Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (Belgia taotlus EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit) /* COM/2015/09 final - 2014/ ( ) */





SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST 1. Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF” või „fond”) kuni 31. detsembrini 2013 esitatud taotluste alusel rahaliste toetuste saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EL) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (edaspidi „EGFi määrus”)[1]. 2. 19. detsembril 2013 esitasid Belgia ametiasutused taotluse EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit, et saada fondist rahalist toetust seoses Sambrevilleʼi lähedal Auvelaisʼs asuva ettevõtte Saint-Gobain Sekurit Benelux SA (edaspidi „SGS Benelux”) tootmistehase sulgemise tagajärjel toimunud koondamistega. Taotluse kohta esitati lisateavet 4. juulini 2014. 3. Pärast taotluse läbivaatamist jõudis komisjon kooskõlas EGFi määruse kohaldatavate sätetega järeldusele, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE EGFi taotlus: || EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit Liikmesriik: || Belgia Taotluse esitamise kuupäev: || 19.12.2013 Sekkumiskriteerium: || EGFi määruse artikli 2 punkt c Põhiettevõte: || Saint-Gobain Sekurit Benelux SA Tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate arv: || 0 Vaatlusperiood: || 31.8.2013–31.12.2013 Kuupäev, mil alustati sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalsete teenuste osutamist: || 31.8.2013 Koondamiste arv vaatlusperioodil: || 250 Koondamiste arv enne ja pärast vaatlusperioodi: || 7 Koondamisi kokku: || 257 Eeldatav meetmetes osalejate arv: || 257 Individuaalsete teenuste eelarve: || 2 578 379 eurot EGFi toetuse rakendamise eelarve: || 101 478 eurot (3,8 % kogueelarvest) Kogueelarve: || 2 679 856 eurot EGFist taotletava rahalise toetuse summa: || 1 339 928 eurot (50 % kogueelarvest) TAOTLUSE ANALÜÜS Seos koondamiste ja maailmakaubanduses üleilmastumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste vahel 4. Et näidata seost koondamiste ja maailmakaubanduses üleilmastumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste vahel, väidavad Belgia ametiasutused, et autotööstuses kasutatava turvaklaasi tootmise sektorit, kus SGS Benelux tegutseb, on erinevatel põhjustel tabanud ulatuslikud majandustegevuse häired. Kõnealuste põhjustena võib välja tuua mootorsõidukite turvaklaasi tootmise vähenemise ELis, ELi mittekuuluvatest riikidest pärit konkurentide asjaomase turuosa suurenemise ning nende toodete impordi suurenemise ELi. 5. SGS Benelux oli mootorsõidukite originaalvarustuse hulka kuuluvate turvaklaaside (tuuleklaasid, küljeklaasid jne) tootja, kes tarnis oma tooteid mitmele autotootjale ja kelle tegevus oli seetõttu tihedalt seotud autotööstuse tootmissuundumustega. Belgia ametiasutuste esitatud andmete kohaselt[2] vähenes sõiduautode tootmine EL 27 riikides ajavahemikus 2007–2012 21,9 miljonilt ühikult 19,5 miljonile ühikule (−11,3 %; negatiivne kasvumäär oli aastas 2,4 %[3]), samas suurenes kogu maailmas sõiduautode tootmine 47,5 miljonilt ühikult 60,6 miljonile ühikule (+ 27,6 %; kasvumäär aastas +5,0 %). Kõnealune autode tootmise määrade vähenemine ELis, mis on seotud majanduskriisi tagajärjel toimunud tarbijate nõudluse üldise vähenemisega ELis, tõi seega kaasa mootorsõidukite tootmisel kasutatava varustuse üldise nõudluse vähenemise ELis, mis mõjutas tugevasti mootorsõidukite varustuse tarnijaid. Mis puudutab SGS Beneluxi, siis näiteks oli koondamistele eelnenud aastatel (2011/2012) Fordi, Volvo ja BMW puhul, kes olid SGS Beneluxi peamised otsesed kliendid, müügitulemuste vähenemine vastavalt 12 %, 10 % ja 2 %[4]. 6. Tootmismäärade vähenemine tõi kaasa autode turvaklaasi tootvate ELi ettevõtjate konkurentsivõime nõrgenemise. Belgia ametiasutuste esitatud andmete kohaselt[5] vähenes aastatel 2007 kuni 2013 Saint-Gobain Sekuriti (edaspidi ka „SGS”) turuosa 5 protsendipunkti, samal ajal suurenes ELi mittekuuluvates riikides asuvate suuremate autoklaasitootjate (Trakya Cam (Türgi)[6] ja Fuyao (Hiina) turuosa kokku ligikaudu 6 %-lt veidi üle 10 %-le, seda peamiselt tänu mootorsõidukitel kasutatava turvaklaasi ELi suunatud ekspordi suurenemisele. 7. Nende kaubanduses toimunud muutuste mõju teravdasid veelgi suured tootmiskulud (eelkõige tööjõukulud), tootmise vähenemisest tingitud liigne tootmismaht ja investeeringute vähene tasuvus. Belgia ametiasutused märkisid veel ühe tegurina, et autotööstuse tootjate ja tarnijate hulgas levis tootmise ELi-sisese ümberpaigutamise trend, st tootmine viidi Kesk-Euroopast (eelkõige Prantsusmaalt, Belgiast ja Hispaaniast) üle Ida-Euroopasse. Seda tõestab asjaolu, et ELis endas suurenes Ida-Euroopas toodetud sõiduautode osakaal 15 %-lt 2000. aastal 34 %-le 2012. aastal. Saint-Gobain Sekuriti jaoks tähendas see seda, et muud tootmisüksused peale SGS Beneluxi jäid alles või arendasid oma tegevust (tänu madalamatele tööjõukuludele või sellele, et nad paiknesid geograafilises mõttes klientidele lähemal). 8. Belgia ametiasutuste esitatud andmete kohaselt[7] oli tulemuseks see, et SGS Benelux registreeris aastatel 2007 kuni 2012 tootmiskaoks 20,46 miljonit eurot, kusjuures samaaegselt suutsid Saint-Gobain Sekuriti ülejäänud ELis paiknevad ettevõtted tegutseda kasumiga. Seega on selge, et need kaubanduses toimunud muutused (tootmise vähenemine ELis, turuosa vähenemine ja impordi suurenemine, tootmise üleviimine Ida-Euroopasse) mõjutasid SGSi tegevust ja sundisid ettevõtet kontsentreerima oma tegevuse suurema kasumiga tootmisüksustesse ning koondama töötajaid SGS Beneluxis. 9. Alates EGFi loomisest 2007. aastal ei ole varem esitatud ühtegi EGFi taotlust, mis oleks olnud konkreetselt seotud autoklaasi tootmise sektoriga[8], kuid palju taotlusi on saadud autotootjatelt või autotööstuses kasutatava varustuse tarnijatelt[9]. Koondamiste arv ja vastavus artikli 2 punktis c esitatud kriteeriumidele 10. Taotluse aluseks on EGFi määruse artikli 2 punktis c sätestatud sekkumiskriteeriumid, mille alusel võib eriolukorras lugeda taotlust vastuvõetavaks isegi siis, kui EGFi määruse artikli 2 punktides a ja b sätestatud tingimusi ei ole täidetud, kuid koondamised toovad kaasa tõsiseid tagajärgi tööhõivele ja kohalikule majandusele. 11. Taotluses käsitletakse 250 koondamist, mis toimusid SGS Beneluxis nelja kuu vältel alates 31. augustist 2013 kuni 31. detsembrini 2013, ja 7 koondamist SGS Beneluxis enne 31. augustit 2014, ka need olid seotud sama kollektiivse koondamise menetlusega. Koondamiste koguarv (257) on arvestatud alates kuupäevast, mil ettevõtja esitas igale töötajale eraldi teatise koondamise või töölepingu lõpetamise kohta, nagu on sätestatud EGFi määruse artikli 2 teise lõigu esimeses taandes (edaspidi „1. meetod”). Hiljem koondati veel neli töötajat, kuid neid taotluses ei arvestata. 12. Taotlus vastab seega osaliselt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a sätestatud sekkumiskriteeriumidele, kuna selles käsitletakse liikmesriigi ettevõttes nelja kuu jooksul toimunud koondamisi, kuid ei vasta neile kriteeriumidele vaatlusperioodil toimunud koondamiste minimaalse arvu osas, kuna koondamiste arv on väiksem kui 500. 13. Belgia ametiasutused väitsid, et tegemist on eriolukorraga, sest koondamiste arv on küll 500 piirist väiksem, ent neil on ilmselt oluline mõju. Lisaks on teatatud, et Saint-Gobaini gruppi kuuluv teine ettevõte Saint-Gobain Glass Benelux peatab 2014. aasta septembris samuti oma tootmistegevuse Auvelaisʼs paiknevas tehases. Kokku on SGS Beneluxi ja Saint-Gobain Glass Beneluxi tehaste sulgemise tagajärjel otseselt koondatute arv tõenäoliselt väga suur (umbes 260 koondamist SGS Beneluxis ja umbes 300 koondamist Saint-Gobain Glass Beneluxis). Belgia ametiasutused on viidanud, et tõenäoliselt avaldavad nimetatud koondamised olulist mõju tööhõivele ja kohalikule majandusele. 14. Mis puutub klaasitootmissektorisse, siis juba 2011. aastal koondati 171 töötajat ettevõttes AGC Automotive (kõnealuse autoklaasitootja tehas asub Fleurusis Charleroi lähedal). 2014. aasta veebruaris teatas AGC grupp oma kavatsusest sulgeda Charleroi lähedal Rouxʼs asuv tehas, kus toodetakse klaasi fotoelektriliste moodulite jaoks. See võib kaasa tuua 190 töökoha kadumise. Ajavahemikus 2011–2013 toimusid kollektiivsed koondamised veel kuues tootmissektori ettevõttes Namuri piirkonnas (töö kaotas 290 inimest) ja seitsmes tootmissektori ettevõttes Charleroi piirkonnas (töö kaotas ligikaudu 1400 inimest). Arvestades taotluses käsitletud piirkonna ja selle naaberpiirkondade (Charleroi, Namur) sotsiaalmajanduslikku olukorda, on SGS Beneluxis koondatud töötajatel vähe võimalusi neis piirkondades tööd saada, sest neil tuleb konkureerida paljude sarnase kvalifikatsiooni ja kogemusega töötajatega klaasitootmissektoris säilinud vähestele töökohtadele. 15. Belgia enamik (122-st 44) klaasitootmistehaseid asub Valloonias, sinna on koondunud ka selle sektori enamik töötajatest (58 %). See on nii seepärast, et klaasitootmisel on Valloonias tugevad ajaloolised traditsioonid. Enamik selle sektori ettevõtteid on suhteliselt suured (ettevõtetest üle 40 % pakub tööd rohkem kui 50 töötajale). Ajavahemikus 2007–2012 vähenes Hainautʼ ja Namuri provintsis klaasitootmissektori töökohtade arv 3940-lt 3170-le (−19 %), suurim vähenemine toimus tootmisliini töökohtade osas. 2013. aastal registreeris FOREM Hainautʼ ja Namuri provintsi muude mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmissektoris 301 vaba töökohta, sealhulgas 96 vaba töökohta klaasitootmissektoris (see moodustab 0,25 % kõigist vabadest töökohtadest ja 1,62 % tootmissektori vabadest töökohtadest). Need vabad töökohad ei olnud siiski üksnes klaasitootmissektorile tüüpilised (nt klaasivormimisoperaator), nende hulgas pakuti ka muid erialasid (müügitöö, haldus, hooldustööd jne). Nende vabade töökohtade hulgas pakuti üheksal juhul kümnest ajutisi töölepinguid. Selgitus koondamiste ettenägematuse kohta 16. Belgia ametiasutuste väitel ei olnud töötajate koondamist SGS Beneluxist võimalik ette näha. Turul toimuvate muutustega kohanemiseks võttis Saint-Gobaini grupp kasutusele mitu strateegiat, millega sooviti konkurentsivõimet ja kasumit suurendada ja mis tõid kaasa mitmesuguseid ümberkorraldusi, näiteks ka Auvelaisʼs paikneva SGS Beneluxi tehase tootmise üleviimise. Toonitud klaaside (autode küljeuksed) tootmine viidi üle teistesse tehastesse ja SGS Beneluxi tehasesse jäi üksnes laminaatklaasi (autode tuuleklaasid) tootmine. Lisaks sellele võeti toonitud klaasi tootmisest loobumise järgselt 2009/2010 vastu restruktureerimiskava, milles sisaldusid investeeringud tootlikkuse tõstmiseks ja 100 töölepingu lõpetamine. Need ümberkorraldused võimaldasid ettevõttel kulusid vähendada, samas olid SGS Beneluxi tööjõukulud ikka grupisiseselt kõige suuremad. 17. Muud tegurid, näiteks autotootjate hulgas jätkuv trend tootmise Ida-Euroopasse ümberpaigutamise osas ning Fordi Genki tehase sulgemine 2012. aasta oktoobris[10] halvendasid SGS Beneluxi konkurentsivõimet teiste Saint-Gobaini gruppi kuuluvate tehaste hulgas veelgi. Selle tulemusena teatas Saint-Gobaini grupp 2013. aasta juulis oma kavatsusest Auvelaisʼs paiknev SGS Beneluxi tehas sulgeda ja oma tootmine teistesse ELis paiknevatesse Saint-Gobain Sekuriti tehastesse ümber paigutada. Sihtrühma kuuluvad töötajad 18. Belgia ametiasutuste hinnangu kohaselt osalevad EGFist kaasrahastatavates meetmetes kõik 257 vaatlusperioodil ja enne seda koondatud töötajat. 19. Töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuserühma alusel järgmiselt. Kategooria || Sihtrühma kuuluvate töötajate arv Sugu: || mehed: || 254 || naised: || 3 Kodakondsus: || ELi kodanikud: || 250 || kolmandate riikide kodanikud: || 7 Vanusegrupp: || 15–24aastased: || 5 || 25–54aastased: || 236 || 55–64aastased: || 16 || üle 65aastased: || 0 20. Kuuel sihtrühma kuuluval töötajal on pikaajaline terviseprobleem või puue. 21. Sihtrühma kuuluvad töötajad jagunevad ametikategooriate[11] alusel järgmiselt. ISCO-08 põhigrupp || Sihtrühma kuuluvate töötajate arv 1. Juhid || 14 2. Spetsialistid || 6 3. Tehnikud ja keskastme spetsialistid || 27 4. Kantseleitöötajad || 7 5. Teenindus- ja müügitöötajad || 2 7. Oskustöölised || 34 8. Tehase- ja masinaoperaatorid, monteerijad || 154 9. Lihttöölised || 13 22. Kooskõlas EGFi määruse artikliga 7 on Belgia ametiasutused kinnitanud, et kavandatud meetmete rakendamisele ja neile juurdepääsu puhul kohaldatakse võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid. Asjaomase territooriumi ning selle asutuste ja sidusrühmade kirjeldus 23. Koondamised mõjutavad kõige rohkem Basse-Sambre'i piirkonna (Vallooni piirkonna Namuri provintsi Sambreville'i linna ümbrus) tööhõivet. Basse-Sambre'i piirkonna sotsiaalmajanduslikku olukorda mõjutavad suurel määral selle naabruses asuvad Charleroi ja Namuri piirkonnad. 24. Namuri piirkonnas piki Sambre'i ja Meuse'i jõe orgu asuvad haldusüksused kuuluvad põhimõtteliselt madalaimate sotsiaalmajanduslike näitajatega haldusüksuste hulka. Namuri piirkonnas on umbes 118 800 palgalist töökohta[12]. „Sinikraede” osakaal on madalam kui Vallooni piirkonnas keskmiselt, samas on „valgekraede” ja riigiteenistujate arv kõrgem. Töökohtade arvult on kõige suuremaks majandussektoriks riigihaldus- ja kaitse (17 % töökohtadest), haridus (13 %), tervishoiu-ja sotsiaalhoolekandeteenused (7 %) ning jaekaubandus (7 %). 25. Charleroi piirkonnas on umbes 131 000 palgalist töökohta. 2013. aastal oli umbes 23 % kuni 24 % FOREMi Charleroi ja Namuri piirkondlikes osakondades registreeritud tööotsijatest alla 25aastased, umbes 23 % olid üle 50aastased, umbes 35 % kuni 40 % olid olnud töötud üle kahe aasta ja 45 % kuni 50 % olid ilma keskhariduseta[13]. Struktuurne töötus on suhteliselt stabiilne, sest see sõltub oskustest, mida ilma tööd omamata on raske omandada. Seega on töötute hulgas kõige rohkem madala kvalifikatsiooniga töötajaid ning alla 25aastaseid ja üle 50aastaseid. Üle 50aastaste tööotsijate arv järjest suureneb. Tsükliline töötus on suurenenud alates 2009. aastast, st majanduskriisi tagajärjel. 26. Meetmeid rakendab FOREM (Vallooni piirkonna tööhõive- ja koolitusteenistus) kollektiivse koondamise menetlusega seotud õiguslike kohustuste täitmiseks moodustatud ümberpaigutamistalituse (cellule de reconversion) kaudu[14]. SGS Beneluxi ümberpaigutamistalitust juhib komitee, millesse kuuluvad Vallooni tööhõive-, koolitus- ja majandusküsimustega tegelevate teenistuste, FOREMi, ametiühingute ja sektoripõhiste kutseõppeasutuste esindajad. Teatavaid meetmeid rakendab SGS Beneluxi personaliosakonna töötajatest koosnev rühm (Saint-Gobain Développement – SGD), kes pandi kokku spetsiaalselt selleks, et osutada koondatud töötajatele tugiteenuseid. 27. FOREMi ja SGD kõrval osalevad meetmete üldises koordineerimises ja rakendamises järgmised asutused: – Vallooni piirkonna valitsus (Vallooni piirkonnas struktuurifondide koordineerimise eest vastutav peaminister, tööhõive- ja koolitusminister, majandusminister); – ametiühingud (FGTB, CSC); – Vallooni piirkonna sektoripõhised kutseõppe ja tehnoloogilise koolituse keskused (centres de compétences)[15]; – Belgia prantsuskeelse kogukonna Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) asutus. Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi tööhõivele 28. SGS Beneluxi tehase sulgemise tagajärjel kaotab töö 261 inimest, sealhulgas 218 liinitöölist (ametialane staatus „tööline”). Neist koondatud töötajatest on käesoleva taotlusega hõlmatud 257, ülejäänud neli koondamist leiavad aset hilisemas etapis. SGS Beneluxi tehases aset leidvate koondamiste tagajärjel on oodata Basse-Sambre'i piirkonna tööhõivemäära olulist vähenemist. Nagu juba märgitud, on Namuri provintsis paikneva Basse-Sambre'i piirkonna tööturule, mis on seotud ka Lõuna-Hainautʼ (Charleroi) tööturuga, omane suhteliselt kõrge struktuurse töötuse osakaal, kus pikaajalisi ja madala kvalifikatsiooniga töötajate arv on suhteliselt suur. SGS Beneluxi tehase koondamiste kohalik kontekst on seega sotsiaalmajanduslikus mõttes keeruline, sest viimastel aastatel on Namuri provintsi mitmes ettevõttes tehtud tõsiseid ümberkorraldusi, seda eriti klaasitootmissektoris. Nagu ka mujal Valloonias, on enamik ettevõtteid VKEd (umbes 80 % piirkonna ettevõttes on alla 10 töötaja). Samas on enamik töökohti just keskmise suurusega ja suurtes ettevõtetes. Rohkem kui 100 töötajaga ettevõtted, nagu näiteks SGS Benelux, moodustavad piirkonna ettevõtetest üksnes 1,9 %, kuid seal töötab 42 % töötajatest. SGS Beneluxi tehase koondatute hulgas on kõige rohkem liinitöölisi (koondatutest 83 % ametialane staatus on „tööline”), kusjuures nagu juba märgitud, on Namuri piirkonnas töökohtade arvu poolest kõige suuremad sektorid need, milles pakutakse tööd just ametnikele (nt riigiteenistujad). Seega on SGS Beneluxi tehases koondatud töötajatel uue töö leidmiseks samas piirkonnas vaja läbida ümberõppekoolitus, et leida tööd muul alal ja/ või muudes sektorites. Rahastatavad individuaalsed teenused ja prognoositud kulude jagunemine 29. Belgia ametiasutuste poolt SGS Beneluxi tehasest koondatud töötajate toetuseks korraldatava tegevusega seotud meetmetest kaasrahastatakse EGFi vahenditest vaid osa. Seega ei hõlma käesolev EGFi taotlus meetmeid, mis on Belgias kollektiivse koondamise menetlustest tulenevalt kohustuslikud ning kuuluvad ümberpaigutamistalituse tavapärase tegevuse alla (nt töökohavahetuse toetus, koolitus, abi tööotsingul, karjäärinõustamine jne)[16], samuti täiendavad meetmed, mida rahastatakse muudest kui EGFi vahenditest. Meetmete üldpaketti (kohustuslikud meetmed, täiendavad meetmed, EGFi meetmed) haldab FOREM. 30. EGFist kaasrahastatavate meetmete alla kuuluvad koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused hõlmavad järgmisi meetmeid (kategooriate kaupa)[17]: (1) Üksikisikutele töö otsimisel pakutav abi, juhtumikorraldus ning üldine teavitamine – Ümberpaigutamine (tugi/juhendamine/integreerimine): see teenusepakett rajaneb ümberpaigutamistalituse tavapärasele tegevusele. Teenuseid hakkab osutama FOREMi ametnikest koosnev töörühm (projektijuht, eri küsimustega tegelevad nõustajad) koostöös isikutega, kes asjaomaseid töötajaid varem esindasid ning on nüüd omamoodi tugiisiku (accompagnateurs sociaux) rollis, ning kelle ülesanne on innustada töötajaid meetmetes osalema ning aidata neid haldusmenetlustes. Töötajate omavahelise suhtluse edendamiseks osutatakse teenuseid kõikidele koondatud töötajatele selleks ettenähtud ruumides. Teenused hõlmavad kolme järgmist liiki tegevust: i) üldteave tööotsingumeetodite kohta (CV ja taotluskirja koostamine, veebipõhiste vahendite kasutamine jms), tööeeskirjade selgitamine (töökohavahetus, töötus, tööleping, pension), teadlikkuse suurendamine diskrimineerimise küsimustes, perspektiivikate kutsealade ja sektorite jms tutvustamine; ii) individuaalsed vestlused FOREMi nõustajaga (ülevaade oskustest, karjäärikava, juhendamine koolituste valimisel jms); iii) tasuta avatud juurdepääs tööotsinguvahenditele (internetiühendusega IT-vahendid, telefon, eridokumendid jms). Selles meetmes osalevad kõik 257 sihtrühma kuuluvat töötajat kuni 24 kuu jooksul. – Tööotsingute kiirendamine: FOREM korraldab ka sihipäraseid ettevõtmisi, mille käigus aidatakse töötajatel tööd otsida ning ilmnenud probleeme lahendada. See hõlmab kohtumisi koondatud töötajate ja võimalike tööandjate vahel (tööjõu vajaduste ja pakkumise väljaselgitamiseks), külaskäike ettevõtetesse, kohtumisi personalispetsialistidega tööintervjuudeks valmistumiseks ning kogemuste vahetamist teiste töötajatega, kes on pärast kollektiivset koondamist juba ümber õppinud või töökoha leidnud. Selles meetmes võivad osaleda kõik 257 sihtrühma kuuluvat töötajat (see on vabatahtlik ja sõltub töötaja vajadustest). – Proaktiivne tööotsimine: SGD rühma kuuluvad Saint-Gobaini grupi kogenud personalitöötajad, kes tunnevad kohalikku tööturgu ja teavad piirkonna teisi ettevõtteid. SGD koostab töökohavahetusteenuste paketi. Kõigepealt vesteldakse eraldi kõigi 257 sihtrühma kuuluva töötajaga, et teha kindlaks nende ootused, pädevused ja see, mis liiki tööd nad otsivad. Nende vestluste põhjal koostab SGD töökoha ametialade staatuse, pädevuste, geograafiliste piirangute, elukutse ja kvalifikatsiooni järgi jaotatud tööotsingu profiilide loetelu. SGD otsib piirkonnas olevaid vabu töökohti ja teeb kindlaks võimalikud tööandjad. Seejärel võtab SGD võimalike tööandjatega ühendust, et tutvustada töökohavahetusega seonduvaid meetmeid, teha kindlaks vabad töökohad ja võimalikud toetusmeetmed (nt täiendkoolitus). Siis sobitab SGD kokku vabad töökohad ja töötajate loetelus olevad potentsiaalsed kandidaadid ning saadab asjakohase kandidaatide loetelu potentsiaalsele tööandjale. Potentsiaalne tööandja küsib seejärel SGD-lt teda huvitavate kandidaatide CV-d. Siis võtab potentsiaalne tööandja kandidaadi (kandidaatidega) ühendust ja alustab tööle võtmise menetlust (mida jälgib ka SGD). Kui töötajale pakutakse tööd, siis osutab SGD abi haldusmenetlustes ja kui vaja täiendkoolituse korraldamises. Kui aga töötajale tööd ei pakuta, siis hindab SGD koos asjaomase töötajaga tegureid, mis võisid tööandja valikut mõjutada ja aitab töötajal uuteks tööpakkumisteks valmistuda. SGD ja FOREMi ühiskomitee korraldab iga kuu sidepidamiseks koosolekuid, et ajakohastada koondatud töötajaid käsitlevaid andmeid ja tagada, et tööandjatele esitatud kandidaatide pädevused vastaksid profiilile, mida tööandjad otsivad. (2) Koolitus ja ümberõpe – Tervikkoolitus: võimalik on kõigile 257 sihtrühma kuuluvale töötajale pakkuda mitmesuguseid kutseõppekursusi, sõltuvalt kursuse liigist pakuvad koolitust kas FOREM, sektoripõhised kutseõppe- ja tehnoloogilise koolituse keskused (centres de compétences) või IFAPME[18]. Esimese sammuna aitavad FOREMi töötajad igal osalisel kindlaks määrata tööalased eesmärgid ning annavad neile nõu, millist kolmest koolitusmoodulist valida. Töötajad, kes sooviksid ümber õppida sellisel ametikohal töötamiseks, mis sarnaneb nende töökohaga SGS Beneluxis, saaksid osaleda mõnes erimoodulis või teatava spetsialiseerumisega moodulis (40 tundi), et kohandada ja ajakohastada oma pädevust (nt laadurijuhtimine, teatav keevitustehnika, IT-oskused), või täiendkursusel, mille kestel omandatakse uusi kvalifikatsioone (320 tundi) ning mis annab töötajatele võimaluse kandideerida tööstussektoris mõnele uuele ametikohale. Täiesti uude sektorisse või tegevusvaldkonda suundumiseks vajalikus ümberõppes osalemiseks saaksid töötajad minna kutseõppekursusele (keskmiselt 960 tundi) ning omandada asjaomase kutseala puhul nõutava pädevuse. Iga koolitusmooduli lõpus hinnatakse osalise uusi oskusi ning registreeritakse need. Olenevalt koolituse liigist ja pädevusvaldkonnast saavad osalised kas ametliku tunnistuse omandatud oskuste kohta (st pädevustunnistus), osavõttu kinnitava tõendi (pädevus või kutsealad, mille puhul puudub ametlik sertifitseerimisraamistik) või kinnituse oskuste omandamise kohta (oskused ja pädevus, mis ei ole omandatud ametlikel koolituskursustel). Ametliku sertifikaadi väljastamine omandatud oskuste kohta otsustatakse hindamistestidega, mille läbimisel antakse osalisele koolitusel omandatud oskuste sertifikaat (Certificat des Compétences Acquises en Formation – CECAF). Kinnitus oskuste omandamise kohta otsustatakse hindamistestidega, mille läbimisel antakse osalistele oskusi tõendavad dokumendid (titres de compétences). – Erikoolitus: kui töötajal on vaja uue töökoha jaoks omandada erioskusi (nt tööpingi kasutamist, IT-programme, muid töökohal vajaminevaid erioskusi) ning FOREM, centres de compétences või IFAPME vastavat liiki koolituskursusi ei paku, siis maksab SGD vastava koolituse eest, milles töötaja osaleb ja mida nimetatakse „compagnonnage”, ettevõttes toimuva praktilise õppe või mõne võõrkeele omandamise vms eest. Kava kohaselt peaks selles meetmes osalema umbes 200 töötajat. – Kogemuste edasiandmine: kogenud töötajad saavad oma oskusi ja oskusteavet täiendada õpetajate või koolitajatena tehnilise hariduse valdkonnas. FOREM ja tehnilise hariduse eri kutsealade liidud töötavad välja koolituseelse erimooduli teadlikkuse suurendamiseks, et innustada teatavaid töötajaid kutseõpetajateks õppima. See moodul hõlmab konkreetse teabe ja tehnilise abi andmist, kohtumisi kutseõpetajatega ning külaskäike asjaomastesse asutustesse. Mooduli koolitus kestab kaheksa nädalat ning kava kohaselt peaks selles osalema umbes kümme töötajat. (3) Ettevõtluse edendamine – Ettevõtte loomise toetus: FOREMi ettevõtlusnõustaja nõustab ja toetab töötajad, kes kaaluvad oma ettevõtte loomist. Toetus hõlmab peamiselt kahte tegevust: i) üldised teabetunnid, kus tutvustatakse ettevõtte loomise võimalusi, selgitatakse juriidilisi aspekte ning antakse teavet ettevõtte loomise toetavate meetmete kohta; ii) individuaalsed vestlused huvitatud töötajatega, mille käigus vaadatakse üle nende koostatud projektid ja viiakse nad kokku ettevõtlust toetavate asutuste ja teenuseosutajatega. Nõustaja teeb koostööd ümberpaigutamistalitusega, et aidata töötajaid äriprojekti koostamisel. Eeldatavasti tuleb teabetundidesse umbes 60 töötajat ning umbes 20 neist osalevad vestlusel ja järgnevas tegevuses. – Füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamise toetus: need töötajad, kes ei saa toetust nn füüsilisest isikust ettevõtja turvapadjaskeemi[19] kaudu, saavad SGD-lt lisatoetust, mis seisneb selles, et eksperdid annavad iga projekti puhul nõu ettevõtte loomise teostatavuse osas ja aitavad otsida rahastamisvahendeid, sealhulgas saada soodsatel tingimustel laenu. Eeldatavasti saab selle meetme raames toetust viis töötajat. Eelarves on iga projekti jaoks ette nähtud umbes 10 000 eurot. – Ühisprojektide toetamine: nõustatakse ja toetatakse töötajaid, kes võiksid kaaluda ühiselt sotsiaalettevõtte loomist. Selleks valitakse ümberpaigutamistalituse nõustajatele lisaks konkursikutse alusel välja erinõustajad. Toetus hõlmab ettevõtte loomise ja juhtimise algteadmiste alast teavitamist ja teadlikkuse tõstmist, samuti muud ettevõtlusalast koolitust (nt äriplaani ja põhikirja koostamine, turundus jne). Võidakse anda toetust äriprojektidega alustamise kulude katteks. Töötajad peavad esitama taotluse, kus kirjeldatakse projekti (nt töötajate oskused ja kogemused, teostatavusuuring, finantsanalüüs, turupotentsiaal, majanduskasvu väljavaated, sotsiaalmajanduslik kasu jne). Ümberpaigutamistalituse tugikomitee, kuhu kuuluvad tööandjate, ametiühingute ja FOREMi esindajad, hindab taotlusi ja otsustab, kas anda rahalist toetust või mitte. Iga projekti kaasatud töötaja võib saada toetust 5 000 eurot (kõigi osalevate töötajate toetus moodustab ühisvara). Toetust võib kasutada varustuse ostmiseks, turunduse-, reklaami-, nõustamis- ja koolitustegevuseks jne. Toetust haldab erinõustaja, kes annab FOREMile aru tehtud kulude kohta (esitab arved ja muud dokumendid). Eeldatavasti osaleb meetmes umbes 30 töötajat ja välja antakse viis toetust. (4) Rahalised toetused – Kolimistoetus: kui SGS Beneluxi tööotsimisrühma kaudu pakutakse töötajale uut tööd, mille puhul peab töötaja elukohta vahetama, siis võib SGS Benelux anda töötajale kuni 5 000 eurot kolimiskulude katteks. Toetuse maksab välja SGD tegelike kulude arve põhjal (hüvitamine) Seda meedet võib ilmselt kasutada kuni 20 töötajat. – Tööle värbamise soodustus: kui töötajale pakutakse uut tööd tähtajatu lepinguga, võib SGD anda tema tööandjale toetust töötaja palga maksmiseks ühe kuu palga ulatuses. Vastav tööandjale makstav summa põhineb tööandja tegelikel tööjõukuludel (st see sisaldab kohustuslikke sotsiaalkindlustusmakseid ja muid makse)[20]. SGD ja tööandja kirjutavad alla kokkuleppele, milles käsitletakse vastavaid soodustusi. Kõnealuse soodustuse maksab välja SGD, kui tööleping on allkirjastatud (välja arvatud juhul, kui uue tööandjaga on sõlmitud mõni muu kokkulepe). Seda meedet võib ilmselt kasutada kuni 100 töötajat. 31. Kõnealused meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 3 kohaselt toetuskõlblikud. 32. Meemete hinnangulised kogukulud on 2 679 856 eurot, millest 2 578 379 eurot moodustavad individuaalsete teenuste kulud ning 101 478 eurot EGFi toetuse rakendamisega seotud kulud (3,8 % kogukuludest). EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 1 339 928 eurot (50 % kogukuludest). Meetmed || Sihtrühma kuuluvate töötajate hinnanguline arv || Hinnanguline kulu iga sihtrühma kuuluva töötaja kohta (eurodes)* || Kogukulud (EGFi ja riiklik kaasrahastamine) (eurodes)* Individuaalsed teenused: || || || 1) Üksikisikutele töö otsimisel pakutav abi, juhtumikorraldus ning üldine teavitamine || || || – Ümberpaigutamine (tugi/juhendamine/integreerimine) || 257 || 2 263 || 581 556 – Tööotsingute kiirendamine || 257 || 175 || 45 000 – Proaktiivne tööotsimine || 257 || 2 482 || 637 860 2) Koolitus ja ümberõpe || || || – Tervikkoolitus || 257 || 1 293 || 332 263 – Erikoolitus || 200 || 1 500 || 300 000 – Kogemuste edasiandmine || 10 || 300 || 3 000 3) Ettevõtluse edendamine || || || – Ettevõtte loomise toetus || 58 || 388 || 22 500 – Füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamise toetus || 5 || 10 240 || 51 200 – Ühisprojektide toetamine || 30 || 1 833 || 55 000 4) Rahalised toetused || || || – Kolimistoetus || 20 || 5 000 || 100 000 – Tööle värbamise soodustus || 100 || 4 500 || 450 000 Kokku: || – || – || 2 578 379 EGFi toetuse rakendamisega seotud kulud: || || || 1. Ettevalmistav tegevus || – || – || 30 000 2. Haldamine || – || – || 19 200 3. Teavitamine ja reklaam || – || – || 18 500 4. Kontrollitegevused || – || – || 33 778 Kokku: || – || – || 101 478 Kogukulud: || – || – || 2 679 856 EGFi panus (50 % kogukuludest) || – || – || 1 339 928 * Ümardatult. 33. Belgia ametiasutused on kinnitanud, et meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid ning et kasutusele on võetud mehhanismid, millega välditakse topeltrahastamist. Kuupäev, millal alustati või millal kavatsetakse alustada individuaalsete teenuste pakkumist sihtrühma kuuluvatele töötajatele 34. Belgia ametiasutused alustasid individuaalsete teenuste pakkumist toetust vajavatele töötajatele 31. augustil 2013. Seega võib nende meetmete kulude katteks EGFist rahalist toetust saada alates sellest kuupäevast. Menetlused tööturu osapooltega konsulteerimiseks 35. SGS Beneluxi juhtkond ja ametiühingud leppisid 2013. aasta juulis kollektiivse koondamise menetluse raames kokku sotsiaalkavas. Sotsiaalkavas olid sätestatud mitmesugused meetmed, millesse oli kaasatud erinevad tööturu osapooled. Nagu eespool osutatud, on ametiühingud ja endine tööandja (SGS Benelux) otseselt seotud ümberpaigutamistalituse töö korraldamisega ning teatavate meetmete rakendamisega. 36. Belgia ametiasutused on kinnitanud, et riigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud. Teave meetmete kohta, mis on kohustuslikud liikmesriigi õiguse või kollektiivlepingute kohaselt 37. Belgia föderaalõigusaktide[21] kohaselt peavad kollektiivseid koondamisi tegevad ettevõtjad tagama koondatud töötajatele töökohavahetusteenused. Töökohavahetusteenuseid tuleb alla 45aastastele töötajatele osutada vähemalt 30 tunni ulatuses kolme kuu jooksul ning 45aastastele ja vanematele töötajatele vähemalt 60 tunni ulatuses kuue kuu jooksul. Sellistes töökohavahetusteenustes peavad osalema kõik alalised töötajad, välja arvatud teatavatel erijuhtudel. Vallooni õigusaktide[22] kohaselt võivad töötajaid esindavad organisatsioonid paluda FOREMil moodustada koondatud töötajate toetuseks ümberpaigutamistalituse. FOREMil on ümberpaigutamistalituse moodustamise üle otsustamisel kaalutlusõigus ning tööandjad ega töötajad ei ole kohustatud kõnealuse talituse võetavates meetmetes osalema. Sellegipoolest võib lugeda, et ümberpaigutamistalituse osutatavate teenustega täidetakse töökohavahetusteenustega seotud õiguslikud kohustused. 38. Belgia ametiasutused on kinnitanud, et – EGFi rahaline toetus ei asenda meetmeid, mis on liikmesriigi õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute vastutusalas[23]; – meetmed on ette nähtud töötajate toetamiseks ja neid ei kasutata ettevõtete või sektorite restruktureerimiseks; – meetmed ei saa rahalist toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest[24]. Haldus- ja kontrollisüsteemid 39. Taotlus sisaldab juhtimis- ja kontrollisüsteemide üksikasjalikku kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Üldise järelevalve ja kooskõlastamise tagab juhtkomitee, kus on esindatud kõik EGFi meetmete rakendamises osalevad organisatsioonid. EGFi rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, kes haldavad ja kontrollivad ESFi vahendeid. Korraldusasutusena tegutseb üks Vallooni-Brüsseli föderatsiooni (varem „Belgia prantsuskeelne kogukond”) ESFi asutuse talitus ning makseasutusena üks ESFi asutuse teine eraldiseisev talitus. Sertifitseerimisasutuse ülesandeid täidab Vallooni-Brüsseli föderatsiooni peasekretariaat ning vahendusasutus on FOREM. Rahastamine 40. Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)[25] artikli 12 kohaselt võib kasutada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) igal aastal mahus, mis täiendab finantsraamistiku asjaomastes rubriikides ette nähtud assigneeringuid kuni 150 miljoni euroga (2011. aasta hinnad). 41. Arvestades EGFist eraldatava toetuse võimalikku maksimumsummat ja assigneeringute ümberpaigutamise võimalusi, teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi vahendeid taotletud toetuse kogusummas (1 339 928 eurot), mis moodustab kavandatavate meetmete kogukuludest 50 %. 42. EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)[26] punktis 13. 43. Samuti esitab komisjon eraldi ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2015. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste assigneeringud, nagu on nõutud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13. Maksete assigneeringute allikas 44. ELi 2015. aasta eelarves fondi eelarvereale kirjendatud assigneeringuid kasutatakse käesoleva taotluse jaoks vajamineva 1 339 928 euro suuruse summa katmiseks. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (Belgia taotlus EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta,[27] eriti selle artikli 12 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[28] eriti selle punkti 13, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[29] ning arvestades järgmist: (1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) on loodud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. (2) Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)[30] artiklis 12 on sätestatud, et EGF ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). (3) Belgia esitas 19. detsembril 2013 taotluse, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega ettevõttes Saint-Gobain Sekurit Benelux SA, ning saatis taotluse kohta lisateavet 4. juulini 2014. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 1 339 928 euro eraldamiseks. (4) Seetõttu tuleks Belgia taotluse rahuldamiseks EGFi vahendid kasutusele võtta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 1 339 928 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena. Artikkel 2 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [2] Allikas: rahvusvaheline autotootjate liit (OICA). [3] Üldine aastane kasvumäär. [4] Allikas: PwC AutoFacts. Registreeritud uued sõiduautod. [5] Allikas: Syndex study, mai 2013. [6] Trakya Cam omab mootorsõidukitele klaasi tootvaid tehaseid Bulgaarias ja Rumeenias. [7] Allikas: Syndex study, mai 2013. [8] Vt EGFi andmebaasi http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=582. [9] Vt komisjoni ettepanekute eelnõud järgmistes juhtumites: EGF/2007/001 FR/Peugeot suppliers (otsus KOM(2007) 415 (lõplik), 12.7.2007), EGF/2007/010 PT/Lisboa-Alentejo (otsus KOM(2009) 94 (lõplik), 20.2.2008), EGF/2008/002 ES/Delphi (otsus KOM(2008) 547 (lõplik), 9.9.2008), EGF/2008/004 ES/Castilla y León / Aragón automoción (otsus KOM(2009) 150 (lõplik), 20.3.2009), EGF/2009/007 SE/Volvo ja EGF/2009/009 AT/Steiermark (otsus KOM(2009) 602 (lõplik), 27.10.2009), EGF/2009/013 DE/Karmann (otsus KOM(2010) 7 (lõplik), 22.1.2010), EGF/2009/019 FR/Renault (otsus KOM(2011) 420 (lõplik), 11.7.2011), EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción (otsus KOM(2010) 453 (lõplik), 2.9.2010), EGF/2010/004 PL/Wielkopolskie Automotive (otsus KOM(2010) 616 (lõplik), 29.10.2010), EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium (otsus COM(2011) 212 (final), 14.4.2011), EGF/2011/003 DE/Arnsberg and Düsseldorf automotive (otsus KOM(2011) 447 (lõplik), 20.7.2011), EGF/2011/005 PT/Norte-Centro Automotive (otsus KOM(2011) 664 (lõplik), 13.10.2011), EGF/2012/004 ES/Grupo Santana (otsus COM(2014) 116 (final), 5.3.2014), EGF/2012/005 SE/Saab (otsus COM(2012) 622 (final), 19.10.2012), EGF/2013/006 PL/Fiat Auto Poland (taotlus esitati komisjonile 23. juulil 2013), EGF/2013/012 BE/Ford Genk (taotlus esitati komisjonile 23. detsembril 2013). [10] Vt taotlus EGF/2013/012 BE/Ford Genk. [11] Rahvusvahelise ametialade klassifikaatori (ISCO-08) põhirühmad. [12] Vastukaaluks näiteks füüsilisest isikust ettevõtjatele. [13] Allikas: FOREM. [14] Vt punkt 29. [15] Need asutused (centres de compétences) korraldavad koolitusi, viivad läbi perspektiivuuringuid ning suurendavad teadlikkust seoses konkreetsete kutsealade või sektoritega. Centres de compétences asutatakse Vallooni piirkonna, FOREMi, asjaomaste sektorite tööturu osapoolte ning uurimiskeskuste ja ülikoolide koostöös. [16] Vt punkt 29. [17] 4. juulil 2014 esitatud teabes muutsid Belgia ametiasutused oluliselt meetmete eelarvet, et võtta arvesse meetmete rakendamise tegelikku seisu. [18] Vallooni piirkonna koolitusinstituut IFAPME (Institut wallon de Formation en Alternance et des indépendants et Petites et Moyennes Entreprises) pakub teooriat ja praktikat kombineerivat töökohaga seotud koolitust õpipoisiõppe kujul ning erikursusi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete juhtidele. [19] Nn füüsilisest isikust ettevõtja turvapadjaskeemi (Airbag scheme) organiseerivad Vallooni piirkonna ametiasutused. Selle raames antakse kahe aasta peale ettevõtte loomise toetust kuni 12 500 eurot neile, kes soovivad hakata täiskohaga füüsilisest isikust ettevõtjaks. [20] Meedet kasutavate töötajate arv ja meetme eelarve on koostatud sarnase meetme põhjal, mida kasutati ettevõttes Saint-Gobain France, kus keskmine kuupalk oli umbes 4 500 eurot. [21] Arrêté royal relatif à la gestion active des restructurations du 9 mars 2006 (Belgisch Staatsblad / Moniteur Belge, 31.3.2006, väljaanne nr 2, lk18309). [22] Décret de la Région wallonne relatif au plan d’accompagnement des reconversions du 29 janvier 2004 (Belgisch Staatsblad / Moniteur Belge, 10.3.2004, lk 13547). [23] EGFist saadav rahaline toetus võimaldab Belgia ametiasutustel osutada töökohavahetusteenuseid kohustuslikest perioodidest pikema aja jooksul ning võtta lisameetmeid. EGFi toetusest kaetavate kulude arvutamisel võtavad Belgia ametiasutused arvesse õiguslike kohustustega ette nähtud perioodi jooksul võetud meetmeid (see kehtib üksnes ümberpaigutamisega (tugi/juhendamine/integreerimine) seotud meetme puhul). Kohustusliku perioodi jooksul osutatud töökohavahetusteenuste tundide arv arvatakse sihtrühma kuuluvatele isikutele osutatud töökohavahetusteenuste tundide koguarvust maha. [24] ESFist anti rahalist toetust lähenemist käsitleva 2008.–2013. aasta tööprogrammi telje 2.2 alusel projektile (EnTrain – En Transition-Reconversion-Accompagnement), mille eesmärk oli töötada välja ümberpaigutamistalituste üldised pedagoogilised meetodid. [25] ELT L 347, 30.12.2006, lk 884. [26] ELT L 373, 30.12.2006, lk 1. [27] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [28] ELT C 373, 30.12.2006, lk 1. [29] ELT C […], […], lk […]. [30] ELT L 347, 30.12.2006, lk 884.