Ainult ELi ja selle liikmesriikide väga kiire ja ühtne tegutsemine saab tagada piisava ja kiire ohutu ja tõhusa vaktsiiniga varustamise. Et eduvõimalused oleksid maksimaalsed, tuleks toetada kõige paljutõotavamate vaktsiinikandidaatide arendamist ja tootmisvõimsuse suurendamist. Samal ajal soovivad ELi kodanikud kinnitust, et neil on juurdepääs ükskõik millisele toimivale vaktsiinile.

See ei ole mitte ainult Euroopa, vaid ka ülemaailmne väljakutse. See puudutab kõiki maailma piirkondi. Viiruse levik on näidanud, et ükski piirkond ei ole ohutu enne, kui viirus on saadud kõikjal kontrolli alla. Lisaks sellele, et suure sissetulekuga riikidel on selge huvi seda teha, on neil kohustus kiirendada ohutu ja tõhusa vaktsiini väljatöötamist ja tootmist ning teha see kättesaadavaks kõigile maailma piirkondadele. Ka Euroopa Liit on endale sellise kohustuse võtnud.

Et sellist kohustust nii lühikese aja jooksul täita, on vaja samaaegselt kliiniliste uuringute tegemisega investeerida tootmisvõimsusse ja kindlustada tooraine, et tootmist saaks alustada kohe pärast katsete lõpetamist või isegi juba varem. Kuna COVID-19 vaktsiini tuleb tarnida kiiresti, selle esialgsed kulud on suured ja ebaõnnestumise määr kõrge, on vaktsiiniarendajate otsus sellesse vaktsiini investeerida seotud suure riskiga.

Kuid COVID-19 vastast vaktsiini on vaja kiiremini. Praeguses kriisis töötavad kogu maailma meeskonnad selle nimel, et tagada toimiv vaktsiin 12–18 kuu jooksul. Kui toimiv COVID-19 vaktsiin on välja töötatud, tuleb ülemaailmsete vajaduste rahuldamiseks toota sadu miljoneid või isegi miljardeid doose ning see ei tohi omakorda kahjustada muude oluliste vaktsiinide tootmist.

Seda põhjusel, et ohutu ja tõhusa vaktsiini väljatöötamine on väga keeruline protsess. Suur osa vaktsiinikandidaatidest langeb kliiniliste uuringute käigus välja. Tavaolukorras investeerivad ettevõtted tootmisvõimsusse, võttes aluseks tõenäosuse, et arendusetapis saadakse toimiv vaktsiin, mis vastab müügiloa saamiseks vajalikele rangetele kvaliteedi-, ohutus- ja tõhususstandarditele ning mis on vastavalt olemasolevatele nõudlusprognoosidele elujõuline toode. Seetõttu on arendus- ja tootmistähtaeg pikk.

Selleks et mõista selgelt, kui ulatuslik on vaktsiinivajadus ELis, jätkab terviseohutuse komitee tööd ELi immuniseerimisraamistiku kallal, nagu nõudis tervisenõukogu 7. mail. Immuniseerimisraamistiku aluseks on liikmesriikide, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) eksperditeadmised.

2.1.ELi lähenemisviis tõhususele ja solidaarsusele

ELi liikmesriigid on omavahel tihedalt seotud. Ühtne turg võimaldab kaupade ja inimeste vaba liikumist ning seetõttu on majandused tihedalt integreerunud ning meie majanduste ja ühiskondade vastastikune sõltuvus on üha suurenenud. Nii nagu pandeemia liigub üle riigipiiride, levib ka selle sotsiaalmajanduslik mõju liikmesriigilt liikmesriigile. Seda arvesse võttes on oluline, et igal 27-l ELi liikmesriigil oleks võimalikult vara juurdepääs vaktsiinile. Sama kehtib Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmesriikide kohta.

Kõige kindlam, kiirem ja tõhusam viis selle eesmärgi saavutamiseks on ELi tasandil võetavad ühismeetmed. Ükski liikmesriik ei suuda üksinda tagada investeeringuid piisava arvu vaktsiinide väljatöötamisse ja tootmisse. Ühine strateegia annab võimaluse end paremini ebaõnnestumiste eest kaitsta, riske maandada ja investeeringuid ühendada, see omakorda võimaldab saavutada mastaabi- ja mitmekülgsussäästu ning ajalisi eeliseid.

Oluline samm liikmesriikide ühismeetmete suunas on juba astutud, sest Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia ja Madalmaad on asutanud kaasava vaktsineerimisliidu. Liit loodi selleks, et ühendada nende riikide riiklikud ressursid ja tagada Euroopa elanikkonnale õiglane juurdepääs vaktsiinivarudele. Käesoleva ettepaneku aluseks on kõnealuse liidu tehtud oluline eeltöö.

Selleks et laiendada seda lähenemisviisi nii, et see hõlmaks kogu ELi, teeb komisjon ettepaneku korraldada tsentraliseeritud hankemenetlus, mis loob mitmeid olulisi eeliseid. Eelkõige saavad kõik ELi liikmesriigid võimaluse osta vaktsiine ühe hanke teel. Ka vaktsiinitootjate jaoks on selline läbirääkimisprotsess märksa lihtsam, kuna tegemist on ühtse kontaktpunktiga – nii väheneksid kõigi osalejate kulud. Võrreldes 27 erineva protsessiga on ELi tasandil tsentraliseeritud vaktsiinihange palju kiirem ja tõhusam. Tõeliselt euroopalik lähenemisviis hoiaks ära liikmesriikidevahelise konkurentsi. See loob solidaarsuse kõigi liikmesriikide vahel, olenemata nende elanikkonna suurusest ja ostujõust. Pidades läbirääkimisi tööstusega, suurendab üleeuroopaline lähenemisviis ELi mõjuvõimu. Samuti saab nii ühendada komisjoni ja liikmesriikide teaduslikud ja õigusalased eksperditeadmised.

ELi ühise lähenemisviisi puhul järgitakse alati subsidiaarsuse põhimõtet ja liikmesriikide pädevust tervishoiupoliitikas: vaktsineerimispoliitika jääb liikmesriikide pädevusse.

2.2.Eelostulepingud erakorralise toetuse rahastamisvahendi kaudu

Selleks et toetada ettevõtteid vaktsiini kiirel väljatöötamisel ja tootmisel, sõlmib komisjon liikmesriikide nimel kokkulepped üksikute vaktsiinitootjatega. Vastutasuks õiguse eest osta kindlaksmääratud arv vaktsiinidoose teatava aja jooksul ja kindla hinnaga, rahastatakse osa vaktsiinitootjate esialgsetest kuludest erakorralise toetuse rahastamisvahendist. Seda tehakse eelostulepingute vormis.

Nende lepingute üle peetakse läbirääkimisi üksikute ettevõtjatega, lähtudes nende konkreetsetest vajadustest ning seades eesmärgiks toetada ja kindlustada piisava vaktsiinivaru loomist. Nad vähendavad selliste vajalike investeeringute riski, mis on seotud nii vaktsiinide väljatöötamise ja kliiniliste uuringutega kui ka suuremahulise tootmisvõimsuse ettevalmistamisega kogu vaktsiinide tootmisahela ulatuses, mis on vajalik, et võtta ELis ja kogu maailmas kiiresti kasutusele piisav hulk võimaliku vaktsiini doose. Lepingu tingimused kajastavad tasakaalu ohutu ja tõhusa vaktsiini tootja väljavaate ning Euroopa turul vaktsiini kasutuselevõtuks vajalike investeeringute vahel.

Ettevõtjatega võib lepinguid sõlmida hankemenetluse kaudu, mida korraldab komisjon kõigi osalevate liikmesriikide nimel. Sellega seotud rahastamine toimub Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest. Eelarvepädevad institutsioonid – Euroopa Parlament ja nõukogu – on teinud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames kättesaadavaks 2,7 miljardit eurot. Komisjon on valmis eraldama märkimisväärse osa nendest rahalistest vahenditest siin kirjeldatud tegevustele, et maksimeerida võimalusi saada ELi ja maailma jaoks elujõuline vaktsiin võimalikult lühikese aja jooksul. Kui on vaja lisavahendeid, on liikmesriikidel võimalus saada erakorralise toetuse rahastamisvahendist lisatoetust, et katta võimalikud rahastamispuudujäägid enamate pakkumiste rahastamiseks.

Kui mõni toetatavatest vaktsiinidest osutub toimivaks, on liikmesriikidel võimalik hankida vaktsiin otse tootjalt eelostulepingus sätestatud tingimuste alusel. Liikmesriikide vahel jaotataks juurdepääs vaktsiinidoosidele vastavalt elanikkonnapõhisele jaotamispõhimõttele.

Liikmesriigid kui vaktsiinide lõplikud omandajad osalevad protsessis algusest peale. Neid kutsutakse üles jagama oma kogemusi võimalike vaktsiinikandidaatide kohta ning tegema täiendavaid eraldisi (kui rahastamine erakorralise toetuse rahastamisvahendi raames peaks olema ebapiisav) ning nad on läbirääkimistega tihedalt seotud. Komisjon teeb ettepaneku sõlmida osalevate liikmesriikidega leping, et vastastikused kohustused ära vormistada. Kõik osalevad liikmesriigid on esindatud juhatuses, mis abistab komisjoni kõigis aspektides enne eelostulepingu allakirjutamist. Eelostulepingute üle peab läbirääkimisi ühine läbirääkimisrühm, mis koosneb komisjonist ja väikesest arvust liikmesriikide ekspertidest. Eelostulepingud sõlmitakse kõigi osalevate liikmesriikide nimel.

Läbirääkimiste eesmärk on sõlmida eelostulepingud üksikute äriühingutega parimatel võimalikel tingimustel. Kõnealustes eelostulepingutes täpsustatakse mitmed üksikasjad seoses eeldatavate maksetega (nt maksesummad, ajakava ja finantsstruktuur), vaktsiinitarnete üksikasjad (nt hind vaktsineeritud inimese kohta, vaktsiinide kogus ja tarnimise ajakava pärast vaktsiini heakskiitmist), kui vaktsiin osutub toimivaks, ning kõik muud asjakohased tingimused (nt tootmisvõimsus ELis, tootmisüksuse olemasolu muude vaktsiinide või ravimite tootmiseks läbikukkumise korral või vastutuse kord).

Vastavalt erakorralise toetuse rahastamisvahendi määruse nõuetele lepivad liikmesriigid ja komisjon eespool nimetatud lepingus kokku, et komisjon korraldab liikmesriikide nimel hankeid ning kehtestab ka selliste hangete suhtes kohaldatavad tingimused. Nagu on sätestatud erakorralise toetuse rahastamisvahendi määruses, viiakse hankemenetlus läbi kooskõlas finantsmääruse nõuetega, mis sisaldavad liidu hankedirektiividega ja seega ka riiklike hanke-eeskirjadega samaväärseid eeskirju. Kui mõni vaktsiin muutub kättesaadavaks, võivad liikmesriigid kasutada komisjoni korraldatud hanke tulemusi, et osta vaktsiine otse tootjalt, ilma et oleks vaja täiendavat riiklikku hankemenetlust korraldada.

Komisjon vastutab küll hankemenetluse ja sõlmitud eelostulepingute eest, kuid vastutus vaktsiini kasutuselevõtu ja kasutamise eest, sealhulgas eelostulepinguga ette nähtud mis tahes konkreetne hüvitis, jääb ostjaliikmesriikidele. Seetõttu on oluline juhatuse abi vastutusega seotud küsimustes.

Enneolematu olukord, milles EL on, nõuab julget reageerimist. Kuigi riskide leevendamiseks võetakse meetmeid, näiteks investeerides eri tehnoloogiaid kasutavatesse ettevõtetesse, on vaktsiinide väljatöötamisel läbikukkumise määr kõrge. Alati on väga tõenäoline, et ükski toetatud vaktsiinikandidaat ei osutu toimivaks. Elude päästmise ja majandusliku kahju vältimise seisukohast oleks aga vaktsiini varasem kättesaadavus tohutu väärtusega. See muudab riski võtmise põhjendatuks.

Väljapakutud raamistik on seega kindlustusleping, mille puhul kantakse osa riskist tööstuselt üle riigiasutustele vastutasuks selle eest, et liikmesriigid tagavad õiglase ja taskukohase juurdepääsu vaktsiinile, kui see kord kättesaadavaks muutub.

Strateegiaga püütakse saavutada koostoime muude liidu vahenditega, et tagada liidu meetmete täielik järjepidevus ja vastastikune täiendavus.