C 298/92

ET

P8_TA(2017)0195

Kalalaevastike haldamine äärepoolseimates piirkondades

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta resolutsioon kalalaevastike haldamise kohta äärepoolseimates piirkondades (2016/2016(INI))

(2018/C 298/13)

Euroopa Parlament,

— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 349, milles tunnustatakse äärepoolseimate piirkondade eristaatust ja nähakse ette erimeetmete võtmine, mis võimaldab aluslepinguid ja ühist poliitikat täiel määral rakendada,

— võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsust ühendatud kohtuasjades C-132/14 kuni C-136/14 ELi toimimise lepingu artikli 349 tõlgendamise kohta, milles rõhutatakse, et artikkel 349 võimaldab teha erandeid peale aluslepingute ka teiseste õigusaktide suhtes,

— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 174 ja sellele järgnevaid artikleid, milles sätestatakse majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärk ning määratakse kindlaks struktuursed rahastamisvahendid selle saavutamiseks,

— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 43,

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta,

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, eriti selle artikleid 8, 11, 13 ja 41 ning eelkõige artikleid 70 – 73,

— võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2014. aasta määrust (EL) nr 1388/2014, millega tunnistatakse teatavat liiki abi kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele ettevõtjatele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamisel siseturuga kokkusobivaks,

— võttes arvesse komisjoni 28. juuli 2014. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 1046/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 508/2014 (Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta) seoses kriteeriumidega, mille alusel arvutatakse teatavate äärepoolseimate piirkondade ettevõtjate kala- või vesiviljelustoodete püüdmisel, kasvatamisel, töötlemisel ja turustamisel tekkinud lisakulud,

— võttes arvesse komisjoni 24. novembri 2014. aasta delegeeritud määrust (EL) 2015/531, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 508/2014, määrates kindlaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi jaoks kalurite hügieeni-, tervishoiu-, ohutus- ja töötingimuste parandamise, merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamise, kliimamuutuste leevendamise ja kalalaevade energiatõhususe parandamisega seotud rahastamiskõlblikud kulud,

— võttes arvesse kõiki komisjoni teatisi äärepoolseimate piirkondade kohta ja eelkõige 20. juuni 2012. aasta teatist „Euroopa Liidu äärepoolseimad piirkonnad: partnerluse arendamine aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamiseks“ (COM(2012)0287),

— võttes arvesse kõiki oma resolutsioone äärepoolseimate piirkondade kohta ja eelkõige oma 26. veebruari 2014. aasta resolutsiooni äärepoolseimate piirkondade potentsiaali optimeerimise kohta struktuurifondide ja muude Euroopa Liidu programmide koostoimimise abil (1),

— võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1385/2013, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 850/98 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 1069/2009, (EL) nr 1379/2013 ja (EL) nr 1380/2013 seoses Mayotte’i staatuse muutumisega Euroopa Liidu suhtes,

— võttes arvesse nõukogu 10. veebruari 2015. aasta otsust (EL) 2015/238 Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise lepingu, milles käsitletakse Seišellide lipu all sõitvate kalalaevade juurdepääsu Euroopa Liidu jurisdiktsiooni alla kuuluvatele Mayotte’i vetele ja mere bioloogilistele ressurssidele, Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta,

— võttes arvesse komisjoni 24. septembri 2010. aasta esimest aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule POSEI 2006. aasta reformi mõju kohta (COM(2010)0501),

— võttes arvesse oma 2. veebruari 2017. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008 (2),

— võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni väikesemahulise rannapüügi uuendamise ja mitmekesistamise kohta kalapüügist sõltuvates piirkondades (3) ning resolutsiooni ühiste eeskirjade kohta ühise kalanduspoliitika välismõõtme ja kalanduskokkulepete rakendamiseks (4),

— võttes arvesse oma 4. veebruari 2016. aasta resolutsiooni saarte erilise olukorra kohta (5),

— võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni väikesemahulise rannapüügi, rannalähedase kalapüügi ja ühise kalanduspoliitika reformi kohta (6),

— võttes arvesse 21. oktoobri 2008. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 639/2004 ühenduse äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike haldamise kohta (7), milles tehakse ettepanek pikendada äärepoolseimatele piirkondadele kohaldatava erandi kohaldamise aega kolme aasta võrra, kuni 2011. aastani,

— võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1207/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 639/2004 ühenduse äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike haldamise kohta, pikendades äärepoolseimatele piirkondadele kohaldatavat erandit täiendavaks kolmeks aastaks, kuni 2011. aastani,

— võttes arvesse nõukogu 21. mai 2007. aasta määrust (EÜ) nr 791/2007, millega kehtestatakse Assooride, Madeira, Kanaari saarte ning Prantsuse departemangude Guajaana ja Réunioni teatavate kalandustoodete turustamisel tekkivate lisakulude hüvituskava, ja eelkõige selle artiklit 8, milles sätestatakse, et „31. detsembriks 2011 esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele [---] aruande hüvitiste rakendamise kohta, lisades sellele vajaduse korral õigusaktide ettepanekud“,

— võttes arvesse nõukogu 30. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 639/2004 ühenduse äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike haldamise kohta,

— võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks,

— võttes arvesse komisjoni ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 10. novembri 2016. aasta ühisteatist „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“ (JOIN(2016)0049),

— võttes arvesse kontrollikoja 20. oktoobri 2015. aasta eriaruannet nr 11/2015 pealkirjaga „Kas komisjon on kalandusalaseid partnerluslepinguid edukalt hallanud?“,

— võttes arvesse äärepoolseimate piirkondade tegevuskavasid Euroopa fondide tegevuse kavandamiseks aastatel 2014–2020,

— võttes arvesse Euroopa Liidu äärepoolseimate piirkondade juhtide konverentsi kogu ühist panust ning kõiki tehnilisi ja poliitilisi dokumente, eelkõige 22. ja 23. septembril 2016 toimunud Euroopa Liidu äärepoolseimate piirkondade juhtide XXI konverentsi lõppdeklaratsiooni,

— võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

— võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A8-0138/2017),

A. arvestades, et Kariibi piirkonnas, India ookeanis ja Atlandi ookeanis asuvate äärepoolseimate piirkondade geograafiline asukoht on tõestus sellest, et Euroopa Liidu territooriumid asuvad erinevates merepiirkondades ja erinevatel mandritel ning äärepoolseimate piirkondade naabruses asuvad mitmed kolmandad riigid;

B. arvestades, et viimastel aastatel on püügikoormus mõningate äärepoolseimate piirkondade majandusvööndite rannikust 100 kuni 200 miili kaugusele jäävates osades tõusnud ning et kõnealust püüki teostavad valdavalt laevastikud, mis ei kuulu asjaomastele äärepoolseimatele piirkondadele;

C. arvestades, et EL peab äärepoolseimate piirkondade merendusvaldkonnas vastutuse võtma, ning arvestades, et nende piirkondade majandusvööndid moodustavad suure osa kogu ELi majandusvöönditest;

D. arvestades, et äärepoolseimate piirkondade kalandussektorite käsitlemisel tuleb arvesse võtta konkreetset struktuurilist, ühiskondlikku ja majanduslikku olukorda (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 349), mis eeldab ELi ühtsete tegevuspoliitikate konkreetset ja kohandatud rakendamist;

E. arvestades, et kalandussektoril on omad eelised ja märkimisväärne arengupotentsiaal;

F. arvestades, et Antillide piirkonna eriprobleem on merekeskkonna saastamine kloordekooniga, mis mõjutab tugevalt lubatud kalapüügipiirkondi ja invasiivsete võõrliikide esinemist;

G. arvestades, et äärepoolseimate piirkondade kaugust on tunnistatud ja ELi õiguses üldise põhimõttena arvesse võetud, mis põhjendab ja võimaldab äärepoolseimate piirkondade kalanduses ja vesiviljeluses tekkivate lisakulude hüvitamise korra kehtestamist;

H. arvestades, et ühine kalanduspoliitika ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF), mis olid mõeldud Mandri-Euroopa probleemide lahendamiseks, võimaldavad küll äärepoolseimaid piirkondi diferentseeritult käsitleda, kuid nende võimalused äärepoolseimate piirkondade kalanduse eripära arvesse võtta on piiratud;

I. arvestades, et äärepoolseimate piirkondade arvates koheldakse neid ÜKP raames ebaõiglaselt ning n-ö karistatakse kahekordselt (neile ei võimaldatud varem ega lubata ka praegu abi laevastiku uuendamiseks);

J. arvestades, et äärepoolseimate piirkondade kalalaevastike olulised osad olid kuni viimase ajani reguleerimata või laevaregistrisse kandmata ning seepärast jäid uuendamiseks ette nähtud EMKFi rahalised vahendid neile kättesaamatuks;

K. arvestades, et ÜKP üks eesmärke on edendada kalapüügitegevust, võttes arvesse sotsiaalmajanduslikke küsimusi;

L. arvestades, et vahendite kättesaadavust reguleerivad eeskirjad peaksid soosima kohalikke laevastikke ning selektiivsemaid, varusid vähem kahjustavaid püügiviise;

M. arvestades, et hea juhtimistava ühe põhimõttena püüab ÜKP tagada kooskõla oma sise- ja välismõõtme vahel;

N. arvestades, et mõnede äärepoolseimate piirkondade majandusvööndites (8) ning teiste majandusvööndeid ümbritsevatel merealadel toimub ulatuslik ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüüki;

O. arvestades, et äärepoolseimates piirkondades esinevad ELi ühed kõige kõrgemad töötuse määrad (kohati on tööta kuni 60 % noortest);

P. arvestades, et EMKFist antakse muu hulgas teatavatel tingimustel toetust tootjaorganisatsioonide, mootorite ja kogukonna juhitud kohaliku arengu jaoks;

Q. arvestades, et EMKF loeb rahastamiskõlbmatuks järgmist: laeva püügivõimsust suurendavad toimingud, seadmed, mis parandavad laeva suutlikkust leida kala ning kalalaevade import või uute kalalaevade ehitamine;

R. arvestades, et EMKFist võib aga rahaliselt toetada laevade energiatõhususe, ohutuse ja hügieenitingimuste parandamist, kalandustoodete kvaliteedi tõstmist ja töötingimuste parandamist;

S. arvestades, et EMKF toetab uuendusprojekte, näiteks seoses juhtimis- ja korraldussüsteemidega;

Äärepoolseimate piirkondade eripära ja geograafilisi tingimusi käsitlevad sätted

1. on seisukohal, et traditsioonilisi püügivahendeid kasutav säästev kalapüük on jõukate rannikukogukondade aluseks ning annab oma panuse äärepoolseimate piirkondade toiduga kindlustatusse; rõhutab sellega seoses vajadust kaasata kohalik kalandussektor kohalike elanike toiduga kindlustatuse tagamisse, kuna toiduga kindlustatus sõltub äärepoolseimates piirkondades praegu liiga suurel määral impordist;

2. tuletab meelde, et ÜKP ning EMKF, mis on mõeldud Mandri-Euroopa probleemide ja väljakutsete lahendamiseks, vastavad vaid vähesel määral äärepoolseimate piirkondade kalanduse eripärale ning neid ei saa ühetaoliselt kohaldada selliste piirkondade kalanduse probleemidele ja eripäradele ning et nad peavad olema teataval määral paindlikud ja pragmaatilised või võimaldama erandite tegemist; nõuab seepärast iga piirkondliku mereala jaoks iga äärepoolseima piirkonna konkreetsete oludega kohandatud strateegiat;

3. rõhutab, et äärepoolseimates piirkondades on väga erinevaid väikseid kogukondi, kes sõltuvad suuresti traditsioonilisest väikesemahulisest rannapüügist ning kellele kalapüük on sageli ainuke elatusallikas;

4. tuletab meelde, et äärepoolseimaid piirkondi ümbritsevaid mere-elusressursse tuleb eriti hoolikalt kaitsta ning et kalapüügile tuleks pöörata erilist tähelepanu; rõhutab seepärast, et nimetatud piirkondade vetes tuleks lubada kala püüda üksnes äärepoolseimate piirkondade sadamates registreeritud laevadel;

5. märgib, et äärepoolseimate piirkondade merepõhi on tõeline elav elurikkuse laboratoorium; rõhutab teadusuuringute ja andmekogumise tähtsust ookeanide parema tundmaõppimise jaoks; toonitab, et äärepoolseimad piirkonnad võiksid toimida oma vastavate keskkondade teadusportaalidena ning palub komisjonil ja vastavatel liikmesriikidel asjaomaseid teadusprojekte tõhusamalt toetada;

6. rõhutab vajadust hoida vastastikku tasakaalus püügivõimsus ja püügivõimalused kooskõlas ettevaatuspõhimõttega ja arvestades sotsiaalmajanduslikku tegelikkust; on samas seisukohal, et see ei saa õigustada andmekogumisse ja mereökosüsteemide teaduslikku tundmaõppimisse tehtavate investeeringute vähendamist; nõuab mõningate liikide püügikvootide jagamise läbivaatamist (nt Assooride hariliku tuuni kvoodi tõstmist) ning mõningate teiste liikide (nt šokolaadhai) püügi lubamist tulenevalt teadusuuringute andmetest ning ökosüsteemide tehnilise ja materiaalse hindamise suutlikkuse paranemisest;

7. juhib tähelepanu sellele, et mõnedes äärepoolseimates piirkondades jääb kalalaevastike püügivõimsus ÜKP raames sätestatust väiksemaks, eeskätt rahastamise kättesaamatuse tõttu;

8. märgib, et äärepoolseimate piirkondade teatavate raskete kliimatingimuste tõttu vananevad sealsete kalurite laevad kiiremini, mis tekitab ohutus- ja tõhususprobleeme ning muudab töötingimused tänapäevaste laevadega võrreldes vähem atraktiivseteks;

9. rõhutab asjaolu, et kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) 2016. aasta aruandes ( 9 ) ei suudetud hinnata kõigi äärepoolseimates piirkondades tegutsevate laevastike püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelist tasakaalu, kuna nappis bioloogilisi andmeid; nõuab, et EMKFi ja teiste fondide raames eraldataks ülikoolidele ja teadusinstituutidele suuremad summad ökosüsteemide hindamise tehniliste abivahendite hankimiseks; peab sellega seoses väga oluliseks, et usaldusväärsed andmed nende ülemereterritooriumide majandusvööndite ressursside olukorra ja tavade kohta oleksid olemas ja kättesaadavad;

10. juhib tähelepanu sellele, et äärepoolseimate piirkondade rannapüügilaevastikud koosnevad valdavalt vanadest alustest, mis tekitab probleeme pardaohutuse osas;

11. peab kahetsusväärseks, et komisjon ei avaldanud 30. juuni 2012. aasta tähtajaks määrust (EÜ) nr 639/2004 käsitlevat rakendusaruannet; nõuab komisjonilt lisateavet selle kohta, miks tehti otsus aruannet mitte avaldada.

12. kahetseb EMKFi määruse vastuvõtmise ja sellest tulenevalt EMKFi rakenduskavade heakskiitmise hilinemist, mistõttu hilineti ka EMKFi toetavate sätete rakendamisega, mis omakorda põhjustas mõningatele äärepoolseimate piirkondade ettevõtetele tõsiseid rahalisi raskusi;

13. avaldab rahulolu seoses selliste EMKFis sisalduvate äärepoolseimaid piirkondi puudutavate erisätetega nagu lisakulude hüvitamine (mida EMKF täielikult subsideerib), kusjuures hüvitamine on eelmise programmitöö perioodiga võrreldes ulatuslikum, ehkki mõningate äärepoolseimate piirkondade jaoks endiselt ebapiisav, ning riigiabi maksimaalse osatähtsuse suurendamisega 35 % võrra muude äärepoolseimates piirkondades võetud meetmete puhul;

14. märgib, et teatavatel äärepoolseimate piirkondade kaluritel on raske või isegi võimatu saada laenu ja/või oma laevu kindlustada, mis tekitab neile ohutusprobleeme ja majanduslikke piiranguid;

15. märgib, et äärepoolseimate piirkondade registreeritud alustest moodustavad suure osa väikesed paadid; rõhutab, et mõningate äärepoolseimate piirkondade väikelaevad on üle 40 aasta vanad ja sellest tulenevad reaalsed ohutusprobleemid;

16. rõhutab Euroopa Investeerimispanga ja ELi fondide antud laenude võimendusefekti, mis ilmneb eriti äärepoolseimates piirkondades;

Aluslepingu artiklist 349 ja ÜKPst tulenevate võimaluste parem ärakasutamine

17. leiab, et ÜKPs sätestatud eraldiseisev äärepoolseimate piirkondade nõuandekomisjon on sobiv platvorm vajalike teadmiste ja kogemuste vahetamiseks, ning peab seetõttu kahetsusväärseks, et äärepoolseimate piirkondade nõuandekomisjoni ei ole endiselt loodud;

18. nõuab kalandusega seotud Euroopa Liidu poliitikavaldkondade, regulatsioonide, fondide ja programmide ning eelkõige EMKFi puhul ELi toimimise lepingu artikli 349 täielikku rakendamist äärepoolseimatele piirkondadele iseloomulike raskuste lahendamiseks;

19. on seisukohal, et kogukonna juhitud kohalik areng on paljutõotav lähenemisviis ning vastav liikmesriik peaks EMKFi pakutavaid võimalusi parimal viisil kasutama, et toetada äärepoolseimates piirkondades sedalaadi kohalikku arengut;

20. juhib tähelepanu kalanduse kohalike algatusrühmade moodustamise tähtsusele, kuna neid loetakse kalandustegevuse toetamise ja selle mitmekesistamise võimaluste oluliseks kanaliks;

21. palub, et komisjon ettepanekute tegemisel õigusaktide vastuvõtmiseks hügieeni-, tervishoiu-, ohutus- ja töötingimustega seotud investeeringute kulude kohta soodustaks terviklikku ja sobivalt kujundatud käsitlust;

22. palub, et komisjon äärepoolseimate piirkondade konkreetsetest ebasoodsatest tingimustest tulenevate lisakulude arvutamise kriteeriumide kohta õigusaktide vastuvõtmiseks ettepanekuid tehes võtaks arvesse ka geograafiliste ja kliimatingimuste ning loodusrikkuste rüüstamise mõju;

23. taunib teatavate äärepoolseimate piirkondade majandusvööndites ning teiste selliste piirkondade majandusvööndeid ümbritsevatel merealadel toimuvat ulatuslikku ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki; märgib, et kui sellega tegelevad kohalikud elanikud, on üheks põhjuseks ka kohapealsed raskused toiduvarudega; kutsub kohalikke ametivõime üles intensiivistama võitlust ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu;

24. soovitab seetõttu aktiivsete (nt seire) ja passiivsete meetmete kasutuselevõtmist, kusjuures viimaste näiteks on läbirääkimised äärepoolseimate piirkondade naaberriikidega, kellega ei ole veel allkirjastatud säästva kalapüügi partnerluslepinguid;

25. kutsub kõiki hõlmatud osapooli üles kiirendama EMKFi määruse rakendamist ning kasutama fondi pakutud võimalusi ulatuslikuks investeerimiseks laevastike uuendamisse (ohutuse, laevade hügieenitingimuste ja energiatõhususe ning kalandustoodete kvaliteedi parandamine), samuti kalasadamatesse, lossimispiirkondadesse ja vesiviljelusse eesmärgiga tekitada uusi turustamisvõimalusi; sektori elujõulisemaks muutmiseks nõuab ka täiendavate kulude hüvitamise korra kohaldamist;

26. nõuab, et kolmandate riikidega kalanduskokkulepete sõlmimisel arvestataks sisuliselt äärepoolseimate piirkondade huvidega, muu hulgas sätestades kohustused lossida saak äärepoolseimates piirkondades või värvata laevadele äärepoolseimatest piirkondadest pärit töötajaid;

27. rõhutab vajadust analüüsida kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 sätetega äärepoolseimatele piirkondadele avalduvat mõju iga kord, kui ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kalanduskokkulepped neid piirkondi mõjutavad;

28. märgib, et kalavarude säästva majandamise tagamiseks võib olla vajalik äärepoolseimate piirkondade kalandussektori ümberkorraldamine ning et vajaduse korral tuleks kaaluda laevade arvu vähendamist;

29. on seisukohal, et juhtudel, kui vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklile 22 on vaja vähendada püügivõimsust, tuleks laevade säilitamine otsustada sama määruse artiklis 17 toodud kriteeriumite põhjal;

30. nõuab, et ÜKP kalapüügivõimaluste eraldamist käsitleva sätte rakendamisel pööraksid liikmesriigid erilist tähelepanu äärepoolseimates piirkondades toimuvale traditsioonilisele väikesemahulisele kalapüügile, mis soodustab kohalikku majandust ja mille keskkonnamõju on väike;

31. nõuab tungivalt, et äärepoolseimate piirkondadega liikmesriigid võtaksid kõik sobivad meetmed ning jätkaksid selliseid konkreetseid abikavasid nagu maksustamise erimudelid;

32. äärepoolseimate piirkondade püügivõimaluste teaduslike aluste tugevdamiseks peab vajalikuks täiustada neis piirkondades andmete kogumist kalavarude kohta ja väikelaevade mõju hindamist;

33. rõhutab, et äärepoolseimad piirkonnad sõltuvad nende majandusvööndite kalavarudest, mis on bioloogilises plaanis äärmiselt haavatavad; eelkõige seetõttu leiab, et äärepoolseimate piirkondade kalapüüki kajastavad andmed peaksid olema üks andmekogumise prioriteete;

34. rõhutab, et kuna vesiviljelus võib pakkuda uusi tootmisvõimalusi ja kvaliteetseid tooteid, tuleks selle potentsiaali äärepoolseimates piirkondades paremini ära kasutada (ja väga tugeva piirkondliku konkurentsi tõttu peaks Euroopa Liit seda jõuliselt toetama), ning kutsub komisjoni üles vesiviljeluse arendusprojekte toetama ja soodustama;

35. kutsub liikmesriike ja äärepoolseimaid piirkondi üles kasutama parimal viisil ära vähese tähtsusega abi ja/või grupierandi eeskirju, mis on sätestatud komisjoni määruses (EL) nr 1388/2014;

36. palub liikmesriikidel soodustada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamist ning rõhutada erinevate fondide vahelist koostoimet äärepoolseimates piirkondades, et edendada kõigi meremajanduses osalejate majanduslikke võimalusi; ergutab eelkõige investeeringute tegemist projektidesse, mis muudavad kalandussektori töökohad atraktiivsemaks, mis tõmbavad ligi rohkem noori ning millega juurutatakse selektiivseid püügimeetodeid ja aidatakse kalandusvaldkonda arendada;

37. soovitab programmi „Horisont 2020“ ühe osana käivitada kalanduse valdkonnas uurimis- ja arendusprogramme, mis tooksid kokku erinevad majanduses ja ühiskonnas toimivad osapooled ning aitaksid seeläbi välja töötada uusi kalapüügitehnikaid ja -meetodeid, mis võiksid tõsta sektori konkurentsivõimet ning suutlikkust tekitada majanduskasvu ja pakkuda kohalikele elanikele tööd;

38. soovitab võtta ÜKPs edaspidi täiel määral arvesse äärepoolseimate piirkondade erisusi ning võimaldada neil täielikult realiseerida tugev majanduslik, sotsiaalne ja ökoloogiline potentsiaal, mille loob neis piirkondades kalandussektori arendamine; sellega seoses juhib tähelepanu vajadusele kaaluda laevastiku klassifitseerimispõhimõtete muutmist (et tagada äärepoolseimate piirkondade eriti selektiivseid püüniseid kasutavate rannapüügilaevastike püügivõimsuste ja püügivõimaluste vahelise tasakaalu objektiivne hindamine), parandades nõrga mootoriga ja/või ebakindlate aluste (mis võivad halbades ilmastikutingimustes olla meeskondadele ohtlikud) tehnilisi näitajaid lähtuvalt laevaehituse teaduslikest põhimõtetest ja nii, et sellega ei kaasneks mittesäästva püügi mahu kasv;

39. kaugemate piirkondade erakordset potentsiaali arvestades peab kalandussektori majandusarengu tugevdamise jaoks oluliseks soodustada investeeringuid ning edendada innovatsiooni ja mitmekesistamist;

40. äärepoolseimate piirkondade kalandussektori ellujäämise nimel ning kooskõlas säästva arengu eesmärgis nr 14 nimetatud väikesaarte ja -territooriumite erikohtlemise põhimõttega palub komisjonil kehtestada ELi toimimise lepingu artiklil 349 põhinevad toetusmeetmed, mis võimaldaksid ELi või riiklikul tasandil rahastada äärepoolseimate piirkondade väikesemahulise ja traditsioonilise kaalpüügiga tegelevaid laevu, mis lossivad oma saagi nende piirkondade sadamates ja toetavad kohalikku säästvat arengut – see aitaks parandada inimeste ohutust, täita ELi hügieeninõudeid, võidelda ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu ning saavutada suuremat ökoloogilist tõhusust; märgib, et kõnealune kalalaevastiku uuendamine ei tohi ületada kinnitatud püügivõimsuse ülemmäärasid, peab piirduma vanade aluste väljavahetamisega sama arvu uute vastu ning peab võimaldama säästvat kalapüüki ja maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärgi täitmist;

41. teeb ettepaneku suurendada mootorite asendamiseks antava abi osakaalu nendes äärepoolseimates piirkondades, kus teadusandmete kohaselt kliimatingimused ja kliimamuutused kahjustavad laevastikke eriti rängalt;

42. palub, et komisjon, võttes eeskujuks kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programmi (POSEI) äärepoolseimate piirkondade põllumajanduse jaoks, uuriks võimalust luua võimalikult kiiresti rahastamisvahend, mis oleks konkreetselt ette nähtud äärepoolseimate piirkondade kalanduse toetamiseks ja võimaldaks nende piirkondade kalanduse erakordset potentsiaali täiel määral ära kasutada; leiab, et kindlasti tuleks kaaluda võimalust koondada nimetatud erivahendisse eelkõige praeguse EMKFi määruse artikli 8 (riigiabi), artikli 13 lõike 5 (eelarvevahendid eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega) ning artiklite 70 (hüvitamise kord), 71 (hüvitise arvutamine), 72 (hüvituskava) ja 73 (riigiabi hüvituskavade rakendamiseks) sätted;

43. teeb ettepaneku tõsta äärepoolseimate piirkondade laevastike teatavate osade suutlikkust, kui on teaduslikult tõestatud, et mõningaid kalavarusid saab intensiivsemalt majandada ilma säästva kalapüügi eesmärke kahjustamata;

44. märgib, et äärepoolseimate piirkondade eriti selektiivseid püüniseid kasutavate väikeste rannapüügilaevade uuendamine ja kaasajastamine võib parandada meeskondade ohutust raskete ilmastikutingimuste korral, kui seda teha laevaehituse objektiivsete teaduslike kriteeriumite kohaselt ja kui see ei riku püügivõimaluste ja püügivõimsuste vahelist tasakaalu;

45. soovitab pakkuda tulevases EMKFi määruses paremaid stiimuleid, mis tooksid noori meremajandusse tööle, eeskätt pakkuda kutseõppe võimalusi ning edendada meetmeid, mis suurendaksid äärepoolseimates piirkondades sissetulekuid ning parandaksid töökohakindlust ja meremajanduse säästvat korraldust üldiselt;

o

o o

46. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

(1) Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0133.

(2) Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0015.

(3) Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0109.

(4) Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0110.

(5) Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0049.

(6) ELT C 419, 16.12.2015, lk 167.

(7) ELT C 15 E, 21.1.2010, lk 135.

(8) „Research for PECH Committee – Management of the fishing fleet in the Outermost Regions (Uuringud kalanduskomisjoni jaoks – äärepoolseimate piirkondade kalalaevastike haldamine)“. Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraat, poliitikaosakond B (IP/B/PECH/IC/2016_100); EMKFi Prantsusmaa rakenduskava.

(9) STECFi aruanded – Laevastike peamiste osade tasakaalunäitajate hindamine ja ülevaade riiklikest aruannetest liikmesriikide tegevuse kohta laevastiku püügivõimsuse ja püügivõimaluste tasakaalustamiseks (STECF-16-18).