Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS,

milles käsitletakse Luksemburgi 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust[2],

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone[3],

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

(2) Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta;[4] mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

(3) Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse Luksemburgi 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta.

(4) Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,[5] milles ei nimetatud Luksemburgi ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

(5) Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu rõhutas vajadust konsolideerida eelarvet diferentseeritult ja majanduskasvu soodustavalt, et taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, võidelda töötusega ja kriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

(6) Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

(7) Luksemburg esitas 27. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

(8) Tuginedes nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele 2012. aasta stabiilsusprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Eelkõige on programmi stsenaarium aastateks 2012 ja 2013 väga sarnane komisjoni 2012. aasta kevadprognoosiga. Keskpika perioodi puudujäägi prognooside tegemisel lähtuti veidi optimistlikust majanduskasvu stsenaariumist, mille puhul majanduskasv oli potentsiaalsest majanduskasvust suurem, kuid jäi siiski selgelt allapoole ajaloolisi keskmisi kasvumäärasid. Programmis visandatud eelarvestrateegia eesmärk on vähendada 2012. aasta 1,5 % puudujääk 2014. aastaks 0,9 %-ni konsolideerimismeetmete abil, mis moodustavad umbes 1,2 % SKPst, ja saavutada suurem mänguruum negatiivsete vapustuste puhuks. Programmiga kinnitatakse varasemat keskpika perioodi eesmärki, milleks on 0,5 % struktuurne ülejääk. Siiski ei saa keskpika perioodi eesmärki pidada asjakohaseks stabiilsuse ja kasvu pakti sätete kohaselt, sest kuigi võlg on asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest väiksem, ei võeta praeguse poliitika ja prognooside põhjal nimetatud eesmärgi puhul piisavalt arvesse vananemisega seotud kaudseid kulusid. Lisaks kaldub Luksemburg alates aastast 2012 nii komisjoni 2012. aasta kevadprognoosi, kui ka programmi kohase (ümberarvutatud) struktuurse eelarveseisundi põhjal oma keskpika perioodi eesmärgist märkimisväärselt kõrvale. Valitsemissektori kulude kasvumäär pärast kaalutlusõiguse raames võetud tulumeetmete arvessevõtmist ületab prognooside kohaselt oluliselt stabiilsuse ja kasvu paktis määratletud võrdlusaluse. Valitsemissektori koguvõlg, mis on 20 % SKPst, jääb allapoole asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust.

(9) 20. jaanuaril 2012 võttis Luksemburgi valitsus vastu seaduseelnõu, millega reformitakse pensionisüsteemi nii era- kui ka avalikus sektoris. Reformiga lisatakse teatavad parandusmehhanismid penisoniskeemi finantsolukorra halvenemise tarbeks ja kohandatakse väga soodsat hüvitiste arvutamise meetodit. Siiski võetakse uus arvutusmeetod kasutusele järk-järgult väga pika 40aastase ajavahemiku jooksul. Lisaks jäävad laias laastus samaks ennetähtaegselt pensionile jäämise võimalused ja seadusega ette nähtud pensioniea oodatavast elueast sõltuvusse seadmiseks meetmeid ei kavandata. Kokkuvõttes teeb Luksemburg samme õiges suunas, kuid kavandatav reform ei paista piisavalt tagavat riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.

(10) Jaanuaris 2012 võttis riigi parlament vastu aastatel 2012–2015 palkade automaatse indekseerimise kohaldamist piirava seaduse, et suurendada Luksemburgi majanduse konkurentsivõimet. Lisaks võimalikule võrdlusindeksi muutmisele ei ole valitsus siiski teatanud palkade kujundamise süsteemi püsiva läbivaatamise kavast. Kuigi Luksemburgi tootlikkus on praegu väga kõrge, jääb üha vähem võimalusi selle suurendamiseks. Selleks et säilitada Luksemburgi majanduse konkurentsivõime pikas perspektiivis, on vaja sotsiaalpartneritega konsulteerides ja oma riigi tavasid järgides vaadata palkade kujundamise süsteemi pidevalt läbi.

(11) Luksemburg on teinud mõnesid asjakohaseid ja usutavaid samme suhteliselt suure noorte tööpuuduse vähendamiseks. Siiski on noorte tööturule integreerimise lihtsustamiseks vajalik ühtne strateegia, et muu hulgas tugevdada omavalitsuste vahelist koostööd ja parandada tööturuasutuste tõhusust. Noortel, eelkõige madalama haridustasemega tööotsijatel oleks kasu ka suurematest investeeringutest koolitus- ja haridusvaldkonnas.

(12) Luksemburgil on ootuste kohaselt raskusi 2020. aastaks seatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgi täitmisel. Hiljutiste, olemasolevatel meetmetel põhinevate 2020. aasta prognooside kohaselt suurenevad Luksemburgi ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvate sektorite heitkogused aastatel 2005–2020 9 %, eesmärk oli aga vähendada neid 20 %. Maanteetranspordi sektor on kõige märkimisväärsem heitkoguste allikas ja selles sektoris on palju võimalusi heitkoguste vähendamiseks. Transpordis kasutatava kütuse hind on Luksemburgis ELi madalamaid, põhjustades nn „kütuseturismi” ja negatiivseid välismõjusid, st reostust ja ummikuid. Kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks on tarvis täiendavaid poliitikameetmeid või kulukaid paindlikkusmehhanisme.

(13) Luksemburg on võtnud mitmeid kohustusi laiendatud euroala pakti alusel. Kõnealused kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud konkurentsivõime suurendamise, tööhõive parandamise ja finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi.

(14) Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Luksemburgi majanduspoliitikat. Komisjon hindas stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Luksemburgi fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad 1.–5. soovituses.

(15) Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud Luksemburgi stabiilsusprogrammi ja tema arvamus[6] selle kohta on väljendatud eelkõige 1. soovituses,

SOOVITAB Luksemburgil võtta 2012.–2013. aastal järgmisi meetmeid:

1. Säilitada stabiilne eelarvepositsioon, korrigeerides kõik kõrvalekaldumised keskpika perioodi eelarve-eesmärgist, mis tagab riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse, võttes eelkõige arvesse vananemisega seotud kaudseid kohustusi. Aastal 2013 ja sellele järgnevatel aastatel tugevdada ja rangelt rakendada selleks eelarvestrateegiat, mida toetaksid piisavalt konkreetsed meetmed, sealhulgas täita kulueesmärk.

2. Suurendada kavandatava pensionireformi mõju, kiirendades vananemisega seotud kulude piiramise meetmete rakendamist, võtta täiendavaid meetmeid eakamate töötajate osalemise suurendamiseks tööturul, eelkõige ennetähtaegse pensionile jäämise vähendamise kaudu, ning võtta meetmeid seadusega ette nähtud pensioniea sõltuvusse seadmiseks oodatavast elueast, et tagada pensionisüsteemi pikaajaline jätkusuutlikkus.

3. Selleks et säilitada Luksemburgi majanduse konkurentsivõime pikas perspektiivis, võtta sotsiaalpartneritega konsulteerides ja oma riigi tavasid järgides täiendavaid meetmeid palgaläbirääkimiste ja palkade indekseerimise süsteemi reformimiseks, säilitades sealjuures esimese sammuna kehtiva üheaastase indekseerimisintervalli pärast aastat 2014 ning vähendades energia ja muude volatiilsete tegurite mõju võrdlusindeksile.

4. Jätkata jõupingutusi noorte tööpuuduse vähendamiseks, suurendades sidusrühmade kaasatust ning tugevdades eelkõige madala haridustasemega isikutele suunatud haridus- ja koolitusmeetmeid, et viia noorte oskused ja kvalifikatsioon paremini kooskõlla tööjõu nõudlusega.

5. Tagada, et kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärke ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvate sektorite puhul täidetaks, eelkõige maksustamissüsteemi keskkonnamõjudega sidumise abil.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

[2] COM(2012) 315 final.

[3] P7_TA(2012)0048 ja P7_TA(2012)0047.

[4] Nõukogu 26. aprilli 2012. aasta otsus 2012/238/EL.

[5] COM(2012) 68 final.

[6] Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.