Lühikokkuvõte Madalmaade kohtusüsteemi sõltumatust peetakse endiselt väga suureks ja jõupingutusi õigusemõistmise kvaliteedi parandamiseks jätkatakse. Pooleli on mitu kohtusüsteemi sõltumatusega seotud algatust, näiteks põhiseaduse läbivaatamine kõrgeima kohtu kohtunike ametisse nimetamise menetluse reformimiseks. Kohtusüsteemi kvaliteedi valdkonnas on väikesemahuliste kvaliteedi parandamise projektide väljatöötamine jõudnud uude, algatuste laiema kasutuselevõtu etappi. Jätkub digipöörde elluviimine tsiviil-, haldus- ja kriminaalõiguse valdkonnas ning COVID-19 pandeemia on seda kiirendanud. Endiselt tekitab muret praegu kehtiva tasuta õigusabi süsteemi piisav rahastamine ning tasuta õigusabi süsteemi reform on kavas lõpule viia 2025. aastaks. Kohtusüsteem toimib endiselt üldiselt tõhusalt, kuigi COVID-19 pandeemia tekitas 2020. ja 2021. aastal mahajäämuse kohtuasjade menetlemisel. Nagu eelmiselgi aastal, peetakse Madalmaid endiselt üheks kõige vähem korrumpeerunud riigiks ELis ja maailmas. Usaldusväärsus on avaliku halduse raamistiku põhikomponent. 2020. aastal, pärast seda, kui uurimistest ilmnes, et kurjategijad otsivad aktiivselt võimalusi, kuidas ametnikke lubamatult mõjutada, hakati õõnestava organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks ellu viima ulatuslikku programmi, mis hõlmab korruptsiooni ennetamise, avastamise ja selle eest karistamise terviklikku käsitlust. Madalmaade politsei sisejuurdluse osakonna ja prokuratuuri suutlikkust on suurendatud täiendava rahastamisega. 2020. aasta oktoobris võeti vastu uus õigusakt, millega laiendatakse politseiametnike ja väliskonsultantide suhtes tehtavaid taustakontrolle. 2022. aasta märtsiks on kavas rakendada täiendavad õigusaktid, et tugevdada valitud ja ametisse määratud ametiisikute usaldusväärsust. Endiselt tekitavad muret avalikus sektoris tippjuhi ülesandeid täitvate isikute suhtes kohaldatav usaldusväärsuse raamistik, lobitöö, pöördukse efekt ja erakondade rahastamise läbipaistvus. Meediavabadus on Madalmaades endiselt suur. Ametiasutused aitavad jätkuvalt edendada sõltumatut ajakirjandust ajakirjanduse edendamise fondist makstavate toetustega ning COVID-19 pandeemia ajal loodi kohaliku meedia jaoks ajutine lisafond. Sõltumatu audiovisuaalmeediat reguleeriv asutus annab regulaarselt aru meediakanalite omandisuhete kohta. Nende omandisuhete kohta on siiski võimalik üldsusele veelgi laialdasemalt teavet avaldada. Pärast teateid arvukatest viivitustest ja puudulikest vastustest muudetakse praegu teabele juurdepääsu käsitlevat õigusraamistikku, et suurendada valitsuse läbipaistvust ja parandada juurdepääsu avalikule teabele. Uuriva ajakirjaniku mõrv, mida praegu uuritakse, ja sagenenud ähvardused rõhutavad, kui olulised on sellised algatused nagu „PersVeilig“, mis aitab ajakirjanikel ähvardustest teada anda ja nendega toime tulla. Pärast parlamendi uurimisaruannet lapsehooldustoetuste süsteemi rakendamise kohta, milles leiti, et õigusriigi põhimõtteid ei ole järgitud, toimuvad ulatuslikud arutelud ja mõttevahetused kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi nõuetekohase toimimise üle. Praegu kavandatakse järelmeetmeid ja uurimisi või need juba käivad. COVID-19 pandeemia on õigusloome ja kohtuorganite tegevuskavas endiselt tähtsal kohal, arvestades eelkõige COVID-19 meetmetele kindlama õigusliku aluse loomiseks vastu võetud seadust ning suure mõjuga COVID-19 meetmete vaidlustamist kohtus. Kontrolli- ja tasakaalustussüsteemis, sealhulgas põhiõiguste kaitsmisel, täidavad endiselt olulist rolli sõltumatud asutused. Kodanikuühiskonna tegutsemisruum on jätkuvalt avatud, kuigi on tõstatatud küsimusi seoses läbipaistvust käsitleva uue õigusakti eelnõuga ja õigusaktiga, millega suurendatakse nn äärmusorganisatsioonide keelustamise võimalusi.



I.Kohtusüsteem

Õigussüsteemi iseloomustab kohtusüsteem, mis koosneb üheteistkümnest esimese astme kohtust, neljast üldisest apellatsioonikohtust, kahest erikohtust, riiginõukogust ja kõrgeimast kohust. Peamine roll kohtute sõltumatuse tagamisel on sõltumatul kohtute haldamise nõukojal ja tema ülesanne on parandada kohtusüsteemi kvaliteeti, sealhulgas eraldada kohtutele rahalisi vahendeid . Riiklik kohtunike valimiskomisjon valib kohtunikukandidaadid ja seejärel nimetab täitevorgan nad justiitsministri ettepanekul eluks ajaks ametisse. Prokuratuur seisab justiits- ja julgeolekuministeeriumist eraldi, kuid kuulub justiitsministri poliitilise vastutuse alla. Advokatuur on loodud seadusega. See on valitsusest sõltumatu ja seda rahastatakse ainult advokaatide iga-aastaste sissemaksetega . Madalmaad osalevad Euroopa Prokuratuuri tegevuses.

Sõltumatus

Kohtute sõltumatust peetakse endiselt väga suureks. 77 % elanikkonnast peab kohtute ja kohtunike sõltumatust „võrdlemisi või väga suureks“, samal arvamusel on 82 % ettevõtjatest . Kohtute sõltumatust peavad nii elanikkond kui ka ettevõtjad viimastel aastatel püsivalt väga suureks .

On tehtud edasisi samme põhiseaduse muutmise ettevalmistamiseks, et muuta kõrgeima kohtu kohtunike ametisse nimetamise korda . 2020. aasta detsembris saatis valitsus Madalmaade kõrgeima halduskohtuna tegutsevale riiginõukogule (edaspidi „riiginõukogu“) nõu saamiseks põhiseaduse muutmise eelnõu, mille eesmärk on muuta kõrgeima kohtu kohtunike ametisse nimetamise korda. Kavandatud reformi eesmärk on veelgi piirata täidesaatva ja seadusandliku võimu rolli kõrgeima kohtu kohtunike ametisse nimetamisel, mis on kooskõlas Euroopa Nõukogu soovitustega . Pärast veebipõhist konsultatsiooni seaduseelnõu üle, mis põhines Madalmaade parlamendisüsteemi sõltumatu riikliku komisjoni soovitusel, tehti eelnõu teksti teatavad muudatused. Riiginõukogu nõuanded avalikustatakse pärast ettepaneku saatmist parlamendile.

Edusamme on tehtud kohtute haldamise nõukoja ja kohtute haldusnõukogude liikmete ametisse nimetamise korra läbivaatamisel. Vastuseks õiguskaitseministri 2020. aasta veebruari taotlusele esitas riiginõukogu 23. septembril 2020 nõuandva arvamuse kohtute haldamise nõukoja ja kohtute haldusnõukogude liikmete ametisse nimetamise korra võimaliku läbivaatamise kohta. Kuigi riiginõukogu jõudis järeldusele, et kohtute haldamise nõukoja ja kohtute haldusnõukogude liikmete kehtiv ametisse nimetamise kord on kooskõlas kohtusüsteemi sõltumatuse nõudega, soovitas ta uurida, kuidas saaks kohtunike ja kohtutöötajate osalemist kohtute haldusnõukogude ametisse nimetamise menetlustes suurendada. Pärast seda, kui kohtute haldamise nõukoda, kohtunike ühendus ja teised kohtusüsteemi esindajad jõudsid kokkuleppele, kehtestas kohtute haldamise nõukoda 2021. aastaks ja osaliselt 2022. aastaks kohtute haldusnõukogude liikmete ametisse nimetamise uue korra . Kokkuleppe eesmärk on anda kohtunikele suurem mõju kohtute haldusnõukogude liikmete ametisse nimetamisele, eelkõige sellega, et luuakse komitee, mis koosneb neljast kohtunikust, kahest kohtu haldusnõukogu liikmest ja kahest kohtuametnikust, kes vestlevad kandidaatidega ja esitavad kohtute haldamise nõukojale ametisse nimetamiseks ühe kandidaadi. Häälte võrdse jagunemise korral on otsustav hääl neljal kohtunikul. Lisaks alustab kohtute haldamise nõukoda 2021. aasta suvel arutelusid kohtunike ühenduse ja teiste kohtusüsteemi esindajatega nõukoja liikmete ametisse nimetamise korra võimaliku läbivaatamise üle . Selle töö eesmärk on veelgi piirata täidesaatva või seadusandliku võimu mõju kohtute haldamise nõukoja liikmete ametisse nimetamisele, mis on kooskõlas Euroopa Nõukogu soovitustega .

Kvaliteet

Tasuta õigusabi süsteemi reform põhineb mitme katseprojekti tulemustel. Tasuta õigusabi süsteemi reform on praegu kavas lõpule viia 2025. aastaks . See algab mitme katseprojektiga, mille eesmärk on koondada edasiste seadusandlike reformide ettevalmistamise parimad tavad. Praegu kehtiva tasuta õigusabi süsteemi puhul valmistab endiselt muret olemasolevate rahaliste vahendite piisavus .

Digiteerimine tsiviil-, haldus- ja kriminaalõiguse valdkonnas jätkus ning COVID-19 pandeemia aitas seda kiirendada. Kohtusüsteemi digiteerimist on võimalik veelgi parandada, eelkõige seoses kohtuotsuste internetis avaldamise määraga ning kohtumenetluste algatamise ja jälgimise digitaalsete lahenduste kättesaadavusega, ning nende küsimustega tegelemine on mitme algatuse eesmärk . Kriminaalõiguse valdkonnas töötavad kohtud ja prokuratuur koos teiste õigusvaldkonna sidusrühmadega välja digitaalset tegevuskava. Tsiviil- ja haldusõiguse valdkonnas keskendub uus digiteerimiskava kodanike ja õigusvaldkonna töötajate digitaalsele juurdepääsule õiguskaitsele . Õiguslikke menetlusi hakatakse järk-järgult digiteerima, alustades riigisisestest maksujuhtumitest ja arestimistaotlustest, ning seejärel laiendatakse seda muudele õigusvaldkondadele. COVID-19 pandeemiale reageerimiseks võttis kohtute haldamise nõukoda vastu uued kaugkohtuistungite korraldamise eeskirjad, mis võimaldasid kohtutel tegevust jätkata. Kehtivaid eeskirju kohaldatakse kuni 1. augustini 2021 ja vajaduse korral võidakse neid pikendada, et tagada kohtute toimimine.

Õigusemõistmise valdkonnas eksperimenteerimise seadus võimaldab rakendada ulatuslikumalt õigusemõistmist käsitlevaid katseprojekte. Pärast õigusemõistmise kvaliteeti käsitlevate arvukate katseprojektide väljatöötamist programmi „Ühiskondlikult tulemuslik õigusemõistmine“ raames võimaldab õigusemõistmise valdkonnas eksperimenteerimise seaduse eeldatav jõustumine 2021. aasta suvel kvaliteediprojektide ulatuslikumat kasutuselevõttu. Sellised kvaliteediprojektid hõlmavad näiteks ametikoha loomist nn võlakohtunikule, kelle eesmärk on suurendada kohtuotsuste tulemuslikkust, menetledes ühe võlgniku kõiki kohtuasju ühel ajal. Selline katseprojektide väikeses ulatuses katsetamine ja nende hilisem ulatuslikum rakendamine võib pakkuda uuenduslikke ideid kohtusüsteemi kvaliteedi parandamiseks .

Tõhusus

COVID-19 pandeemia on mõjutanud kohtusüsteemi tõhusust. See pandeemia on suurendanud lahendamata kohtuasjade ja eelkõige lahendamata kriminaalasjade kuhjumist 2020. ja 2021. aastal . Kohtute haldamise nõukoda ja kohtute haldusnõukogud on võtnud nende tagajärgedega tegelemiseks erimeetmeid, näiteks parandanud kohtuistungitel videokonverentsi kasutamise võimalusi, nimetanud asenduskohtunikena ametisse pensionile jäänud kohtunikke ja kasutanud sagedamini ühe kohtunikuga kohtukoosseisu. Eesmärk on lahendada kriminaalõigussüsteemis COVID-19 pandeemia tõttu kuhjunud kohtuasjad 2021. aasta lõpuks . Selle lähenemisviisi raames kasutab prokuratuur jätkuvalt oma volitusi teatavates kriminaalasjades ise otsus teha . Pärast Madalmaade advokatuuri ja parlamendiliikmete väljendatud muret teatas õiguskaitseminister 2020. aasta novembris, et kahtlustatavatele tagatakse tasuta konsultatsioon advokaadiga. Mitme juhtumi puhul hakati seda kohaldama 1. aprillil 2021 ja järk-järgult laiendatakse seda kõikidele teistele juhtumitele. Arvestades, et nende volituste prokuratuuripoolne kasutamine võib mõjutada õigust õiglasele kohtumenetlusele, eelkõige juhul, kui kodanikke ei teavitata piisavalt, on tasuta õigusnõustamine sellistel juhtudel iseäranis oluline.

Kohtusüsteem on endiselt esimeses astmes väga tõhus, ent apellatsioonimenetlused on suhteliselt pikad . Viimastel aastatel on kohtusüsteem olnud üldiselt väga tõhus . Kohtuasjades otsuse tegemiseks kuluv aeg on esimese astme tsiviil- ja kaubandusasjades lühike, 2019. aastal oli see umbes 100 päeva . Seevastu kolmanda astme tsiviil- ja kaubandusasjade menetlemine on pikk, 2019. aastal keskmiselt 459 päeva. Halduskohus toimib esimeses astmes endiselt tõhusalt, kuigi teise ja kolmanda astme menetluste kestus on suhteliselt pikk . Kuigi esimeses kohtuastmes on algatatud ja lõpetatud kohtumenetluste üldine määr endiselt tulemuslik, on esimese astme haldusasjade lahendamise määr järk-järgult langenud 94 %ni 2019. aastal. See võib põhjustada edaspidi mõningast kohtuasjade kuhjumist halduskohtus, kuigi praegune pooleliolevate kohtuasjade hulk paistab olevat hallatav . Mis puudutab õigusemõistmist kriminaalasjades, siis keskendutakse 2020. aasta läbivaatamise järgses uues tegevuskavas selle tõhususe parandamisele, eelkõige üldlevinud kuritegude ja suure mõjuga kuritegude puhul . Kuigi see võib aidata tõhusust suurendada ja kuhjunud kohtuasjad likvideerida, rõhutavad sidusrühmad, et sellised algatused ei tohiks tulla õigusemõistmise kvaliteedi arvelt .

II.Korruptsioonivastane raamistik