ET Euroopa Liidu Teataja C 54/14

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalamade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus võtta vastu nõukogu otsus …, Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kohta

(2008/C 54/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 31 ja artikli 34 lõike 2 punkti c,

võttes arvesse Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalamade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades järgmist:

(1) 29. juuni 1998. aasta ühismeetmega 98/428/JSK (1) loodud Euroopa õigusalase koostöö võrgustik on näidanud, et see aitab hõlbustada õigusalast koostööd kriminaalasjades.

(2) Vastavalt 19. juuni 1990. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklile 53 ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahel kriminaalasjades antavat vastastikust õigusabi käsitleva 29. mai 2000. aasta konventsiooni artiklile 6 antakse vastastikust õigusabi pädevate õigusasutuste vaheliste otseste kontaktide kaudu. Vastastikuse õigusabi sellist detsentraliseerimist rakendatakse praegu laialdaselt.

(3) Järk-järgult juurutatakse kriminaalasjades tehtud kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtet. See ei tugevda üksnes pädevate õigusasutuste vahel otseste kontaktide loomise põhimõtet, vaid juurutab ka menetlusi ja muudab need täielikult kohtulikuks.

(4) Euroopa Liidu laienemine 2004. ja 2007. aastal suurendas veelgi mõju, mida need muutused on avaldanud õigusalasele koostööle. Nende arengute tõttu on Euroopa õigusalase koostöö võrgustik veelgi vajalikum kui oma loomise ajal ja seetõttu tuleb seda tugevdada.

(5) Eurojust moodustati nõukogu otsusega 2002/187/JSK, (2) et parandada liikmesriikide pädevate asutuste vahelist koordineerimist ja koostööd. Otsuses 2002/187/JSK on sätestatud, et Eurojustil on Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga konsulteerimisel ja vastastikusel täiendavusel põhinevad erisuhted.

(6) Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku viieaastane kooseksisteerimine on näidanud vajadust mõlemad struktuurid säilitada ja selgitada nendevahelist suhet.

(7) Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist õigusalast koostööd tuleb tugevdada ning selleks tuleb võimaldada Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutustel ja Eurojustil vajaduse korral omavahel otse ja tõhusamalt turvalise sidevõrgu kaudu suhelda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Loomine

Ühismeetme 98/428/JSK alusel loodud liikmesriikide vaheliste õigusalaste kontaktasutuste võrk (edaspidi „Euroopa õiguslase koostöö võrgustik”) jätkab tegevust käesoleva otsuse sätete kohaselt.

Artikkel 2

Koosseis

1. Võttes arvesse liikmesriikide põhiõiguslikke norme, õigustavasid ja siseriiklikku struktuuri, koosneb Euroopa õigusalase koostöö võrgustik rahvusvahelise õigusalase koostöö eest vastutavatest keskasutustest ning õigusasutustest või teistest pädevatest asutustest, kellel on konkreetsed kohustused rahvusvahelise koostöö raames.

2. Igas liikmesriigis luuakse kooskõlas siseriiklike eeskirjade ja ülesannete jaotusega üks kontaktasutus või mitu kontaktasutust, hoolitsedes selle eest, et kogu liikmesriigi territoorium oleks hõlmatud.

3. Iga liikmesriik nimetab kontaktasutuste seast Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku siseriikliku kontaktisiku.

4. Iga liikmesriik tagab, et tema kontaktasutused täidavad kriminaalasjades tehtava õigusalase koostööga seotud ülesandeid ning et kontaktasutuste töötajad oskavad peale oma riigikeele piisaval tasemel veel ühte Euroopa Liidu ametlikku keelt, nii et nad on suutelised suhtlema teiste liikmesriikide kontaktasutustega. Enne uue kontaktasutuse nimetamist võivad liikmesriigid küsida siseriiklike kontaktisikute arvamust.

5. Kui liikmesriigis on nimetatud ametisse ühismeetmes 96/277/JSK (3) osutatud sidekohtunikud, kelle ülesanded on sarnased artikliga 4 kontaktasutustele antud ülesannetega, seob sidekohtunikud ametisse nimetanud liikmesriik nad enda sätestatud korras Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga ja artiklis 10 ettenähtud turvatud sidevõrguga.

6. Komisjon määrab kontaktasutuse tema pädevusse kuuluvate valdkondade jaoks.

7. Euroopa õigusalase koostöö võrgustikul on sekretariaat, kes vastutab koostöös nõukogu eesistujariigiga ja temaga konsulteerides võrgustiku haldamise eest. Sekretariaat võib võrgustikku esindada, konsulteerides eesistujariigiga.

Artikkel 3

Võrgustiku tegevus

Euroopa õigusalase koostöö võrgustik tegutseb eelkõige kolmel järgmisel viisil:

a) hõlbustab artiklis 4 sätestatud ülesannete täitmiseks vajalike kontaktide loomist liikmesriikide kontaktasutuste vahel;

b) korraldab artiklites 5, 6 ja7 sätestatud korras liikmesriikide esindajate regulaarseid koosolekuid;

c) annab artiklites 8, 9 ja 10 sätestatud korras pidevalt ajakohastatud taustteavet, eelkõige asjakohase sidevõrgu vahendusel.

Artikkel 4

Kontaktasutuste, sealhulgas siseriikliku kontaktisiku ülesanded

1. Kontaktasutused, sealhulgas siseriiklik kontaktisik, on aktiivsed vahendajad, kelle ülesanne on hõlbustada liikmesriikide vahelist õigusalast koostööd, eelkõige raskete kuritegude vastu võitlemises. Nad on kättesaadavad oma riigi kohalikele õigusasutustele ja teistele pädevatele asutustele, teiste riikide kontaktasutustele ja teiste riikide kohalikele õigusasutustele ning teistele pädevatele asutustele, et võimaldada neil luua kõige asjakohasemaid otsekontakte.

Vajaduse korral võivad nad asjaomaste valitsusasutuste vahelise kokkuleppe alusel kohtuda teiste liikmesriikide kontaktasutustega.

2. Kontaktasutused, sealhulgas siseriiklik kontaktisik, annavad oma riigi kohalikele õigusasutustele, teiste riikide kontaktasutustele ja teiste riikide kohalikele õigusasutustele vajalikku õigusalast ja praktilist teavet, et võimaldada neil tõhusalt koostada õigusalase koostöö taotlusi või tõhustada üldiselt õigusalast koostööd.

3. Kontaktasutused, sealhulgas siseriiklik kontaktisik, korraldavad oma riigi pädevatele asutustele koostöös Euroopa õigusalase koostöö koolitusvõrgustikuga asjakohasel tasemel koolituskursusi õigusalase koostöö valdkonnas.

Artikkel 5

Kontaktasutuste regulaarsete koosolekute eesmärk

1. Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku regulaarsetel koosolekutel, millele kutsutakse vähemalt kaks kontaktasutust igast liikmesriigist, on järgmised eesmärgid:

a) võimaldada kontaktasutustel üksteisega tutvuda ning vahetada kogemusi, eelkõige seoses võrgustiku toimimisega;

b) tegutseda selliste praktiliste ja õigusalaste küsimuste arutamise kohana, mis liikmesriikidel on tekkinud õigusalase koostöö raames, pidades silmas eelkõige Euroopa Liidu võetud meetmete rakendamist.

2. Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku raames saadud kogemusi jagatakse Euroopa Liidu pädevatele töörühmadele, kes saavad neid kasutada lähtealusena õigusnormide võimaliku muutmise ja rahvusvahelise õigusalase koostöö praktilise tõhustamise arutamisel.

Artikkel 6

Üldkoosolekute sagedus

Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku üldkoosolek, millel kogunevad siseriiklikud kontaktisikud, toimub regulaarselt ja vastavalt võrgustiku liikmete vajadusele vähemalt üks kord aastas nõukogu eesistujariigi kutsel, kes võtab samuti arvesse liikmesriikide soove võrgustiku koosoleku kokkukutsumiseks.

Artikkel 7

Koosolekute toimumise paik

1. Koosolekud võivad toimuda nõukogu ruumides Brüsselis vastavalt nõukogu kodukorra sätetele.

2. Siiski võib pidada ka muid koosolekuid liikmesriikides, et kõikide liikmesriikide kontaktasutused saaksid lisaks vastuvõtva liikmesriigi kontaktasutustele kohtuda ka teiste selle riigi asutustega ning tutvuda asjakohase riigi konkreetsete organitega, kelle ülesanded on seotud rahvusvahelise õigusalase koostööga või teatavate raskete kuritegude vastu võitlemisega.

Artikkel 8

Euroopa õigusalase koostöö võrgustikus levitatava teabe sisu

Euroopa õigusalase koostöö võrgustik teeb kontaktasutustele ja pädevatele õigusasutustele kättesaadavaks järgmise teabe:

1) kõikide liikmesriikide kontaktasutuste täielikud andmed ning vajaduse korral selgitused nende ülesannete kohta siseriiklikul tasandil;

2) IT-vahend, mis võimaldab liikmesriigi taotlust esitaval asutusel teha kindlaks teise liikmesriigi pädev asutus, kes vastutab õigusalase koostöö taotluse, sealhulgas Euroopa vahistamismääruste, Euroopa tõendikogumismääruste, vara arestimisotsuste ja vastastikuse õigusabi taotluste vastuvõtmise ja täitmise eest;

3) ülevaatlik õigusalane ja praktiline teave liikmesriikide kohtu- ja menetlussüsteemide kohta;

4) asjakohaste õigusaktide tekstid ning kehtivate konventsioonide puhul deklaratsioonide ja reservatsioonide tekstid.

Artikkel 9

Teabe ajakohastamine

1. Euroopa õigusalase koostöö võrgustikus levitatavat teavet ajakohastatakse pidevalt.

2. Iga liikmesriigi ülesanne on kontrollida süsteemis sisalduvate andmete õigsust ning teavitada viivitamata Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku sekretariaati, kui mõne artiklis 8 nimetatud nelja punktiga seonduvaid andmeid on vaja muuta.

Artikkel 10

Sidevahendid

1. Euroopa õigusalase koostöö võrgustik tagab, et:

a) artikli 8 alusel esitatud teave tehakse kättesaadavaks pidevalt ajakohastataval veebisaidil;

b) Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutuste operatiivtööks luuakse turvatud sidevõrk;

c) turvatud sidevõrk võimaldab edastada õigusalaseks koostööks andmeid ja kõiki taotlusi liikmesriikide vahel, samuti liikmesriikide ja Eurojusti liikmesriikide liikmete, Eurojusti liikmesriikide korrespondentide ning Eurojusti nimetatud sidekohtunike vahel.

2. Lõikes 1 osutatud turvatud sidevõrku võivad oma operatiivtöös samuti kasutada siseriiklikud kontaktisikud, siseriiklikud kontaktisikud terrorismi küsimuses, Eurojusti liikmesriikide liikmed ja Eurojusti nimetatud sidekohtunikud. Võrgu võib siduda otsuse 2002/187/JSK artiklis 16 osutatud Eurojusti kohtuasjade haldamise süsteemiga.

Artikkel 11

Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku vaheline suhe

1. Euroopa õigusalase koostöö võrgustik ja Eurojust säilitavad omavahelised konsulteerimisel ja vastastikusel täiendavusel põhinevad erisuhted, eelkõige Eurojusti liikmesriikide liikmete, sama liikmesriigi Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutuste ning Eurojusti liikmesriikide korrespondentide ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku siseriiklike kontaktisikute vahel. Tõhusa koostöö tagamiseks võetakse järgmised meetmed:

a) Eurojustil on juurdepääs Euroopa õigusalase koostöö võrgustikust saadud koondteabele vastavalt käesoleva otsuse artiklile 8 ja juurdepääs käesoleva otsuse artikli 10 kohaselt loodud turvatud sidevõrgule;

b) ilma et see piiraks otsuse 2002/187/JSK artikli 13 kohaldamist ning vastavalt käesoleva otsuse artikli 4 lõikele 4, teavitavad Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutused iga üksikjuhtumi puhul Eurojusti kohtuasjadest, mis hõlmavad vähemalt kahte liikmesriiki ja jäävad Eurojusti pädevusse, kui: — võib tekkida konflikt jurisdiktsioonide vahel; või — kui õigusalase koostöö taotlus, sealhulgas Euroopa vahistamismäärused, Euroopa tõendikogumismäärused, vara arestimisotsused ja vastastikuse õigusabi taotlused, lükatakse tagasi;

c) Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutused teavitavad Eurojusti iga üksikjuhtumi puhul samuti kõikidest kohtuasjadest, mis jäävad Eurojusti pädevusse ja hõlmavad vähemalt kolme liikmesriiki;

d) siseriiklikud liikmed teavitavad iga üksikjuhtumi puhul Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutusi kõikidest kohtuasjadest, mille puhul peetakse asjakohasemaks, et asja menetleks võrgustik;

e) Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku sekretariaat moodustab Eurojusti sekretariaadi osa. See toimib eraldiseisva ja autonoomse üksusena. Sekretariaat võib kasutada Eurojusti vahendeid, mis on vajalikud Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku ülesannete täitmiseks. Eurojusti töötajate suhtes kohaldatavaid eeskirju kohaldatakse Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku sekretariaadi töötajate suhtes, kui need ei lähe vastuollu Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku sekretariaadi autonoomsuse põhimõttega;

f) Eurojusti liikmesriikide liikmed võivad osaleda Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku koosolekutel viimase kutsel. Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutusi võib kutsuda Eurojusti koosolekutele, arvestades iga üksikjuhtumit eraldi.

2. Euroopa õigusalase koostöö võrgustikku toetab Eurojusti administratsioon. Euroopa õigusalase võrgustiku tegevuskulud võib katta Eurojusti eelarvest vastavalt otsuse 2002/187/JSK artiklile 33.

Artikkel 12

Nõukogu ja komisjoni teavitamine

Eurojusti haldusdirektor ja nõukogu eesistujariik esitavad nõukogule ja komisjonile iga kahe aasta tagant kirjaliku aruande Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku tegevuse ja juhtimise, sealhulgas eelarve juhtimise kohta. Selleks koostab eesistujariik kaks korda aastas aruande Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku tegevuse ning liidu mis tahes kriminaalpoliitikaprobleemi kohta, mis on Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku tegevuse tulemusel esile kerkinud. Selles aruandes võib Euroopa õigusalase koostöö võrgustik eesistujariigi kaudu teha samuti ettepanekuid õigusalase koostöö parandamiseks kriminaalasjades. Samuti võib Euroopa õigusalase koostöö võrgustik esitada mis tahes muud aruanded või mis tahes muu teabe Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku tegevuse kohta, kui nõukogu või eesistujariik seda temalt taotlevad.

Artikkel 13

Eelarve

Eurojusti eelarve sisaldab vastavalt otsuse 2002/187/JSK artikli 35 lõikele 1 eraldi osa Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kohta, et viimasel oleks võimalik oma ülesandeid täita.

Artikkel 14

Territoriaalne kohaldatavus

Ühendkuningriigi puhul kohaldatakse käesoleva otsuse sätteid Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi, Kanalisaarte ja Mani saare suhtes.

Artikkel 15

Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku töö hindamine

Nõukogu viib iga nelja aasta järel läbi Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku tegevuse hindamise, tuginedes komisjoni poolt koostöös Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga koostatud aruandele.

Artikkel 16

Ühismeetme 98/428/JSK kehtetuks tunnistamine

Ühismeede 98/428/JSK tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 17

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, … Nõukogu nimel eesistuja …

(1) EÜT L 191, 7.7.1998, lk 4.

(2) Nõukogu otsusega 2002/187/JSK 28. veebruari 2002. aasta otsus, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu (EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1).

(3) ELT L 105, 27.4.1996, lk 1.