EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 19.12.2011 
SEK(2011) 1559 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile: 
Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV,  
millega muudetakse direktiivi 2005/36/EÜ kuts ekvalifikatsioonide tunnustamise kohta 
ning määrust siseturu infosüsteemi kaudu tehtava halduskoostöö kohta 
{KOM(2011) 883 lõplik} 
{SEK(2011) 1558 lõplik}  
 
ET 2   ET 1. SISSEJUHATUS  
Kutsekvalifikatsi oonide direktiivis1 on kindlaks määratud nii kutsekvalifikatsioonide 
tunnustamise tingimused teises liikmesriigis tege vuse alustamise korral kui  ka ajutiselt teise 
liikmesriiki liikumise tingimused.  
Kutsekvalifikatsioonide tunnustamise süsteem i ajakohastamine on üks ühtse turu aktis 
sisalduvast kaheteistkümnest vahendist majanduskasvu edendamiseks ja usalduse 
suurendamiseks. See tugineb direktiivi põhjal ikule hindamisele, mis toimus 2010. aasta 
märtsist 2011. aasta maini. 
2. SUBSIDIAARSUS  
Kutsekvalifikatsioonide tunnustamist reguleerivad eeskirjad on sätestatud direktiivis 
2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustami se kohta. Vastava õigustiku muutmine 
tähendab nimetatud direktiivi muutmist, kuid mitte uue direktiivi vastuvõtmist. 
3. EESMÄRGID  
Järgmises punktis esitatud probleemide analüüs i põhjal on algatuse peamised eesmärgid 
hõlbustada kutsetöötajate liikuvust ning Euroopa  Liidu sisest teenustega kauplemist, 
lahendada kõrget kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade täitmise probleem ja pakkuda 
tööotsijatele rohkem võimalusi. 
4. PROBLEEMI MÄÄRATLUS , POLIITIKAVALIKUD JA NENDE MÕJU  
Probleemsete valdkondade kindlakstegemisel läht utakse peamiselt hinda mistulemustest ja 
vastustest rohelisele raamatule, mill e komisjon andis välja 22. juunil 2011.  
4.1. Kodanikele suunatud teave ja e-valitsus 
Oma kutsekvalifikatsioonide tunnustamist sooviva tel kutsetöötajatel on jätkuvalt keeruline 
teha kindlaks õige pädev asutus ja  dokumendid, mis neil tuleb esitada.  
Teine küsimus on seotud elektrooniliste vahendite piiratud kasutamisega 
tunnustamismenetluste lõpuleviimisel. Eelkõige ei saa tervishoiutöötajad ja tööotsijad 
kasutada teenuste direktiivi kontekstis asutatud üh tsete kontaktpunktide pakutavaid võimalusi. 
Mõju hindamisel määrati kindla ks neli võimalikku valikuvõimalus t: 1) ELi tasandil meetmeid 
ei võeta; 2) tugevdatakse riiklikke kont aktpunkte; 3) liikmesriigid loovad keskse 
elektroonilise juurdepääsupunkti teabega tu tvumiseks ja tunnustamismenetluste 
lõpuleviimiseks ning 4) laiendatakse ühtsete kontaktpunktide kasutusala. 
                                                 
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/36/EÜ, 7. september 2005, kutsekvalifikatsioonide 
tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.9.2005, lk 22). 
 
ET 3   ET Eelistatud on 4. võimalus, sest selle kohaselt pe avad liikmesriigid tegema kogu teabe ja kõik 
menetlused kättesaadavaks ühtsete kontaktp unktide kaudu, sest nende poole pöörduvad 
kutsetöötajad kõige tõenäolisemalt.  
4.2. Tunnustamismenetluste tõhusus 
4.2.1.  Tunnustamismenetluste kestus 
Direktiiviga on ette nähtud kindlad  tähtajad tunnustamistaotluste  töötlemiseks (kolm või neli 
kuud). Kõnealused tähtajad ei pa ista olevat kooskõlas tööturu va jadustega. Peale selle ilmneb, 
et sageli ei peeta neist kinni . Siseturu infosüsteemi (IMI) üha ulatuslikum kasutamine on 
hõlbustanud teabevahetust pädevate asutuste va hel, kuid tundub, et kodan ike jaoks ei ole see 
menetlusi kiirendanud.  
Uuriti nelja valikuvõimalust: 1) poliitika ei muutu; 2) komisjonipoolne rangem jõustamine 
üksikjuhtumite puhul; 3) direktiiv is sisalduvate tähtaegade lühe ndamine kõikide kutsealade 
puhul ning 4) päritoluliikmesriigi kaasamine ning liikuvust võimaldava Euroopa kutsekaardi loomine. 
Eelistada tuleks 4. võimalust, sest sellega pööratakse probl eemile tähelepanu juba varases 
etapis ning luuakse soodsad tingimused t unnustamismenetluse kiirendamiseks. Sellega 
nähakse ette rangemad tähtajad, ent tagatakse samas vajalikud vahendid (kutsekaart) nendest 
kinnipidamiseks. See võimalus eeldab komisjonilt  väheseid investeeringuid ja avaldaks 
positiivset mõju tunnustamisega seotud kuludel e liikmesriikides. Mõne liikmesriigi jaoks 
võiks see aga kaasa t uua lisapingutusi.  
4.2.2.  Korvamismeetmete põh jendamine ja võtmine 
Selle valdkonna probleemid on peamiselt seotud asjaoluga, et pädevad asutused ei põhjenda 
oma otsuseid, ning korvamismeetmete võtmisega. 
Mõjuhinnangus on soovitatud järgmisi vali kuvõimalusi: 1) poliitika ei muutu; 2) 
korvamismeetmete kasutamise ja võtmise kohta koostatakse põhjalikud suunised; 3) korvamismeetmete optimaalne kasutamine ja 4) 3. valikuvõimalus koos korvamismeetmete 
regulaarse võtmise tagamisega. 
Järeldati, et kõige tõhusam on 4. võimalus, sest selle puhul pöör atakse tähelepanu kõikidele 
kindlakstehtud probleemidele.  
4.2.3.  Ühisplatvormide puudumine 
Ühisplatvormide loomise eesmärk oli hõlbustada üldise tunnustamissüsteemi rakendamist. 
Hoolimata selle saavutamiseks tehtud jõupingutu stest ei ole aga ühtegi ühisplatvormi seni 
kasutusele võetud.  
Mõjuhinnangus on analüüsitud järgmisi vali kuvõimalusi: 1) meetmeid ei võeta; 2) 
ühisplatvormide põhimõttest loobutakse; 3) ühis platvormide põhimõte vaadatakse läbi ja 4) 
uute kutsealade puhul ühtlustatakse koolituse miinimumnõuded. 
3. võimalus pakub kõige tõhusamat lahendust kut setöötajatele, kell e kutsekvalifikatsioone 
tunnustatakse ilma korvamismeetmeteta.  
 
ET 4   ET 4.3. Automaatse tunnustamise süsteemi toimimine 
4.3.1.  Uutest diplomitest teavitamine 
Hindamise käigus saadud tõendi d näitavad, et arhitektide uutest diplomitest teavitamise ja 
nende kontrollimise menetlust peetakse koormava ks. Peale selle ei pruugita kohapeal alati 
järgida tervishoiusektori kuue kutseala koolituse miinimumnõudeid, mis on kohustuslikud 
kõikides liikmesriikides.  
Mõjuhinnangus fikseeriti järgmi sed poliitikavalikud: 1) meet meid ei võeta; 2) kohustus 
järgida nõudeid riigi ta sandil ja 3) nõuete täitmist kontrolliv asutus ELi tasandil.  
Hinnangus järeldatakse, et eelista da tuleks 2. võimalust, sest  see looks paremad võimalused 
diplomitest õigel ajal teatada,  vähendaks diplomite kontrollimis ega seotud koormust ja tagaks 
koolituse miinimumnõuete järgimise.  
4.3.2.  Koolituse miinimumnõuete kohandamine 
Direktiivis määratletud koolituse miinimumnõude d ei kajasta tingimata teaduse ja tehnika 
arengut ega hiljutisi haridusreforme. 
a) Arstide, õdede ja ämmaemandate minimaal sete õppeaegade selgitamine. Õppe minimaalset 
kestust väljendatakse aastate või koolitustundidena . See tõi kaasa erinevad tõlgendused selle 
kohta, kas nimetatud kahe kriteeriumi näol on tegemist kahe eri võimalusega või on need 
kumulatiivsed. Kaalutakse järgmisi valikuvõimalu si: 1) meetmeid ei võeta; 2) üks kahest 
kriteeriumist jäetakse välja ; 3) mõlemad kriteeriumid ühendatakse ja arstide puhul 
kohandatakse aastate arvu ja 4) 3. valikuvõimal us koos viite lisamisega ECTSile (Euroopa 
ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteem).  
Eelistatud on 4. võimalus, sest selle puhul se lgitatakse õigusnorme (koos kasutatakse nii 
aastate kui ka tundide arvu) ja pakutakse ars tidele vajalikku paindlikkust (koolitustundide arv 
jagatakse vähemalt viie aasta peale).  
b) Nõuded õe ja ämmaemanda kutsealal tegutsema asumiseks. Õdede ja ämmaemandate 
puhul nõutakse kutsealal tegutsema asumiseks pr aegu minimaalselt kümneaastast üldharidust. 
Kõnealuste kutsealade arengut arvesse võttes väitsid sidusrühmad, et koolitusaega tuleks 
pikendada 12aastase üldhariduseni, nagu on juba nõutud 24 liikmesriigis. Uuriti järgmisi 
valikuvõimalusi: 1) meetmeid ei võeta; 2) mõlema kutseala puhul nõutakse 12aastast 
üldharidust; 3) asjaomast nõuet ajakohastatakse  üksnes ämmaemandate puhul ja 4) mõlema 
kutseala puhul nõutakse 12aastast  üldharidust või samaväärset haridust ja nähakse ette 
üleminekuaeg.  
Eelistatud on 4. võimalus. See võimaldab liikme sriikidel koolitada kva lifitseeritumaid ja 
sõltumatumaid õdesid ja ämmaemandaid ning säilitada ELi liikmesriikides saadud õe ja 
ämmaemanda erialase etteva lmistuse usaldusväärsus.  
c) Uute apteekide avamine. 1985. aastal vastuvõ etud erandiga lubatakse liikmesriikidel mitte 
tunnustada proviisorite kvalifik atsioone uute apteekide loomis eks või juhtimiseks. See 
kujutab endast ELi kodanike diskrimineer imist. Mõjuhinnangus analüüsiti järgmisi 
valikuvõimalusi: 1) meetmeid ei võeta ja 2) asjaomane säte tühistatakse. Eelistatud on 2. 
võimalus, sest sellega lõpetatakse praegune diskrimineerimine välismaise kvalifikatsiooni 
alusel. 
 
ET 5   ET d) Arhitektide koolituse miinimumnõuded.  Kõnealused nõuded ei kajasta enam 
arhitektuurialases hariduses keh tivaid norme. Peale selle ei ole direktiiviga hõlmatud täielikult 
kvalifitseeritud arhitektiks saamise nõuded, nime lt praktilised kogemused. Kaaluti järgmisi 
valikuvõimalusi: 1) meetmeid ei võeta; 2) kool ituse minimaalset kestust pikendatakse neljalt 
aastalt viiele; 3) koolitust pikenda takse viiele aastale, milles sisaldub kaheaastane juhendaja 
järelevalve all omandatud praktiline kogemus ja  4) arhitektide koolitusajaks määratakse kuus 
aastat, mis hõlmab vähemalt nelja  aastat õpinguid ülikoolis ja vähemalt üht aastat praktilisi 
kogemusi.  
Eelistatud on 4. võimalus, sest sellega vi iakse direktiivi nõuded suuremasse kooskõlla 
üldtunnustatud normidega.  
4.3.3.  Automaatne tunnustamine  töökogemuse põhjal 
Pädevatelt asutustelt saadud tagasiside näitab, et IV lisa aluseks olev 1958. aastast pärinev 
rahvusvaheline majanduse tegevusalade klassifikaat or (ISIC) ei võimalda  alati teha kindlaks 
kutsealasid, mille puhul oleks võimalik kasutada automaatset tunnustamist. See muudab olukorra kutsetöötajate jaoks õiguslikult ebakindlaks.  
Mõjuhinnangus on kaalutud järgmisi valikuvõimalu si: 1) meetmeid ei võeta; 2) 1958. aasta 
rahvusvaheline majanduse tegevusalade klas sifikaator asendatakse kohe mõne muu 
klassifikaatoriga; 3) 1958. aasta rahvusvahelist majanduse te gevusalade klassifikaatorit 
ajakohastatakse klassifikaatori kõige viimase, 2008. aasta versiooni põhjal ja 4) nähakse ette 
suurem paindlikkus, et kl assifikaatorit oleks võimalik  ajakohastada edaspidi. 
Eelistada tuleks 4. võimalust – see võimaldab v aadata tegevusalade klassifikaatori läbi hiljem, 
tuginedes sellise uuringu tulemustele, milles hinnatakse mitmesugustele sidusrühmadele avalduvat mõju. 
4.4. Tegevuse alustamine teises liikmesriigis 
4.4.1.  Kvalifikatsiooni tasemed 
Kui taotleja kvalifikatsioon ja vastuvõtvas l iikmesriigis nõutav kvalifikatsioon erinevad 
teineteisest kahe või enama taseme võrra, ei la iene taotlejale direktiiviga pakutavad eelised, 
näiteks menetluslikud kaitsemeetmed. Direktiivis sisalduvate kvalifikatsioonitasemete asjakohasus on seatud kahtluse alla, mille peam ine põhjus on see, et need ei ole kooskõlas 
Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku
2 tasemetega.  
Mõjuhinnangus on kaalutud järgmisi valikuvõimal usi: 1) ELi tasandil meetmeid ei võeta; 2) 
haridustasemete klassifikatsiooni lihtsustatakse; 3) klas sifikatsioon jäetakse direktiivist välja. 
Eelistatud on 2. võimalus, sest sellega vähe ndataks praegust õiguslik ku ebakindlust seoses 
aluslepingu kohaselt kontrollitavate taotlu stega. Praegune kla ssifikatsioon jääb 
kvalifikatsioonide võrdlemisel  endiselt võrdlusaluseks. 
                                                 
2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus, 23. apr ill 2008, Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise 
kohta elukestva õppe valdkonnas, ELT C 111, 6.5.2008, lk 1.  
 
ET 6   ET 4.4.2.  Osaline juurdepääs 
Konkreetse kutsealaga seonduv majandustegevus võib liikmesriigiti märkimisväärselt erineda. 
Selliseid erinevusi ei pruugi alati olla võimalik tasakaalustada sobivustestide või 
kohanemisaja abil. Alternatiiv ina uue koolituse läbimisele vastuvõtvas liikmesriigis on 
Euroopa Kohus sätestanud kutsealal e osalise juurdepääsu põhimõtte3.  
Mõjuhinnangus on kaalutud järgmisi valikuvõimalu si: 1) meetmeid ei võeta; 2) direktiiviga 
kehtestatakse osalise juurdepääsu võimalus kõikide kutsealade puhul ja 3) direktiiviga 
kehtestatakse osalise ju urdepääsu võimalus, kuid seda ei la iendata rahvatervist mõjutavatele 
kutsealadele. 
Eelistatud on 3. võimalus. Sellega saab vähe ndada liikuvust takistavaid asjaolusid, võttes 
samas arvesse tarbijakaitset ja patsientide ohutust.  
4.4.3.  Liikumine kutseala mittereguleerivast liik mesriigist seda reguleerivasse liikmesriiki 
(tegevuse alustamine) 
Praegu peavad kutseala mittereguleerivast liikmesriigist pärit kutsetöötajad tõendama, et neil 
on viimase kümne aasta jooksul kaheaastane töökogemus või et nad on omandanud asjaomasele kutsealale kohandatud reguleeritud hariduse ja läbinud vastava reguleeritud 
koolituse.  
Mõjuhinnangus on arutatud järgmisi  valikuvõimalusi; 1) meetmeid  ei võeta; 2) reguleeritud 
hariduse ja reguleeritud koolituse põhimõtet laie ndatakse; 3) kõik erinõuded jäetakse välja. 
Eelistatud on 3. võimalus, sest sellega lihtsustataks mittereguleerivatest riikidest pärit 
kutsetöötajate suhtes kehtivaid haldusnõudeid.  
4.5. Ajutine liikuvus 
Üks olulisemaid uuendusi, mis 2005. aasta kutsekva lifikatsioonide direktiiviga sisse viidi, on 
piiriüleste teenuste vaba osutamise erikor d. Pädevad asutused on aga teatanud, et nende 
kogemused selles vallas on piir atud. See võib olla seotud kutse töötajate suhtes kehtestatud 
õiguslike nõuetega ning teatav ate sätete ebaselgusega.  
4.5.1.  Kutseala mittereguleerivast liikmesriigis t pärit kutsetöötajate suhtes kehtestatud 
nõuded 
Välja on pakutud järgmised valikuvõimalused: 1) meetmeid ei võeta; 2) reguleeritud hariduse 
ja reguleeritud koolituse põhimõtet laiendatakse ja 3) erand tehaks e oma päritoluriigi tarbijaid 
saatvate kutsetöötajate suhtes.  
3. võimalus pakub paindlikkust ja tõhusamat lahe ndust, isegi kui see piirdub väiksema osaga 
kutsetöötajatest. 3. valikuvõimalus ei tohiks  hõlmata tegevusi, millega võib kaasneda oht 
rahva tervisele ja ohutusele. 
                                                
 
3 19. jaanuari 2006. aasta otsus kohtuasjas C-330/03, EKL 2006, lk I-801. 
 
ET 7   ET 4.5.2.  Ajutine liikuvus koos kvalifik atsiooni eelneva kontrollimisega 
Arutatakse mitut valikuvõimalust: 1) meetmeid  ei võeta; 2) liikmesriigid esitavad loetelu 
kutsealadest, mis avaldavad mõju tervisele ja ohutusele; 3) komisjon määrab kindlaks loetelu 
kutsealadest, mis avaldavad mõ ju tervisele ja ohutusele.  
Eelistada tuleks 2. võimalust, sest sellega muudetaks kehtivad  sätted selgemaks, toomata 
kaasa suuri lisakulusid.  
4.5.3.  Asjaomase korra kasutamisala ebaselgus 
Mõjuhinnangus on kaalutud järgmisi valikuvõimalus i: 1) meetmeid ei võeta; 2) antakse välja 
pädevatele asutustele ettenä htud juhenddokument; 3) täpsustataks e ajutiste ja juhuteenuste 
osutamise maksimaalset kestust/sagedust.  
Mõjuhinnangus jõutakse järeldusele, et eelis tatud on 2. võimalus, sest see pakub mittesiduvat 
ja paindlikku lahendust, mis on kooskõlas Euro opa Kohtu praktikaga, a ndes ühtlasi vajalikke 
suuniseid pädevatele asutustele.  
4.6. Direktiivi reguleerimisala 
Direktiivi kohaldatakse üksnes teataval määral  kolmandate riikide kvalifikatsioonide omanike 
suhtes ning see ei hõlma mittetäielikult kvalifitseeritud kutsetöötajaid ega notareid.  
4.6.1.  Mittetäielikult kvalifitseeritud kutsetöötajad 
Arutletakse järgmiste valikuvõimaluste üle: 1) meetmeid ei võeta; 2) direktiivi 
reguleerimisala laiendatakse ja 3) 2. va likuvõimalus koos olukorra selgitamisega 
päritoluliikmesriigis.  
Kõige tõhusam on 3. võimalus, sest selle puhul korraldatakse lisaks ku tsetöötaja liikumisele 
vastuvõtvasse liikmesriiki ka tema naasmine päritoluliikmesriiki. 
4.6.2.  Kolmandate riikide kvalifikatsioonid 
Arutlusel on järgmised valikuvõimalused: 1) meetmeid ei võeta; 2) kolmeaastase 
töökogemuse nõuet vähendatakse kahele aastale ja 3) direktiivi reguleerimisala laiendatakse, hõlmates sellesse ka kolmandate riikide kva lifikatsioonide tunnustamise (esmakordse 
tunnustamise puhul).  
Eelistada tuleks 1. võimalust, sest liikmesriigid  ei toeta kahte ülejäänud varianti ning need 
tunduvad praegu liiga auahned. 
4.6.3.  Notarid 
Mõjuhinnangus on kaalutud järg misi valikuvõimalusi: 1) meet meid ei võeta; 2) notarid 
jäetakse direktiivi reguleerimisalast välja; 3) direktiivi laiendatakse tegevuse alustamise 
juhtudele; 4) tegevuse alustamine piiratud ulatuses teenuste osutamisega ja 5) direktiivi täielik 
kohaldamine.  
Mõjuhinnangus järeldatakse, et asjaomase kuts eala eripäradele vastab kõige paremini 4. 
võimalus. 
 
ET 8   ET 4.7. Patsientide kaitse 
Direktiivi hindamise käigus kerkis eriküsimusena esile rahvatervis.  
4.7.1.  Kutsetöötajate staatusega seotud tagatised 
Teatavad sidusrühmad ja isegi mõned valitsus ed tegid ettepaneku muut a tervishoiutöötajate 
pideva kutsealase arengu dire ktiivi alusel kohustuslikuks. Sa muti tunnevad pädevad asutused 
muret seoses arstide või õdedega, kes ei ole kaua aega oma kutsealal  tegutsenud või kellel 
võib tegutsemine olla keelatud distsiplinaar- või kriminaalõigusmeetmete võtmise tõttu.  
Arutatakse järgmisi valikuvõimalusi: 1) meet meid ei võeta; 2) lisatakse uued pidevat 
kutsealast arengut ja hiljutist töökogemust käsitlevad nõuded; 3) lisatakse uued nõuded 
hiljutise töökogemuse kohta ja 4) kehtestataks e hoiatussüsteem ja tagatakse liikmesriikide 
vahel suurem läbipaistvus seoses  pideva kutsealase arenguga.  
Eelistatud on 4. võimalus, sest sellega vähendata kse tõhusalt riski, et tervishoiutöötajad, kellel 
ei ole enam lubatud oma kutsealal tegutse da, liiguvad ühest liikmesriigist teise.  
4.7.2.  Keeleoskusega seotud tagatised  
Kutsetöötajate keeleoskus on patsientide jaok s tundlik teema. Direktiiviga kehtestatakse 
kutsetöötajatele asjaomane kohustus, kuid selle ga ei nähta ette mingeid konkreetseid 
vahendeid, mille abil liikmesriigid peaksid seda  kohustust ellu viima. Tervishoiutöötajate 
puhul on sellega seoses muret väljendatud.  
Mõjuhinnangus on analüüsitud järgmisi vali kuvõimalusi: 1) meetmeid ei võeta; 2) 
kehtestatakse tervishoiutöötajat e keeleoskuse süsteemne kontrollimine ja ühtlustatakse see 
ELi tasandil; 3) selgitatakse eeskirju, mille kohaselt kutsetööt ajate keeleoskuse kontrollimist 
juhtumipõhiselt teostada.  
Eelistatud on 3. võimalus, sest sellega saavutat akse tasakaal patsientide ohutuse tagamise ja 
tunnustamismenetluste vajaliku tõhususe vahel.  
4.8. Läbipaistvuse puudumine ning reguleeritud kutsealade kvalifikatsiooninõuete 
põhjendamine  
Euroopa Liidus on reguleeritud kutsealad, mis kuuluvad 800 ka tegooriasse. N ii reguleeritud 
kutsealadega seonduvad piiratud ülesanded kui ka nõutava kvalifikatsiooni liik võib 
liikmesriigiti märgatavalt erineda.  
Võttes arvesse käimasolevat arutelu reguleeritu d kutsealade arvu üle (j a Euroopa Parlamendi 
taotlust seda arvu vähendada), pa istab olevat vajalik tagada kõige pealt suurem läbipaistvus ja 
reguleeritud kutsealade põhjendatus.  
Mõjuhinnangus on uuritud järgmisi valikuvõimalus i: 1) ELi tasandil meetmeid ei võeta; 2) 
kutsealade reguleerimisel tagatakse suurem  läbipaistvus; 3) 2. valikuvõimalus koos 
vastastikuse hindamise sisseviimis ega ja 4) 2. valikuvõimalus koos erikorra kehtestamisega 
selliste kutsealade suhtes, mis on re guleeritud ainult ühes liikmesriigis.  
Eelistada tuleks 3. võimalust, sest see pa randaks tõhusalt läbipaistvust ning õhutaks 
liikmesriike oma riiklikke eeskirju hindama ja võrdlema. 
 
ET 9   ET 5. PAKETI ÜLDINE MÕJU  
Poliitikavalikud on omavahel ühendatud viisil, m illega tagatakse algatuse sisemine kooskõla. 
Alati võetakse arvesse eelistatud poliitikavaliku mõju sidusrühm adele, aga ka halduskoormust 
ning täitmisega seotud kulusid, mida see kaasa toob.  
6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Direktiivi rakendamisel tehtavate edusammu de jälgimiseks on kehtestatud konkreetsed 
näitajad. Mitmesuguste tunnustamissüsteemide toimimise hindamiseks on ette nähtud ka aruandluskohustus.