[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 24.6.2008

KOM(2008) 378 lõplik

KOMISJONI TEATIS

Euroopa Komisjoni aastaaruanne Euroopa Parlamendile Euroopa koolide süsteemi toimimise kohta 2007. aastal

KOMISJONI TEATIS

Euroopa Komisjoni aastaaruanne Euroopa Parlamendile Euroopa koolide süsteemi toimimise kohta 2007. aastal

SISSEJUHATUS

2007. aasta on olnud Euroopa koolide süsteemi tuleviku hüvanguks tehtavate intensiivsete reformide aasta. Samal ajal on praktilisel tasandil praeguse süsteemi puudused veelgi selgemalt ilmnenud, millele lisandub asjaolu, et mõned liikmesriigid on oma kõikide liikmesriikide poolt valitsustevahelise koostöö raames allakirjutatud konventsioonist (mis on Euroopa koolide süsteemi kui sellise aluseks) tulenevate kohustuste täitmise vastuvõetamatul tasemel hooletusse jätnud.

Kõige esimene Euroopa koolide reformi käsitlev arutelu ministrite tasandil, mis toimus 2006. aasta lõpus, viis 2007. aastal mitmete töörühmade loomiseni, mis keskendusid süsteemi tulevaste realistlike arenguvõimaluste visandamisele.

Euroopa koolide süsteemi arendamise vajadust tunnistavad kõik sidusrühmad. Süsteemi avamine suuremale arvule akrediteeritud koolidele (nn II tüübi koolid), mis ministrite tasandil kokku lepiti, on suunatud probleemide lahendamisele neis riikides, kus asuvad ELi ametid ja muud ELi asutused, et neis riikides oleks võimalik pakkuda Euroopa kooli haridust. Lisaks sellele peaks samuti ministrite tasandil kokku lepitud võimalus pakkuda Euroopa kooli õppekava laiemale sihtrühmale neis ELi riikides, milles ei asu ELi ameteid või asutusi (nn III tüübi koolid), muutuma esimese katseprojekti käivitumisega veelgi käegakatsutavamaks. Alused mõlema koolitüübi (II ja III) tegelikuks toimimiseks kehtestati 2007. aastal.

Praktilisemal igapäevasel tasandil oli ülekoormatuse probleem mitmes Euroopa koolis 2007. aastal jätkuvalt väga murettekitav; need probleemid mitte ainult ei tekitanud suuremat muret ülekoormatud koolide õpilastele, vaid sundisid seadma piiranguid ka vastuvõtupoliitikale, eelkõige uute õpilaste ja nende perekondade kahjuks ning pettumuseks. Brüsselis pidi komisjon nõudma spetsiaalsete evakueerimisõppuste läbiviimist, et hinnata teatavate koolide ohutuse aspekte.

Kõigel eespool nimetatul on väga negatiivne mõju: Euroopa koolide peasekretäri hinnangul on ainuüksi Brüsselis enam kui 400 õpilast ülekoormatusest põhjustatud koolivaliku piirangute tõttu valinud Euroopa koolide asemel alternatiivse lahenduse. Vaatamata sellele kuulutas Belgia valitsus 2007. aasta septembris, et neljanda alalise Euroopa kooli avamine Brüsselis lükkub vähemalt ühe aasta võrra edasi. Selline samm on vastuolus kohustustega, mille riik on eelnevalt ülekoormatud koolidega seoses võtnud.

Ka mõned teised liikmesriigid ei täida täielikult oma konventsiooni raames võetud kohustusi. Näiteks 2007. aastal tõstatati taas mitmeid küsimusi mitte ainult seoses lähetatud õpetajate puudusega (eelkõige Ühendkuningriigist ja Iirimaalt), vaid ka seoses üleüldise lähetuste koguarvu dramaatilise vähenemisega. Lähetatud õpetajate puudus suurendab ELi osamaksust tulenevat finantskoormat, ning seega kannavad sellega seotud kulusid kaudselt kõik liikmesriigid.

OLULISED ARENGUSUUNAD 2007. AASTAL

Ülevaade Euroopa koolide praegusest olukorrast

Euroopa koolide süsteem jätkas oma arengut kogu 2007. aasta vältel ning praeguse seisuga asub seitsmes riigis 14 kooli, milles õpib enam kui 21 000 õpilast. Järgnevalt on esitatud lühike ülevaade olukorrast erinevates riikides ja linnades[1].

Brüssel

Olukord Brüsselis on jätkuvalt kriitiline ning Brüsseli I (Uccle) ja II (Woluwe) kool olid maksimaalse täituvuse lähedal või ületasid seda. Brüsseli III (Ixelles) puhul olukord küll mõnevõrra paranes, aga ometi võttis see kool jätkuvalt vastu oma nominaalsest täituvusest[2] enam õpilasi. 2007. aasta septembris avati Brüsseli IV kool ajutistes ruumides Berkendaelis. Brüsselis 2007./2008. õppeaastal kohaldatav piirav vastuvõtupoliitika tähendas seda, et kõik sooviavaldused (välja arvatud Brüsseli I, II ja III kooli juba vastuvõetud õpilaste õdede-vendade avaldused), mille puhul olid vastavad sektsioonid ja tasemed avatud ka Berkendaelis, suunati sinna ümber. See hõlmas inglise, prantsuse, saksa, itaalia ja hollandi keelesektsioone sõimest kuni algkooli kolmanda klassini. Sellise piirangu abil, mis oli kahetsusväärne ja põhjustas ebamugavust paljudele vanematele, kes ei saanud oma eelistatud kooli vabalt valida, suudeti siiski ülekoormatust stabiliseerida, kuigi selle vähenemine ei olnud märkimisväärne.

Euroopa koolide peasekretäri andmetel otsustasid enam kui 200 Berkendaeli koolis kohapakkumise saanud vanemat oma lapsi sinna mitte registreerida. Seega on kahe viimase aasta piirangulise vastuvõtupoliitika tulemuseks hinnanguliselt 400 potentsiaalset süsteemist välja jäänud õpilast. Pretensioonide nõukogule esitati üle 50 kaebuse enam kui 100 perekonnalt, mis näitas paljude vanemate poolt kogetud üldist pettumuse taset.

Vaatamata suhteliselt piiratud laste arvule (prognoositud 550 asemel 160) toimus Berkendaeli kooli avamine konstruktiivses ja positiivses atmosfääris. Vastuvõetud laste vanemate tagasiside on väga positiivne ja komisjon on kindel, et Berkendaeli kool areneb vastuvõetud õpilaste hüvanguks.

Lisaks on komisjon täiesti teadlik raskustest, millega paljud vanemad peavad toime tulema Berkendaeli kooli ajutise asukoha ja mõnede vanemate arvates selle liiga suure geograafilise kauguse tõttu, ning kavatsusest viia kõnealusesse kooli vastuvõetud õpilased lõpuks üle Laekenisse. Belgia ametiasutuste 2007. aasta septembris väljakuulutatud teade, et Laekeni kooli avamine viibib eelarvelistel põhjustel vähemalt ühe aasta võrra, tekitas täiendavaid komplikatsioone. Sellel on tõepoolest olnud väga negatiivne mõju valikute planeerimisele tulevaste aastate jaoks ning see on suurendanud ebakindlust ja muret. Kuratoorium on väljendanud oma sügavat pettumust seoses Belgia valitsuse tegevusega, mis on vastuolus toonase peaministri Guy Verhofstadti juhtimisel kõrgeimal tasandil võetud varasemate ametlike kohustustega. Lisaks osutas kuratoorium sellele, et Belgia vajab 2009. aasta septembriks piisavaid infrastruktuure, mis võimaldaksid oodatavat hulka õpilasi ära mahutada.

Komisjon on väga mures üldise olukorra pärast Brüsselis mitmel tasandil. Eelkõige kahetseb komisjon praegust kooli vastuvõtmise võimalusi käsitleva pikemaajalise strateegia puudumist, mis on tingitud pidevast ebakindlusest seoses vajalike infrastruktuuride kättesaadavusega. Komisjon rõhutab ka, et ülekoormatuse tõttu on komisjon algatanud paralleelselt taotlused ohutus- ja tuletõrjeõppuse läbiviimiseks Brüsseli I, II ja III koolis, et kontrollida, milline on nende evakueerimissuutlikkus ning hädaabisõidukite juurdepääsetavus tipptunni ajal.

Õpilaste vastuvõtukeskuse töö Brüsselis

Õpilaste vastuvõtukeskuse liikmed said kokku enam kui 15 korral ja korraldasid kuratooriumi antud volituste alusel enam kui 1700 õpilase vastuvõtmise Brüsselis õppeaastaks 2007/2008[3]. Peasekretär edastas keskuse tulemused kuratooriumile 2007. aasta oktoobris ning jõudis järeldusele, et õpilaste vastuvõtukeskus täitis talle antud volitusi edukalt.

Kuratooriumi 2007. aasta oktoobri koosolekul taotles komisjon õpilaste vastuvõtukeskuse liikmete arvu suurendamist, et kaasata esindaja nende vanemate huvigrupist, kelle lapsed ei ole veel Euroopa koolidesse vastu võetud. Komisjoni taotlust kuratoorium[4] ei rahuldanud, hääletades ettepaneku vastu. Siiski saavutas komisjon kokkuleppe, et tulevaste õpilaste vanemate esindaja võib osaleda nendel vastuvõtukeskuse koosolekutel, millel arutatakse 2008./2009. õppeaasta vastuvõtupoliitikat.

Jätkuvalt oli kaebusi seoses Euroopa koolide eeskirjadega kehtestatud õigusliku süsteemi parandamisega, millega vanematel ei ole lubatud nende laste vastuvõtmisest keeldumist käsitlevaid otsuseid edasi kaevata pärast seda, kui Euroopa koolide pretensioonide nõukogu on neile kinnituse andnud.

Luxembourg

Luxembourgis tegutseb Kirchbergi linnaosas jätkuvalt kaks kooli. Luxembourgi II pedagoogiline küla mahutab vaid lastesõime ja algkooli astme õpilasi kaheksas toimivas keelesektsioonis, samal ajal kui kõik keskkooliõpilased käivad Luxembourgi I koolis. Jätkusid ettevalmistused Luxembourgi II alalise asukohaga kooli avamiseks Bertrange’i/Mameri piirkonnas, mis on kavandatud 2011. aastaks. Alalise asukohaga kooli avamise ajastus on tõepoolest määrava tähtsusega, kuna ülekoormatus on probleemiks juba praegu. Selle tulemusel on mitte ELi töötajate laste piiratud vastuvõtupoliitika vältimatu ning uusi lepinguid ettevõtjate/organisatsioonidega vaatlusalusel aastal ei sõlmitud.

18. detsembril 2007 võtsid Luksemburgi ametiasutused vastu õigusakti, millega anti luba teise Euroopa kooli ehitamiseks ning nähti ette vajalik transpordi infrastruktuur ja asjaomaste eelarveliste vahendite eraldamine.

Lastevanemate ühendused eelistavad Luxembourgi I ja II kooli vahelist jagunemist pigem ealiste rühmade kui keelesektsioonide alusel. Siiski kehtib veel kuratooriumi 2003. aasta oktoobris vastu võetud otsus ja Luksemburgi ametiasutused ei saa nii hilises etapis arhitektuurilisi planeeringuid (mille arendamisega on juba üsna hilisesse etappi jõutud) muuta.

Muud koolid

Alicante

Alicante kool on nüüdseks töötanud juba seitse aastat ning ELi töötajate laste arv selles on tõusnud, moodustades nüüd peaaegu 40 % õpilaste koguarvust. Kool on jõudmas oma käivitamisetapi lõppjärku, teisest lennust sai küpsustunnistuse kätte 100 % õpilastest.

Bergen

Bergeni koolis on õpilaste arv vähenenud ning selles õpib hetkel umbes 550 õpilast. Koolil seisab seetõttu ees väljakutse korraldada õppetööd tõhusal viisil väiksemates rühmades ja klassides. Samuti seisab kool probleemi ees kaotada järk-järgult saksa ja itaalia keele sektsioonid. Vaatamata sellele osaleb kool reformimise raames eesmärgipõhiste lepingute koostamise katserühmas.

Culham

2007. aasta aprillis otsustas kuratoorium Euroopa kooli Culhamis järk-järgult alates 2010. aastast seitsme aasta jooksul sulgeda. Selle taga on asjaolu, et Euroopa Ühistoroidkamber (JET) kolib 2016. aastal üle Cadarache linna (Prantsusmaal). Ühendkuningriik püüab leida erinevaid võimalusi kooli säilitamiseks tulevikus ja kohandada selle õppekava nii, et selles oleks võimalik omandada Euroopa kooli küpsustunnistust (tulevane tüüp III) Briti riikliku süsteemi raames. Komisjon julgustab kõnealust algatust õpilaste ja personali huve silmas pidades.

Frankfurt

Frankfurdi kooli õpilaste arv kasvas jätkuvalt ning sellel on nüüd tõsised kooli laiendamisega seotud probleemid. Võttes arvesse, et Euroopa Keskpank on muutmas oma asukohta Frankfurdis, on praeguse soodsa hetke ära kasutamine sobivamate ruumide leidmiseks üha kasvavale koolile olulise tähtsusega võimalus. Vaatamata sellele ei ole Saksa ametiasutused 2007. aastal esitanud mitte mingisugust lõplikku teavet selle kohta, mis võib tulevikus toimuda. Kõnealune küsimus peab olema 2008. aasta peamine prioriteet.

Karlsruhe

2007. aastal õpilaste arv kõnealuses koolis pärast mitmeaastast langust stabiliseerus. See on peamiselt tingitud piirkonnas asuvatest rahvusvahelistest ettevõtetest (ELi töötajate lapsed moodustavad umbes 15 %). Kool saab jätkuvalt rahalist toetust Karlsruhe linna ja Baden-Württembergi liidumaa võimudelt, mis on väga tervitatav. Lisaks kattis linn kuni 50 % uue sööklahoone ehituse maksumusest, ülejäänud 50 % saadi sponsoritelt. Ehitustöödega alustati 2007. aasta lõpus. Käimas on kooli itaalia ka hollandi keele sektsioonide järk-järguline sulgemine.

Mol

Moli kool taotles luba inglise keelesektsiooni loomiseks. Kuratoorium kiitis kõnealuse ettepaneku heaks 2008. aasta alguses. Kool edastab ka andmed arengusuundade kohta muudes keelesektsioonides, kuna mõned neist paistavad olevat ohtlikult lähedal sulgemiskünnisele. Kool edastab ka andmed ELi töötajate kõnealuses koolis õppivate laste osakaalu trendide kohta (käesoleval hetkel on neid umbes 20 %).

München

Müncheni kooli õpilaste arv kasvab jätkuvalt ja infrastruktuur on hetkel tõsine mureküsimus. Pärast uue sõimesektsiooni ehitamist lammutati vana, et selle asemele rajada söökla, sissepääsuhall ning täiendav laboratoorium ja kontoriruum. Taotletud on täiendava kolmekorruselise konteinerhoone paigaldamist, et pakkuda kaasaegsemaid tingimusi.

Varese

Varese kooli jätkuvaks peamiseks mureküsimuseks olid ebapiisavad infrastruktuurid. Euroopa koolide peasekretäri kantselei ja komisjoni asepresident Siim Kallas õhutasid Itaalia ametiasutusi eraldama koolile 2006. aastal täiendavaid vahendeid. Kahjuks Itaalia ametiasutused seda 2007. aastal ei teinud, vaatamata enam kui 1200 vanema allkirjaga palvekirjale. Selle asemel vähendati hoopis tavapäraseid haldamisele eraldatavaid vahendeid.

Korralduslikul tasandil oli koolisöökla koolist eraldi haldamine jätkuvalt vaidlusteema. Aasta lõpus leiti siiski lõpuks lahendus - vanemad moodustasid kooperatiivi, mis saab mitme aasta jooksul rahalist toetust. Kuratoorium nõustus kirjaliku menetluse teel kõnealuse lahendusega 2008. aasta alguses.

Asukohariikide kohustused

Nagu märgiti 2006. aasta aastaaruandes, teeb komisjonile peamiselt muret see, et mõned liikmesriigid ei pea kinni oma teatavatest kohustustest, mille nad on võtnud Euroopa koolide konventsiooniga[5].

Nagu kirjeldatud punktis 2.2, on Belgia ametiasutuste 2007. aasta septembri teadaanne, mille kohaselt Laekeni neljanda Euroopa kooli alaliste ruumide ehitus viibib vähemalt ühe aasta võrra ning sellest tulenev selguse puudumine tuleviku kohta, kõige illustratiivsemad näited sellise kohustuste täitmata jätmise kohta[6]. Praegune olukord, kus valitseb ülekoormatus, millele lisandub veel ebakindlus, on selgelt vastuvõtmatu.

Veel üheks näiteks on Varese kool ja ruumide puudus. Kuigi kool on silmitsi vastuvõetamatute piirangute ja tingimustega, ei ole Itaalia ametiasutused 2007. aasta jooksul näidanud üles mitte mingisugust tahet olukorda parandada, vaatamata Euroopa koolide peasekretäri büroo ja komisjoni asepresidendi Siim Kallase ametlikele pöördumistele.

2007. aastal süvenes teatavatest liikmesriikidest õpetajate lähetamata jätmise probleem. Selleks et täita liikmesriikide ebapiisavast õpetajate lähetamisest tingitud vabu kohti, palgatakse õpetajaid selle asemel kohalikul tasandil. Selle finantstulemuseks on, et asjaomaste õpetajate maksumus kantakse üle liikmesriikide eelarvest ELi eelarve osasse (mis aga muidugi pärineb kõigist liikmesriikidest, sealhulgas ka nendest, kes oma kohustusi täidavad). Kõige ärevusttekitavam näide on Ühendkuningriik, kes teatas 2007. aasta oktoobri kirjas, et ta on ühepoolselt otsustanud kärpida Euroopa koolidesse lähetatavate õpetajate arvu 20-25 kohani aastas. See ei kata kaugeltki tegelikke vajadusi.

Veel üks kohustuste ebapiisava täitmise näide ilmnes, kui komisjon otsustas võtta ametlikke õiguslikke meetmeid Belgia vastu mitmete tasumata võlgade tõttu, mis on seotud kahe Brüsseli kooli mööbli ja seadmete maksumusega. Mõned neist võlgadest on vanemad kui 10 aastat. Kõnealused summad pidi sel ajal katma komisjon oma rahalistest vahenditest.

Pärast kõnealuses küsimuses komisjoni ja Euroopa koolide peasekretäri bürooga mitmeid aastaid kestnud dialoogi, mille jooksul Belgia väitis pidevalt, et ta töötab selle nimel, et leida asjakohane lahendus, lükkas Belgia rahandusminister 2006. aasta oktoobris ametlikult tagasi kohustused, mis on seotud kõnealuste kulude katmisega. Seega, võttes arvesse asjaolu, et selline teguviis oli vastuolus EÜ asutamislepingu aluseeskirjadega, saatis komisjon 2007. aasta oktoobris Belgia ametiasutustele ametliku kirja, millele vastamiseks andis ta aega kaks kuud. Belgia ametiasutused palusid ajapikendust ning saatsid seejärel 2008. aasta veebruaris eitava vastuse. Kaalutakse edasiste meetmete võtmist.

EELARVE JA RAHASTAMINE

2007. aasta eelarve

ELi eelarvepädevad institutsioonid eraldasid algselt Euroopa koolide eelarvesse 2007. aastal 129,66 miljonit eurot. Eraldatud kogueelarve oli 242 miljonit eurot. Kõige hiljutisemad andmed erinevate toetuste jaotumise kohta kogueelarves olid järgmised:

55 % ELi eelarvest;

22,7 % liikmesriikidelt;

6,4 % EPOst[7].

Ülejäänu moodustasid õppemaksu näol saadud vahendid äriühingutelt, kellel on koolidega lepingud, lastelt, kelle vanemad ei ole ELi töötajad, ning muud allikad.

Euroopa koolid taotlesid ja said 98,24 % 2007. aasta kogueraldistest (127,38 miljonit eurot) ning sulgesid oma eelarve ligikaudu 7,6 miljoni euro suuruse ülejäägiga.

See osa eelarvest, mis eraldatakse hariduslike erivajadustega lastele, on kolme viimase aasta jooksul suurenenud 36 % võrra. Komisjon on mitmeid kordi rõhutanud, et aastaaruanne peaks seda teemat käsitledes hõlmama olukorra kvalitatiivsemat analüüsi, et oleks võimalik anda oluline panus tulevasteks parandusteks. Vaatamata kõigile jõupingutustele ei ole alati võimalik integreerida õpilasi, kellel on väga tõsiseid õpiraskusi.

Finantsmäärus

Uus finantsmäärus jõustus 1. jaanuaril 2007. See on juhtimise, vastutuse ning sisekontrolli juhtimissüsteemi suurendatud tõhususe ja läbipaistvuse seisukohast tähtis samm edasi. 2007. aasta aprillis kiitis kuratoorium heaks siseauditi funktsiooni loomise peasekretäri büroos, mis alustas toimimist juulis. Detsembris esitleti auditi järgmise kolme aasta tööplaani haldus- ja finantskomiteele.

JUHTIMINE JA REFORM

Ministrite nõupidamise järelmeetmed – reformialane töö

2007. aastal õhutas komisjon pidevalt reformiprotsessi edendamist. Kõnealuse tööga tegelesid aasta jooksul aktiivselt mitmed töörühmad ning korralduskomitee[8] motiveeris aktiivselt liikmesriike jätkama reformiprotsessi ja arutelu.

Kulude jagamise töörühm

Kulude jagamise töörühm esitas 2007. aastal esialgse aruande. Nimetatud aruanne käsitleb keerukat küsimust, kuidas tuleks kulud liikmesriikide vahel ümber jagada, et muuta kogu süsteem õiglasemaks. Töörühm on siiani määratlenud liikmesriikide õiglase panusena panust, mis põhineb igast riigist pärit Euroopa koolides õppivate laste arvul. Küsimus on väga pakiline, kuna Ühendkuningriik on praegu piiramas koolidesse lähetatavate õpetajate arvu, kuni reformi tulemused kõnealuses küsimuses kergendavad tema finantskoormust. Ühendkuningriigi lähetuste vähesus tekitab paljudele koolidele märkimisväärseid praktilisi probleeme.

Töörühma esitatud esialgse aruande taustal leidis kuratoorium, et olemasolevaid praktilisi valikuid on vaja täpsemaks muuta ning viia läbi mõjuanalüüs.

Kõnealuse tundliku reformiteema osas on äärmiselt tähtis saada tulevasele lahendusele 2008. aastal kõrgetasemeline poliitiline heakskiit. Sellega seoses on komisjon ka välja töötamas meetodit, mille alusel määrata kindlaks ELi eelarve eraldised ELi töötajate laste õppeks tulevastes akrediteeritud koolides.

Akrediteerimise töörühm

Akrediteerimist käsitlev töörühm on järeldanud, et praegune akrediteerimisprotsess on rahuldav täitmaks vajadust omada akrediteeritud koole komisjoni talituste, ELi ametite või muude asutuste läheduses (II tüübi koolid) ning ka riiklike koolide puhul, kes soovivad saada akrediteeritud, ilma et need asuks ELi ameti või muu asutuse läheduses (III tüübi koolid). Töörühm on määratlenud ka esialgse lahenduse Euroopa küpsustunnistuse andmisele akrediteeritud koolides kuni Euroopa küpsustunnistuse hindamiseks läbi viidava välisuuringu tulemuste selgumiseni (kavandatud 2009. aastasse).

Lisaks on töörühm koostanud III tüübi koole käsitleva katseprojekti juhised. Katseprojekti eesmärk on hinnata süsteemi suutlikkust III tüübi koolide süsteemi kaasamiseks. Seitse liikmesriiki on näidanud üles oma huvi ja juhul kui kuratoorium nii otsustab, kutsutakse kõnealuseid riike üles esitama nende kavatsusi käsitlev dokument. Praegust akrediteerimis- ja koostöölepingut muudetakse, et võimaldada kvaliteedikontrolle iga kahe aasta järel (praegu tehakse neid igal aastal) ning sellega kaasneb kolmeosaline kontrolliprotseduur, mis koosneb enesehindamisest, riiklikust hindamisprogrammist ja akrediteerimisprotsessiga seotud inspekteerimistest. Kõik katseprojektidega seotud kulud kannavad liikmesriigid.

Kuratoorium kinnitas töörühma järeldused, mis sisaldavad isegi ajutist lahendust õpilastele, kes õpivad Parma akrediteeritud koolis. Kool on esitanud akrediteerimistaotluse keskkooli eelviimasele klassile (6. klass) tagasiulatuvalt alates 2007. aasta septembrist.

Oma püüdlustes leida lahendus III tüübi koole käsitlevale õiguslikule debatile, tegi töörühm kuratooriumile ettepaneku 1984. aasta Euroopa küpsustunnistuse kokkuleppe tehniliseks läbivaatamiseks. Kõnealune ettepanek kinnitati.

Eesmärgipõhiste lepingute töörühm

Eesmärgipõhiste lepingute töörühm käivitas 2007. aastal katseprojekti kolmes Euroopa koolis: Bergenis, Münchenis ja Brüsseli I (Uccle) koolis. 2007. aasta oktoobris paluti kolmel katseprojektis osaleval koolil esitada arvamused selle kohta, mida eesmärgipõhiste lepingute rakendamine nende kooli jaoks praktikas tähendaks.

Töörühm jätkab arutelu eesmärgipõhise lepingu määratluse ja sisu, kooli sõltumatuse määra ja keskse haldamise rolli üle. Töörühm on jõudnud järeldusele, et eesmärgipõhises lepingus peaks viitama eelarvele ja kooli iga-aastasele aruandele.

Kuigi kõik küsimused ei ole veel lõpuni läbi arutatud, on selge, et koolide siseselt on vaja struktuurimuudatusi. Seega vaadatakse läbi nii olemasolevate kui ka uute koolide juhatuste ja komiteede praegused koosseisud ning ülesanded.

Keskse haldamise roll ja koolide pedagoogiline ning rahaline sõltumatus on läbimas selgitusprotsessi. Kui sõltumatuse mõiste ja ulatus on selgelt määratletud, on võimalik koostada aruandlus- ja hindamismeetodid ning -kriteeriumid.

Akrediteerimistegevus

Heraklioni koolile tehti kõnealusel aastal pooldav audit ning nimetatud kool on sõlmimas akrediteerimislepingut lasteaia- ja algkooli tasemete osas.

Seoses Euroopa Kemikaaliameti avamisega 2007. aasta juunis Helsingis algatas Soome seal asuva kooli akrediteerimismenetluse ning on teinud vajalikud muudatused oma riiklikes õigusaktides. Prantsusmaa on algatanud akrediteerimismenetluse Strasbourgis asuva kooli jaoks. Kuratoorium tervitas mõlemaid kõnealuseid projekte. Akrediteerimise töörühma tehtud edusammud ja sellele järgnenud kuratooriumi poolne heakskiit on võimaldanud Parmas asuval akrediteeritud koolil taotleda akrediteeringut keskkooli eelviimasele klassile (6. klass).

Teabevahetus, dialoog ja teave

Komisjon rõhutas jätkuvalt vanemate ja personaliga seotud teabe ja teabevahetuse küsimusi. Personalile saadeti koguni seitse teadet, et neid teavitada kõige hiljutisematest arengusuundadest. Teavet esitatakse korrapäraselt asjaomasel veebilehel ja komisjoni asepresidendi Siim Kallase veebilehel. Komisjon kohtus ka lastevanemate ühenduste ja personali esindajatega, et arutada kuratooriumi koosolekutel arutlusele tulevaid päevakohaseid küsimusi.

Komisjon sai Euroopa Parlamendilt koolidega seoses mitmeid ametlikke küsimusi ja vastas neile; samuti kohtus komisjon paljude vanematega ja vastas kirjalikult paljudele nende praktilistele küsimustele. Komisjon osales ka lastevanemate ühenduse Interparents, komisjoni uute töötajate ja tulevaste õpilaste vanemate jms teabekohtumistel. Euroopa Komisjoni asutusesiseses nädalalehes Commission en Direct avaldati mitu praktilist teavet sisaldavat artiklit.

Komisjoni president Barroso arutas Euroopa koolide küsimust paljude osapooltega ja eelkõige asjaomaste Belgia ametiasutustega. Aasta tagasi Belgia ametiasutustele esitatud kutsele osaleda avatud koosolekul komisjoni töötajatega, et selgitada neile neljanda Brüsseli kooli puhul läbiviidavat poliitikat, Belgia ametiasutused ei vastanud, kuigi kõnealune küsimus tõstatati ELi-Belgia töörühma tasandil.

Euroopa koolide eesistujate töö 2007. aastal – Portugal ja Soome

2007. aasta augustis andis Portugal Euroopa koolide eesistuja rolli üle Soomele. Portugali eesistumise aeg 2006.-2007. õppeaastal oli otsuste tegemise periood, mille jooksul saavutati 2006. aasta novembris ministrite kohtumisel kokkulepe poliitiliste juhendite kohta, mille eesmärk on parandada juhtimist, ning sellele järgnes 2007. aasta jaanuaris tegevuskava vastuvõtmine kuratooriumi poolt.

Eesistujal Soomel on lasunud kohustus juhatada sellele järgnevat töömahukat reformietappi, mis hõlmab praktiliste meetmete väljatöötamist selleks, et reform ellu viia.

2007. aasta detsembris kohtus komisjoni asepresident Siim Kallas Soome haridusminister Sari Sarkomaaga ning neil oli väga tulemuslik arutelu reformiprotsessi edasise arengu üle. Nad jõudsid ühisele arusaamale selles, kui tähtis on kõrgetasemeline poliitiline tõuge seni saavutatud edusammude kinnistamisel..

SÜSTEEMI TULEVIK – MINISTRITE KOHTUMINE

Rootsi on järgmine Euroopa koolide eesistujariik (alates 2008. aasta keskpaigast). 2008./2009. õppeaasta on reformi praktilise rakendamise seisukohast äärmiselt oluline. 2007. aasta sündmused on näidanud, et praegune olukord ei saa enam jätkuda ja et praegusel süsteemil on juhtimise ja tõhususe seisukohast palju puudusi, mida tuleb parandada.

Valitsustevaheline koostöö pandi 2007. aastal tõsiselt proovile kõigi käesolevas aruandes kirjeldatud raskuste poolt, milleks on eelkõige ülekoormatus, teatavate liikmesriikide ebapiisav poliitiline tahe ning süsteemi laienemine.

Kuratoorium arutas reformiküsimusi erakorralisel koosolekul 2008. aasta märtsis, et esitleda selle raames saavutatud tulemusi 2008. aasta juunis toimuval ministrite kohtumisel.

Komisjon on süsteemi ellujäämise seisukohast asendamatut reformi väga soosinud. Juhtimise küsimus jääb reformi oluliseks elemendiks, et parandada süsteemi üldist tõhusust.

Komisjon on seisukohal, et reform peab saavutama edu ja tegema seda kiiresti; sellele on vaja poliitilist toetust kõrgeimal tasandil, sest ainult nii saab Euroopa koolide süsteem püsida elujõulisena.

[1] Üksikasjalik statistika koolides õppivate õpilaste arvu ja keelesektsioonide kohta on esitatud peasekretäri aastaaruandes: 2912-D-2006-en-2.

[2] Nominaalne täituvus on täituvus, millega arvestati kooli ehitamisel. Maksimaalse täituvuse puhul arvestatakse täiendavaid korraldusi, näiteks kooli territooriumile paigaldatavaid kokkupandavaid hooneid (mis ei suurenda üldkasutatavat pinda, nagu mänguväljakud, sööklad jms).

[3] 2007./2008. õppeaasta vastuvõtupoliitika kohta täpsema teabe saamiseks vt: 512-D-2006-en-7 on http://www.eursc.eu/index.php?id=2

[4] Kuratoorium koosneb 27 liikmesriigi, komisjoni ja mõnede küsimuste puhul ka lastevanemate ühenduste ja õpetajate personalikomitee hääleõiguslikest esindajatest. Münchenis asuva Euroopa Patendiameti esindaja viibib kohal ja hääletab küsimuste puhul, mis seonduvad Müncheniga.

[5] Euroopa Ühenduste Teataja L 212, 17.8.1994, lk 0003-0014.

[6] Asepeaminister ja rahandusminister Reyndersi 10. septembri 2007. aasta kiri Euroopa Koolide peasekretär Ryanile.

[7] Euroopa Patendiamet.

[8] Koosneb lõpetavatest, praegustest ja alustavatest Euroopa koolide eesistumistest, lisaks komisjon ja peasekretär.