ET Euroopa Liidu Teataja CE 170/1

NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT (EL) nr 3/2013

imikute ja väikelaste toidu, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/52/EMÜ, komisjoni direktiivid 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/39/EÜ ning komisjoni määrused (EÜ) nr 41/2009 ja (EÜ) nr 953/2009

(Nõukogus vastu võetud 22. aprillil 2013)

2013/C 170 E/01

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 114 on sätestatud, et meetmete puhul, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine ning mis muu hulgas käsitlevad tervishoidu, ohutust ja tarbijakaitset, võtab komisjon aluseks kaitstuse kõrge taseme, võttes eriti arvesse kõiki uusi teaduslikel faktidel põhinevaid suundumusi.

(2) Ohutu ja tervisliku toidu vaba liikumine on siseturu oluline aspekt, mis mõjutab oluliselt kodanike tervist ja heaolu ning nende sotsiaalseid ja majanduslikke huve.

(3) Toidule kohalduva liidu õiguse eesmärgiks on muuhulgas tagada, et ühtki toitu ei viida turule, kui see on ohtlik. Seetõttu tuleks jätta käesoleva määrusega reguleeritud toidugruppide hulgast välja kõik ained, millel võib olla kahjulik mõju asjaomaste elanikkonnarühmade tervisele või mis on inimtoiduks kõlbmatud.

(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivis 2009/39/EÜ (eritoiduks ettenähtud toiduainete kohta) (3) on sätestatud üldeeskirjad selliste toitude koostise ja valmistamise kohta, mis on spetsiaalselt loodud nende isikute eritoitumisvajaduste rahuldamiseks, kellele need toidud on ettenähtud. Enamik kõnealuse direktiivi sätteid pärineb 1977. aastast ja seetõttu tuleb need läbi vaadata.

(5) Direktiivis 2009/39/EÜ sätestatakse mõiste „eritoiduks ettenähtud toiduained” ühine määratlus ja märgistamise üldnõuded, sealhulgas nõue, et sellisel toidul peaks olema märge nende väidetud toitumuslikuks eesmärgiks sobivuse kohta.

(6) Direktiivis 2009/39/EÜ sätestatud koostise ja märgistamise üldnõudeid täiendavad mitmed teatavate toidugruppide suhtes kohaldatavad liidu muud kui seadusandlikud aktid. Seoses sellega on sätestatud ühtlustatud eeskirjad komisjoni 26. veebruari 1996. aasta direktiivis 96/8/EÜ kehakaalu alandamiseks ettenähtud vähendatud energiasisaldusega dieetides kasutatavate toiduainete kohta (4) ja komisjoni 25. märtsi 1999. aasta direktiivis 1999/21/EÜ meditsiiniliseks eriotstarbeks mõeldud dieettoitude kohta (5). Samuti on komisjoni direktiivis 2006/125/EÜ (6) sätestatud teatavad ühtlustatud eeskirjad imikutele ja väikelastele ettenähtud teraviljapõhiste töödeldud toitude ja muude imikutoitude kohta. Komisjoni direktiivis 2006/141/EÜ (7) on sätestatud ühtlustatud nõuded imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta ning komisjoni määruses (EÜ) nr 41/2009 (8) on sätestatud ühtlustatud eeskirjad gluteenitalumatusega inimestele sobiva toidu koostise ja märgistamise kohta.

(7) Lisaks on ühtlustatud eeskirjad sätestatud nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiivis 92/52/EMÜ kolmandatesse riikidesse eksportimiseks ettenähtud imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta (9) ning komisjoni 13. oktoobri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 953/2009 eriotstarbeliste toitainete kohta, mida võib lisada eritoidule (10).

(8) Direktiivis 2009/39/EÜ nõutakse üldise teavitamiskorra kehtestamist riigi tasandil toidu puhul, mida toidukäitlejad esitlevad „eritoiduks ettenähtud toiduained” määratlusele vastavana ja mille kohta ei ole liidu õiguses kehtestatud erisätteid, ning seda enne kui nimetatud toit viiakse liidu turule, eesmärgiga hõlbustada liikmesriikide jaoks sellise toidu tõhusat seiret.

(9) Kõnealuse teavitamiskorra rakendamist käsitlevast komisjoni 27. juuni 2008. aasta aruandest Euroopa Parlamendile ja nõukogule ilmnes, et raskusi võib tekitada eritoiduks ettenähtud toiduainete määratlus, mida liikmesriikide ametiasutused võisid erinevalt tõlgendada. Seepärast on jõutud järeldusele, et liidu õigusaktide tõhusama ja ühtlustatuma rakendamise tagamiseks tuleks direktiiv 2009/39/EÜ läbi vaadata.

(10) Agra CEAS Consultingu 29. aprilli 2009. aasta uuringu aruandes direktiivi 2009/39/EÜ läbivaatamise kohta kinnitati teavitamiskorra rakendamist käsitlenud komisjoni 27. juuni 2008. aasta aruande tulemusi ja märgiti, et kõnealuses direktiivis sätestatud laia määratluse tõttu turustatakse ja märgistatakse tänapäeval järjest rohkem toiduaineid eritoiduks ettenähtud toiduainetena. Uuringu aruandes rõhutati ka, et kõnealuse direktiiviga reguleeritud toidud erinevad liikmesriigiti oluliselt; eri liikmesriikides võidakse sama toitu, sealhulgas toidulisandeid samal ajal turustada eritoiduna ja/või tavatoiduna suunatuna kogu elanikkonnale või teatavatele elanikkonna erirühmadele nagu rasedad, menopausijärgsed naised, eakad, kasvueas lapsed, noorukid, füüsilise aktiivsuse eri tasemega inimesed ja teised. Selline olukord kahjustab siseturu toimimist, tekitab õiguslikku ebakindlust pädevate asutuste, toidukäitlejate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) ja tarbijate jaoks ning ei võimalda välistada teadlikult valedel alustel turustamist ja konkurentsi moonutamist. Seetõttu on vaja tõlgenduserinevused kõrvaldada regulatiivse keskkonna lihtsustamise kaudu.

(11) Selgub, et muud hiljuti vastu võetud liidu õigusaktid on areneva ja uuendusliku toiduturuga paremini kohandatud kui direktiiv 2009/39/EÜ. Siinkohal on eriti asjakohased ja tähtsad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (11), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta (12) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1925/2006 vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta (13). Lisaks saaks nende liidu õigusaktide sätetega asjakohaselt, väiksema halduskoormusega ning suurema selgusega reguleerimisala ja eesmärkide suhtes reguleerida mitmeid direktiiviga 2009/39/EÜ hõlmatud toidugruppe.

(12) Peale selle näitavad kogemused, et teatavad direktiivi 2009/39/EÜ lisatud või selle alusel vastu võetud eeskirjad ei ole enam siseturu toimimise tagamiseks tõhusad.

(13) Sellest tulenevalt tuleks mõiste „eritoiduks ettenähtud toiduained” määratlus tunnistada kehtetuks ja direktiiv 2009/39/EÜ tuleks asendada käesoleva õigusaktiga. Kohaldamise lihtsustamiseks ja järjepidevuse tagamiseks kõigis liikmesriikides peaks käesolev õigusakt olema määruse vormis.

(14) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (14), on sätestatud toitu käsitlevate liidu õigusaktide jaoks üldised põhimõtted ja määratlused. Teatavaid kõnealuses määruses sätestatud mõistete määratlusi tuleks kohaldada ka käesoleva määruse kontekstis.

(15) Mõned toidugrupid on teatavate elanikkonnarühmade osaliseks või ainsaks toiduallikaks, Sellised toidugrupid on eluliselt tähtsad teatavate seisundite puhul ja/või on olulised teatavate selgelt määratletud haavatavate elanikkonnarühmade toitumisvajaduse rahuldamiseks. Kõnealused toidugrupid hõlmavad imiku piimasegu ja jätkupiimasegu, töödeldud teraviljapõhist toitu ja imikutoitu ning meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toitu. Kogemused on näidanud, et direktiivide 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ sätted tagavad rahuldaval viisil kõnealuste toidugruppide vaba liikumise, tagades samas rahvatervise kõrgetasemelise kaitse. Sellest tulenevalt on asjakohane, et käesolevas määruses keskendutakse kõnealuste toidugruppide puhul üldnõuetele, võttes arvesse direktiive 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ.

(16) Lisaks sellele viiakse turule ülekaalu- ja rasvumisprobleemide all kannatavate inimeste üha suuremat osakaalu silmas pidades aina rohkem kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajaid. Praegu võib selliste turul olevate toitude puhul eristada tooteid, mis on ette nähtud madala energiasisaldusega toitumiseks, kus energiasisaldus jääb 3 360 kJ (800 kcal) ja 5 040 kJ (1 200 kcal) vahele, ja neid, mis on ette nähtud väga madala energiasisaldusega toitumiseks, kus energiasisaldus on tavaliselt alla 3 360 kJ (800 kcal). Võttes arvesse kõnealuse toidu olemust, on asjakohane kehtestada selle kohta teatavad erisätted. Kogemustest on ilmnenud, et direktiivi 96/8/EÜ asjakohaste sätetega tagatakse rahuldaval viisil kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajatena turustatavate toodete vaba liikumine, kindlustades samas rahvatervise kõrgetasemelise kaitse. Sellest tulenevalt on asjakohane, et käesolevas määruses keskendutakse kogu päevase toidu asendamiseks ettenähtud toodete, sealhulgas väga madala energiasisaldusega toidu üldisele koostisele ja sellega seotud teabe nõuetele, võttes arvesse direktiivi 98/8/EÜ asjakohaseid sätteid.

(17) Käesolevas määruses tuleks muu hulgas määrata kindlaks imiku piimasegu ja jätkupiimasegu, teraviljapõhise töödeldud toidu ja imikutoidu, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate mõistete määratlused, võttes arvesse direktiivide 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ asjakohaseid sätteid.

(18) Määrusega (EÜ) nr 178/2002 sätestatakse toiduga seotud riskianalüüsi põhimõtted ning nähakse ette struktuurid ja meetodid Euroopa Toiduohutusameti („toiduohutusamet”) teaduslike ja tehniliste hinnangute jaoks. Käesoleva määruse kohaldamisel peaks konsulteerima toiduohutusametiga kõigis küsimustes, mis võivad mõjutada rahvatervist.

(19) On oluline, et käesoleva määrusega reguleeritud toidu tootmiseks kasutatavad koostisained oleksid sobivad rahuldamaks nende isikute toitumisvajadusi, kellele selline toit on ette nähtud, ja et nende koostisainete toiteväärtuse asjakohasus oleks kindlaks tehtud üldtunnustatud teaduslike andmete põhjal. Kõnealust asjakohasust tuleks tõendada olemasolevate teaduslike andmete süstemaatilise läbivaatamisega.

(20) Pestitsiidide jääkide piirnormid, mis on kehtestatud asjakohases liidu õiguses, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määruses (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kohta (15), ei tohiks piirata käesolevas määruses ja selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud erisätete kohaldamist.

(21) Pestitsiidide kasutamine võib kaasa tuua pestitsiidijääkide esinemise käesoleva määrusega reguleeritud toidus. Seetõttu tuleks pestitsiidide kasutamist piirata võimalikult suures ulatuses, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turule laskmise kohta (16). Pestitsiidide kasutamisele kehtestatud piirangud ja keelud ei pruugi siiski tagada, et käesoleva määrusega reguleeritud toit, sh imikute ja väikelaste toit, pestitsiide ei sisalda, kuna mõned pestitsiidid saastavad keskkonda ning sellises toidus võib leida nende jääke. Sellest tulenevalt tuleks haavatavate elanikkonnarühmade kaitseks kehtestada maksimaalsed pestitsiidide jääkide saavutatavad tasemed sellises toidus, võttes arvesse häid põllumajandustavasid ja muid kokkupuuteallikaid, nagu keskkonna saastumine.

(22) Käesoleva määruse alusel vastu võetavates delegeeritud õigusaktides tuleks arvesse võtta teatavaid pestitsiide käsitlevaid piiranguid ja keelde, mis on võrdväärsed praegu direktiivide 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ lisades sätestatuga. Kõnealuseid piiranguid ja keelde tuleks korrapäraselt ajakohastada, pöörates erilist tähelepanu pestitsiididele, mis sisaldavad toimeaineid, taimekaitseaineid või sünergiste, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (17), kohaselt klassifitseeritud kui 1A või 1B kategooria mutageenid, 1A või 1B kategooria kantserogeenid või 1A või 1B kategooria reproduktiivtoksilised ained või millel leitakse olevat sisesekretsioonisüsteemi kahjustavaid omadusi, mis võivad inimestele halvasti mõjuda.

(23) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määruse (EÜ) nr 258/97 (uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta) (18) reguleerimisalasse kuuluvaid aineid ei tohiks lisada käesoleva määrusega reguleeritud toidu hulka, kui need ained ei vasta määruses (EÜ )nr 258/97 sätestatud turuleviimise tingimustele ega ole kooskõlas käesolevas määruses ja selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud tingimustega. Kui käesoleva määruse kohaselt kasutatud aine puhul muudetakse oluliselt tootmismeetodit või osakeste suurust, näiteks nanotehnoloogia abil, ei käsitata kõnealust ainet käesoleva määruse kohaselt kasutatud ainena ning seda tuleks määruse (EÜ) nr 258/97 kohaselt ja seejärel käesoleva määruse kohaselt uuesti hinnata.

(24) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele (19), sätestab märgistamist käsitlevad üldnõuded. Üldjuhul tuleks kõnealuseid märgistamisnõudeid kohaldada käesoleva määrusega reguleeritud toidugruppide suhtes. Käesoleva määrusega tuleks määruse (EL) nr 1169/2011 suhtes vajadusel siiski ette näha lisanõuded või erandid, et vastata käesoleva määruse erieesmärkidele.

(25) Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva toidu märgistamisel, esitlemisel ja reklaamimisel ei tohiks sellisele toidule omistada inimeste haigusi vältida aitavaid, ravivaid või leevendavaid omadusi või sellistele omadustele viidata. Meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toit on mõeldud kasutamiseks sellistele patsientidele, kellel on näiteks konkreetse haiguse, häire või terviseseisundi tõttu piiratud, kahjustunud või häirunud võime tavatoidu manustamiseks. Viitamist kasutamisele nende haiguste, häirete või terviseseisundite korral, milleks toit on ette nähtud, ei tohiks pidada viiteks haigust vältivale, ravivale või leevendavale omadusele.

(26) Haavatavate tarbijate kaitsmise huvides peaksid märgistamisnõuded tagama tarbijatele toote täpse identifitseerimise. Imiku piimasegude ja jätkupiimasegude puhul peaks kogu kirjalik ja piltide kujul esitatav teave võimaldama erinevaid piimasegusid selgelt eristada. Raskused märgistamisel kujutatud imiku täpse vanuse kindlakstegemisel võivad tarbijaid eksitada ja takistada toote identifitseerimist. Kõnealust riski tuleks vältida märgistamise asjakohaste piirangute abil. Lisaks sellele ning võttes arvesse, et imiku piimasegu on toit, mis iseseisvalt rahuldab imiku toitumisvajadusi alates sünnist kuni sobiva lisatoidu kasutuseni, on toote nõuetekohane identifitseerimine tarbijate kaitsmise seisukohalt äärmiselt oluline. Seega tuleks imiku piimasegude esitlemise ja reklaamimisega seonduvalt kehtestada asjakohased piirangud.

(27) Käesolevas määruses tuleks esitada kriteeriumid koostise ja teabe erinõuete kehtestamiseks imiku piimasegu, jätkupiimasegu, teraviljapõhise töödeldud toidu ning muu imikutoidu, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu ja kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendaja kohta, võttes arvesse direktiive 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ.

(28) Määrus (EÜ) nr 1924/2006 sätestab toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kasutamise eeskirjad ja tingimused. Kõnealuseid eeskirju tuleks üldjuhul kohaldada käesoleva määrusega reguleeritud toidugruppide suhtes, välja arvatud juhul, kui käesolevas määruses või käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides on sätestatud teisiti.

(29) Maailma Terviseorganisatsiooni soovituste kohaselt tuleks madala sünnikaaluga imikutele anda rinnapiima. Sellegipoolest võib väikese sünnikaaluga või enneaegselt sündinud imikutel olla eritoitumisvajadusi, mida ei saa rahuldada rinnapiima või tavalise imiku piimaseguga. Tegelikult võivad madala sünnikaaluga imiku ja enneaegselt sündinud imiku toitumisvajadused oleneda kõnealuse imiku terviseseisundist, eelkõige tema kaalust võrreldes terve imikuga, ning sellest, mitu nädalat enne eeldatud sünnikuupäeva laps sündis. Iga juhtumi puhul tuleb eraldi otsustada, kas imiku seisund nõuab, et talle antaks meditsiinilise järelevalve all meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toitu, mis on töötatud välja imikute toitumisvajaduste rahuldamiseks (piimasegu) ja mis on kohandatud kõnealuse imiku konkreetse seisundi jaoks.

(30) Direktiivis 1999/21/EÜ nõutakse, et direktiivis 2006/141/EÜ sätestatud imiku piimasegude ja jätkupiimasegude koostist käsitlevaid teatavaid nõudeid kohaldatakse ka meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud imikutoidu suhtes, mis sõltub imiku vanusest. Siiski ei kehti praegu sellise toidu suhtes direktiivis 2006/141/EÜ sätestatud teatavad sätted, sealhulgas märgistamist, esitlemist, reklaami ning reklaami- ja kaubandustavasid käsitlevad sätted. Turul toimuvad arengud, millega kaasneb sellise toidu märkimisväärne kasv, tekitavad vajaduse vaadata läbi sellised imikutele ettenähtud piimasegusid käsitlevad nõuded nagu pestitsiidide kasutamist käsitlevad nõuded selliste piimasegude tootmiseks ettenähtud toodetes ja pestitsiidijääkide, märgistamise, esitlemise, reklaami ning reklaami- ja kaubandustavade nõuded, mis peaksid vajaduse korral kehtima ka imikute toitumisvajaduste rahuldamiseks väljatöötatud meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu puhul.

(31) Liidu turul leidub aina rohkem piimal põhinevaid jooke ja sarnaseid tooteid, mida reklaamitakse kui tooteid, mis on eriti sobivad väikelastele. Selliseid tooteid, mis võivad olla valmistatud loomset või taimset päritolu valgust, nagu lehma- või kitsepiimast või sojast või riisist, turustatakse sageli väikelaste piimatoodetena või muud sarnast sõnastust kasutades. Kuigi neid tooteid reguleeritakse praegu erinevate liidu õigusaktidega, nagu määrused (EÜ) nr 178/2002, (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 ning direktiiv 2009/39/EÜ, ei ole need hõlmatud kehtivate erimeetmetega, mida kohaldatakse imikutele ja väikelastele ettenähtud toidu suhtes. Ollakse eriarvamusel selle suhtes, kas sellised tooted rahuldavad selle konkreetse elanikkonna rühma toitumisvajadusi, kellele need suunatud on. Komisjon peaks seetõttu esitama pärast toiduohutusametiga konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selliste erisätete võimaliku vajaduse kohta, mis käsitlevad kõnealuste toodete koostise, märgistamise ja vajaduse korral muud laadi nõudeid. Kõnealuses aruandes tuleks muu hulgas käsitleda väikelaste toitumisvajadusi ja kõnealuste toodete rolli nende toidus, võttes arvesse väikelaste toitumisharjumusi, toitainete tarbimist ning saasteainete ja pestitsiididega kokkupuutumise taset. Aruandes tuleks käsitleda ka selliste toodete koostist ja seda, kas neil on rinnapiimast võõrutatud laste puhul toiteväärtuselisi eeliseid võrreldes tavatoiduga. Komisjon võib koos aruandega esitada ka seadusandliku ettepaneku.

(32) Direktiiviga 2009/39/EÜ on ette nähtud, et erisätteid kohaldatakse eritoiduks ettenähtud toiduainete määratlusega hõlmatud kahe järgmise toidugrupi kohta: „toit, mis on ettenähtud eelkõige sportlastele suurest lihaspingest tingitud energiakao korvamiseks” ning „toit, mis on ettenähtud süsivesikute metabolismi häirete (diabeedi) all kannatavatele inimestele”. Seoses erisätetega, milles käsitletakse süsivesikute metabolismi- ehk ainevahetushäiretega (diabeediga) inimestele ette nähtud toitu, jõuti komisjoni 26. juuni 2008. aasta aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule süsivesikute metabolismi- ehk ainevahetushäiretega (diabeediga) inimestele ette nähtud toidu kohta järeldusele, et koostise erinõuete sätestamiseks puudub teaduslik alus. Suurest lihaspingest tingitud energiakao korvamiseks eelkõige sportlastele ettenähtud toidu küsimuses ei olnud erisätete väljatöötamise osas võimalik jõuda õnnestunud lahenduseni, kuna liikmesriikidel ja sidusrühmadel on väga erinevad seisukohad sellistes küsimustes nagu konkreetsete õigusaktide reguleerimisala, reguleeritavate toidu alagruppide arv ja koostise nõuete kehtestamise kriteeriumid ning uuenduslikule tootearendusele avalduv võimalik mõju. Seepärast ei peaks praeguses etapis erisätteid välja töötama. Vahepeal on toidukäitlejate esitatud taotluste alusel kaalutud asjakohaseid nõudmisi loa andmiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1924/2006.

(33) Erivarvamusi esineb selle kohta, kas on vaja täiendavaid eeskirju, et tagada tarbijatele piisav kaitse seoses sportlastele ettenähtud toiduga, mida nimetatakse ka suurest lihaspingest tingitud energiakao korvamiseks ettenähtud toiduks. Sellest tulenevalt peaks komisjonilt paluma, et ta esitaks pärast toiduohutusametiga konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selliste sätete võimaliku vajaduse kohta, mis käsitlevad sportlastele ettenähtud toitu. Toiduohutusametiga konsulteerimisel tuleks arvesse võtta toidu teaduskomitee 28. veebruari 2001. aasta aruannet sellise toidu koostise ja kirjelduse kohta, mis on ette nähtud eelkõige sportlastele suurest lihaspingest tingitud energiakao korvamiseks. Komisjon peaks oma aruandes eelkõige hindama, kas sätted on tarbijate kaitse tagamiseks vajalikud.

(34) Komisjonil peaks olema võimalik võtta vastu tehnilisi suuniseid, mille eesmärk on hõlbustada toidukäitlejatel, eelkõige VKEdel käesoleva määruse järgimist.

(35) Võttes arvesse praegust olukorda turul ning direktiive 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ ning määrust (EÜ) nr 953/2009, on asjakohane koostada ja lisada käesoleva määruse lisasse liidu loetelu ainetest, mis kuuluvad järgmistesse ainerühmadesse: vitamiinid, mineraalained, aminohapped, karnitiin ja tauriin, nukleotiidid, koliin ja inositool. Nimetatud rühmadesse kuuluvate ainete seast peaks olema lubatud käesoleva määrusega reguleeritud toidugruppide hulka lisada ainult liidu loetellu lisatud aineid. Kui liidu loetellu lisatakse aineid, tuleb täpsustada, millisesse käesoleva määrusega reguleeritud toidugruppi selliseid aineid võib lisada.

(36) Ainete lisamine liidu loetellu ei peaks tähendama seda, et nende lisamine ühte või mitmesse käesoleva määrusega reguleeritud toidugruppi on vajalik või soovitav. Liidu loetelu eesmärk on üksnes kajastada seda, milliseid teatavatesse ainerühmadesse kuuluvaid aineid võib lisada ühte või mitmesse käesoleva määrusega reguleeritud toidugruppi, kusjuures iga käesoleva määrusega reguleeritud toidugrupi koostis on kavas kindlaks määrata koostise erinõuetega.

(37) Mitut käesoleva määrusega reguleeritud toidule lisatavat ainet võib lisada ka tehnoloogilistel eesmärkidel toidu lisaainena, toiduvärvina, lõhna- või maitseainena või muudel sarnastel eesmärkidel, sealhulgas lubatud veinivalmistustavade ja -viiside korral, mis on ette nähtud toidu suhtes kohaldatavate liidu õigusaktidega. Sellega seoses kiidetakse kõnealuste ainete näitajad heaks liidu tasandil. Neid näitajaid tuleks kohaldada kõnealuste ainete suhtes olenemata sellest, mis eesmärgil neid aineid toidus kasutatakse, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.

(38) Liidu loetellu kantud ainete suhtes, millele ei ole veel liidu tasandil puhtusekriteeriumeid vastu võetud, ja rahvatervise kaitse kõrge taseme tagamiseks tuleks kohaldada üldiselt heakskiidetud puhtusekriteeriume, mida soovitavad rahvusvahelised organisatsioonid või asutused, sealhulgas, kuid mitte ainult, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ja Maailma Terviseorganisatsiooni ühine lisaainete ekspertkomisjon (JECFA) ning Euroopa farmakopöa. Liikmesriikidel peaks olema lubatud säilitada riigisisesed eeskirjad, millega nähakse ette rangemad puhtusekriteeriumid, ilma et see piiraks ELi toimimise lepingus sätestatud eeskirjade kohaldamist.

(39) Käesoleva määrusega reguleeritud toidugruppidele kohaldatavate nõuete täpsustamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada käesoleva määrusega reguleeritud toidugruppide suhtes koostise ja teabe erinõuded, sealhulgas märgistamise lisanõuded, või erandid määrusest (EL) nr 1169/2011 ning seoses toitumis- ja tervisealaste väidete lubamisega. Selleks et tarbijad saaksid kiirelt kasu tehnika ja teaduse arengust, eelkõige uuenduslike toodete valdkonnas, ning sellest tulenevalt ka innovatsiooni edendamiseks, peaks komisjonil samuti olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega ajakohastada korrapäraselt kõnealuseid erinõudeid, võttes arvesse kõiki asjakohaseid andmeid, sealhulgas huvitatud isikute esitatud andmeid. Tehnika ja teaduse arengu ning tarbijate tervisega arvestamiseks peaks komisjonil olema ka õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte selliste täiendavate ainerühmade liidu loetellu lisamise kohta, millel on toitumisalane või füsioloogiline mõju, või selleks, et jätta mõni kõnealune rühm liidu loeteluga hõlmatud ainerühmadest välja. Samal eesmärgil, ja tingimusel, et võetakse arvesse käesolevas määruses sätestatud täiendavaid nõudeid, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte liidu loetelu muutmiseks seoses uue aine lisamise, aine välja jätmise ning ka mõne ainega seotud elemendi lisamise, välja jätmise või muutmisega liidu loetelus. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

(40) Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused otsustamaks, kas asjaomane toit kuulub käesoleva määruse kohaldamisalasse ja millisesse toidugruppi see kuulub. Kõnealuseid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendusvolituste teostamise suhtes (20).

(41) Praegu on väidete „gluteenivaba” ja „väga madala gluteenisisaldusega” kasutamise eeskirjad täpsustatud määruses (EÜ) nr 41/2009. Nimetatud määrusega ühtlustatakse teavet, mida antakse tarbijatele gluteenivabade või vähendatud gluteenisisaldusega toidu puhul, ning sätestatakse konkreetsed eeskirjad toidu jaoks, mis on spetsiaalselt toodetud, valmistatud ja/või töödeldud selleks, et vähendada ühe või mitme gluteeni sisaldava koostisosa gluteenisisaldust või asendada selliseid gluteenisisaldusega koostisosi, ning muu toidu jaoks, mis on valmistatud üksnes looduslikult gluteenivabadest koostisosadest. Määruses (EL) nr 1169/2011 sätestatakse eeskirjad teabe kohta, mis tuleb esitada iga toidu, sealhulgas pakendamata toidu puhul neis sisalduvate selliste ainete (näiteks gluteeni sisaldavate koostisainete) kohta, mis on teaduslikult tõendatud allergeenilise või talumatuse toimega, et võimaldada toiduallergia või -talumatusega tarbijail, näiteks gluteenitalumatusega inimestel, teha teadlikke valikuid, mis on nende jaoks ohutud. Selguse ja järjepidevuse nimel tuleks märgete „gluteenivaba” ja „väga madala gluteenisisaldusega” kasutamise eeskirju reguleerida ka määrusega (EL) nr 1169/2011. Määruse (EL) nr 1169/2011 kohaselt vastu võetavad õigusaktid, millega võetakse üle määruses (EL) nr 41/2009 sätestatud märgete „gluteenivaba” ja „väga madala gluteenisisaldusega” kasutamise eeskirjad, peaksid tagama gluteenitalumatusega inimestele vähemalt sama kaitsetaseme kui praegu on sätestatud määruses (EÜ) nr 41/2009. Kõnealune eeskirjade ülevõtmine tuleks lõpule viia enne käesoleva määruse kohaldamise algust. Lisaks peaks komisjon kaaluma, kuidas gluteenitalumatusega inimesi nõuetekohaselt teavitada erinevusest sellise toidu, mis on spetsiaalselt toodetud, valmistatud ja/või töödeldud selleks, et vähendada ühe või mitme gluteeni sisaldava koostisosa gluteenisisaldust, ning muu toidu, mis on valmistatud üksnes looduslikult gluteenivabadest koostisosadest, vahel.

(42) Märgistamise ja koostise eeskirjad laktoosi toidus puudumise või vähendatud sisalduse esitamise kohta on liidu tasandil praegu ühtlustamata. Samas on nimetatud teave laktoositalumatusega inimeste jaoks oluline. Määruses (EL) nr 1169/2011 sätestatakse eeskirjad teabe esitamiseks ainete kohta, mis on teaduslikult tõendatud allergeenilise või talumatuse toimega, et võimaldada tarbijail, näiteks laktoositalumatusega inimestel, teha teadlikke valikuid, mis on nende jaoks ohutud. Selguse ja järjepidevuse huvides tuleks laktoosi toidus puudumisele või vähendatud sisaldusele viitavate märgete kasutamise eeskirjade kehtestamist reguleerida määruse (EL) nr 1169/2011 alusel, võttes arvesse toiduohutusameti 10. septembri 2010. aasta teaduslikku arvamust laktoosi piirväärtuste kohta laktoositalumatuse ja galaktoseemia puhul.

(43) Mõistet „toidukorra toidu asendaja kehakaalu alandamise eesmärgil”, mis on ette nähtud asendama osa päevasest toidukogusest, reguleeritakse praegu direktiivi 96/8/EÜ kohaste erieeskirjadega. Üha rohkem on turul tavatoitu, mis on tähistatud väidetega, mis sarnanevad kehakaalu reguleerimisega seotud tervisealaste väidetega. Selleks, et kõrvaldada võimalik segadus seoses kehakaalu reguleerimiseks turustatava, kõnealusesse gruppi kuuluva toiduga ning tagada õiguskindlus ja liidu õigusaktide ühtsus, tuleks selliseid väiteid reguleerida üksnes määruse (EÜ) nr 1924/2006 alusel ja need peaks vastama nimetatud määruses sätestatud nõuetele. Määruse (EÜ) nr 1924/2006 kohased tehnilised kohandused, mis on seotud kehakaalu reguleerimisele viitavate tervisealaste väidetega toidu puhul ja tehakse toidu kohta, mida esitletakse kui „toidukorra toidu asendaja kehakaalu alandamise eesmärgil”, ning direktiiviga 96/8/EÜ reguleeritud selliste väidete kasutustingimustega, tuleb viia lõpule enne käesoleva määruse kohaldamise algust.

(44) Käesolev määrus ei mõjuta kohustust austada põhiõigusi ja õiguse üldpõhimõtteid, sealhulgas sõnavabadust, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 11, mida tõlgendatakse koostoimes artikliga 52, ja muudes asjakohastes sätetes.

(45) Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt teatavate toidugruppide koostise ja teabe nõuete, teatavatele toidugruppidele lisada lubatud ainete liidu loetelu ja liidu loetelu ajakohastamist käsitlevate eeskirjade kehtestamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning ettepandud meetme ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(46) Direktiivis 92/52/EMÜ on sätestatud, et liidust eksporditavad ja reeksporditavad imiku piimasegud ja jätkupiimasegud peavad vastama liidu õigusele, välja arvatud juhul, kui importiv riik on nõudnud või sätestanud teisiti. Kõnealune põhimõte on toidu suhtes juba sätestatud määruses (EÜ) nr 178/2002. Sellest tulenevalt tuleks lihtsustamise ja õiguskindluse huvides tunnistada direktiiv 92/52/EMÜ kehtetuks.

(47) Direktiivid 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ, 2006/141/EÜ, 2009/39/EÜ ning määrused (EÜ) nr 41/2009 ja (EÜ) nr 953/2009 tuleks samuti kehtetuks tunnistada.

(48) Vaja on asjakohaseid üleminekumeetmeid, et toidukäitlejad jõuaksid käesoleva määruse sätetega kohaneda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 1

Reguleerimisese

1. Käesoleva määrusega kehtestatakse koostise ja teabe nõuded järgmiste toidugruppide kohta:

a) imiku piimasegu ja jätkupiimasegu;

b) teraviljapõhine töödeldud toit ja imikutoit;

c) meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toit;

d) kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendaja.

2. Käesoleva määrusega kehtestatakse liidu loetelu ainetest, mida võib lisada ühte või mitmesse lõikes 1 osutatud toidugruppi, ning sätestatakse kõnealuse loetelu ajakohastamisele kohaldatavad eeskirjad.

Artikkel 2

Mõisted

1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „toit”, „toidukäitleja”, „jaemüük” ja „turuleviimine” vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 2 ning artikli 3 lõigetes 3, 7 ja 8 sätestatud määratlustele;

b) „müügipakendis toit”, „märgistamine” ja „tehisnanomaterjal” vastavalt määruse (EL) nr 1169/2011 artikli 2 lõike 2 punktides e, j ja t sätestatud määratlustele;

c) „toitumisalane väide” ja „tervisealane väide” vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 2 lõike 2 punktides 4 ja 5 sätestatud määratlustele.

2. Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „imik”– alla 12 kuu vanune laps;

b) „väikelaps”– ühe- kuni kolmeaastane laps;

c) „imiku piimasegu”– imikutele esimestel elukuudel ettenähtud ja nende toitumisvajadusi kuni sobiva lisatoidu kasutusele võtmiseni ainsa toiduallikana rahuldav toit;

d) „jätkupiimasegu”– imikutele pärast sobiva lisatoidu kasutusele võtmist ettenähtud toit, mis on imikute peamiseks vedelikuallikaks järk-järgult mitmekesisemaks muutuvas toiduvalikus;

e) „teraviljapõhine töödeldud toit”– toit:

— lihtsad teraviljatoidud, mille valmistamiseks on lisatud või tuleb lisada piima või muid sobivaid vedelikke;

— teraviljatoidud, millele on lisatud suure valgusisaldusega toitu ja mille valmistamiseks on lisatud või tuleb lisada vett või muud valguvaba vedelikku;

— pastatooted, mida tarvitatakse pärast vees või muus sobivas vedelikus keetmist;

— kuivikud ja küpsised, mida tarvitatakse kas valmiskujul või peenestatuna vee, piima või muu sobiva vedeliku lisamisel;

f) „imikutoit”– toit, mis on ette nähtud tervete imikute eritoitumisvajaduste rahuldamiseks võõrutusperioodil ja tervete väikelaste lisatoiduks ja/või nende järkjärguliseks kohanemiseks tavatoiduga, välja arvatud:

g) „meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toit”– toit, mis on eriliselt töödeldud või koostatud ja ette nähtud kasutamiseks meditsiinilise järelevalve all olevate patsientide, sealhulgas imikute, jaoks; toit, mis on ette nähtud täielikuks või osaliseks toitumiseks patsientidele, kellel on piiratud, kahjustunud või häirunud võime tavatoidu või teatavate selles sisalduvate toitainete või metaboliitide manustamiseks, seedimiseks, imendumiseks, metaboliseerimiseks või eritamiseks või kellel on muud meditsiiniliselt kindlaks tehtud toitumisvajadused, mille rahuldamist ei ole võimalik tagada üksnes tavatoitumise muutmisega;

h) „kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendaja”– toit, mis on spetsiaalselt ette nähtud kehakaalu alandamiseks vähendatud energiasisaldusega toitumise puhul ning millega asendatakse toidukäitleja juhiste kohasel kasutamisel kogu päevane toit.

Artikkel 3

Tõlgendamist käsitlevad otsused

Käesoleva määruse ühetaolise rakendamise tagamiseks võib komisjon võtta vastu rakendusakte, et otsustada:

a) kas asjaomane toit kuulub käesoleva määruse reguleerimisalasse;

b) millisesse artikli 1 lõikes 1 osutatud konkreetsesse toidugruppi asjaomane toit kuulub.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 4

Turuleviimine

1. Artikli 1 lõikes 1 osutatud toitu võib turule viia üksnes siis, kui see vastab käesolevale määrusele.

2. Artikli 1 lõikes 1 osutatud toit võib jaemüügiturul olla üksnes müügipakendis.

3. Liikmesriigid ei tohi piirata ega keelata käesolevale määrusele vastava toidu turuleviimist põhjustel, mis on seotud selle koostise, valmistamise, esitlemise või märgistamisega.

Artikkel 5

Ettevaatuspõhimõte

Selleks et tagada tervise kaitse kõrge tase seoses isikutega, kellele artikli 1 lõikes 1 osutatud toit on ette nähtud, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 7 sätestatud ettevaatuspõhimõtet.

II PEATÜKK

Koostise ja teabe nõuded

1. Jagu

Üldsätted

Artikkel 6

Üldsätted

1. Artikli 1 lõikes 1 osutatud toit peab vastama kõigile toidu suhtes kohaldatava liidu õiguse nõuetele.

2. Vastuolu korral käesoleva määruse ja muu toidule kohaldatava liidu õiguse nõuete vahel on ülimuslikud käesoleva määrusega kehtestatud nõuded.

Artikkel 7

Toiduohutusameti arvamus

Toiduohutusamet esitab käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil teaduslikke arvamusi vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklitele 22 ja 23. Kõnealused arvamused on teaduslikuks aluseks kõikidele käesoleva määruse kohaselt vastu võetud liidu meetmetele, mis võivad tõenäoliselt rahvatervisele mõju avaldada.

Artikkel 8

Juurdepääs dokumentidele

Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvatele dokumentidele juurdepääsemiseks esitatud taotluste suhtes kohaldab komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (21).

Artikkel 9

Koostise ja teabe üldnõuded

1. Artikli 1 lõikes 1 osutatud toidu koostis on selline, et see oleks vastavalt üldiselt tunnustatud teadusandmetele asjakohane nende isikute toitumisvajaduste rahuldamiseks, kellele see on ette nähtud, ning oleks neile sobiv.

2. Artikli 1 lõikes 1 osutatud toit ei sisalda ühtki ainet koguses, mis ohustaks nende isikute tervist, kellele toit on ette nähtud.

Ainete puhul, mis on tehisnanomaterjal, tõendatakse vajadusel esimeses lõigus osutatud nõudele vastavust asjakohaste katsemeetoditega.

3. Üldtunnustatud teadusandmete kohaselt on artikli 1 lõikes 1 osutatud toidule lisatavad ained käesoleva artikli lõike 1 nõuete täitmiseks inimorganismis bioloogiliselt omastatavad, neil on toitumisalane või füsioloogiline mõju ning need sobivad nendele isikutele, kellele toit on ette nähtud.

4. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 4 lõike 1 kohaldamist, võib käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud toit sisaldada määruse (EÜ) nr 258/97 artikliga 1 reguleeritud aineid, kui need vastavad kõnealuse määruse kohastele turuleviimise tingimustele.

5. Artikli 1 lõikes 1 osutatud toidu märgistamisel, esitlemisel ja reklaamimisel esitatakse teave sellise toidu asjakohase kasutamise kohta ning kõnealune teave ei tohi olla eksitav ega omistada sellisele toidule haigusi vältida aitavaid, ravivaid või leevendavaid omadusi ega viidata sellistele omadustele.

6. Lõikega 5 ei välistata kasuliku teabe või soovituste andmist, mis on ette nähtud üksnes meditsiinilise, toitumisalase ja farmaatsiaalase kvalifikatsiooniga isikutele või muudele tervishoiutöötajatele, kes tegelevad emade ja laste hooldusega.

Artikkel 10

Täiendavad nõuded imiku piimasegule ja jätkupiimasegule

1. Imiku piimasegu ja jätkupiimasegu märgistamine, esitlemine ja reklaam vormistatakse viisil, mis ei pärsi rinnaga toitmist.

2. Imiku piimasegu märgistamisel, esitlemisel ja reklaamimisel ning jätkupiimasegu märgistamisel ei kasutata imikute pilte või muid pilte või teksti, mis võiksid sellise piimasegu kasutamist idealiseerida.

Ilma et see piiraks esimese lõigu kohaldamist, on lubatud kasutada jooniseid imiku piimasegu ja jätkupiimasegu identifitseerimise hõlbustamiseks ja valmistamisviiside illustreerimiseks.

2. Jagu

Erinõuded

Artikkel 11

Koostise ja teabe erinõuded

1. Vastavalt artiklites 6 ja 9 sätestatud üldnõuetele ja artiklis 10 sätestatud täiendavatele nõuetele ning võttes arvesse asjakohast tehnika ja teaduse arengut, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 18 vastu delegeeritud õigusakte järgmistel teemadel:

a) artikli 1 lõikes 1 osutatud toidu koostisele kohaldatavad erinõuded, välja arvatud lisas esitatud nõuded;

b) artikli 1 lõikes 1 osutatud toidu valmistamiseks ette nähtud toodetes kasutatavaid pestitsiide ja sellises toidus esinevaid pestitsiidijääke käsitlevad erinõuded. Erinõudeid, mis käsitlevad artikli 1 lõike 1 punktides a ja b osutatud toidugruppe ning imikute ja väikelaste toitumisvajaduste rahuldamiseks väljatöötatud, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toitu, ajakohastatakse korrapäraselt ja need sisaldavad muu hulgas sätteid pestitsiidide kasutamise piiramiseks võimalikult suures ulatuses;

c) artikli 1 lõikes 1 osutatud toidu märgistamise, esitlemise ja reklaami erinõuded, sealhulgas sellega seotud toitumis- ja tervisealaste väidete lubamine;

d) teavitamisnõuded artikli 1 lõikes 1 osutatud toidu turule viimiseks, et hõlbustada sellise toidu tõhusat ametlikku seiret, ja mille alusel teavitavad ettevõtjad nende liikmesriikide pädevaid asutusi, kus kõnealust toitu turustatakse;

e) imiku piimasegudega seotud reklaami- ja kaubandustavade nõuded;

f) imiku ja väikelaste toitmist käsitleva teabe nõuded, et tagada piisav teave asjakohase toitmise kohta;

g) imikute toitumisvajaduste rahuldamiseks väljatöötatud, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu erinõuded, sealhulgas vajadusel koostise nõuded ning pestitsiidide kasutamist käsitlevad nõuded sellise toidu valmistamiseks ettenähtud toodetes, ja pestitsiidijääkide, märgistamise, esitlemise, reklaami ning reklaami- ja kaubandustavade nõuded.

Kõnealused delegeeritud õigusaktid võetakse vastu hiljemalt … (22).

2. Vastavalt artiklites 6 ja 9 sätestatud üldnõuetele ja artiklis 10 sätestatud täiendavatele nõuetele, ning võttes arvesse asjakohast tehnika ja teaduse arengut, muuhulgas huvitatud isikute esitatud andmeid uuenduslike toodete kohta, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 18 vastu delegeeritud õigusakte, et ajakohastada käesoleva artikli lõikes 1 osutatud akte.

Kui tekkinud terviseriskide puhul on see kiireloomulisuse tõttu vajalik, kohaldatakse käesoleva lõike kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidele artiklis 19 sätestatud menetlust.

Artikkel 12

Piimal põhinevad joogid ja sarnased väikelastele ettenähtud tooted

Komisjon esitab hiljemalt … (22) pärast toiduohutusametiga konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selliste erisätete võimaliku vajaduse kohta, mis käsitlevad piimal põhinevate jookide ja sarnaste väikelastele ettenähtud toodete koostise, märgistamise ja vajaduse korral ka muud laadi nõudeid. Komisjon käsitleb aruandes muu hulgas väikelaste toitumisvajadusi ja kõnealuste toodete rolli väikelaste toidus ning seda, kas kõnealustel toodetel on rinnapiimast võõrutatud laste puhul toiteväärtuselisi eeliseid võrreldes tavatoiduga. Komisjon võib koos sellise aruandega esitada ka seadusandliku ettepaneku.

Artikkel 13

Sportlastele ettenähtud toit

Komisjon esitab hiljemalt … (22) pärast toiduohutusametiga konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selliste sätete võimaliku vajaduse kohta, mis käsitlevad sportlastele ettenähtud toitu. Komisjon võib koos sellise aruandega esitada ka seadusandliku ettepaneku.

Artikkel 14

Tehnilised suunised

Komisjon võib võtta vastu tehnilised suunised, et hõlbustada toidukäitlejatel, eelkõige VKEdel käesoleva peatüki ja III peatüki järgimist.

III PEATÜKK

Liidu loetelu

Artikkel 15

Liidu loetelu

1. Ühele või mitmele artikli 1 lõikes 1 osutatud toidugrupile võib lisada järgmistesse rühmadesse kuuluvaid aineid, kui nimetatud ained on kantud lisas esitatud liidu loetellu ning kui need vastavad liidu loetelu elementidele vastavalt käesoleva artikli lõikele 3:

a) vitamiinid;

b) mineraalained;

c) aminohapped;

d) karnitiin ja tauriin;

e) nukleotiidid;

f) koliin ja inositool.

2. Liidu loetelusse kantud ained vastavad artiklites 6 ja 9 sätestatud üldnõuetele ning vajadusel artikli 11 kohaselt kehtestatud erinõuetele.

3. Liidu loetelu sisaldab järgmisi elemente:

a) artikli 1 lõikes 1 osutatud toidugrupp, millele võib lisada käesoleva artikli lõikes 1 loetletud ainerühmadesse kuuluvaid aineid;

b) aine nimi, kirjeldus ja vajaduse korral kirjeldus aine esinemise vormi kohta;

c) vajaduse korral aine kasutamise tingimused;

d) vajaduse korral ainele kohaldatavad puhtusekriteeriumid.

4. Toidu suhtes kohaldatava liidu õigusega kehtestatud puhtusekriteeriume, mida kohaldatakse liidu loetellu kantud ainete suhtes, kui neid kasutatakse toidu valmistamisel muudel kui käesoleva määrusega reguleeritud eesmärkidel, kohaldatakse kõnealuste ainete suhtes ka siis, kui neid kasutatakse käesoleva määrusega reguleeritud eesmärkidel, kui käesolevas määruses ei ole ette nähtud teisiti.

5. Liidu loetellu kantud ainete puhul, mille jaoks toidu suhtes kohaldatava liidu õigusega ei ole kehtestatud puhtusekriteeriume, kohaldatakse kuni selliste kriteeriumide kehtestamiseni rahvusvaheliste organisatsioonide soovitatud üldtunnustatud puhtusekriteeriume.

Liikmesriigid võivad säilitada riigisisesed eeskirjad, millega nähakse ette rangemad puhtusekriteeriumid.

6. Tehnika ja teaduse arengu või tarbijate tervise kaitse arvessevõtmiseks on komisjonil käesoleva artikli lõikes 1 loetletud ainete rühmade osas õigus võtta kooskõlas artikliga 18 vastu delegeeritud õigusakte järgmise kohta:

a) ainerühma välja jätmine;

b) toitumisalase või füsioloogilise mõjuga ainerühma lisamine.

7. Käesoleva artikli lõikes 1 loetlemata rühmadesse kuuluvaid aineid võib lisada artikli 1 lõikes 1 osutatud toidule juhul, kui need vastavad artiklites 6 ja 9 sätestatud üldnõuetele ning vajaduse korral artikli 11 kohaselt kehtestatud erinõuetele.

Artikkel 16

Liidu loetelu ajakohastamine

1. Kui artiklites 6 ja 9 sätestatud üldnõuetest ning asjakohastel juhtudel artikli 11 alusel kehtestatud erinõuetest ei tulene teisiti, on komisjonil tehnika ja teaduse arengu ning tarbijate tervise kaitse arvessevõtmiseks õigus võtta kooskõlas artikliga 18 vastu delegeeritud õigusakte lisa muutmiseks järgmise osas:

a) aine lisamine liidu loetellu;

b) aine välja jätmine liidu loetelust;

c) artikli 15 lõikes 3 osutatud elementide lisamine, välja jätmine või muutmine.

2. Kui tekkinud terviseriskide puhul on see kiireloomulisuse tõttu vajalik, kohaldatakse käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidele artiklis 19 sätestatud menetlust.

IV PEATÜKK

Menetlussätted

Artikkel 17

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee, mis on loodud määrusega (EÜ) nr 178/2002. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Kui komitee arvamus saadakse kirjaliku menetlusega, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul komitee eesistuja nii otsustab või kui lihtenamus komitee liikmetest seda taotleb.

Artikkel 18

Delegeeritud volituste rakendamine

1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2. Artiklis 11, artikli 15 lõikes 6 ja artikli 16 lõikes 1 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates … (23). Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 11, artikli 15 lõikes 6 ja artikli 16 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5. Artikli 11, artikli 15 lõike 6 ja artikli 16 lõike 1 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 19

Kiirmenetlus

1. Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Delegeeritud õigusakti teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.

2. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kooskõlas artikli 18 lõikes 5 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti viivitamata kehtetuks pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväiteid.

V PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 20

Kehtetuks tunnistamine

1. Direktiiv 2009/39/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates … (24). Viiteid kehtetuks tunnistatud õigusaktile käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

2. Direktiiv 92/52/EMÜ ja määrus (EÜ) nr 41/2009 tunnistatakse kehtetuks alates … (24).

3. Ilma et see piiraks lõike 4 esimese lõigu kohaldamist, ei kohaldata direktiivi 96/8/EÜ alates … (24) toidu suhtes, mida esitletakse ühe või mitme toidukorra asendajana päevase toidukoguse raames.

4. Määrus (EÜ) nr 953/2009 ja direktiivid 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates artikli 11 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktide kohaldamise alguskuupäevast.

Määruse (EÜ) nr 953/2009, direktiivide 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ, 2006/141/EÜ ja käesoleva määruse vaheliste vastuolude korral on ülimuslik käesolev määrus.

Artikkel 21

Üleminekumeetmed

1. Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud toitu, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, kuid on kooskõlas direktiiviga 2009/39/EÜ ning vajaduse korral määrusega (EÜ) nr 953/2009 ja direktiividega 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ, ning mis on viidud turule või märgistatud varem kui … (24), võib edasi turustada kuni sellise toidu varude ammendumiseni.

Kui käesoleva määruse artikli 11 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktide kohaldamise alguskuupäev on hilisem kui … (24), võib artikli 1 lõikes 1 osutatud toidu, mis on kooskõlas käesoleva määrusega ja vajaduse korral määrusega (EÜ) nr 953/2009, direktiividega 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ, kuid ei ole kooskõlas kõnealuste delegeeritud õigusaktidega ning mis on viidud turule või märgistatud enne nimetatud delegeeritud õigusaktide kohaldamise alguskuupäeva, turustamist jätkata ka pärast nimetatud kuupäeva kuni sellise toidu varude ammendumiseni.

2. Sellise toidu, millele ei ole osutatud käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1, kuid mis on viidud turule või märgistatud kooskõlas direktiiviga 2009/39/EÜ ja määrusega (EÜ) nr 953/2009 ning, kui see on kohaldatav, direktiiviga 96/8/EÜ ja määrusega (EÜ) nr 41/2009 enne … (24), turustamist võib jätkata ka pärast nimetatud kuupäeva kuni sellise toidu varude ammendumiseni.

Artikkel 22

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates … (24), välja arvatud:

— artiklid 11, 16, 18 ja 19, mida kohaldatakse alates … (25);

— artikkel 15 ja käesoleva määruse lisa, mida kohaldatakse alates artikli 11 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktide kohaldamise alguskuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. …, Euroopa Parlamendi nimel president … Nõukogu nimel eesistuja …

(1) ELT C 24, 28.1.2012, lk 119.

(2) Euroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 22. aprilli 2013. aasta esimese lugemise seisukoht, Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu …. otsus.

(3) ELT L 124, 20.5.2009, lk 21.

(4) EÜT L 55, 6.3.1996, lk 22.

(5) EÜT L 91, 7.4.1999, lk 29.

(6) ELT L 339, 6.12.2006, lk 16.

(7) ELT L 401, 30.12.2006, lk 1.

(8) ELT L 16, 21.1.2009, lk 3.

(9) EÜT L 179, 1.7.1992, lk 129.

(10) ELT L 269, 14.10.2009, lk 9.

(11) EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51.

(12) ELT L 404, 30.12.2006, lk 9.

(13) ELT L 404, 30.12.2006, lk 26.

(14) EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

(15) ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

(16) ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

(17) ELT L 353, 31.12.2008, lk 1.

(18) EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1.

(19) ELT L 304, 22.11.2011, lk 18.

(20) ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(21) EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

(22) Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

(23) Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

(24) Kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

(25) Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

LISA ARTIKLI 15 LÕIKES 1 OSUTATUD LIIDU LOETELU Aine Toidugrupp Imiku piimasegu ja jätkupiimasegu Teraviljapõhine töödeldud toit ja imikutoit Meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toit Kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendaja Vitamiinid A-vitamiin retinool X X X X retinüülatsetaat X X X X retinüülpalmitaat X X X X beetakaroteen X X X D-vitamiin ergokaltsiferool X X X X kolekaltsiferool X X X X E-vitamiin D-alfa-tokoferool X X X X DL-alfa-tokoferool X X X X D-alfa-tokoferüülatsetaat X X X X DL-alfa-tokoferüülatsetaat X X X X D-alfa-tokoferüülhappe suktsinaat X X D-alfa-tokoferüülpolüeteenglükool-1000-suktsinaat (TPGS) X K-vitamiin füllokinoon (fütomenadioon) X X X X menakinoon (1) X X C-vitamiin L-askorbiinhape X X X X naatrium-L-askorbaat X X X X kaltsium-L-askorbaat X X X X kaalium-L-askorbaat X X X X L-askorbüül-6-palmitaat X X X X Tiamiin tiamiinhüdrokloriid X X X X tiamiinmononitraat X X X X Riboflaviin riboflaviin X X X X naatriumriboflaviin-5′-fosfaat X X X X Niatsiin nikotiinhape X X X X nikotiinamiid X X X X B6-vitamiin püridoksiinvesinikkloriid X X X X püridoksiin-5'-fosfaat X X X X püridoksiindipalmitaat X X X Folaat foolhape (pteroüülmonoglutaamhape) X X X X kaltsium-L-metüülfolaat X X B12-vitamiin tsüanokobalamiin X X X X hüdroksokobalamiin X X X X Biotiin D-biotiin X X X X Pantoteenhape kaltsium-D-pantotenaat X X X X naatrium-D-pantotenaat X X X X dekspantenool X X X X Mineraalained Kaalium kaaliumvesinikkarbonaat X X X kaaliumkarbonaat X X X kaaliumkloriid X X X X kaaliumtsitraat X X X X kaaliumglükonaat X X X X kaaliumglütserofosfaat X X X kaaliumlaktaat X X X X kaaliumhüdroksiid X X X ortofosforhappe kaaliumisoolad X X X magneesiumkaaliumtsitraat X X Kaltsium kaltsiumkarbonaat X X X X kaltsiumkloriid X X X X sidrunhappe kaltsiumisoolad X X X X kaltsiumglükonaat X X X X kaltsiumglütserofosfaat X X X X kaltsiumlaktaat X X X X ortofosforhappe kaltsiumisoolad X X X X kaltsiumhüdroksiid X X X X kaltsiumoksiid X X X kaltsiumsulfaat X X kaltsiumdiglütsinaat X X kaltsiumtsitraatmalaat X X kaltsiummalaat X X kaltsium-L-pidolaat X X Magneesium magneesiumatsetaat X X magneesiumkarbonaat X X X X magneesiumkloriid X X X X sidrunhappe magneesiumisoolad X X X X magneesiumglükonaat X X X X magneesiumglütserofosfaat X X X ortofosforhappe magneesiumisoolad X X X X magneesiumlaktaat X X X magneesiumhüdroksiid X X X X magneesiumoksiid X X X X magneesiumsulfaat X X X X magneesium-L-aspartaat X magneesiumdiglütsinaat X X magneesium-L-pidolaat X X magneesiumkaaliumtsitraat X X Raud raud(II)karbonaat X X X raud(II)tsitraat X X X X raud(III)ammooniumtsitraat X X X X raud(II)glükonaat X X X X raud(II)fumaraat X X X X raud(III)naatriumdifosfaat X X X raud(II)laktaat X X X X raud(II)sulfaat X X X X raud(II)ammooniumfosfaat X X raud(III)naatrium-EDTA X X raud(III)difosfaat (raud(III)pürofosfaat) X X X X raud(III)sahharaat X X X elementaarne raud (karbonüülraud, elektrolüütiliselt, vesinikuga redutseeritud raud) X X X raud(II)diglütsinaat X X X raud(II)-L-pidolaat X X Tsink tsinkatsetaat X X X X tsinkkloriid X X X X tsinktsitraat X X X X tsinkglükonaat X X X X tsinklaktaat X X X X tsinkoksiid X X X X tsinkkarbonaat X X tsinksulfaat X X X X tsinkdiglütsinaat X X Vask vaskkarbonaat X X X X vasktsitraat X X X X vaskglükonaat X X X X vasksulfaat X X X X vase-lüsiini kompleks X X X X Mangaan mangaankarbonaat X X X X mangaankloriid X X X X mangaantsitraat X X X X mangaanglükonaat X X X X mangaanglütserofosfaat X X X mangaansulfaat X X X X Fluoriid kaaliumfluoriid X X naatriumfluoriid X X Seleen naatriumselenaat X X X naatriumvesinikseleniit X X naatriumseleniit X X X seleeniga rikastatud pärm (2) X X Kroom kroom(III)kloriid ja selle heksahüdraat X X kroom(III)sulfiid ja selle heksahüdraat X X kroompikolinaat X X Molübdeen ammooniummolübdaat X X naatriummolübdaat X X Jood kaaliumjodiid X X X X kaaliumjodaat X X X X naatriumjodiid X X X X naatriumjodaat X X X Naatrium naatriumvesinikkarbonaat X X X naatriumkarbonaat X X X naatriumkloriid X X X naatriumtsitraat X X X naatriumglükonaat X X X naatriumlaktaat X X X naatriumhüdroksiid X X X ortofosforhappe naatriumisoolad X X X Boor naatriumboraat X X boorhape X X Aminohapped (3) L-alaniin X X L-arginiin X ja selle vesinikkloriid X ja selle vesinikkloriid X X L-asparagiinhape X L-tsitrulliin X L-tsüsteiin X ja selle vesinikkloriid X ja selle vesinikkloriid X X tsüstiin (4) X ja selle vesinikkloriid X ja selle vesinikkloriid X X L-histidiin X ja selle vesinikkloriid X ja selle vesinikkloriid X X L-glutamiinhape X X L-glutamiin X X glütsiin X L-isoleutsiin X ja selle vesinikkloriid X ja selle vesinikkloriid X X L-leutsiin X ja selle vesinikkloriid X ja selle vesinikkloriid X X L-lüsiin X ja selle vesinikkloriid X ja selle vesinikkloriid X X L-lüsiinatsetaat X X L-metioniin X X X X L-ornitiin X X L-fenüülalaniin X X X X L-proliin X L-treoniin X X X X L-trüptofaan X X X X L-türosiin X X X X L-valiin X X X X L-seriin X L-arginiin-L-aspartaat X L-lüsiin-L-aspartaat X L-lüsiin-L-glutamaat X N-atsetüül-L-tsüsteiin X N-atsetüül-L-metioniin X (toodetes, mis on ettenähtud üle ühe aasta vanustele isikutele) Karnitiin ja tauriin L-karnitiin X X X X L-karnitiinhüdrokloriid X X X X tauriin X X X L-karnitiin-L-tartraat X X X Nukleotiidid adenosiin 5'-fosforhape (AMP) X X X AMP naatriumisoolad X X X tsütidiin-5'-monofosforhape (CMP) X X X CMP naatriumisoolad X X X guanosiin-5'-fosforhape (GMP) X X X GMP naatriumisoolad X X X inosiin-5'-fosforhape (IMP) X X X IMP naatriumisoolad X X X uridiin-5'-fosforhape (UMP) X X X UMP naatriumisoolad X X X Koliin ja inositool koliin X X X X koliinkloriid X X X X koliinvesiniktartraat X X X X koliintsitraat X X X X inositool X X X X (1) Menakinoon esineb peamiselt menakinoon-7 ja vähesel määral menakinoon-6 kujul. (2) Seleeniga rikastatud pärm, mille tootmisel on seleeniallikaks naatriumseleniit, mis turustamiseks kuivatatult sisaldab mitte rohkem kui 2,5 mg seleeni toote g kohta. Valdav orgaaniline seleeniühend tootes on selenometioniin (60–85 % kogu tootest eraldatud seleenist). Muude orgaaniliste seleeniühendite, sealhulgas selenotsüsteiini sisaldus ei ületa 10 % kogu eraldatud seleenist. Anorgaanilise seleeni sisaldus ei ületa tavaliselt 1 % kogu eraldatud seleenist. (3) Imiku piimasegudes, jätkupiimasegudes, töödeldud teraviljatoodetes ja imikutoitudes kasutatavate aminohapete puhul võib kasutada vaid konkreetselt nimetatud vesinikkloriidi. Aminohapete puhul, mida kasutatakse meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidus ja kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajates, võib võimalusel kasutada ka vastavaid naatriumi-, kaaliumi-, kaltsiumi- ja magneesiumisoolasid ja nende vesinikkloriide. (4) Piimasegudes, jätkupiimasegudes, töödeldud teraviljatoodetes ja imikutoitudes võib kasutada vaid L-tsüstiini vormi.

NÕUKOGU PÕHJENDUSED I. SISSEJUHATUS 1. Euroopa Komisjon esitas 24. juunil 2011. aastal Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 114 alusel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku imikutele ja väikelastele ning meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud toiduainete kohta (1). 2. Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 1 esitas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee oma arvamuse 26. oktoobril 2011 (2). 3. Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 294 lõikele 3 võttis Euroopa Parlament 14. juunil 2012 vastu oma esimese lugemise seisukoha (3), kiites heaks 83 muudatusettepanekut komisjoni algse ettepaneku muutmiseks. 4. Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 294 lõikele 5 võttis nõukogu oma esimese lugemise seisukoha vastu kvalifitseeritud häälteenamusega 22. aprillil 2013. II. EESMÄRGID 5. Kavandatava määruse eesmärk on asendada direktiiv 2009/39/EÜ eritoiduks ettenähtud toiduainete kohta (4) ning mitu komisjoni õigusakti, millega kõnealust direktiivi rakendatakse, kaotades dieettoidu mõiste. Sellega kehtestatakse uued üldsätted piiratud arvu toiduainekategooriate kohta, mida käsitatakse olulistena teatavatele haavatavatele elanikkonnarühmadele (imiku piimasegud ja jätkupiimasegud, teraviljapõhised töödeldud toidud ja imikutoit, meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud toit ja kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajad), ning koostatakse liidu loetelu ainetest (vitamiinid, mineraalid ja mõned muud ained), mis võidakse lisada kavandatava määruse artiklis 1 nimetatud toiduainekategooriatesse. Selle eesmärk on täpsustada õigusraamistikku, vältides selliste toiduainete suhtes kohaldatavate eriõigusaktide ja tavatoidu suhtes kohaldatavate õigusaktide kattumist ning kaotades olemasolevast süsteemist õiguslikud lüngad. Lisaks on selle eesmärk tagada, et kõnealuseid toiduaineid käsitlevaid ELi eeskirju kohaldataks kõikides liikmesriikides ühtsel viisil, aidates seeläbi suurendada õiguskindlust nii tarbijate kui ka tootjate huvides ja ennetades ühtlasi siseturu moonutusi (5). III. NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS 6. Nõukogu seisukohaga tehakse komisjoni ettepanekusse mitmeid muudatusi. Muudatused on enamasti kooskõlas Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukohas väljendatud arvamustega, kuigi sõnastus on erinev. 7. Nõukogu seisukohas võetakse arvesse peaaegu kõiki Euroopa Parlamendi poolt välja pakutud sisulisi muudatusi, eelkõige järgmisi: a) kavandatava määruse reguleerimisala osas: — toiduainekategooria (päevase toidu asendaja kehakaalu alandamise eesmärgil) lisamine kavandatava määruse reguleerimisalasse (pealkiri, artikli 1 lõike 1 punkt d, artikli 2 lõike 2 punkt h ja põhjendus 16, mis hõlmab muudatusettepanekuid nr 1, 11, 12, 20, 26, 36 ja 46); — põhimõte, et gluteenitalumatusega inimestele tuleb tagada vähemalt sama kaitsetase kui on tagatud praeguse õigusraamistikuga (põhjendus 41); märke „gluteenivaba” kasutamise eeskirjad tuleks üle viia tarbijatele toidualase teabe esitamist käsitlevasse määrusesse (EL) nr 1169/2011 (6) (muudatusettepanekud nr 1, 11, 12, 20, 35, 44, 45, 70 ja 90); — märke „laktoosivaba” õigusliku staatuse täpsustamise olulisus (põhjendus 42, mis hõlmab muudatusettepanekuid nr 25 ja 80); kõnealuse märke kasutamise eeskirju tuleks reguleerida määruse (EL) nr 1169/2011 alusel; — vajadus hinnata komisjoni aruannetes, kas sportlastele ettenähtud toiduaineid käsitlevad sätted (artikkel 13 ning põhjendused 32 ja 33, mis hõlmavad muudatusettepanekut nr 6) ning piimal põhinevaid jooke ja sarnaseid väikelastele mõeldud tooteid käsitlevad sätted (artikkel 12 ja põhjendus 31, mis on seotud muudatusettepanekutega nr 21 ja 81) on vajalikud; komisjoni aruanded tuleks esitada kahe aasta jooksul alates kavandatava määruse jõustumisest; — asjaolu, et väikese sünnikaaluga ja enneaegsetele imikutele mõeldud toiduained kuuluvad kavandatava määruse reguleerimisalasse, nagu on täpsustatud põhjendustes 29 ja 30, mis hõlmavad muudatusettepanekuid nr 13, 34, 43 ja 92; b) asjaolu, et tervist kahjustavad ained tuleks kavandatava määruse artiklis 1 esitatud toiduainekategooriatest välja jätta (põhjendus 3, mis hõlmab muudatusettepanekut nr 3); c) vajadus kõnealust sektorit reguleerida ja täpsustada, milliste toodete suhtes kavandatavat määrust kohaldatakse (muudatusettepanek nr 4, mida hõlmasid juba komisjoni ettepaneku põhjendused 9 ja 13 ning mida hõlmab ka põhjendus 10); d) suurem rõhuasetus vajadusele saada komisjonilt tehnilisi suuniseid, mis võivad hõlbustada toidukäitlejate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tegevuse kooskõla kavandatava määrusega (artikkel 14 ja põhjendused 10 ja 34, mis hõlmavad muudatusettepanekuid nr 8, 29, 30, 31 ja 72); e) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (7) kohase ettevaatuspõhimõtte kohaldamine kavandatava määruse artiklis 1 esitatud toiduainete suhtes (artikkel 5, mis hõlmab muudatusettepanekuid nr 9, 10, 53, 64 ja 69); f) vajadus piirata nii palju kui võimalik pestitsiidide jääke kavandatava määrusega hõlmatud toiduainetes (artikli 11 lõike 1 punktid b ja g ning põhjendused 20, 21 ja 22, mis on seotud muudatusettepanekutega nr 15, 16, 17, 62 ja 63); g) kavandatava määruse lisas esitatud selliste ainete liidu loetelu kehtestamine, mis võidakse lisada ühele või mitmele artiklis 1 nimetatud toiduainekategooriale, ning selle võimalik delegeeritud õigusaktidega ajakohastatud versioon (artikli 1 lõige 2, artiklid 15 ja 16, põhjendused 36, 37, 38 ja 39 ning lisa, mis hõlmab muudatusettepanekuid nr 22, 24, 37, 87, 88 ja 89); h) tehisnanomaterjalidest ainete testimine piisavate katsemeetodite abil ning viitamine määruses (EL) 1169/2011 esitatud tehisnanomaterjalide määratlusele (artikli 9 lõige 2 ja artikli 2 lõike 1 punkt b ning põhjendus 23, mis hõlmab muudatusettepanekuid nr 23, 41 ja 87); i) volituste delegeerimise osas: — määratluse kohanduste (muudatusettepanekuga nr 48 väljajäetud komisjoni ettepaneku artikli 2 lõige 3) väljajätmine komisjonile delegeeritavate volituste hulgast, kuna mõlemad institutsioonid peavad neid kavandatava määruse äärmiselt olulisteks osadeks, mida võib muuta üksnes seadusandliku tavamenetluse teel; — delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise menetlus (artikkel 18, mis hõlmab muudatusettepanekut nr 77) ning vastuvõtmisele kuuluvate delegeeritud õigusaktide loetelu (artikkel 18, mis hõlmab muudatusettepanekuid nr 78 ja 79 ning põhjendus 39, mis hõlmab muudatusettepanekut nr 22); j) asjaolu, et toiduainete märgistamisel, esitlemisel ja reklaamimisel ei tohiks nimetatud toiduainetele omistada inimeste haigusi ärahoidvaid, ravivaid või tervendavaid omadusi (artikli 9 lõige 5 ning põhjendus 25, mis hõlmab muudatusettepanekut nr 58); k) rinnaga toitmise tähtsus ning imiku piimasegude märgistamisel, esitlemisel ja reklaamimisel imikute piltide kasutamise keelu laiendamine jätkupiimasegude märgistamisele, et rinnaga toitmist mitte tõkestada (artikkel 10 ning põhjendus 26, mis hõlmab muudatusettepanekut nr 59); l) tervishoiutöötajatele esitatav teave kavandatava määruse artiklis 1 osutatud toiduainete kohta (artikli 9 lõige 6, mis hõlmab muudatusettepanekut nr 60); m) toiduainete otstarbekohase kasutamise alaste soovituste kohta esitatav teave (muudatusettepanek nr 67, mida hõlmab juba artikli 9 lõige 5). 8. Nõukogu seisukohta on sisse viidud ka muudatusettepanekud nr 19, 39, 40, 49 (2. osa), 51 ja 52, mis on tehnilist või toimetuslikku laadi ning mille eesmärk on parandada teksti selgust. 9. Samuti nähakse nõukogu seisukohaga komisjonile ette võimalus võtta vastu rakendusakte, et otsustada, kas asjaomane toiduaine kuulub kavandatava määruse reguleerimisalasse või mitte ning millisesse reguleerimisalaga hõlmatud toiduainekategooriasse see kuulub (artikkel 3 ja põhjendus 40). 10. Nõukogu seisukoht ei sisalda järgnevalt loetletud põhjustel siiski mõningaid Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukohas väljapakutud muudatusettepanekuid: a) muudatusettepanek nr 2, mille eesmärk on erilist tähelepanu pöörata kavandatava määruse artiklis 1 viidatud toiduohutusele, kuna kavandatav määrus ei piirdu üksnes toiduohutusega. Seda tuleks võimaluse korral vaadelda ohutu ja tervisliku toidu vaba liikumise kontekstis, nagu seda on tehtud komisjoni ettepanekus; b) muudatusettepanek nr 5 liidu panuse kohta asjakohaste tavade rakendamisse, et turustada rinnapiimaasendajaid kolmandates riikides ühenduses asuvate tootjate poolt, kuna viide nõukogu 18. juuni 1992. aasta resolutsioonile ei ole täielikult asjakohane ja täpne. Tegelikult sisaldab määrus (EÜ) nr 178/2002 hiljutisemat ja täpsemat kaasseadusandjate seisukohta toidukäitlejate kohustuste kohta seoses toidu importimisega liitu ja eksportimisega liidust; c) muudatusettepanek nr 7, mis käsitleb süsivesikute metabolismi häiretega (diabeediga) inimestele ettenähtud toiduaineid; see ei ole asjakohane, kuna diabeeti kui haigust kavandatavas määruses konkreetselt ei käsitleta; d) muudatusettepanek nr 18 määruse (EÜ) 178/2002 kohaldatavuse kohta, muudatusettepanekud nr 27, 28 ja 54 järelevalve kohta ja muudatusettepanek nr 49 (1. osa), milles viidatakse toiduainete suhtes kohaldatavatele impordi ja ekspordiga seotud üldsätetele, ning muudatusettepanek nr 68 turustamisjärgse järelevalve kohta, kuna need kordavad kehtivaid õigusakte; e) muudatusettepanekud nr 50 ja 91, kuna ajutiste lubade väljastamine tähtajatute lubadega sama (kiir-) menetluse alusel tekitaks tarbetult täiendavat halduskoormust. Lisaks on komisjonile antud volitused korrapäraselt ajakohastada toiduainete suhtes kehtivaid nõudeid, millele on viidatud kavandatava määruse artiklis 1, et võimaldada tarbijatel kiiresti tehnilistest ja teaduslikest edusammudest kasu saada, eelkõige uuenduslike toodetega seoses (artikli 11 lõige 2 ja põhjendus 27); f) muudatusettepanek nr 47 meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud toiduainete kategooriate kohta, muudatusettepanek nr 61 järelevalve eesmärgil teada antavate elementide kohta ning muudatusettepanekud nr 71 ja 82, milles täpsustatakse kalorivaeste toiduainete ja väga kalorivaeste toiduainete määratlusi, kuna need on alusaktis käsitlemiseks liiga üksikasjalikud ja neid tuleks pigem käsitleda näiteks delegeeritud õigusaktides; g) muudatusettepanek nr 56 „tavatarbimiseks ettenähtud” toiduainete märgistamisel keelatud märgete kohta, mis ei ole enam asjakohane, kuna käimasoleva läbivaatamisega on kaotatud dieettoidu ja tavatarbimiseks ettenähtud toidu eristamine; h) muudatusettepanek nr 66, kuna kehtivaid eeskirju ei saa uue õigusraamistiku kontekstis automaatselt delegeeritud õigusaktidele üle kanda; i) muudatusettepanekud nr 75 ja 76 taotlustega seotud teabe kohta, kuna need ei ole õigusakti tehtud muudatuste tõttu enam asjakohased. Muudatusettepanekud nr 14, 33, 38, 55 ja 57 lükati samuti tagasi teksti sisuliste muudatuste puudumise tõttu. (1) 12099/11 (KOM(2011) 353 lõplik). (2) NAT/518 – CESE 1604/2011. (3) EP-PE_TC1-COD(2011)0156. (4) ELT L 124, 20.5.2009, lk 21. (5) Praegu võib sarnaseid toiduaineid eri liikmesriikides turustada eritoiduks ettenähtud toiduainena ja/või tavatarbimiseks üldelanikkonnale või suunatuna elanikkonna teatavatele erirühmadele nagu rasedad, eakad, kasvueas lapsed, noorukid ja teised. Selline olukord kahjustab siseturu toimimist, tekitab õiguslikku ebakindlust asutuste, tootjate ja tarbijate jaoks ning toob kaasa turu kuritarvitamise ja konkurentsi moonutamise riski. (6) ELT L 304, 22.11.2011, lk 18. (7) ELT L 31, 1.2.2002, lk 1.

SAKSAMAA LIITVABARIIGI AVALDUS „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus imikutele ja väikelastele ning meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud toiduainete kohta” „Saksamaa ei nõustu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega imikutele ja väikelastele ning meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud toiduainete kohta. Saksamaa on alati põhimõtteliselt pooldanud eritoite käsitleva Euroopa seadusandluse läbivaatamist. Kavandatava määrusega ei ole aga Saksamaa arvates võimalik piisaval määral saavutada taotletavaid eesmärke, milleks on lihtsustatud ja parem õigusloome ning kõnealuse valdkonna õiguse ulatuslikum ühtlustamine. Saksamaa leiab, et iseäranis ei tagata uue määrusega piisavat kaitse taset eriti haavatavatele sihtrühmadele. Saksamaa leiab, et ennetava tervisekaitsega seotud kaalutlustel on problemaatiline lubada toitumusliku või füsioloogilise mõju tõttu toiduainetele lisatavate ja määruse reguleerimisalasse kuuluvate muude ainete piiramatut lisamist. Saksamaa näeb siinkohal muu hulgas häirivat vastuolu selles, et ühelt poolt on tervisealaseid väiteid käsitlevas määruses sätestatud kõrged nõudmised toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete teaduslikule tõestatavusele, kuid teiselt poolt on tarbija tervise ennetava kaitsega seotud nõudmised meditsiiniliseks eriotstarbeks ette nähtud toiduainete ohutusele märksa väiksemad. Kavandatavast määrusest on lisaks sellele algne lubatavate ainete nimekirja laiendamise heakskiitmise menetlus välja jäetud ning seetõttu saab seni hõlmamata aineid lisada lubatavate ainete nimekirja vaid Euroopa Komisjoni algatusel. Toidukäitlejatelt võetakse sellega ära võimalus taotleda selgelt reglementeeritud menetluse alusel ainete jaoks Euroopa tasandi luba ja saavutada seeläbi uuenduste õiguskindlus. Kavandatav määrus ei vasta seega innovatsiooni edendamise nõudele.”