[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 14.4.2008

KOM(2008) 201 lõplik

2008. AASTA ÜLDEELARVE ESIALGNE PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 3

KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA III jagu – Komisjon VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

(komisjoni esitatud)

2008. AASTA ÜLDEELARVEESIALGNE PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 3

KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPAIII jagu – KomisjonVI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Võttes arvesse:

- Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 272,

- Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 177,

- nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust,[1] mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006,[2] eriti selle artiklit 37,

esitab Euroopa Komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele 2008. aasta eelarve esialgse paranduseelarve projekti nr 3.

SISUKORD

1. Sissejuhatus 4

2. Microsoft 4

3. Töötasude kohandamine 5

4. Katarraalse palaviku vastu vaktsineerimise kampaania 6

5. Ühised tehnoloogiaalgatused 7

6. ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine 9

6.1. Kreeka: 2007. aasta augustis toimunud metsatulekahjud 9

6.2. Sloveenia: 2007. aasta septembris toimunud üleujutused 10

6.3. Rahastamine 11

7. Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi ametikohtade loetelu muutmine 11

8. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ametikohtade loetelu muutmine 12

KOKKUVÕTLIK TABEL FINANTSRAAMISTIKU KOHTA RUBRIIKIDE KAUPA 14

TULUDE KOONDARVESTUSSE TEHTAVAD MUUDATUSED

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUSSE EELARVEJAGUDE KAUPA TEHTAVAD MUUDATUSED

Tulude koondarvestusse ning eelarvejagude kaupa esitatavasse tulude ja kulude eelarvestusse tehtavad muudatused edastatakse eraldi SEI-BUD süsteemi kaudu. Tulude koondarvestusse ning eelarvejagude kaupa esitatavasse tulude ja kulude eelarvestusse tehtavad muudatused on teavitamise eesmärgil esitatud eelarve lisana ingliskeelses versioonis.

1. Sissejuhatus

2008. aasta esialgses paranduseelarve projektis (EPEP) nr 3 võetakse arvesse järgmisi tegureid:

- Microsofti kohtuasjaga seoses laekuva tulu eelarvestamine.

- 2007. aasta töötasude ja pensionide prognoositust väiksemast kasvust tuleneva säästu osaline eelarvestamine. Prognoositust väiksem kasv toob kaasa rubriiki 5 kantud kulukohustuste ja maksete assigneeringute vähenemise 2,3 miljoni euro võrra.

- Veterinaariameetmete hädaolukordade fondi vahendite suurendamine seoses katarraalse palaviku kriisiga 130 miljoni euro võrra kulukohustuste assigneeringutena ja 63,95 miljoni euro võrra maksete assigneeringutena.

- Nelja ühise tehnoloogiaalgatuse: Innovatiivsete ravimite algatuse (IMI), algatuse Clean Sky, manussüsteemide ühise tehnoloogiaalgatuse (ARTEMIS) ning nanoelektroonika Euroopa tehnoloogiplatvormi (ENIAC) kajastamine eelarve ülesehituses.

- ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine 98 miljoni euro ulatuses kulukohustuste ja maksete assigneeringutena seoses 2007. aasta augustis Kreekas toimunud metsatulekahjude ning 2007. aasta septembris Sloveenias toimunud üleujutustega.

- Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi ametikohtade loetelu muutmine.

- Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ametikohtade loetelu muutmine.

Kulude muutmise netomõju tulemusena suurenevad kulukohustuste assigneeringud 225,7 miljoni euro võrra ning maksete assigneeringud 159,6 miljoni euro võrra. Lisatulusid ei vajata.

2. Microsoft

24. märtsil 2004. aastal adresseeris komisjon ettevõtjale Microsoft Corporation otsuse, mis käsitles EÜ asutamislepingu artikli 82 kohast menetlust (otsus C(2004) 900). Selles otsuses leidis komisjon, et ettevõtja Microsoft on rikkunud EÜ asutamislepingu artiklit 82, pannes toime tegusid, mis kujutavad endast turgu valitseva seisundi kuritarvitamist erineval viisil. Ettevõtjale Microsoft Corporation määrati 497,2 miljoni euro suurune trahv. Komisjon kehtestas ka mitu meedet, et rikkumine tulemuslikult kõrvaldada.

Komisjon hoiatas 10. novembril 2005 Microsofti, et kui ettevõte nimetatud kohustusi 15. detsembriks 2005 ei täida, määratakse talle vastavalt määruse nr 1/2003[3] artikli 24 lõikele 1 karistusmakse, mis võib ulatuda kuni 2 miljoni euroni päevas. Ettevõtjale Microsoft Corporation tema kohustuse täitmata jätmise eest määratud karistusmakse lõppsummaks kujunes komisjoni 12. juuli 2006. aasta otsuse artikli 2 alusel 280,5 miljonit eurot.

24. märtsil 2004 määratud trahv ning 12. juulil 2006 määratud igapäevaste karistusmaksete kogusumma muutusid lõplikuks pärast Esimese Astme Kohtu 10. novembri 2007. aasta otsust kohtuasjas T-201/04 ning 6. detsembri 2007. aasta määrust kohtuasja registrist kustutamise kohta kohtuasjas T-271/06). 2008. aastal on komisjon saanud 777,7 miljoni euro suuruse põhiosa (497,2 miljonit eurot ja 280,5 miljonit eurot) ning 71,5 miljoni euro suuruse intressi, mis on kogunenud alates summa esialgsest tagatiseks võtmisest, s.t 849,2 miljoni euro suuruse kogusumma.

3. Töötasude kohandamine

Institutsioonide esitatud 2008. aasta esialgses eelarveprojektis tugineti prognoosile, mille kohaselt töötasud ja pensionid tõusevad 2,2 % võrra.

17. detsembril 2007 võttis nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu määruse nr 1558/2007[4], millega tõsteti alates 1. juulist 2007 Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione 1 protsendi võrra. Seda suurendamist kohaldati töötasu ja pensionide suhtes aastal 2007.

Pärast komisjoni ettepaneku esitamist nõukogule esitas aga Itaalia uued andmed, mis käsitlesid tema riigiteenistujate töötasude tõusu alates 1. veebruarist 2007. Sellega seoses esitas komisjon muudetud ettepaneku, millega tõstetakse töötasusid ja pensione alates 1. juulist 2007 veel 0,4 % võrra.

Selle tulemusena saab aastal 2008 töötasude ja pensionide assigneeringuid vähendada umbes 0,6 % võrra. See on tingitud kahest tehnilisest kohandusest:

- töötasu- ja pensionikulude vähenemine umbes 0,8 % võrra, sest tegelik tõus oli prognoositud 2,2 % asemel 1,4%;

- töötasu- ja pensionikulude tõus umbes 0,2 % võrra, ühekordse tagasiulatuva makse tõttu, millega korvati 0,4 % tõus 2007. aasta II poolaastal.

Absoluutarvudes väljendub netomõju rubriigi 5 kuludele, mis tulenevad komisjoni personali töötasudest ning kõigi institutsioonide pensionidest, 18,9 miljoni euro suuruse säästuna. Tehakse ettepanek vähendada pensionide eelarverea assigneeringuid 2,3 miljoni euro võrra.

Ülejäänud säästu kasutatakse Microsofti kohtuasjas T-201/04 17. septembril 2007 tehtud otsusega seotud ettenägematute kulude katmiseks. Ümberpaigutamistaotlus esitatakse eraldi.

Esimese Astme Kohus tühistas osa otsuse artiklist 7 ulatuses, milles sätestati, et kõik iseseisva volinikuga seotud kulud tasutakse Microsofti poolt.

Volinik nimetati ametisse 2005. aastal kooskõlas voliniku ametikohta käsitlevas komisjoni otsuses sätestatud menetlusega. Microsoft on rahastanud voliniku tegevust, sealhulgas maksnud tema töötasu alates 2005. aasta oktoobrist. Ettevõtja Microsoft väljamaksete põhjal olid voliniku kulud, mis tulenesid komisjoni otsuse rakendamisest 17. septembrini 2007, hinnanguliselt 14,2 miljonit eurot.

Järelevalvemehhanismi eesmärk on aidata komisjonil jälgida, et Microsoft peaks otsusest kinni. Mehhanismi raames esitatakse tehnilisi aruandeid ja ekspertarvamusi koostalitusvõimet käsitleva teabe kohta ning kontrollitakse selle teabe õigsust praktiliselt. Mehhanism toimib ka litsentsisaajate ja Microsofti vahelise vahendajana kõigis litsentsi saamise tingimusi ja litsentseeritud materjale käsitlevates küsimustes. Mehhanismi töö on äärmiselt tähtis otsuse tõhusaks elluviimiseks ning menetluse seisukohast, mis algatati määruse nr 1/2003 artikli 24 lõike 2 alusel, sest Microsoft ei täitnud otsust. Seetõttu tuleb tagada järelevalvemehhanismi töö jätkumine. 2008. aastal on vaja täiendavat 2,4 miljonit eurot, et katta järelevalvemehhanismi ülesannete täitmiseks vajaliku järjepidevuse tagamise kulud. Seega moodustavad iseseisva voliniku kogukulud 2008. aastal 16,6 miljonit eurot.

4. Katarraalse palaviku vastu vaktsineerimise kampaania

2007. aastal oli mitmes liikmesriigis katarraalse palaviku puhanguid, serotüüpi 8 esines Belgias, Tšehhis, Taanis, Saksamaal, Hispaanias, Prantsusmaal, Luksemburgis ja Madalmaades ning serotüüpi 1 Prantsusmaal, Hispaanias ja Portugalis. Katarraalne palavik on nakkushaigus, mille puhul haigusele vastuvõtlikku liiki kuuluvate loomade tapmine ei ole üldiselt sobiv meede, välja arvatud juhul, kui neil on katarraalse palaviku kliinilised haigustunnused. Nimetatud haigus võib kujutada endast tõsist ohtu ühenduse kariloomadele.

Vaktsineerimine on tõhusaim veterinaarmeede katarraalse palaviku vastu võitlemiseks ning erakorraline massiline vaktsineerimine on parim võimalus kliiniliste haigusnähtude ja surmajuhtumite vähendamiseks, haiguse leviku tõkestamiseks, liikmesriikide haigusevabade piirkondade kaitseks ning elusloomade ohutu kaubanduse soodustamiseks.

Epideemia leviku võimalikult kiireks takistamiseks peaks ühendus rahaliselt toetama asjaomaste liikmesriikide abikõlblikke kulutusi haiguse vastu võitlemise kiireloomuliste meetmete raames otsuses nr 90/424/EMÜ[5] sätestatud tingimustel. Vastavalt kõnealusele otsusele peab rahaline toetus moodustama 100 % vaktsiiniga varustamise kuludest ja 50 % vaktsineerimisega seotud kuludest.

Liikmesriigid on esitanud oma erakorralise vaktsineerimise kavad, milles on esitatud 2007. aastal kasutatud ja 2008. aastal kasutatavate vaktsiinidooside ligikaudne arv ning vaktsineerimiste ligikaudsed kulud. Komisjon on nimetatud kavu hinnanud nii veterinaarsest kui ka rahalisest seisukohast ning need leiti olevat kooskõlas ühenduse asjaomaste veterinaariaalaste õigusaktidega.

Eespool nimetatud vaktsineerimise kogumaksumuseks hinnatakse 130 miljonit eurot. 2008. aasta maksukohustused moodustavad 63,95 miljonit eurot. Erakorraline olukord ilmnes ajal, mil nimetatud summat ei olnud enam võimalik võtta arvesse 2008. aasta eelarve koostamisel ja heakskiitmisel. Vastavaid assigneeringud praegu Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi 2008. aasta eelarves ette ei nähta. Sellega seoses taotleb komisjon eelarvepunkti „Veterinaarkaebustega ja muude rahvatervist ohustada võivate loomanakkustega tegelev hädaolukordade fond” (17 04 03 01) vahendite suurendamist 130 miljoni euro võrra kulukohustuste assigneeringutena ning 63,95 miljoni euro võrra maksete assigneeringutena. Eelarve jääb ka pärast suurendamist rubriigi 2 ülemmäära piiresse.

5. Ühised tehnoloogiaalgatused

EÜ asutamislepingu artikli 166 alusel võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu 18. detsembril 2006 vastu otsuse nr 1982/2006/EÜ,[6] mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (edaspidi „raamprogramm”). Nõukogu võttis seejärel 19. detsembril 2006 vastu otsuse nr 971/2006/EÜ,[7] mis käsitleb Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi rakendamise eriprogrammi „Koostöö” (edaspidi „eriprogramm(id)”).

Kui tegu on ühenduse tasandi tegevustega ning riikidevaheliseks koostööks kasutatakse olemasolevaid vahendeid, saab teadusuuringute seitsmendat raamprogrammi väga piiratud arvul juhtumitel viia ellu ühiste tehnoloogiaalgatuste kaudu.

Esitatud paranduseelarve projektile eelnes nelja nõukogu määruse[8] vastuvõtmine, millega loodi EÜ asutamislepingu artikli 171 ja finantsmääruse artikli 185 alusel vastavad avaliku ja erasektori partnerlused:

- nõukogu määrus (EÜ) nr 73/2008, 20. detsember 2007, millega asutatakse ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse (IMI) rakendamiseks;

- nõukogu määrus (EÜ) nr 71/2008, 20. detsember 2008, millega asutatakse ühisettevõte Clean Sky;

- nõukogu määrus (EÜ) nr 72/2008, 20. detsember 2008, millega luuakse ühisettevõte ENIAC (nanoelektroonika Euroopa tehnoloogiplatvorm);

- nõukogu määrus (EÜ) nr 74/2008, 20. detsember 2008, millega asutatakse ühisettevõte ARTEMIS ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks manussüsteemides.

Kõik ühisettevõtted on ühenduste loodud asutused ja nende eelarve täitmise aruande peaks kinnitama Euroopa Parlament nõukogu soovituse alusel, võttes siiski arvesse ühiste tehnoloogiaalgatuste eripärasid, mis tulenevad avaliku ja erasektori partnerlusest ning eelkõige erasektori toetusest eelarvele.

Käesolev paranduseelarve käsitleb nelja ühisettevõtte toetamiseks vastavate uute eelarvepunktide loomist. Kõnealuste uute eelarveridade loomiseks ei taotleta täiendavaid assigneeringuid: vajatavad assigneeringud saadakse vastavate poliitikavaldkondade seitsmenda raamprogrammi prioriteetideks ette nähtud eelarveridadelt. Lisatakse järgmised uued eelarvepunktid:

08 02 02 Koostöö – Tervishoid – Innovatiivsete ravimite algatuse (IMI) ühisettevõte

08 02 03 Koostöö – Tervishoid – Innovatiivsete ravimite algatuse (IMI) ühisettevõtte toetuskulud

08 07 02 Koostöö – Transport – Ühisettevõte Clean Sky

08 07 03 Koostöö – Transport – Ühisettevõtte Clean Sky toetuskulud

09 04 01 02 Koostöö – Info- ja sidetehnoloogia – Ühisettevõte ARTEMIS

09 04 01 03 Koostöö – Info- ja sidetehnoloogia – Ühisettevõtte ARTEMIS toetuskulud

09 04 01 04 Koostöö – Info- ja sidetehnoloogia – Ühisettevõte ENIAC

09 04 01 05 Koostöö – Info- ja sidetehnoloogia – Ühisettevõtte ENIAC toetuskulud

Tehakse ettepanek määrata 2008. aastaks järgmised summad, mis on juba sätestatud vastavatele õigusaktide ettepanekutele lisatud finantsselgitustes:

- IMI: 125 000 000 eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 125 000 000 eurot maksete assigneeringutena;

- Clean Sky: 47 000 000 eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 40 250 000 eurot maksete assigneeringutena;

- ARTEMIS: 42 500 000 eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 13 950 000 eurot maksete assigneeringutena;

- ENIAC: 43 000 000 eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 15 350 000 eurot maksete assigneeringutena.

Järgnevas tabelis esitatakse kokkuvõtlikult uutele eelarvepunktidele eraldatavad assigneeringud:

Uued punktid | Nimetus | Kulukohustuste assigneeringud (miljonites eurodes) | Maksete assigneeringud (miljonites eurodes) |

08 02 02 | Koostöö – Tervishoid – Innovatiivsete ravimite algatuse (IMI) ühisettevõte | 122,700 | 122,700 |

08 02 03 | Koostöö – Tervishoid – Innovatiivsete ravimite algatuse (IMI) ühisettevõtte toetuskulud | 2,300 | 2,300 |

08 07 02 | Koostöö – Transport – Ühisettevõte Clean Sky | 45,000 | 38,250 |

08 07 03 | Koostöö – Transport – Ühisettevõtte Clean Sky toetuskulud | 2,000 | 2,000 |

09 04 01 02 | Koostöö – Info- ja sidetehnoloogia – Ühisettevõte ARTEMIS | 41,000 | 12,450 |

09 04 01 03 | Koostöö – Info- ja sidetehnoloogia – Ühisettevõtte ARTEMIS toetuskulud | 1,500 | 1,500 |

09 04 01 04 | Koostöö – Info- ja sidetehnoloogia – Ühisettevõte ENIAC | 41,500 | 13,850 |

09 04 01 05 | Koostöö – Info- ja sidetehnoloogia – Ühisettevõtte ENIAC toetuskulud | 1,500 | 1,500 |

Assigneeringud saadakse järgmistelt eelarveridadelt:

- IMI ühisettevõtte jaoks: 08 02 01 Koostöö – Tervishoid;

- Ühisettevõtte Clean Sky jaoks: 08 07 01 Koostöö – Transport (kaasa arvatud lennundus);

- Ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC jaoks: 09 04 01 Koostöö – Info- ja sidetehnoloogia. Selleks et säilitada olemasolev eelarve ülesehitus, kus igale seitsmenda raamprogrammi prioriteedile vastab eraldi rida, tehakse ettepanek muuta nimetatud punkt uueks punktiks 09 04 01 01.

Võttes arvesse ühisettevõtetele kavandatavat toetust, on seonduvatele prioriteetidele vastavate eelarveridade kogusummad järgmised:

Rida | Nimetus | Kulukohustuste assigneeringud (miljonites eurodes) | Maksete assigneeringud (miljonites eurodes) |

08 02 01 | Koostöö – Tervishoid | 570,341 | 303,286 |

08 07 01 | Koostöö - Transport (kaasa arvatud lennundus) | 301,922 | 156,652 |

09 04 01 01 | Info- ja sidetehnoloogiaalase teaduskoostöö toetamine (Info- ja sidetehnoloogia – Koostöö) | 974,930 | 700,700 |

Personalieeskirju ning eeskirju, mis ühenduse institutsioonid on nende kohaldamiseks ühiselt vastu võtnud, kohaldatakse ka ühisettevõtete personali ja tegevdirektorite suhtes. Iga ühisettevõtte üksikasjalik ametikohtade loetelu on esitatud eelarve lisas.

6. ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine

2007. aasta augustis mõjutasid küllaltki suurt osa Kreekast metsatulekahjud. 18. septembril 2007 mõjutas suurt osa Sloveeniast tugev vihmasadu ja torm, mis tõi kaasa tõsised üleujutused ja maalihked. Nõukogu määruse (EÜ) nr 2012/2002[9] artiklis 4 sätestatud kümnenädalase tähtaja jooksul taotlesid Kreeka ja Sloveenia ametiasutused finantsabi ELi Solidaarsusfondist.

Kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2012/2002, eriti selle artiklitega 2, 3 ja 4, on komisjoni talitused taotlused põhjalikult läbi vaadanud.

Allpool on esitatud kokkuvõte hinnangu kõige olulisematest osadest.

6.1. Kreeka: 2007. aasta augustis toimunud metsatulekahjud

Taotlus esitati komisjonile 30. oktoobril 2007 kümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 23. augustil 2007. 20. detsembri 2007. aasta kirjas esitatud täiendava info taotluse järel edastasid Kreeka ametiasutused 24. jaanuaril 2008 lõpliku taotluse.

Tegu on loodusõnnetusega. Kreeka ametiasutused hindasid otseste kahjude kogusummaks 2118,3 miljonit eurot. Et see summa on lävest (s.o 0,6 % rahvamajanduse kogutulust ehk 1066,5 miljonit eurot) kõrgem, võib õnnetust lugeda suureks loodusõnnetuseks ning seega kuulub see määruse nr 2012/2002 põhirakendusalasse. Finantsabi summa arvutamise aluseks on otseste kahjude kogusumma. Nimetatud finantsabi võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud hädaolukorras vajalikeks meetmeteks.

Kreeka ametiasutused märkisid, et tulekahjud mõjutasid suurt osa riigist ning tulekahjud olid intensiivsemad ja laiaulatuslikumad Lääne-Kreeka, Peloponnesose, Kesk-Kreeka ja Atika piirkondades. Õnnetus põhjustas suurt kahju erinevatele majandusharudele, eelkõige põllumajandusele, ning kahjustas transpordi, side-, energiajaotus-, vee- ja reovee- ning loodusõnnetuste ennetamise valdkonna infrastruktuuri. Õnnetus põhjustas märkimisväärset kahju ka looduskeskkonnale, kultuurimälestistele, koolidele, haiglatele ja tuletõrjele. Kanti olulisi kulusid ajutise majutuse pakkumiseks ning päästeteenistuste rahastamiseks, et rahuldada õnnetusest mõjutatud elanikkonna esmavajadusi. Tulekahjude tõttu hukkus Peloponnesoses, Lääne-Kreekas ja Euboias 65 inimest.

Kreeka ametiasutused on arvestanud vastavalt määruse nr 2012/2002 artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks 1007,43 miljonit eurot, mis on jaotatud meetmete liikide kaupa. Meetmete põhiosa käsitleb infrastruktuuri töökorra kohest taastamist, eelkõige transpordi valdkonnas, päästeteenistuste rahastamist, ennetusinfrastruktuuri kohest kindlustamist ning korrastustöid õnnetusest laastatud aladel. Kreeka ametiasutuste esitatud teabe põhjal on selge, et hädaolukorras vajalike meetmete tegelik maksumus ületab oluliselt summat, mis solidaarsusfondist oleks võimalik eraldada. Rakenduslepingus sätestatakse selgelt, millist liiki meetmeid fondi vahenditest rahastatakse.

Kreeka ametiasutused märkisid, et kahjusid ei rahastata ühenduse muudest vahenditest. Kreeka ametiasutused teatasid ühtlasi, et abikõlblikku kahju ei kata kindlustus.

Eespool loetletud põhjustel tehakse ettepanek kiita heaks Kreeka taotlus lugeda 2007. aasta augustis alanud metsatulekahjud suurõnnetuseks ning teha ettepanek solidaarsusfondi kasutuselevõtmiseks.

6.2. Sloveenia: 2007. aasta septembris toimunud üleujutused

Taotlus esitati komisjonile 19. novembril 2007 kümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 18. septembril 2007.

Tegu on loodusõnnetusega. Sloveenia ametiasutused hindasid otseste kahjude kogusummaks 233,4 miljonit eurot. Et see summa on lävest (s.o 0,6 % rahvamajanduse kogutulust ehk 164,3 miljonit eurot) kõrgem, võib õnnetust lugeda suureks loodusõnnetuseks ning seega kuulub see määruse nr 2012/2002 põhirakendusalasse. Finantsabi summa arvutamise aluseks on otseste kahjude kogusumma. Finantsabi võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud hädaolukorras vajalikeks meetmeteks.

Sloveenia ametiasutuste andmetel mõjutas 18. septembril 2007 suuremat osa riigist tugev vihmasadu ja torm, mis tõi kaasa üleujutused, maalihked ja muda-/rusuvoolud. Õnnetus põhjustas märkimisväärset kahju infrastruktuurile (transport, elektriga varustamine, vesi). Õnnetus kahjustas üle 350 km riigimaanteid ning üle 1600 km kohalikke maanteid ja metsateid, üle 17 km veeinfrastruktuuri, üle 10 km elektrijaotusvõrku, 48 veehoidlat ja 147 silda. Lisaks põhjustas õnnetus märkimisväärset kahju avalikele ja erahoonetele (üle ujutati rohkem kui 4320 majapidamist ning 61 avalikku hoonet), äridele (192 ettevõtjat), põllumajandusele ning kultuurimälestistele. Taotluses on esitatud kahjude jaotus.

Sloveenia ametiasutused on arvestanud vastavalt määruse nr 2012/2002 artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks 158,2 miljonit eurot, mis on jaotatud meetmete liikide kaupa. Suurim osa nimetatud meetmetest on seotud korrastustöödega loodusõnnetuse tagajärjel kannatanud aladel ning vee- ja transpordiinfrastruktuuri töö kohese taastamisega. Rakenduslepingus sätestatakse selgelt, millist liiki meetmeid fondi vahenditest rahastatakse.

Sloveenia ametiasutused märkisid, et kahjusid ei rahastata ühenduse muudest vahenditest. Sloveenia ametiasutused teatasid ühtlasi, et abikõlblikku kahju ei kata kindlustus.

Eespool loetletud põhjustel tehakse ettepanek kiita heaks Sloveenia taotlus lugeda 2007. aasta septembris toimunud üleujutus suurõnnetuseks ning teha ettepanek solidaarsusfondi kasutuselevõtmiseks.

6.3. Rahastamine

Solidaarsusfondi aasta kogueelarve on üks miljard eurot. 2008. aastal on juba tehtud ettepanek 162 387 985 euro sihtotstarbeliseks eraldamiseks varasemate taotluste rahuldamiseks, millega seoses jääb kasutatavaks 837 612 015 eurot.

Et fondi loomise keskne põhjus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et sellest antav abi peab olema progresseeruv. See tähendab, et kujunenud tava kohaselt peaks abi osatähtsus olema suurem läve (0,6 % rahvamajanduse kogutulust või kolm miljardit eurot 2002. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb on madalam) ületava kahju puhul kui läveni mitteküündiva kahju puhul. Varem kasutatud määr abisummade määramiseks suurõnnetustele on 2,5 % kogu otsesest kahjust, kui see on künnisest väiksem, ning 6 %, kui see ületab künnise. On tehtud ettepanek rakendada samu protsendimäärasid ka kõnealusel juhul.

Komisjoni kavandatav assigneering fondist põhineb taotleja esitatud teabel ja selle summa on järgmine:

(eurodes) |

Otsene kahju | Künnis | 2,5 %-l põhinev summa | 6 %-l põhinev summa | Kavandatava abi kogusumma |

Kreeka metsa-tulekahjud | 2 118 273 411 | 1 066 497 000 | 26 662 425 | 63 106 584 | 89 769 009 |

Sloveenia üleujutused | 233 395 389 | 164 272 000 | 4 106 800 | 4 147 403 | 8 254 203 |

Vahe-summa | 98 023 212 |

See hüvitussumma jätab vähemalt 25 % Euroopa Liidu Solidaarsusfondist abi andmiseks aasta viimasel kvartalil, nagu nõuab määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 4 lõige 2.

7. Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi ametikohtade loetelu muutmine

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi ametikohtade loetelu näeb ette üht AD13 kategooria ametikohta. 2007. aastal toimunud AD13 kategooria personalivaliku menetluse käigus Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi peadirektori leidmiseks ei leitud aga vajaliku kvalifikatsiooniga sobilikku kandidaati.

Sellega seoses tehakse ettepanek ametikohtade loetelu muuta ning tõsta ametikoha kategooriat AD13-lt AD14-le, et peadirektori ametikoha vastu tunneksid huvi kõrgelt kvalifitseeritud kandidaadid. Muudatus viiks ametikoha kooskõlla ka ühenduse teiste detsentraliseeritud asutuste peadirektorite kategooriatega.

Ametikohtade loetelu kavandatav kohandamine ei mõjuta eelarves ettenähtud assigneeringute suurust.

8. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ametikohtade loetelu muutmine

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ametikohtade loetellu kavandatakse mitut muudatust. Need on üksikasjalikult esitatud allpool.

Ajutised ametikohad

1. AD16-HC (hors classe) kategooria alalise ametikoha muutmine AD16-HC kategooria ajutiseks ametikohaks

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on otsustanud muuta AD16-HC kategooria alalise ametikoha AD16-HC kategooria ajutiseks ametikohaks, et jätkata ajutise töötaja värbamisega, kes asendaks 30. septembril 2008 ametist lahkuvat praegust peasekretäri.

Sellist staatust peetakse Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punkti a raames kohasemaks, kui peasekretärile pakutakse viieaastast ajutist lepingut.

2. Kahe alalise ametikoha muutmine ajutisteks ametikohtadeks

Tõlkeüksuste mitme ametikohta ümberpaigutamise raames Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teistesse üksustesse on kaks ametikohta viidud üle üks presidendi büroosse ja teine II rühma sekretariaati. Kuna presidendi büroo ja rühmade sekretariaadid on komplekteeritud Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punkti c alusel värvatud ajutiste töötajatega ning kaks ümberpaigutatud AST5 kategooria ametikohta on alalised, tuleks need muuta ajutisteks ametikohtadeks.

3. Kahe AD kategooria ametikoha muutmine AST kategooria ametikohtadeks ning kahe AST kategooria ametikoha muutmine AD kategooria ametikohtadeks

Nii presidendi büroos kui III rühma sekretariaadis juba töötavad assistendid, kes sobivad uutele administraatori ametikohtadele. Kuna mõlemal juhul on asjaomaste ametikohtade kategooria (AD5) nimetatud kahe assistendi jaoks liiga madal (nad on kategoorias AST8) ning kuna sobiv kategooria on olemas (kahel ametikohal, mida nad praegu täidavad), tehakse ettepanek olukorra kohandamiseks, muutes kaks ajutise AD5 kategooria ametikohta AST5 kategooria ametikohtadeks, üks ajutine AST8 kategooria ametikoht AD8 kategooria ametikohaks ning üks ajutine AST10 kategooria ametikoht AD10 kategooria ametikohaks.

4. Ühe AD kategooria ametikoha kategooria tõstmine ning ühe AD kategooria ametikoha kategooria alandamine

Taotletakse ühe presidendi büroo koosseisu kuuluva ametikoha kategooria tõstmist AD5-lt AD6-le.

Nimetatud tõstmisega kaasneb teise, samuti presidendi büroo koosseisu kuuluva ametikoha kategooria alandamine AD10-lt AD9-le.

Alalised ametikohad

AST ametikoha muutmine AD ametikohaks

IT-üksuse töökorraldusega seotud põhjustel tuleb üks AST10 kategooria ametikoht muuta AD10 kategooria ametikohaks, et tõsta teabekeskuse üksusejuhataja ametikohta. Lisaks keeruliste tööülesannete täitmisele juhendab üksusejuhataja kolme kolleegi tööd. Samuti on tegu regulaarselt kontrollitava tundliku valdkonnaga.

Taotluste kokkuvõte

Toiming | Arv |

AD16-HC muutmine ajutiseks AD16-HC-ks | 1 |

AST5 muutmine ajutiseks AST5-ks | 2 |

Ajutise AD5 muutmine ajutiseks AST5-ks | 2 |

Ajutise AST10 muutmine ajutiseks AD10-ks | 1 |

Ajutise AST8 muutmine ajutiseks AD8-ks | 1 |

Ajutise AD5 muutmine ajutiseks AD6-ks | 1 |

Ajutise AD10 muutmine ajutiseks AD9-ks | 1 |

AST10 muutmine AD10ks | 1 |

Eelarve seisukohalt on toimingud neutraalsed, kuna ainsa tõstmistaotluse tasakaalustab kõrgema kategooria alandamine.

Kinnitatud ametikohtade koguarv ei muutu.

KOKKUVÕTLIK TABEL FINANTSRAAMISTIKU KOHTA RUBRIIKIDE KAUPA

Finantsraamistik Rubriik/alamrubriik | 2008. aasta finantsraamistik[10] | 2008. aasta eelarve (k.a EPEP nr 1 ja 2/2008) | EPEP 3/2008 | 2008. aasta eelarve + EPEP nr 1, 2 ja 3/2008 |

|Kulukohustuste assigneeringud |Maksete assigneeringud |Kulukohustuste assigneeringud |Maksete assigneeringud |Kulukohustuste assigneeringud |Maksete assigneeringud |Kulukohustuste assigneeringud |Maksete assigneeringud | | 1. JÄTKUSUUTLIK KASV | | | | | | | | | | 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel |10 386 000 000 | |11 086 000 000 |9 772 639 600 | | |11 086 000 000 |9 772 639 600 | |1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive nimel |47 267 000 000 | |47 255 948 720 |40 551 565 026 | | |47 255 948 720 |40 551 565 026 | | Vahesumma | 57 653 000 000 | |58 341 948 720 | 50 324 204 626 | | |58 341 948 720 | 50 324 204 626 | | Varu[11]

| | |-188 948 720 | | | |-188 948 720 | | | 2. LOODUSVARADE KAITSE JA MAJANDAMINE | | | | | | | | | | millest turuga seotud kulud ja otsetoetused |46 217 000 000 | |40 876 490 000 |40 825 600 500 |130 000 000 |63 950 000 |41 006 490 000 |40 889 550 500 | | Vahesumma | 59 193 000 000 | |55 434 715 538 | 53 177 320 053 | 130 000 000 |63 950 000 |55 564 715 538 | 53 241 270 053 | | Varu | | |3 758 284 462 | | | |3 628 284 462 | | | 3. KODAKONDSUS, VABADUS, TURVALISUS JA ÕIGUS | | | | | | | | | | 3a. Vabadus, turvalisus ja õigus |747 000 000 | |728 034 000 |533 196 000 | | |728 034 000 |533 196 000 | |3b. Kodakondsus |615 000 000 | |777 230 985 |870 640 991 |98 023 212 |98 023 212 |875 254 197 |968 664 203 | | Vahesumma | 1 362 000 000 | |1 505 264 985 | 1 403 836 991 | 98 023 212 | 98 023 212 | 1 603 288 000 | 1 501 860 203 | | Varu[12]

| | |19 123 000 | | | |19 123 000 | | | 4. EL RAHVUSVAHELISE PARTNERINA[13]

|7 002 000 000 | | 7 311 218 000 | 8 112 728 400 | | | 7 311 218 000 | 8 112 728 400 | | Varu | | | -70 000 000 | | | | -70 000 000 | | | 5. HALDUS[14]

|7 380 000 000 | |7 283 860 235 | 7 284 420 235 | -2 334 780 |-2 334 780 | 7 281 525 455 |7 282 085 455 | | Varu | | | 173 139 765 | | | | 175 474 545 | | | 6. KOMPENSATSIOON | 207 000 000 | |206 636 292 | 206 636 292 | | |206 636 292 | 206 636 292 | | Varu | | | 363 708 | | | | 363 708 | | | KOKKU | 132 797 000 000 | 129 681 000 000 | 130 083 643 770 | 120 509 146 597 | 225 688 432 |159 638 432 |130 309 332 202 |120 668 785 029 | | | | |3 691 962 215 | 9 650 459 388 | | | 3 564 296 995 |9 588 844 168 | |

[1] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[2] ELT L 390, 30.12.2006, lk 1.

[3] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1/2003, 16. detsember 2002, asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).

[4] Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1558/2007, 17. detsember 2007, millega kohandatakse alates 1. juulist 2007 Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente (ELT L 340, 22.12.2007, lk 1).

[5] EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19.

[6] ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

[7] ELT L 400, 30.12.2006, lk 86.

[8] ELT L 30, 4.2.2008, lk 1.

[9] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2012/2002, 11. november 2002, Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (EÜT L 311, 14.11.2002).

[10] Komisjon on kooskõlas 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 48 esitanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepaneku, mis käsitleb finantsraamistiku kohandamist, et võtta arvesse selle täitmise edenemist.

[11] Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ei ole arvestatud alamrubriigi 1a varu arvutamisel. Paindlikkusinstrument on võetud kasutusele 200 miljoni euro suuruse summa ulatuses.

[12] Euroopa Liidu Solidaarsusfondi summa on kirjendatud eelarvesse suuremana, kui vastavate rubriikide puhul on ette nähtud, nagu on sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes (ELT C 139, 14.6.2006).

[13] Rubriigi 4 2008. aasta varus ei ole arvestatud hädaabireserviga seotud assigneeringuid. Paindlikkusinstrument on võetud kasutusele 70 miljoni euro suuruse summa ulatuses.

[14] Rubriigis 5 ülemmäära alla jääva varu arvutamiseks on võetud arvesse aastate 2007-2013 finantsraamistiku joonealuses märkuses 1 nimetatud 77 miljonit eurot töötajate sissemakseid pensionikavasse.