ET

Brüssel 25.3.2011

KOM(2011) 154 lõplik

PARANDUSEELARVE PROJEKT nr 2

2011. AASTA ÜLDEELARVE

KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA

III jagu – Komisjon

(esitanud komisjon)

PARANDUSEELARVE PROJEKT nr 2

2011. AASTA ÜLDEELARVE

KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA

III jagu – Komisjon

Võttes arvesse:

– Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,

– nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, [1] eriti selle artiklit 37,

– Euroopa Liidu 15. detsembril 2010 vastuvõetud 2011. aasta üldeelarvet,

– 14. jaanuaril 2011 vastuvõetud paranduseelarve projekti nr 1/2011, [2]

esitab Euroopa Komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele 2011. aasta eelarve paranduseelarve projekti nr 2.

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUSE MUUDATUSED EELARVEJAGUDE KAUPA

Tulude ja kulude eelarvestuse muudatused eelarvejagude kaupa on kättesaadavad Eur-Lexis (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). Kõnealused muudatused on teavitamise eesmärgil esitatud eelarve lisana ingliskeelses versioonis.

SISUKORD

1. Sissejuhatus (...)3

2. Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmine (...)3

2.1. Sloveenia (...)3

2.2. Horvaatia (...)4

2.3. Tšehhi Vabariik (...)4

2.4. Kokkuvõte (...)4

3. Rahastamine (...)4

4. Koondtabel finantsraamistiku rubriikide kaupa (...)4

1. Sissejuhatus

2011. aasta paranduseelarve projekti (PEP) nr 2 sisuks on ELi solidaarsusfondi kasutuselevõtmine 19 546 647 euro ulatuses kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena seoses Sloveeniat, Horvaatiat ja Tšehhi Vabariiki tabanud tugevate vihmasadudega.

2. Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmine

2.1. Sloveenia

(1) Taotlus saabus komisjonile 26. novembril 2010 kümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 17. septembril 2010. Sloveenia ametisasutused taotlevad abi 17.–20. septembril 2010 kestnud tugevatele vihmasadudele järgnenud üleujutuse põhjustatud kahjude tõttu.

(2) Tegemist oli loodusõnnetusega ja see kuulub solidaarsusfondi rakendamisalasse.

(3) Sloveenia ametiasutused hindavad loodusõnnetusest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 251 300 861 eurot. Kõnealune summa moodustab 115,45 % Sloveenia puhul 2010. aastal kohaldatavast tavapärasest solidaarsusfondi kasutuselevõtu künnisest (217,669 miljonit eurot, s.o 0,6 % Sloveenia rahvamajanduse kogutulust 2008. aasta andmete alusel).

(4) Kuna otsese kahju hinnanguline kogusumma 251,3 miljonit eurot ületab 2010. aastal Sloveenia suhtes kohaldatavat solidaarsusfondi kasutuselevõtmise künnist, võib õnnetust käsitada määruse (EÜ) nr 2012/2002 kohaselt suure loodusõnnetusena ning see kuulub solidaarsusfondi põhirakendusalasse. Finantsabi summa arvutamise aluseks on otseste kahjude kogusumma. Finantsabi võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud hädaolukorras vajalikeks meetmeteks.

(5) Üleujutus mõjutas Sloveenia 210 omavalitsusest 137t ning põhjustas laialdast kahju infrastruktuurile, ettevõtjatele ja eraomandile. Kokku ujutati üle 8241 ehitist, sealhulgas 127 ettevõtja hooned. Infrastruktuuri osas sai kahju 91 silda ning 550 km riikliku ja 2 000 km kohaliku tähtsusega teid. 296 elanikku evakueeriti kodudest. Lisaks sai mitmetes piirkondades kannatada ka Sloveenia kultuuripärand, sealhulgas ujutati üle Kostanjevica na Krki ja Krško ajaloolised keskused ning kahjustada said Pirani lähedal asuvad soolaluited. Sloveenia ametiasutused esitasid põhjaliku taotluse ja on esitanud loodusõnnetuse ulatuslikkuse kohta veenvaid tõendeid.

(6) Määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 3 lõike 2 kohaste abikõlblike meetmete maksumus on hinnanguliselt 171,3 miljonit eurot ja see jaguneb tegevuse laadi järgi. Suurim osa kuludest hädaolukorras vajalikele meetmetele (üle 73 miljoni euro) on seotud veevarustuse ja reovee käitlemisega.

(7) Mõjutatud piirkonda võib 2007.–2013. aasta struktuurifondidest toetada kui lähenemispiirkonda. Sloveenia ametiasutused ei ole komisjoni teavitanud kavatsusest kasutada üleujutuse tagajärgede likvideerimiseks muid ühenduse rahastamisallikaid.

(8) Sloveenia ametiasutused teatasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

2.2. Horvaatia

Horvaatias toimusid 17.–22. septembrini 2010 tugevad vihmasajud, mis põhjustasid laialdasi üleujutusi eelkõige Lääne-Horvaatias. Loodusõnnetus tekitas märkimisväärset kahju infrastruktuurile, põllumajandussektorile ja eraomandile.

(1) Avaldus finantsabi saamiseks Euroopa Liidu solidaarsusfondist esitati komisjonile 25. novembril 2010, mis jääb 10-nädalase tähtaja sisse alates esimeste kahjude registreerimisest 17. septembril 2010.

(2) Tegemist on loodusõnnetusega. Horvaatia ametiasutused hindavad loodusõnnetusest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 47 002 839 eurot. Et kõnealune summa on lävest (0,6 % Horvaatia 2008. aasta kogurahvatulust, mis on 275 804 miljonit eurot) väiksem, ei saa õnnetust käsitada suure loodusõnnetusena määruse (EÜ) nr 2012/2002 tähenduses. Sellegipoolest mõjutasid Horvaatiat samad üleujutused, mis põhjustasid suure loodusõnnetuse Sloveenias. Seetõttu leiti, et taotlus täidab määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 2 lõike 2 teises lõigus sätestatud tingimust, mille kohaselt võib naaberriik, mis on kannatanud sama suure loodusõnnetuse tõttu, erandkorras samuti fondilt abi saada. ELiga ühinemisläbirääkimisi pidava riigina on Horvaatial õigus saada abi ELi solidaarsusfondist.

(3) Horvaatia ametiasutused teatasid, et üleujutus tabas enam kui tuhandet kodu (majad ja korterid) ja palju perekondi tuli evakueerida. Teatati, et Novigradis asuv muuseum „Lapidarium” sai üleujutustes oluliselt kannatada. Märkimisväärset kahju said energeetika-, vee- ja reoveeinfrastruktuurid, transport, haridus ja tervishoid, tekkisid nt elektrikatkestused ja tõrked maanteeliikluses, mis muutsid kohese meetmete võtmise raskeks. Enim kahju sai põllumajandussektor – üle 7 miljoni euro kogukahjust.

(4) Horvaatia ametiasutused on arvestanud vastavalt määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks 28 647 292 eurot, mis on jaotatud meetmete liikide kaupa. Suurim osa kuludest on seotud loodusõnnetuses kahju saanud alade puhastamisega ja need on hinnanguliselt üle 16 miljoni euro.

(5) Horvaatia ametiasutused viitasid asjaolule, et mingeid muid ühenduse vahendeid (nt ühinemiseelset rahastamisvahendit) üleujutuse otseste tagajärgede likvideerimiseks ei kasutata.

2.3. Tšehhi Vabariik

2010. aasta augustis toimusid Tšehhi Vabariigi põhjaosas ebatavaliselt tugevad vihmasajud, mille tulemusena jõed tõusid üle kallaste, sundides inimesi kodust lahkuma ja põhjustades kahju avalikele infrastruktuuridele, kodudele, põllumajandusele ja ettevõtjatele.

(1) Taotlus saabus komisjonile 14. oktoobril 2010 kümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 7. augustil 2010.

(2) Tegemist oli loodusõnnetusega ja see kuulub solidaarsusfondi rakendamisalasse.

(3) Tšehhi ametiasutused hindavad loodusõnnetusest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 436 477 560 eurot. Kõnealune summa moodustab 53 % Tšehhi Vabariigi puhul 2010. aastal kohaldatavast tavapärasest solidaarsusfondi kasutuselevõtu künnisest (824,03 miljonit eurot, s.o 0,6 % kogurahvatulust 2008. aasta andmete alusel).

(4) Kuna kahjusumma on tavapärasest solidaarsusfondi kasutuselevõtu künnisest madalam, käsitletakse taotlust nn erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumi alusel, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 2 lõike 2 viimases lõigus, milles määratakse kindlaks solidaarsusfondi kasutuselevõtu tingimused „erandlikel asjaoludel”. Nende kriteeriumide alusel võib fondilt erandkorras abi saada piirkond, mis on kannatanud erakorralise katastroofi, eeskätt loodusõnnetuse tõttu, mis on tõsiselt ja püsivalt mõjutanud elanikkonna valdava osa elutingimusi ja piirkonna majanduslikku stabiilsust. Määruses kutsutakse üles keskenduma kõrvalistele ja isoleeritud piirkondadele, nagu on asutamislepingu artiklis 349 määratletud saared ja äärepoolseimad alad. Tšehhi Vabariigis asuvad kahjustatud piirkonnad sellesse kategooriasse ei kuulu. Määrusega nõutakse „suurimat rangust” erakorralise piirkondliku katastroofi sätete kohaselt esitatud taotluste hindamisel.

(5) Solidaarsusfondi aastaaruandest (2002–2003) [3] võib lugeda, et komisjon on seisukohal, et piirkondlike loodusõnnetuste erikriteeriumide mõttekuse tagamiseks riigi tasandil tuleb teha vahet tõsiste piirkondlike ja kohaliku mõjuga sündmuste vahel. Subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt vastutavad viimaste eest riigi ametiasutused, samal ajal kui esimeste puhul võib kaaluda abistamist solidaarsusfondist. Taotluse kohaselt mõjutas üleujutus ühte kompaktset Tšehhi Vabariigi piirkonda, nimelt Libereci maakonda (Liberecký kraj) ja sellega piirnevat Děčíni piirkonda, mis kuulub Ústí nad Labem maakonda (Ústecký kraj). Libereci maakond piirneb Poola ja Saksamaaga, Děčíni piirkond piirneb Saksamaaga. Kõige enam sademeid ja üleujutusi ilmnes Nisa jõe valgalal ja osaliselt Elbe jõe valgalal.

(6) Määruses (EÜ) nr 2012/2002 on muu hulgas sätestatud solidaarsusfondi erakorralise kasutamise tingimus, mille kohaselt katastroof peab olema mõjutanud valdavat osa suurõnnetuse piirkonna elanikkonnast. Tšehhi Vabariigi taotluses väidetakse, et Libereci maakonnas sai otsest kahju 262 088 elanikku 81s omavalitsuses (kokku on elanikke 439 027). Děčíni piirkonnas said kahju 43 omavalitsust ja pea 90 % kogu elanikkonnast. Esitatud tõendid on usutavad ja need võib heaks kiita.

(7) Seoses nõudega tõendada rasket ja kestvat mõju piirkonna elutingimustele ja majanduslikule stabiilsusele rõhutatakse taotluses elutähtsate infrastruktuuride hävimist (näiteks transpordi-, vee- ja energeetikavaldkonnas), mõju ettevõtjatele ja suurt kahju paljudele kodudele. Teatati, et Libereci maakonnas sai kokku kahju 3 239 maja ja 220 kortermaja ning Děčíni piirkonnas sai kahju 1 199 maja ja 48 kortermaja; paljud neist kahjustusid pöördumatult. Peaaegu 2 500 inimest vajas ajutust majutust. Varustatus gaasi ja elektrienergiaga oli takistatud ja mitmed eraisikutele kuuluvad joogiveeallikad (kaevud) olid reostunud. Libereci maakonnas hävines 7 silda peateedel ja 198 silda kõrvalteedel. Děčíni piirkonnas hävines 146 silda. Viga sai 195 km maanteid. Üks raudteelõik oli mitu kuud suletud. Eraettevõtjad kaotasid masinad, seadmed, inventari või varustuse, millel puudus kindlustus, ja nüüd ähvardab neid tegevuse lõpetamine. Tööhõive osas sai kõige suuremat kahju turismisektor, mis on piirkonnas oluline majandustegur. Üleujutuste tulemusel langes Libereci piirkonda külastavate isikute arv enam kui 40 % võrra. Suurt kahju sai ka turismiinfrastruktuur. Põllumajandussektoris hävines 165,5 ha põllumajandusmaad, 400 ha teravilja ja 100 ha rüpsi ei saanud koristada. Kokku moodustas majanduslangus Libereci maakonnas 2 kuu jooksul pärast üleujutuste toimumist 15%. Lisaks takistavad oluliselt taastumist viimaste aastate majanduslangus ja avaliku rahastamise puudus oluliste infrastruktuuride ja muude kahjustuste kiireks parandamiseks. Olukorra täielikuks normaliseerumiseks kulub arvatavasti mitu aastat.

(8) Määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 3 lõike 2 kohaste abikõlblike meetmete maksumus on hinnanguliselt 334 772 020 eurot ja see jaguneb nelja kategooriasse: A) infrastruktuuri kasutatavuse otsene taastamine, B) ajutine majutus ja päästeteenused, C) kaitseinfrastruktuur ja kultuuripärandi otsene kaitse ning D) loodusõnnetuspiirkonna korrastamine. Suurim osa kuludest hädaolukorras vajalikele meetmetele (195 miljonit eurot) on seotud transpordiinfrastruktuuriga.

(9) Mõjutatud piirkonda võib 2007.–2013. aasta struktuurifondidest toetada kui lähenemispiirkonda. Tšehhi ametiasutused väitsid, et ei kasuta asjaomastes piirkondades muid rahalisi vahendeid.

(10) Tšehhi ametiasutused teatasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

2.4. Kokkuvõte

Kokkuvõtteks tehakse eespool nimetatud põhjustel ettepanek rahuldada Sloveenia, Horvaatia ja Tšehhi Vabariigi taotlused seoses 2010. aasta augustis ja septembris toimunud üleujutustega ja kasutada nende juhtumite puhul solidaarsusfondi vahendeid.

3. Rahastamine

Solidaarsusfondi aasta kogueelarve on 1 000 miljonit eurot. Et fondi loomise keskne põhjus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et sellest antav abi peab olema progresseeruv. See tähendab, et varasema tava kohaselt peaks abi osatähtsus olema suurem künnise (0,6 % kogurahvatulust või 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb on madalam) ületava kahju puhul kui kahju puhul, mis künniseni ei küündi. Varem oli suurõnnetuste puhul assigneeringute määramiseks kasutatud määr 2,5 % kogu otsesest kahjust, kui see on fondi kasutuselevõtmise künnisest allpool, ning 6%, kui see künnist ületab. Erandlike piirkondlike suurõnnetuste või naaberriigi suurõnnetuste assigneeringute määramiseks kasutatud määr oli 2,5 % kogu otsesest kahjust. Solidaarsusfondist antava abi arvutamise metoodika esitati solidaarsusfondi aastaaruandes (2002–2003) ning metoodika kiitsid heaks nõukogu ja Euroopa Parlament.

Tehakse ettepanek rakendada samu protsendimäärasid ka käesoleval juhul ja määrata järgmised abisummad:

| | | | | (eurode) |

Abisaav riik | Otsene kahju | Künnis | 2,5 % põhinev summa | 6 % põhinev summa | Kavandatava abi kogusumma |

Sloveenia – 2010. aasta septembri üleujutus „katastroof” | 251 300 861 | 217 669 000 | 5 441 725 | 2 017 912 | 7 459 637 |

Horvaatia – 2010. aasta septembri üleujutus „naaberriigi kriteeriumi alla liigitatud õnnetus” | 47 002 839 | 275 804 000 | 1 175 071 | - | 1 175 071 |

Tšehhi Vabariik – 2010. aasta augusti üleujutus | 436 477 560 | 824 029 000 | 10 911 939 | - | 10 911 939 |

Kokku | 19 546 647 |

See hüvitise summa jätab vähemalt 25 % Euroopa Liidu solidaarsusfondist abi andmiseks aasta viimases kvartalis, nagu on nõutud määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 4 lõikes 2.

4. Koondtabel finantsraamistiku rubriikide kaupa

Finantsraamistik rubriik/alamrubriik | 2011. aasta finantsraamistik | Eelarve 2011 (sh PEP nr 1/2011) | PEP nr 2/2011 | Eelarve 2011(sh PEP nr 1-2/2011) |

| KA | MA | KA | MA | KA | MA | KA | MA |

1. JÄTKUSUUTLIK KASV | | | | | | | | |

1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 12 987 000 000 | | 13 520 566 270 | 11 627 802 798 | | | 13 520 566 270 | 11 627 802 798 |

1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 50 987 000 000 | | 50 980 593 784 | 41 652 094 626 | | | 50 980 593 784 | 41 652 094 626 |

Kokku | 63 974 000 000 | | 64 501 160 054 | 53 279 897 424 | | | 64 501 160 054 | 53 279 897 424 |

Varu [4] | | | -27 160 054 | | | | -27 160 054 | |

2. LOODUSVARADE KAITSE JA MAJANDAMINE | | | | | | | | |

millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed | 47 617 000 000 | | 42 891 201 900 | 42 788 499 841 | | | 42 891 201 900 | 42 788 499 841 |

Kokku | 60 338 000 000 | | 58 659 248 389 | 56 378 918 184 | | | 58 659 248 389 | 56 378 918 184 |

Varu | | | 1 678 751 611 | | | | 1 678 751 611 | |

3. KODAKONDSUS, VABADUS, TURVALISUS JA ÕIGUS | | | | | | | | |

3a. Vabadus, turvalisus ja õigus | 1 206 000 000 | | 1 138 954 740 | 813 277 345 | | | 1 138 954 740 | 813 277 345 |

3b. Kodakondsus | 683 000 000 | | 861 459 910 | 824 531 910 | +18 371 576 | +18 371 576 | 879 831 486 | 842 903 486 |

Kokku | 1 889 000 000 | | 2 000 414 650 | 1 637 809 255 | +18 371 576 | +18 371 576 | 2 018 786 226 | 1 656 180 831 |

Varu [5] | | | 67 148 260 | | | | 67 148 260 | |

4. EL KUI ÜLEMAAILMNE PARTNER [6] | 8 430 000 000 | | 8 758 125 360 | 7 241 353 503 | +1 175 071 | +1 175 071 | 8 759 300 431 | 7 242 528 574 |

Varu | | | -70 439 377 | | | | -70 439 377 | |

5. HALDUS [7] | 8 334 000 000 | | 8 172 839 289 | 8 171 544 289 | | | 8 172 839 289 | 8 171 544 289 |

Varu | | | 243 160 711 | | | | 243 160 711 | |

KOKKU | 142 965 000 000 | 134 280 000 000 | 142 091 787 742 | 126 709 522 655 | +19 546 647 | +19 546 647 | 142 111 334 389 | 126 729 069 302 |

Varu | | | 1 996 461 151 | 7 934 866 238 | | | 1 996 461 151 | 7 915 319 591 |

[1] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[2] KOM(2011) 9.

[3] Aastaaruanne 2002–2003 ja uue vahendi esimesest kasutusaastast saadud kogemuste aruanne (KOM(2004)397 (lõplik), 26.5.2004).

[4] Alamrubriigi 1a 500 miljoni euro suuruse varu arvutamisel ei ole arvestatud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi. Ettenähtud piirmäära ületavad 34 miljonit eurot saadakse paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise teel.

[5] Euroopa Liidu solidaarsusfondi summa on kantud eelarvesse suuremana, kui vastavate rubriikide puhul on ette nähtud, nagu on sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes (ELT C 139, 14.6.2006).

[6] Rubriigi 4 all olevas 2011. aasta varus ei ole arvestatud hädaabireserviga seotud assigneeringuid (253,9 miljonit eurot). Ettenähtud piirmäära ületavad 71 miljonit eurot saadakse paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise teel.

[7] Rubriigis 5 ülemmäära suhtes jääva varu arvutamisel on võetud arvesse aastate 2007–2013 finantsraamistiku joonealuses märkuses 1 nimetatud 82 miljonit eurot töötajate sissemakseid pensionikavasse.

--------------------------------------------------