ET Euroopa Liidu Teataja C 249/7

Teade Hiina Rahvavabariigist pärit traadita laivõrgu (WWAN) modemite importi käsitleva subsiidiumivastase menetluse algatamise kohta

2010/C 249/08

Komisjon on saanud nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsiidiumihinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi „algmäärus”) (1) artikli 10 kohase kaebuse, milles väidetakse, et Hiina Rahvavabariigist pärit traadita laivõrgu (WWAN) modemite importi subsideeritakse ja see tekitab olulist kahju liidu tootmisharule.

1. Kaebus

Taotluse esitas 2. augustil 2010 OPTION NV (edaspidi „kaebuse esitaja”), kes on traadita laivõrgu (WWAN) modemite ainus tootja Euroopa Liidus ja kes esindab 100 % liidu kogutoodangust.

2. Uurimisalune toode

Käesolevas uurimises vaadeldav toode on traadita laivõrgu (WWAN) modem, millel on raadioantenn ja mis pakub arvutiseadmetele IP-andmesidet ning millel on WWAN-modemit sisaldav WiFi-ruuter (edaspidi „uurimisalune toode”).

3. Väidetav subsideerimine

Väidetavalt subsideeritav toode on Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „vaatlusalune riik”) pärit uurimisalune toode, mis praegu kuulub CN-koodide ex 8517 62 00 ja ex 8471 80 00 alla. CN-koodid on esitatud üksnes informatsiooniks.

Väidetakse, et Hiina Rahvavabariigist pärit uurimisaluse toote tootjad on saanud mitmesuguseid Hiina Rahvavabariigi valitsuse pakutud subsiidiume.

Subsiidiumideks on muu hulgas tulumaksukavad (tulumaksuvabastus või -vähendus „kaks aastat ilma maksudeta, kolm aastat pool maksudest” programmi raames, tulumaksuvähendus ettevõtetele, kus kasutatakse uut või kõrgtehnoloogiat, tulumaksukrediit kodumaise kapitaliga äriühingutele, kes ostavad kohapeal toodetud seadmeid), kaudsete maksude ja imporditariifide kavad (nt imporditud seadmete käibemaksu- ja tollimaksuvabastused), sooduslaenukavad (sooduslaenud, sh ekspordi finantseerimine riigiomanduses kommertspankadelt ja valitsemissektori pankadelt), toetuskavad (nt elektroonika- ja infotehnoloogiatööstuse arendusfond, riiklik tipptehnoloogiate uuendamise projektifond, kuulsate kaubamärkide auhinnad), valitsusepoolne kaupade tarnimine ja teenuste osutamine tavahinnast odavamalt (nt maakasutusõiguste andmine) ning kohaliku valitsuse sooduskohtlemispoliitika, mis hõlmab soodustusi konkreetsetele piirkondadele ja tööstusparkidele (nt sooduskohtlemispoliitika Shenzenis, Shanghais, Beijingis ja Xianis).

Väidetakse, et eespool loetletud meetmed on subsiidiumid, kuna need sisaldavad Hiina Rahvavabariigi valitsuse või teiste piirkondlike omavalitsuste (sh riigiasutuste) rahalist toetust ning kuna nende saajad, st uurimisalust toodet eksportivad tootjad, saavad neist kasu. Väidetavalt sõltuvad need toetused eksporditegevusest ja/või kodumaiste kaupade eelistamisest importkaupadele ja/või piirduvad üksnes teatavate ettevõtjate või ettevõtjate rühmadega ja/või toodete ja/või piirkondadega ning on seega konkreetsed ja tasakaalustatavad.

4. Väidetav kahju

Kaebuse esitaja on esitanud tõendeid, et uurimisaluse toote import vaatlusalusest riigist on üldkokkuvõttes suurenenud nii absoluutarvudes kui ka turuosa seisukohalt.

Kaebuse esitaja esitatud esmapilgul usutavatest tõenditest ilmneb, et lisaks muudele tagajärgedele on imporditud uurimisaluse toote kogused ja hinnad avaldanud negatiivset mõju liidu tootmisharu müügikogustele, hinnatasemele ja turuosale ning selle tulemuseks on liidu tootmisharu üldise tulemuslikkuse, finantsseisundi ja tööhõive olukorra oluline halvenemine.

5. Menetlus

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et kaebus on esitatud liidu tootmisharu poolt või selle nimel ning menetluse algatamise õigustamiseks on piisavalt tõendeid, ning seetõttu algatab komisjon uurimise algmääruse artikli 10 alusel.

Uurimise käigus tehakse kindlaks, kas vaatlusalusest riigist pärit uurimisalust toodet subsideeritakse ning kas see subsideerimine on põhjustanud kahju liidu tootmisharule. Kui need väited leiavad kinnitust, uuritakse, kas meetmete kehtestamine ei lähe liidu huvidega vastuollu.

5.1. Subsideerimise kindlakstegemine

Vaatlusalusest riigist pärit uurimisalust toodet eksportivad tootjad (2) ning selle riigi ametiasutused on kutsutud osalema komisjoni uurimises.

5.1.1. Eksportivate tootjate uurimine

a) Väljavõtteline uuring

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud vaatlusaluse riigi eksportivate tootjate ilmset suurt arvu ja et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon vähendada uuritavate eksportivate tootjate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda menetlust nimetakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring tehakse vastavalt algmääruse artiklile 27.

Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõigil eksportivatel tootjatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel endast komisjonile teatada. Kõnealused isikud peavad endast teada andma 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti, ja esitama komisjonile oma äriühingu või äriühingute kohta järgmise teabe:

— nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik;

— uurimisperioodil (1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010) liitu ekspordiks müüdud uurimisaluse toote käive kohalikus vääringus ning müügimaht ühikutes iga liikmesriigi kohta eraldi ja kõigi 27 liikmesriigi (3) kohta kokku;

— uurimisperioodil (1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010) omamaisel turul müüdud uurimisaluse toote käive kohalikus vääringus ning müügimaht ühikutes;

— äriühingu täpne tegevusala kogu maailmas seoses uurimisaluse tootega;

— kõigi uurimisaluse toote tootmisse ja/või müüki (eksport ja/või omamaine) kaasatud seotud äriühingute (4) nimed ja täpsed tegevusalad;

— muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel.

Eksportivad tootjad peaksid samuti ära märkima, kas nad tahaksid juhul, kui neid valimisse ei kaasata, saada küsimustiku ja teised taotlusvormid, et need ära täita ja taotleda individuaalset subsiidiumimarginaali kooskõlas punktiga b.

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing valitakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus, et tema ettevõtet külastatakse vastuste kontrollimiseks („kontrollkäik”). Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, peetakse seda uurimise raames koostööst hoidumiseks. Komisjon teeb järeldused koostööst hoiduvate eksportivate tootjate kohta kättesaadavate faktide põhjal ning tulemus võib olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see olnuks tema koostöö korral.

Selleks, et komisjon saaks teavet, mida ta peab vajalikuks eksportivate tootjate valimi moodustamiseks, võtab ta lisaks ühendust asjaomase riigi ametiasutustega ja teadaolevate eksportivate tootjate ühendustega.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad esitada asjakohast teavet seoses valimi moodustamisega, välja arvatud eespool nõutud teave, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse eksportivad tootjad välja valida ELi suunatud suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Komisjon annab kõigile teadaolevatele eksportivatele tootjatele, asjaomase ekspordiriigi ametiasutustele ja eksportivate tootjate ühendustele teada, millised äriühingud on kaasatud valimisse.

Kõik valimisse kaasatud eksportivad tootjad peavad esitama täidetud küsimustiku 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teavitamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

Võimaliku valimisse kaasamisega nõustunud äriühinguid, keda valimisse ei valitud, käsitatakse koostööd tegevatena (edaspidi „valimisse kaasamata koostööd teinud eksportivad tootjad”). Ilma et see piiraks punkti b kohaldamist, ei ületa valimisse kaasamata koostööd teinud eksportijate impordi suhtes määratud võimalik tasakaalustav tollimaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud kaalutud keskmist subsiidiumimarginaali.

b) Individuaalne subsiidiumimarginaal valimisse kaasamata äriühingute jaoks

Valimisse kaasamata koostööd teinud eksportivad tootjad võivad vastavalt algmääruse artikli 27 lõikele 3 taotleda komisjonilt individuaalse subsiidiumimarginaali kehtestamist (edaspidi „individuaalne subsiidiumimarginaal”). Eksportivad tootjad, kes soovivad taotleda individuaalset subsiidiumimarginaali, peavad taotlema küsimustiku kooskõlas punktiga a ja tagastama need nõuetekohaselt täidetuna allpool esitatud tähtaegade jooksul. Vastused küsimustikule tuleb esitada 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teavitamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

Individuaalset subsiidiumimarginaali taotlevad eksportivad tootjad peaksid teadma, et komisjon võib kõigele vaatamata otsustada, et ei määra neile individuaalset subsiidiumimarginaali, kui näiteks eksportivate tootjate arv on nii suur, et selline määramine oleks põhjendamatult koormav ning takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist.

c) Koostöö eksportiva riigi ametiasutustega

Küsimustikud saadetakse ka asjaomase eksportiva riigi ametiasutustele.

5.2. Kahju kindlakstegemine

Kahju tähendab liidu tootmisharule tekitatud olulist kahju, tootmisharule olulise kahju tekitamise ohtu või tootmisharu rajamise olulist pidurdamist. Kahju kindlakstegemine põhineb otsestel tõenditel, mille jaoks määratakse objektiivselt kindlaks subsideeritud impordi maht, selle mõju liidu turul kehtivatele hindadele ja sellise impordi mõju liidu tootmisharule. Et teha kindlaks, kas liidu tootmisharule on põhjustatud olulist kahju, kutsutakse liidu uurimisaluse toote tootjaid komisjoni uurimises osalema.

5.2.1. Liidu tootjate uurimine

Uurimise jaoks vajaliku, liidu tootjaid käsitleva teabe saamiseks saadab komisjon küsimustikud teadaolevatele liidu tootjatele ja teadaolevatele liidu tootjate ühendustele. Kõigil liidu tootjatel ja liidu tootjate ühendustel palutakse endast teatamiseks ja küsimustiku saamiseks võtta komisjoniga faksi või e-posti teel viivitamata ühendust, kuid mitte hiljem kui 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Liidu tootjad ja liidu tootjate ühendused peavad täidetud küsimustiku esitama 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Täidetud küsimustik sisaldab muu hulgas teavet äriühingu(te) struktuuri ja finantsolukorra kohta, teavet äriühingu(te) tegevuse kohta seoses uurimisaluse tootega ning teavet uurimisaluse toote tootmiskulude ja müügi kohta.

5.3. Liidu huvide hindamine

Kui subsideerimine ja sellest tulenev kahju leiab kinnitust, tehakse otsus, kas tasakaalustavate meetmete võtmine oleks algmääruse artikli 31 kohaselt liidu huvidega vastuolus. Liidu tootjatel, importijatel ja neid esindavatel ühendustel, kasutajatel ja neid esindavatel kasutajate ühendustel, tarnijatel ja neid esindavatel ühendustel ning tarbijaid esindavatel ühendustel palutakse endast teatada 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Uurimises osalemiseks peavad tarbijaid esindavad organisatsioonid sama tähtaja jooksul tõendama, et nende tegevuse ja uurimisaluse toote vahel on otsene seos.

Isikud, kes eespool nimetatud tähtaja jooksul endast teatavad, võivad esitada komisjonile teavet selle kohta, kas meetmete kehtestamine ei lähe vastuollu liidu huvidega, 37 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Selle teabe võib esitada vabas vormis või täites komisjoni koostatud küsimustiku. Igasugust artikli 31 kohaselt esitatud teavet võetakse arvesse üksnes siis, kui see esitatakse koos faktiliste tõenditega.

5.4. Muud kirjalikud esildised

Vastavalt käesoleva teate sätetele palutakse kõigil huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukohad, esitada teavet ja seda kinnitavat tõendusmaterjali. Nõutud teave ja seda kinnitav tõendusmaterjal peab komisjonile laekuma 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.5. Ärakuulamisvõimalus komisjoni talitustes

Kõik huvitatud isikud võivad taotleda komisjoni uurimistalitustelt ärakuulamist. Ärakuulamistaotlus peab olema kirjalik ning selles peab olema esitatud taotluse põhjus. Uurimise algetapiga seonduvate küsimuste asjus tuleb ärakuulamistaotlused esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seejärel tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

5.6. Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise kord

Kõik huvitatud isikute esildised, sealhulgas valimite moodustamiseks esitatud teave, täidetud küsimustikud ja nende täiendused tuleb esitada kirjalikult nii paberil kui ka elektrooniliselt ning neis peab olema märgitud huvitatud isiku nimi, aadress, e-posti aadress ning telefoni- ja faksinumber. Kui huvitatud isik ei saa tehnilistel põhjustel esitada oma esildisi ja taotlusi elektrooniliselt, peab ta sellest viivitamata komisjonile teatama.

Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” (5).

Konfidentsiaalset teavet edastavad huvitatud isikud on algmääruse 29 lõike 2 kohaselt kohustatud esitama sellise teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millel on märge „For inspection by interested parties” (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peavad olema küllaldaselt üksikasjalikud, võimaldamaks vajalikul määral aru saada konfidentsiaalselt esitatud teabe sisust. Kui konfidentsiaalset teavet edastav huvitatud isik ei esita nõutava vormi ja kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, siis võib sellise konfidentsiaalse teabe jätta arvesse võtmata.

Komisjoni postiaadress:

European Commission Directorate-General for Trade Directorate H Office: N-105 04/092 1049 Bruxelles/Brussel BELGIQUE/BELGIË Faks +32 22956505

6. Koostööst hoidumine

Kui mõni huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab märkimisväärselt uurimist, võib vastavalt algmääruse artiklile 28 nii positiivsed kui ka negatiivsed esialgsed või lõplikud järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, võidakse selline teave jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele faktidele.

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused tehakse seetõttu kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 28, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

7. Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni uurimistalituse vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse küsimuses, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada huvitatud isiku ärakuulamise ning tegutseda vahendajana tagamaks, et huvitatud isiku õigust kaitsele kohaldatakse täiel määral.

Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud peab olema kirjalik ning selles peab olema esitatud taotluse põhjus. Uurimise algetapiga seonduvate küsimuste asjus tuleb ärakuulamistaotlused esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seejärel tuleb esitada ärakuulamistaotlus tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik annab võimaluse ka sellisteks ärakuulamisteks, kus on esindatud isikud, kes esitavad erinevaid seisukohti ja vastuväiteid muu hulgas sellistes küsimustes nagu subsideerimine, kahju, põhjuslik seos ja liidu huvi. Selline ärakuulamine toimub üldjuhul kõige hiljem neljanda nädala lõpus alates esialgsete järelduste teatavakstegemisest.

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku veebilehel: (http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/ho/index_en.htm).

8. Uurimise ajakava

Uurimine viiakse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9 lõpule 13 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Vastavalt algmääruse artikli 12 lõike 1 teisele lõigule võidakse ajutised meetmed kehtestada hiljemalt üheksa kuud pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

9. Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (6).

(1) ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

(2) Eksportiv tootja on vaatlusaluses riigis asuv tootja, kes toodab ja ekspordib uurimisalust toodet liidu turule kas otse või kolmanda isiku kaudu, kaasa arvatud kõik temaga seotud äriühingud, kes osalevad vaatlusaluse toote tootmises, omamaises müügis või ekspordis. Eksportijatele, kes ise ei tooda, tavaliselt individuaalset tollimaksumäära ei kehtestata.

(3) Euroopa Liidu 27 liikmesriiki on Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Rootsi, Saksamaa, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari ja Ühendkuningriik.

(4) Vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustiku rakendussätted) artiklile 143 käsitatakse isikuid üksteisega seotuna ainult siis, kui: a) nad on teineteise äriühingu ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nad on tööandja ja töövõtja; d) üks isik otse või kaudselt omab, kontrollib või valdab 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut; või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed. Isikuid käsitatakse ühe ja sama perekonna liikmetena ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde) iv) vanavanem ja lapselaps v) onu või tädi ja õe- või vennalaps vi) ämm või äi ja väimees või minia vii) abikaasa vend või õemees ja abikaasa õde või vennanaine. (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1). Selles kontekstis tähendab „isik” mis tahes füüsilist või juriidilist isikut.

(5) See on konfidentsiaalne dokument vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 (ELT L 188, 18.7.2009, lk 93) artiklile 29 ja WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artiklile 12. Seda kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

(6) EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.