[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 4.5.2005

KOM(2005) 189 lõplik

1992/0449 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teisele lõigule, mis käsitleb

nõukogu vastuvõetud ühisseisukohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmiseks, mis käsitleb töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõudeid seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (optiline kiirgus) tulenevate riskidega (19. üksikdirektiiv direktiivi nr 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)

1992/0449 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teisele lõigule, mis käsitleb

nõukogu vastuvõetud ühisseisukohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmiseks, mis käsitleb töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõudeid seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (optiline kiirgus) tulenevate riskidega (19. üksikdirektiiv direktiivi nr 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)

1. TAUST

Euroopa Parlamendile* ja nõukogule edastatud ettepanek (dokument KOM (1992) 560 lõplik – 1992/0449 (COD)):

8.2.1993 (EÜT C 77, 18.3.1993)* ei olnud ettepaneku esitamise ajal kaasotsustamismenetluse subjekt.

Majandus- ja sotsiaalkomitee esitatud arvamus:

30.6.1993 (EÜT C 249, 13.9.1993).

Regioonide komitee arvamus:*

* teatas 13. jaanuari 2000. aasta kirjas, et ei esita arvamust.

Euroopa Parlamendi arvamus (esimesel lugemisel):

20.4.1994 (EÜT C 128, 9.5.1994), kinnitatud 16.9.1999 (EÜT C 54, 25.2.2000).

Nõukogule esitatud muudetud ettepanek:

8.7.1994 (EÜT C 230, 19.8.1994).

Nõukogu ühisseisukoha ühehäälse ametliku vastuvõtmise kuupäev:

18.4.2005

2. KOMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK

Kõnealune esialgne ettepanek põhineb Euroopa Liidu asutamislepingu artilkil 118a (nüüd artikel 137) ja on raamdirektiivi nr 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses üksikdirektiiv.

Kõnealuse ettepaneku eesmärgiks on kaitsta töötajate tervist ja tagada nende ohutus kokkupuutel füüsikaliste mõjuritega. Kõnealune ettepanek hõlmab nelja füüsikalist mõjurit: müra (kahjustab kuulmiselundeid), vibratsiooni (kahjustab käsi ja kogu keha), elektromagnetvälju ja optilist kiirgust (kahjustab tervist kehasse indutseeritud voolu teel, elektrilöökide, põletuste ja soojusenergia neeldumise kaudu).

Vibratsiooni, elektromagnetvälju ja optilist kiirgust käsitlevad sätted olid uued, kuid müra käsitlevad sätted olid olemas juba nõukogu direktiivis nr 86/188/EÜ.

Nõukogu otsustas keskenduda korraga ainult ühele füüsikalisele mõjurile ja alustada vibratsioonist.

Kõik delegatsioonid ja komisjon olid nõus ettepanekuga, et korraga käsitletakse vaid ühte teemat, kuid teisi komisjoni ettepanekus esitud aspekte ei jäeta kõrvale, need on jätkuvalt nõukogu tööplaanis ja neid arutatakse hiljem.

Euroopa Parlament ja nõukogu on vastu võtnud kolm direktiivi kõnealuse kolme esimese füüsikalise mõjuri kohta, st vibratsiooni (direktiiv 2002/44/EÜ), müra (direktiiv 2003/10/EÜ) ja elektromagnetväljade (direktiiv 2004/40/ EÜ) kohta. Käesolev ettepanek on neljandaks ja viimaseks etapiks nõukogu vastuvõetud üldises lähenemises, st võtta vastu eraldi üksikdirektiiv iga füüsikalise mõjuri kohta.[1]

3. MÄRKUSED ÜHISSEISUKOHA KOHTA

3.1. Üldsätted

Ettepaneku osadeks jaotamise tõttu käsitleb ühisseisukoht ainult spetsiifilisi miinimumnõudeid töötajate tervise kaitsmiseks ja ohutuse tagamiseks seoses riskidega, mis tulenevad või võivad tuleneda kokkupuutumisest optilise kiirgusega.

Käesolevas ühisseisukohas lähenetakse eraldi tehislikele ja looduslikele kiirgusallikatele. Tehislike kiirgusallikatega kokkupuutumise puhul sätestab ühisseisukoht piirnormid, mis põhinevad otsestel tervisemõjuritel ja bioloogilistel teguritel. Asjaomastest piirnormdest kinnipidamine tagab töötajatele, kes puutuvad kokku optilise kiirgusega, et nad on kaitstud teadaoleva kahjuliku mõju eest oma tervisele. Asjaomased piirnormid on äärmiselt konservatiivsed ja põhinevad suures osas ICNRP[2] juhistele ja soovitustele mitte-ioniseeriva kiirgusega kokkupuute piiramise kohta. Kõnealused teaduslikud juhised on loodud ennetamaks ägedat ja pikaajalist kiirguse mõju silmadele ja nahale, mis võib ilmneda kõnealuse kiirguse kõrge kiirgustasemega kokkupuutumisel. ICNIRP juhistes sätestatud ohutegurite piirnormid vastavad teiste sõltumatute teaduslike nõuandeorganite väljatöötatud samalaadsetele piirnormidele. Optilise kiirgusega kokkupuutumise soovituslike piirnormide konservatiivsust silmas pidades hoidub ühisseisukoht madalamate normide kehtestamisest, nagu seda tehti elektromagnetväljade ohutegurite puhul (direktiiv nr 2004/40/EÜ).

Kuna piirnormide kohaldamist ei peeta asjakohaseks looduslike kiirgusallikatega kokkupuutumisel, nt päikesekiirguse või loodusliku tule puhul, rõhutab ühisseisukoht töötajate teavitamise ja koolituse ning riskide eelhindamise tähtsust, samuti looduslike ohuallikate mõju kõrvaldamiseks või vähendamiseks võetavate ennetusmeetmete tähtsust.

Kõnealune ühisseisukoht kirjeldab ennetusmeetmeid, mida on vaja võtta selliste riskide vähendamiseks, millega töötajad kokku puutuvad. Kõnealused ennetusmeetmed põhinevad esmaselt tööandjate kohustusel määrata ja hinnata erinevaid riske, mis tulenevad optilise kiirguse mõjust töötajatele nende töö ajal. Ühisseisukoha üheks peateemaks on seega töötajaid mõjutava optilise kiirguse taseme hindamine, mis võib nõuda mõõtmisi ja/või arvutusi. Seoses sellega esitatakse ühisseisukohas juhised kiirgusega kokkupuutumise taseme hindamiseks rakendatava metoodika kohta: tuleb kasutada IEC, CEI või CEN[3] standardeid ja soovitusi ning kui need puuduvad, tuleb järgida riiklikke või rahvusvahelisi teadusuuringutel põhinevaid juhiseid. Lisaks võib ettevõtete liigse koormamise vältimiseks võtta hindamisel arvesse optilist kiirgust tekitavate seadmete tootjate esitatud andmeid, kui need seadmed kuuluvad ühenduse asjaomase direktiivikohaldamisalasse.

Riskianalüüsi alusel, välja arvatud juhul kui, läbiviidud hindamine näitab, et piirnorme ei ületata ja ohutus on tagatud, peab tööandja välja töötama ja rakendama tegevuskava koos tehniliste ja/või organisatoorsete meetmetega, et vältida piirnorme ületav kokkupuutumine kiirgusega.

Ühisseisukoht sisaldab üksikasjalikke sätteid optilisest kiirgusest tulenevate riskidega kokkupuutuvate töötajate informeerimise ja koolitamise kohta. Seal määratakse ka nende töötajate „tervisliku olukorra jälgimise“ vajadus, kelle tervis või ohutus võiks negatiivsete mõjude tõttu ohtu sattuda.

Üldiselt järgib nõukogu ühisseisukoht komisjoni ettepanekut, olgugi et ta ettepaneku osadeks jaotamise tõttu on teisiti üles ehitatud ja on tehtud mõningaid muudatusi seoses tehnika ja teaduse arenguga pärast 1994. aastat, mil komisjoni ettepanek vastu võeti.

3.2. Euroopa Parlamendi muudatused esimesel lugemisel

Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel vastuvõetud muudatused, mis käsitlevad optilist kiirgust, on numbrite all 1, 4–21, 25, 27 ja 34–36.

Muudatused 1, 5, 9,14 ja 16 lisati täielikult nii ühisseisukoha artiklisse 5 kui ka muudetud ettepanekusse.

Muudatus 13 viidi täielikult sisse ühisseisukohta ja esitati teises sõnastuses artiklis 5.

Muudatus 4 viidi osaliselt sisse ühisseisukoha artikli 2 lõikesse e ning viidi täielikult sisse muudetud ettepanekusse. Komisjon kiitis heaks muudatuse, mis sobis paremini teksti uue ülesehitusega ja ennetustegevusele suunatud uue lähenemisega, mis tuleneb tehniliste teadmiste arengust pärast aastat 1994.

Muudatusi 10 ja 17 võeti sisuliselt arvesse ühisseisukoha artikli 4 lõikes 4.

Muudatust 12 võeti sisuliselt arvesse ühisseisukoha artikli 5 lõikes 1 mõistes ja viidi täielikult sisse muudetud ettepanekusse. Ühisseisukoht viitab nüüd ohu likvideerimisele või miinimumini viimisele. Komisjon kiidab selle heaks, sest see tagab kõrgema kaitsetaseme vastavalt direktiivi 89/391/EMÜ nõuetele.

Muudatust 15 tervisekontrolli kohta, mis viidi sisse muudetud ettepanekusse, ei viidud sisse ühisseisukohta, kuigi komisjon seda algselt soovis. Hoolimata sellest, et komisjon oleks kõnealuse muudatuse täielikku sisseviimist ühisseisukohta soovinud, oli ta nõus kõnealuse muudatuse väljajätmisega, et lihtsustada üldise kompromissi saavutamist.

Muudatus 25, mida ei viidud sisse muudetud ettepanekusse, lisati täielikult ühisseisukoha artiklisse 12.

Muudatusi 6, 7, 8, 11, 18, 19, 10, 21, 27 ja 34–36 ei viidud sisse ühisseisukohta, kusjuures need viidi sisse muudetud ettepanekusse. Komisjon kiitis heaks kõnealuste muudatuste väljajätmise, mis ei sobi teksti uue ülesehitusega ja ennetustegevusele suunatud uue lähenemisega, mis tuleneb tehniliste teadmiste arengust pärast aastat 1994. Lisaks sellele:

- muudatused 18, 19 ja 20 on ülearused, sest ühisseisukoht ei sisalda erisätteid erandite ja vabastuste kohta;

- muudatuse 21 osas kiitis komisjon heaks nõukogu seisukoha, et artikli 11 tavasäte (komitee loomise kohta komisjoni abistamiseks) on piisav.

Põhierinevused ühisseisukoha ja komisjoni muudetud ettepaneku vahel on järgmised:

- uus ülesehitus, kuna optilist kiirgust käsitletakse eraldi direktiivis;

- piirnormide ümberstruktureerimine ja ümbernimetamine, sealhulgas lähteväärtuse ja lävitasemete väljajätmine. Seda tehti selleks, et viia direktiivi sätted vastavusse viimaste sellealaste tehniliste ja teaduslike arengutega;

- lisa tabelid ja sätted, mis järgivad täpselt ICNIPRi soovitusi. Vähestes punktides, kus ICNIRP ei esitanud täpseid soovitusi, näiteks koherentse optilise kiirgusega (laserid) seotud eriolukordadae kohta, esitati IEC soovitused. Tuleb märkida, et vaid töötervishoiu ja ohutuse raames on vähe valdkondi, kus riiklike ja rahvusvaheliste nõustavate tervishoiuasutuste vahel valitseks selline üksmeel ohutustasemete osas.

- viited normidele, soovitustele ja teaduslikult põhjendatud juhistele, mille abil riskianalüüsi raames hinnatakse, mõõdetakse ja arvutatakse tehislikest allikates tuleneva optilise kiirguse tasemeid;

- nõuete kõrvaldamine, mille kohaselt tuli teatavatest suurema riskiga seotud toimingutes teatada vastutavatele ametkondadele;

Tervisliku seisundi jälgimise suhtes kiitis komisjon kompromissina heaks ühisseisukoha artikli 8, hoolimata sellest, et tervisliku seisundi jälgimise ennetuslikku aspekti ei rõhutatud ja et töötajatele ei võimaldata spetsiaalset arstlikku läbivaatust ülemäärase kiirgusega kokkupuutumise korral.

4. KOKKUVÕTE/ÜLDISED MÄRKUSED

Komisjon leiab, et ühisseisukoht vastab esialgse muudetud ettepaneku põhieesmärkidele. Komisjon leiab ka, et ühisseisukoht arvestab tehnika ja teaduse viimaseid saavutusi optilise kiirgusega kokkupuutumisest tingitud riskide valdkonnas ning ka enamikku Euroopa Parlamendi nõutavatest muudatusettepanekutest.

Komisjon toetab täielikult ühisseisukohta.

5. KOMISJONI AVALDUS

Enne vastuvõtmist, lõpparutelude käigus tegi nõukogu praktiliste juhiste väljatöötamise kohta järgmise avalduse:

„ Nõukogu kutsub komisjoni pärast töötervishoiu ja tööohutuse nõuandekomiteega arutamist välja töötama praktilisi juhiseid kõnealuse direktiivi sätete, eriti artiklite 4 ja 5 ning lisade, rakendamise hõlbustamiseks.“

Komisjoni vastus nõukogu protokollis esitatud avaldusele:

„ Komisjon arvestab nõukogu soovi ja pöörab sellele vajalikku tähelepanu. Komisjon jätab endale siiski õiguse vastata asutamislepingu eeskirjade kohaselt, eriti silmas pidades oma algatusõigust ja arvestades oma käsutuses olevaid eelarvelisi vahendeid ja inimressursse.“

[1] Vt. seisukohta nõukogu 25. juuni 2001. aasta protokollis.

[2] International Commission for Non-Ionising Radiation Protection (ICNIRP)/ rahvusvaheline mitte-ioniseeriva kiirguse kaitse komisjon.

[3] IEC: International Electrotechnical Commission/ Rahvusvaheline Elektrotehnikakomisjon,CEI: International Commission on Illumination/ Rahvusvaheline Valgustuskomisjon,CEN: European Committee for Standardisation/ Euroopa Standardikomitee.