ET Euroopa Liidu Teataja C 191/11

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Energiaalane kasvatus” (ettevalmistav arvamus)

2012/C 191/03

Raportöör: Edgardo Maria IOZIA

Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik Taani otsustas 11. jaanuaril 2012 vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Energiaalane kasvatus”

(ettevalmistav arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 11. aprillil 2012.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 480. istungjärgul 25. ja 26. aprillil 2012. aastal (25. aprilli istungil) ühehäälselt vastu järgmise arvamuse.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 ELi keskkonnavolinik Connie Hedegaard on öelnud, et „Globaalsete arenguväljakutsetega ei ole võimalik toime tulla, kui maailma majandusjõud oma kasvumudelit ümber ei kujunda”.

1.2 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on teadlik energiaalase kasvatuse strateegilisest osatähtsusest. Olulised muutused käitumismudelites on vajalikud üleminekuks vähese CO2-heitega majandusele, mis on ette nähtud ka Euroopa Komisjoni 2050. aasta tegevuskavas. Kodanikuühiskonna kaasamine on vältimatu, et saavutada ELi eesmärgid, eelkõige eesmärk vähendada keskpikas perspektiivis energiatarbimist 20 % võrra aastaks 2020.

1.3 Energiaalase kasvatuse peaeesmärgid seonduvad kliimamuutustevastase võitlusega ning inimese ja looduse harmoonilise suhte taastamisega. Meil on vastutus vaadata ettepoole, mõista ja ennetada tulevikuühiskonna vajadusi. Praegune hetk on erakordse ja otsustava tähtsusega: Euroopa Liit, riikide valitsused, kohalikud omavalitsused, koolid, ülikoolid, teaduskeskused, ettevõtted, tööstusharud, pangad, ametiühingute organisatsioonid, valitsusvälised organisatsioonid ja meedia on kaasatud integreeritud lähenemisviisi raames ja eri tasanditel.

1.4 Konkreetsed kogemused, mis valitsusvälised organisatsioonid on saanud energialase kasvatuse mudelite ja vahendite süvendamisel, on eriti olulised. Vahetus erinevatesse ühendustesse kuuluvate kutseorganisatsioonide ja eri koolitustasandi õpetajate vahel muudab energiaalase kasvatuse eriti tulemuslikuks. Parimate tavade õpetamiskogemustega ühendamisel on võtmeroll kvaliteetsete tulemuste saavutamise jaoks.

1.5 Komitee peab vajalikuks arendada uuenduslikke haridus-, õpetus- ja koolitusmeetmeid, mis tuleks ühendada olemasolevate läbiproovitud meetoditega. Info- ja kommunikatsioonitehnoloogial on kõnealuses valdkonnas esmatähtis roll.

1.6 Komitee toetab SET-kava (energiatehnoloogia strateegiline kava) energiaalast kasvatust ja koolitust käsitlevat uut algatust, mille raames ühendatakse teadlaste, uurimisinstituutide ja tööstuse organisatsioonid. Era- ja avaliku sektori koostöö, eelkõige teadus- ja uuendustegevuse valdkonnas, on andnud suurepäraseid tulemusi ning seda tuleks toetada ka tulevikus. Komitee kutsub komisjoni üles toetama kõnealuseid algatusi.

1.7 Energiaalane kasvatus võib aidata vaesuse ja kütteostuvõimetusega seonduvate probleemide lahendamisel. Kõigil kodanikel peab olema õigus taskukohase hinnaga energiale.

1.8 Euroopa Liit peab vajalikul määral arvesse võtma energialase kasvatuse prioriteeti ning kavandama selle jaoks asjakohased vahendid järgmises mitmeaastases finantsraamistikus.

1.9 Käesolevas arvamuses peab komitee üha enam vajalikuks toetada programmi EDEN, riiklike energia- ja keskkonnaalase kasvatuse foorumite Euroopa võrgustikku, mis põhineb kohaliku, riikliku, Euroopa ja rahvusvahelise tasandi algatustel kõnealuses sektoris.

2. Sissejuhatus

2.1 Haridus on üks peamine jõud, mis aitab käitumist muuta. Käesolevas arvamuses tuuakse esile hariduse olulist rolli selles protsessis ja rõhutatakse põhimõtet „parim energia on kasutamata energia” (1).

2.2 2009. aastal koostas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee energiavoliniku taotlusel juba ettevalmistava arvamuse teemal „Haridus- ja koolitusvajadus süsinikuvaba energiavarustuse ühiskonnas” (2). Komitee kordab selles esitatud soovitusi ka praegu ning tõstatab uusi küsimusi järgnenud arengu valguses.

2.3 Suured muutused, mida me praegu läbi elame ja mille elavad läbi tulevased põlvkonnad kogu maailmas, seavad säästva energia küsimuse poliitilistes, tööstuslikes, kollektiivsetes ja individuaalsetes valikutes üha olulisemale kohale. See peaaegu revolutsiooniline üleminekuaeg viib välja sellise süsteemi loomiseni, milles meie hoiakud ja mõtteviis muutuvad täielikult. Meile ülemineku korraldamiseks antud aeg on piiratud ja seega tuleb pikaajalised programmid ja algatused käivitada esimesel võimalusel.

2.4 Energia ja keskkond

2.4.1 Energial on alati olnud oluline osa inimese elus. Energianõudluse kasvu on tugevalt suurendanud eelkõige radikaalsed muutused kodanike elustiilis ja tarbimisharjumustes. Järgmistel kümnenditel peab Euroopa toime tulema paljude energiaga seonduvate, sealhulgas järgmiste probleemidega:

— kliimamuutuste mõjuga elamine,

— elanikkonna suurenemine ja vananemine,

— ränne,

— energiavarustuse kindlus,

— impordist sõltuvuse vähendamine,

— energiatõhusus,

— võitlemine vaesuse ja kütteostuvõimetuse vastu,

— energia kättesaadavuse tagamine kõikidele tarbijatele (eratarbijatele ja tööstusele),

— jätkusuutlik liikuvus,

— loodusõnnetused (üleujutused, maavärinad, merevärinad jne),

— ressursinappus (energia, vesi, tooraine),

— ülemaailmne energianõudluse suurenemine,

— taastuvate energiaallikate edendamine,

— IKT (arukad energiavõrgud jne),

— inimtegurid (haridus, käitumine/harjumused),

— globaliseerumine,

— julgeolek,

— konkurentsivõimelisus.

2.5 Euroopa Liidu prioriteedid ja energiaalane kasvatus

2.5.1 Et saavutada energiapoliitika põhieesmärgid, nagu energiavarustuse kindlus, konkurentsivõimelisus ja jätkusuutlikkus, peab Euroopa Liit arvestama kõiki tulevaste väljakutsetega seonduvaid tegureid ja rakendama kõiki asjakohaseid muudatusi.

2.5.2 Seega on vaja anda sellele protsessile uut hoogu. Kõik kodanikud peaksid olema teadlikud energiaküsimustest ja seatud eesmärkide täitmata jätmisega kaasnevatest riskidest. Arukas energiaalane kasvatus on käitumise muutmise võti, näiteks inimesele ja keskkonnale potentsiaalselt kahjulikest radioaktiivsetest jäätmetest vabaneva ioniseeriva kiirguse valdkonnas (3) on tingimata vaja välja arendada konkreetsed energiaalase kasvatuse meetmed.

3. Energiaalane haridus: mõned kaalutlused

3.1 Energiaalane kasvatus on üks oluline vahend uue säästva arengu mudeli rajamisel ja uue kultuuri edendamisel. See läbivalt tähtis teema nõuab ühtlasi integreeritud käsitlusviisi, mis hõlmaks tänapäeva elu ja kodanikuühiskonna eri aspekte kõikides sektorites (põllumajandus, teenindus, tööstus, ehitus) ja kõiki kodanikke.

3.2 Vajadus alalise kasvatuse järele, näiteks kogu elu jooksul ennast arendava üksikisiku õpetamise protsessi järele, koolis ja pärast kooli, on täna suurem kui kunagi varem. Komitee rõhutab, kui tähtis on kujundada arukas energiaalase haridustee, milles oleksid ühendatud sotsiaalse elu eri küljed, nagu perekond, kool, töökoht, kultuuri- ja meelelahutusasutused.

3.3 Ratsionaalseks ja vastutustundlikuks käitumiseks on vaja sekkumismeetmeid, millega saab hõlbustada, motiveerida ja tugevdada tõhusamat energiakasutust. Selleks on tarvilik selge, arusaadav, usaldusväärne ja eelkõige kättesaadav teave tehnika kohta, mis nõuab energia kasutamist. Haridusel on vitaalne roll vajaliku põhielemendina üldsuse üksmeele saavutamisel energiasäästu alase õigustiku ja energiatõhususe meetmete küsimuses nii Euroopa Liidu kui liikmesriikide tasandil.

3.4 Energiaalane kasvatus peab algama lasteaiast ja algkoolist. Lapsed on energiateemadest hästi teadlikud ja nad on väga vastuvõtlikud uutele ideedele ja harjumustele. Nad võivad mõjutada vanemate ja ümbritsevate inimeste nägemust ja tegevust. Tänased õpilased on homsed töötajad, ametnikud, õpetajad, insenerid, arhitektid, poliitikud ja ettevõtjad. Otsused, mida nad oma elu jooksul teevad, mõjutavad tuntavalt meie ühiskonna ressursside kasutamist.

3.5 Kõikide liikmesriikide õppekavadesse peaksid kuuluma kõiki energia ja kliimamuutusega seotud aspekte puudutavad teemad alates alg- ja keskkoolist kuni ülikooli ja spetsialiseerumiseni välja. Põhitähtis on koolitada tänaseid noori uute elukutsete jaoks. Energiaalane kasvatus võib anda praktilisi oskusi, mis vastaksid energiasektori tulevastele nõuetele, ja seega hõlbustada töökohtade loomist lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis.

3.6 Energiaturu liberaliseerimine ja selle sektori uued tehnoloogiad seavad uusi väljakutseid tarbijatele, kes on seni ostnud energiat monopolidelt. Energiaalane kasvatus ja õpetus peaksid mh sisaldama näiteks selliseid teemasid: „Kuidas saab kasutada arukaid arvesteid nii, et energiat säästa?”, „Millised on tarbija õigused ja kohustused, kui ta sõlmib lepingu energiatarnijaga?”, „Kuidas arvutatakse meie CO 2 -jalajälge?”, „Mis on ökomärgised?”. Eriti olulised on Dolceta projekti (www.dolceta.eu) kogemused, mida komitee soovitab tungivalt mitte raisku lasta, vaid teavitada neist jätkuvalt avalikkust.

3.7 Energiaalane kasvatus jätkub ka väljaspool kooli. Lapsed ja noored suudavad perekonna ja sõprade kaudu mõjutada laiemat sotsiaalset kogukonda, parandades nii täiskasvanute teadlikkust õigest käitumisest. Märkimisväärsete tulemuste saavutamiseks on ülioluline seega kasvatustöö järjepidevus ja tagada see kõikidele kodanikele. Asjakohane on laiendada ja kindlalt tugevdada õpetust, laiendades selle paljudele inimestele, täiskasvanutele ja kutsealade esindajatele (nt insenerid, arhitektid, arvamuskujundajad). Ühtlasi on vaja koolitajate väljaõppele suunatud poliitikat.

3.8 Õppimisprotsess on mitmetahuline. Protsessi on aktiivselt kaasatud paljud ja neil kõigil on konkreetne võtmeroll. Komitee rõhutab, kui oluline on uurida, milline on iga sihtrühma puhul parim õppemeetod, ja seega seda, kuidas välja töötada asjakohased õppe- ja koolitusprogrammid, võttes arvesse inimeste vanust, sugu, kultuurilisi erinevusi ja haridustaset. Hoolikalt tuleks uurida ja arendada uusi vahendeid, sealhulgas näiteks suhtlusvõrgustikke.

4. Euroopa Liidu roll

4.1 Euroopa Liit võib kaasa aidata hariduse ja koolituse kvaliteedi parendamisele, ergutades liikmesriikidevahelist koostööd ja vajadusel toetades ja integreerides nende tegevust (ELi aluslepingu artiklid 149 ja 150). Lisaks pidevale vajadusele tõsta hariduse taset kõikides valdkondades peaks Euroopa Liit erilise rõhu asetama vajadusele teadmiste ja oskuste järele energiavaldkonnas. Veebilehelt www.energy.eu võib leida juba olulise tähtsusega panuseid. Euroopal on vaja keemikuid, kes töötaksid päikeseenergia kogumise vallas, ja insenere, kes projekteeriksid ja ehitaksid arukaid võrgustikke – ja mitte ainult. Ühtlasi tuleks Euroopa tasandil vältida üldise suundumusega kaasa minemist, näiteks biokütuste tootmise toetamine arenguriikides, mis on toonud kaasa soovimatuid tagajärgi, sealhulgas näiteks jatrofa, õli sisaldav kõrbetaim, mis kasvab looduslikult mõnedes Aafrika riikides.

4.1.1 Komitee jaoks on esmatähtis, et komisjon võtaks tulevase mitmeaastase finantsraamistiku väljatöötamisel arvesse energiaalast kasvatust ELi poolt 2020. aastaks ja 2050. aastaks seatud Euroopa energia- ja kliimaeesmärkide saavutamise strateegia lahutamatu osana.

4.2 Ametiasutuste roll

4.2.1 Subsidiaarsuse põhimõtte alusel on haridus iga liikmesriigi ainupädevusse kuuluv valdkond ning liikmesriikidel on täielik vastutus oma haridus- ja koolitussüsteemi sisu ja korralduse eest. Riikide valitsused peaksid soodustama kõikide ühiskonna osaliste kaasamist energiaprogrammide prioriteetide kindlaksmääramisse ja nende programmide loomisse. Ühtlasi peaksid nad jälgima teavet ja tegema tarbijatele kättesaadavaks mitmesugused vahendid, nagu veebisaidid, et võrrelda hindu ja/või saada ajakohastatud teavet energia eri aspektide kohta.

4.2.2 Ametiasutused peavad andma head eeskuju. Piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused peavad tagama tegevuse tõhusa kooskõlastamise, püüdes aidata üles ehitada energiasäästu ulatuslikku kultuuri. Teadlikkus vajalikust muutusest, energiatõhususe meetoditest ja taastuvate energiaallikate kasutamisest peavad saama kõigi kodanike pärisosaks. Seetõttu peavad institutsioonid normatiivsete ja tehniliste sekkumismeetmete kõrval ette nägema kõikidele kodanikele, ettevõtjatele ja ettevõtjate ühendustele suunatud laialdased teavitus- ja teadlikkuse suurendamise meetmed. Kõnealuses kontekstis on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee heaks eeskujuks oma asutusesisese programmiga EMAS (Eco-Management and Audit Scheme), tänu millele on komitee saavutanud kõrgeima keskkonnasertifikaadi Brüsseli piirkonna keskkonnaagentuurilt (IBGE „Ecodynamic Enterprise label”).

4.3 Koolide roll

4.3.1 Paljud oma ideedest ja teadmistest saame kooliajal. Tänapäeva kool põhineb traditsioonilisel õppimissüsteemil, millesse on jäetud riigi tasandil mõned lüngad. Mõned erandid välja arvates, puuduvad konkreetsed energia- ja keskkonnaalase kasvatuse programmid ja nendel teemadel asjakohase formaalse hariduse omandanud personal. Nendel ja muudel põhjustel peab kool tulevikus pakkuma võimalust süvendada teadmisi energiakokkuhoiu, energia, teaduse, keskkonna ja kliima alal, aidates kaasa teadlikkuse suurendamisele energiatõhususe kohta ja andes õpilastele sotsiaalseid ja analüüsioskusi ratsionaalseks hindamiseks, mis viib tulevaste hoiakute muutmiseni. Energia ja keskkonna alased teadmised tuleks kaasata elukestva õppe Euroopa viiteraamistiku pädevuste hulka. Õpetajad omandavad otsustava tähtsusega rolli ja vajavad õppetasemele vastavat asjakohast ja teemakohast kasvatuslikku õppematerjali. Iga õppekava peaks sisaldama ajakohastatud ressursse ja asjakohaseid haridus- ja tugimeetmeid õpetajatele. Ülikoolide roll on otsustav, mis määrati kindlaks ka Bologna protsessi raames, mille eesmärk on muuhulgas luua haridussüsteem, mis on suurimal määral kooskõlas kiire arenguga globaliseeruvas maailmas ja ELi huvidega, eesmärgiga tagada diplomite parem kooskõla tööturuga kogu Euroopa Liidus.

4.4 Ettevõtjate roll

4.4.1 Haridusasutuste ja ettevõtete partnerlusel, mida komitee toetab juba 2009. aastast (4) alates, on määrav roll. Tänu kutseharidusele ja eelkõige VKEdele omasele paindlikkusele võib partnerlus olla üks peamine ressurss töökohtade loomisel kriisi ajal, andes märkimisväärse tõuke ettevõtlusvaimu ja loovuse arengule. Teadus- ja uuendustegevus peavad moodustama selle partnerluse lahutamatu osa, et soodustada kiiret tehnosiiret uute tehnoloogiate valdkonnas. Kutsealade esindajad (insenerid, arhitektid jne) peaksid saama pidevalt koolitust asjaomase sektori uute arengute küsimuses. Ühtlasi tuleks töökohas läbi viia energiasäästuteemalisi eriseminare.

4.5 Pankade roll

4.5.1 Pangandussektoril on eriti oluline roll majanduse ja ühiskonna jaoks. Pankadel on kindel koht elanikkonna igapäevaelu paljudel etappidel ning lisaks finantsvahendaja rollile peaksid nad olema ka usaldusväärsed nõustajad. Andes sihtotstarbelisi sooduslaene ning tagades asjakohase teavitustegevuse, on pangad võimelised toetama energia- ja keskkonnaalase kasvatusega seonduvat tegevust, innustades eri majandussektoritesse tehtavaid investeeringuid (ehitus, transport jms).

4.6 Ametiühingute roll

4.6.1 Töötajate organisatsioonid võivad anda suure panuse sellise protsessi teostamisse, kus haridus ja kutseõpe on ühiskonna ja säästva arengu ühtse mudeli kujundamise vahendid. Keskkonnahoidlik majandus näiteks vajab kvalifitseeritud töötajaid, kes on võimelised kohanema muutustega, mida eeldavad tehnoloogia areng, teadustegevus ja innovatsioon. Ka üksikisiku käitumise tasandil võib ametiühingu ülesanne olla strateegiline oma liikmete teadlikkuse suurendamise aktsioonide ning ka lepingulist laadi algatuste kaudu, mis premeerivad õiget käitumist ja saavutatud energiakokkuhoidu. Selles valdkonnas võib olulisi tulemusi anda ettevõtjate ja töötajate esindusorganisatsioonide koostöö.

4.7 Kodanikuühiskonna roll (valitsusvälised organisatsioonid)

4.7.1 Tarbijate organisatsioonidel ja keskkonnaorganisatsioonidel on väga oluline roll, arvestades oskuste ja teadmiste ülekandmise tähtsust. Nad tuleks kaasata energiatarbimise ja -tõhususe alase teadlikkuse suurendamisse kõikidel tasanditel: programmitöö, kavandamine, sisu otsustamine, teabe levitamine, soovitused, rakendamine, tulemuste hindamine.

4.7.2 Valitsusvälised organisatsioonid peaksid olema riigiasutuste loomulikud partnerid ja neid tuleks toetada nende teavitustöös, millest saab kasu kogu ühiskond. Vabaharidusprogrammid, suhted õppejõududega, õppekülastuste korraldamine kohapeal, eraldi miniülikoolilinnakud ja eri vanuserühmadele mõeldud väljaanded on ülesanded, mis tuleks usaldada energiaalase kasvatuse alal tegutsevatele organisatsioonidele ja ekspertidele.

4.8 Meedia ja suhtlusvõrkude roll

4.8.1 Korrektse teabe levitamisel ning igas eas elanikkonnarühmade kasvatustegevuse tagamisel on meedial strateegiline väärtus ja roll. Programmides, mille eesmärk on suurendada teadlikkust energia ja keskkonnaga seonduvate teemade kohta, peavad sõnumid alati olema teaduslikult põhjendatud ja kultuuri seisukohast neutraalsed. Tuleb vältida meediavahendite, eelkõige televisiooni kasutamist ilma, et infosisu oleks põhjalikult analüüsitud. Huvid, mis on mängus keskkonna- ja energiavaldkonnas, on erakordselt suured ning võimelised mõjutama ühes või teises suunas inimesi, kellel puuduvad teadmised ja kriitiline analüüsivõime, mis võimaldaksid neil saadud teavet asjakohaselt hinnata.

4.8.2 Suhtlusvõrgustikel on oluline, aga samas delikaatne ülesanne, arvestades asjaolu, et nad on suunatud eelkõige noortele, kelle jaoks emotsioonidel on oluline koht ning kes on võimelised kirglikku huvi üles näitama selliste oluliste teemade vastu. Kõik need, kes kasutavad kõnealuseid meediavahendeid, peaksid juhinduma käitumisjuhisest, nõustuma järelevalvega ning vajadusel muutma ebaselget ja tendentslikku teavet.

4.8.3 Selles puudub kahtlus, et nende vahendite tähtsus tulevikus pidevalt kasvab. (Praegu on suhtlusvõrgustikega ühinenud rohkem inimesi, kui oli elanikke kogu planeedil 20. sajandi alguses). Kättesaadava teabe erakordselt suur kogus muudab teabe keelt ja tüpoloogiat. Need muutused mõjutavad haridust ning tuleb osata tõlgendada mitmetahulisi ja keerukaid sõnumeid lihtsaiks ja kõigile arusaadavaiks mõteteks (http://en.wikipedia.org/wiki/List_of_social_networking_websites).

5. Komitee prioriteedid

Komitee leiab, et tähelepanu tuleb koondada järgmistele prioriteetidele:

5.1 Kliimamuutuste mõjuga arvestamine, kliimamuutustega kohanemine ja vajadus asjakohase ametialase pädevuse järele. Kliimamuutuste tegelikkust näitavad teaduslikud tõendid ja seda tunnistatakse laialdaselt maailmas. Teatud sündmused, nagu üleujutused, toimuvad üha sagedamini. Nende nähtustega kohanemine on meie ellujäämiseks otsustava tähtsusega. Peale selle võib asjaomaste kutsealade esindajate puudumine seada tõsiselt ohtu Euroopa Liidu eesmärkide saavutamise lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis.

5.2 Energiatõhusus. Energiatõhusus on Euroopa 2020. aasta strateegia keskmes. Uute ja olemasolevate meetmete täieliku rakendamise koosmõju muudab meie igapäevaelu ning Euroopa Komisjonile andmetel võib sellega igal aastal leibkonna kohta kokku hoida kuni 1 000 eurot, parandada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet, luua kuni 2 miljonit töökohta ning vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastas 740 miljoni tonni võrra (5). Energiatarbijatel on oluline roll selle protsessi toetamisel. Kõik, sealhulgas täiskasvanud, peavad muutma oma käitumismudelit ning seega on vajalikud piisavad ja usaldusväärsed teadmised energia valdkonnas.

5.3 Võitlus vaesuse ja kütteostuvõimetuse vastu. Võitlus vaesuse ja kütteostuvõimetuse vastu on uus sotsiaalne prioriteet, millega tuleb tegeleda kõikidel tasanditel. Peamiste fossiilkütuste hinnad tõusevad jätkuvalt ja näib, et see tendents jätkub ka lähiaastail. Kui kiiresti ja tõhusalt ei tegutseta, võib märkimisväärselt suureneda energia eest tasumisega raskustes olevate tarbijate hulk (6).

5.4 Energia kättesaadavuse tagamine kõikidele tarbijatele (eratarbijatele ja tööstusele). Energia on ühine hüve ja täidab keskset rolli riigi majandusliku heaolu tagamises. Põhitähtis on tagada energia kättesaadavus mõistlike hindadega, mis ei muutu lähiaastail liiga palju ja ettenägematult, tagades energia kättesaadavuse kõikidele kodanikele ja tarbijatele.

5.5 Jätkusuutlik liikuvus. Kasvav vajadus reisijate- ja kaubaveo järele suurendab keskkonnasaastatuse ja liiklusummikute ohtu, eelkõige linnakeskkondades. On vaja arendada jätkusuutliku liikuvuse vorme, mis võtaksid arvesse keskkonda ja oleksid energiatarbimisel tõhusad. Koosmodaalsusel on sellest seisukohast erakordselt suur tähtsus.

5.6 Ressursinappus (energia, vesi, tooraine). Maailma rahvastiku arvu suurenemine kuuelt miljardilt üheksa miljardi inimesele suurendab üleilmset konkurentsi loodusvarade pärast ja survet keskkonnale (7). Põhitähtsate ressursside, nagu õhu, vee, maa, metsade ja toidu kaitsmine on seega väga oluline tegur jätkusuutliku majanduskasvu edendamiseks ja tänapäevase majanduse loomiseks.

5.7 IKT. Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia on täna info- ja teadmistepõhise ühiskonna lahutamatu osa. Näiteks arukas ja majanduslikult jätkusuutlike hindadega energiavarustus aitab märkimisväärselt kaasa tulevaste põlvkondade käitumise muutumisele.

6. Mõned kogemused

6.1 Euroopas ja maailmas on palju haridusalaseid algatusi ja häid tavasid, et stimuleerida energiaalast ja keskkonnakaitsealast kasvatust, mis on väga sageli seotud heitgaaside vähendamisega.

6.2 Projekti „Défi Énergie” („Energiaväljakutse”), mida koordineerib asutus Bruxelles Environnement kampaania „Sustainable Energy Europe” raames, on kaasatud ligi 4 000 inimest 1 400 perekonnas ja selle tulemusel on CO2-heidet vähendatud ühe tonni võrra aastas, mis tähendab 380 euro võrra väiksemat energiaarvet (www.ibgebim.be).

6.3 Carlo Collodi nimelise Itaalia riikliku sihtasutuse (Fondazione Nazionale Carlo Collodi) projekt „Pinocchio ripensa il mondo” („Pinocchio muudab maailma”) on mõeldud algkooli lastele ning koosneb kolmest etapist: jäätmete sorteerimine, energiasääst, jätkusuutlikkusega seonduvad eetilised valikud. http://www.pinocchio.it/fondazionecollodi/

6.4 Rahvusvaheline Yehudi Menhuini sihtasutus arendab oma programmiga „MUS-E® Arts at School” kunsti – muusika, tantsu, laulu, teatri ja kujutava kunsti – kaudu uusi õppimisprotsesse. Projekt on käivitunud 11 riigis 1 026 artistiga, kes töötavad 59 189 lapsega 623 algkoolis: www.menuhin-foundation.com/.

6.5 Energiaallikate jaotust käsitlev Hispaania sotsiaalse dialoogi foorum (Spanish Energy Mix Forum, SEMF) on kõikidele energiavaldkonna osalistele avatud arutelu jaoks erinevate energiaallikate üle Hispaanias. http://www.semforum.org/

6.6 Vahemere suveülikool (UMET) säästva energia teemal Vahemere piirkonnas ühendab Prantsusmaa. Itaalia, Portugali, Hispaania, Kreeka ja ühtlasi ka Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Egiptuse, Türgi ja teiste riikide ülikoolid. Lähiaastatel on suveülikoolil kavas laiendada oma tegevust teistele linnadele (http://www.ome.org/index.php).

6.7 „La Belle Verte” on Coline Serreau 1996. aastal välja lastud film, milles käsitletaks läänemaailma probleeme, sealhulgas näiteks pöörane kiirustamine, võimu kuritarvitamine, saastamine ning loodusvarade ja maa vastutustundetu kasutamine. http://www.youtube.com/watch?v=TTvoZkHugr0

6.8 Alates 2004. aastast toetab komisjoni programm „Arukas energeetika – Euroopa” energiaalase kasvatuse projekte. Sealhulgas on näiteks „KidsCorner”, „U4energy”, „Flick the Switch”, „Kids4future”, „Rainmakers”, „Youngenergypeople”, „My Friend Boo” jt. Ehitussektori kutsekoolituse valdkonnas võib esile tuua projekti „Build Up Skills”. http://ec.europa.eu/energy/intelligent/

6.9 „My Friend Boo” on Euroopas esimene omalaadne vahva multifilmisari, mida toetatakse programmi „Arukas energeetika – Euroopa” raames ja mille eesmärk on aidata noortel mõista selliseid teemasid nagu energia, kliimamuutused, keskkond, looduskaitse ja tervishoid: http://www.myfriendboo.com/.

6.10 Teised algatused Euroopa tasandil on linnapeade pakt, millele on alla kirjutanud üle kolme tuhande linna. Komitee on algusest peale innustanud selle vahendi levitamist võimalikult arvukates Euroopa omavalitsustes (8) ja selle tulemusel on komisjon strateegiat muutnud. Concerto, Civitas ja uus algatus „Euroopa arukad linnad ja ühendused” on heade tavade levitamise vahendid säästva transpordi ning energia asjakohase ja aruka kasutamise valdkonnas. SET-kava (energiatehnoloogia strateegiline kava) energiaalase kasvatuse ja koolituse algatus annab SET-kavale tervikuna olulise lisaväärtuse, seda samal ajal arendades.

6.11 Rahvusvahelisel tasandil on juba käivitatud erinevaid algatusi, nagu NEED (National Energy Education Development Project), üliõpilaste, õpetajate, ettevõtjate, valitsuse ja kogukonna võrgustik, mis algatati umbes 30 aastat tagasi Ameerika Ühendriikides http://www.need.org/; Ameerika Ühendriikide energeetikaministeeriumi programm „Energy Education and Workforce Development” http://www1.eere.energy.gov/education/ ja spetsiaalne energiaalase kasvatuse veebisait EnergyQuest http://www.energyquest.ca.gov/.

7. Avalik arutelu energiaalase kasvatuse teemal

7.1 Komitee korraldatud avaliku arutelu käigus tutvustati arvukaid huvipakkuvaid kogemusi energia- ja keskkonnaalase koolituse valdkonnas.

7.2 EACI, EU-ASE (European Alliance to save energy), Carlo Collodi sihtasutuse, Yehudi Menhuini sihtasutuse, Solvay, CIRCE, organisatsiooni Business Solutions Europa, ELISANi võrgustiku esindajad ning linnapeade pakti eest vastutav isik Euroopa Komisjoni energeetika peadirektoraadis tõid oma konkreetsest seisukohast selgelt esile kõnealuse teema keskse tähtsuse.

7.3 Hariduse ja kutseõppe osatähtsus, inseneride ja diplomeeritud teadustöötajate ettevalmistamine, vajadus tugevdada sidemeid ülikooli, teadusuuringute ja tööstuse vahel, ametiasutuste esmatähtis ülesanne võidelda vaesuse ja kütteostuvõimetusega, kohalike kogukondade osalus meetmete arendamisel ning teadlikkuse suurendamine energia aruka ja säästva kasutamise vallas, uuenduslikud vahendid õppekavavälise, informaalse või formaalse koolituse valdkonnas kuuluvad samuti käsitletud aruteluteemade hulka.

7.4 Konkreetne ettepanek tehti vajaduse kohta kohandada energia hindamise ühtset ja mõistetavat süsteemi, kus mõõtühikuna kasutataks näiteks EUR/MWh suhet kõigi energiat tarbivate toodete puhul, eesmärgiga mõõta otsekohe nende toodete tõhusust ja maksumust.

7.5 Teabe kvaliteet ja hariduse sisu on erakordselt suure tähtsusega. Tegemist on reaalse ohuga, et sellega on võimalik manipuleerida teatud huvide kaitsmise eesmärgil, selle asemel, et aidata teadlikke valikuid teha. Ametiasutused peaksid seetõttu pöörama erilist tähelepanu teavitus- ja kasvatusprotsessi sõltumatuse ja korrektsuse tagamisele.

7.6 Üks tähtsaimaid punkte seondub sellega, et energiaalase kasvatuse materjale on ajanappuse, liiga ülekoormatud programmide ja prioriteetide erinevuse tõttu raske kaasata korrapäraselt kooliprogrammidesse.

8. Euroopa energia- ja keskkonnaalase kasvatuse võrgustik EDEN. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Carlo Collodi riikliku sihtasutuse protokoll

8.1 Riiklike energia- ja keskkonnaalase kasvatuse foorumite Euroopa võrgustik EDEN võiks vastavalt komitee ettepanekule ettevalmistavas arvamuses „Haridus- ja koolitusvajadus süsinikuvaba energiavarustuse ühiskonnas” aidata täita lünki ELi vähemalt 20 %-lise energiakokkuhoiu eesmärgi saavutamisel ning aidata ellu viia Euroopa 2050. aasta nägemust tõhusal ressursikasutusel ja vähesel CO2-heitel põhinevast majandusest ning tugevdada energiasõltumatust ja energiavarustuse kindlust.

8.2 Selles arvamuses esitatud ettepanekute konkreetseks rakendamiseks ja Euroopa võrgustiku asutamise toetamiseks allkirjastasid komitee ja Collodi sihtasutus 26. märtsil 2010 koostööprotokolli, milles nad kohustusid vastastikku koostööd tegema. Algatuse maskotiks ja tegelaskujuks valiti Pinocchio, kes on Carlo Collodi raamatust üldtuntud tegelane.

8.3 See Euroopa võrgustik, mis tugineb energiatõhususe, taastuvenergia ja keskkonnaalase teavitustöö vallas tegutsevatele organisatsioonidele, toimiks sobivate programmide ja teabematerjalide levitamise kaudu riikide teabekanalina, hõlbustades keskkonnahoidliku energia integreerimist, kõikide loodusvarade tõhusamat kasutamist ja kõrgete keskkonnakaitsestandardite lisamist riikide õppekavadesse.

8.4 Tänaseks on võrgustikuga liitunud juba paljud organisatsioonid. Lisaks asutajaliikmetele Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Carlo Collodi sihtasutusele (IT) hõlmab võrgustik praegu veel järgmisi osalejaid: Foundation Terra Mileniul III (RO), Arene Île de France (FR), Le Péniche du Val de Rhône (FR), Gröönimaa omavalitsus (Gröönimaa), Climate Action Network (RO), Mosaic Art and Sound (UK), Art For Green Live (UK/BE), CECE (ES), Intercollege (CY), Business Solutions Europa (BE), EU-ASE (BE), CIRCE (ES), Menuhini sihtasutus (BE).

Brüssel, 25. aprill 2012 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Staffan NILSSON

(1) ELT C 77, 31.3.2009, lk 54-59.

(2) ELT C 277, 17.11.2009, lk 15.

(3) ELT C 218, 23.7.2011, lk 136.

(4) ELT C 228, 22.9.2009, lk 9-13.

(5) COM(2011) 109 final.

(6) ELT C 44, 11.2.2011, lk 53.

(7) COM(2010) 2020 final.

(8) ELT C 10, 15.1.2008, lk 22.