[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 25.2.2010

KOM(2010)60 lõplik

KOMISJONI AASTAARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

liikmesriikide 2008. aasta jõupingutuste kohta püsiva tasakaalu saavutamiseks püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahel

[SEK(2010)146] [SEK(2010)147]

SISUKORD

KOMISJONI AASTAARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE liikmesriikide 2008. aasta jõupingutuste kohta püsiva tasakaalu saavutamiseks püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahel

1. Sissejuhatus 3

2. Kokkuvõte liikmesriikide aastaaruannetest 3

3. Püügivõimsuse reguleerimise eeskirjade täitmise üldised tulemused 8

3.1. Emamaalaevastiku tulemused (välja arvatud äärepoolseimates piirkondades registreeritud laevad) 8

3.2. Äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike tulemused 9

4. Komisjoni järeldused 9

SISSEJUHATUS

Liikmesriigid peavad esitama[1] komisjonile igal aastal enne 1. maid aruande selle kohta, milliseid jõupingutusi on eelnenud aastal tehtud püsiva tasakaalu saavutamiseks laevastiku püügivõimsuse ja olemasolevate kalapüügivõimaluste vahel. Liikmesriikide aruanded on avaldatud Europa veebisaidil[2]. Komisjon koostas esitatud aruannete ja ELi kalalaevastiku registri andmete põhjal 2008. aasta kohta kokkuvõtte ja esitas selle kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteele (STECF) ning kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomiteele. Käesoleva aruandega esitab komisjon nõukogule ja Euroopa Parlamendile liikmesriikide aruannete kokkuvõtte, millele on lisatud tehniline lisa (SEK(2010) 146) ja eespool nimetatud komiteede arvamused (SEK(2010) 147). Aruande tehnilises lisas on esitatud üksikasjalikud märkused püügivõimsuse reguleerimise kohta[3] koos tabelite ja graafikutega, mis kajastavad ELi kalalaevastiku üldisi suundumusi ja koosseisu arvamise / koosseisust väljaarvamise kava järgimist liikmesriikides. Lisaks sellele on Europa veebisaidil avaldatud järgmine ingliskeelne teave:

- kavade järgimise üksikasjalikud tulemused liikmesriikide kaupa;

- liidu äärepoolseimate piirkondade tulemused;

- liikmesriikide aruanded.

KOKKUVÕTE LIIKMESRIIKIDE AASTAARUANNETEST

Sel aastal esitasid oma aruanded õigel ajal vaid üheksa liikmesriiki; ülejäänud liikmesriigid esitasid oma aruanded üks kuni kaksteist nädalat hiljem. Viivitustele vaatamata esitas komisjon koondaruande eespool nimetatud komiteedele 31. juuliks 2009. Tuleks lisada, et kuigi paljud liikmesriigid järgisid määruse 1438/2003 artiklis 13 sätestatud aruande koostamise juhiseid, ei olnud esitatud teabe kvaliteet käesoleva aruande koostamiseks alati piisav.

Käesolevas aruandes võetakse kokku liikmesriikide kirjeldused oma kalalaevastike kohta, olemasolevate püügikoormuse vähendamise kavade mõju ning laevastiku koosseisu arvamise / koosseisust väljaarvamise kava järgimine liikmesriikides.

Soovides aidata liikmesriikidel ühtlustatult ja hästi põhjendatult analüüsida kalalaevastike ja olemasolevate kalapüügivõimaluste vahelist tasakaalu, koostas komisjon koostöös kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteega suunised püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahelise tasakaalu paremaks analüüsimiseks. 2007. aasta aruande koostamisel kasutasid kõnealuseid suuniseid vaid mõned liikmesriigid. 2008. aasta aruande koostamisel on nimetatud suuniseid rohkem kasutatud: 12 liikmesriiki esitasid arvutused ja tõlgenduse kõigi või mõne soovitatud näitaja kohta. Mitmel juhul osutasid arvutused märkimisväärsele liigsele püügivõimsusele. Üksikasjalikuma selgitusega suuniste kasutamise kohta ning esitatud näitajate kokkuvõttega on võimalik tutvuda komisjoni talituste töödokumendis.

Belgia: Belgia aruandes oli kasutatud suuniseid piimtraali kasutava laevastikuosa puhul, mis on Belgia laevastiku tähtsaim osa. 12–24 m pikkustest laevadest koosneva laevastikuosa puhul osutati võimsuse vähesele kasutamisele ja investeeringute negatiivsele tulemile, mis osutab liigsele püügivõimsusele; samal ajal on 24–40 m pikkustest laevadest koosneva laevastikuosa puhul näha, et püügivõimsust on rohkem kasutatud ning investeeringute tulem on positiivne. Laevastiku tonnaaž vähenes 2008. aasta jooksul veidi ilma riigi abita. Belgia soovib aastatel 2009–2010 koostada kooskõlas Euroopa Kalandusfondi rakenduskavaga aastateks 2007–2013 laevastiku kohandamise kava piimtraali kasutava suure laevastikuosa (üle 221 kW) kohandamiseks. 24–40 m pikkustest piimtraallaevadest koosneva laevastikuosa puhul kasutati aktiivselt lesta- ja merikeele püügikvoote kõigis püügipiirkondades, v.a VIIa püügipiirkond. Aruande kohaselt oli võimsuse vähene kasutamine kõnealuses piirkonnas tingitud muudest teguritest (riikliku kvoodi suurenemine vahetuste tõttu, kõrged kütusehinnad ning laevade lammutamine 2006. aastal).

Bulgaaria: 96 % Bulgaaria laevastikust koosneb väikelaevadest. Aruande kohaselt ei tegutsenud 2008. aastal 2 547 laevast 1 820 laeva. Kaks laeva arvati laevastiku koosseisu enne ühinemist vastuvõetud haldusotsuse alusel. Bulgaaria aruandes oli kasutatud suuniseid. Tehniline näitaja osutab püügivõimsuse vähesele kasutamisele kõigi laevastikuosade puhul. Alla 6 m pikkuste laevade puhul oli näitaja kõige halvem ning Bulgaarial on kavas võtta meetmeid kõnealuse laevastikuosa olukorra parandamiseks. Bulgaaria laevastiku suhtes ei kohaldatud ühtki püügikoormuse kohandamise kava. Bulgaaria kohaldab kvoodisüsteemi üksnes kahe peamise liigi – kammelja ja kilu – suhtes.

Taani: Taani aruandes oli suuniseid kasutatud 11 laevastikuosa puhul, mis on liigitatud vastavalt andmekogumismäärusele[4]. Arvutused näitavad, et kalavarud ja aktiivselt tegutseva laevastiku suurus on omavahel tasakaalus. Liigne püügivõimsus iseloomustab alla 12 m pikkuseid laevu. Paljude laevastikuosade majandustulemused on head. Aastatel 2003–2008 vähendati Taani kalalaevastiku püügivõimsust 23 % (GT), 22 % (kW) ja 22 % (laevade arv). Püügivõimsus vähenes kõige rohkem 12–24 m pikkustest laevadest koosneva laevastikuosa puhul. Aruande kohaselt ei tegutsenud 2008. aastal 901 laeva koguvõimsusega 11 594 GT ja 44 238 kW. Taani laevastiku suhtes kohaldatakse tursavarude taastamise kava raames II lisa meetmeid, mille tulemusena vähendati püügipäevade koguarvu 48 % ning laevade arvu 41 % võrreldes 2003. aastaga.

Saksamaa: Saksamaa aruandes ei olnud suuniseid kasutatud. Selle asemel oli kasutatud laevastikuosade püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelise tasakaalu uurimisel kvalitatiivset bioloogilist lähenemist. Aruandes hinnati, kas igas kalalaevastiku osas on püügivõimsuse suundumus kooskõlas peamiste asjaomaste kalavarude arvukuse ja püügitaseme suundumustega. Väikesemahulise rannapüügiga tegelevast laevastikuosast arvati välja 30 laeva, piimtraale (I ja II loetelu) kasutavast laevastikuosast üheksa laeva ning rannakarplaste ja kvoodiväliste liikide püügiga tegelevast laevastikuosast üheksa laeva. Passiivpüüniseid kasutavatest alla 12 m pikkustest laevadest ning traaleritest ja piimtraaleritest koosnevatesse laevastikuosadesse uute laevade lisandumise tõttu üldine püügivõimsus aga veidi suurenes (+0,1 % GT, + 0,26 % kW). Aruande kohaselt oli püügivõimsuse vähendamise kavade mõju laevastiku võimsuse vähendamisele piiratud ning seda ei määratletud.

Eesti: Eesti aruandes oli suuniseid kasutatud osaliselt. Tehniline näitaja osutab märkimisväärsele liigsele püügivõimsusele üle 12 m pikkuste traalerite puhul. Aruandeperioodi jooksul arvati laevastiku koosseisu seitse laeva ja koosseisust välja seitse laeva, neist ühegi puhul ei kasutatud riigi abi. 2008. aastal ei kehtestatud uusi mitmeaastaseid majandamis- ja taastamiskavasid Läänemeres ega Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni (NAFO) ja Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC) reguleeritavates piirkondades. Eesti kalalaevastiku Läänemere osa suhtes kohaldati Läänemere tursavarude taastamiseks võetud meetmeid. Aruandes ei esitatud aga hinnangut nende meetmete tõhususe kohta.

Kreeka: Kreeka aruandes on esitatud arvutused mõnede suunistes soovitatud näitajate kohta. 2008. aastal vähenes geograafilises allpiirkonnas 22–23 märkimisväärselt paadinootade (12–24 m) kasutamine, samal ajal paranes rannapüügiga tegelevate laevade (12–24 m) kasutamine. Seineritest koosnev laevastikuosa (12–24 m) on geograafilises allpiirkonnas 20 viimastel aastatel alakasutatud. 2008. aasta jooksul jätkati püügivõimsuse vähendamise rahastamist riigi toel, mille tulemusena kõrvaldati kasutusest laevu koguvõimsuses 1 807 GT ja 6 769 kW.

Hispaania: Hispaania aruandes ei olnud suuniseid kasutatud ning see ei sisaldanud kalalaevastiku püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelise tasakaalu hinnangut. 2008. aastal kõrvaldati kasutusest 1 736 laeva koguvõimsusega 12 803 GT, neist üksnes 25 laeva koguvõimsusega 2 408 GT arvati laevastiku koosseisust välja riigi abiga. 2008. aastal lisandus laevastiku koosseisu 141 laeva koguvõimsusega 2 958 GT. Süvalesta taastamise kava tõttu NAFO piirkonnas vähendati 2008. aastal Hispaania kalalaevastiku püügipäevade arvu kõnealuses piirkonnas 84 % võrreldes 2003. aastaga. Uusmeremaa merluusi ja merevähi varude taastamise kava tulemusena vähendati kõnealuse laevastiku püügikoormust 10 % aastas (260 päevast 2005. aastal kuni 194 püügipäevani 2008. aastal).

Prantsusmaa: Prantsusmaa aruandes ei olnud suuniseid kasutatud. Aruandes on esitatud kokkuvõte riigi, rahvusvahelisel ja ELi tasandil võetud haldusmeetmetest, nagu Prantsusmaa laevastikule kehtestatud lubatud kogupüük ja kvoodid erinevate kalavarude puhul. Hinnangut laevastiku suuruse ja sellele eraldatud kalapüügivõimaluste vahelise tasakaalu kohta aga ei olnud esitatud. Alates 2007. aasta novembrist käivitatud tegevuse lõpetamise kavade tulemusena on lammutatud 169 laeva kogutonnaažiga 10 175 GT ja võimsusega 40 779 kW. 2008. aastal käivitatud tegevuse lõpetamise kava on rakendamisel ning sellega nähakse ette täiendavalt 220 laeva tegevuse lõpetamine.

Iirimaa: Iirimaa aruandes ei olnud suuniseid kasutatud ning sellele ei olnud lisatud hinnangut laevastiku suuruse ja sellele eraldatud kalapüügivõimaluste vahelise tasakaalu kohta. Aruandes väidetakse siiski, et paljud sihtliigid on väljaspool ohutuid bioloogilisi piire. 2008. aastal viidi lõpule siiapüügilaevade tegevuse lõpetamise kava ning selle tulemusena arvati laevastiku koosseisust välja laevu kogutonnaažiga 6 900 GT ja võimsusega 19 000 kW. Iirimaa kalalaevastiku suhtes kohaldatakse lubatud kogupüügi ja kvootide määruse II lisa kohast püügikoormuse vähendamise kava ja läänerannikuvete püügikoormuse korda. Kalavarude taastamise kavade reguleerimisalasse jäävad kalavarud (ICES VIa ja VIIa piirkond) on väga mitmekesised. Seepärast on Iiri asutused leidnud, et püügikoormuse vähendamise kavade mõju on keeruline hinnata.

Itaalia: Itaalia aruandes oli suuniseid kasutatud. Näitajad on eelkõige esitatud riigi tasandil. Kui tehniline näitaja osutab suurele püügivõimsuse rakendamisele traalerite ja piimtraalerite puhul, siis pelaagiliste traalerite, seinerite ja põhjavõrke kasutavate laevade puhul on vastavad arvud väikesed. Lisaks on kõnealust näitajat analüüsitud piirkondlikul tasandil ning tulemused on erinevate geograafiliste piirkondade puhul esitatud nn valgusfoorisüsteemi abil. Euroopa Kalandusfondi kava sisaldab mitmeid kalavarude tasakaalu järkjärgulise taastamise kavasid, mis on ühendatud ELi kaitsemeetmete raames riigi tasandil vastuvõetud halduskavadega. Kõnealuste kavade tulemusena peaks püügikoormus vähenema vahemikus 3–30 %. On ette näha, et ajavahemikul 2007–2015 arvatakse laevastiku koosseisust välja 13 % praegusest püügivõimsusest (27 300 GT). Aastatel 2007 ja 2008 arvati riigi abiga laevastikust välja laevu kogutonnaažiga 11 008 GT ja võimsusega 47 716 kW.

Küpros: Aruandes ei ole esitatud hinnangut püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahelise tasakaalu kohta ning suuniseid ei olnud kasutatud. 2008. aastal arvati laevastiku koosseisust välja vaid üks laev, mille kohta teatati, et see lammutati. Küprose kalalaevastiku suhtes ei kohaldatud ühtki püügikoormuse vähendamise kava.

Läti: Läti aruandes ei olnud suuniseid kasutatud. Avamere kalalaevastiku püügivõimsus on olemasolevate kvootidega aga väidetavalt tasakaalus. Ajavahemikul 2007–2013 on kavas 70 Läänemere laevastiku laeva ja 110 väikelaeva kasutusest kõrvaldamine ning muude laevastiku osade vähendamine. 2008. aastal lammutatud laevade arvu ei ole täpsustatud. Alates 1. maist 2004 on laevastikust välja arvatud 139 laeva, neist 110 lammutati riigi abiga. Läti laevastiku suhtes kohaldati Läänemere kalavarude taastamiseks kehtestatud meetmeid ning enamik laevastikust väljaarvatud laevadest tegeles tursapüügiga. Tursavarude kehv seisund, vananevad laevad ja suurenevad kütusekulud on sundinud laevaomanikke taotlema laevade kasutusest kõrvaldamise hüvitist.

Leedu: Leedu aruandes oli suuniseid kasutatud tursapüügiga tegelevate laevastikuosade puhul. Tulemuste esitamisel on kasutatud nn valgusfoorisüsteemi, mis näitab, et tursapüügiga tegeleva laevastikuosa püügivõimsus ei ole tasakaalus tursavarudega. Aruande kohaselt on pelaagiliste kalavarude ja lõhe püügiga tegeleva laevastikuosa püügivõimsus tasakaalus püügivõimalustega. Püügikoormuse ja püügivõimaluste vaheline tasakaal tuleb saavutada Leedu püügikoormuse 2008.–2009. aasta kava rakendamisega, mille raames võetavate peamiste meetmete hulka kuulub põhjatraalerite püügivõimsuse reguleerimine Läänemere rannikupiirkonnas ning Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni (NAFO) ja Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC) reguleeritavates piirkondades. Leedu kavatseb Euroopa Kalandusfondi abil vähendada avamere kalalaevade püügivõimsust 1,2 % ja rannapüügiga tegelevate kalalaevade püügivõimsust 44 %.

Malta: Malta aruandes oli suuniseid kasutatud. Tehniline näitaja osutab laevastiku püügivõimsuse vähesele kasutamisele, kusjuures aktiivpüüniseid kasutavate laevade (traalerite) puhul on püügivõimsuse kasutamine vähenemas ning passiivpüüniseid kasutavate laevade puhul on see suhteliselt stabiilne. Aruande kohaselt vastab laevastiku püügivõimsus olemasolevatele ressurssidele ning seda ei ole kavas vähendada. Kalalaevastikku kuuluvad täis- ja osaajaga töötavad laevad. 99 % osaajaga töötavatest laevadest ning 78 % täisajaga töötavatest ja kutselise kalapüügiga tegelevatest laevadest on alla 12 m pikkused väikelaevad. Malta laevastiku suhtes ei kohaldatud ühtki püügikoormuse kohandamise kava.

Madalmaad: Madalamaade aruandes oli suuniseid kasutatud piimtraale kasutavate laevade puhul. Lesta-, merikeele- ja tursavarude kalastussuremus on oluliselt vähenenud. Samuti paranesid 2007. aastaga seotud majanduslikud ja sotsiaalsed näitajad, eelkõige hea krevetihinna tõttu 2008. aastal. 2008. aastal vähenes märkimisväärselt Madalamaade kutter-laevastiku suurus (ligikaudu 15 %) ning püügikoormus (-23,1 %). Vähenemise põhjuseks oli halduskavade rakendamine, kutter-laevastiku otstarbekohastamine 2008. aastal, väiksemate laevade kasutamine kalapüügil ning suurte piimtraale kasutavate kutterite tegevuse ajutine vabatahtlik peatamine 2008. aasta suvel kõrge kütusehinna tõttu. Kalalaevastik peab Põhjamerel järgima nn merepäevade piirangut (II lisas sätestatud kord). Madalmaadel on kavas vähendada seisevvõrke kasutavate laevade püügivõimsust, mis on praeguseks mõned aastad pidevalt kasvanud. 2008. aastal hakkasid mitmed kalamehed kasutama piimtraali asemel tavalisi traale, peamiselt nendega seotud väiksema kütusetarbe tõttu. Pelaagilise kalapüügiga tegeleva laevastikuosa püügivõimsus vähenes ühe laeva võrra. Aruande kohaselt on ülejäänud laevastiku suurus põhjendatud kalavarude praeguse suuruse ja olukorraga.

Poola: Poola aruandes ei olnud suuniseid kasutatud ning see ei sisaldanud kalalaevastiku püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelise tasakaalu hinnangut. 2008. aastal arvati riigi abil Läänemere laevastikuosast välja 34 laeva. Süvamereliikide püügiga tegelevast laevastikuosast arvati välja üks laev, kuid koosseisu lisati kaks laeva, mis suurendas laevastiku püügivõimsust 15 570 GT ja 11 216 kW võrra. Poola kalalaevastiku püügivõimsus üldiselt veidi suurenes, kuna üks laev asendati ja teist moderniseeriti enne Poola ühinemist vastuvõetud haldusotsuse alusel. Poola aruande kohaselt vähenes püügikoormuse vähendamise kava tulemusena Läänemere laevastikuosa püügipäevade arv 2008. aastal 36,1 % võrreldes 2004. aastaga. Aastatel 2004–2008 vähenes tursapüügipäevade arv 38 %.

Portugal: Portugali aruandes ei olnud suuniseid kasutatud ning see ei sisaldanud kalalaevastiku püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelise tasakaalu hinnangut. Ajavahemiku 2003–2007 kohta esitati aga sotsiaalmajanduslikud andmed. 2008. aastal lammutati riigi abiga vanarauaks vaid üks laev. 2008. aastal jätkati merluusi ja merevähi taastamise kava kohaldamist, kuid aruandes ei teatatud, et selle tulemusena oleks vähendatud püügivõimsust. Püügikoormus vähenes siiski 30 % võrreldes 2007. aasta tasemega. Eesmärgiga vähendada lõunapoolse piirkonna laevastiku suurust võeti 2008. aastal vastu selliseid laevu käsitlev kohandamiskava, kellel on luba kasutada põhjatragisid merekarpide püüdmiseks lõunapoolses piirkonnas. 2008. aastal saadi viis taotlust, kuid otsuseid vastu ei võetud. NAFO piirkonnas tegutsevate laevade suhtes kohaldatakse süvalesta taastamise kava. Kõnealuste laevade püügiaeg vähenes 50 % võrreldes 2003. aasta tasemega. Süvamereliikide suhtes kohaldatakse püügikoormuse piiramise riiklikke meetmeid.

Rumeenia: Rumeenia aruandes ei olnud suuniseid kasutatud, kuigi aruandes on väidetud, et laevastik tegutseb jätkusuutlikult ning et kalaliike on piisavas koguses. Üldiselt on Rumeenia kalalaevastik vana ja tehniliselt halvas olukorras. Euroopa Kalandusfondi 2007.–2013. aasta programmide käigus on ette nähtud laevade lammutamine, kuid likvideeritavat võimsust ei ole täpselt määratletud. 2008. aastal arvati laevastiku koosseisu kuus laeva enne ühinemist vastuvõetud haldusotsuse alusel ning seitse laeva arvati laevastiku koosseisust välja ilma riigi abita.

Sloveenia: Sloveenia aruandes oli suuniseid kasutatud. Tehniline näitaja osutab püügivõimsuse vähesele kasutamisele enamiku laevade puhul. 2008. aastal lisandus alla 12 m pikkustest laevadest koosnevasse laevastikuossa üks laev. Kalalaevastikul on struktuuriprobleeme, eelkõige vanade laevade ja aegunud püüniste tõttu. Euroopa Kalandusfondi 2007.–2013. aasta programmide käigus on ette nähtud laevade lammutamine, kuid likvideeritavat võimsust ei ole täpselt määratletud. Sloveenia laevastiku suhtes ei kohaldata ühtki püügikoormuse kohandamise kava.

Soome: Soome aruandes ei olnud suuniseid kasutatud ning see ei sisaldanud kalalaevastiku püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelise tasakaalu hinnangut. Ajavahemikul 2003–2008 on püügivõimsus vähenenud 19 % GT-des ja 10 % kW-des. Hoolimata püügivõimsuse vähenemisest on Soome kalalaevastiku kogupüügikoormus alates 2005. aastast suurenenud, stabiliseerudes 2008. aastal. Pelaagilise kalapüügiga tegeleva laevastikuosa puhul suurenes püügikoormus kõige rohkem, samal ajal kui tursapüügiks passiivpüüniseid kasutatavate laevade püügikoormust vähendati järk-järgult ning kahel viimasel aastal ei toimunud selles laevastikuosas mingit tegevust triivvõrguga püüdmise keelu tõttu. Soome laevastiku suhtes ei kohaldatud 2008. aastal ühtki püügikoormuse kohandamise kava. Kuna avamere lõhepüük on vähetasuv, on aastatel 2009–2010 kavas koostada uus püügivõimsuse vähendamise kava, mis oleks suunatud passiivpüüniseid kasutavatele laevadele.

Rootsi: Rootsi aruandes oli kasutatud suuniseid ning 2007. aasta andmetel põhinevaid näitajaid. Laevastiku osadeks jagamine ei ole aruandes järjepidev. Bioloogilise näitaja kohaselt ei tegutse kolm laevastikuosa jätkusuutlikult. Kala kõrgem hind ja hea saagikus andsid 2007. aastal parema majandustulemuse kui eelnenud aastal, kuid prognoositakse, et kütusehindade tõusu ja kalahindade languse tõttu on 2008. aasta majandustulemus halvem. Tehniline näitaja osutab liigsele püügivõimsusele kõigi laevastikuosade puhul. Püügikoormust on mitmete Põhjamere, Skagerraki, Kattegati ja Läänemere kalavarude suhtes kehtestatud mitmeaastaste majandamiskavade ja taastamiskavade raames järk-järgult vähendatud. Rootsi esitas 2008. aastal komisjonile Läänemere tursapüügi kohandamiskava. Kõnealuse püügiga tegeleva laevastikuosa puhul viidi läbi lammutamise erikampaania Euroopa Kalandusfondi abil, kes maksis hüvitist kuue traaleri lammutamise eest.

Ühendkuningriik: Aruanne hõlmab ka 2007. aastat, mille kohta oli aruanne varem esitamata. Suuniseid ei olnud kasutatud, kuigi esitati mõned muud tehnilised, bioloogilised ja sotsiaalmajanduslikud andmed. Aruanne ei sisaldanud kalalaevastiku suuruse ja püügivõimaluste vahelise tasakaalu hinnangut. Ajavahemikul 2000–2008 vähendati tursavarude taastamiskava tulemusena üle 10 m pikkuste laevade püügikoormust kilovatt-päevades 43 %. Tegevuse lõpetamise kava 2007. aastal oli seotud La Manche'i väina lääneosas merikeelevarude suhtes kehtinud taastamiskavaga. Aastatel 2004–2008 vähendati kõnealuse kalapüügiga tegelevate üle 10 m pikkuste laevade püügikoormust kilovatt-päevades 13 %. Kalalaevastiku suhtes kohaldatakse ka läänerannikuvete ja süvamereliikide püügikoormuse korda. Kõige rohkem vähendati püügikoormust kilovatt-päevades põhjatraale ja nootasid kasutavate laevade puhul (-45 %) tulenevalt tursavarude taastamise kavast, ning piimtraale kasutavate laevade puhul (-61 %) püügivõimaluste vähenemise, aastaks 2007 ettenähtud tegevuse lõpetamise kava ning kütusehindade kallinemise tõttu. Ajavahemikul 2000–2008 vähendati püügivõimsust kõigis laevastikuosades (v.a lõkse ja lõkspüüniseid kasutavad laevad).

PÜÜGIVÕIMSUSE REGULEERIMISE EESKIRJADE TÄITMISE ÜLDISED TULEMUSED

Emamaalaevastiku tulemused (välja arvatud äärepoolseimates piirkondades registreeritud laevad)

Vastavalt ühenduse laevastikuregistri andmetele vähendati ühenduse laevastiku üldvõimsust kuue aasta jooksul (2003–2008) kahest järjestikusest laienemisest hoolimata ligikaudu 331 000 GT ja 1 123 000 kW, mis tähendab ligikaudu 16 %-list netovähenemist tonnaažis ning 15 %-list netovähenemist võimsuses. Laevade koguarvu vähendati ligikaudu 12 400 laeva võrra ehk 13,3 %.

Ajavahemikul 2003–2008 vähendati EL 15 laevastiku võimsust 260 486 GT ja 989 984 kW, ning EL 10[5] laevastiku võimsust vähendati 70 354 GT ja 132 980 kW võrreldes selle võimsusega uute liikmesriikide ühinemise ajal (1. mail 2004). EL 10 kalalaevastiku võimsuse vähenemine on alates ühinemisest olnud suhteliselt suurem kui EL 15-s ajavahemikul 2003–2008 (24 % võrreldes 14 %ga, väljendatuna mootorivõimsuses). Rumeenia ja Bulgaaria on vähendanud oma kalalaevastiku võimsust ligikaudu 5 % GT ning alla 1 % kW.

Ajavahemikul 2003–2008 arvati ELi kalalaevastiku koosseisust kuue aasta jooksul riigi toel välja ligikaudu 224 590 GT ja 733 119 kW (välja arvatud äärepoolseimates piirkondades), millest 25 657 GT ja 89 024 kW arvati koosseisust välja 2008. aastal.

Üldiselt ei ole ELi kalalaevastiku netovähenemine siiski piisav, kui arvestada püügivõimsuse vähendamist neutraliseerivaid tehnoloogilisi edusamme ning suurema osa ühenduse kalavarude kehva olukorda.

Käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendi tabelites 1 ja 2 on esitatud koosseisu arvamise / koosseisust väljaarvamise kava ja sihttasemete täitmine seisuga 31. detsember 2008. Kõik liikmesriigid on neid eeskirju täitnud.

Üksikasjalikud andmed (tabelid ja graafikud) liikmesriikide kalalaevastike püügivõimsuse suundumuste kohta on esitatud Europa veebilehel[6].

Äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike tulemused

Äärepoolseimates piirkondades registreeritud laevastike võimsus ja selle muutumine ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2008 on esitatud käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendi tabelis 4. Tulemustest on näha, et Hispaania ja Portugali äärepoolseimates piirkondades registreeritud laevastike tonnaaž ja võimsus on märgatavalt vähenenud. Prantsusmaa ülemeredepartemangude laevastiku võimsus on 343 uue laeva lisandumisega samal ajavahemikul suurenenud.

2008. aasta lõpus ületati veidi sihttaset alla 12 m pikkuste põhjatraalerite ja pelaagiliste traalerite puhul Réunionis ja Prantsuse Guajaanas.

KOMISJONI JÄRELDUSED

Liikmesriikide 2008. aasta aruannete kvaliteet oli 2007. aastaga võrreldes parem. Siiski ei kirjeldanud enamik liikmesriike oma aruannetes kalalaevastike ja kalapüügi seoseid nii, et komisjonil oleks võimalik analüüsida jõupingutuste tulemusi kalalaevastiku püügivõimsuse ja olemasolevate püügivõimaluste vahelise püsiva tasakaalu saavutamisel, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 14. Selle asemel keskendusid liikmesriigid kalalaevastike suhtes rakendatud riiklikele haldussüsteemidele ning laevastiku püügivõimsuse suundumustele seoses laevastiku koosseisu arvamise / koosseisust väljaarvamise kavaga.

Püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelise tasakaalu hindamise suuniseid olid riiklike aruannete koostamisel kasutanud 12 liikmesriiki. Mitmel juhul osutavad näitajad liigsele püügivõimsusele. Komisjon tunnistab, et teatavate andmete kättesaadavusega seoses on probleeme, ja ta püüab koostöös kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteega neid probleeme lahendada ning suuniseid täiendada. Kui kõik liikmesriigid kasutavad suunistes soovitatud näitajaid, võib edaspidiste aruannete alusel teha liikmesriikide püüdluste kohta laevastiku püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelise tasakaalu saavutamisel tõenäoliselt rohkem järeldusi.

Enamikus aruannetes esitatud teabe põhjal on raske luua selget seost püügikoormuse meetmete ja laevastiku püügivõimsuse kohandamise vahel ning analüüsida tegeliku püügikoormuse suundumusi. Üldiselt näib püügikoormuse kohandamise meetmete mõju kalalaevastiku püügivõimsusele olevat piiratud. Nagu eelmistel aastatel, on laevastiku püügivõimsuse vähendamise peamiseks põhjuseks laevastiku halb majanduslik suutlikkus ja ELi või riiklike vahendite kättesaadavus. Osalt võib see olla tingitud asjaolust, et mitmetes kalapüügipiirkondades puuduvad püügikoormuse haldamise süsteemid või on olemasolevate süsteemide mõju piiratud (II lisa, läänerannikuveed, süvavee püügipiirkonnad, mõned riiklikud kavad jne). Näib, et ülekantavate individuaalsete kalapüügiõiguste kasutamine on mõne riigi puhul suurendanud püügivõimsuse vähendamist.

Seoses 2008. aasta kütusekriisiga võttis nõukogu 2008. aasta juulis vastu ajutised erimeetmed ELi kalalaevastiku ümberkorraldamiseks, nähes sellega ette võimaluse teha laevastiku vajalikud ümberkorraldused. Kuni praeguse ajani on kõnealuste meetmete mõju olnud väga piiratud, kuna käesoleva aruande koostamise ajal ei oldud määrusega ettenähtud laevastiku kohandamise kava veel rakendatud. Riigi abiga arvati 2008. aastal laevastiku koosseisust välja vähem laevu kui 2007. aastal.

2008. aastal vähenes ELi laevastiku püügimaht keskmiselt 2,6 % tonnaažis ja 2,3 % võimsuses. Komisjoni talituste töödokumendis esitatud joonistel 3–5 on näha, et see on olnud üldine suundumus viimase 17 aasta jooksul, ehkki see suundumus ei ole nii ühesugune, kui vaadata liikmesriike eraldi.

Teadusliku hinnangu kohaselt püütakse 30 % sellistest kalavarudest, mille kohta on kättesaadaval andmed, väljaspool ohutuid bioloogilisi piire, ning 80 % püütakse maksimaalsest jätkusuutlikust saagikusest kõrgemal tasemel. Samal ajal on suurte laevastiku osade võimsus alakasutatud, st püügipäevade arv on väiksem kui maksimaalselt võimalik. Kõnealuseid kaalutlusi silmas pidades ei ole püügivõimsuse saavutatud vähenemine piisav selleks, et selle tagajärjel tekiks lähemas tulevikus püsiv tasakaal püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahel, eriti kui arvestada tehnika arengut, mille mõju arvatakse olevat samas suurusjärgus kui täheldatud püügivõimsuse vähendamisel.

Nagu on osutatud rohelises raamatus ühise kalanduspoliitika reformi kohta, on laevastiku liigne püügivõimsus ühise kalanduspoliitika üks põhiprobleemidest. Euroopa kalalaevastikud on olemasolevate kalavarude jaoks liiga suured ning see tasakaalutus on halbade majandustulemuste, õigusaktide puuduliku jõustamise ja ressursside liigse kasutamise peamine põhjus.

[1] Kooskõlas määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikliga 14 ja määruse (EÜ) nr 1438/2003 artikliga 12.

[2] http://ec.europa.eu/fisheries/fleet/index.cfm?method=FM_Reporting.AnnualReport.

[3] Vastavalt 2002. aasta detsembris vastuvõetud ühisele kalanduspoliitikale kehtib kalalaevastike haldamisel üldreegel, et laevastikule lris vastuvõetud ühisele kalanduspoliitikale kehtib kalalaevastike haldamisel üldreegel, et laevastikule lisatud võimsus, mida väljendatakse tonnaaži ja mootorivõimsusena, ei tohi olla suurem, kui laevastikust samal ajavahemikul välja arvatud võimsus.

[4] Komisjoni määrus (EÜ) nr 1639/2001, (EÜT L 222, 17. august 2001, lk 53–115).

[5] 1. mail 2004 liiduga ühinenud liikmesriigid.

[6] http://ec.europa.eu/fisheries/fleet/index.cfm?method=FM_Reporting.AnnualReport.