Teatis uue Euroopa–Aafrika kestliku investeerimise ja töökohtade loomise alliansi kohta: viime oma investeerimise ja töökohtade loomise partnerluse uuele tasandile

Kiiresti muutuvas maailmas on Euroopal ja Aafrikal palju võita tihedamatest majanduslikest ja poliitilistest sidemetest. Käesolevas dokumendis määratakse kindlaks tugeva majanduskava peamised tegevussuunad, millest EL ja tema Aafrika partnerid juhinduvad. Sellega püütakse edendada nii aafriklaste kui ka eurooplaste erainvesteeringute märkimisväärset suurendamist, elavdada kaubandust, kiirendada töökohtade loomist ning aidata kaasa kestlikule ja kaasavale arengule, edendades tänapäevase ja säästliku tehnoloogia standardeid, keskkonna- ja töökaitset ning vastutustundlikku ärikäitumist. See moodustab Euroopa Liidu ja Aafrika liidu partnerluse raames jätkusuutlike investeeringute ja töökohtade loomise alliansi.

Allianss on rohkem kui rahastamiskava. See kujutab endast radikaalset muutust selles, kuidas me partneritena töötame sellise loogika suunas, mis keskenduks Aafrika majanduspotentsiaalile ja erasektori mobiliseerimisele. Alliansi eesmärk on kaasata erainvesteeringuid ja uurida suuri võimalusi, mis võivad tuua kasu nii Aafrika kui ka Euroopa majandusele, pöörates erilist tähelepanu noorte jaoks töökohtade loomisele ja vastates ühtlasi Aafrika demograafilistele mustritele. See on majandusstrateegia, mis rakendab Euroopa ja Aafrika asjakohased tugevused tööle ja viib välisinvesteeringute kava sihid järgmisele tasandile. Konkreetsetele meetmetele tuginedes toetab allianss järgmise viie aasta jooksul 10 miljoni töökoha loomist Aafrikas.

Allianss ei ole eraldiseisev algatus. See on osa ulatuslikumast kogumist, mis hõlmab ELi ja Aafrika vahelisi suhteid ning Euroopat ja Aafrikat ühendavaid strateegilisi raamistikke, nagu ÜRO tegevuskava aastani 2030 ja selle 17 kestliku arengu eesmärki, mis on mõlema mandri jaoks juhtmõtteks, ning Aafrika Liidu (Agenda 2063) ja ELi (üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia, Euroopa arengukonsensus) asjakohased poliitikaraamistikud. See on oluline element, mis aitab täita Abidjani tippkohtumisel Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu vahel kokkulepitud kohustusi ning samuti on see osa tugeva Aafrika samba loomisest Cotonou lepingu järgses raamistikus ning partnerluste arendamises Põhja-Aafrikas Euroopa naabruspoliitika raames. Alliansi keskmes on partnerluse, dialoogi ja isevastutuse põhimõtted. Täieliku potentsiaali saavutamiseks peaks allianss võtma kasutusele ja koordineerima ELi ja liikmesriikide Aafrikat hõlmavaid meetmeid ja vahendeid.

See sidus majandusstrateegia tugineb 2018. aasta juuni Euroopa Ülemkogu järeldustele, milles kutsutakse üles astuma samme „sellise uue raamistiku loomise suunas, mis võimaldab oluliselt suurendada nii Aafrika kui ka Euroopa erasektori investeeringuid“, komisjoni ettepanekutele järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta ning ELi ja Aafrika Liidu komisjoni ja komisjoni kohtumiste tulemustele. Samuti tugineb see 21. märtsil 2018. aastal Kigalis toimunud Aafrika Liidu 10. erakorralisel tippkohtumisel tehtud olulistele otsustele. Sellega järgitakse ka 19. juuni 2018. aasta Mesebergi deklaratsiooni mõttekäiku ja kavatsetakse anda panus 2019. aastal Prantsusmaal toimuva G7 tippkohtumise päevakorrale

Aafrika partnerite jõuline mobiliseerimine investeerimisel ja töökohtade loomisel on liikuvuse ja rändega seotud küsimuste käsitlemiseks hädavajalik, edendades päritolu-, transiidi- ja sihtriikide kooskõlastatud tegevust vastavalt solidaarsuse, partnerluse, aruandluskohustuse ja vastutuse jagamise põhimõtetele. Samal ajal aitab rände ja liikuvuse parem ühine juhtimine kaasa üldisele stabiilsusele, mis soodustab kestlikku investeerimist. Allianss on strateegia oluline osa, milles ühendatakse ühtselt ja tasakaalustatult meie ühise rändekäsitluse erinevad elemendid: jagatud vastutus, et tegeleda ebaseadusliku rände ja sundrände algpõhjustega, hallata tõhusalt piire, ennetada ja tõkestada rändajate ebaseaduslikku üle piiri toimetamist ja inimkaubandust, päästa ja kaitsta elusid, pakkuda võimalusi seaduslikuks rändeks ning tagada parem koostöö ebaseaduslike rändajate tagasisaatmisel, tagasivõtmisel ja taasintegreerimisel kooskõlas kehtestatud põhimõtete ja rahvusvahelise õiguse kohustustega ning kokkulepitud korraga.

Selle tervikliku lähenemisviisi osana tuleks täiustada seaduslikke võimalusi ELi liikumiseks, et pakkuda turvalisi ja elujõulisi alternatiive ohtlikele marsruutidele ja ebaseaduslikule rändele. Selleks kutsub komisjon oma uues teatises, milles käsitletakse seaduslikult Euroopasse sisenemise paremat korraldamist, üles rakendama täiustatud ELi sinise kaardi süsteemi ja töötama välja seadusliku rände katseprojekte valitud riikidega Aafrikas.

Kuna majanduskasvu, tööhõive ja ebavõrdsuse dünaamika ning ebastabiilsuse, vastupanuvõime, tervise ja valitsemistavadega seotud probleemid on eri Aafrika piirkondades ja riikides erinevad, võtab allianss arvesse kogu Aafrika kontinendi mitmekesisust ja iga riigi eripära, sealhulgas ebakindla olukorraga seotud konkreetseid probleeme ja Põhja-Aafrika riikide lepingulisi suhteid assotsiatsioonilepingute alusel ning nende koostöökogemusi Euroopa naabruspoliitika alusel Euroopa Liiduga tehtava koostöö raames.

1. Strateegiliste investeeringute suurendamine, et luua töökohti ja tugevdada erasektori rolli

Erasektoril on suurim potentsiaal luua töökohti ja suurendada majanduskasvu, seepärast on oluline Aafrikas suurendada nii kodu- kui ka välismaiseid vastutustundlikke investeeringuid.

Ülevaade olukorrast

Investeeringud on Aafrikas jaotunud ebaühtlaselt, mis kajastab ülemaailmset ebakindlust, ja Aafrikasse suunatud välismaiste otseinvesteeringute maht on kõikuv, ega näita tugevat tõusutrendi. 2016. aastal tõmbasid Lõuna-Aafrika, Nigeeria, Keenia, Egiptus ja Maroko ühiselt ligi 58 % kollektiivsetest välismaistest otseinvesteeringutest, samas kui vähem arenenud ja nõrgemates riikides esineb märkimisväärseid süsteemseid probleeme erainvesteeringute ligitõmbamisel. Mõni Aafrika riik on endiselt toorainest sõltuv, teised aga on suutnud oma majandust mitmekesistada, reageerides madalatele toorainehindadele. Lisaks on alates 2016. aastast hakatud välismaiseid otseinvesteeringuid veelgi laiendama väljapoole kaevandussektorit.

Aafrika suurim investor on EL, kelle liikmesriikide arvele langes 2016. aastal ligikaudu 40 % välismaistest otseinvesteeringutest kogusummas 291 miljardit eurot. Aafrika majanduse tugev areng viimase kahekümne aasta jooksul ja sellest tulenev tulevikupotentsiaal tähendavad seda, et on märkimisväärseid võimalusi edasisteks investeeringuteks. Aafrika rahvastiku prognoosidest selgub, et samuti on vaja luua miljoneid uusi töökohti, eriti tööturule sisenevatele noortele.

Kavandatavad meetmed

Meede #1. Aafrikale antavaid toetusi investeeringute kaasamiseks suurendatakse, kasutades segarahastamise ja tagatiste kaudu üha suuremaid summasid, et rahvusvahelised, Euroopa ja liikmesriikide finantsasutused saaksid kasutada kapitaliturgude vahendeid, vähendada investeeringutega kaasnevaid riske ja hõlbustada juurdepääsu rahastamisele. Prioriteediks on lisaväärtusega sektorid, millel on suur potentsiaal jätkusuutlike töökohtade loomiseks, eelkõige naiste ja noorte jaoks, suurendades nende võimalusi oma püüdlusi ellu viia, sealhulgas idufirmade kaudu. Erilist tähelepanu pööratakse ka ebakindlatele olukordadele. Aastatel 2014–2017 suurendas EL rahastamist segarahastamisoperatsioonide kaudu peaaegu 35 miljardi euroga. Alates välisinvesteeringute kava käivitamisest ja Euroopa Kestliku Arengu Fondi loomisest 2017. aastal mobiliseerib EL vahendeid, mis eeldatavasti suurendavad 15 miljardi euro võrra investeeringuid segarahastamise kaudu ja üle 16 miljardi euro võrra tagatiste kaudu. Euroopa välisinvesteeringute kava eesmärk on suurendada Aafrikasse ja ELi naaberriikidesse tehtavaid investeeringuid 44 miljardi euroni aastaks 2020. Konkreetsed tulemused hõlmavad juurdepääsu elektrile 30 miljoni inimese ja ettevõtja jaoks ning 5 GW võrra suuremat taastuvenergia võimsust. 24 000 inimest saab ligipääsu aasta läbi juurdepääsetavatele teedele transporditaristusse tehtavate suuremate investeeringute kaudu. Üksnes väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele suunatud investeerimisprogrammidega on Aafrikas plaanis luua 3,2 miljonit töökohta. Need on võimsad näited kavandatud alliansi raames võetavate sekkumismeetmete ulatuse ja mõju kohta.

Järgmise pikaajalise eelarve (mitmeaastane finantsraamistik) raames peaks EL veelgi oma vahendeid täiustama, tagades nende tulemuslikkuse ja suurendades oluliselt sel eesmärgil olemasolevat rahastamist.

Meede #2. Et erasektori investeeringute kasvul oleks suurim võimalik mõju, tuleb kindlaks määrata riigi ja piirkonna tasandi kõige paljutõotavamad väärtusahelad. Seda eesmärki silmas pidades arutletakse praegu majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkulepete üle enamiku meie Aafrika partneritega, et suunata ühised jõupingutused selliste väärtusahelate suunas, millel on suurim töökohtade loomise potentsiaal, kasutades ära võimalused tootmiseks ja töötlemiseks, realiseerides rohelise ja sinise majanduse hiiglasliku potentsiaali, toetades üleminekut vähese CO2-heitega ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisele majandusele, kasutades ära majanduse digiülemineku täielikku potentsiaali, eelkõige e-kaubanduse ja andmemajanduse võimalusi, ning leida lahendused valdkondades, mida tuleb reformida, et parandada ettevõtlust soodustavat keskkonda. Majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppega tehtav töö nõuab ka Euroopa ja Aafrika erasektoriga struktureeritud dialoogi, mis põhineb välisinvesteeringute kava raames loodud Aafrika säästva ettevõtluse platvormil. Tagatakse seos G20 algatusega „Kokkulepe Aafrikaga“.