsalal;

c) teave nende isikute kohta, kes tegelikult juhivad PEPPi koostamist ja/või turustamist; d)teave PEPPiga seotud portfelli valitsemise ja riskijuhtimise ning haldusega seotud korra kohta; e)teave PEPPiga seotud investeerimisstrateegiate ning selle riskiprofiili ja muude omaduste kohta; f) loetelu liikmesriikidest, kus PEPP-loa taotleja kavatseb PEPPi turustada; g) teave depositooriumi kohta, kui see on asjakohane; h) PEPP-säästjatele kättesaadavaks tehtava teabe kirjeldus, sealhulgas PEPP-säästjate esitatud kaebuste käsitlemise korra kirjeldus; i) tõend taotlejale loa andmise või tema registreerimise kohta kooskõlas lõikes 1 osutatud liidu õigusaktiga ja loa andnud või registrikande teinud pädeva asutuse nimi. 5.EIOPA võib nõuda selgitusi ja täiendavat teavet lõike 1 kohaselt esitatud dokumentide ja teabe kohta. 6.EIOPA võib paluda taotlust esitava finantsettevõtja pädevalt asutuselt selgitusi ja täiendavat teavet lõike 2 kohaselt esitatud dokumentide ja teabe kohta. Pädev asutus annab vastuse 10 tööpäeva jooksul alates EIOPA esitatud taotluse kättesaamise kuupäevast. 7.Kõigist hilisematest muudatustest lõigetes 1 ja 2 osutatud dokumentides ja teabes tuleb EIOPA-le viivitamata teatada. Artikkel 6

PEPP-loa andmise tingimused 8.Kahe kuu jooksul pärast tervikliku taotluse esitamist annab EIOPA välja PEPP-loa ainult juhul, kui ta on täielikult veendunud, et järgmised tingimused on täidetud: a)taotleja vastab käesoleva määruse nõuetele; b)taotlejal on oma pädeva asutuse luba koostada tooteid, mis järgivad käesoleva määrusega hõlmatud liiki investeerimisstrateegiaid; c)kavandatav PEPP vastab kõigile käesoleva määruse nõuetele; d)kavandatav PEPP põhineb sellisel investeerimisstrateegial, mis võimaldab saada kavandatavate lepingutingimuste kohast pensionitulu. 9.Enne otsuse tegemist taotluse kohta konsulteerib EIOPA taotleja pädeva asutusega. 10.EIOPA edastab taotlejale põhjendused PEPP-loa andmisest keeldumise kohta. 11.Juhul kui nimetatud loa andmise tingimused ei ole enam täidetud, tühistab EIOPA PEPP-loa. 12.Kord kvartalis teavitab EIOPA artikli 5 lõikes 1 loetletud finantsettevõtjate pädevaid asutusi otsustest, millega on antud käesoleva määruse kohane luba, selle andmisest keeldutud või see tühistatud.

13.EIOPA tagab koordineerimise määrusega (EL) nr 1093/2010 asutatud Euroopa järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve) ja määrusega (EL) nr 1095/2010 asutatud Euroopa järelevalveasutusega (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) ning edastab neile teabe, et nad saaksid oma ülesandeid täita. Artikkel 7

Nimetus ja muutmine 14.Nimetust „PEPP“ või „üleeuroopaline personaalne pensionitoode“ võib personaalse pensionitoote kohta kasutada ainult juhul, kui EIOPA on andnud loa nimetatud personaalse pensionitoote turustamiseks nimetuse „PEPP“ all kooskõlas käesoleva määrusega. 15.Olemasolevad personaalsed pensionitooted võib muuta PEPPideks, kui EIOPA on selleks loa andnud. 16.PEPPi pakkujad ei muuda PEPPe sellisteks personaalseteks pensionitoodeteks, mida käesolev määrus ei hõlma. Artikkel 8

PEPPi turustamine 17.Artikli 5 lõikes 1 osutatud finantsettevõtjad võivad turustada PEPPe, mida nad ei ole ise koostanud, kui nad on saanud oma päritoluliikmesriigi pädevatelt asutustelt turustamiseks loa. 18.Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2016/97/EL kohaselt registreeritud kindlustusvahendajatel on õigus turustada PEPPe, mida nad ei ole ise koostanud. Artikkel 9

Erinevate pakkujate liikide suhtes kohaldatav usaldatavusnõuete täitmise kord PEPPi pakkujad ja PEPPi turustajad järgivad igal ajal käesoleva määruse sätteid, samuti asjaomaseid usaldatavusnõudeid, mida nende suhtes kohaldatakse artikli 5 lõikes 1 osutatud õigusaktide alusel. Artikkel 10

Avalik keskregister EIOPA peab avalikku keskregistrit, mis sisaldab andmeid iga käesoleva määruse alusel lubatud PEPPi, selle PEPPi pakkuja ja PEPPi pakkuja pädeva asutuse kohta. Keskregister tehakse avalikkusele kättesaadavaks elektroonilisel kujul. III PEATÜKK

PEPPide PIIRIÜLENE PAKKUMINE JA KAASASKANTAVUS I JAGU

TEENUSTE OSUTAMISE VABADUS JA ASUTAMISVABADUS Artikkel 11

Teenuste osutamise vabaduse ja asutamisvabaduse kasutamine PEPPi pakkujate ja turustajate poolt Teenuste osutamise vabaduse või asutamisvabaduse alusel võivad PEPPi pakkujad pakkuda ja PEPPi turustajad turustada PEPPe vastuvõtva liikmesriigi territooriumil tingimusel, et nad teevad seda kooskõlas asjaomaste eeskirjade ja menetlustega, mis on kehtestatud nende suhtes kohaldatavate artikli 5 lõike 1 või artikli 8 lõike 2 kohaste liidu õigusaktidega või nende alusel. II JAGU

KAASASKANTAVUS Artikkel 12

Kaasaskantavuse teenus

19.Kaasaskantavuse teenus võimaldab PEPP-säästjatel, kes vahetavad teise liikmesriiki kolides elukohta, jätkata sissemaksete tegemist sellesse PEPPi, mille kohta nad on nimetatud PEPPi pakkujaga juba lepingu sõlminud. 20.Kaasaskantavuse teenuse kasutamise korral on PEPP-säästjatel õigus säilitada kõik PEPPi pakkuja antud eelised ja soodustused, mis on seotud pideva investeerimisega ühte ja samasse PEPPi. Artikkel 13

Kaasaskantavuse teenuse pakkumine 21.PEPPi pakkujad pakuvad kaasaskantavuse teenust neile PEPP-säästjatele, kellel on nende juures PEPP-konto ja kes kõnealust teenust soovivad. 22.PEPPi soovitades peab PEPPi pakkuja või PEPPi turustaja esitama potentsiaalsetele PEPP-säästjatele teabe selle kohta, milliseid riigipõhiseid jaotisi toode kohe sisaldab. 23.Hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist peavad PEPPi pakkujale esitatud taotluse alusel olema kõigi PEPPide puhul võimalikud kõigi liikmesriikide riigipõhised jaotised. Artikkel 14

PEPPi jaotised Ilma et see mõjutaks artikli 13 lõikes 3 ette nähtud tähtaega, tagavad PEPPi pakkujad, et igal PEPP-kontol on võimalik avada uus jaotis, mis vastab liikmesriigi poolt, kuhu PEPP-säästja kolib, riiklikul tasandil kehtestatud juriidilistele nõuetele ja tingimustele, mis käsitlevad PEPPiga seotud maksusoodustuste kasutamist. Artikkel 15

Uue jaotise avamine 24.Ilma et see mõjutaks artikli 13 lõikes 3 ette nähtud tähtaega ja kohe pärast seda, kui PEPP-säästja on teatanud kavatsusest kasutada oma õigust liikmesriikide vahel liikuda, teavitab PEPPi pakkuja PEPP-säästjat võimalusest avada PEPP-säästja isiklikul kontol uus jaotis ja sellest, milline on sellise jaotise avamise tähtaeg. 25.Selle võimaluse kasutamiseks saadab PEPP-säästja PEPPi pakkujale taotluse, mis sisaldab järgmist teavet: a) PEPP-säästja uus elukoha liikmesriik; b) kuupäev, millest alates tuleks investeeringud suunata äsja avatud jaotisse; c) kogu asjakohane teave valitud investeerimisstrateegia või muude elementide võimalike muudatuste kohta. 26.Mitte hiljem kui kolm kuud pärast lõike 2 kohase taotluse kättesaamist esitab PEPPi pakkuja PEPP-säästjale tasuta täieliku teabe uue jaotise suhtes kohaldatavate tingimuste kohta ning osutab talle nendega seoses IV peatüki II ja III jao kohast nõustamist. 27.Uue jaotise avamiseks sõlmitakse uus leping või muudetakse olemasolevat lepingut PEPP-säästja ja PEPPi pakkuja vahel kooskõlas kohaldatava lepinguõigusega. Jaotise avamise kuupäev määratakse kindlaks lepingus või sellise sätte puudumisel loetakse, et uus jaotis on avatud lepingu sõlmimise või muutmise kuupäeval. Artikkel 16

Kogutud õiguste üleviimine PEPPi ühest jaotisest teise 28.PEPP-säästja taotluse alusel pakub PEPPi pakkuja PEPP-säästjale võimalust viia kogunenud varasid individuaalse PEPP-konto jaotistest teistesse jaotistesse üle, nii et kõik varad saab koondada ühte jaotisesse. 29.Lõike 1 kohast varade üleviimist võimaldatakse kõnealuste varade mitterahalise tagasivõtmiseta. Artikkel 17

Kaasaskantavuse kohta käiva teabe edastamine riiklikele ametiasututele

30.PEPPi pakkuja peab teatama kõigist kaasaskantavuse teenuse lepingulistest kokkulepetest tema üle usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet tegevale riiklikule ametiasutusele. 31.Lõike 1 kohane teave tuleb esitada elektrooniliselt riikliku järelevalveasutuse juures asuvale keskandmebaasile ühe kuu jooksul alates uue jaotise avamisest ja see peab sisaldama vähemalt järgmist: a) jaotise tunnusandmed (PEPP-säästja nimi; kohaldatav siseriiklik õigus; jaotise avamise kuupäev); b) ühest jaotisest teise viidud varade summa, kui see on asjakohane; c) üleviimise viis (ühest jaotisest teise viidud varade mitterahalise tagasivõtmisega või ilma selleta). IV PEATÜKK

TURUSTAMISELE JA TEABELE ESITATAVAD NÕUDED I JAGU

Üldsätted Artikkel 18

Üldpõhimõte PEPPide turustamisel tegutsevad PEPPi pakkujad ja PEPPi turustajad alati ausalt, õiglaselt ja professionaalselt kooskõlas oma klientide parimate huvidega. Artikkel 19

Erinevate PEPPi pakkujate ja turustajate liikide suhtes kohaldatav turustamiskord PEPPide turustamisel täidavad erinevad PEPPi pakkujad ja turustajad järgmisi eeskirju: a)direktiivi (EL) 2016/97 artikli 2 lõike 1 punktis 8 määratletud kindlustustoodete turustajad järgivad kohaldatavaid siseriiklikke õigusakte, millega jõustatakse kõnealuse direktiivi V ja VI peatükis sätestatud eeskirjad kindlustuspõhiste investeerimistoodete turustamise kohta, kõiki nende eeskirjade kohaselt vastu võetud otsekohaldatavaid liidu õigusakte selliste toodete turustamise kohta ning käesoleva peatüki artiklite 18, 19, 21–23 ja 27–32 sätteid; b)direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud investeerimisühingud järgivad kohaldatavaid siseriiklikke õigusakte, millega jõustatakse kõnealuse direktiivi artikli 16 lõike 3 esimeses lõigus ning kõnealuse direktiivi artiklites 23, 24 ja 25 sätestatud eeskirjad finantsinstrumentide turustamise ja klientide seas levitamise kohta, kõiki nende eeskirjade kohaselt vastu võetud otsekohaldatavaid liidu õigusakte ning käesoleva peatüki artiklite 18, 19, 21–23 ja 27–32 sätteid; c)kõik muud PEPPi pakkujad ja turustajad järgivad kõiki käesoleva peatüki sätteid. Artikkel 20

Hüved Seoses PEPPi turustamisega seonduvate teenus- või vahendustasude maksmise või saamisega või mitterahaliste hüvede andmise või saamisega mis tahes osalistele või nende poolt, välja arvatud PEPP-säästja või PEPP-säästja nimel tegutsev isik, järgivad käesoleva määruse artikli 19 punktis c osutatud PEPPi pakkujad või turustajad siseriiklikke õigusakte, millega jõustatakse direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõike 7 punktis b ja lõikes 9 sätestatud eeskirjad investeerimisühingute kohta. Käesoleva artikli kohaldamisel käsitatakse direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõikes 9 esitatud viidet kõnealuse direktiivi artiklile 23 viitena käesoleva määruse artiklile 18. Artikkel 21

Elektrooniline turustamine ja muud püsivad andmekandjad Käesolevas peatükis sätestatud dokumendid ja teave edastatakse PEPP-kliendile elektrooniliselt tingimusel, et PEPP-kliendil on võimalik säilitada sellist teavet nii, et see on hilisemaks kasutamiseks kättesaadav teabe otstarbele vastava aja jooksul ning et kasutatav vahend võimaldab säilitatud teavet muutmata kujul taasesitada. Taotluse alusel esitavad PEPPi pakkujad ja turustajad kõnealused dokumendid ja teabe tasuta ka muul püsival andmekandjal.

Artikkel 22

Toodete järelevalve ja juhtimisnõuded 32.PEPPi pakkujad kehtestavad iga PEPPi heakskiitmiseks või olemasolevas PEPPis oluliste muudatuste tegemiseks kindla korra, mida nad rakendavad ja kontrollivad, enne kui toodet PEPP-klientidele turustatakse. Toote heakskiitmine toimub proportsionaalselt ja kooskõlas PEPPi laadiga. PEPPi heakskiitmise protsessi käigus täpsustatakse iga toote kindlaksmääratud sihtturg, tagatakse kõikide selle riskide hindamine ja kavandatava turustamisstrateegia kooskõla kindlaksmääratud sihtturuga, samuti võetakse mõistlikud meetmed selle tagamiseks, et PEPPi turustatakse kindlaksmääratud sihtturul. PEPPi pakkuja saab aru enda pakutavatest PEPPidest ja kontrollib neid korrapäraselt, võttes seejuures arvesse kõiki asjaolusid, mis võivad oluliselt mõjutada kindlaksmääratud sihtturu potentsiaalseid riske, kusjuures kontrolli käigus hinnatakse vähemalt seda, kas PEPPid vastavad jätkuvalt kindlaksmääratud sihtturu vajadustele ja kas kavandatav turustamisstrateegia on endiselt asjakohane. PEPPi pakkujad teevad kõikidele PEPPi turustajatele kättesaadavaks kogu asjakohase teabe PEPPi ja selle heakskiitmise korra kohta, sealhulgas PEPPi kindlaksmääratud sihtturu kohta. PEPPi turustajad võtab asjakohased meetmed, et saada iga PEPPi kohta viiendas lõigus sätestatud teavet ning mõista iga PEPPi omadusi ja kindlaksmääratud sihtturgu. 33.Käesolevas artiklis osutatud põhimõtted, menetlused ning meetmed ei piira muude käesoleva määruse kohaste või selle alusel kohaldatavate nõuete täitmist, muu hulgas seoses avalikustamise, sobivuse või asjakohasuse, huvide konflikti kindlakstegemise ja haldamise ning hüvedega. II JAGU

LEPINGUEELNE TEAVE Artikkel 23

PEPPi põhiteabedokument 34.Enne PEPPi pakkumist PEPP-säästjatele koostab PEPPi pakkuja kõnealuse toote kohta kooskõlas käesoleva peatüki nõuetega põhiteabedokumendi ja avaldab selle oma veebisaidil. 35.PEPPi pakkujad ja PEPPi turustajad järgivad määruse (EL) nr 1286/2014 artikli 5 lõike 2 ning artiklite 6 ja 18 sätteid. 36.Lisaks määruse (EL) nr 1286/2014 artikli 8 lõike 3 punktis c sätestatud teabele sisaldab jaotis pealkirjaga „Mis toode see on?“ järgmist teavet: i)pensionihüvitiste kirjeldus ja millises ulatuses need on tagatud; ii)PEPP-skeemi kuulumise minimaalne ja maksimaalne periood; iii)pensioniiga; iv)üldteave kaasaskantavuse teenuse kohta, sealhulgas teave jaotiste kohta; v)üldine teave pakkuja vahetamise teenuse kohta ja viide konkreetsele teabele seoses artikli 50 alusel kättesaadava pakkuja vahetamise teenusega; vi) olemasolev teave seoses investeerimispoliitika tulemuslikkuse kohta keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegurite seisukohast; vii)PEPP-lepingu suhtes kohaldatav õigus, kui pooltel puudub vaba valik, või PEPPi pakkuja soovitatav õigus, kui pooled võivad vabalt valida kohaldatava õiguse.

37.Lisaks PEPPi põhiteabedokumendile annavad PEPPi pakkujad ja PEPPi turustajad potentsiaalsete PEPP-säästjate käsutusse viited kõigile PEPPi pakkuja maksevõime ja finantsseisundi aruannetele ning võimaldavad neile kõnealusele teabele lihtsa juurdepääsu. 38.Potentsiaalsetele PEPP-säästjatele esitatakse samuti teave seoses PEPP-skeemiga seotud investeeringute eelmiste perioodide tootlusega vähemalt viieaastase perioodi kohta või kui skeem on tegutsenud vähem kui viis aastat, kõigi skeemi tegutsemisaastate kohta, samuti teave PEPP-säästjate ja PEPP-hüvitiste saajate kantavate kulude struktuuri kohta. 39.Selleks et tagada käesoleva artikli järjepidev kohaldamine, töötavad Euroopa järelevalveasutused (Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja EIOPA) Euroopa järelevalveasutuste ühiskomitee kaudu välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, milles täpsustatakse lõigetes 3 ja 4 osutatud teabeelementide esitusviis ja sisu, samuti nõuded, mis on vajalikud nimetatud teabe esitamiseks võrdlemist võimaldavas tüüpvormingus. Rakenduslike tehniliste standardite eelnõu koostamisel võtavad Euroopa järelevalveasutused arvesse mitmesuguseid PEPPide liike, nendevahelisi erinevusi, PEPP-säästjate pädevust ja PEPPide omadusi, et võimaldada PEPP-säästjal valida eri alusinvesteeringute vahel või toote pakutavate muude võimaluste vahel, sealhulgas juhtudel, kui valikut saab teha eri ajahetkedel või edaspidi muuta. Euroopa järelevalveasutused esitavad kõnealuse rakenduslike tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt .... Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010, määruse (EL) nr 1094/2010 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15. Artikkel 24

Turustamisega seotud andmete avalikustamine 40.Aegsasti enne PEPPiga seotud lepingu sõlmimist annavad käesoleva määruse artikli 19 punktis c osutatud PEPPi pakkujad või turustajad PEPP-säästjate või potentsiaalsete PEPP-säästjate käsutusse vähemalt sellise teave PEPP-lepingute ja nende endi kohta, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2016/97 artiklis 19 ning artikli 29 lõike 1 esimese lõigu punktides a ja c seoses kindlustuslepingute ja kindlustusvahendajatega. 41.Lõikes 1 osutatud teave esitatakse võrdlemist võimaldavas tüüpvormingus ja arusaadavalt ning selliselt, et PEPP-säästjad oleksid kõigi eelduste kohaselt võimelised selle põhjal mõistma PEPPi laadi ja riske ning tegema sellest tulenevalt teadlikke investeerimisotsuseid. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 62 vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada kriteeriumid, millel põhineb lõikes 2 osutatud tüüpvorming. III jagu

Nõustamine ning nõuded, mida kohaldatakse nõustamiseta müügi puhul Artikkel 25

Nõudmiste ja vajaduste