ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 7.5.2008 
SEK(2008) 571 lõplik 
  
Soovitus:  
NÕUKOGU OTSUS, 
millega tühistatakse  otsus 2005/185/EÜ  
ülemäärase eelarvepuudujäägi olemas olu kohta Tšehhi Vabariigis 
(komisjoni esitatud) 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. T AUST  
Asutamislepingu artiklis 104 on sätestatud, et l iikmesriigid peavad hoiduma ülemäärasest 
riigieelarve puudujäägist, ning on ke htestatud selle väljaselgitamise ja kõrvaldamise menetlus. 
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust on üksi kasjalikumalt kirjeldatud nõukogu määruses 
(EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rake ndamise kiirendamise ja 
selgitamise kohta)1, mis on stabiilsuse ja kasvu pakti os a. Asutamislepingu artikli 104 lõike 2 
kohaselt peab komisjon kontrollima eelarvedistsiplii ni järgimist kahe kriteeriumi alusel: a) 
kas kavandatud või tegeliku eelarvepuudujäägi s uhe SKTsse ületab kontrollväärtuse 3 % 
SKTst (välja arvatud juhul, kui eelarvepuuduj äägi suhe SKTsse on oluliselt ja pidevalt 
vähenenud ning jõudnud kontrollväärtuse lähedasele  tasemele või kontrollväärtuse ületamine 
on ainult erandlik ja ajutin e ning suhtarv on kontrollväärtuse lähedane); ja b) kas 
valitsemissektori võla suhe ületab kontrollväär tuse 60 % SKTst (välja arvatud juhul, kui võla 
suhe SKTsse väheneb piisavalt ning lähene b kontrollväärtusele rahuldava tempoga). 
Vastavalt asutamislepingule lisatud ülemäär ase eelarvepuudujäägi me netlust käsitlevale 
protokollile esitab komisjon andmed ülemääras e eelarvepuudujäägi menetluse rakendamiseks. 
Kõnealuse protokolli kohaldamise osana p eavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse 
(EÜ) nr 3605/93 artiklile 4 esitama kaks korda  aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed 
valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud näitajad23. 
Komisjon algatas 12. mail 2004 ar tikli 104 lõike 3 koha se ettekande vastuvõtmisega Tšehhi 
Vabariigi suhtes ülemääras e eelarvepuudujäägi menetluse, mi s põhines valitsemissektori 
eelarvepuudujäägil 12,9 % SKTst 2003. aastal4 (5,9 % SKTst, kui arvata välja ühekordne suur 
tehing seoses arvestuslike riig itagatistega). Komisjoni soovitu se alusel otsustas nõukogu 5. 
juulil 2004, et Tšehhi Vabariigil on va stavalt artikli 104 lõikele 6 ülemäärane 
eelarvepuudujääk5. Tuginedes samuti komisjoni soovitu sele, esitas nõukogu samal ajal artikli 
104 lõike 7 kohaselt Tšehhi Vabariigile soovitused ülemäära se eelarvepuudujäägi 
kõrvaldamiseks hiljemalt 2008. aasta lõpuks.  
                                                 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, 
lk 5). 
2 EÜT L 332, 31.12.1993, lk  7. Määrust on viimati muudetud m äärusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 
22.12.2005, lk 1). 
3 Viimased andmed Tšehhi Vabariig i kohta on kättesaadavad veebilehel: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_p ageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal. 
4 SEK(2004) 575. Vahepeal on 2003. aasta eelarvetul emust korrigeeritud 6,6 %-le SKTst (ei hõlma enam 
ühekordseid meetmeid). 
5 ELT L 62, 9.3.2005, lk 20. 
ET 3   ET Silmas pidades asjaolu, et enne 2006. aas ta juunit toimunud üldvalimisi esitatud 
eelarvekavade põhjal eeldatakse 2007. aastal märk imisväärseid kõrvalekaldeid eelarvest ja 
eelarvepuudujäägi püsimist ülalpool kontrollväär tust 2008. aastal, võttis nõukogu 10. juulil 
2007. aastal artikli 104 lõike 8 alusel vastu otsuse, milles märgitakse, et Tšehhi Vabariigi võetud meetmed ei ole piisavad ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks ettenähtud 
tähtajaks, st 2008. aastaks. 10. oktoobril 2007 andis nõukogu komisjoni soovituse alusel 
artikli 104 lõike 7 kohaselt välja soovituse, mille kohaselt peaks Tšehhi Vabariik 2007. aastal 
veelgi piirama eelarveseisundi halvenemist ja milles kinnitatakse, et ülemäärane eelarvepuudujääk tuleb kõrvaldada algselt ette nähtud tähtajaks, st 2008. aastaks. Tšehhi 
Vabariigi ametiasutused pidid usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil viima valitsemissektori eelarvepuudujäägi alla kontrollväärtuse 3 % SKTst. Selleks soovitas nõukogu sel ajal 
kättesaadavate prognooside alusel Tšehhi Va bariigil parandada 2008. aastal võrreldes 2007. 
aastaga struktuurset eelarvesei sundit (st tsükliliselt  kohandatud eelarveseisund, välja arvatud 
ühekordsed ja muud ajutised meetmed) vähemalt 0,75 % võrra SKTst. Nõukogu määras 
Tšehhi Vabariigi ametiasutustele vajalike meetmete võtmise tähtajaks 9. aprilli 2008. 
Lisaks sellele kutsus nõukogu Tšehhi Vabariik i üles „tagama, et eelarve tugevdamine 
eelarveseisundi keskpika peri oodi eesmärgi suunas (puudujääk 1 % SKTst) jätkub ka pärast 
ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist ja keskpika perioodi eesmärk saavutatakse 
hiljemalt algselt ettenähtud tähtajaks 2012. aastaks.” 
Tabel 1: Nõukogu 10. oktoobril 2007 kinnitatud kohandused  
% SKTst, kui ei ole osutatud teisiti  2006 2007 2008 
Valitsemissektori eelarve seisund  
struktuurse seisundi muutus 
p.m: SKT reaalkasv (%)  -2,7 
 
6,0 parem kui -3,3 
 
5,0 puudujääk < 3 
vähemalt ¾ 
4,9 
Märkused: struktuurne eelarveseisund = tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, välja arvatud ühekordsed ja 
muud ajutised meetmed.  
Allikas : artikli 104 lõike 7 kohane nõukogu soovitus, mis võeti vastu 10. oktoobril 2007, ja komisjoni talituste 
2007. aasta kevadprognoos.  
Pärast nõukogu määratud tähtaja möödumist hindab komisjon tavaliselt ametlikult 
ametiasutuste poolt nõukogu soovituse järel võetud meetmeid, võttes arvesse komisjoni talituste kõige hilisemaid prognoose. Tegemist on vahehindamisega, mille käigus antakse hinnang, kas riik püsib ülemäärase eelarvep uudujäägi kõrvaldamisel graafikus. Tšehhi 
Vabariigi puhul hõlmab ja asendab käesol ev dokument kõnealust vahehindamist. Selles 
võetakse arvesse Tšehhi Vabariigi valitsuse 2008. aasta aprilli märgukirja, milles käsitletakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse  alusel võetud parandusmeetmeid
6. 
Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase 
eelarvepuudujäägi kohta komisjoni soovitu se põhjal tühistada, kui ülemäärane 
eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud. 
                                                 
6 Tšehhi Vabariigi rahandusministri 10. aprilli 2008. aasta kiri majandus- ja rahaküsimuste volinikule. 
ET 4   ET 2. E ELARVEPUUDUJÄÄGI HILJUTISED ARENGUD  
Valitsemissektori eelarve puudujääk suurenes 200 3. aastal 6,6 %ni SKTst. Järgnevatel aastatel 
ei ole valitsemissektori eelarve puudujääk ület anud 3 % SKTst (välja arvatud 2005. aastal, mil 
see oli 3,5 % SKTst). Nominaalne eelarvepuu dujääk on alates 2004. aastast olnud parem 
näitajatest, mis olid ette nähtud asutamisle pingu artikli 104 lõik e 7 kohases 5. juuli 2004. 
aasta soovituses esitatud eelarvepuudujäägi vä hendamise kavaga. Valitsemissektori eelarve 
puudujääk on vähenenud tänu oodatust suuremal e tulule, mis tulenes oodatust suuremast 
majanduskasvust (aastane kasv ületas 6 % alat es 2005. aastast), ja kulutuste kärpimisele. 
Valitsemissektori kulude suhe SKTsse on jä rk-järgult vähenenud 45 %-lt SKTst 2004. aastal 
42,4 %-le SKTst 2007. aastal. See on osaliselt tingitud valitsemissektori tarbimise 
vähenemisest (ligikaudu 2 % SKTst) ja samuti pangandussektori konsolideerimisega seotud 
kulude vähenemisest7. 
Tšehhi Vabariigi poolt enne 2008. aasta aprilli esitatud aruannete alusel oli komisjoni 
(Eurostat) esitatud andmete kohaselt8 9o valitsemissektori eelarve puudujääk 2007. aastal 1,6 
% SKTst,10 mis on oluliselt väiksem lähenemisprogr ammi 2007. aasta märtsi ajakohastatud 
versioonis sätestatud eesmärgi st 4 % SKTst. Tulude suhe SKTsse oli 2007. aasta märtsi 
lähenemisprogrammis kavandatust 0,8 protsend ipunkti võrra suurem ja valitsemissektori 
kulutuste suhe SKTsse 1,8 protsendipunkti võrra  väiksem. Oodatust palju parem tulemus 
tuleneb peamiselt sotsiaalkulutuste piiramisest, kusjuures algselt oli kavandatud kõnealuseid kulutusi suurendada 1 % võrra SKTst. Samuti kärbiti valitsemissektori kulutuste muid 
elemente, sealhulgas töötajate hüvitisi ja va hetarbimist. Lisaks oli majanduskasv 6,5 % 
SKTst, mis on oluliselt suurem 2007. aasta lähe nemisprogrammis kavandatud kasvust (4,9 % 
SKTst), ning ka maksuelast sus oli prognoositust parem. 
Nii tulusid kui ka kulutusi mõ jutas positiivselt oodatu st kiirem tööhõive kasv. Sotsiaalmaksu 
laekumine suurenes oodatust rohke m ja sotsiaaltoetuste suhe SKTsse suurenes ainult vähesel 
määral. 
Võrreldes 2006. aastaga vähenes valitsemi ssektori eelarvepuudujääk  1,1 % võrra SKTst, 
millest ligikaudu pool on tingitud võetud meetmetest, millele osutab ka struktuurse eelarveseisundi paranemine, ja ülejäänud pool kiiremast majanduskasvust. Kogukulud 
vähenesid 1,2 % võrra SKTst, samas kui  kogutulud vähenesid 0,2 % võrra SKTst. 
Eelarveseisundi paranemine 2007. aastal tä hendab, et ületati nõukogu soovituses esitatud 
eesmärk „täiendavalt piirata eelarveseisundi halvenemist”, mida sel ajal 2007. aastaks 
prognoositi. 
Valitsemissektori kulutuste üldine vähendamine kajastub reservfondide suurenemises 2 %-lt 
SKTst 2006. aastal 2,75 %-le SKTst 2007. aastal, millest 0,75 % SKTst ei ole seotud ELi 
                                                
 
7 Pangandussektori erastamise raames kattis Tšehhi Valitsus enamiku halbade laenudega seotud kuludest, 
eelkõige Tšehhi konsolideerimisameti loomise teel. Kõnealuse vara osakaal on aja jooksul vähenenud.  
8 Eurostati 18. aprilli 2008. aasta pressiteade nr 54/2008. 
9 Kooskõlas määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8g lõikega 1. 
10 Eelarvepuudujäägi suhet SKTsse korrigeeritakse tavaliselt (suuremaks või väiksemaks) pärast esimeste 
tulemuste avaldamist kevadises teatises. Enamiku ELi liikmesriikide puhul korrigeeritakse kõnealust 
suhtarvu tavaliselt suhteliselt vähe ja keskmiselt on korrektsiooni suurus nullilähedane. Arvestades siiski hiljuti teatavaks saanud 2007. aasta eelarvepuud ujäägi ja kontrollväärtuse suurt vahet on Tšehhi 
Vabariigi puhul vähe tõenäoline, et riigi raamat upidamise võimalik läbivaatamine tulevikus tõstaks 
2007. aasta eelarvepuudujäägi su hte kõrgemale kui 3% SKTst. 
ET 5   ET vahenditega ning mille puhul on tegemist edas ilükatud kulutustega, mis võivad tulevikus 
suurendada eelarvepuudujääki. Ül ejäänud 2 % on seotud ELi vahe nditega ja kaetud tuludega. 
Struktuurse eelarvepuudujäägi vähenemine 2,9 %-lt SKTst 2006. aastal 2,3 %-le 2007. aastal 
on tingitud valitsemissektori kulutuste, seal hulgas avaliku sektori palkade, jätkuvast 
piiramisest. 
3. P UUDUJÄÄGIPROGNOOSID 2008.  AASTAKS JA EDASPIDISEKS  
Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoos i kohaselt väheneb valitsemissektori 
eelarvepuudujääk 2008. aasta l 1,4 %ni SKTst ja eeldusel, et po liitikat ei muudeta, 2009. aastal 
1,1 %ni SKTst. See on tingitud 19. se ptembril 2007. aastal vastu võetud 
stabiliseerimismeetmetest, mille iga-aastane  mõju on hinnanguliselt ligikaudu 0,3 % SKTst 
(vt rubriik I). Sotsiaaltoetuste suhe SKTsse peaks tänu stabiliseerimis meetmetes sisalduvatele 
seadusandlikele meetmetele 2008. ja 2009. aastal vähenema. Lisaks seadusandlikele meetmetele toetutakse eelarve tugevdamisel palkade piiramisele avalikus sektoris ja 
vähendatakse valitsemissektori tarbimise suhe t SKTsse. Tulude suhe SKTsse peaks jääma 
stabiilseks, kuigi mitmete maksumeetmete samaaegne rakendamine muudab prognoosimise 
keeruliseks. Komisjoni talituste kevadprognoos is esitatud puudujääk on kooskõlas kevadises 
teatises esitatud puudujäägi prognoosidega (1,5 % SKTst). 
Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi  kohaselt peaks struktuurne eelarveseisund 
paranema -2,25 %-lt SKTst 2007. aa stal ligikaudu -2 %-le SKTs t 2008. aastal. Paranemine on 
nõukogu soovitatud näitajast (vähemalt 0,75 % SKTst)  väiksem, võttes arvesse palju paremat 
valitsemissektori eelarvepuudujääki 2007. aasta l, millele on kaasa aidanud struktuurne 
paranemine 2007. aastal (ligikaudu 0,5 % SKTst), mida soovituse koostamise ajal ei eeldatud. 
Tšehhi Vabariigi keskpika perioodi eesmärk on struktuurne puudujääk 1 % SKTst, mis tuleb 
lähenemisprogrammi 2007. aasta novembri v iimase ajakohastatud versiooni kohaselt 
saavutada 2012. aastaks. Nõukogu 4. märtsi 2008. aasta arvamuses programmi kohta
11 kutsuti 
Tšehhi ametiasutusi üles „kasutama kiir emat majanduskasvu, kiirendades kohandamise 
tempot, et luua võimalikult kiiresti kindlusva ru, et vältida kontrollväärtuse ületamist, ja 
saavutada keskpika perioodi ees märk hiljemalt 2012. aastaks”.  
Rubriik I: 2007. aasta septembri stabiliseerimismeetmete kokkuvõte  
Stabiliseerimismeetmetega kohandati maksukoormust otsemaksustamiselt kaudsele 
maksustamisele. Alates 1. jaanuarist 2008 keht estati üksikisiku tulumaksu ühtne määr 15 % 
(kuigi laiendatud baasil), mida  kavandatakse veelgi vähend ada 12,5 %ni 2009. aastal. Alates 
1. jaanuarist 2008 vähendati ettevõtte tulu maksu määra 24 %-lt 21 %-le ja see peaks 
jätkuvalt vähenema 19 %ni 2010. aastaks. 2008. aasta jaanuaris suurendati kaudseid makse 
(suurendati käibemaksu alam määra 5 %-lt 9 %-le, tõsteti aktsiisimakse ning kehtestati 
keskkonnamaks elektrienergiale, maagaasile  ja tahkekütusele). Samuti kehtestati 
sotsiaalmaksu maksubaasi ülem määr, mis vähendab tulusid. 
 
Stabiliseerimismeetmetega kehtestati uued õigu saktid, mille eesmärk on vähendada kulutusi 
peamiselt sotsiaaltoetuste va ldkonnas, sealhulgas lastetoe tusi, sotsiaalhooldustoetusi, 
                                                 
11 ELT C 74, 20.3.2008, lk 24. 
ET 6   ET vanematoetusi, hüvitisi raseduse ja sünnituse korral, eestkostel või perekonnas hooldamisel 
oleva lapse toetusi, koolitarvete hüvitisi ja  matusetoetusi. Lisaks kindlaksmääratud 
vähendamistele lõpetati enamiku sotsiaalhooldus toetuste indekseerimine elatusmiinimumiga 
ja kõnealuste toetuste suuruse kehtestab nüüdsest valitsus vastavalt olukorrale.  
Stabiliseerimismeetmetega kehtestati ka alat es 2008. aasta jaanuarist tervishoiuteenuste 
teenustasud. Need hõlmavad ars ti vastuvõtu, retseptiravimite ja haiglaraviga seotud tasusid. 
Kuna kõnealuste tasudega saadak se täiendavat tulu ja piirat akse nõudluse vähendamise teel 
kulutusi, on neil hinnangulise lt väike positiivne mõju valitsemissektori tuludele.  
 
Valitsus esitas 23. jaanuaril 2008 ettepaneku ki rikult konfiskeeritud vara hüvitamiseks (vt 
rubriik II). Pärast ettepaneku heakskiitmist Tše hhi parlamendi poolt, kirjendatakse rahaline 
hüvitis ühekordse puudujääki suurendava kuluna (2,2 % SKTst) sel aastal, mil valitsemissektori kohustis kajastatakse, kui gi tegelikud maksed tehakse väga pika 
ajavahemiku – 60 aasta jooksul. Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosis, milles 
tugineti tavapärasele eeldusele,  et poliitikat ei muudeta, ei võetud kõnealust te hingut arvesse, 
kuna ei olnud selge, kas ja millal parlament kiidab valitsuse ettepaneku heaks. Kõnealust 
tehingut ei võetud arvesse ka lähenemisprogr ammi prognoosides. Juhul kui ettepanek jõustub 
2008. või 2009. aastal, peaks valitsemissekt ori eelarve puudujääk (sealhulgas kõnealune 
tehing) praeguste prognooside kohaselt sel aastal suurenema 3 % võrra SKTst. 
Rubriik II: Tšehhi Vabariigi ettepanek ki rikult konfiskeeritud vara hüvitamiseks  
Tšehhi Vabariigi valitsus esitas 23. jaanua ril 2008 parlamendile et tepaneku ajavahemikul 
1948–1990 kirikult konfiskeeritud va ra hüvitamiseks. Vara on kavandatud hüvitada kahel 
viisil: mitterahaliselt ja rahaliselt, kui m itterahaline hüvitamine ei ole enam võimalik. 
Ettepaneku kohaselt maksab valitsus rahalise hüvitamise korral kirikule 60 aasta jooksul 
igal aastal 4 274,9 miljonit Tšehhi krooni (0,1 % SKTst 2008. aastal). Võttes aluseks aastase 
intressimäära 4,85 %, moodustab põhisumma 83,0 miljardit Tšehhi krooni (2,2 % SKTst 
2008. aastal) ja intressid 173,5 miljardit Tšehhi krooni
12. 
Tšehhi statistikaamet on palunud Eurost atil selgitada h üvitamisettepaneku 
raamatupidamislikku mõju. Eurostat selgitas,  et mitterahaline hüvitamine ei mõjuta 
valitsussektori eelarve puudujääki. Kui taga statav vara on sama vara, mis kunagi 
konfiskeeriti, kirjendatakse tehingut ESA ar uandel muude mahu muutustena, ilma et see 
otseselt mõjutaks valitsemissektori tulude ja kulude aruannet. Juhul kui tagastatav vara ei 
ole sama, kirjendatakse tehingut kapitalis iirdena, mis tasaarveldatakse negatiivse 
investeeringuga. 
Seoses rahalise hüvitamisega täpsustas Eu rostat, et ESA raam atupidamiseeskirjade 
tõlgenduse kohaselt tuleks makstav põhisumma ka jastada valitsemissektori kuluna pärast 
asjaomase õigusakti vastuvõtmist, mitte sularahamakse tegemisel. Intressid kirjendatakse valitsemissektori kulutusena järgneva 60 aa sta jooksul. Samuti täpsustas Eurostat, et 
kirikule tasumata kohustised kirjen datakse kreditoorse võlgnevusena
13. 
                                                 
12 Tšehhi ametiasutuste esitatud teabe kohaselt hõlmab hüvitamistehing ka kokkulepet, mille kohaselt riik 
järk-järgult lõpetab abi andmise kirikule (nt preestrite palkade maksmine). Kõnealune riigiabi on 1406 
miljonit Tšehhi krooni (0,04 % SKTst 2008. aastal). 
13 Eurostati 14. märtsi 2008. aasta kiri, milles antakse eelnev nõuanne Tšehhi statistikaametile, on 
kättesaadav järgmisel veebilehel: 
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/d ocs/PAGE/PGP_DS_GFS/ PGE_DS_GFS_8/ADV%20-
%20CZ%20-%202008.1%20-%20CONFISCATED%20PROPERTIES.PDF 
ET 7   ET Seetõttu hõlmavad Tšehhi valitsemissektori ra amatupidamisaruanded sel aastal, mil Tsehhi 
parlament võtab vastu õigusakti ja kõnealune  õigusakt jõustub, väga suurt ühekordset 
eelarvepuudujääki suurendavat tehingut (2,2 % SKTst). Asjaolu, et kirikule tasumata 
kohustised kirjendatakse kredito orse võlgnevusena, tähenda b, et seda ei käsitata 
valitsemissektori võlana määruse (EÜ) nr  3605/93 tähenduses. Kulude kirjendamisel 
hõlmab varude muutuse kohandamine erakordsel t suurt negatiivset va het tekkepõhise ja 
kassapõhise arvestuse vahel, kusjuures kõnealune vahe tasaarveldatakse järk-järgult 60 aasta 
jooksul.  
4. V ÕLA MUUTUMINE JA PROGNOOSID  
Vaatamata märkimisväärsele valitsemissekt ori eelarve puudujäägile al ates 2004. aastast on 
võlataseme suurenemist suudetud hoida kontrol li all. Tänu rekordi lisele majanduskasvule 
alates 2005. aastast ja valitsemissektori eel arve puudujäägi märkimisväärsele vähendamisele 
2007. aastal võrreldes 2006. aastaga, on valits emissektori võla tase vähenenud 30,4 %-lt 
SKTst 2004. aastal 28,7 %-le SKTst 2007. aastal.  
Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi koha selt peaks võlatase tänu jätkuvale eelarve 
tugevdamisele ja jätkusuutlikule makromajanduslikule kasvule vähenema 2009. aastal alla 28 % SKTst. 
5. J
ÄRELDUSED  
Vaatamata prognoositud suurele eelarvekasvule 2007. aastal, paranes valitsemissektori 
eelarveseisund -2,7 %-lt SKTst 2006. aastal -1,6  %-le SKTst 2007. aastal.  See oli osaliselt 
tingitud kulutuste kokkuhoiust ja samuti k iiremast majanduskasvust. Struktuurne 
eelarveseisund (s.t tsükliliselt kohandatud eela rveseisund, välja arvatud ühekordsed ja muud 
ajutised meetmed) paranes 2007. aastal 0,5 % võrra SKTst. 
Tšehhi valitsus on võtnud mitmed seadusandlik ud meetmed, mis jõustusid alates 2008. aastast 
ja mille eesmärk on tugevdada riigi rahandust 2008. ja 2009. aastal, sealhulgas piiratakse sotsiaalkulutusi ja kehtestatakse tervishoiusekto ris teenustasud, millel on positiivne mõju riigi 
rahandusele. Koos jätkuva kulutuste piir amisega ja 2008. aastal rakendatud mitmete 
maksumeetmete mõju kontrollimisega peaksi d kõnealused meetmed veelgi vähendama 
valitsemissektori eelarve puudujääki. Komisj oni talituste 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt 
peaks valitsemissektori eelarve puudujääk  2008. aastal vähenema 1,4 %ni SKTst ning 
eeldusel et poliitikat ei muudeta, 1,1 %ni 2009. aastal. See osutab, et  eelarvepuudujääk on 
usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil  viidud alla ülemmäära 3 % SKTst. 
Valitsemissektori koguvõlg vähenes 29,4%-lt SKTst 2006. aastal 28,7 %-le 2007. aastal ja on 
seega tunduvalt alla kontrollväärtuse 60 % SKTst. Komisjoni talituste 2008. aasta 
kevadprognoosi kohaselt väheneb võla suhe 2009. aastaks alla 28 % SKTst (eeldusel, et 
poliitikat ei muudeta). 
Üldhinnangust järeldub, et ülemäärane eelar vepuudujääk Tšehhi Vabariigis on kõrvaldatud. 
Sellega seoses soovitab komisjon nõukogul tühistada oma otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Tšehhi Vabariigis. 
ET 8   ET Tabel 2: Eelarvesuundumused aastatel 2003-2009  
2007 2008 2009 
% SKTst, kui ei ole osutatud teisiti  2003 2004 2005 2006
KOM LP(2)KOM  LP(2) KOM(3
) LP(2)
Valitsemissektori eelarve seisund  -6,6 -3,0 -3,6 -2,7 -1,6 -3,4 -1,4 -2,9 -1,1 -2,6 
- Kogutulu  40,7 42,2 41,4 41,0 40,8 39,8 40,7 39,5 40,7 38,1 
- Kogukulu  47,3 45,2 44,9 43,6 42,4 43,3 42,2 42,4 41,8 40,7 
Millest:  - intressikulud  1,2 1,2 1,2 1,1 1,2 1,2 1,1 1,3 1,1 1,2 
 - kapitali kogumahutus 
põhivarasse  4,5 4,8 
4,9 5,0 4,8 5,1 4,8 5,3 4,9 5,4 
Esmane eelarveseisund  -5,5 -1,8 -2,4 -1,5 -0,4 -2,3 -0,3 -1,7 0,0 -1,3 
Ühekordsed ja ajutised meetmed  0,0 -0,7 -1,1 -0,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 
Struktuurne eelarveseisund(1) -5,5 -1,3 -2,1 -2,9 -2,3 -4,1 -1,9 -3,4 -1,5 -2,8 
Struktuurne esmane eelarveseisund(2) -4,4 -0,1 -1,0 -1,7 -1,2 -2,9 -0,8 -2,2 -0,4 -1,6 
Valitsemissektori koguvõlg  30,1 30,4 29,7 29,4 28,7 30,4 28,1 30,3 27,2 30,2 
Nt SKT reaalkasv (%)  3,6 4,5 6,4 6,4 6,5 5,9 4,7 5,0 5,0 5,1 
Nt SKT lõhe  -3,0 -2,6 -0,8 0,8 2,0 1,8 1,4 1,4 1,1 0,7 
(1) Tsükliliselt kohandatud (esmane) eelarveseisund, v.a ühekordsed ja ajutised meetmed 
(2) Programmi raames esitatud teabe alusel komis joni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud ja 
struktuurne eelarveseisund ning SKT lõhed. 
(3) Eeldusel et poliitikat ei muudeta. 
Allikad: Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoos (KOM) ja lähenemisprogrammi 2007. aasta novembri 
ajakohastatud versioon (LP).  
ET 9   ET Soovitus:  
NÕUKOGU OTSUS, 
millega tühistatakse  otsus 2005/185/EÜ  
ülemäärase eelarvepuudujäägi olemas olu kohta Tšehhi Vabariigis 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamisle pingut, eriti selle artikli 104 lõiget 12, 
võttes arvesse komisjoni soovitust ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu otsusega 2005/185/EÜ
14, millega järgiti komisjoni soovitust vastavalt 
asutamislepingu artikli 104 lõikel e 6, otsustati, et Tšehhi Vabariigil on ülemäärane 
eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et vali tsemissektori eelarve puudujääk 2003. 
aastal oli 12,9 % SKTst (5,9 % SKTst, kui ar vata välja ühekordne suur tehing seoses 
arvestuslike riigitagatistega) , mis ületas asutamislepinguga  ettenähtud kontrollväärtust 
3 % SKTst.  
(2) Asutamislepingu artikli 104 lõike 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) 
nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi mene tluse rakendamise kiirendamise ja 
selgitamise kohta)15 artikli 3 lõike 4 kohaselt esitas nõukogu komisjoni soovituse 
põhjal 5. juulil 2004 Tšehhi Vabariigile soovituse, mille eesmärk oli kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2008. aastaks. Soovitus avalikustati. 
(3) Võttes arvesse prognoosi, mille kohaselt  eeldati 2007. aastal märkimisväärseid 
kõrvalekaldeid eelarvest ja eelarvepuudujäägi püsimist ülal pool kontrollväärtust 2008. 
aastal, võttis nõukogu 10. juulil 2007. aastal artikli 104 lõike 8 alusel vastu otsuse, 
milles on märgitud, et Tšehhi Vabariigi võe tud meetmed ei ole piisavad ülemäärase 
eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks e ttenähtud tähtajaks, st 2008. aastaks
16. Nõukogu 
andis 10. oktoobril 2007. aastal artikli 104 lõike 7 alusel ja tuginedes komisjoni soovitusele välja uue soov ituse, mille kohaselt peab Tšehhi Vabariik 2007. aastal 
veelgi piirama eelarveseisundi halvenemist ja kõrvaldama ülemäärase 
eelarvepuudujäägi hiljemalt 2008. aastaks, kusj uures Tšehhi ametiasutused peavad 
võtma tõhusaid meetmeid hiljemalt 9. aprilliks 2008. Sel ajal kättesaadavate prognooside alusel kutsus nõukogu Tšehhi Va bariigi ametiasutusi üles parandama 
2008. aastal struktuurset eelarveseisundit (st tsükliliselt kohandat ud eelarveseisund, 
välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised  meetmed) vähemalt 0,75 % võrra SKTst 
võrreldes 2007. aastaga. 
                                                
 
14 ELT L 62, 9.3.2005, lk 20. 
15 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, 
lk 5). 
16 ELT L 260, 5.10.2007, lk 13. 
ET 10   ET (4) Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase 
eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ül emäärane eelarvepuudujääk asjaomases 
liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud. 
(5) Vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi mene tlust käsitlevale pr otokollile, mis on 
lisatud asutamislepingule, esitab komis jon andmed menetluse rakendamiseks. 
Kõnealuse protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriig id vastavalt nõukogu 22. 
novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule 
lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlu st käsitleva protokolli kohaldamise 
kohta) artiklile 4 esitama kaks korda aasta s (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed 
valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad17. 
(6) Nende andmete alusel, mis komisjon (Eur ostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 
3605/93 artikli 8g lõikele 1 pärast Tšehhi Va bariigi poolt enne 1. aprilli 2008 esitatud 
teatist, ning komisjoni ta lituste 2008. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha 
järgmised järeldused: 
– valitsemissektori eelarve puudujääk vä henes 2,7 %-lt SKTst 2006. aastal 1,6 
%-le SKTst 2007. aastal, jõudes alla kont rollväärtuse 3 % SKTst. See vastab 
2007. aasta märtsi lähenemisprogrammi s seatud eesmärgile 4 % SKTst. 
– Kuigi maksutulud osutusid kavandatust suuremaks tänu oodatust suuremale 
majanduskasvule, oli eelarvepuudujääg i vähenemine 2007. aastal tingitud ka 
kulutuste piiramisest, eelkõige seoses avaliku sektori töötajate hüvitistega ja 
vahetarbimisega. Enamik kulutuste kokkuhoiust on püsivat laadi. Struktuurne 
eelarveseisund (s.t tsük liliselt kohandatud eelarveseisund, v.a ühekordsed ja 
muud ajutised meetmed) paranes 2007. aas tal 0,5 protsendip unkti võrra SKTst. 
– 2008. aasta kevadprognoosis eeldatak se, et eelarvepuudujääk väheneb 2008. 
aastal veelgi 1,4 % tasemele SKTst, kusj uures sellele aitavad kaasa täiendavad 
kulutuste kokkuhoiumeetmed, seadusandl ikud meetmed sotsiaalkulude 
kärpimiseks ja omaosaluse kehtestamine tervishoius. Tänu 2008. aastal 
rakendatud eri maksumeetmetele peaks tu lude suhe SKTsse jääma üldiselt 
samaks. Kevadprognoos on kooskõlas april li finantsteatises esitatud puudujäägi 
eesmärgiga 1,5 % SKTst. 2009. aastaks eeldatakse kevadprognoosis edasist puudujäägi vähenemist 1,1 %ni SKTst, seda eeldusel, et poliitikat ei muudeta. 
See osutab, et eelarvepuudujääk on usaldus väärsel ja jätkusuutlikul viisil 
viidud alla ülemmäära 3 % SKTst.  Prognoositakse, et struktuurne 
eelarveseisund paraneb 2008. aastal 0,5 protsendipunkti võrra SKTst, samuti peaks struktuurne eelarveseisund para nema ka 2009. aastal, eeldusel et 
poliitikat ei muudeta. Seda on vaja, et liikuda eelarve seisundi keskpika 
perioodi eesmärgi suunas, mis Tše hhi Vabariigi puhul on struktuurne 
puudujääk 1,1 % SKTst, mis vastavalt lähenemisprogrammi 2007. aasta 
novembri ajakohastatud versioonile  tuleb saavutada 2012. aastaks. 
                                                
 
17 EÜT L 332, 31.12.1993, lk  7. Määrust on viimati muudetud m äärusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 
22.12.2005, lk 1). 
ET 11   ET – Valitsemissektori võlg jääb oluliselt alla kontrollväärtuse 60 % SKTst. See 
vähenes 29,4 %-lt 2006. aastal 28,7 %-le 2007. aastal. 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb võla s uhe 2009. aasta lõpuks alla 28 % 
SKTst (eeldusel et poliitikat ei muudeta). 
(7) Nõukogu on arvamusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk Tšehhi Vabariigis on 
kõrvaldatud ning seega tuleks otsus 2005/185/EÜ tühistada, 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: 
Artikkel 1 
Üldhinnangust järeldub, et ülemäärane eelarve puudujääk Tšehhi Vabariigis on kõrvaldatud. 
Artikkel 2 
Otsus 2005/185/EÜ tühistatakse. 
Artikkel 3 
Käesolev otsus on adresseeritud Tšehhi Vabariigile. 
Brüssel,  
 Nõukogu nimel 
 eesistuja