P6_TA(2007)0181

Hinnang Euratomile - 50 aastat Euroopa tuumaenergiapoliitikat

Euroopa Parlamendi 10. mai 2007. aasta resolutsioon hinnangu kohta Euratomile - 50 aastat Euroopa tuumaenergiapoliitikat (2006/2230(INI))

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse 25. märtsil 1957. aastal Roomas allkirjastatud Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut (Euratomi asutamisleping);

- võttes arvesse Euratomi asutamislepingu preambulit, mille kohaselt oli selle algseks eesmärgiks moodustada Euroopa Aatomienergiaühendus (Euratom), et luua "vajalikud tingimused võimsa tuumatööstuse arenguks, mis annaks laialdasi energiaressursse, viiks tehniliste protsesside ajakohastamiseni ja aitaks paljude muude rakendusvõimalustega kaasa rahvaste heaolule";

- võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu praktikat ja eelkõige 14. novembri 1978. aasta [1], 22. aprilli 1999. aasta [2] ja 10. detsembri 2002. aasta [3] otsuseid;

- võttes arvesse komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatist "Euroopa energiapoliitika" (KOM(2007)0001);

- võttes arvesse komisjoni teatist "Tuumaenergia näidisprogramm. Esitatud EURATOMi asutamislepingu artikli 40 kohaselt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse saamiseks" (KOM(2006)0844);

- võttes arvesse oma 14. detsembri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa strateegia kohta säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks - roheline raamat [4];

- võttes arvesse oma 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu energiavarustuse kindluse kohta [5];

- võttes arvesse oma 14. detsembri 2006. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus tuumaohutuse- ja tuumajulgeolekualase abi rahastamisvahendi loomise kohta [6];

- võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/117/Euratom radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse vedude järelevalve ja kontrolli kohta [7];

- võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust 2006/970/Euratom, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2011) [8];

- võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määrust nr 1908/2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse seitsmenda raamprogrammi meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (2007-2011) [9];

- võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsust 2006/976/Euratom, mis käsitleb eriprogrammi Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007-2011) rakendamiseks [10];

- võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsust 2006/977/Euratom, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) teadus-ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007-2011) raames Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu rakendatavat eriprogrammi [11];

- võttes arvesse oma 16. novembri 2005. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia Euroopa Liiduga ühinemise tingimusi käsitlevale aktile lisatud ja Bohunice V1 tuumaelektrijaama Slovakkias käsitleva protokolli nr 9 rakendamise kohta [12];

- võttes arvesse oma 16. novembri 2005. aasta resolutsiooni tuumaelektrijaamade demonteerimiseks mõeldud rahaliste vahendite kasutamise kohta [13];

- võttes arvesse sel teemal Euroopa Parlamendi tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni poolt 1. veebruaril 2007. aastal korraldatud avaliku arutelu tulemusi;

- võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

- võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning põhiseaduskomisjoni arvamust (A6-0129/2007),

A. arvestades, et kuigi asutamislepinguid on korduvalt põhjalikult muudetud, vastamaks paremini uutele vajadustele ja väljakutsetele, on Euratomi asutamislepingut tema 50-aastase ajaloo vältel muudetud ainult ühel korral [14], kusjuures peamised sätted ja põhisisu on algsel kujul säilinud;

B. arvestades, et ehkki Euratomi asutamislepingut on viimase 50 aasta jooksul vähe muudetud, on see samal ajal toonud kaasa suure hulga teiseseid õigusakte ning seda on käsitletud märkimisväärses hulgas Euroopa Ühenduste Kohtu otsustes, mis on näiteks oluliselt laiendanud Euratomi asutamislepingu algset kohaldamisala;

C. arvestades, et Euratomi asutamislepinguga kehtestati ranged ohutusstandardid radioaktiivsete kütuseelementide ja jäätmete käitlemiseks Euroopa Liidus, ühtsed ohutusstandardid töötajate ja rahva tervise kaitseks ning kord nende standardite rakendamiseks, samuti avaldatakse lepingus vastuseisu tuumamaterjalide levitamisele sõjalistel eesmärkidel;

D. arvestades, et Euratomi asutamisleping annab tervikliku ja sidusa õigusliku raamistiku tuumaenergia kasutamiseks Euroopas ohututel tingimustel kõigi liikmesriikide hüvanguks;

E. arvestades, et mitmed liikmesriigid pole kunagi tuumaenergiat kasutusele võtnud, mõned on kehtestanud tuumaenergia kasutamise järkjärgulise lõpetamise aktiivse poliitika ja mõned jätkavad tuumaenergiasektori toetamist;

F. arvestades, et konvent tegi Euroopa põhiseaduse lepingu eelnõus ettepaneku eraldada Euratomi asutamisleping tulevase põhiseaduse õiguslikust struktuurist; arvestades, et Euroopa Liidu tulevikku käsitlevas töös ja põhiseaduse lepingut allkirjastades säilitas konvent Euratomi asutamislepingu sätted praegusel kujul lepingule lisatud protokollina;

G. arvestades, et Saksamaa, Iirimaa, Austria, Ungari ja Rootsi on Euroopa põhiseaduse lepingule lisanud deklaratsiooni, mille kohaselt tuleb ajakohastada Euratomi asutamislepingu põhisätted ning kutsuda läbivaatamiseks "võimalikult kiiresti" kokku vastav konverents;

H. arvestades, et äsjane laienemisvoor on suurendanud Euroopa Liidu mitmekesisust ja vajadust ühenduse meetmete järele tuumaenergia valdkonnas;

I. arvestades, et Euratomi asutamislepingu 50. aastapäev annab Euroopa Parlamendile võimaluse hinnata selle sisu ja asjakohasust ning väljendada muret asjaolu üle, et Euratomi asutamislepingu peamisi sätteid ei ole muudetud alates lepingu jõustumisest 50 aastat tagasi;

J. arvestades, et need Euratomi asutamislepingu püsimajäämist puudutavad mõttearendused on lahutamatult seotud eespool nimetatud komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatises sätestatud komisjoni eesmärkidega, mis puudutavad säästvamat, konkurentsivõimelisemat ja kindlamat Euroopa energiapoliitikat ning toetavad võitlust kliimamuutuste vastu,

50 aastat Euratomi asutamislepingut

1. rõhutab, et pärast 1957. aastat ja Euratomi asutamislepingu allkirjastamist, on Euroopa Liidust saanud maailma tuumatööstuse liider ning üks peamiseid tuumaalaste teadusuuringute teostajaid aatomituuma lõhustamise ja juhitava termotuumasünteesi alal; märgib, et Euroopa tööstus osaleb kogu tuumakütusetsüklis ning on osanud välja arendada kohapealsed tehnoloogiad, millest mõned, nagu näiteks gaasi tsentrifuugrikastamine, on saavutatud tänu üleeuroopalisele partnerlusele;

2. märgib, et Euroopa Liidu tuumatööstusele omane peaaegu täielik kütusetsükli juhtimine annab liidule käesoleval ajal, mil arutletakse energiaalase sõltuvuse üle, tööstusliku ja tehnoloogilise sõltumatuse, eriti kütuse rikastamise osas;

3. tuletab meelde, et just tänu Euratomi asutamislepingule andis 15 liikmesriigi vahel jagunenud 152 reaktoris toodetav tuumaenergia 2006. aasta lõpus 32% Euroopa elektrist ehk kõige suurema osa Euroopa Liidu süsinikul mittepõhinevast elektrist, olles üks konkurentsivõimelisemaid allikaid ning aidates niiviisi saavutada eelpool nimetatud komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatises määratletud Euroopa energiapoliitika eesmärke;

4. juhib tähelepanu kliimamuutuse vastu võitlemisega seoses, et komisjon hindas oma rohelises raamatus "Euroopa energiavarustuse kindlust käsitlev strateegia" (KOM(2000)0769), et tuumaenergia aitaks 2010. aastal vältida rohkem kui 300 miljoni tonni süsinikdioksiidiheite teket, mis on võrdne ligikaudu 100 miljoni auto tekitatud süsinikdioksiidiheite kogusega; tuletab meelde, et oma 10. jaanuari 2007. aasta teatise I lisas pidas komisjon tuumaenergiat kõige vähem süsinikdioksiidi tekitavaks energiaallikaks avamere tuuleenergia ja väikesemahulise hüdroenergia tootmise järel;

5. märgib, et Euratomi asutajad nägid ette rea ühenduses tuumaenergia alase arengu rangele raamistamisele suunatud sätteid, mis on jaotatud kümnesse peatükki ning mis kehtivad seniajani ja mida pidevalt Euratomi asutamislepingu alusel vastu võetud õigusaktidega täiendatakse ning mis annavad olulise panuse tuumarajatiste ohutusse käitamisse Euroopas;

6. märgib, et 1957. aasta konsensust tuumaenergia küsimuses liikmesriikide vahel enam ei eksisteeri;

7. märgib, et viie aastakümne eest Euratomi asutamislepingus väljendatud ootused seoses tuumaenergiaga on muutunud; märgib, et need ootused on nüüd rohkem seotud vajadusega omada Euratomi asutamislepingu näol kindlat õiguslikku raamistikku, mis reguleeriks tuumaenergia kasutamise järelevalvet Euroopa Liidus ning annaks Euratomi õigustiku ülevõtmise kaudu raamistiku Euroopa Liiduga integreerumiseks nendele riikidele, kes kasutavad tuumaenergiat; tunnistab, et Euratomi asutamislepingu II jaotise olulised peatükid on võimaldanud kaitsta üldsust, töötajaid ja keskkonda ioniseeriva kiirguse eest (III peatükk), arendada uurimistegevust jäätmekäitluse ja elektrijaamade ohutuse valdkonnas (I peatükk) ning rakendada lõhustuvate materjalide suhtes Euroopas kaitsemeetmeid (VII peatükk);

8. juhib tähelepanu, et Euratomi asutamislepingu raames (I peatükk) toimusid esimesed teadusuuringud ning sellega pandi alus ka esimesele ELi teadusasutusele - Teadusuuringute Ühiskeskusele; nõuab tungivalt, et tuumaenergia alaste teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse programm lülitataks teadusuuringute raamprogrammi üldeelarvesse ja et tuumaenergiaalaste teadusuuringute suhtes kohaldatakse samasugust kontrolli ja avaliku vastutuse kohustust nagu kõigi teiste teadusprogrammide suhtes;

9. on seisukohal, et Euratomi asutamislepingu III peatüki (Tervisekaitse) raames välja töötatud õigusaktid peavad jääma Euroopa Liidu vastutusalasse, et tagada töötajate ja üldsuse kaitse põhistandardite kohaldamine ja nende laiendamine ka keskkonnale, ning nende puhul võetakse pidevalt arvesse rahvusvahelisi teadusuuringuid;

10. juhib tähelepanu, et nende õigusaktide reguleerimisala ei piirdu territooriumiga, kus tuumarajatised töötavad, vaid tänu radioaktiivsete jäätmete ladustamise üle teostatavale pidevale kontrollile ning kasutatud tuumkütuste ja radioaktiivsete jäätmete vedu, toiduahela kaitset ning kiirgusavariisid käsitlevate määruste vastuvõtmisele hõlmab see nüüd ka külgnevate liikmesriikide ja teiste Euroopa Liidu liikmesriikide kaitset;

11. märgib, et Euratomi asutamislepingu IV peatüki (Investeeringud) eesmärk oli saada ühenduse tasandil täpne teave liikmesriikide investeerimisprojektide kohta;

12. märgib siiski, et avaldades oma tuumaenergia näidisprogrammid, ei hinnanud komisjon reaalselt tuumaenergeetikaga seotud investeeringute vajadust eelkõige seoses energiavarustuse tagamise, kliimamuutuste vastase võitluse ning Euroopa Liidu konkurentsivõimet puudutava problemaatikaga tuumatööstuse globaalse elavnemise kontekstis;

13. väljendab siiski heameelt selle üle, et Euratomi asutamislepingus on Euroopa tuumaenergeetikatööstusele pandud kohustus teatada kõigist Euroopas tuumaenergeetika valdkonnas tehtud uutest investeeringutest, mis võimaldab saada täieliku ülevaate Euroopa Liidu tuumaenergeetika alasest tegevusest;

14. leiab, et riikliku poliitika elluviimiseks on tänuväärseteks vahenditeks olnud ühisettevõtted (Euratomi asutamislepingu V peatükk), seda eriti teadusuuringute valdkonnas, kus seda õiguslikku vahendit on kasutatud mitmel juhul, eelkõige seoses Culhamis Euroopa Ühistoroidkambri loomisega 1978. aastal ning hiljem rahvusvahelise katsetermotuumareaktori (ITER) projekti elluviimiseks European Legal Entity loomisel;

15. on seisukohal, et Euratomi asutamisleping, millega luuakse tarneagentuur (VI peatükk), mis hoolitseb liidu kasutajate varustamise eest vastavalt materjalidele võrdse juurdepääsu põhimõttele, sisaldab vahendit, mis on eriti oluline just praegusel ajal, kui tähelepanu keskpunktis on energiavarustuse kindlus;

16. leiab, et üheks peamiseks Euratomi asutamislepingu kohaldamise edu ilminguks on julgeolekumeetmed (VII peatükk), mis annavad komisjonile võimaluse saada väga täpseid andmeid tuumamaterjali varude ja voogude kohta Euroopa Liidus;

17. märgib, et lisaks Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) teostatavale leviku tõkestamise järelevalvele annavad need julgeolekumeetmed tuumamaterjale tarnivatele liikmesriikidele tegeliku garantii nende materjalide kasutamise osas;

18. leiab, et Euratomi asutamislepingu X peatüki alusel (Välissuhted) toimunud Euratomi ühinemine mitme rahvusvahelise konventsiooniga, eelkõige tuumaohutuse konventsiooni ning kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutut haldamist käsitleva ühiskonventsiooniga, on võimaldanud ühendusel osaleda neid küsimusi puudutavates rahvusvahelistes pingutustes ning edendada olulisi edusamme Euroopa Liidus;

19. tuletab meelde, et just Euratomi asutamislepingu X peatüki alusel on Euroopa Aatomienergiaühendus sõlminud mitmeid koostööleppeid teadusuuringute valdkonnas, osalenud rahvusvahelistes projektides, nagu kavandatavaid IV põlvkonna tuumareaktoreid käsitlev rahvusvaheline foorum, ning pidanud ITERi projekti puudutavaid rahvusvahelisi läbirääkimisi;

Institutsiooniline mõttevahetus

20. märgib, et Euratomi asutamislepingu põhisätteid ei ole muudetud alates lepingu jõustumisest 1. jaanuaril 1958;

21. kinnitab, et kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega võib iga liikmesriigi otsustada, kas ta soovib tuumaenergiat kasutada või ei;

22. märgib lisaks, et mõnedelt liikmesriikidelt, kes on selgelt tuumaenergia kasutamise vastu ja ühendustega (Euroopa Ühendus ja Euratom) ühinenud, pole kunagi mis tahes viisil nõutud tuumaenergia võimaluste arendamist nende territooriumil; märgib ühtlasi, et paljude aastate jooksul on kehtinud arusaam, et Euratomi asutamisleping, mis edendab tuumaenergia kasutamist, ei sea kellelegi kohustusi, kuid lepinguga kehtestatud õiguslik raamistik on kõigile kasutamiseks;

23. rõhutab, et Euratomi asutamisleping ei takista elektrienergia siseturu arengut ning veel vähem kaupade, isikute ja kapitali vaba liikumist; rõhutab seoses sellega, et Euroopa Ühenduse asutamislepinguga kehtestatud üldnormid kehtivad ka tuumaenergiaalase tegevuse suhtes, ning märgib näitena, et tuumamaterjalide, -seadmete ja -tehnika liikumist Euroopa Liidus ja väljaspool seda reguleerivad kahese kasutusega kaupade järelevalve eeskirjad, mis on vastu võetud EÜ asutamislepingus sätestatud kaubanduspoliitika alusel; märgib lisaks, et Euratomi õigusaktide suhtes kohaldatakse konkurentsi- ja riigiabieeskirju, nagu on sätestatud EÜ asutamislepingu VI jaotises; järeldab seetõttu, et Euratomi asutamisleping ei kujuta endast mingil juhul tuumaenergia protektsionistlikku raamistikku;

24. tõdeb, et Euratomi asutamisleping annab tuumaenergia võimaluse valinud riikidele arenguinstrumendid (ühisettevõtted, teadus- ja arendustegevusele antav toetus, Euratomi laen), ent lisab neile vahenditele tiheda õigusliku raamistiku (tervisekaitse, julgeolekumeetmed, varustamine), et rahustada liikmesriike, kes seda teed valinud ei ole;

25. tuletab meelde, et Euratomi õiguslik raamistik laieneb ühenduse heaolu nimel ka nendele liikmesriikidele, kes tuumaenergiat ei tooda, kuid kelle territooriumil asuvad teaduslikel eesmärkidel kasutatavad tuumareaktorid, ning pakub neile liikmesriikidele vahendeid (nagu Euratomi teadus- ja arendustegevuse raamprogrammid), mis võimaldavad neil saada rahastamist näiteks meditsiiniuuringute valdkonnas;

26. on hoolimata erinevatest tuumaenergiat puudutavatest nägemustest seisukohal, et need Euratomi asutamislepingu sätted, mis on aidanud ära hoida tuumamaterjalide levikut, ja ka need, mis käsitlevad tervise-ja julgeolekuküsimusi ning radioaktiivse saaste vältimist, on olnud väga kasulikud ning neid tuleks hoolikalt koordineerida EÜ asutamislepingu tervise- ja julgeolekuküsimusi käsitlevate sätetega.

Puudused

27. avaldab kahetsust, et Euratomi asutamislepingus ei ole arvestatud Euroopa Parlamendi pädevuse suurenemist ning eriti kaasotsustusmenetluse laiendamist enamike Euroopa õigusaktide vastuvõtmiseks; on seisukohal, et Euratomi asutamislepingu tehnilisest olemusest hoolimata on parlamendil õigus ametlikult osaleda selliste tekstide vastuvõtmises, mille õiguslik alus on Euratomi asutamisleping;

28. näeb vastuvõetamatut demokraatiadefitsiiti asjaolus, et Euroopa Parlament on peaaegu täielikult välja jäetud Euratomi õigusloome menetlusest ning et parlamendiga konsulteeritakse ainult ühe peatüki osas Euratomi asutamislepingu kümnest peatükist;

29. märgib siiski, et Euroopa Parlament on institutsioonidevahelise kokkuleppe kaudu kaasatud Euratomi seitsmendasse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2007-2011) (Euratomi seitsmes raamprogramm) alastesse läbirääkimistesse; märgib lisaks Euroopa Parlamendi tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni poolt viimati läbivaadatud dokumentide (Euratomi seitsmes raamprogramm, direktiiv radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse vedude kohta, tuumaenergiaalase abi instrument jne) kontekstis, et ehkki menetlus näeb ette ainult parlamendiga konsulteerimise, võetakse nõukogus Euroopa Parlamendi poolt Euratomi asutamislepinguga seonduvaid õigusaktide kohta tehtud muudatusettepanekuid pidevalt täies ulatuses või osaliselt arvesse; on siiski seisukohal, et sellest ei piisa;

30. rõhutab Euratomi asutamislepingu artikli 203 tähtsust, sest see annab paindlikkuse - nagu tuumaenergiaalase koostöö instrumendi loomisel - teha selliseid õigusloomega seotud algatusi, mida Euratomi asutamislepingus ei ole algselt ette nähtud; on seisukohal, et on vaja uurida, kuidas saaks artiklit 203 kasutada uute algatuste väljaarendamiseks ja Euratomi asutamislepingu võimalikuks kohandamiseks;

31. avaldab kahetsust tuumaohutust, radioaktiivsete jäätmete käitlust ja tuumarajatiste tegevuse lõpetamist puudutavate ning olemasoleva rahvusvahelise raamistikuga võrreldes tõelist lisandväärtust pakkuvate ühtlustatud standardite puudumise üle;

32. teeb komisjonile ettepaneku juhinduda IAEA konventsioonide (tuumaohutuse konventsioon ja kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutut haldamist käsitlev ühiskonventsioon) rakendamisest saadud kogemustest ning võtta arvesse hindamisi, mis käsitlevad kõige arenenumaid riiklikke tavasid radioaktiivsete jäätmete käitlemise valdkonnas ja mida teostab OECD tuumaenergiaamet (NEA); märgib, et õigusliku põhiraamistiku väljatöötamisele saavad kaasa aidata tuumaenergia küsimuse reguleerijate Lääne-Euroopa assotsiatsiooni (WENRA) konkreetsed algatused, mille eesmärk on arendada välja ühtne tuumaohutust puudutav lähenemine;

33. märgib ära, et nagu Euroopa Kohus eespool nimetatud kohtuasjas C-29/99: komisjon v. nõukogu tehtud otsuses märkis, kuulub tuumaohutuse valdkond Euratomi asutamislepingu kohaselt komisjoni pädevusse ning komisjon peab tegema vastavasisulised ettepanekud;

Suunised edaspidiseks

34. on seisukohal, et vaatamata tõsistele puudustele jääb Euratomi asutamisleping hetkel vältimatuks õiguslikuks raamistikuks nii tuumaenergeetikat arendada soovivatele liikmesriikidele kui ka nendele liikmesriikidele, kes soovivad üksnes õiguslikku kaitset oma elanikkonnale ja keskkonnale;

35. kordab oma nõuet kutsuda kokku valitsustevaheline konverents, et Euratomi asutamisleping põhjalikult läbi vaadata, tühistada selle lepingu aegunud sätted, säilitada tuumatööstuse reguleerimine ELi tasandil, muuta allesjäetavaid sätteid tänapäevase ja säästva energiapoliitika valguses ning inkorporeerida asjakohased sätted eraldi energia peatükki;

36. juhib tähelepanu, et ajal, mil Euroopa Liit püüab leida vähese süsinikusisaldusega, konkurentsivõimelisi ning võimalikult "koduseid" energialiike, on Euratomi asutamislepingu sätted äärmiselt aktuaalse arutelu keskmes, kuivõrd neis käsitletakse Lissaboni strateegiaga seotud tööstuslikke küsimusi ning eelkõige varustamist puudutavaid energeetikaküsimusi;

37. kordab sellega seoses, et tuumaenergia annab praegu 32% Euroopa Liidu elektrienergiast ja et komisjon pidas oma 10. jaanuari 2007. aasta teatises tuumaenergiat üheks peamiseks süsinikdioksiidivabaks ja odavuselt kolmandaks energiaallikaks Euroopas ilma CO2 kulusid arvestamata; on seetõttu seisukohal, et Euroopa Liit peaks kooskõlas Euratomi asutamislepinguga kaitsma oma juhtpositsiooni tööstus- ja tehnikavaldkonnas, arvestades teiste riikide (Venemaa, USA) tuumaenergiaalase tegevuse jõulist elavnemist ja tuumaenergeetikas uute maailmatasandil tegutsejate (Hiina, India) esilekerkimist, kellest keskpikas perspektiivis saavad Euroopa Liidu konkurendid;

38. on seisukohal, et Euratomi asutamislepingu pakutava õigusliku raamistiku puudumisega kaasneks Euroopa tuumapoliitika liikumine tagasi liikmesriikide pädevusse ning ühenduse õigustiku taandumine ja sellega kaasneks õiguskindlusetuse oht kõigile 27 liikmesriigile;

39. nõuab erinevate energiaallikate puhul ausa konkurentsi ja võrdsete võimaluste loomise põhimõtete järgimist;

40. on seisukohal, et Euratomi asutamislepingu ühe või mitme peatüki väljajätmine või teatavate sätete EÜ asutamislepingusse liitmine muudaks Euratomi asutamislepingu tervikuna tasakaalustamatuks nõrgestades tuumaenergia kasutamise järelevalvet Euroopas; lisab, et ühtse õigusliku raamistiku puudumine teeks uutele liikmesriikidele Euratomi õigustiku ülevõtmise palju keerukamaks;

41. on seisukohal, et tuumaenergia kasutamise järelevalve Euroopas nõuab selle energiaallika väga spetsiifilisi omadusi arvestades eraldi õigusliku raamistiku säilitamist Euratomi asutamislepingu näol, mis 50 aasta jooksul on kõigi oma sätete kasulikkust tõestanud; lisab, et sätete osaline liitmine EÜ asutamislepingusse hüpoteetilise "Energia" peatüki alla nõrgestaks tuumaenergiaga seotud üldist õiguslikku järelevalvet Euroopas ja kõrvaldaks käesoleval ajal Euratomi asutamislepingus sisalduvad spetsiifilised tuumakontrollimenetlused;

42. on siiski seisukohal, et Euratomi asutamislepingut tuleb mõnevõrra reformida;

43. on seisukohal, et olenemata lühiajaliste kohanduste tegemise võimalusest on vajalik Euratomi asutamislepingu igakülgne läbivaatamine, et kõrvaldada demokraatia puudujääk ja seada ühised ohutus- ja julgeolekuküsimused Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide tuumaenergeetika alaste tegevuste keskmesse;

44. nõuab Euratomi asutamislepingus sätestatud otsustamismenetluste läbi vaatamist, mis võimaldaks tuumaenergeetika alaste õigusaktide ettevalmistamisse enam kaasata Euroopa Parlamenti, muudaks menetluse läbipaistvamaks ja võimaldaks täielikult kaasata liidu kodanikud; palub seetõttu nõukogul ja komisjonil tegeleda Euratomi asutamislepingus sisalduva demokraatiadefitsiidiga ning laiendada kaasotsustamismenetlust selle alusel vastu võetavatele õigusaktidele;

45. leiab, et need muudatused võib teha Euratomi asutamislepingu artikli 203 kaudu, rikkumata seejuures tingimata asutamislepingu üldist ülesehitust ja sisu; kutsub nõukogu üles seda võimalust kaaluma;

46. rõhutab, et olukorras, kus on vaja kohandada Euroopa energiapoliitikat ja pikendada elektrijaamade eluiga, tuleb kiiresti koostada tuumaohutuse, radioaktiivsete jäätmete käitlemise ja tuumaelektrijaamade tegevuse lõpetamise valdkonnas tugevad õigusaktid ja võtta ühenduse tasandil konkreetsed meetmed ning tagada, et tuumaenergia turvalist kasutamist edendav teadus- ja arendustegevus saab võimalikult palju tähelepanu ja toetust; palub komisjonil vaadata läbi esitatud õigusakti ettepanekute eelnõud ning esitada uued ettepanekud võtta vastu direktiivid tuumarajatiste turvalisuse, jäätmekäitluse ning tuumarajatiste sulgemise ja tegevuse lõpetamise kohta, võttes arvesse põhimõtet, mille kohaselt saastaja maksab;

47. nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu analüüsiksid kiiresti seda küsimust ning teeksid seejuures tihedat koostööd Euroopa Parlamendiga;

48. kutsub üles arendama Euroopa tasandil tuumaalaseid haridus- ja koolitusprogramme ning tagama ambitsioonikate teadusprogrammide rahastamist, mis võimaldaks vastata tuuma lõhustumise (ohutus, jäätmekäitlus, tulevased reaktorid) ja kiirguskaitsega seotud väljakutsetele ning tagada vajaliku pädevuse ning kohase inimressursi säilimine, hoidmaks tuumaenergia kasutamisvõimalust säästliku ja konkurentsivõimelise Euroopa tööstuse alusel avatuna;

49. kutsub üles looma parimate riiklike tavade Euroopa koordineerimismehhanismi, et kaitsta töötajaid ja üldsust kiirguse eest Euroopa tasandil ja täiendada kõnealuses sektoris Euratomi asutamislepingu abil juba saavutatud ühtlustamist;

50. soovitab komisjonile tungivalt Euratomi asutamislepingu kohaselt järjekindlalt välja töötada tuumaenergia tootmise ja investeerimissihtide valdkonnas tõeliselt tulevikku vaatavaid ja kõnealuses sektoris globaalselt tugevnevat konkurentsi arvesse võtvaid tuumaenergia näidisprogramme, mille puhul võetaks arvesse ka kasvuhoonegaaside emissiooni vähendamisega seotud eesmärke; märgib sellega seoses, et kõigi teiste energiaallikate kasutamine kuulub samuti liikmesriikide pädevusse, kuid eesmärgid (mõnikord isegi kohustuslikud eesmärgid) kehtestatakse siiski ühenduse tasandil, nii nagu on tehtud taastuvate energiaallikate puhul;

51. kutsub nõukogu üles energiavarustuse kindluse ja süsinikdioksiidiheitmete vähendamise eesmärke silmas pidades määratlema koordineeritud poliitikat, mis julgustaks investeeringuid, mille eesmärgiks oleks täielikus vastavuses ohutusnõuetega pikendada olemasolevate reaktorite kasutusiga ja parandada nende jõudlust ning uutesse tootmisvõimsustesse investeerimist;

52. võtab teadmiseks nõukogu algatuse luua Euroopa Liidu kõrgetasemeline tuumaohutuse ja -julgeoleku ning tuumajäätmete käitlemise töörühm;

53. tervitab algatust asutada Euroopa tuumaenergiafoorum, et hõlbustada kõrgetasemelisi arutelusid poliitikute, tööstuse ja kodanikuühiskonna esindajate vahel;

54. kutsub üles uuesti aktiveerima Euratomi tarneagentuuri rolli ning kasutama täielikult talle Euratomi asutamislepinguga antud volitusi; on seisukohal, et seda rolli ei tuleks vaadelda mitte niivõrd uraaninappuse kui konkurentsivõime ja varustuskindluse, sealhulgas valmistatud tuumakütuse varu seisukohast; on seisukohal, et Euratomi asutamislepingu sätted annavad tarneagentuurile võimaluse olla tuumaenergeetika alane tõeline energiavaatluskeskus ning julgustab selles osas käimasolevaid Euratomi tarneagentuuri staatust puudutavaid mõttearendusi;

55. kutsub üles jätkama Euratomi asutamislepinguga aluse saanud tihedat rahvusvahelist koostööd ning kutsub üles jätkuvalt tugevdama koostööd Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga, et vältida viimase ning Euratomi tegevuste vastastikust dubleerimist ja tagada kõige kõrgetasemelisem kaitse kiirguskaitse, tuumaohutuse ning tuumarelva leviku tõkestamise valdkonnas;

56. kutsub üles teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas tehtava rahvusvahelise koostöö, nagu näiteks projekti ITER või IV põlvkonna tuumareaktorite rahvusvahelise foorumi kõrgel tasemel jätkamisele;

*

* *

57. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

[1] Otsus kohtuasjas 1/78, ELK 1978, lk 2151.

[2] Otsus kohtuasjas C-161/97 P: Kernkraftwerke Lippe-Ems Gmbh v. Euroopa Ühenduste Komisjon, EKL 1999, lk I- 02057.

[3] Otsus kohtuasjas C-29/99: Euroopa Ühenduste Komisjon v. Euroopa Liidu Nõukogu, EKL 2002, lk I-11221.

[4] Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0603.

[5] ELT C 292 E, 1.12.2006, lk 112.

[6] Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0599.

[7] ELT L 337, 5.12.2006, lk 21.

[8] ELT L 400, 30.12.2006, lk 60. Muudetud versioon avaldatud ELT L 54, 22.2.2007, lk 21.

[9] ELT L 400, 30.12.2006, lk 1. Muudetud versioon on avaldatud ELT L 54, 22.2.2007, lk 4.

[10] ELT L 400, 30.12.2006, lk 404. Muudetud versioon on avaldatud ELT L 54, 22.2.2007, lk 139.

[11] ELT L 400, 30.12.2006, lk 434. Muudetud versioon on avaldatud ELT L 54, 22.2.2007, lk 149.

[12] ELT C 280 E, 18.11.2006, lk 108.

[13] ELT C 280 E, 18.11.2006, lk 117.

[14] Euroopa Liidu lepinguga, allkirjastatud Maastrichtis 7. veebruaril 1992.

--------------------------------------------------