ET    ET 
 
 
 EUROOPA  
KOMISJON   
Brüssel, 17.6.2015  
COM(2015) 297 final  
  
KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE,  
mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 
762/2008 (liikmesriikide vesiviljelust käsitleva statistika esitamise ja nõukogu määruse 
(EÜ) nr 788/96 kehtetuks tunnistamise kohta) rakendamist   
ET 2   ET 1. SISSEJUHATUS  
9. juulil 2008. aastal võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 762/20081 
liikmesriikide vesiviljelust käsitleva statistika esitamise kohta. Artiklis 11 on sätestatud: „Hiljemalt 
31. detsembriks 2011 ja seejärel iga kolme aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja 
nõukogule hindamisaruande, mis käsitleb käesol eva määruse kohaselt koostatud statistikat, 
eelkõige selle asjakohasust ja kvaliteeti. Kõnealuses aruandes analüüsitakse ka andmete 
kogumiseks ja koostamiseks loodud süsteemide kulutasuvust ning esitatakse parimad tavad 
liikmesriikide töökoormuse vähendami seks ja andmete kasutatavuse ja kvaliteedi parandamiseks.”  
 
2. ULATUS JA SISU  
Määrusega nõutakse andmete esitamist neljas valdkonnas:  
a) vesiviljeluse aastatoodang (maht ja ühiku maksumus);  
b) väljapüügil põhineva vesiviljeluse aastane sisendressurss (maht  ja ühiku maksumus);  
c) haudejaamade ja esmaste kasvukohtade aastatoodang;  
d) vesiviljelussektori struktuur.  
Andmed tuleb esitada igal aastal, välja arvatud struktuur, mille kohta tuleb andmed esitada iga 
kolme aasta järel. Esimene aasta, mille kohta tuli andmed esitada (vaatlusaasta), oli 2008 ning 
andmed tuli Eurostatile esitada 31. detsembriks 2009. Määrusega anti liikmesriikidele võimalus 
viivitada määruse rakendamisega või saada erand mõnedest või kõigist määruse nõuetest. Seitsmele 
liikmesriigile anti  määruse rakendamiseks üleminekuperiood. Tšehhi Vabariik pidi esimesed 
andmed esitama andmed 2009. vaatlusaasta kohta, Portugal 2010. aasta kohta ning Austria, Kreeka, 
Poola, Saksamaa ja Sloveenia 2011. aasta kohta2. Kolmele liikmesriigile (Austria, Luksem burg ja 
Tšehhi Vabariik) tehti erand kuni 2011. vaatlusaastani, mille kohaselt nad ei pea kas üldse teavet 
esitama (Luksemburg) või peavad mõnede andmekategooriate puhul põhjalike kinnitatud 
statistiliste andmete asemel esitama ainult hinnangud3. Vesivilje lustoodangu alane teave Belgiast 
(2010 –2012), Taanist (2011), Saksamaalt (2011, 2012), Eestist (2012), Leedust (2010 –2012), 
Austriast (2011, 2012), Sloveeniast (2011, 2012), Soomest (2011, 2012) ja Islandilt (2012) sisaldab 
palju konfidentsiaalseid andmeid . Riigid võivad kuulutada andmed konfidentsiaalseks, kui võib 
mõistlikult eeldada, et selliste andmete avalikustamine võib teha võimalikuks üksiküksuse andmete 
tuvastamise. Seetõttu märgitakse juhul, kui riiklikul tasandil kogutud vesiviljeluse alastest 
andmetest võib ilmneda üksikute ettevõtete toodangumaht või maksumus, need andmed 
konfidentsiaalseks ja Euroopa Komisjon ei või neid avaldada.  
2.1 Andmete kogumine ja allikad  
Enamikus liikmesriikides kogutakse andmeid registreeritud vesiviljelustootjate täieliku loenduse 
teel, kasutades iga -aastaseid posti teel saadetavaid või elektroonilisi küsimustikke. Peaaegu kõik 
riigid on Euroopa vesiviljelusalaste andmete kogumise nõuded siseriiklikku õigusesse üle võtnud. 
Vesiviljeluse tootmisettevõtete registreer imine on nõutav ELi loomatervisealaste õigusaktidega4. 
                                                 
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr  762/2008, 9. juuli 2008, liikmesriikide vesiviljelust käsitleva 
statistika esitamise ja nõukogu määruse (EÜ) nr  788/96 kehtetuks tunnistam ise kohta; ELT L 218, 13.8.2008, 
lk 1–13. 
2 Komisjoni otsus nr 2010/76/EL, 9. veebruar 2010, millega antakse üleminekuperiood määruse (EÜ) nr 
762/2008 rakendamiseks.  
3 Komisjoni rakendusotsus nr 2011/626/EL, 22. september 2011, millega lubatakse erand määr use (EÜ) nr 
762/2008 rakendamiseks.  
4 Nõukogu 24.  oktoobri 2006. aasta direktiiv 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete 
loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta (ELT L 328, 
ET 3   ET Vastamata jätmise tase on paljudes liikmesriikides üldiselt madal ning ametiasutustel on andmete 
esitajatega suhteliselt lihtne ühendust võtta. Mõned liikmesriigid on teatanud, et kasutavad 
tootmisharu st pärinevat haldusteavet. Mitmes liikmesriigis tehakse registriandmete ja vastuste 
ristkontrollimisel koostööd veterinaarametite ja kalandusosakondadega.  
2.2 Andmete kogumise süsteemid liikmesriikides  
Allpool esitatud teave riikide kaupu pärineb viimastes t iga -aastastest vesiviljelusalase statistika 
metoodilistest aruannetest (vaatlusaastad 2013 –2011), mis liikmesriigid on Euroopa Komisjonile 
saatnud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 762/2008. Need ei peegelda Euroopa Komisjoni seisukohti.  
Belgia  
Eurostatile esi tab vesiviljelusalased andmed Belgia statistikaamet. Riigis puudub vesiviljeluse 
statistikat reguleeriv seadus. Valimi andmekogum hõlmab kõiki toiduohutuse föderaalse asutuse 
(FASFC) poolt registreeritud ettevõtteid. Suurt osa Belgia toodangust kasutatakse  taastootmiseks ja 
sportpüügiks ning see pole müügiks ega moodusta seetõttu osa Eurostati statistikast. Väikese 
tootmismahu tõttu võib Belgia esitada kokkuvõtvad andmed kogutoodangu kohta hinnanguliselt.  
Bulgaaria  
Bulgaaria riiklik kalanduse ja ak vakultuuri amet (NAFA) peab vesiviljeluse territooriumide 
riiklikku registrit ja nõuab, et ettevõtted esitaksid igal aastal statistilised andmed tootmise ja müügi 
kohta. Andmeallikaid ristkontrollitakse korrapäraselt üksteise suhtes. NAFA inspektorid 
kontr ollivad andmeid ka kontrollkäikudel.  
Tšehhi Vabariik  
Põllumajandusministeerium kogub määruse (EÜ) nr 762/2008 kohaseid andmeid 
vesiviljelustootjatelt ja Tšehhi Õngitsejate Liidult. Põllumajandusministeerium ja Tšehhi 
Statistikaamet kontrollivad andmeid ja esitavad need Eurostatile. Hinnangulisi andmeid ei esitata . 
Taani  
Andmeid kogub ja esitab Eurostatile Taani toidu -, põllumajandus - ja kalandusministeeriumi 
põllumajandus - ja kalandusamet. Andmed toodangu kohta „esmamüügil” kogutakse kõigilt 
kaubanduslikelt  vesiviljeluse tootmisrajatistelt. Tootmisharu on küsimustikega täielikult kaetud ja 
valikumeetodeid ei ole vaja kasutada. Varem kajastati aruandluses müüdud kalamaimude 
umbkaudset arvu eluskaalu alusel, kuid alates 2012. aastast esitatakse tegelikud arvud . 
 
Saksamaa  
Andmed esitatakse Föderaalsele Statistikabüroole (Destatis) liidumaade statistikabüroode kaudu, 
mis teostavad täieliku loenduse kõigi registreeritud vesiviljelusettevõtete toodangumahu kohta 
esmamüügil. Toodangu väärtust hinnatakse valimi põhja l, mille moodustavad kuni 500 ettevõtet. 
Puuduvad andmed tootmismahtude kohta saadakse hinnanguliselt, kasutades liikide rühmade 
kaalutud keskmisi (nt lõhelased, karpkalalased).  
Eesti  
Andmeid kogub ja esitab Eurostatile Statistikaamet. Andmete kogumine hõl mab kõigi selliste 
ettevõtete küsitlemist, kelle põhi -või kõrvaltegevus on kaubanduslik kalakasvatus, varude 
                                                                                                                                                                  
24.11.2006) ja k omisjoni 30. aprilli 2008. aasta otsus, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ 
seoses Interneti -põhise teabeleheküljega, mis teeb vesiviljeluse tootmisettevõtteid ja loa saanud 
töötlemisettevõtteid käsitleva teabe kättesaadavaks elektrooniliste  vahendite kaudu (ELT L 138, 28.5.2008, lk 
12–20). 
ET 4   ET taastamine ja kalastusturism. Vaatlus hõlmab kaubanduslikku tootmist, aretust, müüki ning 
vahesaadusi ja tarbimist. Andmed valideeritakse ja ristko ntrollitakse keskkonnaministeeriumi 
kalavarude taastamist käsitlevate andmetega. Eesti on ära märkinud probleemi ühelt farmilt teisele 
müüdava toodangu topeltlugemisega.  
Iirimaa  
Iirimaal vastutab andmete kogumise ja Eurostatile saatmise eest Iiri merekalan duse nõukogu (Bord 
Iascaigh Mhara). Vastamata jätmise tase on ligikaudu 20  %. Puuduvad andmed saadakse 
hinnanguliselt ekspertarvamuste ja viimase viie aasta keskmiste näitajate alusel koos tegelike 
piirkondlike suundumustega. Järjekindlalt vastamata jätjat e puhul saadakse andmed kaudsel teel 
teistelt asutustelt. Andmete esitamise täpsust on raskem saavutada nende ettevõtete puhul, kes 
tegutsevad rohkem kui ühes jurisdiktsioonis ja ette on tulnud ka topeltlugemise juhtumeid.  
Kreeka  
Andmeid kogub ja esitab Eu rostatile Kreeka Statistikaamet (ELSTAT). Andmeid toodangu kohta 
esmamüügil kogutakse täieliku loenduse teel.  Äriregistri iga -aastane ajakohastamine tagab 
sektori täieliku kaetuse. Vastamata jätmise tase langes 3  %-lt 2011. aastal 1,6  %-le 2013. aastal. 
Puuduvad andmed tuletati.  
Hispaania  
Andmeid kogub ja esitab Eurostatile põllumajandus -, toidu ja keskkonnaministeeriumi 
(MAGRAMA) statistika alampeadirektoraat. Küsitlus toimub täieliku loendusena, hõlmates kõiki 
tegutsevaid vesiviljelusrajatisi ning seda lo etakse usaldusväärseks. Galiitsias tehakse karplaste 
tootjate seas täiendavalt kihtvalik, mille usaldusväärsuse tase on 95  %. Andmeid sõelutakse, et 
kontrollida järjepidevust eelmisel aastal esitatud andmetega. Hispaania on probleemina ära 
märkinud hindade  ja täpsete ümberarvestustegurite (isendite arv eluskaalu tonni kohta) määramise 
tootmistsükli loodusest püütud sisendile. Probleem lahendati 2012. aastal.  
Prantsusmaa  
Andmeid kogub ja esitab Eurostatile ökoloogia -, säästva arengu ja energeetikaministeeriu mi 
merekalanduse ja vesiviljeluse direktoraat. Andmete kogumine hõlmab iga -aastast küsitlust posti 
teel. Andmete kogumist interneti teel kavandatakse alates 2015. aastat. Puuduvad andmed 
tuletatakse, võttes andmed sarnastest ettevõtetest samas geograafilis es piirkonnas. Andmete 
valideerimine hõlmab võõrväärtuste otsimist, sisemist ristkontrolli ja võrdlust varasematel aastatel 
esitatuga.  
Horvaatia  
Põllumajandusministeeriumi kalanduse direktoraat kasutab iga -aastaste vesiviljelusalaste andmete 
kogumiseks püü gipäevikuid. Merevesiviljeluse puhul on vastamata jätmise tase koorikloomade 
kasvatajate seas väga kõrge ja selle allsektori puuduvad väärtused saadakse hinnanguliselt. 
Horvaatia kavandab nii magevee - kui merevesiviljelussektori andmekvaliteedi probleemide  
lahendamiseks vesiviljelusettevõtjate õpikodasid.  
Itaalia  
Eurostatile esitab andmeid põllumajandusministeerium (Ministero delle Politiche Agricole 
Alimentari e Forestali). Piirkondlikult kogutakse andmeid UNIMARI kaudu, mis on 
kalandusettevõtete ja vesivi ljelusalase uurimistöö kooperatiivide ühendus. Iga -aastase loenduse 
sihtgruppi kuuluvad kõik piirkondlikule koordinaatorile teada olevad vesiviljelusrajatised. 
Intervjuud toimuvad rajatistes. Hinnangulisi andmeid ei esitata.  
 
ET 5   ET Küpros  
Andmeid kogub ja esitab  Eurostatile põllumajandus -, loodusvarade ja keskkonnaministeeriumi 
kalanduse ja mereuuringute osakond (DFMR). Andmete kogumine toimub peamiselt statistilise 
loenduse teel, mida täiendavad kohapealsed kontrollid ja intervjuud vesiviljelusettevõtete juhtide  
või omanikega. Täiendavat teavet saadakse tiikide või voolava veega veekogude asustuslubadest, 
ekspordiandmetest ja kalasööda impordiandmetest. Eri organisatsioonidele saadetud andmetes 
tuvastati mõningast ebajärjepidevust, kuid see peaks alates 2014. aas tast lahendatud saama.  
Läti 
Vesiviljelusalaseid andmeid kogub statistika keskbüroo. Andmete järjepidevuse ja Euroopa 
Komisjonile edastamise eest vastutab põllumajandusministeeriumi kalandusosakond. Tootmisharu 
on küsimustikuga täielikult kaetud ja hinnangu id ei ole vaja kasutada.  
Leedu  
Andmeid kogub ja esitab Eurostatile Põllumajandusliku teabe ja maaettevõtluse keskus (AIRBC). 
Kõik kaubanduslikud vesiviljeluse tootmisrajatised esitavad oma andmed kaks korda aastas. 
Vastamise tase on 100  %. 
Luksemburg  
Luksemburgis puudub kaubanduslik kalatootmine. Ainus kalatootmisettevõte kuulub riigile ja 
toodab kala vaid loodusesse laskmiseks.  
Ungari  
Põhivastutus vesiviljelusalaste andmete eest lasub põllumajandusministeeriumil. Lõpliku statistika 
esitab Eurostatile Ungari statistikaamet. Andmed valideeritakse, võrreldes neid kindlaksmääratud 
miinimumi ja maksimumiga iga liigi ja vanuserühma kohta. Suhteliselt väike statistiline 
populatsioon võimaldab vastukäivuste korral telefoni teel järelepärimisi teha. Kavatsetaks e 
parandada keskmiste müügihindade kindlaksmääramist esimeses müügipunktis.  
Malta  
Andmeid kogub ja esitab Eurostatile riiklik statistikaamet (NSO). Malta tootmisharu on suhteliselt 
väike ja koosneb vaid kuuest farmist, millest viis on spetsialiseerunud tuu ni nuumamisele. Andmeid 
kontrollitakse väga hoolikalt, samuti teostatakse ristkontrolle, võrreldes selleks esitatud andmeid 
eluskala müügi ja rahvusvahelise kaubanduse andmetega.  
Madalmaad  
Alates 2013. vaatlusaastast kogub vesiviljelusalaseid andmeid Madal maade statistikaamet (CBS) 
Madalmaade kalakasvatajate organisatsioonilt, NeVeVilt ja rannakarbioksjonilt. Austrite 
toodangumaht saadakse majandusministeeriumilt. Rannakarpide kudul turuhind puudub, seetõttu 
esitab Madalmaade rannakarbitootjate organisatsio on selle kohta hinnangulised andmed. 
Konfidentsiaalsusnõuete tõttu esitati kahe ettevõtte puhul rannakarpide toodangumahu kohta 
hinnanguline suurus. Vesiviljelusrajatiste struktuuri käsitlevad andmed esitab NeVeVi 
hinnanguliselt, võttes aluseks kogutoodang u liikide kaupa ja tootmise meetodi.  
Austria  
Andmeid kogub ja esitab Eurostatile Austria statistikaamet. Andmeid kogutakse iga -aastase kõiki 
ettevõtteid hõlmava loenduse käigus. Kolme aasta jooksul pärast esimese küsitluse teostamist on 
vastamise tase tõus nud algselt 90  %-lt 99  %ni. Inimtarbimiseks mõeldud kala ühikuhind 
esitatakse hinnanguliselt  5–15 % juhtudest, mil hinnad ei ole teada, sest ettevõtted müüvad 
töödeldud kala otse.  
 
ET 6   ET Poola  
Vesiviljelustoodangut käsitlevaid andmeid kogub Olsztynis asuv siseve te kalapüügi instituut ja 
esitab need põllumajanduse ja maaelu arengu ministeeriumile, kes edastab need statistika 
keskametile. Vesiviljelusalast küsimustikku levitatakse veebisaitide, teabekampaaniate ja e -posti 
aadresside nimekirjade kaudu. Hinnangute ko haselt on katvus peaaegu täielik. Andmete kvaliteeti 
mõjutavad määruses (EÜ) nr 762/2008 sätestatud tootmis - ja kasvatusmeetodite määratlused, mis 
erinevad Poolas kasutusel olevatest.  
Portugal  
Eurostatile esitab andmeid loodusvarade, turvalisuse ja merendu steenuste peadirektoraat (DGRM). 
Loodusvarade, turvalisuse ja merendusteenuste peadirektoraat kogub vesiviljelusalaseid andmeid 
riim- ja merevete kohta ise ja saab andmed sisemaal toimuva vesiviljeluse kohta loodus - ja 
metsakaitse instituudilt (ICNF).  Vesiviljelusega tegelevate tootmisüksuste piirkond, liik ja 
asukoht  saadakse haldusregistrist. Kõik muud andmed kogutakse iga -aastase posti teel saadetava 
küsimustiku ning vajadusel intervjuude kaudu. Kalakasvanduste puhul on vastamise tase kõrge, 
kuid põhjalä hedaste kahepoolmeliste molluskite (veenuskarplane) toodangu jaoks on vaja 
prognoose.  
Rumeenia  
Andmeid kogub ja esitab Eurostatile riiklik kalanduse ja vesiviljeluse amet (NAFA). Kõik 
vesiviljelusettevõtted on registreeritud ja litsentseeritud. Teavet toot mismahtude ja maksumuste 
kohta kogutakse iga kuu.  
Sloveenia  
Andmeid koguvad ja esitavad Eurostatile põllumajandus -, metsandus - ja toiduministeerium 
(MAFF) ja Sloveenia Vabariigi statistikaamet (SURS) Kõik kaubanduslikud kalakasvatajad, sh 
õngitsejate organ isatsioonid, mis osalevad vesiviljelustootjatena vesiviljelustoodangu turul, 
täidavad igal aastal küsimustiku internetis või posti teel. Andmed, mille kohta vastuseid ei saada, 
saadakse hinnanguliselt varasemate andmete või rajatiste võimsuse alusel. Mõnin gatel juhtudel 
kasutatakse roogitud või fileeritud kala eluskaaluks arvestamisel ümberarvestustegureid. Sloveenia 
märgib, et kalakasvatajatel on raskusi usaldusväärse teabe andmisega kalamarja kohta.  
Slovaki Vabariik  
Andmeid kogub ja esitab Eurostatile Slovaki Vabariigi statistikaamet. Andmeid kogutakse loenduse 
kaudu, mis saadetakse litsentseeritud vesiviljelustootjatele posti teel. Loendus katab tootmisharu 
täielikult ja hinnanguid ei ole vaja kasutada. Pidevad muutused ei võimalda rajatiste 
suurust/me etodeid eriti hästi kvantifitseerida.  
Soome  
Soomes vastutab vesiviljeluse andmete kogumise ja töötlemise eest Soome metsloomade ja 
kalanduse uurimisinstituut. Andmeid kogutakse statistikaküsimustiku kaudu, mis saadetakse kõigile 
vesiviljelusregistris oleva tele tootmisüksustele. 2012. ja 2013. aastal kasvas vastamise tase vastavalt 
93 % ja 90  %ni (võrreldes varasemate aastate ligikaudu 75  %ga). Hinnangulised andmed 
mittevastanute kohta saadakse tulemuste kihistamise ja kihtidele konkreetsete koefitsientide 
kohaldamise teel. Tootmismahu ühe osa aluseks on kindlaksmääratud ümberarvestustegurite abil 
eluskaaluks ümber arvestatud roogitud kala kaal. Toiduks tarbitava kala toodangu maksumus 
arvestatakse keskmiste tootjahindade järgi.  
 
 
ET 7   ET Rootsi  
Andmeid kogub ja esit ab Eurostatile riiklik statistikainstituut Rootsi põllumajandusameti volitusel. 
Andmeid kogutakse iga -aastase posti teel teostatava loenduse käigus. Vastamata jätmise tase on 
madal. Mis tahes puuduvad andmed tuletatakse eelmiste aastate teabe põhjal.  
Ühendkuningriik  
Vesiviljelusalast statistikat kogub iga piirkondlik omavalitsus eraldi: Inglismaal ja Walesis 
keskkonna, kalanduse ja vesiviljeluse keskus (CEFAS); Šotimaal Marine Scotland Science (MSS) 
ning Põhja -Iirimaal põllumajanduse ja maaelu arengu o sakond (DARD). Ühendkuningriigi 
koondandmed koostab keskkonna, kalanduse ja vesiviljeluse keskus (CEFAS). Andmete esitamine 
sõltub tootmisharu koostöövalmidusest, mida hinnatakse väga heaks. Andmeid tootmismahu kohta 
kogutakse kõiki tootjaid hõlmava iga -aastase loenduse teel. Andmed ühikuhinna kohta on 
hinnangulised, põhinedes erinevatel ekspertarvamustel. Tooteühiku kaalutud keskmine hind 
(kogumaksumuse alusel) esitatakse juhul, kui ühikuhinnad erinevad piirkonniti ja liigiti. Andmete 
kogumine püügipõhiste  sisendite jaoks ei ole veel määruse (EÜ) 762/2008 nõuetega täielikult 
kooskõlas.  
 
EMÜ riigid  
Island  
2015. aasta algusest on vesiviljelustoodangut käsitlevaid andmeid kogunud Islandi toidu - ja 
veterinaariaasutus ning Eurostatile esitab andmed Islandi stati stikaamet. Andmeid kogutakse igal 
aastal internetiküsimustikuga. Valimi moodustamise tehnikaid ei kasutata. Islandil on probleem 
vesiviljelussektori struktuuri käsitlevate andmetega, mis ei olnud enne 2013. vaatlusaastat 
kättesaadavad ning on seetõttu 2011 . aasta kohta arvestatud tagasiulatuva hinnanguna 
kogutoodangu alusel. Ka vastamata jätmine on viimastel aastatel probleemiks osutunud. 
Loodetakse, et sellele toovad lahenduse uued õigusaktid koos vesiviljelusrajatiste kontrollimisega.  
Norra  
Andmeid kogub ja esitab Eurostatile kalandusdirektoraat. Kõik kaubandusliku ja teadusliku 
suunitlusega vesiviljelustootjad peavad oma andmed esitama paberil täidetavas küsimustikus. 
Puuduvad andmed tootmismahtude kohta saadakse hinnanguliselt eelnenud aasta hindade põhj al. 
Määruse (EÜ) nr 762/2008 kohaldamisega seotud koormus on minimaalne, sest Norra 
ametiasutused juba koguvad andmeid muudel eesmärkidel.  
 
2.3 Andmete kvaliteet  
Suurem osa andmete esitajaid märgib, et tootmisharu on täielikult kaetud ja et andmed on hea 
kvaliteediga. Mõned riigid ei kommenteeri oma aruannetes andmete kvaliteeti (nt Rumeenia, Läti). 
Mõned riigid märgivad ära andmete kvaliteediga seotud konkreetsed probleemid. Horvaatia mainib 
vastamata jätmist koorikloomasektoris. Portugal on teatanud, et v astamise tase põhjalähedaste 
kahepoolmeliste molluskite tootmisharus on madal ja ebausaldusväärne. Ka Iirimaa ja Island 
mainivad probleeme puuduvate andmetega ja mõningate madala kvaliteedi juhtumitega. Iirimaa 
märgib, et vastanute protsent ja esitatud või  hinnangute abil saadud andmete kvaliteet sõltub 
tootmisharu heast tahtest. Üldjoontes võib see tõele vastata, kuigi paljudes riikides on koostöö 
tootmisharuga hea. Hispaania ja Ühendkuningriik on tõstatanud küsimuse püügipõhise vesiviljeluse 
sisendite koh ta, sest need andmed võivad olla ainult osaliselt kättesaadavad. Kõik riigid on 
väljendanud muret osa andmete kättesaadavuse või kvaliteedi üle ning on valmis olukorra 
parandamiseks järjepidevalt tööd tegema.  
ET 8   ET Üldiselt on inimtarbimiseks mõeldud vesiviljelu stoodangut käsitlevate andmete järjepidevus aastate 
lõikes koondtasandil hea. Ka liigiti on andmete üldine järjepidevus hea. Järskudest langustest või 
tõusudest teatavate liikide toodangus teatavad riigid harva. Silmnähtavalt halva kvaliteediga 
andmeid koh tab harva. Mittetäielikele aegridadele viitavad puuduvad andmed on suhteliselt 
sagedased. Osalt põhjendab seda 2011. aastani kehtinud üleminekukord ja osalt see, et aruandes 
esitatakse liikide tasandil täpse liigi asemel perekonnad või liikide rühmad. Mõni ngatel juhtudel 
oleks läbivaatamine selgelt vajalik. Lisaks tundub, et mitmes riigis katsetavad vesiviljelustootjad 
uute liikidega väga väikeses mahus. Kutsume üles algatama nende andmete kasutamise üle arutelu.  
Andmed inimtarbimiseks toodetava kalamarja k ohta liikide ja riikide kaupa on aastate lõikes 
järjepidevad. Mõned aegread on 2008. ja 2010. aastast kehtivate erandite tõttu siiski veel lühikesed.  
Sisendandmeid püügipõhise vesiviljeluse kohta peetakse suhteliselt madalakvaliteedilisteks. 
Andmed varieer uvad märkimisväärselt nii kõigi liikide kui ka riikide puhul. Kuigi osaliselt selgitab 
andmete varieerumist vabast loodusest saadud seemne loodusliku arvukuse kõikumine, ei ole 
suured erinevused aastate vahel täielikult õigustatud. Paljud andmed puuduvad n ing mõned aegread 
on andmete järjepidevuse analüüsimiseks liiga lühikesed. Andmekvaliteeti võivad aidata parandada 
täiendavad juhised ja määratlused antud punktis oodatavate andmete kohta.  
Mittetäielikud ja väga varieeruvad andmed on väga tavalised kõigi t ootjariikide haudejaamades 
toodetava marja hulga puhul liigi tasandil. Mõningate liikide ja riikide puhul varieeruvad andmed 
maimude kohta tugevasti ja on teiste puhul mittetäielikud. Mitme riigi puhul on aegread 
põhjalikumaks analüüsiks liiga lühikesed.  
3. ANDMETE KASUTAMINE (ANDMETE EDASTAMINE ) 
Liikmesriikide aruanded on kättesaadavad Eurostati teabeedastuse andmebaasis: 
http://ec.europa.eu/eurostat/data/database . Andmed avaldatakse ka Eurostat i statistilistes 
aruannetes, millest viimane on Eurostati „Põllumajanduse, metsanduse ja kalanduse statistika“, 
2014. aasta väljaanne, kättesaadav inglise, prantsuse ja saksa keeles (Agriculture, forestry and 
fishery statistics, 2014 edition  ISBN 978 -92-79-43201 -9). Käesoleva määruse alusel kogutavad 
andmed on väga olulised informeeritud tõenduspõhise poliitikakujundamise seisukohalt nii riiklikul 
kui ELi tasandil . Teave toodangutasemete ja -suundumuste kohta vesiviljeluses muutub üha 
olulisemaks, et ühise kalanduspoliitika raames tagada uute jõupingutustega sektori jätkusuutlik 
areng. Riiklike mitmeaastaste jätkusuutliku vesiviljeluse kavade koostamisel on eriti o lulised 
kvantitatiivsed andmed. Määruse kaudu avaldatud andmed annavad poliitikakujundajatele, 
tööstusharu esindajatele ja kodanikuühiskonnale hulga heakskiidetud võrdlusarve, millest on kasu 
vesiviljeluse tuleviku üle peetaval arutelul.  
4. TASUVUS  
Määruse  (EÜ) nr 762/2008 kohase andmekogumise tasuvust hinnati 2013. aasta riiklike 
metoodiliste aruannete kaudu, mis hõlmasid aastaid 2009 -2013. Küsimustele tasuvuse kohta vastas 
27 riiki. Rahalist tootmiskulu pidas madalaks kuus riiki, madalaks -keskmiseks kolm riiki, 
keskmiseks 12 riiki, keskmiseks -kõrgeks üks riik kõrgeks kaks riiki. Enamik riike kasutavad 
määruse (EÜ) nr 762/2008 kohaselt kogutavaid vesiviljelusalaseid andmeid ka riiklikeks 
vajadusteks. Kokkuvõttes ületab 50  % kaetuse 20 riiki, 15 riiki ületab  80 % ja seitse riiki on 
vahemikus 95  % kuni 100  %. Seitse riiki jättis küsimusele vastamata.  
Mitu riiki on teinud ettepanekuid määrusest (EÜ) nr 762/2008 tuleneva koormuse vähendamiseks, 
eelkõige koostöö parandamiseks teiste valdkonna sidusrühmadega, et a ndmeesitusnõuded 
standardiseerida, pidades silmas eelkõige ÜRO Toidu - ja Põllumajandusorganisatsiooni ja andmete 
kogumise raammäärust (EÜ) nr 199/2008. Austria soovib eraldada kasvatusmeetodeid käsitlevad 
andmed liikidest ja piirduda üksikasjaliste andmete  kogumisel peamiste tootmisüksustega, 
võimaldades väikestel üksustel anda aru ainult kogutoodangu kohta.  
ET 9   ET Riikide aruannetest nähtub, et peaaegu pooled riigid koguvad andmeid otse rajatistest 
tootmisüksuse tasemel, kuid teised lasevad küsimustikud kõigi oma  rajatiste kohta täita ettevõtte 
juhtidel. Andmete kogumine ettevõtte tasandil lihtsustab ka andmete kogumise raammääruse (EÜ) 
nr 199/20085 kohast andmete kogumist, kuigi seda teevad väidetavalt ainult Bulgaaria, Hispaania, 
Leedu, Küpros ja Soome. Idee täi ta ühe andmekogumise raames mõlema määruse nõuded võib olla 
väärt edasiuurimist, et vähendada üldist koormust liikmesriigi tasandil.  
5. KOKKUVÕTE  
Määruse (EÜ) nr 762/2008 kohaselt kogutud andmete analüüsist selgub, et inimtarbimiseks 
mõeldud vesiviljelusto odangut (sh kalamarja) käsitlevate andmete kvaliteet on koondtasandil ja 
peamiste liikide osas üpris kõrge, kuigi mõne riigi puhul on üksikute liikide aegread mittetäielikud 
ja kasulik oleks andmed läbi vaadata. Sisendandmed püügipõhise vesiviljeluse ja ka lamarja 
tootmise kohta haudejaamades ja esmastes kasvukohtades on suhteliselt halva kvaliteediga. 
Suuremat järjepidevust võib täheldada maimude arvu puhul, kuigi määruses esitatud maimude 
määratlus ei ole päris täpne.  
Paljud riigid hindavad Eurostatile esi tatud riiklike vesiviljelusalaste andmete kvaliteeti kõrgeks. 
Teised ei anna oma andmete kvaliteedile otsest hinnangut, kui ei maini ka mingeid puudujääke. 
Vaid üksikud riigid tunnistavad puudujääke, mis tulenevad kas riigisisestest raskustest või 
määrusee baselgusest. Mõnel juhul nähakse määrust tegevusala olemusest hälbivana.  
Vesiviljelusalaste näitajate saamiseks kasutatakse suhteliselt vähe ligikaudseid arvutusi. Valdav osa 
liikmesriike teeb iga -aastase loenduse, millega kaetakse kogu kaubanduslik tootmi ne. Vastamata 
jätmise tase on üldiselt madal, välja arvatud mõned konkreetsed juhtumid. On tunnistatud, et 
andmete kvaliteet ja terviklikkus sõltuvad tugevasti tootmisharu heast tahtest.  
Tasuvuse osas pidasid 2013. vaatlusaastal määrusest (EÜ) No 762/2008 tulenevat koormust 
andmete kogumist, töötlemist ja esitamiseks ettenähtud aega silmas pidades suureks ainult neli riiki 
(Saksamaa, Iirimaa, Kreeka ja Poola), kaks riiki (Taani ja Saksamaa) hindasid suureks tootmiskulu 
rahalises mõttes. Kuid seitse riiki pi dasid koormust väikeseks nii aja kui ka maksumuse mõttes. 
Need hinnangud ei ole ooskõlas liikmesriikide tootmismahuga. Määruse (EÜ) nr 762/2008 kohaselt 
kogutavad vesiviljelusalased andmed rahuldavad enamiku andmeid koguvate riikide riiklikud 
vajadused.  
6. SOOVITUSED  
Euroopa Komisjon püüdleb Euroopa statistika kvaliteedi järjepideva paranemise poole. Samas on 
liimesriikide koormuse vähendamine väga oluline põhimõte. Seda silmas pidades võib ette näha 
määruse (EÜ) nr n762/2008 läbivaatamist, võttes arvesse andmete kogumise aastatel saadud 
kogemusi, arvestades läbivaadatud ühisest kalanduspoliitikast tulenevad andmevajadusi ning 
vastavusseviimist andmekogumisraamistiku mitmeaastase programmiga. Eelkõige tuleks leida 
lahendus konfidentsiaalsete andmete suure m ahu probleemile, et oleks võimalik Euroopa tasandil 
koostada ja kasutada ühtlustatud vesiviljelusalaseid andmeid. Arvesse võetakse ka kokkulangevusi 
kalandusstatistikat koordineeriva töörühma standardse küsimustikuga.  
Liikmesriikide tasandil saab vesivilje lusalaste andmete kogumisest tulenevat koormust vähendada, 
kui asendada paberküsimustikud (osaliselt eeltäidetud) internetiküsimustikega ning 
automatiseerides osa valideerimisprotsessist. Bulgaaria võttis edukalt kasutusele uued 
andmekogumisvormid, mis vas tavad nii määruses (EÜ) nr 762/2008 statistilistele andmetele 
                                                 
5 Nõukogu 25. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 199/2008 kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja 
kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise 
toetamise kohta – ELT L 60, 5.3.2008, lk 1 –12. 
ET 10   ET esitatavatele nõudmistele kui ka andmete kogumise raammäärusest (EÜ) nr 199/2008 tulenevatele 
vesiviljelusalastele andmetele esitatavatele sotsiaal -majanduslikele nõudmistele.