EUROOPA KOMISJON Brüssel,5.9.2018 COM(2018) 611 final 2018/0318(NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis käsitleva Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelise staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määruse (EL) nr 2016/1624 (mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet) artikli 54 lõikes 3 on sätestatud, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet võib koordineerida liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelist operatiivkoostööd välispiiride halduse valdkonnas. Sellega seoses võib amet ühe või mitme liikmesriigi ja vähemalt ühe asjaomase liikmesriigi naabruses paikneva kolmanda riigi nõusolekul ja osalusel viia ellu tegevusi välispiiridel, sealhulgas asjaomase kolmanda riigi territooriumil. Vastavalt määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikele 4 sõlmib liit asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe juhtudel, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki täidesaatva võimu teostamist kätkevaks tegevuseks, samuti juhul, kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks. Staatust käsitlev kokkulepe hõlmab kõiki tegevuse läbiviimise olulisi tahke, eelkõige operatsiooni ulatuse kirjeldust, tsiviil- ja kriminaalvastutust ning rühma liikmete ülesandeid ja õigusi. Staatust käsitleva kokkuleppega tagatakse, et operatsioonide käigus austatakse täielikult põhiõigusi. Nõukogu läbirääkimisjuhistele toetudes on Euroopa Komisjon pidanud endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga läbirääkimisi staatust käsitleva kokkuleppe üle eesmärgiga kehtestada õiguslik raamistik, mis võimaldab operatsiooniplaanide alusel kohest tegutsemist juhtudel, mil on vaja kiiresti reageerida. Piirkonna rändevood on küll palju väiksemad kui 2015/2016. aastal, kuid organiseeritud kuritegevuse võrgustikud kohandavad rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise marsruute ja meetodeid kiiresti uute tingimustega. Pärast staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimist suudavad endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused ja ELi liikmesriigid, kelle tegevust koordineerib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, sellistele võimalikele arengutele palju paremini reageerida. Lisatud nõukogu otsuse ettepanek on õiguslik vahend Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelise staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimiseks. 21. veebruaril 2017 sai komisjon nõukogult volituse alustada läbirääkimisi endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga staatust käsitleva kokkuleppe üle, mis käsitleb Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis. Läbirääkimised staatust käsitleva kokkuleppe üle algasid 15. septembril 2017, teine voor toimus 24. novembril 2017 ja viimane voor 30. aprillil 2018. Rände, siseasjade ja kodakondsuse volinik Dimitris Avramopoulos ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi siseminister O. Spasovski viisid läbirääkimised lõpule Brüsselis 18. juulil 2018, mil staatust käsitlev kokkulepe parafeeriti. Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistega seatud eesmärgid on saavutatud ja kokkuleppe eelnõu on liidule vastuvõetav. Liikmesriike teavitati ja nendega konsulteeriti asjaomases nõukogu töörühmas. •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate õigusnormidega Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga on praeguse seisuga sõlminud kahepoolse kokkuleppe kolmteist liikmesriiki. Nendes kokkulepetes on käsitletud mitmeid ühismeetmeid, nagu piirikontroll ja -valve, patrullimine, tagasisaatmine jms. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi siseministeeriumi ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti vaheline koostöö toimub vastavalt nendevahelisele kokkuleppele, mida praegu ajakohastatakse. See hõlmab eelkõige piiri- ja migratsiooniüksuse esindajate korrapärast osalemist Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti koordineeritavates ühisoperatsioonides, kus nad kokkuleppel vastuvõtva liikmesriigiga tegutsevad vaatlejatena liikmesriikide territooriumil. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Euroopa rände tegevuskaval on neli peamist tegevussuunda. Üks neist on piirihaldus, mis hõlmab ELi välispiiri paremat haldamist, eelkõige solidaarsuse kaudu nende liikmesriikidega, mis asuvad välispiiridel, ning piiriületuse tõhustamist. Kontrolli tugevdamine endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piiril avaldab positiivset mõju ka ELi välispiirile, eelkõige Bulgaaria ja Kreeka välispiirile ning samuti endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piirile. Julgeoleku jätkuv tugevdamine välispiiril on kooskõlas ka Euroopa julgeoleku tegevuskavaga. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Käesoleva nõukogu otsuse ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktid b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkt c koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktiga a. Euroopa Liidu pädevus staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimiseks on sõnaselgelt välja toodud määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikes 4, kus on sätestatud, et liit sõlmib asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki tegevuseks, mis kätkeb endas täidesaatva võimu teostamist või kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et liidu ainupädevusse kuulub ka rahvusvahelise lepingu sõlmimine, kui selle sõlmimise näeb ette liidu seadusandlik akt. Määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikes 4 on sätestatud staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimine Euroopa Liidu poolt asjaomase kolmanda riigiga. Seega kuulub käesolevale dokumendile lisatud kokkulepe endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga Euroopa Liidu ainupädevusse. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Ei kohaldata. •Proportsionaalsus Staatust käsitlev kokkulepe võimaldab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametil ootamatu rändajatevoo korral lähetada endisesse Jugoslaavia Makedoonia vabariiki Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi, selle asemel, et lähetada neid kahepoolses korras liikmesriikidest. Seetõttu on endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piiri paremaks haldamiseks vajalik ühine lähenemisviis. •Vahendi valik Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktiga a, milles nähakse ette, et otsused rahvusvaheliste lepingute kohta võtab pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist vastu nõukogu. Ettepanekus esitatud eesmärgi saavutamiseks ei ole võimalik kasutada muud õiguslikku vahendit 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Ei kohaldata •Konsulteerimine sidusrühmadega Ei kohaldata •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Ei kohaldata •Mõju hindamine Staatust käsitleva kokkuleppe üle läbirääkimiste pidamiseks ei ole mõju hindamine vajalik. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Kuna tegemist on uue kokkuleppega, ei olnud võimalik olemasolevaid õigusakte hinnata ega nende toimivust kontrollida. •Põhiõigused

Staatust käsitleva kokkuleppe eelnõu sisaldab sätteid, millega tagatakse, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti koordineeritavates tegevustes osalevate rühmaliikmete tegevusest mõjutatud isikute põhiõigused on kaitstud. Põhiõigusi käsitlevaid sätteid on põhjalikumalt selgitatud punktis 5 „Muu teave“. 4.MÕJU EELARVELE Staatust käsitleval kokkuleppel puudub finantsmõju. Tegelik operatsiooniplaani ja asjaomase toetuslepingu alusel toimuv Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti rühmade lähetamine hõlmab kulutusi Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti eelarvest. Staatust käsitleva kokkuleppe alusel toimuvaid tulevasi operatsioone rahastatakse Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti omavahenditest. Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määruse eelnõule lisatud finantsselgituses Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti kulude kohta on kolmandate riikidega tehtava tugevdatud koostöö (sealhulgas võimalikud ühisoperatsioonid naaberriikidega) kuludeks aastatel 2017–2020 hinnatud keskmiselt 6 090 miljonit eurot igal aastal. 5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, analüüsi ja aruandluse kord Komisjon tagab nõuetekohase järelevalve staatust käsitleva kokkuleppe rakendamise üle. Iga ühis- ja kiirreageerimisoperatsiooni analüüsivad endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ja Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ühiselt. Eelkõige koostavad Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ja konkreetses tegevustes osalevad liikmesriigid iga tegevuse lõppedes aruande kokkuleppe sätete kohaldamise kohta, hõlmates ka isikuandmete töötlemist. •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul) Ei kohaldata. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Kokkuleppe kohaldamisala Käesoleva kokkuleppe kohaselt võib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet endisesse Jugoslaavia Makedoonia vabariiki ühisoperatsioonideks ja piirivalve kiirreageerimisoperatsioonideks lähetada täitevvolitustega Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi. Käesolev leping ei laienda Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelist riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingu (edaspidi „EÜ ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vaheline tagasivõtuleping“) kohaldamisala, kuid Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmadel on konkreetse tagasisaatmisoperatsiooni käigus lubatud aidata endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki sinna tagasivõetavate isikute tuvastamisel vastavalt Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelisele tagasivõtulepingule. Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi võib lähetada ainult endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ELi välispiiridega piirnevatesse piirkondadesse ja rühma liikmetel on neis endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piirkondades operatsiooniplaaniga ettenähtud täitevvolitused. Tegevuse algatamine Amet võib teha ettepaneku tegevuse algatamiseks. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevad ametiasutused võivad teha ametile ettepaneku kaaluda tegevuse algatamist. Tegevuse läbiviimiseks on vaja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevate asutuste ja ameti nõusolekut. Operatsiooniplaan Enne iga ühisoperatsiooni või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni peavad amet ja endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik kokku leppima operatsiooniplaani. Operatsiooniplaaniga peavad nõustuma ka operatsiooni piirkonnaga piirnevad liikmesriigid.

Operatsiooniplaaniga nähakse ette üksikasjalikult ühisoperatsiooni või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni korralduslikud ja menetluslikud aspektid, sealhulgas esitatakse olukorra kirjeldus ja analüüs, operatsiooni eesmärk ja sihtmärgid, operatsiooni kontseptsioon, kasutatavate tehniliste seadmete liik, rakenduskava, koostöö kolmandate riikide, muude liidu ametite ja asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonidega, põhiõiguste kaitset, sealhulgas isikuandmete kaitset käsitlevad sätted, koordineerimis-, juhtimis-, kontrolli- ja aruandlusstruktuur, organisatsiooniline korraldus ja logistika, ühisoperatsiooni või kiirreageerimisoperatsiooni hindamine ja finantsaspektid. Rühma liikmete ülesanded ja volitused Reeglina on rühmadel volitused täita ülesandeid ja teostada täitevvõimu, mis on vajalikud piirikontrolli ja tagasisaatmisoperatsioonide läbiviimiseks. Nad peavad järgima endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi õigusnorme. Rühmad tegutsevad endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi territooriumil üksnes endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piirivalveametnikelt või muudelt asjakohastelt töötajatelt saadud korralduste alusel ning nende juuresolekul. Rühma liikmed kannavad asjakohastel juhtudel vormiriietust, nähtavat isiklikku identifitseerimistunnust ning sinist Euroopa Liidu ja ameti sümboolikaga käesidet. Lisaks peab neil kaasas olema akrediteerimisdokument, et endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused neid selgelt tuvastada saaks. Rühma liikmed võivad kanda päritoluliikmesriigi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi õiguse kohaselt lubatud teenistusrelvi, laskemoona ja seadmeid. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused teatavad ametile eelnevalt, millised teenistusrelvad, laskemoon ja seadmed on lubatud ning milline on nende kasutamise asjakohane õigusraamistik ja tingimused. Rühma liikmed võivad kasutada jõudu, sealhulgas teenistusrelvi, laskemoona ja seadmeid päritoluliikmesriigi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametivõimude nõusolekul, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piirivalveametnike või muude asjakohaste töötajate juuresolekul ning kooskõlas endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi siseriikliku õigusega. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused võivad lubada rühma liikmetel kasutada jõudu ka ilma oma piirivalvurite juuresolekuta. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused teatavad ametile eelnevalt, milline jõu ja ohjeldusvahendite kasutamine on lubatud ja millised on nende kasutamise tingimused. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused teatavad enne rühma liikmete lähetamist ametile, milliseid riiklikke andmebaase neil on võimalik kooskõlas endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi õigusaktidega kasutada. Juurdepääsu riiklikele andmebaasidele saavad ainult endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi volitatud isikud ning rühma liikmetele võib andmeid edastada ainult vajaduse korral. Tegevuse peatamine ja lõpetamine Nii amet kui ka endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused võivad tegevuse peatada või lõpetada, kui neile tundub, et teine osapool ei järgi kokkulepet või operatsiooniplaani. Rühma liikmete privileegid ja immuniteet Rühma liikmetel on endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude suhtes kriminaalkohtulik puutumatus, kuid teenistusvälisel ajal sooritatud tegude suhtes see puudub. Operatsiooniplaaniga nähakse üksikasjalikult ette tegevused, mille suhtes kehtib endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis kriminaalõiguslik puutumatus. Kui rühma liiget süüdistatakse kuriteos, esitab ameti tegevdirektor enne kohtumenetluse algatamist endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevale kohtuasutusele tõendi selle kohta, kas rühma liige pani kõnealuse teo toime oma ametiülesannete täitmisel või mitte. Ameti tegevdirektor võtab otsuse vastu pärast piirivalveametniku või muu asjaomase töötaja lähetanud liikmesriigi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevate asutuste kõigi esildiste hoolikat läbivaatamist. Ameti tegevjuhi tõend on endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi jurisdiktsioonile siduv. Rühma liikmetele antud privileegid ja kriminaalkohtulik puutumatus endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis ei vabasta neid päritoluliikmesriigi jurisdiktsiooni alt. Samasugune kord kehtib ka rühma liikmete tsiviil- ja haldusvastutuse puhul. Liikmesriik, kes on asjaomase piirivalvuri või muu asjaomase töötaja lähetanud, võib loobuda rühma liikmete kriminaal-, tsiviil- ja halduskohtulikust immuniteedist endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis. Selline loobumine peab alati olema selgelt väljendatud. Kokkuleppes on sätestatud mehhanism kahjude kompenseerimiseks. Kompensatsioonimehhanism põhineb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määruse (EL) 2016/1624 artiklil 42. Kui kahju on põhjustatud rühma liikme poolt ametiülesannete täitmisel, vastutab endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik. Kui kahju on tekitatud osaleva liikmesriigi rühmaliikme poolt ametiülesannete täitmisel raske hooletuse või tahtliku väärkäitumise tagajärjel või kui see tekitati teenistusvälisel ajal, võib endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ameti tegevdirektorilt taotleda, et kompensatsiooni maksaks asjaomane osalev liikmesriik. Kui kahju on põhjustanud ameti töötajad, võib endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik taotleda, et kompensatsiooni maksaks amet. Rühma liikmete suhtes ei tohi kohaldada täitemenetlust, välja arvatud juhul, kui nende vastu on algatatud nende ametiülesannetega mitteseotud tsiviilkohtumenetlus. Rühma liikmete varustust, mis on vajalik nende ametiülesannete täitmiseks, ei saa arestida. Tsiviilkohtumenetluse puhul ei rakendata rühma liikmete suhtes mingisuguseid isikuvabaduse piiranguid ega muid piiravaid meetmeid.

Rühma liikmete suhtes ei kehti sotsiaalkindlustussätted, mida võidakse endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis seoses ametile osutatud teenustega kohaldada. Rühma liikmed on vabastatud ka ameti või liikmesriikide poolt makstava palga ja tasude ning samuti väljaspool endise Jugoslaavia Makedoonia vabariiki saadud tulude mis tahes vormis maksustamisest endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused lubavad rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks mõeldud esemeid riiki tuua ja sealt välja viia ning vabastavad need tollimaksudest, lõivudest ja muudest sellistest tasudest, välja arvatud ladustamis-, veo- ja muude sarnaste teenuste tasud. Rühma liikmete isiklikku pagasit ei kontrollita, välja arvatud juhul, kui on tõsiselt alust arvata, et pagasis on esemeid, mis ei ole mõeldud rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks, või kaupu, mille import või eksport on endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi õigusega keelatud või mille suhtes kohaldatakse endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi karantiinieeskirju. Isikliku pagasi kontrolli võib läbi viia üksnes asjaomase rühma liikme(te) või ameti volitatud esindaja juuresolekul. Rühma liikmete dokumendid, kirjavahetus ja asjad on puutumatud, välja arvatud täitemeetmete puhul. Rühma liikmed ei ole kohustatud tunnistajana ütlusi andma. Akrediteerimisdokument Amet väljastab koostöös endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga igale rühma liikmele akrediteerimisdokumendi, mis võimaldab endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutustel tuvastada rühma liikmete isikut ning tõendab selle omaniku õigust täita käesolevas kokkuleppes ja operatsiooniplaanis osutatud ülesandeid ja kasutada neis osutatud volitusi. Akrediteerimisdokument koos kehtiva reisidokumendiga annab rühma liikmele õiguse siseneda endisesse Jugoslaavia Makedoonia vabariiki, vajamata selleks viisat või eelnevat luba. Põhiõigused Rühma liikmed austavad oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel alati täielikult põhiõigusi ja -vabadusi, mille hulka kuulvad juurdepääs varjupaigamenetlustele, inimväärikus, piinamise ning ebainimliku ja alandava kohtlemise keeld, õigus vabadusele, tagasisaatmise lubamatus ja kollektiivse väljasaatmise keeld, lapse õigused ning õigus era- ja perekonnaelule. Nad ei diskrimineeri kedagi soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse, seksuaalse sättumuse ega sooidentiteedi alusel. Kõik meetmed, mis riivavad põhiõiguseid ja -vabadusi, peavad olema proportsionaalsed nende abil taotletavate eesmärkidega ja arvestama nende põhiõiguste ja -vabaduste põhiolemusega. Igal kokkuleppeosalisel peab olema kaebuste lahendamise kord liikmete poolt toime pandud väidetavate põhiõiguste rikkumiste käsitlemiseks. Amet on kehtestanud Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määruse (EL) 2016/1624 artiklis 72 osutatud kaebuste lahendamise korra ning seega on nimetatud kohustus täidetud. Selliste väidetavate rikkumistega võiks tegeleda endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ombudsman, välja arvatud juhul, kui endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused otsustavad luua mehhanismi spetsiaalselt käesoleva kokkuleppe alusel esitatud kaebuste tarvis. Isikuandmete töötlemine Rühma liikmetel on õigus vajadusel töödelda isikuandmeid, lähtudes ameti ja ELi liikmesriikide suhtes kohaldatavatest eeskirjadest. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused töötlevad isikuandmeid oma riigi õigusnormide kohaselt. Pärast iga tegevuse lõpuleviimist koostavad amet, osalevad liikmesriigid ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused ühisaruande, mis käsitleb isikuandmete töötlemist rühma liikmete poolt. Kõnealune aruanne saadetakse ameti põhiõiguste ametnikule ja isikuandmete kaitse ametnikule ning pädevale endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi isikuandmete kaitse asutusele. Ameti põhiõiguste ametnik ja isikuandmete kaitse ametnik annavad aru ameti tegevdirektorile. Vaidlused ja tõlgendamine Kõiki käesoleva kokkuleppe tõlgendamise või kohaldamisega seoses tekkivaid küsimusi uurivad endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevad ametiasutused ja ameti esindajad ühiselt. Ameti esindajad konsulteerivad ühe või mitme endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi naabruses asuva liikmesriigiga. Varasema lahenduse puudumise korral lahendatakse käesoleva kokkuleppe tõlgendamist või kohaldamist käsitlevad vaidlused endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ja Euroopa Komisjoni vahel eranditult läbirääkimiste teel. Vajaduse korral konsulteerib komisjon endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi naabruses paiknevate liikmesriikidega. Pädevad asutused kokkuleppe rakendamiseks Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädev asutus käesoleva kokkuleppe rakendamiseks on siseministeerium. Euroopa Liidu jaoks on see Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet. Ühisdeklaratsioon Lepinguosalised lepivad kokku, et hoidudes võtmast mistahes meetmeid, mis võiksid raskendada rühma liikme võimalikku hilisemat kriminaalvastutusele võtmist vastuvõtva riigi pädevate asutuste poolt, hoiduvad nad aktiivselt kaasa aitamast sellele, et asjaomane rühmaliige saadetakse endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis olevast Euroopa piiri- ja rannikuvalverühma operatsiooni rajatisest oma päritoluliikmesriiki tagasi enne, kui ameti peadirektor on tõendi välja andnud.

2018/0318 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis käsitleva Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelise staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkti c koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut, ning arvestades järgmist: (1)Vastavalt nõukogu [kuupäeva] otsusele 2018/XXX kirjutas […] [kuupäeval] alla Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis käsitlevale Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelisele staatust käsitlevale kokkuleppele, tingimusel et see hiljem sõlmitakse. (2)Vastavalt määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikele 4 sõlmib liit asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe juhtudel, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki täidesaatva võimu teostamist kätkevaks tegevuseks, samuti juhul, kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks. Staatust käsitlev kokkulepe hõlmab kõiki tegevuse läbiviimise olulisi tahke. (3)Käesolev staatust käsitlev kokkulepe võimaldab kooskõlas operatsiooniplaaniga lähetada Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmi kiiresti endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi territooriumile, reageerida praegusele rändevoogude nihkumisele rannikuäärsele marsruudile ning aidata kaasa välispiiride haldusele ja võidelda rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu. (4)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ. Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. (5)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ. Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. (6)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. (7)Seega tuleks staatust käsitlev kokkulepe Euroopa Liidu nimel heaks kiita, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vaheline staatust käsitlev kokkulepe, mis käsitleb Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis, kiidetakse liidu nimel heaks. Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.