I. Sissejuhatus

Euroopa Liit on ainulaadne vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, kus igal inimesel peab olema kindlus, et tema vabadus ja turvalisus on tagatud ja hästi kaitstud. Meie liidu alused on demokraatia, õigusriik ning põhiõiguste, eelkõige eraelu puutumatuse õiguse, väljendusvabaduse, usuvabaduse ja mitmekesisuse austamine.

Viimasel ajal Euroopa pinnal toime pandud rünnakud on teravalt meelde tuletanud, et terrorism on endiselt tõeline ja otsene oht. Selle ohu arenedes peab arenema ka meie koostöö, et sellele vastu astuda. Kuna terrorivõrgustikud on olemuselt riikidevahelised, on ELi tasandil vaja kollektiivset lähenemisviisi, sellist, mis kaitseb ja toetab meie pluralistlikku ühiskonda, meie ühiseid väärtusi ja euroopalikku eluviisi. Kodanikel on õigus tunda end turvaliselt nii kodus ja tänaval kui ka internetis. ELil on sellise julgeoleku tagamisel suur roll.

See kõik on veelgi olulisem, kui arvestada, et EL on endiselt suure terroriohu olukorras. Püsib džihaadi oht, millega ähvardavad või milleks annavad inspiratsiooni Daesh, Al Qaeda ja nendega seotud rühmitused. Sagenenud on vägivaldsete parem- ja vasakäärmuslaste ähvardused. Muutumas on ka rünnakute laad. Enamiku viimase aja rünnakutest on pannud toime üksikisikud – sageli vähese ettevalmistuse ja hõlpsasti kättesaadava relvaga – rahvarohketes või suure sümboolse väärtusega kohtades. Ehkki üksinda tegutsejate rünnakud jäävad tõenäoliselt ka edaspidi valdavaks, ei saa välistada keerukamaid rünnakuid. EL peab olema valmis ka ohtudeks, mis tulenevad uue ja kujunemisjärgus tehnoloogia, nagu mehitamata õhusõidukite, tehisintellekti ning keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumamaterjalide pahatahtlikel eesmärkidel kasutamisest. Radikaalse ideoloogia ja terrorismi juhendmaterjalide levik kiireneb veebipropaganda abil ja sotsiaalmeedia kasutamisest saab sageli rünnaku lahutamatu osa.

Viimase kahekümne aasta jooksul on Euroopa koostöö terrorismivastases võitluses pidevalt edenenud ja see on suurendanud liikmesriikide suutlikkust tagada oma kodanike turvalisus. Meil on ulatuslikud teabevahetusvõrgustikud, mida toetavad üha koostalitlusvõimelisemad ELi andmebaasid, ning tõhustatud politsei- ja õigusalane koostöö. See aitab meil punkte piiriüleselt ühendada. Oleme end varustanud ka võimsate vahenditega, et võtta terroristidelt tegutsemisvõimalused näiteks tulirelvade, lõhkeainete lähteainete, terrorismi rahastamise ja terrorismi eesmärgil reisimise kriminaliseerimise valdkonnas. Ülevaade nendest jõupingutustest on esitatud julgeolekuliidu eduaruandes. Seda ühist tööd tuleb aga kahekordistada, eelkõige selleks, et võidelda äärmusliku ideoloogia tõmbe vastu ja paremini kaitsta terroristide sihikul olevat avalikku ruumi. Samuti peame lõpetama vahe tegemise veebikeskkonna ja veebivälise keskkonna vahel, viies need turvakeskkonnad kooskõlla ning varustades õiguskaitse- ja kohtuasutused vahenditega, et tagada seaduse täitmine mõlemas keskkonnas.

See uus terrorismivastase võitluse tegevuskava, mis on välja kuulutatud ELi julgeolekuliidu strateegias, ühendab olemasolevad ja uued tegevussuunad ühiseks terrorismivastase võitluse käsituseks. Seda käsitust arendatakse koos liikmesriikidega, tehes samal ajal koostööd Euroopa Parlamendi ja nõukoguga ning kaasates ühtlasi kogu ühiskonda: kodanikke, kogukondi, usurühmi, kodanikuühiskonda, teadlasi, ettevõtjaid ja erasektori partnereid. Tegevuskava põhineb viimaste aastate saavutustel ja selles on sätestatud hulk meetmeid, mida tuleb riigi, ELi ja rahvusvahelisel tasandil neljal rindel edasi arendada.

Esiteks peame suutma paremini prognoosida Euroopat juba ähvardavaid ja võimalikke uusi ohte. Teabe jagamine ja valdkondadevaheline ning mitmetasandiline koostöökultuur on endiselt väga tähtis, et anda kindel ohuhinnang, mis võib olla tulevikukindla terrorismivastase poliitika alus.

Teiseks peame tegema tööd, et rünnakuid ära hoida, käsitledes ja paremini tõkestades radikaliseerumist ja äärmuslikku ideoloogiat, enne kui need juurduvad, tehes selgeks, et austus euroopaliku eluviisi, Euroopa demokraatlike väärtuste ja kõige selle vastu, mida Euroopa esindab, on põhimõtteline küsimus. Tegevuskavas on esitatud viisid, kuidas toetada esmajärjekorras kohalikke osalejaid ja vastupidavamate kogukondade loomist tihedas koostöös liikmesriikidega, võttes arvesse, et mõned rünnakutest on toime pannud ka meie ühiskonnas üles kasvanud eurooplased, kes on radikaliseerunud, ilma et nad oleksid kunagi konfliktipiirkonnas käinudki.

Kolmandaks peame selleks, et eurooplasi tõhusalt kaitsta, endiselt vähendama haavatavust, olgu siis avalikes kohtades või meie ühiskonna ja majanduse toimimiseks hädavajalikes elutähtsates taristutes. Ilmtingimata tuleb ajakohastada ELi välispiiride haldamist uute ja täiustatud suuremahuliste ELi infosüsteemide abil Frontexi ja eu-LISA tugevdatud toel ning tagada süstemaatiline kontroll ELi välispiiridel. See on vajalik, et sulgeda julgeolekulünk, mis võiks muidu tekkida terroristist välisvõitlejate tagasipöördumisel.

Neljandaks tuleb selleks, et reageerida võimalikele rünnakutele, maksimaalselt ära kasutada operatiivtuge, mida võivad pakkuda ELi ametid, nagu Europol ja Eurojust, ning tagada, et meil on sobiv õigusraamistik kurjategijate kohtu alla andmiseks ning ohvritele vajaliku toe ja kaitse tagamiseks.

See käsitus põhineb vajadusel järeleandmatult rõhutada rakendamise ja täitmise tagamise olulisust. Selleks et kasutada ära kogu ELi hõlmava ühtlustamise ja koostöö eeliseid, on ülimalt tähtis, et ei esineks lünki ega viivitusi peamiste vahendite, näiteks terrorismivastase võitluse direktiivi, tulirelvade direktiivi ning rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse õigusraamistiku kohaldamisel.

Lõpuks on julgeolekuolukorra parandamiseks ELis hädavajalik rahvusvaheline osalus tegevuskava kõigis neljas sambas. See hõlbustab koostööd ja aitab suurendada suutlikkust.

II. TERRORISMISVASTASE VÕITLUSE STRATEEGIA NELI SAMMAST: PROGNOOSI, HOIA ÄRA, KAITSE JA REAGEERI

1. PROGNOOSI

Pimealade avastamine on endiselt Euroopa terrorismivastase võitluse tugevdamise ja ennetava valmisoleku tagamise peamine vahend.

Strateegiline luureteave ja ohu hindamine

Strateegiline luureteave on äärmiselt oluline ELi üha enam ohupõhise terrorismivastase poliitika ja õigusaktide kujundamisel ja väljatöötamisel ning ohtude paremal prognoosimisel. Tulevikukindel terrorismivastane poliitika peaks põhinema kindlatel ohuhinnangutel, mis on saadud eelkõige riiklikelt julgeoleku- ja luureteenistustelt. Selles kontekstis on meie olukorrateadlikkuse suurendamiseks ja riskihindamissuutlikkuse toetamiseks väga tähtis ELi luure- ja situatsioonikeskuse (EU INTCEN) roll ning tema teadmised ELi sisejulgeolekuga seotud peamiste ohtude, suundumuste ja toimimisviiside kohta. EU INTCEN sõltub olulisel määral liikmesriikide kvaliteetsest panusest, mille parandamise poole nad peaksid püüdlema. Seetõttu peaksid liikmesriigid tagama, et EU INTCEN saab tugineda täpsetele ja ajakohastele sisendandmetele ning piisavatele ressurssidele. Komisjon ja Euroopa välisteenistus töötavad selle nimel, et strateegilisi luureandmeid paremini terrorismivastasesse poliitikasse integreerida. Koostöö tõhustamiseks on ülimalt tähtis edasine dialoog, mis tugineb olemasolevatele struktuuridele ja ELi terrorismivastase võitluse koordinaatori tööle.

Riskihindamised ja valmisolek