(1) Eelarve on kättesaadav programmi „Euroopa horisont“, fondi InvestEU, programmi ReactEU, liidu elanikkonnakaitse mehhanismi (RescEU), Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) ning õiglase ülemineku fondi jaoks. Tegelikud väljamaksed lõppsaajatele võivad ajaliste erinevuste tõttu olla väiksemad. (2) 30. juuni 2022. aasta seisuga on heaks kiidetud 25 liikmesriigi taaste- ja vastupidavuskavad.

57,9 mld EUR on emiteeritud 3- ja 6kuuliste ELi lühiajaliste võlakirjadena, millest 22,9 mld EUR on veel tagasi maksmata

Taasterahastu „NextGenerationEU“ eesmärk on laenuvõtmise abil mobiliseerida kuni 5 % ELi SKPst, et rahastada ELi ühist ja jõulist reageerimist COVID-19 pandeemiale. Taasterahastu „NextGenerationEU“ on ajutine instrument, mille raames saab komisjon 2021. aasta keskpaigast kuni 2026. aastani kaasata võlakirjade emiteerimise kaudu kuni 800 miljardit eurot, mis teeb EList lähiaastatel ühe suurima eurodes nomineeritud võlakirjade emitendi. Kuni 250 miljardit eurot kaasatakse roheliste võlakirjade emiteerimisega. Sellest võlakirjade emiteerimisest saadav tulu võimaldab ELil lahendada vahetuid taastumisprobleeme, aga ka kiirendada ELi majanduse rohepööret ja digiüleminekut. Praeguseks on liikmesriikidele taaste- ja vastupidavusrahastust välja makstud juba ligikaudu 100 miljardit eurot ning taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine annab kohapeal käegakatsutavaid tulemusi nii investeeringute kui ka reformide valdkonnas.

Käesolevas aruandes – komisjoni rakendusotsuse C(2021)2502 artikli 12 kohases teises poolaastaaruandes – vaadatakse läbi taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamisstrateegia rakendamine perioodil 1. jaanuar 2022 – 30. juuni 2022. Aruandes keskendutakse üksnes protsessile, mida rakendati taasterahastu „NextGenerationEU“ kaasamisel ja rahastamisvahendite väljamaksmisel. Selles ei hinnata, kuidas on tulu kasutatud (seda ka juhul, kui kulutusi on tehtud keskkonnahoiule), sest seda käsitletakse eraldi aruannetes vastavalt iga taasterahastust „NextGenerationEU“ rahastatud instrumenti käsitlevale määrusele. Käesolev aruanne on osa korrapärasest teabevoost Euroopa Parlamendile ja nõukogule, mis tagab selle suuremahulise uuendusliku rahastamisprogrammi rakendamise läbipaistvuse ja vastutuse selle eest kooskõlas nõukogu otsuse 2020/2053 artikli 5 lõikega 3.

2.Taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamisprogrammi rakendamine 2022. aasta esimesel poolaastal

2021. aasta detsembris teatas komisjon oma rahastamiskavast ajavahemikuks jaanuar–juuni 2022, mille kohaselt on kavas emiteerida 50 miljardi euro väärtuses pikaajalisi võlakirju, millele lisanduvad ELi lühiajalised võlakirjad. Kooskõlas selle rahastamiskavaga on komisjon alates aasta algusest kogunud taasterahastule „NextGenerationEU“ täiendavad 50 miljardit eurot pikaajalist rahastust sündikaattehingute (70 %) ja enampakkumiste (30 %) kaudu. Nende tehingute tulemusena on taasterahastu „NextGenerationEU“ kehtivate võlakirjade maht kokku 121 miljardit eurot, millest 28 miljardit eurot on kaasatud roheliste võlakirjade emiteerimise teel. Sel ajavahemikul on komisjon emiteerinud ka kolme- ja kuuekuulisi ELi lühiajalisi võlakirju lühiajaliste rahastamisvajaduste rahuldamiseks, kusjuures 2022. aasta juuni lõpu seisuga oli ELi lühiajalisi võlakirju üleval mahus 22,9 miljardit eurot.

Taasterahastu „NextGenerationEU“ 2022. aasta esimese kuue kuu emissioonid toimusid üha keerukamates turutingimustes. ELi ja teiste suuremate riikide inflatsioon kiirenes järsult ja turu volatiilsus suurenes, mida süvendasid majandusšokid, mis tulenesid Venemaa sissetungist Ukrainasse. See on viinud selleni, et investorite nõutavad intressimäärad on tõusnud seni nägemata tempos, kuna turud eeldasid vähem toetavat rahapoliitikat.

Hoolimata keerulistest turutingimustest püsis taasterahastu „NextGenerationEU“ tehingutel turu tugev tugi ja 2022. aasta esimesel poolaastal märgiti tehingud 6–16 korda üle. ELil on tasakaalustatud ja mitmekesine investoribaas, kus on hästi esindatud kogu maailma eri liiki investorid, kellel on erinevad ostustrateegiad. Selline jätkuvalt suur nõudlus näitab, et komisjon on eurodes nomineeritud võlakirjade kapitaliturgudel tõestanud end usaldusväärse ja kõrgelt hinnatud emitendina.

Tänu oma turupositsioonile on EL suutnud jätkata liikmesriikide taastekavade sujuvat rahastamist ja teha tulu väljamaksed õigeaegselt. Nende rahastamistoimingute tulemusena sai komisjon teha liikmesriikidele kõik taaste- ja vastupidavusrahastu väljamaksed ning kõik väljamaksed ELi eelarvesse kohe, kui nende tähtaeg oli saabunud. Alates taasterahastu „Next Generation EU“ käivitamisest 2021. aasta suvel kuni 30. juunini 2022 on komisjon maksnud liikmesriikidele taaste- ja vastupidavusrahastust välja 100,4 miljardit eurot: 67,0 miljardit eurot toetustena ja 33,4 miljardit eurot laenudena. Lisaks on enam kui 15,5 miljardit eurot kantud üle ELi eelarvesse, et rahastada taasterahastust „NextGenerationEU“ rahastatavaid programme nagu „Euroopa horisont“, fond InvestEU, programm ReactEU, liidu elanikkonnakaitse mehhanism (RescEU), Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ning õiglase ülemineku fond.

Sellise suure hulga vahendite kaasamisel saavutatud edu tulenes märkimisväärses osas samal ajal hästi sissetöötatud hajutatud rahastamise strateegia paindlikkusest. See võimaldab komisjonil kasutada eri rahastamismeetodeid (sündikaattehingud ja enampakkumised) ja -instrumente (pikaajalised ja lühiajalised võlakirjad), et pääseda turule, kohandades oma lähenemisviisi valitsevatele tingimustele. Suurem võimalus kasutada lunastamata võlakirju sündikaattehingute ja enampakkumiste kaudu on aidanud suurendada likviidsust, toetades taasterahastu „NextGenerationEU“ võlakirjade järelturgu ning lihtsustades investorite jaoks nende ostmist ja müüki. Kui lähtuda tagasimaksmata summadest, on taasterahastu „NextGenerationEU“ võlakirjade likviidsus nüüd võrreldav Euroopa riigivõlakirjade turgudel täheldatud likviidsusega.

3.Rahastamiskulud

Vaatamata keerulisematele turutingimustele on komisjon jätkuvalt suuteline hankima vahendeid suhteliselt atraktiivsetel tingimustel. Kooskõlas komisjoni rakendusotsuses (EL) 2021/1095 sätestatud metoodikaga on rahastamiskulud 2022. aasta jaanuarist kuni juuni lõpuni hinnanguliselt ligikaudu 1,24 %. See on rohkem kui ühe protsendipunkti võrra suurem kui 2021. aasta juunist detsembrini teatatud 0,14 % suurune rahastamiskulu. Selline järsk kasv kajastab keerulisemaid turutingimusi, mis mõjutavad riikide, äriühingute ja finantssektori emitente.

Kasvutempo on olnud finantsturgudel viimastel aastakümnetel üks rängemaid. Kümneaastaste ELi võlakirjade intressimäärad on tõusnud 0,09 %-lt 2021. aasta juunis, kui toimus taasterahastu „NextGenerationEU“ kümneaastase võlakirja esimene emissioon, 1,02 %-le 2022. aasta märtsi tehingu puhul ja 1,53 %-le viimase emissiooni puhul 2022. aasta mais. Kümneaastaste ELi võlakirjadega kaubeldi 2022. aasta juuni lõpus ligikaudu 2,3 % tasemel. Võrreldavat tõusu on täheldatud euroala tuumikriikide võlakirjaemitentide puhul. Näiteks kümneaastaste Saksamaa riigivõlakirjade intressimäärad tõusid -0,20 %-lt 2021. aasta juunis ligikaudu 1,0 %-le 2022. aasta mais ning olid 2022. aasta juuni lõpus üle 1,6 %.

Kuna EL on selle perioodi jooksul jäänud korrapäraseks ja prognoositavaks emitendiks, on tal olnud võimalik emiteerida oma võlakirju stabiilse hinnaalandusega. See koos investorite jätkuvalt suure nõudlusega on märk turgude usaldusest ja annab kindlustunde, et EL suudab jätkata oma võlakirjade edukat müüki.

Komisjon on jätkanud ka oma lühiajaliste rahavarude haldamist, et tagada, et need ei ületaks summasid, mis on vajalikud väljamaksete sujuvaks tegemiseks. 2022. aasta esimesel poolaastal olid likviidsuspositsioonid stabiilsed, keskmiselt 19,7 miljardit eurot. See oli väiksem kui eelmistes kvartalites, kui oli vaja suuremaid summasid, et teha kiireid ja märkimisväärseid väljamakseid liikmesriikide taastekavade eelrahastamise (13 %) perioodil. Need väiksemad likviidsuspositsioonid koos regulaarse negatiivse intressimääraga ELi võlakirjade emiteerimisega on tekitanud taasterahastu „NextGenerationEU“ rahahoiustes 2022. aasta jaanuarist kuni juuni lõpuni 56,1 miljoni euro suuruse ülejäägi (s.o positiivne edasikandmine). See ülejääk, mis jagatakse proportsionaalselt ELi eelarve ja taasterahastu „NextGenerationEU“ laene saavate liikmesriikide vahel, kompenseerib osaliselt suuremad rahastamiskulud.

2022. aasta esimeses pooles esitati ka esimest korda taasterahastuga „NextGenerationEU“ seotud intressimaksete, likviidsusjuhtimise ja halduskulude arved ELi eelarvele ja laenu võtvatele liikmesriikidele.

4.Rohelised võlakirjad

2022. aastal jätkas komisjon taasterahastu „NextGenerationEU“ roheliste võlakirjade programmi rakendamist, tuginedes 2021. aasta oktoobris toimunud edukale taasterahastu „NextGenerationEU“ roheliste võlakirjade esmaemissioonile.

Komisjon tegi 2022. aasta esimesel poolaastal veel neli roheliste võlakirjade tehingut. 2022. aasta aprillis ja juunis käivitati teine ja kolmas roheliste võlakirjade emissioon, kaasates vastavalt 20aastase lõpptähtajaga 6 miljardit eurot ja 25aastase lõpptähtajaga 5 miljardit eurot. Esimene tehing oli enam kui 13 korda üle märgitud ja see oli seni suurim 2022. aastal emiteeritud roheline võlakiri. Lisaks kasutati 2022. aasta jaanuaris ja aprillis kaks korda 15aastase tähtajaga rohelist võlakirja, suurendades selle mahtu 17 miljardi euroni.