[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 6.2.2008

SEK(2008) 133

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT, mis on lisatud KOMISJONI TEATISELE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

raudteeinfrastruktuuri kvaliteeti käsitlevate mitmeaastaste lepingute kohta MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE {COM(2008)54 lõplik} {SEC(2008)131} {SEC(2008)132}

SISUKORD

1. Probleemi olemus 3

2. Konsulteerimine huvitatud isikutega 3

3. Eesmärgid 3

4. Poliitilised valikuvõimalused 4

5. Mõjuanalüüs 4

5.1. Majanduslik mõju 4

5.1.1. Väiksemad hoolduskulud 4

5.1.2. Mõju infrastruktuuri kasutustasudele 5

5.1.2.1. Otsene mõju infrastruktuuri kvaliteedile (mõjud nr 3a ja nr 3b) 5

5.2. Sotsiaalne mõju 7

5.3. Keskkonnamõju 8

5.4. Mõju halduskuludele 9

5.4.1. Mõju nr 5. Halduskulud 9

6. Valikuvõimaluste võrdlus 9

7. Järelevalve ja hindamine 13

1. PROBLEEMI OLEMUS

Käesolevas aruandes esitatakse raudteede hooldamise rahastamist hõlmavate mitmeaastaste lepingutega seotud kolme erineva poliitilise valikuvõimaluse peamised mõjurid.

Põhiprobleem on infrastruktuuri kvaliteedi halvenemine teatavates ühenduse osades, mis on tingitud infrastruktuuri hooldamise ebapiisavast rahastamisest. Kui kõnealune probleem jääb lahendamata, kasvab tegemata hooldustööde maht ja lõpuks piirab see raudtee võimalust võistelda muude transpordiliikidega.

Joonis 1-1 – Probleemi ülesehitus

[pic]

2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA

EÜ tunnustab sidusrühmadega konsulteerimise vajadust raudteede hoolduse rahastamisega seotud küsimustes. Aastatel 2006–2007 läbiviidud aruteludega aidati sõnastada poliitilised valikuvõimalused ja hinnata kõnealuses valdkonnas meetmete võtmisega tõenäoliselt kaasnevat mõju.

3. EESMÄRGID

Mitmeaastasi lepinguid hõlmava strateegia peamised eesmärgid on järgmised:

- aidata raudteetranspordil olla muude transpordiliikidega võrreldes konkurentsivõimeline;

- liikuda raudteeinfrastruktuuri sellise kulutõhusama hooldamise suunas, mis on paremini kohandatud kasutajate vajadustele;

- luua infrastruktuuriettevõtjate jaoks tingimused, mille abil on võimalik saavutada finantsstabiilsus ja majandamise sõltumatus.

4. POLIITILISED VALIKUVÕIMALUSED

12. juulil 2007 avaldatud konsultatsioonidokumendis määratles ning esitas transpordi ja energeetika peadirektoraat järgmised poliitilised valikuvõimalused.

Valikuvõimalus A: Tavapärane tegevus. Mitmeaastased lepingud üksnes mõnes liikmesriigis, samas kui teised otsustavad igal aastal katta varem saadud kahju, mille põhjustas infrastruktuuriettevõtja. Komisjon kogub teavet parimate tavade kohta, mis on seotud mitmeaastaste lepingute üle läbirääkimiste pidamise ning nende muutmise ja laiendamisega, sealhulgas vormi kohta, millega on võimalik anda aru infrastruktuuri olukorrast.

Valikuvõimalus B: Kohustused, mis on seotud infrastruktuuri kvaliteeti ja selle hooldamiskulusid käsitleva aruandluse, konsultatsioonide ja sellekohase teabe avaldamisega. Liikmesriigid, keda abistavad nende reguleerivad ametiasutused, peavad kulude vähendamise kvantitatiivsete eesmärkidega nõustuma, teostama nende üle järelevalvet ja need jõustama. Infrastruktuuriettevõtjad avaldavad aruande vähemalt kord aastas. On liikmesriikide otsustada, kas nad sõlmivad reguleerivate meetmete täiendamiseks ka mitmeaastased lepingud.

Valikuvõimalus C: Valikuvõimaluse B kohastele kohustustele lisaks muudetakse mitmeaastased lepingud läbivaadatavate ELi õigusaktide kaudu kohustuslikuks. Liikmesriik konsulteerib sidusrühmadega mitmeaastaseid lepingud käsitleva ettepaneku osas enne uue lepingu sõlmimist ja peab seejärel läbirääkimisi seoses võrgustiku suuruse ja kvaliteediga, mille üle teostatakse pärast seda järelevalvet. Riigipoolne valikuline sekkumine on rangelt piiratud lepinguga ettenähtud juhtudega, kui infrastruktuuriettevõtja püüab saavutada kokkulepitud eesmärke suuresti majanduslikult sõltumatuna.

5. MÕJUANALÜÜS[1]

5.1. Majanduslik mõju

5.1.1. Väiksemad hoolduskulud

Saadud vastuste kohaselt eeldatakse, et kulude kokkuhoid on suurem (2–10 %) tänu suurenenud tõhususele, mis tuleneb tööde paremast ajalisest kavandamisest, ja mastaabisäästule, mis on pikemaajaliste (ja seega ka suuremate) allhankelepingute tulemus (5–10%). Näib, et personaliga seotud sisekulusid (0,1–3 %) on keerulisem vähendada isegi mitmeaastaste lepingute keskpika perspektiivi raames. Tabelis 5-1 esitatakse ülevaade kulude kokkuhoiu kohta (miljonites eurodes ja kuluprotsentides).

Tabel 5-1 – Hoolduskulude vähenemist põhjustavate mõjurite prognoos[2]

Keskmine tasude vähenemine rongikilomeetri kohta | 0,21 eurot rongikilomeetri kohta | 0,07 eurot rongikilomeetri kohta | 0 eurot rongikilomeetri kohta |

Võrreldes infrastruktuuri kasutustasudega näib tasude vähenemine olevat võrdlemisi väike, mis on tavapäraselt keskmiselt 2–4 eurot rongikilomeetri kohta, sest: 1) eeldatav kokkuhoid on väiksem kui 7 % hooldustööde kogukuludest ja 2) tasud ei kata üksnes hoolduskulusid, vaid ka muid infrastruktuuriettevõtja kulusid.

5.1.2.1. Otsene mõju infrastruktuuri kvaliteedile (mõjud nr 3a ja nr 3b)

Infrastruktuuri kuludega seotud ja selle kvaliteedi järelevalvet hõlmava riikliku süsteemi rajamisega avaldatakse infrastruktuuriettevõtjatele tõenäoliselt veelgi suuremat survet. Selle abil muudetakse infrastruktuuriteenuste osutamine läbipaistvamaks. Koos mitmeaastase kavandamise raames võimaliku vajadusele suunatud hooldustöid ja uuendusi hõlmava poliitikaga suurendatakse sedasi infrastruktuuri ja seega ka teenuste kvaliteeti.

Selline mõju ilmneb üksnes piiratud arvu riikide puhul, sest enamikes ELi riikides on infrastruktuuri kvaliteedi keskmine tase kõrge ( Tabel 5-3 ).

Tabel 5-3 – Mõju infrastruktuuri kvaliteedile

Eeldatav mõju ohutusele (%) | Eeldatav mõju täpsusele (%) | Erinevus ohutuses enne mitmeaastast lepingut ja pärast seda (rööbastelt mahasõite miljoni rongikilomeetri kohta) | Erinevus täpsuses enne mitmeaastast lepingut ja pärast seda (%) |

Keskmised väärtused (EL 25) | 5,630 % | 2,823 % | -0,036 | 2,556 % |

Järgmisi majanduslikke mõjureid tuleb hinnata kvalitatiivsemalt[3] . Selleks et viidata väärtuse astmele, on järgmises tabelis esitatud liikmesriikide arv, kus erinev mõju võib tõenäoliselt ilmneda, samuti vastav raudteede pikkus.

Tabel 5-4 – Majandusliku mõju kvalitatiivne hindamine

NOx… | - 6 482,9 | + 783,3 | - 5 699,6 |

PM10 | - 161,3 | + 47,4 | - 113,9 |

CO2 | - 608 933,1 | + 44 173,5 | - 564 759,5 |

K õnealused mõjud on seotud üksnes 15 liikmesriigiga, kus selline mõju on võimalik: praeguses olukorras ei ole mitmeaastast lepingut, tasud katavad (kuid mitte täielikult) hoolduskulud, infrastruktuuri kvaliteet ei ole väga halb.

5.4. Mõju halduskuludele

5.4.1. Mõju nr 5. Halduskulud

Mitmeaastaste lepingutega võtavad infrastruktuuriettevõtjad endale kohustused seoses aruandluse, konsulteerimise ning infrastruktuuri kvaliteedi ja hoolduskulude alase teabe avaldamisega. On kaalutud kahte võimalust. Võimaluse a puhul kogutakse andmeid üksnes transporditeenuse kvaliteedi kohta, nt liinide kohta, mille kiirus jääb alla teoreetilisele kiirusele. Kõnealused andmed on juba kättesaadavad, mis tähendab seda, et täiendavaid kulusid ei kaasne. Võimaluse b puhul mõõdavad infrastruktuuriettevõtjad raudtee olukorda selleks spetsiaalselt ette nähtud mõõterongidega. Sellega peaks kaasnema mõju 21 liikmesriigis, kus selliseid seadmeid veel ei kasutata. Eespool esitatut arvesse võttes ning oletades, et liikmesriigil on mitmeaastane leping, on eeldatavad halduskulud järgmised:

- kogukulud mitmeaastase lepingu kestuse ajal, kui iga infrastruktuuriettevõtja ostab ja kasutab oma mõõteronge: 513,8 miljonit eurot esialgse investeeringuna ning lisaks 35,2 miljonit eurot aastas käituskuludeks;

- mitmeaastase lepingu kogukulud, võttes arvesse võimalust müüa ja osta mõõterongiteenust Euroopa võrgustikus (st rongide jagamist võrgustike vahel): 69,44 miljonit eurot esialgse investeeringuna ning lisaks 4,75 miljonit eurot aastas muutuvkuludeks.

Halduskulud, mis tõenäoliselt kaasnevad iseseisva ametiasutusega (reguleeriv ametiasutus), kes vastutab lepingu järgimise järelevalve eest seoses kindlaksmääratud eesmärkidega ning nende mittesaavutamise korral riigi ja infrastruktuuriettevõtja vaheliste lahkhelide lahendamise eest, on eeldatavasti järgmised:[9]

- väikesed võrgustikud: 299 200 eurot aastas;

- keskmise suurusega kuni suured võrgustikud: 545 600 eurot aastas.

6. VALIKUVÕIMALUSTE VÕRDLUS

Mitmel kriteeriumil põhineva analüüsi raames võrreldi eelmistes peatükkides kirjeldatud kolme poliitilist valikuvõimalust. Tabelis 6-1 on esitatud kolme valikuvõimaluse mõju ja nende suhteline kaalukus, samas kui tabelis 6-2 esitatakse iga valikuvõimaluse punktid, mis on arvutatud üksikute mõjude punktide kaalutud keskmisena.

Valikuvõimaluse C punktisumma on kõige suurem, mis näitab kõnealuse valikuvõimaluse terviklikkust võrreldes teiste valikuvõimalustega ning mitmeaastaste lepingute eesmärkidega.

Tabel 6-1 – Poliitiliste valikuvõimaluste analüüs, mis põhineb mitmel kriteeriumil

Valikuvõimalus A | 25,50 |

Valikuvõimalus B | 26,50 |

Valikuvõimalus C | 37,00 |

7. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

Peamiste poliitiliste valikuvõimaluste põhinäitajad on määratletud kriteeriumide alusel, mida kasutatakse Euroopa Komisjoni mõju hindamise suunistes (nn SMART kriteeriumid): konkreetne, mõõdetav, heakskiidetud (personali, sidusrühmade poolt), realistlik (saavutatavate eesmärkidega lähedalt seotud) ning ajaline. Lisaks sellele on näitajad valitud selliselt, et need oleksid arusaadavad ka isikule, kes ei ole ekspert, ning et need oleksid selged, kergesti tõlgendatavad, lihtsad jälgida ja manipulatsioonikindlad.

Näitajad on valitud mõõtma erinevat mõju infrastruktuuri parameetritele (nt infrastruktuuri kvaliteedile) ning infrastruktuuri majandamise (nt infrastruktuuriettevõtja finantsstabiilsuse) majanduslikke ja rahalisi aspekte. Valitud näitajad muudetakse üksikasjalikumaks vastavalt iga võrgustiku eeltingimustele ning iga liikmesriigi individuaalsele valikule.

Valikuvõimalus a – Infrastruktuuri kvaliteedi- ja finantsnäitajad

Kõik kvaliteedi ja majandusliku poolega seotud parameetrid, mis ei nõua arenenud mõõtevahendeid (nt peatükis „Halduskulud” kirjeldatud mõõteronge). Infrastruktuuri kvaliteedi puhul tähendavad need miinimumnõudeid, mille abil kontrollida, kuidas infrastruktuuri kvaliteet muutub koos selle mõjuga teenustele (nn märgatav infrastruktuuri kvaliteet). Siia kuuluvad ka kõik majanduslikud näitajad.

Valikuvõimalus b – Infrastruktuuri kvaliteedinäitajate suurem hulk

Valikuvõimaluse b puhul sisaldavad näitajad kõiki valikuvõimaluse a jaoks valitud näitajaid ning lisaks sellele täiendavaid kvaliteedinäitajaid, mis põhinevad rongimõõteparameetritel.

[1] Mõjude numeratsioon on kooskõlas mõju hindamise täispika versiooniga. Andmeid on kogutud sellistest allikatest nagu infrastruktuuriettevõtjate aastaaruanded (2005), uuring mitmeaastaste lepingute kohta, mille teostas Ecorys transpordi ja energeetika peadirektoraadi taotlusel (2006), Rahvusvahelise Raudteeliidu (UIC) rahvusvaheline statistika raudteevaldkonna kohta (2005), Eurostati statistika (2005) ja käesoleva mõju hindamise jaoks läbiviidud uuring (2007).

[2] Mõjude tõenäosust väljendatakse nende riikide arvuga, kus mõju on / ei ole täheldatud.

[3] Erinevate mõjurite tähtsus on esitatud raudtee pikkuses (km) selles võrgustikus, kus eeldatakse mõju; vastav liikmesriikide arv on sulgudes.

[4] Kõnealuse mõju tõenäosuse hindamisel ei ole arvesse võetud kasutustasudele avalduvat oletatavat mõju.

[5] Teoreetiliselt võiksid raudtee-ettevõtjad püüda tagasi saada osa oma tegevuspuudujäägist (kui seda on) või kasutada säästetud ressursse muudel eesmärkidel (nt investeeringud uude veeremisse). Käesoleva mõju hindamise raames eeldatakse siiski, et säästud suunatakse täies ulatuses ümber lõpptarbijatele, nagu on juba viidatud esialgses aruandes.

[6] Analüüsi raames keskenduti üksnes kaubavedudele, sest reisijateveo vajaduse paindlikkus erineb liikmesriigiti märksa rohkem kui kaubavedude oma. Lisaks sellele ei ole võimalik teada reisijateveo keskmist paindlikkust, samas kui kaubavedude kohta on asjaomane näitaja tuvastatav.

[7] Mõjurite tähtsus on esitatud raudtee pikkuses (km) selles võrgustikus, kus eeldatakse mõju; vastav liikmesriikide arv on sulgudes.

[8] Keskkonnakasu kindlaksmääramiseks on maanteeliikluse eeldatava vähenemise suhtes kohaldatud tähtsamate saasteainete (CO2, NOx, PM) heitetegureid. Kasutatud on andmebaasi TREMOVE heitetegureid.

[9] Vt kokkuvõttev aruanne hüpoteeside kohta, mida kasutatakse personalikuludeks (spetsialiseerunud töötaja järelevalve ja aruandluse jaoks ning spetsialiseerunud tehnikud) ettenähtud hulga ja üksuse kulude (täistööajale taandatud personal) ning ROde muude käituskulude arvutamiseks.