[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 23.2.2009

KOM(2009)81 lõplik

2009/0023 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

mis käsitleb ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatavat õigust käsitleva protokolli sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt

SELETUSKIRI

1. EESMÄRK

Ettepanek käsitleb 23. novembril 2007 Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi raames sõlmitud ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatavat õigust käsitleva protokolli sõlmimist ühenduse poolt. Protokolli eesmärk on suurendada õiguskindlust ja prognoositavust elatist saama õigustatud isikute ja seda maksma kohustatud isikute jaoks. Kuna suur enamik ülalpidamisnõudeid on seotud lastega, on protokoll eelkõige meede laste kaitsmiseks.

2. ÜHENDUSE ÜHISE ÕIGUSRUUMI ARENG

Euroopa Ühendus on seadnud endale eesmärgi luua tõeline õigusruum, mis rajaneks kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõttel.

18. detsembril 2008. aastal võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 4/2009 kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes[1]. Nimetatud määruse artikli 15 kohaselt määratakse ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatav õigus kindlaks vastavalt ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatavat õigust käsitleva 23. novembri 2007. aasta Haagi protokollile liikmesriikides, kelle jaoks see õigusakt on siduv.

Protokolli kohaldamine ühenduses tagab liikmesriikides ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatavat õigust käsitlevate ühtsete ja ühtlustatud eeskirjade kohaldamise.

Lisaks on kohaldatavat õigust käsitlevad ühtlustatud eeskirjad vajalik eeldus täidetavaks tunnistamise menetluse kaotamiseks ülalpidamiskohustusi käsitlevates otsustes. Selle tulemusena ringlevad protokolliga ühinenud liikmesriikides tehtud otsused vabalt teistes liikmesriikides, ilma et liikmesriigis, kus toimub otsuse täitmine, otsuse sisu mis tahes viisil kontrollitaks. Sellega saavutatakse poliitiline eesmärk, mis on olnud päevakorras alates 1999. aastal Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu istungist.

Kuna määruse (EÜ) nr 4/2009 ja kohaldatavat õigust käsitlevate eeskirjade eesmärk on tihedalt seotud, tuleks protokolli hakata ühenduses kohaldama hiljemalt määruse kohaldamise kuupäeval s.t 18. juunil 2011.

3. ÜLALPIDAMISKOHUSTUSTE SUHTES KOHALDATAVAT ÕIGUST KÄSITLEV 2007. AASTA PROTOKOLL

Protokolli eesmärk on suurendada õiguskindlust ja prognoositavust, luues ühtsed sätted selles õiguse valdkonnas, mida kohaldatakse ülalpidamiskohustuste suhtes. Kohaldatavat õigust käsitlevate eeskirjade ühtlustamise peamine eesmärk on võimaldada õigustatud isikul tegutseda selliselt, et tal on olukorrast täielik ülevaade, ja ilma et teda piiraksid erinevad riiklikud süsteemid. Protokolliga püütakse leida tasakaal ülalpidamist saama õigustatud isikute ja seda maksma kohustatud isikute õiguste vahel.

Protokollis määratakse kindlaks, millise riigi õigust kohaldatakse pere-, sugulus-, abielu- või hõimlussuhetest tulenevate ülalpidamiskohustuste suhtes, kaasa arvatud lapse ülalpidamise kohustuse suhtes vanemate perekonnaseisust olenemata (artikli 1 lõige 1).

Protokollis on sätestatud, et üldiselt kohaldatakse ülalpidamiskohustuste suhtes õigustatud isiku peamiseks elukohaks oleva riigi õigust (artikli 3 lõige 1). Erisätetega pakutakse elatist saama õigustatud isikutele kaitset olukorras, kus nad oma peamiseks elukohaks oleva riigi õiguse kohaselt elatist ei saaks (artikkel 4). Abikaasadevahelise ülalpidamiskohustuse puhul võib kumbki pooltest taotleda abieluga tihedamalt seotud muu riigi õiguse kohaldamist (artikkel 5). Kaitset käsitlev erisäte annab kohustatud isikule teatavatel tingimustel võimaluse ülalpidamisnõue vaidlustada asjaolu alusel, et sellist kohustust ei ole sätestatud ei kohustatud isiku peamiseks elukohaks oleva riigi õiguses ega selle riigi õiguses, mille kodakondsus mõlemal poolel on, juhul kui neil on sama riigi kodakondsus (artikkel 6). Pooled võivad konkreetse menetluse puhul (artikkel 7) või üldiselt (artikkel 8) valida ülalpidamisnõude suhtes kohaldatava õiguse.

Protokolli alusel kindlaks määratud õiguse kohaldamisest võib keelduda ainult niivõrd, kuivõrd selle tulemused oleksid ilmses vastuolus kohtu asukohariigi avaliku korra põhimõtetega (artikkel 13). Elatise suuruse kindlaksmääramisel tuleb võtta arvesse õigustatud isiku vajadusi ja kohustatud isiku võimalusi, isegi kui kohaldatavas õiguses on sätestatud teisiti (artikkel 14).

Protokolliga on ette nähtud võimalus, et sellega võivad ühineda piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid (artikkel 24).

4. KOMISJONI ETTEPANEKUD

Euroopa Kohtu praktika kohaselt[2] kuuluvad määrusega (EÜ) nr 4/2009 hõlmatud valdkonnad ainuüksi ühenduse välispädevusse. Nimetatud määruses on sätestatud, et ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatavat õigust käsitlevad eeskirjad määratakse kindlaks vastavalt protokollile ja et protokolli tuleb liikmesriikides kohaldada hiljemalt määruse kohaldamise kuupäevast. Komisjon teeb seetõttu ettepaneku, et ühendus sõlmiks protokolli üksi.

Protokolli artikkel 24 võimaldab Euroopa Ühendusel protokollile alla kirjutades, seda heaks kiites või sellega ühinedes, et ta on pädev kõikides protokolliga reguleeritavates küsimustes ja et talle asjaomases küsimuses pädevuse üle andnud liikmesriikide jaoks on protokoll siduv. Komisjon teeb ettepaneku sellise deklaratsiooni koostamiseks.

Määruse artiklis 76 sätestatakse, et määrust kohaldatakse alates 18. juunist 2011, tingimusel et ühenduses kohaldatakse sellel kuupäeval 2007. aasta Haagi protokolli. Vastupidisel juhul kohaldatakse määrust alates nimetatud protokolli ühenduses kohaldamise kuupäevast.

Vastavalt protokolli artiklile 25 jõustub protokoll pärast teatavat ajavahemikku, mis järgneb teise ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiuleandmisele. Ükski riik ei ole protokolli seni ratifitseerinud. Seega võib ühendus olla esimene osaline, kes protokolli ratifitseerib.

Kuna protokolli tuleks ühenduses kohaldada hiljemalt määruse kohaldamise kuupäeval, s.t 18. juunil 2011, teeb komisjon ettepaneku kasutada enne protokolli jõustumist rahvusvahelise lepingu ajutise kohaldamise mehhanismi. Ajutine kohaldamine on sätestatud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõikes 2. Komisjon teeb ettepaneku koostada protokolli sõlmimisel selle kohta ühepoolne deklaratsioon.

Vastavalt protokolli artiklile 22 ei kohaldata protokolli elatise suhtes, mille maksmist nõutakse osalisriigis ajavahemiku eest, mis eelneb protokolli jõustumisele kõnealuses osalisriigis. Ühenduses kohaldatakse ülalpidamiskohustusi käsitlevat uut määrust (EÜ) nr 4/2009 pärast määruse kohaldamiskuupäeva algatatud menetluste, kinnitatud või sõlmitud kohtulike kokkulepete ja koostatud ametlike juriidiliste dokumentide suhtes (artikkel 75). Seega võib määrust kohaldada ka juhtudel, kui elatist nõutakse ajavahemiku eest, mis jääb määruse kohaldamise kuupäeva eelsesse aega. Tulevase määruse kohaldamine koos protokolli artikliga 22 annaks ebasoovitava tulemuse, mille puhul sama nõude suhtes võidakse kohaldada erinevaid õigusakte sõltuvalt ajavahemikust, mille eest elatist nõutakse. Lisaks käsitleb täidetavaks tunnistamise menetluse kaotamise eeskiri ainult kohaldatavat õigust käsitlevate ühtlustatud eeskirjade põhjal tehtud otsuseid. Komisjon teeb ettepaneku, et protokolli eeskirjad kehtiksid juhul, kui määruse kohaselt nõutakse elatist ajavahemiku eest, mis eelneb protokolli kohaldamisele ühenduses ja et protokolli sõlmimisel tuleks selle kohta esitada ühepoolne deklaratsioon.

Komisjoni esitatud nõukogu määruse ettepanekuga kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes, mis võeti vastu 15. detsembril 2005. aastal, kaasnes mõju hindamine. Kuna ettepaneku kohaselt hõlmas nimetatud mõju hindamine kohaldatavat õigust käsitlevate eeskirjade ühtlustamist, ei ole vajadust uue mõju hindamise koostamiseks.

2009/0023 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

mis käsitleb ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatavat õigust käsitleva protokolli sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 61 punkti c koostoimes artikli 300 lõigetega 2 ja 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[3]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[4]

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Ühendus astub samme selleks, et luua ühine õigusruum, mis rajaneks kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõttel.

(2) Määruses (EÜ) nr 4/2009 (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) (edaspidi „määrus”), mis võeti vastu 18. detsembril 2008, sätestatakse, et ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatav õigus määratakse kindlaks vastavalt ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatavat õigust käsitlevale 23. novembri 2007. aasta Haagi protokollile (edaspidi „protokoll”) liikmesriikides, kelle suhtes see õigusakt on siduv.

(3) Protokoll annab olulise panuse õiguskindluse prognoositavuse suurendamisse ja elatist saama õigustatud isikute ja seda maksma kohustatud isikute jaoks. Kohaldatavat õigust käsitlevate ühtsete eeskirjade kohaldamine võimaldab ülalpidamiskohustuste kohta tehtud kohtuotsuste vaba ringlemist ühenduses, ilma et liikmesriigis, kus toimub otsuse täitmine, otsuse sisu mis tahes viisil kontrollitaks.

(4) Protokolli artikliga 24 võimaldatakse ühendusel protokollile alla kirjutada, protokolli heaks kiita või protokolliga ühineda.

(5) Ühendusel on ainupädevus kõigis protokolli käsitletavates küsimustes.

(6) Protokoll tuleks liikmesriikides kohaldada hiljemalt 18. juunil 2011, mis on määruse kohaldamise kuupäev.

(7) Kuna protokoll ja määrus on tihedalt seotud, tuleks protokolli kohaldada ühenduses ajutiselt, kui see ei ole määruse kohaldamise kuupäevast, 18. juunist 2011 jõustunud. Protokolli sõlmimisel tuleks selle kohta esitada ühepoolne deklaratsioon.

(8) Protokolli tuleks kohaldada kõigi otsuste suhtes, mida võidakse tunnustada ja täita vastavalt määruses sätestatud eeskirjadele, mis käsitlevad täidetavaks tunnistamise menetluse kaotamist, sealhulgas elatise osas, mida nõutakse liikmesriigis ajavahemiku eest, mis eelneb protokolli jõustumisele ühenduses. Protokolli sõlmimisel tuleks selleks esitada ühepoolne deklaratsioon.

(9) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt osaleb Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel. [Ühendkuningriik ei osale käesoleva otsuse vastuvõtmisel.]

(10) Vastavalt Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklitele 1 ja 2 ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühendus kiidab heaks ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatavat õigust käsitleva protokolli.

Nõukogu eesistujale antakse käesolevaga volitused määrata isik(ud), kellel on õigus protokollile alla kirjutada, et väljendada ühenduse nõusolekut olla lepinguga seotud.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Protokolli sõlmides esitab ühendus protokolli artikli 24 kohase järgmise deklaratsiooni:

„Euroopa Ühendus teatab kooskõlas protokolli artikliga 24, et ta on pädev kõigis protokolliga reguleeritavates küsimustes. Ühenduse liikmesriigid ei osale protokollile allakirjutamisel, heakskiitmisel ega sellega ühinemisel, ent protokoll on nende suhtes siduv, kuna selle sõlmib Euroopa Ühendus.

Käesolevas deklaratsioonis ei hõlma mõiste „Euroopa Ühendus” Taanit, võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikleid 1 ja 2 [, ning Ühendkuningriiki, võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklit 3].”

Artikkel 3

Protokolli kohaldatakse ajutiselt 18. juunist 2011, mis on määruse kohaldamise kuupäev, kui protokoll ei ole selleks kuupäevaks veel jõustunud. Protokolli sõlmides esitab ühendus järgmise deklaratsiooni:

„Euroopa Ühendus teatab, et protokolli kohaldatakse ajutiselt 18. juunist 2011, mis on määruse (EÜ) nr 4/2009 (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) kohaldamise kuupäev, kui protokoll ei ole selleks kuupäevaks veel jõustunud.”

Artikkel 4

Protokoll on ühenduses kohaldatav ka elatise suhtes, mida nõutakse liikmesriikides ajavahemiku eest, mis eelneb protokolli jõustumisele või ajutisele kohaldamisele ühenduses, juhul kui menetlused on algatatud, kohtulikud kokkulepped heakskiidetud või sõlmitud ja ametlikud juriidilised dokumendid koostatud pärast 18. juunit 2011, mis on määruse kohaldamise kuupäev.

Protokolli sõlmides esitab ühendus järgmise deklaratsiooni:

„Euroopa Ühendus teatab, et protokoll on kohaldatav ka elatise suhtes, mida nõutakse liikmesriikides ajavahemiku eest, mis eelneb protokolli jõustumisele või ajutisele kohaldamisele ühenduses, juhul kui menetlused on algatatud, kohtulikud kokkulepped heakskiidetud või sõlmitud ja ametlikud juriidilised dokumendid koostatud pärast 18. juunit 2011, mis on määruse (EÜ) nr 4/2009 (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) kohaldamise kuupäev.”

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] ELT L 7, 10.1.2009, lk 1.

[2] Euroopa Kohtu 7. veebruari 2006. aasta arvamus 1/03, mis käsitleb ühenduse pädevust sõlmida uus Lugano konventsioon kohtualluvuse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades.

[3] ELT C […], […], lk […] .

[4] ELT C […], […], lk […] .