ET Euroopa Liidu Teataja CE 264/1

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 30/2005,

18. juuli 2005,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu … direktiiv 2005/…/EÜ patareide ja akude ning patarei- ja akujäätmete ning direktiivi 91/157/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta

(2005/C 264 E/01)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikli 175 lõiget 1 ning artikli 95 lõiget 1 seoses artiklitega 4, 5 ja 18,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1)

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2)

võttes arvesse regioonide komitee arvamust, (3)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (4)

ning arvestades järgmist:

(1) On soovitav ühtlustada siseriiklikud meetmed, mis käsitlevad patareisid ja akusid ning patareide ja akude jäätmeid. Käesoleva direktiivi esmane eesmärk on minimeerida patareide ja akude ning patarei- ja akujäätmete negatiivset keskkonnamõju, aidates sellega kaasa keskkonna kvaliteedi kaitsmisele, säilitamisele ja parandamisele. Õiguslik alus on seepärast asutamislepingu artikli 175 lõige 1. Siiski on samuti asjakohane võtta meetmeid ühenduse tasandil asutamislepingu artikli 95 lõike 1 alusel, et ühtlustada patareide ja akude raskmetallisisaldust ning märgistust käsitlevaid nõudeid ning tagada seeläbi siseturu sujuv toimimine ja konkurentsimoonutuste vältimine ühenduses.

(2) Komisjoni 30. juuli 1996. aasta teatises ühenduse jäätmehoolduskava läbivaatamise kohta määrati kindlaks ühenduse tulevase jäätmepoliitika suunised. Teatises rõhutatakse vajadust vähendada ohtlike ainete sisaldust jäätmetes ning osutatakse niisuguste ainete toodetes ja tootmisprotsessides esinemist piiravate kogu ühendust hõlmavate eeskirjade võimalikele kasudele. Selles märgitakse veel, et neil juhtudel, kui jäätmeteket ei saa vältida, tuleks jäätmeid korduvkasutada või taaskasutada jäätmetest saadava materjali ringlussevõtu või energiakasutuse teel.

(3) Nõukogu 18. märtsi 1991. aasta direktiiv 91/157/EMÜ teatavaid ohtlikke aineid sisaldavate patareide ja akude kohta (5) tõi kaasa liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise selles valdkonnas. Siiski pole direktiivi eesmärke täies ulatuses saavutatud. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsus nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivis 2002/96/EÜ elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta (7) rõhutati samuti direktiivi 91/157/EMÜ läbivaatamise vajadust. Seetõttu tuleks direktiiv 91/157/EMÜ selguse huvides läbi vaadata ja asendada.

(4) Käesoleva direktiivi keskkonnaeesmärkide saavutamiseks keelatakse sellega teatavate elavhõbedat või kaadmiumi sisaldavate patareide ja akude turule laskmine. See direktiiv soodustab ka patarei- ja akujäätmete kogumise ja ringlussevõtu kõrget taset ning kõikide patareide ja akude olelustsüklis osalevate ettevõtjate, näiteks tootjate, turustajate ja lõppkasutajate, eelkõige aga vahetult patarei- ja akujäätmete töötlemise ja ringlussevõtuga tegelevate ettevõtjate keskkonnategevuse paremat tulemuslikkust. Selleks vajalikud erieeskirjad on olemasolevate ühenduse jäätmealaste õigusaktide, eelkõige nõukogu 15. juuli 1975. aasta direktiivi 75/442/EMÜ jäätmete kohta, (8) nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/31/EÜ prügilate kohta (9) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. detsembri 2000. aasta direktiivi 2000/76/EÜ jäätmete põletamise kohta, (10) suhtes täiendavad.

(5) Selleks, et patarei- ja akujäätmeid ei visataks ära keskkonda kahjustaval viisil, ja et vältida lõppkasutajates segaduse tekitamist erinevate patareide ja akude suhtes kehtivate erinevate jäätmekäitluse nõuete tõttu, peaks käesolevat direktiivi kohaldama kõikide ühenduses turule lastavate patareide ja akude suhtes. Selline lai kohaldamisala võimaldab samuti tagada kogumise ja ringlussevõtu mastaabisäästu ning ressursside optimaalse säästmise.

(6) Töökindlad patareid ja akud on väga olulised paljude toodete, seadmete ja teenuste ohutuse tagamisel ning on oluline energiaallikas meie ühiskonnas.

(7) Asjakohane on eristada kantavaid patareisid ja akusid tööstuslikest ja mootorsõidukite patareidest ja akudest. Tuleks keelata tööstuslike ja mootorsõidukite patareide ja akude ladestamine prügilatesse ja nende põletamine.

(8) Tööstuslike patareide ja akude näideteks on haiglate, lennujaamade või kontorite avarii- ja tagavara toiteallikana kasutatavad patareid ja akud, rongides ja lennukites kasutatavad patareid ja akud ning avamerel naftapuurplatvormides või tuletornides kasutatavad patareid ja akud. Näidete hulka kuuluvad ka patareid ja akud, mis on kavandatud üksnes kaupluste ja toitlustusettevõtete käeshoitavate makseterminalide, kaupluste triipkoodilugejate, telekanalites ja kutselistes stuudiotes kutsealaseks kasutamiseks mõeldud videoseadmete, kaevandustöötajate ja kutseliste sukeldujate kiivritele kinnitatavate lampide jaoks, elektriliste uste varupatareid ja -akud uste blokeerumise või inimeste uste vahele jäämise vältimiseks, instrumentides või erinevat liiki mõõte- ja juhtimisseadmetes kasutatavad patareid ja akud ning päikesepaneelides, fotogalvaanikas ja teistes taastuvenergiarakendustes kasutatavad patareid ja akud. Tööstuslike patareide ja akude hulka kuuluvad ka patareid ja akud, mida kasutatakse elektrisõidukites, nagu elektrilised autod, ratastoolid, jalgrattad, lennujaamade sõidukid ja automaatsed veokid. Lisaks sellele mitteammendavale näidete nimestikule loetakse tööstuslikuks iga patarei või aku, mis ei ole suletud ega ole mootorsõiduki patarei või aku.

(9) Kantavate patareide ja akude näideteks on täielikult suletud patareid ja akud, mida tavaline inimene suudab raskusteta käes kanda ja mis ei ole mootorsõiduki patareid või akud ega tööstuslikud patareid või akud. Nende hulka kuuluvad ühe elemendiga patareid (nagu AA ja AAA patareid) ning patareid ja akud, mida tarbijad või kutselised töötajad kasutavad mobiiltelefonides, kandearvutites, juhtmeta mootortööriistades, mänguasjades ja kodumasinates, nagu elektrilised hambaharjad, elektripardlid ja käeshoitavad tolmuimejad (sealhulgas koolides, kauplustes, toitlustusettevõtetes, lennujaamades, kontorites või haiglates kasutatavad sarnased seadmed), ja mis tahes patareid, mida tarbijad võivad kasutada tavalistes kodumasinates.

(10) Komisjon peaks hindama käesoleva direktiivi kohandamise vajadust, arvestades olemasolevaid tehnilisi ja teaduslikke tõendeid. Eelkõige peaks komisjon läbi vaatama erandi, mille kohaselt ei kohaldata kaadmiumi kasutamise keeldu juhtmeta mootortööriistades kasutatavate kantavate patareide ja akude suhtes. Juhtmeta mootortööriistade näideteks on tööriistad, mida tarbijad ja kutselised töötajad kasutavad puu, metalli või muu materjali treimiseks, freesimiseks, lihvimiseks, saagimiseks, lõikamiseks, puurimiseks, augustamiseks, mulgustamiseks, vasardamiseks, neetimiseks, kruvimiseks, poleerimiseks või muuks sarnaseks töötlemiseks, samuti niitmiseks, lõikamiseks ja muudeks aiatöödeks.

(11) Samuti peaks komisjon jälgima ning liikmesriigid ergutama tehnoloogia arengut, mis parandaks patareide ja akude keskkonnaalast talitust kogu nende olelustsükli vältel, sealhulgas osalemisega ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS).

(12) Keskkonna kaitsmiseks tuleks patarei- ja akujäätmed koguda. Kaasaskantavate patareide ja akude jaoks tuleks luua kogumisskeem, mis tagab kogumise kõrge taseme. See tähendab kogumisskeemi loomist nii, et lõppkasutajad saaksid mugavalt ja tasuta tagastada kõik kantavate patareide ja akude jäätmed. Erinevate patareide ja akude jaoks on kohased erinevad kogumis- ja finantsseerimismeetmed.

(13) On soovitav, et liikmesriigid saavutaks patarei- ja akujäätmete kogumise ning ringlussevõtu kõrge määra, et saavutada keskkonnakaitse ja materjalide taaskasutamise kõrge tase kogu ühenduses. Käesolev direktiiv peaks seepärast sätestama liikmesriikidele minimaalsed kogumise ja ringlussevõtu sihtarvud. Kogumise määra arvutamisel on asjakohane põhineda eelnevate aastate keskmisel aastamüügil, et liikmesriikide sihtarvud oleksid võrdelised liikmesriigi patareide tarbimise tasemega.

(14) Kaadmium- ja pliipatareidele ning -akudele tuleks kehtestada ringlussevõtu erinõuded, et saavutada materjalide taaskasutamise kõrge tase kogu ühenduses ja vältida liikmesriikidevahelisi erinevusi.

(15) Kogumis-, töötlemis- ja ringlussevõtuskeemides peaksid saama osaleda kõik huvitatud isikud. Need skeemid peaks olema kavandatud nii, et vältida imporditud toodete diskrimineerimist, kaubandustõkkeid ja konkurentsimoonutusi.

(16) Kogumis- ja ringlussevõtuskeemid peaks olema optimeeritud, et eelkõige minimeerida kulusid ja veo negatiivset keskkonnamõju. Töötlemisel ja ringlussevõtul peaks kasutama parimat võimalikku tehnikat, nagu on määratletud nõukogu 24. septembri 1996. aasta direktiivi 96/61/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (11) artikli 2 lõikes 11.

(17) Patarei- ja akujäätmete käitlemise rahastamise põhiprintsiibid tuleks sätestada ühenduse tasandil. Rahastamisskeemid peaks aitama kaasa kõrgete kogumise ja ringlussevõtu määrade saavutamisele ja tootja vastutuse põhimõtte rakendamisele. Seepärast peaks tootjad rahastama kõikide kogutud patareide ja akude kogumise, töötlemise ja ringlussevõtu kulud, millest lahutatakse taaskasutatud materjali müügist saadud kasum. Siiski võib teatud tingimustel olla põhjendatud de minimis põhimõtte kohaldamine väiketootjate suhtes.

(18) Edukaks kogumiseks on lõppkasutajat vaja teavitada lahuskogumise soovitatavusest, kasutatavatest kogumisskeemidest ja lõppkasutaja rollist patarei- ja akujäätmete käitlemisel. Tuleks kehtestada üksikasjalik kord märgistamissüsteemi jaoks, mille abil antakse lõppkasutajatele arusaadavat, usaldusväärset ja selget teavet patareide ja akude ning neis sisalduvate raskmetallide kohta.

(19) Kui liikmesriigid kasutavad käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks, eelkõige kõrgete lahuskogumise ja ringlussevõtu määrade saavutamiseks, majandushoobasid, näiteks erinevaid maksumäärasid, peaksid nad sellest komisjonile teatama.

(20) Turule lastud, kogutud ja ringlussevõetud patareide ja akude kohta on tarvis usaldusväärseid ja võrreldavaid andmeid, et jälgida, kas käesoleva direktiivi eesmärgid on saavutatud.

(21) Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad sanktsioonide kohta käesoleva direktiivi sätete rikkumiste eest ja tagama nende eeskirjade rakendamise. Need sanktsioonid peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

(22) Õigusaktide kvaliteedi parandamist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (12) artikli 34 kohaselt peaks nõukogu julgustama liikmesriike koostama enda jaoks ja ühenduse huvides käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vastavustabelid ning need avaldama.

(23) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (13)

(24) Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, milleks on keskkonna kaitsmine ja siseturu nõuetekohane toimimise kindlustamine, ei saa piisaval määral saavutada liikmesriikide poolt ning need on seepärast oma ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Vastavalt samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttele ei lähe käesolev direktiiv kaugemale nende eesmärkide saavutamiseks vajalikust.

(25) Käesolevat direktiivi kohaldatakse ilma et see piiraks ohutus-, kvaliteedi- ja tervisenõudeid käsitlevate ühenduse õigusaktide ning jäätmete käitlemist käsitlevate konkreetsete ühenduse õigusaktide, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/53/EÜ kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta (14) ning direktiivi 2002/96/EÜ kohaldamist.

(26) Tootja vastutuse puhul on patareide ja akude tootjad ning patareisid või akusid sisaldavate muude toodete tootjad vastutavad nende poolt turule lastud patarei- ja akujäätmete käitlemise eest. Asjakohane on kasutada paindlikku lähenemisviisi, et võimaldada rahastamisskeemidel kajastada erinevaid siseriiklikke asjaolusid ja võtta arvesse olemasolevaid skeeme, eriti neid, mis on kehtestatud direktiivide 2000/53/EÜ ja 2002/96/EÜ täitmiseks, vältides samas topelt koormamist.

(27) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2002/95/EÜ teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (15) ei kohaldata elektri- ja elektroonikaseadmetes kasutatavate patareide ja akude suhtes.

(28) Sõidukites kasutatavad mootorsõidukite ja tööstuslikud patareid ja akud peaks vastama direktiivi 2000/53/EÜ, eelkõige selle artikli 4 nõuetele. Seepärast peaks olema keelatud kaadmiumi kasutamine elektrisõidukites kasutatavates tööstuslikes patareides ja akudes, välja arvatud juhul, kui neile saab võimaldada erandit käesoleva direktiivi II lisa alusel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva direktiiviga kehtestatakse:

1) patareide ja akude turule laskmise eeskirjad; ja

2) patarei- ja akujäätmete kogumise, töötlemise, ringlussevõtu ja kõrvaldamise erieeskirjad asjakohaste ühenduse jäätmealaste õigusaktide täiendamiseks.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse igat tüüpi patareide ja akude suhtes, olenemata nende kujust, mahust, massist, koostisosadest või kasutusotstarbest. Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira direktiivide 2000/53/EÜ ning 2002/96/EÜ kohaldamist.

2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata patareide ja akude suhtes, mida kasutatakse:

a) seadmetes, mis on seotud liikmesriikide esmatähtsate julgeolekuhuvide kaitsega, relvades, sõjamoonas ja sõjatarvikutes, välja arvatud tooted, mis ei ole ette nähtud spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks;

b) kosmosesse saatmiseks ettenähtud seadmetes.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) patarei või aku- keemilise energia muundamisest vahetult saadava elektrienergia allikas, mis koosneb ühest või mitmest primaarelemendist (mida ei saa taaslaadida) või ühest või mitmest sekundaarelemendist (mida saab taaslaadida);

2) patareikogum – patareid või akud, mis on liidetud kokku ja/või kaetud välisümbrisega nii, et moodustub terviklik üksus, mis ei ole ette nähtud osadeks võtmiseks või avamiseks lõppkasutaja poolt;

3) kantav patarei või aku – patarei või aku, mis: a) on suletud, ja b) mida saab käes kanda, ja c) mis ei ole tööstuslik patarei või aku ega mootorsõiduki patarei või aku;

4) nööpelement – väike ümmargune kantav patarei või aku, mille läbimõõt on suurem kui kõrgus ja mida kasutatakse eriotstarbel, näiteks kuuldeaparaatides, kellades, väikestes kantavates seadmetes või varuenergia allikana;

5) mootorsõiduki patarei või aku – patarei või aku, mida kasutatakse mootorsõiduki käivitus-, valgustus- või süüteseadmes;

6) tööstuslik patarei või aku – patarei või aku, mis on kavandatud üksnes tööstuslikuks või erialaseks kasutamiseks või mida kasutatakse mistahes tüüpi elektrisõidukis;

7) patarei- või akujäätmed — patareid ja akud, mis on käsitatavad jäätmetena direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a tähenduses;

8) ringlussevõtt — jäätmematerjali ümbertöötamine tootmisprotsessis algeesmärgil või muudel eesmärkidel, kuid mitte energia saamiseks;

9) kõrvaldamine — direktiivi 75/442/EMÜ IIA lisas ettenähtud toimingud;

10) töötlemine – tegevus, mida tehakse patarei- ja akujäätmetega pärast seda, kui need on antud ettevõttele üle sortimiseks või ringlussevõtu või kõrvaldamise ettevalmistamiseks;

11) seade – direktiivis 2002/96/EÜ määratletud elektri- või elektroonikaseade, mis täielikult või osaliselt saab või võib saada toite patareidelt või akudelt;

12) tootja – isik liikmesriigis, kes müügiviisist olenemata, sealhulgas müük sidevahendite abil nagu defineeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 1997. aasta direktiivis 97/7/EÜ tarbijate kaitse kohta sidevahendi abil sõlmitud lepingute korral, (16) laseb kaubanduslikel alustel esimest korda kõnealuse liikmesriigi territooriumil turule patareisid ja akusid, sealhulgas seadmetesse või sõidukitesse paigaldatud patareisid või akusid;

13) turustaja – isik, kes kaubanduslikel alustel pakub patareisid ja akusid lõppkasutajale;

14) turule laskmine – tarnimine või kättesaadavaks tegemine tasuta või tasu eest kolmandale isikule ühenduses, sealhulgas importimine ühenduse tolliterritooriumile;

15) ettevõtja – tootjad, turustajad, kogujad, ringlussevõtjad ja muud töötlemisega tegelevad ettevõtjad;

16) juhtmeta mootortööriist – käeshoitav seade, mis saab toite patareilt või akult ja on ette nähtud remondi-, ehitus- või aiatööde tegemiseks.

Artikkel 4

Keelud

1. Ilma et see piiraks direktiivi 2000/53/EÜ kohaldamist, keelavad liikmesriigid järgmiste toodete turule laskmise:

a) kõik patareid ja akud, olenemata sellest kas need on paigaldatud seadmetesse või mitte, mis sisaldavad elavhõbedat rohkem kui 0,0005 % massist; ja

b) kantavad patareid ja akud, sealhulgas seadmetesse paigaldatud patareid ja akud, mis sisaldavad kaadmiumi rohkem kui 0,002 % massist.

2. Lõike 1 punktis a sätestatud keeldu ei kohaldata nööpelementide suhtes, mille elavhõbedasisaldus ei ületa 2 % massist.

3. Lõike 1 punktis b sätestatud keeldu ei kohaldata kantavate patareide ja akude suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks:

a) avarii- ja häiresignalisatsioonisüsteemides, sealhulgas avariivalgustuses;

b) meditsiiniseadmetes; või

c) juhtmeta mootortööriistades.

4. Komisjon vaatab lõike 3 punktis c osutatud erandi läbi ja esitab hiljemalt … (17) Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande eesmärgiga keelata patareides ja akudes kaadmiumi kasutamine, lisades kõnealusele aruandele vajadusel asjakohased ettepanekud.

Artikkel 5

Turule laskmine

1. Liikmesriigid ei või käesolevas direktiivis käsitletud põhjustel takistada, keelata või piirata käesoleva direktiivi nõuetele vastavate patareide ja akude turule laskmist nende territooriumil.

2. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et patareisid või akusid, mis ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele, ei lastaks turule või et need kõrvaldataks turult.

Artikkel 6

Üldeesmärk

Liikmesriigid püüavad võimalikult palju tõhustada patarei- ja akujäätmete lahuskogumist, võttes arvesse veo keskkonnamõju, ning minimeerida patareide ja akude kõrvaldamist sortimata olmejäätmetena.

Artikkel 7

Kogumisskeemid

1. Liikmesriigid tagavad, et kantavate patarei- ja akujäätmete jaoks on olemas asjakohased kogumisskeemid. Need skeemid on sellised, et:

a) lõppkasutajad saavad viia kantavate patareide ja akude jäätmed nende elukoha läheduses asuvasse ligipääsetavasse kohta, võttes arvesse rahvastikutihedust;

b) lõppkasutajad ei pea kantavate patareide või akude jäätmete tagastamisel tegema mingeid kulutusi ning neil ei ole mingit kohustust osta uut patareid või akut;

c) neid võib kasutada koos direktiivi 2002/96/EÜ artikli 5 lõikes 2 osutatud skeemidega.

Direktiivi 75/442/EMÜ artiklit 10 ei kohaldata käesoleva lõike punkti a järgimiseks asutatud kogumispunktide suhtes.

2. Tingimusel et skeemid vastavad lõikes 1 loetletud kriteeriumidele, võivad liikmesriigid:

a) nõuda tootjatelt selliste skeemide loomist;

b) nõuda muudelt ettevõtjatelt sellistes skeemides osalemist;

c) jätta alles olemasolevad skeemid.

3. Liikmesriigid tagavad, et tööstuslike patareide ja akude tootjad või nende nimel tegutsevad kolmandad isikud ei keeldu lõppkasutajatelt tööstuslike patareide või akude jäätmete tagasivõtmisest, olenemata nende keemilisest koostisest ja päritolust. Sõltumatud kolmandad isikud võivad samuti koguda tööstuslikke patareisid ja akusid.

4. Liikmesriigid tagavad, et mootorsõidukite patareide ja akude tootjad või kolmandad isikud loovad skeemid mootorsõidukite patarei- või akujäätmete kogumiseks lõppkasutajate käest või nende elu- või asukoha läheduses asuvast ligipääsetavast kogumispunktist, kui kogumist ei viida läbi direktiivi 2000/53/EÜ artikli 5 lõikes 1 osutatud skeemide alusel. Kui mootorsõiduki patareid ja akud on pärit erasõidukist, mida ei kasutata ärilistel eesmärkidel, ei pea lõppkasutajad tegema patarei- ja akujäätmete tagastamisel mingeid kulutusi ning neil ei ole mingit kohustust osta uut patareid või akut.

Artikkel 8

Majandushoovad

Liikmesriigid võivad kasutada majandushoobasid, näiteks võttes kasutusele erinevad maksumäärad või tagatissüsteemid, et soodustada patarei- ja akujäätmete kogumist või väiksema saasteainete sisaldusega patareide ja akude kasutamist. Sellisel juhul teatavad liikmesriigid selliste vahendite rakendamisega seotud meetmetest komisjonile.

Artikkel 9

Kogumise sihtarvud

1. Käesoleva artikli kohaldamisel on konkreetse liikmesriigi konkreetse kalendriaasta “kogumise määr” protsendimäär, mis saadakse kõnealusel kalendriaastal artikli 7 lõike 1 kohaselt kogutud kantavate patareide ja akude jäätmete massi jagamisel selles liikmesriigis kõnealuse aasta ja kahe eelneva aasta jooksul lõppkasutajale keskmiselt aastas müüdud patareide ja akude massiga. Liikmesriigid arvutavad kogumise määra esimest korda käesoleva direktiivi jõustumisele järgneva kuuenda tervikliku kalendriaasta kohta.

Ilma et see piiraks direktiivi 2002/96/EÜ kohaldamist, peavad iga-aastased kogumis- ja müüginäitajad sisaldama seadmetesse paigaldatud patareisid ja akusid.

2. Liikmesriigid peavad saavutama vähemalt järgmised kogumise määrad:

a) 25 % - hiljemalt … (18);

b) 45 % - hiljemalt … (19).

3. Liikmesriigid kontrollivad kogumise määrasid igal aastal vastavalt I lisas sätestatud skeemile. Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2150/2002 jäätmestatistikat kohta (20) kohaldamist, edastavad liikmesriigid komisjonile aruanded kuue kuu jooksul pärast vastava kalendriaasta lõppu. Aruannetes näitavad liikmesriigid, kuidas nad on saanud kogumise määra arvutamiseks vajalikud andmed.

4. Artikli 21 lõikes 2 osutatud korras:

a) võib näha ette üleminekukorra, et võtta arvesse lõike 2 nõuete saavutamisel liikmesriikides esinevaid raskusi, mis tulenevad konkreetsetest siseriiklikest asjaoludest;

b) hiljemalt … (21) kehtestatakse ühine metoodika, mille põhjal arvutatakse lõppkasutajatele igal aastal müüdavate kantavate patareide ja akude kogus.

Artikkel 10

Töötlemine ja ringlussevõtt

1. Liikmesriigid tagavad hiljemalt … (22), et:

a) tootjad või kolmandad isikud loovad skeemid, kasutades parimat olemasolevat tehnikat, et tagada patarei- ja akujäätmete töötlemine ja ringlussevõtt; ja

b) kõik identifitseeritavad patareid ja akud, mis on kogutud kooskõlas artikliga 7, töödeldakse ja võetakse ringlusse nende skeemide kaudu.

Raskmetallide kasutamise järk-järgulise lõpetamise strateegia osana või kui toimiv sihtturg ei ole kättesaadav, võivad liikmesriigid kooskõlas asutamislepinguga siiski ladestada kaadmiumi, elavhõbedat või pliid sisaldavaid kokku korjatud kantavaid patareisid ja akusid prügilasse või maa-alusesse ladestamiskohta. Liikmesriigid teatavad kavandatavatest meetmetest komisjonile kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiviga 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord. (23)

2. Töötlemine peab vastama III lisa A osas sätestatud miinimumnõuetele.

3. Ringlussevõtmise menetlus peab hiljemalt … (24) vastama III lisa B osas sätestatud ringlussevõtu sihtarvudele ja nendega seotud sätetele.

4. Liikmesriigid annavad igal kalendriaastal aru ringlussevõtu saavutatud taseme kohta ja selle kohta, kas III lisa B osas osutatud sihtarvud on saavutatud. Nad esitavad selle teabe komisjonile kuue kuu jooksul pärast vastava kalendriaasta lõppu.

5. Artikli 21 lõikes 2 ettenähtud korras võib III lisa kohandada või täiendada, et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut. Eelkõige:

a) lisatakse ringlussevõtu sihtarvude arvutamise üksikasjalikud eeskirjad hiljemalt … (25); ja

b) hinnatakse korrapäraselt minimaalseid ringlussevõtu sihtarvusid ning kohandatakse neid parima olemasoleva tehnikaga, võttes arvesse lõike 1 teises lõigus osutatud arenguid.

6. Enne kui komisjon teeb III lisa muutmise ettepaneku, peab ta nõu asjakohaste huvigruppidega, eelkõige tootjatega, kogujatega, ringlussevõtjatega, töötlejatega, keskkonna- ja tarbijaorganisatsioonidega ning töövõtjate ühendustega. Komisjon teavitab artikli 21 lõikes 1 osutatud komiteed kõnealuste konsultatsioonide tulemustest.

Artikkel 11

Kõrvaldamine

Liikmesriigid keelavad tööstuslike ja mootorsõidukite patarei- ja akujäätmete ladestamise prügilatesse ja selliste jäätmete põletamise. Siiski võib prügilatesse ladestada või põletada artikli 10 lõike 1 kohaselt töödeldud ja ringlusse võetud patareide ja akude jääke.

Artikkel 12

Eksport

1. Töötlemine ja ringlussevõtt võib toimuda väljaspool asjaomast liikmesriiki või väljaspool ühendust, tingimusel et patarei- ja akujäätmeid veetakse kooskõlas nõukogu 1. veebruari 1993. aasta direktiiviga (EMÜ) nr 259/93 jäätmesaadetiste järelevalve ja kontrolli kohta Euroopa Ühenduses, ühendusse sisseveo ning ühendusest väljaveo korral. (26)

2. Määruse (EMÜ) nr 259/93, nõukogu 29. aprilli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1420/1999, millega kehtestatakse ühised eeskirjad ja menetlused teatavat liiki jäätmete vedamiseks teatavatesse OECD-välistesse riikidesse (27) ning komisjoni 12. juuli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1547/1999, millega nähakse ette nõukogu määruse (EMÜ) nr 259/93 kohane kontrollimenetlus teatavat liiki jäätmesaadetiste puhul, mis on mõeldud saatmiseks nendesse riikidesse, mille suhtes ei kohaldata OECD otsuse C(92)39 lõppredaktsiooni, (28) kohaselt ühendusest eksporditud patarei- ja akujäätmeid võetakse käesoleva direktiivi III lisas sätestatud kohustuste täitmisel ja sihtarvude saavutamisel arvesse üksnes siis, kui on olemas kindlad tõendid, et jäätmete ringlussevõtt toimus tingimustel, mis on laias laastus samaväärsed käesoleva direktiivi nõuetega.

3. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 21 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 13

Rahastamine

1. Liikmesriigid tagavad, et tootjad või nende nimel tegutsevad kolmandad isikud kannavad kogu netokulu, mis tuleneb:

a) artikli 7 lõigete 1 ja 2 kohaselt kogutud kantavate patarei- ja akujäätmete kogumisest, töötlemisest ja ringlussevõtust; ja

b) artikli 7 lõigete 3 ja 4 kohaselt kogutud tööstuslike ja mootorsõidukite patarei- ja akujäätmete kogumisest, töötlemisest ja ringlussevõtust.

2. Liikmesriigid tagavad, et lõike 1 rakendamisega ei kaasne tootjate topelt koormamine juhul, kui patareid ja akud kogutakse direktiivi 2000/53/EÜ või direktiivi 2002/96/EÜ kohaselt loodud skeemide alusel.

3. Uute kantavate patareide ja akude müümise ajal ei esitata lõppkasutajale eraldi kulusid, mis on seotud kogumise, töötlemise ja ringlussevõtuga.

4. Tööstuslike ja mootorsõidukite patareide ja akude tootjad ja kasutajad võivad sõlmida kokkuleppeid, millega nähakse ette muud kui lõikes 1 osutatud rahastamisviisid.

Artikkel 14

Registreerimine

Liikmesriigid tagavad, et iga tootja registreeritakse.

Artikkel 15

Väiketootjad

Vajadusel kehtestatakse artikli 13 lõike 1 ja artikli 14 kohaldamise de minimis eeskirjad artikli 21 lõikes 2 osutatud korras hiljemalt … (29).

Artikkel 16

Osalemine

1. Liikmesriigid tagavad, et artiklites 7 ja 10 osutatud kogumis-, töötlemis- ja ringlussevõtu skeemides võivad osaleda kõik ettevõtjad ja pädevad ametivõimud.

2. Neid skeeme kohaldatakse mittediskrimineerivatel tingimustel ka kolmandatest riikidest imporditud toodete suhtes, ning need kavandatakse nii, et vältida kaubandustõkkeid ja konkurentsimoonutusi.

Artikkel 17

Teave lõppkasutajale

1. Liikmesriigid tagavad eelkõige teabekampaaniate kaudu, et lõppkasutajaid on täielikult teavitatud:

a) patareides ja akudes sisalduvate ainete võimalikust mõjust keskkonnale ja inimeste tervisele;

b) sellest, et ei ole soovitatav kõrvaldada patarei- ja akujäätmeid sortimata olmejäätmetena ning on soovitatav osaleda nende lahuskogumises nii, et hõlbustada nende töötlemist ja ringlussevõttu;

c) neile kättesaadavatest kogumis- ja ringlussevõtuskeemidest;

d) sellest, kuidas nad saavad kaasa aidata patarei- ja akujäätmete ringlussevõtule;

e) II lisas osutatud sümboli (ratastega prügikonteiner, millele on rist peale tõmmatud) ning keemiliste sümbolite Hg, Cd ja Pb tähendusest.

2. Liikmesriigid võivad nõuda, et ettevõtjad esitaks kogu lõikes 1 osutatud teabe või osa sellest.

Artikkel 18

Märgistamine

1. Liikmesriigid tagavad, et kõik patareid, akud ja patareikogumid märgistatakse nõuetekohaselt II lisas näidatud sümboliga.

2. Patareid, akud ja nööpelemendid, mis sisaldavad üle 0,0005 % elavhõbedat, üle 0,002 % kaadmiumi või üle 0,004 % pliid, märgistatakse vastava metalli keemilise sümboliga: Hg, Cd või Pb. Raskmetallisisaldust näitav sümbol trükitakse II lisas näidatud sümboli alla ja see katab vähemalt ühe neljandiku kõnealuse sümboli pinnale vastavast pinnast.

3. II lisas näidatud sümbol katab vähemalt 3 % patarei, aku või patareikogumi suurima külje pinnast ning selle maksimumsuurus on 5 x 5 cm. Silindriliste elementide puhul katab sümbol vähemalt 1,5 % patarei või aku pindalast ning selle maksimumsuurus on 5 x 5 cm.

4. Kui patarei, aku või patareikogumi suuruse tõttu on sümbol väiksem kui 0,5 x 0,5 cm, ei pea patareid, akut või patareikogumit märgistama, kuid pakendile tuleb trükkida sümbol, mille mõõtmed on vähemalt1 x 1 cm.

5. Sümbol tuleb trükkida nähtavalt, loetavalt ja kustutamatult.

6. Käesolevas artiklis sätestatud märgistamisnõuetest võib kehtestada erandeid artikli 21 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 19

Riiklikud rakendamisaruanded

1. Liikmesriigid saadavad komisjonile iga kolme aasta tagant aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta. Esimene aruanne hõlmab siiski ajavahemikku kuni … (30).

2. Aruanded koostatakse artikli 21 lõikes 2 osutatud korras kehtestatud küsimustiku või vormi alusel. Küsimustik või vorm saadetakse liikmesriikidele kuus kuud enne esimese aruandeperioodi algust.

3. Liikmesriigid osutavad aruannetes ka kõikidele meetmetele, mida nad võtavad selleks, et soodustada patareide ja akude keskkonnamõjuga seotud arenguid, eelkõige:

a) arenguid, sealhulgas tootjate võetavaid vabatahtlikke meetmeid, mille abil vähendatakse patareides ja akudes sisalduvate raskmetallide ja muude ohtlike ainete koguseid;

b) uusi ringlussevõtu- ja töötlemistehnikaid;

c) ettevõtjate osalemist keskkonnajuhtimisskeemides;

d) uuringuid nendes valdkondades; ja

e) jäätmetekke vältimist soodustavate meetmete võtmist.

4. Aruanne tehakse komisjonile kättesaadavaks hiljemalt üheksa kuu jooksul pärast vastava kolmeaastase ajavahemiku lõppu või, kui tegemist on esimese aruandega, hiljemalt … . (31)

5. Komisjon avaldab aruande käesoleva direktiivi rakendamise ja direktiivi mõju kohta keskkonnale ning siseturu toimimisele hiljemalt üheksa kuu jooksul pärast liikmesriikidelt lõike 4 kohaselt aruannete saamist.

Artikkel 20

Läbivaatamine

1. Komisjon vaatab läbi käesoleva direktiivi rakendamise ja direktiivi mõju keskkonnale ning siseturu toimimisele pärast liikmesriikidelt artikli 19 lõike 4 kohaselt teist korda aruannete saamist.

2. Teine aruanne, mille komisjon avaldab artikli 19 lõike 5 kohaselt, sisaldab käesoleva direktiivi järgmiste aspektide hinnangut:

a) raskmetalle sisaldavaid patareisid ja akusid käsitlevate täiendavate riskijuhtimismeetmete asjakohasus;

b) artikli 9 lõikes 2 patareide ja akude jaoks sätestatud minimaalsete kogumise sihtarvude asjakohasus ning hilisemateks aastateks lisasihtarvude kehtestamise võimalikkus, võttes arvesse tehnika arengut ja liikmesriikides saadud praktilist kogemust;

c) III lisa B osas sätestatud ringlussevõtu miinimumnõuete asjakohasus, võttes arvesse liikmesriikide antavat teavet, tehnika arengut ja liikmesriikides saadud praktilist kogemust.

3. Vajadusel lisatakse aruandele ettepanekud käesoleva direktiivi asjakohaste sätete läbivaatamiseks.

Artikkel 21

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab direktiivi 75/442/EMÜ artikli 18 alusel loodud komitee.

2. Kui viidatakse käesolevale artiklile, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

Tähajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses määratakse kolm kuud.

3. Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 22

Sanktsioonid

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad sanktsioonide kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Ettenähtud sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad neist meetmetest komisjonile hiljemalt … (32) ja annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest.

Artikkel 23

Ülevõtmine

1. Liikmesriigid jõustavad hiljemalt … (32) käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid.

Nende meetmete vastuvõtmisel lisavad liikmesriigid nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile kõigi käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud kehtivate õigus- ja haldusnormide tekstid.

Artikkel 24

Vabatahtlikud kokkulepped

1. Kui käesolevas direktiivis sätestatud eesmärgid on saavutatud, võivad liikmesriigid artiklite 7, 12 ja 17 sätted üle võtta kokkulepete abil pädevate asutuste ja asjaomaste ettevõtjate vahel. Kõnealused kokkulepped peavad vastama järgmistele nõuetele:

a) need on jõustatavad;

b) nendes tuleb määratleda eesmärgid koos vastavate tähtpäevadega;

c) need tuleb avaldada riigi ametlikus väljaandes või üldsusele võrdväärselt kättesaadavas ametlikus dokumendis ning edastada komisjonile;

2. saadud tulemusi kontrollitakse korrapäraselt, need kantakse ette pädevatele asutustele ja komisjonile ning tehakse kokkuleppes ettenähtud tingimustel üldsusele teatavaks;

3. pädevad asutused tagavad, et kontrollitakse kokkulepete raames tehtud edusamme;

4. kokkuleppe täitmata jätmise korral peavad liikmesriigid õigus- ja haldusnormide abil rakendama käesoleva direktiivi asjakohaseid sätteid.

Artikkel 25

Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 91/157/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates … . (32)

Viiteid direktiivile 91/157/EMÜ tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile.

Artikkel 26

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Artikkel 27

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel president ... Nõukogu nimel eesistuja ...

(1) ELT C 96, 21.4.2004, lk 5.

(2) ELT C 117, 30.4.2004, lk 5.

(3) ELT C 121, 30.4.2004, lk 35.

(4) Euroopa Parlamendi 20. aprilli 2004. aasta arvamus (ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 354), nõukogu … ühine seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja Euroopa Parlamendi … seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(5) EÜT L 78, 26.3.1991, lk 38. Direktiivi on muudetud komisjoni direktiiviga 98/101/EÜ (EÜT L 1, 5.1.1999, lk 1).

(6) EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.

(7) ELT L 37, 13.2.2003, lk 24. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2003/108/EÜ (ELT L 345, 31.12.2003, lk 106).

(8) EÜT L 194, 25.7.1975, lk 39. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

(9) EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

(10) EÜT L 332, 28.12.2000, lk 91.

(11) EÜT L 257, 10.10.1996. lk 26. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

(12) ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

(13) EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(14) EÜT L 269, 21.10.2000, lk 34. Direktiivi on muudetud komisjoni otsusega 2002/525/EÜ (EÜT L 170, 29.6.2002, lk 81).

(15) ELT L 37, 13.2.2003, lk 19.

(16) EÜT L 144, 4.6.1997, lk 19. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2002/65/EÜ (EÜT L 271, 9.10.2002, lk 16).

(17) Neli aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(18) Kuus aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(19) Kümme aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(20) EÜT L 332, 9.12.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 783/2005 (ELT L 131, 25.5.2005, lk 38).

(21) Üks aasta pärast käesoleva direktiivi jõustumisest

(22) * Kolm aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(23) EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud 2003.aasta ühinemisaktiga.

(24) Viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(25) #SUP#(#/SUP# 42 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(26) EÜT L 30, 6.2.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2557/2001 (EÜT L 349, 31.12.2001, lk 1).

(27) EÜT L 166, 1.7.1999, lk 6. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 105/2005 (ELT L 20, 22.1.2005, lk 9).

(28) EÜT L 185, 17.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 105/2005.

(29) 42 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(30) Kuus aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(31) 81 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(32) 24 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

I LISA ARTIKLI 9 KOHASTE KOGUMISE SIHTARVUDE JÄRGIMISE KONTROLL Aasta Andmete kogumine Arvutamine Aruandekohustus X (1) +1 - X+2 Müük 2. aastal (M2) - - X+3 Müük 3. aastal (M3) - - X+4 Müük 4. aastal (M4) Kogumine 4. aastal (K4) Kogumise määr (KM4) = 3*K4/(M2+M3+M4) (Sihtarvuks on seatud 25 %.) X+5 Müük 5. aastal (M5) Kogumine 5. aastal (K5) Kogumise määr (KM5) = 3*K5/(M3+M4+M5) KM4 X+6 Müük 6. aastal (M6) Kogumine 6. aastal (K6) Kogumise määr (KM6) = 3*K6/(M4+M5+M6) KM5 X+7 Müük 7. aastal (M7) Kogumine 7. aastal (K7) Kogumise määr (KM7) = 3*K7/(M5+M6+M7) KM6 X+8 Müük 8. aastal (M8) Kogumine 8. aastal (K8) Kogumise määr (KM8) = 3*K8/(M6+M7+M8) (Sihtarvuks on seatud 45%.) KM7 X+9 Müük 9. aastal (M9) Kogumine 9. aastal (K9) Kogumise määr (KM9) = 3*K9/(M7+M8+M9) KM8 X+10 Müük 10. aastal (M10) Kogumine 10. aastal (K10) Kogumise määr (KM10) = 3*K10/(M8+M9+M10) KM9 X+11 Jne Jne Jne KM10 Jne (1) Aasta X on aasta, millesse jääb artiklis 23 nimetatud kuupäev.

II LISA PATAREIDE, AKUDE JA PATAREIKOGUMITE LAHUSKOGUMISE SÜMBOLID Patareide ja akude “lahuskogumisele” osutav sümbol on allpool näidatud ratastega prügikonteiner, millele on rist peale tõmmatud:

III LISA TÖÖTLEMISE JA RINGLUSSEVÕTU ÜKSIKASJALIKUD NÕUDED A OSA: TÖÖTLEMINE 1. Töötlemine sisaldab vähemalt vedelike ja hapete eemaldamist. 2. Töötlemisettevõttes läbiviidav töötlemine ja ladustamine (sealhulgas ajutine ladustamine) peab toimuma kohtades, kus on vettpidav pind ja sobiv ilmastikukindel kate, või sobivates mahutites. B OSA: RINGLUSSEVÕTT 3. Ringlussevõtu käigus peab saavutama järgmised minimaalsed ringlussevõtu sihtarvud: a) pliipatareide ja -akude ringlussevõtt keskmiselt 65 massiprotsendi ulatuses, sealhulgas sisalduva plii võimalikult kõrgemal tasemel ringlussevõtt, mis on ilma ülemääraseid kulutusi tegemata tehniliselt teostatav; b) kaadmiumnikkelpatareide ja -akude ringlussevõtt keskmiselt 75 massiprotsendi ulatuses, sealhulgas sisalduva kaadmiumi kõrgemal tasemel ringlussevõtt, mis on ilma ülemääraseid kulutusi tegemata tehniliselt teostatav; ja c) muude patarei- ja akujäätmete ringlussevõtt keskmiselt 50 massiprotsendi ulatuses.