Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1288/2009 /* COM/2012/0298 final - 2012/0158 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Pärast Euroopa Liidu toimimise lepingu jõustumist ei saa tehnilisi kaitsemeetmeid enam iga-aastasesse kalapüügivõimalusi käsitlevasse määrusesse üleminekuajaks lisada, kuna kõnealune määrus võib sisaldada meetmeid üksnes püügivõimaluste kindlaksmääramise ja jaotamise kohta, ning nn seotud tingimused, mis puudutavad kalapüügivõimaluste kasutamist, kuid mis ei ole nendega funktsionaalselt seotud, tuleks vastu võtta kaasotsustamise teel. Vastavalt sellele esitles komisjon 2008. aastal ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus kalavarude kaitse kohta tehniliste meetmete abil,[1] millega sooviti asendada määrus (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu[2] ning näha ette iga-aastases kalapüügivõimalusi käsitlevas määruses sätestatud tehniliste üleminekumeetmete pidev rakendamine. Kuid poliitilise kokkuleppeni ei jõutud ning seetõttu võeti ettepanek 2010. aasta oktoobris tagasi. Selleks et 2009. aasta kalapüügivõimaluste kindlaksmääramist käsitlevas määruses (EÜ) nr 43/2009[3] sätestatud tehnilised kaitsemeetmed jääksid alates 1. jaanuarist 2010 kehtima võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 1288/2009 tehniliste üleminekumeetmete kehtestamise kohta ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juunini 2011[4]. Selle määrusega nähti ette, et kõnealuste tehniliste meetmete rakendamist jätkatakse üleminekuajal 18 kuu jooksul kuni 30. juunini 2011. Määrusega (EL) 579/2011[5] pikendati nende meetmete kehtivusaega veel 18 kuu võrra, kuna 30. juuniks 2011 ei olnud veel võimalik neid inkorporeerida kehtivasse tehnilisi meetmeid käsitlevasse määrusesse (EÜ) nr 850/98 (või uude kõnealust määrust asendavasse määrusesse) Komisjonil on kavas määrus (EÜ) nr 850/98 läbi vaadata pärast ühise kalanduspoliitika reformi, mille üle peetakse praegu läbirääkimisi, ning kooskõlas kõnealuse reformiga. Seega ei saa uus tehnilisi meetmeid käsitlev määrus olla 1. jaanuariks 2013 jõustamiseks valmis. Seepärast on vaja leida võimalus tehniliste üleminekumeetmete säilitamiseks pärast 31. detsembrit 2012, et oleks aega töötada välja uus tehnilisi meetmeid käsitlev raamistik. Määruses (EÜ) nr 43/2009 sätestatud tehnilised meetmed on olulised säästvaks kalapüügiks ning on vaja tagada nende järjepidevus. Kui kõnealuste meetmete rakendamine katkestatakse (isegi ajutiselt), mõjutaks see negatiivselt asjaomaste kalavarude ning ohualdiste süvamereelupaikade ja merelindude ökosüsteemi kaitset muu hulgas mitmel direktiiviga 92/43/EMÜ[6] loodud NATURA 2000 kaitsealal Euroopa territooriumil, samuti aladel, mis on suletud ohualdiste süvamereelupaikade kaitsmiseks rahvusvahelistes vetes. Samuti tähendaks see mitme põhjendatud ja heakskiidetud erandi, mis on tehtud määruse (EÜ) nr 850/98 sätetest, kohaldamise lõpetamist. Lisaks tuleks kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) nõuande põhjal vähesel määral muuta tehnilisi meetmeid, mis ei ole kooskõlas või mis on vastuolus määruses (EÜ) nr 850/98 sätestatud meetmetega. Samuti on vaja ajakohastada määruses (EÜ) nr 43/2009 sätestatud kehtivaid meetmeid Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC) soovituse põhjal ning lisada teatavad tehnilised meetmed, et vähendada pelaagiliste liikide tagasiheidet Kirde-Atlandil vastavalt kokkuleppele, mis sõlmiti Norra ja Fääri saarte ning ELi vahel 2010. aastal, kuid mis ei ole veel ELi õigusaktidesse üle võetud. Seepärast leitakse, et määrust (EÜ) nr 850/98 on asjakohane muuta, et lisada sellesse kõnealused tehnilised meetmed ning jätta võimaluse korral välja selgelt määratletud, kuid vananenud meetmed, mis on sätestatud nii määruses (EÜ) nr 850/98 kui ka määruses (EÜ) nr 1288/2009. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Huvitatud isikutega ei olnud vaja konsulteerida ning mõju ei olnud vaja hinnata. Mõju hindamine tehti seoses komisjoni 2008. aasta ettepanekuga võtta vastu nõukogu määrus kalavarude kaitse kohta tehniliste meetmete abil[7]. Enamik käesolevas ettepanekus käsitletud meetmetest on kehtivad meetmed, mis olid lisatud ka 2008. aasta ettepanekusse ning seega on need hõlmatud viimati nimetatud ettepanekuga seoses tehtud mõju hindamisega. Alates 2008. aastast toimunud muudatuste tõttu tuleb enamikke käesolevas ettepanekus käsitletud meetmeid ajakohastada, kuid mitte sisuliselt muuta; mitmed meetmed tulenevad rahvusvahelistest kohustustest ning nende kohta ei ole vaja teha mõju hindamist. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG · Kavandatud meetmete kokkuvõte · Peamine eesmärk on hoida ära kõnealuste tehniliste meetmete rakendamise katkestamine 2012. aasta lõpuks, mis mõjutaks negatiivselt asjaomaste kalavarude kaitset ja ökosüsteeme. Sellega tagatakse kõnealuste meetmete õiguskindlus seni, kuni ühise kalanduspoliitika reformi osana töötatakse välja uus tehniliste meetmete raamistikku käsitlev määrus. · Õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2. · Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. · Proportsionaalsuse põhimõte Käesoleva ettepanekuga lisatakse olemasolevad määruses (EL) nr 43/2009 sätestatud tehnilised meetmed ning määruses (EÜ) nr 850/98 juba sätestatud meetmete muudatused, seega ei seata proportsionaalsuse põhimõtet kahtluse alla. · Õigusakti valik Kavandatud õigusakt: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus. Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: määrust peab muutma määrusega. 4. MÕJU EELARVELE Käesoleva meetmega ei kaasne täiendavaid liidu kulusid. 2012/0158 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1288/2009 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artikli 43 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, pärast õigusakti eelnõu esitamist riikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[8] toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu 27. novembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1288/2009 (tehniliste üleminekumeetmete kehtestamise kohta ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juunini 2011)[9] ning selle muutmisaktiga, 8. juuni 2011. aasta määrusega (EL) nr 579/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu,[10] on ette nähtud teatavate nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 43/2009 (millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes)[11] sätestatud tehniliste meetmete kohaldamise jätkamine üleminekuajal kuni 31. detsembrini 2012. (2) On oodata uut tehniliste kaitsemeetmete raamistikku, mis õigustab kõnealuste tehniliste meetmete kohaldamise pikendamist üleminekuajal. See raamistik ei jõustu 2012. aasta lõpuks, kuna selle vastuvõtmine sõltub äärmiselt suurel määral ühise kalanduspoliitika reformist. (3) Selleks et tagada merekeskkonna bioloogiliste ressursside jätkuv nõuetekohane kaitse ja majandamine, tuleks 30. märtsi 1998. aasta määrust (EÜ) nr 850/98 (kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu) ajakohastada ning lisada sellesse tehnilised üleminekumeetmed. (4) Teatavad meetmed, millega jäetakse lõhelised, silmud ja pihklased seisevvõrkudele kohaldatavate ning saagi koostist käsitlevate sätete reguleerimisalast välja, ei ole enam asjakohased ning seetõttu tuleks need välja jätta, kuna kõnealuseid liike enam ei püüta.. (5) Tuleks jätkata suuremate isendite eelistamise keelamist kõigis ICES püügipiirkondades ning tahtmatu püügi vähendamiseks tuleks kehtestada teatavate liikide vette tagasi laskmise keeld ning nõue lahkuda püügipiirkonnast, kui 10 % püütud saagist sisaldab alamõõdulisi kalu, nagu 2009. aastal lepiti kokku Norra ja Fääri saartega. (6) Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) nõuande kohaselt ei ole püügikeeld teatavates heeringa kudemiskohtades enam vajalik selle liigi säästva kasutamise tagamiseks ICES VIa rajoonis ning kõnealused püügikeelud tuleks tühistada. (7) Võttes arvesse STECFi nõuannet, mille kohaselt on tobiate vähesus seotud kaljukajakate ebaõnnestunud pesitsemisega, tuleks püügikeeldu ICES IV alapiirkonnas jätkata, arvestamata kalavarude seireks igal aastal toimuvat piiratud kalapüüki. (8) STECFi nõuande kohaselt tuleks selliste püügivahendite kasutamist, millega ei püüta norra salehomaari, lubada teatavates piirkondades, kus norra salehomaari püük on keelatud. (9) ICESi ja STECFi nõuande kohaselt tuleks Rockalli kilttursa, tursa-, kilttursa- ja merlangivarude kaitsmiseks jätkata teatavate tehniliste kaitsemeetmete kohaldamist Šotimaast lääne pool (ICES VIa rajoon), Keldi meres (ICES VIIf ja VIIg rajoon) ning Iiri meres (ICES VIIa rajoon), et aidata kaasa kalavarude kaitsmisele. (10) STECFi nõuande kohaselt tuleks lubada selliste meetmete võtmist, millega lubatakse põhjaatlandi süsika püügil ICES VIa rajoonis kasutada ridvata õngesid ja automatiseeritud taglasõngejadasid ning milles käsitletakse sorteerimisvõrede kasutamist ICES VIIa rajooni piirangutega alas. (11) STECFi nõuande kohaselt tuleks jätkata kilttursa noorisendite püügikeelu kohaldamist ICES VIb rajoonis. (12) STECFi nõuande kohaselt tuleks jätkata sinise molva kudekogumite kaitsmiseks võetavate meetmete kohaldamist ICES VIa rajoonis. (13) Tuleks jätkata Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonis (NEAFC) 2011. aastal meriahvena kaitsmiseks kehtestatud meetmete kohaldamist ICES I ja II alapiirkonna rahvusvahelistes vetes. (14) Tuleks jätkata NEAFC poolt 2011. aastal meriahvena kaitsmiseks kehtestatud meetmete kohaldamist Irmingeri meres ja sellega piirnevates vetes. (15) STECFi nõuande kohaselt tuleks jätkuvalt lubada kalapüüki elektriimpulsse kasutava piimtraaliga teatavatel tingimustel ICES IVc rajoonis ja IVb rajooni lõunaosas. (16) Alaliselt tuleks rakendada teatavaid meetmeid, millega piiratakse vastavalt 2009. aastal liidu ning Norra ja Fääri saarte vahel sõlmitud kokkuleppele selliste pelaagilise püügi laevade saagi käitlemise ja vette tagasi pumpamise võimsust, millega püütakse Kirde-Atlandil heeringat, makrelli ja stauriidi. (17) ICESi nõuande kohaselt tuleks jätkata tehniliste kaitsemeetmete kohaldamist, et kaitsta kudemisajal täiskasvanud tursa varusid Iiri meres. (18) STECFi nõuande kohaselt tuleks seisevvõrkude ja nakkevõrkudega kalapüüki ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajooni ja ICES alapiirkonna VIII, IX, X ja XII vetes, mille sügavus on 200–600 m lubada üksnes teatavatel tingimustel, millega tagatakse bioloogiliselt tundlike süvamereliikide kaitse. (19) Biskaia lahes tuleks jätkuvalt lubada kasutada teatavate selektiivsete püügivahendite kasutamist, et tagada merluusi ja norra salehomaari varude säästev kasutamine ning vähendada kõnealuste liikide tagasiheidet. (20) Teatavates piirkondades tuleks jätkuvalt kohaldada püügipiiranguid, mille NEAFC kehtestas 2004. aastal ohualdiste süvamereelupaikade kaitsmiseks NEAFCi reguleeritavas piirkonnas ja liit 2008. aastal ICES VIIc, VIIj, VIIk ja VIIIc rajooni teatavatel aladel. (21) Vastavalt liidu ja Norra ühise töörühma nõuandele, milles käsitletakse tehnilisi meetmeid, ei aita heeringa-, makrelli- või kilupüügi keeld traalide või seinnootadega nädalavahetustel Skagerrakis ja Kattegatis enam pelaagilisi kalavarusid kaitsta, kuna 2011. aastal liidu, Norra ja Fääri saarte vahel sõlmitud kokkuleppega muudeti püügitavasid ning sellest tulenevalt tuleks kõnealune keeld tühistada. (22) Selguse ja parema reguleerimise huvides tuleks mõned vananenud sätted välja jätta. (23) Veenuskarplase alammõõdud tuleks bioloogiliste andmete põhjal läbi vaadata. (24) Kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatest ja CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) piirkonnas asuvatest vetest püütud kaheksajalale on kehtestatud alammõõt, et parandada kaheksajala ning eelkõige noorisendite kaitsmist. (25) Tuleks kehtestada uued sorteerimisvõre spetsifikatsioonid, et vähendada kaaspüüki norra salehomaari püügil ICES VI alapiirkonnas ja ICES VIIa rajoonis. (26) Kehtima peaksid jääma spetsifikatsioonid, milles käsitletakse ruudukujuliste silmadega selektiivakende kasutamist teatavatel tingimustel teatavate veetavate püünistega kalapüügil Biskaia lahel. (27) Selleks et vähendada ebaühtlust määruse (EÜ) nr 43/2009 ja määruse (EÜ) nr 850/98 vahel, tuleks ICES VIa rajoonis lubada kasutada 2 m ruudukujuliste silmadega selektiivaknaid laevadel, mille mootori võimsus on alla 112 kW. (28) Nõukogu määrus (EÜ) nr 1288/2009 tuleks kehtetuks tunnistada. (29) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 850/98 vastavalt muuta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määrust (EÜ) nr 850/98 muudetakse järgmiselt. (1) Artikkel 13 jäetakse välja. (2) Lisatakse järgmine jaotis IIIa. „IIIa JAOTIS MEETMED TAGASIHEITE VÄHENDAMISEKS” Artikkel 19a Alamõõdulised mereorganismid 1. Kõik käesoleva määruse artiklis 2 määratletud piirkondades 1 kuni 4 püütud kvoodiga hõlmatud liigid tõmmatakse laeva pardale ja seejärel lossitakse. 2. Lõikes 1 osutatud sätted ei piira käesolevas määruses ega mis tahes muus kalandusalases õigusaktis sätestatud kohustusi. 3. Kui piirkondades 1 kuni 4 püütud alamõõduliste makrellide, heeringate või stauriidide kogus ühes loomuses ületab 10 % kogu püütud kalakogusest, lahkub laev püügipiirkonnast.” (3) Artikli 20 lõike 1 punkt d jäetakse välja. (4) Artikkel 29a asendatakse järgmisega: „Artikkel 29a Tobiapüügi keeluala ICES IV alapiirkonnas Keelatud on lossida ja pardal hoida tobiaid, mis on püütud geograafilisest piirkonnast, mis asub Inglismaa ja Šotimaa idaranniku ning järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: – 55o30’ põhjalaiust Inglismaa idarannikul, – 55o30’ põhjalaiust, 1o00’ läänepikkust, – 58o00’ põhjalaiust, 1o00’ läänepikkust, – 58o00’ põhjalaiust, 2o00’ läänepikkust, – 2o00’ läänepikkust Šotimaa idarannikul.” (5) Artikli 29b lõiget 3 muudetakse järgmiselt: „3. Erandina lõikes 1 sätestatud keelust on püük kalakorvidega, millega ei püüta norra salehomaari, lõike 1 punktides a ja b nimetatud geograafilistes piirkondades ja samades punktides nimetatud ajavahemikul lubatud.” (6) Lisatakse artiklid 29c–29h: „Artikkel 29c Rockalli kilttursa ala ICES VI alapiirkonnas 1. Piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on keelatud Rockalli kilttursa püük, v.a püük õngejadaga: – 57o00’N, 15o00’ W – 57o00’N, 14o00’ W – 56o30’ N, 14o00’ W – 56o30’N, 15o00’ W” Artikkel 29d Tursa-, kilttursa- ja merlangipüügi piirangud ICES VI alapiirkonnas 1. Igasugune tursa-, kilttursa- ja merlangipüük on keelatud ICES VIa rajooni selles osas, mis asub ida või lõuna pool järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaselt määratud koordinaate loksodroomidest: – 54o30’ N, 10o35’ W – 55o20’ N, 09o50’ W – 55o30’ N, 09o20’ W – 56o40’ N, 08o55’ W – 57o00’ N, 09o00’ W – 57o20’ N, 09o20’ W – 57o50’ N, 09o20’ W – 58o10’ N, 09o00’ W – 58o40’ N, 07o40’ W – 59o00’ N, 07o30’ W – 59o20’ N, 06o30’ W – 59o40’ N, 06o05’ W – 59o40’ N, 05o30’ W – 60o00’ N, 04o50’ W – 60o15’ N, 04o00’ W 2. Kõik lõikes 1 osutatud piirkonnas viibivad kalalaevad tagavad, et kõik pardal olevad püügivahendid on soritud ja stoovitud vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009[12] artiklile 47: 3. Erandina lõikest 1 lubatakse nimetatud piirkondades nimetatud ajavahemikel tegeleda püügitegevusega, kasutades teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi tragisid, ridvata õngesid, mehhaniseeritud taglasõngejadasid, kaldavõrke ja kaldanootasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid, tingimusel et: (a) pardal hoitakse või kasutatakse üksnes teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi tragisid, ridvata õngesid, mehhaniseeritud taglasõngejadasid, kaldavõrke ja kaldanootasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid ning (b) peale makrelli, euroopa süsika, põhjaatlandi süsika ja lõhe või karpide (v.a limused ja koorikloomad) ei hoita pardal, lossita ega tooda maale muud kala. 4. Erandina lõikest 1 on selles lõikes nimetatud piirkondades püügitegevus lubatud võrkudega, mille võrgusilma suurus on alla 55 mm, tingimusel et: (a) pardal ei hoita võrke, mille silmasuurus on 55 mm või üle selle ning (b) pardal ei hoita muud kala peale heeringa, makrelli, sardiini, sardinelli, stauriidi, kilu, põhjaputassuu, hirvkala ja hõbekala. 5. Erandina lõikest 1 on lubatud püüda norra salehomaari, tingimusel et: (a) kasutatavas püügivahendis on sorteerimisvõre kooskõlas XIVa lisaga või XIVc lisas kirjeldatud ruudukujuliste silmadega selektiivaken; (b) püügivahendi võrgusilma miinimumsuurus on 80 mm; (c) norra salehomaar moodustab pardal hoitava saagi kaalust vähemalt 30 %; (d) pardal hoitava saagi kaalust võib kuni 10 % moodustada segu tursast, kilttursast ja/või merlangist. 6. Lõiget 5 ei kohaldata piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: – 59o05’ N, 06o45’ W – 59o30’ N, 06o00’ W – 59o40’ N, 05o00’ W – 60o00’ N, 04o00’ W – 59o30’ N, 04o00’ W – 59o05’ N, 06o45’ W 7. Erandina lõikest 1 on lubatud kala püüda traali, põhjanooda või samalaadse püügivahendiga, tingimusel et: (a) kalalaevade, mille kogupikkus on üle 15 meetri, pardal olevate võrkude võrgusilma miinimumsuurus on 120 mm ning kõigi teiste kalalaevade pardal olevate võrkude võrgusilma miinimumsuurus on 110 mm; (b) pardal hoitava saagi kaalust võib kuni 30 % moodustada segu tursast, kilttursast ja/või merlangist; (c) kui pardal hoitavast saagist moodustab põhjaatlandi süsikas alla 90 %, on kasutatavas püügivahendis XIVc lisas kirjeldatud ruudukujuliste silmadega selektiivaken, ning (d) kui kalalaeva kogupikkus ei ületa 15 meetrit ning vaatamata pardal hoitavast põhjaatlandi süsika saagi kogusest, on kasutatavas püügivahendis XIVd lisas kirjeldatud ruudukujuliste silmadega selektiivaken. 8. Lõiget 7 ei kohaldata piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: – 59o05’ N, 06o45’ W – 59o30’ N, 06o00’ W – 59o40’ N, 05o00’ W – 60o00’ N, 04o00’ W – 59o30’ N, 04o00’ W – 59o05’ N, 06o45’ W 9. Iga asjaomane liikmesriik rakendab 1. jaanuarist kuni 30. juunini pardapealset vaatlemiskava, mille eesmärgiks on võtta proove saagist ja tagasi heidetud saagist kalalaevadel, mis kasutavad lõigetes 6 ja 7 sätestatud erandeid. Vaatlemiskavasid teostatakse piiramata vastavate eeskirjade kohaseid kohustusi ning nende eesmärgiks on hinnata tursa, kilttursa ja merlangi püüki ja tagasiheidet vähemalt 20 % täpsusega. 10. Asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile esialgse aruande vaatlemiskavas osalevate kalalaevade püügi ja tagasiheite koguste kohta hiljemalt kava rakendamise aasta 30. juunil. Lõpparuanne asjaomase kalendriaasta kohta esitatakse hiljemalt kõnealusele kalendriaastale järgneva aasta 1. veebruaril. Artikkel 29e Tursapüügi piirangud ICES VII alapiirkonnas 1. Igasugune tursapüük on 1. veebruarist kuni 31. märtsini keelatud ICES VII alapiirkonnas asuvates ICESi statistilistes ruutudes: 30E4, 31E4, 32E3. Kõnealust keeldu ei kohaldata kuue meremiili ulatuses lähtejoonest. 2. Erandina lõikest 1 lubatakse nimetatud piirkondades nimetatud ajavahemikel tegeleda püügitegevusega, kasutades teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi tragisid, kaldavõrke ja kaldanootasid, ridvata õngesid, mehhaniseeritud taglasõngejadasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid, tingimusel et: (a) pardal hoitakse või kasutatakse üksnes teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi tragisid, kaldavõrke ja kaldanootasid, ridvata õngesid, mehhaniseeritud taglasõngejadasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid ning (b) peale makrelli, euroopa süsika, lõhe, karpide (v.a limused ja koorikloomad) ei hoita pardal, lossita ega tooda maale muud kala. 3. Erandina lõikest 1 on selles lõikes nimetatud piirkondades püügitegevus lubatud võrkudega, mille võrgusilma suurus on alla 55 mm, tingimusel et: (a) pardal ei hoita võrke, mille silmasuurus on 55 mm või üle selle ning (b) pardal ei hoita muud kala peale heeringa, makrelli, sardiini, sardinelli, stauriidi, kilu, põhjaputassuu, hirvkala ja hõbekala. Artikkel 29f Erieeskirjad sinise molva kaitseks 1. Ajavahemikul 1. märtsist kuni 31. maini ei tohi pardal hoitava sinise molva kogus ületada kuut tonni püügireisi kohta ICES VIa rajooni piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: (a) Šoti mandrilava serv – 59o58’ N, 07o00’ W – 59o55’ N, 06o47’ W – 59o51’ N, 06o28’ W – 59o45’ N, 06o38’ W – 59o27’ N, 06o42’ W – 59o22’ N, 06o47’ W – 59o15’ N, 07o15’ W – 59o07’ N, 07o31’ W – 58o52’ N, 07o44’ W – 58o44’ N, 08o11’ W – 58o43’ N, 08o27’ W – 58o28’ N, 09o16’ W – 58o15’ N, 09o32’ W – 58o15’ N, 09o45’ W – 58o30’ N, 09o45’ W – 59o30’ N, 07o00’ W (b) Rosemary madaliku serv – 60o00’ N, 11o00’ W – 59o00’ N, 11º00’ W – 59º00’ N, 09º00’ W – 59º30’ N, 09º00’ W – 59º30’ N, 10º00’ W – 60º00’ N, 10º00’ W V.a piirkond, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: – 59o15’ N, 10o24’ W – 59o10’ N, 10o22’ W – 59o08’ N, 10o07’ W – 59o11’ N, 09o59’ W – 59o15’ N, 09o58’ W – 59o22’ N, 10o02’ W – 59o23’ N, 10o11’ W – 59o20’ N, 10o19’ W 2. Lõikes 1 sätestatud piirkonda sisenedes ja sealt väljudes kannab kalalaeva kapten püügipäevikusse sisenemise ja väljumise kuupäeva, kellaaja ja koha. 3. Kui kalalaeva sinise molva saak jõuab kummaski lõikes 1 sätestatud piirkonnas 6 tonnini: (a) lõpetab ta viivitamata püügi ja väljub piirkonnast, kus ta viibib; (b) ei tohi ta kumbagi piirkonda naasta enne saagi lossimist; (c) ei tohi ta sinist molvat mis tahes koguses merre tagasi lasta. 4. Määruse (EÜ) nr 2347/2002[13] artiklis 8 osutatud vaatlejad, kes on määratud lõikes 1 osutatud piirkondades viibivatele kalalaevadele, peavad lisaks kõnealuse artikli kohastele ülesannetele mõõtma sinise molva saagi asjakohastes proovides sisalduvaid kalu ja määrama osaproovi kalade suguküpsuse astme. Liikmesriigid kehtestavad STECFi nõuande põhjal üksikasjalikud proovivõtumenetlused ja tulemuste võrdlemise korra. 5. Ajavahemikul 15. veebruarist kuni 15. aprillini on põhjatraalide, õngejadade ja seisevvõrkude kasutamine keelatud piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: – 60o58.76’ N, 27o27.32’ W – 60o56.02’ N, 27o31.16’ W – 60o59.76’ N, 27o43.48’ W – 61o03.00’ N, 27o39.41’ W. Artikkel 29g Meetmed seoses meriahvena püügiga ICES I ja II alapiirkonna rahvusvahelistes vetes 1. Meriahvena sihtpüük on ICES I ja II alapiirkonna rahvusvahelistes vetes lubatud 15. augustist kuni 30. novembrini üksnes nendel laevadel, mis on varem tegelenud meriahvena püügiga NEAFCi reguleeritavas piirkonnas. 2. Liikmesriigid piiravad muu kalapüügiga kaasnevat meriahvena kaaspüüki nii, et see ei moodustaks üle 1 % kogu pardal hoitavast saagist. 3. Sellise püügi käigus püütud roogitud ja ilma peata, sealhulgas Jaapani moodi roogitud meriahvena puhul on ümberarvestustegur 1,70. 4. Erandina määruse (EL) nr 1236/2010[14] artikli 9 lõike 1 punktist b esitab sellise püügiga tegeleva kalalaeva kapten püügiaruande iga päev. 5. Lisaks määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 5 sätetele kehtib meriahvena püügi luba üksnes siis, kui laev edastab aruande kooskõlas määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 9 lõikega 1 ning see kantakse andmebaasi vastavalt määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 9 lõikele 3. 6. Liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvate laevade pardal viibivad teadusvaatlejad koguvad teaduslikke andmeid. Kogutavad andmed sisaldavad andmeid erinevates sügavustes tüüpilise soo, vanuse ja pikkuse kohta. Liikmesriigi pädev asutus edastab selle teabe ICESile. 7. Komisjon teavitab liikmesriike kuupäevast, mil NEAFCi sekretariaat teatab NEAFCi lepinguosalistele, et lubatud kogupüük on täielikult ära kasutatud. Liikmesriigid keelavad alates sellest kuupäevast oma lipu all sõitvatel laevadel meriahvena sihtpüügi. Artikkel 29h Meetmed seoses meriahvena püügiga Irmingeri meres ja sellega piirnevates vetes 1. Igal aastal enne 10. maid on meriahvena püük keelatud ICES V alapiirkonna rahvusvahelistes vetes ja ICES XII ja XIV alapiirkonna liidu vetes, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel (edaspidi „meriahvena kaitseala”): – 64°45’ N, 28°30’ W – 62°50’ N, 25°45’ W – 61°55’ N, 26°45’ W – 61°00’ N, 26°30’ W – 59°00’ N, 30°00’ W – 59°00’ N, 34°00’ W – 61°30’ N, 34°00’ W – 62°50’ N, 36°00’ W – 64°45’ N, 28°30’ W 2. Keelatud on kasutada traalnootasid, mille võrgusilma suurus on alla 100 mm. 3. Meriahvena kaitsealas püütud roogitud ja ilma peata, sealhulgas Jaapani moodi roogitud meriahvena puhul on ümberarvestustegur 1,70. 4.. Väljaspool meriahvena kaitseala kala püüdva laeva kapten edastab määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 9 lõike 1 punktis b sätestatud püügiaruande iga päev pärast asjaomase kalendripäeva püügitegevuse lõpetamist. Selles märgitakse laeva pardal olev saak, mis on püütud pärast viimast püügiandmete edastamist. 5. Lisaks määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 5 sätetele kehtib meriahvena püügi luba üksnes siis, kui laev edastab aruande kooskõlas määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 9 lõikega 1 ning see kantakse andmebaasi vastavalt määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 9 lõikele 3. 6. Lõikes 5 osutatud aruanne koostatakse vastavalt asjaomastele eeskirjadele.” (7) Lisatakse artikkel 31a: „Artikkel 31a Elektriga kalapüük ICES IVc ja IVb rajoonis 1. Erandina artiklist 31 on lubatud kalapüük elektriimpulsse kasutava piimtraaliga ICES IVc ja IVb rajoonis lõuna pool järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomi: – punkt Ühendkuningriigi idarannikul asukohaga 55o põhjalaiust, – seejärel ida poole kuni punktini 55oo põhjalaiust ja 5o idapikkust, – seejärel põhja poole kuni 56o põhjalaiuseni, – ja lõpuks ida poole kuni 56o põhjalaiusel asuva punktini Taani läänerannikul. 2. Elektriimpulssidega kalapüük on lubatud üksnes juhul, kui: (a) piimtraali kasutavatest liikmesriikide laevadest ei kasuta traalimise ajal elektriimpulsse üle 5 %; (b) maksimaalne elektrivoolu võimsus kilovattides iga piimtraali puhul ei ületa selle pikkust meetrites, mis on korrutatud 1,25-ga; (c) elektroodidevaheline toitepinge on kuni 15 V; (d) kalalaev on varustatud automaatse arvutipõhise juhtimissüsteemiga, mis salvestab traali maksimaalse kasutatud elektrivoolu ja elektroodidevahelise toitepinge vähemalt viimase 100 traalimise ajal. Volitamata isikul ei ole võimalust sekkuda sellesse automaatsesse arvutipõhisesse juhtimissüsteemi. (e) raskusselise ees on keelatud kasutada üht või enamat ketipöörlejat.” (8) Lisatakse artikkel 32a: „Artikkel 32a Saagi käitlemise ja vette tagasi pumpamise piirangud pelaagilise püügi laevadele 1. Pelaagilise püügi laeval, mis püüab makrelli, heeringat ja stauriidi määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 3 punktis 3 määratletud NEAFCi konventsiooni alal, asuva vee-eraldi varbade vahe on kuni 10 mm. Varvad on kohale keevitatud. Kui vee-eraldil on varbade asemel avad, ei tohi ava diameeter ületada 10 mm. Avade diameeter vee-eraldi ees olevates rennides ei tohi ületada 15 mm. 2. Kõigil NEACFi konventsiooni alal tegutsevatel pelaagilise püügi laevadel keelatakse kalade vette tagasi pumpamine allpool laeva veeliini asuvatest vahemahutitest või jahutatud merevee mahutitest (RSW-mahutid). 3. Laeva kapten saadab lipuliikmesriigi pädevale kalandusasutusele joonised, mis käsitlevad selliste NEAFCi konventsiooni alal makrelli, heeringat ja stauriidi püüdvate pelaagilise püügi laevade, kellel on lipuliikmesriigi pädeva asutuse väljaantud sertifikaat, saagi käitlemise ja vette tagasi pumpamise võimsust ning kõiki selle muudatusi. Laeva lipuliikmesriigi pädev asutus kontrollib perioodiliselt esitatud jooniste täpsust. Jooniste koopiad peavad olema kogu aeg laeva pardal. " (9) Lisatakse artiklid 34a–34f: „Artikkel 34a Tehnilised kaitsemeetmed Iiri meres 1. Ajavahemikul 14. veebruarist kuni 30. aprillini on keelatud kasutada mis tahes põhjatraali, noota või samalaadset veetavat püügivahendit, seisevvõrku, abarat ja nakkevõrku või samalaadset passiivset püügivahendit ja ka konksudega püügivahendeid selles ICES VIIa rajooni osas, mis on piiratud järgmiste joontega: – Iirimaa idaranniku ja Põhja-Iirimaa idarannikuga ning – sirgjoontega, mis ühendavad järjestikku järgmisi geograafilisi koordinaate: – punkt Põhja-Iirimaa idarannikul Ardsi poolsaarel põhjalaiusel 54o30’, – 54o30’N, 04o50’W, – 53o15’ N, 04o50’ W, – punkt Iirimaa idarannikul asukohaga 53o15’N. 2. Erandina lõikest 1, seal viidatud piirkonnas ja ajavahemikul: (a) lubatakse kasutada traallaudadega põhjatraale tingimusel, et kalalaeva pardal ei ole muid püügivahendeid ning: – selliste võrkude silma suurus on vahemikus 70–79 mm või 80–99mm ja – sellisel võrgul ei ole ühtegi võrgusilma, olenemata selle asukohast võrgus, suurusega üle 300 mm ning – neid kasutatakse üksnes piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: – 53o30’ N, 05o30’ W – 53o30’ N, 05o20’ W – 54o20’ N, 04o50’ W – 54o30’ N, 05o10’ W – 54o30’ N, 05o20’ W – 54o00’ N, 05o50’ W – 54o00’ N, 06o10’ W – 53o45’ N, 06o10’ W – 53o45’ N, 05o30’ W – 53o30’ N, 05o30’ W (b) lubatakse kasutada põhjatraali, noota või samalaadset selektiivaknaga või sorteerimisvõrguga varustatud veetavat püünist tingimusel, et kalalaeva pardal ei ole muid püügivahendeid ja et sellised võrgud: – vastavad lõike 2 punktis a esitatud tingimustele; – selektiivaken on ehitatud vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 254/2002[15] lisas esitatud tehnilistele üksikasjadele, ning – sorteerimisvõrk on kooskõlas XIVa lisaga; (c) lisaks lubatakse kasutada põhjatraali, noota või samalaadset selektiivaknaga või sorteerimisvõrguga varustatud veetavat püünist ka piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: – 53o45’ N, 06o00’ W – 53o45’ N, 05o30’ W – 53o30’ N, 05o30’ W – 53o30’ N, 06o00’ W – 53o45’ N, 06o00’ W „Artikkel 34b Seisevvõrkude kasutamine ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k rajoonis ning ICES VIII, IX, X ja XII alapiirkonnas 1. Liidu kalalaevad ei kasuta ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k rajoonis ja ICES XII alapiirkonnas ida pool 27°W, VIII, IX ja X alapiirkonnas seisevvõrke, nakkevõrke ega abaraid üheski kohas, kus kaardistatud veesügavus on üle 200 m. 2. Igal kalalaeval, kes kasutab ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k rajoonis ja ICES XII alapiirkonnas ida pool 27°W, VIII, IX ja X alapiirkonnas seisev- või nakkevõrke kohas, kus kaardistatud veesügavus on üle 200 meetri, peab olema spetsiaalne lipuliikmesriigi väljaantud seisevvõrguluba. 3. Erandina lõikest 1 lubatakse kasutada järgmisi püügivahendeid: (a) seisevvõrke, mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm ja alla 150 mm, ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k rajoonis ja ICES XII alapiirkonnas ida pool 27°W, seisevvõrke, mille võrgusilma suurus on vähemalt 100 mm ja alla 130 mm ICES VIIIa, b, d rajoonis ning ICES X alapiirkonnas, ning seisevvõrke, mille võrgusilma suurus on 80–110 mm ICES VIIIc rajoonis ja ICES alapiirkonnas IX tingimusel, et: – neid kasutatakse vetes, mille kaardistatud sügavus on alla 600 m; – nende vertikaalne ulatus ei ole üle 100 võrgusilma ning nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,5; – need on laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil; – võrk võib olla kuni 5 meremiili pikkune ja kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei tohi ületada 25 km kalalaeva kohta; – võrk võib vees olla kuni 24 tundi; või (b) nakkevõrke, mille võrgusilma suurus on vähemalt 250 mm, tingimusel, et: – neid kasutatakse vetes, mille kaardistatud sügavus on alla 600 m; – nende vertikaalne ulatus ei ole üle 15 võrgusilma ning nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,33; – need ei ole laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil; – võrgu pikkus on kuni 10 km. Kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei tohi ületada 100 km kalalaeva kohta; – võrk võib vees olla kuni 72 tundi; (c) seisevvõrke silmasuurusega vähemalt 100 mm ja alla 130 mm ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k rajoonis ja ICES XII alapiirkonnas ida pool 27o W, tingimusel et: – neid kasutatakse kohas, kus vee kaardistatud sügavus on üle 200 meetri, kuid alla 600 meetri; – nende vertikaalne ulatus ei ole üle 100 võrgusilma ning nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,5; – need on laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil; – võrgud võivad olla kuni nelja meremiili pikkused ja kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei tohi ületada 20 km kalalaeva kohta; – püünis võib vees olla kuni 24 tundi; – merluus moodustab pardal hoitava saagi kaalust vähemalt 85 %; – püügis osalevate laevade arv ei ületa 2008. aastal registreeritud taset; – püügis osaleva laeva kapten kannab enne sadamast lahkumist püügipäevikusse laeva pardal olevate püügivahendite koguse ja kogupikkuse. Sadamast väljuvatest laevadest kontrollitakse vähemalt 15 %; – laeva kapten tagab, et lossimise ajal on laeva pardal 90 % ühenduse püügipäevikusse antud püügiretke osas kantud püügivahenditest; – ühenduse püügipäevikusse kantakse kõikide liikide kogused, mida püütakse enam kui 50 kg või mida heidetakse tagasi enam kui 50 kg. 4. Kõnealust erandit ei kohaldata NEACFi reguleeritavas piirkonnas, nagu on määratletud määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 3 lõikes 3. 5. Laeva pardal tohib korraga olla ainult üks püügivahendite liikidest, mida on kirjeldatud lõike 3 punktides a ja b. Laeva pardal võib olla võrke, mille kogupikkus on kuni 20 % suurem jadade kogupikkusest, mida võib samaaegselt vette lasta. 6. Lõikes 2 osutatud seisevvõrguloaga püüdva kalalaeva kapten kannab püügipäevikusse kalalaeval olevate püügivahendite koguse ja pikkuse enne kui laev lahkub sadamast ja sadamasse tagasi jõudes, ning peab andma aru nende andmete võimalike lahknevuste kohta. 7. Kontrollitakse vähemalt 15 % neid sadamast väljuvaid kalalaevu, mis kasutavad lõike 3 punktis c osutatud erandit. 8. Pädeval asutusel on õigus eemaldada ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k rajoonis ning ICES XII alapiirkonnas ida pool 27o W ja VIII, IX ja X alapiirkonnas merre järelevalveta jäetud võrgud järgmistel juhtudel: (a) - püügivahend ei ole korralikult märgistatud; (b) - poimärgised või laevaseiresüsteemi andmed näitavad, et omanik on üle 120 tunni olnud oma püügivahendist vähemalt 100 meremiili kaugusel; (c) - püügivahendit kasutatakse kohas, kus vee kaardistatud sügavus on lubatust suurem; (d) - püügivahendi võrgusilma suurus erineb lubatust. 9. Lõikes 6 osutatud seisevvõrguloaga püüdva kalalaeva kapten kannab iga püügireisi ajal püügipäevikusse järgmised andmed: – kasutatud võrgu silmasuurus, – ühe võrgu nominaalpikkus, – võrkude arv jadas, – kasutatud jadade koguarv, – iga jada kasutamise koht, – iga jada kasutamise sügavus, – iga jada vees olemise aeg, – kaotatud püügivahendite hulk, püügivahendi viimane teadaolev asukoht ja kaotamise kuupäev. 10. Lõikes 2 osutatud seisevvõrguloaga püüdval kalalaeval lubatakse saaki lossida ainult määruse (EÜ) nr 2347/2002[16] artikli 7 kohaselt liikmesriikide määratud sadamates. 11. Lõike 3 punktis b kirjeldatud püügivahendit kasutava kalalaeva pardal hoitavate haide kogus ei tohi ületada 5 % pardal hoitavate mereorganismide eluskaalu üldkogusest.” Artikkel 34c Biskaia lahes lubatud teatavate veetavate püünistega püügi tingimused 1. Erandina komisjoni määruse (EÜ) nr 494/2002[17] artikli 5 lõikes 2 sätestatust, lubatakse määruse (EÜ) nr 494/2002 artikli 5 lõike 1 punktis b nimetatud piirkonnas kala püüda traalide, ankurdatud põhjanootade ja samalaadsete püügivahenditega (välja arvatud piimtraalidega), mille võrgusilma suurus on 70–99 mm ja mis on varustatud XIVb lisa kohase ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga. 2. Kalapüügil ICES VIIIa ja b rajoonis, on lubatud kasutada selektiivset võre ja selle kinnitusi noodapära ja/või ruudukujuliste silmadega selektiivakna ees, mille silmasuurus on võrgupikenduse alumises osas noodapära ees vähemalt 60 mm. Käesoleva määruse artikli 4 lõike 1, artikli 6 ja artikli 9 lõike 1 sätteid ning määruse (EÜ) nr 494/2002 artikli 3 punktide a ja b sätteid ei kohaldata traali selle osa suhtes, kuhu lisatakse nimetatud selektiivsed seadised. Artikkel 34d Ohualdiste süvamereelupaikade kaitsemeetmed NEAFCi reguleeritavas piirkonnas 1. Kalapüük põhjatraalide ja passiivpüünistega, sealhulgas seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega on keelatud piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: Hecate veealused mäed: – 52o21.2866’ N, 31o09.2688’ W – 52o20.8167’ N, 30o51.5258’ W – 52o12.0777’ N, 30o54.3824’ W – 52o12.4144’ N, 31o14.8168’ W – 52o21.2866’ N, 31o09.2688’ W Faraday veealused mäed: – 50o01.7968’ N, 29o37.8077’ W – 49o59.1490’ N, 29o29.4580’ W – 49o52.6429’ N, 29o30.2820’ W – 49o44.3831’ N, 29o02.8711’ W – 49o44.4186’ N, 28o52.4340’ W – 49o36.4557’ N, 28o39.4703’ W – 49o29.9701’ N, 28o45.0183’ W – 49o49.4197’ N, 29o42.0923’ W – 50o01.7968’ N, 29o37.8077’ W Reykjanese aheliku osa: – 55o04.5327’ N, 36o49.0135’ W – 55o05.4804’ N, 35o58.9784’ W – 54o58.9914’ N, 34o41.3634’ W – 54o41.1841’ N, 34o00.0514’ W – 54o00.0000’ N, 34o00.0000’ W – 53o54.6406’ N, 34o49.9842’ W – 53o58.9668’ N, 36o39.1260’ W – 55o04.5327’ N, 36o49.0135’ W Altairi veealused mäed: – 44o50.4953’ N, 34o26.9128’ W – 44o47.2611’ N, 33o48.5158’ W – 44o31.2006’ N, 33o50.1636’ W – 44o38.0481’ N, 34o11.9715’ W – 44o38.9470’ N, 34o27.6819’ W – 44o50.4953’ N, 34o26.9128’ W Anti-Altairi veealused mäed: – 43o43.1307’ N, 22o44.1174’ W – 43o39.5557’ N, 22o19.2335’ W – 43o31.2802’ N, 22o08.7964’ W – 43o27.7335’ N, 22o14.6192’ W – 43o30.9616’ N, 22o32.0325’ W – 43o40.6286’ N, 22o47.0288’ W – 43o43.1307’ N, 22o44.1174’ W Hattoni madalik: – 59°26.00’ N, 14°30.00’ W – 59°12.00’ N, 15°08.00’ W – 59°01.00’ N, 17°00.00’ W – 58°50.00’ N, 17°38.00’ W – 58°30.00’ N, 17°52.00’ W – 58°30.00’ N, 18°22.00’ W – 58°03.00’ N, 18°22.00’ W – 58°03.00’ N, 17°30.00’ W – 57°55.00’ N, 17°30.00’ W – 57°45.00’ N, 19°15.00’ W – 58°11.15’ N, 18°57.51’ W – 58°11.57’ N, 19°11.97’ W – 58°27.75’ N, 19°11.65’ W – 58°39.09’ N, 19°14.28’ W – 58°38.11’ N, 19°01.29’ W – 58°53.14’ N, 18°43.54’ W – 59°00.29’ N, 18°01.31’ W – 59°08.01’ N, 17°49.31’ W – 59°08.75’ N, 18°01.47’ W – 59°15.16’ N, 18°01.56’ W – 59°24.17’ N, 17°31.22’ W – 59°21.77’ N, 17°15.36’ W – 59°26.91’ N, 17°01.66’ W – 59°42.69’ N, 16°45.96’ W – 59°20.97’ N, 15°44.75’ W – 59°21.00’ N, 15°40.00’ W – 59°26.00’ N, 14°30.00’ W Loode-Rockalli madalik: – 57o00’ N, 14o53’ W – 57o37’ N, 14o42’ W – 57o55’ N, 14o24’ W – 58o15’ N, 13o50’ W – 57o57’ N, 13o09’ W – 57o50’ N, 13o14’ W – 57o57’ N, 13o45’ W – 57o49’ N, 14o06’ W – 57o29’ N, 14o19’ W – 57o22’ N, 14o19’ W – 57o00’ N, 14o34’ W – 56o56’ N, 14o36’ W – 56o56’ N, 14o51’ W Edela-Rockalli madalik (Empress of Britain Bank): – 56o24’ N, 15o37’ W – 56o21’ N, 14o58’ W – 56o04’ N, 15o10’ W – 55o51’ N, 15o37’ W – 56o10’ N, 15o52’ W Logachevi veealune mägi: – 55°17’ N, 16°10’ W – 55°34’ N 15°07’ W – 55°50’ N 15°15’ W – 55°33’ N 16°16’ W – 55°17’ N, 16°10’ W Lääne-Rockalli veealune mägi: – 57o20’ N, 16o30’ W – 57o05’ N, 15o58’ W – 56o21’ N, 17o17’ W – 56o40’ N, 17o50’ W 2. Kui NEAFCi reguleeritava piirkonna uutes ja senistes põhjalähedase püügi piirkondades toimuva püügi käigus püütud eluskoralli või eluskäsnade kogus püügivahendi kohta on suurem kui 60 kg eluskoralli ja/või 800 kg eluskäsnade puhul, teatab laev sellest oma lipuriigile, lõpetab püügi ja liigub vähemalt kaks meremiili eemale asukohast, mis tõenditele tuginedes on lähim kõnealuse saagi püüdmise täpsele kohale. Artikkel 34e Ohualdiste süvamereelupaikade kaitsemeetmed ICES VIIc, j, k rajoonis 1. Kalapüük põhjatraalide ja passiivpüünistega, sealhulgas seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega on keelatud piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: Belgica veealune mäestik: – 51o29.4’ N, 11o51.6’ W – 51o32.4’ N, 11o41.4’ W – 51o15.6’ N, 11o33.0’ W – 51o13.8’ N, 11o44.4’ W Hovlandi veealune mäestik: – 52o16.2’ N, 13o12.6’ W – 52o24.0’ N, 12o58.2’ W – 52o16.8’ N, 12o54.0’ W – 52o16.8’ N, 12o29.4’ W – 52o04.2’ N, 12o29.4’ W – 52o04.2’ N, 12o52.8’ W – 52o09.0’ N, 12o56.4’ W – 52o09.0’ N, 13o10.8’ W Porcupine’i madaliku loodeosa I piirkond: – 53o30.6’ N, 14o32.4’ W – 53o35.4’ N, 14o27.6’ W – 53o40.8’ N, 14o15.6’ W – 53o34.2’ N, 14o11.4’ W – 53o31.8’ N, 14o14.4’ W – 53o24.0’ N, 14o28.8’ W Porcupine’i madaliku loodeosa II piirkond: – 53o43.2’ N, 14o10.8’ W – 53o51.6’ N, 13o53.4’ W – 53o45.6’ N, 13o49.8’ W – 53o36.6’ N, 14o07.2’ W Porcupine’i madaliku edelaosa: – 51o54.6’ N, 15o07.2’ W – 51o54.6’ N, 14o55.2’ W – 51o42.0’ N, 14o55.2’ W – 51o42.0’ N, 15o10.2’ W – 51o49.2’ N, 15o06.0’ W 2. Kõik lõikes 1 sätestatud ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealal kala püüdvad pelaagilise püügi laevad peavad olema kantud püügiluba omavate laevade loetellu ning neile peab olema antud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 7 kohane kalapüügiluba, mida tuleb hoida pardal. Püügiluba omavate laevade loetellu kuuluvad laevad kannavad pardal üksnes pelaagilisi püügivahendeid. 3. Lõikes 1 sätestatud ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealal kala püüda kavatsevad pealaagilise püügi laevad peavad teatama määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 4 punktis 15 määratletud kalapüügi seirekeskusele Iirimaal neli tundi varem oma kavatsusest siseneda ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealale. Samal ajal teatavad nad ka pardal hoitava kala koguse. 4. Lõikes 1 osutatud ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealal kala püüdvatel pelaagilise püügi laevadel peab olema toimiv, täielikult töökorras ja kindel laevaseiresüsteem, mis on ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealal viibides täiel määral kooskõlas asjaomaste eeskirjadega. 5. Lõikes 1 osutatud ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealal kala püüdvad pelaagilise püügi laevad peavad saatma iga tund laevaseiresüsteemi aruandeid. 6. Lõikes 1 osutatud ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealal kalapüügi lõpetanud pelaagilise püügi laevad peavad teavitama Iiri seirekeskust sellelt alalt lahkumisest. Samal ajal teatavad nad ka pardal hoitava kala koguse. 7. Lõikes 1 osutatud ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealal pelaagiliste liikide püügi piiranguna nõutakse, et pardal olevad või püügil kasutatavad võrgud oleksid silmasuurusega 16–31 mm või 32–54 mm. Artikkel 34f Ohualdiste süvamereelupaikade kaitsemeetmed ICES VIIIc rajoonis 1. Kalapüük põhjatraalide ja passiivpüünistega, sealhulgas seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega on keelatud piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: El Cachucho: – 44o12.00’ N, 05o16.00’ W – 44o12.00’ N, 04o26.00’ W – 43o53.00’ N, 04o26.00’ W – 43o 53.00’ N, 05o16.00’ W 2. Erandina lõikes 1 sätestatud keelust võivad laevad, mis on 2006., 2007. ja 2008. aastal põhjapüügivahenditega püüdnud lima-niituimlutsu, saada oma kalandusametilt kalapüügiloa sellise püügi jätkamiseks piirkonnas lõuna pool 44o00.00’ N. Igal sellise loa saanud laeval on sõltumata nende kogupikkusest toimiv, täielikult töökorras ja kindal laevaseiresüsteem, mis on lõikes 1 osutatud piirkonnas kala püüdes kooskõlas asjaomaste eeskirjadega.” (10) Artikkel 38 jäetakse välja. (11) Artikkel 47 jäetakse välja. (12) I lisas jäetakse välja tabeli kuues joonealune märkus. (13) I lisa tabelis asendatakse veenuskarplast ja kaheksajalga käsitlevad read järgmiselt Liik || Minimaalne suurus Piirkonnad 1–5, v.a Skagerrak ja Kattegat || Skagerrak ja Kattegat Veenuskarplased (Ruditapes philippinarum) || Passiivpüünised, mille võrgusilma suurus on alla 35mm || Liik || Minimaalne suurus Piirkonnad 1–5, v.a Skagerrak ja Kattegat Harilik kaheksajalg (Octopus vulgaris) || Kogu piirkond, v.a piirkonna 5 õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed: 750 grammi Piirkonna 5 õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed: 450 grammi (roogitud) (14) XIV lisasse lisatakse tähestikulises järjekorras järgmised eestikeelsed nimed: EESTIKEELNE NIMI || TEADUSLIK NIMI Hirvkalalased || Capros aper Lima-niituimluts || Phycis blennoides Meriahven || Sebastes spp. Sardinellad || Sardinella aurita (15) Lisatakse XIVa–XIVd lisa: „XIVa LISA SORTEERIMISVÕRE SPETSIFIKATSIOONID 1. Võre on ristkülikukujuline. Võre varvad on paralleelsed võre pikiteljega. Võre trellide vahekaugus on kuni 35 mm. Lubatud on kasutada ühte või mitut hinge, et hõlbustada püünise hoidmist võrgupoolil. 2. Võre kinnitatakse traalile diagonaalselt, eest tahapoole üles, mis tahes kohta noodapära algusest kuni mittekoonilise osa alguseni. Kõik võre küljed kinnitatakse traali külge. 3. Traali ülemises paneelis on võre ülaserva vahetus läheduses vaba väljapääsuava kaladele. Väljapääsuava kaugem serv on võrega ühelaiune ja tehtud võre mõlemalt küljelt piki võrgu sõlmevahesid ettepoole ulatuva teravikukujulise väljalõikena. 4. Võre ette tohib kinnitada lehtri, mis suunab kalad traali põhja ja võre poole. Lehtri võrgusilmasuurus on vähemalt 70 mm. Lehtri kõige kitsama osa vertikaalsuunaline läbimõõt võre ees on 15 cm. Lehtri laius võre ees on võrdne võre laiusega. XIVb LISA Biskaia lahes lubatud teatavate veetavate püünistega püügi tingimused 1. Ülemise ruudukujuliste silmadega selektiivakna spetsifikatsioonid Selektiivaken on täisnurkne võrguosa. Selektiivaknaid on ainult üks. Selektiivaken ei tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste tarinditega. 2. Selektiivakna asukoht Selektiivaken paigutatakse traali tagumise koonilise osa ülemisse paneeli vahetult noodapärast ja võrgupikendusest koosneva mittekoonilise osa ette. Selektiivaken lõpeb kõige rohkem 12 silma kaugusel käsitsi põimitud silmareast võrgupikenduse ja traali tagumise koonilise osa vahel. 3. Selektiivakna suurus Selektiivakna pikkus on vähemalt kaks meetrit ja laius vähemalt üks meeter. 4. Selektiivakna võrk Silmaava suurus on vähemalt 100 mm. Võrgusilmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad sõlmevahedega. Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad paralleelselt ja risti noodapära pikiteljega. Võrgumaterjal on ühekordsest niidist. Niidi maksimaalne jämedus on 4 mm. 5. Selektiivakna kinnitamine rombikujuliste silmadega võrgu külge Selektiivakna neli külge on lubatud ääristada. Ääristuse läbimõõt ei ületa 12 mm. Sirgeks veetud selektiivakna pikkus on võrdne selektiivakna pikiküljele kinnitatud rombikujuliste silmade pikkusega, kui need on sirgeks veetud. Selektiivakna väikseima külje (s.t meetripikkune külg, mis on risti noodapära pikiteljega) ülemise osa avatud rombikujuliste võrgusilmade arv peab olema vähemalt võrdne paneeli pikiküljele kinnitatud täisrombikujuliste silmade arvuga, mis on jagatud 0,7-ga. 6. Selektiivakna paigutust traalis kujutab järgmine joonis. XIVc LISA ÜLE 15 MEETRI PIKKUSTE LAEVADE RUUDUKUJULISTE SILMADEGA SELEKTIIVAKEN 1. Ülemise ruudukujuliste silmadega selektiivakna spetsifikatsioonid Selektiivaken on täisnurkne võrguosa. Võrgumaterjal on ühekordsest niidist. Kõik võrgusilmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad sõlmevahedega. Võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm. Selektiivaken on vähemalt kolm meetrit pikk, välja arvatud juhul, kui ta on ühendatud võrkudega, mida veab vähem kui 112 kW võimsusega laev; sellisel juhul peab selektiivaken olema vähemalt kaks meetrit pikk. 2. Selektiivakna asukoht Selektiivaken paikneb noodapära ülemises paneelis. Selektiivakna tagumine serv ei tohi olla kaugemal kui 12 m komisjoni määruse (EMÜ) nr 3440/84[18] artikli 8 kohasest gaitanist. 3. Selektiivakna kinnitamine rombikujuliste silmadega võrgu külge Selektiivakna pikikülje ja küljeõmbluse vahel ei ole üle kahe avatud rombikujulise võrgusilma. Sirgeks veetud selektiivakna pikkus on võrdne selektiivakna pikiküljele kinnitatud rombikujuliste silmade pikkusega, kui need on sirgeks veetud. Noodapära ülemise paneeli rombikujuliste võrgusilmade ja selektiivakna väikseima külje ühendamisel ühendatakse kolm rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta, kui noodapära võrgusilma suurus on 80 mm, või kaks rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta, kui noodapära võrgusilma suurus on 120 mm, v.a selektiivakna mõlema külje sõlmevahed. XIVd LISA ALLA 15 MEETRI PIKKUSTE LAEVADE RUUDUKUJULISTE SILMADEGASELEKTIIVAKEN 1. Ülemise ruudukujuliste silmadega selektiivakna spetsifikatsioonid Selektiivaken on täisnurkne võrguosa. Võrgumaterjal on ühekordsest niidist. Kõik võrgusilmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad sõlmevahedega. Võrgusilma suurus on vähemalt 110 mm. Selektiivaken on vähemalt kolm meetrit pikk, välja arvatud juhul, kui ta on ühendatud võrkudega, mida veab vähem kui 112 kW võimsusega laev; sellisel juhul peab selektiivaken olema vähemalt kaks meetrit pikk. 2. Selektiivakna asukoht Selektiivaken paikneb noodapära ülemises paneelis. Selektiivakna tagumine serv ei tohi olla kaugemal kui 12 meetrit komisjoni määruse (EMÜ) nr 3440/84 artikli 8 kohasest gaitanist. 3. Selektiivakna kinnitamine rombikujuliste silmadega võrgu külge Selektiivakna pikikülje ja küljeõmbluse vahel ei ole üle kahe avatud rombikujulise võrgusilma. Sirgeks veetud selektiivakna pikkus on võrdne selektiivakna pikiküljele kinnitatud rombikujuliste silmade pikkusega, kui need on sirgeks veetud. Noodapära ülemise paneeli rombikujuliste võrgusilmade ja selektiivakna väikseima külje ühendamisel ühendatakse kaks rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta, v.a selektiivakna mõlema külje sõlmevahed.” Artikkel 2 Määruse (EÜ) nr 1288/2009 kehtetuks tunnistamine Määrus (EÜ) nr 1288/2009 tunnistatakse kehtetuks. Artikkel 3 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] KOM(2008) 324. [2] EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1. [3] ELT L 22, 26.1.2009, lk 1. [4] ELT L 347, 24.12.2009, lk 6. [5] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 579/2011, 8. juuni 2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1288/2009 tehniliste üleminekumeetmete kehtestamise kohta ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juunini 2011 (ELT L 165, 24.6.2011, lk 1). [6] Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ, 21. mai 1992, looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7). [7] SEK(2008) 1978. [8] ELT L 55, 28.2.2008, lk 19. [9] ELT L 347, 24.12.2009, lk 6. [10] EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1. [11] ELT L 22, 26.1.2009, lk 1. [12] ELT L 343, 22.12.2009, lk 1. [13] EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6. [14] ELT L 348, 31.12.2010, lk 17. [15] EÜT L 41, 13.2.2002, lk 1. [16] EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6. [17] EÜT L 77, 20.3.2002, lk 8. [18] EÜT L 318, 7.12.1984, lk 23.