EUROOPA KOMISJON Brüssel,23.7.2021 COM(2021) 432 final KOMISJONI ARUANNE Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve













2020. aasta aruanne {SWD(2021) 212 final}



Eessõna I.Liidu õiguse rakendamine ja selle täitmise tagamine pandeemia ajal II.Euroopa roheline kokkulepe Puhas energia ja Pariisi kliimakokkuleppe rakendamine Kestlik transport Kalanduse kaitse ja mereruumi planeerimine Kestlik põllumajandus Tervis ja toiduohutus III.Digiajastule vastav Euroopa Inimeste heaks toimiv tehnoloogia E-kaasatus parema ELi ühiskonna nimel Küberturvalisuse tugevdamine ja küberohtude eest kaitsmine Avatud, demokraatlik ja kestlik digiühiskond Digitaalsed transpordisüsteemid Ettevõtteid käsitleva teabe läbipaistvus IV.Inimeste hüvanguks toimiv majandus Töötingimused Töötervishoid ja tööohutus Tööjõu liikuvus

Sotsiaalkindlustuse koordineerimine Kaupade vaba liikumine Rahapesuvastane võitlus ja terrorismi rahastamise tõkestamine Jaemaksed Ärijuhtimine ja läbipaistvus Kaudne maksustamine Otsene maksustamine Konkurents Liikuvus ja transport Energia siseturg Energiajulgeolek Euratomi eeskirjade rakendamine V.Euroopaliku eluviisi edendamine Õigusriigi põhimõte ja põhiõigused Isikute vaba liikumine Võrdõiguslikkus ja diskrimineerimiskeeld Rassism ja ksenofoobia, sealhulgas ebaseaduslik vaenukõne Tarbijate õigused Isikuandmete kaitse tugevdamine Õigusalane koostöö ja põhiõiguste kaitse kriminaalmenetluses

Julgeolek Uus rände- ja varjupaigalepe Eessõna Teie ees olevas aruandes kirjeldatakse komisjoni tööd ELi õiguse nõuetekohase rakendamise ja kohaldamise tagamisel 2020. aastal, kui Euroopat ja kogu ülejäänud maailma tabas rängalt COVID-19 pandeemia. Saate seega ise veenduda, et meie jõupingutused ei raugenud. Me võtsime meetmeid kõigis valdkondades alates keskkonnakaitsest ning kaupade ja teenuste vabast liikumisest kuni kodanikuõiguste tagamiseni välja. Pandeemia mõjutas ka meie tööd õigusnormide täitmise tagamisel: komisjon kasutas oma volitusi aluslepingute täitmise järelevalvajana, et ohjeldada algset enesekaitseinstinkti, mis täiesti loomuliku reaktsioonina liikmesriikides avaldus. Meie tegevus oli kogu liidus suunatud sellele, et tagada riiklike meetmete proportsionaalsus terviseriskide suhtes ning püüda ära hoida inimeste ja ettevõtjate õiguste, vabaduste ja elatusvahendite püsivat kahjustamist. Aruandes käsitletud juhtumeid ei ole tihtipeale lihtne lahendada – sageli tekitavad need liikmesriikides poliitilisi ja tundlikke arutelusid –, kuid me jätkame oma tegevust, sest nii on õige. Liidu kodanike õigusi tuleb alati kaitsta, olenemata sellest, millises liikmesriigis elatakse. See on oluline ka meie edasise töö jaoks, näiteks oleneb juba kehtivate ELi keskkonnaeeskirjade täielikust ja nõuetekohasest kohaldamisest meie pandeemiajärgse taastekava keskmes oleva roheleppe edu. Kriisi ajal peame olema eriti valvsad, et meie kõigi ühised põhiõigused ja väärtused ei muutuks ühtäkki läbiräägitavaks ning neid ei nähtaks luksusena, millest võib raskuste tekkides loobuda või mille kasutamist piirata. Meie liit rajaneb ühistel väärtustel ja õigusriigi põhimõttel. Need väärtused moodustavad meie liidu nurgakivi ning on sätestatud meie aluslepingutes ja õigusaktides. Eurooplased moodustavad mitmekesise kogukonna ja seda asjaolu tuleb hinnata, mitte häbimärgistada. Meie ühised eeskirjad ja väärtused on need, mis meid liidavad. Olen sügavalt veendunud, et komisjoni ja liikmesriikide koostöö on parim viis tagada, et neid eeskirju järgitaks ja väärtustest lugu peetaks ning seda igal ajal. Mul on hea meel näha, et enamasti see nii ongi. Kokkulepitud eeskirjade õigeaegne ja nõuetekohane rakendamine avaldab inimeste elule tugevat positiivset mõju. Ent kui rakendamisel esineb puudusi, sõltub mõju suuresti sellest, kuidas komisjon eeskirjade täitmise tagamise volitusi kasutab. Me ei pruugi olla ühel meelel selle või teise seaduse kõigis aspektides, küll aga peame olema ühel meelel kehtestatud õiguse järgimises, meie vaidlusi lahendavate sõltumatute kohtute otsuste täitmises ning Euroopa õiguse ülimuslikkuses. Rikkumismenetluse algatamine jääb viimaseks abinõuks. Ent kui vaja, ei kõhkle komisjon seda võimalust kasutamast tagamaks, et Brüsselis kokkulepitu ja seaduses sätestatu jõuaks ka päriselt tavakodanike ellu, olenemata sellest, millises liikmesriigis elatakse. Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen



I.Liidu õiguse rakendamine ja selle täitmise tagamine pandeemia ajal Euroopa Komisjon teeb liikmesriikidega koostööd, et ELi õigusakte nõuetekohaselt ja õigel ajal üle võtta ning kohaldada ja rakendada. COVID-19 pandeemia avaldas sellele märkimisväärset mõju. See koormas rängalt liikmesriikide ametiasutusi, eriti aasta esimesel poolel, ning mõjutas täiesti ilmselt nende suutlikkust rakendada ELi õigust täielikult ja õigel ajal. Sellest tulenevalt püüdis komisjon leida võimalusi, kuidas liikmesriikide koormust rikkumismenetlustega tegelemisel vähendada. Samas väljendas komisjon selgelt sedagi, et nõuete täitmise tagamise tegevuse täielik peatamine oleks vale. Komisjon on alati rõhutanud, et ELi õiguse nõuetekohane kohaldamine on esmatähtis, isegi kriisi ajal. Näiteks pandeemia ajal osutus ühtse turu nõuetekohane toimimine väga oluliseks, et hoida peamisi tarneahelaid katkemast, varustada kauplusi toiduga ning tagada, et tervishoiusüsteem oleks varustatud vajalike meditsiinitarvetega. Aitamaks liikmesriikidel COVID-19 pandeemiaga toime tulla, andis komisjon välja mitu juhenddokumenti, mis olid suunatud eri poliitikavaldkondadele, sealhulgas ELi hädaabi piiriüleste tervishoiuteenuste alal tehtava koostöö raames, töötervishoid ja tööohutus, reisijate õigused, lennuohutus ning kooskõlastatud majanduslikud meetmed haiguspuhangule reageerimisel. Paljud liikmesriigid kehtestasid aga pandeemiale reageerides ühepoolsete meetmetena ekspordipiirangud ravimitele, isikukaitsevahenditele ja muudele COVID-19ga seotud toodetele, seda eelkõige märtsist maini. Seejärel rakendasid mõned riigid veel muidki piiranguid, et omamaiseid tootjaid toetada, näiteks toiduainesektoris. Sellised meetmed häirivad märkimisväärselt tarneahelaid ja suurendavad esmatarbekaupade puudujääki. Eriti 2020. aasta esimesel poolel oli reaalne oht, et vallandub doominoefekt, mis tõmbab kaasa liikmesriigid, kes tundsid, et on sunnitud võtma sarnaseid protektsionistlikke meetmeid. Komisjon algatas Bulgaaria vastu rikkumismenetluse , kuna riik kohustas jaemüüjaid tagama omamaistele toiduainetele (näiteks piim, kala, värske liha, munad, mesi, puu- ja köögivili) eraldi väljapaneku ja müügipinna ning ostma 90 % piimast ja piimatoodetest kodumaistelt tootjatelt. Mõnel juhul käsitles komisjon pandeemia tõttu kehtestatud piiranguid kiireloomuliste rikkumismenetluste raames. Samuti olid sagedased liikmesriikidega peetud kohtumised, mille käigus vahetati mõtteid kahjuliku mõju üle, mida piirangud avaldavad kaupade vabale liikumisele, näiteks arutleti sel teemal ühtse turu normide täitmise tagamise rakkerühmas . See 2020. aasta aprillis moodustatud rakkerühm täidab olulist rolli kõrgetasemelise foorumina, mille raames saavad komisjoni talitused ja liikmesriigid teha koostööd, et hinnata riiklike õigusaktide vastavust ühtse turu normidele ning arutada kõige pakilisemaid ühtse turu tõkkeid ja valdkondadevaheliste nõuete täitmisega seotud probleeme. Komisjon võttis ühendust liikmesriikidega ja veenis neid mitte vastu võtma selliseid õigusakte, mis piiravad COVIDiga seotud ravimite ja meditsiiniseadmete vaba liikumist ühtsel turul, või selliseid õigusakte tühistama. Liikumisvabadus annab kodanikele võimaluse reisida. Aastate jooksul on vastu võetud mitu õigusakti, mille abil tagada Euroopas kõigi transpordiliikide puhul reisijate õiguste kõrgetasemeline kaitse. Komisjon on kogu pandeemia vältel järjekindlalt rõhutanud, et reisijate senised õigused jäävad kehtima ning et riiklikud turismisektori toetamise meetmed ei tohi neid õigusi mõjutada. Olles oma 13. mai 2020. aasta soovituses liikmesriikidele meelde tuletanud pakettreiside direktiivis sätestatud reisijate õigusi, algatas komisjon rikkumismenetluse 11 liikmesriigi vastu, kes olid direktiivist kõrvale kaldunud. Enamik juhtumeid lõpetati, sest liikmesriigid muutsid neid meetmeid või need aegusid. 2020. aasta lõpus olid pooleli ainult Bulgaaria , Horvaatia , Leedu ja Slovakkia vastu algatatud menetlused. Nii on pakettreiside direktiivi kohaselt pakettreiside korraldajad kohustatud tagastama ettemaksed 14 päeva jooksul, kui reis tühistatakse vältimatute ja erakorraliste asjaolude tõttu. Kuid pärast COVID-19 puhangut jäid paljud reisijad selle direktiivi alusel ettenähtud tagasimaksetest ilma, sest mitu liikmesriiki võttis vastu õigusnormid, mis võimaldasid pakettreiside korraldajatel tagasimakse tegemist edasi lükata või hüvitada see kohustuslike vautšeritega.



II.Euroopa roheline kokkulepe „Kirglikkus, veendumus ja energia, millega miljonid Euroopa noored on tänavatel meelt avaldanud ja meie südamed võitnud, inspireerib mind. Meie põlvkonna kohus on vastata nende ootustele.“ President von der Leyen, „Poliitilised suunised järgmisele Euroopa Komisjonile“ Kliimamuutused ja keskkonnaseisundi halvenemine kujutavad endast Euroopa ja kogu maailma jaoks eksistentsiaalset ohtu. Euroopa roheline kokkulepe on komisjoni kava muuta ELi majandus jätkusuutlikuks. Selle kava elluviimiseks tuleb kliima- ja keskkonnaprobleemides näha pigem võimalusi ning kujundada üleminek kõigi jaoks õiglaseks ja kaasavaks. Bioloogilise mitmekesisuse kaitsmine

III.Digiajastule vastav Euroopa Tahan, et Euroopa seaks kõrgemad sihid, kasutades turvalistes ja eetilistes piirides ära digiajastu pakutavaid võimalusi. President von der Leyen, „Poliitilised suunised järgmisele Euroopa Komisjonile“ Komisjon on veendunud, et käesolevast aastakümnest saab Euroopa digikümnend. Euroopa peab nüüd tugevdama oma digitaalset suveräänsust ja kehtestama ise standardid, selle asemel et piirduda teiste omade järgimisega, keskendudes selgelt andmetele, tehnoloogiale ja taristule. Inimeste heaks toimiv tehnoloogia ELi digitaalstrateegia rakendamisel keskendutakse sellele, et digitehnoloogia arendamisest, kasutuselevõtust ja juurutamisest oleks kasu nii inimestel kui ka ettevõtjatel. COVID-19 pandeemia hoogustas meie ühiskonna digipööret. Õiglane ja konkurentsivõimeline digimajandus Liikmesriikide reguleerivate asutuste sõltumatus on ELi telekommunikatsiooninormide tõhusaks ja erapooletuks kohaldamiseks esmatähtis. See toetab reguleerivate asutuste volitusi ja tagab nende otsuste prognoositavuse, kujundades telekommunikatsiooniturgudel välja hea investeerimiskeskkonna. Komisjon algatas rikkumismenetluse Poola vastu, kuna seal vabastati ametist riikliku elektroonilise side reguleeriva asutuse juht. Komisjon leidis, et käimasolevaks ametiajaks antud volituste kestuse lühendamine või ametisse nimetamise või ametist vabastamise tingimuste muutmine, et võimaldada ennetähtaegset lõpetamist, mõjutab tõenäoliselt reguleerimisasutuse sõltumatust. Liidu õigus kaitseb riigi reguleerivate asutuste juhti (või seda ülesannet täitva kollegiaalse kogu liikmeid) meelevaldse ametist vabastamise eest. Piiriülene juurdepääs veebis pakutavatele kaupadele ja teenustele peaks olema Euroopa tarbijate jaoks tagatud ilma igasuguste takistusteta, olenemata tarbijate asukohast, elukohast või kodakondsusest. Asukohapõhist tõkestamist käsitleva määrusega keelatakse internetis oste tegevate klientide põhjendamatu diskrimineerimine kodakondsuse, elukoha või asukoha alusel. 2020. aastal lõpetas komisjon Küprose ja Rumeenia vastu algatatud rikkumismenetluse, mis oli algatatud põhjusel, et nad ei esitanud teavet asukohapõhise tõkestamise normide rikkumise korral kohaldatavate meetmete kohta. 2020. aasta lõpus olid pooleli ainult Prantsusmaa ja Hispaania vastu suunatud kohtuasjad. E-kaasatus parema ELi ühiskonna nimel Nägemis-, kuulmis-, füüsiline või intellektipuue võib piirata digiteenuste kasutamist. Võrdne juurdepääs digitaalsele avalikule teabele ja teenustele on pandeemia puhkemisest saadik muutunud aina olulisemaks. Veebi juurdepääsetavuse direktiivi eesmärk on muuta avaliku sektori veebisaidid ja mobiilirakendused kõigile, eelkõige puuetega inimestele kättesaadavamaks. 2020. aastal lõpetas komisjon seitse pooleli olevat rikkumismenetlust, mis olid algatatud veebi juurdepääsetavuse direktiivi ülevõtmisega viivitamise tõttu. Komisjon jätkab riiklike ülevõtmismeetmete vastavuse ja direktiivi nõuetekohase kohaldamise hindamist. Küberturvalisuse tugevdamine ja küberohtude eest kaitsmine Komisjon jätkas menetlust Belgia , Ungari ja Rumeenia vastu, kuna nad ei identifitseerinud võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse direktiivi alusel oluliste teenuste operaatoreid ega esitanud nende kohta piisavalt teavet. 2020. aasta lõpus olid need menetlused veel pooleli. Meie ühiskonna digipööre on ohte mitmekesistanud ning kaasa toonud uusi probleeme, mis nõuavad kohandatud ja uuenduslikke lahendusi. Küberrünnakute arv kasvab endiselt, need on üha keerukamad ning pärinevad paljudest eri allikatest nii ELis kui ka mujal. Võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse direktiiv on esimene laiaulatuslik küberturvalisust käsitlev ELi õigusakt, millega nähakse ette õiguslikud meetmed küberturvalisuse üldise taseme tõstmiseks ELis. Avatud, demokraatlik ja kestlik digiühiskond 2018. aastal vaadati üle audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv, et luua digiajastule vastav õigusraamistik, mis aitaks kujundada turvalisema, õiglasema ja mitmekesisema audiovisuaalmaastiku. Muudetud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi liikmesriikide õigusesse ülevõtmise tähtpäev oli 19. septembril 2020. Esimest korda laiendatakse direktiiviga teatavaid audiovisuaalvaldkonna eeskirju videojagamisplatvormidele ja audiovisuaalsele sisule, mida jagatakse teatavate sotsiaalmeediateenuste kaudu. Samuti tugevdab see kultuurilise mitmekesisuse edendamist, kehtestades tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste puhul selged kohustused, mille kohaselt peab tellitavate teenuste kataloogi infosisust olema vähemalt 30 % Euroopa päritolu ja seda infosisu tuleb ka esile tõsta. 2020. aasta juulis avaldas komisjon videojagamisplatvormide kohta suunised, mis aitavad liikmesriikidel uusi eeskirju kohaldada.

Komisjon on algatanud rikkumismenetluse 24 liikmesriigi vastu, kes ei ole õigel ajal üle võtnud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi muudetud norme, mis reguleerivad kogu ELi hõlmavat audiovisuaalmeedia (nii tavapäraste teleülekannete kui ka tellitavate teenuste) kooskõlastamist.

Digitaalsed transpordisüsteemid Euroopa autoveo-ettevõtjate register (ERRU) võimaldab vahetada teavet ELis asutatud autoveo-ettevõtjate ja liikmesriikide vahel. See on oluline vahend, mille abil tagada ELi transpordialaste õigusaktide nõuetekohane täitmine. Komisjon otsustas kaevata Küprose , Madalmaad ja Portugali Euroopa Kohtusse, kuna need riigid ei ole ajakohastanud oma autoveo-ettevõtjate registreid ega ühendanud end ülevaadatud Euroopa autoveo-ettevõtjate registriga. Samas küsimuses jätkas komisjon Ungari vastu algatatud rikkumismenetlust. Registri uue, täiustatud versiooni kasutuselevõtmise tõttu on liikmesriikidel vaja oma süsteeme riiklikul tasandil kohandada. Riiklike elektrooniliste registrite uuendatud ühenduse loomise tähtaeg möödus 2019. aasta jaanuaris. Maanteetranspordi valdkonnas tagab Euroopa elektrooniline maksukogumisteenus kogu ELi teedevõrgus maksukogumisteenuste koostalitlusvõime. See võimaldab liiklejatel maksta teemakse kõikjal ELis, sõlmides teenuseosutajaga vaid ühe liitumislepingu ja paigaldades ühe pardaseadme. Piirates sularahatehinguid maksukogumisjaamades ja kõrvaldades juhukasutajate jaoks tülikad menetlused, hõlbustab maksukogumisteenus liiklejate igapäevast tegevust, parandab liiklusvoogu ja vähendab ummikuid. Komisjon otsustas algatada rikkumismenetluse Itaalia ja Ungari vastu, kuna need riigid ei võimaldanud Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse osutajatele juurdepääsu oma riigi teemaksupiirkondadele. Lennuohutuse valdkonnas peetakse andmevahetusteenuste all silmas õhusõiduki ja maapealse juhtimise vahelist sidet, mis täiendab lennujuhtimises tavapäraselt kasutatavat kõnesidet. Need parandavad piloodi ja lennujuhi vahelise side tõhusust ja suurendavad lennujuhtimisvõimekust. Komisjon algatas rikkumismenetlused 11 liikmesriigi suhtes, kuna need ei osutanud andmevahetusteenuseid kõikidele nende õhuruumis lendavatele õhusõiduki käitajatele. Ettevõtteid käsitleva teabe läbipaistvus Liikmesriigid peavad ühendama oma riiklikud äriregistrid ettevõtlusregistrite omavahelise ühendamise süsteemiga (BRIS). BRIS hõlbustab piiriülest kaubandust ning muudab menetluse ettevõtjate jaoks vähem kulukaks ja ühtlasi vähem aeganõudvaks. See võimaldab üksikisikutel, ettevõtetel ja ettevõtjatel saada äriühingute kohta teavet. Komisjon algatas rikkumismenetluse kolme liikmesriigi suhtes, kes ei olnud oma riiklikke ettevõtlusregistreid BRISiga ühendanud.



IV.Inimeste hüvanguks toimiv majandus Meie inimesed ja ettevõtjad saavad areneda vaid siis, kui majandus toimib nende heaks. See on meie sotsiaalse turumajanduse tuum. President von der Leyen, „Poliitilised suunised järgmisele Euroopa Komisjonile“ ELi ainulaadne sotsiaalne turumajandus laseb liikmesriikide majandusel kasvada ning vähendab vaesust ja ebavõrdsust. Kui Euroopa on stabiilsel alusel, suudab majandus ELi kodanike vajadustele täielikult reageerida. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad moodustavad ELi majanduse selgroo. Töötingimused Komisjon jätkas Itaalia vastu algatatud menetlust, mis käsitles ebasoodsamat kohtlemist ja kaitse puudumist järjestikuste tähtajaliste töölepingute kuritarvitamise vastu avalikus sektoris. Eesmärk oli kaitsta selliseid töötajaid nagu õpetajad, tervishoiutöötajad, kunsti-, muusika- ja tantsuhariduse spetsialistid, mõne muusikaloome sihtasutuse töötajad, akadeemilised töötajad, avaliku sektori põllumajandustöötajad ja vabatahtlikud töötajad riiklikus tuletõrjebrigaadis. Euroopa sotsiaalse turumajanduse põhielemendiks on õiglased töötingimused, mis muu hulgas tähendab selliste töösuhete vältimist, mis toovad kaasa ebakindlate töötingimuste kujunemise.



Töötervishoid ja tööohutus

Suurt tähelepanu pöörati sellele, et tagada ELi töötervishoiu ja tööohutuse nõuete ettenähtud tähtajaks ülevõtmine liikmesriikide õigusaktidesse. Komisjon astus järgmised sammud Prantsusmaa ja Hispaania vastu algatatud rikkumismenetlustes. Nimelt ei olnud nad komisjonile teada andnud, milliseid meetmeid nad kavatsevad kohaldada, et võtta üle direktiiv töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest . Komisjon jälgis tähelepanelikult ka ajakohastatud eeskirjade ülevõtmist, mis hõlmas muu hulgas viiruse SARS-CoV-2 lisamist bioloogiliste mõjurite direktiivis esitatud mõjurite loetellu. Tööjõu liikuvus Üldjuhul peab iga liikmesriik kohtlema teiste liikmesriikide kodanikke oma kodanikega võrdselt. Liikmesriik võib reserveerida teatavad avaliku sektori ametikohad oma kodanikele, kuid see on erand, mida tuleb tõlgendada kitsendavalt. Komisjon algatas rikkumismenetluse Kreeka vastu, kuna riik piiras avalikus halduses ja mitmes avalik-õiguslikus asutuses kõrgete ametikohtade täitmise Kreeka kodakondsusega isikutega. Täpsemalt öeldes on see võimalik ainult selliste ametikohtade puhul, mis hõlmavad otsest või kaudset osalemist avaliku õigusega antud volituste kasutamisel, või ülesannete puhul, mille eesmärk on kaitsta riigi või muude avaliku sektori asutuste üldisi huve. ELi töötajate üldine kõrvalejätmine avalikelt ametikohtadelt on vastuolus ELi õigusega. Direktiiv, millega muudetakse töötajate lähetamise eeskirju seoses teenuste osutamisega , parandab märkimisväärselt lähetatud töötajate olukorda ja teenuseosutajate võrdseid võimalusi. Uute eeskirjade järgi kohaldatakse kõiki kohalike töötajate töötasule kehtestatud kohustuslikke elemente ka lähetatud töötajate puhul. Komisjon algatas rikkumismenetluse 15 liikmesriigi vastu, kuna nad ei teavitanud õigel ajal kõnealuse direktiivi rakendamisest oma riigisiseses õiguses. Sotsiaalkindlustuse koordineerimine Komisjon otsustas kaevata Austria Euroopa Kohtusse, kuna riik kehtestas mehhanismi (alates 1. jaanuarist 2019), mille alusel indekseeritakse peretoetuste, lastega seotud maksusoodustuste ja muude perekonnaga seotud maksusoodustuste summa nende ELi kodanike puhul, kes töötavad Austrias ja kelle lapsed elavad välismaal. Komisjon pidas seda mehhanismi diskrimineerivaks ning töötajate vaba liikumist ja sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlevate ELi õigusaktidega vastuolus olevaks. EL on välja töötanud ulatusliku eeskirjade kogumi töötajate vaba liikumise, töötajate lähetamise ja nende sotsiaalkindlustuse koordineerimise kohta. Kui neid eeskirju ei järgita, õõnestab see usaldust ühtse turu vastu ja vähendab selle õiglust.



Kodanike ja ettevõtjate teavitamine ja abistamine Sellised ühtse turu juhtimise vahendid nagu Teie Euroopa portaal, Teie Euroopa Nõuanne ja siseturu probleemide lahendamise võrgustik (SOLVIT) jagavad liidu kodanikele ja ettevõtjatele sel teemal selget teavet ning pakuvad nõu ja aitavad probleeme lahendada. Nende toel on nii üksikisikutel kui ka ettevõtjatel võimalik oma õigusi ELi ühtsel turul täiel määral kasutada. 2020. aastal ·töötas komisjon selle nimel, et Teie Euroopa portaalist saaks ELi ühtne digivärav ; ·enam kui 25 200 korral andis Teie Euroopa Nõuanne üksikisikutele ja ettevõtjatele nõu nende õiguste kohta ühtsel turul; · SOLVIT aitas kokku üle 2 600 üksikisiku ja ettevõtja. Kui kaupade vastastikuse tunnustamisega seotud probleemide lahendamise menetlust on rakendama hakatud, peaks SOLVITist saama esmane ühtse turu vaidluste lahendaja; · siseturu infosüsteem laienes taas ja sellesse kuulub nüüd ka tarbijakaitsealase koostöö võrgustik; ·komisjon jätkas tööd siseturu tulemustabeli ajakohastamiseks. Kaupade vaba liikumine