[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 11.1.2006

SEK(2006) 26 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Slovakkia ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2005–2008

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Taust

1. juulil 1998 jõustunud stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahendiks Pakti muudeti esmakordselt 2005. aastal. Reformimisel tunnistati pakti kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid püüti tugevdada selle tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1], mis moodustab osa paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad nõukogule ja komisjonile esitama stabiilsus- või lähenemisprogrammid ja nende iga-aastased ajakohastatud versioonid (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) stabiilsusprogrammid ja ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) lähenemisprogrammid). Slovakkia esitas esimese lähenemisprogrammi mais 2004. Vastavalt määrusele esitas nõukogu 5. juulil 2004 arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Vastavalt samale menetlusele peab komisjon ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama, majandus- ja rahanduskomitee neid kontrollima, samas kui nõukogul on õigus neid kontrollida.

Nimetatud programmides peavad liikmesriigid täpsustama oma keskmise pikkusega perioodi eesmärgid seoses eelarveseisundiga ja esitama poliitilised meetmed nende saavutamiseks ja hoidmiseks, sealhulgas asjakohased prognoosid majanduse kohta Pakti reformimise järel peaks keskmise pikkusega perioodi eesmärk olema iga liikmesriigi puhul erinev, pidades silmas liidu majanduslikku ja eelarvelist mitmekesisust, sealhulgas jätkusuutlikkusega seotud eelarveriske Reformi osaks on ka vajadus luua majanduse tõusuperioodidel kõrgendatud eelarvedistsipliini abil korrastatum lähenemine eelarvepoliitikas majandustsükli jooksul, samas kui ajutisel kõrvalekaldumisel keskpika perioodi eesmärkidest või sellele eesmärgile suunatud kohandamiskavas tuleks arvestada olulisi struktuurireforme, millel on tõestatav mõju pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

Võttes arvesse komisjoni talituste 2005. aasta sügise prognoosi, tegevusjuhendit[2], potentsiaalse tootmismahu ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi, on komisjon kontrollinud Slovakkia hiljuti esitatud ajakohastatud lähenemisprogrammi ja võtnud alljärgneva hindamise põhjal vastu soovituse nõukogule asjakohase otsuse tegemiseks.

Hinnang

1. Slovakkia esitas oma lähenemisprogrammi 1. detsembril 2005. Programm hõlmab ajavahemikku 2005–2008 ning lisaks esitatakse seal esialgne prognoos aastani 2010. Dokumendi võttis vastu valitsus 30. novembril 2005. See hõlmab 2006. aasta eelarvet, mille parlament kinnitas 13. detsembril 2005, ja valitsuse mitmeaastast eelarveraamistikku aastateks 2006–2008, mille valitsus võttis vastu 12. oktoobril 2005. Programm järgib üldjoontes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri[3]. Programmis on puudusi uue tegevusjuhendiga ette nähtud kohustuslikes ja vabatahtlikes andmetes[4].

2. 5. juulil 2004 leidis nõukogu, et Slovakkial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kooskõlas nõukogu sama kuupäeva soovitusega vastavalt artikli 104 lõikele 7 tuleb ülemäärane eelarvepuudujääk parandada 2007. aastaks. Oma 17. veebruari 2005. aasta arvamuses Slovakkia eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2007 kutsus nõukogu Slovakkiat üles „i) kasutama eriti 2005. aastal iga võimalust puudujäägi vähendamise kiirendamiseks, sealhulgas neid tulusid, mis on oodatust suuremad, ja kulude poolel kokkuhoitud vahendeid; ii) muutma keskmise pikkusega perioodi kulude ülemmäärad siduvamaks; iii) olema valvel, et 2004. aasta kõrge inflatsiooni teise ringi mõjud ei mõjutaks programmis kavandatud inflatsiooni stabiliseerimiskava“.

3. Slovakkia SKT reaalkasv oli aastatel 1994–2004 keskmiselt 4,3%, mis on peaaegu 2 protsendipunkti rohkem, kui EL-25 keskmised 2,4%. Riigi suurim probleem on jätkuvalt olukord tööturul. 1990ndate lõpul toimunud kiirendatud ettevõtete ümberkorraldamise tulemusel kasvas töötus 13,7%lt 1994. aastal 18,2%le 2004. aastal ning üldine tööhõive langes samal ajavahemikul 2 protsendipunkti. Programmis prognoositakse SKT reaalkasvuks programmiperioodi jooksul keskmiselt 5,6% ning eeldatakse märkimisväärset muutust tsüklilistes tingimustes, alates negatiivsest SKT lõhest 2005. aastal. Eeldatakse, et SKT kasv tõuseb 5,1%lt 2005. aastal 5,4%le 2006. aastal ja 6,1%le 2007. aastal, üha suurema osa SKT kasvust moodustab puhaseksport, täiendades sisenõudluse märkimisväärset positiivset mõju. Suur sisenõudlus peaks püsima tänu positiivsetele arengutele palga- ja tööturuvaldkonnas, tänu ligitõmbavale ärikeskkonnale ning ELi vahenditest toetatavate riiklike investeeringute suurenemisele. Kuni aastani 2007 kinnitab komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoos üldiselt programmi kasvuprognoose ning kasvu aluseks olevate tegurite arengut. 2008. aasta osas ületab ligi 5,5%line kasvuprognoos komisjoni talituste hinnangut potentsiaalse tootmiskasvu kohta. Programmis eeldatakse, et inflatsioon kasvab 2006. aastal 3,6%ni, kuna kõrgemate nafta ja maagaasihindade tõttu tõusevad reguleeritud hinnad. Pärast nimetatud mõjude hajumist langeb inflatsioon 2007. ja 2008. aastal prognooside kohaselt 2,0%ni. Programmis esitatud inflatsiooniprognoos tundub usutav, kuigi hiljuti teatatud järjekordne mõningate reguleeritud hindade ülespoole korrigeerimine kujutab endast teatavat riski.

4. Pärast odavnemist 2005. aasta märtsis-aprillis hakkas kroon aeglaselt tõusma kuni Slovakkia 28. novembril 2005 ERM IIga ühines. Seejärel tugevnes kroon alguses veelgi ligikaudu 1,5% võrra ja stabiliseerus esimeste ERM IIs osalemise nädalate jooksul tasemele 1-2% keskkursist kõrgemal. 2005. aasta algusest on pikaajalised intressimäärad olnud euroala taseme lähedal, võrreldes 2003. ja 2004. aastaga, mil vahe oli 100 baaspunkti ringis. Kuna Slovakkia pikaajaliste intressimäärade hiljutine tõus oli kiirem kui euroalal, suurenes vahe mõnevõrra jälle 2005. aasta viimases kvartalis. Alates 1. jaanuarist 2005 on Slovakkia Riigipank määratlenud oma rahanduspoliitika eesmärgiks „inflatsiooni vastu võitlemise ERM II tingimustes“.

5. Komisjoni talituste prognoosile tuginedes on 2005. aasta valitsemissektori puudujäägiks hinnanguliselt 4,1% SKTst, kuid võrdlus eelnenud lähenemisprogrammidega pole asjakohane, sest see sisaldab mõnede arengumaade võlgade kustutamist, mis moodustab ligikaudu 0,8% SKTst. Võlakustutusi arvestamata on puudujääk ligikaudu 3,3% SKTst, mis on pisut väiksem eelmises ajakohastatud programmis prognoositust (3,4% SKTst). See positiivne areng on tingitud peamiselt siiski eeldatust väiksematest intressikuludest.

6. Programmis on sihiks seatud eelarvepuudujäägi vähendamine alla 3%lise kontrollväärtuse 2007. aastal (koos pensionireformikuludega) kooskõlas nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovitusega asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel. Valitsemissektori puudujääk (pensionireformikulusid arvestamata) väheneb prognooside kohaselt 4,1%lt SKTst (kaasa arvatud kustutatud võlad 0,8% ulatuses SKTst) 2005. aastal 2,9%le 2006. aastal, seejärel väheneb järsult 1,6%le SKTst 2007. aastal ja edaspidi ning jõuab 1,3%ni SKTst 2008. aastal. Eelarve kohandamine on peamiselt kulupõhine. Kulude suhe SKTsse väheneb vahemikus 2005–2008 prognoosi kohaselt 3,4 protsendipunkti (2,6 protsendipunkti, kui mitte arvestada kustutatud võlgu, mis 2005. aastal moodustavad 0,8% SKTst). Valitsemissektori tulud jäävad eeldatavasti üldjoontes stabiilseks kuni 2007. aastani ning vähenevad 2008. aastal 0,7% võrra SKTst. Mõju, mida avaldab eelarvele teise samba kogumispensioniskeemi liigitamine valitsemissektorist väljapoole (mis peab olema ellu viidud riigi rahanduse alaste andmete esitamise ajaks 2007. aasta kevadel), on hinnanguliselt 0,8%, 1,3%, 1,4% ja 1,4% SKTst vastavalt 2005., 2006., 2007. ja 2008. aastal. Eelarve stabiliseerimine on planeeritud programmi lõpuossa, peamiselt 2007. aastasse. Võrreldes eelmise lähenemisprogrammiga on 2007. aasta puudujäägieesmärgi, mis on 3,0% SKTst, täitmiseks vajalik kohandamine jäetud rohkem programmi viimastele aastatele, arvestades kõrgemaid pensionireformikulude prognoose. 2006. aasta puudujäägieesmärk pole muutunud. Üldiselt kinnitab ajakohastatud programm eelmises programmis kavandatud kohandamist parema makromajandusliku olukorra tingimustes. Paremate majanduskasvuprognooside mõju eelarvele tasakaalustab suures osas pensionireformi kulude suurenemine.

7. Komisjoni talituste poolt programmi alusel vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale tehtud arvutuste kohaselt paraneks struktuurne tasakaal, mis 2005. aastal oli ligikaudu -2,75%lt SKTst 2008. aastaks ligikaudu -1,5%le SKTst. Programmis kavandatud eelarvepuudujäägi korrigeerimine on kavandatud põhiliselt 2007. aastale, mil programmi makromajanduslikus stsenaariumis prognoositud SKT lõhe on hinnanguliselt nullilähedane, kuid tsüklilised tingimused võrreldes eelnenud aastaga eeldatavasti selgelt paranenud. Programm seab keskmise pikkusega ajavahemiku eesmärgiks (MTO) eelarveseisundi, mille struktuurne tasakaal vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile on -0.9% SKTst, ja mis soovitakse saavutada aastaks 2010. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast (hinnanguliselt puudujääk 2,25% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine täitma ka ülemäärase puudujäägi suhtes kindlusvaru tagamise eesmärgi. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on asjakohane, sest see asub stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist toodangumahu kasvu pikaajalises plaanis.

8. Ajakohastatud programmi keskmise pikkusega ajavahemikuks mõeldud eelarveraamistik, mille valitsus heaks kiitis, põhineb ainult kehtivatel õigusaktidel ja valitsuse poolt heaks kiidetud seadusemuudatustel. Ajakohastatud programm pole siiski piisavalt selgesõnaline seoses meetmetega, mis tagaksid 2007. aasta puudujäägieesmärgi saavutamise. Senini on valitsus eelmiste programmidega sätestatud puudujäägieesmärgid ületanud: pärast kavandatust väiksemat puudujääki 2004. aastal eeldatakse kavandatust paremat tulemust ka 2005. aastaks (kui mitte arvestada võlakustutusi, mis moodustavad 0,8% SKTst). Osa finantsressursse, mis vabanesid tänu 2005. aasta eeldatust väiksematele intressikuludele, kasutati siiski eelarves kajastamata riiklike kulutuste katmiseks, mis osutab vajadusele muuta kuluartiklitele kehtestatud ülemmäärad siduvamaks. Kokkuvõttes on prognooside riskid üldiselt tasakaalus ja seega paistavad programmis esitatud eelarveprognoosid usutavad.

9. Võttes arvesse riskide tasakaalustamist, on Slovakkia teinud edusamme ülemäärase eelarvepuudujäägi vähendamisel nõukogu seatud tähtajaks. 2005. aasta suurem puudujäägiprognoos tuleneb võlgade kustutamise ühekordsest mõjust, mis ulatub 0,8%ni SKTst. Kuid programmis esitatud eelarvestrateegia ei pruugi olla piisav, et tagada programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi (-0,9% SKTst) saavutamine aastaks 2010. Arvestades teise samba kogumispensioniskeemide liigitamist käsitleva Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsuse (mis peab olema ellu viidud riigi rahanduse alaste andmete esitamise ajaks 2007. aasta kevadel) mõju eelarvele, on komisjoni talituste programmi alusel tehtud arvutustel põhinev struktuurne tasakaal 2008. aastal hinnanguliselt -2,9% SKTst (pensionireformikulusid arvestamata -1,5% SKTst). Seega vajatakse märkimisväärseid lisastabiliseerimismeetmeid, et saavutada programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk aastaks 2010. Struktuurse tasakaalu kavandatud paranemine ligikaudu 0,25% SKTst 2008. aastal on vähem, kui stabiilsuse ja kasvu paktiga sätestatud alammäär 0,5% SKTst, kuid majanduse tõusuperioodist annavad tunnistust tsüklilised tingimused.

10. Võla suhe langeb eeldatavasti küllaltki märkimisväärselt peaaegu 9 protsendipunkti võrra, jõudes 2005. aastal 33,7%ni SKTsse. See suur langus, mis ületab isegi komisjoni talituste prognoose, tuleneb peamiselt asjaolust, et uus valitsemissektori võla haldamisega tegelev asutus (ARDAL) on vähendanud rahalisi vahendeid (hoiuseid). Likviidsete varade vähendamine on kirjendatud osana varude muutuste kohandamisest. Prognooside kohaselt peaks väikese esmase tasakaalu tagajärjel võla suhe kõikuma vahemikus 35–36% SKTsse (35,5% 2006. aastal, 35,2% 2007. aastal ja 36,2% 2008. aastal), tegu on võlga suurendava lumepalliefektiga (kuna tegelik intressimäär on SKT kasvust väiksem). Varude muutuste kohandamine peaks prognooside kohaselt programmi jooksul olema jätkuvalt positiivne, hoolimata mõningatest 2006. aastal oodatavatest erastamisest laekuvatest tuludest.

11. Slovakkia riigi rahanduse jätkusuutlikkuse osas on keskmise tasemega ohte, mis johtuvad vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist. Võlatase on 60%lisest kontrollväärtusest märkimisväärselt väiksem ning peaks selliseks ka jääma, kuna kahe järgneva aastakümne osas pole strateegiat muudetud. Slovakkia viis hiljuti ellu kaheastmelise pensionireformi, mille tõttu riiklikud kulutused tulevikus suurenevad. Kuid praegu suur struktuurne puudujääk ei võimalda vähendada võla suhet SKTsse, mis suurendab ohtu pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Et vähendada ohte pikaajalisele jätkusuutlikkusele, tuleb rangelt ellu viia riigi rahanduse kavandatud stabiliseerimine keskmise pikkusega perioodil[5].

12. Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega aastateks 2005–2008. Eelkõige on Slovakkia teinud edusamme ülemäärase eelarvepuudujäägi vähendamisel nõukogu seatud tähtajaks.

13. Slovakkia riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 14. oktoobril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust märkimisväärselt mõjutavad tegurid: i) infoühiskond; ii) teadus- ja arendustegevus ning uuendused; ning iii) haridus ja tööhõive. Riiklikus reformiprogrammis väljatoodud meetmete mõju eelarvele peegeldub täielikult lähenemisprogrammi eelarveprognoosides. Lähenemisprogrammis kirjeldatakse juba vastuvõetud maksu- ja pensionisüsteemireforme. Nii 2006. aasta eelarve kui eelarveraamistik aastateks 2006–2008 näevad ette märkimisväärset haridus- ja teadus- ja arendustegevuse kulude suurenemist ja peegeldavad seega riiklikus reformiprogrammis seatud prioriteete.

Pidades silmas eespool esitatud hinnangut ja arvestades nõukogu asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel tehtud soovitusi, peaks Slovakkia nõukogu arvates:

i) tugevdama jõupingutusi eelarve struktuursel kohandamisel, kuna 2007. aasta (mis on ülemäärase puudujäägi parandamise tähtaeg) kontrollväärtuse suhtes pole jäetud mingit varu, ja et täielikult ära kasutada nõukogu soovituste aluseks olevate väljavaadetega võrreldes ülespoole korrigeeritud kasvuväljavaated.

ii) muutma keskmise pikkusega perioodi kulude ülemmäärad keskvalitsuse jaoks siduvamaks.

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Slovakkia ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2005–2008

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[6], eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

14. [24. jaanuaril 2006] kontrollis nõukogu Slovakkia ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2008. Programm järgib üldjoontes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri. Programmis on puudusi uue tegevusjuhendiga ette nähtud kohustuslikes ja vabatahtlikes andmetes.

15. Slovakkia SKT reaalkasv oli aastatel 1994–2004 keskmiselt 4,3%, mis on peaaegu 2 protsendipunkti rohkem, kui EL-25 keskmised 2,4%. Riigi suurim probleem on jätkuvalt olukord tööturul. 1990ndate lõpul toimunud kiirendatud ettevõtete ümberkorraldamise tulemusel kasvas töötus 13,7%lt 1994. aastal 18,2%le 2004. aastal ning üldine tööhõive langes samal ajavahemikul 2 protsendipunkti. Makromajandusliku stsenaariumi kohaselt on SKT reaalkasv programmiperioodi jooksul keskmiselt 5,6% aastas ning eeldatakse märkimisväärset muutust tsüklilistes tingimustes, alates negatiivsest SKT lõhest 2005. aastal. Praegu kättesaadava teabe põhjal tundub, et stsenaarium tugineb usutavatele kasvuprognoosidele. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat realistlik.

16. 5. juulil 2004 leidis nõukogu, et Slovakkial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kooskõlas nõukogu sama kuupäeva soovitusega vastavalt artikli 104 lõikele 7 tuleb ülemäärane eelarvepuudujääk parandada 2007. aastaks. Oma 17. veebruari 2005. aasta arvamuses Slovakkia eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2007 kutsus nõukogu Slovakkiat üles „i) kasutama eriti 2005. aastal iga võimalust puudujäägi vähendamise kiirendamiseks, sealhulgas neid tulusid, mis on oodatust suuremad, ja kulude poolel kokkuhoitud vahendeid; ii) muutma keskmise pikkusega perioodi kulude ülemmäärad siduvamaks; iii) olema valvel, et 2004. aasta kõrge inflatsiooni teise ringi mõjud ei mõjutaks programmis kavandatud inflatsiooni stabiliseerimiskava“.

17. Programmis on sihiks seatud eelarvepuudujäägi vähendamine alla 3%lise kontrollväärtuse 2007. aastal kooskõlas nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovitusega asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel. Valitsemissektori puudujääk (pensionireformikulusid arvestamata) väheneb prognooside kohaselt 4,1%lt SKTst (kaasa arvatud kustutatud võlad 0,8% ulatuses SKTst) 2005. aastal 2,9%le 2006. aastal, seejärel väheneb järsult 1,6%le SKTst 2007. aastal ja edaspidi ning jõuab seejärel 1,3%ni SKTst 2008. aastal. Esmane tasakaal muutub sarnaselt, eelduste kohaselt peaks see paranema -2,3%lt SKTst (-1,5%lt SKTst ilma võlakustutusteta, mis moodustavad 0,8% SKTst) 2005. aastal 0,7%le 2008. aastal. Eelarve kohandamine on peamiselt kulupõhine. Valitsemissektori kulude suhe SKTsse väheneb vahemikus 2005–2008 prognoosi kohaselt 3,4 protsendipunkti (2,6 protsendipunkti, kui mitte arvestada kustutatud võlgu, mis 2005. aastal moodustavad 0,8% SKTst). Valitsemissektori tulud jäävad eeldatavasti üldjoontes stabiilseks kuni 2007. aastani ning vähenevad 2008. aastal 0,7% võrra SKTst. Mõju, mida avaldab eelarvele teise samba kogumispensioniskeemi liigitamine valitsemissektorist väljapoole (mis peab olema ellu viidud riigi rahanduse alaste andmete esitamise ajaks 2007. aasta kevadel), on hinnanguliselt 0,8%, 1,3%, 1,4% ja 1,4% SKTst vastavalt 2005., 2006., 2007. ja 2008. aastal. Eelarve stabiliseerimine on planeeritud programmi lõpuossa, peamiselt 2007. aastasse. Võrreldes eelmise lähenemisprogrammiga on 2007. aasta puudujäägieesmärgi, mis on 3,0% SKTst (koos pensionireformi kuludega), täitmiseks vajalik kohandamine jäetud rohkem programmi viimastele aastatele, arvestades kõrgemaid pensionireformikulude prognoose.

18. Programmiperioodi jooksul peaks ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (st eelarve tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) prognooside kohaselt paranema keskmiselt 0,4% SKTst aastas, -2,8%lt SKTst -1,3%le SKTst. Programmi eelarveseisundi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on struktuurne puudujääk 0,9% SKTst ning see planeeritakse saavutada aastaks 2010 (mil programmiperiood on juba lõppenud). Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast (hinnanguliselt puudujääk suurusega 2,25% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine täitma ka ülemäärase puudujäägi suhtes kindlusvaru tagamise eesmärgi. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on asjakohane, sest see asub stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist toodangumahu kasvu pikaajalises plaanis.

19. Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat tasakaalustatud. Kuigi programmis ei selgitata eriti üksikasjalikult konkreetseid meetmeid, mida plaanitakse vastu võtta 2007. aasta puudujäägieesmärgi saavutamiseks, rõhutatakse ajakohastatud programmis, et valitsuse poolt kinnitatud keskmise pikkusega perioodi eelarveraamistik põhineb ainult praegu kehtivatel õigusaktidel ning valitsuse poolt heaks kiidetud seadusemuudatustel. Praegune valitsus on siiani väga hästi kinni pidanud eelmistes programmides seatud puudujäägieesmärkidest: pärast kavandatus väiksemat puudujääki 2004. aastal eeldatakse kavandatus paremat tulemust ka 2005. aastaks (kui mitte arvestada võlakustutusi, mis moodustavad 0,8% SKTst). Osa finantsressursse, mis vabanesid tänu 2005. aasta eeldatust väiksematele intressikuludele, kasutati siiski eelarves kajastamata riiklike kulutuste katmiseks, mis osutab vajadusele muuta kuluartiklitele kehtestatud ülemmäärad siduvamaks.

20. Seda riskihinnangut silmas pidades tunduvad programmi eelarvealased põhimõtted olevat kooskõlas nõukogu poolt soovitatud ülemäärase puudujäägi vähendamise kavaga 2007. aastaks. Programmi eelarvealased põhimõtted ei pruugi siiski olla piisavad, et tagada programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamine aastaks 2010, nagu programmis kavandatud. 2008. aastal (mis järgneb aastale, mil ülemäärane eelarvepuudujääk on parandatud), ei ole programmis esitatud kohandamine programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi suunas kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, mis sätestab, et euroala ja ERM II liikmesriikidel peab struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5% SKTst aastas, ning et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ning võib majanduse langusaegadel olla väiksem. Eelkõige paraneb struktuurne tasakaal 2008. aastal vaid 0,25% SKTst, kuigi tsüklilised tingimused annavad tunnistust "headest aegadest"[7].

21. Eeldatav võla suhe on 2005. aastal jõudnud 33,7%ni SKTsse, mis on alla asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 2,5 protsendipunkti võrra.

22. Slovakkia riigi rahanduse jätkusuutlikkuse osas on keskmise tasemega ohte, mis johtuvad vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist. Võlatase on 60%lisest kontrollväärtusest märkimisväärselt väiksem ning peaks selliseks ka jääma, kuna kahe järgneva aastakümne osas pole strateegiat muudetud. Slovakkia viis hiljuti ellu kaheastmelise pensionireformi, mille tõttu riiklikud kulutused tulevikus suurenevad. Kuid praegu suur struktuurne puudujääk ei võimalda vähendada võla suhet SKTsse, mis suurendab ohtu pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Et vähendada ohte pikaajalisele jätkusuutlikkusele, tuleb rangelt ellu viia riigi rahanduse kavandatud stabiliseerimine keskmise pikkusega perioodil.

23. Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega aastateks 2005–2008. Eelkõige on Slovakkia teinud edusamme ülemäärase eelarvepuudujäägi vähendamisel nõukogu seatud tähtajaks.

24. Slovakkia riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 14. oktoobril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust märkimisväärselt mõjutavad tegurid: i) infoühiskond; ii) teadus- ja arendustegevus ning uuendused; ning iii) haridus ja tööhõive. Riiklikus reformiprogrammis väljatoodud meetmete mõju eelarvele peegeldub täielikult lähenemisprogrammi eelarveprognoosides. Lähenemisprogrammis kirjeldatakse juba vastuvõetud maksu- ja pensionisüsteemireforme. Nii 2006. aasta eelarve kui eelarveraamistik aastateks 2006–2008 näevad ette märkimisväärset haridus- ja teadus- ja arendustegevuse kulude suurenemist ja peegeldavad seega riiklikus reformiprogrammis seatud prioriteete.

Pidades silmas eespool esitatud hinnangut ja arvestades nõukogu asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel tehtud soovitusi, peaks Slovakkia nõukogu arvates:

i) tugevdama jõupingutusi eelarve struktuursel kohandamisel, kuna 2007. aasta (mis on ülemäärase puudujäägi parandamise tähtaeg) kontrollväärtuse suhtes pole jäetud mingit varu, ja et täielikult ära kasutada nõukogu soovituste aluseks olevate väljavaadetega võrreldes ülespoole korrigeeritud kasvuväljavaated.

ii) muutma keskmise pikkusega perioodi kulude ülemmäärad keskvalitsuse jaoks siduvamaks.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reaalne SKT (muutus, %) | LP, dets 2005 | 5.5 | 5.1 | 5.4 | 6.1 | 5.6 |

Komisjoni talitused, nov 2005 | 5.5 | 5.1 | 5.5 | 6.3 | puudub |

LP, nov 2004 | 5.0 | 4.5 | 5.1 | 5.4 | puudub |

THHI inflatsioon (%) | LP, dets 2005 | 7.5 | 2.9 | 3.6 | 2.0 | 2.0 |

Komisjoni talitused, nov 2005 | 7.5 | 2.9 | 3.6 | 2.1 | puudub |

LP, nov 2004 | 7.8 | 3.3 | 2.8 | 2.5 | puudub |

SKT lõhe (% potentsiaalsest SKTst) | LP, dets 20052 | -1.9 | -1.6 | -1.1 | 0.1 | 0.8 |

Komisjoni talitused, nov 20056 | -1.5 | -1.3 | -0.9 | 0.2 | puudub |

LP, nov 20042 | 0.4 | 0.2 | 0.4 | 0.9 | puudub |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | LP, dets 20052 | -3.2 | -4.1 | -2.9 | -1.6 | -1.3 |

Komisjoni talitused, nov 2005 | -3.1 | -4.1 | -3.0 | -2.5 | puudub |

LP, nov 2004 | -3.8 | -3.4 | -2.9 | -1.9 | puudub |

Esmane tasakaal (% SKTst) | LP, dets 2005 | -1.0 | -2.3 | -1.0 | 0.4 | 0.7 |

Komisjoni talitused, nov 2005 | -0.9 | -1.9 | -0.8 | -0.2 | puudub |

LP, nov 2004 | -1.5 | -1.0 | -0.6 | 0.4 | puudub |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | LP, dets 20052 | -2.6 | -3.6 | -2.6 | -1.6 | -1.5 |

Komisjoni talitused, nov 2005 | -2.7 | -3.8 | -2.7 | -2.5 | puudub |

LP, nov 20042 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |

Struktuurne tasakaal3 (% SKTst) | LP, dets 20054 | -2.6 | -2.8 | -2.6 | -1.7 | -1.5 |

Komisjoni talitused, nov 20055 | -2.7 | -3.0 | -2.7 | -2.5 | puudub |

LP, nov 2004 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |

Valitsemissektori koguvõlg7 (% SKTst) | LP, dets 2005 | 42.6 | 33.7 | 35.5 | 35.2 | 36.2 |

Komisjoni talitused, nov 2005 | 42.6 | 36.7 | 38.2 | 38.5 | puudub |

LP, nov 2004 | 43.0 | 44.2 | 45.3 | 45.5 | puudub |

Märkused: 1 Eelarveprognoosides ei arvestata mõju, mida avaldab Eurostati 2. märtsi 2004. aasta kogumispensioniskeemide liigitamist käsitlev otsus, mis peab olema ellu viidud riigi rahanduse alaste andmete esitamise ajaks 2007. aasta kevadel. Seda mõju arvestades oleks valitsemissektori eelarve tasakaal ajakohastatud programmi kohaselt -3,2% SKTst 2004. aastal, -4,9% 2005. aastal, -4,2% 2006. aastal, -3,0% 2007. aastal ja -2,7% 2008. aastal. 2 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. 3 Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridadeski) ilma ühekordsete ja ajutiste meetmeteta 4 Ühekordsed ja muud ajutised meetmed vastavalt programmile (0.8% SKTst 2005. aastal – puudujääki suurendavad, ja 0,1% 2007. aastal – puudujääki vähendavad). 5 Ühekordsed ja muud ajutised meetmed vastavalt komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoosidele (0,8% SKTst 2005. aastal, puudujääki suurendavad). 6 Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on 4,9%, 4,8%, 5,1% ja 5,1% vastavalt aastateks 2004–2007. 7 Programmi võlaprognoosid (erinevalt puudujäägiprognoosidest) on välja töötatud arvestades Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsust, mis käsitleb kogumispensioniskeemide liigitamist. Allikas: lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise prognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik dokumendid, millele käesolevas tekstis viidatakse, on kättesaadavad järgmisel veebiaadressil: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Majandus- ja rahanduskomitee arvamus „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta", mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu 11. oktoobril 2005 heaks kiitis

[3] Puuduvad osad, mis käsitleksid „peamiste struktuurireformide“ mõju majanduskasvule ning eelarveprognooside tundlikkust erinevatele stsenaariumitele ja hinnangutele. Riigi rahanduse institutsioonilisi jooni käsitlev peatükk on jaotatud osadeks teisiti, kui näidisstruktuur seda ette näeb.

[4] Kohustusliku andmed nominaalse efektiivse vahetuskursi kohta puuduvad seetõttu, et vältida mõju euro vahetuskursi määramisele. Puuduvad ka andmed FISIMi ja valitsemissektori kulude kohta.

[5] Pikaajalist jätkusuutlikkust käsitlevad üksikasjad on esitatud komisjoni talituste poolt koostatud programmi tehnilises hinnangus, mis avaldatakse veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on käesolevas tekstis viidatud, on kättesaadavad järgmisel veebisaidil:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[7] Pikaajalist jätkusuutlikkust käsitlevad üksikasjad on esitatud komisjoni talituste poolt koostatud programmi tehnilises hinnangus, mis avaldatakse veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm