ET

Brüssel 9.1.2009

KOM(2008) 892 lõplik

2008/0258 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

millega kehtestatakse kolmandate riikide valdkondlike asjatundjatega audiovisuaalvaldkonna koostööprogramm MEDIA Mundus

{SEC(2008) 3102}

{SEC(2008) 3098}

{SEC(2008) 3097}

SELETUSKIRI

1. Ettepaneku taust |

110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgidAudiovisuaalsektor aitab kaasa Lissaboni tegevuskava eesmärkide saavutamisele, toetades konkurentsivõimet, oskusteavet, majanduskasvu ja tööhõivet teadmistepõhises majanduses. Lissaboni tegevuskava raames on sellel sektoril väga oluline osa Euroopa infoühiskonna ja meediapoliitika poliitilise raamistiku ehk algatuse i2010 kontekstis. Audiovisuaalsektori osa on märkimisväärne ka 18. detsembril 2006 Euroopa Ühenduse ja 13 liikmesriigi poolt ratifitseeritud UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni ellurakendamisel. Rahvusvaheline audiovisuaalmaastik on viimase kahe kümnendi jooksul märgatavalt muutunud ja seda eelkõige tehnoloogia arengu tõttu. Esile on kerkinud uued ettevõtjad ja platvormid, mis eeldab suuremal määral infosisu tootmist eriti uutele turgudele, kus on ette näha tugevat kasvu. Kuid struktuuriprobleemid, mis mõjutavad Euroopa audiovisuaalteoste levikut kolmandate riikide turgudel, takistavad Euroopa audiovisuaaltööstusel rahvusvaheliste võimaluste laienemist täiel määral ära kasutamast ning ohustavad ka selle tööstusharu konkurentsivõimet. Arvestades probleeme, mis tulenevad turgude üha rahvusvahelisemast iseloomust, võttis Euroopa Parlament 13. detsembril 2007 vastu ettevalmistava meetme MEDIA International, mis keskendub suhete arendamisele Euroopa Liidu ja kolmandate riikide audiovisuaalvaldkonna turgude vahel. Sellest lähtuv projektikonkurss oli edukas ning äratas elavat huvi audiovisuaaltööstuses. Välja valiti kaheksateist projekti. Parlament tegeleb praegu ettevalmistava meetme uuendamisega aastaks 2009, suurendades ühtlasi selle eelarvet. Euroopa Liidu audiovisuaalvaldkonna eest vastutavad ministrid kohtusid 19. mail 2008 mitteametlikult Cannes’is ning võtsid vastu deklaratsiooni, milles tervitasid Euroopa Parlamendi algatust seoses ettevalmistava meetmega MEDIA International ning julgustasid komisjoni „seda algatust edasi arendama ning kaaluma, kuivõrd oleks soovitav ja võimalik teha enne aasta lõppu ettepanek tugiprogrammi kohta, et edendada koostööd Euroopa ja kolmandate riikide audiovisuaalvaldkonna spetsialistide vahel kõigi osaliste huvides.” |

120 | Üldine taustEuroopa audiovisuaaltööstuse suurim probleem rahvusvahelistel turgudel on halb olukord audiovisuaalteoste levitamisel. See on probleem mitte ainult Euroopa ettevõtjate jaoks, kes ei saa täielikult ära kasutada audiovisuaalvaldkonna turgude rahvusvahelisemaks muutumisest tulenevaid eeliseid, vaid ka tarbijate jaoks, kellele pakutavate audiovisuaalteoste valik (ja kultuuriline mitmekesisus) on piiratud. Seega panevad kogu maailma audiovisuaalvaldkonna asjatundjad Euroopa Liidule kui UNESCO kultuurilise mitmekesisuse konventsiooni ühele peamisele osalisele selle ellurakendamisega seoses suuri lootusi.Audiovisuaalteoste halva levi põhjused on järgmised. Euroopa turud on killustatud mitte ainult erinevate keelte tõttu, vaid ka struktuuriliselt. Küsimus on kriitilises massis – algne siseturg määrab ära tööstusharu tugevuse rahvusvahelisel turul. Üksikutel liikmesriikidel (ja enamikul nende välispartneritel) on turud USAga võrreldes suhteliselt väikesed. Erinevalt USAst, kus turustusstruktuuri aluseks on suured rahvusvahelised vertikaalselt integreeritud stuudiod, põhineb see struktuur Euroopas väikestel ettevõtjatel. See on ka Euroopa audiovisuaaltööstuse konkurentsivõime puudumise põhjus. Lisaks tuleb Euroopa filmiettevõtjatel võidelda alarahastamisega. USA ja/või kodumaiste menukite mõjusfääris oleva vaatajaskonna eelistused takistavad oluliselt näidatavate audiovisuaalteoste mitmekesistamist.Samad struktuuriprobleemid, mis mõjutavad Euroopa filmide levitamist kolmandates riikides, takistavad rahvusvaheliselt laienevate võimaluste täielikku ärakasutamist Euroopa audiovisuaaltööstuses. Olemasolevad ELi abiprogrammid audiovisuaalvaldkonnas (MEDIA 2007, Euromed Audiovisual II või EL-AKV programm kinode jaoks) ei suuda sektori üha rahvusvahelisemaks muutudes kõigi sellest tulenevate probleemidega toime tulla, põhjuseks kas siis nende algne vaid Euroopa Liidu sisesele koostööle orienteeritus või nende lähtumine üksnes arengupoliitilistest ja mitte tööstuspoliitilistest vajadustest. Muud rahvusvahelised allikad, nagu rahvusvahelised filmifondid, on oma eelarvelistes eraldistes piiratud või ei ole neil ühistootmislepingute puhul üldse vajalikke eelarvelisi vahendeid ning seega ei suuda nad ka tõhusalt tegeleda oma rahvusvahelist potentsiaali välja arendada püüdva Euroopa audiovisuaaltööstuse struktuuriprobleemidega. |

130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidMEDIA 2007:Programm MEDIA 2007 (2007–2013) on alates 1991. aastast neljas Euroopa audiovisuaaltööstuse mitmeaastane toetusprogramm. Üldised eesmärgid on järgmised:- säilitada ja kindlustada Euroopa kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning filmi- ja audiovisuaalpärandit;- laiendada Euroopa audiovisuaalsete teoste levikut ja suurendada vaatajaskonda nii Euroopa Liidu piires kui ka väljaspool seda;- tugevdada Euroopa audiovisuaalsektori konkurentsivõimet Euroopa avatud ja konkurentsile rajatud turu süsteemis, mis soodustab tööhõivet, sealhulgas audiovisuaalvaldkonna asjatundjate vaheliste sidemete edendamise abil.MEDIA 2007 raames rahastatakse üleeuroopaliselt koolitus-, arendus-, turustamis- ja reklaamitegevust ning horisontaalmeetmeid.MEDIA 2007 on valdavalt Euroopa-sisene programm, mis on suunatud koostöö ja filmilevi laiendamisele liikmesriikide vahel. Kuigi mitmed programmi MEDIA Mundus tegevussuunad hõlmavad MEDIA 2007 sarnaseid tegevusi, on programmide eesmärgid ja osaluspõhimõtted radikaalselt erinevad. Euromed Audiovisual1995. aasta Barcelona konverentsil jõudsid Euroopa Liidu riikide välisministrid ja 12 Vahemere piirkonna partnerit kokkuleppele luua Euroopa – Vahemere piirkonna partnerlus, et tugevdada kultuurisidemeid Vahemere lõunapiirkonna ja Euroopa vahel (kolmas sammas – kultuuridevaheline dialoog). 2000. aastal käivitas Euroopa Komisjon esimese regionaalse programmi Euromed Audiovisual ning 2006. aastal teise Euromed Audiovisual programmi eelarvega 15 miljonit eurot ajavahemikuks 2006–2008. Programm on suunatud audiovisuaalvaldkonna asjatundjatele, asutustele ja riiklikele organisatsioonidele järgmistes riikides ja järgmistel territooriumidel: Alžeeria, Egiptus, Jordaania, Iisrael, Liibanon, Maroko, Süüria, Palestiina omavalitsus, Tuneesia ja Türgi. Programmi Euromed Audiovisual 12 projekti keskenduvad koolitusele, arendusele, reklaamile, levitamisele ja esitamisele. Programm lõppeb 2008. aastal ja selle taaskäivitamine on kavandatud 2009. aastaks. Euroopa audiovisuaaltööstuse konkurentsivõime suurendamine ei kuulu programmi Euromed Audiovisual esmaeesmärkide hulka.EL-AKV EL-AKV kino- ja audiovisuaaltööstuse toetusprogrammiga edendatakse audiovisuaaltööstuse arengut ja struktureerimist 79 AKV (Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna) riigis. Kolmeaastane programm alustas tööd 2007. aasta oktoobris ning selle eelarve on 6,5 miljonit eurot. 9. Euroopa Arengufondi rahaliste vahendite abil toetatakse sellega koolitust, filmide tootmist, filmide levitamist ja filmide reklaamimist. Mõlema programmi (Euromed Audiovisual ja EL-AKV) eesmärgid on konkreetse regionaalse suunitlusega ning seotud arengupoliitikaga. Programmi MEDIA Mundus eesmärgid keskenduvad rahvusvahelistele partnerlussuhetele ning projektidele, mille sihiks on Euroopa audiovisuaalsektori suurem konkurentsivõime ning üldine tarbijavalikute ja kultuurilise mitmekesisuse kasv. |

140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaProgrammi MEDIA Mundus poliitika eesmärgid on kooskõlas Euroopa Liidu poliitikaga muudes valdkondades, nagu tööstus, väliskoostöö, ühine kaubandus, kultuur, keelelise mitmekesisuse meetmed ja siseturu lõplik väljakujundamine, ning täiendavad seda.Audiovisuaalsektor annab oma panuse Lissaboni tegevuskava eesmärkide saavutamisse. 23. ja 24. märtsi 2000. aasta Euroopa Ülemkogu nentis oma järeldustes, et „Euroopa kultuurilist mitmekesisust ära kasutades ja selle pinnalt koostöövõrke luues toodab infosisutööstus lisandväärtust”. Sellist lähenemisviisi toetati ka Euroopa Ülemkogu 20. ja 21. märtsi 2003. aasta Brüsseli kohtumise järeldustes ning Austria eesistumisel 2006. aastal toimunud Ülemkogu kohtumise järeldustes. Programmi põhimõtted ühtivad Euroopa infoühiskonna ja meediapoliitika poliitilise raamistiku ehk algatuse i2010 audiovisuaalvaldkonna kontekstiga ning arendavad seda edasi.Programmi üldpõhimõtted ja rakenduseesmärgid panustavad oluliselt ka UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni ellurakendamisse. Konventsioonis rõhutatakse kultuuritoodete ja -teenuste erilist ja kahetist olemust (kultuuriline ja majanduslik).Ühenduse meetmed on kooskõlas kohustusega, mis on ühendusele pandud asutamislepingu artikli 151 lõikega 4, milles sätestatakse, et ühendusel tuleb asutamislepingu teiste sätete kohaselt tegutsedes võtta arvesse kultuuriaspekte, eelkõige selleks, et austada ja edendada oma kultuurilist mitmekesisust. Meetmete üldpoliitilised eesmärgid ning spetsiifilised ja tegevuseesmärgid on kooskõlas ka põhiõiguste hartaga ning eelkõige kultuurilise mitmekesisuse toetamise põhimõttega (artikkel 22). |

2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |

| Konsulteerimine huvitatud isikutega |

211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus1) Kohtumised: o veebruaris 2008 toimus kinovaldkonna eksperdirühma kohtumine, millel arutati audiovisuaalpoliitika välismõõtme tugevdamist. Kuulati ära riiklike asutuste ja ekspertide arvamused;o 2008. aasta veebruaris ja mais peeti nõu Euroopa filmiagentuuride direktoritega;o veebruaris 2008 Berliini filmifestivali ajal ja aprillis 2008 Udine Kaug-Ida filmide festivali ajal toimusid arutelud Euroopa ja kolmandate riikide asjatundjatega;o aprillis 2008 teavitati EFTA riikide audiovisuaalvaldkonna eksperte;o aprillis 2008 teavitati MEDIA komiteed. Delegatsioonidel paluti saata komisjonile oma kirjalikud märkused ning kuulata komisjoniga vastastikku ära arvamused;o mais 2008 kohtusid Euroopa päeva raames Cannes’is audiovisuaalvaldkonna eest vastutavad ministrid, et arutleda teemal „Kino – vastastikuse rikastamise võimalus”, ning toimus ligikaudu 230 osalejaga konverents rahvusvahelise koostöö vormide esitlemiseks ja arutamiseks;o juunis 2008 toimus Brüsselis avalik arutelu, millest võttis osa umbes 120 valdkonna asjatundjat;o juulis 2008 korraldas Prantsusmaa ELi eesistujariigina kollokviumi teemal „Milline võiks olla Euroopa Liidu koostööpoliitika filmitööstuse alal?”; o juulis 2008 toimus ettevalmistava meetme MEDIA International projektikonkursi raames laekunud projektide hindamine. Sõltumatute ekspertidega toimusid põhjalikud arutelud nii projektide kui ka ekspertide muudatussoovituste üle edasistes meetmetes. 2) Veebipõhine arutelu: arutelu kujunes aktiivseks tänu selle avalikustamisele veebisaidil „Sinu hääl Euroopas”, samuti muudel veebisaitidel, nagu MEDIA 2007 ja Euromed Audiovisual II. |

212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmineEnamik asjatundjaid toetab igati koostöö tugevdamist Euroopa ja kolmandate riikide audiovisuaalsektori asjatundjate vahel. Konsulteeritud sidusrühmad rõhutasid vajadust keskenduda tegevuses peamiselt koolitusele, turustamisele, ühistootmise ja audiovisuaalteoste levitamise hõlbustamisele, samuti filminduspädevusele. Nende seisukohad on käesolevas ettepanekus kajastatud. |

213 | Avalik arutelu toimus interneti vahendusel ajavahemikul 10.4.2008 – 25.6.2008. Komisjonile laekus 259 kommentaari. Tulemustega on võimalik tutvuda aadressil http://ec.europa.eu/information_society/media/docs/mundus/pc.pdf. |

| Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

221 | Asjaomased teadus- / erialavaldkonnadSelleks et saada mõjuhinnangu koostamisel ja eelhindamise läbiviimisel välisekspertide abi, sõlmis komisjon äriühinguga Technopolis / Media Consulting Group teeninduslepingu. |

222 | Kasutatud metoodikaEelhindamine ja mõjude hindamine |

223 | Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeritiAruande koostamiseks vajaliku uuringu käigus intervjueeris Technopolis / Media Consulting Group 54 audiovisuaalvaldkonna asjatundjat kogu maailmas, arvestades audiovisuaalvaldkonna väärtusahela kõigi asjakohaste osade esindatust (tootjad, levitajad, turustajad, linastajad, ringhäälinguettevõtjad ja avalikud tugiasutused). |

2249 | Saadud ja kasutatud nõuannete kokkuvõtePöördumatute tagajärgedega võimalikke tõsiseid ohte ei ole nimetatud. |

225 | Saadud nõuanded hõlmasid probleemianalüüsi, poliitikavalikuid ja poliitikavalikute võimaliku mõju hindamist. |

226 | Eksperdiarvamuse avalikustamiseks kasutatud vahendidAruande avalikustamine MEDIA veebisaidil. |

230 | Mõju hindamineo Tavapärane tegevusEeldatavaid arenguid, Euroopa audiovisuaalsektori rahvusvahelisemaks muutumise mõju ning sellele paari järgmise aasta jooksul reageerimata jätmise ettenähtavaid negatiivseid tagajärgi arvesse võttes leiti, et poliitikavalik „tavapärane tegevus” ei toiminud ja sellega rohkem ei tegeletudo Olemasolevate rahastamisvahendite laiendamineProgrammi Euromed Audiovisual II ja programmi EL-AKV Cinema-osa laiendamisega ei ole võimalik ettepanekuga seatud eesmärke saavutada peamiselt seetõttu, et nende programmide eesmärgid on seotud arengukoostööga. MEDIA 2007 laiendamine täiendavate tegevussuundade lisamise teel vastaks küll ühenduse poliitika eesmärkidele ja Euroopa tööstusharu vajadustele, kuid see oleks uue rahastamisvahendi loomisest vähem tõhus. o Uue rahastamisvahendi MEDIA Mundus loomineMõju hindamisel jõuti järeldusele, et uue rahastamisvahendi sisseseadmine on kõige tõhusam ja tulemuslikum viis üldiste ja konkreetsete eesmärkide saavutamiseks ning audiovisuaalvaldkonna turgude rahvusvahelisemaks muutumisega kaasnevatele probleemidele reageerimiseks. |

231 | Komisjon viis läbi tööprogrammis ettenähtud mõju hindamise, mille aruanne on kättesaadav veebilehel http://ec.europa.eu/information_society/media/mundus/index_en.htm. |

3. Ettepaneku õiguslik külg |

305 | Kavandatud meetme kokkuvõteEttepanekuga soovitakse käivitada uus programm MEDIA Mundus. Programmi kolm üldpoliitilist eesmärki on: o suurendada ELi audiovisuaaltööstuse konkurentsivõimet rahvusvahelistel turgudel;o võimaldada Euroopal täita oma kultuurilist ja poliitilist osa maailmas;o suurendada tarbija valikuvõimalusi ja kultuurilist mitmekesisust. Neid võib täpsustada kolme konkreetse eesmärgi abil: o arendada teabevahetust, koolitustegevust ja turu-uuringuid;o parandada konkurentsivõimet ja piiriülest audiovisuaalteoste levitamist ülemaailmselt;o parandada audiovisuaalteoste levitamist ja nähtavust maailmas ning suurendada avalikkuse (eriti noorte) huvi kultuurilise mitmekesisuse vastu.Mõlemapoolse kasu põhimõttest lähtudes esitavad programmis osalevate riikide ja muude riikide asjatundjad ühiselt kavandatud tegevussuundade kohased projektiettepanekud ning asuvad projekte ellu viima. Rahastamine tehakse kättesaadavaks vaid konsortsiumidele ja lähtudes kolmest põhimõttest: 1) projekti esitav grupp/konsortsium peab olema otseselt või enamusosaluse kaudu ELi kodanike valduses; 2) grupi/konsortsiumi koosseisus peab olema vähemalt üks audiovisuaalvaldkonna ettevõtja/organisatsioon, mille peakorter asub kolmandas riigis; 3) igal projektil peab olema vähemalt kolm partnerit ning projektid peavad oluliselt edendama rahvusvahelistes võrgustikes osalemist. |

| Õiguslik aluso Asutamislepingu artikli 157 lõige 3 ja artikli 150 lõige 4. |

320 | Subsidiaarsuse põhimõteSubsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse juhul, kui ettepanek ei kuulu ühenduse ainupädevusse. |

| Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke täielikult saavutada järgmistel põhjustel. |

321 | Euroopa algatus täiendab selliseid algatusi nagu üksikute liikmesriikide käivitatud koostööprogrammid (nt World Cinema Fund ja Fonds Sud). Kuigi osutatud koostööprogrammid on kasulikud, jäävad nad sageli vaid mõne liikmesriigi tasandile ning neil puudub üleeuroopaline toime, mis on olemas kogu Euroopat hõlmaval koostööprogrammil. Euroopa jaoks lisaks väärtust asjaolu, et Euroopa audiovisuaalteoste vaadatavus maailmas ei taanduks piiratud arvule valdavalt suurtest liikmesriikidest pärit audiovisuaalteostele, vaid et suurendataks Euroopa audiovisuaalteoste turuosa kolmandates riikides. |

| Ühenduse meetmed aitavad ettepaneku eesmärke paremini saavutada järgmistel põhjustel. |

324 | Pidades silmas Euroopa ees seisva ülesande olemust, annab koordineeritud tegevus Euroopa tasandil tõenäoliselt euroopalikku lisandväärtust regionaalsetele ja kohalikele algatustele, sest see võimaldab ressursside koondamist ja suuremat geograafilist katvust. Mitmeid takistusi suurema rahvusvahelisuse teel on kergem eemaldada Euroopa tasandil, eriti suurusest, alarahastamisest ja turgude killustatusest tulenevaid, aga ka konkreetselt kolmandate riikidega seotud takistusi. Nende probleemidega üksikute liikmesriikide tasandi asemel Euroopa tasandil tegelemine oleks tõhusam, proportsionaalsem ja tulemuslikum. |

325 | Euroopa audiovisuaalvaldkonna asjatundjatest peaksid saama rahvusvahelise koostöö eelistatud partnerid ning välja peaks kujunema ülemaailmne mitmepalgeline filmiturg. Need on peamised kvalitatiivsed näitajad, mis võimaldavad kindlaks teha, kas tihedam koostöö rahvusvahelisel tasandil saab parandada praegust olukorda. |

327 | Euroopa Liidu ja kolmandate riikide asjatundjate kriitilisele massile tuginev ühtne lähenemisviis võib tulemuseks anda suurema positiivse mõju, jätkusuutliku ülemaailmse võrgustike loomise ja seega ka järkjärgulised maailmaturgude struktuurimuutused. Sellest on kõige rohkem kasu väikestele liikmesriikidele. Euroopa Liidu positsioon on Euroopa audiovisuaaltööstuse rahvusvahelise mõõtme kujundamisel ning sellest lähtuva koostööraamistiku loomisel ja audiovisuaalteoste levi tõhustamisel kõige soodsam. |

| Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. |

| Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |

331 | Ühenduse tegevuse eesmärk on kindlustada kõnealuses valdkonnas riikide tasandil võetavaid meetmeid. See oleks proportsionaalne ja rakenduks vaid ulatuses, mis on vajalik eesmärkide saavutamiseks. Käesolev ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas, sest seda on võimalik rakendada olemasolevate riiklike ja Euroopa struktuuride põhjal. |

332 | Programm järgib standardmenetlusi, selleks et komisjoni ja abisaajate halduskoormus oleks võimalikult väike. Samuti soovitatakse lepingute arvu piiramiseks asjatundjate koondamist rühmadesse. |

| Õigusakti valik |

341 | Kavandatud õigusakt: muu. |

342 | Alternatiivsed meetmed ei oleks piisavad järgmistel põhjustel.Ühenduse programm on ainus võimalik õiguslik vahend rahvusvahelise koostöö stimuleerimiseks audiovisuaalsektoris. Selle mõju on kavandatud võimendavana, mida ei ole võimalik saavutada seadusandlike meetmetega. |

4. Mõju eelarvele |

401 | Meetmete kogueelarve ajavahemikul 2011–2013 ulatub 13,5 miljoni euroni:teabevahetus, koolitus ja turu-uuringud (1. konkreetne eesmärk) – 2,7 miljonit eurot; konkurentsivõime ja levi (2. konkreetne eesmärk) – 5,1 miljonit eurot; levitamine (3. konkreetne eesmärk) – 5,7 miljonit eurot. Meetmete ja kõnealuse programmi rakendamise kogueelarve on 15 miljonit eurot. |

5. Täiendav teave |

| Simulatsioon, katsejärk ja üleminekuperiood |

505 | Ettepaneku valdkonnas on olnud või on ette nähtud simulatsiooni- või katsejärk. |

560 | Euroopa MajanduspiirkondKavandatud õigusakt käsitleb Euroopa Majanduspiirkonnaga seotud küsimust, mistõttu tuleks seda laiendada EMPle. |

| |

2008/0258 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

millega kehtestatakse kolmandate riikide valdkondlike asjatundjatega audiovisuaalvaldkonna koostööprogramm MEDIA Mundus

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 150 lõiget 4 ja artikli 157 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, [2]

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, [3]

toimides asutamislepingu artiklis 251 [4] sätestatud korras

ning arvestades järgmist:

(1) Audiovisuaalsektor aitab kaasa Lissaboni tegevuskava eesmärkide saavutamisele, toetades konkurentsivõimet, oskusteavet, majanduskasvu ja tööhõivet teadmistepõhises majanduses. Lissaboni tegevuskava raames on sellel sektoril väga oluline osa Euroopa infoühiskonna ja meediapoliitika poliitilise raamistiku ehk algatuse i2010 kontekstis.

(2) Euroopa Parlament on järjepidevalt rõhutanud, et audiovisuaalsektori panus Euroopa loomingulisusse ja teadmistepõhisesse majandusse on märkimisväärne ning sellel on keskne roll kultuurilise mitmekesisuse ja paljususe edendamisel.

(3) Euroopa kultuuri- ja loomingutööstus annab tööd vähemalt 5,6 miljonile inimesele, mis on 3,1 % EL 25 koguelanikkonnast.

(4) Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava käsitlevas 16. novembri 2007. aasta nõukogu resolutsioonis 2007/C 287 tõdeti, et kultuur on üks rahvusvaheliste suhete olulisemaid elemente, ning rõhutati vajadust suurendada selle osa ELi välissuhetes ja arengupoliitikas.

(5) Komisjoni teatises „Euroopa maailmas” toonitatakse ELi sise- ja välispoliitika lahutamatut seotust ning Euroopa potentsiaali osaleda tekkivate turgude ja üleilmastumisega kaasnevate uute võimaluste kasutamises tänu oma ühiskonna avatusele, mis suudab omaks võtta inimesi, ideid ja uusi tehnoloogiaid [5].

(6) Euroopa Liit oli üks põhiosalisi protsessis, mille tulemusel võeti vastu 18. märtsil 2007 jõustunud UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioon, mille Euroopa Ühendus ja 13 ELi liikmesriiki olid 18. detsembril 2006 ratifitseerinud. Konventsiooni eesmärk on tugevdada rahvusvahelist koostööd ja solidaarsust, et soodustada kõigi riikide kultuurilisi väljendusvõimalusi. Konventsiooni artikli 12 punkti e kohaselt „toetavad konventsiooni osalised ühistootmist ja ühislevitamist käsitlevate lepingute sõlmimist”.

(7) Audiovisuaalsektori toetamisel ühenduse vahenditega võetakse arvesse asutamislepingu artiklit 151, mille kohaselt ühendus ja liikmesriigid soosivad kultuurialast koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste pädevate organisatsioonidega.

(8) Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 11 tunnustatakse väljendusvabaduse ja meediakanalite paljususe olulisust.

(9) Programmi MEDIA Plus hindamisaruandes [6] märgiti ära rahvusvahelised turud, millel on Euroopa jaoks oluline osa audiovisuaaltööstuse probleemidest jagu saamisel.

(10) Rahvusvaheline audiovisuaalmaastik on viimase kahe kümnendi jooksul tunduvalt muutunud just tehnoloogilise arengu tõttu, mille näiteks on digitaalne kinoprojektsioon, tellitav videoteenus (VoD) ja paljude kanalitega digitaaltelevisioon. Sellega on kaasnenud märgatav finantskasv ja suurenevad investeeringud ning seega ka kasvav nõudlus audiovisuaalsisu järele, mis pakub ettevõtjatele väga erinevaid võimalusi. Niisiis tuntakse erinevate digitaalsete rakendustega seotud projektide vastu üha suurenevat huvi. Samuti on olemas selge seos projektide raames toimuva rahvusvahelise koostöö ja meie võime vahel jõutada maailmas audiovisuaalküsimusi käsitlevat Euroopa õiguslikku mudelit ning audiovisuaalse ja elektroonilise edastamise koondumist.

(11) Arvestades audiovisuaalpoliitika rahvusvahelise mõõtme kasvavat olulisust kinnitas Euroopa Parlament 2007. aasta 13. detsembril 2008. aasta eelarve raames ettevalmistava meetme MEDIA International, mis keskendub Euroopa Liidu suhete arendamisele audiovisuaaltoodangu turgudega kolmandates riikides ning annab sellega võimaluse struktureerida ning tugevdada suhteid ja võrgustikke Euroopa ja kolmandate riikide audiovisuaalvaldkonna asjatundjate vahel nii Euroopa kui ka asjaomaste kolmandate riikide tööstusharu huvides. Sellele järgnenud projektikonkurss äratas elavat huvi nii Euroopa kui ka kolmandate riikide valdkondlike asjatundjate hulgas. Rahastamiseks valiti välja kaheksateist projekti. Ettevalmistava meetme MEDIA International esimene tegevusaasta kinnitas niisiis sektori huvi ja vajadusi rahvusvahelisel areenil ning ka vajadust ühenduse meetme järele.

(12) Euroopa Parlament pikendas ettevalmistava meetme rakendusaega ning suurendas 2009. aasta eelarvet.

(13) Euroopa Liidu audiovisuaalvaldkonna eest vastutavad ministrid võtsid 19. mail 2008 vastu deklaratsiooni, milles tervitasid Euroopa Parlamendi algatust seoses ettevalmistava meetmega MEDIA International ning julgustasid komisjoni „seda algatust edasi arendama ning kaaluma, kuivõrd oleks soovitav ja võimalik teha enne aasta lõppu ettepanek toetusprogrammi koostamiseks, et edendada koostööd Euroopa ja kolmandate riikide audiovisuaalvaldkonna asjatundjate vahel kõigi osaliste huvides.”

(14) Avalik arutelu programmi MEDIA Mundus üle näitas tugevat toetust tihedamale koostööle Euroopa ja kolmandate riikide audiovisuaalsektori asjatundjate vahel, eelkõige koolituse, audiovisuaalteoste (sealhulgas uued platvormid nagu VoD ja IP-televisioon) ühistootmise, turustamise ja levitamise hõlbustamise ning filmipädevusega seoses.

(15) Ligipääsu kolmandate riikide audiovisuaaltoodangu turgudele tuleks hõlbustada nendel turgudel tegutsevatele asjatundjatele turuteadmiste jagamise ja asjatundjate vaheliste võrgustike loomise abil. Selleks tuleks programmi raames toetada koolitust pakkuvaid projekte.

(16) Pakutavate audiovisuaalteoste mitmekesisuse ja tarbijate valikud määrab turustussektor. Euroopa levifirmad on väikesed ning turu struktuuri ja killustatuse tõttu on neil oma suurte vertikaalse integratsiooniga konkurentidega võrreldes vähem võimalusi suurtele rahvusvahelistele turgudele ligi pääseda. Lisaks on tekkinud uusi turul osalejaid ja leviplatvorme, millega võimendatakse audiovisuaalsisu või nõutakse selle täiendamist. Seega on asjakohane võtta meetmeid audiovisuaalteoste turustamise, levitamise ja esitamise täiustamiseks.

(17) Sellest tuleneb ka vajadus kehtestada audiovisuaalsektoris ühenduse programm, mis aitaks rahastada projekte teabevahetuse, koolituse ja konkurentsivõime ning audiovisuaalsisu turustamise, levitamise ja esitamise vallas.

(18) Et mõlemapoolne kasu oleks võimalikult suur ja haldamine võimalikult lihtne, peaksid Euroopa Liidu ja kolmandate riikide asjatundjad projektiettepanekud esitama ühiselt ning projektis peaks osalema vähemalt kolm partnerit. Projektide juhtimise lihtsustamiseks peaksid nende koordinaatoriteks olema valdkonna asjatundjad, kes on registreeritud programmis osalevas riigis.

(19) Tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida rikkumisi ja pettusi ning nõuda tagasi kadumaläinud, valesti ülekantud või kasutatud vahendid.

(20) Käesolevas otsuses tuleks sätestada kogu programmi ajaks finantsraamistik, mis oleks eelarvepädevate institutsioonide jaoks edaspidi peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) [7] punkti 37 tähenduses.

(21) Kuna käesoleva otsuse täideviimiseks vajalikud teatavad meetmed on juhtimismeetmed nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EMÜ [8] (millega kehtestatakse komisjoni rakendamisvolituste kasutamise menetlused) artiklis 2 määratletud tähenduses, tuleks need heaks kiita nimetatud otsuse artiklis 4 kehtestatud menetlusega.

(22) Programmi järelevalve ja hindamise meetmete kord peaks hõlmama üksikasjalikke aastaaruandeid, samuti spetsiifilisi, mõõdetavaid, saavutatavaid, asjakohaseid ja tähtajalisi eesmärke ning näitajaid.

(23) Kuna käsitletavate küsimuste piiriülest ja rahvusvahelist iseloomu arvestades ei saa liikmesriigid täiel määral saavutada kavandatavate meetmete eesmärke ja seega oleks meetmete üleeuroopalise ulatuse ja toime tõttu neid eesmärke lihtsam saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus vastu võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Osutatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

1. peatükk: Programmi kehtestamine, reguleerimisala ja eesmärgid

Artikkel 1

Programmi kehtestamine

1. Programm MEDIA Mundus (edaspidi „programm”) kehtestatakse audiovisuaalsektoris kolmandate riikide valdkondlike asjatundjatega läbiviidavate rahvusvaheliste koostööprojektide rahastamiseks.

2. Programmi rakendatakse 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2013.

Artikkel 2

Programmi reguleerimisala

Programm on suunatud asjatundjatele

1. Euroopa Liidu liikmesriikidest;

2. EFTA riikidest, kes on Euroopa Majanduspiirkonna liikmed vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingu VI osa sätetele;

3. otsuse nr 1718/2006/EÜ artikli 8 lõigetes 1 ja 2 osutatud riikidest, keda ei ole nimetatud käesoleva artikli lõikes 2, kui riik

(a) teatab ühepoolselt oma valmidusest programmis osaleda ja

(b) tasub summa, mis arvutatakse samadel alustel kui tema osalus programmis MEDIA 2007;

4. muudest riikidest.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1. „Valdkondlik asjatundja Euroopas” on spetsialist, kes

(a) on ühe artikli 2 lõikes 1 nimetatud riigi kodanik või artikli 2 lõikes 2 või 3 esitatud nõuetele vastava riigi kodanik, või

(b) on juriidilise isikuna registreeritud ühes artikli 2 lõikes 1 osutatud riigis või artikli 2 lõikes 2 või 3 esitatud nõuetele vastavas riigis ning on vahetult või enamusosaluse kaudu ühe või enama nimetatud riikide või ühe või enama nimetatud riikide kodanike valduses projekti lõppemiseni.

2. „Audiovisuaalteos” on liikuvate piltide kogum heliga või ilma. Audiovisuaalteoste näideteks on mängufilmid, dokumentaalfilmid ja animafilmid.

3. „Euroopa teosed” on artikli 2 lõigetes 1, 2 või 3 nimetatud riikidest pärinevad audiovisuaalteosed.

Artikkel 4

Programmis osalemise tingimused

1. Programmi rahaliste vahendite saamiseks tuleb Euroopa valdkondlikel asjatundjatel ja ekspertidel, kelle alaline asukoht on ühes artikli 2 lõikes 4 nimetatud riigis või kes on seal registreeritud, esitada ühised projektiettepanekud ning need abikõlblikuks osutumisel rakendada.

2. Igal projektil peab olema vähemalt kolm partnerit ning projektid peavad edendama rahvusvahelist võrgustikes osalemist.

3. Kõiki projekte koordineerivad Euroopa valdkondlikud asjatundjad ning kõigis peab osalema vähemalt üks partner artikli 2 lõikes 4 nimetatud riigist. Koordinaator vastutab projektiettepaneku esitamise, projekti juhtimise, finantsjuhtimise ja projekti rakendamise eest.

Artikkel 5

Programmi eesmärgid

1. Programmi üldeesmärgid on Euroopa audiovisuaaltööstuse konkurentsivõime suurendamine, Euroopa kultuurilise ja poliitilise rolli tulemuslikum täitmine maailmas ning tarbijate valikuvõimaluste ja kultuurilise mitmekesisuse laiendamine.

2. Programmi konkreetsed eesmärgid on järgmised:

(a) suurendada teabevahetust ning hõlbustada eelkõige koolitustegevuse ja stipendiumide abil piiriülest koostööd ekspertide vahel, selleks et parandada ligipääsu kolmandate riikide turgudele ning tekitada usaldust ja ehitada üles kestvad ärisuhted;

(b) parandada konkurentsivõimet ja piiriülest audiovisuaalteoste levitamist kogu maailmas;

(c) parandada audiovisuaalteoste levikut ja esitamist maailmas ning suurendada avalikkuse (eriti noorte) huvi kultuuriliselt mitmekesise audiovisuaalsisu vastu.

3. Süvendatud tähelepanu pööratakse programmi ning muude asjakohaste ühenduse poliitikavaldkondade, rahastamisvahendite ja meetmete (eriti koordineeritus programmiga MEDIA 2007 ja väliskoostööprogrammid audiovisuaal- ja kultuurisektoris kolmandate riikidega) omavahelisele sobivusele ja täiendavusele.

2. peatükk: Programmi tegevuseesmärgid

Artikkel 6

Teabevahetus, koolitustegevus ja turu-uuringud

Teabevahetuse ja koolitustegevuse vallas on programmi tegevuseesmärgid järgmised:

1. süvendada Euroopa ja artikli 2 lõikes 4 nimetatud riikide asjatundjate oskusteavet, et parandada nende arusaama eelkõige omamaiste audiovisuaaltoodangu turgude toimetingimuste, õigusraamistiku, rahastamissüsteemi ja koostöövõimaluste kohta ning seega hõlbustada võrgustike ja pikaajaliste ärisuhete tekkimist eriti stipendiumide abil;

2. toetada Euroopa ja artikli 2 lõikes 4 nimetatud riikide partnereid, koolitatavaid ja koolitajaid hõlmavaid pidevaid koolituskursusi, mis keskenduvad audiovisuaalteoste tootmis-, ühistootmis-, levitamis-, linastamis- ja turustamistingimustele asjakohastel rahvusvahelistel turgudel;

3. toetada Euroopa ja artikli 2 lõikes 4 nimetatud riikide partnereid, koolitatavaid ja koolitajaid hõlmavaid pidevaid koolituskursusi, mis käsitlevad uute tehnoloogiate kaasamist audiovisuaalteoste tootmisse, tootmisjärgsesse etappi, levitamisse (sh uued leviplatvormid, nagu VoD, IP-televisioon, veebitelevisioon), turustamisse ja arhiveerimisse.

Artikkel 7

Konkurentsivõime ja levi

Audiovisuaalteoste konkurentsivõime ja levitamisvõimaluste suurendamiseks välisturgudel on programmi tegevuseesmärgid järgmised:

1. hõlbustada Euroopa audiovisuaalteoste levitamise jaoks välispartnerite leidmist. Programmiga toetatakse ühistoodangu turgude kujunemist ja ürituste korraldamist partnerite leidmiseks (pitching). Ürituste eesmärk on potentsiaalsed partnerid kokku tuua (stsenaristid, režissöörid, tootjad ja levitajad);

2. Ergutada audiovisuaalteoste rahvusvahelist müüki ja reklaami. Programmiga toetatakse lepingute sõlmimist selliste koosluste nagu õiguste omajad / müügiesindajad / levitajad vahel, et tagada toodangu levik (kinodes, televisioonis, digitaaltelevisioonis, veebitelevisioonis ja VoD platvormidel) ning nende vastavate audiovisuaalteoste reklaamimine partneri(te) päritoluriigis(riikides).

Artikkel 8

Levitamine

Levitamise valdkonnas on programmi eesmärgid järgmised:

1. ergutada Euroopa ja artikli 2 lõikes 4 nimetatud riikide kinoettevõtjaid vastastikku intensiivistama audiovisuaalteoste lülitamist esilinastuste programmidesse ning linastamistingimusi (kestus, meediakajastus ja linastuste arv). Programmiga toetatakse projekte, mis pärinevad kinovõrkudest, kellel on linastamisvõimalused nii Euroopas kui ka artikli 2 lõikes 4 nimetatud riikides ning kes kavandavad näidata märkimisväärsel arvul audiovisuaalteoseid oma partneri(te) päritoluriigis(riikides);

2. suurendada audiovisuaalsisu tootmist ning parandada artikli 2 lõikes 4 nimetatud riikidest pärit audiovisuaalteoste edastamis- ja levitamistingimusi Euroopa levikanalites (tavatelevisioon, IP-televisioon, veebitelevisioon, VoD platvormid) ning Euroopa teostele rahvusvahelistes edastuskanalites; Programmiga toetatakse ringhäälinguettevõtjate (või VoD platvormide) ja õiguste omajate vahelisi partnerlussuhteid, mis on suunatud teosekogumite edastamisele või VoD platvormidel teoste kataloogide levitamisele;

3. aidata korraldada üritusi ja filminduspädevusega seotud ettevõtmisi, mis on suunatud eelkõige noortele ning mõeldud audiovisuaalteoste mitmekesistamise toetamiseks ja nõudluse suurendamiseks kultuuriliselt mitmepalgelise audiovisuaalsisu vastu rahvusvahelisel tasandil.

Artikkel 9

Tegevuseesmärkide täitmine

1. Komisjon teeb samme, et tagada artiklites 6–8 nimetatud tegevuseesmärkide raames toetatavate meetmete vastastikune täiendavus.

2. Artiklites 6─8 loetletud meetmed rakendatakse kooskõlas lisa sätetega.

3. peatükk: PROGRAMMI RAKENDAMISE TINGIMUSED JA FINANTSSÄTTED

Artikkel 10

Finantssätted

1. Käesoleva otsuse alusel rahastatavad meetmed rakendatakse vastavalt määrusele nr 1605/2002 [9].

2. Vastavalt komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 [10] artikli 176 lõigetele 2 ja 4 võib komisjon toetuse saajate omaduste ja tegevuse laadi alusel otsustada, kas neid võib tegevuse või tööprogrammi edukaks lõpuleviimiseks nõutavate kutsealaste oskuste ja kvalifikatsiooni kontrollimisest vabastada.

3. Sõltuvalt meetme laadist võib rahaline toetus esineda subsiidiumide [11] või stipendiumide kujul. Komisjon võib määrata ka auhindu programmi raames elluviidud tegevuste või projektide eest. Olenevalt tegevuse laadist võib olla lubatud kindlasummaline finantseerimine või ühikkulude astmestik vastavalt komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklile 181.

4. Programmi raames eraldatavad summad ei tohi ületada 50 % rahastatava projekti lõppmaksumusest. Rahastamismäär võib siiski olla ka kuni 80 %, kuid seda vaid iga-aastases tööprogrammis ja projektikonkursis selgelt määratletud juhtudel.

5. Vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 113 lõikele 1 ja koostoimes määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikli 172 lõikega 1 võib toetusesaaja osalus olla osaliselt või täielikult mitterahaline, eeldusel et toetuse väärtus on tuvastatav kas tegelikult kantud ja raamatupidamisdokumentidega tõendatud kulude alusel või kõnealusel turul üldiselt aktsepteeritud kulude alusel. Sellise mitterahalise osaluse hulka võivad kuuluda koolituseks või müügiedenduseks kasutatavad ruumid.

6. Vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 112 lõikele 1 ning kui iga-aastane tööprogramm ja projektikonkurss seda ette näevad, võib komisjon otsustada, et projekti rakendamisega otseselt seotud kulud on abikõlblikud, isegi kui toetusesaaja kandis need osaliselt enne valikumenetlust.

Artikkel 11

Käesoleva otsuse rakendamine

1. Komisjon vastutab programmi rakendamise eest vastavalt lisas sätestatud tingimustele.

2. Programmi rakendamiseks vajalikud järgmised meetmed võetakse vastu artikli 12 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt:

(a) iga-aastane tööplaan, sealhulgas prioriteedid;

(b) programmi rahaliste vahendite sisemine jaotus aastate kaupa, sealhulgas jaotus erinevate valdkondlike meetmete kaupa;

(c) programmi rakendamise üldsuunised;

(d) projektikonkursside sisu, projektide valiku kriteeriumide ja menetluste määratlus;

(e) selliste projektiettepanekute välja valimine, mis saavad ühenduse rahalisi vahendeid üle 400 000 euro toetusesaaja kohta aastas;

3. Komisjon võtab vastu muud meetmed ja otsused muude kui lõike 2 punktis e loetletud toetuste määramise kohta. Komisjon edastab komiteele ja Euroopa Parlamendile kahe tööpäeva jooksul pärast nimetatud otsuste vastuvõtmist kogu asjakohase teabe, sealhulgas teabe käesoleva lõike kohaselt tehtud valikuotsuste kohta.

Artikkel 12

Komitee

1. Komisjoni abistab komitee, mis on moodustatud liikmesriikide esindajatest ja mille eesistuja on komisjoni esindaja.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklis 4 sätestatud korralduskomitee menetlust vastavalt otsuse artikli 7 lõikele 3 ja artiklile 8.

3. Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse kaks kuud.

Artikkel 13

Programmi panus muudesse ühenduse strateegiatesse ja eesõigustesse

Programm aitab kaasa Euroopa Ühenduse läbivate strateegiate tugevdamisele, eelkõige:

1. panustades aruteludesse ja teabesse Euroopa Liidu kui rahu, heaolu ja turvalisust esindava piirkonna kohta;

2. edendades väljendusvabaduse põhimõtet;

3. kujundades teadlikkust kultuurilise mitmekesisuse ja mitmekultuurilisuse olulisuse kohta maailmas;

4. laiendades Euroopa majanduse teadmistebaasi ja aidates kaasa Euroopa Liidu globaalse konkurentsivõime tõstmisele;

5. aidates kõrvaldada igasuguse diskrimineerimise soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel.

Artikkel 14

Järelevalve ja hindamine

1. Komisjon tegeleb järjepidevalt projektide järelevalvega. Järelevalveprotsessi tulemusi võetakse arvesse programmi rakendamisel.

2. Komisjon tagab programmi sõltumatu välishindamise.

3. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele

(a) hiljemalt 30. juuniks 2012 teatise programmi jätkamise kohta;

(b) hiljemalt 31. detsembriks 2015 järelhindamise aruande.

Artikkel 15

Eelarve

1. Artikli 1 lõikes 2 sätestatud programmiperioodi rakendamise eelarve on 15 miljonit eurot.

2. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.

4. peatükk: Jõustumine

Artikkel 16

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ning seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

LISA

rakendatavad meetmed

1. 1. konkreetne eesmärk: Teabevahetuse, koolitustegevuse ja turu-uuringute edendamine

Laiendada teabevahetust ja turu-uuringuid ning aidata eelkõige koolitustegevuse ja stipendiumide abil kaasa koostöövõrkude tekkimisele valdkonna asjatundjate vahel Euroopast ja artikli 2 lõikes 4 nimetatud riikidest (edaspidi „kolmandad riigid”), et parandada ligipääsu kolmandate riikide turgudele ning tekitada usaldust ja kujundada pikaajalised ärisuhted.

(1) Tegevuseesmärk

Süvendada Euroopa ja kolmandate riikide valdkonna asjatundjate oskusteavet, et parandada nende arusaama eelkõige audiovisuaaltoodangu omamaiste turgude toimetingimuste, õigusraamistiku, rahastamissüsteemi ja koostöövõimaluste kohta ning seega hõlbustada võrgustike kujunemist ja pikaajaliste ärisuhete tekkimist; tõsta informeerituse ja teadmiste taset audiovisuaaltoodangu turgude kohta, et tugevdada ja hõlbustada koostööd Euroopa ja kolmandate riikide valdkonna asjatundjate vahel.

Rakendatavad meetmed

– Toetada koolitusmudelite väljaarendamist ja rakendamist, hõlmates koolitatavad ja koolitajad Euroopast ja kolmandatest riikidest ning keskendudes audiovisuaalteoste tootmis-, ühistootmis-, turustamis-, esitamis- ja levitamistingimustele asjakohastel rahvusvahelistel turgudel.

– Toetada koolitusmudelite väljaarendamist ja rakendamist, hõlmates koolitatavad ja koolitajad Euroopast ja kolmandatest riikidest ning kaasates uusi tehnoloogiaid audiovisuaalteoste tootmisse, tootmisjärgsesse etappi, levitamisse (sh uued leviplatvormid, nagu VoD, IP-televisioon, veebitelevisioon), turundamisse ja arhiveerimisse.

– Aidata kaasa teabe- ja inimestevahetusele olemasolevate koolitusasutuste ja/või koolitustegevuste vahel.

– Panustada koolitajate koolitamisse.

2. 2. konkreetne eesmärk: Konkurentsivõime ja levi

Parandada konkurentsivõimet ja piiriülest audiovisuaalteoste levi kogu maailmas.

(1) Tegevuseesmärk

Hõlbustada ühistootmiseks partnerite leidmist .

Rakendatavad meetmed

– Toetada foorumite korraldamist rahvusvahelise ühistoodangu ettevalmistamiseks, rahastamiseks, tootmiseks ja eelmüügiks, eelkõige ühistoodangu turgude kujundamist ja ürituste korraldamist partnerite leidmiseks (pitching). Ürituste eesmärk on potentsiaalsed partnerid kokku tuua (stsenaristid, režissöörid, tootjad ja levitajad).

(2) Tegevuseesmärk

Ergutada audiovisuaalteoste rahvusvahelist müüki ja reklaami.

Rakendatavad meetmed

– Toetada lepingute sõlmimist selliste Euroopa ja kolmandate riikide koosluste nagu õiguste omajad / müügiesindajad / levitajad vahel, et tagada toodangu levik (kinodes, televisioonis, digitaaltelevisioonis, veebitelevisioonis ja VoD platvormidel) ning nende vastavate audiovisuaalteoste turustamine partneri(te) päritoluriigis(riikides).

– Tõsta publiku teadlikkust Euroopa filmide maailma-esilinastustele ja kolmandate riikide filmide Euroopa-esilinastustele keskenduvate reklaamikampaaniate abil.

– Toetada tootjate, levitajate ja ringhäälinguettevõtjate huvides Euroopa ja kolmandate riikide audiovisuaalteoste turustamisel ja nende levitamisel kõigi kättesaadavate kanalite kaudu nende dubleerimist ja subtiitritega varustamist.

– Toetada kunstilise ja tööstusliku koostöö võrgustike loomist ja tugevdamist Euroopa ja kolmandate riikide õiguste omajate / müügiesindajate / turustajate vahel.

3. 3. konkreetne eesmärk: levi toetamine

Parandada audiovisuaalteoste levikut ja esitamist maailmas ning suurendada avalikkuse (eriti noorte) huvi kultuuriliselt mitmekesise audiovisuaalsisu vastu.

(1) Tegevuseesmärk

Ergutada Euroopa ja kolmandate riikide kinoettevõtjaid lülitama audiovisuaalteoseid vastastikku esilinastuste programmidesse ning parandama linastamistingimusi (kestus, meediakajastus ja linastuste arv).

Rakendatavad meetmed

– Toetada Euroopa ja kolmandate riikide kinode omanikettevõtjate esitatud projekte, mille abil kommertskinode esilinastuste programmi võetaks märkimisväärne osa vastavalt Euroopa või kolmandate riikide filmidest minimaalseks määratletud näitamisajaks. Toetuse saamine sõltub eelkõige nimetatud kinodes linastatavate kolmandate riikide filmide (või kolmandate riikide kinoettevõtjate puhul Euroopa filmide) arvust ja näitamiskordadest võrdlusperioodi jooksul.

– Toetada Euroopa kinode omanikettevõtjate vahelise võrgustiku loomist ja tugevdamist, töötades välja ühismeetmed eespool nimetatud kinoprogrammide kujundamiseks.

(2) Tegevuseesmärk

Suurendada audiovisuaalsisu tootmist ning parandada kolmandatest riikidest pärit audiovisuaalteoste edastamis- ja levitamistingimusi Euroopa levikanalites (tavatelevisioon, IP-televisioon, veebitelevisioon, VoD platvormid) ning Euroopa teoste vastavaid tingimusi kolmandate riikide edastuskanalites.

Rakendatavad meetmed

– Toetada partnerlussuhteid Euroopa ja kolmandate riikide ringhäälinguettevõtjate (või VoD platvormide, jne) ja õiguste omajate vahel, mis on suunatud Euroopa ja kolmandate riikide teosekogumite edastamisele raadio- või telejaamade kaudu või Euroopa ja kolmandate riikide teoste kataloogide levitamisele VoD platvormidel.

– Tekitada usaldust ja kujundada pikaajalised ärisuhted Euroopa ja kolmandate riikide ringhäälinguettevõtjate, VoD platvormide ja õiguste omajate vahel.

(3) Tegevuseesmärk

Aidata korraldada üritusi ja filminduspädevust suurendavaid ettevõtmisi, mis on suunatud eelkõige noortele ning mõeldud rahvusvahelisel tasandil audiovisuaalteoste mitmekesistamise toetamiseks.

Rakendatavad meetmed

– Toetada võrgustike kujunemist Euroopa ja kolmandate riikide algatuste vahel meediapädevuse valdkonnas, eelkõige noortele suunatud filminduspädevuse valdkonnas, et rahvusvahelisel tasandil edendada audiovisuaalteoste mitmekesistamist.

– Toetada partnerlussuhteid Euroopa ja kolmandate riikide ringhäälinguettevõtjate vahel, et edastada noortele mõeldud audiovisuaalteoseid.

FINANTSSELGITUS ETTEPANEKUTE KOHTA, MILLE MÕJU EELARVELE PIIRDUB AINULT TULUDE POOLEGA

1. ETTEPANEKU NIMETUS:

AUDIOVISUAALVALDKONNA KOOSTÖÖPROGRAMM KOLMANDATE RIIKIDE VALDKONDLIKE ASJATUNDJATEGA (MEDIA MUNDUS)

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:

infoühiskond ja meedia, audiovisuaalpoliitika ja meediapoliitika

3. EELARVEREAD:

3.1 Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused:

Eelarverida 09.01.04.07 – Audiovisuaalvaldkonna koostööprogramm kolmandate riikide valdkondlike asjatundjatega (Media Mundus) – halduskorralduskulud

09.06.01.03 – Audiovisuaalvaldkonna koostööprogramm kolmandate riikide valdkondlike asjatundjatega (Media Mundus)

3.2 Meetme ja finantsmõju kestus:

1. jaanuar 2011 – 31. detsember 2013

a) Eelarve tunnusjooned:

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finants-perspektiivi rubriik |

09.01.04.07 | Mittekohustuslik | Liigendamata | JAH | JAH | JAH | Nr 3B |

09.06.01.03 | Mittekohustuslik | Liigendatud | JAH | JAH | JAH | Nr 3B |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1 Rahalised vahendid

4.1.1 Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kulu liik | Jao nr | | 2011 | 2012 | 2013 ja järgnevad aastad | Kokku |

Tegevuskulud [12] | | | | | |

Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | 4,500 | 4,500 | 4,500 | 13,500 |

Maksete assigneeringud | | b | 1,350 | 3,349 | 8,801 | 13,500 |

Võrdlussummas sisalduvad halduskulud [13] | |

Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 1,500 |

VÕRDLUSSUMMA KOKKU | | | | |

Kulukohustuste assigneeringud | | a+c | 5,000 | 5,000 | 5,000 | 15,000 |

Maksete assigneeringud | | b+c | 1,850 | 3,849 | 9,301 | 15,000 |

|

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 0,244 | 0,366 | 0,561 | 1,171 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e | 0,121 | 0,121 | 0,121 | 0,363 |

Meetme soovituslik finantskulu kokku

Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | | a+c+d+e | 5,365 | 5,487 | 5,682 | 16,534 |

Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | | b+c+d+e | 2,215 | 4,336 | 9,983 | 16,534 |

Kaasrahastamise andmed (ei kohaldata)

4.1.2 Kooskõla finantsplaneeringuga

X Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule

Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine

Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe [14] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).

4.1.3 Finantsmõju tuludele

X Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele.

Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:

NB: Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.

miljonites eurodes (üks koht pärast koma)

| | Enne meetme rakendamist [aasta n] | | Olukord pärast meetme rakendamist |

Eelarverida | Tulud | | | [aasta n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] [15] |

| a) Tulud absoluutväärtuses | | | | | | | | |

| b) Muutused tuludes | | | | | | | | |

(Kui mõju on seotud rohkem kui ühe eelarvereaga, täpsustage palun kõik seonduvad tulude eelarveread, lisades tabelile vajalikul arvul ridu.)

4.2 Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.

Aastane vajadus | 2011 | 2012 | 2013 |

Personal kokku | 2 | 3 | 5 |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

5.1 Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

– suurendada ELi audiovisuaaltööstuse konkurentsivõimet rahvusvahelistel turgudel;

– võimaldada Euroopal tõhusamalt täita oma kultuurilist ja poliitilist rolli maailmas;

– suurendada tarbija valikuvõimalusi ja kultuurilist mitmekesisust.

5.2 Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime

Euroopa Liidu ja kolmandate riikide spetsialistide kriitilisele massile tuginev ühtne lähenemisviis võib tulemuseks anda suurema positiivse mõju, jätkusuutliku ülemaailmse võrgustike loomise ja seega ka järkjärgulised maailmaturgude struktuurimuutused. Sellest on kõige rohkem kasu väikestele liikmesriikidele.

5.3 Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja seotud näitajad tegevuspõhise juhtimise raames (vt lisa)

5.4 Rakendusmeetod (soovituslik)

5.4.1 Taotlejad

5.4.1.1 Konsortsiumid

Rahastatakse üksnes konsortsiume. Projekti esitava konsortsiumi eesotsas peab olema ettevõte, mille peakorter asub programmis osalevas liikmesriigis, ning selles peab osalema vähemalt üks kolmanda riigi partner.

5.4.1.2 Programmis osalejad

Programmis MEDIA 2007 osalevad riigid saavad osaleda ka uues programmis (vastavalt iga-aastasele finantsosalusele).

5.4.2 Juhtimine

Programmi haldab komisjon.

5.4.3 Komiteemenetlus

Programmi korralduskomitee.

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1 Järelevalvekord

Programmi hindamine toimub üksnes sõltumatute välishindajate poolt ning keskendub asjakohasusele, tulemuslikkusele, tõhususele ja programmi kasulikkusele.

6.2 Hindamine

Programm on kavandatud aastateks 2011–2013. Viiakse läbi üks lõplik hindamine. Juhul, kui komisjon otsustab pikendada programmi 2013. aastast edasi, toimub selleks eelhindamine.

7. PETTUSEVASTASED MEETMED

Programmi tasandil hõlmavad pettusevastased meetmed Euroopa ja rahvusvahelise audiovisuaalsektori hoolikat jälgimist, sealhulgas suundumuste analüüs ja ekspertide nõuanderühmad. Üksikute projektidega seoses on programmi raames kõigi komisjoni ja toestusesaajate vaheliste lepingute, konventsioonide ja juriidiliste kohustuste puhul ette nähtud auditeerimisvõimalus toetusesaaja valdustes, samuti võimalus paluda toetusesaajatel esitada kõik asjakohased dokumendid ja andmed kuni viie aasta jooksul pärast lepinguperioodi lõppu tehtud kulude kohta. Süvendatud tähelepanu pööratakse finantssuutlikkuse kontrollimisele ning toetusesaajatelt võidakse eelrahastamise tingimusena nõuda pangagarantiisid.

8. ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1 Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

(Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljundi liik | Keskmine kulu | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU |

| | | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku |

KONKREETNE EESMÄRK nr 1: Teabevahetus, koolitustegevus ja turu-uuringud | | | | | | | | | | |

Meede 1: Jätkukoolitus | | | | | | | | | | |

- 1.väljund | Uute koolitusmeetmete väljatöötamise ja olemasolevate laiendamise toetamine | 0,06 | 15 | 0,900 | 15 | 0,900 | 15 | 0,900 | 45 | 2,700 |

KONKREETNE EESMÄRK nr 2: Konkurentsivõime ja levi | | | | | | | | | | |

| | | | | | | | | | |

Meede 1: Ühistoodangu t urud / partnerite otsing | | | | | | | | | | |

- 1. väljund | Üritustel osalemise toetamine | 0,110 | 6 | 0,600 | 5 | 0,600 | 5 | 0,600 | 16 | 1,800 |

Meede 2: Õiguste omajate, müügiesindajate ja levitajate vaheliste partnerluste toetamine | | | | | | | | | | |

- 2. väljund | Õiguste omajate, müügiesindajate ja levitajate vaheliste partnerluste toetamine | 0,160 | 7 | 1,100 | 7 | 1,100 | 7 | 1,100 | 21 | 3,300 |

KONKREETNE EESMÄRK nr 3: Ringlus | | | | | | | | | | |

Meede 1: Kinovõrk | | | | | | | | | | |

-Väljund | Kinovõrkude toetamine | 0,54 | 1 | 0,900 | 2 | 0,900 | 2 | 0,900 | 5 | 2,700 |

Meede 2: Ringhäälinguettevõtjate ja digitaalsete platvormide toetamine | | | | | | | | | | |

-Väljund | Ringhäälinguettevõtjate või VoD pltavormide ja kolmandate riikide ringhäälinguettevõtjate vaheliste partnerluste toetamine | 0,390 | 1 | 0,700 | 2 | 0,700 | 2 | 0,700 | 5 | 2,100 |

Meede 3: Sihtrühmade toetamine | | | | | | | | | | |

-Väljund | Filmipädevusega seotud võrgustike/partnerluste toetamine | 0,05 | 6 | 0,300 | 6 | 0,300 | 6 | 0,300 | 18 | 0,900 |

| | | | | | | | | | |

| | | | | | | | | | |

KULUD KOKKU | | | | 4,500 | | 4,500 | | 4,500 | | 13,500 |

8.2 Halduskulud

8.2.1 Ametikohtade arv ja liigid

Ametikoha liik | | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv) |

| | 2011 | 2012 | 2013 | | | |

Ametnikud või ajutine personal [16] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 2 | | | |

| B*, C*/AST | 1 | 11 | 11 | | | |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal [17] | | | 1 (lähetatud ekspert) | | | |

Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal [18] | | | | | | |

KOKKU | 2 | 3 | 5 | | | |

8.2.2 Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

Programmi rakendamine

8.2.3 Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)

(Rohkem kui ühe variandi nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga variandi puhul)

Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud

Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud

Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus

X Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)

Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud

8.2.4 Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Eelarverida 09.01.04.07 – Audiovisuaalvaldkonna koostööprogramm kolmandate riikide valdkondlike asjatundjatega (Media Mundus) – halduskorralduskulud | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU |

1 Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) | | | | |

| | | | |

Muu tehniline ja haldusabi | | | | |

- uuringud ja konverentsid | 0,185 | 0,185 | 0,185 | 0,495 |

- teenusleping (andmebaas, IT) | 0,315 | 0,315 | 0,315 | 0,935 |

Tehniline ja haldusabi kokku | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 1,5 |

8.2.5 Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Ametikoha liik | 2011 | 2012 | 2013 |

Ametnikud ja ajutine personal (09 01 01) | 0,244 | 0,366 | 0,488 |

Art 09 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) | - | - | 0,73 |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,244 | 0,366 | 0,561 |

Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal

Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.

2011: (122 000 eurot) x 2 = 244 000 eurot

2012: (122 000 eurot) x 3 = 366 000 eurot

2013: (122 000 eurot) x 4 = 488 000 eurot

Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal

Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.

2013: (73 000 eurot) x 1 = 73 000 eurot

8.2.6 Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

| 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU |

XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0,028 | 0,028 | 0,028 | 0,084 |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | 0 | | | |

XX 01 02 11 03 – Komiteed [19] | 0,093 | 0,093 | 0,093 | 0,279 |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | | | | |

XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | - | - | - | |

2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | | | | |

3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | | | | |

Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,121 | 0,121 | 0,121 | 0,363 |

Arvestus - Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

Lähetused:

15 kuni kahepäevast lähetust (650 eurot/päev) ja 3 ühenädalast lähetust (3000 eurot)

Komiteed:

27 liikmesriigi esindajad (860 eurot, 4 kohtumist aastas)

Personali- ja haldusressursside vajadused kaetakse juhtivale peadirektoraadile tehtud eraldise piires iga-aastase eraldamisprotseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid.

[1] ELT C […], […], lk […].

[2] ELT C […], […], lk […].

[3] ELT C […], […], lk […].

[4] ELT C […], […], lk […].

[5] Euroopa maailmas – mõned praktilised ettepanekud sidususe, tõhususe ja nähtavuse lisamise kohta. Komisjoni teatis Euroopa Ülemkogule, KOM(2006) 278 (lõplik), 8. juuni 2006. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/com/2006/com2006_0278en01.pdf.

[6] http://ec.europa.eu/information_society/media/overview/evaluation/reports/index_fr.htm.

[7] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

[8] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

[9] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[10] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

[11] Hüvitatakse vastavalt panusele programmi MEDIA (v.a dubleerimise/subtitreerimise toetamine).

[12] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.

[13] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.

[14] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.

[15] Vajaduse korral, st kui meede kestab üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.

[16] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[17] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[18] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.

[19] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.

--------------------------------------------------