ET Euroopa Liidu Teataja C 87/20

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2009/C 87/07

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

Muutmistaotlus vastavalt artiklile 9

„BITTO”

EÜ nr: IT-PDO-117-1502-02.08.2006

KGT ( ) KPN ( X )

1. Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

—  Toote nimetus — Toote kirjeldus — Geograafiline piirkond —  Päritolutõend — Tootmismeetod —  Seos piirkonnaga — Märgistus —  Riiklikud nõuded —  Muu (täpsustada)

2. Muudatuse liik

—  Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine — Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet —  Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) —  Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3. Muudatus(ed)

3.1. Toote kirjeldus:

Artiklis 3 peetakse otstarbekaks üksikasjalikult kirjeldada karjatatavate veiste sööta ja täiendada seda maksimaalselt 3 kg kuivsöödaga päevas, lisaks soolale ja püsirohumaade heinal põhinevale varusöödale. Kõnealune täiendus osutus vajalikuks, et vastata mägikarjamaade looduslike tingimuste ja seal suvel karjatatavate kariloomade geneetiliste omaduste muutumise tõttu raskesse olukorda sattunud tootjate vajadustele. Loomade heaolu tagamiseks ei piisa alati karjamaadest. Samas artiklis täpsustatakse, et kasutatav piim peab olema toorpiim. See on puhtalt formaalne muudatus, kuna praeguse spetsifikaadiga ei nähta ette, et piima tuleks pärast lüpsi mingil viisil töödelda, ning seetõttu on juba tegemist toorpiimaga.

Peale selle on juustu maksimaalne kõrgus nüüd 10 cm asemel 12 cm. Seda suurendamist põhjendavad tootmismeetodid, mis traditsiooniliste valmistamisprotsessidega veel tugevalt seotuna võimaldavad toota juusturattaid, mis ei ole täiesti ühesuurused, vaid võivad suuruse poolest kindlaksmääratud piirides varieeruda. Samuti tuleks täpsustada, et „Bitto” juustu kõrguse kindlaksmääramine vahemikus 8–12 cm on vastavuses ajaloolistes dokumentides sisalduva teabega, milles on maksimaalseks kõrguseks ette nähtud täpselt 12 cm.

3.2. Geograafiline piirkond

Geograafilist piirkonda käsitleva artikliga seoses tuleks täpsustada, et taotletava muudatuse kohaselt lisatakse piima tootmispiirkonda kolm Bergamo ja Lecco provintsides asuvat mägikarjamaad: Varrone, Artino ja Lareggio. Need mägikarjamaad jäid esimesest versioonist eksituse tõttu välja. Tootmispiirkonna laiendamine ei avalda olulist mõju, arvestades et see on vähem kui 1 % praegusest tootmispiirkonnast ning et geograafilisest seisukohast on ühtlus tagatud, kuna lisatud mägikarjamaade litoloogilised, kõrguse ja keskkonnatingimustega seotud omadused on samasugused kui nendel aladel, mis juba kuuluvad tootmispiirkonna hulka. Seetõttu on kõnealuste karjamaade taimestik peaaegu täiesti sarnane algselt osutatud tootmispiirkonna taimestikuga.

3.3. Tootmismeetod

Kavandatud muudatuse eesmärk on näha ette võimalus kasutada kohalikke starterkultuure; selline tehnoloogiliselt uuenduslik tava võimaldab tõhustada kalgendamisprotsessi, vähendada defektide ilmnemist, tagada toote tervislikkus ning samal ajal asjaomase toote selliste tüüpiliste omaduste säilimine, mis väljendavad selle seost kõnealuse piirkonnaga. Kalgendamisprotsessiga seotud tegurite hulgas on juustu tootmisel ja laagerdamisel peamise tähtsusega mikrobioloogilised tegurid. Toorpiima kasutamine kalgendamisel on „Bitto” ja traditsiooniliste juustude puhul üldiselt üks eeliseid, kuid võib kujuneda ka peamiseks nõrgaks küljeks, kui piim on madala piimhappebakterite sisalduse või patogeensete mikroorganismide olemasolu tõttu mikrobioloogiliselt halva kvaliteediga. Piimhappebakterite sisaldus on väiksem, kui eri tootmisetappides (lüpsmine, piima transport, mahutid ja töötlemisruumid) on paremad puhtuse ja hügieenitingimused ning kui kasutatakse pigem metallist või plastikust kui puidust mahuteid ja vahendeid; kui ühest küljest lahendatakse niimoodi hügieeni- ja tervishoiualased probleemid, siis teisest küljest vähendavad need mikroorganismide ja juustubakterite sisaldust piimas. Patogeenne mikrofloora, mida leidub mõnikord mägedes toodetud piimas, tuleneb ebasoodsatest tootmistingimustest, eelkõige väga vihmaste suvede korral. Toorpiimast valmistatava juustu puhul võimaldab kääritaja kasutamine kalgendamisel kääritamisprotsessi kontrolli all hoida, vähendades juustus defektide ilmnemist. Niimoodi tagatakse nõuetekohased hapendamistingimused ja vadaku eraldamine kalgendist (ilma milleta jääks juustu sisse liiga palju vadakut, mis põhjustaks juustu lõhenemist ning ebameeldivate ja soovimatute lõhnade tekkimist). Samal ajal võimaldab see mitmesuguste tooraines leiduvate juustu mikroobiliikide tasakaalustatud arengut (mis tekivad küpsemisprotsessis ja tagavad asjaomase toote iseloomulikud omadused). Traditsiooniliste juustude puhul on väga oluline kasutada isoleeritud ja igale juustule iseloomuliku mikrofloora hulgast valitud starterkultuure. Nii on võimalik säilitada tüüpilised omadused, mille järgi kõnealuseid tooteid tuntakse, ning tõsta asjaomaste toodete kvaliteeti, tagades samal ajal, et need ei muutu anonüümseteks, maitsetuteks ja iseloomututeks standardtoodeteks. Alates 1999. aastast on tootjaühendused (Consorzio di Tutela) koostöös Milanos asuva Itaalia riikliku teadusuuringute nõukogu toiduainetootmise instituudiga (Istituto di Scienze delle Produzioni Alimentari, Consiglio Nazionale delle Ricerche, CNR-ISPA) korraldanud uuringuid, mille eesmärk on süvendada teadmisi „Bitto” juustule iseloomulikust mikrofloorast, säilitada mikroobide bioloogiline mitmekesisus ja sellest tulenevad toote iseloomulikud omadused ning tõsta kvaliteeti. Aastate jooksul on piimhappebakterite ja enterokokkide tüvesid isoleeritud ja uuritud. Üht osa sel viisil kindlaksmääratud tüvedest on põhjalikumalt analüüsitud, et hinnata nende füsioloogilisi, biokeemilisi ja metaboolseid omadusi ning juustus avalduvat mõju. Kohalike tüvede massiline reprodutseerimine on võimaldanud saada valitud fermente, mis kord juba toorpiima inokuleerituna ei vähenda piima spontaanset mikrofloorat, luues selle arenemiseks isegi soodsamaid tingimusi ning tagades juustu organoleptiliste omaduste säilitamise.

3.4. Märgistus

Tarbijale täpsema teabe andmiseks ning toote vahetu kindlakstegemise soodustamiseks osutus otstarbekaks kirjeldada kõnealuse kaitstud päritolunimetuse märgistust, mis oli lisatud ainult praeguse spetsifikaadi juurde, ning hakata seda kasutama paberkettal. Kõnealusel etiketil on esitatud nimetus „Bitto” (kiirtena), samuti ühenduse logo ning viited äriühingutele, valdustele, põllumajandusettevõtetele, ärinimedele või erakaubamärkidele, tingimusel et need ei ole toodet kiitva või tarbijat eksitava iseloomuga. Lisatud on võimalus märkida selle mägikarjamaa nimi, kus asjaomane juust on toodetud, et edendada juustu, mille tootjad, kes tegutsevad „Bitto” tootmispiirkonna mägikarjamaadel niigi ebasoodsates ja rasketes töötingimustes (siseteede kasutatavus ja mitte alati hõlbus juurdepääs karjamaadele, maapiirkondade tagasihoidlikud ruumid, traditsioonilised töövahendid, ilmastikutingimuste suur mõju karjakasvatusele ja kalgendamisprotsessile), kasutavad vabatahtlikult tootmismeetodit, mis on seotud väga suurte riskide, eelkõige toote ebaõnnestumise riskiga. Kõnealuse toote suurem väärtustamine võib hüvitada nende tootjate suuri riske.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„BITTO”

EÜ nr: IT-PDO-117-1502-02.08.2006

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus

„Bitto”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik (II lisa)

Klass 1.3 – Juust

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusega tähistatava toote kirjeldus

Juust, mida valmistatakse kõnealuse piirkonna traditsioonilist tõugu lehmade toorest täispiimast, millele võib lisada kitse toorpiima kuni 10 % ulatuses; juust on keskmise ja pika laagerdumisajaga, sileda pinna ja korrapärase silindrilise kujuga, nõgusate külgede ja teravate servadega. Juusturatta läbimõõt on 30–50 cm, kõrgus 8–12 cm ning kaal 8–25 kg. Koorik on õlgkollase värvusega, mis võib laagerdumise käigus muutuda intensiivsemaks; kooriku paksus on 2–4 mm. Juustumass on kompaktne ning selles on mõned augud – neid nimetatakse „põldpüü silmadeks”. Lõigatud tüki värvus varieerub valgest õlgkollaseni, sõltuvalt laagerdumisastmest. Maitse on pehme ja õrn, vanemate juustude puhul on maitse tugevam. Kui lisatakse kitsepiima, on kõnealuse juustu iseloomulik lõhn tugevam. Rasvasisaldus kuivaines on vähemalt 45 % ning niiskusesisaldus 70 päeva järel 38 %. Kõnealust juustu toodetakse keskkonnatingimustega seotud traditsioonilisi meetodeid kasutades ajavahemikul 1. juunist 30. septembrini.

3.3. Toorained (üksnes töödeldud toodete puhul)

Lehmapiim, kitse toorpiim (mitte rohkem kui 10 %), vasikalaap, sool, kohalikud fermendid.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Lehmade söödaks on punktis 4 määratletud piirkonda kuuluvate mägikarjamaade rohi. Loomade heaolu tagamiseks on lubatud lüpsilehmade sööta täiendada maksimaalselt 3 kg kuivsöödaga päevas, mille koostisained on järgmised: mais, oder, nisu, soja, melassi (söödasiirupit) kuni 3 %. Lakukivide kasutamine on lubatud. Peale selle on lehmade karjamaal viibimist takistavate erakorraliste ilmastikutingimuste korral (lumi, rahe jne) lubatud kuni tingimuste normaliseerumiseni kasutada kuni 5 % ulatuses püsirohumaadelt saadud heinal põhinevat varusööta.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piima tootmise ja töötlemisega ning „Bitto” juustu valmistamisega seotud toimingud peavad toimuma punktis 4 määratletud tootmispiirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Pärast vähemalt ühe aasta pikkust laagerdumist võib kõnealust toodet kasutada riivitult.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Turustamisel peab kaitstud päritolunimetusega juustu „Bitto” küljel olema märgistus, mis vajutatakse juustu sisse soojalt pärast laagerdumisperioodi lõppu ja enne tarbijateni jõudmist. Märgistus koosneb nimetusest „Bitto”; B-täht on ainult osaliselt loetav, kuna selle tähe alumine paun on stiliseeritud juusturattakujuliseks, millest on juba üks tükk välja lõigatud. Juustu puuduolev tükk on V-tähe kujuline, mis tähistab Valtellina esitähte, ning juustukujutis viitab kõnealusele tootele. B-tähe puhul on tegemist pildiga, samas kui nimetuse ülejäänud osa „ITTO” puhul kasutatakse 113,94 % võrra suurendatud kirjatüüpi „Times regular”.

Toote määratlemiseks on võimalik terve juusturatta mõlemale poole kinnitada toiduainete jaoks sobivast materjalist paberketas.

Osutatud ketta läbimõõt on umbes 30 cm. Ketta välisääre ümber jookseb punane võru, millel on kollases kirjas ning kiirtena esitatud nimetus „BITTO”, kaitstud päritolunimetuse ühenduse logo on esitatud sobivates mõõtmetes ning algupärastes värvides ja tähtedega.

Punase ringi kõrval võib kasutada ka kollast värvi siseringi, et tähistada kehtivate õigusaktidega ettenähtud elemente ning viiteid äriühingutele, valdustele, põllumajandusettevõtetele, ärinimedele või erakaubamärkidele, tingimusel et need ei ole toodet kiitva ega tarbijat eksitava iseloomuga.

Nendel tootjatel, kes vastavalt spetsifikaadile toidavad lüpsilehmi ainult punktis 4 määratletud piirkonna mägikarjamaade rohuga, andmata juurde muud sööta kui lakukivid ja püsirohumaade heinal põhinev varusööt, mille osakaal ei ületa 20 %, kes ei kasuta kalgendamisprotsessi käigus fermente ning kes alustavad piima käitlemist 30 minuti jooksul pärast lüpsmist, on lubatud kasutada märgistust, millel on osutatud selle mägikarjamaa nimi, kus asjaomane juust on toodetud. Kõnealusel märgistusel, mis vajutatakse tootmise ajal juusturatta külje alumisele osale, esitatakse asjaomase mägikarjamaa nimi tervikuna kirjatüübis „Times” ning sellele peavad järgnema eespool osutatud märgistused.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

„Bitto” juustu töötlemiseks ja tootmiseks ettenähtud piima päritolupiirkond hõlmab kogu Sondrio provintsi territooriumi, mägikarjamaid, mis asuvad Bergamo provintsi Alta Valle Brembana piirkonna järgmiste omavalitsusüksustega vahetult külgnevatel aladel: Averara, Carona, Cusio, Foppolo, Mezzoldo, Piazzatorre, Santa Brigida, Valleve, ning piirnevate alade Varrone, Artino ja Lareggio mägikarjamaad Lecco provintsi Introbio ja Premana omavalitsusüksustes.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

„Bitto” juustu tootmispiirkonna moodustab idast läände ulatuv mägine ala (70 % asjaomasest pinnast asub rohkem kui 1 500 meetri kõrgusel ning vähem kui 8 % madalamal kui 500 meetrit, orgude kallak on enamasti järsk ning nõlvad on ebatasase reljeefiga), mis jääb Reetia ja Orobie Alpide vahele. See eripära avaldab mõju kliimale ja taimestikule ning on mõjutanud sotsiaalset, kultuurilist ja majanduslikku arengut. Karjamaad asuvad keskmiselt 486 meetri kõrgusel, mis on piisavalt kõrge, et neid karjamaid ratsionaalselt kasutada. Suur kõrguste vahe on hädavajalik tingimus karjamaade kasutamiseks soodsaimal kasvuajal. Kõnealuse tootmispiirkonna mägikarjamaade mitmekesine kuju soosib eri liiki kariloomade (eelkõige veised ja kitsed, kelle piima kasutatakse „Bitto” tootmiseks) samaaegset karjatamist. Suurema osa ajast varieeruvad ka keskkonnatingimused, mis on seotud pinnase, kõrguse ja tuultega ning seega kujundavad Alpide kliimat, mida vaatamata selle mitmekesisusele iseloomustavad suured õhutemperatuuri kõikumised, soe õhk, intensiivne päikesevalgus ning ohtrad sademed suvel. Peaaegu kõik karjamaad asuvad happelisel, õhukesel ja ränirikkal pinnasel, mille moodustavad gneiss, vilgu-, talgi- ja savikilt. Peamised taimeliigid on kas mitmeaastased taimed või püsikud ning nad eristuvad oma paljunemisetapi kiiruse, märkimisväärse kasvu, madala ja kompaktse kuju, hästiarenenud juurestiku ja lehtede, lõhnade rikkalikkuse ning selle poolest, et need kannatavad väga hästi tallamist ja on vastupidavad väljajuurimisele. Enamik kõnealustest liikidest kuulub peamiselt kõrreliste sugukonda, millele järgnevad korvõielised, liblikõielised, sarikalised, maltsalised, roosõielised jne. Halduslikult on mägikarjamaade territoorium traditsiooniliselt jagatud kasvava kõrguse ja mitmesuguse asetusega eri aladeks.

5.2. Toote eripära

„Bitto” juustu toodetakse üksnes mägikarjamaadel ühe lüpsiga saadud toorpiimast, mis pärineb karjatatavatelt lehmadelt ja mõnikord ka kitsedelt. Tegemist on rasvase kuumtöödeldud juustuga, mille mõõtmed on keskmised või suured; juustul on sile pind ning iseloomulikult nõgusad ja teravate servadega küljed. Juustumass on kompaktse struktuuriga, milles on mõned augud, mida kutsutakse „põldpüü silmadeks”, ning õlgkollakas värvus (mille toon on vanemate juustude puhul intensiivsem). Kõnealuse juustu laagerdumisaeg on vähemalt 70 päeva, kuid see võib kesta mitu aastat, ilma et juustu organoleptilised ja struktuuriga seotud omadused muutuksid. „Bitto” maitse on asjaomase juustu tootmise aastal pehme ning juustumass on sametise ja kreemja konsistentsiga. Mida kauem juust laagerdub, seda tugevamaks muutub selle maitse ja kuivemaks konsistents ning juustumass muutub pisut teraliseks. „Bitto” juustul on iseloomulik lõhn, mis tuleneb piima andvate lehmade söödavast rohust. Kui lisatakse kitsepiima, muutub kõnealuse juustu iseloomulik lõhn tugevamaks.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel (kaitstud päritolunimetuse puhul) või toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel (kaitstud geograafilise tähise puhul)

Asjaomase piirkonnaga seotud eri tegurite hulgast, mis „Bitto” mängivad omaduste juures märkimisväärset rolli, tuleks märkida karjamaade taimestikku, mis sõltub looduskeskkonnast (pinnas, kliima) ja mägikarjamaade majandamisest. Kõnealused karjamaad pakuvad loomadele väga erisugust taimestikku. Paljud neil karjamaadel kasvavad taimed sisaldavad hulgaliselt keemilisi aineid, mis mängivad olulist rolli isegi looma organismi seede- ja ainevahetusprotsesside toimimisel ning seega asjaomaste toodete kvaliteediomaduste kujunemisel. Söödas leiduvad lenduvad ühendid võivad piimatoodetesse üle kanduda looma seedekulgla kaudu vahetu imendumise teel seedetraktis või siis maogaaside kaudu, seega vereringesüsteemiga, andes kõnealusele tootele selle iseloomuliku lõhna ja maitse. Eelkõige tundub teatavate koostisosade, näiteks terpeenide sisaldus piimas olevat tihedalt seotud loomade söödarežiimiga. Mägialade looduslikel karjamaadel, mida iseloomustab suur liigirikkus ning mis koosnevad eelkõige kaheidulehelistest taimedest, leidub ohtralt terpeene. Mägialadel valmistatud juustud sisaldavad samuti rohkem terpeene kui tasandikel valmistatud juustud. Pidades silmas asjaolu, et terpeenide sisaldus varieerub vastavalt sellele, millised taimeliigid sööda hulka kuuluvad, sõltuvad terpeenide omadused ja kogus piimas (ja juustus) samuti loomade tarbitava rohu koostisest. Karjamaade rohus enim levinud mikrotoitainete hulgas pööratakse teadusmaailmas erilist tähelepanu rasvhapetele. Küllastumata rasvhapped moodustavad rohkem kui 70 % rohus sisalduvatest rasvhapetest. Nende hulgast muudavad erilised maos elavad bakterid linoolhappe cis- ja trans-isomeerideks, millest teatav osa seejärel piima üle kandub.

Samuti seovad kõnealust toodet asjaomase piirkonnaga karjakasvatussüsteem ja töötlemisviisid. „Bitto” tootmisperioodil 1. juunist 30. septembrini viibivad loomad kõrgemal asuvatel karjamaadel pidevalt vabas õhus (ainult mõnel mägikarjamaal on olemas ehitised loomade kaitsmiseks halbade ilmastikutingimuste korral). Piima kvaliteet ei tulene mitte üksnes sööda omadustest, vaid ka loomade kasvatamise tingimustest ja keskkonnast laiemas tähenduses. Näiteks soodustab rasva kontsentreerumist peamiselt märkimisväärselt suur toorkiusisaldus rohus, loomade laktatsiooni lõppetapp ja kõrgus. Kaks viimast tegurit on koos lahustuva lämmastiku küllusega karjamaadel samuti seotud lämmastikuühendite hulga suurenemisega. Lisaks karjamaade väärtuslikele omadustele mõjutab intensiivne päikesevalgus mineraalide ja vitamiinide sisaldust. Piima käitlemine toimub kohapeal kohe pärast lüpsmist – kusjuures toorpiima ei töödelda mingil viisil – ning vastavalt ühelt põlvkonnalt teisele edasi antud traditsioonilistele meetoditele, mida tehakse veel tänapäevalgi käsitsi. Piima viivitamatu töötlemine pikaajalise säilivusega juustuks oli omal ajal loogiline lahendus, mille abil piima ja selle toiteväärtust mägikarjamaadel säilitada, enne kui juustud suvehooaja lõpus orgu transporditi. Enamik toiminguid alates juustuvormi täitmisest kuni kalgendi purustamise, segamise ja kurnamiseni tehakse käsitsi – kõige olulisem on juustumeistri kogemus ja osavus. Algupärase mikrofloora baasil toimuv kääritamine ning tootmistehnika võimaldavad saada ainulaadse ja jäljendamatu lõpptoote. Ümmargune nõgusate külgedega kuju tuleneb traditsioonilisest juustuvormist, kuhu kalgend pärast kurnamist asetatakse. Laagerdamine algab Alpide juustumeiereides, mis asuvad sageli pooleldi maa all – nii on võimalik saavutada püsivamat temperatuuri ja täpset niiskusesisaldust – ning kus juust looduslikes tingimustes laagerdub. Kogu laagerdumisetapi ajal keeratakse, pestakse ja kaabitakse juustusid korrapäraselt.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

Amet on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse kaitstud päritolunimetuse „Bitto” muutmise ettepaneku kohta.

Spetsifikaadi kokkuvõttega

— saab tutvuda veebisaidil: www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg või

— minnes otse põllumajandusministeeriumi veebisaidile (www.politicheagricole.it), seejärel klõpsates „Prodotti di Qualità” („Kvaliteettooted”; ekraanil vasakul) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Règ (CE) 510/2006)” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid (määrus (EÜ) nr 510/2006)”).

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk. 12.