-1 a)

Artikli 1 lõike 5 punkt a jäetakse välja. 1) Artikli 2 punkt 8 asendatakse järgmisega: „8) „finantssektori vastaspool“– kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/ EL (14) tegevusloa saanud investeerimisühing, kooskõlas direktiiviga 2013/36/EL tegevusloa saanud krediidiasutus, kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/138/EÜ (15) tegevusloa saanud kindlustusandja või edasikindlustusandja, kooskõlas direktiiviga 2009/65/EÜ tegevusloa saanud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja, v.a ettevõtja, mis on seotud töötajate osaluse kavaga , tööandja kogumispensioni asutus direktiivi 2003/41/EÜ artikli 6 punkti a tähenduses, alternatiivne investeerimisfond direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punkti a tähenduses, mis on kas liidus asutatud või mida valitseb alternatiivse investeerimisfondi valitseja, kes on saanud tegevusloa või kes on registreeritud kooskõlas direktiiviga 2011/61/EL, v.a juhul, kui see alternatiivne investeerimisfond on seotud töötajate osaluse kavaga, ja kui see on asjakohane, siis on selle fondi valitseja asutatud liidus , ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 909/2014 (16) tegevusloa saanud väärtpaberite keskdepositoorium ▌; . 2) Artiklit 4 muudetakse järgmiselt: a) lõike 1 punkti a muudetakse järgmiselt: i) punktid i–iv asendatakse järgmisega: „i) kahe finantssektori vastaspoole vahel, kelle suhtes kohaldatakse artikli 4a lõike 1 teises lõigus sätestatud tingimusi; ii) finantssektori vastaspoole (kelle suhtes kohaldatakse artikli 4a lõike 1 teises lõigus sätestatud tingimusi) ja sellise finantssektorivälise vastaspoole vahel, kelle suhtes kohaldatakse artikli 10 lõike 1 teises lõigus sätestatud tingimusi; iii) kahe finantssektorivälise vastaspoole vahel, kelle suhtes kohaldatakse artikli 10 lõike 1 teises lõigus sätestatud tingimusi; iv) finantssektori vastaspoole (kelle suhtes kohaldatakse artikli 4a lõike 1 teises lõigus sätestatud tingimusi) või finantssektorivälise vastaspoole (kelle suhtes kohaldatakse artikli 10 lõike 1 teises lõigus sätestatud tingimusi) ning kolmandas riigis asutatud üksuse vahel, kelle suhtes kohaldataks kliirimiskohustust, kui ta oleks asutatud liidus;“; b) lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega: „b) need on sõlmitud või neid on uuendatud kas i) kliirimiskohustuse jõustumise kuupäeval või pärast seda või ii) kuupäeval, millest alates mõlemad vastaspooled vastavad punktis a sätestatud tingimustele, või pärast seda. “; c) lisatakse järgmised lõiked : „3a. Kliirivad liikmed ja kliendid, kes osutavad otseselt või kaudselt kliirimisteenuseid, peavad osutama neid teenuseid õiglastel, mõistlikel, mittediskrimineerivatel ja läbipaistvatel kaubandustingimustel. Kliirivad liikmed ja kliendid võtavad kõik mõistlikud meetmed, et teha kindlaks konsolideerimisgrupi sidusettevõtjate, eriti kauplemisüksuse ja kliirimisüksuse vahelised huvide konfliktid, mille tõttu ei pruugi kliirimisteenused olla õiglased, mõistlikud, mittediskrimineerivad ega läbipaistvad, ning neid konflikte vältida, hallata ja seirata. Kliirivatel liikmetel ja klientidel on lubatud pakutavate kliirimisteenustega seotud riske ohjata. 3b. Et tagada käesoleva artikli ühetaoline kohaldamine, koostab ESMA regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse tingimused, mille alusel peetakse lõikes 3a osutatud kliirimisteenuste kaubanduslikke tingimusi õiglaseks, mõistlikuks ja läbipaistvaks. ESMA esitab esimeses lõigus osutatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt … [kuus kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva]. Komisjonil on õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14. “ 3) Lisatakse artikkel 4a: „Artikkel 4a Kliirimiskohustusega finantssektori vastaspooled 1. Finantssektori vastaspool, kes võtab positsiooni börsivälistes tuletislepingutes, võib igal aastal oma summaarse kuu lõpu keskmise positsiooni eelmise 12 kuu kohta arvutada kooskõlas lõikega 3. Kui finantssektoriväline vastaspool oma positsiooni ei arvuta või arvutuse tulemus ületab artikli 10 lõike 4 punktis b sätestatud kliirimiskünnist, teeb finantssektori vastaspool järgmist: a) teavitab sellest viivitamatult ESMAt ja asjaomast pädevat asutust; b) hakkab edasiste börsiväliste tuletislepingute puhul täitma artiklis 4 osutatud kliirimiskohustust olenemata varaklassi(de)st, mille puhul kliirimiskünnis ületati; ning c) kliirib punktis b osutatud lepingud nelja kuu jooksul alates sellest, kui tema suhtes hakatakse kliirimiskohustust kohaldama. 2. Finantssektori vastaspoole suhtes, kelle suhtes on otsustatud kohaldada kliirimiskohustust vastavalt lõikele 1 ja kes seejärel tõendab asjaomasele pädevale asutusele, et tema eelmise 12 kuu lõpu summaarne keskmine positsioon lõikes 1 osutatud kliirimiskünnist enam ei ületa, artiklis 4 sätestatud kliirimiskohustust enam ei kohaldata. 2a. Kui finantssektori vastaspoole suhtes, kelle kohta enne kehtis erand, hakatakse kooskõlas lõikega 1 kohaldama kliirimiskohustust, peab ta oma börsivälised tuletislepingud kliirima alates kohustuse tekkimisest nelja kuu jooksul. 3. Lõikes 1 osutatud positsioonide arvutamisel võtab finantssektori vastaspool arvesse kõiki tema või temaga samasse konsolideerimisgruppi kuuluvate teiste üksuste poolt sõlmitud börsiväliseid tuletislepinguid.“ 4) Artikli 5 lõike 2 punkt c jäetakse välja. 4a) Artikli 6 lõike 2 punkti d järele lisatakse järgmine punkt: „ d a) iga punktis d osutatud börsiväliste tuletislepingute liigi puhul nende lepinguliikide üksikasjad, mida asjaomastel kesksetel vastaspooltel on lubatud kliirida, ja kuupäev, mil kesksed vastaspooled nende lepingute kliirimiseks loa said; “. 5) Artikli 6 lõike 2 punkt e jäetakse välja. 6) Lisatakse ▌artikkel 6b: „Artikkel 6b Kliirimiskohustuse peatamine, kui tegemist ei ole kriisilahendusega 1. Kui tegemist ei ole artikli 6a lõikes 1 osutatud olukorraga, võib ESMA esitada taotluse, et komisjon artikli 4 lõikes 1 osutatud kliirimiskohustuse börsivälise tuletisinstrumendi konkreetse liigi või konkreetset liiki vastaspoole jaoks ajutiselt peataks, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest: a) börsivälise tuletisinstrumendi liik ei ole artikli 5 lõike 4 esimeses lõigus ja lõikes 5 osutatud kriteeriumide järgi enam keskseks kliiringuks sobilik; b) keskne vastaspool lõpetab tõenäoliselt selle börsivälise tuletisinstrumendi konkreetse liigi kliiringu ja ükski teine keskne vastaspool ei suuda ilma katkestusteta seda börsivälise tuletisinstrumendi konkreetset liiki kliirida; c) börsivälise tuletisinstrumendi konkreetse liigi või konkreetset liiki vastaspoole jaoks kliirimiskohustuse peatamine on vajalik, et vältida suurt ohtu liidu finantsstabiilsusele või püüda seda ohtu vähendada ning peatamine on nimetatud eesmärgi saavutamiseks proportsionaalne. Esimese lõigu punktis c sätestatud juhul konsulteerib ESMA enne selles osutatud taotluse esitamist Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga. Kui ESMA esitab taotluse, et komisjon artikli 4 lõikes 1 osutatud kliirimiskohustuse ajutiselt peataks, siis ta põhjendab seda ja esitab tõendusmaterjali selle kohta, et vähemalt üks esimeses lõigus osutatud tingimustest on täidetud. Komisjon annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule ESMA taotlusest viivitamata teada. 1 a. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud peatamistaotluse esitamist võib ESMA-lt nõuda kooskõlas artikliga 22 määratud pädev asutus. Kui pädev asutus nõuab, et ESMA taotleks peatamist, põhjendab asutus seda ja esitab tõendusmaterjali selle kohta, et vähemalt üks lõike 1 esimeses lõigus sätestatud tingimustest on täidetud. Kui ESMA on pädeva asutuse nõude kätte saanud, siis esitab ta 48 tunni jooksul pädeva asutuse põhjendustest ja tõendusmaterjalist lähtuvalt komisjonile taotluse, et lõikes 1 osutatud konkreetset liiki vastaspoole või börsivälise tuletisinstrumendi konkreetse liigi kliirimiskohustus peatataks, võib lükkab pädeva asutuse taotluse tagasi. ESMA annab oma otsusest pädevale asutusele koos põhjendustega teada. 2. Lõikes 1 osutatud taotlust ei avalikustata. 3. 48 tunni jooksul lõikes 1 osutatud taotluse esitamisest ning lähtuvalt ESMA esitatud põhjendustest ja tõendusmaterjalist komisjon kas peatab lõikes 1 osutatud konkreetset liiki vastaspoole või börsivälise tuletisinstrumendi konkreetse liigi kliirimiskohustuse või lükkab peatamise taotluse tagasi. Komisjon annab ESMA-le oma otsusest koos põhjendustega teada. Komisjon esitab selle teabe viivitamata Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 4. Komisjoni otsus kliirimiskohustus peatada ▌avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, komisjoni veebisaidil ning artiklis 6 osutatud avalikus registris. 5. Käesoleva artikli kohane kliirimiskohustuse peatamine kehtib kõige rohkem ühe kuu jooksul alates kuupäevast, kui see Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse. 6. Kui peatamise põhjused on endiselt kehtivad, võib komisjon ▌pärast ESMA ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga konsulteerimist pikendada lõikes 5 osutatud peatamist veel üheks või mitmeks ühekuuliseks ajavahemikuks, mis kokku ei kesta algse peatamisperioodi lõpust kauem rohkem kui 12 kuud. Peatamise pikendamine avaldatakse kooskõlas artikliga 4. Esimese lõigu kohaldamiseks annab komisjon ESMA-le teada ning teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu , et ta kavatseb kliirimiskohustuse peatamist pikendada. 48 tunni jooksul pärast seda, kui ESMA-le on sellest kavatsusest teada antud, esitab ta peatamise pikendamise kohta arvamuse.“ 7) Artiklit 9 muudetakse järgmiselt: a) lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Finantssektori vastaspooled, artikli 10 lõike 1 teises lõigus osutatud tingimustele vastavad finantssektorivälised vastaspooled ja kesksed vastaspooled tagavad vastavalt artiklile 55 registreeritud või vastavalt artiklile 77 tunnustatud kauplemisteabehoidlale iga nende sõlmitud tuletislepingu ning lepingu muudatuste või lepingu lõpetamise andmete teatamise kooskõlas lõikega 1a. Andmed teatatakse hiljemalt üks tööpäev pärast lepingu sõlmimist, muutmist või lõpetamist. Teatamiskohustust kohaldatakse nende tuletislepingute suhtes, mis ▌sõlmiti ▌12. veebruaril 2014 või mis on sõlmitud pärast seda . Olenemata artiklist 3, ei kohaldata teatamiskohustust konsolideerimisgrupisiseste börsiväliste tuletislepingute suhtes, kui vähemalt üks vastaspooltest on finantssektoriväline vastaspool või teda peetaks finantssektoriväliseks vastaspooleks, kui ta oleks asutatud liidus, järgmistel tingimustel: a) mõlemad vastaspooled on täielikult hõlmatud sama konsolideeritud aruandlusega; b) mõlema vastaspoole suhtes kohaldatakse sobivaid keskseid riski hindamise, mõõtmise ja kontrollimise menetlusi ning c) emaettevõtja ei ole finantssektori vastaspool .“; b) lisatakse järgmised lõiked 1a ja 1b : „1a. Lõikes 1 osutatud tuletislepingute andmed teatatakse järgmiselt: ▌ b) andmed börsiväliste tuletislepingute kohta, mis on sõlmitud finantssektori vastaspoole ja sellise finantssektorivälise vastaspoole vahel, kes ei vasta artikli 10 lõike 1 teises lõigus osutatud tingimustele, teatatakse järgmiselt: i) andmete ühe kogumina esitamise ning teatatud andmete õigsuse tagamise kohustus ja õiguslik vastutus on vaid finantssektori vastaspooltel. Tagamaks, et finantssektori vastaspoolel on kõik teatamiskohustuse täitmiseks vajalikud andmed olemas, esitab finantssektoriväline vastaspool finantssektori vastaspoolele nende vahel sõlmitud börsiväliseid tuletistehinguid käsitlevad andmed, mille omamist ei saa finantssektori vastaspoolelt mõistlikult eeldada. Finantssektoriväline vastaspool vastutab nende andmete õigsuse tagamise eest; ii) olenemata punktist i, võivad finantssektorivälised vastaspooled, kes on juba investeerinud teatamissüsteemi kasutuselevõttu, otsustada teatada finantssektori vastaspooltega sõlmitud börsiväliste tuletislepingute andmed kauplemisteabehoidlale ise. Sellisel juhul teavitab finantssektoriväline vastaspool oma otsusest eelnevalt finantssektori vastaspooli, kellega ta on sõlminud börsivälised tuletislepingud. Sellises olukorras on kohustus ja õiguslik vastutus need andmed teatada ja nende õigsus tagada finantssektorivälistel vastaspooltel; b a) börsiväliste tuletislepingute puhul, mille on sõlminud finantssektoriväline vastaspool, kelle suhtes ei kohaldata artikli 10 lõike 1 teises lõigus osutatud tingimusi, kolmandas riigis asutatud üksusega, mis oleks finantssektori vastaspool, kui ta oleks asutatud liidus, ei nõuta selliselt finantssektoriväliselt vastaspoolelt artikli 9 kohast teatamist ja tal ei ole õiguslikku vastutust selliste börsiväliste tuletislepingute andmete teatamise või õigsuse tagamise eest, juhul kui: i) asjaomase kolmanda riigi teatamise õiguskorda peetakse artikli 13 kohaselt samaväärseks ja kolmanda riigi finantssektori vastaspool on esitanud sellise teabe vastavalt selle kolmanda riigi teatamise õiguskorrale; ii) asjaomase kolmanda riigi teatamise õiguskorda ei ole tunnistatud artikli 13 kohaselt samaväärseks, kuid kolmanda riigi finantssektori vastaspool soovib, et tema suhtes kohaldatakse käesoleva artikli nõudeid, just nagu ta oleks liidus asutatud finantssektori vastaspool, ja ta registreerib end ESMAs. ESMA teeb oma veebisaidil avalikult kättesaadavaks liiduülese registri, millesse kuuluvad kolmanda riigi finantssektori vastaspooled, kes soovivad, et nende suhtes kohaldatakse käesolevat artiklit vastavalt punktile ii; c) vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja fondivalitseja on kohustatud teatama nende börsiväliste tuletislepingute andmed, mille vastaspool on kõnealune vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja, ning tagama teatatud andmete õigsuse; d) AIFi fondivalitseja on kohustatud teatama nende börsiväliste tuletislepingute andmed, mille vastaspool on kõnealune AIF, ning tagama teatatud andmete õigsuse; e) vastaspooled ja kesksed vastaspooled, kes teatavad börsivälistest tuletislepingutest kauplemisteabehoidlale , tagavad, et nende sõlmitud tuletislepingute üksikasjad teatatakse õigesti ja neid ei teatata topelt. Vastaspooled ja kesksed vastaspooled, kellel on lõikes 1 osutatud teatamiskohustus, võivad selle teatamiskohustuse delegeerida. 1 b. ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse andmed, mille kolmanda riigi finantssektori vastaspool peab esitama enda registreerimiseks ESMAs, nagu on märgitud lõike 1a esimese lõigu punkti ba alapunktis ii. ESMA esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt … [kuus kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva]. Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14. “; c) lõige 6 asendatakse järgmisega: „6. Selleks et tagada lõigete 1 ja 3 kohaldamise ühetaolised tingimused, koostab ESMA tihedas koostöös EKPSiga rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse järgmist: a) teatamisele kuuluvate andmete standardid ja vormingud, mis hõlmavad vähemalt järgmist: i) juriidilise isiku ülemaailmsed tunnused (LEId); ii) rahvusvahelised väärtpaberite identifitseerimisnumbrid (ISIN-koodid) ning iii) tehingu kordumatud tunnuskoodid; b) teatamise meetodid ja -korrad; c) teatamise sagedus; d) tuletislepingu andmete esitamise kuupäev, sealhulgas määruse järkjärguline kohaldamine selliste lepingute puhul, mis sõlmiti enne teatamiskohustuse kohaldamist. ESMA võtab tehniliste standardite eelnõu koostamisel arvesse rahvusvahelisi arenguid ja liidu või ülemaailmsel tasandil kokku lepitud standardeid ning nende järjepidevust määruse (EL) nr 2015/2365 (*1) artiklis 4 ja määruse (EL) nr 600/2014 artiklis 26 sätestatud nõuetega. ESMA esitab kõnealuse rakenduslike tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt … [ 12 kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva]. Komisjonil on õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15. 8) Artikli 10 lõiked 1–4 asendatakse järgmisega: „1. Finantssektoriväline vastaspool, kes võtab positsiooni börsivälistes tuletislepingutes, võib arvutada igal aastal oma summaarse kuu lõpu keskmise positsiooni eelnenud 12 kuu kohta kooskõlas lõikega 3. Kui finantssektoriväline vastaspool oma positsiooni ei arvuta või kui esimeses lõigus osutatud arvutuse tulemus ületab lõike 4 punktis b sätestatud kliirimiskünnist, siis teeb finantssektoriväline vastaspool järgmist: a) teavitab sellest viivitamatult ESMAt ja lõike 5 kohaselt määratud asutust; b) kui ta ei ole oma positsiooni arvutanud, kohaldatakse tema suhtes edasiste börsiväliste tuletislepingute puhul kõigis varaklassides artiklis 4 osutatud kliirimiskohustust ja artikli 11 lõikes 3 sätestatud nõudeid; ba) kui esimeses lõigus osutatud arvutuse tulemus ületab lõike 4 punktis b sätestatud kliirimiskünnist , hakkab ta edasiste börsiväliste tuletislepingute puhul täitma artiklis 4 osutatud kliirimiskohustust varaklassi(de)s, mille puhul kliirimiskünnis ületati, ning on vabastatud artikli 11 lõikes 3 sätestatud nõuetest muu(de)s varaklassi(de)s, milles kliirimiskünnist ei ületatud ; c) kliirib punktis b osutatud lepingud nelja kuu jooksul alates sellest, kui tema suhtes hakatakse kliirimiskohustust kohaldama. 2. Finantssektorivälise vastaspoole suhtes, kelle suhtes otsustati kohaldada kliirimiskohustust vastavalt lõike 1 teisele lõigule ja kes seejärel tõendab vastavalt lõikele 5 määratud asutusele, et tema kuu lõpu summaarne keskmine positsioon eelnenud 12 kuu kohta ei ületa enam lõikes 1 osutatud kliirimiskünnist, ei kohaldata enam artiklis 4 sätestatud kliirimiskohustust. 3. Lõikes 1 osutatud positsioonide arvutamisel võtab finantssektoriväline vastaspool arvesse kõiki tema enda või temaga samasse konsolideerimisgruppi kuuluvate teiste finantssektoriväliste üksuste poolt sõlmitud börsiväliseid tuletislepinguid, mis ei vähenda objektiivselt mõõdetaval viisil asjaomase vastaspoole või konsolideerimisgrupi äritegevuse või finantseerimistegevusega otseselt seotud riske. 4. Selleks et tagada käesoleva artikli ühetaoline kohaldamine, koostab ESMA pärast konsulteerimist Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja muude asjaomaste asutustega regulatiivse tehnilise standardi eelnõu, milles täpsustatakse: a) kriteeriumid selle kindlaksmääramiseks, millised börsivälised tuletislepingud vähendavad objektiivselt mõõdetaval viisil äritegevuse või finantseerimistegevusega otseselt seotud riske, nagu on osutatud lõikes 3, ning b) kliirimiskünniste väärtused, võttes arvesse netopositsioonide summa ja riskipositsioonide süsteemset olulisust vastaspoolte ning börsiväliste tuletislepingute liikide kaupa. ESMA võib töötada finantssektori vastaspoolte ja finantssektoriväliste vastaspoolte jaoks välja eraldi kliirimiskünnised, võttes arvesse finantssektori vastaspoolte omavahelist seotust ja nende kõrgemat süsteemse riski taset. Pärast avaliku arutelu läbiviimist esitab ESMA kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu hiljemalt 30. septembriks 2012 komisjonile ning ajakohastab neid standardeid korrapäraselt . Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14. ESMA vaatab punktis b osutatud künnised pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja teiste asjaomaste asutustega konsulteerimist regulaarselt läbi ning esitab vajaduse korral ettepanekud künniste muutmiseks vajalike regulatiivsete tehniliste standardite kohta, eriti selleks, et tagada ulatuslikum osalemine keskses kliirimises .“ 8 a) Artiklisse 11 lisatakse järgmine lõige: „1a. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõudeid ei kohaldata artiklis 3 osutatud konsolideerimisgrupi sisetehingutele, kui üks vastaspool on finantssektoriväline vastaspool, kelle suhtes ei kohaldata kliirimiskohustust vastavalt artikli 10 lõike 1 teisele lõigule.“ 8 b) Artikli 11 lõiget 3 muudetakse järgmiselt: „3. Finantssektori vastaspooltel peab olema kehtestatud riskijuhtimise kord, millega nõutakse tagatiste õigeaegset, täpset ja asjakohaselt eraldatud vahetamist seoses börsiväliste tuletislepingutega, mis sõlmiti 16. augustil 2012 või on sõlmitud pärast seda. Artiklis 10 osutatud finantssektorivälised vastaspooled ei või kohaldada riskijuhtimise korda, millega nõutakse tagatiste õigeaegset, täpset ja asjakohaselt eraldatud vahetamist seoses börsiväliste tuletislepingutega varaklassi(de)s, milles kliirimiskünnist ei ületatud. “ 9) Artikli 11 lõiget 15 muudetakse järgmiselt: a) punkt a asendatakse järgmisega: „a) riskijuhtimise protsess, sh tagatise tase ja liik ning eraldamiskord, millele on osutatud lõikes 3, ning sellega seotud järelevalvemenetlus, mille eesmärk on tagada kõnealuste riskijuhtimisprotsesside esialgne ja pidev kontrollimine;“ b) teise lõigu esimene lause asendatakse järgmisega: „Euroopa järelevalveasutused esitavad kõnealused ühised regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt … [ 12 kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva].“ 10) Artiklisse 38 lisatakse järgmised lõiked 6 ja 7: „6. Keskne vastaspool tagab oma kliirivatele liikmetele simulatsioonivahendi, mis võimaldab neil määrata kindlaks selle täiendava alustamise tagatise brutosumma, mida keskne vastaspool võib nõuda uue tehingu kliirimise ajal. Seda vahendit saab kasutada ainult turvalise juurdepääsu alusel ja simulatsiooni tulemused ei ole siduvad. 7. Keskne vastaspool esitab oma kliirivatele liikmetele teabe oma kasutatavate alustamise tagatise mudelite kohta. Teave peab vastama järgmistele tingimustele: a) selles selgitatakse arusaadavalt alustamise tagatise mudeli ülesehitust ja kasutuspõhimõtet; b) selles kirjeldatakse arusaadavalt alustamise tagatise mudeli peamisi eeldusi ja piiranguid ning olukordi, kus need eeldused enam ei kehti; c) see on dokumenteeritud.“ 11) Artiklile 39 lisatakse järgmine lõige 11: „11. Liikmesriikide maksejõuetusseadused ei takista kesksetel vastaspooltel toimimast vastavalt artikli 48 lõigetele 5–7 seoses vara ja positsioonidega, mida kajastatakse käesoleva artikli lõigetes 2–5 osutatud kontodel.“ 12) Artiklit 56 muudetakse järgmiselt: a) lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Artikli 55 lõike 1 kohaldamiseks esitab kauplemisteabehoidla ESMA-le ühe järgmistest: a) registreerimistaotlus; b) registreeringu laiendamise taotlus, kui kauplemisteabehoidla on juba registreeritud määruse (EL) nr 2015/2365 III peatüki kohaselt.“; b) lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Selleks et tagada käesoleva artikli järjepidev kohaldamine, töötab ESMA välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse järgmist: a) üksikasjad lõike 1 punktis a osutatud registreeringu taotluse esitamise kohta; b) üksikasjad lõike 1 punktis b osutatud registreeringu laiendamise lihtsustatud taotlemise kohta. ESMA esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt … [ 12 kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva]. Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.“; c) lõige 4 asendatakse järgmisega: „4. Selleks et tagada lõike 1 kohaldamise ühetaolised tingimused, koostab ESMA rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse järgmist: a) lõike 1 punktis a osutatud registreeringu taotluse vorm; b) lõike 1 punktis b osutatud registreeringu laiendamise taotluse vorm. ESMA koostab esimese lõigu punkti b otstarbel lihtsustatud vormi. ESMA esitab kõnealuse rakenduslike tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt … [üheksa kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva]. Komisjonil on õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.“ 12 a) Artikli 62 lõige 5 jäetakse välja. 12 b) Artikli 63 lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks võib ESMA teha artikli 61 lõikes 1 osutatud juriidiliste isikute kõigis äriruumides või kinnistutel kõiki vajalikke kohapealseid kontrolle. Kui see on tingitud kontrollide nõuetekohase läbiviimise ja tõhususe vajadusest, võib ESMA kohapealse kontrolli läbi viia ette teatamata. “ 12c) Artikli 63 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Ametnikud ja muud isikud, keda ESMA on kohapealseid kontrolle volitanud läbi viima, võivad siseneda nende juriidiliste isikute kõigisse äriruumidesse või kinnistutele, kelle suhtes kohaldatakse ESMA uurimisotsust, ning neil isikutel on kõik artikli 62 lõikes 1 sätestatud õigused. Neil on samuti õigus pitseerida äriruume ning raamatupidamis- ja muid dokumente selliseks ajavahemikuks ja sellises ulatuses, mis on vajalik kontrolli läbiviimiseks. “ 12d) Artikli 63 lõige 8 jäetakse välja. 12e) Artikli 64 lõiget 4 muudetakse järgmiselt: „4. Uurimistulemusi kajastava toimiku esitamisel ESMA-le teavitab uurija sellest isikuid, kelle suhtes on algatatud uurimine. Kõnealustel isikutel on õigus tutvuda toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet ega ESMA ametialaseks kasutuseks ette nähtud ettevalmistavaid dokumente. “ 12f) Artikli 64 lõige 8 asendatakse järgmisega: „8. ESMA annab asjad kriminaalmenetluse eesmärgil üle asjaomastele ametiasutustele uurimiseks ja võimalikuks kriminaalkorras süüdistuse esitamiseks, kui ta leiab käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel, et on olulisi märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, millel võib tema teadmise kohaselt olla vastavalt kohaldatavale õigusele kuriteo koosseis. ESMA hoidub ühtlasi trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramisest, kui ta teab, et samadel või sisuliselt samadel asjaoludel on isik varem õigeks või süüdi mõistetud liikmesriigi õiguse kohaselt toimunud kriminaalmenetluses ning õigeks- või süüdimõistev otsus on juba omandanud res judicata õigusmõju. “ 12g) Artikli 65 lõike 1 teine lõik jäetakse välja. 13) Artikli 65 lõiget 2 muudetakse järgmiselt: a) punktis a asendatakse tekst „20 000 eurot“tekstiga „200 000 eurot“; b) punktis b asendatakse tekst „10 000 eurot“tekstiga „100 000 eurot“; c) lisatakse järgmine punkt c: „c) I lisa IV jaos osutatud rikkumiste puhul on trahvisumma vähemalt 5 000 eurot ning see ei ületa 10 000 eurot.“ 13a) Artikli 67 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik: „Esimest lõiku ei kohaldata, kui on vaja koheseid meetmeid, et hoida ära märkimisväärne ja otsene kahju finantssüsteemile või märkimisväärne ja otsene kahju finantsturgude terviklikkusele, läbipaistvusele, tõhususele ja nõuetekohasele toimimisele, sealhulgas kauplemisteabehoidlale teatatud andmete stabiilsusele või täpsusele. Sellisel juhul võib ESMA teha esialgse otsuse ning anda asjaomastele isikutele võimaluse esitada võimalikult kiiresti pärast otsuse tegemist oma seisukohad.“ 14) Artikli 72 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Kauplemisteabehoidlalt võetav tasu katab kõik ESMA mõistlikud halduskulud, mis on seotud kauplemisteabehoidla registreerimise ja järelevalvega ning see on proportsionaalne asjaomase kauplemisteabehoidla käibega ning registreeringu ja tehtava järelevalve liigiga.“ 15) Lisatakse järgmine artikkel 76a: „Artikkel 76a Vastastikune otsene juurdepääs andmetele 1. Kui see on vajalik nende ülesannete täitmiseks, siis võivad nende kolmandate riikide asjaomased ametiasutused, kus on asutatud mõni kauplemisteabehoidla, saada liidus asutatud kauplemisteabehoidlate teabele otsese juurdepääsu, kui komisjon on võtnud kooskõlas lõikega 2 vastu sellekohase rakendusakti. 2. Kui lõikes 1 osutatud ametiasutused esitavad komisjonile vastava taotluse, võib komisjon kooskõlas artikli 86 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega võtta vastu rakendusakte, millega määratakse kindlaks, kas taotluse esitanud ametiasutuse kolmanda riigi õigusraamistik vastab kõigile järgmistele tingimustele: a) selles kolmandas riigis asutatud kauplemisteabehoidlad on saanud nõuetekohase tegevusloa; b) selles kolmandas riigis toimub pidev ja tõhus kauplemisteabehoidlate järelevalve ja nende kohustuste täitmine on tagatud riikliku sunniga; c) on olemas ametisaladuse hoidmise tagatised, mis on vähemalt võrdväärsed käesolevas määruses sätestatuga, sealhulgas kaitstakse ärisaladusi, mida ametiasutused jagavad kolmandate isikutega; d) selles kolmandas riigis tegevusloa saanud kauplemisteabehoidlate suhtes kohaldatakse õiguslikult siduvat ja täitmisele pööratavat kohustust anda artikli 81 lõikes 3 osutatud üksustele otsene ja viivitamatu juurdepääs andmetele.“ 16) Artiklisse 78 lisatakse järgmised lõiked 9 ja 10: „9. Kauplemisteabehoidla kehtestab järgmised menetlused ja põhimõtted: a) menetlused eri kauplemisteabehoidlate andmete tulemuslikuks kooskõlastavaks võrdlemiseks; b) menetlused teatatud andmete terviklikkuse ja õigsuse tagamiseks; c) põhimõtted andmete nõuetekohase ülekandmise kohta teistesse kauplemisteabehoidlatesse, kui seda taotlevad artiklis 9 osutatud vastaspooled või kesksed vastaspooled või kui see on vajalik muul põhjusel. 10. Selleks et tagada käesoleva artikli ühtne kohaldamine, töötab ESMA välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles sätestatakse: a) menetlused eri kauplemisteabehoidlate andmete kooskõlastavaks võrdlemiseks; b) menetlused, mida kauplemisteabehoidla kohaldab, et kontrollida teatava vastaspoole või esitava üksuse vastavust nõuetele ning artikli 9 kohaselt teatatud andmete terviklikkust ja õigsust. ESMA esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt … [ 12 kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumiste kuupäeva]. Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.“ 17) Artiklit 81 muudetakse järgmiselt: a) lõikesse 3 lisatakse järgmine punkt q: „q) selle kolmanda riigi asjaomased asutused, kelle suhtes on vastu võetud artikli 76a kohane rakendusakt;“; b) lisatakse järgmine lõige 3a: „3a. Kauplemisteabehoidla esitab artikli 9 lõike 1a teises lõigus osutatud vastaspooltele ja kesksetele vastaspooltele nende nimel teatatud andmed.“; c) lõige 5 asendatakse järgmisega: „5. Selleks et tagada käesoleva artikli järjepidev kohaldamine, töötab ESMA pärast EKPSi liikmetega konsulteerimist välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse järgmist: a) lõigete 1 ja 3 kohaselt avaldatav või kättesaadavaks tehtav teave; b) lõikes 1 osutatud teabe avaldamise sagedus; c) tegevusstandardid, mida on vaja kauplemisteabehoidlate andmete summeerimiseks ja võrdlemiseks ning selleks, et lõikes 3 osutatud üksustel oleks sellele teabele juurdepääs; d) tingimused, kord ja nõutavad dokumendid, mille alusel kauplemisteabehoidlad annavad lõikes 3 osutatud üksustele juurdepääsu. ESMA esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt … [ 12 kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva]. ESMA tagab kõnealuse tehniliste standardite eelnõu väljatöötamise ajal, et lõikes 1 osutatud teabe avaldamise tõttu ei saa kindlaks teha ühegi lepingu ühtegi osalist. Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.“ 18) Artikli 82 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Artikli 1 lõikes 6, artikli 4 lõikes 3, artikli 64 lõikes 7, artiklis 70, artikli 72 lõikes 3, artiklis 76a ja artikli 85 lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks.“ 19) Artiklit 85 muudetakse järgmiselt: a) lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Komisjon hindab hiljemalt … [kolm aastat pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] käesoleva määruse kohaldamist ja koostab üldaruande. Komisjon esitab nimetatud aruande koos asjakohaste ettepanekutega Euroopa Parlamendile ja nõukogule.“; aa) lisatakse järgmine lõige: „1a. ESMA esitab hiljemalt … [kolm aastat pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile aruande, milles analüüsitakse määrusega (EL) 2018/… [käesoleva muutmismäärusega] teatamiskorras tehtud muudatuste mõju turuosalistele. Aruandes hinnatakse eelkõige nende sätete kasutuselevõttu ja rakendamist, mis võimaldavad teatamise delegeerimist finantssektori vastaspooltele ja milles nõutakse kesksete vastaspoolte lepingute andmete teatamist, ja uuritakse, kas kõnealused uued sätted on avaldanud soovitud mõju ja on väiksemate vastaspoolte teatamiskoormust soovitud määral vähendanud. Samuti uuritakse, kuidas need uued sätted on mõjutanud konkurentsi kauplemisteabehoidlate vahel ning kas ja millises ulatuses on nad vähendanud konkurentsi ning ahendanud kliirivate liikmete ja nende klientide valikuvõimalusi. “; b) lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Komisjon koostab hiljemalt … [üks aasta pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] ja seejärel igal aastal kuni … [kaks aastat pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] aruande, milles hinnatakse, kas on töötatud välja toimivad tehnilised lahendused, mille abil pensioniskeemid saavad kanda üle rahalist ja mitterahalist tagatist variatsioonitagatisena, ning vajadust võtta kõnealuste tehniliste lahenduste edendamiseks meetmeid. ESMA esitab koostöös EIOPA, EBA ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga komisjonile hiljemalt … [kuus kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] ja seejärel igal aastal kuni … [kaks aastat pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] aruande, milles hinnatakse järgmist: a) kas kesksed vastaspooled, kliirivad liikmed ja pensioniskeemid on teinud asjakohaseid pingutusi ja töötanud välja toimivad tehnilised lahendused, mis võimaldavad pensioniskeemidel osaleda keskses kliiringus, andes rahalist ja mitterahalist tagatist variatsioonitagatisena, sealhulgas kõnealuste lahenduste mõju turu likviidsusele ja protsüklilisusele ning nende võimalikku õiguslikku või muud mõju ; b) pensioniskeemide tegevuse ulatus ja olemus kliirimata ja kliiritud börsiväliste tuletisinstrumentide turgudel varaklassi kohta ning sellest tulenev mis tahes süsteemne risk finantssüsteemile; c) tagajärjed, mis tekivad, kui pensioniskeemid täidavad oma investeerimisstrateegiate kliiringu nõude, sealhulgas mis tahes muutused nende rahaliste ja mitterahaliste varade eraldamises; d) artikli 10 lõikes 4 osutatud kliirimiskünniste mõju pensioniskeemidele; e) teiste õiguslike nõuete mõju kliiritud ja kliirimata börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute maksumuse erinevusele, sealhulgas kliirimata tuletisinstrumentide võimendustagatise nõuded ja finantsvõimenduse määra arvutamine vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013; f) kas on vaja võtta täiendavaid meetmeid, et lihtsustada pensioniskeemidel kliiringu kasutamist. Komisjon võtab vastavalt artiklile 82 vastu delegeeritud õigusakti, et pikendada artikli 89 lõikes 1 osutatud ajavahemikku ühe korra kahe aasta võrra, kui ta leiab, et elujõulist tehnilist lahendust ei ole välja töötatud ning et tuletislepingute keskse kliiringu kahjulik mõju tulevaste pensionäride pensionihüvitistele jääb muutumatuks.“; c) lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Hiljemalt … [kaks aastat pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] komisjon kas a) esitab ettepaneku siduva lahenduse kohta, v.a pensioniskeemide alaliste või ajutiste erandite kohta kliirimiskohustusest, kui ta leiab, et sidusrühmad ei ole lahendust leidnud, või b) võtab vastu delegeeritud õigusakti vastavalt artiklile 82, et pikendada artikli 89 lõikes 1 osutatud kaheaastast ajavahemikku ühe korra ühe aasta võrra, kui ta leiab, et sidusrühmad on lahenduses kokku leppinud ja selle rakendamiseks on vaja rohkem aega, või c) laseb erandil lõpuni kehtida, julgustades samas sidusrühmi oma lahendust varem rakendama, kui ta leiab, et lahendus on leitud “; ▌ ▌ c a) lisatakse järgmised lõiked: „3a. Komisjon võtab hiljemalt … [kolm aastat pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] vastavalt artiklile 82 vastu delegeeritud õigusakti, et pikendada artikli 89 lõikes 1 a osutatud kolmeaastast ajavahemikku ühe korra kahe aasta võrra, kui ta leiab, et artikli 89 lõikes 1a osutatud väikesed pensioniskeemid on teinud asjaomaste tehniliste lahenduste väljatöötamiseks vajalikke pingutusi ja tuletislepingute keskse kliiringu kahjulik mõju tulevaste pensionisaajate pensionimaksetele on jäänud samaks.; 3b. ESMA esitab hiljemalt … [12 kuud pärast käesoleva parandusmääruse jõustumise kuupäeva] komisjonile aruande, milles hinnatakse, kas artikli 47 kohaselt väga minimaalse turu- ja krediidiriskiga likviidsete finantsinstrumentide loendit võiks laiendada ja kas see loend võiks sisaldada vähemalt üht rahaturufondi, mis on saanud tegevusloa kooskõlas määrusega (EL) 2017/1131. “; e) lisatakse järgmised lõiked: „6. Hiljemalt … [kuus kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] esitab komisjon pärast ESMAga konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande määruse (EL) nr 600/2014 kohase tuletisinstrumentide kohustusliku kauplemiskoha vastavusse viimise kohta muudatustega, mis tehti määruse (EL) 2018/… [käesolev muutmismäärus] alusel tuletislepingute kliirimise kohustuse, eelkõige kliirimiskohustuse alla kuuluvate üksuste ringi ja peatamiskorra kohta. Kui selline ühtlustamine leitakse olevat vajalik ja asjakohane, lisatakse aruandele seadusandlik ettepanek vajalike muudatuste tegemiseks. 7. ESMA esitab hiljemalt … [18 kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] koostöös EIOPA ja EBAga komisjonile aruande, milles hinnatakse, kas artikli 4 lõikes 3a osutatud õiglaste, mõistlike, mittediskrimineerivate ja läbipaistvate kaubandustingimuste põhimõte on kliiringule juurdepääsu lihtsustanud. Komisjon esitab hiljemalt … [kaks aastat pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse, kas õiglaste, mõistlike, mittediskrimineerivate ja läbipaistvate kaubandustingimuste põhimõte on kliiringule juurdepääsu lihtsustanud, ning esitab vajaduse korral ettepaneku selle põhimõtte täiendamiseks. Aruandes käsitletakse esimeses lõigus osutatud aruandes tehtud järeldusi ja kui see on asjakohane, lisatakse seadusandlik ettepanek. 8. Komisjon koostab hiljemalt … [12 kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] aruande, milles hinnatakse, kas kauplemisjärgsetest riskivähendusteenustest, sh portfelli tihendamisest otseselt tulenev kauplemine tuleks artikli 4 lõikes 1 osutatud kliirimiskohustusest vabastada. Selles aruandes võtab komisjon arvesse eelkõige seda, mil määral need leevendavad riske, eelkõige vastaspoole krediidiriski ja operatsiooniriski, samuti võimalust, et hoidutakse kliirimiskohustuse täitmisest ja kaovad keskse kliirimise stiimulid. Komisjon esitab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos asjakohaste seadusandlike ettepanekutega. Komisjoni abistamiseks esimeses lõigus osutatud aruande koostamisel esitab ESMA koostöös Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga hiljemalt … [kuus kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] komisjonile aruande, milles hinnatakse, kas kauplemisjärgsetest riskivähendusteenustest, sh portfelli tihendamisest otseselt tulenev kauplemine tuleks vabastada kliirimiskohustusest. Selles aruandes uuritakse portfelli tihendamist ja muid kasutatavaid hindu mittekujundavaid kauplemisjärgseid riskivähendusteenuseid, millega vähendatakse tuletisinstrumentide portfellide mitteturupõhiseid riske, muutmata portfellide tururiski, näiteks tasakaalustavaid tehinguid. Aruandes selgitatakse ka selliste kauplemisjärgsete riskivähendusteenuste eesmärki ja toimimist, riskide – eelkõige vastaspoole krediidiriski ja operatsiooniriski – leevendamise ulatust ning hinnatakse süsteemse riski juhtimise eesmärgil vajadust sellise kauplemise kliirimise või kliirimisest vabastamise järele. Samuti hinnatakse, mil määral võtab selliste teenuste kliirimiskohustusest vabastamine ära keskse kliirimise stiimuli ja võib viia selleni, et vastaspooled hoiavad kliirimiskohustuse täitmisest kõrvale. 9. Komisjon vaatab, tuginedes muu hulgas 1. detsembril 2017 avaldatud järelevalve toimivuse kontrolli kohta korraldatud komisjoni avaliku konsultatsiooni järeldustele ja teise lõigu kohaselt esitatud ESMA aruandele, hiljemalt … [12 kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] läbi artikli 9 lõike 1a kohaldamise ja koostab selle kohta aruande. Komisjon esitab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos asjakohaste seadusandlike ettepanekutega. Komisjon hindab artikli 9 lõike 1a kohaldamise läbivaatamisel, kas määruse (EL) nr 600/2014 artiklist 26 tulenev tehingutest teatamise kohustus põhjustab muude kui börsiväliste tuletuslepingutega tehtud tehingutest teatamisel tarbetut dubleerimist ning kas nõuet teatada muudest kui börsivälistest tehingutest artikli 9 lõike 1a alusel võiks vähendada, ilma et vajalik teave läheks kaduma, eesmärgiga lihtsustada muudest kui börsivälistest tuletislepingutest teatamise ahelaid kõigi vastaspoolte, eriti finantssektoriväliste vastaspoolte jaoks, kelle suhtes ei kohaldata artikli 10 lõike 1 teises lõigus osutatud kliirimiskohustust. ESMA esitab koostöös Süsteemsete Riskide Nõukoguga hiljemalt … [kuus kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] komisjonile aruande, milles hinnatakse järgmist: a) määruse (EL) nr 600/2014 ja käesoleva määruse artikli 9 alusel muudest kui börsivälistest tuletislepingutest teatamise nõuete järjepidevust seoses nii teatatud tuletislepingu andmete kui ka andmetele juurdepääsuga asjaomaste üksuste poolt; b) kas on võimalik ühtlustada muudest kui börsivälistest tuletislepingutest teatamise nõudeid määruse (EL) nr 600/2014 ja käesoleva määruse artikli 9 alusel seoses nii teatatud tuletislepingu andmete kui ka andmetele juurdepääsuga asjaomaste üksuste poolt ning c) teatamisahelate lihtsustamise teostatavust kõigi vastaspoolte, sh kaudsete klientide jaoks, võttes arvesse vajadust õigeaegse teatamise järele ning vastavalt käesoleva määruse artikli 4 lõikele 4 ning määruse (EL) nr 600/2014 artikli 30 lõikele 2 vastu võetud õigusakte ja meetmeid. “ (20) Artikli 89 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega: „1. Kuni … [kaks aastat pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] ei kohaldata artiklis 4 sätestatud kliirimiskohustust börsiväliste tuletislepingute suhtes, mis vähendavad objektiivselt mõõdetaval viisil otseselt pensioniskeemide maksevõimega seotud investeerimisriski, ning nende üksuste suhtes, mis on asutatud pensioniskeemide liikmetele kompensatsiooni maksmiseks pensioniskeemi kohustuste mittetäitmise korral. Pensioniskeemid, kesksed vastaspooled ja kliirivad liikmed annavad endast parima, et aidata töötada välja tehnilised lahendused, mis lihtsustavad pensioniskeemide jaoks selliste börsiväliste tuletislepingute kliirimist. Komisjon moodustab eksperdirühma, mis koosneb pensioniskeemide, kesksete vastaspoolte, kliirivate liikmete ja tehniliste lahendustega seotud muude asjaomaste isikute esindajatest, et jälgida nende tööd ning hinnata edusamme, mis on tehtud selliste tehniliste lahenduste väljatöötamisel, mis lihtsustavad pensioniskeemide jaoks selliste börsiväliste tuletislepingute kliirimist. Nimetatud eksperdirühm kohtub vähemalt kord iga kuue kuu tagant. Komisjon võtab artikli 82 lõike 2 esimese lõigu kohaste aruannete koostamisel arvesse pensioniskeemide, kesksete vastaspoolte ja kliirivate liikmete tööd. “ 20 a) Artiklisse 89 lisatakse järgmine lõige: „1a. Olenemata artiklist 1, ei kohaldata kuni … [kolm aastat pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] artiklis 4 sätestatud kliirimiskohustust börsiväliste tuletislepingute suhtes, mis vähendavad objektiivselt mõõdetaval viisil otseselt väikeste pensioniskeemide kategooriasse kuuluvate pensioniskeemide maksevõimega seotud investeerimisriski, ning nende üksuste suhtes, mis on asutatud pensioniskeemide liikmetele kompensatsiooni maksmiseks pensioniskeemi kohustuste mittetäitmise korral. Komisjon võtab kooskõlas artikliga 82 käesoleva määruse täiendamiseks vastu delegeeritud õigusakti, millega määratakse kindlaks, milliseid pensionifonde saab pidada väikesteks pensionifondideks vastavalt käesoleva lõike esimesele lõigule, võttes arvesse, et väikeste pensionifondide osakaal pensionifondide poolt sõlmitud börsivälistest tuletislepingutest ei või olla üle 5 %. “ (21) I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.