ET    ET ET 
 
ET 1   ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 15.10.2008 
SEK(2008) 2631 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv i eelnõu, millega m uudetakse direktiivi 
2002/15/EÜ autovedude alase liikuva tegevuse ga hõivatud isikute tööaja korralduse 
kohta  
{COM(2008)650} 
{SEC(2008)2632} 
 
ET 2   ET 1. S ISSEJUHATUS  
Käesolevas mõjuhinnangu kommenteeritud kokkuvõttes kirjeldatakse probleeme seoses 
autovedudealase liikuva tegevusega hõivatud isi kuid käsitlevate õigusaktide reguleerimisala 
ja jõustamisega ning analüüsitakse er i poliitikavalikuid kõnealuste probleemide 
lahendamiseks. 
Direktiiviga 2002/15/EÜ1 kehtestati tööaja korraldusega seotud miinimumnõuded, et 
tõhustada autovedudealase liikuv a tegevusega hõivatud isikute te rvise ja ohutuse kaitset, 
parandada liiklusohutust ja lähendada konkurents itingimusi. Direktiiviga täiendatakse määrust 
(EÜ) nr 561/2006,2 millega kehtestatakse eeskirjad sõidukijuhtide sõiduaegade ja 
puhkeperioodide kohta. 
Lepituskokkuleppe osana kohaldat akse direktiivi sätteid alat es 23. märtsist 2009 füüsilisest 
isikust ettevõtjana (FIE) tegut sevate sõidukijuhtide suhtes pärast seda, kui komisjon on 
esitanud aruande ja sellel põhineva õigusak ti ettepaneku (direktiivi artikli 2 lõige 1). 
Komisjoni aruanne,3 milles käsitleti FIEna tegutseva te sõidukijuhtide direktiivi 
reguleerimisalast väljajätmise võimalikke taga järgi ning hinnati öötöösätteid, esitati 23. mail 
2007. 
Aruandes kinnitatakse, et FIEna tegutsevate sõidukijuhtide direktii vi reguleerimisalasse 
kaasamisel või sellest väljajätmisel on nii üldi si puudusi kui ka eeliseid ja tasakaal nende 
vahel on ebaselge, ning osutatakse vajadus ele probleemi käsitlev a põhjaliku mõjuhinnangu 
järele. Lisaks ilmneb aruandest probleem seos es eeskirjade tõhusa ja võrdse jõustamisega. 
2. M ENETLUSEGA SEOTUD KÜSIMUSED  
Mõjuhinnang põhineb ajavahemikul 2003–2008 läbi viidud eri uuringut el ja uurimustel, 
sealhulgas kaks konsultatsiooni sidusrühmadega ning korrapärased kontaktid  liikmesriikide ja 
tööturu osapooltega. See sisaldab nii sidusr ühmade märkusi kui ka käesoleva mõjuhinnangu 
jaoks loodud talitustevahelis e juhtimisrühma seisukohti. 
Enamik sidusrühmadest näeb nii negatiivseid ku i ka positiivseid mõjusid. Ühelt poolt leitakse, 
et tööaja eeskirjadel on positiivne mõju te rvisele ja ohutusele, töötingimustele ja 
konkurentsitingimustele, kuid teis alt toovad need kaasa hulga negatiivseid kõrvalmõjusid, 
nagu palgakaotus, sõidukijuhtide puudus ja kulude suurenemine. 
Sidusrühmad rõhutasid tööaja eeskirjade rakendamisega seotud probleeme ning osutasid, et 
olemasolev nõrk kontrollisüsteem ei taga ee skirjade täielikku järgimist. Nad pooldavad 
direktiivi selgemat reguleerimisala, tõhusamat jõustamist, tulemuslikumat koostööd riiklike 
ametiasutuste vahel ning nn vale-FIEna tegutsevate sõidukijuhtide tekkimise vältimist. 
Mõju hindamise komitee käsitl es esialgset mõjuhinnangut 16. aprilli 2008. aasta  kohtumisel 
ning tegi ettepanekuid teksti parandamiseks 22.  aprillil 2008 esitatud arvamuses ja 26. juuni 
                                                 
1 EÜT L 80, 23.3.2002, lk 35. 
2 ELT L 102, 11.4.2006, lk 1. 
3 KOM(2007) 266 (lõplik). 
 
ET 3   ET 2008 arvamuses pärast seda, kui mõjuhinnang oli uuesti esitatud. Peamised märkused 
hõlmasid konkreetse tööaja direktiivi ja mu ude kohaldatavate õigusaktide vahelise seose 
ebaselgust, vajadust probleemi paremini määra tleda, asjaolu, et esialgu ei valitud ühtki 
läbivaadatud poliitikavalikutest, vajadust kõn ealuseid valikuid täpsemalt määratleda ning 
sotsiaalsete mõjude analüüsi puudulikkust. Kõne aluseid märkusi arvesse võttes on selgitatud 
eri õigusaktide vahelist seost, täpsustatud probleemi määratlust , läbi vaadatud poliitikavalikud 
ning kvalitatiivselt hinnatud iga valiku sotsiaalseid mõjusid. 
3. T UVASTATUD PROBLEEMID  
Põhiprobleem on artikli 2 lõikes 1 määratlet ud direktiivi reguleerimisala, st kas kaasata 
sellesse FIEna tegutsevad sõidukijuhid, ning kui vastus on jaatav, siis millistel tingimustel. 
Tavapäraselt ei ole FIEna teguts evate isikute tööaeg piiratud, kuna see piiraks nende isiklikku 
ettevõtlusvabadust. Kõnealuse põhiprobl eemiga seoses vaadeldakse mõjuhinnangus 
majanduslikku, sotsiaalset, keskkonna- ja haldus alast mõju, mis kaasneb FIEna tegutsevate 
sõidukijuhtide direktiivi reguleerimisalast väljajätmist või sellesse kaasamist käsitlevate eri stsenaariumidega. 
Eelneva probleemiga seostub teatava rühma ringi liikuvate töötajate – nn  vale-FIEde – vähene 
eeskirjade järgimine, millel on mitmeid põhjus eid: õigusaktide ülevõtmisega viivitamine, 
mõnede veoettevõtjate soovimatus eeskirju järgida, teatavate säte te väärtõlgendamine ja nõrk 
jõustamine. 
Direktiiv ei sisalda konkreetse id sätteid selle kohaldamise kontrolli kohta. Kõnealune olukord 
erineb sõidu- ja puhkeaegade kontrollist, m ille puhul on direktiivis 2006/22/EÜ sätestatud, 
kuidas ja kui sageli peab liikmesriik kontrolle t eedel ja ettevõtjate valdustes läbi viima. 
Komisjon tegi algselt ettepaneku, mille kohaselt kontrollitaks tööaja eeskirjade järgimist 
vastavalt direktiivile 2006/22/ EÜ, kuid seadusandja ei kiitnu d sellist lähenemist heaks. 
Vähene järgimine ja nõrk jõustamine on se otud peamiselt nn vale -FIEna tegutsevate 
sõidukijuhtidega. Sellesse rühma kuuluvad sõi dukijuhid, kes tegutsevad ametlikult FIEna, 
kuid kes töötavad pidevalt samas ettevõttes ning ei tohi osutada teenus eid muudele isikutele. 
Seda rühma ei ole direktiivis ot seselt määratletud, kuid kuna k õnealused sõidukijuhid ei vasta 
FIEna tegutseva sõidukijuhi kriteeriumidele, tule ks nende suhtes kohaldada samu kohustusi ja 
õigusi nagu ringi liikuvate töötajate puhul. Pa ljud sõidukijuhid ja e ttevõtjad ei rakenda 
kõnealust eristust nõuetekohaselt. 
Sõidukijuhi väsimusest põhjustatud liiklusohutus e probleeme ennetatakse, jõustades rangelt 
sõiduaja- ja puhkeperioodieeskirju, mida kohald atakse kõikide sõiduk ijuhtide suhtes nende 
töösuhte liigist olenemata. Seepärast ei ole tööaja direktiivil liiklusohutuse jaoks märkimisväärset lisamõju. 
Kõik osutatud probleemid nõrgendavad ühenduse eeskirju ja seavad ohtu kõnealuse direktiivi 
peamiste poliitiliste eesmärkide saavutamise. 
4. E
ESMÄRGID  
Üldeesmärk, mis õigustab ELi tegevust, on direktiivi reguleerimisala läbivaatamine ja 
eeskirjade järgimine. Selle saavutamiseks tuleb:  
 
ET 4   ET • muuta selgemaks direktiivi reguleerimisala  FIEna tegutsevate sõidukijuhtide osas; 
• eristada selgelt FIEna tegutseva id sõidukijuhte ja juhte, keda  tuleks kõnealuses direktiivis 
käsitada töösuhtes olevate ringi liikuvate töötajatena; 
• suurendada jõustamise tõhusust; 
• tugevdada liikmesriikidevahelist koostööd, et tagada eeskirjade ühetaoline rakendamine. 
5. P OLIITIKAVALIKUD  
Määratleti neli poliitikavalikut: nendest kolm  käsitlevad direktiivi reguleerimisala ja üks 
jõustamist. 
Valik A: jätkata muudatusteta. See valik ei hõlma Euroopa  Parlamendi ega nõukogu 
poolseid tegevusi, kuid see ei tähenda siiski praeguse olukorra säilitamist. Üksnes juhul, kui 
direktiivi artikli 2 lõikes 1 määratletud tin gimused on täidetud, st komisjon on aruande 
koostanud ja teinud seejärel õi gusakti ettepaneku, kaasatakse FIEna tegutsevad sõidukijuhid 
alates 23. märtsist 2009 automaatse lt direktiivi reguleerimisalasse. 
Valik B:  laiendada direktiivi reguleerimisala, kaasates sellesse kõik FIEna 
tegutsevad sõidukijuhid, väl ja arvatud sellised FIEna tegutsevad sõidukijuhid, kes 
teostavad üksnes riigisiseseid vedusid.  Selle valikuga nähakse ette üksnes rahvusvahelisi 
vedusid teostavate, FIEna tegutsevate sõidukijuhtide kaasamine direktiivi reguleerimisalasse. Kõnealune valik eeldab direktiiv i reguleerimisala läbivaatamist. Kõik ülejäänud sätted jäävad 
muutmata. 
Valik C: direktiivi tõhusam jõustamine meetmete abil, mill ega tagatakse nn vale-
FIEna tegutsevate sõidukijuhtide kaasamine reg uleerimisalasse, jättes samas tegelikult 
FIEna tegutsevad juhid direk tiivi reguleerimisalast välja. Selle valikuga nähakse ette nn 
vale-FIEna tegutsevate sõidukijuhtide kaasamine direktiivi reguleerimisalasse teatavate sätete selgitamise ja kontrollinõuete lisamise kaudu. 
Kaaluti kolme allvalikut: C.1: õiguslik selgit us direktiivi raames. Selle allvalikuga kavats etakse selgitada ringi 
liikuva töötaja mõistet, mis hõlmab vale-FIEna tegutsevaid sõidukijuhte ning millele ei jäeta 
tõlgendusruumi. See valik võiks hõlmata ka suunis te avaldamist, et tagada mõistete ühetaoline 
tõlgendamine. 
C.2: haldusmeetmed, millega nõutakse täie likku jõustamist koos mõistete „FIEna 
tegutsev sõidukijuht” ja „ringi liikuv töötaja” selgitustega.  Selle allvalikuga kavandatakse 
haldusmeetmete võtmist, et suurendada jõusta mise tulemuslikkust ja tõhusust. See eeldab 
direktiivi läbivaatamist, et m uuta sarnaselt valikuga C.1 „ringi  liikuva töötaja” mõistet ning 
lisada nõuded, mis käsitlevad koostööd eeskirjade võrdse rakendamise ja täieliku järgmise 
saavutamiseks kogu ühenduses. 
C.3: vale-FIEna tegutsevate sõiduk ijuhtide järk-järguline kaasamine. Selle allvalikuga 
kavandatakse meetmeid, et kaasata vale-FIEna tegutsevad sõidukijuhid, selgitades esimeses 
etapis (2009–2011) „ringi liikuva töötaja” mõ istet ning kehtestade s alates 2011. aastast 
 
ET 5   ET kontrollinõuded. See hõlmaks sarnaselt valikuga  C.2 direktiivi läbivaatamist koos selle 
elluviimise ajakavaga. 
Valik D: FIEna tegutsevate sõi dukijuhtide täielik väljajätmine. Selle valikuga 
nähakse ette FIEde täielik väljajätmine direkt iivi reguleerimisalast. See peegeldab praegust 
olukorda, kus FIEna tegutsevad sõidukijuhid on vähemalt ajutiselt välja jäetud, ning see ei 
mõjuta mingil määral käesolevat olukor da. Seega käsitatakse kõnealust valikut 
alusstsenaariumina, millega peaks teisi valikuid võrdlema. 
Tuleb meeles pidada, et FIEn a tegutsevate sõidukijuhtide direktiivi reguleerimisalasse 
kaasamise või sellest väljajätmise otsusest  olenemata kohaldatakse FIEna tegutsevate 
sõidukijuhtide suhtes sõiduaegu, vaheaegu ja  puhkeperioode käsitlevaid eeskirju, mis on 
sätestatud määruses (EÜ) nr 561/2006. 
Poliitikavalikute A, B ja C mõjusid analüüs iti valikus D kirjelda tud praeguse olukorra 
valguses. Nelja peamise poliitikavaliku majanduslikke, sotsiaalseid, keskkonna- ja haldusalaseid mõjusid on analüüsitud konkurentsitingi musi, sotsiaalseid aspekte ja eeskirjade 
järgimist käsitlevaid poliitil isi eesmärke arvesse võttes. 
6. P
OLIITIKAVALIKUTE VÕRDLUS JA JÄRELDUSED  
Valik D 
Seda poliitikavalikut ei valit ud nn vale-FIEna tegutsevate sõi dukijuhtide vähese eeskirjade 
järgimise tõttu. See probleem jääks samaks ja isegi suureneks, võttes arvesse nõrka jõustamissüsteemi, erinevusi eeskirjade kohald amisel ning jätkuvat ebaselgust eeskirjade 
kohaldamisalast väljajäetud tegelikult FIEna tegutsevate sõidukijuhtide ja direktiivi 
reguleerimisalasse kuuluvate nn vale-FIEna te gutsevate sõidukijuhtide eristamisel. See 
kahjustaks veelgi poliitilisi eesmärke. 
Valik A 
See valik looks sotsiaalnormide osas võrdsed  tingimused kõikidele autovedudealase liikuva 
tegevusega hõivatud isikutele. Siiski ei tähenda see ausa konkurentsi tugevdamist, kuna 
töötundide vähendamise ning sellest tuleneva si ssetuleku vähenemise tõttu ei saaks enamik 
FIEna tegutsevaid sõidukijuhte oma tegevust jätk ata. See mõjuks negatiivselt nii ettevõtluse 
arengule kui ka sektori positsi oonile riikides, kus FIEna tegutse vate sõidukijuhtide osakaal on 
suur. Suurettevõtjad saaksid konkurentsieelise ja võtaksi d üle turuosa, kuna nad on 
mastaabisäästu tõttu paremini valmis vähene nud töötundidega toimet ulemiseks, samas kui 
väikesed ja keskmise suurus ega ettevõtjad jääksi d kaojaks. Nendel FIEna tegutsevatel 
sõidukijuhtidel, kes alal edasi töötavad, võib tekkida kiusatus võtta endale lisatöökoht, et 
kompenseerida kaotatud sissetule kut, või üritavad na d intensiivsemalt töötada, et säilitada 
vähemalt suurem osa olemasolevast sissetulekust.  Selle tulemuseks oleks tööga seotud stressi 
ja väsimuse suurenemine. Vale-FIEna te gutsevate sõidukijuhtide probleem muutuks 
ebaoluliseks, kuid eeskirjade järgimine ei parane ks ja tõenäoliselt see isegi väheneks, võttes 
arvesse eeskirjadega hõlmatud arvukamat rühma koos nõrga jõustamissüsteemi ja vale-FIEna 
tegutsevate sõidukijuhtide üldi st vähest järgimistava. Ette võtjate tegevus- ja halduskulud 
suureneksid, kuna nad peavad täiendavalt palkam a sõidukijuhte, et säil itada kaubaveoteenuste 
osakaal. Kasvanud nõudlus täiend avate sõidukijuhtide järele võib kaasa tuua kutseliste 
sõidukijuhtide puuduse ja sellest tulenevalt kaubaveoteenuste rahuldamata turunõudluse. 
 
ET 6   ET FIEna tegutsevate sõidukijuhtide tööaja kontrollimise jõustamine muutuks veelgi 
keerulisemaks, kuna nad jätavad tööt asu huvides töötunnid registreerimata. 
Valik B 
Rahvusvahelisi vedusid teostavate FIEna tegut sevate sõidukijuhtide kaasamine tagaks 
võrdsed tingimused rahvusvaheliste veoettevõ tjate vahel, kuid ei too kaasa eeskirjade 
järgimise paranemist ega vale-FIEna tegutseva te sõidukijuhtide arvu vähenemist ning ei 
suurenda poliitiliste eesmärkide saa vutamise tõhusust oluliste mõjudeta. 
Valik C.1 
Kuna kõnealuses valikus eristatakse reguleer imisalasse kaasatud sõidukijuhte (töösuhtes 
olevad ringi liikuvad töötaj ad ja vale-FIEna tegutsev ad sõidukijuhid) selgemalt 
reguleerimisalast välja jäetud sõidukijuhtidest (tegelikult FIEna tegutsevad sõidukijuhid), 
aitab see kaasa vale-FIEna tegutsevate sõ idukijuhtide vähenemisele, kuid osutatud 
vähenemine toimuks üksnes nende sõiduk ijuhtide arvelt, kes ei järgi eeskirju 
väärtõlgendamise tõttu, ning ei kõrvaldaks ne id vale-FIEsid, kes eiravad vähetõhusatele 
kontrollidele lootes eeskirju teadlikult. Valiku mõju järgimise parandamisele ja poliitiliste 
eesmärkide saavutamisele on minimaalne. 
Valik C.2 
Selles valikus ühendatakse võimaluses C.1 osutat ud sõidukijuhtide selgem  eristus nõuetega 
eeskirjade ühetaoliseks jõustamiseks. See hõl mab liikmesriikide poolt kantavaid teatavaid 
halduskulusid, mis on seotud t õhusa jõustamisega. Kõnealus eid kulusid kompenseeriksid 
eelised, mis tulenevad eeskirjade suuremast järg imisest ning poliitiliste eesmärkide paremast 
saavutamisest. Ettevõtjate halduskulud kasvaksi d veidi, kuna seoses vale-FIEna tegutsevate 
sõidukijuhtide kõrvaldamisega tuleb täiendava lt sõidukijuhte tööle võ tta. Suurettevõtjate 
kasutatavad allhanked kasvataksid tegelikult FIEna tegutsevate sõidukijuhtide käivet. See 
muudaks ameti ligitõmbavamaks ja edendaks uute äriühingute asutamist. Eeskirju järgivate, 
töösuhtes olevate sõidukijuhtide ja eeskirju ei ravate, mittepalgaliste sõidukijuhtide (vale-
FIEd) vahelisi konkurentsi moonutamisi saaks vältid a. Tegelikult FIEna tegutsevate töötajate 
konkurentsipositsiooni ei ohustaks  vale-FIEna tegutsevad sõi dukijuhid, kellel on praegu 
piiramata tööaeg (koos kõigi selle tagajärgedega), kuid ke s ei puutu kokku oma ettevõtte 
juhtimisega kaasnevate kohustuste ega riskidega.  Vale-FIEna tegutsevat e sõidukijuhtide arvu 
vähendamise tõhusus ja sellega seoses ees kirjade järgimise probleemi lahendamine on 
kõnealuse valiku puhul parim. 
Valik C.3 
Selles valikus ühendatakse allva likutes C.1 ja C.2 osutatud meetmed ajakavaga ning selle 
mõju (nii positiivne kui ka negatiivne) on väga  sarnane allvalikus C.2 esitatuga. Üksnes 
mõned arvulised näitajad on tähtsusetul määral suuremad või väiksemad. Tulemused ilmnevad hiljem kui valiku C.2 puhul ning pr obleemid lahendatakse hilisemas etapis. 
Eeskirjade järgimise kulude võrdlus 
Kulude ja tulude analüüsi tulemustest nähtub, et valik A on kõige kulukam, tuues 
liikmesriikidele kaasa suurimad jõustamiskulud ning erasektorile tööaja registreerimise ja sellekohase aruandlusega seot ud kulud. Valikut A on ühtlasi kõige keerulisem rakendada, 
 
ET 7   ET kuna FIEna tegutsevate sõidukijuhtide tööajaandmete usaldusväärsust on peaaegu võimatu 
kontrollida, sest töötunnid ei ole töötasu arvutamiseks registreeritud. Seega ei pruugi 
eeskirjade järgimise parandamiseks kantud kulud olla saadud tulemustega vastavuses. Kõige 
odavam on valik D, kuna sellega ei kaasne uu t tegevust. Sellele vaatamata toob see kaasa 
eeskirjade mittejärgimisest tulenevad suur ed kulud, kuna nn vale-FIEna tegutsevate 
sõidukijuhtide järgimisprobleemi ei lahendat a. Valiku B puhul on ettevõtjate halduskulud 
väikseimad, kuid jõustamiskulud on peaaegu sa ma suured kui valiku C variantide puhul. 
Kõnealune valik ei paranda märkimisväärse lt nn vale-FIEna tegutsevate sõidukijuhtide 
probleemi. Valik C.2 on odavam kui valik A, kuid veidi kallim kui valik B. See on aga 
tõhusaim võimalus nn vale-FIEna tegutsevate  sõidukijuhtide arvu vähendamiseks ja 
eeskirjade järgimise parandamiseks kõnealuses valdkonnas. 
Järeldused  
Hinnates eri poliitikavali kuid ja nendes sisalduvad järgimis kulusid, võib järe ldada, et valik 
C.2 on parim. Direktiivi reguleerimisala kä sitlevad valikud A, B ja C.1 ei lahenda 
järgimisprobleemi ega aita paremini saavutad a poliitilisi eesmärke ning valik C.3 jõuab 
hilisemas etapis valiku C.2 tulemusteni. Va lik C.2, mis keskendub nii määratlus- kui ka 
jõustamismeetmetele, on kõige tõhusam viis  probleemide käsitlemis eks ja poliitiliste 
eesmärkide saavutamiseks. 
Ettepanekus käsitletakse otsese lt vähese järgimise põhjuseid nn vale-FIEna tegutsevate 
sõidukijuhtide reguleerimisalasse kaasamis e ja tõhusama jõustamise kaudu. Seepärast 
järeldatakse, et kehtivad tööaja eeskirjad koos  direktiivi reguleerimisala suurema selguse ja 
selgete jõustamiseeskirjadega vähendava d konkurentsi moonutamis i ning võimaldavad 
töötajate ja nendega samastatud rü hmade paremat sotsiaalset kaitset.