Koostalitlusvõimelised digitaalsed avalikud teenused on olulised Euroopa Liidu ühtse turu edukaks digiüleminekuks. Tööstusele ja ühiskonnale võiks olla väga kasulik, kui Euroopa avaliku sektori digiüleminek oleks kaasav, õiglane ja avatud, kestlik, väärtustel põhinev ja koostalitlusvõimeline. Avaliku sektori digiüleminek tekitab väga olulisi tõuke- ja tõmbetegureid Euroopa tööstussektori ja ühiskonna digipöördeks. ELi valitsused ning kohalikud ja piirkondlikud kogukonnad on tunnistanud avaliku sektori kaalu ja potentsiaali väärtuspõhisel euroopalikul digiüleminekul ning seda on kinnitanud ka ELi digikompass, milles määratletakse avalik sektor ühena neljast põhipunktist, mis tähistavad ELi digitaalset trajektoori. Riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades on samuti esile kerkinud digitaalsete avaliku halduse asutuste teema, mille jaoks on kokku kavandatud 47 miljardi euro ulatuses investeeringuid.

Suurem keskendumine avaliku sektori koostalitlusvõimele toetab Euroopa majanduse taastamiseks tehtavaid jõupingutusi ja vastupanuvõimet, ühendades tõhusalt haldusasutused ja poliitikameetmed, inimesed ja ettevõtjad, et pakkuda sujuvaid teenuseid ja andmevoogusid. See hõlmab ELi poliitika digiajastule vastavaks muutmist, tagades tihedas koostöös poliitikakujundajate ja IKT ekspertidega poliitika tõhusa rakendamise digivahendite abil ja koostalitlusvõime poliitika kujundamise etapis. See hõlmab ka positiivse innovatsioonialase koostööahela loomist digitaalsete avalike teenuste väljatöötamiseks ja osutamiseks.

Käesolev teatis on lisatud koostalitleva Euroopa määruse ettepanekule, mille eesmärk on luua ühine koostalitlusvõime juhtimine ja hõlbustada koostalitluslahenduste ökosüsteemi koosloomist kogu ELis. Lahenduste ühine arendamine ning ennast tõestanud vahendite jagamine ja taaskasutamine on kiire ja kulutõhus lähenemisviis digitaalsete avalike teenuste väljatöötamisel. Tugevdatud koostalitlusvõime alane koostöö on oluline, et kasutada täielikult ära avaliku sektori potentsiaali muutuste elluviimiseks, vältida killustumist ning parandada ühendatust ja andmete jagamist. Sel moel aitab kavandatav poliitikaraamistik kaitsta Euroopa digitaalset suveräänsust ja suurendada digitaalset subsidiaarsust. ELi valitsuste koostalitlusvõime poliitika tugevdamine aitab kaasa komisjoni prioriteetidele ja digipoliitika tegevuskavale, muutes Euroopa avaliku sektori digiajastule vastavaks.

2.Koostalitlusvõimelise avaliku sektori digiülemineku juhtimine

2.1Mis on koostalitlusvõime...

Avaliku sektori koostalitlusvõime võimaldab haldusasutustel teha koostööd ja panna avalikud teenused toimima piiri-, sektori- ja organisatsiooniüleselt. See toob kasu inimestele ja ettevõtetele, kes nendest ühendatud teenustest sõltuvad. Samuti on see kasulik kogukondadele ja haldusasutustele endile, kes sõltuvad oma otsuste tegemisel erinevatest avaliku või erasektori allikatest pärit usaldusväärsetest andmetest ning peavad saavutama poliitilised eesmärgid, mis on sageli piiri- ja sektoriüleselt omavahel seotud. Koostalitlusvõimel on oma osa nii organisatsioonide ja poliitikasektorite sees kui ka nende vahel, eelkõige valdkondades, millel on tugev seos avaliku sektoriga, nagu justiits- ja siseküsimused, maksustamine ja toll, transport, keskkond ja põllumajandus ning tervishoid, samuti äri- ja tööstusvaldkonna reguleerimine. Koostalitlusvõime on ELi digi- ja andmepoliitikas kindlalt juurdunud teema.

Avalikke teenuseid osutatakse ja kasutatakse eri tasanditel, eelkõige kohalikul, aga ka piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil. Nad toimivad harva isoleeritult, kuna andmete vahetamiseks ja nõutava teenuse osutamiseks lõppkasutajatele on vaja juurdepääsu eri tasanditel või sektorites loodud registritele. Suur osa neist andmetest asub väljaspool konkreetset poliitikavaldkonda või riigiasutust ja üha enam ka väljaspool riigipiire. See tähendab, et avalikud teenused kogu Euroopas kujutavad endast uut „võrkude võrgustikku“, mis ühendab suurel määral suveräänseid osalejaid kõigil valitsemistasanditel, kellel kõigil on oma õigusraamistik ja volitused, kuid kes kõik on ometi omavahel seotud. Sarnaselt loodud üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkudega moodustavad avalikud teenused oma üleeuroopalise võrgu, mis põhineb koostalitlusvõimel.

Mõnikord peetakse koostalitlusvõimet pelgalt tehniliseks küsimuseks. Siiski ei piisa haldusasutuste, andmevoogude ja teenuste tõhusaks ühendamiseks üksnes tehnilistest aspektidest. On vaja tagada tehniline ühendusvõimsus ja semantiline arusaamine asjaomaste andmete vahetamiseks ja töötlemiseks ning luua nõutav organisatsiooniline ja õiguslik kontekst, näiteks seoses andmetele juurdepääsu, nende vahetamise või taaskasutamise õigusega. Koordineerimise ja sidususe huvides nõuab koostalitlusvõime ka integreeritud juhtimist. Need koostalitlusvõime põhitingimused ehk tasandid on sätestatud Euroopa koostalitlusvõime raamistikus (EIF), mis on kontseptuaalne mudel, mille töötasid välja kogu Euroopa digitaalse avaliku sektori praktikud 2004. aastal ja mida on pärast seda kaks korda ajakohastatud. Sel perioodil kujunes koostalitlusvõime kooskõlas üha enam ühendatud maailmaga haldusasutuste ja teenuste digiülemineku oluliseks aspektiks.

Euroopa koostalitlusvõime raamistikust on nüüdseks saanud üldtunnustatud poliitikaraamistik koostalitlusvõime tagamiseks ELis ja väljaspool seda. Arvestades selle konkreetset ülesannet teenida ühist avalikku eesmärki, peab see koostalitlusvõime vundament olema läbipaistev, kaasav, õiglane ja turvaline ning põhinema kindlalt ELi väärtustel. Just koostalitlusvõime võimaldab avaliku sektori osalejatel ühendust hoida, koostööd teha ja andmeid vahetada, kaitstes samal ajal suveräänsust ja subsidiaarsust.

2.2… ja miks on koostalitlusvõime parandamine ELi jaoks oluline?

Avaliku sektori tulemuslikkuse paranemine tänu koostalitlusvõime täielikule rakendamisele kõigil haldustasanditel võib tuua kaasa ELi SKP suurenemise hinnanguliselt 0,4 % võrra. Üksikisikud võivad säästa kuni 24 miljonit tundi aastas ehk 543 miljonit eurot. Ettevõtjad võivad säästa 30 miljardit tundi ehk 568 miljardit eurot aastas. Piiriülesele koostalitlusvõimele omistatav hinnanguline aastane kulude kokkuhoid jääb kodanike puhul vahemikku 5,5–6,3 miljonit eurot ja ettevõtjate puhul 5,7–19,2 miljardit eurot.

Juhtumiuuringud näitavad ka, et koostalitlusvõimel on lisaks tõhususe suurenemisele positiivne mõju ka muudele avalikele hüvedele. Näiteks parandavad ennetavad avalikud teenused ja mitmekeelne semantiline tugi juurdepääsu avalikele teenustele ja nende kaasavust ning suurendavad seeläbi üldsuse usaldust.

Nagu COVID-19 pandeemia on näidanud, on koostalitlusvõime kriisi ajal eluliselt tähtis. Koostalitlusvõime oli vajalik mitte ainult kogu ELis kättesaadavate digitaalsete COVID-19 tõendite loomiseks, vaid ka andmete reaalajas jagamiseks haiglate intensiivraviüksustes kasutada olevate voodikohtade kohta. Koostalitlusvõime aitab riigil olla paindlikum ja tagada reaalajas teabe kättesaadavuse sektoriüleselt ja kõigil haldustasanditel; see aitab hinnata poliitika tulemuslikkust ja loob stiimuleid, et jätkata innovatsiooni, jagada jõupingutusi ja täita lünki kõigis poliitikavaldkondades.

Praegune mittesiduv koostalitlusvõime alase koostöö poliitikaraamistik ei ole aga piisav, et seda hinnangulist kasu maksimaalselt ära kasutada. Kuigi digivalitsus ja andmeeksperdid on märkimisväärse pühendumusega välja töötanud laiaulatusliku ühise ELi koostalitlusvõime acquis’ koostöötavade, kontseptsioonide, taaskasutatavate lahenduste, avatud spetsifikatsioonide ja vahendite kohta, mis toetavad riiklikke reformipüüdlusi ja ELi väljakujunenud poliitikat, on hiljutised hindamised toonud esile selle täiesti vabatahtliku koostöö olulised piirangud.

Digitaalseid aspekte, sealhulgas andmetele juurdepääsu ja andmete jagamise aspekte, käsitletakse poliitikakujundamise protsessis sageli liiga hilja. Koostalitlusvõimega seotud kaalutlused ei ole avalikesse teenustesse sisse projekteeritud. Selle tulemuseks on suured rakendamisega seotud riskid ja kulud, kasutamata võimalused ning halvimal juhul õõnestab see suuremahulisi digiteerimisest sõltuvaid projekte. Haldusasutused saavad olla koostalitlusvõimelised ainult siis, kui õiged hindamised ja valikud tehakse poliitikakujundamise varases etapis. Kui koostalitlusvõimet ei parandata, võib EL käest lasta võimaluse vähendada märkimisväärselt halduskoormust. See vähendaks haldusasutuste vastupanuvõimet, nõrgendaks nende innovatsioonisuutlikkust ja halvimal juhul takistaks neil kriisi ajal tegutseda. Haldusasutuste piiriülene koostöö peab muutuma sama loomulikuks ja sujuvaks kui piiri ületavad rongid või energiavood riiklike võrkude vahel. COVID-19 pandeemiale reageerimine tõi avaliku sektori stabiilse piiriülese ja sektoritevahelise digitaalse suhtluse tähtsuse selgelt esile.

Sellega seoses, ja kuna digiüleminek kogub hoogu, on avaliku sektori ümberkujundamise eest vastutavad ELi ministrid ja liikmesriikide infojuhid hakanud üha enam väljendama vajadust tugevdada Euroopa koostalitlusvõime alast koostööd. Nad nõuavad stabiilset organisatsioonilist struktuuri, Euroopa koostalitlusvõime raamistiku üldist rakendamist ning üldtunnustatud ja avatud spetsifikatsioonide ja taaskasutamiseks sobivate lahenduste väljaselgitamist. Samuti kutsuvad nad üles kasutama lõimitud koostalitlusvõime lähenemisviisi ning paremini koordineerima eksperimenteerimist ja innovatsiooni avalikus sektoris, sealhulgas koostööd erasektoriga („GovTech“). Komisjoni ettepanek tugevdada ELi avaliku sektori koostalitlusvõime poliitikat vastab nendele vajadustele.

3.ELi koostalitlusvõime alase koostöö tugevdamine

3.1Koostalitlusvõime ühise juhtimise loomine

Kavandatava Koostalitleva Euroopa määrusega tahetakse luua struktureeritud, läbipaistev ja kaasav koostööraamistik, mis tagaks kohanemisvõime ja innovatsioonisuutlikkuse, mida avalik sektor vajab muutuvas tehnilises, ühiskondlikus ja poliitilises olukorras. Koostalitusvõimet ei ole võimalik saavutada ülevalt alla ühe üksuse poolt, samuti ei ole seda võimalik saavutada alt üles suunatud meetmetega üksikute osalejate poolt. See nõuab tõhusat koostööd poliitikakujundajate ja poliitika elluviijate vahel kõigil valitsemistasanditel ja kõigis sektorites. See nõuab ka avatud, kuid stabiilset ja integreeritud juhtimisraamistikku. Sellist, mis tagab subsidiaarsuse, luues tõhusa ühisvastutuse. Sellist, mis on tuleviku jaoks jätkusuutlik, sest asi, mis on kavandatud koostalitlusvõimeliseks, vananeb aeglasemalt. Sellist, mis muudab avaliku sektori ümberkujundamise potentsiaali reaalsuseks ja kaitseb avalikke väärtusi. Kavandatava Koostalitleva Euroopa määruse eesmärk on luua selline koostööraamistik. Sellega nähakse ette Koostalitleva Euroopa nõukoja loomine, et juhtida ühiseid koostalitlusvõime alaseid jõupingutusi, tuues kokku liikmesriikide kesksed digiülemineku asutused ja ELi institutsioonid. Samuti luuakse sellega avatud Koostalitleva Euroopa kogukond, kuhu kuuluvad eksperdid, praktikud ja huvitatud isikud, et tagada läbipaistvus ja seotus rohujuuretasandi tavadega.

Tehnoloogia kiire arengu ja üha muutuvate poliitiliste vajaduste tõttu on koostalitlusvõime n-ö liikuv sihtmärk. See nõuab spetsiaalset innovatsioonisõbralikku ja avatud õiguslikku ülesehitust, mis väldib regulatiivset ja tehnoloogilist kinnistumist. Muud võimalused, nagu praegu kasutatavate tehnoloogiate sätestamine õigusaktides, võivad kahjustada tulevast innovatsiooni ning piirata haldusasutuste suutlikkust kohaneda muutuvate vajaduste ja uute tehnoloogiatega. Koostalitlusvõime poliitika kujundamine ja reguleerimine peavad olema uuenduslikud ja digivalmidusega. Kavandatava Koostalitleva Euroopa määruse eesmärk on luua avaliku sektori jaoks selline sisseehitatud innovatsiooniraamistik.

Euroopa koostalitlusvõime raamistik on avaliku sektori koostalitlusvõime rakendamise võrdlusvahend. Raamistiku jätkuva asjakohasuse tagamiseks tuleb see korrapäraselt läbi vaadata ja seda ajakohastada. Samuti vajab see rakendussoovituste edasiarendamist ja näiteks tulevaste ELi valdkondlike andmeruumide toetamist, tihedas koostöös Euroopa Andmeinnovatsiooninõukoguga ja kooskõlas tulevase andmemääruse nõuetega. Kavandatud koostalitleva Euroopa määrusega nähakse ette selline korrapärane ajakohastamine kooskõlas innovatsioonisõbraliku ja digivalmidusega reguleerimisega.