SELETUSKIRI

Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) kohaselt võib paindlikkusinstrumenti kasutada selliste selgelt määratletud kulude rahastamiseks, mida ei saa rahastada mitmeaastase finantsraamistiku ühe või mitme rubriigi ülemmäärade piires.

Vastavalt nõukogu määruse nr 1311/2013 artiklile 11 ja 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktile 12 teeb komisjon pärast seda, kui ta on uurinud kõiki võimalusi jaotada assigneeringud ümber ja kasutanud ära kogu mittesihtotstarbelise varu rubriigi „Julgeolek ja kodakondsus” (rubriik 3) all, ettepaneku võtta kasutusele paindlikkusinstrument, mille puhul on kasutada oleva summa ülemmääraks 471 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

Paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise tulemusena ületatakse 1504,0 miljoni euro võrra mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 3 ülemmäära ning selle eesmärk on toetada rahaliselt pagulaskriisi haldamise meetmeid. See hõlmab 123 966 698 eurot, mille kohta tegi komisjon samal eesmärgil paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise ettepaneku, mis oli lisatud 2016. aasta esialgsele eelarveprojektile ning mis tunnistatakse käesoleva ettepanekuga kehtetuks ja asendatakse sellega.

Kooskõlas nõukogu määruse nr 1311/2013 artikli 11 lõikega 2 kasutatakse vahendite puhul, mida kavandatakse eelarveaastal 2016 kasutada, paindlikkusinstrumendis eelmistel aastatel (2014 ja 2015) kasutamata jäänud vahendeid.

Paindlikkusinstrumendi kavandatavaks kasutuselevõtmiseks vajalikud maksete assigneeringud arvutati välja erinevate rahastamisele kuuluvate meetmete eelmaksete, eelmaksete tasaarvestamise ja lõppmaksete suhtes kohaldatavate eeskirjade alusel, ning need on esitatud allpool tabelis:

(miljonit eurot, jooksevhindades)

Aasta Maksete assigneeringud, mis on seotud paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisega pagulaskriisi haldamise meetmete jaoks 2016. aastal 2016 710,0 2017 652,9 2018 82,7 2019 58,5 Kokku 1 504,0

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta koheste eelarvemeetmete jaoks Euroopa rände tegevuskava raames

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, eriti selle punkti 12 lõiget kolm,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikliga 11 on kehtestatud paindlikkusinstrumendi ülemmääraks 471 miljonit eurot aastas (2011. aasta hindades).

(2)Pagulaskriisi haldamisest tulenevate kiireloomuliste vajaduste tõttu on vajalik kasutusele võtta olulises ulatuses täiendavaid assigneeringuid, et rahastada rände ja siseasjade poliitikavaldkonna meetmeid.

(3)Olles uurinud kõiki võimalusi jaotada assigneeringud ümber rubriigi „Julgeolek ja kodakondsus” (rubriik 3) kulude ülemmäära raames, on asjakohane võtta paindlikkusinstrumendi kaudu kasutusele 1504,0 miljonit eurot, et rahastada meetmeid rände valdkonnas. Selleks kasutatakse paindlikkusinstrumendi raames eelmistel aastatel (2014 ja 2015) kasutamata jäänud iga-aastaseid summasid.