Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 265/08)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Rheinhessen“

PDO-DE-A1274-AM01

Teate kuupäev: 20.4.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Veini/viinamarjasaaduste kirjeldus ja analüütilised ja/või organoleptilised omadused

Kirjeldus

Viinamarjasordist ’Dornfelder’ valmistatud kvaliteetveini (Qualitätswein) minimaalse naturaalse alkoholisisalduse ja viinamarjavirde minimaalse massi (mis on punktist 5.1 viidud üle punkti 3.2) muutmine erandlike ilmastikutingimustega aastatel. Sordist 'Dornfelder' valmistatud kvaliteetveini standardväärtused: 8,8 mahuprotsenti üldalkoholi / 68 Oechsle kraadi.

LISAMINE:

„Viinamarjasordi 'Dornfelder' minimaalseks naturaalseks alkoholisisalduseks / viinamarjavirde minimaalseks massiks võib tunnustatud Schutzgemeinschaft Rheinhesseni (veini „Rheinhessen“ kaitseühing) juhatuse otsusel määrata erandlike ilmastikutingimustega aastatel 8,3 mahuprotsenti üldalkoholi / 65 Oechsle kraadi. Selline kord kehtib üksnes selle aastakäigu suhtes, mille kohta otsus tehti. Kaitseühingu otsus tehakse teatavaks asjakohase avaldamisvahendi kaudu.“

Eri tooted tuvastatakse nime järgi koos teabega nende minimaalse naturaalse alkoholisisalduse / viinamarjavirde minimaalse massi kohta ja nende vastavate organoleptiliste omaduste kirjeldusega.

Põhjendus:

Sordi ’Dornfelder’ minimaalse alkoholisisalduse / viinamarjavirde minimaalse massi mõningase vähendamise eesmärk on võimaldada saaki varem koristada, et vähendada uute

kahjulike organismide kahjulikku mõju miinimumini. Näiteks 2014. aastal muutus äädikakärbes Drosophila suzukii ohuks vara valmivatele punastele viinamarjasortidele. Saagikoristuse edasilükkamine praeguseni kehtinud viinamarjavirde minimaalse massi saavutamise eesmärgil võib sellistel aastatel korjatud viinamarjade kvaliteeti ja mahtu märkimisväärselt vähendada. Organoleptiliste omaduste kirjeldused on muudetud nüansirikkaks, et anda eri toodetest parem ettekujutus.

2. Veiniviinamarjasordid

Kirjeldus:

Seni on märgitud järgmised viinamarjasordid:

Valge vein

„’Albalonga', 'Arnsburger', 'Auxerrois', 'Bacchus', 'Bronner', 'Chardonnay', 'Ehrenbreitsteiner', 'Ehrenfelser', 'Faberrebe', 'Findling', 'Freisamer', 'Gelber Muskateller', 'Gewürztraminer', 'Grauer Burgunder', 'Grüner Silvaner', 'Grüner Veltliner', 'Helios', 'Hibernal', 'Hölder', 'Huxelrebe', 'Johanniter', 'Juwel', 'Kanzler', 'Kerner', 'Kernling', 'Mariensteiner', 'Merzling', 'Morio-Muskat', 'Müller-Thurgau', 'Muskat-Ottonel', 'Nobling', 'Optima', 'Orion', 'Ortega', 'Perle', 'Phoenix', 'Prinzipal', 'Regner', 'Reichensteiner', 'Rieslaner', 'Roter Gutedel', 'Roter Muskateller', 'Roter Traminer', 'Saphira', 'Sauvignon Blanc', 'Scheurebe', 'Schönburger', 'Septimer', 'Siegerrebe', 'Silcher', 'Sirius', 'Solaris', 'Staufer', 'Weißer Burgunder', 'Weißer Gutedel', 'Weißer Riesling', 'Würzer'.“

Punane ja roosa vein

„’Acolon', 'Blauer Frühburgunder', 'Blauer Limberger', 'Blauer Portugieser', 'Blauer Silvaner', 'Blauer Spätburgunder', 'Blauer Trollinger', 'Blauer Zweigelt', 'Bolero', 'Cabernet Carbon', 'Cabernet Cortis’, ’Cabernet Cubin’, ’Cabernet Dorio’, ’Cabernet Dorsa’, ’Cabernet Franc’, ’Cabernet Mitos’, ’Cabernet Sauvignon’, ’Dekapo’, ’Deckrot’, ’Domina’, ’Dornfelder’, ’Dunkelfelder’, ’Färbertraube’, ’Früher roter Malvasier’, ’Hegel’, ’Heroldrebe’, ’Merlot’, ’Monarch’, ’Müllerrebe’, ’Muskat Hamburg’, ’Neronet’, ’Palas’, ’Prior’, ’Regent’, ’Rondo’, ’Rotberger’, ’Rubinet’, ’Saint-Laurent’, ’Syrah’.“

MUUDATUS

Lisatakse järgmised viinamarjasordid:

Valge vein

„’Blauer Silvaner', 'Cabernet Blanc', 'Calardis Blanc', 'Felicia', 'Früher Malingre', 'Früher Roter Malvasier', 'Goldmuskateller', 'Goldriesling', 'Muscaris', 'Osteiner', 'Rosa Chardonnay', 'Roter Elbling', 'Roter Müller-Thurgau', 'Roter Riesling', 'Ruländer', 'Sauvignon Cita', 'Sauvignon Gryn', 'Sauvignon Sary', 'Sauvitage', 'Souvignier gris', 'Trebbiano di Soave', 'Villaris', 'Weißer Ebling'.“

Punane ja roosa vein

„’Accent', 'Allegro', 'Baron', 'Blauburger', 'Cabernet Cantor', 'Cabernet Carol', 'Cabertin', 'Calandro', 'Helfensteiner', 'Muskattrollinger', 'Pinotin', 'Piroso', 'Reberger', 'Rosenmuskateller', 'Spätburgunder', 'Tauberschwarz', 'Wildmuskat'.“

Välja jäetakse järgmine viinamarjasort:

Valge vein

„Mariensteiner“

Punane ja roosa vein

„Muskat Hamburg“

’Blauer Silvaner’ (vale loetelu)

’Früher Roter Malvasier’ (vale loetelu)

Lisatakse sünonüümid.

Põhjendus:

Viinamarjasortide loetelu ei olnud täielik ja seda on täiendatud, sest selles tuleks nimetada kõik seni klassifitseeritud viinamarjasordid. Viinamarjasort ’Mariensteiner’ on välja jäetud. See ei ole lubatud ei Saksamaa taimesordiameti (Bundessortenamt) nimekirjas ega liidumaa määruses (Landesverordnung). ’Muskat Hamburg’ on lauaviinamari ja seetõttu ei ole see lubatud. Punaste ja roosade veinide puhul on välja jäetud ’Blaue Silvaner’ ja ’Frühe Rote Malvasier’, sest tegemist on valge veini viinamarjasortidega.

3. ELi või liikmesriigi õigusaktide alusel kohaldatavad nõuded

Kirjeldus:

Tootespetsifikaadi punktis 9 (edaspidi punkt 10) on sätestatud täiendavad märgistusnõuded.

Väiksemad geograafilised üksused:

LISAMINE:

„Viinamarjaistanduste registris on lisaks väiksemate geograafiliste üksuste jaoks heakskiidetud alade, suurte viinamarjaistanduste ja üksikute viinamarjaistanduste ning avamaasüsteemide nimede loetelu. Selles registris näidatakse kohtade ja alade piirid katastritunnuse alusel (piirkond, avamaa, avamaasüsteem, maatükk). Seda haldab Rheinland-Pfalzi põllumajanduskoda. Viinamarjaistanduste registri loomine ja haldamine põhineb järgmistel õiguslikel alustel:

— veiniseaduse („Weingesetz“) paragrahvi 23 lõiked 3 ja 4;

— veinimääruse („Weinverordnung“) paragrahv 29;

— liidumaa seadus paikade ja alade määramise ning viinamarjaistanduste registri kohta (viinamarjaistanduste seadus) („Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle“ („Weinlagengesetz“));

— veiniõiguse valdkonna pädevusi käsitleva liidumaa määruse („Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrechts“) paragrahvi 2 punkt 16.

Väiksema geograafilise üksuse piire võib muuta üksnes veiniseaduse paragrahvis 22g sätestatud pädeva organisatsiooni nõusolekul. Veiniseaduse paragrahvi 22g kohane pädev organisatsioon peab muudatustest teavitama föderaalset põllumajandus- ja toiduametit.“

Põhjendus:

Märgistamist käsitlevaid sätteid tuleks kehtivate õigusaktide kajastamiseks täiendada nii, et need hõlmaksid väiksemaid geograafilisi üksusi.

4. Kontrolliasutus

Kirjeldus:

Lisamised seoses tootespetsifikaadi punktis 10 (edaspidi punkt 11) nimetatud kontrolliasutuste ja nende ülesannetega.

LISAMINE:

Põllumajanduskoda abistab järelevalveülesannete täitmisel

Rheinland-Pfalzi liidumaa uuringute amet (Landesuntersuchungsamt Rheinland-Pfalz) Mainzer Str. 112 56068 Koblenz

Tel 0261/9149-0

Faks 0261/914919-0

E-post: poststelle@lua.rlp.de

Põhjendus:

Kontrolliasutusena tuleks lisada liidumaa uuringute amet (Landesuntersuchungsamt Rheinland-Pfalz), sest see täidab selles valdkonnas järelevalveülesandeid.

5. Muu

Kirjeldus:

Redaktsioonilised muudatused kooskõlas ELi nõuetega.

Põhjendus:

ELi nõuetele vastamiseks tuli teha redaktsioonilisi muudatusi.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Rheinhessen

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

5. Kvaliteetvahuvein

8. Poolvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Valge kvaliteetvein

LÜHIKIRJELDUS

Rheinhesseni piirkonnas valmistatakse lisaks valgetele veinidele traditsiooniliselt ka roosasid ja punaseid veine. Rheinhesseni mitmekesistel sortidel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused. Veine valmistakse valdavalt sordiveinidena, milles väljendub eri viinamarjasortide eripära.

Valge vein

Värvus on tavaliselt kahvatu- kuni õlgkollane, sageli roheliste varjunditega. Õrna veinivalmistamise tulemusena on neile veinidele iseloomulikud esmased kollaste ja troopiliste puuviljade aroomid, mõnikord ka lillelised muskaatpähkli noodid, täpselt tasakaalustatud magusus ja happesus ning värske ja selge organoleptiline mulje.

Viinamarjasordist ’Riesling’ valmistatud veinid sobivad eriti hästi selleks, et Rheinhesseni eri kasvukohtade vahelisi erinevusi näitlikustada. Veinidele on tavaliselt iseloomulik selge happesus ning mineraalsuse ühendamine elegantsete puuviljadega.

Eelkõige puidust vaatides (barrique ja tonneau) laagerdunud veine iseloomustab sageli malolaktiline käärimine ja peened röstiaroomid.

Viinamarjasortide seguna valmistatud veinid on sageli jääkmagusad, poolmagusa maitsega (lieblich). Nimetust Liebfrau(en)milch võivad kanda ainult segud, mis koosnevad vähemalt 70 % ulatuses sordist 'Riesling', 'Silvaner', 'Müller-Thurgau' või 'Kerner' ja mille maitse on seega tingitud nende viinamarjasortide maitsest.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Rheinhessen“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2. Punane kvaliteetvein

LÜHIKIRJELDUS

Rheinhesseni piirkonnas valmistatakse lisaks valgetele veinidele traditsiooniliselt ka roosasid ja punaseid veine. Rheinhesseni mitmekesistel sortidel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Punane vein

Veine valmistatakse nii sordiveinide kui ka seguveinidena. Need on punase kuni sügavpunase värvusega, sageli sinaka ja violetse varjundiga ning neid iseloomustab punaste puuviljade ja marjade aroom. Keskmise täidlusega veinidel on pehme happesus ja tagasihoidlik tanniinistruktuur ning suur puuviljalisus.

Täidlastel veinidel võib lisaks kontsentreeritud punastele puuviljadele olla vürtsikas ja suitsune aroom.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Rheinhessen“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3. Roosa, Weißherbsti ja Blanc de Noiri kvaliteetvein

LÜHIKIRJELDUS

Rheinhesseni piirkonnas valmistatakse lisaks valgetele veinidele traditsiooniliselt ka roosasid ja punaseid veine.

Roosa, Weißherbsti, Blanc de Noiri vein

Veinid on kahvatu- kuni helepunast värvi, Blanc de Noiri puhul valge veini värvi, ning on pressitud eranditult punastest viinamarjadest. Need on tavaliselt keskmise täidlusega, kerge punaste puuviljade ja marjade aroomiga ning värske ja elava happesusega.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Rheinhessen“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

4. Rotlingi kvaliteetvein

LÜHIKIRJELDUS

Rheinhesseni piirkonnas valmistatakse lisaks valgetele veinidele traditsiooniliselt ka roosasid ja punaseid veine. Rheinhesseni mitmekesistel sortidel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Rotlingi vein

Veinid on kahvatu- kuni helepunast värvi ning need valmistatakse valgete ja punaste viinamarjade või virde segamise teel. Need on tavaliselt keskmise täidlusega ning nende maitses on kollaste ja punaste puuviljade aroome.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Rheinhessen“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Kvaliteediklassi Kabinett kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Kabinett)

LÜHIKIRJELDUS

Rheinhesseni piirkonnas valmistatakse lisaks valgetele veinidele traditsiooniliselt ka roosasid ja punaseid veine. Rheinhesseni mitmekesistel sortidel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Kvaliteediklassi Kabinett kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Kabinett)

Veinid on peened ja tavaliselt mõõduka alkoholisisaldusega, elava, värske happesuse ja tuntava veinisusega.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Rheinhessen“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

6. Kvaliteediklassi Spätlese kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Spätlese)

LÜHIKIRJELDUS

Rheinhesseni piirkonnas valmistatakse lisaks valgetele veinidele traditsiooniliselt ka roosasid ja punaseid veine. Rheinhesseni mitmekesistel sortidel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Kvaliteediklassi Spätlese kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Spätlese)

Tänu täielikult küpsete viinamarjade kasutamisele on veinid harmooniliselt täidlased ning neil on intensiivne, selge kollaste puuviljade maitse, mida sageli toetab ilmne puuviljaline magusus. Värvus on tavaliselt õlgkollane, kuid võib kalduda ka kuldseni.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Rheinhessen“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

7. Kvaliteediklassi Auslese kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Auslese)

LÜHIKIRJELDUS

Rheinhesseni piirkonnas valmistatakse lisaks valgetele veinidele traditsiooniliselt ka roosasid ja punaseid veine. Rheinhesseni mitmekesistel sortidel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Kvaliteediklassi Auslese kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Auslese)

Tänu täielikult küpsenud kuni üleküpsenud viinamarjade kasutamisele, mis ideaaljuhul on veel terved, saadakse enamasti kuldkollane värvus. Veinide maitse ulatub selgest kollaste ja troopiliste puuviljade maitsest kuni kuivatatud puuviljade aroomini, mis intensiivistub veinide laagerdumise käigus. Eelkõige sordist ’Riesling’ valmistatud veinide puhul kaasneb tavaliselt suure jääksuhkrusisaldusega selgelt tajutav happesus.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Rheinhessen“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

8. Kvaliteediklassi Beerenauslese kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Beerenauslese)

LÜHIKIRJELDUS

Rheinhesseni piirkonnas valmistatakse lisaks valgetele veinidele traditsiooniliselt ka roosasid ja punaseid veine. Rheinhesseni mitmekesistel sortidel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Kvaliteediklassi Beerenauslese kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Beerenauslese)

Veinid on valmistatud üleküpsenud, kuivatatud või väärishallitanud ja väärishallitusega Borytis nakatunud viinamarjadest ning neil on tavaliselt tumekuldne, pikema laagerdumise korral ka merevaigukollane värvus. Maitset iseloomustab tavaliselt külluslik magusus ning alkoholisisaldus on väike kuni mõõdukas. Rosinate, kuivatatud puuviljade ja mee kontsentreeritud aroomid ning ka vürtsikad noodid on tüüpilised.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Rheinhessen“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

9. Kvaliteediklassi Eiswein kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Eiswein)

LÜHIKIRJELDUS

Rheinhesseni piirkonnas valmistatakse lisaks valgetele veinidele traditsiooniliselt ka roosasid ja punaseid veine. Rheinhesseni mitmekesistel sortidel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Kvaliteediklassi Eiswein kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Eiswein)

Veinid on valmistatud valdavalt tervetest küpsetest viinamarjadest, mis on saagikoristuse ja pressimise ajal ilmastikutingimuste tõttu külmunud, mille tulemusena saadakse tänu viinamarjades sisalduvate ainete kontsentreerumisele ilma väärishallituseta väga suur naturaalne alkoholisisaldus. Seetõttu on veinid tavaliselt õlgkollase värvusega, suure puuviljase magususe ja kontsentreeritud happesusega.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Rheinhessen“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

10. Kvaliteediklassi Trockenbeerenauslese kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Trockenbeerenauslese)

LÜHIKIRJELDUS

Rheinhesseni piirkonnas valmistatakse lisaks valgetele veinidele traditsiooniliselt ka roosasid ja punaseid veine. Rheinhesseni mitmekesistel sortidel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Kvaliteediklassi Trockenbeerenauslese kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Trockenbeerenauslese)

Veinid on valmistatud üleküpsenud, kuivatatud või väärishallitanud ja väärishallitusega Borytis nakatunud viinamarjadest ning neil on tavaliselt tumekuldne, pikema laagerdumise korral ka merevaigukollane värvus. Maitset iseloomustab tavaliselt külluslik magusus ning alkoholisisaldus on väike kuni mõõdukas. Rosinate, kuivatatud puuviljade ja mee kontsentreeritud aroomid ning ka vürtsikad noodid on tüüpilised. Kvaliteediklassi Trockenbeerenauslese kuuluvad veinid erinevad kvaliteediklassi Beerenauslese kuuluvatest veinidest suurema kontsentratsiooni ja aroomi suurema intensiivsuse poolest, mis on tingitud väärishallitusest.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Rheinhessen“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

11. Kvaliteetvahuvein

LÜHIKIRJELDUS

Rheinhesseni piirkonnas valmistatakse lisaks valgetele veinidele traditsiooniliselt ka roosasid ja punaseid veine. Päritolunimetusega „Rheinhessen“ tähistatud tooteid võib kasutada määratletud piirkondades toodetud kvaliteetpoolvahuveinide ja kvaliteetvahuveinide valmistamiseks.

Rheinhesseni mitmekesistel sortidel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Kvaliteetvahuveinid

Vahuveine valmistatakse peamiselt sordiveinidest. Nende maitse määrab kasutatava viinamarjasordi olemus ja need on kergelt vahutavad.

Vahuveinidel „Crémant“ on sageli pehme ja kreemjas struktuur ning elegantne täidlus ja need on väga peenelt kihisevad.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Rheinhessen“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

12. Poolvahuvein

LÜHIKIRJELDUS

Rheinhesseni piirkonnas valmistatakse lisaks valgetele veinidele traditsiooniliselt ka roosasid ja punaseid veine. Päritolunimetusega „Rheinhessen“ tähistatud tooteid võib kasutada määratletud piirkondades toodetud kvaliteetpoolvahuveinide ja kvaliteetvahuveinide valmistamiseks.

Rheinhesseni mitmekesistel sortidel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Poolvahuvein

Poolvahuveinid on värsked, puuviljalised ja erksad. Need on valmistatud peamiselt aromaatsetest sortidest, mis määravad siis nende maitse.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Rheinhessen“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1. Kõik tooted Veinivalmistuse eritava Kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

2. Kõik tooted Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud Kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

3. Kõik tooted Viljelustavad Kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

5.2. Maksimaalne saagikus

105 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetuse piirkond hõlmab järgmiste omavalitsusüksuste viinamarjaistandusi: Albig, Alsheim, Alzey, Appenheim, Armsheim, Aspisheim, Badenheim, Bechenheim, Bechtheim, Bechtolsheim, Bermersheim (Alzey-Worms), Bermersheim vor der Höhe, Biebelnheim, Biebelsheim, Bingen am Rhein 1, Bodenheim, Bornheim (Alzey-Worms), Bubenheim (Mainz-Bingen), Budenheim, Dalheim, Dexheim, Dienheim, Dintesheim, Dittelsheim-Heßloch, Dolgesheim, Dorn-Dürkheim, Eckelsheim, Eich, Eimsheim, Engelstadt, Ensheim, Eppelsheim, Erbes-Büdesheim, Esselborn, Essenheim, Flörsheim-Dalsheim, Flonheim, Flomborn, Framersheim, Frei-Laubersheim, Freimersheim (Alzey-Worms), Frettenheim, Friesenheim, Fürfeld, Gabsheim, Gau-Algesheim, Gau-Bickelheim, Gau-Bischofsheim, Gau-Heppenheim, Gau-Odernheim, Gau-Weinheim, Gensingen, Gimbsheim, Grolsheim, Gumbsheim, Gundersheim, Gundheim, Guntersblum, Hackenheim, Hahnheim, Hangen-Weisheim, Harxheim, Heidesheim am Rhein, Hillesheim (Mainz-Bingen), Hochborn, Hohen-Sülzen, Horrweiler, Ingelheim am Rhein, Jugenheim in Rheinhessen, Kettenheim, Klein-Winternheim, Köngernheim, Lörzweiler, Lonsheim, Ludwigshöhe, Mainz, Mauchenheim, Mettenheim, Mölsheim, Mörstadt, Mommenheim, Monsheim, Monzernheim, Nack, Nackenheim, Neu-Bamberg, Nieder-Hilbersheim, Nieder-Olm, Nieder-Wiesen, Nierstein, Ober-Flörsheim, Ober-Hilbersheim, Ober-Olm, Ockenheim, Offenheim, Offstein, Oppenheim, Osthofen, Partenheim, Pfaffen-Schwabenheim, Pleitersheim, Sankt Johann (Mainz-Bingen), Saulheim, Schornsheim, Schwabenheim an der Selz, Selzen, Siefersheim, Sörgenloch, Spiesheim, Sprendlingen, Stadecken-Elsheim, Stein-Bockenheim, Sulzheim, Tiefenthal (Bad Kreuznach), Udenheim, Uelversheim, Undenheim, Vendersheim, Volxheim, Wachenheim, Wackernheim, Wahlheim, Wallertheim, Weinolsheim, Welgesheim, Wendelsheim, Westhofen, Wintersheim, Wöllstein, Wörrstadt, Wolfsheim, Wonsheim, Worms, Zornheim, Zotzenheim.

Kvaliteetveine (Qualitätswein), predikaatveine (Prädikatswein), määratletud piirkondades toodetud vahuveine (Sekt b.A.) või kvaliteetpoolvahuveine (Qualitätsperlwein), mis kannavad kaitstud nimetust „Rheinhessen“, tuleb toota viinamarjakasvatuspiirkonnas, Rheinland-Pfalzi liidumaa muus viinamarjakasvatuspiirkonnas või naaberliidumaa viinamarjakasvatuspiirkonnas.

7. Veiniviinamarjasordid

’Accent’

’Acolon’

’Albalonga’

’Allegro’

’Arnsburger’

’Auxerrois’ – ’Auxerrois Blanc’, ’Pinot Auxerrois’

’Bacchus’

’Baron’

’Blauburger’

’Blauer Frühburgunder’ – ’Frühburgunder’, ’Pinot Noir Precoce’, ’Pinot Madeleine’, ’Madeleine Noir’

’Blauer Limberger’ – ’Limberger’, ’Lemberger’, ’Blaufränkisch’

’Blauer Portugieser’ – ’Portugieser’

’Blauer Silvaner’

’Blauer Spätburgunder’ – ’Spätburgunder’, ’Pinot Nero’, ’Pinot Noir’, ’Samtrot’

’Blauer Trollinger’ – ’Trollinger’, ’Vernatsch’

’Blauer Zweigelt’ – ’Zweigelt’, ’Zweigeltrebe’, ’Rotburger’

’Bolero’

’Bronner’

’Cabernet Blanc’

’Cabernet Carbon’

’Cabernet Carol’

’Cabernet Cortis’

’Cabernet Cubin’ – ’Cubin’

’Cabernet Dorio’ – ’Dorio’

’Cabernet Dorsa’ – ’Dorsa’

’Cabernet Franc’

’Cabernet Mitos’ – ’Mitos’

’Cabernet Sauvignon’

’Cabertin’

’Calandro’

’Chardonnay’

’Chardonnay Rosé’

’Dakapo’

’Deckrot’

’Domina’

’Dornfelder’

’Dunkelfelder’

’Ehrenbreitsteiner’

’Ehrenfelser’

’Faberrebe’ – ’Faber’

’Findling’

’Freisamer’

’Früher Malingre’ – ’Malinger’

’Früher Roter Malvasier’ – ’Malvoisie’, ’Malvasier’, ’Früher Malvasier’

’Färbertraube’

’Gelber Muskateller’ – ’Muskateller’, ’Muscat Blanc’, ’Muscat’, ’Moscato’

’Goldriesling’

’Grüner Silvaner’ – ’Silvaner’, ’Sylvaner’

’Grüner Veltliner’ – ’Veltliner’

’Hegel’

’Helfensteiner’

’Helios’

’Heroldrebe’

’Hibernal’

’Huxelrebe’ – ’Huxel’

’Hölder’

’Johanniter’

’Juwel’

’Kanzler’

’Kerner’

’Kernling’

’Merlot’

’Merzling’

’Monarch’

’Morio Muskat’

’Muscaris’

’Muskat Ottonel’

’Muskat Trollinger’

’Müller Thurgau’ – ’Rivaner’

’Müllerrebe’ – ’Schwarzriesling’, ’Pinot Meunier’

’Neronet’

’Nobling’

’Optima 113’ – ’Optima’

’Orion’

’Ortega’

’Osteiner’

’Palas’

’Perle’

’Phoenix’ – ’Phönix’

’Pinotin’

’Piroso’

’Prinzipal’

’Prior’

’Reberger’

’Regent’

’Regner’

’Reichensteiner’

’Rieslaner’

’Rondo’

’Rotberger’

’Roter Elbling’ – ’Elbling Rouge’

’Roter Gutedel’ – ’Chasselas Rouge’

’Roter Muskateller’

’Roter Riesling’

’Roter Traminer’ – ’Traminer’, ’Gewürztraminer’, ’Clevner’

’Rubinet’

’Ruländer’ – ’Pinot Gris’, ’Pinot Grigio’, ’Grauburgunder’, ’Grauer Burgunder’

’Saint Laurent’ – ’St. Laurent’, ’Sankt Laurent’

’Saphira’

’Sauvignon Blanc’

’Sauvignon Cita’

’Sauvignon Gryn’

’Sauvignon Gryn’

’Sauvignon Sary’

’Scheurebe’

’Schönburger’

’Septimer’

’Siegerrebe’ – ’Sieger’

’Silcher’

’Sirius’

’Solaris’

’Souvignier Gris’

’Staufer’

’Syrah’ – ’Shiraz’

’Tauberschwarz’

’Villaris’

’Weißer Burgunder’ – ’Pinot Blanc’, ’Pinot Bianco’, ’Weißburgunder’

’Weißer Elbling’ – ’Elbling’

’Weißer Gutedel’ – ’Chasselas’, ’Chasselas Blanc’, ’Fendant Blanc’ ’Gutedel’

’Weißer Riesling’ – ’Riesling’, ’Riesling Renano’, ’Rheinriesling’, ’Klingelberger’

’Wildmuskat’

’Würzer’

8. Seos(t)e kirjeldus

Rheinhesseni viinamarjakasvatuspiirkonna ulatus on peaaegu identne Rheinhesseni künklike alade (rheinhessisches Tafel- und Hügelland) ja Mainzi nõoga. Rheinhesseni pinnamoele on iseloomulikud vastupidavast lubjakivist platood, mida lõikavad laugete küngaste ja madalikega laiad orud. Kõrgeimad platood asuvad 250–300 meetri kõrgusel merepinnast, samal ajal kui madalike kõrgus merepinnast on 100–150 meetrit. Viinamarjakasvatus on koondunud nõlvadele, kusjuures keskmine nõlvakalle on umbes 7 %. Järskudel nõlvadel viinamarjakasvatust leidub eelkõige Niersteini ümbruses ja Bingenis. Viinamarjad kasvavad keskmiselt 175 meetri kõrgusel merepinnast. Istandused on enamasti kagu- kuni edelasuunalised.

Rheinhesseni viinamarjakasvatuspiirkonnas on peamiselt tertsiaari- ja kvaternaariajastu setted, mis lasuvad Rotliegendi kivimitel. Need Rotliegendi kivimid paljanduvad ainult Rheinhesseni edelaservas ja Niersteini lähedal (Niersteiner Horst). Suurem osa Rheinhesseni pinnasest koosneb tertsiaariajastu kivimitest, mida katavad peamiselt kvaternaariajastu setted (löss-savi, jõgede terrassisetted, lammisetted, nõlvasetted). Rheinhesseni platooalad on moodustatud tertsiaariajastu lubjakividest, samal ajal kui nõlva-, künka- ja madalikualad on välja kujunenud pehmematel tertsiaariajastu merglitel. Platooalade lubjakivid on tavaliselt kaetud lössiga, nõlvaaladel on lubjakivid ja merglid sageli kaetud lössi või nõlvasetetega, samas kui madalikualade merglid on kaetud lammi-, terrassi- või ümberjaotunud setetega. Rheinhesseni viinamarjakasvatuspiirkonna loodeosas Bingeni lähedal esinevad Devoni kvartsiidid ja savikildad. Mullatekke seisukohast on kõige olulisem lähtesubstraat löss või löss-savi. Kliimatingimused on Rheinhesseni viinamarjakasvatuspiirkonna viinamarjaistandustes järgmised. Aasta keskmine temperatuur on ligikaudu 9,9 °C. Kasvuperioodi keskmine temperatuur on 14,6 °C. Madalama aasta keskmise temperatuuriga alad asuvad viinamarjakasvatuspiirkonna edelaosas Saari-Nahe jõgikonna piiril. Keskmine on aasta keskmine temperatuur Rheinhesseni künklikel aladel ja temperatuur kasvab Ülem-Reini alangule lähenedes. Aasta keskmine sademete hulk on umbes 550 mm. Kasvuperioodil langeb keskmiselt 65 % (355 mm) aastasest sademete hulgast. Kasvuperioodil saavad Rheinhesseni viinapuud otsest päikesekiirgust umbes 650 000 Wh/m2.

Viinamarjakasvatajad majandavad suuri ühtseid maatükke, see tähendab et maad on võimalik harida mehhaniseeritult ja ökonoomselt. Nad hindavad kõrgelt viinamarjasortide mitmekesisust ja nende sortide arengupotentsiaali, mida pakuvad erinevad mullaprofiilid, tänu millele saab tarbijatele pakkuda laia aroomide valikut. Veinisektor on viimase 20 aasta jooksul sisse saanud erilise hoo. Seda näitab noorte tipptootjate kasvav arv. Inimmõju tugineb sajanditepikkusele viinamarjakasvatuse traditsioonile.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik

Riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Enne kui toodete etikettidel tohib kasutada traditsioonilisi nimetusi, peavad kvaliteetveinid (Qualitätswein), predikaatveinid (Prädikatswein), määratletud piirkondades toodetud kvaliteetpoolvahuveinid (Qualitätsperlwein b.A.) ja määratletud piirkondades toodetud vahuveinid (Sekt b.A.) läbima ametliku kontrolli. Selle käigus väljastatud kontrollnumber (Prüfungsnummer või nn A.P.-Nummer) peab olema märgitud etiketile. See asendab partii numbrit.

Lisaks olemasolevale kaitstud veininimetusele tuleb vein ja veinitooted märgistada ühega tootespetsifikaadi punkti 5 alapunktis a nimetatud traditsioonilistest nimetustest. Tootespetsifikaadi punkti 5 alapunktis b nimetatud traditsiooniliste nimetuste kasutamine on vabatahtlik.

Viinamarjaistanduste registris on lisaks väiksemate geograafiliste üksuste jaoks heakskiidetud alade, suurte viinamarjaistanduste ja üksikute viinamarjaistanduste ning avamaasüsteemide nimede loetelu.

Selles registris näidatakse kohtade ja alade piirid katastritunnuste alusel (piirkond, avamaa, avamaasüsteem, maatükk). Seda haldab Rheinland-Pfalzi põllumajanduskoda.

Viinamarjaistanduste registri loomine ja haldamine põhineb järgmistel õiguslikel alustel:

— veiniseaduse („Weingesetz“) paragrahvi 23 lõiked 3 ja 4;

— veinimääruse („Weinverordnung“) paragrahv 29;

— liidumaa seadus paikade ja alade määramise ning viinamarjaistanduste registri kohta (viinamarjaistanduste seadus) („Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle“ („Weinlagengesetz“));

— veiniõiguse valdkonna pädevusi käsitleva liidumaa määruse („Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrechts“) paragrahvi 2 punkt 16.

Väiksema geograafilise üksuse piire võib muuta üksnes veiniseaduse paragrahvis 22g sätestatud pädeva organisatsiooni nõusolekul. Veiniseaduse paragrahvi 22g kohane pädev organisatsioon peab muudatustest teavitama föderaalset põllumajandus- ja toiduametit.

Link tootespetsifikaadile

http://www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.