[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 21.10.2010

KOM(2010) 594 lõplik

2010/0297 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

SELETUSKIRI

1) ETTEPANEKU TAUST |

110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed), (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist aegumise läbivaatamise menetluses Hiina Rahvavabariigist pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes. |

Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1467/2004 (ELT L 271, 19.8.2004, lk 1) on kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit sellise polüetüleentereftalaadi impordi suhtes, mille viskoossuskoefitsient vastavalt ISO standardile 1628-5 on vähemalt 78 ml/g ning mis kuulub praegu CN-koodi 3907 60 20 alla. |

Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärus ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid sisaldab põhjalikku loendit tingimustest, mida tuleb hinnata. |

3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

Kavandatud meetmete kokkuvõte 18. augustil 2009 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) Hiina Rahvavabariigist pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta. Läbivaatamise menetlus algatati pärast seda, kui Euroopa plastitootjate liidu PlasticsEurope polüetüleentereftalaadi komitee (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 13. mail 2009 põhjendatud taotluse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa liidu teatava polüetüleentereftalaadi kogutoodangust. Lisatud komisjoni ettepanek nõukogu määruse kohta, millega on kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks, sisaldab lõplikke järeldusi dumpingu ja kahju kordumise ja/või jätkumise tõenäosuse ning liidu huvide kohta. Juhtumi kohta esitati järeldused liikmesriikidele dumpinguvastase komitee koosolekul 13. oktoobril 2010. aastal. Enamik liikmesriike oli esitatud tegevuskava poolt. Tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks lisatud määruse ettepaneku vastu ning see tuleks Euroopa Liidu Teatajas avaldada hiljemalt 17. novembril 2010. |

Õiguslik alus Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”). |

Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: |

asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |

Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt Euroopa Liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga. |

Vahendi valik |

Kavandatav vahend: määrus. |

Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. |

4) MÕJU EELARVELE |

Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet. |

2010/0297 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”),[1] eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Kehtivad meetmed

1. Pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1467/2004[2] muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit teatava polüetüleentereftalaadi (edaspidi „PET”) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik” või „Hiina”) pärit impordi suhtes kehtestatud tollimaksumäärad ulatusid kuni 22,9 %ni, seega oli tollimaks kuni 184 eurot tonni kohta.

2. Pärast algmääruse artikli 11 lõikega 4 kooskõlas toimunud uut eksportijat käsitlevat läbivaatamist muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 2167/2005[3] määrust (EÜ) nr 1467/2004.

2. Läbivaatamistaotlus

3. Pärast seda, kui avaldati teadaanne lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta,[4] sai komisjon 13. mail 2009 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas Euroopa plastitootjate liidu PlasticsEurope polüetüleentereftalaadi komitee (edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul rohkem kui 50 % liidu PETi kogutoodangust.

4. Aegumise läbivaatamise taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

5. Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 18. augustil 2009 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (edaspidi „algatamisteade”)[5] teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

3. Paralleelsed menetlused

6. Tuleb märkida, et 3. septembril 2009 teatas komisjon veel dumpinguvastase menetluse algatamisest[6] kooskõlas algmääruse artikliga 5 ja subsiidiumidevastase menetluse algatamisest[7] kooskõlas nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed)[8] artikliga 10 Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit teatava PETi impordi suhtes.

7. 29. septembril 2010 avaldatud määrusega (EL) nr 857/2010[9] kehtestas nõukogu Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Samal ajal lõpetas komisjon dumpinguvastase menetluse[10].

3. Uurimine

3.1. Uurimisperiood

8. Dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

3.2. Uurimisega seotud isikud

9. Komisjon andis meetmete aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult teada taotluse esitanud tootjatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele importijatele/ettevõtjatele ja kasutajatele ning nende ühendustele, eksportivatele tootjatele ning asjaomaste ekspordiriikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

10. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

11. Arvestades liidu tootjate, eksportivate tootjate ja importijate suurt arvu, peeti kooskõlas algmääruse artikliga 17 asjakohaseks uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Selleks, et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, paluti eespool nimetatud isikutel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

12. Küsitud teabe esitas 14 ELi tootjat, kes nõustusid ka valimis osalema. Lähtudes koostööd teinud ELi tootjate esitatud teabest, moodustas komisjon valimi viiest ELi tootjast, kelle müük moodustas 65 % kõikide koostööd teinud ELi tootjate müügist sõltumatutele klientidele ELis.

13. Kuna küsitud teabe esitas ainult kaks Hiina eksportivat tootjat, ei olnud vaja valimit moodustada.

14. Küsitud teabe esitas ainult üks importija, kes nõustus ka valimis osalema. Seega sõltumatute importijate puhul ei olnud vaja valimit moodustada.

15. Komisjon saatis küsimustiku valimisse kaasatud liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, kõigile teadaolevalt asjaomastele kasutajatele ja tarnijatele ning neile, kes endast algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul teada andsid. Küsimustik saadeti ka teadaolevatele tootjatele USAs (kavandatud võrdlusriik).

16. Küsimustikule esitasid vastused viis valimisse kaasatud liidu tootjat, seitse liidu kasutajat, kolm tooraine tarnijat ja kaks USA tootjat. Lisaks esitasid seitse koostööd teinud ELi tootjat nõutud üldandmed kahju analüüsimiseks. Hiina eksportivatelt tootjatelt küsimustiku vastuseid ei saadud.

17. Uurimise käigus ei suutnud üks viiest valimisse kaasatud liidu tootjast esitada kogu nõutavad teavet, mistõttu lõplikku valimisse kaasati neli äriühingut, kelle müük moodustas 47 % kõikide koostööd teinud tootjate müügist.

18. Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

a) ELi tootjad

- Novapet SA, Hispaania,

- Equipolymers Srl, Itaalia,

- UAB Orion Global PET (Indorama), Leedu,

- UAB Neo Group, Leedu;

b) Kasutajad ELis

- Puccetti, Itaalia;

c) USA tootjad

- M&G Polymers USA, LLC, USA;

- StarPet Inc., USA.

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

19. Vaatlusalune toode on sama kui esialgses uurimises, st Hiinast pärit polüetüleentereftalaat, mille viskoossuskoefitsient vastavalt ISO standardile 1628-5 on vähemalt 78 ml/g ning mis kuulub praegu CN-koodi 3907 60 20 alla.

20. Läbivaatamise menetluse käigus leidsid kinnitust esialgse uurimise järeldused, et vaatlusalune toode, eksportivate tootjate toodetud ning omamaisel turul või kolmandates riikides müüdud tooted ning liidu tootmisharu toodetud ja müüdud tooted on samasuguste füüsikaliste ja keemiliste põhiomaduste ning kasutusvaldkondadega. Seetõttu vaadeldakse kõnealuseid tooteid algmääruse artikli 1 lõikele 4 vastavalt samasuguste toodetena.

C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

1. Sissejuhatavad märkused

21. Nagu eespool selgitatud, ei olnud Hiina eksportivate tootjate puhul vaja valimit moodustada.

22. Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas olemasolevate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.

2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

23. Arvestades, et vaatlusalust toodet ei impordita Hiinast Euroopa Liitu olulistes kogustes, ei saanud teha dumpingu kohta põhjendatud järeldusi. Seega Hiina ekspordihindade põhjal dumpingut ei arvutatud, vaid keskenduti uurimisel üksnes dumpingu kordumise tõenäosusele.

3. Impordi areng meetmete tühistamise korral

24. Kuna ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud käesoleva uurimise käigus koostööd, siis kooskõlas algmääruse artikliga 18 tehti allpool esitatud järeldused kättesaadavatele andmetele toetudes, täpsemalt Eurostatilt saadud ja läbivaatamistaotluses esitatud andmete põhjal.

3.1. Normaalväärtuse ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade vaheline seos

25. Kuna ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud koostööd, siis kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 7, võrreldi kolmanda turumajandusriigi omamaiseid müügihindu Hiinast kolmandasse riiki suunatud ekspordi hindadega.

Võrdlusriik

26. Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, tuleb vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku normaalväärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist teistesse riikidesse, k.a Euroopa Liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest ELis tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal.

27. Algatamisteates pakuti Hiina puhul normaalväärtuse määramiseks sobiva võrdlusriigina USAd ja huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma märkused. Üheltki isikult ei saadud kõnealuses küsimuses mingeid märkusi või vastuväiteid. USAd kasutati võrdlusriigina ka esialgses uurimises. Seetõttu jõuti järeldusele, et USA on sobiv võrdlusriik.

Normaalväärtus

28. Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootjalt saadud kontrollitud teabe alusel, s.t USA turul tavapärase kaubandustegevuse käigus tootetüüpide eest makstud või makstavate hindade alusel.

29. Selle tulemusena määrati normaalväärtuseks koostööd tegeva USA tootja sõltumatutele klientidele kehtiva omamaise müügi hinna kaalutud keskmine.

30. Kõigepealt tehti kindlaks, kas USA mõlema koostööd teinud eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük omamaisel turul sõltumatutele tarbijatele on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, s.t kas kõnealuse müügi maht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote kogu eksportmüügist Euroopa Liitu. USA mõlema tootja omamaist müüki peeti uurimisperioodil piisavalt tüüpiliseks.

31. Seejärel uuris komisjon, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti USA turul müüdud samasuguse toote puhul kindlaks, kui suure osa moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele.

32. Kuna samasuguse toote tulutoova müügi maht oli väiksem kui 80 % samasuguse toote müügi kogumahust, määrati normaalväärtus kindlaks tegeliku omamaise hinna alusel, mis võrdub tulutoova müügi kaalutud keskmisega.

Ekspordihind

33. Nagu eespool selgitatud, kuna kõnealust toodet ei impordita märkimisväärses koguses ja kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, vaadeldi ekspordihinda lähtuvalt Hiina ekspordistatistika kättesaadavatest andmetest Hiinast pärit ekspordi mahu ja väärtuse kohta kolmel tähtsamal eksporditurul (Jaapan, Ukraina, USA), sest see oli algmääruse artikli 18 kohaselt parim kättesaadav teave. Eksport nendele turgudele moodustas ligikaudu 50 % vaatlusaluse toote Hiinast pärit ekspordist.

Võrdlus

34. Hiina ekspordistatistika andmetest selgus, et ekspordihind eespool nimetatud kolmandatesse riikidesse oli väiksem kui Hiina puhul kehtestatud normaalväärtus. Uurimisel tehti kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see hinnaerinevus üldiselt vahemikus 14–38 %. See osutab Euroopa Liitu suunduva ekspordi dumpingu kordumise tõenäosusele meetmete tühistamise korral.

3.2. Vaba tootmisvõimsus

35. Muu teabe puudumisel tootmise ja tootmisvõimsuse kohta lähtuti analüüsimisel kooskõlas algmääruse artikliga 18 läbivaatamistaotluses esitatud teabest.

36. Toetudes kättesaadavatele andmetele ning vastupidist tõendavate andmete puudumisel leiti, et Hiina tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil 16 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasutati ligikaudu 72 % tootmisvõimsusest. Vaba tootmisvõimsus oli seega märkimisväärne ning ületas 700 000 tonni. Kasutades vaba tootmisvõimsust, suudaks Hiina toodang katta kuni 23 % ELi tarbimisest.

37. Kuna eelduste kohaselt kasvab Hiina tootmisvõimsus palju kiiremini kui omamaine nõudlus, suunatakse suur osa suurenenud tootmismahust tõenäoliselt ekspordiks.

4. Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

38. Võttes arvesse, et uurimisaluse toote ekspordihinnad Hiina peamistel eksporditurgudel on väiksemad kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks määratud normaalväärtus, ning võttes arvesse vaba tootmisvõimsuse suurenemist, on tõenäoline, et meetmete aegumise korral suureneb dumpinguhindadega ekspordi maht Hiinast Euroopa Liitu.

39. Võttes arvesse eespool esitatut, kordub dumping tõenäoliselt meetmete tühistamise korral.

D. ELi TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

40. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet 17 liidu tootjat. Seetõttu käsitatakse nende tootjate toodangut (mis määrati kindlaks koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabe ja muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal) liidu toodanguna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

41. Nendest 17 tootjast 12 tegid uurimise käigus täielikult koostööd. Selgus, et nende 12 tootja arvele langes põhiosa samasuguse toote kogutoodangust liidus, käesoleval juhul enam kui 80 %. Seepärast moodustavad kõnealused 12 koostööd teinud tootjat liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”. Ülejäänud liidu tootjatele viidatakse edaspidi kui „muudele liidu tootjatele”. Kõnealused muud liidu tootjad ei ole taotlust aktiivselt toetanud ega olnud ka selle vastu.

42. Kahju analüüsimiseks on kehtestatud kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:

43. makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, keskmised ühikuhinnad, dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes valimisse kaasatud tootjatelt saadud teabele ning muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule;

44. mikromajanduslikke elemente (varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel.

45. Tuleb märkida, et ELi polüetüleentereftalaadi turul on suhteliselt palju tootjaid, kes on tavaliselt koondunud suurematesse tootjate rühmadesse, mille peakorterid asuvad väljaspool ELi territooriumi. Turg on praegu konsolideerumas viimasel ajal toimunud ülevõtmiste ning äriühingute tegevuse lõppemise tõttu. Näiteks sulgesid Tergal Fibers (Prantsusmaa), Invista (Saksamaa) ja Artenius (Ühendkuningriik) 2009. aastal polüetüleentereftalaati tootvad tehased ning Indorama võttis üle endised Eastman'i tehased Ühendkuningriigis ja Madalmaades.

E. OLUKORD LIIDU TURUL

1. Liidu tarbimine

46. Liidu tarbimise mahu kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht ELi turul, Eurostatist saadud andmed impordimahtude kohta ELi turul ning muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotlusel põhinevad hinnangud.

47. Uurimisaluse toote tarbimine ELis suurenes 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 11 %. 2007. aastal kasvas nõudlus 8 %, seejärel vähenes pisut 2007. ja 2008. aasta vahelisel ajal (2 protsendipunkti) ning suurenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 5 protsendipunkti.

Tabel 1

2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

ELi kogutarbimine (tonnides) | 2 709 400 | 2 936 279 | 2 868 775 | 2 996 698 |

Indeks (2006=100) | 100 | 108 | 106 | 111 |

Allikas: küsimustiku vastused, Eurostati andmed ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

2. Hiina Rahvavabariigist pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

48. Vaatlusalusel perioodil püsis vaatlusaluse toote Euroopa Liitu suunatud dumpinguhinnaga impordi maht suhteliselt madalal tasemel ning isegi vähenes. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli sellise impordi maht 13 483 tonni, mis vastas 0,4 % turuosale. 2006. ja 2008. aasta vahel oli Hiinast pärit impordi hind stabiilne, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes CIF-hind järsult 897 euroni tonni eest, st 12 protsendipunkti võrreldes 2008. aasta hinnaga.

Tabel 2

2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Hiinast pärit impordi maht (tonnides) | 16 425 | 20 159 | 18 001 | 13 483 |

Indeks (2006=100) | 100 | 123 | 110 | 82 |

Hiinast pärit impordi turuosa | 0,6 % | 0,7 % | 0,6 % | 0,4 % |

Impordihind (eurot tonni kohta) | 1011 | 1008 | 1020 | 897 |

Indeks (2006=100) | 100 | 100 | 101 | 89 |

Allikas: Eurostat

3. Import muudest kolmandatest riikidest

a) Import Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest

49. Nagu selgitatud eespool põhjenduses 6 jj, toimus käesoleva läbivaatamisega paralleelselt ka dumpingu- ja subsiidiumidevastane menetlus Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit PETi impordi suhtes.

50. Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit ELi suunatud impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt ning ulatus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 304 202 tonnini, mis vastas 10,2 % turuosale. Kõnealuse impordi hind oli isegi väiksem kui Hiinast pärit impordi hind.

Tabel 3

2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamise-ga seotud uurimisperiood |

Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit impordi maht (tonnides) | 55 939 | 67 067 | 218 248 | 304 202 |

Indeks (2006=100) | 100 | 120 | 390 | 544 |

Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit impordi turuosa | 2,1 % | 2,3 % | 7,6 % | 10,2 % |

Impordihind (eurot tonni kohta) | 1030 | 1023 | 1015 | 882 |

Allikas: Eurostat

b) Import Korea Vabariigist

51. Korea Vabariigi suhtes kehtivad dumpinguvastased tollimaksud alates aastast 2000. Kahe Korea äriühingu suhtes kohaldatakse nullmääraga dumpinguvastast tollimaksu ning uurimise käigus selgus, et Korea Vabariigist pärit impordi maht on jätkuvalt suur ja vaatlusalusel perioodil kasvas see märkimisväärselt. Koreast pärit import suurenes 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal peaaegu 150 % ning selle turuosa kasvas 3,5 %-lt 2006. aastal 7,7 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

Tabel 4

2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Lõuna-Koreast pärit impordi maht (tonnides) | 94 023 | 130 994 | 177 341 | 231 107 |

Indeks (2006=100) | 100 | 139 | 189 | 246 |

Lõuna-Koreast pärit impordi turuosa | 3,5 % | 4,5 % | 6,2 % | 7,7 % |

Impordihind (eurot tonni kohta) | 1084 | 1071 | 1063 | 914 |

Allikas: Eurostat

52. Koreast pärit impordi keskmine hind jäi üldiselt liidu tootjate keskmistest hindadest veidi allapoole. Samas oli Koreast pärit impordi hind kõrgem kui Hiinast pärit impordi keskmine hind.

c) Muudest eespool nimetamata kolmandatest riikidest pärit import

53. Muudest eespool nimetamata kolmandatest riikidest pärit vaatlusaluse toote ELi suunatud impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil pisut ning ulatus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 428 396 tonnini, mis vastas 14,3 % turuosale. Kõnealuse impordi hind on suhteliselt kõrge, see on kõrgem kui Hiinast või paralleelse uurimisega hõlmatud riikidest pärit impordi hind ning samuti kõrgem kui liidu tootmisharu keskmine hind.

Tabel 5

2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tonnides) | 337 036 | 407 253 | 344 626 | 428 396 |

Indeks (2006=100) | 100 | 121 | 102 | 127 |

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa | 12,4 % | 13,9 % | 12,0 % | 14,3 % |

Impordihind (eurot tonni kohta) | 1 159 | 1 127 | 1 135 | 978 |

Allikas: Eurostat

54. Eeltoodust võib järeldada, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei avaldanud negatiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale.

4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord

55. Komisjon uuris kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 kõiki liidu tootmisharu olukorda vaatlusaluse perioodi vältel mõjutanud majanduslikke tegureid ja näitajaid.

4.1. Makromajanduslikud elemendid

a) Toodang

56. 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes liidu tootmine 4 %. Täpsemalt, 2007. aastal suurenes see 5 % ulatudes ligikaudu 2 570 000 tonnini, seejärel vähenes 2008. aastal võrreldes 2007. aastaga järsult 10 protsendipunkti ning suurenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 1 protsendipunkti, jõudes ligikaudu 2 300 000 tonnini.

Tabel 6

2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Tootmine (tonnides) | 2 439 838 | 2 570 198 | 2 327 169 | 2 338 577 |

Indeks (2006=100) | 100 | 105 | 95 | 96 |

Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

b) Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

57. Liidu tootjate tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil 15 %. Täpsemalt suurenes see 2007. aastal 1 %, kasvas 2008. aastal veel 5 protsendipunkti ning lõpuks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 9 protsendipunkti.

Tabel 7

2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Tootmisvõimsus (tonnides) | 2 954 089 | 2 971 034 | 3 118 060 | 3 385 738 |

Indeks (2006=100) | 100 | 101 | 106 | 115 |

Tootmisvõimsuse rakendusaste | 83 % | 87 % | 75 % | 69 % |

Indeks (2006=100) | 100 | 105 | 90 | 84 |

Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

58. Tootmisvõimsuse rakendusaste oli 2006. aastal 83 %, 2007. aastal suurenes see 87 %ni, kuid langes 2008. aastal 75 %-le ning oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõigest 69 %. Rakendusastme vähenemine 2008. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil näitab tootmise vähenemist ja tootmisvõimsuse suurenemist kõnealusel perioodil.

c) Müügimaht

59. Liidu tootjate müügi maht sõltumatutele klientidele ELi turul vähenes pisut vaatlusalusel perioodil. 2007. aastal suurenes müük 5 %, kuid järgneval aastal langes see veidi allapoole 2006. aasta taset ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli müük 3 % väiksem kui 2006. aastal, seega 2 100 000 tonni. Võttes arvesse varude piiratust, kajastab müügi areng hästi tootmise arengut.

Tabel 8

2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Müük ELis (tonnides) | 2 202 265 | 2 318 567 | 2 171 203 | 2 133 787 |

Indeks (2006=100) | 100 | 105 | 99 | 97 |

Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

d) Turuosa

60. Vaatlusalusel perioodil kaotasid liidu tootjad 10 protsendipunkti turuosast, mis vähenes 85 %-lt 2006. aastal 75 %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kõnealune turuosa kaotus kajastab asjaolu, et tarbimise suurenemisest hoolimata vähenes liidu tootmisharu müük vaatlusalusel perioodil 3 %. Tuleb märkida, et selline langustendents oli jälgitav ka valimisse kaasatud liidu tootjate puhul.

Tabel 9

2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Liidu tootjate turuosa | 84,9 % | 83,2 % | 79,8 % | 75,1 % |

Indeks (2006=100) | 100 | 98 | 94 | 88 |

Allikas: küsimustiku vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed ja Eurostati andmed.

e) Kasv

61. 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal, mil liidu tarbimine suurenes 11 %, vähenes liidu tootjate müügimaht ELi turul 3 % ja liidu tootjate turuosa langes 10 protsendipunkti. Seega võib järeldada, et liidu tootjad ei saanud turu kasvust mingit kasu.

f) Tööhõive

62. 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel langes liidu tootjate tööhõive tase 15 %. 2006. aastal oli töötajaid 2400, 2007. aastaks vähenes see arv 2100-le (langus seega 13 %) ning jäi ligilähedasele tasemele ka 2008. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Töötajate arvu vähenemine 2007. aastal kajastab mitme ELi tootja ümberkorraldusmeetmeid.

Tabel 10

2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Tööhõive (isikut) | 2 410 | 2 100 | 2 060 | 2 057 |

Indeks (2006=100) | 100 | 87 | 85 | 85 |

Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

g) Tootlikkus

63. Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, suurenes vaatlusalusel perioodil 12 %. Tootmine vähenes seega aeglasemalt kui tööhõive tase, mis omakorda näitab liidu tootjate tõhususe kasvu. See oli eelkõige nähtav 2007. aastal, kui tööhõive tase vähenes, samal ajal kui tootmine kasvas ning tootlikkus oli 21 % võrra kõrgem kui 2006. aastal.

Tabel 11

2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Liidu tootmisharu tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 1 013 | 1 224 | 1 130 | 1 137 |

Indeks (2006=100) | 100 | 121 | 112 | 112 |

Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

h) Müügihindu mõjutavad tegurid

64. Liidu tootjate aastane keskmine müügihind liidu turul sõltumatutele klientidele püsis 2006. ja 2008. aasta vahel stabiilsena tasemel 1100 eurot tonni kohta. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes keskmine aastane müügihind 12 % ja oli 977 eurot tonni kohta. Keskmine aastane müügihind ei kajasta polüetüleentereftalaadi hinna kõikumist kuu ega päeva lõikes Euroopa (ja maailma-) turul, kuid see kajastab piisaval määral vaatlusaluse perioodi suundumusi. Polüetüleentereftalaadi müügihinna muutused kajastavad tavaliselt selle peamiste toormaterjalide (puhas tereftaalhape (PTA) ja monoetüleenglükool (MEG)) hindade liikumist, kuna need ained moodustavad kuni 80 % polüetüleentereftalaadiga seotud kogukuludest.

Tabel 12

2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Ühiku hind ELi turul (euro/tonn) | 1 110 | 1 105 | 1 111 | 977 |

Indeks (2006=100) | 100 | 100 | 100 | 88 |

Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

i) Dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust

65. Tuletatakse meelde, et Hiinast pärit PETi impordi praeguse väga väikese mahu tõttu dumpingut ei arvutatud. Nagu põhjenduses 39 märgitud, on kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinda ja tootmisvõimsuse ülejääki arvesse võttes tõenäoline, et dumping kordub. Seoses toibumisega varasemast dumpingust on oluline meelde tuletada, et pärast lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Hiinast pärit impordi suhtes, tuli liidu tootmisharul võistelda Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit subsideeritud impordiga, mille suhtes kehtestati ajutine tasakaalustav tollimaks 2010. aasta juunis[11]. Seega ei olnud võimalik kindlaks määrata tegelikku varasemast dumpingust toibumist ning leitakse, et mis tahes dumpinguga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju.

4.2. Mikromajanduslikud elemendid

a) Varud

66. Valimisse kaasatud tootjate lõppvarude tase vähenes 2006. aasta ja läbivaatamisega uurimisperioodi vahelisel ajal 22 %. Tuleb märkida, et varud moodustavad vähem kui 5 % aasta toodangust ning seepärast ei ole see näitaja kahjuanalüüsi seisukohast eriti oluline.

Tabel 13

Valim | 2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Lõppvarud (tonni) | 61 374 | 57 920 | 46 951 | 47 582 |

Indeks (2006=100) | 100 | 94 | 77 | 78 |

Allikas: küsimustiku vastused.

b) Töötasud

67. Aastased tööjõukulud kasvasid 2006. ja 2007. aasta vahelisel ajal 11 %, seejärel vähenesid 2008. aastal 2007. aastaga võrreldes 2 protsendipunkti ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldes 2008. aastaga veel 9 protsendipunkti, jõudes 2006. aasta tasemele. Kokkuvõttes püsisid tööjõukulud seega stabiilsena.

Tabel 14

Valim | 2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Aastased tööjõukulud (eurodes) | 27 671 771 | 30 818 299 | 30 077 380 | 27 723 396 |

Indeks (2006=100) | 100 | 111 | 109 | 100 |

Allikas: küsimustiku vastused.

c) Kulutasuvus ja investeeringutasuvus

68. Vaatlusalusel perioodil püsis valimisse kaasatud tootjate samasuguse toote ELi turul sõltumatutele klientidele toimunud müügi kulutasuvus (väljendatuna protsendina netomüügist) negatiivsena ning langes –6,9 %-lt –7,5 %-ni. Valimisse kaasatud tootjate kulutasuvuse seis paranes 2007. aastal, kui netokahjum moodustas üksnes –1,5 % netomüügist, kuid kahjum suurenes järsult 2008. aastal ning jõudis –9,3 %-ni. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olukord pisut paranes.

Tabel 15

Valim | 2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

ELi müügi kulutasuvus ( % netomüügist) | –6,9 % | –1,5 % | –9,3 % | –7,5 % |

Näitaja (2006= –100) | –100 | –22 | –134 | –108 |

Investeeringute tasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest) | –9,6 % | –3,1 % | –16,8 % | –12,3 % |

Näitaja (2006= –100) | –100 | –32 | –175 | –127 |

Allikas: küsimustiku vastused.

69. Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kulutasuvuse suundumust. Aastal 2006 oli investeeringutasuvuse tase –9,6 % ja aastal 2007 suurenes see –3,1 %-ni. 2008. aastal vähenes see –16,8 %-ni ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes jälle –12,3 %-ni. Üldiselt oli investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil püsivalt negatiivne ning vähenes vaatlusalusel perioodil 2,7 protsendipunkti.

d) Rahavoog ja kapitali kaasamise võime

70. Äritegevuse puhaskäive oli 2006. aastal negatiivne (–18,5 miljonit eurot). Olukord paranes märkimisväärselt 2007. aastal, kui käive oli positiivne (19,5 miljonit eurot), kuid halvenes järsult 2008. aastal (–42 miljonit eurot), enne kui jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil –11 miljoni euroni. Kokkuvõttes rahakäive vaatlusalusel perioodil suurenes, kuid jäi siiski negatiivseks.

71. Ei olnud märke sellest, et liidu tootmisharul oleks ilmnenud raskusi kapitali kaasamisega, peamiselt on see seotud asjaoluga, et osa tootjatest on koondunud suurematesse rühmadesse.

Tabel 16

Valim | 2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Rahavoog (eurodes) | –18 453 130 | 19 478 426 | –42 321 103 | –11 038 129 |

Indeks (2006=100) | –100 | 206 | –229 | –60 |

Allikas: küsimustiku vastused.

e) Investeeringud

72. Ajavahemikul 2006–2007 vähenesid valimisse kaasatud äriühingute aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse 34 %, ajavahemikul 2007–2008 veel 59 protsendipunkti ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldes 2008. aastaga veel pisut. Kokkuvõttes vähenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil 96 % võrra. Sellist järsku investeeringute vähenemist võib osaliselt seletada asjaoluga, et 2006. ja 2007. aastal soetati uued tootmisliinid, mille abil loodeti suurendada tootmisvõimsust.

Tabel 17

Valim | 2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Netoinvesteeringud (eurodes) | 98 398 284 | 64 607 801 | 6 537 577 | 4 298 208 |

Indeks (2006=100) | 100 | 66 | 7 | 4 |

Allikas: küsimustiku vastused.

73. Investeeringute madal tase 2008. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil on ilmselt seotud liidu tootmisharu praeguse ebakindla rahalise olukorraga.

5. Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

74. Makromajanduslike andmete analüüs näitab, et liidu tootjate toodang ja müük vähenesid vaatlusalusel perioodil. Kõnealune vähenemine ei olnud iseenesest märkimisväärne, kuid tuleb tähele panna, et kuigi 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal nõudlus kasvas, vähenes liidu tootjate turuosa 10 protsendipunkti, jõudes 75 % tasemele.

75. Samal ajal osutavad olulised mikromajanduslikud näitajad, et valimisse kaasatud liidu tootjate majanduslik olukord halvenes märgatavalt. Kulutasuvus ja investeeringutasuvus püsisid negatiivsena ning kokkuvõttes langesid veelgi 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Vaatamata üldisele positiivsele arengule, jäi ka rahavoog läbivaatamisega seotud uurimisperioodil negatiivseks.

76. Eespool öeldut silmas pidades võib järeldada, et liidu tootmisharu kannab jätkuvalt olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses ning tootmisharu olukord on ebakindel ja haavatav ning kaugel tasemest, mida oleks võinud oodata esialgse uurimise ajal tuvastatud kahjust täieliku toibumise korral.

F. KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

1. Eeldatava ekspordimahu ja -hinna mõju meetmete tühistamise korral

77. Nagu märgitud põhjenduses 38, on Hiina eksportivatel tootjatel märkimisväärselt palju vaba tootmisvõimsust ja kindel võimalus suurendada liidu turule suunatud ekspordi mahtu.

78. Hiinast pärit PETi CIF-hind kolmandates riikides oli väiksem kui liidu tootmisharu keskmine hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tuleb märkida, et erinevus ei olnud suur ning võttes arvesse, et kõnealuse impordi suhtes kohaldatakse kokkuleppelist tollimaksumäära ja teatavaid impordijärgseid makse, ei oleks see põhjustanud liidu tootmisharu hindade allalöömist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tuleb siiski rõhutada, et põhjenduses 6 nimetatud paralleelselt toimunud subsiidiumidevastase menetluse käigus selgus, et Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit subsideeritud import surus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharu hinna märkimisväärselt alla. Asjaolu, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hindade allalöömist ei toimunud, ei tähenda, et Hiinast pärit import ei kahjustaks tootmisharu hinnataset.

79. Hiinast pärit impordi praeguse hinna võrdlemisel mittekahjustava hinnatasemega selgub, et Hiinast pärit impordi hind oleks liidu tootmisharu (mittekahjustavast) turuhinnast madalam. Seega juhul, kui Hiinast pärit impordi suhtes dumpinguvastast tollimaksu ei kohaldata, avaldaks Hiinast pärit väidetava dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemine liidu tootmisharule veelgi tugevamat survet ning põhjustaks kahju.

80. Võttes arvesse Hiina PETi tootjate vaba tootmisvõimsust ning asjaolu, et Hiina eksportijad soovivad tõenäoliselt tagasi saada oma kaotatud turuosa, kaasneks meetmete tühistamisega ilmselt ekspordihinna langus. See tugevdaks hinnasurvet ning mõjutaks ilmselt negatiivselt ühenduse juba niigi ebakindla ja kahju kannatava tootmisharu olukorda.

81. Kuigi impordi piiratud mahu tõttu vaatlusalusel perioodil mõjutas Hiinast pärit import liidu tootmisharu praegust ebakindlat olukorda vaid vähesel määral, siis pärast meetmete tühistamist muutub olukord tõenäoliselt täielikult. Kui meetmed tühistataks ning liidu tootmisharu peaks vastu seisma asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi suurenevale mahule, halveneks tootmisharu juba niigi nõrk rahaline olukord ning kahju suureneks veelgi.

2. Järeldus kahju jätkumise/kordumise kohta

82. Sellest lähtuvalt järeldatakse, et Hiina suhtes kohaldatavate meetmete tühistamine tingiks suure tõenäosusega liidu tootmisharule osaks saanud kahju jätkumise.

G. LIIDU HUVID

83. Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine oleks vastuolus liidu huvidega tervikuna. Liidu huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus teha oma seisukohad teatavaks.

84. Tuletatakse meelde, et esialgsel uurimisel leiti, et meetmete vastuvõtmine ei ole liidu huvidega vastuolus. Kuna käesolev uurimine on läbivaatamine, mistõttu analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, on seega võimalik hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

85. Selle põhjal uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole praegusel juhul liidu huvides.

1. Liidu tootmisharu ja muude liidu tootjate huvid

86. Asjaomasest riigist pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võimaldab liidu tootmisharul saavutada mõistliku kasumlikkuse taseme ning vältida liidu tootmisharu turult välja tõrjumist Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu märkimisväärse suurenemise korral. On olemas suur tõenäosus märkimisväärse ulatusega kahjustava dumpingu tekkeks, millega liidu tootmisharu toime ei tuleks. Seetõttu oleks liidu tootmisharule kasulik, kui olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamine jätkuks.

87. Seega saab teha järelduse, et dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine Hiinast pärit impordi suhtes oleks selgelt liidu tootmisharu ja liidu muude tootjate huvides.

2. Liidus asuvate sõltumatute importijate huvid

88. Nagu eespool märgitud, esitas valimi moodustamisel mõningat teavet vaid üks importija. Kõnealune importija oli kindlalt vastu igasugusele meetmete säilitamisele, kuigi ta ise Hiinast ei importinud. Seega jõuti järeldusele, et meetmete kohaldamise jätkamine Hiinast pärit impordi suhtes ei mõjuta märkimisväärselt kõnealuse importija tegevust.

89. Ükski teine importija olulist teavet ei esitanud. Arvestades seda, et jätkus import muudest riikidest, mille suhtes kehtivad praegu dumpinguvastased tollimaksud, ning ka riikidest, mille suhtes mingeid dumpinguvastaseid meetmeid ei kohaldata (nt Omaan, USA, Brasiilia), jõuti järeldusele, et importijad saavad jätkata hankimist alternatiivsetest tarneallikatest.

90. Võttes arvesse, et puuduvad tõendid selle kohta, et kehtivad meetmed mõjutavad märkimisväärselt importijaid, jõuti järeldusele, et meetmete säilitamine ei mõjuta ELi importijaid olulisel määral.

3. Liidu toorainetarnijate huvid

91. Kolm toorainetarnijat (kaks PTA tarnijat ja üks MEG tarnija) tegi uurimise käigus koostööd ning esitas küsimustiku vastused ettenähtud tähtaja jooksul. Nende Euroopas asuvates ettevõtetes töötas ligikaudu 700 töötajat, kes olid seotud PTA/MEGi tootmisega.

92. Koostööd teinud PTA tootjad esindavad ligikaudu 50 % valmimisse kuulunud liidu tootjate PTA ostudest. PTA tootjad sõltuvad suurel määral polüetüleentereftalaadi tootjatest, kes on nende peamised kliendid. Polüetüleentereftalaadi madalad hinnad toovad kaasa ka PTA hinna alanemise ning väiksemad marginaalid PTA tootjate jaoks. Seepärast jõuti järeldusele, et meetmete kehtestamine polüetüleentereftalaadi dumpinguhinnaga impordi suhtes oleks PTA tootjatele kasulik.

93. Koostööd teinud MEGi tarnija puhul moodustab MEG vähem kui 10 % tema kogukäibest. Tuleb märkida, et polüetüleentereftalaadi tootmine ei ole MEGi ainus ega ka peamine kasutusvõimalus ja MEGi tootjad sõltuvad seega veelgi vähem olukorrast polüetüleentereftalaadi tootmisel. Sellest hoolimata võivad raskused polüetüleentereftalaadi tootmises avaldada MEGi tarnijatele piiratud mõju vähemalt lühikese või keskpika ajavahemiku jooksul.

94. Eespool öeldut arvesse võttes jõuti järeldusele, et meetmete kehtestamine Hiinast pärit impordi suhtes oleks toorainetarnijate huvides.

4. Kasutajate huvid

95. Käesoleva menetlusega hõlmatud polüetüleentereftalaati (mille viskoossuskoefitsient on vähemalt 78 ml/g, nn pudeli tüüp) kasutatakse peamiselt vee- ja muude jookide pudelite tootmiseks. Selle kasutamine muude pakendite (tahke toidu ja pesuvahendite pakendid) ja plaatide tootmiseks areneb, kuid on veel suhteliselt piiratud. Pudelite valmistamine polüetüleentereftalaadist on kaheastmeline: i) kõigepealt valmistatakse eelvorm, süstides sellesse polüetüleentereftalaati ning ii) hiljem eelvormi kuumutatakse ja see puhutakse pudeliks. Pudelite valmistamine võib toimuda integreeritud protsessina (sama äriühing ostab polüetüleentereftalaadi, valmistab eelvormid ja puhub need pudeliteks) või piirneda üksnes teise astmega (eelvormide pudeliks puhumine). Eelvormide transport on nende väiksuse ja tiheduse tõttu suhteliselt lihtne, samas tühjad pudelid on ebastabiilsed ning nende suuruse tõttu on nende vedu väga kallis.

96. Villijad täidavad polüetüleentereftalaatpudelid vee ja/või muude jookidega. Villijad on polüetüleentereftalaadi äriga tihti seotud kas integreeritud pudelivalmistamisprotsessi kaudu või on neil töötlemislepingud alltöövõtulepingu sõlminud töötlejate ja/või pudelivalmistajatega, kelle jaoks nad lepivad tootjaga kokku polüetüleentereftalaadi hinna („soft tolling”) või kellele nad ostavad polüetüleentereftalaadi oma pudelite jaoks („hard tolling”).

97. Seega saab eristada kaht kasutajate rühma:

98. töötlejad ja/või pudelivalmistajad, kes ostavad polüetüleentereftalaadi otse tootjatelt, töötlevad selle eelvormideks (või pudeliteks) ja müüvad edasi täiendavaks töötlemiseks (või villimiseks); ja

99. villijad, kes ostavad polüetüleentereftalaadi oma alltöövõtjale pudelivalmistajale/töötlejale („hard tolling”) või lepivad kokku hinna, millega alltöövõtja töötleja ja/või pudelivalmistaja ostab polüetüleentereftalaati („soft tolling”).

100. Käesoleva uurimise käigus võeti ühendust rohkem kui 70 kasutajaga, kuid ainult seitse neist (töötlejad ja villijad) otsustasid teha koostööd ja täita küsimustikud.

101. Selgus, et koostööd teinud kasutajad importisid asjaomasest riigist PETi vaid tühises koguses ning hankisid seda enamasti liidu tootjatelt ja/või muudest riikidest.

102. Võttes arvesse, et alternatiivsed tarneallikad jäävad ka edaspidi alles ning kasutajad importisid vaatlusalust toodet Hiinast praegu vaid väga väikeses mahus, jõuti järeldusele, et meetmete säilitamine Hiinast pärit impordi suhtes ei avalda liidu kasutajatele märkimisväärset negatiivset mõju.

103. Pärast põhiliste asjaolude ning kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal kavatseti esitada soovitus säilitada kehtivad meetmed, esitasid mõned huvitatud isikud, eelkõige kasutajad, oma märkused.

104. Läbivaatamist taotlenud liidu tootjad nõustusid põhimõtteliselt uurimistulemustega, eelkõige liidu huvisid käsitlevate järeldustega.

105. Teiselt poolt väljendasid seitse kasutajat ja üks kasutajate ühendus oma tugevat vastuseisu kehtivate dumpinguvastaste meetmete taaskehtestamisele, väites, et komisjoni uurimistulemustes, mis käsitlesid liidu huvisid, on tõsiseid puudusi ja ebatäpsusi; samas ei esitanud nad mingeid tõendeid, mis põhjendanuks nende väidet.

106. Võttes arvesse tõendite puudumist komisjoni uurimistulemuste väidetavate ebatäpsuste kohta, lükatakse need väited põhjendamatuse tõttu tagasi.

107. Pärast uurimistulemuste teatavakstegemist väljendas ka koostööd teinud importija oma tugevat vastuseisu meetmete taaskehtestamisele.

108. Ta väitis, et komisjon ei võtnud PETi kasutavate tootmisharude huve nõuetekohaselt arvesse ning väidetavalt kahjustab võimalik PETi hinna tõus kasutajaid, kes ei saa suurenevaid kulusid edasi kanda.

109. Tuleb märkida, et see huvitatud isik ei suutnud selgitada, kuidas ja millises ulatuses võiks juba kehtivate meetmete säilitamine põhjustada PETi hinna tõusu ELi turul.

110. Lisaks märgitakse, et kasutajate võrdlemisi vähese koostöö tõttu käesoleva uurimise käigus puudub teave selle kohta, et meetmete pikendamisel oleks kasutajatele ebaproportsionaalne mõju.

111. Lähtudes olemasolevast teabest, jõuti seega järeldusele, et meetmete säilitamisel puudub ebaproportsionaalne negatiivne mõju PETi hinnale ELis ning seega lükatakse tagasi importija väide negatiivse mõju kohta tarbijatele.

112. Sama huvitatud isik väitis, et komisjon ei uurinud kehtivate meetmete säilitamise mõju PETi kasutavale pakendamistööstusele ning et liidu huvi käsitlev analüüs on seega puudulik ja ebatäpne.

113. Vastuseks märgitakse, et pärast läbivaatamise algatamist esitas vajalikud andmed ainult seitse kasutajat ning käesoleva menetluse käigus kättesaadav teave ei võimaldanud analüüsida liidu kõnealuse kasutajarühma huve.

114. Nagu eespool põhjendustes 101 ja 102 märgiti, ei olnud pakendamisettevõtete poolt pärast uurimistulemuste teatavakstegemist esitatud märkused põhjendatud ning neid ei saanud kasutada põhjalikuma analüüsi koostamiseks pakendamistööstuse kohta.

5. Järeldus ELi huvide kohta

115. Võttes arvesse eespool esitatud tegureid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid jätkata praeguste dumpinguvastaste meetmete kohaldamist.

H. DUMPINGUVASTASED MEETMED

116. Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse esitada soovitus olemasolevate meetmete säilitamiseks. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Esildisi ja märkusi võeti vajaduse korral nõuetekohaselt arvesse.

117. Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Hiinast pärit PETi impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Tuletatakse meelde, et need meetmed seisnevad eritollimaksudes.

118. Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse ainult nimetatud äriühingute, seega mainitud konkreetsete juriidiliste isikute poolt toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille tootjaks on mõni muu äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas spetsiaalselt nimetatud, sealhulgas spetsiaalselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

119. Taotlused individuaalse dumpinguvastase tollimaksu määra kohaldamiseks (näiteks pärast äriühingu nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile[12] koos kogu asjakohase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutuse või muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse siis määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

( 1) Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit polüetüleentereftalaadi suhtes, mille viskoossuskoefitsient vastavalt ISO-standardile 1628-5 on vähemalt 78 ml/g ja mis kuulub praegu CN-koodi 3907 60 20 alla.

(2) Dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

Riik | Äriühing | Dumpingu-vastane tollimaks (eurot tonni kohta) | TARICi lisakood |

Hiina | Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd, | 184 | A505 |

Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd, | 0 | A506 |

Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd, | 157 | A507 |

Far Eastern Industries Shanghai Ltd, | 22 | A508 |

Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai, | 184 | A509 |

Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd | 45 | A510 |

Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd. | 184 | A511 |

Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan) | 184 | A512 |

Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd | 151 | A513 |

Kõik muud äriühingud | 184 | A999 |

(3) Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning seetõttu alandatakse tolliväärtuse määramisel tegelikult makstud või makstavat hinda vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik)[13] artiklile 145, vähendatakse lõike 2 kohaselt arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendimäära võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna alandamisele.

(4) Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

[2] ELT L 271, 19.8.2004, lk 1.

[3] ELT L 345, 28.12.2005, lk 11.

[4] ELT C 5, 10.1.2009, lk 3.

[5] ELT C 194, 18.8.2009, lk 9.

[6] ELT C 208, 3.9.2009, lk 12.

[7] ELT C 208, 3.9.2009, lk 7.

[8] ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

[9] ELT L 254, 29.9.2010, lk 10.

[10] ELT L 254, 29.9.2010, lk 40.

[11] ELT L 134, 1.6.2010, lk 25.

[12] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, NERV-105, B-1049 Brussels.

[13] EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.