2009
EUROOPA LIIDU RAHVATERVISE 
PROGRAMM (2003–2007): 
MÕJUS VIIS TERVISE PARANDAMISEKS?EUROOPA 
KONTROLLIKODA
Eriaruanne  nr 2
ISSN 1831-0818
ET

EUROOPA LIIDU 
RAHVATERVISE PROGRAMM (2003–2007): MÕJUS VIIS TERVISE PARANDAMISEKS?Eriaruanne nr 2   2009
EUROOPA KONTROLLIKODA(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?2
EUROOPA KONTROLLIKODA
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUKSEMBURG
Tel +352 4398-45410
Faks +352 4398-46410
E-post: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Eriaruanne nr 2   2009
Euroopa Liidu kohta leiab palju muud teavet Internetist Europa serveri veebilehtedelt
(http://europa.eu).
Kataloogimisandmed on esitatud väljaande lõpus.Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus, 2009ISBN 978-92-9207-225-4 
© Euroopa ühendused, 2009
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Belgium
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?3
SISUKORD
Punktid
 LÜHENDID
I–VI KOKKUVÕTE
1–9 SISSEJUHATUS
10–12  AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS
13–82  AUDITI TÄHELEPANEKUD
13–33 PROGRAMMIDE KAVANDAMINE
14–18 SEKKUMISLOOGIKA EI OLE SELGELT MÄÄRATLETUD
19–21 PROGRAMMI EESMÄRGID EI OLE TÄPSED, MÕÕDETAVAD EGA AJALISELT PIIRITLETUD
22–28 STRATEEGILISE KAVANDAMISE JA PRIORITEETIDE SEADMISE PUUDUMINE29–33 PROGRAMMITASANDI NÄITAJAD EI SOBINUD SAAVUTUSTE SEIREKS
34–65 PROGRAMMI RAKENDAMINE PROJEKTIDE KAVANDAMISEST KUNI TULEMUSTE SAAVUTAMISENI
35–38 PROJEKTI EESMÄRGID EI OLE KONKREETSED, KONTROLLITAVAD JA KVANTIFITSEERITAVAD
39–49  KAVANDATAVATE PROJEKTITULEMUSTE MÄÄRATLEMINE, SIHTRÜHMADE KINDLAKSMÄÄRAMINE JA JÄTKUSUUTLIKKUSE 
PLANEERIMINE ON PIGEM ERAND KUI REEGEL
50–54  JÄRELEVALVE PROJEKTIDE TÄIENDAVUSE JA PROJEKTI TERVIKU JÄRJEPIDEVUSE ÜLE EI OLE OLNUD PIISAV55–65 PIIRATUD ÜLEEUROOPALINE LISAVÄÄRTUS
66–82 PROJEKTIJUHTIMINE
67–69 PARTNERLUS TOIMIS HÄSTI
70–73 PROJEKTI KOMISJONIPOOLNE JÄRELEVALVE OLI PIGEM JUHTUMIPÕHINE KUI SÜSTEMAATILINE74–78 VÄLJUNDID SAAVUTATI, KUID NEID EI LEVITATA AKTIIVSELT
79–82 PROJEKTI HINDAMINE EI OLE VEEL ÜLDINE TAVA
83–92  JÄRELDUSED JA SOOVITUSED
 I LISA:  RAHVATERVISE PROGRAMM 2003–2007 (TERVIST MÄÄRAVAID TEGUREID KÄSITLEV TEGEVUSSUUND) – 
RAHASTATUD PROJEKTID TEEMADE KAUPA
 II LISA:  RAHVATERVISE PROGRAMM (TERVIST MÄÄRAVAID TEGUREID KÄSITLEV TEGEVUSSUUND) – 
KUUE POLIITIKAVALDKONNA ANALÜÜS
 III LISA:  PROGRAMMI TERVIST MÕJUTAVAID TEGUREID KÄSITLEV TEGEVUSSUUND: SMART- KRITEERIUMITE 
KOHALDAMINE PROJEKTI EESMÄRKIDELE, MIS ON ESITATUD 36 AUDITEERITUD PROJEKTI TOETUSLEPINGUTES
 KOMISJONI VASTUSED
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?5
LÜHENDID
ECDC : Haiguste Tõrje ja Ennetamise Euroopa Keskus
EL: Euroopa Liit
EMCDDA : Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus
ENSP : European Network for Smoking Prevention (Suitsetamise ennetamise Euroopa 
võrgustik)
ENYPAT : European Network on Young People and Tobacco (Euroopa võrgustik „Noored ja 
tubakas”)
EÜ: Euroopa Ühendus
PHEA : Rahvatervise Programmi Täitevamet, 2008. aasta juulis ümber nimetatud Tervise- ja 
Tarbijaküsimuste Rakendusametiks (EAHC) 
TAMPEP : European Network for HIV/STI Prevention and Health Promotion among Migrant 
and Sex Workers (Sisserändajate ja seksuaalteenuste pakkujatega seotud HI-viiruse ja sek-suaalnakkushaiguste ennetamise ja tervise edendamise Euroopa võrgustik) 
TTA : Teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine
VVO : Valitsusväline organisatsioon
WHO : Maailma Terviseorganisatsioon
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?6
KOKKUVÕTE
I.
Rahvatervise programm aastateks 2003–2007 
oli suunatud liikmesriikide poolt rahvater-
vise kaitsmiseks ja parandamiseks võetud  
meetmete täiendamisele. Programm oli  
üles ehitatud kolmele tegevussuunale: ter-
vishoiualane selgitustöö, kiire reageerimine terviseohtudele ning tervishoiu edendamine 
tervist määravate teguritega tegelemise  
abil.
II.
Selle perioodi kestel anti programmi raames toetusi organisatsioonide konsortsiumidele ligikaudu 352 programmi elluviimiseks, kus-
juures Euroopa Ühenduse koguosaluse sum-maks oli ca 232 miljonit eurot.
III.
Kontrollikoja auditis uuriti, kas ELi eelarvest 
rahastatud projektidele olid kehtestatud  
õiged tingimused, et liikmesriikide võetud 
meetmete täiendamise läbi parandada mõju-
salt ELi kodanike tervist. Kontrollikoda kes-
kendus eelkõige järgmistele küsimustele:
kas rahvatervise programmi ülesehitus  a) 
andis sobiva raamistiku ühenduse rahas-
tatud tervishoidu edendavate tegevuste 
mõjusaks rakendamiseks ja järelevalveks;
kas komisjon tagas programmi elluviimise b) 
ja projektivaliku etapis selle, et rahvater-
vise programmi tervist määravaid tegureid 
käsitleva tegevussuuna all rahastatud pro-
jektid tõenäoliselt saavutavad jätkusuut-likke tulemusi, on teineteist täiendavad ja 
annavad ELile lisaväärtust, ning
kas komisjon ja projektikoordinaatorid  c) 
tagasid projektide mõjusa haldamise.
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?7
IV.
Kontrollikoja leiud ja järeldused olid  
järgmised:
rahvatervise programmile seati väga laia- a) 
ulatuslikud ja ambitsioonikad eesmärgid, 
mis olid teravas vastuolus programmi  kasutuses olevate piiratud vahenditega. 
Sellises olukorras on oluline keskenduda 
sellele, mida on tegelikult võimalik saa-
vutada. Sekkumisloogikat ei määratletud selgelt aga üheski etapis, mis omakorda takistas selgete, tähenduslike ja loogili-
selt seostatud eesmärkide seadmist ning asjakohaste tulemusnäitajate täpsusta-mist. Selle tulemusena puudus rahvater-vise programmil strateegiline fookus.  
Iga-aastastes tööplaanides esitatud  
programmi tegevusvaldkondade arv üle-tas nende saavutamiseks mõeldud rahas-
tatud projektide arvu. Kuna projektide  
esitajaid kutsuti rahastamist taotlema  
tihti väga üldiste jaotiste all, oli projek-
titeemade ja sihtrühmade paljususe ja  
mitmekesisuse tõttu panus nõrgendatud 
ja tulemused seetõttu killustatud.
Projektide mõjusust vähendasid puu- b) 
dused kavandamisel ja rakendamisega  
seotud probleemid. Kui üksikud erandid 
välja arvata, ei olnud projektides mää-ratletud saavutatavaid eesmärke ning  
seetõttu ei olnud võimalik tõendada, et 
projektidel on mingit mõju olnud. Osa-
lejad käsitlesid jätkusuutlikkust sageli  
kui projektitegevuste jätkuvust ning  
seetõttu sõltus see suures osas ühen-
duse rahastamise jätkumisest. Puudus  süstemaatiline erinevates esmatähtsates 
valdkondades juba läbiviidud tegevuste järelevalve, mis mõnikord põhjustas  topelttööd.
Positiivne on aga see, et programm viis c) 
kokku eri riikide huvirühmad. Projektidel 
oli üldiselt üleeuroopaline mõõde ning 
mitmel puhul lihtsustas see kogemuste jagamist ning vastastikust õppimist. Võr-gustikud olid kõige selgemad üleeuroo-
palise lisaväärtuse loojad.KOKKUVÕTE
V.
Arvestades oma leide, soovitab kontrolli-koda esitada tulevastes sarnastes õigusakti-
des selgesõnalise programmiloogika. Seoses 
praeguse programmiga peaks komisjon  
võtma ette kaardistamise, et saada ülevaade 
juba läbiviidud tegevustest ja seeläbi teha kindlaks allesjäänud lüngad. Iga-aastaste  
prioriteetide arvu tuleb oluliselt vähendada 
ja need peavad keskenduma strateegilistele 
teemadele ja tegevustele, millel on ilmne  üleeuroopaline lisaväärtus. Komisjon peaks tegelema ka projektide kavandamisel ja  
rakendamisel tuvastatud puudustega.
VI.
Eelkõige soovitatakse perioodiks pärast aas-
tat 2013 komisjonil ja liikmesriikidel vaadata 
uuesti läbi ELi rahastamisviisid rahvatervise valdkonnas. Edasi võiks arendada teisi ole-
masolevaid koostöömehhanisme, nagu näi-
teks avatud kooskõlastusmeetod.
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?8
SISSEJUHATUS
 1.  Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 152 sätestatakse ühenduste 
roll rahvatervise valdkonnas, märkides, et ühenduse tegevus on suu-
natud „ rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja  
inimeste tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele ”. Need ühenduse 
tegevused on nähtud ette riiklikul tasandil võetud meetmete täien-
damiseks ning nende elluviimisel peab arvestama liikmesriigi tervis-
hoiuteenuste ja arstiabi korraldamise ja osutamise kohustustega.
 2.  Euroopa Komisjoni peamine ülesanne rahvatervise valdkonnas on liht-
sustada koostööd liikmesriikide ametivõimude vahel ning rakendada stimuleerivaid meetmeid. Kui välja arvata eripädevus elundite, inim-päritoluga ainete ja vere ohutusnormide osas, piirdub ELi seadus-andlik pädevus stimuleerivate meetmetega, mis ei hõlma meetmeid liikmesriikide seaduste ja määruste ühtlustamiseks.
 3.  Esimene rahvatervise programm võeti vastu perioodiks 2003–2008  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1786/2002/EÜ1 ning sel-
lega vahetati välja kaheksa konkreetseid tervishoiuteemasid käsitle-
vat tegevusprogrammi2. Rahvatervise programmil oli kolm peamist 
eesmärki:
parandada rahvatervise arendamiseks teabe ja teadmiste seisu  a) 
(tervishoiualase selgitustöö tegevussuund);
parandada võimet terviseohtudele kiiresti ja kooskõlastatult rea- b) 
geerida (terviseohtude tegevussuund);
edendada tervist ja ennetada haigusi, pöörates tervist määra- c) 
vatele teguritele tähelepanu kogu poliitikas ja tegevuses (tervist määravaid tegureid käsitlev tegevussuund).
 4.  Nimetatud eesmärkide saavutamiseks andis komisjon toetusi organi-
satsioonide (valitsuspõhiste, valitsusväliste, akadeemiliste) konsort-
siumide loomiseks, et viia ellu projekte, mis tegelevad komisjoni  ja liikmesriikide esindajatest koosneva komitee
3 koostatud aasta  
tööplaanides määratletud esmatähtsate rahvatervise küsimustega.1 EÜT L 271, 9.10.2002, lk 1.
2 Ühenduse tegevusprogrammid 
seoses vähi, haruldaste haiguste, keskkonnasaastest tingitud 
haiguste, AIDSi ja muude 
nakkushaiguste, vigastuste 
vältimise, uimastisõltuvuse 
ennetamise, terviseseire, tervise edendamise, terviseteabe 
levitamise ning tervisehariduse ja 
-koolituse andmisega.
3 Programmikomiteel on 
programmi aasta tööplaani 
rakendamisel halduskomitee ülesanne, millele viidatakse 
nõukogu otsuse 1999/468/EÜ 
(EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23) 
artiklites 4 ja 7. Komitee vaatab 
üle programmimeetmete valimise 
ja rahastamise korralduse, 
kriteeriumid ja menetlused, ühiste strateegiate ja meetmete 
rakendamise korralduse, 
programmi hindamise ning 
konkreetsed meetmed seoses 
tervishoiu järelevalve ja kiire reageerimisega tervist 
ohustavatele teguritele. Muud 
rahvatervise programmi 
rakendamisega seonduvad 
meetmed võetakse vastu nõuandemenetluse teel, millele 
viidatakse otsuse 1999/468/EÜ 
artiklites 3 ja 7.
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?9
4 2007. aasta pakkumismenetluse 
andmed põhinevad vastuvõetud 
projektide nimekirjal. 
Läbirääkimised seoses mitmete lepingutega olid 2008. aasta 
oktoobri seisuga veel lõpetamata. 5.  Rahvatervise programm hõlmas aastaid 2003–2007. Sel ajavahemikul 
rahastati ligikaudu 352 projekti, EÜ toetus kulukohustustena oli kokku 
231,7 miljonit eurot4 (vt joonis 1 ). Tervist määravaid tegureid käsitlev 
tegevussuund oli eelarve seisukohalt kolmest kõige suurem, ühenduse 90,8 miljoni euro suurune toetus moodustas 40% projektidega seotud kogusummast.
ÜHENDUSE TOETUS KOKKU (KULUKOHUSTUSED MILJONITES EURODES PROTSENDINA 
KOGU EELARVEST) JA PROJEKTIDE ARV PROGRAMMI TEGEVUSSUUNDADE KOHTAJOONIS  1
 6.  Rahvatervise programmi raames sõlmiti toetuslepinguid koos projekti 
koordinaatoritega, kaasrahastamise määr oli kuni 60% (erandjuhtudel 
kuni 80%) projektitegevuse jooksul tekkinud kuludest. Lisaks projekti-
toetustele kasutati väikest osa (ligikaudu 3%) rahvatervise programmi tegevuseelarvest pakkumismenetluste läbiviimise tulemusel sõlmitud 
teenuslepinguteks.Terviseriskid
58,8 miljonit eurot (25%) 68 projekti Tervishoiualane teave
82,1 miljonit eurot (35%) 135 projekti 
Tervist mõjutavad tegurid90,8 miljonit eurot (40%) 149 projekti 
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?10
 7.  Rahvatervise programmidest rahastatud projektide suurus, lähenemis-
viis ja sihtrühm olid erinevad (vt 1. selgitus ). Konsortsiumide suurus 
varieerus kolmest 60 osapooleni, ühenduse osalus ulatus 45 000 kuni 2,5 miljoni euroni, ja projektitegevused olid väga erinevad.
 8.  1. jaanuaril 2008 jõustus ühenduse teine tervishoiu tegevusprogramm 
2008–20135. Komisjon oli algselt teinud ettepaneku liita rahvater-
vise ja tarbijakaitse programmid6. Komisjon oli samuti teinud ettepa-
neku suurendada eelarvet ligikaudu 270% võrra (804 miljonit eurot tervishoiule aastatel 2008–2013), väites, et rahvatervise programmi tervishoiumeetmetele eraldatud eelarve ei olnud piisav, et täita asu-
tamislepingus ära toodud kohustust võidelda terviseohtude vastu
7.
 9.  Siiski, pärast institutsioonidevahelist lepingut, mis sõlmiti 17. mail 
2006. aastal perioodi 2007–2013 finantsraamistiku kohta, ei kiitnud 
Euroopa Parlament ja nõukogu heaks ei tervishoiu ja tarbijakaitse  
programmide ühendamist ega suurendatud eelarvet. Seadusloome  
tulemus oli teine tervishoiu programm, mille eesmärgid ja tegevu-
sed sarnanesid rahvatervise programmile, aga eelarve oli väiksem,  322 miljonit eurot, mis on aasta kohta ligikaudu 9% vähem kui vara-
sema programmi puhul (vt 2. selgitus ).5 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
otsus nr 1350/2007/EÜ (ELT L 301, 
20.11.2007, lk 3).
6 KOM(2005) 115 (lõplik).
7 ”Le maintien du budget actuel 
ne permet pas une mise en œuvre 
optimale des obligations du Traité, ni de répondre à la volonté politique 
d’en faire plus pour les citoyens en 
matière de santé et en matière de 
protection des consommateurs. 
En effet, les ressources financières 
existantes ne permettent pas à la 
Communauté d’assurer de façon exhaustive les actions nécessaires 
notamment en ce qui concerne 
la lutte contre les grands fléaux 
ou maladies importantes et la 
coopération entre les États membres 
en matière de santé. ” (Mõju 
hindamine SEK(2005) 0425, lk 29).
RAHVATERVISE PROGRAMM (TERVIST MÄÄRAVAID TEGUREID KÄSITLEV 
TEGEVUSSUUND) – NÄITEID PROJEKTITEGEVUSTEST
Andmete kogumine võltsitud retseptide kohta narkootikumide kuritarvitamise näitajana.• 
Teadusliku sümpoosioni korraldamine dopingu meditsiiniliste kõrvalmõjude kohta.• 
Aruande koostamine vastavuse kohta alkoholi turustamise määrustele.• 
Seksuaalteenuseid pakkuvatele sisserändajatele teabematerjalide koostamine ja levitamine.• 
Võistluse korraldamine suitsuvabade kooliklasside propageerimiseks.• 
Riikliku ja piirkondliku rinnaga toitmise poliitika ja kavade väljatöötamine.• 1. SELGITUS
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?11
RAHVATERVISE PROGRAMMI (2003–2007) JA TEISE TERVISEPROGRAMMI 
(2008–2013) VÕRDLUS2. SELGITUS
Rahvatervise programm 
(2003–2007)Teine terviseprogramm 
(2008–2013)
Õiguslik alus Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 
nr 1786/2002/EÜ, 23. september 2002, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003–2008)Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 
nr 1350/2007/EÜ, 23. oktoober 2007, millega kehtestatakse ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2008–2013 )
Eesmärgid •  parandada rahvatervise arendamise tarbeks 
teabe ja teadmiste seisu 
•  parandada terviseohtudele kiire ja 
kooskõlastatud reageerimise võimet
•  edendada tervist ja ennetada haigusi, 
pöörates tervist määravatele teguritele tähelepanu kogu poliitikas ja tegevuses.•  luua ja levitada tervisealast teavet ja 
teadmisi
•  parandada kodanike tervisekaitset•  edendada tervist ja vähendada 
sealhulgas tervisealast ebavõrdsust
Eelarve programmi käsitleva otsuse kohaselt354 miljonit eurot (perioodiks 2003–2008)8
st 59 miljonit eurot aastas kuue aasta jooksul 322 miljonit eurot 
(perioodiks 2008–2013)st 53,7 miljonit eurot aastas kuue aasta jooksul 
Rahastamismehha-nismid Toetused meetmetelePakkumised (teenuslepingud)
9Toetused meetmeteleTegevustoetusedKonverentsidÜhismeetmedPakkumised (teenuslepingud)
Programmide rakendamine Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat 10Programmi haldab täielikult PHEA11 
Mõju hindamine Ei ole tehtud Ulatuslikum mõju hindamine (2005)12
8 Programmi käsitlevas otsuses esitatud rahvatervise programmi soovitusliku eelarve ja punktis 5 nimetatud perioodi 2003–2007 
projektidele eraldatud 231,7 miljoni euro suuruse summa vahelist erinevust põhjustavad kaks peamist asjaolu: soovituslik eelarv e 
sisaldas ligikaudu 58 miljonit eurot 2008. aastaks (mida siis hõlmas teine terviseprogramm), samuti rakendusasutuse kulusid.
9 Tegevuseelarve 10%-line ülemmäär kehtestati pakkumiskutsete aasta tööplaanis. Teise terviseprogrammi puhul suurendati 
ülemmäära 20%-ni.
10 Alates 2005. aastast anti toetuste haldamine ja pakkumiskutsete korraldamine järk-järgult üle Rahvatervise Programmi Täitevame tile 
(PHEA) (täielikult tegev alates 1. jaanuarist 2007).
11 Komisjoni otsus nr 2004/858/EÜ (ELT L 369, 16.12.2004, lk 73). 2008. aastal nimetati PHEA ümber Tervise- ja Tarbijaküsimuste 
Rakendusametiks (EAHC).
12 SEK(2005) 425, Tervise- ja tarbijakaitse strateegia ettepaneku lisa (KOM(2005) 115 (lõplik)).
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?12
AUDITI ULATUS 
JA LÄHENEMISVIIS
 10.  Tervise edendamise meetmeid võib määratleda järgmiselt: „ meetmed,  
mis toetavad tervislikke eluviise ja mis loovad tervisele soodsaid elu-
tingimusi (keskkonda) ”13. Seda tüüpi meetmeid hõlmas suurel määral 
rahvatervise programmi tervist määravaid tegureid käsitlev tegevus-suund. Auditi käigus analüüsiti, kas Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kehtestasid programmi väljatöötamisel ning komisjoni ja projektikoordinaatorid selle elluviimisel tingimused, mille abil mõju-
salt toetada ELi kodanike tervise parandamist.
 11.  Kontrollikoda uuris:
kas rahvatervise programmi ülesehitus andis sobiva raamistiku  a) 
ühenduse rahastatud tervishoidu edendavate tegevuste (mis  
täiendavad liikmesriikide võetud meetmeid) mõjusaks rakenda-miseks ja järelevalveks;
kas komisjon tagas programmi elluviimise ja projektivaliku etapis b) 
selle, et rahvatervise programmi tervist määravaid tegureid käsit-
leva tegevussuuna all rahastatud projektid tõenäoliselt saavuta-
vad jätkusuutlikke tulemusi, on teineteist täiendavad ja annavad 
ELile lisaväärtust, ning
kas komisjon ja projektikoordinaatorid tagasid projektide mõjusa c) 
haldamise.
 12.  Audit koosnes järgmistest elementidest:
programmi õigusliku aluse analüüs ning programmi hindamiste a) 
ja muu asjakohase dokumentatsiooni läbivaatamine;
ühenduse tegevuse ja poliitika arengu analüüs tervist määravaid b) 
tegureid käsitleva tegevussuuna valikulistes valdkondades: narkoo-
tikumid, alkohol, tubakas, seksuaal- ja reproduktiivtervis, vaimne 
tervis ning toitumine ja kehaline aktiivsus14. Analüüs hõlmas ka 
komisjoni ning WHO tegevuspoliitikaga seonduvate dokumentide, 
liikmesriikide ja kolmandate riikide algatuste ja programmide ning akadeemilise ja teadusliku kirjanduse läbivaatamist;
tervist määravaid tegureid käsitleva tegevussuuna (mis on üks  c) 
kolmest rahvatervise programmi (2003–2007) tegevussuunast)  
kaudu rahastatud 36 projektist koosneva valimi hindamine (pro-jektide koguarv 149). Valim hõlmas kuue valitud valdkonna kõiki 
projekte, mis olid auditi ajaks piisavas valmidusjärgus
15. Hinda-
mine sisaldas projekti dokumentatsiooni läbivaatamist, interv-juusid kõikide projektikoordinaatoritega ning projektipartnerite elektroonilist küsitlust
16;13 Don Nutbeam et al, The Evidence 
of Health Promotion Effectiveness –
Shaping Public Health in a New 
Europe, International Union for Health Promotion and Education 
(IUHPE) , 1999. lk 3.
14 Valitud poliitikavaldkonnad 
hõlmasid kõiki kuut eluviisiga seonduvat esmatähtsat valdkonda 
tervist määravaid tegureid 
käsitleval tegevussuunal. Kõikides 
nendes valdkondades valiti 
projekte rahastamiseks perioodi 
2003–2007 igal aastal (vt I lisa ).
15 Valimisse kuulusid kõik 
projektid, mis olid kas lõpetatud 
või mille kohta oli esitatud 
vähemalt esimene tehniline 
vahearuanne ja milles käsitleti 
ühte kuuest poliitikavaldkonnast, 
mis hõlmavad eluviisiga seonduvaid tervist määravaid 
tegureid (alkohol, tubakas, 
narkootikumid, toitumine ja 
kehaline aktiivsus, seksuaal- ja 
reproduktiivtervis ning vaimne tervis).
16 Küsitlus viidi läbi selleks, et 
selgitada välja teiste projektis 
osalejate seisukohad seoses 
partnerlusega ja tervishoiu 
edendamise projektide haldamisega. Küsitlus kestis 
2008. aasta 11. märtsist 4. aprillini. 
Kontrollikoja kasutatud küsimustik 
põhines varasematel samas 
valdkonnas läbiviidud küsitlustel (vt El Ansari W., ” Educational 
Partnerships for Health: Do 
Stakeholders Perceive Similar 
Outcomes? ” ajakirjas Journal 
of Public Health Management and Practice, Vol. 9(2), 2003, 
lk 136–156). Küsitleti ligikaudu 
505 valitud projektides osalejat, 
kellest 242 täitis küsitluslehe 
täies ulatuses – vastajate määr oli 
47,9%. 19 vastajat vastas osadele 
küsimustiku küsimustele.
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?13
intervjuud tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi ja Rahvatervise d) 
Programmi Täitevameti töötajatega;
esitatud taotluste, rahastatud projektide ja nende eelarvete kvan- e) 
titatiivne analüüs;
konsultatsioonid huvirühmadega riiklikes tervishoiuministeeriu- f) 
mides ja rahvatervise instituutides, liikmesriikide esindajatega  
programmikomitees ja teabekeskustes kaheksas liikmesriigis (Bel-gia, Eesti, Läti, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome, Ühendku-
ningriik); ja
oluliste küsimuste arutamine tervishoiu edendamise ja haiguste g) 
ennetamise valdkonna asjatundjatega mitmes auditietapis. Asja-
tundjate peamine panus oli kaasaaitamine kontrollikoja analüüsile, 
näiteks soovitasid nad analüüsi raamistikuks kasutada teadus-,  arendus- ja rakendustegevuse tsüklit (vt 10. selgitus ), ning käes-
olevas aruandes esitatud audititähelepanekute heakskiitmine.
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?14
PROGRAMMIDE KAVANDAMINE
 13.  Programmid on mõjusamad, kui need on asjakohaselt kavandatud ning soovi-
tud tulemused on selgelt määratletud. Selle saavutamine on tõenäolisem 
siis, kui:
sekkumise aluseks olev loogika on programmi käsitlevas otsuses a) 
(või kaasdokumentides) selgelt määratletud;
programmi määratletud eesmärgid on täpsed, mõõdetavad, saavu- b) 
tatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud (specific, measurable, achievable, relevant, time-dependent e SMART);
prioriteedid on seatud vastavalt organisatsiooni strateegiale; ja c) 
tulemuslikkust ja saavutusi saab kontrollida põhjalike ja asjako- d) 
haste näitajate alusel.
SEKKUMISLOOGIKA EI OLE SELGELT MÄÄRATLETUD
 14.  Programmi kavandamisel on oluline määratleda sekkumisloogika – põh-
juse ja tagajärje hüpoteetiliste seoste kogum, millega kirjeldatakse, 
kuidas sekkumise abil loodetakse saavutada selle üldeesmärgid. ELi 
kontekstis on poliitika ja programmide üldeesmärgid reeglina määrat-letud asutamislepingus. Sekkumisloogika moodustab kontseptuaalse 
seose sekkumise sisendite ja väljundite vahel, samuti sisendite ja tule-
mustena väljenduva sekkumise mõju vahel ühiskonnale
17. Kavandatava 
sekkumise loogika selge määratlemine võimaldab eesmärgid tähtsuse 
järjekorda panna ning määratleda peamised näitajad järelevalveks ja hindamiseks.
 15.  Kõige sobivam meetod sekkumisloogika kirjeldamiseks on loogilised mude-lid, mis näitavad, kuidas eri tegevustega liituvate sisendite abil saab 
jõuda soovitud tulemusteni. Ei komisjoni seadusandlikus ettepanekus 
programmi kohta
18, rahvatervise programmi õiguslikus aluses ega muu-
des asjakohastes dokumentides (nagu näiteks mõju hindamised19 või 
aasta tööplaanid) ei kirjeldatud programmi sekkumisloogikat selliste 
mudelite abil. Olukord pole muutunud ka seoses teise tervisevaldkonna 
tegevusprogrammiga.
 16.  Loogilisi mudeleid kasutatakse mitmetes ELi poliitikavaldkondades, nagu 
näiteks välistegevus, ning ka mujal maailmas (USAs, Kanadas) on see rahvatervise alal levinud tava. Loogilisi mudeleid kasutati näiteks  programmide kavandamisel, rakendamisel ja hindamisel Lõuna-Arizona Border Health Careers Opportunity  programmis
20, California 
Wellness Foundationi poolt rahastatud Health Improvement  algatuses21 
ja Calgary Cross-Cultural Mental Health Consultation  projektis22.AUDITI TÄHELEPANEKUD
17 Euroopa Komisjoni eelarve 
peadirektoraat, ”Evaluating EU 
activities: a practical guide for the 
Commission services”, juuli 2004, 
lk 87.
18 KOM(2000) 285 (lõplik).
19 Komisjoni ettepanek 
rahvatervise programmi kohta 
koostati enne 2002. aastat, mil 
võeti kasutusele kohustuslik mõju 
hindamine, ning selle tulemusena viidi ettepaneku osas läbi vaid 
piiratud kulutasuvuse analüüs. 
Seevastu teise terviseprogrammi 
kohta on läbi viidud ulatuslik 
mõju hindamine (vt Europa 
komisjon, SEK(2005) 0425); 
Kavandatava ühendatud tervise ja tarbijakaitsestrateegia ja 
programmi mõju hindamine).
20 ”How Using a Logic Model 
Refined Our Program to Ensure Success”, M. Page, S. H. Parker 
ja R. Renger: Health Promotion 
Practice OnlineFirst , avaldatud 
28. augustil 2007.
21 ”Evaluating the California 
Wellness Foundation’s Health Improvement Initiative: A Logic 
Model Approach”, A. Cheadle, W. 
L. Beery, H. P. Greenwald, G. D. 
Nelson, D. Pearson ja S. Senter, 
in: Health Promotion Practice , 
aprill 2003; 4. kd, lk 35, 36, 
146–156.
22 Hinnang: “A Catalyst for Program 
Change and Improvement”, W. E. Thurston, J. Graham ja
J. Hatfield: Evaluation & the Health 
Professions , juuni 2003; 26. kd, 
lk 35, 36, 206–221.
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?15
 17.  Rahvatervise programmi vahehindamise aruandes23 soovitasid välishin-
dajad töötada välja süstemaatiline ja põhjendatud tõendusmaterjalil 
põhinev seoste kirjeldus sisendite, tegevuste, väljundite ja tulemi  vahel (vt 3. selgitus ). Kontrollikoda on soovitanud kasutada sekku-
misloogikat programmi kavandamisel, eesmärkide seadmisel ja tule-
muslikkuse mõõtmisel teistes eelarvevaldkondades
24.
 18.  Kontrollikoda on arvamusel, et SMART-kriteeriumidele vastavate prog-
rammieesmärkide määratlemist (vt punktid 19–21) ja põhjalike näita-jate määramist projekti rakendamise mõjusa järelevalve eesmärgil (vt punktid 70–73) on kontseptuaalse raamistiku puudumisel keerulisem 
saavutada.
PERIOODI 2003–2008 RAHVATERVISE PROGRAMMI RAKENDAMISE 
VAHEHINDAMISES ESITATUD SOOVITUSED
„Praeguses vaheetapis täidab [rahvatervise programm] aasta tööplaanis paika pandud tööprogrammi. 
Saavutusi saab aga parandada, kui järgida järgmisi soovitusi:
konkreetsemate huvirühmade ootustest ja kodanike vajadustest lähtuvate prioriteetide väljatöötamine • 
ning poliitikaeesmärkide ja kõrgete eetikastandardite järgimine;tegevuse järelevalve lähtuvalt mitte ainult iga projekti eesmärkidest, vaid ka programmi käsitleva 
• 
otsuse üldistest eesmärkidest;teabe selgem edastamine huvirühmadele prioriteetide ja tegevuse kohta ning kohandatud sõnumite 
• 
suunamine laiema rahvatervise kogukonna liikmetele.
Selleks, et paremini mõista, mida ülaltoodu saavutamiseks vaja läheb, tuleks välja töötada loogi-
line mudel, mille abil saab määratleda põhjuslikud seosed, mis peaksid siduma programmitegevused kavandatavate tulemustega.” 
(Wija J. Oortwijn et al , Perioodi 2003–2008 rahvatervise programmi vahehindamine. Lõpparuanne, RAND Europe tehniline 
aruanne, 2007, lk 6).3. SELGITUS23 Wija J. Oortwijn et al , Perioodi 
2003–2008 rahvatervise 
programmi vahehindamine. 
Lõpparuanne, RAND Europe tehniline aruanne, 2007, lk 6.
24 Vt eriaruanne nr 9/2007, 
„Euroopa Liidu teadusuuringute 
ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammide hindamine – 
kas komisjoni lähenemisviisi on 
võimalik parandada?” (ELT C 26, 
30.1.2008), punktid 34-36, ja 
eriaruanne nr 7/2008, „Arukas 
energeetika (2003–2006)” 
(ELT C 279, 1.11.2008), punktid 18 ja 21.
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?16
PROGRAMMI EESMÄRGID EI OLE TÄPSED, 
MÕÕDETAVAD EGA AJALISELT PIIRITLETUD
 19.  Komisjoni tegevuspõhise juhtimise süsteemis on eesmärgid määratletud 
tegevuse soovitud tagajärgedena. Eesmärgid ei tohiks olla tegevuse 
kirjeldused, vaid peaksid pigem kirjeldama tegevuse läbi saavutatavat 
muutust25. Vastavalt finantsmäärusele26 tuleb SMART-eesmärgid seada 
kõikidele eelarvega hõlmatud tegevusvaldkondadele.
 20.  Ilma selge sekkumisloogikata on programmi ühtseid eesmärke raskem 
püstitada. Nagu näha tervist määravaid tegureid käsitlevast tegevus-
suunast, on rahvatervise programmi käsitlevas otsuses võimalikud  
tegevused esitatud väga üldiselt. Poliitika üldeesmärk, „ edendada  
tervist ja ennetada haigusi, pöörates tervist määravatele teguritele  tähelepanu kogu poliitikas ja tegevuses ”, ei olnud jagatud täpseteks, 
mõõdetavateks ja ajaliselt piiritletud eesmärkideks (vt 4. selgitus ).
 21.  Programmi käsitlevast otsusest ei ole selge, kuidas need tegevused aita-
vad kaasa poliitika üldisele eesmärgile (edendada tervist ja ennetada 
haigusi) või kuidas saaks selle üldise eesmärgi saavutamist hinnata. 
STRATEEGILISE KAVANDAMISE JA PRIORITEETIDE SEADMISE 
PUUDUMINE
 22.  Selleks, et kuluprogrammidel oleks mõõdetav mõju, peavad need kes-
kenduma valitud tegevustele, mis on määratletud strateegilise kavan-
damise kaudu ja vastavalt rangetele prioriteetidele. Prioriteetide arv 
peab vastama kasutatavale eelarvele, sest liiga mitme prioriteedi korral 
väheneb võimalus saavutada mõju individuaalsetes valdkondades.
 23.  Igal aastal kulutavad ELi liikmesriigid tervisele keskmiselt 1400 eurot 
inimese kohta27. Summa hõlmab küll tervise edendamise ja tervis-
hoiualase selgitustöö meetmeid, kuid suurem osa sellest kulub ter-
vishoiuteenustele ja arstiabile, mis asutamislepingu kohaselt kuulub 
liikmesriikide ainupädevusse.25 Euroopa Komisjon, SPP/ABM 
guide , teine trükk, oktoober 2004, 
lk 25.
26 Nõukogu 25. juuni 2002. aasta 
määruse (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa 
ühenduste üldeelarve suhtes 
kohaldatavat finantsmäärust) 
artikli 27 punkt 3 (EÜT L 248, 
16.9.2002, lk 1).
27 WHO Euroopa piirkondlik 
kontor, Kopenhaagen, ”Public 
expenditure on health, purchasing 
power parity euro per capita, 
WHO estimates for 2003-2005”, Health for All database (HFA-DB), 
(http://www.euro.who.int/hfadb), 
oktoober 2008. 
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?17RAHVATERVISE PROGRAMMI EESMÄRGID, TERVIST MÄÄRAVAID TEGUREID KÄSITLEV TEGEVUSSUUND
Programmi eesmärgid – 
tervist mõjutavaid tegureid käsitlev tegevussuundSMART-kriteeriumid
Täpsed
(edasimineku 
kontrollimi-
seks)Mõõdeta-
vad 
(aruandlus 
edasimine-
kust peab 
olema usutav 
ja tõendatav)Saavutatavad Asjakohased Ajaliselt pii-
ritletud 
(tähtajaga)
„Et tervist määravate tegurite kaudu tervist edendada ja haigusi ennetada, võetakse kogu ühenduse poliitikas ja tegevuses ette järgmist:
Ei
1Ei2Osaliselt3Jah Ei43.1. strateegiate ja meetmete, kaasa arvatud selliste üldsuse teadlikkusega seotud 
strateegiate ja meetmete ettevalmistamine ja rakendamine, mis on seotud eluviisist tulenevate tervist määravate teguritega nagu toitumine, füüsiline aktiivsus, tubaka, alkoholi, uimastite ja muude ainete tarvitamine ning samuti vaimse tervisega, sealhulgas nende meetmete ettevalmistamine ja rakendamine, mida tuleb võtta kogu ühenduse poliitikas ning ea- ja soospetsiifi  listes strateegiates;
3.2. sotsiaalsete ja majanduslike tervist määravate tegurite olukorra analüüsimine ja 
vastavate strateegiate arendamine, et selgitada välja ebavõrdsused tervise valdkonnas ning võidelda nende vastu ja hinnata sotsiaalsete ning majanduslike tegurite mõju tervisele;
3.3. keskkonnast tulenevate tervist määravate tegurite olukorra analüüsimine 
ja vastavate strateegiate arendamine ning keskkonnategurite tervisemõju väljaselgitamise ja hindamise toetamine;
3.4. olukorra analüüsimine ja geneetiliselt määravate tegurite ning geneetilise 
skriiningu alal teabe vahetamine;
3.5. meetodite väljatöötamine terviseedendusstrateegiate ja -meetmete kvaliteedi ja 
tulemuslikkuse hindamiseks;
3.6. eespool kirjeldatud meetmetega seonduva koolitustegevuse ergutamine.”
1 Eesmärgis ei täpsustata, mida tuleks muuta, ning see ei sisalda sihte, mille suhtes edasiminekut saaks kontrollida. 
2 Eesmärk ei ole mõõdetav ega kvantifi  tseeritav, tulemusnäitejaid ei ole määratletud.
3 Programmi käsitlevas otsuses nimetatud tegevuste alusel väljendatud eesmärk on vähemalt teatud määral saavutatav. 
4 Ajalist ulatust ei ole määratletud.4. SELGITUS
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?18
28 Need üheksa teemat olid 
alkohol, tubakas, narkootikumid, 
toitumine ja füüsiline aktiivsus, seksuaal- ja reproduktiivtervis 
ning HIV, vaimne tervis, 
sotsiaalmajanduslikud 
tervist määravad tegurid, 
keskkonnategurid ning haiguste 
ja vigastuste ennetamine. 
2003. ja 2004. aastal lisati veel kaks teemat: tervishoiualane 
väljaõpe (mis hiljem muudeti 
suutlikkuse arendamiseks) ja 
tervise edendamine erioludes. 
Viimatimainitud teemaga 
tegelemine lõpetati 2005. aastal ja 
lisati tervist määravaid geneetilisi tegureid käsitlev teema. 24.  Rahvatervise programmi tervise edendamiseks, teavitamismeetmeteks ja 
terviseohtudega võitlemiseks määratud eelarve on ligikaudu 59 mil-
jonit eurot aastas, mis teeb 13 senti iga ELi kodaniku kohta. Selles olukorras oleks ELil asjakohane suunata oma suhteliselt väike eelarve 
mõningatele valitud prioriteetsetele valdkondadele, millel on selge 
üleeuroopaline lisaväärtus, ehk siis nendele küsimustele, mida saab kõige mõjusamalt käsitleda rahvusvahelisel tasandil.
 25.  Rahvatervise valdkonna prioriteedid on paika pandud aasta tööplaanides, 
mis on juhendiks projektide esitajatele. Perioodi 2003–2007 aasta  
tööplaanides oli ära toodud laiaulatuslik teemade nimekiri iga prog-
rammi tegevussuuna kohta, mis katab suure hulga küsimusi. Igal aastal 
esitati üheksa sellist teemat lisamiseks tervist määravaid tegureid  käsitlevasse tegevussuunda (aasta eelarve ligikaudu 18 miljonit eurot). Lisaks rahastati veel kolme valdkonda, aga mitte kõikidel aastatel
28 
(vt I lisa ).
 26.  Iga üheksa teema jaoks pandi paika üks kuni seitse iga-aastast potent-
siaalset tegevusvaldkonda, mis varieerusid konkreetsetest üldisteni 
(vt näiteid 5. selgituses ). Need iga-aastased tegevusvaldkonnad mää-
ratleti vastavalt tegevustele, mille kohta võis esitada projektiettepa-
nekuid, mitte eesmärkidena, mille saavutamist hinnata.
 27.  Selle tulemusena esitati perioodi 2003–2007 tööplaanides ainuüksi seoses 
tervist määravaid tegureid käsitleva tegevussuunaga 154 tegevus-valdkonda. Sama perioodi kestel rahastati programmi selle tegevus-suuna raames ainult 149 projekti, mis tähendab, et isegi optimaalsetes 
tingimustes ei saa ühe projektiga kõiki neid valdkondi hõlmata.  Tege likkuses oli kaasatud veelgi vähem prioriteete, sest mitu pro-
jekti tegeles ühe ja sama tegevusvaldkonnaga. Enamgi veel, laiemaid 
terviseteemasid, nagu toitumine, alkohol ja vaimne tervis, käsitleti 
aasta jooksul vaid ühes või kahes projektis (vt I lisa ).
 28.  Kuna organisatsioone ja konsortsiumeid kutsuti rahastamist taotlema 
tihti väga üldiste jaotiste all (vt näiteid 5. selgituses ), puudus komis-
jonile esitatud projektiettepanekutes väga sageli strateegiline fookus. 
See on probleemiks eelkõige teatud valdkondades, kus projektidelt 
eeldati taustauuringuid või muul moel poliitika arengule kaasaaita-mist. Nendes valdkondades võimaldab pakkumismenetlus (ja teenus-
lepingute kasutamine) oodatavate tulemuste täpsemat määratlemist. 
Seda piirati aga maksimaalselt 10 protsendini rahvatervise programmi 
eelarvest. Ülemmäära on teise terviseprogrammi raames suurendatud 
20 protsendini (vt 2. selgitus ).
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?19
RAHVATERVISE PROGRAMMI TERVIST MÄÄRAVAID TEGUREID KÄSITLEVA 
TEGEVUSSUUNA IGA-AASTASED TEGEVUSVALDKONNAD5. SELGITUS
Teema Aasta tööplaanides määratletud iga-aastased tegevusvaldkonnad (näited) 
Allikas : rahvatervise programmi rakendamise aasta tööplaanid, 2003–2007
Tubakas „Selliste strateegiate edendamine, mis näitavad suitsetamise mittenormaalsust, 
sealhulgas suitsetamise levimuse vähendamise strateegiad ja meetmed.” (2004)
Alkohol „Hinnata alkohoolsete jookide reklaami ja turustamisega seotud siseriiklike õigusaktide jõustamist ning iseregulatsiooni.” (2004)
Narkootikumid „Prioriteediks on ettepanekud järgmistel teemadel:•  kõiki liikmesriike hõlmavad ravi- ja rehabilitatsioonimeetmed nii seaduslike kui 
ebaseaduslike narkootikumide väärkasutamise või kuritarvitamise korral;
•  parim tava, mille abil parandada ennetamise ja kahjulike tagajärgede 
vähendamise teenuste kättesaadavust ning asetada esikohale HIV/AIDS ja teised vere kaudu levivad nakkused.” (2005)
Toitumine ja kehaline aktiivsus „Uuenduslike meetmete väljatöötamine kõigi rahvastikurühmade toitumisharjumuste ning kehalise aktiivsusega seotud harjumuste parandamiseks.” (2003)
Vaimne tervis „Olemasolevate parimate tavade läbivaatamisele tuginedes arendatakse strateegiaid sekkumiste rakendamiseks, mis toimuvad asjakohases ümbruses ja vaimse tervise edendamiseks ning enesetappude ja nendega seotud haiguste ennetamiseks.” (2003)
Seksuaal- ja reproduktiivtervis „Tervishoiu edendamise strateegiate kujundamine ja parimate seksuaalhariduse (murdeealiste rasedus, pereplaneerimine) käsitlemisega seotud tavade määratlemine ning sugulisel teel nakkavate haiguste, nagu näiteks HIV/AIDSi ennetamine, sealhulgas koolides läbiviidavate ja konkreetsetele sihtrühmadele suunatud lähenemisviiside kaalumine, võttes arvesse terviseseiresüsteemi kaudu saadud andmeid.” (2004)
Vigastuste ennetamine „Kõigile liikmesriikidele, EMP riikidele ja kandidaatriikidele antakse toetust parima tava vahetamiseks seoses laste ohutusega ning laste ohutuse edendamiseks Euroopa nõupidamise kaudu. Vigastuste vältimisele suunatud praktilise tegevuse korraldamise kaudu pööratakse erilist tähelepanu füüsilise vägivalla ja riskikommunikatsiooni käsitlemisele.” (2006)
Keskkonnaga seotud tegurid „2004. aastal on prioriteediks meetmed, mis toetavad tervishoiu- ja keskkonnapoliitika ja -strateegiate arendamist ning tervishoiu- ja keskkonnaprobleemide integreerimist muudesse ühenduse poliitikavaldkondadesse. Erilist tähelepanu pööratakse nõuannete ja asjatundlikkuse pakkumisele meetmete, sealhulgas seadusandliku töö ja muude keskkonnaga seotud tervishoiuaspektidega seotud algatuste väljatöötamiseks, seda eriti seoses õhusaaste (k.a õhusaaste siseruumides) ja elektromagnetväljadega.”
Sotsiaalmajanduslikud tegurid „Sotsiaalmajanduslike teguritega tegelemine on jätkuvalt üks programmi prioriteete. 2004. aastal toetatakse tööd:1.  tõhusate strateegiate kindlaksmääramisel, et lahendada tervishoiualased 
ebavõrdsused ning konkreetsetes oludes esinevate sotsiaalmajanduslike tegurite mõju tervisele ja eriti mõjutatud rahvastikurühmadele, eelkõige sotsiaalselt tõrjutud rühmadele, vähemustele ja immigrantidele;
2.  strateegiate väljakujundamisel töötuse ning ebakindlate tööhõivetingimuste 
poolt tervisele avaldatava mõjuga tegelemiseks.”
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?20
PROGRAMMITASANDI NÄITAJAD EI SOBINUD 
SAAVUTUSTE SEIREKS
 29.  Tegevuspõhise juhtimise puhul peavad komisjoni peadirektoraadid mää-
ratlema oma tegevuste selged, tähenduslikud ja loogiliselt seostatud eesmärgid ning määrama kindlaks asjakohased tulemusnäitajad saa-vutuste seireks. Määratleda tuleks nii mõju (sihtrühmale suunatud  
muutus) kui ka tulemuste (vahendid, mille kaudu see täide viiakse)
29 
näitajad.
 30.  Selgesõnalise sekkumisloogika ja täpsete, mõõdetavate ja ajaliselt piira-
tud eesmärkide puudumine rahvatervise programmi käsitlevas otsuses või aasta tööplaanides takistas selliste tulemusnäitajate väljatööta-mist. Näiteks ei sisaldanud tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi aasta juhtimiskavad kuni 2006. aastani ühtegi mõjunäitajat seoses  
tervist määravaid tegureid käsitleva tegevussuuna eesmärkidega.  
Mõjunäitaja „tervena elatud aastad” (mis mõõdab teatud vanuses  
inimese eeldatavalt tervena elatavaid eluaastaid) oli komisjoni kaas-
rahastatud projekti tulem ning määratleti Lissaboni struktuurilise  näitajana 2005. aastal.
 31.  Ka seejärel väljatöötatud mõjunäitaja oli ikkagi liiga üldine, et seda oleks 
saanud kasutada seireks või hindamiseks ning see polnud seotud  
ühegi kvantifitseeritud eesmärgiga. Nagu näitest näha, kavandati  mõjunäitaja pigem eesmärgiks kui saavutuse mõõtmise vahendiks  
(vt 6. selgitus ).29 EEuroopa Komisjoni 
peasekretariaat: SPP/ABM guide , 
teine trükk, oktoober 2004, lk 26.
RAHVATERVISE PROGRAMMI TERVIST MÄÄRAVAID TEGUREID KÄSITLEVA 
TEGEVUSSUUNA MÕJUNÄITAJA 2006. AASTA JUHTIMISKAVAS
„Suurendada huvirühmade ja poliitiliste ametivõimude teadlikkust ning reageeringut seoses tervist 
mõjutavate eluviiside, eriti toitumise ja kehalise aktiivsusega, alkoholiga ja peamiste rahvatervise seisukohalt oluliste haigustega.”6. SELGITUS
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?21
EESMÄRGI „HEA TERVISE EDENDAMINE VANANEVAS EUROOPAS” 
JAOKS VALITUD NÄITAJAD 2009. AASTA JUHTIMISKAVAS
Üldsuse teadlikkuse taset ebatervislikest käitumisviisidest ja eluviisist tulenevatest terviseohtudest, • 
eriti seoses toitumise, kehalise aktiivsuse ja alkoholiga, tuleb tõsta 66%-lt 80%-ni;
Igal aastal vererõhku mõõtvate kodanike osakaalu suurendamine 59%-lt 80%-ni; • 
Passiivse suitsetamise terviseohtudest teadliku elanikkonna osakaalu suurendamine 75%-lt to • 
80%-ni.7. SELGITUS 32.  Olukord on nüüdseks paranenud, 2009. aasta esialgse eelarveprojekti 
tegevusaruannetes on määratletud mõjunäitajad ja kvantifitseeritud 
eesmärgid, mis käsitlevad avalikkuse teadlikkust teatud tervist mää-ravatest teguritest (vt 7. selgitus ).
 33.  Selle aruande koostamise ajal ei olnud komisjon neid näitajaid veel 
kasutanud, et hinnata kogu rahvatervise programmi või indivi-
duaalsete projektide mõjusust. Tegelikult selgus auditi tulemusel,  et komisjon ei olnud üheski etapis võtnud kasutusele asjakohaseid 
järelevalvesüsteeme, mis oleksid võimaldanud mõõta tulemuslikkust 
(vt punktid 70–73).
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?22
PROGRAMMI RAKENDAMINE PROJEKTIDE 
KAVANDAMISEST KUNI TULEMUSTE SAAVUTAMISENI
 34.  Programmi mõjususe tagamiseks peavad selle raames teostatavad pro-
jektid saavutama positiivsed tulemused. See on tõenäolisem, kui enne projekti käivitamist on määratud kindlaks eesmärgid, sihtrühmad ja soovitud tulemused ning see, kuidas nende tulemustega saavutatakse 
kavandatud mõju.
  Mõjus rakendamine nimetatud poliitikavaldkonnas nõuab ka komisjonilt 
kui programmi haldajalt, et
tal on piisav ülevaade projektist tervikuna, et tagada ühtsus ja  a) 
järjepidevus; 
projektid näitavad selgelt üleeuroopalist lisaväärtust. b) 
PROJEKTI EESMÄRGID EI OLE KONKREETSED, 
KONTROLLITAVAD JA KVANTIFITSEERITAVAD
 35.  Projektid tuleb kavandada sellisel viisil, et need oleksid tõenäoliselt 
mõjusad. Projekti kavandamisel programmi tasandil on tähtis püsti-
tada SMART-eesmärgid; need peaksid loogiliselt tulenema programmi 
käsitlevas otsuses määratletud poliitika eesmärkidest. Rahvatervise 
programmi toetuse andmise kriteeriumite kohaselt tuleb projekti esi-tajatel määratleda „ konkreetsed ja realistlikud eesmärgid … Projektiga  
tuleb püstitada kontrollitavad ja kvantifitseeritavad eesmärgid ”
30.
 36.  Auditeeritud projektide puhul näitas kontrollikoja toetuslepingute ana-
lüüs, et projektide elluviijad esitasid oma ettepanekutes eesmärkide 
asemel pigem toimingud ja väljundid segamini. Tüüpilised projekti 
eesmärgid olid vastava valdkonna asutuste vaheline teabevahetus, suutlikkuse arendamine ja heade tavade edendamine (vt 8. selgitus ). 
Komisjon ei võtnud siiski parandusmeetmeid, et käsitleda nimetatud puudust enne toetuslepingu sõlmimist.30 „Eeskirjad, kriteeriumid 
ning toimingute valiku- ja 
rahastamismenetlused 
rahvatervise programmi raames” 
(ELT C 62, 15.3.2003).
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?23
 37.  III lisas  on esitatud kontrollikoja üksikasjalik analüüs selle kohta, kas toe-
tuslepingutes sisalduvaid projektieesmärke saab pidada SMART-põhi-
mõttele vastavaks. Nimetatud analüüsis järeldatakse, et mitte ühegi valimis sisalduva projekti eesmärgid ei vastanud täielikult SMARTile. 
Eesmärgid ei olnud mõõdetavad ja ajaliselt piiritletud ning ei olnud 
selge, millisel määral need olid saavutatavad. Eesmärgid ei olnud  püstitatud nii, et võiks teostada järelevalvet nende saavutamiseks  tehtud edusammude üle hilisemas etapis. Kui projektides oli määrat-
letud konkreetne sihtrühm, olid püstitatud eesmärgid siiski üldiselt 
sihtrühma suhtes asjakohased (vt punkt 40).
RAHVATERVISE PROGRAMM (TERVIST MÄÄRAVAID TEGUREID KÄSITLEV 
TEGEVUSSUUND) – NÄITED PROJEKTI EESMÄRKIDEST TOETUSLEPINGUTES
Euroopa AIDSi ja mobiilsuse keskus (A&M):
„Edendada Euroopa Liidu liikmesriikide ja kandidaatriikide vahelist koostööd ja võrgustike loomist • 
(noori) sisserändajaid puudutavate probleemide puhul”
„Hinnata ja dokumenteerida parimat tava seoses ennetamise, ravi ja toetusega Euroopas HIV/AIDSi • 
ja sisserändajate ning mobiilsete ja noorte inimeste puhul”
Lapsed, rasvumine ja sellega seonduvad välditavad kroonilised haigused (CHOB):
„Mõõta ja analüüsida toidu turustamise mõju lastele ja noortele”• 
„Määrata kindlaks ja võtta arvesse poliitikavalikud, mille eesmärk on käsitleda laste rasvumist”• Liikmesriikide seaduste jõustamine ja iseregulatsioon alkoholi reklaamimisel ja turustamisel 
(ELSA):
„Luua 28 Euroopa riigist pärit partnerite eksperdivõrgustik, koolitada partnereid hindama liikmesriigi • 
seadusi ja iseregulatsiooni ning korraldada kolm võrgustiku koosolekut”
„Koostada aruanne liikmesriikide olemasolevate seaduste, struktuuride ja regulatsiooni ning isere-• 
gulatsiooni mehhanismide kohta alkohoolsete jookide reklaamimisel ja turustamisel”8. SELGITUS
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?24
 38.  See ei tähenda siiski, et antud valdkonnas ei ole võimalik määrata SMARTi 
eesmärke. Valimi auditeerimisel leiti näide projektist täpsete eesmär-
kidega, mida oleks võinud pärast väiksemaid muudatusi saavutada täies kooskõlas SMART-kriteeriumitega (vt 9. selgitus ).
KAVANDATAVATE PROJEKTITULEMUSTE MÄÄRATLEMINE, 
SIHTRÜHMADE KINDLAKSMÄÄRAMINE JA JÄTKUSUUTLIKKUSE 
PLANEERIMINE ON PIGEM ERAND KUI REEGEL
 39.  Rahvatervise programmi raames toetuse andmise puhul peavad projekti 
esitajad seadma eesmärgiks „ … saada püsivad tulemused, mis soo-
dustavad programmi eesmärkide saavutamist ”31. Seega oleks tulnud  
projektides määrata kindlaks soovitud sihtrühm ja määratleda, milli-seid tulemusi kavatsetakse projektidega saavutada ning kuidas need 
tulemused võiksid olla jätkusuutlikud ka pärast projekti lõppemist.
RAHVATERVISE PROGRAMM (TERVIST MÄÄRAVAID TEGUREID KÄSITLEV 
TEGEVUSSUUND) – “ PEER DRIVE CLEAN! PROJECT ” – NÄIDE PEAAEGU SAAVUTATUD 
SMART-EESMÄRKIDEST
„Üldine eesmärk on teha selgeks 18–24 aasta vanustele noortele alkoholist ja narkootikumide tarbimi-
sest tulenevad ohud ja muuta sihtrühma võimalikku narkootikumide tarbimisega seonduvat suurt ohtu varajases staadiumis . (...) Vastastikuse eksperdikoolituse läbiviijad peaksid näost näkku kohtumiste käigus veenma sihtrühma loobuma narkootikumide tarbimisest sõiduki juhtimisel .”
Kas eesmärkide sõnastus vastab SMART-kriteeriumitele: 
Täpsed• : jah (sihtrühm ja kavandatav muutus)
Mõõdetavad• : ei („teha selgeks”, „veenma”)
Saavutatavad• : jah
Asjakohased• : jah (noortel autojuhtidel on suurem joobeseisundis autojuhtimisest põhjustatud 
õnnetuste oht)
Ajaliselt piiritletud• : ei ole
Nimetatud projektieesmärgid vastavad kõigile SMART-kriteeriumitele, välja arvatud mõõdetavad 
ja ajaliselt piiritletud aspektid. Need kaks mõõdet oleksid olemas, kui eesmärgiks oleks püstitatud teadlikkus (nt „ projekti lõpuks peaks X% õpilasi, kes sooritavad sõidukijuhtimise eksami vastavas koo-
lis, olema võimelised nimetama X alkoholi ja narkootikumide tarbimisega seonduvat ohtu ” või isegi 
paremal juhul muutused käitumises (nt „ ühtegi osalejat ei tabata sõiduki juhtimisel joobeseisundis 
esimesel aastal pärast juhiloa saamist ”).9. SELGITUS31 „Eeskirjad, kriteeriumid 
ning toimingute valiku- ja 
rahastamismenetlused rahvatervishoiu programmi 
raames” (ELT C 62, 15.3.2003).
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?25
ENAMIKUL JUHTUDEL EI OLE SIHTRÜHM KINDLAKS MÄÄRATUD
 40.  Tervise edendamise projektide valimis oli sihtrühm määratud kindlaks 
ainult 16 toetuslepingus. Ainult üheksas neist täpsustati, milliseid  
muutusi kavatseti sihtrühma suhtes projektiga saavutada. Rahvater-
vise programmi projektides ei käsitleta tavaliselt otseselt Euroopa  kodanikke kui tervise edendamise meetmete peamist sihtrühma (nt HIV-positiivsed, ülekaalulised noored, narkootikumide tarbijad, alko-
holisõltuvuse ohuga inimesed), vaid seda tehakse tervishoiu spetsia-
listidest ja poliitikutest koosnevate vaherühmade kaudu. Kontrollikoja auditeeritud 36st projektist üheksas siiski püstitati eesmärk, millega 
avaldada otsest mõju elanikkonna tervisele. Need moodustasid üle 
poole projektidest (56%), milles oli sihtrühm kindlaks määratud.
KAVANDATUD TULEMUSED EI OLE SEOTUD SOOVITUD MÕJUGA 
 41.  Iga projekti kavandatud tulemused esitati toetuslepingutes eraldi peal-
kirja all. Kontrollikoda leidis siiski projektide valimi auditeerimisel, 
et tegelikult tähendas see loetelu projekti väljunditest, tulemustest 
ja tegevustest (nt „korraldatakse koosolek”, „koostatakse väljaõppe käsiraamat”) ilma selgitamata, kuidas nimetatud meetmete abil saa-
vutatakse otseste adressaatidega seonduv muutus. Kavandatavate  
tulemuste ebapiisav määratlemine ja näitajate puudumine tähendab, 
et saavutusi ei saa tõendada ega väärata.
 42.  Samuti leidis kontrollikoda, et projektide esitamisel ei selgitatud loogilisi 
seoseid projektide ja nende võimaliku sotsiaalse kasuteguri vahel. Ka komisjon ega projektikoordinaatorid ei kinnitanud selliseid seoseid valiku käigus ega enne toetuslepingutele allakirjutamist. Selle aluseks 
näib olevat kaalutlus, et positiivseid tulemusi saavutatakse siis, kui tervise edendamise teema võetakse poliitikas päevakorda, luuakse  
võrgustikud ja vahetatakse teavet. Mitte üheski etapis aga ei selgi-
tatud, kuidas projekti tegevustel võib olla lõppkasutajatele avalduv 
mõju, mis tegelikult suurendaks inimeste suutlikkust valida tervislik eluviis. Ka see näitab, kui oluline on sekkumisloogika olemasolu.
TULEMUSTE JÄTKUSUUTLIKKUSE PLANEERIMIST ESINES VÄGA 
VÄHESTEL JUHTUDEL
 43.  Tervise edendamise projektide hindamisel võib tsükli erinevad etapid 
liigitada järgnevalt: õppe- ja uurimisprojektid, arendusprojektid,  rakendusprojektid ja laiaulatuslikku levitamist ettevalmistavad nn. going-to-scale  projektid. Seda tuntakse kui teadus-, arendus- ja raken-
dustegevuse tsüklit (vt 10. selgitus ).
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?26
 44.  Piiratud kestuse (enamikul juhtudel kaks kuni kolm aastat) ja vahenditega 
rahvatervise programmi projektid ei ole kavandatud nii, et hõlmata 
kogu tervise edendamisega seonduvate toimingute tsüklit, alates  tõendusmaterjali kogumisest kuni avaliku sekkumise arendamise ja 
rakendamiseni ning tervisele kestva mõju loomiseni. Projektidega  
saab käsitleda seda protsessi ainult osaliselt. Sellest hoolimata tuleks koostada suunav kava selle kohta, kuidas kasutada projekti tulemusi tsükli järgmises etapis.
 45.  Kõigil auditeeritud projektidel puudus kava projekti tulemuste kasutami-
seks teadus-, arendus- ja rakendustegevuse tsükli järgmises etapis või 
tulemuste edasise jätkusuutlikkuse tagamiseks. Intervjueeritud pro-
jektikoordinaatorite arvates tähendas jätkusuutlikkus pigem projekti tegevuste jätkuvust kui tulemuste tõhusat kasutuselevõtmist pärast projekti lõppu. Ühelgi auditeeritud juhul ei ajakohastatud pärast pro-jekti lõpetamist projekti jooksul loodud väljundeid, nagu veebilehed 
või andmebaasid.
 46.  Kontrollikoda leidis, vähesed erandid välja arvatud, et projektidel puudus 
isegi jätkusuutlikkuse ja saavutatud tulemuste kasutuselevõtmise  
kava pärast projekti rahastamise lõppu. Projektides keskenduti komis-
joni jätkutoetuse saamisele, et projekti tegevused võiksid jätkuda. 
Kõige tavalisem oli seisukoht, et projekti tulemused võiksid olla jät-
kusuutlikud ainult siis, kui partnerid kindlustavad ühendusepoolse 
rahastamise.
TEADUS-, ARENDUS- JA RAKENDUSTEGEVUSE TSÜKKEL
Teadus-, arendus- ja rakendustegevuse tsükkel on üldmõiste, millega kirjeldatakse etappide jär-
jestust rahvatervise programmi arendamisel, alates teabe- ja tõendusmaterjali kogumisest kuni strateegia või töökava loomiseni, esmase katsetamiseni ja lõpuks täieulatusliku rakendamiseni.
Ainult ühte nimetatud etappi hõlmavat projekti võib pidada jätkusuutlikuks, kui selle saavutatud 
tulemused võetakse arvesse ja kasutatakse ka tsükli järgmise meetme võtmisel. Näiteks peaksid uurimisprojektid tagama tulemuste kasutamise ka arendusetapis ja sekkumisprojektid peaksid kasutama tõendusmaterjale, mida on eelnevalt kogutud uurimisprojektide ja esmase rakenduskava käigus.
Käesolevas auditis kasutati järgmiseid projektiliike:
Õppe- ja uurimisprojektid (nt andmete kogumine);
• 
Arendusprojektid (nt tegevuspõhimõtete, suuniste või programmi arendamine);• 
Rakendusprojektid (nt esmane katsetamine, väljaõpe ja suutlikkuse arendamine);• 
Going-to-scale•  projektid (nt levitamine, rakendamine laiemas ulatuses). 10. SELGITUS
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?27
JÄTKUV VÕRGUSTIKE RAHASTAMINE ROHKEM KUI 10 AASTA JOOKSUL 
 47.  Erinevate liikmesriikide tervishoiuspetsialistide ja organisatsioonide 
võrgustikega luuakse tegevusprogrammid kogemuste kogumiseks ja 
heade tavade vahetamiseks; seega on need teatavate tulemuste saa-
vutamise vahendid, kuid mitte tulemused ise. Oma iseloomu tõttu ei saa neid liigitada mitte ühegi teadus-, arendus- ja rakendustegevuse tsükli etapi alla. Auditeeritud projektide valim sisaldas 13 võrgus-
tikku. Intervjueerimisel väitsid koordinaatorid, et võrgustiku loomine 
oli nende projekti peamine eesmärk ja tulemus.
 48.  Võrgustikud sõltusid eelkõige jätkuvast ühenduse rahastamisest. Mõnda 
võrgustikku oli rahvatervise programmi ja sellele eelnevate program-mide raames rahastatud rohkem kui kümme aastat (vt joonis 2 ). Kui 
komisjon ei andnud jätkutoetust, lakkasid võrgustiku toimingud ja võrgustik ise lõpetas tegevuse.
RAHVATERVISE PROGRAMM (TERVIST MÄÄRAVAID TEGUREID KÄSITLEV TEGEVUSSSUUND) – 
NÄIDE KÄIMASOLEVATEST VÕRGUSTIKEGA SEONDUVATEST PROJEKTIDESTJOONIS  2
1991 1996 2003 2008AIDS ja mobiilsus
(alates aastast 1991)  
TAMPEP
(alates aastast 1993)  
ENSP
(1996–2008)  
ENYPAT
(1996–2006)  17 aastat (jätkuv)
15 aastat (jätkuv)
13 aastat 
10 aastat Enne 1996. aastat
(AIDSi-vastane Euroopa
tegevuskava 1991–1994)8 tegevusprogrammi 1996–2002(AIDSi ja nakkushaigusi käsitlevtegevusprogramm: vähki käsitlev
tegevusprogramm)Rahvatervise programm
(2003–2007)Teine terviseprogramm
(2008–2013)
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?28
 49.  Samuti tuleks märkida, et mitte ükski rahvatervise programmi rahastamis-
vahend ei olnud kohane võrgustike tegevuskulude jätkuvaks rahas-
tamiseks. Rahvatervise programmi konkursikutsed pakkusid toetusi 
meetmeteks (Finantsmääruse artikli 108 punkti 1 alapunkt a), aga  mitte tegevustoetusi. Selle tagajärjel tuli võrgustikke nimetada ühte 
või teist liiki projektiks ja toetuslepingutega tuli hõlmata projekti  
tegevused, mille kaudu sai katta tegevuskulud. Samuti tuli võrgustike 
puhul vastata konkursikutsetele ja läbida sama valikumenetlus kui  teiste projektide puhul. Selline olukord tekitas soovimatu haldus-koormuse nii osalejatele kui ka komisjonile. Teise terviseprogrammi raames saab nüüd võrgustikke rahastada sihtotstarbelise tegevustoe-
tuste mehhanismi kaudu (vt 2. selgitus ).
JÄRELEVALVE PROJEKTIDE TÄIENDAVUSE JA PROJEKTI 
TERVIKU JÄRJEPIDEVUSE ÜLE EI OLE OLNUD PIISAV
 50.  Tõhus programmi rakendamine nõuab, et programmi haldajal (st komisjon 
või rakendusasutus) oleks projektide tervikust täpne ja ajakohane üle-
vaade. See võimaldab vältida jõupingutuste kattumist ja dubleerimist, 
luua võetud meetmete vahelist koostoimet ning kavandada, raken-dada ja püsivalt jälgida programmi ühtsel ja järjepideval viisil.
PUUDUB JÄRELEVALVE PROJEKTIDE KUI TERVIKU ÜLE
 51.  Auditi ajal ei suutnud tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat ega Rahva-
tervise Programmi Täitevamet esitada järelevalvevahendit, mis oleks 
andnud ülevaate teostatud projektide prioriteetidest, hõlmatud tege-
vustest ja saavutatud tulemustest (vt punktid 70–73). See takistas  
programmi järjepidevuse rakendamise tagamist. Sellise koondteabe 
puudumisel võttis komisjon vastu otsuseid oma iga-aastase tööprog-rammi prioriteetide üle, ilma et oleks teadnud, millised projektid  
olid igas poliitikavaldkonnas juba olemas või millised tegevused  
hõlmatud.
KILLUSTATUS, PROJEKTIDE KATTUMINE JA SARNASTE TOIMINGUTE 
PARALLEELNE TEOSTAMINE
 52.  Selleks, et teha vastava ülevaate puudumisel järeldus täiendavuse kohta, 
analüüsis kontrollikoda kõiki projekte, milles käsitleti ühte kuuest  
eluviisiga seonduvast tervist määravast tegurist (alkohol, tubakas,  narkootikumid, toitumine ja kehaline aktiivsus, seksuaal- ja repro-
duktiivtervis ning vaimne tervis) (vt II lisa ). Üksikasjalikku analüüsi 
täiendasid kvantitatiivne analüüs, huvirühmade intervjuud ja nõupi-
damised ekspertidega.
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?29
 53.  Analüüs näitas, et projektid ei olnud üksteist täiendavad ja projektide 
tervik ei olnud järjepidev järgmistel põhjustel:
killustatus a) : narkootikumide poliitikavaldkonnas oli rahvatervise 
programmi raames rahastatavaid projekte arvuliselt vähe ja neis käsitleti narkootikumide küsimust väga erinevatest aspektidest, alates dopingu tarvitamisest harrastusspordis kuni võltsitud ret-septideni seadusega lubatud narkootikumide kuritarvitamise näi-tajana, kuni narkootikumide tarbimise ennetamiseni vanglates.  Sarnane olukord leiti ka toitumist ja kehalist aktiivsust käsitle-vas poliitikavaldkonnas, mille alla kuulus vähe rahvatervise prog-rammi projekte ning nende eesmärgid ja meetmed olid äärmiselt 
erinevad;
tegevuse kattumine ja topelttöö b) : alkoholi poliitikavaldkonnas ise-
loomustab rahvatervise programmi projekte kaasatud partnerite ja esitatud teabe suur kattuvus mitte ainult valimi projektide puhul, 
vaid ka eelneva tervise edendamist käsitleva ühenduse tegevus-
programmi rahastatud projekti ja aruande puhul, mis esitati pärast 
eelmist konkursikutset. Vaimse tervise poliitikavaldkonnas rahas-
tati üksteisele järgnevate konkursikutsete raames kahte sarnase 
tegevusega projekti;
sarnaste meetmete paralleelne rakendamine c) : tubaka poliitikavald-
konnas sai rahvatervise programmi raames kõige rohkem toetust 
kaks suurt suitsetamisvastase võitlusega seotud võrgustikku,  
millest üks oli suunatud elanikkonnale tervikuna ja teine ainult 
noortele. Seksuaal- ja reproduktiivtervise poliitikavaldkonnas  rahastati rahvatervise programmi raames paljusid võrgustikke,  mille eesmärk oli tugevdada osalevate valitsusväliste organisat-sioonide suutlikkust. Oma niši leidmisel keskendusid need võrgus-
tikud otsestele ja kaudsetele adressaatidele: VVOd Kesk-Euroopa 
riikides või VVOd, kes tegelevad sisserändajate, seksuaalteenuseid 
pakkuvate sisserändajate, kohalike seksuaalteenuste pakkujate, 
süstivate narkomaanide või HIVisse/AIDSi nakatunutega.
 54.  Kõigis nimetatud valdkondades on juba olemas teised mehhanismid, 
mis võiksid rahvatervise programmi asendada: tegevusprogrammid, töörühmad, agentuurid (Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania  
Seirekeskus, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus), WHO ja muud ELi programmid, nagu teadusuuringute ja tehnoloogia aren-damise raamprogrammid või uimastiennetuse ja teavitustegevuse  
programm (vt punkt 64 ja 12. selgitus ).
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?30
PIIRATUD ÜLEEUROOPALINE LISAVÄÄRTUS
 55.  Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingus sätestatud subsidiaarsuse 
ja proportsionaalsuse põhimõtetele võtab ühendus meetmed valdkon-
dades, mis ei kuulu ühenduse ainupädevusse, nagu rahvatervishoid, 
ainult niisuguses ulatuses ja siis, kui neid võib ulatuse või toime tõttu paremini saavutada ühenduse tasandil
32.
ÜLEEUROOPALINE LISAVÄÄRTUS PROGRAMMI TEGEVUSSUUNDADE 
KAUPA: TERVIST MÄÄRAVAID TEGUREID KÄSITLEV TEGEVUSSUUND 
LOOB KÕIGE TÕENÄOLISEMALT ÜLEEUROOPALIST LISAVÄÄRTUST
 56.  Subsidiaarsuse põhimõtte üks peamisi tagajärgi on see, et ELi tervishoiu-
poliitika peaks hõlmama ainult sellist väljundit andvaid meetmeid, 
mida liikmesriigid üksi ei suuda saavutada või mis annavad mas-
taabisäästu. Terviseriske hõlmav tegevussuund käsitleb nakkushai-
guste seiret ja terviseteavet käsitlev tegevussuund võrdlusandmete 
kogumist ja ühiste näitajate väljatöötamist. Seega keskendutakse  
nimetatud kahes tegevussuunas teemadele, mida liikmesriigid üksi ei suuda hallata. Kontrollikoja arvates võiksid nimetatud osa samaväär-
selt etendada ka teised liikmesriikide vahelised koostöömehhanismid 
(vt punktid 64-65).
 57.  Seevastu ei ole tervist määravate tegurite käsitlemine tervise edendami-
sel ja haiguste vältimisel oma olemuselt piiriülene ülesanne. Otsene 
tervise edendamine – terviseõpetus ja eluviiside mõjutamine – on  
eelkõige konkreetsest kultuurist lähtuv meede, mille puhul on vaja 
võtta arvesse liikmesriigi tervishoiusüsteemi eripära ning kohalikke 
tunnusjooni ja vajadusi. Seega on rahvatervise programmi kolmest tegevussuunast tervist määravaid tegureid käsitlev tegevussuund üle-
euroopalise lisaväärtuse loomisel kõige väiksema potentsiaaliga.
ÜLEEUROOPALINE LISAVÄÄRTUS PROJEKTILIIKIDE KAUPA: KÕIGE 
TÕENÄOLISEMALT LOOVAD ÜLEEUROOPALIST LISAVÄÄRTUST VÕRGUSTIKUD
 58.  Kontrollikoda hindas üleeuroopalise lisaväärtuse loomist tervise eden-
damise projektide tasandil tervist mõjutavaid tegureid käsitleva  
tegevussuuna raames, võttes arvesse erinevaid argumente, miks üht või teist meedet sai võtta või oleks pidanud võtma ainult Euroopa  
tasandil. Analüüsides võeti arvesse nelja projektikategooriat, mis on 
määratletud teadus-, arendus- ja rakendustegevuse tsükli raamistikus, 
samas kui võrgustikke arvestati eraldi (vt 10. selgitus ).32 Vt Euroopa Ühenduse 
asutamislepingu artiklid 2 ja 5 ning 
protokoll (nr 30) subsidiaarsuse 
ja proportsionaalsuse põhimõtte 
kohaldamise kohta, punkt 5..
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?31
 59.  Kõigi projektide puhul nõutakse partnerite kaasamist mitmest Euroopa 
riigist. Oma piiriülese iseloomu tõttu loovad üleeuroopalist lisaväär-
tust kõige tõenäolisemalt võrgustikud kogemuste jagamise, konsen-suse poole pürgimise ja riikidevaheliste heade tavade vahetamise  
kaudu.
 60.  Üleeuroopaline lisaväärtus on vähem tõenäoline teiste projektiliikide 
puhul.
Õppe- ja uurimisprojektid a) : üleeuroopaline lisaväärtus seisneb põhi-
liselt asjaolus, et erinevatest riikidest koguti andmed, mille põhjal 
tehti võrdlev analüüs. Nimetatud projektides püüti välja töötada 
ühine terminoloogia, määrata ühised standardid ning tagada and-mete ja meetodite võrreldavus liikmesriikide vahel. Terviseteavet 
käsitleva tegevussuuna ning ka selliste ELi programmide, nagu  
teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise raamprogrammid
33 
või uimastiennetuse ja teavitustegevuse programm, tegevuste  
puhul esines siiski kattuvust.(vt punkt 54 ja II lisa ).
Arendusprojektid b) : üleeuroopaline lisaväärtus seisnes nende seoses 
ELi poliitika arenguga. Nende projektidega püüti edasi arendada 
vastavaid eelisvaldkondi Euroopa tasandil ja aidata kaasa poliitika 
kujundamisele üle Euroopa.
Rakendus- ja going-to-scale projektid c) : nende projektide üleeuroo-
paline lisaväärtus oli vähem nähtav, kuna oma iseloomu tõttu  tuleb võtta nendega seonduvad meetmed (nagu esmakatseta-mine ja väljaõpe ning suutlikkuse suurendamine, levitamine ja  
rakendamine laiemas ulatuses) teatavas piirkonnas või riigis, aga 
mitte Euroopa tasandil. Nimetatud kategooriaga projektide puhul 
võiks väita, et meetmeid peaks rahastama piirkond või riik, kus  
neid võetakse. Mõne projekti puhul oli see tõesti nii: ühenduse rahalisi vahendeid kasutati ainult „Euroopa tasandil tegevuse” (nt 
kohtumised liikmesriikide koordinaatorite vahel) ja mitte tege-
like sekkumiste või igapäevaste liikmesriigis läbiviidud tegevuste 
puhul. Teistel juhtudel rahastati rahvatervise programmi raames 
siiski liikmesriikides või piirkondades läbiviidud tegevusi.
 61.  Kontrollikoda on arvamusel, et tervist määravaid tegureid käsitleva 
tegevussuuna kõigi projektidega on võimalik mõningal määral  
luua üleeuroopalist lisaväärtust, viies kokku partnerid erinevatest  
ELi liikmesriikidest. Kontrollikoja kasutatud kriteeriumite kohaselt  olid valimis kõige tõenäolisemad üleeuroopalist lisaväärtust andjad 
võrgustikud.33 Ajavahemikul 2003–2006 on 
teema „Bioteadused, genoomika 
ja tervishoiu biotehnoloogia” Euroopa Liidu kuuenda 
raamprogrammi üks seitsmest 
peamisest esmatähtsast 
teaduslikust uurimisteemast, 
mille eesmärk on uute 
teadmiste loomine ja nende 
rakendamine inimese tervise parandamiseks. Sel eesmärgil 
toetati nii fundamentaalseid 
kui ka rakendusuuringuid 
teostavaid teadusasutusi 
soovitusliku eelarvejaotuse põhjal 2514 miljoni euro ulatuses. Sellised 
rahastamisvõimalused olid olemas 
tervishoiu ja haiguste genoomilise 
lähenemisviisi, biotehnoloogia, 
vähi, HIVi/AIDSi, malaaria ja 
tuberkuloosi puhul. Sarnaseid 
rahastamisvõimalusi pakkus ka viies ja käimasolev seitsmes 
raamprogramm. 
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?32
PROJEKTIPARTNERITE KÜSITLUS 
„Projekti eesmärgid olid saavutatud ainult Euroopa rahvatervise 
programmis osalemise kaudu.”
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60%
15%
9%
2%
5%36%32%
seisukoht puudub
ei ole nõus
ei ole kindlasti nõus
ei teanõustäiesti nõus
„Osalemine Euroopa rahvatervise programmis on tõhusam 
kui liikmesriigi tervishoiualases projektis.”
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60%
26%
6%
2%
6%29%31%
seisukoht puudub
ei ole nõus
ei ole kindlasti nõus
ei teanõustäiesti nõus11. SELGITUS
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?33
HUVIRÜHMAD SUHTUVAD PROGRAMMIS OSALEMISSE POSITIIVSELT 
 62.  Üldiselt kinnitasid osalejad oma projektide üleeuroopalist mõõdet. Suu-
rem osa (68%) kontrollikoja küsitlusele vastanud projektipartneritest nõustus või täiesti nõustus sellega, et nende projekti eesmärke võis saavutada ainult rahvatervise programmis osalemise kaudu. 60% osa-lejatest pidas osalemist rahvatervise programmis tõhusamaks kui  liikmesriigi projektides (vt 11. selgitus ).
 63.  Liikmesriikide huvirühmad leidsid, et ka programm tervikuna oli üleeuroo-
palise lisaväärtuse allikaks, kuna see võimaldas koondada teadmisi ja 
jagada häid tavasid. Auditi raames küsitletud liikmesriikide ametiasu-
tuste esindajad (programmikomitee liikmed ja liikmesriikide teabe-keskused) nõustusid, et rahvatervise programm vastas liikmesriikide 
koostöövajadusele, kuna selle kaudu sai vahetada teavet, kogemusi 
ja suuniseid kõiki osapooli puudutavate rahvatervise probleemide  
kohta. Rahvatervise programmi vahehindamises järeldati, et Euroopa 
tasandil rahvatervise sekkumise põhimõte on leidnud üldise tunnus-
tuse ja toetuse
34.
NÄITEID OLEMASOLEVATEST KOOSKÕLASTAMISMEHHANISMIDEST
(vt üksikasju II lisas )
Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus • 
Euroopa Alkoholi ja Tervis Foorum • 
ELi dieeti, kehalist aktiivsust ja tervist käsitlev tegevusprogramm• 
Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus • 
HIVi/AIDSi eksperdirühm • 
Kodanikuühiskonna HIVi/AIDSi foorum • 12. SELGITUS34 Wija J. Oortwijn et al , perioodi 
2003–2008 Rahvatervise 
programmi vahehindamine. 
Lõpparuanne. RAND Europe 
tehniline aruanne, 2007, lk 63.
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?34
 64.  Liikmesriikidevaheline teabevahetus ja koostöö rahvatervise alal ei piirdu 
üksnes rahvatervise programmiga. On olemas teisi mehhanisme, mil-
lega saab luua üleeuroopalist lisaväärtust. Enamikus rahvatervise  valdkondades on rida foorumeid, tegevusprogramme ja töörühmi, kus 
käsitletakse mitte ainult tervist mõjutavaid tegureid, vaid ka tervisega 
seotud teavet ja ohtusid. Nendega hõlbustatakse huvirühmade (eel-kõige valitsusasutused, kuid ka kodanikuühiskond, tööstus) vahelist nõupidamist ja võimaldatakse kohtumisi, et arendada välja ühine  
lähenemisviis ja seda kooskõlastada (vt punktid 54 ja 60a). Alterna-
tiivsete mehhanismide olemasolu tõttu tekib küsimus, kas selliseid toiminguid peaks jätkama rahvatervise programmi raames. 
 65.  2007. aasta oktoobris avaldatud praeguses ELi tervishoiustrateegias 
tegi komisjon ettepaneku luua struktureeritud koostöömehhanism, millega määrata kindlaks vajalikud liikmesriikidevahelised kooskõ-
lastustoimingud ja neid edendada
35. 2008. aasta detsembris loodi  
kõrgemate ametnike tasemel sihtotstarbeline nõukogu rahvatervisega 
tegelev töörühm, et aidata komisjonil määrata kindlaks prioritee-
did, määratleda näitajad, koostada suuniseid ja soovitusi ning mõõta 
edusamme.35 Euroopa Komisjoni valge raamat 
„Üheskoos tervise nimel: ELi 
strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013”, KOM(2007) 630 
(lõplik), lk 10.
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?35
PROJEKTIJUHTIMINE
 66.  Projekti kavandamine on oluline, kuid ka projekti juhtimist tuleb teos-
tada sellisel viisil, mis suurendab selle tõhusust. Lõppkokkuvõttes  
saab projekt kaasa aidata üldeesmärgi saavutamisele, kui kavandatud tulemused saavutatakse ja sihtrühm neid ka kasutab. See on tõenäo-lisem, kui:
partnerlus toimib hästi; a) 
projektide rakendamise üle tehakse piisavat järelevalvet, mis või- b) 
maldab komisjonil saada teavet projekti tegevuste, väljundite,  
võimaliku kattumise ja projektidevahelise koostoime võimaluste 
kohta ning anda tagasisidet projekti koordinaatoritele; 
saavutatakse loodetud väljundid, mida ka asjakohaselt  c) 
levitatakse; 
lõpuks projekte hinnatakse, mis võimaldab komisjonil ja teistel d) 
projekti elluviijatel õppida saadud kogemustest.
PARTNERLUS TOIMIS HÄSTI
 67.  Partnerluse toimimine on tähtis tegur mis tahes erinevate osapoolte raken-
datud projekti mõjususe seisukohalt. Kõiki valimi projekte rakendas rida organisatsioone erinevates liikmesriikides ja mõnikord ka kandi-
daatriikides. Tavaliselt koosnes partnerlus ühest põhikoordinaatorist ja keskmiselt 12 ühinenud partnerist erinevatest liikmesriikidest.
 68.  Enamikul juhtudel olid ülesanded koordinaatori ja partnerite vahel selgelt 
ära jaotatud. 36 auditeeritud juhtumist üheksa puhul siiski leiti, et 
partnerlus ei olnud tasakaalus, kuna projekti koordinaator ja/või üks partneritest teostas enamiku projekti ülesannetest ja teiste partnerite osalus oli piiratud.
 69.  Enamik projekti koordinaatoritest ja partneritest andis partneritevahe-
lisele koostööle väga positiivse hinnangu (vt 13. selgitus ). Paljud  
küsitlusele vastajad rõhutasid partnerlust kui ühte tähtsaimat pro-jekti aspekti, kuna see võimaldab luua sidemeid, vahetada ideid ning 
jagada kogemusi ja häid tavasid.
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?36
PROJEKTI PARTNERITE KÜSITLUS
„Olen projekti partneritevahelise koostööga rahul .”
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60%
13%
5%
1%
1%48%32%
seisukoht puudub
ei ole nõus
ei ole kindlasti nõus
ei teanõustäiesti nõus
„Projekti koordinaator kaasab töösse kõik partnerid.”
10%
3%
0%
3%43%41%0% 10% 20% 30% 40% 50% 60%
seisukoht puudub
ei ole nõus
ei ole kindlasti nõus
ei teanõustäiesti nõus13. SELGITUS
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?37
PROJEKTI KOMISJONIPOOLNE JÄRELEVALVE OLI PIGEM 
JUHTUMIPÕHINE KUI SÜSTEMAATILINE
 70.  Ei tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat ega ka Rahvatervise Programmi 
Täitevamet ei ole koostanud suuniseid projektide järelevalveks ega järelevalveprotsessi dokumenteerimiseks
36 (vt punkt 51). Seega sõltus 
kõik tehtu projekti eest vastutavast ametnikust. Üldiselt kasutati järe-levalve eesmärgil koordinaatori koostatud vahe- ja lõpparuandeid, et kontrollida lepingu nõuete täitmist, andes rahaliste vahendite käsu-tajale loa teostada väljamakse. Tavaliselt ei andnud komisjon projek-tikoordinaatorile projekti sisu ja saavutuste kohta tagasisidet.
 71.  Paljud projektikoordinaatorid ei olnud rahul projekti komisjonipoolse 
järelevalvega, eelkõige poliitika arendamisele kaasa aitavate pro-jektide puhul. 32 küsitletud koordinaatorist 17 teatasid, et nad ei  ole projekti käigus kunagi arutanud komisjoni esindajatega projekti tehnilisi aspekte. Enamik koordinaatoritest oli komisjonipoolset pro-jekti eest vastutavat ametnikku kutsunud projekti koosolekutest osa võtma, kuid sellised kutsed võeti harva vastu.
 72.  Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi ametnikud kinnitasid, et projekti 
järelevalve oli väga väike osa nende tegevusest ja tavaliselt ei olnud 
neil aega jälgida projekti põhjalikumalt. Lisaks määrati mõnel juhul 
kaadri voolavuse tõttu projektile selle kestuse jooksul kolm või neli erinevat vastutavat ametnikku ja mõned projektid jäid mitmeks kuuks 
vastutava ametnikuta.
 73.  Komisjoni järelevalve käimasolevate projektide tehniliste aspektide üle 
oli pigem juhtumipõhine kui süstemaatiline ja ei põhinenud ühistel 
miinimumnõuetel ning ei andnud osalejatele ametlikku tagasisidet. 
Ka seda tuleks kõrvuti projektidest ülevaate puudumisega arvestada. Mõlema nimetatud puuduse ärahoidmine oleks võimaldanud komis-jonil vältida topelttööd ja tagada projektidevahelise võimaliku koos-toime täielik kasutamine (vt punktid 50 ja 51).36 Enamiku auditivalimi 
projektide puhul oli tehniline 
järelevalve tervise- ja tarbijakaitse 
peadirektoraadi projekti eest 
vastutavate ametnike ülesanne; 
12 projekti puhul, mis valiti välja pärast 2005. aasta konkursikutset, 
oli järelevalve ülesanne antud 
pärast lepingule allakirjutamist 
üle äsja loodud Rahvatervise 
Programmi Täitevametile (PHEA).
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?38
VÄLJUNDID SAAVUTATI, KUID NEID EI LEVITATA AKTIIVSELT
 74.  Väljundid või tulemused on määratluse põhjal need, mida saavutatakse 
sekkumiseks eraldatud vahenditega. Auditeeritud tervise edendamise 
projektidega saavutati üldiselt lepingus kokkulepitud väljundid. Ühi-sed väljundi kategooriad sisaldasid aruandeid konkreetsete teemade kohta, väljaõppekursuseid, andmebaase, veebilehti, infolehti ja sellist 
teabematerjali nagu infovoldikud.
 75.  Enamik projekte kasutas levitamiseks Internetti. Peaaegu kõik projektid 
laadisid oma väljundid üles mõnele veebilehele, kas projektikoordi-
naatori kodulehele või spetsiaalsele veebilehele. Selle tulemusena  loodi igas valdkonnas samaaegselt rida sarnaseid veebilehti, mis ras-kendas huvitatud pooltel saada asjakohast teavet.
 76.  Muud levitamiskanalid olid konverentsid, infolehed, kaastöö teadusli-
kele ajakirjadele ja pressiteated. Levitamisel etendasid olulist osa  projektipartnerid, kuna nad tundsid riikide ja piirkondade tingimusi 
ning neil võis juba olla loodud kontaktide võrgustik oma riigis või  
piirkonnas.
 77.  Kuigi auditiga leiti, et väljundid olid saavutatud ja neid levitatud, ei 
suutnud koordinaatorid tõestada mitte ühegi auditeeritud projekti puhul, et sihtgrupp oleks neid kasutanud. Nimetatud liiki teavet pro-jektidega isegi ei kogutud
37. Samuti ei olnud levitamine jätkusuut-
lik, kuna veebilehti ja/ega andmebaase tavaliselt pärast rahastamise 
lõppu ei ajakohastatud (vt punkt 45).
 78.  Lisaks ei olnud küsitletud riikide ministeeriumide ja tervishoiuasutuste 
esindajad sageli teadlikud sellest, milliseid projekte oli ette võetud, ja veel vähem saavutatud eesmärkidest. Enamik küsitletud riikide  huvirühmadest kritiseeris projekti tulemuste levitamist ja leidis, et neile oli kättesaadav liiga vähe teavet (kas käimasolevate või lõpe-tatud) projektide väljundite kohta.37 Tuleks märkida, et auditi 
ulatusse ei kuulunud otsustamine 
projekti väljundite levitamise 
mõju üle sihtrühmadele, 
nt selle kontrollimine, kas 
infolehte loeti ja hinnati või kas 
tervishoiuspetsialistid kasutasid nõu saamiseks andmebaase.
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?39
PROJEKTI HINDAMINE EI OLE VEEL ÜLDINE TAVA
 79.  Projektide mõjusust ei saa näidata ilma põhjaliku hindamiseta. WHO 
sõnul tuleks hinnata tervise edendamise algatusi nii protsesside kui ka väljundite seisukohast
38. Rahvatervise programmi raames ei olnud 
projekti hindamine aga õiguslik nõue.
 80.  Vaatamata sellele teatas komisjon juba 2003. aastal oma esimeses kon-
kursikutses, et ta peab esmaseks neid projekte, millega „ pöörati asja-
kohast tähelepanu protsessi ja tulemuste endi hindamisele ”39. Alates  
2005. aastast oli kõigi konkursikutsete puhul tööpakett „Projekti hin-damine” kohustuslik toetuslepingute osa, kuid projektikoordinaato-ritele ei antud täiendavaid juhendeid, mida see peaks sisaldama.
 81.  Kontrollikoda kontrollis, kas auditeeritud tervise edendamise projek-
tide hindamisel võeti arvesse selliseid kriteeriume, nagu kasulikkus, ühtsus, põhjalikkus, erapooletus, selgus ja rentaablus
40. Nimetatud 
analüüs näitas, et:
valimi 24 projektist, mis valiti välja enne 2005. aastat, oli kolme  –
puhul viidud läbi põhjalik enesehindamine. Nendest ainult üks  vastas eespool nimetatud kriteeriumitele;
pärast 2005. aasta konkursikutset valitud 12 projektist üheksa   –
sisaldasid piiratud enesehindamise kavasid, mille kohaselt kogus koordinaator küsitluslehtede abil projektipartneritelt tagasisidet projekti koosolekute või töökodade kohta. Kolmel muul juhul olid 
kavandatud välishindaja teostatavad hindamised.
 82.  Kuigi komisjon on julgustanud ja viimasel ajal lausa nõudnud tervise 
edendamise projektidelt põhjaliku enesehindamise teostamist, ei  ole see veel muutunud osalejate hulgas üldiseks tavaks osaliselt see-tõttu, et puuduvad komisjoni juhised projektikoordinaatoritele ja  komisjoni või Rahvatervise Programmi Täitevameti jätkumeetmed (vt punktid 70–73).38 Tervise edendamise hindamine: 
Soovitused poliitikakujundajatele. 
WHO tervise edendamise 
hindamisega tegeleva Euroopa 
töörühma aruanne, lk 4.
39 „Eeskirjad, kriteeriumid 
ja toimingute valiku- ja 
rahastamismenetlused 
rahvatervise programmi raames” 
(ELT C 62, 15.3.2003).
40 Euroopa Kontrollikoja 
auditi hindamissuunised, 
november 2005, lk 7.
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?40
PROGRAMMI KAVANDAMINE
 83.  Kontrollikoda on arvamusel, et rahvatervise programmi kava ei anna sobi-
vat raamistikku ühenduse rahastatavate tervise edendamise meetmete 
tõhusaks rakendamiseks ja järelevalveks. Rahvatervise programmi alu-
seks olev sekkumisloogika ei ole väljendatud selgesõnaliselt, mistõttu ei püstitatud täpseid, mõõdetavaid ja ajaliselt piiritletud programmi eesmärke ning ei määratud kindlaks asjakohaseid näitajaid saavutuste 
mõõtmiseks.
 84.  Samuti leiti auditiga puudusi komisjoni strateegilises planeerimises ja 
prioriteetide seadmises. Teemade mitmekesisuse ja aasta tegevusvald-
kondade paljususe tõttu oli sisend ebaselge ja tulemused killustatud, eelkõige pidades silmas piiratud eelarvet. Programmi rakendamisel järgiti erinevaid suundi ja puudus strateegiline raskuspunkt. Kontrol-likoda leiab, et rahvatervise programm (2003–2007) ei andnud olulist 
panust tervise edendamisse Euroopa Liidus.
1. SOOVITUS
Selleks, et lahendada praegune tasakaalu puudumine eesmärkide ja 
vahendite vahel, tuleks järgmise programmiga määrata täpsemini prog-
rammi eesmärgid, mis on rohkem kooskõlas eelarvevahenditega.
Mis tahes edasiste programmide puhul tuleks esitada aluseks olev sek-
kumisloogika selgemalt, seades täpsed, mõõdetavad, saavutatavad,  
asjakohased ja ajaliselt piiritletud eesmärgid tegevuspõhimõtete ja  
programmi tasandil, tuues välja nendevahelised seosed ja määratledes 
näitajad tulemuste mõõtmiseks.JÄRELDUSED 
JA SOOVITUSED
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?41
PROGRAMMI RAKENDAMINE PROJEKTI KAVANDAMISEST 
KUNI TULEMUSTENI
 85.  Kontrollikoda leiab, et komisjonipoolne projektide valik ja programmi 
rakendamine ei taganud projektide omavahelist täiendavust, ette-
võetud projektide kui terviku üldist järjepidevust ja nende projektide rahastamist, mille puhul oli üleeuroopalise lisaväärtuse loomine kõige tõenäolisem.
 86.  Projekti eesmärgid (mida pakkusid projekti elluviijad) ei tulenenud loo-
giliselt programmi eesmärkidest ega olnud kooskõlas finantsmääruses 
sätestatud SMARTi nõudega. Komisjon ei võtnud parandusmeetmeid 
nimetatud puuduse käsitlemiseks enne auditeeritud toetuslepingute sõlmimist.
 87.  Projekti kavandatavaid tulemusi ei määratletud sihtrühmale avalduva 
mõjuna ja tulemuste jätkusuutlikkust peetakse väheseks. Üldiselt  
saavutati projektidega planeeritud väljundid, kuid auditiga leiti, et ei ilmnenud projekti tulemuste kasutamist. Väga sageli ei olnud juba 
algusest peale selge, kas nimetatud väljundid on sihtrühmale olulised 
ja kas osapooled kasutavad neid ka projekti hilisemas järgus. Osa-
lejad mõistsid sageli jätkusuutlikkuse all projekti toimingute jätku-
mist ja seetõttu sõltus see suurel määral jätkuvast ühendusepoolsest 
rahastamisest.
 88.  Kontrollikoda tunnustab, et programmi abil viidi kokku erinevate riikide 
huvirühmad. Projektidel oli üldiselt üleeuroopaline mõõde ja paljudel 
juhtudel hõlbustasid need kogemuste jagamist ja vastastikust õppimist. Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 152 kohaselt on ELil ainult 
piiratud pädevus rahvatervise poliitikas. Lissaboni leping (praegu  
ratifitseerimisel) seda oluliselt ei muuda. Seega seisneb ELi tervise 
edendamise valdkonna meetmete, sh rahvatervise programmi raames läbiviidud meetmete lisaväärtus eelkõige koostöö hõlbustamises erine-vate liikmesriikide huvirühmade vahel. Rahvatervise programmi raames läbiviidud projektidest luuakse kõige tõenäolisemalt üleeuroopalist 
lisaväärtust võrgustike abil, mis vastavad kõige paremini osapoolte 
vajadustele heade tavade vahetamiseks, ühiste standardite ja suuniste 
väljatöötamiseks ja teadmiste vahetamiseks.
 89.  Peamine rahvatervise programmi rakendusmehhanism (st konkursikutsete 
kaudu saadud toetus meetmetele) ei ole siiski kõige asjakohasem sel-
liste võrgustike rahastamiseks. Sama kehtib ka meetmete kohta, mis 
peavad kaasa aitama komisjoni poliitika arendamisele.
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?42
PROJEKTIJUHTIMINE
 90.  Seoses projektijuhtimisega leidis kontrollikoda, et partnerlused toimisid 
üldjuhul hästi. Komisjoni järelevalve käimasolevate projektide üle oli 
aga pigem juhtumipõhine kui süstemaatiline ja ei andnud osalejatele ametlikku tagasisidet. Projektidega saavutati toetuslepingus sätesta-tud tulemused, mida projekti elluviijad aga harva aktiivselt levitasid. 
Projektide järelhindamine ei ole veel osalejate hulgas üldiseks tavaks 
muutunud.
2. SOOVITUS
Praeguse rahvatervise programmi (2008–2013) puhul peaks komisjon 
ette võtma kaardistamise, et saada ülevaade ettevõetud projektidest ja nende tulemustest, määrates kindlaks olemasolevad kattumised ja 
võimalikud lüngad projektides tervikuna.
Tuleks oluliselt vähendada iga-aastaste tegevusvaldkondade arvu ja 
viia nende raskuskese strateegilistele prioriteetidele. 
Komisjon peaks käsitlema puudusi ka projekti kavandamisel ja raken-
damisel järgmisel viisil:
viies projekti eesmärgid kooskõlla programmi eesmärkide ja eespool 
• 
soovitatud muudetud raskuskeskme iga-aastaste prioriteetidega. 
Lisaks tuleks toetuslepingutes määrata kindlaks mitte ainult võe-tavate meetmete iseloom, vaid ka nimetatud meetmete soovitud 
tulemused, sihtrühmad ja see, kuidas tulemusi pärast projekti lõpu-
leviimist jätkusuutlikul viisil kasutatakse;
seades võimaluse korral kvantifitseeritavad eesmärgid ja tulemus-
• 
näitajad, et hõlbustada järelevalvet eesmärkide saavutamisel teh-
tavate edusammude üle;
teostades projektide järelhindamist, et parandada tulevaste pro- • 
jektide kavandamist (ja oletatavaid järgnevaid programme ), võttes 
õppust saadud kogemustest.
Lõpuks peaks komisjon võrgustike puhul täiel määral kasutama käimas-oleva rahvatervise programmi (2008–2013) rahastamismehhanisme (st 
toetusi meetmetele) praegusel programmiperioodil, kuna need sobivad 
sellisteks meetmeteks paremini kui toetused meetmetele. Teenuslepingute 
puhul peaks komisjon kasutama kõrgemat ülemmäära (pigem 20% kui 10% kasutatavast eelarvest), et võtta poliitika arendamisele kaasaaitavaid 
meetmeid. See eeldab siiski, et lepingutingimused määratletakse täpsemini 
kui konkursikutsetes.
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?43
ÜLDINE JÄRELDUS
 91.  Rahvatervise programmile seati väga laiahaardelised ja ambitsioonikad 
eesmärgid, mis on suures vastuolus programmi käsutuses olnud piira-
tud vahenditega. Ebakõla on pärast praeguse rahvatervise programmi (2008–2013) käivitamist veelgi suurenenud.
 92.  Kontrollikoda kahtleb Euroopa rahvatervise programmide, nagu kõne-
alune rahvatervise programm, teatavate elementide kasulikkuses.  
Auditi põhjal võib öelda, et selliste programmidega on raske aval-
dada märgatavat mõju kodanike tervisele. Juhtudel, kus on saavuta-
tud üleeuroopalist lisaväärtust, seisneb see peamiselt vahendajate vahel võrkude loomise ja heade tavade vahetamise võimaldamises, et täiendada liikmesriikide programme ja tegevust. Lisaks märgib  kontrollikoda ära sellise koostöömehhanismi nagu avatud koostöö  
meetod, mis võimaldab nimetatud võrkude loomist ja heade tavade 
vahetamist.
3. SOOVITUS
Pärast 2013. aastat algava perioodi suhtes peaksid Euroopa Parlament, 
nõukogu ja komisjon uuesti läbi vaatama ELi rahvatervise meetmete ulatuse ja ELi rahastamist käsitleva lähenemisviisi nimetatud vald-
konnas. Seda tuleks teha nii, et võetakse arvesse kättesaadavad eel-arvevahendid ja muud olemasolevad koostöömehhanismid (nt avatud koostöö meetod
41), mis hõlbustavad huvirühmadevahelist koostööd ja 
teabevahetust üle kogu Euroopa.
Praegune eelarve läbivaatamine annab selliseks aruteluks esimese  
võimaluse.
  Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 5. märtsi 2009. aasta istungil 
Luxembourgis.
Kontrollikoja nimel
ot o o j a e
Vítor Manuel da Silva Caldeira
president41 See on koostöö meetod, 
mille aluseks on vabatahtliku 
valitsustevahelise koostöö 
põhimõte. Eelkõige toetub 
see vastastikusele õppimisele, 
võrdlevale analüüsile ja heade 
tavade jagamisele.
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?44
I LISA
RAHVATERVISE PROGRAMM 2003–2007 (TERVIST MÄÄRAVAID TEGUREID KÄSITLEV TEGEVUSSUUND) – 
RAHASTATUD PROJEKTID TEEMADE KAUPA
Aasta Teema
Tubakas 
Alkohol 
Narkootikumid 
Toitumine ja kehaline 
aktiivsus
Seksuaal- ja reproduk-
tiivtervis, HIV/AIDS
Vaimne tervis 
Sotsiaalsed tervist 
mõjutavad tegurid 
Tervist mõjutavad 
keskkonnategurid 
Tervishoiu edendamine 
erioludes 
Tervishoiualane 
väljaõpe
Haiguste ja vigastuste 
ennetamine 
Geneetilised tegurid 
Suutlikkuse arendamine Kokku
2003 Rahastatud projektid 2 1 1232 2114 19
Tegevusvaldkondade arv 7 2 3211 3211 23
Rahastatud projektid/tegevusvaldkond 0,29 0,50 0,33 1,00 3,00 2,00 0,67 0,50 1,00 4,00 1,33
2004 Rahastatud projektid 2 1 224132532 27
Tegevusvaldkondade arv 7 1 131121211 21
Rahastatud projektid/tegevusvaldkond 0,29 1,00 2,00 0,67 4,00 1,00 1,50 2,00 2,50 3,00 2,00 1,81
2005 Rahastatud projektid 5 4 222332 411 29
Tegevusvaldkondade arv 5 4 235543 312 37
Rahastatud projektid/tegevusvaldkond 1,00 1,00 1,00 0,67 0,40 0,60 0,75 0,67 1,33 1,00 0,50 0,81
2006 Rahastatud projektid 4 2 5545 1 1 3 4 2 45
Tegevusvaldkondade arv 3 3 354344 2 2 33
Rahastatud projektid/tegevusvaldkond 1,33 0,67 1,67 1,00 1,00 1,67 2,75 0,75 2,00 1,00 1,38
2007 Rahastatud projektid (hinnanguliselt) 10 11 4 3 1 29
Tegevusvaldkondade arv 3 5 465344 4 2 40
Rahastatud projektid/tegevusvaldkond 0,83 0,79 0,50 0,75 0,50 0,67
Rahastatud projektide koguarv 149
Tegevusvaldkondade koguarv 154
Rahastatud projektide koguarv/tegevusvaldkond 0,97
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?45
II LISA
RAHVATERVISE PROGRAMM – TERVIST MÄÄRAVAID TEGUREID KÄSITLEV 
TEGEVUSSUUND – KUUE POLIITIKAVALDKONNA ANALÜÜS
NARKOOTIKUMID
 1.  2004. aasta detsembris kinnitas Euroopa Ülemkogu ELi uimastistrateegia 
(2005–2012), mis on raamistikuks kahele järjestikusele nelja-aasta-sele ELi narkootikumialasele tegevuskavale. Strateegia kaks üldist  
eesmärki on rahvatervis (narkootikumide kasutamise ennetamine,  
uimastisõltuvusest tingitud kahjude vähendamine ja sõltuvuse ravi) ja 
julgeolek (narkootikumide tootmist ja narkokaubandust keelustavate 
õigusaktide jõustamine). Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadil  on Euroopa Liidu uimastipoliitika vallas väike roll. Poliitika väljatöö-tamist juhib õigus-, vabadus- ja turvalisusküsinuste peadirektoraat ning suurem osa projektidele ettenähtud rahast suunatakse teadus-
uuringute peadirektoraadi ja energeetika ja transpordi peadirekto-
raadi juhitud teadusprojektidele. Perioodiks 2007–2013 on käivitatud 
uimastiennetuse ja teavitustegevuse programm, mida haldab õigus-, 
vabadus-e ja turvalisusküsinuste peadirektoraat (eelarve 21 miljonit eurot). Selle programmi eesmärgid ja sihtrühmad on sarnased rahva-
tervise programmi omadega.
 2.  Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus haldab ELi ja 
liikmesriikide ühist narkoteemalist teabevõrgustikku. Keskus kogub teavet narkootikumide kasutamise kõikide aspektide kohta, toetudes 
riiklike järelevalvekeskuste võrgustikule. Ka on keskus rajanud nar-koennetustöö parimate tavade andmebaasi.
 3.  Rahvatervise programmist rahastatud uimastitealaseid projekte oli vähe 
ja need hõlmasid uimastiprobleemi paljusid erinevaid aspekte ja kon-
tekste. Siiski keskendusid kõik projektid teadusuuringutele/teabe  kogumisele ja parimate tavade vahetamisele. Kontrollikoda leidis,  et mõned projektide eesmärkidest ja tegevustest, näiteks andmete kogumine ja parimate tavade andmebaasi koostamine, kattusid Nar-
kootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse tegevus-
alaga. Neid tegevusi võiks keskus ise aja- ja kulusäästlikumalt läbi  
viia. Arvestades sellega, et on olemas Narkootikumide ja Narkomaania 
Euroopa Järelevalvekeskus ning uimastiennetuse ja teavitustegevuse 
programm, tuleks uuesti kaaluda, kas uimastialaste projektide lisa-
mine ELi terviseprogrammidesse on otstarbekas.
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?46
II LISA
ALKOHOL
 4.  Alkoholiprobleemi lahendamine on keerulisem kui muud sõltuvusega 
seotud tervist määravad tegurid, sest alkohol on sotsiaalselt aktsep-teeritud ning ei kujuta endast mõõduka tarbimise korral terviseohtu. Siiski peetakse kahjulikku alkoholitarbimist kogu haiguskoormusest 
ligikaudu 10 protsendi juhtude põhjuseks ning samuti muude sot-
siaalsete või majanduslike probleemide (nagu õnnetused ja vägivald) tekitajaks või süvendajaks. Kõige (majanduslikult) tõhusam alkoholi-
tarbimise piiramise poliitika on õiguslikud piirangud, mis kuuluvad 
liikmesriigi pädevusse (kõrgem ostumaks, kättesaadavuse piiramine 
ning joobes sõidukijuhtimise ja alaealiste alkoholitarvitamise vasta-
sed meetmed).
 5.  Vastuseks nõukogu 2001. aastal avaldatud järeldustele esitas komisjon 
2006. aasta oktoobris strateegia alkoholitarbimisest tuleneva kahju 
vähendamiseks. Strateegia hõlmab toetusi kahju vähendamise projek-
tidele, andmete kogumisele ning selgitus- ja kasvatustöö meetmete väljatöötamisele koostöös liikmesriikidega. Alkoholitööstuse puhul 
põhineb EÜ alkoholistrateegia pigem vabatahtlikel tegevusjuhistel 
ja eneseregulatsioonil kui õiguslikel piirangutel. 2007. aasta juunis 
käivitas EÜ Euroopa alkoholi- ja tervisefoorumi koos ärisektori esin-
dajatega (alkoholitootjad, reklaamitööstus, meedia, jaemüüjad ja  
toitlustajad) ja avalike rahvatervise ja kodanikuühiskonna organi-
satsioonidega. Foorumi liikmeid kutsutakse üles tõhustama meetmeid alkoholitarbimisest tuleneva kahju vähendamiseks, näiteks soodus-
tades vastutustundlike kommertsteadaannete levitamist.
 6.  Rahvatervise programmi alkoholiküsimusi käsitlevad projektid kattusid 
suurel määral projektipartnerite ja koostatud teabe osas. Viiest valimi 
projektist kolmes koguti teavet ja esitati aruandeid alkoholipoliitika 
olukorrast igas ELi liikmesriigis. Samal ajal esitati komisjonile mahu-kas ülevaade-aruanne „Alkohol Euroopas” ning aruande „Alkoholi-poliitika ELi liikmesriikides ja Norras”, mille koostamiseks kasutati  ühenduse tervise edendamise varasema tegevusprogrammi ressursse. 
Selle kattumise põhjuseks oli see, et ELil ei olnud enne 2006. aastat 
oma alkoholistrateegiat, mille abil prioriteete seada, ning eelnevaid 
selle valdkonna tegevusi ei oldud kaardistatud.
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?47
II LISA
TUBAKAS
 7.  WHO andmetel on tubakatoodete kasutamine tänapäeval peamine enneta-
tava enneaegse surma põhjus maailmas. Kõige (majanduslikult) mõju-sam tervist edendav meede seoses tubakaga on õiguslikud piirangud (kõrgem ostumaks, piirang töökohal suitsetamisele, reklaamikeeld), 
millele peaks lisanduma tarbijate harimine terviseohu hoiatuste ja  
kampaaniate kaudu.
 8.  Ühendus hakkas tubakavastaseid organisatsioone toetama juba 1987. aas-
tal seoses programmiga „Euroopa vähi vastu”. EL on kiitnud heaks  
ka õiguslikud meetmed tubakatoodete tarbimise piiramiseks. Need põhinevad EÜ asutamislepingu 95 artiklis sätestatud siseturgu käsit-leval ELi pädevusel. Eelkõige võeti 2001. ja 2003. aastal vastu kaks olulist direktiivi tubakatoodete ja reklaami kohta. 2007. aasta alguses 
avaldati ka roheline raamat – „Suund Euroopa vabastamisele tubaka-
suitsust: poliitikavalikud ELi tasandil”.
 9.  Seadusandliku tegevusega kaasnes ka toetus üleeuroopalistele suitse-
tamise ennetamise- ja lõpetamise meetmetele, mille puhul on rah-
vatervise programmi projektide eelarveline osa väike. Tähtsamad  
programmid on ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fondi 
rahastatud avalikud suitsetamisvastased kampaaniad. Fondi sissetu-
leku allikaks on maksud ELi tubakatootjatele antud toetustelt. Siiani 
on fond rahastanud kaht suurt teadlikkuse tõstmise kampaaniat. Vii-mane kampaania, „HELP – elagem tubakata” käivitati 2005. aastal ja 
selle eelarve neljaks aastaks oli 72 miljonit eurot. Komisjoni tellimusel töötas kampaania välja tervishoiuekspertide ja suhtekorralduse asja-tundjate konsortsium ning see hõlmab reklaamiturneed ja kõikide ELi 
liikmesriikide televisioonides edastatavaid reklaamklippe.
 10.  Rahvatervise programmist rahastatud tubakaalased projektid koosnesid 
peamiselt kahest suurest võrgustikust, mida rahastati juba alates  1996. aastast varasemate tegevusprogrammide raames. Üks neist  tegeles suitsetamise ennetamisega üldiselt, keskendudes eriti tuba-katoodete tarbimise piiramise soodustamisele ja lobitööle, ning teine 
keskendus noortele. Kuna need võrgustikud ei olnud ametlikult toe-
tuskõlblikud, muudeti need raamprojektideks, mis koordineerisid  
mitmeid allprojekte. 2005. aastal loobuti sellest struktuurist ning  
mõned allprojektid jätkusid eraldiseisvate projektidena.
 11.  Kuigi rahvatervise programmi projektide mõju ei ole mõõdetav, aitas 
ühenduse rahastamine kaudselt kaasa sellele, et üldise võrgustiku ja 
selle liikmesorganisatsioonide kaudu viidi edukalt läbi tubakatoodete 
tarbimise piiramise soodustamise ja lobitööga seonduvaid tegevusi nii 
ELi kui riiklikul tasemel. Üheks näiteks mitme liikmesriigi uuematest 
õigusaktidest on suitsetamise keelamine avalikes kohtades.
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?48
II LISA
TOITUMINE JA KEHALINE AKTIIVSUS
 12.  Komisjoni eelnevate aastate tegevus on peegeldanud avalikkuse üha 
kasvavat muret seoses ülekaalulisuse kasvuga, eriti laste hulgas.  2006. aastal avaldas komisjon valge raamatu „Euroopa strateegia  toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud küsimustes”. Pea-
miseks selle strateegia rakendamise vahendiks on ELi tervisliku  
toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervise tegevusprogramm, mis käi-vitati 2005. aastal foorumina nendele kodanikuühiskonna ja tööstuse 
esindajate huvirühmadele, kes on valmis pühenduma ülekaalulisust 
vähendavatele meetmetele. Liikmesriikide ametivõimud osalevad ter-
visliku toitumise ja kehalise aktiivsuse Euroopa võrgustikus. Selleks, et 
veelgi edendada liikmesriikidevahelist tegevuspõhimõtete ja tavade vahetust, moodustas komisjon 2007. aastal kõrgetasemelise töörühma toitumise ja kehalise tegevusega seotud küsimuste lahendamiseks.
 13.  Lisaks tegevusprogrammidele pannakse strateegias rõhku ka ELi tegevus-
tele sellistes poliitikavaldkondades, nagu tarbijapoliitika (märgista-mine), põllumajandus (puuviljade jagamine koolides) ja linnatransport 
(kehalise tegevuse stimuleerimine). Rahvatervise programmil on stra-
teegias juures väga piiratud osa
1.
 14.  Toitumise ja kehalise aktiivsuse valdkonnas ei ole eriti palju rahvatervise 
programmi projekte ning nende eesmärgid ja tegevused on väga eri-nevad, mistõttu on üldpilt killustatud. Mitmed auditeeritud üksikpro-jektid ei suutnud tulemuste saavutamist tõestada või oli neil madal 
üleeuroopaline lisaväärtus. Näiteks rahastati üht projekti eesmärgiga 
leida partnerid järelprojektiks, mille jaoks taotlust ei esitatudki. Teine projekt, uuring toidu turustamise mõjust lastele, leiti olevat osali-
selt kattuv WHO sarnase uuringuga. Kolmanda projektiga rahastati 
toitumise ja kehalise aktiivsusega seotud tegevusi, mille viisid läbi 
projektipartnerid mitmetes koolides. Need kohalikud tegevused olid töötatud välja laste endi poolt, et nende pühendumust suurendada ning võisid hõlmata kõike, alates spordiürituse korraldamisest pargis kuni kooliseinte kaunistamiseni puuviljapiltidega. Sel võib küll olla 
mõningane mõju osalevate koolide laste tervisele, kuid selliste koha-
like tegevuste üleeuroopaline lisaväärtus ja rahastamine ELi poolt on 
küsitavad.1 Seda mainitakse vaid 
ühel korral: „ Komisjon jätkab 
järelevalvemeetmete toetamist 
rahvatervise programmi projektide 
kaudu, mis toetavad võrgustike 
tegevust, teabe- ja heade tavade vahetust toitumise ja kehalise 
tegevuse valdkonnas ning rasvumise 
ennetusmeetmeid. ” (Valge raamat, 
lk 9).
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?49
II LISA
SEKSUAAL- JA REPRODUKTIIVTERVIS
 15.  Rahvatervise programm esindab eemaldumist komisjoni haigusepõhisest 
lähenemisest (mis iseloomustas komisjoni perioodil 1996–2002 läbi viidud AIDSi ja muude nakkushaiguste ennetamise programmi). Sek-suaal- ja reproduktiivtervise poliitikavaldkond on laienenud. Siiski  
keskendutakse enamikes selle valdkonna projektides endiselt HIVile/
AIDSile
2.
 16.  2005. aastal võttis komisjon vastu teatise HIVi/AIDSi-vastase võitluse 
kohta ELis ja naaberriikides perioodil 2006–2009. Seda dokumenti  kasutati tegevuskavana, mille abil kaardistati olemasolevad vajadused ja vajalikud meetmed. Komisjon käivitas ka mitu algatust, et kon-sulteerida selle valdkonna asjakohaste huvirühmadega. HIV/AIDSi-
eksperdirühm on foorum, mille kaudu komisjon, liikmesriigid ning  
kandidaatriigid ja EMP-riigid saavad teavet vahetada. HIVi/AIDSi-alane 
kodanikuühiskonna foorum on 2005. aastal käivitatud mitteametlik 
nõuandeorgan, mis loodi valitsusväliste organisatsioonide ja võrgus-tike osalemise lihtsustamiseks.
 17.  Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus loodi 2005. aastal nakkus-
haiguste seire eest vastutava ühenduse ametina. Selle tegevus katab 
ka HIVd ning amet on vastutav programmi eest, mis hõlmab HIVd,  suguhaigusi ja vere kaudu levivaid viirusi.
 18.  Rahvatervise programmi projektid seksuaal- ja reproduktiivtervise vallas 
moodustasid auditivalimi kõige suurema rühma. Suurem osa nen-
dest projektidest olid võrgustikud, mille ühiseks eesmärgiks oli tõsta 
osalevate valitsusväliste organisatsioonide suutlikkust. Võrgustikud 
leidsid oma niši, keskendudes erinevatele otsestele ja kaudsetele  adressaatidele: valitsusvälised organisatsioonid Kesk-Euroopa rii-kides, või valitsusvälised organisatsioonid, mis töötavad sisserän-dajatega, sisserändajatest seksuaalteenuste pakkujatega, süstivate 
narkomaanidega või inimestega, kellel on HIV/AIDS.
 19.  Mõned võrgustikud kogusid andmeid ning jälgisid HIVi/AIDSi esinemist 
või muid sellega seotud aspekte oma sihtrühmades. Tulevikus võiks need tegevused üle võtta Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa  Keskus.2 HIV/AIDS kerkis esile 
1980. aastatel ning sestsaadik on 
see põhjustanud üle 25 miljoni 
inimese surma üle terve maailma. 
Euroopas peatus selle levik 
ajutiselt 1990. aastatel. Olukord muutus uuel sajandil, mil WHO 
teatas, et HIV levib kiirelt Ida-
Euroopas ning nakatumiste arv 
tõuseb ka Lääne-Euroopas.
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?50
II LISA
VAIMNE TERVIS
 20.  Vaimset tervist on viimastel aastatel üha enam peetud rahvatervise vald-
konda kuuluvaks teemaks. Erinevalt praegusest EÜ asutamislepingust märgitakse Lissaboni lepingus, et vaimne tervis kuulub ELi tegevus-valdkonda
3. Siiski on ka juba varasemates järjestikustes rahvatervise 
programmides kaasrahastatud projekte vaimse tervise edendamiseks 
ja vaimsete häirete vältimiseks.
 21.  Pärast vaimset tervist käsitlevat WHO Euroopa ministrite konverentsi 
2005. aasta septembris avaldas komisjon vaimset tervist käsitleva  rohelise raamatu („Elanikkonna vaimse tervise parandamine – Euroopa Liidu vaimse tervise strateegia suunas”), mis käivitas arutelu selle üle, millised tegevused peaksid sisalduma kavandatavas vaimse tervise 
strateegias. Liikmesriigid ei jõudnud aga strateegia osas kokkuleppele 
ning sellest tuli loobuda. Samal põhjusel ei käivitatud ka kavandatud 
ELi vaimse tervise programmi. Pärast mitmeid katseid organiseeris  
komisjon 2008. aasta juunis kõrgetasemelise konverentsi, kus sõlmiti „Euroopa pakt seoses vaimse tervise ja heaoluga”.
 22.  Kuna ELi tegevuse koordineerimiseks puudub vaimse tervise strateegia, 
aasta tööplaanides esitatud vaimse tervise eesmärgid on nii laiaulatus-
likud ning puudub ülevaade olemasolevatest tegevustest, olid valimi neljast vaimse tervise valdkonna projektist kolm suures osas kattu-
vad. Kahes järjestikuste konkursikutsete alusel rahastatud projektis viidi läbi identseid toiminguid, mis keskendusid poliitika arendami-sele ja andmete kogumisele. Töö kattus osaliselt ka muude osalejate 
tehtud tööga. Mitmeid vaimse tervise programmide andmebaase on samuti välja töötatud paralleelselt (näiteks Euroopa Tööohutuse ja 
Töötervishoiu Agentuuril Bilbaos on stressi käsitlev andmebaas), kuid 
andmebaasid ei ole omavahel hästi ühendatud.
 23.  Teostamata jäi ka projekt, mis pidi toetama komisjoni vaimse tervise 
strateegia väljatöötamisel. Projekt suunati ümber ning selle ülesan-
deks sai teiste vaimse tervise projektide koordineerimine ja nende 
tulemuste levitamine – ja see ülesanne kattus teise, teadusuuringute 
ja tehnoloogia arendamise projekti omaga.3 EÜ asutamislepingu artikkel 152: 
„Ühenduse meetmed, mis 
täiendavad liikmesriikide poliitikat, 
on suunatud rahvatervise 
parandamisele, inimeste haiguste 
ennetamisele ja inimeste tervist ohustavate tegurite 
kõrvaldamisele”. Lissaboni lepingu 
artikkel 168: „Liidu meetmed, 
mis täiendavad liikmesriikide 
poliitikat, on suunatud 
rahvatervise parandamisele, 
füüsiliste ja psüühiliste haiguste ennetamisele ning füüsilist ja 
vaimset tervist ohustavate tegurite 
kõrvaldamisele.”
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?51
III LISA
RAHVATERVISE PROGRAMMI TERVIST MÕJUTAVAID TEGUREID KÄSITLEV 
TEGEVUSSUUND: SMART-KRITEERIUMITE KOHALDAMINE PROJEKTI EESMÄRKIDELE, MIS ON ESITATUD 36 AUDITEERITUD PROJEKTI TOETUSLEPINGUS
SMART-kriteeriumid4Projekti eesmärkide analüüs 
Täpsed (Kas need piiritlevad 
tegureid ja sihtrühma, mida tuleb muuta?)Vähestes toetuslepingutes määratakse selgelt kindlaks sihtrühm otseste 
ja kaudsete adressaatide näol ja projektiga kavandatud muutused. Kuigi eesmärkides ei ole sihtrühma märgitud, võib seda sageli järeldada projekti meetmetest (oletatav sihtrühm).
Mõõdetavad (Kas need on 
väljendatud mõõdetavas formaadis (nt mõju suurus, saavutatavad arvulised näitajad)Üheski projektis ei esitata mõõdetavaid eesmärke. Kui tulemusnäitajad 
olid määratletud kvantitatiivsetena, seondusid need mitte saavutatavate eesmärkide, vaid väljunditega (tavaliselt olid need esitatud vormis „aruannet tuleb X koopiat välja printida”, mitte kunagi nt vormis „nende koolilaste osa, kes teatavad mingi kehalise tegevuse harrastamisest viimase 7 päeva jooksul, tuleb suurendada X%. 
Saavutatavad (Kas need on 
saavutatavad olemasoleva aja, raha ja töötajatega?)Enamiku projektide puhul ei olnud selge, kas eesmärgid olid saavutatud. 
Enamikul juhtudel puudusid eesmärke täiendavad tulemusnäitajad ja puudus järelevalve edusammude üle nende saavutamisel. Teisest küljest võiks väita, et on peaaegu võimatu mitte saavutada selliseid eesmärke, nagu teabevahetus, teadmiste täiendamine ja koostöö edendamine.
Asjakohased (Kas need on olulised 
sihtrühma/de/le?)Kontrollikoja auditi ülesandeks ei olnud kontrollida nimetatud küsimust 
kõigi projektide puhul kuni lõpliku sihtrühmani välja. Otsesed adressaadid, nagu valitsusvälised organisatsioonid ja tervishoiuspetsialistid, olid siiski tihti kaasatud projektipartneritena. Projektipartnerite küsitluses teatas 88% vastanutest, et projekti eesmärgid olid olulised kogu riigile või piirkonnale ja 86% vastanutest pidas eesmärke oluliseks nende organisatsioonile.
Ajaliselt piiritletud (Kas need 
piiritlevad ajavahemiku, mille jooksu tuleb eesmärgid saavutada?)Peaaegu kunagi ei kohaldatud ajakava eesmärkide, vaid ainult väljundite 
suhtes (nt aruanne tuleb esitada X kuuks).
4 Sulgudes olevad abiküsimused pärinevad dokumendist The European Quality Instrument for Health Promotion (EQUIHP) , Kok, H., 
Bollars, C., Molleman, G. ja Van den Broucke, S., 2005.
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?52
KOMISJONI VASTUSED
KOKKUVÕTE
IV.
Komisjoni arvamus kontrollikoja leidude ja 
järelduste kohta. 
a) 
Kooskõlas asutamislepingu artikliga 152 on kõikide rahvatervise valdkonnas võetavate komisjoni meetmete eesmärk täiendada  liikmesriikides tervise kaitseks ja paranda-miseks võetud meetmeid. Rahvatervise prog-ramm 2003–2007 on ainult üks kõnealuses  kontekstis kasutatud vahenditest.
Komisjon nõustub, et suurem eelarve aitaks 
saavutada rohkem, ent 2003.–2007. aasta  
rahvatervise programmi rakendamine kajas-
tab Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt  
heaks kiidetud eelarvevahendeid ning raken-
damise prioriteete ja eesmärke. 
2003.–2007. aasta rahvatervise programm  
põhineb komisjonis 2000. aastal vastu võe-
tud tervishoiustrateegial (KOM(2000)285  
(lõplik)) ning selles võetakse arvesse asu-
tamislepingus määratletud subsidiaarsuse  põhimõtet. Konkreetsed prioriteedid on  
sätestatud programmi käsitleva otsuse lisas. Programmi peamine eesmärk on saavutada vahepealsed tulemusnäitajad: hea tava kind-laksmääramine ja levitamine, liikmesriikide rahvatervisealaste kogemuste vahetamise  
võrgustiku loomine ja Euroopa rahvatervise valdkonna tegeliku olukorra kaardistamine 
ühise lähenemisviisi ettevalmistamiseks.
Rahvatervise programmi prioriteedid, mis on 
sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses 1786/2002/EÜ, millega võetakse  vastu ühenduse tegevusprogramm rahvater-vise valdkonnas (aastateks 2003–2008), vas-tavad asutamislepingu artikli 152 nõuetele ja on kooskõlas 2000. aastal heakskiidetud tervishoiustrateegiaga.
Komisjon nõustub vajadusega teha täienda-
vaid edusamme, et määrata iga-aastases töö-
programmis kindlaks selliste prioriteetsete 
valdkondade ja meetmete võtmise valdkon-
dade hulk, mis vastaks programmi rakendami-
seks ettenähtud eelarveassigneeringutele.
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?53
b) 
2003.–2007. aasta rahvatervise programmi  algjärgus valiti välja auditeeritud projektid. 
Auditeeritud programmi kahel viimasel aas-
tal muutus olukord märkimisväärselt ning see muutunud olukord püsib ka praeguse rahva-tervise programmi (2008–2013) rakendamise 
ajal. Alates 2006. aastast sisaldavad taotleja-
tele ette nähtud juhised üksikasjalikku sel-gitust selle kohta, et taotluse koostamisel  
tuleb kasutada projektijuhtimise uusimaid  
üldtunnustatud põhimõtteid. Läbirääkimis-
tel tagatakse, et kõnelused põhimõtted on 
sellistena toetuslepingus ka tegelikult fik-seeritud, ning täitevamet, uue nimetusega rakendusamet, tagab nende kohaldamise  kogu projekti kestuse jooksul. Alates 2007. 
aastast on rakendusameti ülesanne kaardis-
tada olukord igal aastal.
c) 
Komisjon tervitab auditis esitatud arvamust, 
mille kohaselt sidusrühmad kinnitasid rah-
vatervise programmi üleeuroopalist lisaväär-
tust ja kasulikkust. Samuti tuleks märkida,  
et üleeuroopalise lisaväärtuse olemasolu  on üks toetuste andmise kriteerium alates  
2003.–2007. aasta rahvatervise programmi  käivitamisest.
V. 
Komisjoni õigusaktide ettepanekutele lisa-
takse ELi kontekstis üldiselt ka nende eel-nev mõjuhinnang, mis sisaldab võimalike  
poliitikavalikute majandusliku, sotsiaalse  
ja keskkonnale avalduva mõju analüüsi.  
Komisjon püüab praegusele rahvatervise  programmile (2008–2013) järgnevate võima-like programmide puhul järgida samasugust programmiloogikat.
2007. aastal toimunud 2003.–2007. aasta  
rahvatervise programmi vahehindamisel  
tehti kindlaks konkreetsed valdkonnad,  
mida on tarvis tõhustada. Hulk selleks tar-vilikke meetmeid on rakendatud või neid  
rakendatakse 2008.–2013. aasta rahvatervise 
programmi haldamise käigus. Kõnealuste  
meetmete hulka kuulub ka soovitusena esi-
tatud kaardistamine.Alates 2006. aastast, eelkõige aga praegu  
rakendatava rahvatervise programmi  
(2008–2013) puhul sisaldavad taotlejatele  
ette nähtud juhised üksikasjalikku selgi-tust selle kohta, et taotluse koostamisel  tuleb kasutada projektijuhtimise uusimaid  
üldtunnustatud põhimõtteid. Läbirääkimis-
tel tagatakse, et kõnelused põhimõtted on sellistena toetuslepingus ka tegelikult fik-
seeritud, ning täitevamet, uue nimetusega 
rakendusamet, tagab nende kohaldamise  
kogu projekti kestuse jooksul.
VI. 
Komisjon nõustub kontrollikojaga, et ELi  
tasandi piiratud rahalised vahendid tuleb  
suunata olulise tähtsusega küsimuste  
lahendamiseks ja sellise tegevuse korralda-
miseks, millel on ilmselge üleeuroopaline  
lisaväärtus.
Samuti jagab komisjon kontrollikoja arva-
must, mille kohaselt tuleks edasi arendada 
avatud koordinatsiooni meetodit ning teisi 
tervisevaldkonna foorumeid ja platvorme,  
mis hõlbustavad liikmesriikide ja sidusrüh-
made vahelist koostööd ja teabevahetust  kogu Euroopa Liidus.
Komisjon leiab siiski, et sellised koostöö-
mehhanismid ei suuda asendada (ega peaks 
asendama) rahvatervise valdkonna sihtots-tarbelist rahastamisprogrammi. Ehkki nime-
tatud mehhanismid hõlbustavad koostööd ja 
teabevahetust, ei ole nende kaudu võimalik 
rahastada kogu ELi hõlmavaid rahvatervi-sealaseid algatusi (nt võrgustike loomist ja haldamist).
Rahvatervise programmi raames korrapä-
raseid projektikonkursse korraldades saab  
komisjon võtta meetmeid rahvatervise polii-
tika olulisemate valdkondade poliitilise  
arengu toetuseks.
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?54
AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS
10.
Artiklis 152 on sätestatud, et „ühenduse  
meetmed, mis täiendavad liikmesriikide  
poliitikat, on suunatud rahvatervise paran-damisele”, kusjuures tehakse vahet liikmes-riikide ülesandel rakendada riiklikke tervise 
edendamise programme ning ühenduse üles-
andel liikmesriikide tegevust täiendada.
Seoses sellega rõhutab komisjon, et rah-
vatervise programmi peamine eesmärk on  
aidata moodustada vahendaja rollis olevate 
liikmesriikide, olulisemate sidusrühmade ja rahvatervise valdkonna peamiste osalejate 
võrgustik ELi tasandil ning aidata rahvater-
vise poliitika arengu toetamise eesmärgil  
kindlaks teha ja katsetada head tava.
Vt ka vastused punktidele 14, 21, 40 ja 60c.
AUDITI TÄHELEPANEKUD
14.
Rahvatervise programmi aluseks olev sekku-misloogika põhineb asutamislepingu artiklil 
152, milles on selgelt sätestatud, et „ühen-duse meetmed, mis täiendavad liikmesrii-kide poliitikat, on suunatud rahvatervise  parandamisele”, kusjuures tehakse vahet  liikmesriikide ülesandel rakendada riik-
likke tervise edendamise programme ning  ühenduse ülesandel liikmesriikide tegevust 
täiendada.
Seetõttu on rahvatervise programmi peamine 
eesmärk aidata moodustada vahendaja rollis olevate liikmesriikide, olulisemate sidusrüh-made ja rahvatervise valdkonna peamiste  osalejate võrgustik ELi tasandil ning aidata rahvatervise poliitika riikliku arengu toeta-mise eesmärgil kindlaks teha ja katsetada  head tava. Siinkohal tuleks ka märkida, et  praktiline juhend „ELi meetmete hindamine” avaldati 2004. aastal ning seetõttu ei olnud seda võimalik kasutada 1999. ja 2000. aastal, mil kavandati rahvatervise programm aasta-teks 2003–2007.Lisaks sellele kajastab 2003.–2007. aasta rah-
vatervise programm, mis võeti vastu otsu-
sega nr 1786/2002/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt heakskiitmisprotsessi käi-gus avaldatud seisukohti programmi priori-
teetide ja eesmärkide kohta.
Vt ka vastused punktidele 10, 21, 40 ja 60c.Komisjon nõustub sellega, et 2003.–2007.  
aasta rahvatervise programmi sekkumisloo-
gikat ei ole programmi käsitlevas otsuses  piisavalt selgitatud. Ent siinkohal tuleks  
märkida, et kõnealune programm kavandati 
1999. ja 2000. aastal ning kiideti heaks 2002. 
aastal, seega ajal, mil komisjoni praegused 
programmide kavandamise, järelevalve ja  
hindamise meetodid ei olnud veel täielikult 
kasutusele võetud.
15. 
Loogilist mudelit hõlmava lähenemisviisi  
eelised tulevad üha enam ilmsiks nüüd,  
kus rahvatervise programm on juurdunud  ja selle tulemused selgemad. 2007. aasta  
vahehindamise aruandes soovitatut järgides võidakse rahvatervise programmi võimalikku kasu Euroopa kodanike jaoks esimest korda käsitleda järelhindamise käigus [järelhinda-mine toimub 2010. aastal] (Wija J. Oortwijn 
et al , Interim evaluation of the Public Health 
Programme 2003–2008. Final Report, RAND 
Europe technical report, 2007, 2. jagu, lk  
100).
16. 
Komisjon on arvamusel, et rahvatervist ei saa otseselt võrrelda ELi muude poliitikavald-kondadega, kuna rahvatervise valdkonnas  on ühendusel asutamislepingu kohaselt vaid piiratud pädevus. Samuti ei saa komisjoni  sekkumist kõnealusesse valdkonda võrrelda 
nende institutsioonide sekkumisega, kellele 
viitab kontrollikoda. On selge, et fondil Cali-
fornia Wellness Foundation (mis on erafond) 
on rohkem konkreetseid volitusi ja otsene  
ligipääs lõplikele abisaajatele (Kalifornia  
kodanikele) ning seetõttu saab kõnealust  
fondi võrrelda üksnes liikmesriikide piir-
kondlike organitega.
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?55
17. 
Tegevuskavas, mis koostati pärast 2003.–
2007. aasta rahvatervise programmi vahe-
hindamist 2007. aastal, kinnitatakse, et  rahvatervise programmi hindamisel tuleb  kasutada loogilisi mudeleid.
Vt ka vastus punktile 15.Lisaks nõutakse alates 2006. aastast pro-
jektide taotlusvormidel, et projekti kavan-
damisel järgitaks loogilist mudelit. Alates  
täitevameti, uue nimetusega rakendusameti asutamisest on seda nõuet veelgi tugevda-
tud ning vastavalt rakendusameti läbirääki-
missuunistele võetakse seda arvesse projekti 
käsitlevatel läbirääkimistel ja järelmeetmeid 
võttes.
18. 
Komisjon nõustub vajadusega määrata kind-
laks programmi tõhusa järelevalve näitajad. 
Rahvatervise programmi terviseteabe tege-
vussuuna üks eesmärke on töötada välja  
asjakohased näitajad poliitika, programmi  ja projekti tasandil ning koguda andmeid.
Vt ka vastused punktidele 30 ja 31.19. 
2003.–2007. aasta rahvatervise programm  
kavandati 1999. ja 2000. aastal ning kiideti heaks 2002. aastal, seega ajal, mil komisjoni 
praegused programmide kavandamise, järe-
levalve ja hindamise meetodid ei olnud veel 
täielikult kasutusele võetud.
Tuleks ka märkida, et strateegilise planee-
rimise ja programmitöö ning tegevuspõhise juhtimise juhised (SPP/ABM guide), millele kontrollikoja tähelepanekutes viidatakse,  avaldati alles 2004. aastal.
Projektide tasandil on SMART-eesmärkide  
(realistlikud ja ajapõhised eesmärgid) keh-testamist 2003.–2007. aasta rahvatervise  
programmi rakendamise kahe viimase aasta 
ja sellele järgnenud praeguse programmi  
rakendamise jooksul üha rohkem toetatud. 
Alates 2006. aastast sisaldub taotlejatele ette nähtud juhistes nõue kasutada projektijuhti-
mise uusimaid üldtunnustatud põhimõtteid. 
Täitevamet, uue nimetusega rakendusamet tagab kõnealuste põhimõtete kohaldamise kogu projekti kestuse jooksul.
Vt ka vastus punktile 86.20. 
Komisjon leiab, et rahvatervise programmi  
sekkumisloogika ei saa põhimõtteliselt olla 
sama selge nagu liikmesriigi või kolmanda  riigi tervise edendamise programmi sekkumis-
loogika. See tuleneb asjaolust, et rahvatervise 
programm ei ole oma olemuselt kodanikele 
suunatud tervise edendamise programm. See 
on ka põhjus, miks on raske muuta üldisi polii-
tilisi eesmärke konkreetseteks eesmärkideks 
programmide ja projektide tasandil.
Vt ka vastused punktidele 14–16.
21. 
Rahvatervise programmi meetmed tulene-vad komisjonis 2000. aastal vastu võetud ter-
vishoiustrateegiast (KOM(2000) 285), milles esitatakse seos teiste osalejate (nt liikmes-riigid) tegevusega. Seetõttu on rahvatervise programmi peamine eesmärk aidata moodus-tada vahendaja rollis olevate liikmesriikide, 
olulisemate sidusrühmade ja rahvatervise  valdkonna peamiste osalejate võrgustik ELi 
tasandil ning aidata rahvatervise poliitika  
arengu toetamise eesmärgil kindlaks teha  
ja katsetada head tava.
Lisaks sellele kajastab 2003.–2007. aasta rah-
vatervise programm, mis võeti vastu otsu-sega nr 1786/2002/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti programmi prioritee-tide ja eesmärkide kohta.
Vt ka vastused punktidele 10, 14, 40 ja 60c.22. 
Komisjon on teinud suuri jõupingutusi oma 
prioriteetide täpseks ja üksikasjalikuks sätes-
tamiseks iga-aastases tööprogrammis.
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?56
23. 
Komisjoni rahaline sekkumine rahvatervise valdkonnas ei ole võrreldav liikmesriikide  rahalise sekkumisega, kuna komisjoni ja liik-mesriikide pädevus on erineva olemuse ja  ulatusega.
24. 
Komisjon nõustub, et suurem eelarve aitaks 
saavutada rohkem, ent 2003.–2007. aasta  rahvatervise programmi rakendamine kajas-
tab Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt  
heaks kiidetud eelarvevahendeid ning raken-damise prioriteete ja eesmärke.
Rahvatervise programmi abil luuakse tingi-
mused tervist edendavate paremate meet-mete arendamiseks. Rahvatervise programmi puhul ei ole asjakohane arvestada keskmisi 
kulusid iga Euroopa kodaniku kohta.
25. 
Komisjon on teinud lakkamatuid jõupingu-
tusi rahastamise prioriteetide täpseks ja  
üksikasjalikuks sätestamiseks oma iga-aasta-
ses tööprogrammis, et selgitada välja vajalik tegevus, selle poliitiline seos ja seos varem 
tehtud tööga. Teemade valikut mõjutavad  
liikmesriikide esindajad iga-aastast tööprog-
rammi heaks kiitvas programmikomitees.
Vt ka vastus punktile 78.26. 
Iga-aastase tööprogrammi koostamisel esi-tab komisjon iga teema all konkreetsed vald-konnad, milles oleks eriti oluline meetmeid võtta.
27. 
Komisjon nõustub vajadusega teha täien-davaid edusamme, et määrata iga-aastases 
tööprogrammis kindlaks selliste teemade ja meetmete võtmise valdkondade hulk, mis  vastaks programmi rakendamiseks ettenäh-tud eelarveassigneeringutele.28. 
Paljudel juhtudel tuleb rahvatervise poliitika eri valdkondade osalejate vaheliste sidemete loomist ja liikmesriike hõlmava võrgustiku  arendamist käsitleda enamiku rahvatervise programmi alusel kaasrahastatavate pro-jektide peamise eesmärgina. Kõnealuseid  meetmeid rakendatakse peamiselt projekti-konkursside tulemusena antavate toetuste  kaudu.
Pakkumismenetluse kasutamine on sageli  
keeruline, eriti sellistes valdkondades, kus  võimalike pakkujate arv teenuse osutamise lepingute puhul on piiratud.
30. 
2003.–2007. aasta rahvatervise programm  
kavandati 1999. ja 2000. aastal ning kiideti 
heaks 2002. aastal, seega ajal, mil komisjoni 
praegused programmide kavandamise, järe-
levalve ja hindamise meetodid, näiteks tege-vuspõhine juhtimine, ei olnud veel täielikult 
kasutusele võetud.
Rahvatervise programm oli esimene prog-
ramm, millega nähti ette tugevate ühiste  näitajate kindlaksmääramine (terviseteabe  
tegevussuuna kaudu) ja asjakohaste and-
mete kogumine kõigis liikmesriikides. Samuti 
tuleks märkida, et komisjoni näitaja „tervena 
elatud aastad” on esimene ja ainus ELis kasu-
tusel olev rahvatervise üldnäitaja.
31. 
Komisjoni arvates sõltub programmi tõhusa järelevalve näitajate kehtestamine olulisel  määral asjakohaste andmete kättesaadavu-
sest projekti tasandil. Sobivate näitajate ja 
andmekogumismeetodite väljatöötamine on 
üks rahvatervise programmi terviseteabe  tegevussuuna eesmärkidest.
Vt ka vastus punktile 18.
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?57
32. 
Iga-aastases juhtimiskavas esitatud uued  näitajad (näiteks „avalikkuse teadlikkuse tase ebatervislike eluviiside ja elustiilist tulene-vate terviseriskide osas”, „nende kodanike  osakaal, kes lasevad igal aastal mõõta oma vererõhku”, „sellise elanikkonna osakaal, kes on teadlik tubakasuitsu tervist kahjustavast mõjust mittesuitsetajatele”, „sellise elanik-konna osakaal, kes teab, et tasakaalustatud toitumine tähendab mitmesuguste erinevate toiduainete söömist”), töötati välja 2009.  aasta tegevusaruande ettevalmistamisel  2009. aasta esialgse eelarveprojekti raames ning nõukogu eelarvekomitee tunnustas  neid kui olulist edusammu (nõukogu doku-ment 13895/08 FIN362, 7. oktoober 2008,  lk 23 „COMBUD hindamisaruanne esialgse  eelarveprojekti 2009. aasta tegevusaruan-nete kohta – sissejuhatav märkus”).
Lisaks sellele on komisjon loonud töörühma 
iga-aastase poliitilise strateegia ja iga-
aastase juhtimiskava raames kasutatavate  
täiendavate näitajate kindlaksmääramiseks, 
eesmärgiga muuta asjakohaste andmete  kogumine kõnealuse strateegia ja kava  
rakendamiseks 2010. aastal süstemaatilise-
maks ja korrapärasemaks.
33. 
Kontrollikoja auditi aluseks olnud ajavahe-
mikul on komisjon andnud osalistele vahe- ja 
lõpparuande esitamise etapil konkreetsetel juhtudel ametlikku tagasisidet nii rakendus-
liku kui ka rahandusliku aspekti kohta.
Alates täitevameti, uue nimetusega raken-
dusameti asutamisest on projektide järele-
valve veelgi tõhustunud.
Vt ka vastused punktidele 51, 53 ja 70–73.36. 
2003.–2007. aasta rahvatervise programmi  algjärgus valiti välja kontrollikoja auditeeri-tud projektid. Komisjon märgib, et taotleja-tel kulus aega selliste nõuetega harjumiseks, mille kohaselt eesmärke, meetmeid ja tege-vusi tuleb üksikasjalikumalt kirjeldada.  Komisjoni arvates olukord siiski pidevalt  paraneb.
Taotlejatele alates 2006. aastast ette näh-
tud juhistes sisaldub nõue kasutada taot-
luse koostamisel projektijuhtimise uusimaid üldtunnustatud põhimõtteid (sealhulgas  eesmärkide kindlaksmääramine). Läbirääki-mistel tagatakse, et kõnelused põhimõtted on sellistena toetuslepingus ka tegelikult  fikseeritud, ning täitevametis, uue nimetu-
sega rakendusametis töötavad, projektide  
haldamise eest vastutavad ametnikud taga-
vad nende kohaldamise kogu projekti kes-
tuse jooksul.
38. 
Vt ka vastused punktidele 19 ja 86.
40. 
Rahvatervise programmi eesmärk on eel-
kõige aidata moodustada liikmesriikide,  
olulisemate sidusrühmade ja rahvatervise  
valdkonna peamiste osalejate võrgustik ELi 
tasandil. Programmi kaudu aidatakse ka rah-
vatervise poliitika riikliku arengu toetamise 
eesmärgil kindlaks teha ja katsetada head  tava.
Vt ka vastused punktidele 10, 14, 21, 36 ja 
60c.
41. 
See kehtib ainult 2003., 2004. ja 2005. aasta projektide kohta ning seda on täiendatud  
taotlejatele mõeldud konkreetsemate juhiste avaldamisega 2006. aastal.
Vt ka vastus punktile 36. 
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?58
42. 
Projektide valikul on rahastamise peamiseks kriteeriumiks nende seotus ELi poliitikaga. Projektid mõjutavad poliitika tsüklit mitmel eri moel, näiteks järgmiselt:
projektide tulemused antakse liikmesrii- –
kide ja sidusrühmade tehniliste organite 
käsutusse;
projektid soodustavad kogemuste vahe- –
tamise püsivate võrgustike teket;
projektid loovad aluse head tava käsitle- –
vate soovituste kujundamisele.
Kaudselt mõjutatakse ka inimeste elustiili.45. 
Teadus- ja arendustegevuse ning innovat-
siooni tsüklit ei ole võimalik täies ulatuses 
kohaldada, kuna projektid on suunatud  
ainult vahetasandile. Seetõttu olid meet-med piiratud teadus- ja arendustegevusega 
ning mõnel juhul ka katseprojektidega, ent 
komisjonil ei olnud võimalik tsüklit täielikult 
rakendada.
Komisjon võib tuua mitu näidet 2003.–2007. 
aasta rahvatervise programmi alusel rahasta-
tud projektide edukate tulemuste kohta:
Noortele suunatud reklaami mõju käsit- –
lev töö (Laste ülekaalulisus ja sellega  
seotud välditavad kroonilised haigused), mille tulemusi kasutati reklaami iseregu-
latsiooni käsitleval komisjoni ümarlaual (2005), millel töötati välja ELi reklaa-misektori iseregulatsiooni alane toimi-
misjuhend. Ümarlaud on andnud oma  
panuse ka tervisliku toitumise, kehalise 
aktiivsuse ja tervise ELi tegevusprog-rammi ning Euroopa Südamevõrgustik  
on endiselt selle aktiivne liige.Projekt „Shape-up”, millega anti panus   –
selliste heade tavade innovatiivsete näi-dete kujundamisse, millega saaks eden-dada tervislikke eluviise koolides ning  soodustada sellist avaliku ja erasektori partnerlust, mida soovitatakse komisjoni 2007. aasta valges raamatus „Toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud  küsimustega tegelemise Euroopa stra-teegia”. Projekti „Shape-up” juhid osa-levad praegu komisjoni kokku kutsutud rühmas, mis tegeleb hea tava näidete  ning avaliku ja erasektori partnerlusel  põhinevate ühenduse lähenemisviiside  edendamisega.Projekti SAFE raames töötati välja sek- –
suaalhariduse ja seksuaaltervise alane  
hea tava ja valdkondlikud soovitused,  
mida tutvustati HIVi/AIDSi eksperdirüh-
male ja kodanikuühiskonna foorumile.  
Projekti tulemuste peamised elemendid lisati seksuaaltervise ümarlaual koosta-
tud aruteludokumenti, milles käsitleti ELi 
võimalike tulevasi meetmeid kõnealu-
ses valdkonnas, ning projekti tulemusi  arutati ka 2008. aasta mais toimunud  
seminaril. 
Uimastite levikut vanglas käsitlev pro- –
jekt ENDIPP aitas saada taustteavet eda-
siseks tööks, mille tulemusena valmistati 
ette riikide aruanded vanglatele osuta-
tavate ennetus-, ravi- ja kahjulike taga-
järgede leevendamise teenuste, vanglast vabanejatele osutatavate reintegree-
rimisteenuste ja vanglates toimuva  uimastitarbimise jälgimise/analüüsimise meetodite kohta, ning projekti tulemusi 
kasutati nõukogu soovituse ettepaneku 
ettevalmistamiseks.
Projekti SUPPORT suunitlust muudeti,   –
et suurendada vaimse tervise projek-
tide läbipaistvust ja koostoimet ning  soodustada nende tulemuste levitamist ja kasutamist. SUPPORT-projekti tule-musi kasutati vaimse tervise ja heaolu  Euroopa pakti ettevalmistamisel, 2008.  
aasta juunis toimunud kõrgetaseme-lisel konverentsil ja sellele järgnenud  
seminaridel.
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?59
Projektiga „Eurocare – Closing the gap”  –
aidati luua võrdseid võimalusi sidusrüh-madega alkoholipoliitika üle peetavateks aruteludeks, kuna projektiga võimaldati tööstusega mitteseotud osalejatel töö-tada välja ühised seisukohad ja esitada neid komisjoni korraldatud, majanduste-gevuses osalejaid hõlmavatel aruteludel. Projektiga võimaldati rahvatervise vald-konna osalejatel anda oma struktureeri-tud ja kooskõlastatud panus 2006. aasta oktoobris vastu võetud ühenduse alko-holistrateegiasse ja selle rakendamisse.Panus komisjoni rohelisse raamatusse   –
„Suund Euroopa vabastamisele tubaka-suitsust” (mitme projekti kaudu, mida  rahastas tervise- ja tarbijaküsimuste pea-
direktoraat ning millele viidatakse rohe-
lises raamatus); panus tubakatoodete  
tarbimise piiramist käsitlevasse raam-
konventsiooni kirjaliku seisukoha kaudu, mille Raamkonventsiooni Ühendus (üle 
200 valitsusvälist organisatsiooni hõl-
mav rahvusvaheline võrgustik) kavandas 
suitsetamise ennetamise Euroopa võr-gustiku raames.
Jätkati Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa 
Keskuse (ECDC) loomist Stockholmis. Kesku se 
töö prioriteedid töötati välja nakkushaiguste 
seiret käsitlevate projektide toel. Kõnealu-
seid projekte toetati programmi terviseoh-
tude tegevussuuna raames.
Lisaks sellele töötati terviseteabe tegevus-
suuna alusel toetatavate tervisenäitajaid  käsitlevate projektide abi välja Lissaboni  strateegias sisalduv näitaja „tervena elatud aastad”, mis on oluline samm sekkumises ter-vist mõjutavate tegurite edendamisse, ning näitajat „tervena elatud aastad”, aga ka teisi olulisi tervise valdkonna võrdlusnäitajaid  Euroopa Ühenduse tervisenäitajate nimekir-jas arvutatakse ja täiustatakse endiselt kõne-aluste projektide alusel. Tervisenäitajate  olulisus riiklikul tasandil on vaieldamatu.  
„Tervena elatud aastad” on näiteks peamise 
võrdlusnäitajana lülitatud Eesti tervishoiu -
strateegiasse ning Madalmaad kasutavad  
oma riiklikus strateegias veelgi üksikasjali-kumat tervisnäitajate nimekirja, mis on aval-
datud eriväljaandes „Julge võrrelda”.46. 
Riiklikke rahastamisallikaid kasutatakse  üldiselt ainult liikmesriikidevahelise võr-gustiku loomise riiklike komponentide  jaoks. Seetõttu on vajalik, et Euroopa rah-vatervise programmi alusel rahastatakse  selliseid meetmeid, mis on ilmselgelt kogu ELi huvides.
Vt ka vastused punktidele 56 ja 64.Esimese rahvatervise programmi (2003–2007) 
rahastamismehhanismid ei olnud kohanda-tud pikaajalise rahalise toetuse andmiseks. Praeguse programmiga (2008–2013) on ette nähtud muud, asjakohasemad vahendid ja  rahastamismehhanismid, eelkõige tegevus-toetused ja ühismeetmete rahastamine.
48. 
Vt ka vastus punktile 46.
51. 
Komisjon leiab, et algatatud projektide järe-
levalve on auditi aluseks olevast ajavahe-
mikust saadik märkimisväärselt paranenud. Sellest olenemata on teave varem rahastatud 
projektide kohta olnud alati kättesaadav.  
Varem rahastatud projektide nimekirjad ja  
lingid aruannetele on avaldatud kas tervise- 
ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi või täi-
tevameti, uue nimetusega rakendusameti  
veebisaidil. Alates 2008. aastast on teave  
järelevalve kohta sisestatud ka terviklikku  andmebaasi.
Kõnealune vahend tõhustab veelgi komisjoni 
järelevalvet rahastatavate projektide üle.
Vt ka vastused punktidele 33, 52 ja 70–73.
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?60
52. 
Projektide vastastikuse täiendavuse tagami-seks on komisjon palunud kandidaate võtta projekti kavandamisel arvesse olemasole-vaid projekte ja toetuda varem saavutatud tulemustele. See on olnud ka üks toetuse  andmise kriteerium.
Teatavatel juhtudel on komisjon palunud  
kandidaatidel teha koostööd teiste projekti-dega ning dokumenteerida varem rahastatud 
ja üldsusele juurdepääsetavate projektide  
raames tehtud töö.
Lisaks sellele esitatakse rahastamiseks väl-
javalitud projektide loetelu tavaliselt käsit-lemiseks komisjoni osakondade vahelisel  konsultatsioonimenetlusel.
Vt ka vastus punktile 51.53 
a) 
Tervist mõjutavate tegurite valdkonnas on 
meetmete valik suur. Rahvatervise prog-
rammi eesmärk oli kujundada eri lähenemis-viise ning hoiduda kattumisest. Komisjoni  
arvates tõendab asjaolu, et projektid on  
olnud erinevad ning käsitlenud uimastite või 
toitumise ja kehalise aktiivsuse valdkonna  
eri aspekte, edu kattumisest hoidumisel.
Rahvatervise programmi alusel rahastatud  
projektidega „Shape up” või EPODE on antud panus komisjoni 2007. aasta valge raamatu 
(toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega  seotud terviseküsimuste kohta) koostamisse. ELi uimastistrateegias kutsutakse üles kujun-
dama multidistsiplinaarset lähenemisviisi  
(Euroopa uimastistrateegia (2005–2012),  
nõukogu dokument nr 15074/04, 22. novem-ber 2004).
53 
b) Kõik auditeeritud projektid vastasid rah-
vatervise programmis kindlaks määratud  
valiku- ja toetuse andmise kriteeriumidele. 
Juhul kui eri projektide raames käsitleti  
samalaadseid küsimusi, tehti seda eri vaa-
tenurgast ja eri meetodeid kasutades.Alkoholi kahjulike tagajärgede leevenda-
mise valdkonnas leidus ainult piiratud arv  Euroopa tasandil tegutsevaid organisat-sioone ja/või organisatsioone, kes oleksid  suutelised juhtima Euroopa mõõtmega pro-jekte. Riikide aruanded ELi liikmesriikide  alkoholipoliitika olukorra kohta ühelt poolt ning aruanne „Alkoholi tarvitamine Euroo-pas” teiselt poolt teenisid eri eesmärke ja  erinesid ka sisult (vt II lisa, punkt 6).
53 
c) Komisjoni arvates on kahe suitsetamisvas-tase võitlusega seotud võrgustiku tegevus  ilmselgelt suunatud eri rühmadele.
Seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu vald-
konnas on komisjon kujundanud HIVi/AIDSi 
poliitika ja koostanud asjakohase tegevus-
kava, mida osaliselt rakendatakse rahvater-vise programmi alusel eraldatavate rahaliste 
vahendite abil. Kõnealuste rahaliste vahen-
dite abil püütakse paremini tõkestada HIVi 
levikut Euroopas (vt II lisa, punkt 15).
Kontrollikoja osutatud nõuandvatel organitel 
on küll oluline roll Euroopa Liidu HIVi/AIDSi 
poliitika kooskõlastamisel, ent neil puudub 
rahastamissuutlikkus (vt II lisa, punkt 16).
Komisjoni arvates on oluline toetada ja tugev-
dada konkreetse valdkonna valitsusväliseid organisatsioone ning operatiivsel või polii-
tilisel tasandil toimivaid võrgustikke, samuti on oluline toetada HIVi ja AIDSi nakatanud inimesi ning teha jõupingutusi HIVi nakatu-
mise ennetamiseks. Valitsusvälised organi-
satsoonid või võrgustikud peavad jõudma  
sihtrühmadeni, kelleks on patsiendid, riski-rühmadesse kuuluvad inimesed, kohalikud  
või riiklikud ametiasutused ning poliitikud. Seega on HIVi/AIDSi valdkonnas tegutseva valitsusvälise organisatsiooni puhul eeli-seks, kui ta spetsialiseerub ehk leiab aruande 
sõnastuse kohaselt „oma niši”. Võttes arvesse, 
et eluaegse retroviiruse vastase ravi kulud 
(ainult ravimite kulud) on ELis ühe inimese 
kohta aastas keskmiselt 10 000 eurot, on  
investeerimine spetsialiseerunud ja profes-sionaalsetesse valitsusvälistesse organisat-
sioonidesse, kes tegelevad inimestega, kellel 
on kõige suurem oht nakatuda HIVi, igati põh-
jendatud (vt II lisa punkt 18).
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?61
Stockholmis asuv Haiguste Ennetamise ja  
Tõrje Euroopa Keskus (edaspidi „keskus”)  alustas täit tegevust HIVi/AIDSi ennetamise ja tõrje valdkonnas 2008. aastal (vaata II lisa punkt 19).
54. 
Euroopa tasandi koostöö rahastamine on  
ette nähtud ainult teadusuuringute ja tehno-loogiaarenduse raamprogrammis ja uimas-
tiprogrammis ning keskuse nakkushaiguste 
seire valdkonnas. Nendel juhtudel on komis-jon võtnud kasutusele mehhanismi, millega tagatakse kooskõlastamine ja välditakse kat-tuvust rahvatervise programmiga.
Komisjon on rahvatervise programmi kaudu 
võtnud mitmesuguseid meetmeid Euroopa  
rahvatervise poliitika peamiste valdkondade 
arengu toetuseks. Seda tehes on arvesse  
võetud ka muid koostöömehhanisme.
Keskuse asutamisel tugineti 2003.–2007.  
aasta rahvatervise programmi raames alga-
tatud projektide tulemustele. Lisaks sellele rahastab komisjon selliseid rahvatervise  
programmi projekte, milles osalevad rah-
vusvahelised organisatsioonid, näiteks  
Maailma Terviseorganisatsioon (2007WHO02 
„Toitumise ja kehalise tegevuse seire”) või  
Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon 
(2006OECD02 „Tervishoiutöötajad ja rahvus-
vaheline ränne”).
Vt ka vastus punktile 45.56. 
Üleeuroopaline lisaväärtus on alati olnud  
üks peamine kriteerium rahastamisotsuse  
tegemisel rahvatervise programmi projek-tide suhtes.Teised koostöömehhanismid (näiteks ava-
tud koordinatsiooni meetod), millega hõl-bustatakse sidusrühmadevahelist koostööd ja teabevahetust kogu Euroopas, ei välista  rahvatervise programmi meetmeid. Enami-kuga kõnealustest muudest mehhanismidest ei rahastata Euroopa tasandi algatuste käi-vitamist ja haldamist.
Vt ka vastused punktidele 46 ja 64.
57. 
Suurem osa projektidest kujutas endast võr-gustikke, kuna üks toetuse andmise kritee-rium oli partnerite kaasamine Euroopa eri  riikidest.
58. 
Vt ka vastus punktile 45.
60. 
a) 
Vt ka vastus punktile 52.
60. 
c) Rahvatervise programmi kaudu üldiselt ei  
rahastata laiapõhjalist rakendamist etteval-
mistavaid (nn going-to-scale ) projekte. Selle 
eest vastutavad liikmesriigid.
Vt ka vastused punktidele 10, 14 ja 40.
62. 
Komisjon tervitab üleeuroopalise lisaväär-tuse ja rahvatervise programmi kasulikkuse tunnustamist.
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?62
64. 
Muud koostöömehhanismid, eriti liikmes-riikidega tehtava koostöö mehhanismid ei  asenda rahvatervise programmi meetmeid, millega toetatakse poliitika arengut teata-vates sellistes tegevusvaldkondades, kus  rahaline toetus on äärmiselt oluline.
Vt ka vastused punktidele 46, 54 ja 56.
65. 
Kõnealuse nõukogu töörühma tegevust tuleb 
rahastada praeguse rahvatervise programmi (2008–2013) kaudu.
69. 
Komisjon jagab arvamust, mille kohaselt  partnerlused toimisid üldiselt hästi.
Eriti tervitab ta nende koordinaatorite posi-
tiivset hinnangut, kes tegelesid suuri võr-
gustikke hõlmavate projektidega, mille abil püüti koondada teadmisi ja kogemusi ELi  
tasandil.
70.–73. 
Kontrollikoja auditi aluseks olnud ajavahe-mikul on komisjon andnud osalistele vahe- ja 
lõpparuande esitamise etapil konkreetsetel 
juhtudel ametlikku tagasisidet nii raken-
dusliku kui ka rahandusliku aspekti kohta.  
Vajaduse korral on aruannete suhtes võetud 
parandusmeetmeid, mille raames on peata-
tud maksed kuni lisateabe saamiseni.
Komisjon on seisukohal, et alates täitev-
ameti, uue nimetusega rakendusameti asu-tamisest on projektide järelevalvet veelgi  tõhustatud.
Vt ka vastused punktidele 33, 51 ja 52.78. 
Liikmesriike on pärast seda, kui nende esin-dajad rahvatervise programmi komitees  kavanditele oma hinnangu andsid, välja-valitud projektide loetelust ametlikult tea-vitatud (vt 2008. aasta projektide loetelu,  dokument K(2008) 6180). Loetelu vaadatakse programmikomitees ametlikult läbi ning  seejärel esitatakse see Euroopa Parlamen-dile kontrollimiseks ja lõpuks komisjonile  ametliku heakskiidu saamiseks.
Vt ka vastus punktile 25.
KOKKUVÕTTED JA SOOVITUSED
Programmi kavandamine83.
Asutamislepingu artiklis 152 on sätesta-
tud, et „ühenduse meetmed, mis täienda-vad liikmesriikide poliitikat, on suunatud  
rahvatervise parandamisele”, kusjuures  
tehakse selget vahet liikmesriikide ülesan-
del rakendada riiklikke tervise edendamise programme ning ühenduse ülesandel liik-
mesriikide tegevust täiendada.
Rahvatervise programm kavandati kooskõ-
las komisjonis 2000. aastal vastu võetud  
tervishoiustrateegiaga (vt KOM(2000) 285)  
ning selle kavandamisel võeti arvesse ühen-
duse piiratud pädevust, mis on sätestatud  asutamislepingus.
Rahvatervise programmi eesmärk on aidata 
moodustada liikmesriikide, olulisemate  
sidusrühmade ja rahvatervise valdkonna  
peamiste osalejate võrgustik ELi tasandil.  
Programmi kaudu aidatakse ka rahvatervise poliitika riikliku arengu toetamise eesmärgil 
kindlaks teha ja katsetada head tava.
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?63
Komisjon nõustub sellega, et 2003.–2007.  
aasta rahvatervise programmi sekkumisloo-gikat ei ole programmi käsitlevas otsuses  piisavalt selgitatud. Ent siinkohal tuleks  märkida, et kõnealune programm kavandati 1999. ja 2000. aastal ning kiideti heaks 2002. aastal, seega ajal, mil komisjoni praegused programmide kavandamise, järelevalve ja  hindamise meetodid ei olnud veel täielikult kasutusele võetud.
Loogilist mudelit hõlmava lähenemisviisi  
eelised tulevad üha enam ilmsiks nüüd,  kus rahvatervise programm on juurdunud  ja selle tulemused selgemad. 2007. aasta  vahehindamise aruandes soovitatut järgides tehakse esimene katse võtta kokku rahvater-vise programmi võimalikud eelised Euroopa 
kodanikele.
Vt ka vastused punktidele 10, 14, 15, 19, 21, 
40 ja 60c.
Sobivate näitajate ja andmekogumismee-
todite väljatöötamine on üks rahvatervise  programmi terviseteabe tegevussuuna  
eesmärkidest. Komisjoni arvates sõltub  
programmi tõhusa järelevalve näitajate keh-
testamine olulisel määral asjakohaste and-
mete kättesaadavusest projekti tasandil.
2009. aasta esialgse eelarveprojekti raames 
on välja töötatud uued näitajad. Lisaks sel-lele on komisjon loonud töörühma 2010.  
aasta poliitilise strateegia ja 2010. aasta juh-timiskava raames kasutatavate täiendavate näitajate kindlaksmääramiseks.
Vt vastuseid punktidele 31 ja 32.
84. 
Komisjon on teinud suuri jõupingutusi oma prioriteetide täpseks ja üksikasjalikuks  sätestamiseks iga-aastases tööprogrammis. Komisjon nõustub vajadusega teha täien-
davaid edusamme, et määrata iga-aastases 
tööprogrammis kindlaks selliste teemade ja 
meetmete võtmise valdkondade hulk, mis  
vastaks programmi rakendamiseks ettenäh-
tud eelarveassigneeringutele.2003.–2007. aasta rahvatervise program-
mile antud lõplik hinnang avaldatakse 2010. aastal, mil enamik projekte on ellu viidud,  ning see võimaldab teha üldisi järeldusi  programmi tõhususe kohta eesmärkide  saavutamisel.
Vt ka vastused punktidele 22, 25 ja 27.
1. soovitus
Komisjonil on algatusõigus, kuid Euroopa  
Parlament ja nõukogu võtavad vastu prog-rammi käsitleva otsuse, sealhulgas prog-rammi eesmärgid ja nende saavutamiseks  ette nähtud eelarveassigneeringud.
Alates 2002. aastast lisatakse komisjoni  
õigusaktide ettepanekutele üldiselt ka nende 
mõju eelnev hinnang, mis sisaldab võimalike 
poliitikameetmete majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnale avalduva mõju analüüsi.
Komisjon püüab praegusele rahvatervise  
programmile (2008–2013) järgnevate võima-like programmide puhul järgida samasugust 
programmiloogikat.
Vt ka vastus punktile 15.85. 
Tervist mõjutavate tegurite valdkonnas on 
meetmete valik suur. Rahvatervise prog-rammi eesmärk oli kujundada eri lähenemis-
viise ning hoiduda kattumisest.
Kõik auditeeritud projektid vastasid kõigile 
valiku- ja toetuse andmise kriteeriumidele. 
Juhul kui eri projektide raames käsitleti  
samalaadseid küsimusi, tehti seda eri vaa-tenurgast ja eri meetodeid kasutades, ning 
see suurendas tulemuste olulisust.
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?64
Komisjoni arvates tõendab asjaolu, et pro-
jektid on olnud erinevad ning käsitlenud  konkreetse valdkonna eri aspekte, edu kat-
tumisest hoidumisel.
Projektide vastastikuse täiendavuse tagami-
seks on komisjon palunud kandidaate võtta projekti kavandamisel arvesse olemasole-vaid projekte ja toetuda varem saavutatud tulemustele. See on olnud ka üks toetuse  andmise kriteerium.
Lisaks viitab komisjon oma osakondade  
vahelisele üldisele konsultatsioonimenetlu-sele, mida rahvatervise programmi suhtes  
kohaldati.
Vastastikuse täiendavuse tagamine on muu-
tunud lihtsamaks, kuna on loodud terviklik 
andmebaas, mis sisaldab teavet projektide 
järelevalve kohta.
Üleeuroopaline lisaväärtus on alati olnud  
üks peamine kriteerium rahvatervise prog-
rammi projektide valiku ja nende rahasta-
mise otsuste tegemisel.
Vt ka vastused punktidele 46, 51, 52, 53 ja 
56.
86. ja 87. 
Rahvatervise programm (2003–2007) kavan-
dati 1999. ja 2000. aastal ning kiideti heaks 2002. aastal, seega ajal, mil komisjoni prae-
gused programmide kavandamise, järele-
valve ja hindamise meetodid ei olnud veel 
täielikult kasutusele võetud.
Kontrollikoja auditeeritavad projektid valiti 
välja 2003.–2007. aasta rahvatervise prog-rammi algjärgus.Komisjon märgib, et taotlejatel kulus aega 
selliste nõuetega harjumiseks, mille koha-selt eesmärke, meetmeid ja tegevusi tuleb  
üksikasjalikumalt kirjeldada. Komisjoni arva-
tes olukord siiski pidevalt paraneb. Taotleja-tele alates 2006. aastast ette nähtud juhistes sisaldub nõue kasutada taotluse koostamisel 
projektijuhtimise uusimaid üldtunnustatud 
põhimõtteid (sealhulgas eesmärkide kind-laksmääramine). Läbirääkimistel tagatakse, 
et kõnelused põhimõtted on sellistena toe-
tuslepingus ka tegelikult fikseeritud, ning  
täitevametis, uue nimetusega rakendus-
ametis töötavad, projektide haldamise eest vastutavad ametnikud tagavad nende kohal-damise kogu projekti kestuse jooksul.
Vt ka vastused punktidele 19 ja 36.88. 
Komisjon tervitab üleeuroopalise lisaväär-tuse ja rahvatervise programmi kasulikkuse 
tunnustamist. Üleeuroopaline lisaväärtus on 
alati olnud üks peamine kriteerium rahasta-
misotsuse tegemisel rahvatervise programmi 
projektide suhtes.
Suurem osa projektidest kujutas endast võr-
gustikke, kuna üks toetuse andmise kritee-rium oli partnerite kaasamine Euroopa eri  riikidest.
Vt ka vastused punktidele 56 ja 57.89. 
Komisjon nõustub, et esimese rahvatervise 
programmi (2003–2007) rahastamismeh-hanismid ei olnud kohandatud pikaajalise  rahalise toetuse andmiseks. Praeguse prog-rammiga (2008–2013) on ette nähtud muud, 
asjakohasemad vahendid ja rahastamis-
mehhanismid, eelkõige tegevustoetused ja 
ühismeetmete rahastamine. Riiklikke rahas-
tamisallikaid kasutatakse üldiselt ainult  
liikmesriikidevahelise võrgustiku loomise  riiklike komponentide jaoks. Seetõttu on  
vajalik, et Euroopa rahvatervise programmi 
alusel rahastatakse selliseid meetmeid, mis 
on ilmselgelt kogu ELi huvides.
Vt ka vastused punktidele 46, 56 ja 64.
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?65
90. 
Komisjon jagab arvamust, mille kohaselt  
partnerlused toimisid üldiselt hästi. Eriti  tervitab ta nende koordinaatorite positiiv-
set hinnangut, kes tegelesid suuri võrgus-
tikke hõlmavate projektidega, mille abil  püüti koondada teadmisi ja kogemusi ELi  tasandil.
Kontrollikoja auditi aluseks olnud ajavahe-
mikul on komisjon andnud osalistele vahe- ja lõpparuande esitamise etapil konkreetsetel juhtudel ametlikku tagasisidet nii rakendus-liku kui ka rahandusliku aspekti kohta. Alates täitevameti, uue nimetusega rakendusameti asutamisest on projektide järelevalvet veelgi 
tõhustatud.
Liikmesriike on pärast seda, kui nende esin-
dajad rahvatervise programmi komitees  
kavanditele oma hinnangu andsid, väl-
javalitud projektide loetelust ametlikult  teavitatud. Loetelu kiidetakse komitees  
ametlikult heaks ning seejärel esitatakse  
see Euroopa Parlamendile kontrollimiseks  
ja lõpuks komisjonile ametliku heakskiidu  
saamiseks.
Komisjon püüab rakendada kontrollikoja  
soovitust levitada rohkem teavet rahvater-vise programmi raames rahastatavate pro-jektide kohta.
Vt ka vastused punktidele 33, 51, 69, 70 ja 
78.
2. soovitus
Vastus esimesele alasoovitusele
2007. aastal toimunud 2003.–2007. aasta  rahvatervise programmi vahehindamisel  tehti kindlaks konkreetsed valdkonnad, mida on tarvis tõhustada. Muu hulgas tuleb tõhus-tada kaardistamist, nagu soovitas kontrol-likoda praeguse rahvatervise programmi  
(2008–2013) puhul.
Vt ka vastus punktile 51.Komisjon kavatseb praeguse rahvatervise  
programmi (2008–2013) raames igal aas-tal tegeleda kaardistamisega. See täiendab 
2003.–2007. aasta rahvatervise programmi  
raames 2007. ja 2008. aastal tehtud  kaardistamist.
Vastus teisele alasoovitusele
Komisjon nõustub vajadusega teha täien-davaid edusamme, et määrata iga-aastases 
tööprogrammis kindlaks selliste teemade ja 
meetmete võtmise valdkondade hulk, mis  
vastaks programmi rakendamiseks ettenäh-
tud eelarveassigneeringutele.
Vt ka vastus punktile 27.Vastus kolmandale alasoovitusele
Alates täitevameti, uue nimetusega raken-
dusameti asutamisest on projektide kavanda-
mine ja järelevalve tõhustunud. Järjekindlalt kasutatakse võrgustike rahastamise uusi  
võimalusi.
Vt ka vastused punktidele 33 ja 46.
Üldine järeldus
91. 
Komisjon nõustub, et suurem eelarve oleks aidanud saavutada rohkem, ent 2003.–2007. aasta rahvatervise programm kajastab  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt heaks kiidetud eelarvevahendeid ning programmi 
prioriteete ja eesmärke.
92. 
Tervise edendamise algatuste mõju koda-nike tervisele saab hinnata ainult pikema aja jooksul, võttes aluseks kodanike käitumises toimuvad muutused. Komisjon on seisuko-hal, et praegune ja eelmine rahvatervise  programm on andnud olulise panuse aja-kohase ja laia osalusega ELi tervisepoliitika edendamisse.
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?66
3. soovitus
Vastus esimesele alasoovitusele
Komisjonil on olnud võimalik võtta rahvater-
vise programmi kaudu meetmeid rahvater-
vise poliitika peamiste valdkondade arengu toetuseks. Meetmeid võttes on arvestatud  olemasolevate eelarvevahenditega ning  
muude koostöömehhanismidega (näiteks  
avatud koordinatsiooni meetod), millega  hõlbustatakse küll sidusrühmadevahelist  
koostööd ja teabevahetust kogu Euroopas, 
kuid millega ei rahastata võrgustike loomist 
ja haldamist.
Vastus teisele alasoovitusele
Komisjoni arvates oleks parim vaadata prae-
gune rahvatervise programm läbi 2010. aas-
tal, mil tehakse kättesaadavaks 2003.–2007. 
aasta rahvatervise programmi hindamise  
tulemused.
Pärast 2014. aastat rakendatava, praegusele 
rahvatervise programmile (2008–2013) järg-
neva mis tahes programmi puhul kohustub 
komisjon oma menetluste kohaselt teostama 
mõju eelneva hindamise, mille raames ana-lüüsitakse eri poliitikameetmeid ja nende  
mõju.
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 2/2009. Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?67
Euroopa Kontrollikoda
Eriaruanne nr 2/2009
Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise parandamiseks?
Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus2009 – 66 lk – 21 × 29,7 cmISBN 978-92-9207-225-4

Euroopa Liidu väljaannete tellimine
Tasulised väljaanded:
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);• raamatukauplustes, esitades pealkirja, väljaandja ja/või ISBNi numbri;• võtke otse ühendust meie müügiesindajatega; •  kontaktandmed leiate veebilehelt http://bookshop.europa.eu või saatke faks 
numbrile +352 2929-42758.
Tasuta väljaanded:• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);• Euroopa Komisjoni esindustes ja delegatsioonides;•  kontaktandmed leiate veebilehelt http://ec.europa.eu või saatke faks numbrile
+352 2929-42758.
KÄESOLEVAS ARUANDES ANALÜÜSIB EUROOPA KONTROLLIKODA 
EUROOPA LIIDU RAHVATERVISE PROGRAMMI AJAVAHEMIKUKS 
2003–2007. K ONTROLLIKOJA AUDITIS UURITI, KAS ELI EELARVEST 
RAHASTATUD PROJEKTIDELE OLID KEHTESTATUD ÕIGED TINGIMUSED, 
ET TÄIENDADA LIIKMESRIIKIDE RAHVATERVISE KAITSMISEKS JA PARANDAMISEKS VÕETUD MEETMEID. ARUANDES ESITATAKSE ÜKSIKASJALIKUD PROGRAMMI KAVANDAMISE, RAKENDAMISE JA JUHTIMISEGA SEONDUVAD JÄRELDUSED JA SOOVITUSED. OMA LEIDE SILMAS PIDADES SEAB KONTROLLIKODA KAHTLUSE ALLA EUROOPA RAHVATERVISE PROGRAMMIDE, NAGU KÕNEALUNE RAHVATERVISE PROGRAMM, TEATAVATE ELEMENTIDE KASULIKKUSE. KOMISJONIL JA LIIKMESRIIKIDEL SOOVITATAKSE VAADATA UUESTI LÄBI ELI RAHASTAMIST KÄSITLEV LÄHENEMISVIIS RAHVATERVISE 
VALDKONNAS.
EUROOPA KONTROLLIKODAQJ-AB-09-002-ET-C
ISBN 978-92-9207-225-4