[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 3.7.2009

KOM(2009) 337 lõplik

2009. AASTA ÜLDEELARVE PARANDUSEELARVE NR 8 ESIALGNE PROJEKT

KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA III jagu – Komisjon

2009. AASTA ÜLDEELARVE PARANDUSEELARVE NR 8 ESIALGNE PROJEKT

KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPAIII jagu – Komisjon

Võttes arvesse:

- Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 272,

- Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 177,

- nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust,[1] viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1525/2007,[2] eriti selle artiklit 37,

esitab Euroopa Komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele 2009. aasta eelarve paranduseelarve nr 8 esialgse projekti.

SISUKORD

1. Sissejuhatus 4

2. Lammaste katarraalne palavik 4

3. Kõrgvoolureaktor 5

4. EUROPOL 6

5. EUROJUST 6

6. OLAF 8

KOONDTABEL FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE KAUPA 10

KULUDE EELARVESTUSSE TEHTAVAD MUUDATUSED EELARVEJAGUDE KAUPA

Eelarvejagude kaupa esitatud kulude eelarvestusse tehtavad muudatused edastatakse eraldi SEI-BUD süsteemi kaudu. Teavitamiseks on lisatud jagude kaupa esitatud kulude eelarvestuses tehtavate muudatuste ingliskeelne versioon, mis moodustab eelarve lisa.

1. Sissejuhatus

2009. aasta eelarve paranduseelarve nr 8 esialgses projektis käsitletakse järgmisi küsimusi:

- Eelarverea 17 04 01 01 „Loomahaiguste likvideerimis- ja seirekavad ning jälgimine, milline on loomade füüsiline seisund, mis võib välisteguri olemasolu korral olla ohtlik rahvatervisele –– Uued meetmed“ kulukohustuste assigneeringute suurendamine 49 340 000 euro võrra. Suurendamise eesmärk on täiendada lammaste katarraalse palaviku likvideerimiseks mõeldud eelarvelisi vahendeid.

- Eelarverea 10 04 04 02 „Kõrgvooreaktori (HFR) käitamine — Kõrgvooreaktori täiendavad programmid (2009–2011)” loomine märkega „p.m.”

- Eelarverea 18 05 02 03 „Euroopa Politseiamet — Üleminekukulud“ loomine, millele nähakse ette 1 250 000 eurot kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena. Nimetatud assigneeringud paigutatakse ümber eelarveartiklist 18 05 09 „Kuritegevuse ärahoidmine ja kuritegevuse vastu võitlemine”.

- EUROJUSTile antava ühenduse toetuse suurendamine 3 900 000 euro võrra, millest 1 600 000 eurot on kavas katta EUROJUSTi 2008. eelarveaastal kasutamata jäänud ülejäägist tulenevast sihtotstarbelisest tulust. Seetõttu taotletakse käesolevas paranduseelarves täiendavaid kulukohustuste assigneeringuid summas 2 300 000 eurot. Vastavad maksete assigneeringud tulevad artiklist 18 06 07 „Tsiviilõigus”.

- OLAFi ametikohtade loetelu muutmine, ilma et suurendataks sellele ette nähtud rahalisi vahendeid.

Käesoleva paranduseelarve kogu finantsmõju seisneb 51 640 000 euro suuruste täiendavate kulukohustuste assigneeringute taotlemises. Täiendavaid maksete assigneeringuid ei taotleta.

2. Lammaste katarraalne palavik

Alates 2006. aasta teisest poolaastast on mitmes liikmesriigis olnud lammaste katarraalse palaviku serotüüp 8 ja hiljem serotüüp 1 puhanguid. Lammaste katarraalne palavik on nakkushaigus, mille puhul haigusele vastuvõtlikku liiki kuuluvate loomade tapmine ei ole üldiselt sobiv meede, välja arvatud juhul, kui neil on lammaste katarraalse palaviku kliinilised haigustunnused. Selle haiguse levik kujutab endast tõsist ohtu kariloomadele ühenduses.

Vaktsineerimine on tõhusaim veterinaarmeede lammaste katarraalse palaviku vastu võitlemiseks ning erakorraline massiline vaktsineerimine on parim võimalus kliiniliste haigusnähtude ja surmajuhtumite vähendamiseks, haiguse leviku tõkestamiseks, liikmesriikide haigusevabade piirkondade kaitseks ning elusloomade ohutu kaubanduse soodustamiseks.

Epideemia leviku võimalikult kiireks takistamiseks on ühendus rahaliselt toetanud liikmesriikide kulutusi haiguse vastu võitlemise erakorraliste meetmete raames otsuses nr 90/424/EMÜ[3] sätestatud tingimustel. Eespool nimetatud vaktsineerimise kogumaksumuseks 2008. aastal hinnati 130 miljonit eurot. See summa eraldati paranduseelarvega nr 3/2008[4].

Komisjon osutas 2009. aasta esialgse eelarveprojekti kirjalikus muutmisettepanekus nr 2[5] pärast eelarve varasema täitmise analüüsi ja praeguse olukorra hindamist, et oleks vajalik vaadata läbi 2009. aasta eelarvelised vajadused lammaste katarraalse palaviku kõrvaldamiseks. Sel ajal eeldati, et lisaks 2009. aasta esialgses eelarveprojektis kavandatud 62 miljonile oleks vaja veel 100 miljonit eurot.

Liikmesriikide ajakohastatud taotluste ja seni eraldamata vahendite alusel taotleb komisjon täiendavaid kulukohustuste assigneeringuid 49 340 000 euro ulatuses. Täiendavaid maksete assigneeringuid 2009. aastaks vaja ei ole.

3. KÕRGVOOLUREAKTOR

19. veebruaril 2004. aastal võttis nõukogu vastu ühenduse Pettenis (Madalmaad) asuva kõrgvooreaktori käitamist käsitleva kolmeaastase täiendava teadusprogrammi, mida Teadusuuringute Ühiskeskus pidi rakendama Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks aastatel 2004–2006. 26. novembril 2007 võttis nõukogu vastu otsuse kõnealuse täiendava programmi pikendamise kohta ühe aasta võrra (2007). Kõnealune programm aegus seega 31. detsembril 2007. Kõrgvooreaktori käitamine jätkus 2008. aastal ilma täiendava teadusprogrammita ning samal ajal tehti jõupingutusi, et reaktori käitamine ja kasutamine põhineks sõltumatul ja püsivamal õiguslikul alusel. Kuna need jõupingutused vilja ei kandnud, oli vaja sätestada rahalise toetuse jätkumine uue täiendava teadusprogrammi alusel.

1. jaanuaril 2009 algavaks kolmeaastaseks perioodiks on võetud vastu uus täiendav Petteni kõrgvoolureaktori käitamise teadusprogramm[6].

2009. aasta eelarvemenetluse käigus ei olnud võimalik näha ette nimetatud otsuse vastuvõtmise aega, mistõttu 2009. aastal ei lisatud eelarvesse sellekohast punkti. Tänu läbirääkimiste edenemisele oli võimalik kaasata nimetatud programm 2010. aasta esialgsesse eelarveprojekti. Sellegipoolest tuleb seda nüüd arvestada ka 2009. aasta eelarves.

Programmi teaduslikud ja tehnilised põhieesmärgid on järgmised:

- Petteni kõrgvooreaktori ohutu ja usaldusväärne käitamine, et tagada neutronvoo kättesaadavus katse-eesmärkidel.

- Kõrgvooreaktori tõhusa kasutamise võimaldamine teadusasutustele mitmes erinevas teadusharus: olemasolevate tuumareaktorite ohutuse suurendamine, tervis, sealhulgas meditsiiniliste isotoopide väljatöötamine meditsiinilisteks uuringuteks, termotuumasüntees, alusuuringud ja koolitus ning jäätmekäitlus, sealhulgas võimalus uurida tuumkütuse ohutust kasutamiseks uue põlvkonna reaktorisüsteemides.

Reaktorit kasutatakse ka igal aastal Euroopas määratavast 10 miljonist meditsiinilisest diagnoosist 60 % puhul kasutatavate radioaktiivsete isotoopide tööstuslikuks tootmiseks. Reaktor on oma tootlikkusest tingituna oluline abivahend Euroopa ravimitootjatele. Lisaks on reaktori toodangut tänu selle asukohale Euroopas võimalik kiiresti saata Euroopa meditsiinikeskustesse. See on oluline uusimate praegu kasutuselolevate lühikese poolestusajaga isotoopide puhul.

Kõrgvooreaktor toimib ka koolituskeskusena, mis pakub doktori- ja järeldoktoriõppeprogrammides osalejatele võimalusi teadustööks riigisiseste või Euroopa programmide kaudu.

Kõnealuses täiendavas programmis märgitakse, et kolm selles osalevat liikmesriiki — Madalmaad, Prantsusmaa ja Belgia — teevad selle rahastamiseks Euroopa Liidu eelarvesse sissemakseid, mida käsitletakse sihtotstarbelise tuluna.

Komisjon ei aita kaasa kõrgvoolureaktori käitamisele oma eelarvevahenditega. Kuid komisjon peab looma juurdepääsuks sellele programmile eelarverea 10 04 04 02 „Kõrgvooreaktori (HFR) käitamine — Kõrgvooreaktori täiendavad programmid (2009–2011)” märkega „p.m.“

4. EUROPOL

NÕUKOGU OTSUS NR 2009/371/JSK, [7] millega asutatakse Euroopa Politseiamet (EUROPOL), võeti ametlikult vastu 6. aprillil 2009. Selle otsuse kohaselt hakkab EUROPOL, mida rahastati seni liikmesriikide osamaksetest, alates 1. jaanuarist 2010 töötama ühenduse rahastatava Euroopa Liidu ametina.

Nõukogu otsus sisaldab sätet, mille kohaselt osa EUROPOLi 2009. aasta kuludest, mis tulenevad üleminekust uuele finantsraamistikule, rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest.

Europol on esitanud 2009. aasta üleminekukulude (kokku 1 337 000 eurot) üksikasjaliku liigenduse. Kaetavad kulud hõlmavad muu hulgas järgmist:

- suure töökoormusega toimetulekuks (uute haldussätete ettevalmistamine lisaks tavapärasele töökoormusele) palgatava ajutise personali tööjõukulud;

- EUROPOLi haldusnõukogu otsuste tõlkimiskulud kõikidesse ELi ametlikesse keeltesse;

- infotehnoloogia- ja sõidukulud.

Komisjon teeb põhiõigusakti nõuete kohaselt ettepaneku katta need üleminekukulud 1 250 000 euro ulatuses, mis paigutatakse uuele eelarvereale 18 05 02 03 „Euroopa Politseiamet — Üleminekukulud”.

Nende kulude rahastamine ei mõjuta mingil moel alamrubriigi 3a varu, sest nii kulukohustuste assigneeringud kui ka maksete assigneeringud paigutatakse ümber artiklist 18 05 09 „Kuritegevuse ärahoidmine ja kuritegevuse vastu võitlemine”.

5. EUROJUST

EUROJUSTI KOLLEEGIUM KIITIS 22. JAANUARIL 2009 HEAKS OTSUSE, MILLEGA TÄIENDATI ASUTUSE 2009. AASTA EELARVET 5,6 MILJONI EUROGA.

EUROJUSTi taotletud täiendavad vahendid on mõeldud asutuse haldus- ja tegevuskuludeks. EUROJUST vajab 2009. aasta teisel poolel täiendavaid vahendeid tegevuskulude katmiseks, peamiselt seoses personalikuludega (et vältida töölevõtmise edasilükkamist) ja turvalisuse tagamiseks (uues HV1-hoones). Lisaks on vaja tugevdada EUROJUSTi põhitegevust, et jätkata kooskõlastamise ja riigiülese koostöö toetamist EUROJUSTi menetletavate juhtumite puhul. Peale selle peab EUROJUST tasuma uute ruumide sisetööde paketi maksmata osa (vt üksikasju allpool).

Komisjon teeb pärast üksikasjalikku analüüsi käesoleva paranduseelarvega ettepaneku suurendada ühenduse toetust EUROJUSTile 3,9 miljoni euro võrra.

Komisjoni tehtud üksikasjaliku analüüsi tulemusena jagati taotletav summa kaheks osaks — prioriteetseks ja mitteprioriteetseks. Komisjon teeb ettepaneku nõustuda nende kuludega, mida asutus on nimetanud prioriteetseks.

See suurendab ühenduse 2009. aasta toetust 22,5 miljonilt eurolt 26,4 miljonile. Kavandatav vahendite suurendamine jaguneb jaotiste kaupa järgmiselt:

Jaotis 1: 1,24 miljonit eurot

Jaotise 1 praegustest assigneeringutest piisab kõigi olemasolevate 130 ajutise töötaja ja 12 lepingulise töötaja palkade maksmiseks aasta lõpuni. Aasta lõpuks kavatseb EUROJUST palgata praegu kinnitatud ametikohtade loetelu piires veel 14 ajutist töötajat (kokku 144) ja 30 lepingulist töötajat (kokku 42), mida amet nägi ette ka 2009. aasta esialgse eelarveprojekti koostamiseks esitatud rahastamistaotluses. Täiendavad assigneeringud personalile on mõeldud nimetatud uute töötajate palkade (940 000 eurot) ning tegevuse järjepidevuse tagamiseks ostetavate büroo- ja ajutiste teenuste (300 000 eurot) katmiseks.

Jaotis 2: 1,75 miljonit eurot , millest 1,1 miljonit eurot moodustavad ruumide sisetööde maksmata osa ja 0,65 miljonit eurot turvakulud.

Nagu vastuvõttev liikmesriik välja pakkus, otsustati kolida EUROJUST 2008.–2012. aastaks (osa asutusest kolis 1.12.2008) uude hoonesse „Haagse Veste 1” (HV1), mida EUROJUST jagab Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga. 2008. aasta oktoobris lepiti vastuvõtva liikmesriigiga kokku kõnealuse kolimise ja eriti uue hoone sisetööde paketis (seinad, põrandad, uksed, serveriruumid) kogumaksumusega 3,5 miljonit eurot (korrigeeritud hinnang). Kuigi EUROJUST tasus osa nimetatud kuludest juba oma 2008. aasta eelarvest, jäi 1,1 miljonit eurot rahastamiseks 2009. aastal, mida ei nähtud aga ette 2009. aasta eelarves.

Et EUROJUST peab kokkuleppe kohaselt võtma enda kanda kõik HV1-hoone turvakulud, on vaja eraldada talle täiendavaid vahendeid vajaliku turvapersonali palkamiseks (neid kulusid jagatakse Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga). Praegused assigneeringud katavad vaid 4,5 kuu vajaduse, mistõttu taotletakse veel 0,65 miljonit eurot.

Jaotis 3: 0,91 miljonit eurot

See hõlmab järgmist:

- täiendavad vahendid (400 000 eurot) kooskõlastuskoosolekute korraldamiseks, sest EUROJUSTi menetletavate juhtumite arv on suurenenud 30 %;

- kuna kõigis 27 riiklikus büroos peab olema riigi lähetatud ekspert, on vaja täiendavalt palgata 14 riigi lähetatud eksperti (250 000 eurot), ning

- infotehnoloogia projektide jaoks täiendavalt taotletavtäiendav 260 000 euro suurune summa, millest 164 000 eurot on nähtud ette kaitstud sidevõrgu ettevalmistamiseks vastavalt EUROJUSTi 16. detsembri 2008. aasta otsusele[8] (ühenduse loomine liikmesriikidega) ja 96 000 eurot turvaauditite jaoks.

Nagu eespool selgitatud, teeb komisjon ettepaneku suurendada ühenduse toetust EUROJUSTile 3,9 miljoni euro võrra. 1,6 miljonit eurot sellest summast kavatsetakse katta EUROJUSTi 2008. eelarveaastal kasutamata jäänud ülejäägist tulenevast sihtotstarbelisest tulust. Seetõttu taotletakse käesolevas paranduseelarves veel 2,3 miljonit eurot täiendavaid assigneeringuid.

Tehakse ettepanek lisada eelarvesse järgmised assigneeringud:

18 06 04 01 EUROJUST — Toetus jaotistele 1 ja 2: 1 390 000 eurot

18 06 04 02 EUROJUST — Toetus jaotisele 3: 910 000 eurot

Kulukohustuste assigneeringud saadakse 2009. aastal alamrubriigi 3a ülemmäära suhtes jäävast varust.

Nendega seotud maksete assigneeringud tulevad artiklist 18 06 07 „Tsiviilõigus”.

6. OLAF

PÄRAST OLAFI ASUTAMIST TEKKIS VAJADUS PALGATA KIIRESTI SUUR HULK PETTUSESPETSIALISTE, KUNA KOMISJONI TALITUSTES EI LEIDUNUD NIMETATUD SPETSIALISTE PIISAVALT, MUUTSID EELARVEPÄDEVAD INSTITUTSIOONID 2003. AASTAL SUURE HULGA ALALISI AMETIKOHTI AJUTISTEKS, ET AMET SAAKS VÕIMALIKULT KIIRESTI TÖÖVÕIMELISEKS.

Võeti tööle suur hulk ajutisi töötajaid. Kui ajutise personali lepingud hakkasid lõppema, oli OLAFil vaja võtta meetmeid massilise lahkumise ja aja jooksul kogunenud oskusteabe kaotamise vältimiseks.

Esimene ajutine meede oli tähtajaliste töölepingute uuendamine ja tähtajatuteks muutmine. Pikaajalise stabiilse lahenduse tagaks siiski vaid ametnike osakaalu suurendamine aja jooksul võrreldes ajutiste töötajatega.

Selle eesmärgiga jõudsid komisjon ja kutseorganisatsioonid 2007. aastal kokkuleppele korraldada sise- ja väliskonkursid, et hõlbustada OLAFi ajutiste töötajate palkamist ametnikena. Väliskonkursid võimaldavad leida kandidaate, kes ei ole praegu OLAFi ajutised töötajad, ning kujutavad endast seega täiendavat allikat kvalifitseeritud spetsialistide palkamiseks tulevikus.

Väliskonkursside (AD11, AD8, AST4) tulemused on nüüd teada; sisekonkursid (AD10, AD8) on alanud, kuid kestavad veel.

Et võimaldada edukalt konkursi läbinud kandidaatide palkamist püsiametnikena, on vaja kohandada OLAFi ametikohtade loetelu. Kuna püsiametnikke ei saa palgata ajutistele ametikohtadele, on piiratud ajaks vaja nii alalisi kui ka ajutisi ametikohti, nii et saaks palgata ajutised töötajad alalistele töökohtadele.

Seetõttu teeb komisjon ettepaneku teha OLAFi ametikohtade loetelus esimesed vajalikud muudatused, et hõlbustada lõppenud väliskonkurssidel edukateks osutunud kandidaatide töölevõtmist. Täiendavaid assigneeringuid siiski ei vajata, sest igal konkreetsel kuul makstakse välja vaid üks töötasu ametikoha kohta, mistõttu käesolev paranduseelarve esialgne projekt on eelarve seisukohast neutraalne.

Ettepaneku kohaselt täiendataks ametikohtade loetelu 12 AD11 alalise töökohaga, millega ei kaasne rahastamine.

2010. aasta esialgses eelarveprojektis on OLAFi ametikohtade loetelus on AD11 ajutiste ametikohtade arvu juba samavõrd vähendatud, s.t 2010. aasta ametikohtade loetelus ei ole 2009. aastaga võrreldes rohkem ametikohti.

Komisjon teeb ettepaneku vajalike eelarveliste meetmete võtmiseks siis, kui kõik konkursid on lõppenud ning OLAFi ajutiste töötajate osakaalu põhjal edukate kandidaatide hulgas selgub ajutiste ametikohtade arv, mis tuleb muuta alaliseks.

Täiendatud ametikohtade loetelu on esitatud eelarve lisas.

KOONDTABEL FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE KAUPA

Finantsraamistik Rubriik/alamrubriik | 2009. aasta finantsraamistik | Eelarve 2009 (k.a PE nr 1–5 ja PEEP nr 6-7) | PEEP 8/2009 | Eelarve 2009 (k.a PE nr 1–5 ja PEEP nr 6-8) |

|KA |MA |KA |MA |KA |MA |KA |MA | | 1. JÄTKUSUUTLIK KASV | | | | | | | | | | 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel |13 272 000 000 | |13 768 997 000 |11 100 585 513 | | |13 768 997 000 |11 100 585 513 | |1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive nimel |48 428 000 000 | |48 426 884 669 |34 963 348 789 | | |48 426 884 669 |34 963 348 789 | | Vahesumma | 61 700 000 000 | |62 195 881 669 |46 063 934 302 | | |62 195 881 669 |46 063 934 302 | | Varu[9] | | |4 118 331 | | | |4 118 331 | | | 2. LOODUSVARADE KAITSE JA MAJANDAMINE | | | | | | | | | | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused |46 679 000 000 | |41 131 356 325 |41 083 823 325 | 49 340 000 | |41 180 696 325 |41 083 823 325 | | Vahesumma | 57 639 000 000 | |56 721 437 011 |52 566 129 680 |49 340 000 | |56 770 777 011 |52 566 129 680 | | Varu | | |917 562 989 | | | |868 222 989 | | | 3. KODAKONDSUS, VABADUS, TURVALISUS JA ÕIGUS | | | | | | | | | | 3a. Vabadus, turvalisus ja õigus |872 000 000 | |863 925 000 |617 440 000 |2 300 000 | |866 225 000 |617 440 000 | |3b. Kodakondsus |651 000 000 | |772 125 542 |800 122 542 | | |772 125 542 |800 122 542 | | Vahesumma | 1 523 000 000 | |1 636 050 542 |1 417 562 542 |2 300 000 | |1 638 350 542 |1 417 562 542 | | Varu[10] | | |8 112 000 | | | |5 812 000 | | | 4. ELi ÜLEMAAILMNE ROLL[11] |7 440 000 000 | | 8 103 930 360 |8 324 169 158 | | | 8 103 930 360 |8 324 169 158 | | Varu | | | -419 930 360 | | | | -419 930 360 | | | 5. HALDUS[12] |7 699 000 000 | |7 700 730 900 |7 700 730 900 | | |7 700 730 900 |7 700 730 900 | | Varu | | | 76 269 100 | | | | 76 269 100 | | | 6. KOMPENSATSIOON |210 000 000 | |209 112 912 |209 112 912 | | |209 112 912 |209 112 912 | | Varu | | | 887 088 | | | | 887 088 | | | KOKKU |136 211 000 000 |121 901 000 000 |136 567 143 394 |116 281 639 494 |51 640 000 | |136 618 783 394 |116 281 639 494 | | Varu | | |587 019 148 |8 019 523 048 | | |535 379 148 |8 019 523 048 | |

[1] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[2] ELT L 343, 27.12.2007, lk 9.

[3] EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19.

[4] ELT L 208, 5.5.2008, lk 1.

[5] SEK(2008) 2707, 28.10.2008.

[6] Nõukogu otsus 2009/410/Euratom (ELT L 132, 29.5.2009, lk 13).

[7] ELT L 121, 15.5.2009, lk 37.

[8] ELT L 138, 4.6.2009, lk 14.

[9] Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ei ole arvestatud alamrubriigi 1a varu arvutamisel.

[10] Euroopa Liidu Solidaarsusfondi summa on kantud eelarvesse suuremana, kui vastavate rubriikide puhul on ette nähtud, nagu on sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes (ELT C 139, 14.6.2006).

[11] 4. rubriigi 2009. aasta varus ei ole arvestatud hädaabireserviga seotud assigneeringuid ega paindlikkusinstrumendi kasutuselevõttu.

[12] 5. rubriigis ülemmäära suhtes jääva varu arvutamisel on võetud arvesse aastate 2007–2013 finantsraamistiku joonealuses märkuses 1 nimetatud 78 miljonit eurot töötajate sissemakseid pensionikavasse.