[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 13.4.2011

KOM(2011) 203 lõplik

2011/0085 (NLE)

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega kehtestatakse Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”)) artikli 5 ning eriti artikli 9 kohaldamist. |

Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis toimus kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ajutised meetmed kehtestati komisjoni määrusega (EL) nr 1036/2010 (ELT L 298, 16.11.2010, lk 27). |

Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab põhjalikku loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

Kavandatud meetmete kokkuvõte 17. veebruaril 2010 algatas komisjon dumpinguvastase menetluse seoses Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordiga. Uurimise käigus tuvastati asjaomase toote dumping, mis kahjustas ELi tootmisharu. Samuti näitas uurimine, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei ole ELi huvidega vastuolus. Sellest lähtuvalt kehtestati ajutised meetmed. Edasise uurimise käigus leidsid esialgsed olulised järeldused kinnitust. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, et kehtestada lõplikud meetmed Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes. |

Õiguslik alus Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”). |

Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ELi ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: |

Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses, riigi tasandil otsustamist ei võimaldata. |

Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt Euroopa Liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga. |

Vahendi valik |

Kavandatav vahend: määrus. |

Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei ole ette nähtud muid võimalusi. |

MÕJU EELARVELE |

Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet. |

2011/0085 (NLE)

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega kehtestatakse Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1. AJUTISED MEETMED

2. Komisjon kehtestas Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes määrusega (EL) nr 1036/2010[2] (edaspidi „ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu.

3. Menetlus algatati kaebuse peale, mille 4. jaanuaril 2010 esitasid Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. ja Zeolite Mira Srl Unipersonale (edaspidi „kaebuse esitajad”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, Euroopa Liidu tseoliit A pulbri kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

4. JÄRGNENUD MENETLUS

5. Pärast oluliste seikade ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus avaldada oma arvamust suuliselt.

6. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist.

7. Siinkohal meenutagem, et dumpingu ja kahju puhul uuriti ajavahemikku 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2009 (edaspidi „uurimisperiood”), nagu on märgitud ka ajutise määruse põhjenduses 11. Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

8. Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest seikadest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti teha ettepanek kehtestada Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Pärast sellist teatavakstegemist anti asjaosalistele võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

9. Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja neid võeti võimaluse korral arvesse.

10. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

11. Kuna nende küsimuste kohta ei esitatud mitte mingeid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 12–15.

12. Sellest tulenevalt jõuti lõplikule järeldusele, et kõiki eespool määratletud tseoliit A pulbri tüüpe käsitatakse samasugustena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

13. VÄLJAVÕTTELINE UURING

14. Bosnia eksportivate tootjate grupp „Birac” kordas uurimise esialgses etapis esitatud väidet, et valimist väljajäänud ELi tootja Silkem d.o.o. ehk Silkem oleks pidanud täies ulatuses kajastuma valimisse kuulunud ELi tootja MAL Magyar Aluminium ehk MAL küsimustikuvastustes, sest need kaks äriühingut on omavahel seotud. Väideti, et kui sellist valimist väljajätmist aktsepteerida, tähendaks see diskrimineerimist ELi tootjate ja eksportijate vahel, sest juhul kui dumpinguvastases uurimises käsitletavas riigis leidub seotud eksportivaid tootjaid, peavad nad kõik küsimustikele vastama. Lisaks väitis Birac, et nii MAL kui ka Silkem tuleks kuulutada koostööst hoidunud äriühinguteks.

15. Nende väidetega ei saa nõustuda. Ajutise määruse põhjenduses 19 esitatud põhjustel leitakse, et nii MAL kui ka Silkem tegid uurimise raames täiel määral koostööd. Tuletagem meelde, et Silkem vastas väljavõttelise uuringu küsimustikule ning Silkemit võeti makronäitajate puhul arvesse. Kuna tegemist on väikese ettevõttega, ei kaasatud kõnealust äriühingut siiski valimisse. Seega ei pidanud Silkem esitama niinimetatud mikroandmeid ja a fortiori neid ka ei kontrollitud. Võrreldes MALiga müüb Silkem vaatlusalust toodet suhteliselt väikestes kogustes ja seega ei ole alust arvata, et nende andmete kaasamine MALi esitatud andmetesse oleks olukorda muutnud.

16. Väide, nagu diskrimineeritaks eksportivaid tootjaid ja ELi tootjaid, on ilmselgelt põhjendamatu, sest tegemist on erinevate olukordadega. Ühest küljest toimub dumpingu olemasolu uurimine tavaliselt äriühingute tasandil ning institutsioonid peavad selleks välja selgitama iga konkreetse äriühingu dumpingumarginaali. Eksportivate tootjate rühma tuleb vaadelda tervikuna, sest vastasel juhul tekiks oht, et eksport hakkab kulgema läbi rühma selle osa, kelle suhtes kehtib madalaim tollimaks. Teisalt on kahju käsitleva uurimise eesmärk selgitada välja, kas materiaalset kahju kannab Euroopa Liidu tootmisharu tervikuna. Käesoleval juhul leiti, et selle uurimise valimisse kuuluvad ELi tootjad esindavad teatavate kahjunäitajate (mikronäitajad) osas kogu ELi tootmist. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

17. Birac väitis veel, et uurimise raames oleks pidanud koostööd teema ka MALiga seotud Bosnia kaevandusettevõte, mis varustab seda konkreetset ELi tootjat töötlemata toormaterjaliga (st boksiidiga). Seoses sellega märgitakse, et MALi küsimustikuvastustes nimetati kõnealust kaevandusettevõtet. Lisaks sisaldasid MALi tootmiskulude andmed kõiki boksiidi hankimise ja alumiiniumtrihüdraadiks töötlemisega seotud kulusid. Seega täitis MAL grupp kõik aruandlusnõuded, mille komisjon oli esitanud. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

18. Kuna nende küsimuste kohta ei esitatud muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 16–20 lõplikult.

19. DUMPING

20. Normaalväärtus

21. Meenutagem, et kuna puudus tüüpiline omamaine müük, siis arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.

22. Normaalväärtuse arvutamiseks algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt liideti kantud müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida asjaomased koostööd tegevad eksportivad tootjad said samasuguse toote tavakaubanduse raames toimuvalt omamaiselt müügilt, nende keskmisele tootmiskulule uurimisperioodi ajal. Kuna vaatlusalusel tootel ega samasugusel tootel ei esine eri liike, kasutati kaalutud keskmist kasumit. Vajaduse korral korrigeeriti tootmiskulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid enne nende kasutamist tavapärase kaubandustegevuse hindamisel ja normaalväärtuse arvutamisel.

23. Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist esitas Birac oma kommentaarid normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud kasumimarginaali kindlaksmääramise kohta. Biraci väitel on kasutatud metoodika vastuolus algmääruse artikli 2 lõikega 3, sest normaalväärtuse arvutamine ebatüüpilise omamaise müügi kasumimarginaali põhjal annab sel konkreetsel juhul täpselt sama tulemuse kui ebatüüpilise omamaise müügi hindade kasutamine. Birac väitis, et niivõrd ebajärjekindel lähenemine ei saa tuleneda algmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 koos lugemisest. Samuti leidis Birac, et kasutatud kasumimarginaal ei ole mõistlik ega proportsionaalne, seda eelkõige võrreldes madalama hinnaga toimunud müügi arvutamiseks kasutatud sihtkasumiga.

24. Lisaks väitis Birac, et omamaist müüki ei tohiks tolle olemuse tõttu pidada tavapärase kaubandustegevuse osaks ning seega ei tohiks seda kasutada ka normaalväärtuse arvutamiseks.

25. Esimese väite kohta tuleb tõdeda, et kasutatav meetod on kooskõlas algmääruse sätete ja WTO otsustest tuleneva kohtupraktikaga, mille kohaselt tuleb normaalväärtuse arvutamisel kasutada tavapärase kaubandustegevuse raames toimuva omamaise müügi kasumit ka siis, kui kõnealune müük ei olnud tüüpiline. Kuna sel konkreetsel juhul oli kogu omamaine müük kasumlik, andis normaalväärtuse arvutamine tõepoolest sama tulemuse, nagu oleks selle aluseks olnud omamaine müügihind. Kõigepealt tuleks tähele panna, et andmed kasumi, müügi-, haldus- ja üldkulude kohta lähtusid äriühingu enda omamaisest müügist, mida peeti tavakaubanduslikuks. Lisaks sellele ei tohi unustada, et „mõistlikkust” hinnates ei saa lähtuda madalama hinnaga toimunud müügi arvutamiseks kasutatud sihtkasumist, sest see kasum kajastab sellist olukorda ELi turul, kus puudub dumpinguhinnaga import, ning seetõttu ei ole see normaalväärtuse arvutamisel kasutatava kasumi määratlemiseks õige võrdlusalus. Seetõttu lükatakse väide tagasi.

26. Mis puudutab väidet, et omamaist müüki ei tuleks pidada tavakaubanduslikuks, siis tehti uurimise käigus kindlaks, et Biraci esitatud andmed ja tõendid olid normaalväärtuse kindlaksmääramiseks usaldusväärne lähtematerjal. Seetõttu leiti, et kõnealune väide ei ole põhjendatud, ja see lükati tagasi.

27. Kuna normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta ei ole rohkem märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 21–26 kirjeldatud metoodika.

28. Ekspordihind

29. Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 27 ja 28.

30. Võrdlus

31. Kuna normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 29.

32. Dumpingumarginaal

33. Kuna dumpingumarginaali kindlaksmääramise kohta ei ole märkusi, mis muudaksid esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 30–32.

34. KAHJU

35. Kahju käsitlevate järelduste kohta laekusid kommentaarid teatavatelt ELi tootjatelt, kahelt ELis tegutsevalt kasutajalt ja ainsalt Bosnia eksportivalt tootjalt.

36. Kuivõrd ajutises määruses on väidetele juba täies ulatuses vastatud, ei hakata seda käesolevas määruses üle kordama.

37. Üldised märkused

38. Ajutise määruse põhjendustest 45 ja 68 on selge, et selle uurimise puhul hõlmab ELi tootmisharu kõiki ELi tootjaid. Kahju käsitlevate järelduste aluseks olevad asjaolud põhinevad reeglina ELi tootmisharu kohta käivatel andmetel. Kui kasutatud on ELi tootmisharu kohta käivaid andmeid, on tegemist ajutise määruse jaotises 5.4 osutatud makroandmetega. Kui teave kogu ELi tootmisharu kohta ei olnud kättesaadav, kasutati tüüpilisse valimisse kuuluvate ELi tootjate andmeid. Nende küsimuste kohta kommentaare ei laekunud ja esialgsed järeldused kinnitatakse lõplikult.

39. Põhjendus 34 sisaldab siiski üht viga. Selle põhjenduse tekst peaks olema järgmine: „Kõik ELi tootjad moodustavad ELi tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „ELi tootmisharuks”.”

40. Muude märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 52–56 esitatud järeldused heaks.

41. ELi tarbimine

42. Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 35–38 esitatud järeldused heaks.

43. Import asjaomasest riigist

44. Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 39–43 esitatud järeldused heaks.

45. ELi tootmisharu olukord

46. Kahju näitajad

47. 2010. aasta oktoobris leidis ühe ELi tootja, MALi valdustes aset tööstusõnnetus. Samas näitavad äriühingu esitatud andmed, et 2011. aasta jaanuariks olid vaatlusaluse toote tarned taastunud. Seega on ilmne, et nimetatud õnnetus ei põhjustanud ELi turul eriti tõsiseid tarneprobleeme.

48. Birac kinnitas, et MALiga seotud eelnimetatud Bosnia kaevandusettevõte teenis uurimisperioodil kasumit ning seetõttu peaks komisjon kohandama majandusindikaatorite arvutamisel kasutatud MALi tootmiskulusid ja kasumit, sest väidetavalt vähenes MALi kasum tulenevalt nendega seotud Bosnia kaevandusettevõtte suurest kasumist.

49. Selle väite kohta tuleb märkida, et boksiidi ostmine sidusettevõttelt toimus tavapäraste turutingimuste alusel. Seda küsimust uuriti kohapeal toimunud kontrollimise käigus. MAL ostis uurimisperioodil nii sõltumatutelt kui ka sidusettevõtetelt boksiiti laias laastus sama keskmise hinnaga ja seetõttu oli komisjon veendunud, et boksiidi ostmine toimus tavapäraste turutingimuste alusel, ning ühtlasi ei ole vaja kohandada MALi kasumlikkusesuundumusi, mida kasutati ajutise määruse põhjenduses 52 osutatud suundumuse arvutamiseks. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

50. Birac väitis ka, et tal oli enamiku ELi tootjate ees oluline konkurentsieelis, sest ta sai teatavad toormaterjalid oma alumiiniumoksiidi tootmise käigus ning see peaks kajastuma kahjumimarginaalides. Kõnealuse väitega ei saa nõustuda. Kui äriühingul on konkurentsieelis, peaks see madalamate kulude ja madalama normaalväärtuse kaudu mõjutama ka tema suhtes arvutatud dumpingunäitajaid. Sellisel konkurentsieelisel ei ole kahjumarginaaliga põhimõtteliselt mitte mingit pistmist. Kahjumarginaal aitab välja selgitada, kas dumpingumarginaalist madalam tollimaks oleks kahju kõrvaldamiseks piisav. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

51. ELi kasutajad väitsid, et komisjoni esialgses hinnangus jäeti kõrvale teatavate kahjutegurite muutumine positiivses suunas (kasumlikkus, rahavood ja investeeringutasuvus), ning nõudsid, et analüüsitaks kõiki tegureid. Kahju hindamise käigus analüüsiti neid positiivseid suundumusi siiski täies mahus. Neid võeti arvesse, kuid ajutise määruse põhjendustes 52–60 osutatud põhjustel ei peetud neid selle juhtumi jaoks otsustavaiks. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

52. Muude märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 44–64 esitatud järeldused heaks.

53. Järeldus kahju kohta

54. Kuna selles osas mingeid muid märkusi ei ole, kinnitatakse eelöeldut arvesse võttes käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 65–69 sätestatud järeldused.

55. PÕHJUSLIK SEOS

56. Üks koostööd teinud kasutaja väitis, et põhjuslike seoste analüüs on vigane, sest komisjoni väitel võis uurimisperioodil (2009) täheldada teatavate kahjutegurite ajutist paranemist. Kõnealune osapool ei nõustunud hinnanguga, mille kohaselt tulenes uurimisperioodi suurem kasumlikkus võrreldes 2008. aastaga lühiajalistest ajutistest suundumustest, mis 2010. aastal ei korduks.

57. Vastuseks nimetatud seisukohale tuleb märkida, et tegemist on pelgalt selle osapoole arvamusega, mida ei toeta mitte mingid uued tõendusmaterjalid. Komisjoni seisukohta aga toetab teave, mille ELi tootjad esitasid nii uurimise esialgses kui ka lõppstaadiumis. Enne kontrollkäike esitatud teavet kontrolliti ka kohapeal. Kahe ELi tootja poolt kogu 2010. aasta kohta esitatud andmed kinnitasid ka seda, et pärast uurimisperioodi kasumimarginaalid vähenesid, nagu oligi ennustatud. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

58. Birac vaidlustas esialgse järelduse selle kohta, milline on kolmandatest riikidest saabuva impordi mõju. Ajutise määruse põhjenduses 77 esitatud komisjoni analüüsi kohaselt oli Birac ainus suur ELi turule eksportija. Muudest allikatest pärit importi praktiliselt ei olnud. Birac ei esitanud uusi sellesisulisi tõendeid ja seepärast lükatakse nende väide tagasi.

59. Üks koostööd teinud kasutaja vaidlustas ajutises määruses sisalduva mõttekäigu tarbimise vähenemise kohta ning viitas värvitelerikineskoopide importi käsitlevale dumpinguvastasele uurimisele kui pretsedendile nõudluse vähenemise vallas[3]. Väidetavalt tõi nõudluse vähenemine nimetatud uurimises kaasa menetluse lõpetamise. Samas ei saa siiski tõmmata paralleele käesoleva uurimise ja värvitelerikineskoopide juhtumi vahele. Värvitelerikineskoopide puhul vähenes nõudlus järsult, sest vaatlusaluse toote asemele kerkisid muud tooted. Käesoleva uurimise puhul on aga nõudluse vähenemine väga väike (vastavalt ajutise määruse põhjendustele 37 ja 38 on see 7 %). Lisaks juhime tähelepanu, et tarbimise arengut käsitleti üksikasjalikumalt ka ajutise määruse põhjendustes 78–80, kuid nimetatud koostööd teinud kasutaja ei esitanud mingeid tõendeid, mis oleksid komisjoni järeldused ümber lükanud. Seetõttu lükatakse kõnealused väited tagasi.

60. Eespool öeldut arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 70–92 esitatud järeldused, s.t et ELi tootmisharule põhjustatud oluline kahju tulenes dumpinguhinnaga impordist.

61. ELi HUVID

62. Üks koostööd teinud kasutaja väitis, et komisjon oli ajutise määruse põhjenduses 104 esitanud eksitavat infot selle kohta, kui suur oli tseoliidiga seotud kulude osakaal kogukulust. Eelkõige väideti, et tseoliidiga seotud kulud on suuremad kui põhjenduses 104 nimetatud 5 % kogukulust. Tuleb tõdeda, et nimetatud osapool ei esitanud oma väite toetuseks mingeid uusi andmeid, samas kui komisjoni järeldused põhinesid koostööd teinud kasutajatelt saadud kontrollitud andmetel. Olgu öeldud, et ajutise määruse põhjenduses 104 kasutatud termin „kogukulu” hõlmab kõiki tootmiskulusid, aga ka müügi-, üld- ja halduskulusid. Lisaks tähistab fraas „alla 5 %” keskmist, mis hõlmab nii detergente kui ka veepehmendajaid. Tähelepanu tuleks juhtida ka sellele, veepehmendajate puhul on tseoliidiga seotud kulud suuremad kui detergentide puhul, kuid tseoliidi olulisim kasutusvaldkond on siiski detergendid. Selle konkreetse koostööd teinud kasutaja puhul moodustasid veepehmendajad tseoliiti sisaldavatest järgtööstuse toodetest väikese osa. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

63. Üks koostööd teinud kasutaja vaidlustas põhjenduses 102 esitatud esialgse järelduse, nagu oleks Hiina üks võimalik alternatiivne tarneallikas. Esitatud kommentaare arvesse võttes on komisjon nõus, et kuigi ELi turule tuli uurimisperioodil mõningaid Hiina kaupu, on ebatõenäoline, et lähitulevikus saab Hiinast suurtarnija (vt põhjendust 41). Arvestades vaatlusaluse toote tootmisvõimsuse rakendusastet ELis, jääb komisjon siiski endale kindlaks ja leiab, et vaatlusaluse toote puhul ei ole tarneprobleeme. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

64. Üks koostööd teinud kasutaja väitis, et kui käesoleva uurimise tulemusena peaks kehtestatama tollimaksud, suureneksid tseoliidiga seotud kulud nii palju, et see tõstaks ka kõnealuse kasutaja detergentide ja veepehmendajate hinda ja seeläbi ühtlasi ka tarbijahindu. See väide on rajatud eeldusele, et kasutajad jätavad dumpinguvastasest tollimaksust tuleneva tseoliidi hinnatõusu oma tarbijate kanda. Komisjon on seisukohal, et hindu tõstmata saavad ELi tootjad meetmetest pigem kasu tänu suuremale mastaabisäästule (vt ajutise määruse põhjendusi 108 ja 111). Nagu eespool öeldud, moodustavad tseoliidiga seotud kulud järgtööstuse toodete tootmise kogukuludest nii väikese osa, et tollimaksu mõju – mis on iseenesest ebatõenäoline – ei sea kahtluse alla esialgset järeldust, et meetmete kehtestamine ei ole vastuolus ühegi ELi olulise huviga. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

65. Üks koostööd teinud kasutaja väitis, et võib hakata tootma tseoliidivabasid detergente ning see kahjustaks ELi tseoliiditootjaid. Osapooltele tutvumiseks esitatud kaustas sisalduva teabe põhjal on ELi tootjad teadlikud, et on olemas selline oht nende majandustegevusele. Samas ei ole olemas konkreetseid tõendeid, mis võimaldaksid hinnata sellise hüpoteetilise muutuse tõenäolist mõju ELi tootjatele. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

66. Eespool esitatud seisukohti võeti uurimise lõppfaasis arvesse, kuid need ei muuda selle põhijäreldusi. Muude märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 93–112 esitatud järeldused heaks. Seetõttu otsustati, et ei ole ilmnenud mingeid väiteid, mis viitaksid sellele, et käesoleva uurimise põhjal kehtestatavad meetmed oleksid vastuolus ELi huvidega.

67. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

68. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

69. Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 114–116 esitatud järeldused heaks.

70. Lõplikud meetmed

71. Arvestades dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja ELi huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamale tuvastatud tasemele. Sellisel juhul tuleks tollimaksu määr kehtestada vastavalt kindlaksmääratud dumpingu tasemele. Dumpingu tasemeks arvutati 28,1 %.

72. Eespool esitatu alusel peaks Bosnia ja Hertsegoviina suhtes kehtestatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr olema 28,1 %.

73. AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK SISSENÕUDMINE

74. Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ELi tootmisharule tekitatud kahju arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda.

75. MEETMETE VORM

76. Bosnia eksportiv tootja Alumina d.o.o. Zvornik ja tema ELis tegutsev sidusettevõtja Kauno Tiekimas AB, kelle asukoht on Leedu, Kaunas, teatasid uurimise käigus, et soovivad võtta hinnakohustuse vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1. Tuleb märkida, et hiljuti sai äriühingust Fabrica glinice „Birac” valdusettevõte ning Zvornikus paiknev Alumina d.o.o on nende kontserni ainus eksportiv tootja.

77. Komisjon vaatas nende pakkumise läbi. Tuleb märkida, et vaatlusalune toode on tooraine, mida on olemas vaid ühte liiki ja ühe spetsifikatsiooniga, ning seega puudub eri tooteliikide hinnakompensatsiooni oht. Uurimine näitas, et kõik ELi suunatud ekspordi arved esitati ELis asuva sidusettevõtte (Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Leedu) kaudu. Kõnealune sidusettevõte müüb ka teisi Biraci kontserni valmistatud tooteid. Tseoliit A pulbri turg on siiski selgelt välja kujunenud ning tseoliit A pulbrit ostvad tarbijad ei osta reeglina muid Biraci grupi tooteid. Seepärast järeldati, et samadele klientidele muude toodete müümisest tulenev ristkompenseerimise oht oli väga väike.

78. Komisjon kiitis otsusega 2011/XX/EL heaks Alumina d.o.o. Zvorniku ja tema sidusettevõtte Kauno Tiekimase pakutud hinnakohustuse. Nõukogu leiab, et pakutud kohustus välistab dumpingu kahjuliku mõju ja piirab piisavalt kohustusest kõrvalehoidmise ohtu.

79. Et komisjon ja tolliasutused saaksid tõhusalt jälgida, kuidas Alumina d.o.o. Zvornik ja tema sidusettevõte hinnakohustust täidavad, on dumpinguvastasest tollimaksust vabastamine siis, kui asjaomasele tolliasutusele esitatakse taotlus vabasse ringlusesse lubamise kohta, lubatud vaid sel juhul, kui i) esitatakse kinnitusarve, milleks on faktuurarve, kus on esitatud vähemalt lisas sätestatud teave ja avaldus; ii) Alumina d.o.o. Zvornik valmistab imporditavaid kaupu, toimetab need ELi esimesele sõltumatule tarbijale ja esitab talle ise arve või esitab arve esimesele sõltumatule tarbijale Kauno Tiekimas ning iii) deklareeritud ja tollile esitatavad kaubad vastavad täpselt kinnitusarvele. Kui ülaltoodud tingimused ei ole täidetud, tuleb vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks.

80. Juhul kui komisjon vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 9 tühistab hinnakohustuse heakskiidu rikkumise tõttu, viidates teatavatele tehingutele, ja teatab, et vastav kinnitusarve on kehtetu, tekib vabasse ringlusesse lubamise deklaratsiooni heakskiitmisel tollivõlg.

81. Importijad peavad tavapärase kaubandusriskina arvestama tollivõla tekkimise võimalusega vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni heakskiitmise ajal, nagu kirjeldatud põhjendustes 56 ja 57, isegi kui komisjon on neile otseselt või kaudselt kauba müünud tootja pakutud hinnakohustuse heaks kiitnud.

82. Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 7 peavad tolliasutused teatama komisjonile viivitamata kõikidest juhtudest, kus on leitud märke hinnakohustuse rikkumisest.

83. Eespool loetletud põhjustel kiidab komisjon Alumina d.o.o. Zvorniku ja Kauno Tiekimase pakutud hinnakohustuse heaks. Asjaomastele äriühingutele on teatatud olulised faktid, kaalutlused ja kohustused, millele heakskiitmine tugineb.

84. Kui hinnakohustust rikutakse või kui sellest taganetakse või kui komisjon tühistab hinnakohustuse heakskiidu, kohaldatakse dumpinguvastast tollimaksu, mille nõukogu on kehtestanud kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4, algmääruse artikli 8 lõike 9 tõttu automaatselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri suhtes, mida nimetatakse ka tseoliit NaA pulbriks või tseoliit 4A pulbriks ning mida praegu deklareeritakse CN-koodi ex 2842 10 00 (TARICi kood 2842 10 00 30) alusel.

2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse esimeses lõikes kirjeldatud toodete netohinna suhtes ELi piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 28,1 %.

3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1. Vabasse ringlusesse lubamiseks deklareeritud imporditavad tooted, mille kohta on arved esitanud äriühingud, kelle hinnakohustused on komisjon heaks kiitnud ja kelle nimed on loetletud otsuses 2011/XX/EL , mida vastavalt vajadusele muudetakse, vabastatakse artiklis 1 sätestatud dumpinguvastasest tollimaksust, kui

— Alumina d.o.o. Zvornik valmistab imporditavaid kaupu, toimetab need ELi esimesele sõltumatule tarbijale ja esitab talle ise arve või esitab arve esimesele sõltumatule tarbijale Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Leedu ja

— sellisele impordile on lisatud kinnitusarve (faktuurarve), mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse lisas sätestatud andmeid ja avaldust, ning

— tolliasutusele esitatud ja deklareeritud kaubad vastavad täpselt kinnitusarvele.

2. Vabasse ringlusesse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmisel tekib tollivõlg:

— kui lõikes 1 kirjeldatud impordi puhul selgub, et üks või mitu nimetatud lõikes loetletud tingimustest on täitmata, või

— kui komisjon tühistab hinnakohustuse heakskiidu algmääruse artikli 8 lõike 9 kohaselt määruse või otsusega, milles osutatakse teatavatele tehingutele ja teatatakse, et asjaomased kinnitusarved on kehtetud.

Artikkel 3

Praegu CN-koodi ex 2842 10 00 (TARICi kood 2842 10 00 30) alusel deklareeritava Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi puhul vastavalt määrusele (EL) nr 1036/2010 tagatiseks antud ajutise dumpinguvastase tollimaksu summad nõutakse lõplikult sisse.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

Koos ELi saadetava kaubaga, mille suhtes kehtib hinnakohustus, esitatakse faktuurarve, millel peab olema järgmine teave.

1. Pealkiri „HINNAKOHUSTUSEGA SEOTUD KAUBA FAKTUURARVE”.

2. Faktuurarve väljastanud äriühingu nimi.

3. Faktuurarve number.

4. Faktuurarve väljastamise kuupäev.

5. TARICi lisakood, mille alusel toimub arves kirjeldatud kaupade tollivormistus ELi piiril (Tarici lisakood xxxx või yyyy).

6. Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:

— võetud kohustusega seotud kauba kirjeldus lihtsas ja arusaadavas keeles;

— äriühingu tootekood (CPC);

— Tarici kood;

— kogus (tonnides).

7. Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:

— tonnihind,

— kohaldatavad maksetingimused;

— kohaldatavad tarnetingimused,

— kõik hinnaalandused ja mahahindlused.

8. Selle ELis importijana tegutseva äriühingu (st isiku, kes esitab kauba tollivormistuseks) nimi, kellele äriühing kohustusega seotud kauba faktuurarve otseselt väljastab.

9. Faktuurarve väljastanud äriühingu töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud avaldus:

„Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kauba müük otseekspordiks Euroopa Liitu toimub äriühingu Alumina d.o.o., Zvornik ja tema sidusettevõtte Kauno Tiekimas AB pakutud ning Euroopa Komisjoni otsusega 2011/XX/EL* heaks kiidetud hinnakohustuse raames ja tingimuste kohaselt. Käesolevas arves esitatud andmed on täielikud ja õiged.”

___________

* ELT viide.

[1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

[2] ELT L 298, 16.11.2010, lk 27.

[3] Komisjoni 15. novembri 2006. aasta otsus 2006/781/EÜ.