KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE nõukogu määruste nr 300/76, viimati muudetud määrusega nr 1873/2006 (mis käsitleb vahetustega tööd), nr 495/77, viimati muudetud määrusega nr 1945/2006 (mis käsitleb valveaega) ja nr 858/2004 (mis käsitleb eriti raskeid töötingimusi) kohaldamise kohta institutsioonides 2011. aastal /* COM/2013/089 final */





KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE nõukogu määruste nr 300/76, viimati muudetud määrusega nr 1873/2006 (mis käsitleb vahetustega tööd), nr 495/77, viimati muudetud määrusega nr 1945/2006 (mis käsitleb valveaega) ja nr 858/2004 (mis käsitleb eriti raskeid töötingimusi) kohaldamise kohta institutsioonides 2011. aastal 1. Sissejuhatus Nõukogu määrustega, mis käsitlevad valveaega (nr 495/77) ja eriti raskeid töötingimusi (nr 858/2004), nähakse ette, et komisjon peab korrapäraselt esitama nõukogule aruanded igasse kategooriasse kuuluvate, asjakohases määruses osutatud hüvitisi saavate ametnike ja muude teenistujate arvu ning hüvitistega seotud kogukulu kohta. Käesolev aruanne põhineb viimastel täisaasta andmetel, mis olid kättesaadavad aruande koostamise ajal, ja käsitleb 2011. aastat. Aruanne hõlmab kõiki institutsioone ja selle täielikkuse huvides on kaasatud samalaadne teave vahetustega töö kohta (nõukogu määrus nr 300/76). 2. Valveaja hüvitis Kõnealuse hüvitise õiguslik alus on personalieeskirjade artiklid 55 ja 56b ning nõukogu 8. märtsi 1977. aasta määrus nr 495/77, mida on viimati muudetud nõukogu 11. detsembri 2006. aasta määrusega nr 1945/2006. Hüvitist makstakse ainult nendele ametnikele ja muudele teenistujatele, kellele makstakse töötasu teadusuuringute assigneeringutest ja kes – töötavad Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) asutuses või – on hõlmatud kaudse tegevuse projektiga või kellele makstakse töötasu tegevusassigneeringutest ja kelle ülesandeks on: – tehniliste seadmete käigushoidmine või nende järelevalve või kes töötavad – turva- ja julgeolekuosakonnas, – info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) teenuste osakonnas, – ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) / Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) operatsioone või kriisiolukordade koordineerimiskorraldust toetavas osakonnas või – liikmesriikidele 24 tundi ööpäevas, 7 päeva nädalas abi pakkumiseks loodud osakonnas (EM 24/7) kriisiolukordade koordineerimise raames või sellistes talitustes, kus on tõendatud vajadus täita liikmesriikidele antava abimehhanismiga seonduvaid ülesandeid. Valveaja hüvitist väljendatakse punktides. Iga tegelikult valves oldud tunni eest saadavate punktide arv on kindlaks määratud järgmiselt: – valve kodus tööpäeval: 2,15 punkti; – valve kodus nädalavahetusel: 4,3 punkti; – valve töökohal tööpäeval: 11 punkti; – valve töökohal nädalavahetusel: 22 punkti. Iga punkt on võrdne 0,032 %ga esimese palgaastme esimesse järku kuuluva ametniku põhipalgast (2011. aastal 0,85 eurot, kehtib alates 1. juulist 2010). 2.1. Hüvitise saajate arv valveaja liigi kohta: Institutsioon || Kodus || Kodus ja tööl || Tööl || Kokku || Komisjon || 311 || 42 || 43 || 396 || millest Teadusuuringute Ühiskeskus || 192 || 13 || 31 || 236 || Nõukogu || 50 || 0 || 0 || 50 || Euroopa Parlament || 0 || 0 || 0 || 0 || Euroopa Kohus || 0 || 0 || 0 || 0 || Kontrollikoda || 8 || 0 || 7 || 15 || Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee || 0 || 0 || 0 || 0 || Regioonide Komitee || 0 || 0 || 0 || 0 || Euroopa Andmekaitseinspektor || 0 || 0 || 0 || 0 || Euroopa välisteenistus || 28 || 0 || 0 || 28 || Euroopa Ombudsman || 0 || 0 || 0 || 0 || Kokku || 397 || 42 || 50 || 489 || 2.2. Hüvitise saajate arv (ametnikud / ajutised töötajad ja lepingulised töötajad) Institutsioon || AD || AST || Lepingulised töötajad || Kokku I tegevusüksus || II tegevusüksus || III tegevusüksus || IV tegevusüksus Komisjon || 134 || 230 || 25 || 1 || 6 || 0 || 396 millest Teadusuuringute Ühiskeskus || 86 || 127 || 20 || 0 || 3 || 0 || 236 Nõukogu || 9 || 39 || 2 || 0 || 0 || 0 || 50 Euroopa Parlament || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Euroopa Kohus || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Kontrollikoda || 1 || 6 || 8 || 0 || 0 || 0 || 15 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Regioonide Komitee || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Euroopa Andmekaitseinspektor || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Euroopa välisteenistus || 9 || 19 || 0 || 0 || 0 || 0 || 28 Euroopa Ombudsman || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Kokku || 153 || 294 || 35 || 1 || 6 || 0 || 489 2.3. Hüvitise saajate arv töövaldkonna kohta: Institutsioon || JRC || Kaudne tegevus || Tehnilised seadmed || Turvalisus || IKT || ÜVJP/EJKP || EM 24/7 || Kokku Komisjon || 236 || 0 || 25 || 25 || 68 || 0 || 42 || 396 millest Teadusuuringute Ühiskeskus || 236 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 236 Nõukogu || 0 || 0 || 26 || 17 || 0 || 7 || 0 || 50 Euroopa Parlament || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Euroopa Kohus || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Kontrollikoda || 0 || 0 || 0 || 8 || 7 || 0 || 0 || 15 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Regioonide Komitee || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Euroopa Andmekaitseinspektor || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Euroopa välisteenistus || 0 || 0 || 0 || 2 || 0 || 24 || 2 || 28 Euroopa Ombudsman || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Kokku || 236 || 0 || 51 || 52 || 75 || 31 || 44 || 489 3. Hüvitis eriti raskete töötingimuste eest Kõnealuse hüvitise õiguslik alus on personalieeskirjade artikkel 56c ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus nr 858/2004, millega asendati nõukogu määrus nr 1799/72. Eriti raskete töötingimuste eest makstav hüvitis on väljendatud punktides, mida saadakse iga tegelikult töötatud tunni eest. Eristatakse erilisi töötingimusi, mis on seotud üksikisiku ohutuse, töökoha ja töö olemusega. Punktide arv võib olla 2 (nt kui keskmine helitugevus ületab 85 detsibelli) kuni maksimaalselt 50 (juhul kui ametnik kannab kompaktset tulevastast kaitseülikonda). Iga punkt on võrdne 0,032 %ga esimese palgaastme esimesse järku kuuluva ametniku põhipalgast (2011. aastal 0,85 eurot, kehtib alates 1. juulist 2010). 3.1. Hüvitise saajate arv (ametnikud / ajutised töötajad ja lepingulised töötajad) Institutsioon || AD || AST || Lepingulised töötajad || Kokku I tegevusüksus || II tegevusüksus || III tegevusüksus || IV tegevusüksus Komisjon || 30 || 176 || 8 || 0 || 19 || 1 || 234 millest Teadusuuringute Ühiskeskus || 30 || 168 || 1 || 0 || 19 || 1 || 219 Nõukogu || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Euroopa Parlament || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Euroopa Kohus || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Kontrollikoda || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Regioonide Komitee || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Euroopa Andmekaitseinspektor || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Euroopa välisteenistus || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Euroopa Ombudsman || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Kokku || 30 || 176 || 8 || 0 || 19 || 1 || 234 4. Hüvitis vahetustega töö eest Kõnealuse hüvitise õiguslik alus on personalieeskirjade artikkel 56a ja nõukogu 9. veebruari 1976. aasta määrus nr 300/76, mida on viimati muudetud nõukogu 11. detsembri 2006. aasta määrusega nr 1873/2006. Hüvitist makstakse ainult nendele ametnikele ja muudele teenistujatele, kellele makstakse töötasu teadusuuringute assigneeringutest ja kes – töötavad Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) asutuses või – on hõlmatud kaudse tegevuse projektiga või kellele makstakse töötasu tegevusassigneeringutest ja kes töötavad: – info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) teenuste osakonnas, – turva- ja julgeolekuosakonnas, – telefonikeskjaamas/teabetalituses või valvelauas, – ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) / Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) operatsioone või kriisikoordineerimiskorraldust toetavas osakonnas, – kriisikoordineerimiskorraldust toetavas osakonnas või – kelle ülesandeks on tehniliste seadmete käigushoidmine või nende järelevalve. Ette on nähtud igakuise hüvitise neli erinevat määra (2011. aasta andmed, kehtivad alates 1. juulist 2010): – 1. määr: töö kahes vahetuses, välja arvatud nädalavahetusel: 382,17 eurot; – 2. määr: töö kahes vahetuses, sealhulgas öösel ja nädalavahetusel: 576,84 eurot; – 3. määr: töö 24 tundi ööpäevas, välja arvatud nädalavahetusel: 630,69 eurot; – 4. määr: töö 24 tundi ööpäevas, 7 päeva nädalas: 859,84 EUR Järgmistes tabelites on esitatud iga institutsiooni makstud hüvitiste arv 2011. aastal: 4.1. Hüvitise saajate arv hüvitise määra kohta: Institutsioon || 1. määr || 2. määr || 3. määr || 4. määr || Kokku 382,17 eurot || 576,84 eurot || 630,69 eurot || 859,84 eurot Komisjon || 10 || 26 || 9 || 64 || 109 millest Teadusuuringute Ühiskeskus || 0 || 26 || 9 || 22 || 57 Nõukogu || 55 || 0 || 0 || 23 || 78 Euroopa Parlament || 21 || 0 || 0 || 5 || 26 Euroopa Kohus || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Kontrollikoda || 2 || 0 || 0 || 8 || 10 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Regioonide Komitee (RK) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Euroopa andmekaitseinspektor || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Euroopa välisteenistus || 18 || 0 || 0 || 16 || 34 Euroopa Ombudsman || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Kokku || 106 || 26 || 9 || 116 || 257 4.2. Hüvitise saajate arv (ametnikud / ajutised töötajad ja lepingulised töötajad) Institutsioon || AD || AST || Lepingulised töötajad || Total I tegevusüksus || II tegevusüksus || III tegevusüksus || IV tegevusüksus Komisjon || 8 || 83 || 16 || 0 || 2 || 0 || 109 millest Teadusuuringute Ühiskeskus || 8 || 43 || 5 || 0 || 1 || 0 || 57 Nõukogu || 0 || 78 || 0 || 0 || 0 || 0 || 78 Euroopa Parlament || 0 || 25 || 0 || 1 || 0 || 0 || 26 Euroopa Kohus || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Kontrollikoda || 0 || 0 || 10 || 0 || 0 || 0 || 10 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Regioonide Komitee || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Euroopa Andmekaitseinspektor || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Euroopa välisteenistus || 0 || 34 || 0 || 0 || 0 || 0 || 34 Euroopa Ombudsman || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Kokku || 8 || 220 || 26 || 1 || 2 || 0 || 257 4.3. Hüvitise saajate arv töövaldkonna kohta: Institutsioon || JRC || Kriisiolukorra koord. || IKT || Turvalisus || Keskjaam/valvelaud || ÜVJP/ EJKP || Tehnilised seadmed || Kaudne tegevus || Kokku Komisjon || 57 || 0 || 3 || 42 || 3 || 0 || 4 || 0 || 109 millest Teadusuuringute Ühiskeskus || 57 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 57 Nõukogu || 0 || 0 || 0 || 75 || 0 || 3 || 0 || 0 || 78 Euroopa Parlament || 0 || 0 || 0 || 0 || 26 || 0 || 0 || 0 || 26 Euroopa Kohus || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Kontrollikoda || 0 || 0 || 0 || 8 || 2 || 0 || 0 || 0 || 10 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Regioonide Komitee || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Euroopa Andmekaitseinspektor || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || Euroopa välisteenistus || 0 || 8 || 4 || 11 || 0 || 11 || 0 || 0 || 34 Euroopa Ombudsman || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Kokku || 57 || 8 || 7 || 136 || 31 || 14 || 4 || 0 || 257 5. Asjaomased teenused ja põhjused Euroopa Parlament, nõukogu, komisjon, Euroopa välisteenistus (kes on üle võtnud suure osa komisjoni välissuhete endise peadirektoraadi DG RELEX ülesannetest) on nimetatud teenuseid kasutanud ja nende eest hüvitisi maksnud juba mõnda aega. Kontrollikoda hakkas 2011. aastal kasutama vahetustega tööd. Seni on eriti raskete töötingimuste eest hüvitist maksnud vaid komisjon Teadusuuringute Ühiskeskuses ja infrastruktuuri- ja logistikaametis Brüsselis (OIB). 5.1. Valveaja põhjused Komisjon: Teadusuuringute Ühiskeskus: 2011. aastal maksti komisjonis valveaja hüvitist 396 töötajale, kellest umbes 60 % (236) töötas mõnes uurimiskeskuses. Olukord on võrreldes eelmise aastaga jäänud üldiselt samale tasemele (2010. aastal oli kõnealuse hüvitise saajaid komisjonis 373, kellest ligikaudu 60 % (224) töötas mõnes uurimiskeskuses). Valveaja põhjused on sarnaselt varasemate aastatega seotud peamiselt turvalisuse ja julgeolekuga (tuletõrjeteenistus, kiirguskaitse- ja seire jne). Teadusuuringute Ühiskeskuses ollakse valves enamasti kodus, erandid on Ispra ja Karlsruhe (ametiülesannete spetsiifilisusest tulenevalt ollakse valves töökohal või kodus ja töökohal). Muud Komisjoni muudes peadirektoraatides on valveaeg seotud peamiselt turvalisuse, tehniliste seadmete ja info- ja kommunikatsiooniteenuste ning liikmesriikidele osutatava abiga. Võrreldes 2010. aastaga on valveaja teenuste kasutamine suurenenud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) valdkonnas ning seoses liikmesriikidele osutatava abiga (EM 24/7). Kokkuvõte Valveaja teenuste kasutamine jääb samale tasemele. Nõukogu: Nõukogu maksis 2011. aastal valveaja eest hüvitist 50 töötajale. Selle teenuse kasutamine on võrreldes eelmise aastaga vähenenud (2010. aastal maksti valveaja eest hüvitist 76 töötajale). Valdkonnad jäid samaks : tehniliste seadmete käigushoidmine ja nende järelevalve, turvateenused ning ÜVJP/EJKP operatsioonide toetamine (viimases valdkonnas vähenes valveaja kasutamine kõige rohkem, kuna Euroopa välisteenistus võttis nõukogult üle osa asjaomastest töötajatest). Valves oldi ainult kodus. Kontrollikoda: 2010. aastal hakkas ka kontrollikoda info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (ITK) valdkonnas kasutama valveaja teenust. Kontrollikoda maksis 2011. aastal valveaja eest hüvitist 15 töötajale. Võrreldes eelmise aastaga (2010. aastal maksti valveaja hüvitist 4 töötajale) suurenes valveaeg seoses kontrollikoja uue (valveaega eeldava) töövaldkonnaga − turvateenistus. Euroopa välisteenistus: Komisjoni välissuhete endises peadirektoraadis oli valveaja teenus juba mitu aastat turvateenuste ja ÜVJP/EJKP operatsioonide toetamise valdkonnas kasutusel. 2011. aastal maksis Euroopa välisteenistus (kes võttis üle suure osa endise DG RELEXi töötajatest ja ülesannetest) valveaja hüvitist 28-le järgmise valdkonna töötajale: liikmesriikidele 24 tundi ööpäevas, 7 päeva nädalas (EM 24/7) osutatav abi, turvateenused ning ÜVJP/EJKP operatsioonide toetamine. 5.2. Eriti raskete töötingimuste eest hüvitise maksmise põhjused Komisjon: Seda võimalust kasutas komisjon 2011. aastal ainsa institutsioonina. Infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis hakkas seda võimalust ühes talituses (trükikoda) kasutama 2008. aastal, Teadusuuringute Ühiskeskuses oli see kasutusel juba varem. Komisjonis kohaldati kõiki kolme määruses loetletud eriti raskete töötingimuste liiki, mille korral võib maksta hüvitist. Need on järgmised: a) üksikisiku ohutus (nt eriti ebamugavate kaitserõivaste kandmine); b) töökoht (nt kõrge müratase, ohtlikud paigad) ning c) töö olemus (nt sööbivate ainetega töötamine). 2011. aastal jagunesid kõnealustes tingimustes töötatud tunnid järgmiselt: üksikisiku ohutus: 65 138 tundi; töökoht: 127 637 tundi ning töö olemus: 18 916 tundi. 5.3. Vahetustega töö põhjused Komisjon: Komisjoni talitustest on ülesannete laadist tulenevalt suurim vajadus kõnealuse töökorralduse järele Teadusuuringute Ühiskeskusel (2011. aastal 57 töötajat 109st ). Vahetustega töö eest makstud hüvitiste arv komisjonis veidi vähenes (2010. aastal maksti hüvitisi 114 juhul). Tegemist on küllalt stabiilse olukorraga. Muudes peadirektoraatides (tegevusassigneeringud) töötas 2011. aastal vahetustega 52 töötajat järgmistes valdkondades: – turvalisus ja julgeolek: 42 – tehnilised seadmed: 4 – info- ja kommunikatsioonitehnoloogia: 3 – telefon/valvelaud: 3 Komisjon kohaldab kõiki nelja hüvitise määra (hüvitise liiki), eelkõige 2. ja 4. määra; 4. määra (katkematu teenus) kasutatakse eelkõige turvateenuste puhul. Nõukogu: Nõukogus maksti vahetustega töö eest 2011. aastal hüvitist 78 juhul. Kõnealust hüvitist makstakse peamiselt turvalisuse ja julgeoleku (75 töötajat) ning ÜVJP/EJKP (3 töötajat) valdkonnas. Vahetustega töö on kas töö kahes vahetuses (1. määr) või katkematu ööpäevaringne teenus (4. määr). 2011. aastal vähenes vahetustega töö eest makstud hüvitiste arv (78) nõukogus võrreldes 2010. aastaga (106) märkimisväärselt. Euroopa Parlament: Euroopa Parlament kasutab vahetustega tööd alates 2008. aastast. Vahetustega töö eest maksti Euroopa Parlamendis 2011. aastal hüvitist 26 juhul. Seda hüvitist makstakse vaid telefoni- ja valvelauateenuste puhul. Vahetustega töö on kas töö kahes vahetuses (1. määr) või katkematu ööpäevaringne teenus (4. määr). Vahetustega töö eest makstud hüvitiste arv 2011. aastal (26) võrreldes 2010. aastaga (23) veidi suurenes. Kontrollikoda: 2011. aastal hakkas kontrollikoda turvateenuste ja telefoni/valvelauateenuste valdkonnas kasutama vahetustega tööd. Vahetustega töö on kas töö kahes vahetuses (1. määr) või katkematu ööpäevaringne teenus (4. määr). Euroopa välisteenistus: Euroopa välisteenistus (kes võttis üle suure osa endise DG RELEXi töötajatest ja ülesannetest) maksis 2011. aastal hüvitisi 34 juhul järgmistes valdkondades: info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT), turvalisus, ÜVJP/EJKP (nõukogult üle võetud valdkond) ning abi kriisiolukorra koordineerimise raames. 6. Eelarvelised kulud institutsiooni ja hüvitise liikide kaupa (eurodes) Institutsioon || Vahetustega töö || Valveaeg || Eriti rasked töötingimused || Kokku Komisjon || 814.005,21 || 1.673.630,22 || 683.588,52 || 3.171.223,95 millest Teadusuuringute Ühiskeskus || 304.015,74 || 670.082,07 || 629.213,00 || 1.603.310,81 Nõukogu || 452.003,10 || 216.404,39 || 0 || 668.407,49 Euroopa Parlament || 96.557,43 || 0 || 0 || 96.557,43 Euroopa Kohus || 0 || 0 || 0 || 0 Kontrollikoda || 65.778,10 || 1.304,60* || 0 || 67.082,70* Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee || 0 || 0 || 0 || 0 Regioonide Komitee || 0 || 0 || 0 || 0 Euroopa Andmekaitseinspektor || 0 || 0 || 0 || 0 Euroopa välisteenistus || 252.130 || 35.940 || 0 || 288.070 Euroopa Ombudsman || 0 || 0 || 0 || Kokku || 1.680.473,84 || 1.927.279,21 || 683.588,52 || 4.291.341,57 * *Kontrollikoja edastatud puudulik arv (ei sisalda turvalisuse ja julgeoleku valdkonnas valveajaga seotud kulutusi, mis ei olnud seisuga 31.12.2011 veel makstud). Kogukulud ehk kõikides Euroopa institutsioonides kõigi kolme hüvitise maksmiseks kulutatud summa oli 2011. aastal veidi alla 4,3 miljoni euro.