(3)11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu Euroopa Liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

(4)Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peavad olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

(5)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest, võimaldades samal ajal komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

(6)Jätkuvaid meetmeid on vaja pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning tehes kriisist põhjalikud järeldused.

(7)COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida ühtne turg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleb ühtse turu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada, niipea kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid, mis hõlmavad eelkõige täiustatud hankestrateegiaid, mitmekesistatud tarneahelaid ja elutähtsa varustuse strateegilisi varusid. Need on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamised elemendid.

(8)Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke, et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Ungarit kutsutakse üles neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata üksikisikuid ja sektoreid, kus probleemid end kõige rohkem tunda annavad.

(9)Pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed jaotuvad erinevate spetsialiseerumismustrite tõttu tõenäoliselt territooriumide vahel ebaühtlaselt, eelkõige oluliste ressursside puuduse all kannatavates või suurel määral vahetut ettevõtete ja klientide kontakti nõudvatest sektoritest sõltuvates konkreetsetes piirkondades. Sellega kaasneb märkimisväärne Ungari territoriaalsete ebavõrdsuste suurendamise risk, mis võimendab juba täheldatud ebavõrdsuse suurenemist linna- ja maapiirkondade vahel. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

(10)Ungari esitas 5. mail 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 4. mail 2020 oma 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

(11)Ungari suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit.

(12)14. juunil 2019 esitas nõukogu Ungarile soovituse tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 3,3 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 1,0 % SKPst. Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal ja 2018.–2019. aasta koguarvestuses kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. Kuid võttes arvesse üldise vabastusklausli aktiveerimist, ei ole Ungari puhul edasised sammud märkimisväärse kõrvalekalde menetluse raames õigustatud.

(13)Valitsus näeb 2020. aasta lähenemisprogrammis ette, et nominaalne eelarvepositsioon halveneb ja 2020. aastal on puudujääk 3,8 % SKPst, samas kui 2019. aastal oli see 2,0 % SKPst. Prognooside kohaselt on puudujääk 2021. aastal 2,7 % SKPst ja jõuab järk-järgult 2024. aastaks 1,0 %ni SKPst. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks pärast vähenemist 66,3 %-le 2019. aastal suurenema 2020. aastal 72,6 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. Eelarveprognooside aluseks on riigipõhised riskid, nimelt riskid, mis on seotud prognoositust suuremate kuludega (võttes arvesse varasemate aastate suuri aastalõpu kulutusi) ning võimaliku prognoositust väiksema tuluga, kuna prognoosid näivad tuginevat teatavale tulude püsivusele.

(14)Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Ungari võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi intensiivravi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti suurel määral mõjutatud üksikisikutele ja sektoritele. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt moodustasid need eelarvemeetmed 2020. aastal 2,8 % SKPst ja neid rahastatakse täielikult eelarvekulude ümberpaigutamisest, reservidest ja uutest maksudest. Need hõlmavad tööturu toetamise, ettevõtete maksusoodustuste ja meditsiinilisest eriolukorrast tekkinud kuludega seotud meetmeid. On teatatud täiendavatest meetmetest majanduskasvu (1,4 % SKPst) ja tööturu (0,4 % SKPst) toetamiseks, kuid neid ei ole veel täpsustatud. Lisaks on Ungari võtnud meetmed, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad toetada ettevõtete likviidsust, ja mille mahuks hinnatakse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt 1,5 % SKPst. Ametiasutused töötavad täiendavate meetmetega mahus 0,3 % SKPst. Need meetmed hõlmavad laenutagamisprogramme ja valitsuse tagatud laene. 2020. aasta lähenemisprogrammi raames teatatud eelarvemeetmete üldine mõju eelarvele erineb komisjoni 2020. aasta kevadprognoosist, kuna komisjon hindas ja võttis arvesse ainult meetmeid, mida oli piisavalt kirjeldatud. Üldiselt on Ungari võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni teatises „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“. Kõigi teatatud meetmete täielik kirjeldamine ja rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

(15)Kui poliitikat ei muudeta, on Ungari valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal -5,2 % SKPst ja 2021. aastal -4,0 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse jõuab prognooside kohaselt 2020. aastal 75,0 %-ni.

(16)14. juunil 2019 otsustas nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 121 lõike 4 kohaselt, et 2018. aastal esines Ungaris märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eesmärgist. Kindlaks tehtud märkimisväärse kõrvalekalde tõttu esitas nõukogu 14. juunil 2019 Ungarile soovituse võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 3,3 % ja 2020. aastal 4,7 %, mis vastab 2019. aastal eelarve struktuursele kohandamisele 1,0 % SKPst ja 2020. aastal eelarve struktuursele kohandamisele 0,75 % SKPst. 5. detsembril 2019 võttis nõukogu vastu otsuse (EL) 2019/2172, millega tehti kindlaks, et Ungari ei olnud võtnud nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid, ja esitas muudetud soovituse. 5. detsembri 2019. aasta soovituses palus nõukogu Ungaril võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2020. aastal 4,7 %, mis vastab 2020. aastal eelarve struktuursele kohandamisele 0,75 % SKPst. Komisjoni üldhinnangu kohaselt ja võttes arvesse 2020. aastal üldise vabastusklausli rakendamist, mis lubab ajutist kõrvalekaldumist keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise kohandamiskavast, peetakse meetmeid, mille Ungari võttis 5. detsembri 2019. aasta soovituse alusel, tulemuslikuks.

(17)Kuna Ungari kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

(18)Valitsus teatas ohuolukorrast 11. märtsil 2020. 12. märtsil suleti piirid reisijatele, välja arvatud koju tagasipöörduvad kodanikud ja Euroopa Majanduspiirkonna elanikud ning piiriülesed töötajad. Kaubatransport jäi lubatuks. 16. märtsil 2020 suleti laste alusharidusasutused, koolid ja ülikoolid ning õpet hakati andma veebis. Alates 17. märtsist 2020 tuli mittehädavajalikud poed sulgeda alates kella kolmest päeval ja restoranid võisid pakkuda toitu ainult kaasa võtmiseks. 28. märtsil 2020 kehtestati osaline liikumiskeeld, mille kohaselt võisid inimesed väljuda oma elukohast ainult põhjendatud vajaduse korral ja pidid hoidma teiste inimestega distantsi. Enne COVID-19 puhangut hakkas Ungari mitmeaastane märkimisväärne majanduskasv järk-järgult aeglustuma. Reaalne SKP kasvas 2019. aastal 4,9 %. Pärast viiruspuhangut võeti suhteliselt kiiresti pandeemia leviku tõkestamise meetmed ja ametlike haigusjuhtumite arv on jäänud siiani piiratuks. Kuid ülemaailmne majanduslangus mõjutab eeldatavasti eriti suurel määral eksporti kuna Ungaris on domineeriv roll väga tsüklilistel tööstusvaldkondadel, näiteks autotööstusel. Kahju kannatavad eeldatavasti ka turismi- ja transporditeenuseid, mida mõjutavad reisipiirangud. Üldiselt prognoositakse, et märtsis algab järsk maanduslangus, millele järgneb aasta teises pooles majanduse järkjärguline taastumine, kui eeldatavasti hakatakse pandeemia leviku tõkestamise meetmeid järk-järgult tühistama. Töötus võib tööturu paindlikkuse tõttu kiiresti suureneda. 2020. aasta majanduslikud näitajad sõltuvad liikumispiirangute kehtestamise pikkusest ja majanduspoliitilistest meetmetest. Euroopa Komisjoni kevadprognoosi kohaselt väheneb reaalne SKP 2020. aastal 7 % ja suureneb seejärel 2021. aastal 6 %.

(19)Valitsus on teatanud alates märtsi keskpaigast etapiviisilistest meetmetest, et leevendada COVID-19 kriisi sotsiaal-majanduslikku mõju. Keskpank on võtnud meetmeid, et tagada likviidsust finantssektorile. Muud kodumajapidamiste ja ettevõtete likviidsuse suurendamise meetmed on i) ettevõtete ja kodumajapidamiste laenude ning üürilepingute moratoorium kuni 31. detsembrini 2020 ning ii) tarbijakrediidi intressi ülempiiri kehtestamine. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. Täiendavad meetmed, mis on suunatud peamiselt kriisist kõige enam mõjutatud sektoritele, näiteks turismi- ja teenussektorile, hõlmavad ajutisi maksuvähendusi ja -vabastusi, investeerimistoetusi, taristu arendamist, subsideeritud ja tagatud laene ning kapitaliprogramme. Valitsus algatas töökohtade säilitamiseks kaks lühendatud tööajaga töötamise meedet. Üldkava katab teatavatel tingimustel kuni 70 % kaotatud palgast kolme kuu jooksul ja erikava on suunatud teadus- ja arendustegevuse valdkonnas töötajatele. Valitsus rakendas ühe kvartali võrra kiiremini varem kavandatud sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise ja teatas tervishoiusektori töötajate ühekordsest palgalisast. Kuigi eelarvemeetmete eesmärk on toetada ettevõtteid ja säilitada töökohti, on nende ulatus ja hõlmavus enamike liikmesriikidega võrreldes üldiselt piiratud. Neid on kavas kaasrahastada eelarvepeatükkide ümberjaotamisest ja uutest kogutud maksudest ning seega on neil makromajandusliku stabiliseerimise seisukohast eeldatavasti piiratud mõju.

(20)Eri tervisenäitajad olid jätkuvalt enamikest liikmesriikidest halvemad, mis kajastab muu hulgas riskitegurite laialdast esinemist elanikkonnas ja tervishoiuteenuste osutamise piiratud mõju. Riigi osa Ungari tervishoiukulutustest oli ELi keskmisest märkimisväärselt väiksem. ELi keskmisest rohkem ungarlasi peab ise teenuste eest tasuma ja on sunnitud üha enam pöörduma erasektori tervishoiuteenuste osutajate poole. See suurendab Ungari kodumajapidamiste rahaliste raskuste riski, mis avaldab mõju sotsiaalsele võrdsusele ja tervisenäitajatele. On vaja teha täiendavaid investeeringuid põhjalikesse reformidesse, et ratsionaliseerida ressursside kasutamist tervishoiusüsteemis, vähendada ebavõrdsust ravi saamisel ja suurendada ravi kvaliteeti. Ennetava ja esmatasandi arstiabi teenused on alarahastatud ning ei ole kasutatud piisavalt nende potentsiaali parandada tervishoiusüsteemi kvaliteeti, juurdepääsetavust ja tasuvust. Kuigi ametivõimud on hakanud tegutsema selle nimel, et vähendada Ungari tervishoiutöötajate märkimisväärset puudust, takistavad tervishoiutöötajate jaotuse piirkondlikud erinevused jätkuvalt ravile juurdepääsu teatavates piirkondades ja teatavate haavatavate rühmade, näiteks marginaliseeritud romade puhul, aga märkimisväärsete tõketega puutuvad kokku ka puudega inimesed. COVID-19 pandeemiast tervishoiusüsteemidele tekkinud märkimisväärse nõudlusvapustuse tõttu on vaja võtta kiiresti meetmeid, et lahendada need struktuursed probleemid ja suurendada Ungari tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet.

(21)Puhangul võivad olla märkimisväärsed sotsiaal-majanduslikud tagajärjed ja tuleb veel hinnata valitsuse 18. märtsi 2020. aasta dekreedi mõju, millega lubatakse kahepoolsel kokkuleppel erandeid tööseadustikust. Komisjoni prognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 7,0 %ni ja väheneb 2021. aastal 6,1 %-le. Kriisist väga suurel määral mõjutatud sektorid, kus töötavad väga paindlike töölepingute alusel madala kuni keskmise kvalifikatsiooniga töötajad, moodustavad suure osa Ungari majandusest. Kuni 2020. aasta alguseni paranes üldine tööhõive määr tugeva majanduskasvu tingimustes, kuid sellest ei saanud võrdselt kasu kõik elanikerühmad. Tööhõive erinevused olid ELi keskmisega võrreldes jätkuvalt suured erinevate kvalifikatsioonidega töötajate ning meeste ja naiste vahel, viimasel juhul piiratud kvaliteetsete lapsehoiuvõimaluste tõttu. Ühiskondliku töö programm, mis oli selles osalejate esmasele tööturule siirdumise osas ebatõhus, hõlmas vaatamata vähendamisele endiselt palju inimesi. Võib tugevdada muid poliitikameetmeid ja suurendada nende sihipärasust, et aidata töötutel või majanduslikult mitteaktiivsetel inimestel tulemuslikult tööd leida või koolitustel osaleda. Töötushüvitiste maksmise aeg on ELi lühim, st maksimaalselt kolm kuud, mis oli isegi majanduslikult kõige soodsamates tingimustes palju lühem ajast, mis keskmiselt kulub töö leidmiseks. Kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega tuleb sotsiaalkaitse kavade ja meetmetega kaitsta neid, kellel on oht oma töökoht kaotada, ning füüsilisest isikust ettevõtjaid ja töötuid. Lühendatud tööajaga töötamise kavad, mille puhul saavad töötajad töötamata tundide eest riigilt toetust, oh hea meetod tööhõive kaitsmiseks. Pandeemia ajal on lühendatud tööajaga töötamise kavad kõige tõhusamad, kui nende haldamine on lihtne ja kiire ning kui nendes osalemise õigus ei piirdu teatavate sektorite või äritegevuse liikidega.

(22)Kuigi Ungari üldine vaesusolukord paranes enne kriisi, võib see suundumus majanduslanguse ajal kiiresti vastupidiseks pöörduda. Sissetuleku ebavõrdsus suurenes viimasel kümnendil, osaliselt maksu- ja toetussüsteemi muudatuste tõttu. Isegi enne COVID-19 puhangut olid kõrgel tasemel nii suur materiaalne puudus kui ka materiaalne ja sotsiaalne puudus, eelkõige mitme lapsega kodumajapidamistes ja romade hulgas. Sotsiaaleluruumidena üürile antavate munitsipaalkorterite ja üürilevõtjatele antava rahalise toetuse puudumine takistab liikuvust. Toimetulekutoetuse nominaalsumma on jäänud alates 2012. aastast muutumatuks ja on üks ELi väiksemaid. Pandeemia mõjutab eeldatavasti enim haavatavaid rühmi, kellel puudub juurdepääs ravile ja olulistele teenustele ning kes elavad ülerahvastatud kodumajapidamistes. Kui majandus taastub, tuleb võtta meetmeid nende aktiivseks muutmiseks ja tööturule kaasamiseks. Haridusnäitajad olid juba enne kriisi liidu keskmisest madalamad ja neid mõjutas suurel määral õpilaste sotsiaal-majanduslik taust. Haridussüsteemist varakult lahkumise määr oli suur, eriti romadest õpilaste puhul. Haavatavate rühmade vähene osalemine kvaliteetses hariduses on inimkapitali ja sotsiaalse ühtekuuluvuse arendamises möödalastud võimalus. Õpetajate palk on üks ELi madalamaid. Kõrgkoolis õppijate väike arv ei ole kooskõlas suure nõudlusega kõrge kvalifikatsiooniga töötajate järele. Ootamatu üleminek kaugõppele suurendab tõenäoliselt veelgi ebavõrdsust. Iga-aastaste riiklike pädevustestide käigus saadud teadmiste kohaselt on keerukas jõuda digiõppe abil mitmete õpilasteni, kuna neil puuduvad digitaalsed vahendid. Kaugõpe avaldab ebasoodsa taustaga õpilastele negatiivset mõju ka ülerahvastatud kodumajapidamiste ja vanemate madala haridustaseme tõttu. Hariduses digitaaltehnoloogiale üleminekusse tehtud hiljutised ja praegu tehtavad investeeringud on olnud olulised ja neid tuleb jätkata.

(23)COVID-19 kriisi kontekstis on eriti oluline tagada kriitilise taristu toimimine ja kaupade vaba liikumine ühtsel turul ning jälgida tarneahelate nõuetekohast toimimist ja see tagada koostöös naaberriikidega. Ungari majandus on väike ja avatud ning aktiivse rahvusvahelise kaubatranspordiga. Lisaks sellele töötavad mitmed ungarlased välisriikides ja reisivad igal nädalal tööle. Ungari võib ka vajada hooajalisi piirialatöötajaid põllumajanduse valdkonnas. Praegu kehtestatud reisipiirangud võivad põhjustada viivitusi kaupade ja töötajate liikumisel, aga seda võib leevendada piiridel roheliste transpordikoridoride tagamine.