SELETUSKIRI

Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) kohaselt võib paindlikkusinstrumenti kasutada selliste selgelt määratletud kulude rahastamiseks, mida ei saa rahastada mitmeaastase finantsraamistiku ühe või mitme rubriigi ülemmäärade piires.

Vastavalt nõukogu määruse nr 1311/2013 artiklile 11 ja 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktile 12 teeb komisjon pärast seda, kui ta on uurinud kõiki võimalusi jaotada assigneeringud ümber ja kasutanud ära kogu mittesihtotstarbelise varu rubriigi „Julgeolek ja kodakondsus“ (rubriik 3) all, ettepaneku võtta 2017. aastal kasutusele paindlikkusinstrument, mille puhul on kasutada oleva summa ülemmääraks 471 miljonit eurot 2011. aasta hindades, mis vastab 530 miljonile eurole jooksevhindades.

Paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise tulemusena ületatakse 530,0 miljoni euro võrra mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 3 ülemmäära ning selle eesmärk on toetada rahaliselt rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi haldamise meetmeid.

Paindlikkusinstrumendi kavandatavaks kasutuselevõtmiseks vajalikud maksete assigneeringud arvutati välja erinevate rahastamisele kuuluvate meetmete eelmaksete, eelmaksete tasaarvestamise ja lõppmaksete suhtes kohaldatavate eeskirjade alusel, ning need on esitatud allpool tabelis:

(miljonites eurodes, jooksevhinnad)

Aasta Maksete assigneeringud, mis on seotud paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisega pagulaskriisi haldamise meetmete jaoks 2017. aastal 2017 238,3 2018 91,0 2019 141,9 2020 58,8 Kokku 530,0

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

paindlikkusinstrumendi kasutusele võtmise kohta koheste eelarvemeetmete rahastamiseks praeguse rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi lahendamiseks

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, eriti selle punkti 12,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

(1)Paindlikkusinstrumendiga on võimalik rahastada selgelt määratletud kulusid, mida ei saa rahastada ühe või mitme muu rubriigi ülemmäärade piires.

(2)Nagu on sätestatud nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artiklis 11, on paindlikkusinstrumendi aastane ülemmäär 471 miljonit eurot aastas (2011. aasta hindades).

(3)Kiireloomuliste vajaduste tõttu on vajalik kasutusele võtta märkimisväärsed täiendavad summad, et rahastada praeguse rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi leevendamise meetmeid.

(4)Olles uurinud kõiki võimalusi jaotada assigneeringud ümber rubriigi 3 („Julgeolek ja kodakondsus“) kulude ülemmäära raames, näib olevat vajalik võtta kasutusele paindlikkusinstrument, et täiendada Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarves ette nähtud rahastamist üle rubriigi 3 ülemmäära 530,0 miljoni euroga, et rahastada meetmeid rände-, pagulaste ja julgeoleku valdkonnas.