EUROOPA KOMISJON Brüssel,29.6.2018 COM(2018) 506 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määruse (EL) nr 549/2013 (Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta) kohaldamist ja tehtud erandite kohaldamist

{SWD(2018) 354 final}

{SWD(2018) 355 final}



1. Sissejuhatus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ESA 2010 määrus) sisaldab kahte sätet, millega kehtestatakse aruandluse nõuded: • Artikli 6 lõikes 3 on ette nähtud, et „Pärast konsulteerimist Euroopa statistikasüsteemi komiteega annab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 1. juulil 2018 aru tehtud erandite kohaldamisest, et kontrollida, kas need erandid on endiselt põhjendatud.“ • Artiklis 12 on ette nähtud, et „Läbivaatamine Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule 1. juuliks 2018 ja seejärel iga viie aasta järel aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta. Aruandes hinnatakse muu hulgas järgmist: a) rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise andmete kvaliteeti; b) käesoleva määruse tõhusust ja ESA 2010 suhtes kohaldatavat seiret ning c) edasiminekut seoses ESA 2010 andmete kättesaadavuse ja tingimuslike kohustustega. Käesolev aruanne täidab mõlemad nõuded. Aruandele on lisatud komisjoni talituste kaks töödokumenti, mis sisaldavad lisateavet ja analüüsi. Aruande 2. punktis antakse täiendavat taustateavet ESA 2010 eesmärkide ja kasutamise kohta. 3. punktis arutatakse määruse rakendamist, hõlmates eespool nimetatud artikli 6 lõikes 3 ja artiklis 12 nõutud punkte. 4. punktis tehakse kokkuvõte. 2. Taust Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteem (ESA 2010) on rahvusvaheliselt ühilduv ELi raamatupidamisraamistik majanduse süsteemseks ja üksikasjalikuks kirjeldamiseks. ESA 2010 loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 549/2013. Esmakordselt kohaldati seda andmete suhtes, mis esitati komisjonile alates 1. septembrist 2014; alates sellest kuupäevast on liikmesriigid saatnud Eurostatile andmeid ESA 2010 eeskirju järgides. ESA 2010 erineb oma eelkäijast ESA 95 nii kohaldamisala kui ka mõistete poolest, kajastades arenguid kaasaegse majanduse mõõtmisel, metoodika arengut ja kasutajate vajadusi. ESA 2010 struktuur on kooskõlas ülemaailmsete juhistega rahvamajanduse arvepidamise kohta – rahvamajanduse arvepidamise süsteem 2008 (System of National Accounts; edaspidi „SNA 2008”). Eurostat on avaldanud ESA 2010 rakendamise toetamiseks mitu teatmikku ja käsiraamatut. Rahvamajanduse arvepidamine on paljude kesksete majandusnäitajate allikas poliitika kujundamiseks ja majandusanalüüsi tegemiseks akadeemilistes ringkondades, valitsustes ja rahvusvahelistes institutsioonides. Sisemajanduse koguprodukt (SKP) on enim kasutatav näitaja majanduse kogusuuruse mõõtmiseks, samas kui tuletatud näitajaid, nt SKP inimese kohta, kasutatakse laialdaselt materiaalsete elatusstandardite võrdlemiseks või majandusliku lähenemise või kaugenemise jälgimiseks ELis. Lisaks annavad SKP komponendid ja seotud näitajad, nt toodangu, impordi ja ekspordi, kodumaise (era- ja avaliku) tarbimise või investeeringute kohta, väärtuslikke teadmisi majandustegevuse peamiste tõukejõudude kohta ja loovad seega aluse ELi konkreetsete meetmete kujundamiseks, jälgimiseks ja hindamiseks. ESA 2010 andmeid kasutatakse ka konkreetsetel halduseesmärkidel, nt panuse kindlaksmääramine, mille iga liikmesriik annab ELi omavahendite neljandasse allikasse (kogurahvatulu alusel), eelarvepuudujäägi menetluses ja makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluses (vt ka punkt 3c).

ESA 2010 määruses on sätestatud: a) ühiste standardite, määratluste, klassifikaatorite ja arvepidamiseeskirjade metoodika, mida kasutatakse liidus vajalike võrreldavate kontode ja tabelite koostamiseks (määruse A lisa) b) programm (esitatud määruse B lisas), mis näeb ette tähtajad, milleks liikmesriigid peavad edastama Eurostatile A lisas määratletud metoodika kohaselt koostatavad kontod ja tabelid. Eurostat avaldab edastatud andmed kooskõlas B lisaga oma veebilehel ning lisab ELi ja euroala koondnäitajad. 3. Määruse rakendamine a) Rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise andmete kättesaadavus ESA 2010 määrus nõuab liikmesriikidelt B lisas sätestatud andmete esitamist. Määruse artikliga 6 lubati liikmesriikidel taotleda ajutisi erandeid ESA 2010 edastamise nõuetest enne 17. oktoobrit 2013. Aruande käesolevas punktis käsitletakse arenguid seoses andmete kättesaadavusega liikmesriikides ja esitatakse tehtud erandite analüüsi tulemused. Andmete kättesaadavus vastavalt ESA 2010 nõuetele Komisjon (Eurostat) hindab korrapäraselt, kas liikmesriikide andmete kättesaadavus on kooskõlas ESA 2010 nõuetega. Aluseks olev analüüs hõlmab andmete täielikkuse hindamist ja – piiratud ulatuses – õigeaegsust. Hindamine toimus 2015. aasta oktoobris, 2016. aasta aprillis, 2017. aasta veebruaris ja 2018. aasta jaanuaris. Võib teha järelduse, et andmete kättesaadavus 2015. aasta oktoobrist 2018. aasta jaanuarini selgelt paranes: kui 2015. aastal oli 64 % liikmesriikide edastatud tabelitest puudusteta ja 4 % tõsiste probleemidega, siis 2018. aastal olid vastavad protsendid 81 % ja 1 % — vt joonis 1. Joonis 1. Andmete kättesaadavus ESA 2010 andmeedastusprogrammi 22 tabeli puhul (okt 2015–jaan 2018), EL ja Norra Täielik andmete esitamine. See tähendab, et liikmesriik esitab kõik andmed. Esineda võivad ainult väga väikesed harva ette tulevad puudused. Peaaegu täielik andmete esitamine. Esineda võivad vähesed või väikesed puudused, kuid olulised näitajad on esitatud. Andmed esitatakse oluliste näitajate osas puudustega või esineb vähem oluliste näitajate akumulatsioon. Andmed esitatakse märkimisväärsete puudustega või jäetakse üldse esitamata. Erandid ja nende areng aja jooksul Pärast hoolikat hindamist eelnevalt määratletud kriteeriumide alusel võttis komisjon vastu rakendusotsuse 2014/403, millega tehakse 27 liikmesriigile 888 ajutist erandit. Lisaks tegi EFTA järelevalveasutus 145 erandit Norrale ja Islandile. Kuna edastamisnõuete erandid vähendavad andmete kättesaadavust ja seega mõjutavad kasutaja huve, jälgib Eurostat korrapäraselt tehtud erandite olukorda ja kontrollib, et liikmesriigid peaksid kinni erandite lõppkuupäevadest. Laiaulatuslik järelevalve viidi läbi 2015., 2016. ja 2017. aasta lõpus. Järelevalveprotsessis liigitatakse kõik erandid nelja klassi: „lõpetatud“, „käimas“, „probleemidega“ ja „tegelemist ei ole veel alustatud“. Ajavahemikul 2015. aasta lõpust kuni 2017. aasta lõpuni suurenes käimasolevate või juba lõpetatud erandite arv kõikides liikmesriikides või jäi stabiilseks. 28 liikmesriigi kohta kokku võime näha selget nihet erandite juurest, millega ei ole veel tegelema hakatud (langus 31 %lt 13 %le) lõpetatud erandite suunas (kasv 25 %lt 54 %le) — vt joonis 2. Joonis 2. Erandite olukord (2015. aasta lõpp – 2017. aasta lõpp), EL kokku

Tehtud erandite kontrollimine Nagu on ESA 2010 määruse artikli 6 lõike 3 teises lõigus ette nähtud, hinnatakse komisjoni käesolevas aruandes, kas liikmesriikide 2013. aastal tehtud erandite põhjendused on endiselt kehtivad. Sel eesmärgil koostas Eurostat küsimustiku, milles liikmesriigid pidid märkima, kas nende erandid ·on endiselt kehtivad (sel juhul võivad need jääda muutmata); ·on osaliselt kehtivad (erandite vähemalt ühte aspekti on vaja muuta); või ·ei ole enam kehtivad (erandid võib kaotada, kuna need on lahendatud ja andmed esitatakse). Küsimustiku analüüsitud tulemustest on võimalik järeldada, et enamikus liikmesriikides on juba lahendatud paljud algselt erandite kohaldamise tinginud probleemid isegi enne nende lõppemiseks ette nähtud aastat. Kõikide liikmesriikide 365 erandist, mis eeldatavasti pidid lõppema 2018., 2019. või 2020. aastal, on 67 % (244 erandit) endiselt kehtivad ja võib jätta muutmata. 27 % erandite puhul (98 erandit – kõik seoses eranditega, mille võib lõpetada, kuna andmed on juba enne tähtaega esitatud) ei ole põhjendus enam kehtiv. Suhteliselt piiratud arvu erandite puhul (23 ehk 6 %) on põhjendus osaliselt kehtiv. See puudutab erandeid, mille kohaldamisala on võimalik kitsendada, nt kustutades erandist muutujad, lühendades hõlmatud perioodi, tõstes edastamise esimese aasta ettepoole jne. Läbivaatamise tulemusi arvesse võttes on asjakohane muuta otsust 2014/403/EL, et võtta arvesse muudatusi olemasolevate erandite põhjendustes. Andmete kättesaadavuse parandamiseks võetud meetmed Eurostat töötab koos riiklike andmekoostajatega järjepidevalt selle nimel, et parandada andmete kättesaadavust kasutajate jaoks. Andmete kättesaadavust jälgitakse andmete koostamise perioodidel korrapäraselt, kuid samuti struktuurse (iga-aastase) jälgimise ja erandite olukorra korrapärase iga-aastase läbivaatamise teel. Liikmesriigid on teinud ja teevad endiselt märkimisväärseid jõupingutusi andmete kättesaadavuse parandamiseks kooskõlas ESA 2010 nõuetega. Komisjon (Eurostat) toetab neid jõupingutusi koosolekute, töötubade, kursuste, juhendite ja dokumentidega. Tehnilist koostööd viivad läbi rahvamajanduse arvepidamise ja eelarvepuudujäägi menetluse töörühmad liikmesriikide statistikaametite makromajandusliku statistika direktorite kohtumise juhtimisel. Komisjoni finantstoetus liikmesriikidele on oluline vahend, et ergutada neid parandama andmete kättesaadavust ja kaotama erandeid isegi enne nende lõppkuupäeva. Aastatel 2010–2017 anti liikmesriikidele toetusi ESA 2010 rakendamiseks ja ESA 2010 andmete parandamiseks, sealhulgas vabatahtlike andmete ja eranditega hõlmatud andmete arendamine. Piiratud arvul juhtudest, kui liikmesriikide suutmatus esitada andmeid kooskõlas ESA 2010 kohustustega kahjustab tõsiselt andmete kättesaadavust, tuletab Eurostat asjaomastele liikmesriikidele edastamise nõudeid meelde. Järeldus Andmete kättesaadavus paranes 2015. aasta oktoobrist 2018. aasta jaanuarini märkimisväärselt. Enamik erandeid, mis hiljemalt 2017. aastal lõppesid, on asjaomaste liikmesriikide poolt lahendatud. Lisaks esitab oluline osa liikmeriikidest eranditega hõlmatud andmed (osaliselt) isegi enne esimest edastamise kuupäeva, mis on sätestatud komisjoni rakendusotsuses 2014/403/EL. Seepärast on asjakohane muuta komisjoni otsust 2014/403/EL, et võtta arvesse muudatusi olemasolevate erandite põhjendustes. Eurostat võtab kasutajate huvides koostöös liikmesriikidega kõik vajalikud meetmed, et saavutada ESA 2010 määruse täielik rakendamine. Eurostat jääb liikmesriikidega tihedasse kontakti, et jätkata andmete kättesaadavuse parandamist järgnevatel aastatel ning oma tööd erandite jälgimisel. b) Rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise andmete kvaliteet

Selles punktis esitatakse: i) Eurostati hinnang liikmesriikide, Islandi, Norra ja Šveitsi 2016. aastal saadetud rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise kvaliteedile; ja ii) kvaliteediteave Eurostati enda avaldatud Euroopa koondandmete kohta. Kvaliteedi hindamine viidi läbi kooskõlas ESA 2010 määruse artikliga 4, mis nõuab, et Eurostatile saadetud rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise andmete kvaliteeti tuleb hinnata vastavalt määrusega (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta kehtestatud Euroopa statistikasüsteemi kvaliteedikriteeriumidele. Komisjoni rakendusmääruses nr 2016/2304 sätestatakse hindamisprotsessi üksikasjad, struktuur, esitamise sagedus ja näitajad. 2016. aastal saadetud andmed olid Euroopa statistikasüsteemi ja ESA 2010 määruse kvaliteedistandarditega üldjoontes kooskõlas. Liikmesriigid on suutnud järgida uusi andmenõuded ja metoodikat, samas kui riiklike andmete koostamise süsteemide kohandamise protsess jätkub 2020. aastani. Erinevate kvaliteedikriteeriumide üldised tulemused on esitatud allpool. Asjakohasus Täielikkuse määr oli väga kõrge kvartaalsete ja iga-aastaste tabelite puhul ja andis kasutajatele otsest kasu. Keskmine täielikkuse määr rahvamajanduse arvepidamise peamiste koondnäitajate, valitsuse finantsstatistika, mittefinantssektori arvepidamise ja finantskontode kohta jäi vahemikku 95 % kuni 100 %. Pakkumise, kasutamise ning sisend-väljundtabelite ja regionaalse arvepidamine puhul jäi keskmine täielikkus vahemikku 88 % kuni 97 %. Kõik liikmesriigid saatsid vabatahtlikult mittenõutavaid täiendavaid andmeid. Täpsus Enamik ELi liikmesriike, Island ja Norra avaldavad internetis teabe oma riikliku läbivaatamise poliitika kohta. Kuigi käesoleva aruande tarbeks ei tehtud liikmesriikide saadetud andmete üksikasjalikku läbivaatamise analüüsi, näitas Euroopa peamiste koondnäitajate läbivaatamise määrade analüüs, et liikmesriigid esitavad kvaliteetseid andmeid, mis võimaldavad Eurostatil avaldada varakult usaldusväärsed SKP ja tööhõive hinnangud nii ELi kui ja euroala koondnäitajate kohta. Ajakohasus ja õigeaegsus 2016. aastal toodi tänu liikmesriikide saadetud andmetele ELi ja euroala esialgsete SKP kiirhinnangute avaldamine 15 päeva ja euroala kvartaalsete sektorikontode avaldamine 18 päeva varasemaks. See on suur edasiminek Euroopa koondandmete avaldamise ajakohasuse valdkonnas. Rahvamajanduse arvepidamise kvartaliandmete edastamise õigeaegsus oli üldiselt suhteliselt kõrge. Seevastu iga-aastaste andmete edastamise õigeaegsus oli üsna madal: see valdkond vajab parandamist. Kättesaadavus ja selgus Kõik ELi liikmesriigid ja EFTA liikmesriigid avaldavad internetis dokumendid rahvamajanduse arvepidamise metoodika ja koostamise meetodite kohta. Kättesaadava teabe sisu on liikmesriikides siiski märkimisväärselt erinev ja seda võiks täiendada, kui see on asjakohane. Kõikehõlmav dokumentide kogum on internetis kättesaadav ligikaudu poolte ELi liikmesriikide kohta. Sidusus Käesoleva aruande jaoks viidi läbi piiratud sidususe analüüs. Üldine sisemine sidusus valitud rahvamajanduse arvepidamise tabelites ja nende vahel oli peaaegu kõikides liikmesriikides väga kõrge. Mõne liikmesriigi puhul märgatud väikesed lahknevused olid peamiselt põhjustatud ümardamistavadest. c) Määruse ja jälgimisprotsessi tulemuslikkus Määruse tulemuslikkus Määruse (EL) nr 549/2013 eesmärk on võtta kasutusele ESA 2010 ja tagada võrreldavad, ajakohased ja usaldusväärsed andmed ELi poliitika ja muude eesmärkide jaoks. Artikli 5 lõikes 1 on sätestatud, et „ESA 2010 kohaldatakse esimest korda andmete suhtes, mis on koostatud B lisa kohaselt ja mis tuleb edastada alates 2014. aasta 1. septembrist“ . Pärast esimesi kõikide liikmesriikide edastatud andmeid avaldas Eurostat esimesed ESA 2010 SKP tulemused ja selle peamised koondnäitajad 17. oktoobril 2014, sealhulgas analüüsi metoodika muudatuste mõju ja statistika paranemise kohta SKP tasandil. ESA 2010 alusel kasutusele võetud kõige olulisem metoodika muudatus on teadus- ja arendustegevuse kulutuste kirjendamine tehtud kapitali kogumahutusena, mitte vahetarbimisena, nagu see oli eelmises ESAs. Selle muudatusega võeti arvesse intellektuaalomandi kasvavat tähtsust liikmesriikide majanduses ja tehakse ESA kasutajate jaoks kasulikumaks. See metoodika muudatus suurendas SKP taset euroalal ja EL 28-s kõikidel aastatel, näiteks 2010. aastal 1,9 % võrra. Võttes lisaks arvesse andmete kättesaadavuse ja kvaliteedi analüüsi käesoleva aruande punktides 3a ja 3b, on komisjon seisukohal, et määrus on olnud ESA 2010 kehtestamisel ning liikmesriikide võrreldavate, ajakohaste ja usaldusväärsete andmete esitamise tagamisel tulemuslik. ESA 2010 suhtes kohaldatava jälgimisprotsessi tulemuslikkus ESA 2010 rakendamist liikmesriikides jälgitakse erinevatel viisidel.

Liikmesriikide edastatud andmete täielikkust ja kvaliteeti jälgitakse pidevalt, pöörates eriti tähelepanu erandite järelkontrollile. Seda protsessi kirjeldati eespool punktides 3a ja 3b. Rahvamajanduse kogutulu kohta esitatud andmeid jälgitakse sihtotstarbelise protsessi raames omavahendite kontekstis, mida reguleerib määrus (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 (rahvamajanduse kogutulu määrus). Kehtestatud on üleminekumehhanism, mille kohaselt muudetakse aastate 2010–2013 kohta ESA 2010‑ põhised rahvamajanduse kogutulu hinnangud kokkulepitud meetodit kasutades ESA 95 näitajateks. Alates aruandeaastast 2014 põhinevad rahvamajanduse kogutulu omavahendid ESA 2010 andmetel. Rahvamajanduse kogutulu määruse kohaselt kontrollib komisjon (Eurostat) allikaid ja meetodeid, mida liikmesriigid rahvamajanduse kogutulu arvutamiseks kasutavad. Seda tehes kasutab komisjon iga- aastaseid ja mitmeaastaseid kontrollimehhanisme. Iga-aastane kontrolliprotsess põhineb andmetel, mis saadetakse igal aastal enne 22. septembrit väljasaadetava rahvamajanduse kogutulu küsimustiku ja sellele lisatud kvaliteediaruande alusel. Selle protsessi tulemus on rahvamajanduse kogutulu komitee arvamus rahvamajanduse kogutulu andmete asjakohasuse kohta omavahendite arvutamise eesmärgil. Mitmeaastane kontrolliprotsess põhineb paljudel elementidel, kuid esmajoones rahvamajanduse kogutulu allikate ja meetodite nimistul, mille koostab iga liikmesriik ja mida arutatakse Eurostati külastuste ajal liikmesriikides. Kui komisjon on seisukohal, et rahvamajanduse kogutulu näitajate aluseks olevas metoodikas tuleks teha muudatusi, võib ta esitada märkused. Selle tulemusena näitajaid vajaduse korral parandatakse. Valitsuse puudujääki ja võlga käsitlevaid andmeid jälgitakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse taustal. See hõlmab ka aluseks olevate valitsuse finantsstatistika andmete kontrollimist seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega. Valitsuse andmete jälgimise õiguslik alus on nõukogu määrus (EÜ) nr 479/2009. Komisjoni määruses (EL) nr 220/2014 on ette nähtud, et ESA 2010 tuleb kasutada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse ja valitsuse finantsstatistika eesmärkidel alates 1. septembrist 2014. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse õiguslik alus näeb ette korrapärase põhjalike aruannete esitamise nõukogule ja Euroopa Parlamendile, sealhulgas valitsemissektori finantsstatistika aspektide kohta. Eurostat esitab lisaks korrapäraselt aruandeid aluseks olevate valitsemissektori finantsstatistika andmete kooskõla kohta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega ning võrreldavuse, täpsuse, kättesaadavuse/õigeaegsuse ja levitamise aspektide kohta (ning mitmed täiendavaid kvaliteedinäitajaid). Makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse näitajad arvutatakse aluseks oleva statistika põhjal, mille koostavad riikide statistikaametid ja keskpangad ja mis pärineb erinevatest valdkondadest, sealhulgas rahvamajanduse arvepidamine ja maksebilanss. Eurostat jälgib aktiivselt aluseks oleva statistika kvaliteeti ja eelkõige maksebilansi ja rahvamajanduse arvepidamise statistika kooskõla, keskendudes mittefinantskontodele. Finantskontode ja maksebilansi jälgimisel teeb Eurostat koostööd Euroopa Keskpangaga. ESA 2010 kasutuselevõtmisega tagati SKP koostamise kooskõla rahvamajanduse arvepidamise rahvusvaheliste standarditega. See aitab kaasa paremale võrreldavusele mitte üksnes liikmesriikide vahel, vaid ka globaalsel alusel. Sellele vaatamata jäävad seoses globaliseerumisega alles mõningad probleemid: näiteks suurte rahvusvaheliste ettevõtete äritegevuse ümberpaigutamise mõju SKPle väikestes ja avatud majandustes. Lisaks on välja töötatud ühine ühtlustatud Euroopa läbivaatamise poliitika rahvamajanduse arvepidamise ja maksebilansi kohta, mis hõlmab võrdlusalust ja korrapäraseid läbivaatamisi ning selle vabatahtlik rakendamine liikmesriikides on alanud. Poliitika eesmärk on parandada kaheosalise põhimõtte järgimist, mis koosneb statistikavaldkondade riiklikul tasandil kooskõlla viimisest ja koordineeritud kooskõlla viimisest liikmesriikide vahel ELi tasandil. Komisjon on kokkuvõttes seisukohal, et erinevate jälgimistegevuste kombinatsioon on kvaliteetse ja võrreldava ESA 2010 statistika tagamisel tulemuslik.



d) Edasiminek seoses tingimuslikke kohustusi käsitlevate andmetega Tingimuslikke kohustusi käsitlevaid andmeid kogub Eurostat nõukogu direktiivi 2011/85/EL alusel. Kõnealuse direktiivi artikli 14 lõikega 3 nähti liikmesriikidele ette uued statistika kogumise nõuded: „Liikmesriigid avaldavad valitsemissektori iga allsektori puhul asjakohase teabe selliste tingimuslike kohustuste kohta, millel võib tõenäoliselt olla eelarvele suur mõju, sealhulgas teabe riigi tagatiste, halbade laenude ja riigi osalusega ettevõtete tegevusest tulenevad kohustuste kohta. Liikmesriigid avaldavad samuti teabe valitsemissektori osaluse kohta avaliku ja erasektori ettevõtete kapitalis, kui tegemist on majanduse seisukohast oluliste summadega“. ESA 2010 määrus tunnustab eeltoodut (põhjendused 19, 20 ja 22) ja nõuab, et komisjon annaks konkreetsete ajavahemike järel parlamendile ja nõukogule aru seotud teabe kättesaadavuse kohta (vt artiklid 11 ja 12). Sellel taustal avaldas komisjon 2016. aasta juunis esimese aruande tingimuslike kohustuste kohta, millel võib olla eelarvele mõju ja järgmine aruanne koostatakse 2018. aastal. Eurostati eespool nimetatud direktiivi kontekstis kogutud andmed on peamine teabeallikas valitsemissektori tingimuslike kohustuste kohta liikmesriikides. Vormid andmete kogumiseks ja rakendamissuunised esitati Eurostati 22. juuli 2013. aasta otsuses valitsuse puudujäägi ja võla kohta — Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud küsimustiku juurde kuuluv lisa tingimuslike ja võimalike kohustuste kohta. Otsuses on täpsustatud, et Eurostat kogub ja avaldab valitud näitajaid järgmiste tingimuslike kohustuste kohta: valitsemissektori tagatised, bilansivälised avaliku ja erasektori partnerlused, valitsemissektori kontrolli all olevate valitsemissektori väliseks liigitatud üksuste (avaliku sektori ettevõtete) kohustused ning viivislaenud (valitsemissektori varad). Liikmesriigid avaldasid andmed riiklikul tasandil ja esitasid need Eurostatile esimest korda 2014. aasta detsembri lõpuks. Sellest ajast alates on andmeid kogutud igal aastal, millele järgneb Eurostati avaldatav teave iga aasta jaanuari lõpuks. Eurostat avaldab näitajad riigi omavääringus (miljonites) ja protsendina SKPst oma andmebaasis koos nendega seotud metaandmetega ja riigipõhiste joonealuste märkustega. Samuti avaldatakse selle kohta pressiteade. Alates esmakordsest andmete kogumisest 2014. aastal on liikmesriigid teinud märkimisväärseid edusamme andmete täielikkuse (kõikide kohustuste lisamise tähenduses) ja katvuse osas (kogu valitsussektori katmise tähenduses). Mitu liikmesriiki vaatasid oma näitajad läbi ja muutsid neid, et need kokkulepitud suunistega paremini kooskõlla viia.