KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Euroopa Liidus maanteetranspordis kasutatava bensiini ja diislikütuse kvaliteet

(aruandeaasta 2017)

1. Sissejuhatus

Vastavalt bensiini ja diislikütuse kvaliteeti käsitleva direktiivi 98/70/EÜ (edaspidi „kütusekvaliteedi direktiiv“) artiklile 7a ning nõukogu direktiivi 2015/652/EL (millega kehtestatakse arvutusmeetodid ja aruandlusnõuded vastavalt direktiivile 98/70/EÜ) artiklile 5 peavad liikmesriigid igal aastal esitama aruande oma territooriumil tarnitud kütuste ja energia kasvuhoonegaaside heite mahukuse kohta. See aruandekohustus kehtib esimest korda aruandeaastal 2017 pärast nõukogu direktiivi (EL) 2015/652 kohaldamist ja ülevõtmist.

Lisaks on liikmesriigid direktiivi 98/70/EÜ artikli 8 lõike 3 kohaselt kohustatud esitama andmed riigi kütusekvaliteedi kohta eelmisel kalendriaastal.

Käesolevas aastaaruandes võetakse kokku liikmesriikide poolt eespool nimetatud aruandlusnõuete kohaselt esitatud teave. Aruanne on koostatud andmete põhjal, mille liikmesriigid esitasid Euroopa Keskkonnaametile (EEA) 2017. aasta kohta.

2. Kütuse- ja energialiikide kogused ning olelusringi jooksul tekkiva kasvuhoonegaaside heite mahukus

Kütusekvaliteedi direktiivi artikkel 7a koos nõukogu direktiiviga (EL) 2015/652 sätestab aruandlusnõuded seoses järgmisega:

·iga kütuse- või energialiigi kogumaht, mis on tarnitud maanteetranspordi ja väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate (sh siseveelaevad, kui need ei ole merel) jaoks, põllumajandus- ja metsatraktorite jaoks ning väikelaevade (kui need ei ole merel) jaoks;

·olelusringi jooksul tekkivad kasvuhoonegaaside heitkogused energiaühiku kohta, sh maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva biokütuste hinnangulise heite keskmised väärtused;

·liikmesriikide territooriumil tarnitud kõikide biokütuste lähteaine ja tootmise viis.

Kütusekvaliteedi direktiivi kohaselt peavad liikmesriigid nõudma kütusetarnijatelt, et nad vähendaksid olelusringi jooksul tekkiva transpordikütuste kasvuhoonegaaside heite mahukust, st tarnitud kütuse ja energia olelusringi jooksul tekkivaid kasvuhoonegaaside heitkoguseid energiaühiku kohta, 31. detsembriks 2020 vähemalt 6 % võrreldes 2010. aasta kütuse alusstandardiga (94,1 g CO2eq/MJ). Vähemalt 6 % vähendamise eesmärgi täitmist hinnates ei võeta arvesse maakasutuse kaudsest muutusest tulenevat kasvuhoonegaaside heidet.

Arvestades, et 2017. aasta on esimene aruandlusaasta ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/652 ülevõtmine lükkus paljudes liikmesriikides edasi, ei ole esimene aruanne kütuse- ja energialiikide olelusringi jooksul tekkiva kasvuhoonegaaside heite mahukuse kohta veel täielik. Kokku esitasid vastavad andmed sobivas vormingus 22 liikmesriiki ning Island ja Norra. Eesti, Leedu, Poola, Portugal, Rumeenia ja Hispaania esitasid küll aruande kütusetarnijate poolt turule viidud kütuste kvaliteedi kohta, kuid mitte kasvuhoonegaaside heite mahukuse kohta.

2.1Kasvuhoonegaaside heide ja kaugus 2020. aasta eesmärgist

Esitatud andmete kohaselt oli 2017. aastal liikmesriikides tarnitud kütuste ja energia keskmine kasvuhoonegaaside heite mahukus 3,4 % väiksem kui 2010. aasta näitaja. See tähendab, et 2017. aastal säästeti 29 miljonit tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti (CO2eq).

Et saavutada 2020. aastaks eesmärk vähendada heitkoguseid vähemalt 6 %, on kütusekvaliteedi direktiivis sätestatud liikmesriikide õigus nõuda kütusetarnijatelt, et nad täidaksid 2017. aastaks seatud vahe-eesmärgi (4 %).

Kasutades seda tehtud edusammude hindamiseks, näeme, et 2017. aasta tulemuste põhjal ei saavuta ELi kütusetarnijad aru andnud 22 liikmesriigis tõenäoliselt eesmärki vähendada transpordikütuste kasvuhoonegaaside heite mahukust 2020. aastaks keskmiselt 6 % võrreldes 2010. aastaga (joonis 1). Tuleb märkida, et 2017. aastal ei teatatud ühestki töötlemiseelses etapis tekkiva heite vähendamise juhust (UER). Selline vähendamine peaks aitama kaasa 2020. aasta eesmärgi saavutamisele ja siis tuleb selle kohta esitada aruanne.

Kütusetarnijate edusammud on liikmesriigiti väga erinevad. 22st aru andnud liikmesriigist viies oli vähendamine 4 % või suurem, kusjuures Rootsi on ainus liikmesriik, mis on juba ületanud 2020. aastaks seatud 6 % eesmärgi. Seetõttu peavad peaaegu kõik liikmesriigid võtma kiiresti lisameetmeid, et tagada 2020. aasta eesmärgi saavutamine.