[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 22.12.2006

KOM(2006) 865 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

SISETURU ÜHTLUSTAMISE AMETI (KAUBAMÄRGID JA TÖÖSTUSDISAINILAHENDUSED) FINANTSPERSPEKTIIVID

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

SISETURU ÜHTLUSTAMISE AMETI (KAUBAMÄRGID JA TÖÖSTUSDISAINILAHENDUSED) FINANTSPERSPEKTIIVID

1. SISSEJUHATUS

Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)[1] ülesanne on registreerida ühenduse kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused. Amet alustas tegevust 1996. aastal. Sellest ajast alates on Alicantes asuvasse ametisse pöördunud üle 200 000 äriühingu kogu maailmast, et saada oma kaubamärkidele ja tööstusdisainilahendustele kogu EL-is kehtivat kaitset.

Käesolevas teatises käsitletakse Siseturu Ühtlustamise Ameti pikaajalist rahastamist. Kuna tegemist on EL-i iseseisva asutusega, kelle eelarve on ühenduse eelarvest sõltumatu, tuleb hoida kõnealuse ameti eelarve kulud ja tulud tasakaalus. Peamiselt rahastatakse ametit lõivudest, mida ettevõtjad peavad maksma ameti osutatavate teenuste eest. Need lõivud on kehtestanud komisjon rakendusmäärustega.

Siseturu Ühtlustamise Amet on tänu mitmele asjaolule, sealhulgas kaubamärkide ja tööstusdisainilahenduste taotluste arvu kasvule, ameti jõudluse ja tõhususe paranemisele ning e-äri arengule kogunud suure sularahareservi. Hoolimata hiljutistest lõivude vähendamistest prognoositakse selle reservi suurenemist tulevastel aastatel. 2005. aasta lõpus ulatus kumulatiivse sularahareservi maht 130 miljoni euroni ning 2010. aasta lõpuks võib see tõusta 375 miljoni euroni.

Igal aastal tekkiv märkimisväärne eelarve aastaülejääk suurendab pidevalt kumulatiivset reservi, mida ei saa pikemas perspektiivis aktsepteerida. Kui tulud ületavad jätkuvalt Siseturu Ühtlustamise Ameti ülesannete täitmiseks vajalike rahalised vahendid ja reservid muutuvad struktuuriliselt ebaproportsionaalseks, peab komisjon võtma meetmeid. Käesolevas teatises esitatakse konkreetne ettepanek selle tagamiseks, et tulevikus saavutatakse mis tahes majandusliku olukorra puhul mõistlik eelarve tasakaal. Nii eelarve ülejääkide kui ka puudujääkide korral tuleks lõivud regulaarselt ja automaatselt läbi vaadata.

Komisjon leiab, et praegu on õige aeg kaaluda struktuurset lähenemist Siseturu Ühtlustamise Ameti finantsjuhtimisele. Amet on tegutsenud üle kümne aasta ning on suutnud selle aja jooksul toime tulla oluliste sündmustega, nagu e-taotlemise kasutuselevõtt, EL-i laienemine kümne riigi võrra 2004. aastal ja kaubamärkide õiguskaitse kehtivusaja pikendamise esimene voor 2005. aastal. Nüüd on sobiv aeg stabiliseerida eelarvetavasid.

2. SISETURU ÜHTLUSTAMISE AMETI SAAVUTUSED

Siseturu Ühtlustamise Amet asutati 1994. aastal ühenduse kaubamärki käsitleva määrusega. Ühenduse kaubamärk on tööstusomand, mis annab selle omanikule kogu EL-is kehtiva õiguse. Alates 1996. aastast, kui amet alustas taotluste menetlemist, on registreeritud üle 330 000 kaubamärgi. 2002. aastal võttis nõukogu vastu ühenduse disainilahenduste määruse, millega loodi kogu EL-i hõlmav ühenduse (registreeritud ja registreerimata) disainilahenduste süsteem. Ühenduse disainilahenduste registreerimine algas 2003. aastal ja praeguseks on edukalt menetletud üle 180 000 disainilahenduse.

Need arvud on ületanud ka kõige optimistlikumad prognoosid, mis tehti ajal, mil ministrite nõukogu võttis vastu asjaomased määrused. Need näitavad kogu EL-i territooriumil kaitset pakkuvate intellektuaalse omandi õiguste väärtuslikkust ettevõtjate jaoks ning Siseturu Ühtlustamise Ameti edukust süsteemi haldamisel. Need ühtsed õigused on osa EL-i intellektuaalse omandi õigust käsitlevast üldisest strateegiast, mis on EL-i majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia keskne osa.

Kaubamärgid ja disainilahendused on siseturul tegutsevate moodsate ettevõtjate jaoks keskse tähtsusega turundusvahendid. EL-i ja välisriikide ettevõtjad võivad arvestada tõhusa korraldusega, mis kaitseb nende väärtuslikemate varade hulka kuuluvaid õigusi õigel ajal ja tõhusalt. Maailmas, kus tarbijate teadlikkus järjest tõuseb, võib kaubamärkidele ja disainilahendustele toetuv märgiloome aidata mis tahes suurusega ettevõttjaid end uuendada ning pääseda uutele turgudele.

Siseturu Ühtlustamise Ameti ootamatu edu ja järjest kasvav nõudlus tema teenuste järele on tekitanud ametile märkimisväärseid probleeme. Viimastel aastatel on amet suutnud oma tulemusi siiski oluliselt parandada. Amet seab endale auahneid eesmärke seoses teenuste ja tegevuse kvaliteedi haldamisega. Ta on loonud programmi, mille eesmärk on suurendada jõudlust ja tõhusust menetluste lihtsustamise, bürokraatia vähendamise, tugeva finantsjuhtimise rakendamise ning kõige uuemate IT-vahendite kasutuselevõtu kaudu.

Taotluste menetlemise protsessi arengus on oluliseks muutuseks olnud e-äri kasutuselevõtt 2002. aastal. Tänu 2005. aasta lõpus kasutusele võetud elektrooniliste taotluste ja pikendamisele tehtavate hinnaalandustele saavutavad kasutajad nüüd nimetatud toiminguid tehes olulise säästu. E-äri võimaldab kasutajatel raha kokku hoida ning parandab näiteks täpsema andmete kogumise kaudu ameti tegevuse kvaliteeti, mis on kokkuvõttes kasulik ka kasutajatele. E-äri osakaalu kasvu Siseturu Ühtlustamise Ametis tuleb tervitada.

1. oktoobril 2004 liitus Euroopa Ühendus kaubamärkide rahvusvahelist registreerimist käsitleva Madridi protokolliga. Madridi protokoll näeb ette lihtsa menetluse, mida ettevõtjad peavad kasutama, kui nad soovivad taotleda kaubamärgiõigusi 67s EÜ-sse mittekuuluvas riigis, esitades ametisse vaid ühe rahvusvahelise taotluse. Ühendus valmistab praegu ette liitumist Genfi redaktsiooniga, mis võimaldaks kasutada sarnast menetlust disainilahenduste rahvusvahelisel registreerimisel.

2005. aastal tugevnes Siseturu Ühtlustamise Ameti ja liikmesriikide vaheline koostöö. Amet otsustas suurendada investeeringuid partnerlussuhete arendamisse ja siseriiklike ametitega elluviidavatesse ühisprojektidesse. Siseturu Ühtlustamise Amet hüvitab neile nende ühenduse kaubamärgi süsteemiga seotud kulutused ja sellega seoses osutatud teenused. Eeldatakse, et sellest partnerlusest saavad kasu nii ühenduse kui ka siseriiklike kaubamärkide ja disainilahenduste süsteemide kasutajad.

Kasutajad hindavad Siseturu Ühtlustamise Ameti saavutatut positiivselt. Huvirühmade tunnustust kinnitas sõltumatu uuringuettevõtte teostatud ulatuslik kasutajate rahulolu uuring. Küsitleti suurt hulka inimesi ja ettevõtjaid, kes otseselt kasutasid 2004. aasta jaanuarist 2005. aasta juunini ühenduse kaubamärgi ja/või disainilahenduste süsteemi. Lõplikud tulemused avaldati märtsis 2006.[2] Need näitavad nii intellektuaalomandi õigustega seotud teenuste vahendajate kui omanike üldist rahulolu, kuigi küsitlusel selgusid ka valdkonnad, mida tuleks arendada. Amet võtab uuringu tulemusi tõsiselt ja jätkab investeeringute tegemist oma teenuste parandamisse.[3]

3. SISETURU ÜHTLUSTAMISE AMETI FINANTSARENG

3.1. Siseturu Ühtlustamise Ameti eelarve ja lõivude struktuur

Ameti sissetuleku moodustavad peamiselt lõivud, mida kasutajad peavad seoses kaubamärkide ja disainilahenduste registreerimisega maksma. Ühenduse kaubamärke käsitlevas määruses on selgelt sätestatud, et eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.[4] Teisisõnu on amet eelarve osas iseseisev tingimusel, et ta ei vaja eelarve tasakaalustamiseks ühenduse toetust.

Lõivud, mida kõnealuse süsteemi kasutajad ametile maksavad, on kehtestanud komisjon kahe rakendusmäärusega: ühenduse kaubamärgilõivude määrus ja ühenduse disainilahenduselõivude määrus. Kõnealuste lõivude hulka kuuluvad kaubamärgi või disainilahenduse omaniku makstavad lõivud taotlemise, registreerimise ja pikendamise eest, vaidlustamist või kehtetuks tunnistamist taotleva kolmanda isiku makstav vastuväitelõiv (ainult kaubamärkide puhul) või tühistamislõiv ning ameti otsuse peale apellatsioonikoja poole kaebusega pöörduva poole makstav apellatsioonilõiv. Umbes 90% kogu ameti sissetulekust saadakse siiski kolme liiki lõivudest: ühenduse kaubamärgi taotlemise, registreerimise ja pikendamise eest makstavast lõivust. Ühenduse kaubamärgi määruse artikli 139 lõike 2 kohaselt tuleb kõnealuste ühenduse kaubamärkide eest makstavate lõivude suurus kehtestada selliselt, et nende tuludega oleks põhimõtteliselt tagatud Siseturu Ühtlustamise Ameti eelarve tasakaal.

Siseturu Ühtlustamise Ameti paaril esimesel tegevusaastal mõjutas nende kulusid kõige rohkem vajadus investeerida ameti infrastruktuuri ning värvata piisavalt töötajaid, et tulla toime oodatust suurema avalduste hulgaga. Tulu suurenes kuni 2000. aastani kiiresti, pärast seda vähenes kahe aasta jooksul ning siis algas uus tõus.

2004. aasta lõpuks oli Siseturu Ühtlustamise Amet kogunud olulise, umbes 105 miljoni euro suuruse sularahareservi, mida mõõdetakse käibevara ja jooksvate kohustuste vahena, ning aastaülejääki prognoositi ka järgmisteks aastateks.[5] Selle tagajärjel vähendati 2005. aastal ühenduse kaubamärgilõivude süsteemi esimese läbivaatamise käigus mitut lõivu umbes 20% võrra.[6]

3.2. Hiljutised Siseturu Ühtlustamise Ameti eelarvet mõjutavad sündmused

Kaubamärkide lõivude reformi hakati ellu viima 2005. aasta oktoobris. Selle põhieesmärgid olid alandada taotlemise ja registreerimise eest makstavaid lõivusid, kehtestada hinnaalandus elektroonilise taotlemise korral ja alandada pikendamise eest makstavaid lõivusid. Prognoositi, et ettevõttjad säästavad tänu lõivude vähendamisele 37 kuni 40 miljonit eurot aastas, kuid tegelik kokkuhoid osutus palju suuremaks. Eeldatakse, et ainuüksi 2006. aastal säästavad ettevõtjad tänu lõivude vähendamisele 2005. aastal umbes 55 miljonit eurot.[7]

Siseturu Ühtlustamise Ameti eelarvet on mõjutanud ka kaks hiljutist sündmust. Esiteks on taotluste ja pikendamiste arv olnud algselt prognoositust suurem. See kasv kajastab kogu maailmas esinevat üldist suundumust. Teiseks oli 2005. aasta esimene täisaasta, mil esitati taotluseid Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni kaudu Madridi protokolli alusel. Amet sai 2005. aastal Madridi protokolli alusel esitatud rahvusvaheliste taotluste eest rahas mõõdetuna umbes 9 miljonit eurot lõivusid.

Lõivureformi elluviimisel saadud esimesed kogemused näitavad, et kahtlemata mõjus lõivude alandamine eelarve tulude poolele, muutes need mõõdukamaks. Kuid hoolimata lõivude alandamisest on 2006. aasta sularahareserv ikkagi suur, suurendades veelgi kumulatiivset sularahareservi. Ainuüksi 2005. aastal oli ülejäägisumma 162,8 miljoni eurose eelarve juures 41,5 miljonit eurot. Kogu sularahareservi maht oli 2005. aasta lõpuks 132 miljonit eurot. 2006. aasta kohta tehtud prognooside järgi tekib 179 miljoni eurose kogutulu juures 50 miljoni eurone ülejääk.[8] Seega on eelarve selgelt tasakaalust väljas ja seda tuleb uuesti tasakaalustada.

Tuleks siiski märkida, et eelarve sularahareservi mõjutab ka disainilahenduste registreerimiste sagenemine, kuigi palju vähemal määral. Disainilahenduste menetlemisest eest makstud lõivud moodustasid 2005. aastal alla 10% ühenduse kaubamärkide lõivudest saadud tulust.

3.3. Eelarveprognoosid tulevikuks

Prognoositakse, et lõivupoliitikat muutmata suureneb eelarve tasakaalutus tulevikus veelgi. Kõigi usutavate stsenaariumide järgi jätkub sularahareservi kumulatiivne kasv.

Tulevase sissetuleku otsustavaim tegur on ülekaalukalt ühenduse kaubamärkide taotluste hulk. Käesoleva teatise lisas on esitatud arvandmed alternatiivsete stsenaariumide puhul. Hinnangute aluseks on väikese hulga stsenaarium 60 000 ühenduse kaubamärgi taotlusega aastas, keskmise hulga stsenaarium 75 000 taotlusega ja suure hulga stsenaarium 90 000 taotlusega.

Kõige realistlikumal ehk keskmisel, 75 000 ühenduse kaubamärgi taotlusega stsenaariumil ja 60%l pikendamise määral põhinevate hinnangute kohaselt ulatuks kogutulu 2010. aastal peaaegu 200 miljoni euroni ja 2016. aastal üle 230 miljoni euro. Selle tulemusena oleks kumulatiivse sularahareservi suurus 2010. aasta lõpuks muljetavaldav 375 miljonit eurot ja 2016. aasta lõpuks peaaegu 700 miljonit eurot.

Isegi aastase ühenduse kaubamärkide taotluste hulga tagasihoidliku prognoosi ehk 60 000 taotluse puhul (2005. aastal sai amet 64 000 taotlust) ulatuks struktuuriline sularahareserv 2010. aastal üle 300 miljoni euro. Sama järelduse saab teha pikendamise määra tagasihoidliku 40% prognoosi korral 60% asemel (praegu prognoositakse 2006. aasta pikendamise määraks 63%), mille puhul ulatuks sularahareserv 2010. aastal üle 330 miljoni euro.

Kahel järgmisel graafikul esitatakse prognoosid kumulatiivse sularahareservi kohta aastateks 2006–2016 võrreldes aastatel 2000–2005 kogunenud sularahareserviga (kõik arvud on antud miljonites eurodes ja nende aluseks on 60% pikendamise määr ).

Üldine kumulatiivne ülejääk | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Majandusaasta | | 2000 |2001 |2002 |2003 |2004 |2005 |2006 |2007 |2008 |2009 |2010 |2011 |2012 |2013 |2014 |2015 |2016 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Kumulatiivne ülejääk | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Väikese hulga stsenaarium | | | | | | | |204 |235 |272 |314 |349 |375 |407 |438 |468 |526 | | | Keskmise hulga stsenaarium | 52 |53 |57 |71 |90 |132 |182 |221 |278 |349 |425 |497 |558 |625 |691 |757 |850 | | | Suure hulga stsenaarium | | | | | | | |262 |319 |390 |466 |538 |599 |666 |732 |798 |891 | |

[pic]

4. STRUKTUREERITUD LAHENDUS TASAKAALUS EELARVE TAGAMISEKS

4.1. Euroopa kvaliteetne kaubamärkide registreerimise süsteem

Nagu eelnevalt mainitud, viib Siseturu Ühtlustamise Ameti eelarve üha suurenev ülejääk eelarve tasakaalust välja ja see ei ole kooskõlas ühenduse kaubamärgi määruse artikli 139 lõikega 2, mille kohaselt lõivude suurus peab tagama, et tulud on piisavad eelarve tasakaalus hoidmiseks. Komisjon on seisukohal, et tuleb leida struktureeritud lahendus. See lähenemisviis peaks siiski olema tihedalt seotud ameti suurepäraste edusammudega.

Sissejuhatava märkusena tuleb rõhutada, et Siseturu Ühtlustamise Amet haldab oma eelarvet kooskõlas usaldusväärse eelarvestamise ja raamatupidamise põhimõtetega ning ameti eelarvekomitee ja kontrollikoja järelevalve all. Nende põhimõtete seas on näiteks konservatiivsuse põhimõte (kasum sisestatakse raamatupidamisse alles siis, kui see on aasta lõpuks realiseerunud, samal ajal kui ettenähtavad riskid ja tingimuslikud kohustused sisestatakse raamatupidamisse niipea, kui need tekivad), usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte ja läbipaistvuse põhimõte. Tuleb rõhutada, et sularahareserv arvutatakse samade põhimõtete järgi ja et amet teeb ka tulevikuprognoose konservatiivselt ja läbipaistvalt.

Komisjon on seisukohal, et osa sularahareservist võib jätta ametile, et aidata viimasel toime tulla tegevuslike väljakutsetega. Hoolimata sellest, et hiljutine kasutajate uuring näitas üldist rahulolu ameti tegevusega, mõistab komisjon, et teha on veel palju tööd. Seetõttu tuleb tervitada ameti algatusi parandamaks küsitlusel probleemsetena nimetatud valdkondade tulemuslikkust . Selle töö tulemuseks peaks olema Alicantes tehtavate otsuste suurem selgus, järjekindlus ja põhjalikkus, lihtsamad haldusmenetlused ja ameti peamiste toimingute sooritamise kiirenemine. Selline kvaliteedi parandamine nõuab suure tõenäosusega lisainvesteeringuid.

Komisjon soovib rõhutada ka ameti ja liikmesriikide asjaomaste asutuste partnerluse olulisust ühenduse ja siseriiklike kaubamärgisüsteemide tulemuslikkuse ja tõhusa koostoimimise jaoks. Koolituse, infotehnoloogia ning reklaami- ja teavitusteenuste valdkonnas töötatakse välja ja rakendatakse intensiivseid koostööprogramme. Niisuguse tehnilise koostöö toetamiseks ja tugevdamiseks tuleb eraldada vajalikul määral täiendavaid rahalisi vahendeid.

Head juhtimis- ja raamatupidamistava arvesse võttes mõjutavad tegevusse ja koostöösse tehtavad konservatiivsed lisainvesteeringud siiski suhteliselt vähe järgmiseks kümneks aastaks prognoositavat sularahareservi märkimisväärsest suurenemist.

4.2. Täiendavad lõivureformid

Komisjon leiab, et praegustes pidevalt kasvava ülejäägi ja tasakaalustamata sularahareservi oludes on vältimatu lahendus lõivude täiendav vähendamine. Lõivude hoidmine madalal tasemel on ahvatlev lahendus, kuna see muudab ühenduse kaubamärgi ettevõtjate, eelkõige EL-i ja välismaiste väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks veelgi atraktiivsemaks.

Kogemused näitavad aga, et praeguste ühiste nõuete ja tavade tingimustes ei ole lõivude vähendamine lihtne protsess. Lõivusid kehtestatakse niinimetatud komiteemenetluse kohaselt ning ühenduse läbirääkimised kaubamärgilõivude komitees, mis viisid ametile makstavaid lõivusid käsitleva komisjoni määruse läbivaatamiseni 2005. aastal, olid sularahareservi sihtkoha ja eri lõivude sobiva taseme kohta eksisteerivate arvamuste erinevuse tõttu vastuolulised. Lõivude vähendamise ulatus, milles lõpuks kokku lepiti, ei olnud eelarve tasakaalustamiseks piisav.

Kirjeldatud asjaolusid arvesse võttes on kohane leida ühtne ja struktureeritud meetod tulude ja prognoositavate kulude proportsionaalsuse tagamiseks. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele ameti finantsperspektiividel põhinev lõivude regulaarse läbivaatamise meetod ning hallata sularahareservi eelnevalt kokkulepitud valemi alusel . Läbivaatamise aluseks oleks ameti tavapärasel viisil koostatud finantsstatistika, mis sisaldaks ameti märget järgmise perioodi hinnangulise sularahareservi suuruse kohta.

Valem peaks keskenduma ainult kaubamärgilõivudele. Nagu eelnevalt märgitud, tuleneb eelarve tasakaalutus peaaegu täielikult ühenduse kaubamärkide registreerimisest saadud tulust. Teine põhjus disainilahenduse eest tasutavate lõivude valemist väljajätmiseks on suhteliselt lühiajaline kogemus ühenduse disainilahenduste süsteemi rakendamisel.

Kaubamärgilõivude regulaarse läbivaatamise meetodi kehtestamisel on selged eelised.

Esiteks säilitatakse Siseturu Ühtlustamise Ameti rahaline sõltumatus. Ühest küljest saab sellega vältida struktuurilisi puudujääke, millega kaasneb reservi ärakulutamise ja toetuste vajamise oht. Teisest küljest õnnestub vältida reservi liigset kogunemist, mis on oluline selleks, et tagada mõistlik tasakaal tulude ja kulude vahel..

Teiseks kajastaks niisuguse valemi kasutamine paremini Siseturu Ühtlustamise Ameti süsteemi kasutamise maksumust kasutajate jaoks. Kuigi lõivude määramisel tuleb arvesse võtta mitmesuguseid asjaolusid, peaks kasutajatelt võetav tasu kajastama teenuse osutamise kulusid.

Kolmandaks ei näi sellise valemi kasutuselevõtt, mida kasutatakse tulevaste ülejääkide ja puudujääkide haldamiseks lõivudega automaatse sidumise teel, iseenesest tekitavat märkimisväärseid tehnilisi raskusi. Ühenduse kaubamärke käsitlevas määruses on sätestatud, et lõivude kehtestamist käsitlevad määrused peaksid määrama lõivusummad ja nende maksmise viisid.[9] Komisjon teeb ettepaneku muuta komisjoni lõivude määrust ühenduse kaubamärke käsitlevas määruses sätestatud komiteemenetluse teel. Juhul kui poliitilisel tasandil saavutatakse kokkulepe muutuse arvutamise küsimuses – mis võib tähendada lõivude vähendamist või suurendamist, – võiksid need eeskirjad sisaldada valemit, mille alusel vaadataks lõivusid regulaarselt läbi tagamaks, et saavutatakse mõistlik eelarvetasakaal.

4.3. Kavandatava lõivude regulaarse läbivaatamise meetodi põhijooned

Siseturu Ühtlustamise Ameti finantsperspektiividel põhineval lõivude automaatsel läbivaatamisel ja kohandamisel tuleks järgida teatud põhitingimusi. Komisjon kavatseb teha ettepaneku regulaarse läbivaatamise meetodi kohta, mille aluseks oleksid järgmised eeldused.

- Õiguskindluse nimel ja piiratud ajaperioodi tegelike eelarveliste suundumuste arvessevõtmiseks tuleks kõiki vajalikke kohandusi teha regulaarselt (näiteks igal aastal).

- Kui prognoositakse ülejääk (või puudujääk), tuleks läbi vaadata kolm tähtsaimat põhilõivu: (üksik)kaubamärgi taotlemise, registreerimise ja pikendamise lõivud. Nende lõivude suurendamine ja vähendamine peaksid olema proportsioonis nende suhtelise tähtsusega.[10]

- Automaatseid regulaarseid kohandusi ei tohiks teha üle kõikumispiiri.

- Igal juhul tuleb kaitsta Siseturu Ühtlustamise Ameti rahalist iseseisvust.

5. KOKKUVÕTE

Ühenduse kaubamärki käsitlev määrus näeb ette Siseturu Ühtlustamise Ameti eelarve tasakaalus hoidmise. Lõivude muutmata jätmise korral ja ühenduse kaubamärkide taotluste ja pikendamiste kohta tehtud realistlike tulevikuprognooside põhjal ei ole see võimalik. Kumulatiivne sularahareserv võib ulatuda 2010. aasta lõpuks 375 miljoni euroni ja 2016. aasta lõpuks peaaegu 700 miljoni euroni. Seetõttu tuleb ameti eelarve tasakaalu saavutamiseks ja sularahareservi kontrolli alla võtmiseks kiiresti tegutseda.

Ka komisjon vastutab selle eest, kuna tema ülesandeks on kehtestada lõivumäärad. Kõnealused lõivud tuleks kehtestada selliselt, et oleks tagatud, et tulud on põhimõtteliselt piisavad Siseturu Ühtlustamise Ameti eelarve tasakaalus hoidmiseks. Sellise meetodi kasutuselevõtt, mis näeb ette lõivude juhusliku kohandamise, võib osutuda keeruliseks, kuna see võib kaasa tuua pikki ja korduvaid arutelusid komiteemenetluse raames. Paremaks alternatiiviks oleks keskenduda üksikasjalikule ja struktureeritud meetodile. Seetõttu soovitatakse kehtestada eelarveseisundi regulaarne läbivaatamine parima teadaoleva teabe põhjal ameti majandusliku olukorra kohta, kasutades standardset meetodit, mille abil suurendataks või vähendataks tähtsamaid lõivusid vastavalt vajadusele. Pärast poliitilisele kokkuleppele jõudmist sellises meetodis tuleks niisugust valemit kohaldada näiteks igal aastal. Valem peaks arvestama kõiki asjakohaseid elemente, et tagada tasakaalus ja toimiv lõivude struktuur.

Komisjon on seisukohal, et praegu on sobiv aeg esitada ettepanek struktureeritud meetodi kohta, mille eesmärk on vältida ameti ebaproportsionaalseid sularahareserve. Siseturu Ühtlustamise Amet on saavutanud enam kui kümne tegutsemisaasta jooksul pidevalt häid tulemusi ühenduse kaubamärkide registreerimisel ja viimasel ajal ka ühenduse disainilahenduste registreerimisel. Amet on tulnud edukalt toime ka mõne olulise ja rahalisi tagasilööke tekitanud sündmusega nagu e-taotlemise kasutuselevõtt, EL-i laienemine 10 riigi võrra 2004. aastal ja kaubamärkide pikendamise lõivude esimene etapp 2005. aastal.

Eelnevalt kindlaksmääratud valem ei tohiks ohustada Siseturu Ühtlustamise Ameti edusamme ega takistada optimaalse koostöö tegemist siseriiklike asutustega. Samuti ei tohiks selle valemi rakendamine tekitada tulevikus eelarvepuudujääki. Igal juhul peab amet olema võimeline jätkama kaasaegsete ja tõhusate kaubamärkide ja disainilahenduste registreerimise süsteemide rakendamist kasutajate ja kogu ühiskonna huvides.

Võttes arvesse ameti eelarve praegust ülejääki, soovib komisjon tegutseda nii kiiresti kui võimalik, järgides samal ajal head valitsemistava. Komisjon kavatseb teha 2007. aasta kevadel komisjoni lõivusid käsitleva määruse muutmise ettepanekud. Ettepanekutele lisatakse asjakohane mõjuhinnang.

Komisjon kutsub nõukogu ja Euroopa Parlamenti esitama oma tähelepanekuid käesolevasteatises kirjeldatud meetodi kohta.

LISA

Tabelis on esitatud hinnangud 2006.–2016. aasta eelarveprognooside kohta (kõik arvud on esitatud miljonites eurodes). Hüpoteesi püstitamisel on arvestatud 75 000 taotlusega aastas ning alternatiivsed variandid on 60 000 ja 90 000 taotlust aastas. Kõigi variantide puhul on ühenduse kaubamärkide pikendamiste määraks kogu perioodi jooksul stabiilne 60% määr.

Majandusaasta | |2006 |2007 |2008 |2009 |2010 |2011 |2012 |2013 |2014 |2015 |2016 | | | | | | | | | | | | | | | | Stsenaarium: |Tulu | 179 |174 |179 |188 |197 |194 |188 |196 |198 |202 |232 | | 75 000 ühenduse kaubamärgi taotlust aastas |Kulu | 130 |142 |132 |134 |137 |140 |144 |147 |150 |153 |156 | | |Tulem | 50 |32 |47 |54 |60 |54 |44 |50 |49 |49 |76 | | |Kum. ülejääk |182 |214 |261 |314 |374 |428 |472 |521 |570 |619 |695 | | | | | | | | | | | | | | | | Stsenaarium: |Tulu | |186 |196 |209 |219 |216 |210 |219 |221 |225 |255 | | 90 000 ühenduse kaubamärgi taotlust aastas |Kulu | |146 |139 |139 |142 |145 |149 |152 |155 |159 |162 | | |Tulem | |39 |57 |70 |77 |71 |61 |67 |66 |66 |93 | | |Kum. ülejääk | |221 |278 |349 |425 |497 |558 |625 |691 |757 |850 | | | | | | | | | | | | | | | | Stsenaarium: |Tulu | |160 |161 |166 |174 |170 |164 |173 |175 |178 |208 | | 60 000 ühenduse kaubamärgi taotlust aastas |Kulu | |138 |130 |129 |132 |135 |138 |141 |144 |147 |150 | | |Tulem | |22 |31 |37 |42 |35 |26 |32 |31 |31 |58 | | |Kum. ülejääk | |204 |235 |272 |314 |349 |375 |407 |438 |468 |526 | |

[1] Edaspidi „amet”.

[2] Vt http://oami.europa.eu/en/office/survey05.htm.

[3] Vt Siseturu Ühtlustamise Ameti järeldusi kasutajate rahulolu uuringu kohta aadressil http://oami.europa.eu/en/office/pdf/USS_Response.pdf.

[4] Vt nõukogu 20. detsembri 1993.a määruse (EÜ) nr 40/94 (ühenduse kaubamärgi kohta, mida on viimati muudetud nõukogu 19. veebruari 2004. a määrusega (EÜ) nr 422/2004 (ELT L 70, 9.3.2004, lk 1)) artikli 134 lõiget 2.

[5] Aastaülejääk on ühe eelarve täitmise tulemus. (Kumulatiivsed) ülejäägid ei ole siiski väga head näitajad iseloomustamaks seda, kui palju on vaba raha. Osa kumulatiivsest ülejäägist ei ole vaba sularahana kasutatav näiteks sel põhjusel, et see on investeeritud põhivarasse, nagu ehitised. Seetõttu kasutatakse käesolevas teatises vaba sularaha mõõtmisel sularahareservi mõistet. Sularahareserv tähendab käibevara ja jooksvate kohustuste vahet.

[6] Komisjoni määrus (EÜ) nr 1042/2005, 29. juuni 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2869/95 siseturu harmoneerimisametile makstavate lõivude kohta (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused), ELT L 172, 5.7.2005, lk 22. Praeguseid disainilahenduste lõivusid vaata komisjoni 16. detsembri 2002.a. määrusest (EÜ) nr 2246/2002 siseturu ühtlustamisametile (kaubamärgid ja disainilahendused) ühenduse disainilahenduste registreerimise eest makstavate lõivude kohta, EÜT L 341, 17.12.2002, lk 54.

[7] 2006. eelarveaastaks prognoositakse taotlemise ja registreerimise eest makstavate lõivude vähendamisest saadavaks säästuks umbes 20 miljonit eurot, pikendamise eest makstavate lõivude vähendamisest saadavaks kokkuhoiuks umbes 28,5 miljonit eurot ja elektroonilise taotlemise korral hinnaalanduse tegemisest saadavaks kokkuhoiuks veel 4,5 miljonit eurot. Teist liiki lõivude vähendamisega saavutataks veel 2 miljoni eurone kokkuhoid.

[8] 2006. aasta 1. oktoobri kohta tehtud prognoos.

[9] Vt muudetud määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 139 lõiget 2.

[10] Kolme põhilõivu regulaarne kohandamine vastavalt eelnevalt kindlaksmääratud valemile ei välista kõigi lõivude reformimist. Näiteks võib EL-i laienemisest või õigusaktide muudatustest tuleneda vajadus strukturaalsete muudatuste järele.