Otsuste tegemiseks, st kui toimub hääletamine (vt konventsiooni artikkel 12), on antud 1 000 häält 11-le eksportivale liikmele (sh 244 liidule) ja 1 000 häält 19-le importivale liikmele. Tuleb toonitada, et põhimõtteliselt töötab teraviljanõukogu konsensuse alusel ja hääletatakse väga harva.

Rahvusvahelises teraviljanõukogus on 30 liiget, sh paljud maailma suurimad teraviljatootjad ja -importijad. Peale Euroopa Liidu on liikmeteks muu hulgas Argentina, Austraalia, Kanada, Egiptus, India, Jaapan, Venemaa, Ukraina, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid. Liikmete hulgas ei ole Hiina ega Brasiilia.

Rahvusvaheline teraviljanõukogu (edaspidi „teraviljanõukogu“) on valitsustevaheline organisatsioon, mis püüab saavutada konventsiooni artiklis 1 esitatud eesmärke. Eelkõige on teraviljanõukogu eesmärk

1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) eesmärk on edendada rahvusvahelist koostööd teraviljakaubanduse kõigis aspektides, aidata laiendada rahvusvahelist teraviljakaubandust ja tagada selles valdkonnas võimalikult vabad kaubavood. Samuti on konventsiooni eesmärk aidata võimalikult suures ulatuses kaasa rahvusvaheliste teraviljaturgude stabiilsuse saavutamisele kõigi liikmete huvides, suurendada maailmas toiduga kindlustatust ning tagada foorum, kus vahetatakse teraviljakaubandusega seotud teavet ja arutatakse liikmete sellealaseid mureküsimusi.

2.3.Rahvusvahelise teraviljanõukogu kavandatav õigusakt

Teraviljanõukogu tegi 14. mail 2021 ettepaneku lisada kaunviljad konventsiooni (edaspidi „kavandatav akt“) artikli 2 lõike 1 punkti e kohasele mõistele „teravili“ või „teraviljad“. Tehakse ettepanek, et teraviljanõukogu teeks otsuse posti teel (st kirjalik menetlus) 31. oktoobriks 2021. Kui ükski teraviljanõukogu liige ei esita kirjalikku vastuväidet, lisatakse kaunviljad konventsiooni artikli 2 lõike 1 punkti e kohasele mõistele „teravili“ või „teraviljad“ alates 1. novembrist 2021.

Ettepaneku kohaselt lisatakse „läätsed, kuivatatud herned, kikerherned, kuivatatud oad, muud kaunviljad ja neist valmistatud tooted 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni artikli 2 lõike 1 punkti e kohasele mõistele „teravili“ või „teraviljad““.

Kavandatava akti eesmärk on võimaldada teraviljanõukogul laiendada oma korrapärast tööd vastavalt konventsiooni artiklile 3 kaunviljadele. Eelkõige peaksid konventsiooni artiklis 3 osutatud korrapärased aruanded, teabevahetus ja eriuuringud hõlmama alates 1. novembrist 2021 kaunvilju ja neist valmistatud tooteid. Konventsiooniosaliste valitsused peaksid tegema koostööd teraviljanõukogu sekretariaadiga ja andma asjakohast teavet kõnealuste kaunviljade ja neist valmistatud toodete kohta.

Kuigi konventsioonis ei ole kehtestatud erieeskirju posti teel hääletamise korra (või kirjaliku menetluse) kohta, ei nõuta konventsiooni artikliga 14, milles käsitletakse teraviljanõukogu otsuseid, et sellised otsused võetaks vastu teraviljanõukogu istungil.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Euroopa Liit sõlmis 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni nõukogu otsusega 96/88/EÜ kehtivusega kuni 30. juunini 1998 ja pärast seda on selle kehtivust korrapäraselt pikendatud. Kooskõlas konventsiooni artikliga 33 pikendatakse konventsiooni iga kord kuni kaheks aastaks. Viimati pikendati konventsiooni rahvusvahelise teraviljanõukogu 7. juuni 2021. aasta otsusega ja see jääb jõusse 30. juunini 2023. Konventsiooni sõlmimise ajal hõlmas artikli 2 lõike 1 punktis e kohane mõiste „terad“ järgmisi tooteid: oder, mais, hirss, kaer, rukis, sorgo, tritikale ja nisu ning neist valmistatud tooted. Seejärel otsustasid teraviljanõukogu liikmed 2008. aastal lisada riisi ja sellest valmistatud tooted mõistele „teravili“ või „teraviljad“ alates 1. juulist 2009. Lisaks laiendati alates 1. juulist 2013 mõiste „teravili“ või „teraviljad“ määratlust, et hõlmata ka mitmesugused õliseemned, nimelt kopra, puuvillaseemned, palmituumad, maapähklid, rapsiseemned/kanolad, sojaoad ja päevalilleseemned ning neist valmistatud tooted. Euroopa Liit on alati olnud teraviljanõukogu aktiivne liige ja toetanud selle töö laiendamist, et analüüsida turu- ja kaubandussuundumusi ka kaunviljade puhul. Seni on seda tehtud vajaduspõhiselt, tingimusel et teraviljanõukogu kiidab heaks iga-aastase tööprogrammi.

Käesoleva ettepaneku eesmärk on taotleda komisjonile nõukogu luba hääletada liidu nimel teraviljanõukogus selle poolt, et lisada kaunviljad konventsiooni artikli 2 lõike 1 punkti e kohasele mõistele „teravili“ või „teraviljad“ alates 1. novembrist 2021. Teraviljanõukogu ametlik otsus ettepaneku kohta tehakse kirjaliku menetluse teel (postihääletus) ja selle tähtaeg on 31. oktoober 2021.

4.Õiguslik alus

4.1.Menetlusõiguslik alus

4.1.1.Põhimõtted

Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsuste vastuvõtmine, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

Rahvusvahelise teraviljanõukogu kavandatava õigusaktiga muudetakse konventsiooni – liidu jaoks siduv rahvusvaheline lepe –, et lisada kaunviljad artikli 2 lõike 1 punkti e kohasele mõistele „teravili“ või „teraviljad“. Seega on kavandatav õigusakt õigusliku toimega.

Kavandatud aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.