ET Euroopa Liidu Teataja C 277/49

453. ISTUNGJÄRGUL 13.–14. MAIL 2009

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega tunnistatakse kehtetuks metroloogiat käsitlevad nõukogu direktiivid 71/317/EMÜ, 71/347/EMÜ, 71/349/EMÜ, 74/148/EMÜ, 75/33/EMÜ, 76/765/EMÜ, 76/766/EMÜ ja 86/217/EMÜ”

KOM(2008) 801 (lõplik) – 2008/0227 (COD)

(2009/C 277/09)

Raportöör: Valerio SALVATORE

19. detsembril 2008 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 95 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega tunnistatakse kehtetuks metroloogiat käsitlevad nõukogu direktiivid 71/317/EMÜ, 71/347/EMÜ, 71/349/EMÜ, 74/148/EMÜ, 75/33/EMÜ, 76/765/EMÜ, 76/766/EMÜ ja 86/217/EMÜ”

KOM(2008) 801 lõplik – 2008/0227 (COD).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 24. aprillil 2009. Raportöör oli Valerio SALVATORE.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 453. istungjärgul 13.–14. mail 20099 (14. mai istungil) ühehäälselt vastu järgmise arvamuse.

1. Järeldused ja soovitused

1.1. Komitee kiidab heaks komisjoni ettepaneku tunnistada kehtetuks metroloogiat käsitlevad direktiivid 71/317/EMÜ, 71/347/EMÜ, 71/349/EMÜ, 74/148/EMÜ, 75/33/EMÜ, 76/765/EMÜ, 76/766/EMÜ ja 86/217/EMÜ ning on nõus selle põhjendusega. Kõnealuseid direktiive võib nüüd aegunuks pidada, kuna nad ei sobi enam selle eesmärgi poole püüdlemiseks, milleks nad koostati: ühtlustada riikide õigusakte erinevate mõõtevahendite tüüpide osas.

1.2. Komitee võtab teadmiseks komisjoni läbiviidud avaliku arutelu ja välisuuringu tulemused:

a) sektorites, mida need kaheksa direktiivi hõlmavad, ei esine kaubandustõkkeid;

b) tegelikkuses kasutatakse direktiive järjest vähem, kuna nendes käsitletakse mõõtevahendeid, mis on nüüdseks aegunud;

c) tehnoloogia arengut on võetud arvesse rahvusvahelistes standardites ja vastastikuse tunnustamise põhimõttel põhinevates riiklikes õigusaktides.

1.3. Arvestades, et riikide eeskirjadega kõnealuses sektoris on võimalik tagada, et ei ole kaubandustõkkeid, sõltumata sellest, kas kõnealuseid direktiive rakendatakse või mitte, siis kutsub komitee liikmesriike üles direktiivide kehtetuks tunnistamisel mitte muutma praegusi eeskirju.

2. Sissejuhatus

2.1. Kehtiva õigusnormide kogumi lihtsustamine on ELi prioriteet, nagu selgub ka „Parema õigusloome” programmist, mis tugineb majanduskasvu ja tööhõivet käsitleval Lissaboni strateegial. Lihtsustamise eesmärk on muuta ühenduse ja riikide õigusaktid vähem koormavaks, lihtsamini kohaldatavaks ning seega ka eesmärkide saavutamise jaoks tõhusamaks.

2.2. Üldeesmärk on edendada sellist Euroopa reguleerivat raamistikku, mis vastaks kõige karmimatele õigusloome kriteeriumitele, pidades samas kinni subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetest.

2.3. Kooskõlas nimetatud põhimõtetega on ühenduse õigustiku läbivaatamine pidev ja süstemaatiline protsess, kus õigustloovad institutsioonid võivad kõikide huvidega arvestades õigusakte läbi vaadata.

2.4. Komisjon on lihtsustamise meetodina kasutanud kehtetuks tunnistamist kõikidel juhtudel, kus õigusaktid on osutunud tehnilise või tehnoloogilise arengu, ELi poliitika muutumise, aluslepingute eeskirjade rakendamise või rahvusvaheliste standardite vastuvõtmise muutumise tõttu mitteasjakohaseks või aegunuks.

3. Taust

3.1. Metroloogiat käsitlevatest direktiividest 71/317/EMÜ, 71/347/EMÜ, 71/349/EMÜ, 74/148/EMÜ, 75/33/EMÜ, 76/765/EMÜ, 76/766/EMÜ ja 86/217/CEE koosnev õiguslik raamistik loodi 1970. aastatel, et kõrvaldada sellised takistused toodete vabal liikumisel siseturul, mis tulenevad erinevustest sektori riiklikes õigusaktides.

3.2. Komisjon rõhutab, et kaheksast metroloogiat käsitlevast EMÜ direktiivist koosnev õiguslik raamistik on tegelikult aegunud, nagu on aja jooksul arenenud ka riikide õigusaktid kõnealuses sektoris, et käia kaasas tehnoloogilise arenguga ja rahvusvaheliste eeskirjadega sätestatud standarditega (1). Vastastikuse tunnustamise klausli lisamine on võimaldanud aktsepteerida sarnaste näitajatega mõõtmisvahendeid, hoolimata sellest, et need loodi teise liikmesriigi õigusaktide alusel.

3.3. Avaliku arutelu ja välisuuringu alusel märkis komisjon, et sektorites, millele kõnealune ettepanek viitab, ei esine praegu kaubandustõkkeid. Samuti käsitletakse direktiivides mõõtevahendeid, mis on järjest vähem kasutusel.

3.4. Komisjoni ettepanek tunnistada kehtetuks kaheksa direktiivi põhineb vajadusel täita üheaegselt kahte erinevat eesmärki: vähendada Euroopa õigusaktide arvu ja säilitada samal ajal siseturg.

4. Märkused

4.1. Kuna komisjoni ettepanekuga soovitakse vähendada Euroopa õigusaktide arvu ja samal ajal säilitada siseturg, on see ettepanek täiesti põhjendatud. Sektoris, millele kõnealuseid direktiive kohaldatakse, peavad riiklikud õigusaktid, mis põhinevad asjaomastel rahvusvahelistel standarditel ja vastastikuse tunnustamise põhimõttel sammu tehnoloogilise arenguga. Sellel on samasugune mõju kui õigusaktide ühtlustamise süsteemil, nagu näiteks sellel süsteemil, mis loodi kaheksa kehtetuks tunnistada kavatsetava direktiiviga.

4.2. Kaheksa metroloogiat käsitleva direktiivi kehtetuks tunnistamine on kooskõlas ELi strateegiaga lihtsustada ühenduse õigustikku, tunnistades kehtetuks õigusaktid, mis on vähese mõju tõttu muutunud ebaoluliseks ja seega aegunuks.

4.3. Komitee leiab, et peale direktiivide kehtetuks tunnistamist peaks vabatahtlikul standardimisel põhineva süsteemi tulemuslikkuse tagamiseks viima läbi liikmesriikide reguleerimissüsteemide perioodilisi ülevaatusi nii uue kui ka vana tehnoloogia osas.

4.4. Komitee tunnustab ja hindab komisjoni märkimisväärseid pingutusi kaasata kõik sektori sidusrühmad, keda kõnealune ettepanek puudutab. Nende pingutuste tõestuseks on ulatuslik väliskonsultatsioon, mis viidi läbi 2008. aasta maist juunini, et tutvuda mõõtmisvahendite tootjate, ostjate, tarbijate ja nendega tegelevate ametivõimude seisukohtadega.

Brüssel, 14. mai 2009 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) Näidiseeskirjad ja rahvusvahelised soovitused, millega antakse liikmesriikidele rahvusvahelisel tasandil kokku lepitud alus, millele tugineda vastavate riiklike õigusaktide, eelkõige Rahvusvahelise Legaalmetroloogia Organisatsiooni (International Organisation of Legal Metrology – OIML) õigusaktide koostamisel. See 1995. aastal konventsiooni alusel loodud valitsustevaheline organisatsioon, mille eesmärk on edendada legaalmetroloogia menetluste ülemaailmset ühtlustamist, on töötanud välja kogu maailmas levinud tehnilise struktuuri, mis annab oma liikmesriikidele metroloogilised suunised riiklike ja piirkondlike nõuete koostamiseks seoses legaalmetroloogiarakenduste mõõtmisvahendite tootmise ja kasutamisega.