[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 29.4.2008

KOM(2008) 231 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

programmi „Kultuur 2000” rakendamise kohta

SISUKORD

1. SISSEJUHATUS 3

2. PROGRAMMI TAUST 3

3. VÄLISHINDAMINE 4

3.1. Hindamise tingimused ja eesmärk 4

3.2. Metoodika 4

3.3. Tähelepanekud 5

4. Hindamises tehtud peamised soovitused ja komisjoni märkused 7

5. Komisjoni järeldused 11

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

programmi „Kultuur 2000” rakendamise kohta

1. SISSEJUHATUS

Käesolev aruanne esitatakse 14. veebruari 2000. aasta otsuse nr 508/2000/EÜ[1], millega kehtestatakse programm „Kultuur 2000” (edaspidi „programm”), artikli 8 kohaselt, milles nõutakse pärast programmi lõpetamist programmi rakendamisele lõpphinnangu andmist. Selles esitatakse komisjoni seisukoht programmi välishindamise lõpparuande peamiste järelduste ja soovituste kohta, millega saab tutvuda järgmisel veebiaadressil:

http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm

Nimetatud järeldused ja soovitused põhinevad programmis „Kultuur 2000” osalejatele ja peamistele sidusrühmadele esitatud põhjalikul küsimustikul, mille üksikasjalikud tulemused on esitatud hindamise lõpparuande lisas.

2. PROGRAMMI TAUST

Vastavalt otsusele nr 508/2000 (edaspidi „otsus”) oli programmi eesmärk aidata edendada Euroopa inimeste ühist kultuuriruumi, toetades kunstnike, kultuurivaldkonnas tegutsejate, eraalgatuslike ja avalike projektide elluviijate ja kultuurivõrkude koostööd.

See tegevus pidi kaasa aitama või suutma kaasa aitama järgmiste eesmärkide saavutamisele:

- kultuuridialoogi ja vastastikuse tundmaõppimise edendamine Euroopa rahvaste vahel;

- loometegevuse ja riikidevahelise kultuurilevi edendamine, pöörates eelkõige tähelepanu noortele ja sotsiaalselt tõrjutud inimestele ning kultuurilisele mitmekesisusele;

- kultuurilise mitmekesisuse ja kultuurilise väljenduse uute vormide arendamise esiletõstmine;

- üleeuroopalise tähtsusega ühise kultuuripärandi jagamine;

- kultuuri rolli arvessevõtmine sotsiaal-majanduslikus arengus;

- kultuuridevahelise dialoogi ning Euroopa ja Euroopa-väliste kultuuride vastastikuse vahetuse edendamine;

- kultuuri tunnustamine nii majandusliku kui ka sotsiaalse integratsiooni ja kodakondsuse tegurina;

- ELi kodanike juurdepääsu parandamine kultuuriüritustele ja kodanike osaluse suurendamine nendes.

Programm hõlmas kolme peamist meedet. Need on: meede 1 – uuenduslikud ja/või eksperimentaalsed erimeetmed; meede 2 – riikidevahelise kultuurikoostöö struktureeritud, mitmeaastaste lepingutega hõlmatud integreeritud meetmed; ja meede 3 – üleeuroopalise ja/või rahvusvahelise mõõtmega kultuurialased eriüritused.

Programm oli ette nähtud ajavahemikuks 1. jaanuar 2000 kuni 31. detsember 2004; kuna selle kestvust pikendati 2004. aastal[2], lõppes see 31. detsembril 2006. Programmi põhikomponendid on üle võetud praegusse ajavahemikuks 2007–2013 ette nähtud programmi „Kultuur”.

3. VÄLISHINDAMINE

3.1. Hindamise tingimused ja eesmärk

Teenuste raamlepingu nr EAC/03/06[3] põhjal valiti hindamise teostajaks ECOTEC Ltd.

Välishindamine pidi hindama programmi rakendamist ja selle eesmärkide saavutamist, andma aru selle kohta, kui palju on siiani vastuvõetud meetmed kaasa aidanud otsuses määratletud eesmärkide ning kultuurivaldkonda käsitlevate ühenduse meetmete asutamislepingu artiklis 151[4] osutatud üldiste eesmärkide saavutamisele ning koondada saadud kogemused toetamaks kultuurivaldkonnale suunatud uute programmide, eelkõige programmi „Kultuur 2007–2013” rakendamist.

See lõplik hindamine järgneb juba tehtud esimesele ja teisele välishindamise vahearuandele[5]. Hindamine hõlmab kõiki ajavahemikul 2000–2006 rahastatud meetmeid. Hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuri täitevasutuse (EACEA) analüüsis käsitleti vaid täitevasutuse rolli programmi „Kultuur 2000” haldamisel ja rakendamisel alates asutuse loomisest 2006. aasta jaanuaris.

3.2. Metoodika

Välishindaja kasutatud meetodid võib kokku võtta järgmiselt:

- projektitoimikute läbivaatamine;

- Euroopa Komisjoni ja EACEA personali küsitlemine;

- programmi juhtkomitee liikmete, kultuuri kontaktpunktide töötajate ja valikuprotsessis osalenud ekspertide ning teiste kultuuriekspertide küsitlemine; samuti projektijuhtide ja koostööpartneritena programmist osa võtnud kultuurivaldkonnas tegutsejate küsitlemine;

- riikide ja projektide juhtumiuuringud;

- hindamisseminar ning

- e-arutelu.

Selle tulemusena esitati rida soovitusi. Komisjoni seisukoht nende kohta on esitatud kokkuvõtlikult käesolevas aruandes.

3.3. Tähelepanekud

1. Väline ühtsus

Välise ühtsuse puhul on silmas peetud seda, kuidas sobib „Kultuur 2000” kultuuripoliitika ja -programmide laiemasse konteksti.

Hindamises jõuti järeldusele, et paljud ELi programmid, nagu struktuurifondid, meedia ja kodanikuaktiivsus, sisaldavad kultuurilisi elemente ning nende eesmärgid, sihtrühmad, väljundid, tulemused ja mõjud on programmi „Kultuur 2000” omadega sarnased. Samuti on olemas mitmed piirkondlikud kultuuridevahelised koostööalgatused ja kahepoolsed algatused.

ELi programmide läbivaatamine ja küsitlused e-maili teel näitasid siiski, et programm „Kultuur 2000” oli ainulaadne. Ei olnud ühtegi teist üleeuroopalist programmi eesmärgiga toetada ja edendada Euroopa kultuurilist koostööd ning kui vaadelda iga ELi ja piirkondliku programmi eesmärke ja tulemusi eraldi, on selge, et mis tahes kattumine teiste programmidega oli vaid pinnapealne.

Hindaja jõudis järeldusele, et programm „Kultuur 2000” täiendas teisi ELi ja riiklikke/piirkondlikke kultuuriprogramme ega dubleerinud teiste sarnaste programmide raames võetud meetmeid

Teabe ja parimate tavade tihedam vahetamine osalevate riikide vahel on jätkuvalt probleemiks, kuid hindamine näitab, et tänu programmile „Kultuur 2000” on kultuuridevahelise dialoogi tähtsus ja teadlikkus sellest osalevate riikide hulgas tõusnud.

Suuliselt küsitletud ja küsimustikule vastajad olid üksmeelel, et programmi eesmärgid olid tähtsad ning et toetatud meetmed olid eesmärgi saavutamiseks asjakohased. Mõned sidusrühmad kahtlesid, kas programmi eesmärke on suhteliselt nappe rahalisi vahendeid arvestades üldse võimalik saavutada.

2. Tõhusus

Projektidokumentide läbivaatamine ja projektide Interneti-uuring näitas, et projekti tulemused ja mõju suudeti vähemalt teataval määral saavutada.

Hindaja jõudis järeldusele, et esinesid teatavad asjaolud, mis takistasid kultuurivaldkonnas tegutsejate programmis osalemist. Need asjaolud olid eelkõige seotud organisatoorse kogemuse ja rahaliste vahenditega. Samas järeldati, et programmi „Kultuur 2000” nappi eelarvet arvesse võttes ei oleks neid probleeme olnud võimalik programmi raames lahendada.

Üldisel arvati, et programm „Kultuur 2000” oli kultuurivaldkonnas tegutsejatele hästi teada, siiski kahtlesid mõned küsitletutest, kas kultuurivaldkonnas tegutsejad programmi mõttest ikka õigesti aru said.

3. Tulemuslikkus

Komisjoni ja EACEA personal märkisid, et nende töökoormus oli rohkete haldusülesannete tõttu pidevalt suur, mis ei võimaldanud neil projekti täiel määral toetada. Eeldades, et küsitletud töötajate esitatud andmed on õiged, tegi hindaja järelduse, et töökoormuse ja töötajate arvu vahel valitses programmi kehtivusajal ebakõla, seda eriti just kõige kiirematel aegadel.

IT süsteemide suhtes tegi hindaja järelduse, et programmi haldajad ei saanud kasutada asjakohast infrastruktuuri.

Liikmesriikides ja enamikes teistes osalenud riikides on programmi toetamiseks ja sellele ligipääsu hõlbustamiseks loodud kultuuri kontaktpunktid. Hindamine näitas, et nad kasutasid rahalist toetust üldiselt selleks, et pakkuda kultuurivaldkonnas tegutsejatele tõhusat teenust.

Osalejad olid rahul kohaldamisprotsessi ja programmi kohta esitatud teabega. Enamik Interneti-küsitlusele vastanutest leidsid, et protsess oli selge ning konkursikutsete esitamise sagedus õige, kuigi nende ajastus oli halb. Kritiseeriti ka protsessi pikkust.

Hindamises tunnistatakse siiski, et protsessi pikkust mõjutavad näiteks korralduskomitee menetlus ja Euroopa Parlamendi kontrolliõigus ja neid ei saa vältida. Hindaja jõudis järeldusele, et programmi „Kultuur 2000” valikumenetlust oleks saanud lühendada eelkõige lisapersonali kasutamisega, mis oleks kiirendanud taotluste läbivaatamist ja hindamist.

Küsitlusele vastajate arvates oleks programmi levitamistegevust saanud märkimisväärselt parandada.

Hindamise käigus leiti, et projektide lõpparuannete kvaliteet ja kasulikkus oli erinev, kuna teavet tulemuste ja mõjude kohta ei olnud süsteemselt kogutud ja programmi eesmärkidest lähtudes analüüsitud. Peaaegu kõik küsitlusele vastajad olid arvamusel, et kontrolli- ja aruandeformularid olid lihtsad kasutada ning juhised nende täitmiseks korralikud, kuigi mõningaid punkte oleks võinud parandada.

Komisjoni ja EACEA ülesanne lõpparuannete hindamisel oli kindlaks teha ja eemaldada abikõlbmatud kulutused. Kontrolliprotsess oli tõhus selliste kulutuste kindlakstegemisel ja nende eemaldamisel projekti raames makstavate toetuste hulgast.

4. Kasulikkus

Muutustel, mille programm „Kultuur 2000” kaasa tõi, on hindaja arvates olnud selgelt tõendatav ja ulatuslik mõju, seda eelkõige kultuurivaldkonnas tegutsejatele, kultuurielule ja kultuuripoliitikale. Programm „Kultuur 2000” andis Euroopas kultuurivaldkonnas tegutsejatele võimaluse osaleda riikidevahelise partnerluskoostöö ulatuslikus programmis, millest võttis osa üle 30 riigi. Sellist võimalust ei anna ükski teine mehhanism. Programmi tulemusena on kultuurivaldkonnas tegutsejad, kes varem keskendusid üldiselt vaid oma riigis toimuvale tegevusele, nüüd avatumad riikidevahelise kultuurikoostöö suhtes.

5. Jätkusuutlikkus

Kultuurivaldkonnas tegutsejad teatasid, et nad on kogu Euroopas loonud ning tugevdanud ja laiendanud riikidevahelisi võrgustikke, mis ei toeta mitte ainult nende kontakte ja tegevusi, vaid aitavad ka käima lükata uusi koostööprojekte. Need uued koostööprojektid toimuvad nii ELi kultuuriprogrammide raames kui ka neist sõltumatult.

Lisaks sellele näitas projektidokumentidel ja konkreetsetel juhtumitel põhinev hindaja hinnang, et vähemalt osa projekti „Kultuur 2000” tegevusi ja tulemeid jätkuvad ka pärast rahastamise lõppemist.

Kuigi ei ole tõendeid selle kohta, et „Kultuur 2000” oleks viinud uute piirkondlike või riiklike kultuuridevaheliste koostööalgatusteni, oli programmil selge mõju mõnede osalenud riikide kultuuripoliitikale. Programm andis tõuke mõnede olemasolevate koostööstruktuuride muutmiseks ning viis mitmetes liikmesriikides uue kaasrahastamise korra kehtestamiseni, mille tulemusena suurendati vahendeid eelkõige kultuuridevahelise dialoogi rahastamiseks.

4. HINDAMISES TEHTUD PEAMISED SOOVITUSED JA KOMISJONI MÄRKUSED

Hindaja peamised soovitused[6] on esitatud kaldkirjas ning võimalusel rühmitatud teemade kaupa. Komisjoni sisukoht on esitatud püstkirjas.

1. Programmi haldamise süsteem

Soovitus 1

Korraldusasutused peaksid hindama olemasolevaid töömeetodeid hea tava mudelite taustal, et uurida ebakõla töökoormuse ja töötajate arvu vahel programmi kehtivusajal.

Soovitus 2

Korraldusasutused peaksid teatud osa projektide jaoks kavandama aastase külastusprogrammi, et abistada ja juhendada tehnilistes küsimustes.

Soovitus 3

Korraldusasutused peaksid kõigile kultuuriprogrammi taotlejatele esitama üksikasjaliku tagasiside nende taotluste kvaliteedi kohta. See võimaldaks taotlejatel otsustada, kas esitada uus taotlus läbivaadatud projektiettepanekuga ja annaks teavet, kuidas nad saaksid oma taotlust paranda.

Soovitus 8

Korraldusasutused peaksid kaaluma võimalust töötada välja Interneti-põhine võimalike projektipartnerite andmebaas, et aidata kultuurivaldkonnas tegutsejatel leida koostööpartnereid ja töötada välja uusi projekte.

Soovitus 9

Korraldusasutused peaksid võtma vastutuse CUPID projektiandmebaasi haldamise ja hoolduse eest endale või töötama välja sarnase andmebaasi.

Soovitus 14

Kuni SYMMETRY kasutuselevõtmiseni peaksid korraldusasutused välja töötama ajutise programmihaldamise andmebaasi, et osutada abi taotluste ja projektide kontrollimisel. See peaks sisaldama põhiteavet iga taotluse kohta (nt põhipartneri kontaktandmeid, kaaskorraldaja kontaktandmeid ja eelarve ülevaadet) ja peamist haldusteavet (nt lepingute sõlmimine, maksed ja aruandlus).

Soovitus 15

Korraldusasutused peaksid ka edaspidi püüdma parandada taotlejatele ette nähtud taotluse esitamise juhiseid. Juhistesse tuleks lisada ka projektide vahe- ja lõpparuanded ning projektijuhtimine. Kvaliteetsed juhised ja toetus taotlejatele ja projektijuhtidele parandaksid esitatavate abitaotluste ja toetatavate projektide kvaliteeti. Heaks näiteks on 2004. aasta juunis välja antud SOCRATESe programmi juhised kandidaatidele.

Soovitus 16

Korraldusasutused peaksid püüdma lühendada taotlusprotsessi, tagades rohkem lühiajalisi haldusressursse taotluste läbivaatamise ja lepingute sõlmimise ajaks ning rohkem kultuurieksperte taotluste hindamiseks.

Komisjoni seisukoht

Komisjon nõustub üldjoontes esitatud soovitustega. Komisjon on juba alustanud ulatusliku lihtsustamisprotsessiga, mille tulemuseks on märkimisväärsed edusammud 2007. aastal, sealhulgas konkursikutsete ja taotluste esitamise korra põhjalik läbivaatamine, väljavalikukriteeriumide selgem sõnastamine, esitatavate formularide ja dokumentide lihtsustamine, üksikasjalikum tagasiside taotlejatele, olemasoleva andmebaasi tõhustamine, kultuuriasutustele antava toetuse kestuse suurem paindlikkus, eeskätt uus mitmeaastase rahastamise võimalus.

Muud meetmed on ettevalmistamisel ja need rakendatakse suuremas osas, kui mitte täies ulatuses, ellu 2008. aastal, näiteks programmijuhend tulevateks aastateks, et lihtsustada taotlejatel projektide kavandamist ja ettevalmistamist, tihedam kontroll rohkemate projektikülastuste kaudu, ulatuslikum kindlasummalise rahastamise kasutamine, Interneti-põhise taotlus- ja aruandlussüsteemi järk-järguline väljaarendamine.

Lisaks sellele on tehtud samme, et lühendada taotlusprotsessi nii palju kui võimalik. 2008. aastal asendatakse lepingud suures osas toetuse andmise otsustega, mis peaks protsessi keskmiselt ligi kuu võrra lühendama. Ulatuslikum kindlasummaliste toetuste kasutamine koos taotluste esitamise korra lihtsustamisega kiirendab taotluste läbivaatamist hariduse ja kultuuri peadirektoraadis ning EACEAs. Nagu hindaja rõhutab, on siin aga olemas välised faktorid ja õiguslikud piirangud, mis takistavad protsessi radikaalset lühendamist. Komisjon teeb siiski pingutusi õigusliku aluse muutmiseks, mis võimaldaks komisjonil otse toetuse andmise otsuseid vastu võtta, välja arvatud mitmeaastaste projektide puhul. Kui nõukogu ja Euroopa Parlament selle heaks kiidavad, saaks valikuprotsessi mitme nädala võrra lühendada.

Programmi kestvusajal töökoormuse ja töötajate arvu ebakõla probleemiga tegelemiseks on komisjonis loodud spetsiaalne programmi eest vastutav üksus ning asjaomane üksus EACEAs on ümberkorraldatud. Kuigi olukord tänu sellele tunduvalt paraneb, jäävad siiski püsima hindaja järeldused selle kohta, et komisjoni ja EACEA pidev suur töökoormus koos ulatuslike haldusülesannetega võivad takistada neil projekte täiel määral toetamast.

2. Programmist teavitamise süsteem

Soovitus 4

Komisjon peaks määrama trükiste ja teabevahetuse eest vastutava ametniku. Ametnik peaks olema vastutav programmi veebilehe ja kogu kultuuri üksuse / programmi „Kultuur” trükiste (nt programmiga seotud aruanded, projekti lühikokkuvõte ja kultuuri üksuse teabeleht) korralduse, sisu ja kvaliteedikontrolli eest.

Soovitus 5

Korraldusasutused peaksid avaldama projektide aastase lühikokkuvõtte, mis oleks kättesaadav hariduse ja kultuuri peadirektoraadi veebilehel. Lühikokkuvõte peaks sisaldama indeksit ja projektid peaksid olema rühmitatud kultuurivaldkonna ja põhitaotleja riigi järgi.

Soovitus 6

Korraldusasutused peaksid uuesti sisse viima regulaarse programmi „Kultuur 2007” teabelehe. Teabelehes võiks soovitavalt käsitleda pigem ELi kultuuripoliitikat, mitte ainult programmi „Kultuur”, et katta laiemat teemaderingi.

Soovitus 7

Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi veebileht tuleks ümber kujundada ja uuesti käivitada, et võtta arvesse komisjoni andmeesitajate juhiseid (Information Providers Guide) ja peamisi juurdepääsunõudeid.

Komisjoni seisukoht

Komisjoni arvates on nõuetekohane teabevahetustegevus programmi hea rakendamise võti. Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi kultuuri veebilehed said täielikult uue kujunduse 2008. aasta alguses ning programmi „Kultuur” teabeleht käivitatakse uuesti. Teabevahetuse ja trükiste väljaandmisega seotud tegevust tõhustati ülalnimetatud hariduse ja kultuuri peadirektoraadi ja EACEA ümberkorralduse käigus. EACEA avaldab projekti lühikokkuvõtted. 2007. aastal käivitatud kultuuri teabepäevi hakatakse tulevikus regulaarselt korraldama. See annab väärtusliku võimaluse esitada võimalikele taotlejatele teavet.

3. Programmi levitamistegevus

Soovitus 10

Korraldusasutused peaksid avaldama temaatilisi programmiaruandeid, et aidata levitada teavet programmi tulemuste ja heade tavade kohta.

Soovitus 11

Korraldusasutused peaksid korraldama üritusi (või ürituse), kus saaks olemasolevaid projekte poliitiliste otsuste tegijatele tutvustada ning võimaldada uute väljavalitud projektide esindajatel võtta osa projektijuhtimise teabekoosolekust kultuuriprogrammi juhtimise raames (nt kontroll, hindamine, raamatupidamine jne).

Soovitus 12

Euroopa Komisjon peaks parandama ELi kultuuriprogrammidest lähtuvate parimate tavade kogumist ning andma osalevate riikide kultuuriministritele rohkem teavet kultuuridevahelise dialoogi raames saadud õppetundide kohta.

Soovitus 13

Korraldusasutused peaksid muutma lõpparuande vorme, et koguda üksikasjalikumat teavet projekti tulemuste, väljundi ja mõjude kohta. See teave peaks toetama programmi levitamistegevust.

Komisjoni seisukoht

Komisjon tegi 2007. aastal suuri pingutusi, et parandada tulemuste kogumist ja levitamist, kaasa arvatud lepingu sõlmimise erikriteeriumi kasutamine konkursikutsetes. On võetud meetmeid, et lihtsustada tulemuste allalaadimist peaaegu täielikult valmis saanud uude teabevahetuse andmebaasi. Nende muudatuste mõju ilmneb keskpikas perspektiivis pärast projektide elutsükli lõppu. Samuti on ette nähtud muud algatused, nagu seminaride või konverentside (võivad olla temaatilised) korraldamine, kus saab esitleda projektide käigus välja kujunenud parimaid tavasid, koguda häid tavasid kultuuridevahelise dialoogi kohta, mida saab kasutada Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastal 2008 või kasutada kultuuri kontaktpunkte paremini ära levitamistegevuseks nii Euroopa kui ka kohalikul tasandil.

5. KOMISJONI JÄRELDUSED

Komisjon jagab hindaja üldhinnangut, et programm ärgitas piiriülest kultuurikoostööd ja edendas avatumat lähenemisviisi ning aitas ainulaadsel viisil kaasa Euroopa inimeste ühise kultuuriruumi edendamisele.

Lõpparuanne näitab selgelt, et programmi „Kultuur 2000” käigus on asutamislepingu artikliga 151 ette nähtud ühenduse meetmeid kultuurivaldkonnas nõuetekohaselt rakendatud ning on saavutatud otsuses sätestatud eesmärgid.

Programmi meetmete raames anti ajavahemikul 2000–2006 kultuurivaldkonnas tegutsejatele üle 1 500 toetuse, üldsummas üle 190 miljoni euro.

Hindaja järeldused näitavad, et kuigi teatud valdkondades on veel arenguruumi, olid osalejad programmiga rahul ja tunnistavad selle lisaväärtust Euroopale.

Komisjon on oluliselt intensiivistanud konsultatsioone kultuurisektoriga ning pöörab suurt tähelepanu seisukohtadele, mida sidusrühmad protsessi käigus väljendasid ning mida on käesolevas hindamisaruandes ka kajastatud.

Lähtudes programmi „Kultuur 2000” raames saadud kogemustest on ajavahemikuks 2007–2013 ette nähtud programmi „Kultuur” sisse viidud mitmeid uusi elemente ja parandusi. Kavas on ka veel teisi muudatusi, millest enamik rakendatakse ellu 2008. aastal.

Komisjon võtab kõnealuse hinnangu tulemusi pikemas perspektiivis arvesse, kui valmistab ette ühenduse uue põlvkonna programme kultuurivaldkonnas ajavahemikuks alates 2013. aastast.

[1] EÜT L 63, 10 märts 2000.

[2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta otsus nr 626/2004/EÜ; ELT L 99, 3.4.2004.

[3] Raamleping hindamise, hindamisega seotud teenuste ja abi osutamise kohta mõjuhinnangu tegemisel.

[4] Asutamislepinguga on ette nähtud, et ühendus aitab kaasa liikmesriikide kultuuri õitsengule, ühtlasi respekteerides nende rahvuslikku ja piirkondlikku mitmekesisust ning samal ajal rõhutades ühist kultuuripärandit. Selles märgitakse ka konkreetsed valdkonnad, milles ühendus võib oma abi anda.

[5] Hindamised on Internetis kättesaadavad aadressil: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm

[6] Kui need on adresseeritud „korraldusasutustele”, on silma peetud Euroopa Komisjoni ja selle Hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuri täitevasutust (EACEA).