Kuna käesoleval aruandeperioodil aruande esitanud liikmesriigid ei ole samad, kes esitasid aruande esimesel aruandeperioodil, ning kuna aruandeperioodide kestus on erinev, ei saanud kahte aruandeperioodi võrrelda ja need võrdlused ei oleks mingil juhul võimaldanud sisulisi järeldusi teha. Seepärast käesolevas aruandes selliseid võrdlusi ei tehta.

See on määruse (EÜ) nr 1071/2009 kohane teine aruanne, mis hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2014. Esimeses aruandes vaadeldi ajavahemikku 4. detsembrist 2011 (määruse jõustumise kuupäev) kuni 31. detsembrini 2012. Käesolev aruandeperiood kattub ajaliselt autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide rakendamist käsitleva aruandega, nagu nõutakse määruse nr 1071/2009 artikli 26 lõikega 2. Selline sünkroniseerimine võimaldab liikmesriikidel ja sidusrühmadel saada sidus ülevaade sellest, millised olid samal aruandeperioodil sektori siseturg ja sotsiaalõigusnormid.

Kooskõlas määruse artikliga 3 peavad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsevad ettevõtjad toimima liikmesriigis stabiilselt ja tõhusalt, olema hea mainega, asjakohase finantssuutlikkusega ja nõutava ametialase pädevusega. Lisaks kehtestatakse määruse artikliga 4 autoveo-ettevõtjatele kohustus nimetada veokorraldaja, kellel on ametialase pädevuse tunnistus, mis kinnitab vajalike oskuste ja teadmiste olemasolu veo korraldamiseks tegelikult ja pidevalt kooskõlas kõigi õigus- ja valdkondlike nõuetega. Autoveo-ettevõtjatele määrusega (EÜ) nr 1071/2009 kehtestatud tingimuste täitmise kontrollimise kohustus lasub liikmesriikidel. Peale selle on Euroopa Liidus tegutsevate ettevõtjate järelevalves peamisel kohal liikmesriikide hästi korraldatud halduskoostöö.

Käesolevas aruandes käsitletakse autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemist liikmesriikides ja selle eesmärk on tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1071/2009 (millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ) (edaspidi „määrus (EÜ) nr 1071/2009“) kohaldamise põhjalikum järelevalve. Määrust kohaldatakse kõikide ELis asutatud ettevõtjate suhtes, kes tegutsevad autoveo-ettevõtja tegevusalal või kes kavatsevad sel tegevusalal tegutsema asuda. Autoveo-ettevõtja tegevusala hõlmab nii kaupade autoveo ettevõtjaid kui ka sõitjate autoveo ettevõtjaid. Määruse kohaldamisalasse ei kuulu teatava kategooria ettevõtjad, näiteks need, kes kasutavad mootorsõidukeid, mille täismass on väiksem kui 3,5 tonni. Määruses (EÜ) nr 1071/2009 määratakse kindlaks ühiseeskirjad kaupade autoveo ettevõtja ja sõitjate autoveo ettevõtja tegevusalale lubamiseks.

Komisjon on tellinud uuringu määruste (EÜ) nr 1071/2009 ja nr 1072/2009 järelhindamise kohta. Vajaduse korral kasutatakse käesolevas aruandes sellest uuringust pärit teavet.

III.Autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemist käsitlevate andmete analüüs

1. Autoveosektori hea maine, finantsolukorra ja ametialase pädevuse ülevaade

Aruande selles osas käsitletakse liikmesriikide esitatud teabe alusel riiklike nõuete esitamist, kontrollide korraldamist, nõuete täitmise taset ja ettetulnud raskusi. Liikmesriikide aruannete killustatuse tõttu ei ole see ülevaade kõikehõlmav. Vajaduse korral on liikmesriikide aruandeid täiendatud eespool nimetatud hindamisuuringu andmetega.

Nagu määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 3 lõikega 2 on teatud tingimustel lubatud, on osa liikmesriike kehtestanud riigisisesed nõuded, millele tuleb lisaks määruses kehtestatud neljale nõudele (stabiilne ja tõhus toimimine, hea maine, asjakohane finantssuutlikkus ja nõutav ametialane pädevus) vastata, et pääseda tegutsema autoveo-ettevõtja tegevusalal. Näiteks lisas Slovakkia veokorraldaja miinimumvanuse (21 aastat) nõude. Austria lisas tingimuse, et autoveo-ettevõtjal peavad olema vajalikud parkimiskohad teest eemal ühe ja sama või naabruses asuva halduspiirkonna omavalitsusüksuses või mõnes teises omavalitsusüksuses. Hispaanias kehtib lisanõue, et taotlejal peab olema kolm sõidukit, millest vähemalt ühe kandevõime on 60 tonni. Prantsusmaa, Itaalia ja Läti otsustasid autoveoturule pääsu käsitlevate eeskirjade täitmise kohustust laiendada ettevõtjatele, kes kasutavad sõidukeid, mille lubatud täismass ei ületa 3,5 tonni.

Viisid, kuidas liikmesriigid määruses sätestatud autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsema pääsemiseks vajaliku nelja nõude täitmist kontrollivad, ja tehtud kontrollide arv lahknevad väga suurel määral.

Eesti teatas, et määruse nõuete täitmist kontrollitakse riskipõhise süsteemi alusel, mille sihtmärk on eelkõige ettevõtjad, kelle puhul on suurenenud oht, et nad rikuvad autoveo-eeskirju rängalt või tihti.

Iirimaal kontrollitakse kõikide ettevõtjate head mainet, finantssuutlikkust ja ametialast pädevust tegevusloa uuendamise menetluse raames vähemalt iga viie aasta järel. Lisaks võib sagedamini kontrollida teatavaid ettevõtjaid, kellega seonduvat riski peetakse suureks või kes on sattunud pädeva asutuse tähelepanu alla. Hea maine kontrollimiseks küsitleb veokorraldajat või muud asjakohast isikut Iirimaa politsei asjaomane talitus. See talitus annab pädevale asutusele karistuste loetelu, mida saab kasutada hea maine kindlaksmääramisel. Ettevõtja tegevusloa viieaastase kehtivusaja vältel ei ole tal tavaliselt vaja lube väljastavale asutusele lisateavet esitada. Seda on vaja teha ainult siis, kui asutus on tuvastanud selle ettevõtjaga seoses mingi ohu.

Lätis kontrollitakse finantsolukorra täitmise nõuet äriregistri iga-aastastest aruannetest pärineva teabe põhjal. Samuti kontrollitakse kõigi nelja nõude täitmist enne, kui vedude tegemiseks antakse tegevusluba. Enamasti on loa peatamise aluseks riigi maksuinspektsiooni taotlus, kui ta on otsustanud veoettevõtja majandustegevuse peatada. Kuna Lätis väljastatakse igale konkreetsele sõidukile ühenduse tegevusloa tõestatud koopia ja riigisiseste vedude luba ning seda tehakse üksnes kuni kaheteistkümneks kuuks, ei pikendata nelja nõude täitmatajätmise korral ühenduse tegevusloa tõestatud koopiat ega riigisiseste vedude luba. Kontrollitakse veokorraldaja, ettevõtja ja selle juhatuse liikmete head mainet. Kui veokorraldaja või juhatuse liige vahetub, kontrollitakse iga uue liikme mainet.

Hispaanias kasutatakse ametialal tegutsema pääsemise kriteeriumide täitmise kontrollimiseks kahte meetodit. Esimese meetodi puhul nõutakse ettevõtjalt nelja nõude täitmist tõendavate dokumentide esitamist. Teise meetodiga kaasnevad inspektorite kohapealsed kontrollid ettevõtjate valdustes. Hispaanias peavad autoveo-ettevõtjad taotlema oma tegevusloa uuendamist iga kahe aasta tagant ja seetõttu kontrollitakse nelja nõude täitmist iga kahe aasta järel. Lisaks tehakse igal aastal hulgaliselt kontrolle kinnitamaks, et ettevõtjad, kelle tegevusluba ei ole uuendatud, ei osale veotegevuses. 2013. aastal kontrolliti sel otstarbel 354 ettevõtjat ja kolme neist karistati loata veotegevuse eest, 2014. aastal kontrolliti 1 184 ettevõtjat ja tuvastati 36 rikkumist.

Poolas vastutab teel ja autoveo-ettevõtjate valdustes tehtavate kontrollide eest 400 inspektorit. Inspektorite kogutud teave edastatakse rahvusvahelisele transpordiametile ja kohalikele ametiasutustele, kes väljastavad ühenduse tegevuslube ja kontrollivad määruses (EÜ) nr 1071/2009 sätestatud nelja nõude täitmist. Poolas loetakse stabiilselt ja tõhusalt toimivaks kohta, kus on olemas veotegevuse struktureeritud ja järjepidevaks korraldamiseks sobiv tehniline varustus ja seadmed, mille hulka kuulub vähemalt üks järgmistest elementidest: parkimiskoht, mahalaadimise ala, sõidukite hooldamise seadmed.

Saksamaal oli riskihindamise süsteem ainult piirkondlikul tasandil, kuid alates 2014. aasta juulist on see üleriigiline. Hindamisel antakse riskile kas 5 punkti (kõige raskem rikkumine), 3 punkti (raskem / raske rikkumine) või 1 punkt (muu rikkumine). Kui ettevõtja saab 5 punkti (kuni 10 sõidukiga ettevõtja), 8 punkti (kuni 50 sõidukit) või 11 punkti (üle 50 sõiduki), antakse tema kohta hinnang, et temaga seotud risk on suurenenud.

Ühendkuningriigis on juhtide ja sõidukite standardiametil (Driver and Vehicle Standards Agency) olnud alates 2006. aastast kasutusel süsteem OCRS (Operator Compliance Risk Score). Seda täiustati 2012. aastal, et parandada selle prognoosivõimet. OCRS koondab teavet tehnoseisundiga seotud rikkumiste kohta, mis on korrelatsioonis muude rikkumistega.

Taanis kontrollitakse riigisiseste vedude või ühenduse tegevusloa kõikide taotlejate asjakohast finantssuutlikkust, ametialast pädevust, võlgu ja stabiilset toimimist. Head mainet kontrollitakse ainult siis, kui politsei on teatanud probleemist või on muid märke võimaliku probleemi olemasolust. Rikkumised registreeritakse viieks aastaks ja nende hulka arvatakse rikkumised, mille politsei on tuvastanud teel tehtud kontrollide ajal. Taani ametiasutus kontrollib tavaliselt kõiki uusi taotlejaid ja umbes 250 senist ettevõtjat. Viimased valitakse riskihindamise süsteemi alusel. Ettevõtjad peavad täitma esialgse 150 000 Taani krooni (umbes 20 000 eurot) suuruse finantssuutlikkuse nõude, et saada esimesed kaks tegevusluba, samal ajal kui määrusega (EÜ) nr 1071/2009 nõutakse ainult 9 000 euro suurust reservi esimese sõiduki puhul ja 5 000 euro suurust reservi iga lisasõiduki kohta. Taanis nõutakse iga lisasõiduki kohta 40 000 Taani krooni (umbes 5 400 eurot). Lisaks ei tohi ettevõtjal olla valitsuse ees maksuvõlga, mis ületab 50 000 Taani krooni (umbes 6 700 eurot). Taani transpordiamet teeb ettevõtja asjakohast finantssuutlikkust kontrollides selle kohta järelepärimise Taani maksuhalduritele.

Rumeenias on rikkumiste kontrollimiseks riskihindamise süsteem, mis kajastab iga veoettevõtja kõiki autovedudega seotud rikkumisi. Kui ettevõte avab filiaali, kontrollitakse selle stabiilset ja tõhusat toimimist.

Madalmaades on Hollandi riigisiseste ja rahvusvaheliste autovedude organisatsioon (Dutch Road Haulage Organisation for National and International Transport) töötanud välja meetodi, millega tuvastada autoveo-ettevõtjad, kellega kaasneb oht, et nad ei täida enam asjakohase finantssuutlikkuse nõuet. Sellise ohuga autoveo-ettevõtjaid jälgitakse hoolikalt. Kui suure ohuga autoveo-ettevõtja ei suuda täita määruse (EÜ) nr 1071/2009 artiklis 13 sätestatud tähtaja jooksul asjakohase finantssuutlikkuse nõuet, tühistatakse ühenduse tegevusluba. Selle meetodi tõttu on veoettevõtjad kohustatud täitma asjakohase finantssuutlikkuse nõuet kogu ühenduse tegevusloa kehtivuse kestel, mitte ainult taotlemise ajal. Riski hindamist kasutatakse ka nõutava ametialase pädevuse puhul.

Soomes on riskihindamise süsteem ühendatud hea maine kontrollimisega. Kõiki asjaomaseid isikuid puudutavat hea maine süstemaatilist kontrolli peetakse keerukaks ülesandeks, mistõttu ongi vaja riskihindamist.

Kui käsitleda raskusi, mis on ette tulnud stabiilse ja tõhusa toimimise kontrollimisel, mida peetakse ressursimahukamaks kui muid kontrolle, siis rõhutab mitu õiguskaitseasutust kontrollide keerukat laadi ja vähest haldussuutlikkust, et oleks võimalik kontrollida kõiki asjaomases liikmesriigis registreeritud autoveo-ettevõtjaid.

Autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsema pääsemise nelja nõude täitmiseks tehtud kontrollide arv on igas liikmesriigis väga erinev. Näiteks kontrolliti 2014. aastal Bulgaarias 5 640 ettevõtja stabiilset ja tõhusat toimimist, ent Eestis tehti 2013.–2014. aastal 120 kontrolli. Eestis kontrolliti 2013.–2014. aastal 50 korda head mainet ja 50 korda ametialast pädevust. Rumeenias kontrolliti 2013. aastal head mainet 2 543 korral ja 2014. aastal 2 760 korral. Hispaanias toimus 2013.–2014. aastal seoses autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsema pääsemise nelja nõudega 12 415 uurimist (10 495 uurimist kaupade autoveo ettevõtjate ja 1 920 sõitjate autoveo ettevõtjate suhtes).

Kui heita viimaks pilk autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsema pääsemise nõuete täitmise määrale, siis näitavad olemasolevad andmed, et see määr on suhteliselt kõrge. Näiteks Rumeenias oli 2014. aastal 5 640 stabiilse ja tõhusa toimimise suhtes kontrollitud ettevõtjast vaid 49 sellised, kelle toimimist ei peetud stabiilseks ja tõhusaks. Ka Iirimaa teatab nõuete täitmise kõrgest tasemest, täpsustamata rikkumiste arvu.