ET Euroopa Liidu Teataja C 296/20

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2017/C 296/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„JAJCA IZPOD KAMNIŠKIH PLANIN“

ELi nr: PGI-SI-02112 – 4.11.2015

KPN ( ) KGT ( X )

1. Nimetus(ed)

„Jajca izpod Kamniških planin“

2. Taotleja riik/riigid

Sloveenia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.4 Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Munad „Jajca izpod Kamniških planin“ on sileda ühtlase paksusega koorega ja tuhmi läikega, mis jätab mulje püsivast värskusest. Munakoor on kõva. Munakoore kuju muutmiseks vajalik keskmine purustusjõud on vähemalt 32 N. Munakollane on ühtlase, selgesti eristuva kollase värvusega ja selle pigmentatsioon vastab väärtusele vähemalt 11 DSM La Roche’i skaalal. Mis puutub kaalu, siis võib mune turustada eri suurustena, märkides karbi minimaalse netokaalu, või kaaluklassidesse S, M, L ja XL liigitatuna. Munad „Jajca izpod Kamniških planin“ eristuvad oma kõrge polüküllastumata rasvhapete, eelkõige alfa-linoleenhappe sisalduse poolest. Oomega-3 rasvhapete minimaalne kogusisaldus on 2,5 massiprotsenti ning oomega-6 ja oomega-3 rasvhapete maksimaalne suhe on 8:1. Selline suhe on nii toitumisalasest kui ka tervise seisukohast väga kasulik ning vastab Maailma Terviseorganisatsiooni soovitustele.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Kamniku linna lähedal Stahovicas kaevandatavat kaltsiumkarbonaati kasutatakse munakanade söödas mineraallisandina. Munakanad joovad üksnes Kamniška Bistrica ja Savinja jõgede ülemjooksu kahest pumbajaamast saadud vett. Oomega-3 rasvhapete allikas on asjakohaselt töödeldud linaseemned.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kanade kasvatamine ja munade tootmine peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond asub Kaminik-Savinja Alpide ümbruses ja hõlmab alasid, mis piirnevad Sloveenia-Austria piiri ning järgmiste transporditeedega:

— Šentruperti ja Domžale vaheline kiirtee;

— Domžale ja Zaboršt pri Dobu vaheline kohalik tee;

— Zaboršt pri Dobu ja Brodi vaheline maantee;

— Brodi ja Kranj vzhodi vaheline kiirtee;

— Kranji ja Zgornje Jezersko vaheline piirkondliku tähtsusega maantee;

— Austria piir;

— Pavličevo sedlo ja Šentruperti vaheline piirkondliku tähtsusega maantee.

Kõik eespool osutatud teedega ühendatud asulad asuvad määratletud geograafilises piirkonnas.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Munade „Jajca izpod Kamniških planin“ maine ulatub 19. sajandi lõppu, mil paljude Kamniki piirkonna talumeeste naised pakkusid seda väärtuslikku kaupa Ljubljana köökidesse ja linnaturule. Juba sel ajal olid Kamniki mägede geograafilises piirkonnas suurepärased tingimused toidumunade tootmiseks. Eelkõige seepärast, et sellest suuresti asustamata ja puutumata piirkonnast on võimalik saada kvaliteetset joogivett. Lisaks on munatootmist soodustanud Stahovica nad Kamnikomi lubjakivikaevandus (seal kaevandatav karbonaatkivim on settelise tekkega, ulatudes rohkem kui 200 miljoni aasta tagusesse aega, ja tänu termilisele moondumisele on see keemiliselt erakordselt puhas). Iseloomulik lähisalpiline mikrokliima ja mõõdukas õhutemperatuur mängisid geograafilise piirkonna munatootmise arengus samuti märkimisväärset rolli.

Nimetatud looduslikud tingimused panid suurepärase aluse toidumunade tootmise arengule paljudes põllumajandusettevõtetes. Geograafilise piirkonna linakasvatusest saadi toorainet linakiust lõuendi tootmiseks ja see võimaldas omakorda asutada ketrustööstuse Mengešis. Kuigi lina kasvatati kiu saamiseks, olid selle kõrvalsaaduseks linaseemned, mida kasutati loomade, eelkõige kodulindude söödas. Munade „Jajca izpod Kamniških planin“ tootmispiirkonna linakasvatusele on pühendatud mitmesuguseid kirjutisi. Seda alates sissekandest 1493. aasta maaregistrisse, milles Jablje feodaal mainis lina oma alamate makstava kümnisena, kuni Induplati Jarše tehase arengut kirjeldava ülevaateni (1953).

Kuna 40 % linaseemnetest on rasv ja oomega-3 rasvhapped (alfa-linoleenhape) moodustavad sellest poole, olid munad väga kvaliteetsed ja tervislikud. Seega jätkub munakanade söödale linaseemnete lisamise tava munade „Jajca izpod Kamniških planin“ tootmises. Seepärast erinevad munad „Jajca izpod Kamniških planin“ selliste teiste tootjate munadest, kes kasutavad munade oomega-3 rasvhapetega rikastamiseks vähem traditsioonilist toorainet, nagu denatureeritud kalaõli või vetikad.

Munad „Jajca izpod Kamniških planin“ sisaldavad vähemalt kaks korda rohkem oomega-3 rasvhappeid kui muud oomega-3 rasvhapetega rikastatud munad ja nad eristuvad oma kõrge alfa-linoleenhappe sisalduse poolest.

Kamniki ja selle ümbruse talumeeste naised varustasid Ljubljanat toidumunadega kuni II maailmasõjani, mil varasem elav kauplemine takerdus piiri ja kahekordse okastraadi taha, millega okupandid pealinna ümbritsesid. Slaavi filoloogi ja rahvalaulude koguja dr Karel Štrekelji poolt 1895. aastal üles kirjutatud rahvalaul Katarina Barbara räägib Ljubljana toitmiseks mõeldud varastatud kanast. Pärast sõda kulus aega, enne kui kanakasvatuse traditsioon Kamniki mägede jalamil taastus. Sellest ajast peale on see aga kanda kinnitanud ja tugevamaks muutunud. Aastaid võeti Kamniki mägede jalamil toodetud munade mainet iseenesest mõistetavana. Tootjad hakkasid mune aktiivselt reklaamima alles 1990ndate lõpus. Munade „Jajca izpod Kamniških planin“ praegusest mainest annavad tunnistust mitmed ajaleheartiklid, toidualaste väljaannete ja veebisaitide artiklid ning telesaated, äridokumendid ja mitmesugused voldikud. Näiteks nimetab Boštjan Šaver oma raamatus Nazaj v planinski raj: alpska kultura slovenstva in mitologija Triglava (2005) mune „Jajca izpod Kamniških planin“ kui näidet tootenimest, mis osutab seosele Sloveenia elanike ning selle maa Alpide ja teiste mägede vahel. Munad „Jajca izpod Kamniških planin“ on märgitud ka brošüüris Okusiti Slovenijo, mille avaldas Sloveenia turismiamet, et tutvustada Sloveenia rikkalikku kulinaarset pärandit. Ühtlasi mainitakse neid paljudes muudes trükistes (ülevaated, aastaraamatud), nagu Gorenjska hrana (2011) ja Slovenska kulinarika, artiklites, mille on avaldanud näiteks Sloveenia tarbijate assotsiatsioon (ZPS), kes nimetab mune „Jajca izpod Kamniških planin“ muu hulgas oma brošüüris Slovenska tradicionalna živila, artiklis pealkirjaga To so dobra jajca jne.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/podrocja/Varna_in_kakovostna_hrana_in_krma/zasciteni_kmetijski_pridelki/Specifikacije/JAJCA_IZPOD_KAMNISKIH_PLANIN-splet.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.