EUROOPA KOMISJON Brüssel,21.11.2022 COM(2022) 647 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Aastaaruanne 2021. aastal rahastatud Euroopa Liidu humanitaaroperatsioonide kohta



Sissejuhatus Humanitaarabioperatsioonid, mida 2021. aastal toetati Peamiste toetatud humanitaarabioperatsioonide ülevaade Horisontaalsed prioriteedid 2021. aastal lõpule viidud hindamiste kokkuvõte Lisateave ja allikad ECHO rakenduspartnerid (2021) Sissejuhatus Käesolevas aruandes tutvustatakse Euroopa Liidu (edaspidi „EL“) peamisi meetmeid, mida 2021. aastal rahastati liidu eelarvest ja mida rakendas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) humanitaarabi valdkonnas, ning saavutatud poliitilisi tulemusi. Aruanne on koostatud kooskõlas artikliga 19. Humanitaarabioperatsioonid, mida 2021. aastal toetati 2021. aastal jätkus keeruliste kriiside, relvakonfliktide, looduslike ohtude ja tervisealaste hädaolukordade, eelkõige COVID-19 pandeemia tõttu humanitaarabivajaduste kasv. Juhtivaks humanitaarabi rahastajaks jäi komisjon, kes eraldas oma Euroopa elanikkonnakaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi (edaspidi „ECHO“) kaudu enam kui 80 riigi jaoks ligikaudu 2,2 miljardit eurot, et toetada miljoneid abivajajaid. Võttes arvesse, et COVID-19 pandeemia ulatuslik mõju halvendas veelgi haavatavate elanikkonnarühmade rasket olukorda, on pandeemia algusest saadik humanitaarabi antud kokku 656 miljoni euro väärtuses, et toime tulla selle tagajärgedega. Siia kuulub ka 100 miljoni euro suurune pakett, millega koostöös haiguste tõrje ja ennetamise Aafrika keskustega toetati vaktsiinide kasutuselevõttu Aafrikas. Lisaks jätkas 2021. aastal tegevust humanitaarabi õhusild, mille raames tehti 21 lendu ning toimetati 4 riiki olulisi meditsiinitarbeid ja humanitaarabi. Suurem osa ELi humanitaarabist eraldati seoses Aafrika ja Süüria (ning selle naaberriikide) kriisidega. Lisaks on pärast seda, kui Taliban 2021. aasta augustis võimu üle võttis, antud märkimisväärsel määral humanitaarabi, et tegeleda järsult halvenenud poliitilise olukorra parandamisega Afganistanis ja selle naaberriikides. Peale selle jätkas EL keskendumist elanikkonna toetamisele nn unustatud kriisikolletes, näiteks Kesk-Aafrika Vabariigis, Sudaanis, Pakistanis, Colombias, Venezuelas, Haitil, Ukrainas ja Filipiinidel. Selleks et kõrvaldada üha kasvavat humanitaarabi rahastamise puudujääki, edendas komisjon ka ulatusliku kokkuleppega (Grand Bargain) võetud kohustuste täitmist, samal ajal tagades ka kvaliteetse rahastamise oma valdkondlike poliitikasuuniste rakendamise kaudu. Peamiste toetatud humanitaarabioperatsioonide ülevaade Sahara-tagune Aafrika Etioopia

2021. aastal laienes Etioopia põhjapiirkonnas föderaalvalitsuse ja Tigray piirkondlike julgeolekujõudude vaheline konflikt. EL eraldas 85,5 miljonit eurot, et toetada elupäästva abi andmist konflikti või looduslike ohtude tõttu kodukohast lahkunud ja riigi sees ümber asunud inimestele, samuti ka pagulastele, rändajatele ja toidupuuduse all kannatavatele inimestele, kes olid mõjutatud rändtirtsuparvede pealetungist piirkonnas. Keenia Keenias on üle 500 000 pagulase peamiselt Somaaliast ja Lõuna-Sudaanist, kes sõltuvad täielikult humanitaarabist. Jätkuv põud ja COVID-19 mõjutasid üha enam toidu- ja toitumisolukorda, sest kuivades ja poolkuivades piirkondades vajas toiduabi vähemalt 3,1 miljonit inimest. EL eraldas laagrites elavatele pagulastele ja varjupaigataotlejatele 18 miljonit eurot peamiste eluks vajalike teenuste (toiduabi, veevarustus, kanalisatsioon ja hügieen, tervishoid ja toitumine, kaitse ja haridus) osutamise tarbeks. Somaalia 2021. aastal halvenes Somaalia humanitaarolukord riigisisese relvakonflikti ja äärmusliku põua tõttu veelgi. ELi 63,8 miljoni euro suurune humanitaarabi hõlmas päästetegevust ja leevendusmeetmeid, et tulla toime kõrbetirtsuparvede leviku järsu suurenemise, üleujutuste, COVID-19 mõjuga, ning meetmeid varajase reageerimise suutlikkuse tugevdamiseks uute šokkide korral. Lõuna-Sudaan 2021. aastal tabasid kogukondi rängalt konfliktid, piirkondlik vägivald, suured üleujutused ja COVID-19. Mõjutatud elanikkonna humanitaarabile ligipääsu piirasid jätkuvalt vägivald ja operatiivsed tegurid. ELi meetmete kaudu eraldati 76,5 miljonit eurot, et vähendada riigis liigsuremust ja haigestumust, kaitsta vägivallast mõjutatud kogukondi, tagada päästetegevus ning toetada humanitaarabikogukonna tegevust. Sudaan Abivajajate hulk on suurenenud juba neljandat aastat järjest. Toiduga kindlustamatus on püsinud murettekitavalt kõrgel tasemel ning ümberasumine, mille põhjustas siseriiklik relvakonflikt, majanduslangus ja toiduainete hindu mõjutav inflatsioon, on suurenenud ja muutunud pikaajalisemaks. Seda süvendas COVID-19 mõju. 2021. aasta oktoobri seisuga kannatas enam kui 20 % Sudaani elanikkonnast akuutse toiduga kindlustamatuse all. EL eraldas 62,1 miljonit eurot, et osutada elupäästvaid hädaabiteenuseid ja kaitseabi konfliktide või looduskatastroofide tõttu ümber asustatud või neis kannatada saanud elanikkonnale ning reageerida tervise-, toitumis- ja toiduga kindlustatuse kriisidele. Uganda Ugandas on Aafrika suurim pagulaste kogukond, enamik pagulasi on pärit Lõuna-Sudaanist ja Kongo Demokraatlikust Vabariigist. Pagulaste sissevool on koormanud üle vastuvõtu- ja transiidikeskused. Peamised vajadused on seotud toiduabi, veevarustuse, kanalisatsiooni ja hügieeni, kaitse ning muude põhiteenustega. EL eraldas 35 miljonit eurot elupäästva abi andmiseks kõige haavatavamatele kogukondadele, samuti vastuvõtvatele kogukondadele ning kohaliku katastroofideks valmisoleku tugevdamiseks. Burundi Äärmuslike ilmastikunähtuste, COVID-19 ning julgeoleku ja inimõiguste kaitsega seotud murede tõttu vajasid humanitaarabi 2,3 miljonit inimest Burundis ja üle 260 000 pagulase naaberriikides. EL rakendas piirkondlikku lähenemisviisi, eraldades 12,8 miljoni euro väärtuses abi koordineerimiseks, kaitseks, katastroofideks valmisolekuks ja katastroofiohu vähendamiseks, sealhulgas võitluseks epideemiatega.

Kongo Demokraatlik Vabariik Humanitaarkriisi tõttu kannatasid Kongo Demokraatlikus Vabariigis 26 miljonit inimest akuutse toiduga kindlustamatuse all. Pidevate konfliktide ja vägivalla tõttu on Kongo Demokraatlikus Vabariigis üle 5,6 miljoni riigisisese põgeniku ja naaberriikides üle 800 000 pagulase. Tohutut kahju tekitasid malaaria, looduskatastroofid ja epideemiad. EL eraldas humanitaarabi tarbeks 70 miljonit eurot, millest enam kui 63 miljonit eurot oli mõeldud päästetegevuseks, sealhulgas 15 miljonit eurot näljahädale reageerimiseks. Samuti eraldati humanitaarabi selleks, et reageerida Nyiragongo mäe vulkaanipurskest põhjustatud hädaolukorrale. Kesk-Aafrika Vabariik Seoses süveneva piirkondliku kriisiga, mille tõttu on kodudest lahkunud enam kui 1,4 miljonit inimest, eraldati ELi vahendeid toiduga varustatuse, elatusvahendite, põllumajanduse, tsiviilisikute kaitse ja riigis põhiteenuste tagamise toetamiseks (22,5 miljonit eurot, sealhulgas 1 miljon eurot selleks, et reageerida uuele Kesk-Aafrika Vabariigist pärit pagulaste sissevoolule Kongo Demokraatlikusse Vabariiki). Toetust anti ka selleks, et tugevdada humanitaarabi koordineerimist, julgeolekut ja logistikat. Sahel Burkina Faso, Mauritaania, Mali, Tšaad, Niger, Nigeeria ja Kamerun Abivajajatena on tuvastatud üle 32 miljoni inimese, kellest 23,7 miljonit kannatavad toiduga kindlustamatuse all (mida on kaks korda rohkem kui aastatel 2015–2020 keskmiselt). EL eraldas Saheli piirkonnas 242 miljonit eurot toidukriisi vastu võitlemiseks, humanitaarabi koordineerimise tõhustamiseks ja julgeoleku juhtimiseks konfliktipiirkondades ning katastroofideks valmisoleku parandamiseks. Uusi edusamme tehti humanitaarabi, arengu ja rahu vahelise seose elluviimisel, et suurendada mõjutatud elanikkonna vastupanuvõimet, vähendada humanitaarabi vajadust ning tegeleda toiduga kindlustamatuse ja akuutse alatoitumuse algpõhjustega. Tšaadi järve vesikond Nigeeria, Niger, Kamerun ja Tšaad Kümme aastat kestnud kriis on mõjutanud piirkonnas rohkem kui 10 miljonit inimest. EL seadis prioriteediks mitut valdkonda hõlmava abi ja eraldas 96,5 miljonit eurot põgenike, toiduabi, toitumise, tervishoiu, veevarustuse, kanalisatsiooni ja hügieeni toetamiseks. EL tegeles ka hädaolukordades hariduse andmisega, katastroofideks valmisolekuga, humanitaartaristu logistikaga ja juurdepääsuga lennuteenuste kaudu. Lõuna-Aafrika ja India ookeani piirkond Angola, Botswana, Komoori saared, Eswatini, Lesotho, Madagaskar, Malawi, Mauritius, Mosambiik, Namiibia, Seišellid, Lõuna-Aafrika Vabariik, Sambia ja Zimbabwe Lõuna-Aafrika ja India ookeani piirkonna vajadused suurenesid märkimisväärselt põua, COVID-19, sagenenud tsüklonaalse tegevuse, toiduainete kõrge hinna ja relvavägivalla tõttu, mis tõi kaasa riigisisese sundrände. Üle 23 miljoni inimese kannatas akuutse toiduga ja toitumisalase kindlustamatuse all ning vajas humanitaarabi kogu piirkonnas. ELi 52,5 miljoni euro suurune abi keskendus sellistele hädaabimeetmetele nagu toidu- ja toitumisabi, kaitse, tervishoiuteenuste kättesaadavus, hädaolukordades hariduse andmine, vesi ja kanalisatsioon ning katastroofideks valmisolek. Põhja-Aafrika Liibüa Ligikaudu 1,3 miljonit inimest vajas humanitaarabi, 168 011 inimest jäi ümberasustatuks ja 635 051 olid rändajad. Humanitaarkriisi süvendasid COVID-19 ja piiratud ligipääs humanitaarabile. EL eraldas 9 miljonit eurot kõige haavatavamate isikute abistamiseks kaitsemeetmete, mitmeotstarbeliste rahaülekannete, esmaste tervishoiuteenuste ja hädaolukordades hariduse andmise teel. Sihtotstarbelise rahastamise teel toetati COVID-19 vaktsineerimiskampaania käivitamist.

Lääne-Sahara ja Alžeeria Juba 40 aastat kestnud unustatud kriisikolde tõttu on jäänud abitusse olukorda kümned tuhanded Lääne-Sahara pagulased. Nad elavad viies laagris Edela-Alžeerias, omades piiratud juurdepääsu välistele vahenditele, mistõttu on ellujäämiseks väga oluline humanitaarabi. EL eraldas 10 miljoni euro väärtuses humanitaarabi, mille eesmärk oli katta Sahara pagulaste põhivajadused, nagu toit, joogivesi, esmased tervishoiuteenused ja hädaolukordades hariduse andmine. See hõlmas 1 miljon eurot COVID-19ga seotud meetmete tarbeks. Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkond Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonnale on COVID-19 mitmemõõtmeline mõju väga tõsine olnud. EL toetas piirkonda 16,9 miljoni euroga (sealhulgas 0,9 miljonit eurot epideemiate tarbeks), et võidelda pandeemia tagajärgede vastu kõige haavatavamate (sealhulgas põliskogukonnad) seas. Lõuna-Ameerika Venezuela COVID-19 pandeemia ning pikaajaline majanduslangus ja hüperinflatsioon suurendasid Venezuelas tervishoiuteenuste, vee, toidu ja haridusega seotud vajadusi. ÜRO pagulaste ülemvoliniku ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni andmetel on alates kriisi algusest oma riigist lahkunud umbes 6 miljonit venezuelalast. 2021. aastal eraldas EL 82,2 miljonit eurot Venezuela rändajate ja pagulaste ning vastuvõtvate kogukondade toetamiseks naaberriikides (näiteks Colombias, Peruus ja Ecuadoris). Colombia 2021. aastal halvenes Colombias järsult humanitaarolukord pärast 1,8 miljoni Venezuela pagulase riiki saabumist ja riigisisese vägivalla suurenemise tõttu. EL andis 12,2 miljoni euro väärtuses hädaabi riigisisese vägivalla, ümberasustamise ja liikumispiirangute all kannatavatele inimestele (eelkõige vähemustele) ning jätkas oma toetuse andmist katastroofideks valmisoleku valdkonnas (2 miljonit eurot). Kesk-Ameerika Guatemala, Honduras ja El Salvador Asjaomaste riikide 2021. aasta humanitaarvajaduste ülevaatekava kohaselt vajas humanitaarabi 8,3 miljonit inimest. Samuti oli seal üle 1,7 miljoni riigisisese põgeniku. 2021. aastal suurenes järsult kontinentaalne ja transkontinentaalne elanikkonna rändeliikumine. 2021. aastal aidati ELi humanitaarabiga 12,3 miljoni euro väärtuses ligikaudu 860 000 abisaajat ning see hõlmas organiseeritud vägivalla kõige haavatavamate ohvrite ja sellest pääsenute elutähtsaid vajadusi, eelkõige kaitse ja hädaabi ning toiduabi tagamise valdkonnas. Kariibi mere piirkond, sealhulgas Haiti Kogu piirkonna sotsiaal-majanduslik kriis, mida süvendas COVID-19 pandeemia, suurendas toiduga kindlustamatust: 10 miljonit inimest kannatas mõõduka toiduga kindlustamatuse ja 1 miljon inimest tõsise toiduga kindlustamatuse all. 2021. aastal jätkas EL piirkonna vastupanuvõime ja katastroofideks valmisoleku toetamist ning eraldas kokku 3,9 miljonit eurot, sealhulgas hädaabi tarbeks seoses Soufrière’i vulkaanipurskega Saint Vincentil ja Grenadiinidel.

Mis puutub Haitisse, siis alates 2021. aasta juunist on Port-au-Prince’is relvastatud jõukude vaheline vägivald ja territoriaalvaidlused märkimisväärselt suurenenud ning enam kui 19 000 registreeritud riigisisest põgenikku vajab tingimata asjakohast kaitset. EL on võtnud kasutusele vahendeid 17 miljoni euro väärtuses, et leevendada akuutset toiduga kindlustamatust Haitil, aidata ja kaitsta vägivallaohvreid, anda hädaabi seoses 14. augustil 2021. aastal toimunud maavärinaga ja katastroofideks valmisoleku meetmete tarbeks. Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna riigid Kesk-Aasia Afganistan, Pakistan ja Iraan Afganistanis ja naaberriikides, peamiselt Iraanis ja Pakistanis, on humanitaarolukord järsult halvenenud pärast seda, kui Taliban 2021. aasta augustis võimu üle võttis. Toiduga kindlustatuse staadiumide terviklikust klassifikatsioonist lähtuva hindamise kohaselt vajasid Afganistanis humanitaarabi hinnanguliselt 24 miljonit inimest, mis oli tingitud toiduga kindlustamatuse murettekitavast olukorrast, COVID-19 pandeemiast ja majanduslangusest. Alates jaanuarist 2021 kuni 19. detsembrini 2021 on 682 031 inimest uuesti riigi sees ümber asunud. EL eraldas kokku 251,5 miljonit eurot, mis jõudis 5 miljoni äärmises puuduses elava abisaajani. ELi humanitaarabi õhusilla kaudu toimetati Kabuli ligikaudu 280 tonni humanitaarabi, peamiselt meditsiiniseadmeid, COVID-19 varustust ja toiduaineid. Bangladesh 2021. aasta ühise reageerimiskava kohaselt elas rohingjade kriisi tõttu Coxi Bazari piirkonnas 884 000 kodakondsuseta pagulast. EL reageeris humanitaarabi vajadustele 41,1 miljoni euro eraldamise teel, mis hõlmas toiduabi, tervishoidu, toitumist, vett ja kanalisatsiooni, kaitset, peavarju ja haridust. Myanmar Pärast Myanmari sõjaväelist riigipööret 2021. aasta veebruaris jäi humanitaarolukord äärmiselt muutlikuks – 2021. aasta lõpuks oli ümber asustatud ligikaudu 700 000 inimest. EL võttis kasutusele vahendeid 24,8 miljoni euro väärtuses, et anda abi peamiselt mitut valdkonda hõlmavale hädaolukorrale reageerimise, kaitse, toiduabi, tervishoiu, toitumise, vee ja kanalisatsiooni, peavarju ja hariduse valdkonnas. Filipiinid Mindanaos jätkuvat relvakonflikti peetakse üheks kõige olulisemaks unustatud kriisikoldeks. Filipiinid on samuti altid looduskatastroofidele, mille käigus on möödunud aastal kannatada saanud miljonid inimesed. 2021. aastal eraldas EL 7 miljonit eurot, mis oli suunatud peamiselt Mindanao konflikti ja looduslike ohtudega, eelkõige taifuunidega seotud vajadustele. Mõjutatud inimeste (sealhulgas riigisisesed põgenikud) vajadused täideti rahaülekannete kaudu. Lähis-Ida ja selle naabruskond (lõuna- ja idapiirkonnad) Süüria Süüria paljutahulise relvakonflikti tõttu vajas humanitaarabi 13,4 miljonit inimest. EL eraldas haavatava elanikkonna abistamiseks 140 miljonit eurot ning tagas toidu, ravimid, vee ja peavarju. ELi abi eesmärk oli parandada elamistingimusi, mis puudutab tervishoidu, kaitset ja haridust. Komisjon korraldas ka Süüria ja piirkonna tuleviku toetamise teemalise konverentsi , olles selle kaasjuhataja, ning osales rahvusvahelise Süüria toetamise rühmaga seotud humanitaarabi rakkerühmas . Liibanon ja Jordaania Liibanonis avaldasid poliitiline ebastabiilsus ja ühiskondlikud pinged mõju Süüria pagulaste seisundile ja kaitseruumile ning see on põhjustanud humanitaarabipartneritele ligipääsuprobleeme, mis on mõjutanud nende abi kohaletoimetamise suutlikkust.

Jordaanias vähendas COVID-19 pandeemia veelgi pagulaste juurdepääsu põhiteenustele, nagu näiteks eluase ja haridus, eelkõige laagrites elavate inimeste jaoks. EL aitas Süüria pagulasi ning haavatavat vastuvõtvat elanikkonda Liibanonis ja Jordaanias, edendades nende kaitset ja hõlbustades nende juurdepääsu põhiteenustele, nagu tervishoid, eluase, haridus ning veevarustus, kanalisatsioon ja hügieen. ELi kogu humanitaarabi ulatus 72,5 miljoni euroni. Palestiina EL eraldas 34,7 miljonit eurot haavatavatele tsiviilisikutele Gazas, kes olid langenud üha halvenevas sotsiaal-majanduslikus keskkonnas konflikti ohvriks, ning haavatavate kogukondade toetuseks, keda ohustas sundränne ja kellel puudus Läänekaldal juurdepääs põhiteenustele. See hõlmas hädaolukorrale reageerimist pingete suurenemise ajal 2021. aasta mais. EL jätkas rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimise edendamist Gazas, Ida-Jeruusalemmas ja Läänekaldal. Iraak 1,2 miljonit põgenikku üle kogu riigi ei olnud endiselt naasnud oma kodukohta ja rohkem kui 85 % riigisisestest põgenikest elas mitteametlikes elukohtades väljaspool laagreid. ELi humanitaarabi (28,5 miljonit eurot) oli suunatud kõige haavatavamate riigisiseste põgenike vajaduste katmiseks ning hõlmas mitut valdkonda. Rahastamise kaudu toetati ka tõrjutud ja marginaliseeritud inimeste juurdepääsu COVID-19 vastu vaktsineerimisele, ennetusele ja tervishoiualaste konsultatsioonide süsteemidele. Jeemen Jeemenis jätkus endiselt maailma suurim humanitaarkriis, kus 20,7 miljonit inimest vajas humanitaarabi ja kaitset. Üle 4 miljoni inimese on käimasoleva relvakonflikti tõttu ümber asustatud. Jeemenis on üks maailma suurimaid toiduga kindlustatuse alaseid hädaolukordi, kus 16,2 miljonit inimest kannatab tõsise toidupuuduse käes. EL eraldas 134 miljonit eurot elupäästva abi andmiseks inimestele, kes on otseselt kokku puutunud relvakonfliktiga või kes elavad äärmiselt ohustatud piirkondades, kus valitsevad toiduga kindlustamatus, alatoitumus ja epideemiad. Türgi EL eraldas 325 miljonit eurot Türgi jaoks, et jätkata maailma suurima pagulaste kogukonna toetamist. COVID-19 pandeemia on mõjutanud pagulasi, suurendades veelgi nende vajadusi. Kaitse on endiselt suurim vajadus, kuna pagulastel on raskusi sotsiaalteenustele juurdepääsul ja oma õiguste teostamisel. 2021. aastal toetas EL enam kui 1,5 miljonit pagulast, rahuldades nende põhivajadused igakuise rahalise abi teel (hädaolukorra sotsiaalse turvavõrgu kaudu) ja abistas haavatavaid pagulasperekondi, kelle lapsed jätkasid haridusteed haridusliku otstarbega tingimuslike rahaülekannete abil. 2021. aastal abistati haridusliku otstarbega tingimuslike rahaülekannetega rohkem kui 695 000 last. Ukraina Ukraina, eriti Ida-Ukraina julgeolekuolukord oli heitlik juba enne Venemaa agressioonisõja algust Ukraina vastu. Juba 2021. aastal vajas humanitaarabi ligikaudu 3,4 miljonit inimest. Humanitaarabina eraldas EL 28,9 miljonit eurot, mis jõudis 2021. aastal enam kui 750 000 inimeseni, sealhulgas valitsuse kontrolli alla mittekuuluvatel aladel Ukraina Donetski ja Luhanski oblastites. Rahastamise kaudu aidati inimesi tervishoiu, põhivajaduste, puhta vee, hädaolukordades hariduse andmise ja kaitse, sealhulgas miiniohualase teavitustöö valdkonnas. Valgevene Liit asus kiiresti tegelema Valgevene režiimi tekitatud ja poliitilistel eesmärkidel ära kasutatud rändekriisi humanitaarmõjuga, mis võimendus 2021. aasta novembris. EL eraldas humanitaarabipartneritele 700 000 eurot, et tagada hädaabi ELi ja Valgevene vahelisel piiril abitusse olukorda jäänud inimestele. Horisontaalsed prioriteedid

2021. aasta märtsis võttis komisjon vastu teatise Euroopa Liidu humanitaartegevuse kohta , milles esitatakse strateegiline visioon ELi rollist humanitaarabi andjana ja määratakse kindlaks selge tegevuskava ELi humanitaartegevuse jaoks edasisteks aastateks. Teatises nähakse ette meetmed humanitaarabi andjate baasi laiendamiseks nii ELis kui ka väljaspool seda, et tõhustada jõupingutusi rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimise edendamiseks relvakonfliktides ning tagada, et antav abi oleks võimalust mööda majanduslikult soodsaim ning avaldaks samal ajal suurimat võimalikku kohapealset mõju. Rahvusvaheline humanitaarõigus 2021. aastal jätkas EL järjekindlalt rahvusvahelise humanitaarõiguse avalikku edendamist, näiteks avalike seisukohavõttude esitamise ja osalemise kaudu mitmepoolsetel foorumitel, nagu 2021. aasta septembris ÜRO Peaassamblee raames toimunud kõrvalüritusel, 26. novembril 2021 toimunud veebiseminaril Euroopa humanitaarfoorumi ettevalmistustöö kohta, ning jõulisema ELi humanitaardiplomaatia toetamise kaudu. Komisjoni ulatuslik meetmekogum on lisatud 2022. aasta juunis avaldatud 2021. aasta aruandesse ELi suuniste kohta rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimise edendamiseks . Komisjon on samuti edendanud hariduse kaitsmist rünnakute eest, laste kaitset relvakonfliktides ning humanitaar- ja meditsiinitöötajate ohutust ja julgeolekut sellistes konfliktides. Neid valdkondi käsitleti 2021. aasta ÜRO Peaassamblee raames 23. septembril 2021 koos Belgiaga korraldatud kõrvalüritusel ning arutelusarjas humanitaar- ja meditsiinitöötajate ohutuse ja julgeoleku kohta relvakonfliktides. Hädaolukordades hariduse andmine 2021. aastal jätkas komisjon oma esialgsest humanitaarabi eelarvest 10 % eraldamist hädaolukordades antavale haridusele, millega toetatakse formaalset ja mitteformaalset haridust, edendades integreeritud ja uuenduslikke lahendusi tagamaks, et kõik relvakonfliktidest ja humanitaarhädaolukordadest mõjutatud lapsed, eelkõige tüdrukud, saaksid võrdse juurdepääsu turvalisele ja kvaliteetsele õppele. Kokku eraldati 146 miljonit eurot ja sellest sai kasu üle 2,3 miljoni lapse. Toiduabi ja alatoitumus 2021. aasta ülemaailmse toidukriiside aruande kohaselt elas 2020. aastal enam kui 155 miljonit inimest akuutses näljas, mille korral on vajalik viivitamatu toidu-, toitumis- ja toimetulekuabi. COVID-19 pandeemia suurendas neid arvnäitajaid 2021. aasta esimesel poolel veelgi – 161 miljonini. ELi humanitaarabi vahendeid suurendati märkimisväärselt toiduga kindlustamatusest kõige enam mõjutatud riikidele. EL võttis kohustuse kulutada 2021.–2024. aastal alatoitumuse vastu võitlemiseks vähemalt 1,1 miljardit eurot. Lisaks jätkati toidukriiside puhul humanitaarabi, arengu ja rahu vahelise seose ning ennetusmeetmeid käsitlevate lähenemisviiside edendamise elluviimist. Tervishoid Vaimse tervise ja psühhosotsiaalse toe vajadused kasvasid jätkuvalt. Kogu 2021. aasta jooksul tegi komisjon selles valdkonnas mitu algatust, eelkõige toetades oma partnereid 2021. aasta Euroopa humanitaarabiüksuse raames, et välja töötada poliitika ja vahendid, tugevdamaks vaimse tervise ja psühhosotsiaalse toe integreerimist valdkondade vahel ja koguda kvaliteetseid andmeid. Katastroofideks valmisolek 2021. aastal jätkas komisjon katastroofideks valmisoleku ja ennetusmeetmete tugevdamist. Katastroofideks valmisoleku süvalaiendamine jätkus ka humanitaarabioperatsioonide puhul. 49 % kõikidest 2021. aastal rahastatud ELi humanitaarprojektidest hõlmas katastroofideks valmisoleku meetmeid. Komisjon töötas partneritega konsulteerides välja uued katastroofideks valmisoleku suunised , mis avaldati 2021. aastal ja milles kirjeldatakse komisjoni lähenemisviisi katastroofideks valmisolekule ja riskipõhisele humanitaarabi andmisele. Rahaline abi Kooskõlas nõukogu järeldustega mitmeotstarbelise rahalise abi kohta ja ulatusliku kokkuleppe raames võetud kohustustega julgustas komisjon kasutama rahaülekandeid vastavatel tingimustel, millega jäetakse mõjutatud isikutele suurem valik, paindlikkus ja kontroll oma elu üle. Komisjon töötas välja uue temaatilise poliitikadokumendi rahaülekannete kohta , mis võeti vastu 2022. aastal. Innovatsioon ja erasektori kaasamine Komisjon kuulutas välja projektikonkursi humanitaarabipartneritele, mille eesmärk on rakendada erasektorit ja finantskapitali humanitaarprojektide tarbeks. Komisjon suurendas oma jõupingutusi andmekaitse ja isikuandmete vastutustundliku jagamise valdkonnas, esitades suunised asjakohastes küsimustes osana uuest temaatilisest poliitikadokumendist rahaülekannete kohta . EU Humanitarian Aid Flight, humanitaarabi õhusild ja muu humanitaarabiga seotud lennutransporditeenuste toetamine

EU Humanitarian Aid Flight (endine ECHO Flight) on nelja õhusõidukiga osutatav humanitaarlennuteenus. 2021. aasta lennuoperatsioonide raames transporditi enam kui 10 000 humanitaarabitöötajat ja toimetati kohale üle 200 tonni humanitaarabi ligikaudu 150 projekti tarbeks, mille viisid ellu komisjoni humanitaarabipartnerid ja muud humanitaarabiorganisatsioonid Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Keenias ja Malis. EL eraldas 2021. aastal 8,8 miljonit eurot, millega toetati Maailma Toiduprogrammi ja ÜRO humanitaarabiteenistusi Nigeerias, logistikaoperatsiooni Malis koostöös Handicap Internationaliga ning ELi humanitaarabi õhusilla operatsioonide elluviimist Etioopias, Haitil, Afganistanis ja Mosambiigis (21 lendu – 500 tonni humanitaarabi). 2021. aastal lõpule viidud hindamiste kokkuvõte ECHO 2013. aasta juulis avaldatud temaatilise poliitikadokumendi „Gender: Different Needs, Adapted Assistance“ (Sugu: erinevad vajadused, kohandatud abi) ELi-poolse elluviimise hindamine (2014–2018) Hindamine näitas piisavat sidusust asjakohaste poliitikavaldkondadega ELi ja ülemaailmsel tasandil, algatuse „Kaitse tagamine soolise vägivalla eest hädaolukordades“ märkimisväärset lisandväärtust ning koos liikmesriikidega ellu viidava ennetava koordineerimis- ja toetustegevuse olemasolu. Tegevuse käigus paranes sooline integratsioon. Myanmaris ja Bangladeshis rohingjade pagulaskriisi raames antud Euroopa Liidu humanitaarabi hindamine (2017–2019) Hindamisel jõuti järeldusele, et ECHO aitas kaasa inimkannatuste ennetamise ja leevendamise, inimväärikuse säilitamise ja humanitaarabi põhimõtete järgimisega seotud eesmärkide saavutamisele. See hõlmas ka keskset rolli koordineerimis- ja toetustegevuse valdkonnas. Süürias antud Euroopa Liidu humanitaarabi hindamine (2016–2018) Hindamisel jõuti järeldusele, et ECHO andis ainulaadse panuse humanitaarabi mõju tugevdamisse kogu Süürias, parandades humanitaarabi kättesaadavust raskesti ligipääsetavates ja ümberpiiratud piirkondades. Humanitaarabi andmine on kooskõlas humanitaarabi põhimõtetega ja hästi kooskõlastatud teiste humanitaarabi andjatega.

Humanitaarabi 2021. aasta eelarve täitmine 2021. aastal humanitaarabi valdkonnas sõlmitud komisjoni rahastamislepingute loetelu on leitav veebisaidilt. Humanitaarabi eelarve täitmine Humanitaarabi 2021. aasta eelarve täitmine Arvestamata liikmesriikidelt laekunud sihtotstarbelist välistulu (miljonites eurodes) Piirkond/riik Summa % Aafrika 732 33 % Ülem-Niiluse vesikond 174 Kesk-Aafrika 131 Ida-Aafrika järvede piirkond 73 Aafrika Sarv 170 Lõuna-Aafrika, India ookeani piirkond 45 Lääne-Aafrika 121 Põhja-Aafrika 20 Lähis-Ida, Kagu-Euroopa ja idanaabrus 756 35 % Lähis-Ida 409 Kagu-Euroopa ja idanaabrus 374 Aasia ja Vaikse ookeani piirkond 330 15 % Edela- ja Kesk-Aasia 251 Kagu-Aasia ja Vaikse ookeani piirkond 79 Ladina-Ameerika, Kariibi mere piirkond 144 7 % Ladina-Ameerika 125 Kariibi mere piirkond 20 Ülemaailmsed katastroofid 154 7 % Täiendav tegevus ja tugi 75 3 % KOKKU 2 190 100 % Lisateave ja allikad •Üldteave Euroopa elanikkonnakaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi (ECHO) kohta: http://ec.europa.eu/echo/en •Finantsteave Euroopa Komisjoni humanitaarabiga seotud tegevuse kohta 2021. aastal: