[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 29.4.2008

KOM(2008) 228 lõplik

2008/0086 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

millega kehtestatakse Montenegro suhtes eraldi kohustus ja vähendatakse proportsionaalselt Serbia kohustust seoses pikaajaliste laenudega, mida ühendus on andnud Serbia ja Montenegro liitriigile (endine Jugoslaavia Liitvabariik) vastavalt nõukogu otsustele 2001/549/EÜ ja 2002/882/EÜ

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Ettepaneku taust |

110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Komisjon teeb ettepaneku võtta vastu uus nõukogu otsus, et kehtestada Montenegro suhtes eraldi kohustus maksta tagasi osa ühenduse makromajandusliku finantsabi laenudest, mida anti endisele Jugoslaavia Liitvabariigile, mis hiljem nimetati ümber Serbia ja Montenegro liitriigiks. Ajavahemikus oktoobrist 2001 kuni maini 2005 maksti vastavalt nüüdseks kehtivuse kaotanud nõukogu otsustele 2001/549/EÜ ja 2002/882/EÜ (muudetud kujul) (edaspidi koos „nõukogu otsused”) Jugoslaavia Liitvabariigile / Serbia ja Montenegro liitriigile välja makromajandusliku finantsabi laene kogusummas 280 miljonit eurot. Pärast Montenegro iseseisvuse väljakuulutamist juunis 2006 lagunes Serbia ja Montenegro liitriik ning Serbia kuulutas ennast Serbia ja Montenegro liitriigi õigusjärglaseks vastavalt Serbia ja Montenegro liitriigi põhiseaduse harta artiklile 60. Selle tulemusena on Serbia kui Serbia ja Montenegro liitriigi õigusjärglane vastutav riigivõlgade eest, mida võtsid Jugoslaavia Liitvabariik või Serbia ja Montenegro liitriik, sealhulgas eespool nimetatud makromajandusliku finantsabi laenud. 10. juulil 2006 sõlmisid Serbia ja Montenegro siiski kahepoolse kokkuleppe nüüdseks juba lagunenud Serbia ja Montenegro liitriigi rahalise vastutuse jagamise osas. Nimetatud kokkuleppe kohaselt langeb finantsvastutus Euroopa Ühenduse antud makromajandusliku finantsabi laenudega eest 90 % ulatuses Serbiale ja 10 % ulatuses Montenegrole, kui ei kasutata muud protsendimäära, mille aluseks on lõpliku kasu saaja põhimõte. Kahepoolse kokkuleppe tulemusena saab komisjon praegu tasumisele kuuluvat intressi kahe eraldi maksena, millest ühe teeb Serbia (90 %) ja teise Montenegro (10 %). Erandiks on tasumisele kuuluv intress suurimalt makromajandusliku finantsabi üksiklaenult summas 225 miljonit eurot, millest tasub vastavalt lõpliku kasu saaja põhimõttele 99,47 % Serbia ja 0,53 % Montenegro. Olemasolevad komisjoni ning Jugoslaavia Liitvabariigi / Serbia ja Montenegro liitriigi vahel sõlmitud laenulepingud ei sätesta Montenegro kui iseseisva riigi vastutust ega kohustusi seoses laenudega, mida ta de facto osaliselt tasub; sätestatud on vaid Serbia kohustused, mis lähtuvad tema staatusest Serbia ja Montenegro liitriigi õigusjärglasena. Tõrgete korral on ühendus seega sunnitud esitama oma nõuded Serbiale, sõltumata sellest, kas tasumata jäetud või hilinenud makse on seotud selle laenu osaga, mille eest on kahepoolse kokkuleppe kohaselt vastutav Montenegro. Võttes arvesse pikka ajavahemikku, mille vältel tagasimakseid tehakse (põhiosa tagasimaksed on kavandatud aastatele 2012−2020), ja arvestades poliitilisi suhteid, mida Euroopa Liit on kujundanud ja kujundab Montenegroga alates Serbia ja Montenegro liitriigi lagunemisest, teeb komisjon ettepaneku: (i) võtta vastu uus nõukogu otsus, millega sätestatakse a) Montenegro eraldi vastutus Euroopa Ühenduse ees ja b) Serbia vastutuse vastav vähendamine Euroopa Ühenduse ees; ning (ii) sõlmida lisatud nõukogu otsuse vastuvõtmisel laenuleping Montenegroga, milles sätestatakse tema kohustus ühenduse ees, mille aluseks on see makromajandusliku finantsabi laenude osa, mille suhtes Montenegro on võtnud kohustuse Serbia ees. Samal ajal teeb komisjon ettepaneku leppida kokku asjakohaste muudatuste tegemises olemasolevatesse Serbia laenulepingutesse, millega Serbia vastutust vastavalt vähendatakse. |

120 | Üldine taust Pärast poliitilisi muutusi, mis Jugoslaavia Liitvabariigis 2000. aasta lõpus toimusid, on riigi ametiasutused teinud märkimisväärseid edusamme majanduse reformimisel ja stabiliseerimisel. Lisaks rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide ja kahepoolsete rahastajate antud välisfinantseerimisele toetati reforme EÜ makromajandusliku finantsabiga, mille saamiseks tuli täita mitu majanduslikku ja struktuuripoliitilist tingimust. Esimene makromajandusliku finantsabi meede, mille laenuosa moodustas 225 miljonit eurot, võeti vastavalt nõukogu 16. juuli 2001. aasta otsusele 2001/549/EÜ aastal 2001. Ühenduse ja Jugoslaavia Liitvabariigi vaheline laenuleping kirjutati alla 17. septembril 2001 ning laenu maksti ühe maksena välja 17. oktoobril 2001. Nõukogu 5. novembri 2002. aasta otsusega 2002/882/EÜ andis ühendus Jugoslaavia Liitvabariigile täiendavat makromajanduslikku finantsabi, sealhulgas pikaajalise laenu summas 55 miljonit eurot, et tagada tasakaalustatud maksebilanss ning tugevdada riigi reservide saldot enam, kui seda võimaldas Rahvusvahelise Valuutafondi kolmeaastase laiendatud korra raames toimunud rahastamine ja Maailmapanga antud sooduslaenud. Ühenduse ja Jugoslaavia Liitvabariigi vaheline laenuleping kirjutati alla 13. detsembril 2002. 4. veebruaril 2003. aastal jõustus riigi uus põhiseaduse harta, mille kohaselt Jugoslaavia Liitvabariik nimetati ümber Serbia ja Montenegro liitriigiks. Komisjon maksis 55 miljoni euro suuruse laenu kaks esimest osa (10 miljonit ja 30 miljonit eurot) Serbia ja Montenegro liitriigile välja 28. veebruaril ja 1. septembril 2003 (vastavalt 25. juuli 2003. aasta täiendavale laenulepingule). Nõukogu 25. novembri 2003. aasta otsusega 2003/825/EÜ suurendati makromajandusliku abi laenuosa maksimaalse 80 miljoni euroni, et aidata tulla vastu Rahvusvahelise Valuutafondi tuvastatud täiendavatele rahastamisvajadustele. Makromajandusliku finantsabi andmist pikendati seejärel 30. juunini 2006 (nõukogu 7. detsembri 2004. aasta otsus 2004/862/EÜ) ja vastavalt 7. aprilli 2005. aasta otsusele maksti Serbia ja Montenegro liitriigile 4. mail 2005 välja laenu kolmas osa summas 15 miljonit eurot. Montenegro ja Serbia välisfinantseeringute olukorra olulise paranemise tulemusena aastal 2006 abi neljandat ja viiendat (viimast) osa siiski välja ei makstud. Praegu ei vaja nimetatud kaks riiki ühenduselt enam täiendavat makromajanduslikku välist finantsabi. Nimetatud makromajandusliku finantsabi andmise ajal Jugoslaavia Liitvabariigile ja alates 2003. aastast Serbia ja Montenegro liitriigile moodustasid Serbia ja Montenegro ühe suveräänse riigi. Olukord muutus järk-järgult kahe riigi autonoomsuse suurenemisega. Eelkõige andis 4. veebruaril 2003. aastal vastu võetud Serbia ja Montenegro liitriigi põhiseaduse harta võimaluse, et pärast kolme aasta pikkuse ajavahemiku möödumist võib kumb tahes Serbia ja Montenegro liitriigi liikmesriikidest referendumi alusel otsustada Serbia ja Montenegro liitriigist lahku lüüa. Sellisel juhul oleks alles jääv riik Serbia ja Montenegro liitriigi õigusjärglane. 21. mail 2006 toimus Montenegros riigi iseseisvusreferendum. Enamik valijaid (55,4 %) andis hääle Montenegro iseseisvuse poolt. 3. juunil 2006. aastal kuulutas Montenegro parlament rahvusvahelise õiguse kohaselt välja Montenegro täieliku iseseisvuse. Serbia tunnustas Montenegro iseseisvust ja 5. juunil 2006. aastal võttis Serbia parlament vastu otsuse, milles Serbia määratleti Serbia ja Montenegro liitriigi õigusjärglasena. 12. juunil 2006. aastal tunnustas nõukogu Montenegrot suveräänse ja iseseisva riigina ning võttis teadmiseks Serbia parlamendi eelnevalt nimetatud otsuse. 10. juunil 2006 sõlmisid Serbia ja Montenegro kahepoolse kokkuleppe, mis käsitles osalemist rahvusvahelistes finantsorganisatsioonides ning finantsvarade ja vastutuse jaotust. Vastavalt kõnealuse kokkuleppe liitele 4 (nagu see on esitatud käesoleva memorandumi lisas), kuuluvad Jugoslaavia Liitvabariigile või Serbia ja Montenegro liitriigile antud makromajanduslikud laenud 90 % ulatuses Serbiale ja 10 % ulatuses Montenegrole; erandiks on suurim, 225 miljoni euro suurune ühenduse laen, mille suhtes kehtib lõpliku kasu saaja põhimõte (Serbia 99,4 % ja Montenegro 0,53 %). Nimetatud kokkuleppe sõlmimise järel on Serbia ja Montenegro täitnud oma laenu tagasimakse kohustusi ühenduse ees ning võlgnevusi ei ole ilmnenud. 18. jaanuaril 2007 sai Montenegro Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga liige. 22. jaanuaril 2007 võttis nõukogu vastu uue otsuse 2007/49/EÜ, millega luuakse Montenegroga uus Euroopa partnerlus. 15. oktoobril 2007 kirjutati alla stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Montenegro Vabariigi vahel (KOM(2007) 350). |

139 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepaneku valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad. |

140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ettepanek on kooskõlas üldasjade ja välissuhete nõukogu 12. juuni 2006. aasta järeldustega, mille kohaselt EL ja tema liikmesriigid on otsustanud arendada edaspidi suhteid Montenegro Vabariigiga kui suveräänse ja iseseisva riigiga. Lisaks on see kooskõlas nõukogu 22. jaanuari 2007. aasta otsusega 2007/49/EÜ, millega sätestatakse Montenegroga loodud Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused ning mille kohaselt üks peamisi lühiajalisi prioriteete on viia lõpule iseseisvale riigile omase õigusliku ja institutsionaalse struktuuri loomine, sealhulgas kirjutada alla ja ratifitseerida need rahvusvahelised lepingud, milles osales Serbia ja Montenegro liitriik. |

Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Komisjoni talitused on käesoleva komisjoni ettepaneku ettevalmistamise ajal suhelnud Serbia ja Montenegro ametiasutustega. Lisaks on komisjon enne ettepaneku esitamist nõukogule teavitanud sellest majandus- ja rahanduskomiteed. |

212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Majandus- ja rahanduskomitee liikmetel puudusid vastuväited. Samuti ei olnud vastuväiteid Serbia ja Montenegro ametiasutustel. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

230 | Mõju hindamine Pärast Montenegro iseseisvumist kuulutas Serbia ennast Serbia ja Montenegro liitriigi õigusjärglaseks ja võttis seeläbi õigusliku kohustuse maksta tagasi makromajandusliku finantsabi laenud. 2006. aasta lõpus sai komisjon kahe riigi vahel 10. juulil 2006 sõlmitud kahepoolse kokkuleppe inglisekeelse tõlke, mille kohaselt laenude tagasimaksmise finantskohustus jagati mõlema riigi vahel. Kuna makromajandusliku finantsabi laenude intressimakseid makstakse praegu kahe eraldi maksena, mitte ühe maksena Serbia Riiklikust Pangast nagu varem, peab komisjon asjakohaseks kohandada võla jäägiga seotud õiguslikku olukorda vastavalt kahepoolselt kokkulepitud jaotusele. Üks kaalutavaid võimalusi oli selgesõnalise kirjaliku kinnituse saamine Serbialt, et ta jääb 10. juuli 2006. aasta kahepoolsest kokkuleppest Serbia ja Montenegro vahel sõltumata ainsaks vastutavaks laenusaajaks ning on seega vastutav kogu laenu, sealhulgas Montenegro laenuosade tagasimaksmise eest. Arvestades tagasimaksete toimumise pikka ajavahemikku ja ühenduse suhteid mõlema riigiga, peetakse siiski asjakohaseks, et ühendus kiidaks heaks kahe riigi vahel kahepoolselt kokku lepitud võlgnevuse jaotuse. See võimalus valiti Tšehhoslovakkia lagunemisel (nõukogu 24. jaanuari 1994. aasta otsus 94/61/EÜ). Montenegroga sõlmitud uus laenuleping toob selguse ühenduse õiguslikku olukorda seoses makromajandusliku finantsabi laenude tagasimaksetega. Serbiaga on laenulepingud juba olemas ja neid on vaja vaid muuta, et kohandada neid Montenegro suhtes eraldi kohustuse kehtestamisest tulenevate uute tingimustega. Seda saab teha Serbia ametiasutustega peetava kirjavahetuse teel. |

Ettepaneku õiguslik külg |

305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Ettepaneku artikli 1 kohaselt võtab Montenegro eraldi kohustuse tasuda Jugoslaavia Liitvabariigile / Serbia ja Montenegro liitriigile antud ühenduse pikaajalisest 280 miljoni euro suurusest laenust 6 703 388,62 euro suurune põhiosa, intresside ja laenu tagasimaksmisega seotud kulud. Selleks on komisjonil volitused kirjutada Montenegro ametiasutustega alla uus laenuleping summade kohta, mis on omistatud Montenegrole, lähtudes seejuures üldjoontes olemasolevates laenulepingutes sätestatud tingimustest. Ühenduse ja Montenegro vahelise uue laenulepingu allakirjutamisel vähendatakse ettepaneku artikli 2 kohaselt vastavalt Serbia ja Montenegro liitriigi õigusjärglase Serbia olemasolevatest laenulepingutest lähtuvaid kohustusi ühenduse ees. Komisjonil on asjaomased volitused, et leppida Serbiaga kokku olemasolevate laenulepingute muudatustes. Ettepaneku artikli 3 kohaselt kannavad Montenegro ja Serbia kõik artiklis 1 ja 2 ette nähtud meetmete kokkuleppimise ja rakendamisega seoses tekkivad ühenduse kulud. Kavandatav nõukogu otsuse ettepanek ei anna nimetatud kahele riigile õigust saada täiendavat ühenduse makromajanduslikku finantsabi. Käesolev otsus jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas kolmandal päeval pärast avaldamist. |

310 | Õiguslik alus EÜ asutamislepingu artikkel 308 |

329 | Subsidiaarsuse põhimõte Käesolev ettepanek käsitleb ühenduse antud olemasoleva makromajandusliku finantsabi õiguslikku kohandamist uuele olukorrale ning seetõttu saab selle esitada vaid ühendus ise. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: |

331 | Kavandatav meede hõlmab uue laenulepingu sõlmimist Montenegroga, kusjuures on ette nähtud, et olemasolevat laenulepingut Serbiaga muudetakse Serbia ametiasutustega peetava kirjavahetuse teel. |

332 | Ühendusele ja riiklikele valitsustele langev halduskoormus on seega minimeeritud ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga. |

Õigusakti valik |

342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel: Olemasolevad laenulepingud Jugoslaavia Liitvabariigi / Serbia ja Montenegro liitriigiga sõlmiti nõukogu otsuste alusel. Kuna need otsused on kehtivuse kaotanud ja komisjonil ei ole volitusi sõlmida Montenegroga makromajanduslikku finantsabi käsitlevat lepingut ega kiita heaks Serbia vastutuse piiramine Jugoslaavia Liitvabariigi / Serbia ja Montenegro liitriigi õigusjärglasena, on kavandatud meetmete rakendamiseks vajalik uue nõukogu otsuse vastuvõtmine. |

Mõju eelarvele |

409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

LISA KOKKULEPE SERBIA VABARIIGI JA MONTENEGRO VABARIIGI VAHEL, MIS KÄSITLEB OSALEMIST RAHVUSVAHELISTES FINANTSORGANISATSIOONIDES NING FINANTSVARADE JA KOHUSTUSTE JAGAMIST (mitteametlik tõlge) Serbia Vabariik ja Montenegro Vabariik pidasid läbirääkimisi 13. juunil 2006 Belgradis ja 28. juunil 2006 Podgoricas ning on väljendanud oma riikide ja kodanike huvides tahet lahendada heas usus küsimused, mis on seotud osalemisega rahvusvahelistes finantsorganisatsioonides, ning otsustada finantsvarade ja kohustuste õiglase jaotuse üle, ning on sõlminud järgmise kokkuleppe: Üldsätted Artikkel 1 Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: […] - „JLV” – Jugoslaavia Liitvabariik; - „SjMl” – Serbia ja Montenegro liitriik; […] Finantsvarad ja -kohustused Finantsvarad […] Finantskohustused Artikkel 12 […] Liide 4 – Ülevaade Serbia ja Montenegro liitriigi välisvõlast, mis tuleneb endise Jugoslaavia Liitvabariigi ning Serbia ja Montenegro liitriigi alla kirjutatud lepingutest, on käesoleva kokkuleppe lahutamatu osa. […] […] Artikkel 16 Serbia Vabariik ja Montenegro Vabariik on leppinud kokku jätkata makromajandusliku finantsabi laenudega seotud finantskohustuste tasumist Euroopa Komisjonile mahus 90 % Serbia Vabariik ja 10 % Montenegro Vabariik. […] Belgrad, 10. juuli 2006 Alla kirjutanud Serbia Vabariigi nimel Alla kirjutanud Montenegro Vabariigi nimel […] LIIDE 4 ÜLEVAADE SERBIA JA MONTENEGRO LIITRIIGI VÄLISVÕLAST, MIS TULENEB JUGOSLAAVIA LIITVABARIIGI NING SERBIA JA MONTENEGRO LIITRIIGI ALLA KIRJUTATUD KOKKULEPETEST 21. mai 2006 summa USA dollarites on arvutatud 30. juunil 2006. aastal kehtinud vahetuskursi tabeli nr 121 alusel ALUS VÄÄRING SERBIA MONTENEGRO KOKKU RAHVUSVAHELISED FINANTSORGANISATSIOONID JA EL […] […] […] […] […] EL EL - 225 miljonit Euro 223 796 611,38 1 203 388,62 225 000 000,00 EL - 55 miljonit Euro 49 500 000,00 5 500 000,00 55 000 000,00 […] Euro Euro 273 296 611,38 6 703 388,62 280 000 000,00 […] USA dollarites kokku 342 686 679,19 8 405 380,42 351 092 059,60 |

2. 2008/0086 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

millega kehtestatakse Montenegro suhtes eraldi kohustus ja vähendatakse proportsionaalselt Serbia kohustust seoses pikaajaliste laenudega, mida ühendus on andnud Serbia ja Montenegro liitriigile (endine Jugoslaavia Liitvabariik) vastavalt nõukogu otsustele 2001/549/EÜ ja 2002/882/EÜ

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1],

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2]

ning arvestades järgmist:

(1) Vastavalt nõukogu 16. juuli 2001. aasta otsusele 2001/549/EÜ, millega antakse makromajanduslikku finantsabi Jugoslaavia Liitvabariigile[3], andis ühendus Jugoslaavia Liitvabariigile 225 miljoni euroni ulatuva pikaajalise laenu, et tagada tasakaalustatud maksebilanss ning tugevdada riigi reservide saldot. Komisjon maksis kogu laenu välja ühe maksena 2001. aasta oktoobris.

(2) Vastavalt nõukogu 5. novembri 2002. aasta otsusele 2001/882/EÜ, millega antakse täiendavat makromajanduslikku finantsabi Jugoslaavia Liitvabariigile[4], andis ühendus Jugoslaavia Liitvabariigile 55 miljoni euroni ulatuva laenu, et tagada tasakaalustatud maksebilanss ning tugevdada riigi reservide saldot. Komisjon maksis kogu laenu välja kolme maksena: 2003. aasta veebruaris 10 miljonit eurot, 2003. aasta septembris 30 miljonit eurot ja 2005. aasta aprillis 15 miljonit eurot.

(3) Vastavalt 4. veebruaril 2003 vastu võetud põhiseaduse hartale moodustati Jugoslaavia Liitvabariigist Serbia ja Montenegro liitriik.

(4) Montenegro parlament võttis 3. juunil 2006 Serbia ja Montenegro liitriigi põhiseaduse harta alusel ja lähtudes Montenegro 21. mai 2006. aasta referendumi tulemustest vastu deklaratsiooni Montenegro Vabariigi iseseisvuse kohta, milles teatatakse, et Montenegro Vabariik on iseseisev riik, kellel on täielik õigusvõime rahvusvahelise õiguse mõistes.

(5) 5. juunil 2006. aastal võttis Serbia parlament vastu otsuse, milles Serbia määratleti Serbia ja Montenegro liitriigi õigusjärglasena.

(6) 12. juuni 2006. aasta järeldustes võttis nõukogu teadmiseks Montenegro parlamendi deklaratsiooni ja Serbia parlamendi otsuse ning teatas, et Euroopa Liit ja tema liikmesriigid on otsustanud edaspidi suhelda Montenegro Vabariigiga kui suveräänse ja iseseisva riigiga.

(7) 10. juulil 2006 sõlmisid Montenegro ja Serbia kokkuleppe, mis reguleerib osalemist rahvusvahelistes finantsorganisatsioonides ning käsitleb finantsvarade ja -kohustuste jaotust, mille kohaselt Jugoslaavia Liitvabariigile või Serbia ja Montenegro liitriigile antud makromajandusliku finantsabi laene makstakse jätkuvalt tagasi suhtes 90 % Serbia ja 10 % Montenegro, kui ei võeta aluseks muud protsendimäära, mis põhineb lõpliku kasu saaja põhimõttel.

(8) Montenegro ja Serbia jätkavad Montenegro Keskpanga ja Serbia Riikliku Panga kaudu ühenduse laenutehingutest tulenevate võlakohustuste täielikku täitmist.

(9) 10. juulil 2006 Montenegro ja Serbia vahel sõlmitud kokkuleppe liite 4 kohaselt on Montenegrole omistatud kokku 6 703 388,62 euro suurune võlg, mis tuleneb makromajandusliku finantsabi laenudest.

(10) Mõlemad riigid kannavad võla tagasimaksmise kohustusi vastavalt omavahel kokku lepitud jaotusele 10:90; erandiks on üks laen, mida makstakse tagasi lähtuvalt lõpliku kasu saaja põhimõttest (99,74 % Serbia ja 0,53 % Montenegro).

(11) Võttes arvesse Euroopa Liidu suhteid Montenegro kui iseseisva riigiga, eelkõige nõukogu otsusega 2007/49/EÜ[5] loodud Euroopa partnerlust, ja pikka ajavahemikku, mille vältel tagasimakseid tehakse, tuleks komisjonile anda volitused võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada nõukogu otsuste 2001/549/EÜ ja 2002/882/EÜ alusel antud laenudest tulenevate kohustuste jaotamine Montenegro ja Serbia vahel vastavalt kummagi riigi vahel kahepoolselt kokku lepitud jaotusele.

(12) Montenegrol ja Serbial ei ole käesoleva otsuse kohaselt õigust täiendavatele makromajandusliku finantsabi väljamaksetele.

(13) Komisjon on konsulteerinud enne ettepaneku esitamist majandus- ja rahanduskomiteega.

(14) Asutamislepinguga ei nähta käesoleva otsuse vastuvõtmiseks ette muid volitusi peale artiklis 308 sätestatute,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1. Montenegro võtab eraldi kohustuse tasuda nõukogu otsuste 2001/549/EÜ ja 2002/882/EÜ alusel Serbia ja Montenegro liitriigile (endisele Jugoslaavia Liitvabariigile) antud ühenduse pikaajalise 280 miljoni euro suurusest laenust 6 703 388,62 euro suurune põhiosa, intressid ja laenu tagasimaksmisega seotud mis tahes kulud.

2. Selleks on komisjonil volitused kirjutada pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega Montenegro ametiasutustega alla eraldi laenuleping nende summade kohta, mis on omistatud Montenegrole, lähtudes seejuures üldjoontes tingimustest, mis on sätestatud järgmistes lepingutes:

- 17. septembri 2001. aasta laenuleping Euroopa Ühenduse ja Jugoslaavia Liitvabariigi vahel,

- 13. detsembri 2002. aasta laenuleping Euroopa Ühenduse ja Jugoslaavia Liitvabariigi vahel,

- 25. juuli 2003. aasta täiendav laenuleping Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro liitriigi vahel ning

- 7. aprilli 2005. aasta täiendav laenuleping Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro liitriigi vahel.

Intressimäär ja selle maksmise kuupäevad, samuti põhiosa tagasimaksmise kuupäevad jäävad samaks nendega, mis on kindlaks määratud käesolevas lõikes nimetatud lepingutele lisatud laenu võtmist käsitlevates lepingutes.

3. Käesolev nõukogu otsus ei anna Montenegrole õigust ühenduse täiendavate makromajandusliku finantsabi väljamaksete saamiseks.

Artikkel 2

1. Artikli 1 lõikes 2 osutatud ühenduse ja Montenegro vahelise eraldi laenulepingu allakirjutamisel vähendatakse vastavalt Serbia ja Montenegro liitriigi õigusjärglase Serbia kohustusi ühenduse ees.

2. Komisjonil on volitused, et leppida Serbiaga kokku artikli 1 lõikes 2 osutatud olemasolevate laenulepingute muudatustes.

3. Käesolev nõukogu otsus ei anna Serbiale õigust ühenduse täiendavate makromajandusliku finantsabi väljamaksete saamiseks.

Artikkel 3

1. Kõik artikliga 1 ette nähtud meetmete kokkuleppimise ja rakendamisega seoses tekkivad ühenduse kulud kannab Montenegro.

2. Kõik artikliga 2 ette nähtud meetmete kokkuleppimise ja rakendamisega seoses tekkivad ühenduse kulud kannab Serbia.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

FINANTSSELGITUS

Poliitikavaldkond: Jaotis 01 – Majandus- ja rahandusvaldkond Tegevusala: 03 – Rahvusvahelised majandus- ja rahandusküsimused |

MEETME NIMETUS: NÕUKOGU OTSUSE ETTEPANEK, MILLEGA KEHTESTATKSE MONTENEGRO SUHTES ERALDI KOHUSTUS |

1. EELARVERIDA(-READ) + RUBRIIK (RUBRIIGID)

Artikkel 01 03 02 — Makromajanduslik abi

2. ÜLDISED ARVNÄITAJAD

2.1. Kogueraldis meetmele (B osa):

Käesoleval algatusel puudub finantsmõju .

2.2. Kohaldamisaeg:

Puudub, ühekordne meede.

2.3. Üldine mitmeaastane kulude esialgne eelarvestus:

(a) Kulukohustuste assigneeringute / maksete assigneeringute soovituslik graafik(finantssekkumine) (vt punkt 6.1.1)

miljonit eurot (kolme kümnendkoha täpsusega)

2007 | 2008 | 2009 | Kokku |

Kulukohustused | 0 | 0 | 0 | 0 |

Maksed | 0 | 0 | 0 | 0 |

(b) Tehniline ja haldusabi ning toetuskulud (vt punkt 6.1.2) .

Kulukohustused | 0 | 0 | 0 | 0 |

Maksed | 0 | 0 | 0 | 0 |

Vahesumma a+b |

Kulukohustused | 0 | 0 | 0 | 0 |

Maksed | 0 | 0 | 0 | 0 |

(c) Personali- ja muude halduskulude üldine finantsmõju (vt punktid 7.2 ja 7.3)

Kulukohustused/ maksed | 0 | 0 | 0 | 0 |

KOKKU a+b+c |

Kulukohustused | 0 | 0 | 0 | 0 |

Maksed | 0 | 0 | 0 | 0 |

2.4. Kooskõla finantsplaneeringuga ja finantsperspektiiviga

Ettepanekul puudub finantsmõju.

2.5. Finantsmõju tuludele

Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele.

3. EELARVE TUNNUSJOONED

Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |

Mitte-kohustuslik | Liigendatud | EI | EI | EI | Nr 4 |

4. ÕIGUSLIK ALUS

Asutamislepingu artikkel 308.

5. KIRJELDUS JA PÕHJUSED

5.1. Ühenduse sekkumise vajadus

5.1.1. Taotletavad eesmärgid

Käesoleva otsuse eesmärk on:

- kehtestada Montenegro suhtes eraldi kohustus ühenduse ees, mis vastab tema osale olemasolevates EÜ makromajandusliku finantsabi laenudes endisele Serbia ja Montenegro liitriigile ning asendab selle osa;

- vähendada vastavalt olemasolevat kohustuse kogusummat, mille Serbia peab vastavalt varasematele nõukogu otsustele ja oma deklareeritud staatusele Serbia ja Montenegro liitriigi õigusjärglasena õiguspäraselt tagasi maksma.

Eelnev peaks eriti hõlbustama laenude võimalikku refinantseerimist või restruktureerimist tulevikus, et võimaldada parandada laenude intressimäärasid või rahuldada ühe riigi ennetähtaegse tagasimakse taotlus.

5.1.2. Eelhindamisega seoses võetud meetmed

Puudub. (Finantsmõju puudub).

5.1.3. Pärast järelhindamist rakendatavad meetmed

Ühenduse poolt Serbia ja Montenegro liitriigile eraldatud varasema makromajandusliku finantsabi järelhindamine on juba komisjoni määratud väliskonsultantidelt tellitud ja seda teostatakse praegu.

5.2. Kavandatav tegevus ja eelarvelise sekkumise korraldus

Kehtiv õiguslik alus ei paku enam nõuetekohast õiguskindlust seoses EÜ makromajandusliku finantsabi laenudega endisele Jugoslaavia Liitvabariigile ning Serbia ja Montenegro liitriigile, kuna olemasolevates otsustes ei ole sätestatud Montenegro suhtes mingit vastustust ega lepingulist kohustust. Seetõttu kavatseb komisjon esitada nõukogu otsuse ettepaneku, millega kehtestatakse Montenegro suhtes eraldi kohustus ja vähendatakse proportsionaalselt Serbia kohustust seoses pikaajaliste laenudega, mida ühendus on andnud Serbia ja Montenegro liitriigile.

Ettepaneku kohaselt võtab Montenegro eraldi kohustuse tasuda Jugoslaavia Liitvabariigile / Serbia ja Montenegro liitriigile antud ühenduse pikaajalisest 280 miljoni euro suurusest laenust 6 703 388,62 euro suurune põhiosa, intressid ja laenu tagasimaksmisega seotud kulud. Selleks on komisjonil volitused kirjutada Montenegro ametiasutustega alla uus laenuleping summade kohta, mis on omistatud Montenegrole, lähtudes seejuures üldjoontes olemasolevates laenulepingutes sätestatud tingimustest.

Samas vähendatakse ühenduse ja Montenegro vahelise uue laenulepingu allakirjutamisel vastavalt Serbia ja Montenegro liitriigi õigusjärglase Serbia olemasolevatest laenulepingutest tulenevaid kohustusi ühenduse ees. Komisjonil on asjaomased volitused, et leppida Serbiaga kokku olemasolevate laenulepingute muudatustes. Seda saab teha Serbia ametiasutustega peetava kirjavahetuse teel.

Kõik uues ettepanekus ette nähtud meetmete kokkuleppimise ja rakendamisega seoses tekkivad ühenduse kulud kannavad Montenegro ja Serbia.

Kavandatav nõukogu otsuse ettepanek ei anna nimetatud kahele riigile õigust täiendavate ühenduse makromajandusliku finantsabi väljamaksete saamiseks. Käesolev otsus jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas kolmandal päeval pärast avaldamist.

5.3. Rakendusmeetodid

Komisjon rakendab kõnealust finantsabi tsentraliseeritud otsejuhtimise teel, kasutades koosseisulisi töötajaid.

6. FINANTSMÕJU

6.1. Kogu finantsmõju B osale – (kogu programmiperioodi jooksul)

Finantsmõju puudub.

6.1.1. Finantssekkumine

Kulukohustused (miljonites eurodes, kolme kümnendkoha täpsusega)

Jaotus | 2007 | 2008 | 2009 | Kokku |

Toetusmaksed Montenegrole | 0 | 0 | 0 | 0 |

KOKKU | 0 | 0 | 0 | 0 |

6.1.2. Tehniline ja haldusabi ning toetuskulud ja IT-kulud (kulukohustuste assigneeringud)

2007 | 2008 | 2009 | Kokku |

1) Tehniline ja haldusabi | 0 | 0 | 0 | 0 |

a) Tehnilise abi bürood | 0 | 0 | 0 | 0 |

b) Muu tehniline ja haldusabi: -sisene: - väline: millest arvutipõhiste juhtimissüsteemide loomiseks ja hoolduseks | 0 | 0 | 0 | 0 |

Vahesumma 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |

2) Toetuskulud | 0 | 0 | 0 | 0 |

a) Uuringud (tegevushinnang) | 0 | 0 | 0 | 0 |

b) Ekspertide koosolekud | 0 | 0 | 0 | 0 |

c) Teave ja väljaanded | 0 | 0 | 0 | 0 |

Vahesumma 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |

KOKKU | 0 | 0 | 0 | 0 |

6.2. Kulude arvestus B osas kavandatud meetmete lõikes (kogu programmiperioodi jooksul)[6]

Kulukohustused (miljonites eurodes, kolme kümnendkoha täpsusega)

Jaotus | Tüüp liik (projektid, andmekogud) | Väljundite arv (kokku aastate 1…n kohta) | Ühiku keskmine maksumus | Kogukulud (kokku aastate 1…n kohta) |

1 | 2 | 3 | 4=(2X3) |

Tegevus 1 - Meede 1 - Meede 2 Tegevus 2 - Meede 1 - Meede 2 - Meede 3 jne |

KULUD KOKKU | 0 | 0 | 0 | 0 |

7. MÕJU PERSONALILE JA HALDUSKULUD

7.1. Mõju personalile

Puudub.

Ametikoha liik | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal | Kokku | Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus |

Alaliste ametikohtade arv | Ajutiste ametikohtade arv |

Ametnikud või ajutine personal | A B C |

Muu personal |

Kokku |

7.2. Personaliga seotud üldine finantsmõju

Personali liik | Summa (eurodes) | Arvestusmeetod* |

Ametnikud Ajutine personal | 0 | 1/3 x keskmine aastakulu A*5 – A*12 astme ametniku kohta |

Muu personal (täpsustada eelarverida) |

Kokku | 0 |

Summad kajastavad kogukulu 12 kuu kohta.

7.3. Meetmest tulenevad muud halduskulud

Eelarverida (number ja nimetus) | Summa (eurodes) | Arvutamismeetod |

Kogueraldised (jaotis A7) A0701 – Lähetused A07030 – Koosolekud A07031 – Kohustuslikud komiteed 1 A07032 – Mittekohustuslikud komiteed1 A07040 – Konverentsid A0705 – Uuringud ja konsultatsioonid Muud kulud (täpsustada) – Järelhindamine | 0 |

Teabesüsteemid (A-5001/A-4300) | 0 |

Muud kulud – A osa (täpsustada) | 0 |

Kokku | 0 |

Summad kajastavad kogukulu 12 kuu kohta.

1Täpsustada komitee liik ja rühm, kuhu see kuulub.

I. Kokku aasta kohta (7.2+7.3) | 0 |

II. Meetme kestus | Ühekordne meede |

III. Meetme kogukulud (I x II) | 0 |

8. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

8.1. Järelvalvekord

Kavas on kirjutada alla uuele ühenduse ja Montenegro vahelisele laenulepingule. Komisjonil on ka asjaomased volitused, et leppida Serbiaga kokku olemasolevate laenulepingute muudatustes. Seda saab teha Serbia ametiasutustega peetava kirjavahetuse teel.

Komisjon kontrollib korrapäraselt kokkulepitud tagasimaksete graafikust kinnipidamist.

8.2. Kavandatud hindamise kord ja graafik

Kavandatava nõukogu otsusega on ette nähtud esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga-aastane aruanne, mis sisaldab hinnangut kõnealuse abimeetme rakendamise kohta. Ühenduse poolt Serbia ja Montenegro liitriigile eraldatud varasema makromajandusliku finantsabi järelhindamine on juba komisjoni määratud väliskonsultantidelt tellitud ja seda teostatakse praegu.

9. PETTUSEVASTASED MEETMED

Vahendid on juba välja makstud ning tagasimaksmine toimub ettenähtud graafiku alusel. Makromajandusliku finantsabi kasutamise suhtes kohaldatakse kinnitamis-, kontrolli- ja auditeerimismenetlusi, mille eest vastutavad komisjon, sealhulgas Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF), ja Euroopa Kontrollikoda.

[1] ELT C , , lk .

[2] ELT C , , lk .

[3] EÜT L 197, 21.7.2001, lk 38. Otsust on viimati muudetud nõukogu otsusega 2001/901/EÜ (EÜT L 334, 18.12.2001, lk 30).

[4] EÜT L 308, 9.11.2002, lk 25. Otsust on viimati muudetud nõukogu otsusega 2004/862/EÜ (ELT L 370, 17.12.2004, lk 81).

[5] ELT L 20, 27.1.2007, lk 16.

[6] Täpsema teabe saamiseks vaata eraldi selgitavat märkust.