ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.

Artikkel 35 asendatakse järgmisega : „Artikkel 35 Teabe kogumine 1. Euroopa Pangandusjärelevalve taotlusel annavad pädevad asutused Euroopa Pangandusjärelevalvele kindlaks määratud vormis kogu teabe, mida on vaja käesoleva määrusega ettenähtud ülesannete täitmiseks, eeldusel et asjaomane teave on neile seaduslikult kättesaadav ▌. Teave peab olema täpne, sidus, täielik ja õigeaegne. 2. Euroopa Pangandusjärelevalve võib ka nõuda, et teavet esitataks korrapäraste ajavahemike järel ja kindlas vormis või kasutades võrreldavaid aruandevorme, mille pangandusjärelevalve on heaks kiitnud . Võimaluse korral kasutatakse kõnealuste teabenõuete puhul ühtseid aruandevorme. 3. Euroopa Pangandusjärelevalve annab pädeva asutuse nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel teavet, mis on vajalik pädeva asutuse ülesannete täitmiseks, järgides asjaomase valdkonna õigusaktides ja artiklis 70 kehtestatud ametisaladuse hoidmise kohustust.” 4. Enne teabe nõudmist vastavalt käesolevale artiklile ning selleks, et vältida mitmekordset aruandluskohustust, võtab Euroopa Pangandusjärelevalve arvesse olemasolevat asjakohast statistikat, mida koostavad ja levitavad Euroopa Statistikasüsteem ja Euroopa Keskpankade Süsteem. 5. Kui teave ei ole kättesaadav või kui pädevad asutused ei tee seda õigeaegselt kättesaadavaks, võib Euroopa Pangandusjärelevalve esitada nõuetekohaselt põhjendatud teabenõude asjaomase liikmesriigi teistele järelevalveasutustele, finantsvaldkonna eest vastutavale ministeeriumile (juhul kui ministeeriumi käsutuses on usaldatavusnormatiivide täitmisega seotud teavet), keskpangale või statistikaametile. 6. Kui täielik või täpne teave ei ole kättesaadav või kui pädevad asutused ei tee seda lõike 1 või 5 kohaselt õigeaegselt kättesaadavaks, võib Euroopa Pangandusjärelevalve esitada nõuetekohaselt põhjendatud teabenõude otse: a) asjaomastele finantseerimisasutustele; b) asjaomase finantseerimisasutuse valdusettevõtjale ja/või filiaalidele; c) finantskontserni või konglomeraadi reguleerimata tegevusüksustele, mis on antud finantseerimisasutuse finantstegevuse seisukohast olulised. Need, kellele selline teabenõue esitatakse, esitavad Euroopa Pangandusjärelevalvele selge, täpse ja täieliku teabe kiiresti ja põhjendamatu viivituseta. Euroopa Pangandusjärelevalve teavitab asjakohaseid pädevaid asutusi käesoleva lõike ja lõike 5 kohastest teabenõuetest. Euroopa Pangandusjärelevalve taotlusel aitavad pädevad asutused Euroopa Pangandusjärelevalvel sellist teavet koguda. 7. Euroopa Pangandusjärelevalve võib kasutada käesoleva artikli alusel saadud konfidentsiaalset teavet ainult käesoleva määrusega ettenähtud ülesannete täitmiseks. 8. Kui lõike 6 kohase teabenõude saajad ei esita kiiresti selget, täpset ja täielikku teavet, teavitab Euroopa Pangandusjärelevalve sellest vajaduse korral EKPd ja vastavate liikmesriikide asjaomaseid asutusi, kes riikliku seaduse kohaselt teevad Euroopa Pangandusjärelevalvega koostööd, et tagada täielik juurdepääs teabele ja võimalikele algdokumentidele, raamatupidamisandmetele või aruannetele, millele teabenõude saajal on seaduslik juurdepääs, et teavet kontrollida.”.
(1) Komisjon märkas 2011. aastal, et kõigil tasanditel arutatakse finantssektori lisamaksustamist. See arutelu tuleneb soovist tagada, et finantssektor annab õiglase ja olulise panuse kriisi kulude kandmisesse ja et finantssektorit maksustatakse tulevikus teiste sektoritega võrdselt, et vähendada finantseerimisasutuste soovi tegeleda liiga riskantsete tegevustega, et täiendada õigusmeetmeid, mille eesmärk on vältida tulevasi kriise ja luua lisatulu üldeelarves või teatavate poliitiliste eesmärkide jaoks.

(1) Komisjon märkas 2011. aastal, et kõigil tasanditel arutatakse finantssektori lisamaksustamist. See arutelu tuleneb soovist tagada, et finantssektor annab õiglase ja olulise panuse kriisi kulude kandmisesse ja et finantssektorit maksustatakse tulevikus teiste sektoritega võrdselt, et vähendada finantseerimisasutuste soovi tegeleda liiga riskantsete tegevustega, et täiendada õigusmeetmeid, mille eesmärk on vältida tulevasi kriise ja vähendada spekuleerimist ning luua lisatulu üldeelarves , muu hulgas eelarve konsolideerimise toetuseks või teatavate poliitiliste eesmärkide jaoks liikumisel jätkusuutlikkuse ning kasvu, haridustaseme ja tööhõive parandamise suunas, pöörates seejuures erilist tähelepanu noorte probleemidele . Finantstehingute maksu kehtestamine näitab seega head ümberjagamise ja juhtimise võimet, täiendades asjakohaselt olemasolevate õigusreformide algatusi.
(1a)

Oluline on, et komisjon koondaks tähelepanu riigiabi juhtudele, mis võivad moonutada konkurentsi siseturul. See eesmärk on kooskõlas komisjoni 8. mai 2012. aasta teatisega ELi riigiabi ajakohastamise kohta, mille Euroopa Parlament kiitis heaks oma 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioonis riigiabi ajakohastamise kohta. Sellest tulenevalt peaks komisjon hoiduma tegelemast meetmetega, mis puudutavad vaid väiksemaid ettevõtteid ja millel on üksnes kohalik mõju, eeskätt juhul, kui nende meetmete peamine eesmärk on täita sotsiaalseid eesmärke, millega ei moonutata siseturgu. Komisjon peaks seepärast saama keelduda selliste juhtumite, eriti talle esitatud kaebuste läbivaatamisest, isegi juhul kui järjekindlalt kaebusi esitavad isikud vastavad igale märkuste esitamise kutsele. Komisjon peaks aga tegelema nende juhtumitega, millele on tähelepanu juhtinud mitu kaebajat, ja olema väga tähelepanelik, et mitte jätta riigiabi kontrollist välja liiga palju meetmeid.
10.

tõdeb, et Läti pangandussektor on olnud viimasel kolmel aastal stabiilne; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et ülemaailmse finantskriisi esimesel etapil sattus panganduse ärimudel tõsisesse ohtu; toonitab, et üksnes ELi ja IMFi päästepakett aitas tollal Läti rahandussüsteemi kokkuvarisemist ära hoida; on rahul hiljutiste reformidega, mille eesmärk on tugevdada mitteresidentide hoiuste turul tegutsevate Läti pankade tegevuse reguleerimist; kutsub Läti ametiasutusi üles jätkuvalt tagama range järelevalve nende pankade üle ja piisavate täiendavate riskijuhtimismeetmete rakendamise; lisaks kutsub Läti ametiasutusi säilitama ettevaatust pankade vara ja nõuete ning kohustuste tähtaegade lahknevuste suhtes, kuna need võivad ohustada finantsstabiilsust;
a)

Heitgaaside suitsusust mõõdetakse vabakiirendusel (koormust ei rakendata miinimumpööretest kuni katkesti rakendumiseni), käigukang on neutraalses asendis ja sidur on lahutatud. Väljalasketorukatse on alati heitgaaside mõõtmise tavapärane viis, isegi kui see on kombineeritud OBD-ga.
P7_TA(2013)0259

Sisepiiridel piirikontrolli ajutine taaskehtestamine ***I

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 562/2006, et sätestada ühiseeskirjad sisepiiridel piirikontrolli ajutise taaskehtestamise kohta erandjuhtudel (COM(2011)0560 – C7-0248/2011 – 2011/0242(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 065/44)

Euroopa Parlament,

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tunnevad heameelt järgmiste määruste vastuvõtmise üle: määrus, millega muudetakse Schengeni piirieeskirju, et sätestada ühiseeskirjad sisepiiridel piirikontrolli ajutise taaskehtestamise kohta erandjuhtudel, ja määrus, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks. Nad leiavad, et need uued mehhanismid on sobivaks vastuseks Euroopa Ülemkogu poolt 24. juuni 2011. aasta järeldustes esitatud üleskutsele edendada koostööd ja vastastikust usaldust Schengeni ruumi kuuluvate liikmesriikide vahel ning luua tõhus ja usaldusväärne seire- ja hindamissüsteem, et tagada ühiseeskirjade jõustamine ning ELi õigustikul põhinevate kriteeriumide tugevdamine, kohandamine ja laiendamine; samas tuletas Euroopa Ülemkogu meelde, et Euroopa välispiire tuleb tõhusalt ja sidusalt hallata, tuginedes ühisele vastutusele, solidaarsusele ja tihedamale praktilisele koostööle.

Parlament, nõukogu ja komisjon märgivad, et Schengeni piirieeskirjade muutmine tõhustab liidu tasandil koordineerimist ja koostööd, sätestades ühelt poolt kriteeriumid igasuguseks piirikontrollide taaskehtestamiseks liikmesriikide poolt ning teiselt poolt ELi mehhanismi sellistele tõeliselt kriitilistele olukordadele reageerimiseks, kus sisepiirikontrollita ala üldine toimimine on ohustatud.

Nad rõhutavad, et uus hindamissüsteem on ELi mehhanism, mis katab kõiki Schengeni acquis’ aspekte ning milles osalevad liikmesriikide, komisjoni ja asjaomaste ELi ametite eksperdid.

Nad on kokku leppinud, et kõik selle hindamissüsteemi muutmist käsitlevad edaspidised komisjoni ettepanekud esitatakse konsulteerimiseks Euroopa Parlamendile, et võtta enne lõpliku teksti vastuvõtmist võimalikult suurel määral arvesse tema arvamust.
(1)

Nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) (3) artikli 11 lõikega 1 on ette nähtud, et 2014. eelarveaastal peavad ühise põllumajanduspoliitika otsetoetused ja turuga seotud kulude rahastamine vastama aastastele ülemmääradele, mis on sätestatud nõukogu poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 312 lõike 2 kohaselt vastu võetud määruses. Ühtlasi on määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 11 lõikes 1 sätestatud, et otsetoetuste kohandamine (finantsdistsipliin) tuleb kindlaks määrata, kui otsetoetuste rahastamist ja turuga seotud kulusid käsitlevatest prognoosidest, mida on suurendatud kõnealuse määruse artiklite 10b ja 136 kohaldamisest tulenevate summade võrra, kuid enne kõnealuse määruse artikli 10a kohaldamist ja võttes arvesse 300 000 000 euro suurust varu, nähtub, et aastane ülemmäär ületatakse. Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 11 lõike 2 kohaselt määravad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ettepanekul, mis esitatakse hiljemalt selle kalendriaasta 31. märtsiks, mille suhtes kohandust kohaldatakse, nimetatud kohanduse kindlaks hiljemalt sama kalendriaasta 30. juuniks.
14)

Artikkel 36 asendatakse järgmisega: „Artikkel 36 Ajutised meetmed 1. Kui on tõendeid selle kohta, et kolmanda riigi võetud meetmed kahjustavad piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni võetud kaitse- ja majandamismeetmeid, võib komisjon kooskõlas oma rahvusvaheliste kohustustega võtta rakendusaktidega vastu ajutisi meetmeid, mille kestus ei ületa kuut kuud, et leevendada kolmandate riikide võetud meetmete mõju. Komisjon võib uue otsusega kõnealuseid ajutisi meetmeid pikendada kuni kuue kuu võrra. 2. Lõikes 1 osutatud ajutiste meetmetega võidakse ette näha, et: a) kalapüügiluba omavaid ja asjaomase kolmanda riigi lipu all sõitvaid kalalaevu ei lubata liikmesriikide sadamatesse, välja arvatud vääramatu jõuga seotud juhtudel või merehätta sattumise korral artikli 4 lõike 2 tähenduses, et osutada nimetatud olukordade leevendamiseks rangelt vajalikke teenuseid; b) liikmesriigi lipu all sõitvatel kalalaevadel ei lubata osaleda ühistes püügioperatsioonides asjaomase kolmanda riigi lipu all sõitvate laevadega; c) liikmesriigi lipu all sõitvatel kalalaevadel ei lubata kala püüda asjaomase kolmanda riigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas mereakvatooriumis, ilma et see piiraks kahepoolsete kalanduskokkulepete sätete kohaldamist; d) keelatakse eluskala tarnimine kalakasvatuseks asjaomase kolmanda riigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes; e) asjaomase kolmanda riigi lipu all sõitvate kalalaevade püütud eluskala ei võeta vastu kalakasvatuseks liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas mereakvatooriumis. 3. Ajutised meetmed jõustuvad kohe. Neist teavitatakse liikmesriike ja asjaomast kolmandat riiki ning need avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.”
3)

Artikkel 29 asendatakse järgmisega: „Artikkel 29 II lisa 1. ja 2. liite muutmine Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud akte kooskõlas artikliga 29a, et muuta või täiendada II lisa 1. ja 2. liiteid selleks, et kohandada püügivahendi kirjeldusi: a) selektiivsuse muudatustega; b) tehniliste teadmiste arenguga püügivahendite valmistamise materjalide kohta; c) püügivahendi selektiivsust suurendava montaaži muudatustega.”
c) kui see on vastuolus otsusega , mis on taotluse saanud liikmesriigis tehtud samade asjaosaliste vahelise vaidluse puhul ;

c) kui tunnustamine on vastuolus menetluse tulemusel tehtud kohtuotsusega , mis on tehtud samade poolte vahelises asjas liikmesriigis, kus tunnustamist taotletakse ;
Käesoleva määruse sätted ei tohi piirata selliste sätete kohaldamist, mille järgimist peetakse liikmesriigi avalike huvide, näiteks tema poliitilise, sotsiaal- või majanduskorralduse kaitsmise seisukohast niivõrd oluliseks, et need on kohaldatavad igas olukorras, mis kuulub nende reguleerimisalasse, olenemata sellest, milline õigus oleks registreeritud kooselust tulenevatele varaliste tagajärgede suhtes kohaldatav käesoleva määruse alusel.

1. Üldist kehtivust omavad sätted on sätted, mille eiramine on asjaomase liikmesriigi avaliku korraga (ordre public) ilmselgelt vastuolus. Pädevad asutused ei tohiks tõlgendada avaliku korraga seotud erandjuhtusid nii, et tekiks vastuolu Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga, eriti selle artikliga 21, milles keelatakse igasugune diskrimineerimine.
12.

Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 48a 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artikli 2 lõikes 3, artikli 4 lõike 4 punktis c, artikli 4 lõike 5 punktis b, artikli 16 lõikes 2, artikli 29 lõikes 6 , artikli 29d lõikes 7, artikli 34b lõikes 11 ja artikli 45 lõikes 1 osutatud volitused delegeeritakse määramata ajaks õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kolmeks aastaks alates … (5) . Hiljemalt üheksa kuud enne kolmeaastase perioodi lõppu esitab komisjon delegeeritud volituste kohta aruande. Volituste delegeerimist pikendatakse vaikimisi sama pikaks ajaks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab pikendamisele vastuväite vähemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu . [ME 6] 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 2 lõikes 3, artikli 4 lõike 4 punktis c, artikli 4 lõike 5 punktis b, artikli 16 lõikes 2, artikli 29 lõikes 6 , artikli 29d lõikes 7, artikli 34b lõikes 11 ja artikli 45 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. [ME 7] 4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 5. Artikli 2 lõike 3, artikli 4 lõike 4 punkti c, artikli 4 lõike 5 punkti b, artikli 16 lõike 2, artikli 29 lõike 6 ja , artikli 29d lõike 7, artikli 34b lõike 11 või artikli 45 lõike 1 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist mõlemad komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.” (5) Väljaannete talitus: palun sisestada käesoleva määruse jõustumise kuupäev. "
3. Inspektor ei luba ohtlike puudustega sõidukit kasutada enne, kui sellised puudused on kontrollikohas kõrvaldatud. Inspektor võib anda loa kõnealuse sõiduki kasutamiseks, et sõita kõnealuste puuduste kõrvaldamiseks lähimasse autoremonditöökotta, tingimusel et ohtlikud puudused on fikseeritud nii, et need võimaldavad töökotta jõuda ega sea vahetult ohtu reisijaid ega muid liiklejaid.

3. Inspektor ei luba ohtlike puudustega sõidukit kasutada enne, kui sellised puudused on kontrollikohas või lähimas autoremonditöökojas kõrvaldatud. Kui puudused tuvastatakse sõiduki sellistes valdkondades, mida käsitletakse artikli 10 lõikes 2, annab inspektor loa kõnealuse sõiduki kasutamiseks, et sõita kõnealuste puuduste kõrvaldamiseks lähimasse autoremonditöökotta, tingimusel et ohtlikud puudused on käepäraselt kõrvaldatud nii, et need võimaldavad töökotta jõuda ega sea vahetult ohtu sõiduki reisijaid ega muid liiklejaid.
(3) Tuleks kehtestada võimalus sõiduk ajutiselt registrist kustutada näiteks juhul, kui sõiduk on mõnes teises liikmesriigis uuesti registreeritud või see on lammutatud ja maha kantud.

(3) Tuleks kehtestada võimalus sõiduk liikmesriigis, kus see on registreeritud, ajutiselt registrist kustutada näiteks juhul, kui sõiduk on mõnes teises liikmesriigis uuesti registreeritud või see on lammutatud ja maha kantud.
P7_TA(2013)0308

Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) korraldatud juurdlused ***II

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (17427/1/2012 – C7-0051/2013 – 2006/0084(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2016/C 075/41)

Euroopa Parlament,

(1) ELT C 254, 30.8.2011, lk 1.

(2) ELT C 16 E, 22.1.2010, lk 201.

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldus

„Iga kord, kui Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon nimetavad ametisse uue järelevalvekomitee uued liikmed, peaksid nad nimetama ka need liikmed, kes asuvad ametisse järgmisel osalisel asendamisel.”

Komisjoni avaldus

„Komisjon kinnitab, et amet on teatanud, et ta toimib igal ajal kooskõlas Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolliga nr 7 ning Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärusega, austades täielikult liikmete vabadust ja sõltumatust, nagu see on ette nähtud põhimääruse artiklis 2.”

Komisjoni avaldus

„Komisjonil on kavas säilitada praegused volitused, mis annavad Euroopa Pettustevastase Ameti peadirektorile õiguse sätestada ameti siseselt töötajate värbamise tingimused ja üksikasjalik kord, eelkõige seoses lepingute pikkuse ja pikendamisega.”
(12) Lairibaühendusele antava abi valdkonnas on komisjon viimastel aastatel saanud palju kogemusi ning on koostanud suunised. Komisjoni kogemusest nähtub, et abi teatavat liiki lairibataristutele ei moonuta konkurentsi märkimisväärselt ning grupierandi kohaldamine võib kasulikuks osutuda, juhul kui on täidetud teatavad kokkusobivuse tingimused. See kehtib abi suhtes, mis hõlmab lairibaühenduse põhivõrke piirkondades, kus puudub lairibataristu ning kus sellise taristu väljaarendamine lähitulevikus on ebatõenäoline (nn valged piirkonnad) ning väikeste üksikabimeetmete suhtes, mis hõlmavad väga kiireid järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrke piirkondades, kus puudub järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgu taristu ja kus sellise taristu väljaarendamine lähitulevikus on ebatõenäoline. Sama kehtib ka lairibaühenduse rajatistele ning passiivsele lairiba taristule antud abi suhtes, millega seoses komisjon on juhtumite põhjal saanud palju kogemusi ja mille puhul on võimalik määratleda selged kokkusobivuse tingimused.

(12) Lairibaühendusele antava abi valdkonnas on komisjon viimastel aastatel saanud palju kogemusi ning on koostanud suunised. Komisjoni kogemusest nähtub, et abi teatavat liiki lairibataristutele ei moonuta konkurentsi märkimisväärselt ning grupierandi kohaldamine võib kasulikuks osutuda, juhul kui on täidetud teatavad kokkusobivuse tingimused. See kehtib abi suhtes, mis hõlmab lairibaühenduse põhivõrke piirkondades, kus puudub lairibataristu ning kus sellise taristu väljaarendamine lähitulevikus on ebatõenäoline (nn valged piirkonnad) ning väikeste üksikabimeetmete suhtes, mis hõlmavad väga kiireid järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrke piirkondades, kus puudub järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgu taristu ja kus sellise taristu väljaarendamine lähitulevikus on ebatõenäoline. Sama kehtib ka lairibaühenduse rajatistele ning passiivsele lairiba taristule antud abi suhtes, millega seoses komisjon on juhtumite põhjal saanud palju kogemusi ja mille puhul on võimalik määratleda selged kokkusobivuse tingimused. Tsiviilehitustööde ja lairibataristu grupierandiga tuleks toetada investeeringuid eriti maapiirkondades ja äärepoolseimates piirkondades. Grupierandist kasusaamise tingimusena peaks olema tagatud vaba turulepääs taristu käitamiseks.
komisjon on rakendusaktiga vastu võtnud otsuse, milles tunnistatakse, et on tõendeid selle kohta, et liikmesriik on jätnud täitmata ühise kalanduspoliitikaga ette nähtud kohustused ja see mõjutab tõendatud kuluaruandes sisalduvaid kulusid, mille hüvitamiseks vahemakset taotletakse. Selline rikkumine mõjutab kulusid, mis sisalduvad tõendatud kuluaruandes taotluse aluseks oleva vahemakse kohta.

(e) komisjon on rakendusaktiga vastu võtnud otsuse, milles tunnistatakse, et on tõendeid selle kohta, et liikmesriik on jätnud täitmata ühise kalanduspoliitikaga ette nähtud kohustused ja see mõjutab tõendatud kuluaruandes sisalduvaid kulusid, mille hüvitamiseks vahemakset taotletakse. Selline rikkumine mõjutab kulusid, mis sisalduvad tõendatud kuluaruandes taotluse aluseks oleva vahemakse kohta;
1. Teostusloa menetlemisel tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta ja üksikasjalikult hinnata konsultatsioonide tulemusi ja artiklite 5, 6 ja 7 kohaselt kogutud teavet. Kui teostusloa andmise või andmatajätmise otsus on tehtud, teatab pädev asutus või teatavad pädevad asutused sellest üldsusele asjakohases korras ja avalikustavad järgmise teabe :

lühikirjelduse muudest peamistest lahendusvõimalustest, mida arendaja on uurinud, ja sellise valiku peamised põhjused, võttes arvesse keskkonnamõju ;

(c)

(d) kokkuvõttev avaldus selle kohta, kuidas on teostusloas arvesse võetud keskkonnakaalutlusi ning kuidas on arvestatud konsultatsioonide tulemusel saadud ja artikli 5 , 6 ja 7 kohaselt kogutud teavet või kuidas seda on muul viisil käsitletud.
3.

tuletab meelde, et Jordaania ametivõimude hinnangul viibib Jordaanias üle 500 000 Süüria pagulase ning et Süüria kriis avaldab tõsist mõju Jordaania majandusele ja Jordaania eelarvele, seda eelkõige pagulastele humanitaarabi pakkumiseks kasutatavate rahaliste vahendite tõttu; peab siiski kahetsusväärseks, et Jordaania piir on Süüria palestiinlastest pagulastele suletud juba alates augustist 2012;