[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 27.10.2008

KOM(2008) 676 lõplik

2008/0200 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi kohta {SEC(2008)2701}{SEC(2008)2702}

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

2004. aasta juunis kogunenud Euroopa Ülemkogu palus komisjonil koostada üldstrateegia elutähtsate infrastruktuuride kaitseks. 20. oktoobril 2004 võttis komisjon vastu teatise "Kriitilise infrastruktuuri kaitse terrorismivastases võitluses", milles esitati soovitused, kuidas tõhustada elutähtsate infrastruktuuridega seotud terrorirünnakute ärahoidmist, nendeks valmisolekut ja neile reageerimist Euroopas. 2004. aasta detsembris vastuvõetud nõukogu järeldustes terrorirünnakute ärahoidmise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimise kohta ning ELi solidaarsusprogrammis terrorismiohu ja -rünnakute tagajärgede kohta kiideti heaks komisjoni kavatsus teha ettepanek elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi ( European Programme for the Critical Infrastructure Protection, EPCIP ) koostamiseks ning nõustuti, et komisjon loob elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi ( Critical Infrastructure Warning Network, CIWIN ).

2006. aasta detsembris esitas komisjon ettepaneku võtta vastu direktiiv Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta. Samal ajal avaldas komisjon teatise elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi kohta. Üheskoos moodustavad need dokumendid ELi infrastruktuuride kaitse raamistiku. Teatisega nähakse ette ELi elutähtsate infrastruktuuride kaitse horisontaalne raamistik ning selgitatakse, kuidas võiks rakendada elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi (sealhulgas elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi).

Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi algatus on osa elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmist ning selles keskendutakse eelkõige ELi liikmesriikide teabevahetusprotsessile ja seda toetavale infotehnoloogiasüsteemile.

Üldine taust

Euroopa Liidu julgeolek, majandus ja kodanike heaolu sõltuvad teatavatest infrastruktuuridest ja nende kaudu pakutavatest teenustest. Näiteks telekommunikatsiooni- ja energiavõrgud, finantsteenused ja transpordisüsteemid, tervishoiuteenused ning puhta joogivee ja toiduainete tagamine on ELi ja tema liikmesriikide jaoks äärmiselt olulised. Ühelt poolt olulisi teenuseid osutavate infrastruktuuride hävimine või kahjustada saamine ning teiselt poolt puudulik reageerimine sellele võib ELis kaasa tuua inimeste hukkumise, omandi hävimise ning üldsuse usalduse kaotuse. Keerukad vastastikused mõjud loovad olukorra, kus konkreetne sündmus võib avaldada doominoefekti teistele sektoritele ja eluvaldkondadele, mis ei ole vahetult ega selgelt selle sündmusega seotud. Seda laadi vastastikust seotust ei ole piisavalt uuritud ning seega võib elutähtsate infrastruktuuride kaitse ja ELi kodanike turvalisus olla ebapiisav.

Euroopa Liidu elutähtsate infrastruktuuride suhtes kohaldatakse praegu väga erinevaid kaitsemeetmeid ja -nõudeid ning horisontaalselt kohaldatavad miinimumstandardid puuduvad. Mõni liikmesriik on oma riiklike elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimises jõudsalt edenenud, võtnud tugevad kaitsemeetmed ning loonud erinevad tavad ja struktuurid, et tagada kõnealuste infrastruktuuride kaitse. Teised liikmesriigid alles alustavad seda protsessi ja võiksid parimatest tavadest (näiteks seoses riskihindamise meetoditega) saada olulist kasu. Erinevusi esineb nii geograafilisel tasandil (st liikmesriikide vahel) kui ka valdkondade tasandil (st elutähtsate infrastruktuuride kaitse eri valdkondade vahel).

Liikmesriikidevaheline teabevahetus on väga keeruline valdkond, mis eeldab läbimõeldud lähenemisviisi. Oluline on vältida tegevuse dubleerimist, mis tekib ebapiisavast teabest teiste liikmesriikide sarnase olukorra kohta: näiteks teave ühe liikmesriigi parimate tavade kohta võib aidata kokku hoida teiste riikide kulusid, sest nad ei pea omakorda samalaadseid tavasid välja töötama.

Lisaks kardavad sidusrühmad tundlikku teavet vahetada. Tõhusaks teabevahetuseks tuleb luua usalduslik õhkkond ja paindlik keskkond.

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

ELis ei kehti praegu ühtegi sätet elutähtsate infrastruktuuride kaitse valdkonnas teabe ega ohuteadete vahetamise kohta, kuigi 2006. aastal tegi komisjon ettepaneku võtta vastu direktiiv Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta (KOM(2006) 787 (lõplik)). Samal ajal avaldas komisjon teatise Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride kaitse programmi kohta (KOM(2006) 786 (lõplik)). 2008. aasta juunis saavutas nõukogu poliitilise kokkuleppe eespool nimetatud direktiivi suhtes, mille vastuvõtmine on kavandatud 2008. aasta teise poolaastasse.

Lisaks on ELis mitmeid valdkondlikke kiirhoiatussüsteeme. Peamine erinevus elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi ja olemasolevate kiirhoiatussüsteemide vahel on see, et infosüsteem hõlmab mitut valdkonda. Ühelgi olemasoleval kiirhoiatussüsteemil ei ole praegu horisontaalset ega valdkonnaülest funktsiooni, mis oleks kättesaadav rohkematele sidusrühmadele (asjaomastele riiklikele elutähtsate infrastruktuuride kaitsega tegelevatele asutustele ja ministeeriumidele jms) kui ainult hädaabiteenistustele:

- nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse kodanikukaitse mehhanism (uuesti sõnastatud) (2007/779/EÜ, Euratom);

- nõukogu otsus ühenduse operatiivse teabevahetuse korra kohta kiirgushädaolukorra puhul (87/600/Euratom), millega nähakse ette ühenduse radioloogiaalase kiire teabevahetuse kord;

- nõukogu direktiiv 82/894/EMÜ, 21. detsember 1982, ühendusesisese loomahaigustest teatamise kohta (82/894/EMÜ);

- nõukogu direktiiv taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (2000/29/EÜ);

- Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega moodustatakse ühenduses epidemioloogilise seire ja nakkushaiguste tõrje võrgustik (2119/98/EÜ);

- Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv üldise tooteohutuse kohta (2001/95/EÜ);

- Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ), millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (178/2002);

- komisjoni otsus ühtse veterinaariaalase elektroonilise süsteemi Traces väljatöötamise kohta (2003/623/EÜ);

- komisjoni otsus, millega muudetakse komisjoni töökorda (2006/25/EÜ, Euratom).

Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

Käesolev ettepanek on täielikult kooskõlas ELi eesmärkidega ja eelkõige eesmärgiga "säilitada ja arendada liitu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alana, kus isikute vaba liikumine on tagatud nii välispiirikontrolli, varjupaiga ja sisserändega kui ka kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemisega seotud asjakohaste meetmega".

Ettepanek on kooskõlas muude tegevuspõhimõtetega, sest selle eesmärk ei ole asendada olemasolevaid meetmeid, vaid neid täiendada, et parandada Euroopa elutähtsate infrastruktuuride kaitset.

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE

Konsulteerimine huvitatud isikutega

Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus

Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi küsimuses on konsulteeritud kõigi asjakohaste sidusrühmadega elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi üle peetud konsultatsioonide raames. Konsulteerimine on toimunud järgmiselt:

- elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi käsitlev roheline raamat võeti vastu 17. novembril 2005 ja konsultatsiooniperiood lõppes 15. jaanuaril 2006. Konsulteerimise käigus esitas ametlikud vastused 22 liikmesriiki. Märkusi esitas ka ligikaudu 100 erasektori esindajat. Vastustes elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi loomist üldiselt toetati;

- mitmed komisjoni korraldatud liikmesriikide elutähtsate infrastruktuuride kaitse kontaktpunktide mitteametlikud kohtumised (2005. aasta detsembris, 2006. aasta veebruaris ja detsembris, 2007. aasta novembris ning 2008. aasta veebruaris ja märtsis);

- uuring elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi loomise kohta, mille esitas välistöövõtja Unisys 2008. aasta jaanuaris. Ühe osana uuringust korraldas töövõtja kõigis 27 liikmesriigis küsitluse elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi küsimuses;

- mitteametlikud kohtumised erasektori esindajatega. Mitmeid mitteametlikke kohtumisi peeti ettevõtjate ja ametiliitude esindajatega.

Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine

Kuigi elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi käsitlev roheline raamat oli laia ulatusega ja selles konsulteeriti sidusrühmadega mitmes programmiga seotud aspektis (näiteks elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi eesmärgid ja peamised põhimõtted, rakendusetapid jne), keskenduti raamatu ühes osas ka elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemile.

Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi käsitleva ettepaneku koostamist mõjutasid oluliselt elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi käsitleva rohelise raamatu raames antud vastused ja edasised arutelud kõigi sidusrühmadega. Alguses liikmesriikidel puudus ühtne visioon elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi loomise kohta. Mõned liikmesriigid toetasid seda kui mitmetasandilist side- ja hoiatussüsteemi, millel on kaks konkreetset funktsiooni: olla nii kiirhoiatussüsteem kui ka elektrooniline keskkond elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud ideede ja parimate tavade vahetamiseks. Mitmed liikmesriigid soovisid siiski piiritleda elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi funktsioone ainult elektroonilise keskkonna või kiirhoiatussüsteemiga, mis ühendab liikmesriike komisjoniga. Konsulteerimise ajal olid kaks liikmesriiki kõnealuse infosüsteemi loomise vastu. Kuna arvamused erinesid, arutati seda küsimust elutähtsate infrastruktuuride kaitse kontaktpunktide korralisel kohtumisel liikmesriikidega. Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi lõplik kontseptsioon töötatigi välja nende arutelude tulemusena.

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Asjaomased teadus-/pädevusvaldkonnad

Eksperdiarvamusi koguti 2006., 2007. ja 2008. aastal toimunud erinevate kohtumiste ja seminaride raames ning samuti elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi käsitleva rohelise raamatu konsultatsiooniprotsessi käigus. Teavet koguti kõigilt asjaomastelt sidusrühmadelt.

Kasutatud meetodid

2006. aasta märtsis sõlmis komisjon lepingu, mis sisaldas elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi teostatavusuuringut ning mille eesmärk oli koguda teavet elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud parimate tavade kohta ja korraldada liikmesriikide ekspertide hulgas küsitlus kõnealusele infosüsteemile nii teabevahetusvõrgu kui ka kiirhoiatussüsteemina rakendamisel esitatavate nõuete küsimuses, võttes arvesse riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil olemasolevaid infrastruktuure ja võrke.

Kaugemaks sihiks oli luua ühisplatvorm elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud teabe vahetamiseks.

Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti

Kõik ELi liikmesriigid.

Kokkuvõte saadud ja kasutatud nõuannetest

Võimalikke pöördumatute tagajärgedega tõsiseid ohte ei nimetatud.

Eksperdiarvamuste avalikustamiseks kasutatud vahendid

Mõjuhinnangu lisad.

Mõju hindamine

Juba elutähtsate infrastruktuuride Euroopa programmi paketi raames, täpsemalt komisjoni teatises elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi kohta, jõuti kokkuleppele, et elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi käsitlev ettepanek koostatakse eraldi dokumendina. Mõju hindamisel kirjeldati viit poliitikavalikut:

1. võimalus: praeguse olukorra säilitamine. Selle võimaluse puhul mingit valdkonnaülest tegevust Euroopa tasandil ei toimuks ning kõnealune küsimus jääks iga liikmesriigi enda otsustada.

2. võimalus: elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem kui olemasolevate kiirhoiatussüsteemide edasiarendus. Selle võimaluse puhul (mis eeldaks nii olemasoleva infotehnoloogilise ülesehituse funktsioonide läbivaatamist kui ka nende õigusliku aluse muutmist) oleks elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi ülesandeks tagada olemasolevate kiirhoiatussüsteemide koostalitlusvõime ning muuta need kättesaadavaks ELi ja liikmesriikide ministeeriumide erinevatele talitustele. Kuna see võimalus hõlmaks ainult kiirhoiatusfunktsiooni, nõuaks teabe ja parimate tavade vahetamise platvormi lisamine olemasolevate kiirhoiatussüsteemide väga ressursimahukat läbivaatamist.

3. võimalus: elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem kui avatud platvorm elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud teabe (turvamata) vahetamiseks. See võimalus hõlmaks sellise infotehnoloogilise vahendi loomist, mis oleks üldsusele kättesaadav ja toimiks tavalise veebilehena. See aitaks kindlasti parandada Euroopas teadlikkust elutähtsate infrastruktuuride kaitsest ja suurendaks otsest teabevahetust sidusrühmade hulgas. Kuna üleslaaditud teabe omanik kunagi ei tea selle teabe lõppkasutajat, seataks üleslaaditava teabe hulgale ranged piirangud.

4. võimalus: elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem kui vabatahtlik turvaline mitmetasandiline side- ja hoiatussüsteem, millel on kaks konkreetset funktsiooni: olla nii kiirhoiatussüsteem kui ka elektrooniline keskkond elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud ideede ja parimate tavade vahetamiseks. Selle võimaluse puhul loodaks elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem infotehnoloogilise vahendina, millega saab koguda ja edastada tundlikku teavet kuni kategooriani UE RESTREINT. Süsteemil oleks kaks peamist funktsiooni: 1) pakkuda turvalist teabevahetuskeskkonda, pöörates suurt tähelepanu parimate tavade vahetamisele, dialoogile ja usalduse suurendamisele ELi tasandil, ning 2) olla elutähtsate infrastruktuuride kiirhoiatussüsteem. Liikmesriigid saaksid kasutada kas kogu süsteemi, ainult ühte funktsiooni või loobuda selle süsteemi kasutamisest.

5. võimalus: elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem kui kohustuslik mitmetasandiline side- ja hoiatussüsteem, millel on kaks konkreetset funktsiooni: olla nii kiirhoiatussüsteem kui ka elektrooniline keskkond elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud ideede ja parimate tavade vahetamiseks. Selle võimaluse puhul oleks elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem kohustuslik süsteem, kuhu iga liikmesriik peab asjakohase teabe korrapäraselt üles laadima ja seda korrapäraselt ajakohastama.

Komisjon korraldas tööprogrammis nimetatud mõju hindamise. Selgelt kõige parem tasakaal eeliste ja puuduste vahel on 4. võimaluse puhul, st elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem kui vabatahtlik või vabatahtliku liitumisega turvaline mitmetasandiline side- ja hoiatussüsteem, millel on kaks konkreetset funktsiooni: olla nii kiirhoiatussüsteem kui ka elektrooniline keskkond elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud ideede ja parimate tavade vahetamiseks. Selle võimaluse puhul pakuks elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem turvalist teabevahetuskeskkonda, toetaks usalduse suurendamist sidusrühmade hulgas ning võimaldaks vahetada ohuteateid.

Käesolevale ettepanekule on lisatud dokument elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi mõjuhinnangu kohta.

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

Kavandatud meetme kokkuvõte

Kavandatud meetme eesmärk on aidata liikmesriikidel vahetada teavet ühiste ohtude, nõrkuste ning asjakohaste meetmete ja strateegiate kohta, et vähendada elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud riske.

Õiguslik alus

Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 308 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikkel 203.

Subsidiaarsuse põhimõte

Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku selles osas, mis ei kuulu ühenduse ainupädevusse.

Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke täielikult saavutada järgmistel põhjustel.

Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas, sest liikmesriigid ei saa üksi võtta käesoleva ettepanekuga seotud meetmeid, vaid seda tuleb teha ELi tasandil.

Kuigi iga liikmesriik vastutab oma jurisdiktsiooni kuuluvate elutähtsate infrastruktuuride kaitse eest, on selge, et kogu ELi hõlmavat ja piiriülest teabevahetusplatvormi, millega tagatakse teabe kättesaadavus kõigile liikmesriikidele, kes võivad sellisest teabest kasu saada, saab rakendada ainult ELi tasandil.

Ühenduse meetmega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmistel põhjustel.

Ükski liikmesriik ei suuda üksi tagada üleeuroopalist teabe ega kiireloomuliste ohuteadete vahetamist. Seega on selge, et ELi tasandi meetmed annavad lisaväärtust sellise teabe koordineerimisele, mis võib olla juba olemas, kuid mida ei ole veel teistega jagatud.

Ainult Euroopa lähenemisviisiga saab tagada, et teavet jagada ja saada soovivaid liikmesriike koheldakse võrdselt, et koostöö raames ei diskrimineerita liikmesriike geograafilisel alusel ning et teave edastatakse tõepoolest neile, kes soovivad seda saada.

Euroopa valdkonnaülese koostöö ning riigi ohutuse ja julgeoleku vahel on otsene seos. Tänapäeva maailmas, kus piiriülest vastastikust sõltuvust esineb nii geograafilises kui ka valdkonnaüleses tähenduses, võivad liikmesriigid pakkuda teenuseid teistele liikmesriikidele ja mõjutada teenuste pakkumist teistes liikmesriikides. Võib juhtuda, et üks liikmesriik saab kannatada seepärast, et teine liikmesriik ei suutnud piisavalt kaitsta oma territooriumil olevaid infrastruktuure.

Aina rohkem infrastruktuure on oma ulatuselt Euroopa infrastruktuurid, mistõttu riiklik lähenemisviis ei ole enam piisav. On selge vajadus analüüsida mitmeid ohte, mis võivad mõjutada Euroopa elutähtsaid infrastruktuure.

Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.

Proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.

Käesolev ettepanek ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik liikmesriikide koostöö eesmärgi saavutamiseks kõnealuses valdkonnas, eelkõige seoses liikmesriikide osalemissooviga. Kavandatud meede võimaldab liikmesriikidel, kes ei soovi elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemis osaleda, sellest välja jääda.

Võrreldes saadava kasuga ei ole elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi otsene finantsmõju liikmesriikide ega ELi eelarvele märkimisväärne. Näiteks hoolduskulud oleksid ligikaudu 550 000 eurot aastas, samas kui selliste hädaolukordadega seotud kulud, mida elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemiga võiks vältida või mille ulatust vähendada, oleksid palju suuremad.

Õigusakti valik

Kavandatud õigusakt: nõukogu otsus.

Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel.

Selleks et elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem oleks täielikult toimiv ja kättesaadav kõigile ELi liikmesriikidele, on vaja õiguslikku alust. Kuna käesolevas õiguslikus vahendis käsitletav küsimus on oma iseloomult konkreetne ja mitte üldine, sobib nõukogu otsus selle eesmärgi saavutamiseks kõige paremini, kohustades samal ajal süsteemi kasutajaid (liikmesriike ja komisjoni) hoidma vahetatavat teavet vajaduse korral konfidentsiaalsena.

MÕJU EELARVELE

Mõju eelarvele on hinnatud lisatud finantsselgituses. Käesoleva otsuse rakendamisel võetakse arvesse ajavahemikuks 2007–2013 kehtestatud programmi "Terrorismi ning muude julgeolekuriskide ennetamine, nendeks valmisolek ja nende tagajärgede likvideerimine".

TÄIENDAV TEAVE

Matkemodelleerimine, katsejärk ja üleminekuperiood

Ettepaneku jaoks on olnud või on ette nähtud matkemodelleerimine või katsejärk.

Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel

Ettepanek sisaldab ülevaatamisklauslit.

Ettepanek sisaldab läbivaatamisklauslit.

2008/0200 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 308,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 203,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1],

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2]

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu 2004. aasta detsembris vastuvõetud järeldustes terrorirünnakute ärahoidmise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimise kohta[3] ning ELi solidaarsusprogrammis terrorismiohu ja -rünnakute tagajärgede kohta kiideti heaks komisjoni kavatsus teha ettepanek elutähtsate infrastruktuuride Euroopa kaitse programmi koostamiseks ning nõustuti, et komisjon loob elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi.

(2) 2005. aasta novembris võttis komisjon vastu elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi käsitleva rohelise raamatu, milles kirjeldati poliitikavalikuid, kuidas komisjon saaks luua elutähtsate infrastruktuuride Euroopa kaitse programmi ja elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi. Rohelise raamatu konsultatsiooniprotsessi tulemused kinnitasid enamiku liikmesriikide huvi elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi loomise vastu.

(3) 2006. aasta detsembris võttis komisjon vastu teatise Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride kaitse programmi kohta[4], milles kinnitati, et elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem luuakse komisjoni eraldi ettepanekuga ning see pakub platvormi parimate tavade turvaliseks vahetamiseks.

(4) Mitu elutähtsaid infrastruktuure hõlmavat hädaolukorda Euroopas, nagu elektrikatkestus 2006. aastal, on osutanud vajadusele parema ja tõhusama teabevahetuse järele, et ära hoida hädaolukordi või vähendada nende ulatust.

(5) On asjakohane luua infosüsteem, mis võimaldab liikmesriikidel ja komisjonil elutähtsate infrastruktuuride kaitse valdkonnas vahetada teavet ja ohuteateid ning tugevdada dialoogi nimetatud valdkonnas, et aidata kaasa integratsiooni edendamisele ning riiklikult hajutatud ja killustatud elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud uurimisprogrammide paremale koordineerimisele.

(6) Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem peaks aitama täiustada ELi elutähtsaid infrastruktuure, sest see on infosüsteem, mis võiks hõlbustada liikmesriikide koostööd, ning pakkuma tõhusat ja kiiret alternatiivi aeganõudvatele otsingumeetoditele, mille abil otsitakse teavet ühenduse elutähtsate infrastruktuuride kohta.

(7) Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem peaks eelkõige ergutama parimate tavade vahetamist hõlbustavate asjakohaste meetmete väljatöötamist ning olema vahetuid ohte kajastava teabe ja ohuteadete turvalise edastamise vahendiks.

(8) Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi raames tuleks vältida dubleerimist ning arvesse tuleks võtta iga olemasoleva valdkondliku kiirhoiatussüsteemi konkreetset eripära, eksperdihinnanguid, korraldust ja pädevusvaldkondi.

(9) Komisjon on aastate jooksul arendanud välja valmisoleku osutada mitme valdkondliku ja ELis spetsialiseeritud teenuseid pakkuva kiirhoiatussüsteemi kaudu abi paljudele erinevatele hädaolukordadele reageerimisel. Siiski ei ole olemasolevatel kiirhoiatussüsteemidel elutähtsate infrastruktuuride kaitse funktsiooni, mis oleks kättesaadav rohkematele sidusrühmadele kui valdkondlikud ametiasutused ja hädaabiteenistused.

(10) Liikmesriikide elutähtsate infrastruktuuride vastastikune sõltuvus ja elutähtsate infrastruktuuride kaitse liikmesriigiti erinev tase viitab sellele, et horisontaalse ja valdkonnaülese ühenduse vahendi loomine elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud teabe ja ohuteadete vahetamiseks suurendaks kodanike turvalisust.

(11) Võttes arvesse üleeuroopalise valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteemi (S-TESTA) sidevõrgu või alternatiivse komisjoni hallatava turvalise võrgu edaspidist kättesaadavust, peaks komisjon tegema otsuse elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi kõige asjakohasema tehnoloogilise platvormi kohta ja nõudma lõppkasutajatelt komisjoni kehtestatud tehniliste nõuete täitmist.

(12) Elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud teabe jagamine asjaomaste sidusrühmade vahel eeldab vastastikust kindlustunnet, et vabatahtlikult jagatud ärisaladuse alla kuuluvat ja tundlikku teavet ei avalikustata ning et tundlikud andmed on nõuetekohaselt kaitstud.

(13) Juurdepääsu elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemile tuleks piirata juurdepääsuõigustega kasutajatega, pidades kinni kehtestatud tingimustest, menetlustest ja turvameetmetest. Liikmesriikides tuleks kasutajate juurdepääsu piirata pädevate riiklike ametiasutustega ja komisjonis pädevate talitustega.

(14) Kõik kulud, mis tulenevad elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi toimimisest ühenduse tasandil, tuleks katta ühenduse vahenditest ja/või asjaomastest ühenduse programmidest.

(15) Liikmesriigid peaksid katma kõik kulud, mis tulenevad elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi toimimisest riiklikul tasandil, kui ühenduse korras ei ole ette nähtud teisiti.

(16) Kuna kavandatava meetme eesmärki, nimelt liikmesriikide turvalist ja kiiret teabevahetust ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada ning kavandatava meetme mõju tõttu on seda parem teha ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(17) Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1 Sisu

Käesoleva otsusega luuakse turvaline info-, teabevahetuse ja ohuteadete edastamise süsteem – elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem –, mille eesmärk on aidata liikmesriikidel vahetada teavet ühiste ohtude, nõrkuste ning asjakohaste meetmete ja strateegiate kohta, et vähendada elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud riske.

Artikkel 2 Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

"elutähtis infrastruktuur" – liikmesriikides asuvad varad, süsteemid või nende osad, mis on hädavajalikud eluliselt tähtsate ühiskondlike toimingute, tervishoiu, turvalisuse, julgeoleku, inimeste majandusliku ja sotsiaalse heaolu toimimiseks ning mille kahjustada saamine või hävimine mõjutaks nimetatud toimingute toimimishäire tulemusena oluliselt liikmesriiki;

"osalev liikmesriik" – liikmesriik, kes on sõlminud komisjoniga vastastikuse mõistmise memorandumi;

"elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi eest vastutav üksus" – liikmesriigi või komisjoni elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi kontaktpunkt, kes tagab elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi nõuetekohase kasutamise ja kasutusjuhiste järgimise asjaomases liikmesriigis või komisjonis;

"oht" – mis tahes viide, olukord või sündmus, millest tingituna võib kahjustada saada või hävida elutähtis infrastruktuur või mõned selle osad.

Artikkel 3Osalemine

Kõik liikmesriigid võivad elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemis osaleda ja seda kasutada. Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemis osalemine sõltub kõnealuse infosüsteemi suhtes kohaldatavaid tehnilisi ja turvanõudeid sisaldava vastastikuse mõistmise memorandumi sõlmimisest ning teabest asukoha kohta, kuhu elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem ühendatakse.

Artikkel 4 Funktsioonid

1. Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemil on kaks funktsiooni:

2. pakkuda elektroonilist keskkonda elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud teabe vahetamiseks;

3. kiireloomuliste ohuteadetega seotud funktsioon, mis võimaldab osalevatel liikmesriikidel ja komisjonil edastada ohuteateid elutähtsaid infrastruktuure ähvardavate vahetute riskide ja ohtude kohta.

4. Elektrooniline keskkond koosneb kindlaksmääratud ja sihtotstarbelistest valdkondadest.

Kindlaksmääratud valdkonnad lisatakse süsteemi alaliselt. Kuigi kindlaksmääratud valdkondade sisu võib kohandada, ei või selliseid valdkondi kõrvaldada, ümber nimetada ega uusi valdkondi lisada. I lisas on esitatud kindlaksmääratud valdkondade loetelu.

Sihtotstarbelised valdkonnad moodustatakse taotluse alusel konkreetse eesmärgi jaoks. Sellised valdkonnad ammenduvad algse eesmärgi saavutamisega. II lisas on esitatud elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi loomisel moodustatavate sihtotstarbeliste valdkondade loetelu.

Artikkel 5Liikmesriikide ülesanded

5. Osalevad liikmesriigid määravad kindlaks elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi eest vastutava üksuse ja teatavad sellest komisjonile. Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi eest vastutav üksus vastutab asjaomases liikmesriigis elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemile juurdepääsu õiguste andmise või sellest keeldumise eest.

6. Osalevad liikmesriigid võimaldavad juurdepääsu elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemile vastavalt komisjoni vastuvõetud juhistele.

7. Osalevad liikmesriigid annavad ja ajakohastavad korrapäraselt asjakohast ELi ühistes huvides olevat teavet elutähtsate infrastruktuuride kaitse kohta.

Artikkel 6Komisjoni ülesanded

8. Komisjoni kohustused on järgmised:

9. töötada tehniliselt välja elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem, sealhulgas nimetatud infosüsteemi infotehnoloogiline struktuur ja teabevahetuse erinevad osad, ning hallata neid;

10. kehtestada süsteemi kasutamise, sealhulgas teabe konfidentsiaalsuse, edastamise, talletamise, katalogiseerimise ja kustutamise tingimusi käsitlevad juhised. Komisjon kehtestab ka elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemile täieliku või osalise juurdepääsu andmise tingimused ja korra.

11. Komisjon nimetab elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi eest vastutava üksuse, kes vastutab komisjonis elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemile juurdepääsu õiguste andmise või sellest keeldumise eest.

12. Komisjon annab ja ajakohastab korrapäraselt asjakohast ELi ühistes huvides olevat teavet elutähtsate infrastruktuuride kaitse kohta.

Artikkel 7Turvalisus

13. Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem luuakse turvalise salastatud süsteemina, mille raames võib käsitleda teavet kuni kategooriani RESTREINT UE.

Komisjon teeb otsuse elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi kõige asjakohasema tehnoloogilise platvormi kohta ja kasutajad täidavad komisjoni kehtestatud tehnilisi nõudeid.

Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi salastatuse kategooriat uuendatakse vastavalt vajadusele.

14. Kasutajate dokumentidele juurdepääsu õigused vastavad nende teadmisvajadusele ning igal ajal tuleb täita autori konkreetseid juhiseid dokumendi kaitsmise ja levitamise kohta.

15. Liikmesriigid ja komisjon võtavad vajalikud turvameetmed, et

16. välistada muude kui juurdepääsuõigusega isikute juurdepääs elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemile;

17. tagada, et elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi kasutamisel on juurdepääsuõigusega isikutel juurdepääs ainult nende pädevusse kuuluvatele andmetele;

18. välistada infosüsteemis oleva teabe lugemine, kopeerimine, muutmine ja kustutamine muude kui juurdepääsuõigusega isikute poolt.

19. Teabe üleslaadimine elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi ei mõjuta asjaomase teabe valdamist. Juurdepääsuõigusega kasutajad kannavad ainuvastutust oma esitatud teabe eest ning tagavad selle sisu täieliku vastavuse kehtivale ühenduse ja siseriiklikule õigusele.

Artikkel 8Kasutusjuhised

Komisjon töötab välja kasutusjuhised, mis sisaldavad kõiki üksikasju elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi funktsioonide ja ülesannete kohta, ning ajakohastab neid korrapäraselt.

Artikkel 9 Kulud

Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi toimimise, hooldamise ja keskse haldamisega seotud kulud kaetakse ühenduse eelarvest. Kasutajate elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemile juurdepääsuga seotud kulud osalevates liikmesriikides katavad osalevad liikmesriigid.

Artikkel 10Läbivaatamine

Komisjon vaatab iga kolme aasta järel läbi elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi toimimise ja hindab seda ning esitab liikmesriikidele korrapäraselt aruanded.

Esimeses aruandes, mis esitatakse kolme aasta jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist, määratakse eelkõige kindlaks ühenduse võrgu osad, mida tuleks täiustada või kohandada. Samuti sisaldab aruanne ettepanekuid, mida komisjon peab vajalikuks käesoleva otsuse muutmiseks või kohandamiseks.

Artikkel 11Kohaldamiskuupäev

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.

Artikkel 12Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

I LISA

ELUTÄHTSATE INFRASTRUKTUURIDEGA SEOTUD TEABE VAHETUSE INFOSÜSTEEMI KINDLAKSMÄÄRATUD VALDKONNAD

Artiklis 4 osutatud kindlaksmääratud valdkonnad on järgmised:

20. liikmesriikide valdkonnad – igal osaleval liikmesriigil on võimalus moodustada elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi portaali oma valdkond. Sellise valdkonna ülesehituse, haldamine ja sisu eest vastutab ainuisikuliselt asjaomane liikmesriik. Juurdepääs valdkonnale on ainult asjaomase liikmesriigi kasutajatel;

21. sektorite valdkonnad, mida on 11 erineva sektori kohta: keemiatööstus, energeetika, rahandus, toiduained, tervishoid, info- ja sidetehnoloogia, tuumkütusetsükli tööstus, teadusrajatised, kosmos, transport ning vesi. Samuti kuulub siia sektoriülene alamvaldkond, mis hõlmab üldküsimusi ja mitmele sektorile huvipakkuvaid küsimusi;

22. elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi eest vastutavate üksuste valdkond, mis on strateegilise koordineerimise ja koostöö platvorm, mille kaudu edendatakse ja tõhustatakse elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud tööd ja teabevahetust. Juurdepääs valdkonnale on ainult elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi eest vastutavatel üksustel;

23. ELi väliskoostöö valdkond, mille raames parandatakse teadlikkust nii väliskoostööst elutähtsate infrastruktuuride kaitse vallas kui ka elutähtsate infrastruktuuride kaitse standarditest väljaspool ELi;

24. kontaktide kataloog, et hõlbustada teiste elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi kasutajate või elutähtsate infrastruktuuride kaitse ekspertide kontaktandmete otsimist.

II LISA

ELUTÄHTSATE INFRASTRUKTUURIDEGA SEOTUD TEABE VAHETUSE INFOSÜSTEEMI SIHTOTSTARBELISED VALDKONNAD

Artiklis 4 osutatud sihtotstarbelised valdkonnad on järgmised:

25. ekspertide töörühma valdkond, mis toetab elutähtsate infrastruktuuride kaitse eksperdirühmade tööd;

26. projektide valdkond, mis sisaldab teavet komisjoni rahastatavate projektide kohta;

27. ohuteadete valdkonnad, mida võib moodustada ohuteate saabumise korral kiirhoiatussüsteemi ja mis on elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud tegevuse ajal teabevahetuskanaliks;

28. eriteemade valdkond, mille raames keskendutakse konkreetsele teemale.

29. FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS:

Nõukogu otsus elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi kohta

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Tegevus 18.05: turvalisus ja vabaduste kaitse

Eesmärk 2: elutähtsate infrastruktuuride kaitse

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised rubriigid:

Eelarverida: 18.050800

Rubriik: terrorismi ärahoidmine, valmisolek selleks ning selle tagajärgede ohjamine

3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:

Alates 2009. aastast

3.3. Eelarve tunnusjooned:

Eelarve-rida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finants-perspektiivi rubriik |

18.050800 | Mittekohust. | Liigen-datud[5] | EI | EI | EI | 3A |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kulu liik | Jao nr | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku |

Tegevuskulud[6] |

Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 |

Maksete assigneeringud | b | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 |

Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[7] |

Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c | NA | NA | NA | NA | NA | NA |

VÕRDLUSSUMMA KOKKU |

Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 |

Maksete assigneeringud | b+c | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[8] |

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,585 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |

Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 1,082 | 0,682 | 0,682 | 0,682 | 3,81 |

Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 1,082 | 0,682 | 0,682 | 0,682 | 3,81 |

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule

( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine

( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[9] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).

4.1.3. Finantsmõju tuludele

( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele

( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:

4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.

Aastane vajadus | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Personal kokku | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi konkreetne eesmärk on võimaldada ELi tasandil koordineerimist ja koostööd elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud teabe vallas. Kõnealune infosüsteem peaks esmajoones tagama turvalise ja struktureeritud teabevahetuse, võimaldades kasutajatel saada kiiresti ja tõhusalt teadmisi teiste ELi liikmesriikide parimate tavade kohta, ning võimaldama liikmesriikidel kasutada elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud kiirhoiatussüsteemi.

5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime

Kuigi iga liikmesriik vastutab oma jurisdiktsiooni kuuluvate elutähtsate infrastruktuuride kaitse eest, on selge, et kogu ELi hõlmavat ja piiriülest teabevahetusplatvormi, millega tagatakse teabe kättesaadavus kõigile liikmesriikidele, kes võivad sellisest teabest kasu saada, saab rakendada ainult ELi tasandil. Ükski liikmesriik ei suuda üksi tagada üleeuroopalist teabe ega kiireloomuliste ohuteadete vahetamist. Seega on selge, et ELi tasandi meetmete lisaväärtus on sellise teabe koordineerimine, mis võib olla juba olemas, kuid mida ei ole veel teistega jagatud. Ainult Euroopa lähenemisviisiga saab tagada, et teavet jagada ja saada soovivaid liikmesriike koheldakse võrdselt, et koostöö raames ei diskrimineerita liikmesriike geograafilisel alusel ning et teave edastatakse tõepoolest neile, kes soovivad seda saada.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi konkreetne eesmärk on ergutada parimate tavade vahetamist hõlbustavate asjakohaste meetmete väljatöötamist ning olla vahetuid ohte kajastava teabe ja ohuteadete turvalise edastamise vahendiks. Infosüsteem peaks tagama, et õiged inimesed saavad õigel ajal õiget teavet.

Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi loomine oli ette nähtud juba teatises elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi kohta ja kõnealune infosüsteem kui infotehnoloogiline vahend on üks nimetatud programmi tegevuseesmärkidest. Tegevus(alam)eesmärk, mida elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetamise infosüsteemiga kavatsetakse saavutada, on järgmine:

- olla infotehnoloogiline vahend, mille abil hõlbustatakse liikmesriikide koostööd elutähtsate infrastruktuuride vallas; mis on tõhusaks ja kiireks alternatiiviks sageli aeganõudvatele otsingumeetoditele ning millega liikmesriikidele antakse võimalus otse suhelda ja laadida üles asjakohaseks peetavat teavet.

5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)

( Tsentraliseeritud haldamine

( otse, haldajaks on komisjon

( kaudselt, haldamine on delegeeritud:

( täitevasutustele

( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185

( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele

( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös

( liikmesriikidega

( kolmandate riikidega

( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)

Asjakohased märkused:

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Järelevalvekord

Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi vallas tehtavate edusammude hindamiseks kasutatakse järgmisi edunäitajaid:

- elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemis osalevate liikmesriikide arv (selleks et infosüsteemi saaks pidada edukaks, peaksid vähemalt 20 liikmesriiki seda korrapäraselt kasutama);

- vahetatava teabe konfidentsiaalsuskategooria (kas liikmesriigid laadivad üles ainult salastamata teabe või laaditakse üles ka salastatud teave);

- kas elutähtsate infrastruktuuride eksperdirühm kasutab oma eesmärkide saavutamiseks elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi arvamuste vahetamise peamise vahendina (nt konkreetses valdkonnas elutähtsa infrastruktuuri kindlaksmääramisel kasutatavate kriteeriumide määratlemine).

6.2. Hindamine

6.2.1. Eelhindamine

Pärast katsetamisperioodi (elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi katseprojekt) lõpuleviimist 2009. aastal saadab komisjon liikmesriikide ametiasutustele lühiküsimustiku, et hinnata nende rahulolu infosüsteemiga ja kontrollida, kas katsetamisperiood aitas kaasa elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi üldiste eesmärkide saavutamisele (ning teeb ettepaneku lisada uusi võimalikke funktsioone ja loobuda puudulikest funktsioonidest).

Lisaks on korraldatud mõju hindamine ja seda kajastav dokument on lisatud käesolevale ettepanekule.

6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)

Järelevalve teostamisel ja hindamisel tuleks keskenduda kasutajate rahulolule.

- Komisjon peaks infosüsteemi toimimise läbi vaatama iga kolme aasta järel. Komisjon tugineb infosüsteemi toimimise läbivaatamisel liikmesriikide arvamustele, mis on esitatud elutähtsate infrastruktuuride kaitse kontaktpunktide korralistel kohtumistel.

6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus

Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi hinnatakse pärast kolme aasta möödumist selle loomisest punktis 6.1 loetletud näitajate alusel.

7. PETTUSEVASTASED MEETMED

Ühenduse finantshuvide kaitsmine ning võitlus pettuse ja eeskirjade eiramise vastu moodustavad käesoleva otsuse lahutamatu osa.

Haldusjärelevalve teostamise eest lepingute ja maksete üle vastutab komisjoni asjaomane talitus. Komisjoni asjaomased talitused teostavad projektitsükli kõigis etappides järelevalvet iga käesoleva otsuse alusel rahastatava tegevuse üle, võttes arvesse lepingulisi kohustusi ning tasuvusanalüüsi ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid.

Lisaks nähakse kõigis käesoleva otsuse alusel sõlmitud kokkulepetes ja lepingutes selgelt ette komisjoni, sealhulgas Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) teostatav järelevalve nii projektide/programmide alusel tehtud kulutuste kui ka tegevuse nõuetekohase rakendamise üle, samuti komisjoni ja OLAFi finantskontroll ning kontrollikoja tehtavad (vajadusel kohapealsed) auditid. Lisaks sellele volitatakse nimetatud dokumentides komisjoni (OLAFit) tegema kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuse ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest.

Erilist tähelepanu pööratakse kulu liigile (kulu abikõlblikkus), eelarve järgimisele (tegelik kulu) ning toetava teabe ja asjakohase dokumentatsiooni kontrollimisele (kulutõendid).

8. ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

(18) (19) Amet-nikud või ajutine perso-nal[11] (XX 01 01) | (20) AD | (21) 0,5 | (22) 0,5 | (23) 0,5 | (24) 0,5 | (25) 0,5 |

AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[12] |

Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[13] |

KOKKU | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

Komisjoni ametnike peamine kohustus on täita elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi ülema ülesandeid. Seega vastutavad komisjoni ametnikud infosüsteemi ülesehituse eest, haldavad sihtotstarbeliste valdkondade moodustamiseks esitatud taotlusi ja moodustavad selliseid valdkondi ning eemaldavad infosüsteemist kasutamata ja mahajäetud valdkonnad. Ülema ülesannete täitmise eest vastutab komisjon.

8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)

( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud

( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud

( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus

( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)

( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Eelarverida (number ja nimetus) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOK-KU |

Muu tehniline ja haldusabi | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata |

sise- |

välis- |

Tehniline ja haldusabi kokku | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata |

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Ametikoha liik | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | 0, 117 | 0, 117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 |

Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 |

Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal |

Vt punkt 8.2.1. |

Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal |

Ei kohaldata |

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOK-KU |

XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,05 |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,025 |

XX 01 02 11 03 – Komiteed[15] | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohal-data |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohal-data |

XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohal-data |

2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohal-data |

3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohal-data |

Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |

Arvestus - Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud |

Ei kohaldata |

[1] ELT C , , lk .

[2] ELT C , , lk .

[3] 14894/04.

[4] KOM(2006) 786 (lõplik).

[5] Liigendatud assigneeringud.

[6] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.

[7] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.

[8] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.

[9] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.

[10] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.

[11] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[12] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[13] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.

[14] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.

[15] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.