Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa parlamendi ja Nõukogu määruse (EÜ) nr 450/2003 rakendamise kohta 2006. aastal /* KOM/2006/0801 lõplik */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 14.12.2006 KOM(2006) 801 lõplik KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 450/2003 rakendamise kohta 2006. aastal 1. Sissejuhatus Tööjõukulusid peetakse üldiselt tähtsaks teguriks lühikese ja keskmise tähtajaga majandusarengu analüüsis. Sellepärast peavad komisjon ja Euroopa Keskpank tööjõuturul lühiajaliste arengute tagajärjel tekkinud inflatsioonisurve hindamise eesmärgil äärmiselt tähtsaks õigeaegset tööjõukuluindeksi esitamist euroalal. Samuti on tööjõukuluindeks tähtis sotsiaalsete partnerite jaoks palgakokkulepete saavutamisel ja komisjoni jaoks tööjõuturu lühiajaliste arengute jälgimisel. Tööjõukuluindeksit käsitlev Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2003. aasta määrus (EÜ) nr 450/2003 loob ühise raamistiku võrreldavate tööjõukuluindeksite väljatöötamiseks, edastamiseks ja hindamiseks ühenduses (ELT L 69, 13.3.2003, lk 1). Komisjon (Eurostat) avaldab uudisteväljaannet tööjõuindeksi kohta igas kvartalis. Eespool nimetatud määruse artiklis 13 nõutakse määruse rakendamist käsitlevate aruannete esitamist iga kahe aasta tagant. Nimetatud aruannetes tuleb anda hinnang eeskätt edastatud tööjõukuluindeksi andmesarjade ning edastatud tagasiulatuvate andmete kvaliteedi kohta. Komisjon võttis juulis 2003 vastu rakendusmääruse (määrus EÜ nr 1216/2003, ELT L 169, 8.7.2003, lk 37), milles sätestatakse üksikasjalikumalt indeksi edastamisega seotud menetlused, tehtavad konkreetsed (hooajalised) korrektiivid ja riiklike kvaliteediaruannete sisu. Määruse (EÜ) nr 450/2003 artikli 8 lõikes 2 on sätestatud iga-aastaste kvaliteediaruannete esitamise nõue. Vastavalt sellele on tööjõukuluindeksi kvaliteediaruanne esitatud järgmistest aspektides lähtudes: asjakohasus, õigsus , õigeaegsus ja täpsus, kättesaadavus ja selgus, võrreldavus, sidusus ja terviklikkus. Käesolevas aruandes on rõhutatud kõige rohkem esiletõstetud teemasid. Ei ole teatatud väikestest viivitustest aruannete edastamisel, kuna need on oma laadilt tavaliselt ajutised. Käesoleva aruande lisas esitatakse riiklikul tasemel võetavad parendusmeetmed nende liikmesriikide puhul, kes on andnud nimetatud teabe. 2. Üldised edusammud pärast viimast aruannet Alates aruandluse kehtestamisest aastal 2004[1]on tehtud olulisi edusamme eelkõige tööjõukuluindeksi üldise kättesaadavusega seoses. Praeguseks ajaks on kõik liikmesriigid rakendanud tööjõukuluindeksi ja andmeid edastatakse komisjonile (Eurostat) korrapäraselt, kuigi mitte alati vastavalt kohustuslikele tähtaegadele. Kõikide ELi liikmesriikide tööjõukuluindeksi kättesaadavus võimaldab koostada Euroopa Liidu koondnäitajaid ja piisava täpsusega võrrelda liikmesriikide arenguid, mis puudutavad tööjõukulusid töötunni kohta. On siiski rida kvaliteediküsimusi, mis nõuavad teatavates liikmesriikides veel lisapingutusi, et viia harmoniseerimisprotsess lõpule. Neid küsimusi on käsitletud allpool. Kuna liikmesriigid on rakendanud tööjõukuluindeksi saamiseks vajalikke vahendeid, on ka komisjon (Eurostat) rakendanud süsteemi, mis võimaldab tööjõukuluindeksi andmeid vastu võtta, nende õigsust kontrollida, neid menetleda, koguda ja levitada õigel ajal. Need protsessid hakkasid täielikult toimima 2005. aastal. 3. Kvaliteedi hinadmine (kuni oktoober 2006) 3.1 Liikmesriigid, kelle tööjõukuluindeksi kvaliteet on piisav Järgmised liikmesriigid on võtnud kõik vajalikud meetmed määruse täielikuks rakendamiseks: Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Eesti, Hispaania, Läti, Leedu, Luksemburg, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal, Sloveenia, Slovaki Vabariik ja Ühendkuningriik. Edastatud indeksisarjade ja eelkõige nendelt liikmesriikidelt saadud täiendavatele metaandmete põhjal otsustades ei ole tööjõukuluindeksi aegridade kvaliteediga olnud probleeme ja seetõttu on seda peetud piisavaks. Holland ei ole siiski esitanud korrapärast kvaliteediaruannet. Seetõttu ei ole kvaliteedi hindamine Hollandi puhul kindel ja kvaliteedi kohta ei saa anda täielikku garantiid. Isegi kui tööjõukuluindeksi sarjade praeguse osa kvaliteet hinnatakse piisavaks, on siiski kahes liikmesriigis puudusi varasemate aegridade osas Läti Võrreldavus. Puuduvad varasemad andmed (1996). Ühendkuningriik Terviklikkus. Indeksisarjad ei ole esitatud tööpäevaliste või hooajaliste ja tööpäevaliste korrektiividega (1996–1999). 3.2 Liikmesriigid, kelle tööjõukuluindeksi kvaliteet on puudulik Pärast kontrollimist leidis komisjon (Eurostat), et tõõjõukuluindeksi kvaliteet ei ole piisav määruse (EÜ) nr 450/2003 nõuete täitmiseks järgmistes liikmesriikides: Belgia, Kreeka, Prantsusmaa, Iirimaa, Küpros, Ungari, Malta, Soome ja Rootsi. Küpros ei ole esitanud standardset korrapärast kvaliteediaruannet, mille tõttu ei ole kõigi kvaliteediaspektide hindamine päris täpne. Avastatud kvaliteedipuuduste üksikasjalik liigendus: Belgia Õigeaegsus. Edastatud indeksisarjade õigeaegsus ei vasta seadusjärgsele kohustusele. 2005. aastal oli viivitus rohkem kui 200 päeva (nõutava 70 päeva asemel). Pärast mitme lahenduse katsetamist on Belgia ametiasutused suutnud viivitusi haldusandmete kättesaadavaks tegemisel lühendada. Täielikkus. Indeksisarjad ei ole esitatud tööpäevaliste või hooajaliste ja tööpäevaliste korrektiividega. Kreeka Õigeaegsus. Edastatud indeksisarjade õigeaegsus ei vasta seadusjärgsele kohustusele. 2005. aastal oli viivitus rohkem kui 270 päeva 2005. aastal (nõutava 70 päeva asemel). Väheseid edusamme oli näha 2006. aastal, kuid viivitus edastamisel ületas seadusjärgse tähtaja. Võrreldavus. Puuduvad varasemad sarjad (1996-1999). Prantsusmaa Täpsus. Töötatud tundide arvandmed on kümne või enama töötajaga ettevõttes asendatud täistööajaga töötavate töötajate lepinguliselt makstavate tundide arvandmetega. Iirimaa Täpsus. Töötatud tundide arvandmed näitavad pigem makstud tunde kui töötatud tunde. Üheks puuduseks on, et ebakorrapärased maksed töötajatele ei sisaldu tööjõukulude mõõtmisel tööjõukuluindeksis. Õigeaegsus. Edastatud indeksisarjade õigeaegsus ei vasta seadusjärgsele kohustusele. 2005. aastal oli viivitus oli rohkem kui 100 päeva (lubatud 70 päeva asemel). Väheseid edusamme oli näha 2006. aastal, kuid viivitus edastamisel ületas seadusjärgse tähtaja. Võrreldavus. Osaliselt puuduvad varasemad sarjad (1996–1997). Täielikkus. Indeksisarjad ei ole esitatud tööpäevade või hooajaliste ja tööpäevade korrektiividega (osaliselt ajavahemiku 1996–1997 kohta ). Itaalia Kättesaadavus. Itaalia ametiasutused liigitavad Itaalia tööjõukuluindeksit "konfidentsiaalseks" alates 2005. aasta teisest kvartalist, seega ei saa seda avaldada, kuid seda saab kasutada ainult Euroopa Liidu koondnäitajate koostamiseks. See tuleneb ebakindlusest töötatud tunde käsitlevate sarjade kvaliteedi suhtes. Küpros Võrreldavus. Osaliselt puuduvad varasemad sarjad (1996–1999). Täielikkus. Indeksisarjad ei ole täielikud, kuna need ei ole esitatud tööpäevade või hooajaliste ja tööpäevaliste korrektiividega (1996-1999). Ungari Täpsus. Andmed on vähemalt viie või enama töötajaga eraettevõtete ja igas suuruses riiklike organisatsioonide kohta. Malta Võrreldavus. Osaliselt puuduvad varasemad sarjad (1996-1999). Täielikkus. Indeksisarjad ei ole täielikud, kuna need ei ole esitatud tööpäevaliste või hooajaliste ja tööpäevaliste korrektiividega. Soome Täpsus. Andmed on ainult täistööajaga töötajate kohta. Kvartaalset muutust tööjõukuludes alates 2005. aasta esimesest kvartalist on mõõdetud töötasu muutusega normaaltööaja puhul. Üldiselt on suured viivitused (kuni 2 aastat) mitmetes lähteandmetes, mille põhjal koostatakse tööjõukuluindeks Seega ei võeta praeguse tööjõukuluindeksi rakendamisel soovitud täpsusega ja täielikult arvesse lühiajalist arengut, mis puudutab tööjõukulusid töötunni kohta Soomes ning ulatuslikud uuesti läbivaatamised piiravad selle kasutatavust. Rootsi Täpsus. Üheks suureks puuduseks on, et tööjõukulude arvandmed ei sisalda ebaregulaarseid lisatasusid. Andmed hõlmavad ainult erasektorit. Täielikkus. Indeksisarjad ei ole esitatud tööpäevaliste või hooajaliste ja tööpäevade korrektiividega (1996–1999). 4. euroopa komisjoni (eurostat) ja liikmesriikide meetmed viimasel ajal 2006. aastal viis komisjon (Eurostat) koos liikmesriikidega lõpule otstarbekusuuringuid tööjõukuluindeksi kohaldamisala laiendamise kohta, et hõlmata sellised majandustegevused nagu avalik haldus, haridus ja tervishoid (NACE Rev.1 jaod Lst kuni Oni), ja välja töötada indeks, välistades ebaregulaarsed lisatöötasud (määrus (EÜ) nr 450/2003 artikli 10). Ulatuslikumate andmete kogumist käsitleva komisjoni määruse eelnõud on esitletud novembris 2006. Siiski ei ole veel tehtud otsust ebaregulaarseid lisatasusid välistava indeksi kohta, kuna uurimised näitasid, et on vaja teha suuremaid jõupingutusi määratluste osas ja eelkõige selliste vahendite otsimisel, mis tagaksid selle osaindeksi toimimise vastuvõetava kvaliteedi. Muud küsimused, mis on seotud asjakohasuse ja täpsusega, on võetud esialgse kaalutlemise alla . Esiteks, on kindlaks tehtud vajadus saada eraldi indeks era- ja avaliku sektori kohta. Eespool esitatud NACEga seotud kohaldamisala laiendamine ja sellega kaasnev majandustegevuste liigendus on osaline lahendus. Teiseks, kuna on tuvastatud mõne indeksisarja suurt kõikumist seoses aluseks olevaid töötatud tunde käsitlevates sarjades, siis võiks olla huvipakkuv ja vajalik saada tööjõukuluindeksi kaks eraldi osa – kvartaalsed tööjõukulud ja kvartaalsed töötatud tunnid. 5. Kokkuvõte Viieteist liikmesriigi puhul on n hinnatud kvaliteediaspektid vastavuses määrusega. Siiski on neist kahel probleeme seoses kättesaadavuse, võrreldavuse või tööpäevaliste ja hooajaliste korrektiividega varasemates tööjõukuluindeksi sarjades. Kümnel liikmesriigil on puudusi seoses tööjõukuluindeksi ühe või enama kvaliteediaspektiga. Need on peamiselt seotud kvaliteedi täpsuse aspektiga. Tööjõukuluindeksi määratlus ja mõned aspektid ei vasta täielikult seadusjärgsele nõudele. Ebapiisav õigeaegsus, tööpäevaliste ja hooajaliste korrektiivide puudumine ning mittetäielikud varasemad sarjad etendavad samuti tööjõukuluindeksi sarjade kvaliteedi langemisel oma osa. Kahe liikmesriigi aruanded on lõpetamata. Komisjon (Eurostat) jälgib regulaarselt esinenud puudusi ja kvaliteedi küsimusi edastatud andmete ja muu riikliku dokumentatsiooni kaudu. Kui soovitud või plaanitud parendamismeetmetega ei ole küllaldaselt edasi jõutud, siis võetakse ühendust vastavate riiklike ametiasutustega. Kuna Euroopa Liidu tööjõukuluindeksi sarju kasutatakse sageli ELi ja selle liikmesriikide tööjõukulude arengute jälgimisel, siis on äärmiselt tähtis, et riiklike ametiasutuste edastavatel andmetel oleks kõrge kvaliteet. Siiski tuleks rõhutada, et olukord on tunduvalt paranenud alates määruse täielikust kohaldamisest 2005. aasta alguses. Kõik liikmesriigid – mitte ainult need, kes kohaldavad määrust täielikult – on suunanud oma vahendeid meetmete rakendamisse, et saada paremini võrreldavaid ja õigeaegsemaid indeksisarju. See on kahtlemata tõstnud üldist kvaliteeti ja seega parandanud andmete kasulikkust. ANNEX Details of forthcoming National Improvement Activities (Member States' contributions) Spain The main problem of the Labour Cost Index in Spain is timeliness. The source of information for compiling the LCI is the Quarterly Labour Cost Survey (QLCS) which has been conducted by the National Statistics Institute (INE) since 2000. The ongoing work to obtain the results takes 80 days or more, depending on the quarter. During the summer months, the industrial holidays have the effect of extending the data collection period. Since wages and salaries in Spain are usually paid on a monthly basis and payments of Social Security contributions are also made monthly by law, the QLCS questionnaire asks for monthly data. The information requested is based on the official documents that employers have to submit to the worker and to the Social Security. Therefore, the legal time limits for the submission of these documents are observed and, consequently, it is not possible to bring forward the final results. In order to obtain the LCI results on time, at t+70 days, a provisional LCI of one quarter t is obtained and published with the information received and validated up to that time. The validation and imputation processes continue until t+80, when the QLCS is published with the final results. The revised LCI is obtained at t+80. At (t+1) +70, the provisional LCI for quarter t+1 is published, together with the revised LCI for quarter t. Ireland Ireland is in the process of implementing a strategy to improve the coverage of information on earnings and labour costs. One element of this is a new annual structural survey of employees (the National Employment Survey, or NES) that will collect information on earnings and the factors that influence earnings (age, occupation, length of service etc.). The NES will monitor the structure of earnings on an annual basis, as well as providing a vehicle for collecting other enterprise-related data on matters such as vocational training etc. The other element is a new quarterly survey: the Earnings, Hours and Employment Costs Survey (EHECS). This survey will provide comparable and timely data on labour costs across all sectors of the economy and will measure earnings and employment in a more comprehensive and consistent way across the different sectors. It will be aimed at enterprises employing three or more persons. This survey will collect data on wages and salaries, employers’ social contributions, other non-wage costs, and hours worked for the entire quarter. The expansion of coverage to include these non-wage costs, which are not traditionally included as earnings, will enable the survey to better reflect the cost of employment and the pressure on competitiveness. The main output of the survey will be an index of labour costs per hour worked, and the survey is designed to monitor the short-term change in labour costs. Given the breakdown requested in the survey, it will be possible to routinely disseminate hourly earnings information with and without bonuses and by broad occupational group. The EHECS survey is designed to meet national needs and EU requirements and, once it is fully up and running, Ireland will be able to supply LCI data which will be fully compliant with Regulation (EC) No 450/2003. The new EHECS survey will also mean that, in the future, it will not be necessary to carry out a dedicated four-yearly Labour Costs Survey (LCS). The EHECS survey will ultimately replace all existing short-term earnings surveys currently being carried out by the CSO. The EHECS was launched in 2005 for the industrial and financial sectors. In early 2007 it will be extended to cover the public sector and then, later in the year, the distribution sector. By 2008 it will cover most sectors of the economy from industry to personal services (NACE C to O). Finland The Finnish model of compiling the Labour Cost Index is based on data from several statistical sources. The accuracy of the index improves gradually with each revision, as slower statistical sources become available. In 2005, Statistics Finland started a project for implementing a new production model for the LCI based on direct quarterly collection of primary data from enterprises. Through these measures Finland should be able to comply fully with the Regulations of the LCI from 2009. [1] KOM(2004) 833 lõplik; 27.12.2004.