Erasmus+ on Euroopa Liidu programm, millega toetatakse hariduse, koolituse, noorsoo ja spordi valdkonna meetmeid. Aastateks 2014–2020 kavandatud 16,45 miljardi eurose eelarvega programmiga soovitakse anda rohkem kui neljale miljonile inimesele võimalus omandada õppe, koolituse, töökogemuse või vabatahtliku tegevuse kaudu oskusi kõikjal maailmas ning seeläbi isiklikus ja sotsiaalhariduslikus plaanis ning oma erialal areneda. Programmi eesmärk on soodustada haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordivaldkonnas tegutsevate organisatsioonide kvaliteedi parandamist ning anda hoogu innovatsiooni edendamisele, rahvusvahelisele suhtlusele ja tipptaseme saavutamisele. Programm Erasmus+ aitab Euroopa riikidel ühtlasi nüüdisajastada ja parandada oma haridus- ja koolitussüsteeme ning noorsoo- ja spordipoliitikat ning tugevdada rolli, mida süsteem ja poliitika mängivad majanduskasvu, tööhõive, konkurentsivõime, innovatsiooni ja sotsiaalse sidususe käivitajana.

Programmi Erasmus+ vahehindamise aruanne, sealhulgas sellele eelnenud programmide pikaajalise mõju hinnang, on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1288/2013 artikli 21 kohaselt ning sellele on lisatud komisjoni talituste töödokument, kus tutvustatakse kõiki tõendeid. See aruanne põhineb programmis osalevate riikide esitatud aruannetel, sõltumatu välistöövõtja hindamisaruandel, muudel asjakohastel uuringutel, programmi juhtimiskogemusel ning kõigi huvitatud isikute saadetud enam kui miljonil vastusel. Enne kogu eelarve suurendamist hinnatakse aruandes programmi Erasmus+ rakendamise edusamme ajavahemikul 2014–2016 kõikides osalevates riikides. Samuti käsitletakse aruandes seitsme varasema programmi pikaajalist mõju perioodil 2007–2013 (järelhindamine), kaasa arvatud partnerriikides.

Programmiga Erasmus+ liigutakse kindlalt programmi õiguslikus aluses sätestatud tulemusnäitajate saavutamise poole, nimelt on vähem kui kolme aasta jooksul 1,8 miljonit üksikisikut osalenud õpirände ja liikuvusprogrammides ning üle 240 000 organisatsiooni on olnud kaasatud koostööprojektidesse. Mis puutub hindamise lähtepunkti, siis rahastati aastatel 2007–2016 vaatluse all olevate programmide kaudu enam kui 4,3 miljoni noore õpirännet ja üle 880 000 spetsialisti liikuvust. Lisaks sai palju rohkem inimesi kasu koostööprojektidest, millesse oli kaasatud 940 000 osalevat organisatsiooni.

Üldiselt näitab hindamine, et huvirühmad ja avalikkus hindavad programmi Erasmus+ kõrgelt. Nagu on kirjeldatud komisjoni talituste töödokumendis, näitavad käesoleva hindamise tulemused, et kõik hinnatud programmid osutusid väga tõhusaks. Nende lisaväärtus Euroopa tasandil on vaieldamatu. Lisaks peetakse programmi Erasmus+ sidusamaks, asjakohasemaks ja mõningal määral tõhusamaks kui selle eelnevaid programme. Toetudes riikide aruannetes esitatud soovitustele ja võttes arvesse välishindaja soovitusi, esitatakse aruandes ettepanekud kohandada praeguse programmi rakendamist, et aidata 2020. aastaks saavutada selle täielik potentsiaal, ning kaaluda parandusettepanekuid järgneva programmi tarbeks.

Tulemuslikkus

Hindamise käigus leiti, et programm Erasmus+ on huvirühmade ja üldsuse poolt kõrgelt hinnatud ja tänu sellele on Erasmus+ ELi kõige positiivsemate tulemustega programmide hulgas kolmandal kohal. Programmis osalenud toetusesaajad on märkinud rahulolumääraks üle 90 %.

Õppijatele (üliõpilastele, praktikantidele, vabatahtlikele, noortele jne) on avaldanud ning avaldavad hinnatavad programmid oskuste ja pädevuste omandamisel endiselt positiivset mõju, seeläbi suureneb õppijate tööalane konkurentsivõime, hoogustub ettevõtlus ning lüheneb haridussüsteemist tööturule ülemineku aeg (13 % kõrgem võrreldes üksikisikutega, kes ei osalenud Erasmus+ või selle varasemates programmides). Hindamine näitab, et programmiga Erasmus+ tugevdatakse tahet välismaal töötada või õppida (+31 %) ning arendatakse võõrkeeleoskust (7 % suurem testitud pädevus), et see mõjutab positiivselt üksikisikute suhtumist õppimisega seotud väärtusse oma kutsealase ja isikliku arengu seisukohast (+8 %) ning et see tõstab isegi koolilõpetanute määra (+2 %).

Samuti on tõendeid selle kohta, et programmiga antakse panus sidusama liidu edendamisse. Programmiga Erasmus+ aitab kaasa positiivse sotsiaalse ja ühiskondliku käitumise ning eurooplaseks olemise tunde kujunemisele (+19 % võrreldes programmis mitteosalenutega). Programmiga Erasmus+ jõutakse ebasoodsas olukorras olevate noorteni (11,5 % programmi Erasmus+ osalejate arvust) enam kui varasemate programmide või võrreldavate riiklike kavade puhul. Siiski viitab hindamine vajadusele teha rohkem, et aidata ühiskonna nõrgemaid ning hõlbustada väiksematel organisatsioonidel programmis osalemist.

·Praeguse struktuuriga programmi raames, mis kestab 2020. aastani, suurendab komisjon jõupingutusi, et muuta programm Erasmus+ ebasoodsatest oludest pärit või erivajadustega isikutele kättesaadavamaks. Komisjonil on kavas lihtsustada koolidel ja teistel väiksematel asutustel programmis osalemist. ·Pärast 2020. aastat kaalub komisjon, kuidas suurendada tulevaste programmide puhul ebasoodsas olukorras ja haavatavate elanikkonnarühmade osalust haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordivaldkonna meetmetes.

Praktikute (õpetajad, koolitajad, noorsootöötajad, töötajad jne) jaoks tähendab see kutsealast arengut – eeskätt tänu laialdasematele võrgustikutöö võimalustele (+22 protsendipunkti) ja digitaalsete vahendite ulatuslikumale kasutamisele (+5 punkti) – ning tugevamat seotust Euroopaga (+6 punkti).

Osalevate organisatsioonide (koolid, kõrgkoolid, kutsehariduse ja -koolituse ning täiskasvanuhariduse pakkujad, noorte- ja spordiorganisatsioonid jne) jaoks on eeldatavad muutused järkjärgulised ning erinevad intensiivsuse poolest programmi sektorite vahel. Muutuste põhjalikumaks juurutamiseks on vajalik jätkuv osalemine. Kuid hindamisest nähtub, et programmil on selge euroopastumise mõju.

Ehkki vähem nähtavalt, leidis hindamisel kinnitust ka see, et vaatluse all olnud programmid avaldasid mõju haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordipoliitika väljatöötamisele ning rakendamisele, eriti kõrghariduse puhul, kus vastav eelarve oli piisavalt suur, vahel avaldasid programmid kaudset mõju ametiasutuste vahelise poliitilise koostöö rahastamise kaudu. Vähehaaval on programmid kujundanud Euroopas arusaama, et õpiränne toob üksikisikutele kasu ning et õpitulemusi on vaja ühtsel viisil kinnitada ja neid tuleb vastastikku tunnustada. Hinnatud programmid on olnud olulised ka ELi üleilmse kuvandi seisukohalt, eelkõige seepärast, et nad on hõlbustanud kvalifikatsioonide tunnustamist Euroopa ja partnerriikide vahel.

Süsteemne mõju on kooskõlas rahastatud projektide tulemuste avaldamisel tehtud edusammudega, seda tänu ühtsele tehnilisele platvormile. Samas ei ole alati selgeid tõendeid selle kohta, et poliitikakujundajad projektitulemusi kasutavad, eriti siis, kui nad pole olnud projektiga seotud algusest peale.

·Et programmi mõju poliitikale oleks suurem, kaalub komisjon täiendavaid võimalusi, mis aitavad tugevdada mõju süsteemi tasandil ning riiklikul tasandil edukaks osutunud projektide tulemusi laialdaselt levitada. ·Tulevaste programmide ettevalmistamisel uurib komisjon võimalusi nende edukate Erasmus+ projektide ulatuslikumaks arendamiseks ja rahastamiseks (eelkõige Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetusel), millel on potentsiaal käivitada riiklikul tasandil struktuurireforme.

Üldiselt näitas vahehindamine, et programm Erasmus+ on saavutanud enamiku õiguslikus aluses kehtestatud näitajatest või ületatud need. Nõudlus on palju suurem kui vabade vahendite olemasolu. Ilma et see piiraks järgmist mitmeaastast finantsraamistikku, saadi hindamisel kinnitust, et tulevikus suudaks programm kasutada eelarvelisi vahendeid suuremas mahus. Sellisel juhul soovitatakse muuta praeguste vahendite jagamist programmi sektorite vahel nii, et saaks toetada neid sektoreid, mille puhul mõju silmas pidades tooks eelarve kasv kõige tõhusamalt kasu. Koolihariduse, kutsehariduse ja -koolituse ning noorsootöö valdkonna tegevustel, mille puhul on programmide mõju tõendatud, kuigi napimate eelarveeraldiste tõttu veel mitte nii ulatuslikult kui kõrghariduse puhul, on täheldatud, et lähiaastatel võib osalus programmi Erasmus+ tegevustes oluliselt suurendada.