ET Euroopa Liidu Teataja C 14/1

Seitsmes aastaaruanne nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeetme (mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses (2002/589/ÜVJP)) rakendamise kohta

2010/C 14/01

SISSEJUHATUS

Ühismeetme eesmärkide täitmiseks jätkasid EL ja selle liikmesriigid 2007. aastal aktiivset osalemist kõikidel piirkondlikel ja rahvusvahelistel foorumitel. ÜRO Peaassamblee esimese komitee kohtumisel pooldasid liikmesriigid Mali ja ECOWASi esitatud resolutsiooni riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ja nimetatud relvade kogumiseks antava abi kohta ja see võeti konsensuse alusel vastu. Samuti toetasid ja pooldasid 17 ELi liikmesriiki Colombia esitatud resolutsiooni väike- ja kergrelvade salakaubaveo kõikide aspektide kohta.

EL jätkas kolmandate riikide toetamist nende võitluses väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise vastu, tehes seda mitme ühismeetme rakendamise ja ELi liikmesriikide toetatud projektide elluviimise abil konkreetsetes riikides.

Euroopa Komisjon etendas oma arengukoostöö poliitika raames jätkuvalt olulist rolli väike- ja kergrelvadealase Euroopa Liidu strateegia elluviimises. 2007. aastal jätkas Euroopa Komisjon oma tegevust väike- ja kergrelvade valdkonnas, kasutades selleks oma piirkondlikke ja valdkondlikke vahendeid ning esmajoones Euroopa Arengufondi.

Euroopa Ülemkogu võttis 15. ja 16. detsembril 2005. aastal vastu väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastu võitlemise ELi strateegia. Selles dokumendis rõhutatakse, et EL peab võtma vastu järjepidevad poliitikad julgeoleku ja arengu valdkonnas, kasutades täielikult ära ELi jaoks mitmepoolsetel ja piirkondlikel tasanditel kättesaadavad vahendid nii Euroopa Liidus kui ka liidu välissuhete raames. Dokument kujutab endast poliitilist juhendit tegevuse jaoks, mida EL teostab selles valdkonnas mitmete talle ja liikmesriikidele kättesaadavate vahendite kaudu.

Käesolev aruanne koosneb neljast osast:

— I osa käsitleb liikmesriikide jõupingutusi väike- ja kergrelvadega seotud probleemide lahendamisel;

— II osa käsitleb rahvusvahelisi rakendusalaseid jõupingutusi;

— III osa käsitleb osalemist rahvusvaheliste organisatsioonide töös ja piirkondlikes meetmetes tavarelvastuse, eriti väike- ja kergrelvade valdkonnas;

— IV osa sisaldab muid kommentaare ja asjakohast teavet.

Aruanne hõlmab nõukogu ühismeedet 2002/589/ÜVJP ning tavarelvastuse ebaseadusliku kaubanduse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ELi programmi, mille nõukogu võttis vastu 26. juunil 1997. Selles keskendutakse 2007. aasta tegevusele.

I. RIIKIDE RAKENDUSALASED JÕUPINGUTUSED 2007. AASTAL

I.A. Haldus- ja õiguskaitseasutuste koostöö, koordineerimine ja teabevahetus.

Järgnevalt on esitatud ELi liikmesriikide senised panused haldus- ja õiguskaitseasutustevahelise koostöö tugevdamiseks 2007. aastal.

AUSTRIA

Austria on veelgi tugevdanud haldus- ja õiguskaitseasutustevahelist koostööd, koordineerimist ja teabevahetust. 2007. aasta jooksul toimusid Euroopa asjade ja rahvusvaheliste suhete ministeeriumi, siseministeeriumi, majandus- ja tööministeeriumi ning kaitseministeeriumi ministrite kohtumised.

Relvaekspordi kontrolli on oluliselt parandatud 2005. aasta väliskaubandusseadusega ning sellele järgneva 2006. aasta väliskaubandusmäärusega. Kõnealuse rakendusõigusaktiga viiakse litsentside andmine vastavusse ELi relvaekspordi toimimisjuhendi asjakohaste sätetega ning muudetakse toimimisjuhend Austria ettevõtjatele kohustuslikuks. Lisaks määratletakse selles vahendaja ja vahendustegevuse mõisted kooskõlas nõukogu ühise seisukohaga 2003/468/ÜVJP relvavahenduse kontrolli kohta.

Austria sõjavarustust käsitlev määrus ning majandus- ja tööministeeriumi sõjavarustuse alla mittekuuluva sõjatehnika nimekiri on kooskõlas ELi sõjaliste kaupade ühise nimekirjaga. Väliskaubandusseaduse kohaselt kehtib ELi sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja kuuluvate kaupade ekspordi, transiidi ja vahenduse suhtes litsentsinõue. ELi sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja kuuluvate kaupadega ühendusesisese kauplemise suhtes on teatavate eranditega kehtestatud järelevalve kord. Sõjalise võimsusega tavarelvasüsteemide arendamise, tootmise, käsitsemise, kasutamise, hooldamise või muu teenindamise, ladustamise, katsetamise või levitamisega seonduvat tehnilist abi ei anta juhtudel, kui selline abi on vastuolus ELi ühiste seisukohtade või ELi ühismeetmete kohaste piiravate meetmetega, OSCE resolutsioonidega või ÜRO Julgeolekunõukogu siduvate resolutsioonidega.

Lisaks loetletakse kaitseministeeriumi vastu võetud määruses sõjavarustus ja muud relvad, mille hävitamist kaalutakse. Nimekirja koostamisel on aluseks võetud ELi ja OSCE määratlused.

Austria on suurendanud teadlikkust väike- ja kergrelvadega seonduvatest probleemidest Euroopa asjade ja rahvusvaheliste suhete ministeeriumi avatud uste päeval, mis toimus 24. oktoobril 2007. Plakatite ja dokumentaalfilmi vahendusel teavitati üldsust väike- ja kergrelvade salakaubanduse kohutavatest tagajärgedest. Samuti avaldas riiklik kaitseakadeemia (rahu toetamise ja konfliktiohjamise instituut) väike- ja kergrelvade kohta aruande ja korraldas tutvustuse.

TAANI

Üldine süsteem Taanis

Taani justiitsministeerium rakendab relvi ja lõhkeaineid reguleerivaid Taani õigusakte ning see hõlmab ka väike- ja kergrelvi käsitlevaid eeskirju.

Vastavalt relvi- ja lõhkeaineid käsitlevate Taani õigusaktide sätetele ei või relvi ja laskemoona importida, toota, omandada, omada või kanda ilma justiitsministri litsentsita või ministri poolt selliste litsentside andmiseks volitatud isiku litsentsita.

Õigusaktidega sätestatakse samuti, et mis tahes relvi või lõhkeaineid, sealhulgas laskemoona ei või eksportida ilma justiitsministri erilitsentsita. See säte hõlmab ka väike- ja kergrelvi.

Justiitsminister on andnud kohalikele politseipiirkondadele volitused anda välja teatavaid eespool nimetatud litsentse väike- ja kergrelvade kohta (tulirelvade omamine jne).

Andmebaasid ja registrid

Taani politsei on loonud elektroonse keskandmebaasi (politsei relvaregister), millesse kantakse tulirelva litsentsi saamiseks esitatud avalduste alusel kõik isikud, kellele on antud luba tulirelva omada, ning registreeritakse kõik sileraudsete haavlipüsside jne ostud. Register sisaldab andmeid ka kaotsiläinud ja varastatud relvade kohta.

Politsei relvaregister sisaldab kogu asjakohast teavet, sealhulgas relva kategooria ja liigi, tootja, mudeli, märgistuse (number), kaliibri ja eritunnuste kohta. Igale relvale antakse registreerimisel spetsiaalne ID-number. Politsei võib anda korralduse märgistada relv ID-numbriga, kui tootja ei ole relva märgistanud. Register sisaldab ka varasemat teavet, mis võimaldab saada andmeid relva eelmiste omanike kohta.

Kaotatud tulirelvi jne käsitlev teave edastatakse ka Schengeni infosüsteemile (SIS).

Kõik vintpüsse kasutavad Taani ühendused on lisaks kohustatud looma oma relvaregistri, mis peab sisaldama teavet kõikide ühendusele ja selle liikmetele kuuluvate tulirelvade kohta.

1. oktoobril 2004 jõustus uus seadus, mis sisaldab kolmandate riikide (st muud riigid kui Taani) ja Taani vahelise relvaveo eeskirju. Eeskirjad keelavad relvaveo riikidesse, kelle suhtes ÜRO, EL või OSCE on kehtestanud relvaembargo. Lisaks on keelatud relvavedu Taani ja nende kolmandate riikide vahel, kes ei ole väljastanud vajalikke ekspordi- ja impordilitsentse.

Peale selle võttis Taani parlament 14. juunil 2005 vastu õigusakti, millega reguleeritakse lisaks muule ka relvavahendust. Selle õigusakti kohaselt on ilma justiitsministri või ministri volitatud isiku väljastatud litsentsita keelatud vahendajana pidada läbirääkimisi tehingute üle või korraldada tehinguid, millega kaasneb Taani ja ELi mittekuuluvate riikide vaheline relvade võõrandamine jms, nagu on sätestatud Taani relvi ja lõhkeaineid käsitlevates õigusaktides. Samuti on keelatud selliseid relvi jms osta või müüa ELi mittekuuluvate riikide vahelise relvade võõrandamise käigus või relvade jms omanikuna sellist võõrandamist korraldada. Keeld ei kehti välismaal elavate Taani kodanike tegevuse suhtes teises ELi liikmesriigis või väljaspool ELi. Selle õigusaktiga rakendatakse nõukogu 23. juuni 2003. aasta ühist seisukohta 2003/468/ÜVJP relvavahenduse kontrolli kohta.

2007. aastal viis Taani politsei läbi intensiivse ja sihipärase uurimise mootorratta- ja tänavajõukude liikmete hulgas, et muu hulgas avastada relvade ebaseaduslikku omamist ja süüdlased vastutusele võtta. Kokkupõrgetes eri jõukude liikmete või nendega seotud isikute vahel kasutati mitmel juhul relvi.

Riiklik kohtuekspertiisikeskus sai uurimiseks 949 relva. Taani riigipolitseil ei ole andmeid selle kohta, kui palju relvi on jõuguliikmetelt konfiskeeritud.

EESTI

Välisministeeriumi juurde on loodud strateegilise kauba komisjon. See on litsentsimisorgan, mis koosneb välisministeeriumi, kaitseministeeriumi, majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi, kaitsepolitseiameti, maksu- ja tolliameti ning politseiameti esindajatest. Strateegilise kauba komisjon on alati pidanud väga oluliseks strateegilise kauba teemalise koolituse edendamist. Välisministeerium on korraldanud korrapäraselt strateegilise kauba komisjoni koosolekuid. Neil koosolekutel kohtuvad relvaeksperdid ja ekspordikontrolli eksperdid. Koosolekuid juhatab välisministeeriumi esindaja.

Igal aastal korraldavad politseiprefektuurid kodanikele ebaseaduslike relvade ja laskemoona äraandmise kampaaniaid. Nende kampaaniate eesmärk on vähendada ebaseaduslike relvade ja laskemoona koguseid ning suurendada ühiskonna turvalisust. Kõik kogutud ja arestitud relvad hävitatakse.

Teadlikkuse parandamine

— Strateegilise kauba komisjon haldab ja ajakohastab välisministeeriumi veebisaiti (ekspordikontrolli käsitlevat osa).

— Vähemalt kord aastas toimuvad seminarid.

— Maksu- ja tolliamet ning strateegilise kauba komisjon annavad teavet neile, kes soovivad oma kaupa üle piiri viia.

— Ajalehtedes avaldatakse artikleid.

SOOME

2007. aasta veebruaris toimus väike- ja kergrelvade ekspertide riikliku koordineerimisrühma kohtumine. Väike- ja kergrelvaekspertide riiklik koordineerimisrühm koosneb relvakontrolli, desarmeerimise ning väike- ja kergrelvade leviku tõkestamisega seotud ministeeriumide esindajatest ning kõnealuse küsimusega tegelevate riigi valitsusväliste organisatsioonide esindajatest.

Rühm arutab muu hulgas Soome väike- ja kergrelvapoliitikat, riiklike, piirkondlike ja ülemaailmsete sätete ja eeskirjade rakendamist ning väike- ja kergrelvaprojektidele antavat kahepoolset abi. Rühm tuleb regulaarselt kokku välisministeeriumi egiidi all ning sinna kuuluvad kaitseministeeriumi, siseministeeriumi ning kaubandus- ja tööstusministeeriumi esindajad. Teiste ametiasutuste (toll, piirikontroll jne) esindajaid kutsutakse osalema vastavalt vajadusele. Valitsusväliste organisatsioonide esindajaid kutsutakse osalema regulaarselt.

Parlament kiitis 2003. aasta lõpus heaks tulirelvade amnestia seaduse ning see jõustus 1. jaanuaril 2004. Õigusakti eesmärk on vähendada ebaseaduslike ja registreerimata relvade arvu Soomes. Õigusakti jõustumisest alates on olnud võimalik loovutada ebaseaduslikke väikerelvi, ebaseaduslikku laskemoona ja lõhkeainet politseile ilma õiguslike tagajärgedeta, kui neid relvi ei ole kasutatud kuriteo toimepanemisel. 2007. aastal loovutati kokku 3 202 tulirelva.

SAKSAMAA

Väike- ja kergrelvade ning sealhulgas nende laskemoona destabiliseerivast hankimisest ja levikust tulenev oht rahule, julgeolekule ja arengule on endiselt väga murettekitav. Saksamaa on kindlalt otsustanud nende hankimise ja leviku tõkestamiseks ja selle lõpetamisele kaasaaitamiseks rakendada terviklikku lähenemisviisi. Nende eesmärkide poole püüdlemisel juhindub Saksamaa kui Euroopa Liidu liikmesriik väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastase võitluse ELi strateegiast, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 15. ja 16. detsembril 2005.

Välisministeerium korraldas regulaarselt väike- ja kergrelvaküsimuste riikliku koordineerimisrühma koosolekuid. Nendel koosolekutel kohtuvad ministeeriumide, haldusasutuste, valitsusväliste organisatsioonide ning ettevõtete relva- ja ekspordikontrolli eksperdid, et arutada väike- ja kergrelvadega, sealhulgas nende laskemoonaga seotud küsimusi. Rühm arutab muu hulgas Saksamaa poliitikat seoses väike- ja kergrelvade käsitlemisega rahvusvahelistel ja piirkondlikel foorumitel, mitmepoolse ja kahepoolse abi küsimusi ning samuti riiklike, piirkondlike ja ülemaailmsete sätete ja eeskirjade rakendamist. Koosolekuid juhatab välisministeeriumi esindaja.

Tehti mitmeid algatusi seoses haldusorganite ja õiguskaitseasutuste koostööga riiklikul tasandil. Algatused hõlmasid hiljuti jõustunud õigusakte, samuti olemasolevate õigusaktide tegeliku toimimise läbivaatamist. Koolitus oli selliste tegevuste regulaarne osa. 2007. aastal hõlmasid need algatused järgmist.

Saksamaa on astunud konkreetseid samme rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastast ÜRO konventsiooni täiendava tulirelvade, nende osade, komponentide ja laskemoona ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu suunatud ÜRO protokolli ning ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset avastamist ja jälgimist võimaldava rahvusvahelise vahendi sätete rakendamiseks. Sellest tingitud relvaseaduse muudatustega laiendatakse relvade märgistamise ja registripidamise kohustust ka relvade olulistele osadele ning selle tulemusel hõlbustub relvade päritolu kindlakstegemine rahvusvahelisel tasandil.

KREEKA

Viidi ellu kuritegevust käsitleva strateegia raames selleks aastaks seatud eesmärk suurendada ebaseaduslikult omatavate ja kaubeldavate väike- ja kergrelvade konfiskeerimist eriotstarbelise tegevuskava rakendamise teel pädevates politseiasutustes järgmiste meetmetega:

1) seadusliku relvakaubanduse kontroll kõigis selle etappides (import, kaubandus, omamine, kasutamine);

2) kontrollide tõhustamine koostöös teiste Kreeka asutustega, eesmärgiga avastada ebaseaduslikult imporditavaid, kaubeldavaid, omatavaid ja kasutatavaid relvi ning need konfiskeerida.

Meetmed seadusliku väike- ja kergrelvadega kauplemise kontrollimiseks.

— Kreeka politseiasutused haldavad elektroonilist andmebaasi, mis on teabe jagamise riiklik keskasutus, ning on suutelised vahetult vastu võtma ja edastama teavet kõikide seaduslikult kaubeldavate ja omatavate relvade kohta. Seda andmebaasi ajakohastatakse pidevalt, et see kajastaks kõiki muutusi väike- ja kergrelvade omandistaatuses.

— Kõik kaotatud, varastatud või muul viisil kaduma läinud relvad sisestatakse sellesse andmebaasi, kui nad kuuluvad konfiskeerimisele või kriminaalmenetlustes tõendusmaterjalina kasutamisele. Eesmärk on suuta neid leidmise korral tuvastada. Andmebaas annab iga relva kohta varasemat teavet alates selle importimisest kuni selle seadusliku lõppvaldajani (relvaregister). Lisaks hõlbustab see väike- ja kergrelvade alase teabe vahetamist muude Kreeka ja välismaiste asutustega.

— Kõikides ettevõtetes, kellel on seaduslik luba relvadega kaubelda, on kehtestatud spetsiaalsed kontrollid. Kontrolliandmeid võrreldakse elektroonilisse andmebaasi sisestatud andmetega.

— Seadus nr 2168/1993 ja asjaomased ministrite otsused moodustavad relvade küsimustes Kreeka olulisema õigusliku raamistiku. Kõnealune seadus, mille täitmist rangelt jälgitakse, on viidud kooskõlla direktiiviga 91/477/EMÜ ja Schengeni konventsiooniga. Mõnel juhul hõlmab nimetatud regulatiivne raamistik isegi rangemaid sätteid (seaduse 2168/1993 artikkel 15 ning seadusega 2928/2001 muudetud karistusseadustiku artikkel 272).

— Seaduslikuks väike- ja kergrelvadega kauplemiseks (import, eksport, kaubandus ja transiit) on vaja pädeva asutuse eriluba vastavalt seaduse 2168/1993 sätetele.

— Tehakse väga head koostööd muude õiguskaitseasutustega (sadama- ja tolliasutused, majanduskuritegude töökond) ning sõjaväeasutustega; ühtlasi vahetatakse teavet nende riikide pädevate asutustega, kust relvi Kreekasse imporditakse.

Meetmed ebaseadusliku väike- ja kergrelvadega kauplemise kontrollimiseks.

— Kuna ebaseadusliku väike- ja kergrelvadega kauplemise ennetamiseks ja ohjamiseks on möödapääsmatult vajalik rahvusvaheline koostöö, on Kreeka sõlminud piiriülese politseikoostöö lepinguid oma naaberriikidega ning osaleb piirkondlike ja rahvusvaheliste organite tegevuses (Aadria mere – Joonia mere algatus, Kagu-Euroopa koostööalgatus, EUROPOL – INTERPOL).

— Kreekasse sisenevaid sõidukeid ja isikuid kontrollitakse sisseseatud sisenemispunktides.

— Pidevalt viiakse läbi kontrolle mere- ja maapiiridel (koostöös sadamaasutustega), et vältida relvade ebaseaduslikku sissevedu Kreekasse ebaseaduslikult sisenevate isikute poolt.

— Kõiki avastatud juhtumeid uuritakse põhjalikult, et tuvastada ja lõhkuda võrgustikud, mis võivad tegeleda ebaseadusliku väike- ja kergrelvadega kauplemisega.

— Relvadega kauplemise ning nende omamise ja kasutamisega seonduvate tõsiste probleemide korral võetakse erimeetmeid koostöös kohalike kogukondade ja omavalitsustega.

Lisatud on tabel Kreeka politsei poolt 2007. aastal konfiskeeritud relvade kohta, mis olid kuriteo toimepanemise vahendid või mis leiti. Sellised relvad kujutavad endast tõendusmaterjali kohtumenetlustes ning pädev kohus otsustab iga kohtuasja arutamisel vastavalt seaduse nr 2168/1993 artiklile 16, mida nendega ette võetakse.

Konfiskeeriti järgmised relvad:

186 automaatvintpüssi;

404 püstolit;

141 käsirelva;

696 jahipüssi.

Kokku 1 427 väike- ja kergrelva.

IIRIMAA

Viimastel aastatel on tolliamet täheldanud riiki imporditud ebaseaduslike tulirelvade ja nende osade avastamist ja arestimist senisest suuremal hulgal. See suurenemine on teatud määral tingitud uimastikaubanduse ja salakaubaveoga kaasneva vägivalla sagenemisest. Tulirelvi, nende laskemoona ja osasid on viimastel kuudel korrapäraselt avastatud, sealhulgas ka suurekaliibrilisi automaatrelvi, lasersihikuid pimedas sihtimiseks, seadmeid laskemoona valmistamiseks või ümbertöötamiseks jne. Enamus avastamisjuhtumitest on seotud Ameerika Ühendriikidest pärit ebaseaduslike relvadega.

Tolliameti uimastialane õiguskaitsetalitus (CDLE) on riiklik/rahvusvaheline teabekeskus tulirelvade ja laskemoona eest vastutava tolliteenistuse jaoks. Relvade avastamise eest vastutavad tolliametnikud ja kõnealuse üksuse volitatud ametnikud ja politsei (Garda) peakorteri kuritegevuse- ja julgeolekuosakonna volitatud ametnikud vahetavad regulaarselt teavet ja jälitusandmeid kahtlaste imporditehingute kohta. See on otstarbekas mehhanism, et kindlaks määrata, kas impordi puhul on tegemist lihtsalt litsentsi rikkumisega või on see seotud organiseeritud kuritegevusega.

CDLE ja Garda (politsei) riikliku kriminaaljuurdlusbüroo ametnike vahel on sisse seatud spetsiaalne sidepidamise kord selliste ühiste täitevmeetmete nagu kontrollitud tarnete lihtsustamiseks, st kui jälitusteabe ja tõendite põhjal on alust kahtlustada, et tegemist on organiseeritud kuritegevusega. Viimastel kuudel viidi läbi üks kontrollitud laskemoonatarne ja üks ühisjuurdlus uimastiärisse segatud kuritegelike ühenduste poolt korraldatud automaatrelvade impordi uurimiseks.

Tolliameti uimastialane õiguskaitsetalitus (CDLE) on olnud kaasatud tolliametnike koolitusvajaduste väljaselgitamisse tulirelvade ja nende osade ning keemiarelvade, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumarelvade äratundmise ja ohutu käsitsemise valdkonnas ning töötab välja koolituskursust koos Garda Siochana (riigi politsei) ja sõjaväega.

ITAALIA

2000. aasta juunis välisministeeriumi juhtimisel asutatud ajutine väike- ja kergrelvaküsimuste tehniline töörühm, kuhu kuuluvad asjaomaste ministeeriumide, õiguskaitseasutuste ja asjaomaste tootjaühenduste esindajad, pidas oma viimase koosoleku 18. veebruaril 2008.

Rühm kujutab endast sobivat foorumit, kus on võimalik arutada selle küsimuse kõige olulisemaid aspekte, sealhulgas tähtsamaid riikliku ja rahvusvahelise tasandi arenguid.

Möödunud aasta veebruaris keskendusid arutelud peamiselt väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastase tegevusprogrammi osalisriikide kolmanda biennaalkohtumise (2008) ettevalmistamisele. Osalisriikide kolmanda biennaalkohtumise määratud eesistuja juhiseid ja soovitusi võeti asjakohaselt arvesse.

2007. aastal hävitasid Itaalia relvajõud järgmisi liigseteks varudeks tunnistatud väike- ja kergrelvi:

16 872 käsitsilaetavat püstolit Beretta, mudel 34;

130 645 vintpüssi M1 Garand;

11 812 lahingvintpüssi FAL BM-59;

10 596 mitmesugust muud relva.

Kokku 169 925 riigi territooriumil hävitatud väike- ja kergrelva.

LEEDU

Leedu on 2007. aasta aruandeperioodi kohta esitanud järgmised asjakohased riiklikud aruanded ja küsimustikud:

— väike- ja kergrelvadealase ÜRO tegevusprogrammi kohane vabatahtlik aruanne;

— teave ÜRO tavarelvade registrile;

— ELi relvaekspordi toimimisjuhendi kohane aastaaruanne;

— iga-aastane teave väike- ja kergrelvade impordi ja ekspordi kohta ning liigseteks varudeks tunnistatud ja/või väike- ja kergrelvi käsitleva OSCE dokumendi kohaselt arestitud ja hävitatud väike- ja kergrelvade kohta;

— OSCE küsimustik tavarelvade ja nendega seotud tehnoloogia alase poliitika ja/või riiklike eksporditavade ja -korra kohta;

— korrapärased aruanded, mis käsitlevad relvade ja kahesuguse kasutusega kaupade eksporti Wassenaari kokkuleppe alusel.

MALTA

Malta valitsus on kehtestanud allpool kirjeldatud ranged vahendid ja meetmed väike- ja kergrelvade impordi ja ekspordi kontrollimiseks Maltal.

Maltal ei ole väike- ja kergrelvade eest vastutavat riiklikku koordineerivat asutust. Malta on siiski kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni väike- ja kergrelvadealase tegevusprogrammiga asutanud riikliku teabekeskuse, kes peab sidet teiste asjaomaste riigiasutustega, muu hulgas Malta relvajõudude ning tolli- ja kaubandusametiga.

Igasugusest väike- ja kergrelvade importimisest kolmandatest riikidest teatatakse politseile ja kaubandusameti kaubanduse direktoraadile, et saada vajalikud load ja läbi viia vormistamistoimingud, enne kui tolliamet need ringlusse laseb. Seda menetlust järgitakse kogu tolliametis ja kõikides sisenemispunktides. Kui tegemist on ühendusesiseste kaupadega, teatab kehtiva korra kohaselt igasugusest impordist tolliametile asjaomane ladustaja või veoettevõtja. Neist teatatakse seejärel vajalike lubade ja vormistuse saamiseks asjaomastele talitustele ja see võimaldab kõnealuseid kaupu paremini kontrollida, et tagada riigi julgeolek.

PORTUGAL

Jätkati jõupingutusi haldus- ja õiguskaitseasutuste vahelise koostöö, koordineerimise ja teabevahetuse tõhustamiseks väike- ja kergrelvade hankimise ja leviku tõkestamisel ning salakaubaveo ennetamisel. Kõigi asjaomaste üksuste töö paremale korraldamisele aitas kaasa välisministeeriumi, kaitseministeeriumi, siseministeeriumi, Portugali luureteenistuste ning rahandusministeeriumi esindajatest koosneva koordineerimisrühma loomine 2005. aastal.

Relva- ja julgeolekujõud on sõjaväerelvade ainsad lubatud lõppkasutajad ja selliste relvade varusid hoitakse range kontrolli all. Relvi hoitakse erirajatistes, järgides nõuetekohaseid turvameetmeid. Väikerelvade ladustamise küsimust käsitleb põhjalikult määrus 933/2006, milles on kehtestatud mitmesugused turvamenetlused.

Tsiviilkasutuseks mõeldud relvade puhul kontrollitakse varude haldamist tsentraalse arvutisüsteemi vahendusel, mida haldab politsei.

Väikerelvade ebaseaduslik valmistamine, omandamine, omamine, vedu ja ladustamine ning nendega kauplemine (sealhulgas tehingute vahendamine) on seadusega 5/2006 (artiklid 86 ja 87) tunnistatud kuriteoks. Karistused ulatuvad trahvidest kuni kümneaastase vangistuseni.

2007. aasta jooksul leiti kokku 1 542 relva ja 605 432 ühikut laskemoona, neist 2 889 anti üle ametivõimudele.

SLOVAKKIA

Slovaki Vabariigis kehtivad asjakohased õigusaktid ja vajalikud haldusmeetmed väike- ja kergrelvade tootmise, omamise ja märgistamise ning nendega kauplemise kontrollimiseks. Tõhus ekspordikontrolli süsteem võimaldab ametiasutustel igal ajal tuvastada ja jälgida relvade liikumist kogu Slovakkia territooriumil.

Et ära hoida väike- ja kergrelvade ebaseaduslikku valmistamist ja salakaubandust või nende üleandmist asjakohase loata isikutele, on väike- ja kergrelvade tootmine ning nende relvade välis- ja riigisisene kaubandus selle kõikides aspektides Slovakkias tõhusa kontrolli all.

See süsteem toetab tõhusalt võitlust tavarelvade salakaubanduse vastu Slovaki Vabariigis.

SLOVEENIA

Sloveenias on ÜRO tegevusprogrammi rakendamisel koordineerivaks asutuseks endiselt välisministeerium. See ministeerium vastutab ka Sloveenia välispoliitilise tegevuse eest seoses väike- ja kergrelvadega. ELi liikmesriigina peab Sloveenia osalema teatavate rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide tegevuses. Siseministeerium kontrollib väike- ja kergrelvade eksporti ja importi ning kaitseministeerium vastutab sõjaväelistel eesmärkidel kasutatavate väike- ja kergrelvade impordi ja ekspordi kontrollimise eest. Sloveenia politsei ning tolliamet vastutavad kontrolli eest riigipiiril ja piiriületuspunktides. Nad teostavad riigipiiri ületavate kaubasaadetiste otsest kontrolli. Politsei arestis märkimisväärsel hulgal väike- ja kergrelvi, mida üksikisikud püüdsid toimetada läbi Sloveenia territooriumi.

Valitsuse 21. veebruari 2008. aasta dekreediga uuendati väike- ja kergrelvade riikliku teabekeskuse liikmestaatust. Riiklik väike- ja kergrelvadealane koordineeriv asutus ühines teiste asjaomaste riigiasutustega, et välja töötada ja koordineerida riiklikku poliitikat väike- ja kergrelvade valdkonnas. Väike- ja kergrelvade riikliku teabekeskuse liikmete hulka kuuluvad välisministeeriumi, siseministeeriumi, kaitseministeeriumi, rahandusministeeriumi ja transpordiministeeriumi ning Sloveenia luure- ja julgeolekuameti esindajad.

2007. aastal ühines Sloveenia Schengeni alaga. Valitsus peab seda liitumist tähtsaks prioriteediks. Viimastel aastatel on Sloveenia järk-järgult suurendanud politseiametnike hulka oma piiriületuspunktides, nii et nende koguarv ulatub nüüd 2 800ni.

HISPAANIA

Mitmed väike- ja kergrelvade- ning laskemoonaalase tegevuse ja teabevahetuse koordineerimise eest vastutavad ministeeriumid peavad neis küsimustes korrapäraselt koosolekuid, eriti aga relvade ja lõhkematerjalide alaline ministeeriumidevaheline komisjon (CIPAE, mis tuleb kokku kaks korda kuus), kaitseotstarbeliste ja kahesuguse kasutusega kaupade väliskaubanduse reguleerimise ministeeriumidevaheline nõukogu (JIMDDU, mis tuleb kokku üks kord kuus) ning väike- ja kergrelvade salakaubanduse avastamise ja tõkestamise töörühmad.

ROOTSI

Rootsis viidi 1. märtsist kuni 31. maini 2007 läbi üleriigiline tulirelvaamnestia. Amnestia kuulutati välja meedias, sealhulgas riigitelevisiooni vahendusel. Kodanikel võimaldati selle ajavahemiku jooksul tulirelvade kohalikele politseivõimudele üleandmisel jääda anonüümseks. Tulemusi võib pidada heaks. Ära anti 13 570 relva ja enam kui 14 tonni laskemoona. Suurem osa relvadest olid vanad jahipüssid, kuid saadi ka püstoleid ja revolvreid ning mõni täisautomaatne tulirelv. Riiklik kriminaalekspertiisi laboratoorium hävitab kõik kogutud relvad.

ÜHENDKUNINGRIIK

Võitluses väike- ja kergrelvade destabiliseerivast hankimisest ja levikust tingitud ohtude vastu, mis ähvardavad kogu maailmas rahu, julgeolekut ja arengut, on Ühendkuningriik endiselt pühendunud väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõigi aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitleva ÜRO tegevusprogrammi täielikule rakendamisele ning toetab seetõttu ELi ühismeedet Euroopa Liidu osalemise kohta väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses.

Ühendkuningriigi konfliktide ennetamise vahendi julgeoleku- ja väikerelvade kontrolli strateegia, mida juhivad välis- ja Rahvaste Ühenduse asjade amet, kaitseministeerium ja rahvusvahelise arengu ministeerium, aitab Ühendkuningriigil laiemalt toetada konfliktide ennetamist konfliktide pikaajaliste struktuursete põhjuste kõrvaldamise, piirkondlike ja riiklike pingete ja vägivalla ohjamise ning konfliktijärgse taastamistegevuse toetamise teel. Alates 2001. aastast on Ühendkuningriik 31 miljoni naelsterlingi ulatuses toetanud meetmeid väike- ja kergrelvade tarnimise, nõudluse ja kättesaadavuse vähendamiseks. Oleme toetanud ÜRO, ELi, piirkondlikke ja allpiirkondlikke ning valitsusväliseid partnereid relvade kogumisel ja hävitamisel, relvade ladustamiseks ettenähtud rajatiste parandamisel, piirkondlike kontrollikokkulepete väljatöötamisel ja rakendamisel, riikide õigusaktide väljatöötamisel ning relvade haldamise suutlikkuse suurendamisel ja korraldanud üldsuse teadlikkuse parandamise ja koolituse alaseid kampaaniaid.

Täieliku ülevaate sellest, mida Ühendkuningriik on teinud ÜRO tegevusprogrammi ning rahvusvahelise relvade märgistamise ja päritolu kindlakstegemise vahendi rakendamiseks, võib saada ÜRO desarmeerimisbüroo veebisaidilt http://www.un-casa.org/CASACountryProfile/PoANationalReports/2008@205@UK%202008.doc

I.B. Hiljuti jõustunud õigusaktid, kehtivate õigusaktide tegeliku toimimise läbivaatamine

Terve rida liikmesriike on 2008. aastal võtnud vastu uusi õigusakte või vaatavad praegu läbi kehtivaid õigusakte. Üksikasjalikumad andmed on järgmised.

BELGIA

8. juuni 2006. aasta seadus karmistas Belgia õigust relvade alal, eelkõige laiendades keelatud relvade kategooriaid. Selliste relvade valdajad peavad nüüd need relvad 31. oktoobriks 2008 politseile üle andma või lubatud relvade vastu vahetama. Belgia siseministeeriumi andmetel on politsei sellele tuginedes kogunud juba umbes 120 000 relva.

BULGAARIA

2007. aasta aruandlusperioodi jooksul võeti vastu uus õigusakt, mis reguleerib väike- ja kergrelvade eksporti, importi ja võõrandamist. See uus relvade ja kahesuguse kasutusega kaupade ning tehnoloogiate ekspordikontrolli seadus ning selle rakendusmäärus moodustavad Bulgaaria Vabariigi ekspordikontrollisüsteemi aluse. Kehtivad õigusaktid kajastavad asjaomast ELi ekspordikontrolli valdkonna acquis'd, sealhulgas ka kriteeriume ja põhimõtteid, mis on sätestatud ELi relvaekspordi toimimisjuhendis, mis 2008. aasta detsembris muudeti ELi 2003. aasta ühiseks seisukohaks relvavahenduse kontrolli kohta, nõukogu määruseks (EÜ) nr 1334/2000 ja muudeks ELi dokumentideks. Selles on säilitatud kaheastmeline litsentsimis- ja kontrollimehhanism, mille kohaselt ettevõttel peaks relvade väliskaubandusega tegelemiseks olema tegevuslitsents enne, kui ta taotleb litsentsi (või tavakeeles luba) konkreetse tehingu jaoks.

Tegevuslitsentsi (loa) annab välja sõjaväe- ja tööstuskompleksi ning mobilisatsioonivalmiduse ministeeriumidevaheline nõukogu koostöös ministrite nõukoguga ja sellega antakse õigus tegeleda relvade alal väliskaubanduse, transpordi ja vahendamisega. See antakse nõutavatest tingimustest lähtudes üksustele, mis vastavad ekspordikontrolli seaduses selgesõnaliselt sätestatud majandusliku stabiilsuse ja usaldusväärsuse kriteeriumidele.

Litsents antakse esialgu üheaastaseks katseajaks ning seejärel võib seda vastavalt tulemustele pikendada kolmeks aastaks. Uute Bulgaaria õigusaktide kohaselt peab kõikidel vahendajatel olema ministeeriumidevahelise nõukogu välja antud kehtiv registreerimistunnistus. Kui vahendaja vastab majandusliku stabiilsuse ja usaldusväärsuse kriteeriumidele, kehtib registreerimine kolm aastat.

Load konkreetsete tehingute jaoks annab üksikjuhtumite kaupa välja ekspordikontrolli ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise ministeeriumidevaheline komisjon koostöös majandus- ja energeetikaministeeriumiga. Sellised load kehtivad ühe aasta ja neid võib pikendada veel kuueks kuuks. Väljaantud lubade liigid on järgmised: ekspordiluba, impordiluba, müügiluba, transiidiluba.

Vahendajatelt nõutakse vahendusloa taotlemist iga vahendustehingu jaoks.

Bulgaaria peab riiklikku loetelu kontrollitud sihtpunktide kohta, st riikide ja organisatsioonide kohta, kelle suhtes Bulgaaria rakendab embargosid või piiranguid. Seda loetelu ajakohastatakse korrapäraselt, lähtudes ÜRO julgeolekunõukogu resolutsioonidest ning ELi ja OSCE otsustest.

Konkreetse tehingu jaoks loa taotlejad peavad esitama lõppkasutaja sertifikaadi originaali ja selle ehtsust kontrollitakse muu hulgas ka diplomaatiliste kanalite kaudu. Sertifikaadi üksikasjad on täiel määral kooskõlas Wassenaari kokkuleppe kinnituste nimekirjaga ja parimate tavadega, mis on loetletud ELi relvaekspordi toimimisjuhendis (muudeti hiljuti ELi ühiseks seisukohaks).

Bulgaaria ekspordikontrolli alased õigusaktid ja tavad hõlmavad ka saatmisjärgseid kinnitusi. Iga taotleja on kohustatud esitama tarnesertifikaadi, mille annavad välja lõppsihtkoha riigi pädevad asutused. Kehtib säte, mille kohaselt võib vajaduse korral läbi viia kohapealseid kontrolle.

KÜPROS

Väike- ja kergrelvade eksport, transiit ja edasimüük (reeksport) on reguleeritud ministri 2005. aasta määrusega 257/2005 kaitse kohta (sõjaväevarustuse ekspordi määrus), mida on muudetud ministri määrusega 165/2008. Nimetatud määrus on viidud vastavusse ELi relvaekspordi toimimisjuhendi ja asjaomase nõukogu 13. juuni 2000. aasta avaldusega (2000/C191/01). Väike- ja kergrelvade kõikide ekspordi-, edasimüügi- (reekspordi-) ja transiidilitsentside väljaandmine kuulub kaubandus-, tööstus- ja turismiministeeriumi pädevusse. Tolli- ja aktsiisiosakond vastutab kontrollide läbiviimise eest vastavalt tollialaste õigusaktide sätetele.

Väike- ja kergrelvade import, omandamine, omamine ja vedu on reguleeritud seadusega 113(1)/2004 tulirelvade ja mittetulirelvade kohta. See on kooskõlas Euroopa Liidu muudetud direktiiviga 91/477/EMÜ ja nõukogu avaldusega 2000/C191/01.

Teatavate väike- ja kergrelvade tootmine on reguleeritud seadusega 113(I)2004 (III osa artikli 7 I lõige). Nimetatud seaduse alusel on vabariigi kodanikel või elanikel keelatud nende tootmine, välja arvatud juhul, kui neil on sellekohane kehtiv litsents, mille on väljastanud politseiülem. Kodanikele antakse erilitsents seaduses sätestatud tingimustel. Tingimuste kohaselt ei tohi taotlejal olla kandeid karistusregistris ja tuleb läbida uurimine, mis selgitab, kas litsentsi andmine võib ohustada taotlejat, valitsust või avalikku korda, ning riiklik meditsiiniline läbivaatus. Väike- ja kergrelvade ebaseaduslik tootmine, omamine, ladustamine ja nendega kauplemine on reguleeritud seadusega 113(I)2004. Selle seaduse kohaselt on sätete rikkumise korral ette nähtud kuni 15 aasta pikkune vangistus ja/või 42 715 euro suurune trahv.

Küprose politsei peakorteri juurde asutati eriosakond registrite pidamiseks (riiklik relvaarhiiv) ning arvutiandmebaas lihtsustab väike- ja kergrelvadealast teabevahetust teiste pädevate ametiasutustega ELis, piirkondlike organisatsioonide ja teiste riikidega.

PRANTSUSMAA

Embargod

Embargode ja muude piiravate meetmete rikkumisi käsitlev seadus, millega muudeti kriminaalkoodeksit, võeti senatis vastu 10. oktoobril 2007 ning edastati rahvusassambleele. Selles on sätestatud kriminaalkaristused embargode ja piiravate meetmete rikkumise eest ja nende määratlus siseriiklikus õiguses vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1196 sisalduvatele soovitustele.

Vahendustegevus

5. juunil 2007 registreeriti senatis seadus, millega kehtestatakse eelnevate lubade andmise süsteem vahendajate ja kaubandusettevõtjate tehingute jaoks. See kontrollisüsteem kehtib isikute suhtes, kelle elu- või asukoht on Prantsusmaal ja kes teostavad ostu- ja edasimüügitehinguid välismaal, ning selles on sätestatud kriminaalkaristused. Sellise eelkontrollisüsteemi kehtestamine täiendab niisiis vahendajana tegutsevate füüsiliste ja juriidiliste isikute kontrollimist.

IIRIMAA

Hiljuti vastu võetud ELi direktiivis, millega muudetakse direktiivi 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta, on arvesse võetud tulirelvi käsitleva protokolli sätteid ja see hõlbustab Iirimaal protokolli ratifitseerimist lähitulevikus.

Pärast 2006. aasta kriminaalõigusseaduse jõustumist kehtestas justiitsminister tuli- ja ründerelvade suhtes riikliku amnestia. Üksikisikutele anti kahekuuline ajavahemik, mille jooksul nad võisid loovutada püsse, laskemoona ja ründerelvi ilma, et nende ebaseadusliku omamise eest oleks määratud karistust. Sellele vaatamata uurisid kriminaaleksperdid kõiki loovutatud relvi ning isikule võidi määrata karistus juhul, kui avastati, et asjaomast relva oli kasutatud kuriteo toimepanemiseks. Kogu riigi Garda jaoskondades loovutati 1 002 relva ning 2006. aasta novembris kehtestas minister kohustusliku miinimumkaristuse tulirelvade valdkonnas toimepandud teatavate rikkumiste eest.

Need rikkumised ja nendega seotud uued karistused on järgmised:

1) tulirelvade omamine kavatsusega seada ohtu elu – maksimumkaristus on eluaegne vangistus ja kohustuslik miinimum on kümneaastane vangistus;

2) tulirelvade kasutamine kinnipidamisel vastupanu osutamiseks või põgenemisele kaasaaitamiseks – maksimumkaristus on eluaegne vangistus ja kohustuslik miinimum on kümneaastane vangistus;

3) tulirelvade omamine sõiduki kaaperdamisel – maksimumkaristus on 14aastane vangistus ja kohustuslik miinimum on viieaastane vangistus;

4) tulirelvade või laskemoona omamine kahtlastel asjaoludel – maksimumkaristus on 14aastane vangistus ja kohustuslik miinimum on viieaastane vangistus;

5) tulirelva kandmine kuriteokavatsusega – maksimumkaristus on 14aastane vangistus ja kohustuslik miinimum on viieaastane vangistus ja

6) tulirelva ümbertegemine – maksimumkaristus on kümneaastane vangistus ja kohustuslik miinimum on viieaastane vangistus.

Kui 2006. aasta kriminaalõigusseadus on täielikult rakendatud, siis tuleb isikul, kes soovib sellist piirangutega tulirelva omada, esitada Garda komissarile taotlus tulirelvasertifikaadi saamiseks ning tõendada komissarile, et ta vastab 1925. aasta tulirelvaseaduse (muudetud 2006. aasta kriminaalõigusseadusega) 4. jaos sätestatud tingimustele. Lisaks peavad tulirelvade müüjad, kes soovivad piirangutega tulirelvi importida või ladustada, saama ministrilt sellekohase loa.

ITAALIA

Itaalia ratifitseeris rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni ja selle protokollid (sealhulgas tulirelvade, nende osade ja komponentide ning laskemoona ebaseadusliku tootmise ja nendega kauplemise vastase protokolli) 16. märtsil 2006 seadusega nr 146/2006. Itaalia tulirelvaseadust on sellele vastavalt muudetud ja on sätestatud, et nii tulirelvi kui ka tootjariigipoolseid märgistamistoiminguid käsitlevat teavet tuleb säilitada vähemalt kümne aasta jooksul.

LÄTI

Kehtivates õigusaktides on 2007. aastal tehtud mitmeid muudatusi, et tugevdada väike- ja kergrelvade ekspordikontrolli. Samuti on vastu võetud uued eeskirjad, millega määratakse kindlaks kontrollialuste strateegiliste kaupade riiklik loend ning eri liiki litsentside andmise kord.

a) Strateegilise tähtsusega kaupade ringluse seadus, 19. juuli 2007. Seadus on koostatud eesmärgiga tagada kontroll strateegiliste kaupade ringluse üle kooskõlas riiklike ja rahvusvaheliste nõuetega nende ekspordi, impordi, võõrandamise ja transiidi jälgimiseks. Seadusega nähakse ette strateegiliste kaupade kontrollimise eest vastutavate institutsioonide vaheline võimujaotus, nende ülesanded ja koostöö, samuti seaduses kasutatud tingimused, muu hulgas vahendamise küsimustes. Seadusega määratakse kindlaks strateegiliste kaupade kontrolli komitee volitused litsentsitaotluste hindamisel ning teatavate kaupade ekspertiisi ja tuvastamise menetlustes.

b) Rahvusvaheliste organisatsioonide sanktsioonide rakendamise seadus, 3. jaanuar 2007 ÜRO ja ELi kehtestatud sanktsioonid on Lätis rakendatud ELi määrustega või riigi seadustega. Sanktsioone võib rakendada mis tahes tüüpi rakendusmeetmete abil kolme „Rahvusvaheliste organisatsioonide sanktsioonide rakendamise seaduses” tunnustatud tüübi hulgast: finantspiirangud, tehingute (lepingulised) või reisimispiirangud.

c) Ministrite kabineti 6. novembri 2007. aasta määrus nr 747 strateegilise tähtsusega kaupade kontrolliks vajalike litsentside ja muude dokumentide väljaandmise korra kohta. Määruses on sätestatud menetlused sõjalise või kahesuguse kasutusega kaupade impordi-, ekspordi-, võõrandamis-, või transiidilitsentside ning lõppkasutus-, rahvusvahelise impordi ja tarnekontrolli sertifikaatide väljaandmiseks, väljaandmisest keeldumiseks või tühistamiseks.

d) Ministrite kabineti määrus nr 701, 16. oktoober 2007 („Strateegiliste kaupade kontrolli komitee asutamisakt”). Selles on sätestatud komitee eesmärgid ja ülesanded.

e) Ministrite kabineti määrus nr 736, 11. oktoober 2007 („ELi liikmesriikide territooriumil tulirelvade ja laskemoona võõrandamist lubavate dokumentide väljaandmise kord riiklikus politseiametis”). Selles on sätestatud kord, mille kohaselt saab riigi politseiametilt taotleda ELi liikmesriikide territooriumil tulirelvade ja laskemoona võõrandamist lubavaid dokumente ning mille kohaselt need dokumendid väljastatakse. See sisaldab nõukogu 18. juuni 1991. aasta direktiivis 91/477/EMÜ relvade omandamise ja omamise kontrolli alal ning nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivis 93/15/EMÜ tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks ettenähtud lõhkematerjalide turuletoomise ja järelevalve alal sätestatud norme.

f) Ministrite kabineti määrus nr 645, 25. september 2007 („Strateegilise tähtsusega kaupade ja teenuste riikliku nimekirja kohta”). Selles uues määruses on sätestatud nende kaupade nimekiri, mida tuleb kontrollida lisaks neile, mis on loetletud nõukogu määruses (EÜ) nr 1334/2000 ja ELi ühises sõjaliste kaupade nimekirjas. Vastavalt kehtivatele eeskirjadele kiidab nimekirja heaks valitsus, vastupidi varasemale korrale, mille kohaselt see oli strateegiliste kaupade kontrolli komitee ülesanne.

2007. aastal lahendati Lätis 28 kuriteojuhtumit seoses relvade, laskemoona ja lõhkematerjalide valmistamise, ostmise, ladustamise ja kasutamisega. Selliste kuritegude puhul on enamasti tegemist ebaseaduslikult ladustatud jahipüssidega. 2007. aastal arestisid Läti Vabariigi siseministeeriumi riiklikud politseiasutused 82 tulirelva. Algatati kriminaalmenetlused vastavalt kriminaalseadusele nr 227.

LEEDU

Leedu Vabariigi valitsus muutis 8. augustil 2007 sõjavarustuse ühist nimekirja, et selles kajastuksid Euroopa Liidu ühises sõjavarustuse nimekirjas tehtud muudatused.

29. augustil 2007 muutis Leedu Vabariigi valitsus nende riikide nimekirja, millesse ja mille kaudu on keelatud ühises sõjavarustuse nimekirjas loetletud kaupade eksportimine ja transiitvedu ning mille puhul on keelatud vahendustegevus ühises sõjavarustuse nimekirjas loetletud kaupadega kauplemisel ja tehingute sooritamisel, et kajastada ÜRO julgeolekunõukogu ja Euroopa Liidu kehtestatud piiravates meetmetes (relvaembargod) tehtud muudatusi.

21. detsembril 2007 muudeti relvade ja laskemoona kontrolli seadust muu hulgas selleks, et täiendavalt kohandada vahendustegevuse kontrolli süsteemi nõukogu 18. juuni 1991. aasta direktiivi 91/477/EMÜ (relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta) nõuetega.

LUKSEMBURG

2007. aastal ei võetud vastu uusi õigusakte.

Antud valdkonna õigusliku aluse moodustavad 15. märtsi 1983. aasta seadus relvade ja laskemoona kohta ja Luksemburgi Suurhertsogiriigi 31. oktoobri 1995. aasta määrus, mis käsitleb relvade, laskemoona ja sõjaliseks kasutamiseks ettenähtud varustuse ning sellega seotud tehnoloogia importi, eksporti ja transiiti. Need õigusaktid avaldati Luksemburgi ametlikus väljaandes Mémorial. Hetkel on endiselt käimas kehtivate õigusaktide läbivaatamine.

Välisministeeriumi ülesanne on pidada sidet teiste riikide ja organisatsioonidega väike- ja kergrelvadealase rahvusvahelise koordineerimistegevuse eesmärgil.

Keelatud relvad

15. märtsi 1983. aasta relva- ja laskemoonaseaduse artikliga 4 keelatakse teatavat liiki relvade ja laskemoona import, tootmine, ümberehitamine, parandamine, omandamine, ostmine, valdamine, ladustamine, vedu, kandmine, võõrandamine, müük ja eksport ning selliste relvade ja laskemoonaga kauplemine. Olenemata nimetatud sättest võib justiitsminister siiski anda loa eelkõige

a) selliste relvade ja laskemoona impordiks, omandamiseks, ostmiseks, veoks, valdamiseks, müügiks, võõrandamiseks või ekspordiks või nendega kauplemiseks, mis kujutavad endast antiikesemeid, kunstiteoseid või dekoratiivesemeid või mis on mõeldud kollektsiooni või väljapaneku osaks; loa andmisele võib kehtestada tingimuse, et relv on püsivalt kahjutuks tehtud;

b) teaduslikel või hariduslikel eesmärkidel kasutatavate relvade ja laskemoona impordiks, omandamiseks, ostmiseks, veoks, valdamiseks, müügiks, võõrandamiseks või ekspordiks;

c) selliste relvade impordiks, ekspordiks või transiidiks välisriigist, mis liiguvad teise riiki.

Sellise loa andmisel võib nõuda, et kõnealuseid relvi ei või kasutada ühelgi muul eesmärgil peale eespool nimetatute.

Luksemburgil puudub riiklik märgistamissüsteem väikerelvade tootmise ja/või impordi korral. Riigis ei ole ühtegi relvatehast. Relvasepad ning relvade ja laskemoonaga kauplejad peavad pidama arvestust sissetulevate ja väljaminevate relvade üle, näidates ära iga relva margi, kaliibri ja seerianumbri ning selle tarnija ja ostja nime ja aadressi.

Registrist peab samuti nähtuma ministri antud loa number ja väljaandmiskuupäev. See tuleb esitada pädevate asutuste esindajate nõudel. Relvaseppadelt ja relvakaupmeestelt võidakse nõuda oma registri koopia esitamist justiitsministrile. Justiitsminister kehtestab relvade ja laskemoona maksimumkogused, mida relvaseppadel ja relvakaupmeestel on lubatud laos hoida.

Rahutuste, kahtlaste kogunemiste või avaliku korra rikkumiste korral võib justiitsminister anda korralduse mis tahes relva- ja laskemoonakaupluste ja töökodade sulgemiseks või evakueerimiseks ning nende sisu viimiseks selleks ettenähtud kohta.

15. märtsi 1983. aasta seaduse rikkumine on karistatav kaheksapäevase kuni viieaastase vanglakaristusega.

Eksport

Luksemburgis ekspordiks ostetud relva kohta esitab relvasepp justiitsministeeriumile taotluse, et ostjale antaks litsents relva eksportimiseks, s.t luba transportida see ostukohast piirini. Loataotlustele spetsiaalselt sõjaliseks kasutamiseks mõeldud relvade, laskemoona ja varustuse ning nendega seotud tehnoloogia eksportimiseks tuleb lisada rahvusvaheline impordilitsents või lõppkasutussertifikaat. Luksemburgi Suurhertsogiriigi 31. oktoobri 1995. aasta määruses (muudetud kujul) sätestatakse, et nende dokumentide vormi ja sisu määrab kindlaks välisasjade, väliskaubanduse ja koostöö minister.

Seoses relvade omandamist ja valdust käsitleva direktiiviga 91/477/EMÜ (artikkel 11) ja selle kohaselt teavitab Luksemburg teisi asjaomaseid liikmesriike nendesse toimuva ekspordi jaoks antud litsentsidest.

Litsentsimisasutus võib nõuda, et spetsiaalselt sõjaliseks kasutamiseks mõeldud relvade, laskemoona ja varustuse ning nendega seotud tehnoloogia transiiditaotluste esitamisel esitatakse ka dokument, milles kaupade päritoluriigi pädev asutus tõendab, et eksport kõnealusesse sihtriiki on lubatud.

Ekspordi- või transiidilitsentside taotlustele tuleb lisada taotleja allkirjaga kinnitus, et ta kohustub eksporti või transiiti teostama kooskõlas litsentsitaotlusega. Pärast iga ekspordilitsentsiga hõlmatud kaubasaadetist peab eksportija esitama litsentsimisasutusele kolme kuu jooksul tõendid, et kaubad saabusid lubatud sihtriiki ning et importija on need lasknud tollis vormistada siseriiklikuks kasutuseks.

Selliseks tõendiks on kas importiva riigi tolliasutuse väljastatud dokument, mis tõendab, et eksporditud kaup lubati siseriiklikuks kasutuseks, või mis tahes muu dokument, mis tõendab, et kauba on otse vastu võtnud selleks importivas riigis kvalifitseeritud asutus või nimetatud asutuse nimel tegutsev ettevõte.

Relvade hävitamine

Luksemburgis kasutatakse relvade hävitamiseks (sõjaväe, politsei ja tolli poolt) nende tükkideks lõikamist. Seda teostavad nende teenistuste asjaomased relvaüksused. Tükkideks lõigatud metall asetatakse konteineritesse ning asjaomane personal transpordib need seejärel terasetehastesse, kus tükid sulatatakse elektroonsetes kõrgahjudes tunnistajate juuresolekul. Seejärel koostatakse operatsiooni kohta raport.

MADALMAAD

Madalmaad ei muutnud 2006. aastal väike- ja kergrelvi käsitlevaid õigusakte.

POOLA

Muudeti 22. juuni 2001. aasta seadust majandustegevuse kohta sõjaväes või politseis kasutatavate lõhkematerjalide, relvade, laskemoona ning tehnoloogiate tootmise ja nendega kauplemise alal (Poola ametlik väljaanne nr 67, punkt 679, koos hilisemate muudatustega), et ühtlustada Poola eeskirju Euroopa Liidu õigusega.

2004. aasta 23. novembril andis ministrite nõukogu välja määruse, millega kehtestatakse keelud ja piirangud riigi julgeoleku seisukohast tähtsate strateegiliste kaupade müügi suhtes (Poola ametlik väljaanne nr 255, punkt 2557, koos hilisemate muudatustega) ja kehtestatakse nende riikide nimekiri, kuhu relvade eksportimine on keelatud või piiratud. 1. augustil 2007 muudeti ja ajakohastati seda määrust vastavalt rahvusvahelistele kohustustele, mis Poolal on ÜRO ja ELi liikmena.

Samuti tehti muudatusi 21. mai 1999. aasta relvade ja laskemoona seaduses (Poola ametlik väljaanne nr 53, punkt 549, koos hilisemate muudatustega), kuid need muudatused ei mõjutanud relvade tootmise, märgistamise ja relvadega kauplemise küsimusi.

Poola ei muutnud muid väike- ja kergrelvadealaseid õigusakte.

PORTUGAL

2006. aastal jõustus uus õiguslik raamistik, millega reguleeritakse väike- ja kergrelvade, nende osade ja nende laskemoona tootmist, parandamist, importi, eksporti, võõrandamist, ladustamist, levikut, nendega kauplemist, nende litsentsimist, omandamist ja omamist.

Kontrollitakse kõikide Euroopa ühisesse sõjavarustuse nimekirja ja Wassenaari kokkuleppe lahingumoona nimekirja kantud kaupade, sealhulgas ka väike- ja kergrelvade eksporti.

Väike- ja kergrelvade importimiseks on vaja luba, mille annab välja kaitseministeeriumi või siseministeeriumi litsentsiasutus olenevalt sellest, kas on tegemist sõjaväeliseks või tsiviilkasutuseks ettenähtud relvadega.

Transiit on reguleeritud samade impordi- ja ekspordieeskirjadega, milleks on niisiis vaja litsentsiasutuse luba.

Litsentsitaotluste rahuldamine otsustatakse igal üksikjuhul eraldi. Kõik taotlused vaatab läbi ka välisministeerium välispoliitilistest huvidest lähtuvalt, hinnates sealjuures ka ELi relvaekspordi toimimisjuhendis sätestatud kriteeriumite täitmist.

Toimimisjuhendi kriteeriume võetakse litsentsitaotluste hindamisel arvesse kui miinimumstandardit. Ekspordiluba ei anta juhul, kui on jõus ÜRO, ELi või OSCE relvaembargo. Väike- ja kergrelvade puhul rakendatakse ka 2002. aastal vastu võetud Wassenaari kokkuleppe suuniseid.

Riiklikud märgistamistavad on täielikus kooskõlas rahvusvahelistes dokumentides, st ÜRO tulirelvade protokollis, Wassenaari kokkuleppe väike- ja kergrelvade ekspordi toimimisjuhendis, OSCE väike- ja kergrelvade märgistamise, registreerimise ja jälgitavuse toimimisjuhendis ning ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset avastamist ja jälgimist võimaldavas rahvusvahelises vahendis kirjeldatud parimate tavadega.

Sõjaväes kasutatavate relvade puhul nõuab kaitseministeerium, et imporditavad ja eksporditavad relvad oleksid märgistatud tootja nime, tootjariigi ja seerianumbriga. Märgistusse soovitatakse lisada ka selline täiendav teave nagu tootmisaasta, relva tüüp/mudel ja kaliiber.

Tsiviilkasutuseks ettenähtud väikerelvade puhul on seaduse nr 5/2006 artiklis 53 tootjale sätestatud kohustus märgistada need nime, mudeli, tootmisaasta ja seerianumbriga. Portugalis toodetud tulirelvadel peaks olema spetsiaalne märk, mille annab välja siseministeeriumi tunnustatud ametlik üksus.

Tulirelvade parandamise korral, kui selle tagajärjel seerianumber võib kaduma minna, tuleks tulirelvad eelnevalt üle vaadata ja märgistada.

Ilma asjakohase märgistuseta leitud relvadele teevad riiklikud ametiasutused nõuetekohased parandused.

Kaitseministeerium peab ajakohastatud registrit sõjaväes kasutatavate relvade võõrandamise kohta ning relva- ja julgeolekujõududele kuuluvate ja nende poolt ladustatavate relvade kohta.

Siseministeerium vastutab tsiviilkasutuseks ettenähtud väikerelvade registri pidamise eest, kuhu kantakse teave toodetud, imporditud, eksporditud ja võõrandatud relvade kohta. Iga register sisaldab teavet järgmiste üksikasjade kohta: tootja, number, mudel, kaliiber ja tehingu andmed (kuupäev, asjaomased üksused, litsents).

Registrisse kantakse ka muud asjaolud, nagu relvade vargus, kaotsiminek ja arestimine.

RUMEENIA

Ei tehtud uusi algatusi ega väike- ja kergrelvaküsimusi käsitlevate esmaste õigusaktide muudatusi.

Teiseseid õigusakte ajakohastati valitsuse otsusega nr 924/2007, millega kiideti heaks riikliku ekspordikontrolliameti poolt ekspordi, impordi ja muude tehingute kontrollimisele kuuluvate sõjalise otstarbega kaupade nimekiri, presidendi korraldusega nr 200/2007, mis käsitleb koondekspordiloa vorme, ja presidendi korraldusega nr 155/2007, millega ajakohastatakse konsultatsiooniprotsessi kaupade liigitamise puhul.

SLOVAKKIA

Väike- ja kergrelvi käsitleva ELi ühismeetme ning tavarelvade ebaseadusliku kaubanduse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ELi programmi riigisiseses rakendamises ega väike- ja kergrelvi käsitlevates Slovakkia õigusaktides ei tehtud 2007. aastal muudatusi.

HISPAANIA

Saadikute koda kiitis heaks 28. detsembri 2007. aasta seaduse nr 53/2007 kaitseotstarbeliste materjalide ja kahesuguse kasutusega kaupade väliskaubanduse kontrolli kohta ja see jõustus 29. jaanuaril 2008. Selle seaduse tõttu on Hispaaniast selles valdkonnas saanud üks kõige rangemate õigusaktidega riik. Seadus nr 53/2007 põhineb ÜRO tegevusprogrammi, ÜRO Peaassamblees vastu võetud resolutsioonide tegevusprogrammi ning ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsiooni (ÜRO peaassamblees vastu võetud 31. mail 2001) ja seda täiendava ebaseadusliku tulirelvadega, nende osadega ja laskemoonaga kauplemise protokolli (nn ÜRO tulirelvaprotokoll) kõikidel sätetel ja on nendega kooskõlas.

Selle uue seaduse kehtestamise tulemused on järgmised.

— Hispaania õigusaktid neis valdkondades on nüüd koondatud õigusakti, millel on seaduse staatus ja millega kehtestatakse vahendid senisest tõhusamaks kontrolliks.

— Uus seadus sisaldab kaitseotstarbeliste materjalide ja kahesuguste kaupade väliskaubanduse kohta uusi sätteid, mis on täielikus kooskõlas Hispaania poolt mitmesugustel rahvusvahelistel foorumitel ning relvastuse leviku tõkestamise mehhanismide raames võetud kohustustega.

— Uue seadusega laiendatakse kontrollide kohaldamisala kõikidele tulirelvaliikidele, sealhulgas jahi- ja laskespordirelvadele, nende osadele ja komponentidele ning laskemoonale, kooskõlas ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga 55/255 tulirelvade, nende osade ja komponentide ning laskemoona ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu.

— Seaduses on sõnaselgelt arvesse võetud Euroopa relvaekspordi toimimisjuhendi kaheksat kriteeriumi, samuti OSCE kriteeriumi väike- ja kergrelvadega seotud eksporditehingute kohta.

— Peale selle sisaldab seadus selgesõnalist pühendumist relvakaubanduse kontrolli edendamisele, eelkõige rahvusvahelise relvakaubanduslepingu (ATT) vastuvõtmisele suunatud piirkondlikus ja rahvusvahelises protsessis osalemisele ning selle edendamisele.

Hispaania andis ÜRO tulirelvaprotokolliga ühinemise kirja ÜRO peasekretariaati hoiule 7. veebruaril 2007. Protokoll jõustus 11. märtsil 2007.

Hispaania võttis hiljuti siseriiklikku õigusse üle väike- ja kergrelvade ning laskemoona päritolu kindlakstegemist ja märgistamist käsitleva rahvusvahelise vahendi.

I.C. Haldus- ja korrakaitseasutustele ning õiguskaitseasutustele korraldatav koolitus

Järgnevalt on esitatud ELi liikmesriikide jõupingutused ja algatused oma riigiasutuste koolitamise alal.

RUMEENIA

Rumeenia jätkas kontaktide arendamist ettevõtjatega, kasutades mitmesuguseid üritusi, nt Musta mere kaitse ja õhuruumi teemaline konverents ja näitus (24.–27. aprill 2007) ja näitus EXPOMIL (18.–21. oktoober 2007), et edendada ja levitada ettevõtjate hulgas teadmisi ekspordikontrolli õigusliku raamistiku ja parimate tavade kohta.

HISPAANIA

Nagu varasematelgi aastatel, jätkasid Hispaania õiguskaitseasutused kursuste ja seminaride korraldamist tulirelvi ja lõhkematerjale käsitlevate kriminaalõigusaktide teemal ning infotehnoloogia kasutamist nende täitmise kontrollimisel. Korrapäraseid seminare korraldati ka teadlikkuse tõstmiseks väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise ja tõkestamise õigusliku raamistiku kohta, et säilitada ja süvendada nende küsimuste eest vastutavate politseiametnike teadmisi.

ÜHENDKUNINGRIIK

Ühendkuningriik on läbi vaadanud oma vahenduseeskirjad ja selle tulemusel on juba tehtud otsuseid edaspidiseks. Me laiendame alates 1. oktoobrist 2008 territooriumiväliseid kontrolle väikerelvade ja kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide valdkonnas; kergrelvade valdkonnas kehtestatakse 2009. aasta aprillis territooriumivälised kontrollid; veel pole tehtud otsust selle kohta, kas reguleerida lisateenuseid käsitlevat sätet (ja kui reguleerida, siis milliste lisateenuste osas) nii, et see hõlmab kõiki väike- ja kergrelvade vahendamise juhtumeid, ning me kaalume alles, kas seada sisse relvavahendajate register, ja eelkõige küsimust, kas sellise registreerimissüsteemi eelised õigustavad koormust, mida see tekitab õiguspärasele ärile. Ühendkuningriik on praegu ainus ELi liikmesriik, kes avaldab andmeid vahenduslitsentside kohta, sealhulgas ka äraütlemiste kohta.

I.D. Muud algatused või tegevused

PRANTSUSMAA

2007. aasta aruanne Prantsusmaa relvaekspordi kohta esitati parlamendile 2008. aasta oktoobris. Aruandes antakse ülevaade riiklikest kontrollitavadest ja rahvusvahelistest ekspordikontrollioperatsioonidest, milles Prantsusmaa osaleb. See sisaldab lisa, milles käsitletakse Prantsusmaa väike- ja kergrelvatarneid. See annab tunnistust jätkuvatest jõupingutustest, mida Prantsusmaa on juba mitu aastat teinud nendes küsimustes kodanikuühiskonna ja rahvusvahelise kogukonna jaoks läbipaistvuse tagamise nimel

HISPAANIA

Hispaania pädevad asutused arestisid 2007. aastal Guarda Civil'i relvade ja lõhkematerjalide keskinspektsiooni koordineerimisel 1 184 ebaseaduslikku tulirelva (82 Schengeni riikidest ja 1 102 Schengeni-välistest riikidest). Praegu on Hispaania ametivõimude valduses kokku 269 267 igat liiki tulirelva; neist 51 974 on juba välja valitud oksjonil müümiseks ja 30 328 on ette nähtud hävitada.

2007. aastal viisid ametiasutused läbi 26 291 kontrolli kohtadel ja nende tulemusel algatati 693 juhul kohtumenetlused relvatootjate, relvameistrite, üksikisikute ja turvafirmade suhtes. 243 neist kohtuasjadest on seotud tulirelvadega ja 450 lõhkematerjalidega. Tollitöötajad viivad läbi korrapäraseid kontrolle lennujaamades ja sadamates, et avastada nendel aladel toimepandud rikkumisi.

II. RAHVUSVAHELISED RAKENDUSALASED JÕUPINGUTUSED 2007. AASTAL

II.A. Väike- ja kergrelvade hankimise ja leviku vastu võitlemise ning tavarelvastuse salakaubanduse tõkestamise meetmed

II.A.1. ÜRO, Rahvusvahelise Punase Risti Komitee ja teiste rahvusvaheliste või piirkondlike organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide juhitavatele asjakohastele programmidele ja projektidele antav rahaline, tehniline ja muu abi

II.A.1.1. Euroopa Liidu toetatavad meetmed ja projektid

1. Piirkondlikul tasandil hõlmas ELi tegevus väike- ja kergrelvade valdkonnas järgmist. Lõuna- ja Ida-Euroopa Ukraina: nõukogu otsuse 2005/852/ÜVJP rakendamise raames eraldas Euroopa Liit 1 000 000 eurot varustuse jaoks ja 20 000 väike- ja kergrelva hävitamise jaoks. See üheaastase kestusega projekt algas 4. augustil 2006 ning seda viib ellu NATO Hooldus- ja Varustusamet (NAMSA). Praeguseks on hävitatud 17 710 väike- ja kergrelva ning eesmärki hävitada 20 000 väike- ja kergrelva on otseste kulude vähenemise tõttu suurendatud 27 760ni. Toetuslepingu teine osa, nimelt varustuse hankimine ei ole veel rakendatud, kuna Kalinovka ja Vinnitsa kohalikud rahvaesindajate kogud panid üksmeelselt oma veto Kalinovkasse demilitariseerimisrajatise loomisele ning seetõttu on vaja lisaaega alternatiivste võimaluste kaalumiseks. See põhjustas viivituse kogu protsessis ning toetuslepingut tuli pikendada kuni 31. märtsini 2008, et täita kavandatud toetamiseesmärk ning kasutada ELi toetus täielikult ära. Ülemaailmse relvastuskontrolli ja desarmeerimise töörühm kaalub täiendava toetuse võimalust. Lääne-Balkani riigid: tuginedes 2006. aastal algatatud tegevusele, jätkati väike- ja kergrelvakontrolli Kagu-Euroopa keskuse (SEESAC) poolt rakendatava ELi katseprojekti (Lääne-Balkani riikide väike- ja kergrelvadealane toetuskava) raames mitmete väike- ja kergrelvaprojektide elluviimist Lääne-Balkani riikides (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Serbia ja Montenegro ning Kosovo), et võimaldada neil luua ELi väike- ja kergrelvade valdkonna poliitika ja tavadega ühilduv õiguslik ja institutsiooniline raamistik. Töötati välja terve rida reageerimisviise, sealhulgas 1) väike- ja kergrelvade valdkonna tehniliste peanõunike lähetamine EList Albaaniasse, Bosniasse ja Hertsegoviinasse, Horvaatiasse, Montenegrosse, ÜRO kontrolli all olevale Kosovo territooriumile (Kosovosse) ning endisse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki; 2) relvaekspordi ja relvade võõrandamise teemaliste õigusaktide analüüs; 3) operatiivsete tugivahendite väljaarendamine; 4) hoolikalt läbimõeldud relvaregistreerimis- ja relvakontrollisüsteemi kavandamine, väljaarendamine ja rakendamine endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis; 5) parlamendiliikmete kaasamine väike- ja kergrelvaküsimuste lahendamisse ning piirkondliku parlamentaarse foorumi moodustamine; 6) uuringud laste ja noorte väike- ja kergrelvaküsimustega seotuse kohta piirkonnas ja 7) turvalisema kogukonna ülesehitamise toetamine. Projektiga toetatakse ka SEESACi jätkuvat tehnilist abi ja projektiarendustegevust selles piirkonnas. Aafrika Lääne-Aafrika: Lääne-Aafrika piirkonnas läbiviidava konfliktide ennetamise ja rahu taastamise programmi raames (5,5 miljonit eurot, Euroopa Arengufond) toetas Euroopa Komisjon 1,45 miljoni euroga ECOWASi väikerelvade kontrolli programmi (ECOSAP), osutades toetust riiklike väikerelvade komisjonide asutamisele ja nende tegevuse tugevdamisele. Projekti eesmärgiks oli ka tugevdada suutlikkust, et tagada allpiirkonnas seaduslike relvade võõrandamise üldine ja tõhus poliitiline juhtimine, ning seda, et töötatakse välja ja arendatakse poliitikat, millega käsitletakse väike- ja kergrelvade leviku ja ebaseadusliku kaubanduse vastast võitlust. Euroopa Komisjon toetas samuti eriprojekti (Euroopa Arengufond), millega osutatakse tehnilist abi ECOWASi väikerelvade üksusele seoses tegevuskava koostamisega, mis käsitleb väike- ja kergrelvade konventsiooni rakendamist. Kesk-Aafrika: Euroopa Komisjon toetas kolmeaastast ja 4 miljoni euro suuruse eelarvega projekti (Euroopa Arengufond), et tugevdada Kesk-Aafrika riikide majandusühenduse rahu- ja julgeolekualast suutlikkust konfliktide ennetamise, varajase hoiatamise, konfliktide ennetamise küsimustes aktiivsete valitsusväliste organisatsioonidega koostöö tegemise ning poliitiliste ja diplomaatiliste tegevuste (sealhulgas väike- ja kergrelvadega seonduvates küsimustes) valdkondades. Aafrika Liit: Euroopa Komisjon eraldas rahalisi vahendeid demineerimise ja desarmeerimise (sh väike- ja kergrelvad) teemaliseks Aafrika Liidu Komisjoni ja Euroopa Komisjoni ühisseminariks, et süvendada nende kahe organisatsiooni vahelist dialoogi ja parimate tavade vahetust ning uurida võimalusi uute toetatavate projektide algatamiseks selles piirkonnas.

2. Euroopa Komisjon toetas samuti suurt arvu programme, mille fookuses oli desarmeerimine, demobiliseerimine ja taasintegreerimine Libeerias, Sudaanis, Brazzaville’i Kongos ja Haitis ning mis otseselt või kaudselt aitavad vähendada vägivalda ja relvade levikut, restruktureerida relvajõude ja taasintegreerida ühiskonda endisi võitlejaid.

Ladina-Ameerika / Kariibi mere piirkond: koolitajate koolitamise ja andmebaasi loomise projekti viimase etapi elluviimisele 2007. aastal eelnes nõukogu otsuse 2006/1000/ÜVJP vastuvõtmine, millega nähti lõplikuks eralduseks ette 700 000 eurot. Kõnealune üheaastane projekt aitab kaasa väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise vastu võitlemisele Ladina-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonnas. Projekti käigus on tänase seisuga uurimismeetodite valdkonnas koolitatud üle 1 340 õiguskaitsetöötaja, kusjuures projekti lõpuks nähakse ette kokku 2 300 ametniku koolitamine.

Lisaks on hulga erinevate koolituskursuste käigus koolitatud üle 180 parlamendisaadiku ja nende nõuniku ning hetkel ehitatakse ja renoveeritakse rajatisi ja süsteeme, et ühist tegevust paremini koordineerida. Mis puutub selle projekti mõjusse, siis piirkonna teatavad riigid on ametlikult teatanud tulirelvade, nende osade ja laskemoona konfiskeerimisest, seostades selle koolituse käigus omandatud haldussuutlikkuse suurendamise meetmetega. Hetkel viiakse ellu projekti lõpetamise strateegiat eesmärgiga soodustada piirkonna riikide, kohalike annetajate ja organisatsioonide isevastutust kahepoolse rahastamise kaudu.

II.A.2. ELi liikmesriikide rahaline, tehniline ja muu abi väike- ja kergrelvaprojektidele

Lisaks ELi käsutuses olevate eri vahendite kaudu rahastatavatele projektidele on liikmesriigid rahastanud kahepoolselt paljusid väike- ja kergrelvadega seotud projekte. Liikmesriigid on seni andnud käesolevasse aruandesse järgmised andmed.

AUSTRIA

2007. aastal on Austria aidanud kaasa mitmesugustele ÜRO desarmeerimisbüroo juhitavatele abiprojektidele väike- ja kergrelvade leviku tõkestamise ÜRO protsessi toetuseks, pannes suurt rõhku projektidele Aafrikas.

Eelkõige on Austria toetanud järgmisi projekte:

— praktiliste desarmeerimismeetmete rakendamine Lääne-Aafrikas, tehniline tugi Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) väikerelvade üksusele ja väikerelvade kontrolli programmile (ECOSAP) (200 000 eurot);

— väikerelvade vahendamise reguleerimine Aafrikas (100 000 eurot);

— väike- ja kergrelvade kontrolli alase õigusakti väljatöötamine Kesk-Aafrikas (230 000 eurot).

SOOME

— Soome on toetanud Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) väikerelvade programmi (ECOSAP) 2007. aastal kokku 250 000 euroga. Samasugune summa antakse 2008. aastal ja sellega ulatub Soome toetus aastatel 2006–2008 kokku 750 000 euroni.

— Toetati OSCE missiooni Moldova Vabariigis, mis hõlmas laskemoona liigsete ja vananenud varude hävitamist (kokku 160 000 eurot).

— Anti toetust OSCE väike- ja kergrelvade ning tavarelvade laskemoona 2006.–2008. aasta programmile Tadžikistani Vabariigis; programmi esimene etapp hõlmab laskemoonaladude taastamist kuues kohalikus piirkonnas (kokku 100 000 eurot).

— Panustati NATO rahupartnerlusprogrammi sihtfondi Afganistanis laskemoona füüsilise turvalisuse ja varude haldamise toetamiseks (kokku 100 000 eurot).

PRANTSUSMAA

Ajavahemikul 2006–2008 rahastas Prantsusmaa ÜRO arenguprogrammi kaudu kolme väike- ja kergrelvadega seotud programmi:

— toetati kergrelvakontrolli abiprogrammi ECOWASi liikmesriikides, mis võtab üle Prantsusmaa jõupingutused ELi raames (260 000 USA dollarit);

— kergrelvakontrolli ja püsivate elatusvahendite edendamise teel relvastatud vägivalla vähendamise projekt Kongo Demokraatlikus Vabariigis (750 000 USA dollarit);

— kergrelvakontrolli ja tsiviilelanikkonna desarmeerimise programm Burundis (200 000 USA dollarit).

2007. aastal eraldas Prantsusmaa rahalisi vahendeid veel

— ÜRO piirkondliku rahu- ja desarmeerimiskeskuse erifondile Lomés (77 000 eurot) ja

— RACVIAC-CSC tegevuseelarvesse (30 000 eurot).

SAKSAMAA

Saksamaa toetab väike- ja kergrelvade, sealhulgas nende laskemoona valdkonna projekte ja tegevusi mitme institutsiooni ja organisatsiooni raames ning nendega koostöös. Enamik tegevusi viiakse läbi pikema ajavahemiku jooksul kui kalendriaasta. 2007. aasta peamised algatused on järgmised.

Afganistan (kestus 2004 jj; kogueelarve 3 000 000 eurot)

Alates 2004. aastast on Saksamaa toetanud desarmeerimise, demobiliseerimise ja reintegreerimise (DDR) ning ebaseaduslike relvarühmituste laialisaatmise (DIAG) protsesse Afganistanis, kaasrahastades liigsete relva- ja laskemoonavarude kõrvaldamist ja hävitamist.

Angola (kestus 2003–2009, kogueelarve 11 990 332 eurot)

Saksamaa toetab endiste võitlejate ja nende perede sotsiaalset ja majanduslikku taasintegreerimist Angolas. Instituto de Reintegração Sócio-Profissional para Ex-militares (IRSEM) kaudu toetab Saksamaa Maailmapanga hallatavat Angola demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogrammi (ADRP). Endiste võitlejate taasintegreerimist toetatakse kohalikul tasandil sotsiaal-majandusliku arengu projektide kaudu ning kohalike omavalitsusasutuste tugevdamise teel.

Burundi (kestus 2003–2007, kogueelarve 15 940 000 eurot)

Saksamaa toetab endiste võitlejate ja riigi piires ümberasustatud isikute taasintegreerimise ning põgenike Burundisse tagasipöördumise projekte. Saksamaa panus koosneb neljast järgmisest komponendist: kogukonda taasintegreerimise struktuuride tugevdamine, põllumajandustootmise elavdamine, sissetulekute suurendamine ja infrastruktuuri taastamine.

Kambodža (kestus 2007–2008, kogueelarve 1 260 000 eurot)

Saksamaa toetab Kambodža Kuningriigi valitsust tema töös väike- ja kergrelvade kontrolli küsimustega, mis keskenduvad varude haldamisele ja liigsete tavalaskemoonavarude hävitamisele.

Kongo Demokraatlik Vabariik (kestus 2005–2011, kogueelarve 12 000 000 eurot)

Saksamaa toetab varem võitlusjõududega seotud olnud laste ja noorte sotsiaalset ja majanduslikku taasintegreerimist Kongo DV Maniema provintsis 3 500 000 euroga (tehniline abi) ning endiste võitlejate taasintegreerimiseks 8 500 000 euroga (kuni 2008. aasta oktoobrini, rahaline abi) ning annab finantsabi töömahukate infrastruktuuriprojektide jaoks.

Ida-Aafrika järvede piirkond (kestus 2003–2009, kogueelarve 12 900 000 eurot)

Saksamaa toetab Ida-Aafrika järvede piirkonda Maailmapanga hallatava mitut riiki hõlmava demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogrammi (MDRP) sihtfondi kaudu kokku 12 900 000 euroga. Saksamaa eraldab 7 500 000 euro ulatuses rahalisi vahendeid ka väike- ja kergrelvade ebaseadusliku leviku tõkestamise projektile, mida rakendatakse Ida-Aafrika järvede piirkonna konverentsiprotsessi (2004-2011) toetamise raames.

Libeeria (kestus 2005–2007, kogueelarve 10 750 000 eurot)

Saksamaa toetab demobiliseerimise ja taasintegreerimise riiklikku programmi (DDRP). Programmi raames saavad psühholoogilist abi sõja ajal seksuaalse kuritarvitamise ohvriks langenud inimesed Libeerias ning sellega toetatakse koju tagasipöörduvate põgenike ja endiste võitlejate taasintegreerimist infrastruktuuri töömahuka taastamise kaudu.

Rwanda (kestus 2003–2007, kogueelarve 8 773 000 eurot)

Saksamaa toetab Rwanda demobiliseerimise ja taasintegreerimise komisjoni (RDRP), samuti Rwanda endiste võitlejate sotsiaalse taasintegreerimise ja arstliku taastusabi protsessi.

Arengukoostöö ja väikerelvade leviku kontroll (kestus 2001–2008, kogueelarve 3 452 000 eurot)

Saksamaa valitsus on algatanud sektoripõhise projekti „Arengukoostöö ja väikerelvade leviku kontroll” (DECOSAC). Projekti üks eesmärkidest on arendada ja katsetada arengukoostöö käigus vahendeid väikerelvade leviku kontrollimiseks. 2007. aastal toetas DECOSAC Uganda riiklikku väikerelvade teabekeskust väikerelvade leviku kontrolli alase Uganda tegevuskava rakendamisel suutlikkuse suurendamise ja teadlikkuse tõstmise valdkonnas. Korraldatud on politseikonsultatsioone ja teadlikkuse parandamise kampaaniaid ning koolitusseminare koos julgeolekusektori, kodanikuühiskonna rühmade ja valitsusväliste organisatsioonide (nt Uganda Kristlik nõukogu, UJCC) esindajatega.

IIRIMAA

Alates tegevusprogrammi kehtestamisest on Iirimaa andnud ligikaudu 2 miljoni euro suuruse panuse väike- ja kergrelvadega vahetult seotud projektidesse. Iirimaa on viimase nelja aasta jooksul eraldanud rahalisi vahendeid Genfi foorumile, mis on Genfis asuv organisatsioon, mis tegeleb valitsuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide vahelise partnerluse loomisega ühist muret tegevates desarmeerimis- ja relvakontrolliküsimustes. Genfi foorum jätkab tööd väike- ja kergrelvade leviku ja väärkasutuse vastu võitlemise senise protsessi toetamiseks.

Inimeste turvalisuse võrgustikus osalejana toetab Iirimaa relvaküsimuses inimesekeskset lähenemisviisi ning on juba kauaaegne desarmeerimis-, demobiliseerimis-, taasintegreerimis- ja rehabiliteerimisprogrammide (DDRR) rahastaja. Kaitsejõud olid otseselt kaastegevad Libeeria DDRR programmis. Kuigi see osalus oli suurel määral seotud julgeolekuga, said nad selliste programmide toimimise kohta põhjalikke teadmisi, mis võivad osutuda kasulikuks ÜRO tulevastes missioonides Aafrikas. Kaitsejõudude DDRR-alased kogemused Libeeria missioonis võivad olla Euroopa partneritega tehtava tulevase koostöö valdkonnaks. Iirimaa tõi oma väed Libeeria missioonilt tagasi 2007. aasta maikuus.

2007. aasta novembris leppis Iirimaa kokku alaliste kaitsejõudude 400-liikmelise kontingendi lähetamises uuele ÜRO volitustega ELi juhitavale operatsioonile Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (EUFOR Tchad/RCA).

Iirimaa andis 2007. aasta detsembris 3 500 eurot toetust rahvusvahelisele väikerelvade tegevusvõrgustikule (IANSA) väike- ja kergrelvadeteemalise raamatu väljaandmiseks Lõuna-Aafrikas.

LÄTI

Läti andis 2007. aastal 7 000 eurot toetust NATO rahupartnerlusprogrammi sihtfondile väike- ja kergrelvade ja kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide hävitamiseks Ukrainas.

LEEDU

Afganistanis, Ghori provintsis toimuva piirkondliku ülesehitustegevuse raames on Leedu sõjaväelased alates 2005. aastast osalenud aegunud, liigsete ja elanikelt kogutud väike- ja kergrelvade, lõhkematerjalide ja laskemoona hävitamises. Piirkondlik ülesehitusrühm abistas kohalikke võimusid Afganistani ebaseaduslike relvarühmituste laialisaatmise (DIAG) programmis, relvade ladustamisel, märgistamisel ja arvelevõtmisel. Piirkondlik ülesehitusrühm on abistanud kohalikke võime ka väike- ja kergrelvade ning laskemoona kogumisel.

LUKSEMBURG

Luksemburgi ametiasutused rahastasid aastatel 2001–2004 Euroopa Rahu- ja Julgeoleku-uuringute ja -info Instituudi (GRIP) poolt läbiviidavat projekti, millega tugevdatakse konfliktide ennetamisele ja rahu taastamisele suunatud Aafrika valitsusväliste organisatsioonide võrgustikku. See projekt hõlmab rahuvalve, rahutagamise ja kergrelvade leviku tõkestamise alal tegutsevate Kesk- ja Lääne Aafrika valitsusväliste organisatsioonide võrgustiku rajamist. Nimetatud projektile antud toetuse kogusumma on 223 000 eurot. 2007. aastal anti Euroopa Rahu- ja Julgeolekuuuringute ja -info Instituudile vabatahtliku annetusena 20 000 eurot.

MALTA

Väike- ja kergrelvade ebaseaduslik valmistamine, võõrandamine ja ringlus ning nende ülemäärane hankimine ja kontrollimatu levik teeb endiselt Maltale suurt muret. Malta toetab endiselt täiel määral rahvusvahelist ja piirkondlikku tegevust, mis on seotud uute meetmete vastuvõtmisega, et aidata välja arendada uuenduslikke viise ja vahendeid ebaseadusliku relvadega kauplemise, nende valmistamise ja võõrandamise takistamiseks ning väike- ja kergrelvade tootmise, nendega kauplemise, nende hankimise ja kasutamise kontrollimiseks.

Malta paneb rõhku nii riikliku kui rahvusvahelise tasandi teabevahetusele riiklike ja rahvusvaheliste võimude vahel, et hõlbustada jälitusandmete kogumist väike- ka kergrelvadega kauplemise kohta.

MADALMAAD

Madalmaad toetasid 2007. aastal järgmisi institutsioone, projekte ja muud väike- ja kergrelvade- ning laskemoonaalast tegevust:

— väikerelvade piirkondlik keskus (RESCA), Nairobi deklaratsiooni ja Nairobi protokolli elluviimine Ida-Aafrika järvede piirkonnas ja Somaali poolsaarel;

— Saferworld, relvastatud vägivalla vähendamine, inimeste turvalisuse suurendamine ja jätkusuutliku arengu tingimuste loomine väikerelvade kontrolli kaudu;

— Saferworld, projekt „Biting the Bullet”;

— Julgeoleku-uuringute Instituut (ISS), riigipõhised ja piiriülesed rakendus- ja andmesiirdealased uuringud Lõuna-, Ida- ja Kesk-Aafrikas;

— rahvusvaheline väikerelvade tegevusvõrgustik IANSA, ülemaailmse haardega väikerelvade vähendamise strateegia;

— väikerelvauuring (Small Arms Survey), põhirahastamine;

— väike- ja kergrelvakaubandust käsitlev Sander Franckeni dokumentaalfilm „Dealing and Wheeling in SALW”, rahaline toetus dokumentaalfilmi tegemiseks ja levitamiseks;

— Genfi foorum rahu- ja julgeolekupartnerluste loomise teemal („Building Peace and Security Partnerships”);

— Asociacion para Politicas Publicas (APP), väikerelvade leviku ja salakaubaveo tõkestamise alane tegevus Argentinas;

— HALO sihtasutus, väike- ja kergrelvade ning laskemoona kogumine ja hävitamine Afganistanis;

— Mine Action Group, väike- ja kergrelvade ning laskemoona kogumine ja hävitamine Kongo Demokraatlikus Vabariigis;

— OSCE, väike- ja kergrelvade ning tavarelvade laskemoona hävitamise ja ohutu ladustamise projekt Tadžikistani Vabariigis;

— UNIDIR, julgeolekuvajaduste hindamise protokolli väljatöötamine;

— ÜRO arenguprogramm (UNDP) / Bosnia ja Hertsegoviina, väike- ja kergrelvade ning laskemoona hävitamine;

— UNDP / Kosovo, Kosovo väikerelvade kontrolli algatus;

— UNDP/ECOWAS, väikerelvade kontroll Manu jõe piirkonnas (Manu River Union Small Arms Control);

— NATO hooldus- ja varustustalitus (NAMSA) / NATO rahupartnerlustöökond, väike- ja kergrelvade, kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide ja laskemoona hävitamine Ukrainas;

— NAMSA/NATO rahupartnerlustöökond, laskemoona hävitamine Albaanias;

— ÜRO desarmeerimisbüroo tööseminar „Suutlikkuse suurendamine ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset avastamist ja jälgimist võimaldava rahvusvahelise vahendi rakendamise toetamiseks” Nairobis 2007. aasta detsembris;

— panus Nairobis 2007. aasta novembris peetud kohtumisele, kus 29 Aafrika riiki kirjutas alla relvastatud vägivalda ja arengut käsitlevale Aafrika deklaratsioonile.

POOLA

Rahuvalveoperatsioonidel osalenud Poola relvajõud jätkasid tegevust relvade kogumise alal Iraagis, Afganistanis, Kosovos ning Bosnias ja Hertsegoviinas. Näiteks kogus Poola sõjaväekontingent EUFOR 2007. aastal Bosnias ja Hertsegoviinas 124 pikka tulirelva, kaks püstolit, seitse tankitõrjegranaadiheitjat, kuus raketiheitjat M80 ja granaadiheitjat RPG, 651 granaati (neist 69 miinipildujagranaati ja 80 püssgranaati) ning 20 759 ühikut mitmesugust liiki laskemoona.

15 lähetatud riiklikku eksperti osales EJKP missioonis EUBAM Moldova/Ukraina, mis piiri- ja tollikontrolli suutlikkuse suurendamise teel aitab kaasa väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamisele, tõkestamisele ja likvideerimisele.

HISPAANIA

Hispaania on väike- ja kergrelvade alal täiel määral osalenud ÜRO, OSCE, Wassenaari kokkuleppe ning väike- ja kergrelvadealase parlamentaarse foorumi töös.

Hispaania on toetanud paljude valitsusväliste organisatsioonide poolt relvakontrollikampaania kaudu tehtud algatust ning osaleb ÜRO peasekretäri poolt relvakaubanduslepingu võimalikkuse, reguleerimisala ja esialgsete parameetrite analüüsimiseks väljavalitud valitsusekspertide rühma tegevuses.

2005. aasta detsembris kirjutas Hispaania koos Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) täitevsekretariaadiga alla vastastikuse mõistmise memorandumile, milles kohustus toetama selle organisatsiooni tegevust ja programme 2006.–2008. aastal 1 000 000 euroga, millest 750 000 eurot oli ette nähtud väike- ja kergrelvakontrolli programmi jaoks Lääne-Aafrikas. 2007. aastal eraldati seetõttu selleks otstarbeks 250 000 eurot.

Hispaania andis kokku 400 000 eurot rahalist abi ka ÜRO Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna rahu, desarmeerimise ja arengu piirkondliku keskuse ja ÜRO arenguprogrammi mitmesuguse tegevuse jaoks (kummalegi organile 200 000 eurot). Nende tegevus hõlmas võrdlevat uuringut tulirelvi, lõhkematerjale ja laskemoona käsitlevate eeskirjade ja õigusaktide valdkonnas selle piirkonna 30 riigis ning toetust Peruus 2007. aastal käivitatud tulirelvade hävitamise protsessile, mis kestab veel edasi.

Alates 2005. aastast on Guardia Civil andnud tehnilist abi Cabo Verde ametivõimudele väike- ja kergrelvade ja lõhkematerjalide kontrolli alal.

SLOVAKKIA

Slovakkia järgib ELi relvaekspordi toimimisjuhendit ja OSCE liikmena esitab igal aastal teavet väike- ja kergrelvade ekspordi, impordi ja liigsete varude kohta, sh muud asjakohast teavet selle valdkonna kohta kooskõlas väike- ja kergrelvi käsitleva OSCE dokumendiga. Oma ekspordikontrollipoliitikas järgib Slovakkia relvade võõrandamist käsitlevaid OSCE põhimõtteid.

ROOTSI

Rootsi on ratifitseerinud kõik ülemaailmsed terrorismi käsitlevad konventsioonid, sealhulgas 5. aprilli 2007. aasta konventsiooni plastiliste lõhkeainete märgistamise kohta nende avastamise eesmärgil.

Rootsi on eelkõige välisministeeriumi, Rootsi relvajõudude ja Rootsi rahvusvahelise arengukoostöö agentuuri vahendusel toetanud mitut projekti, mis on suunatud väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamisele, tõkestamisele ja likvideerimisele kõigis selle aspektides, nagu on ette nähtud ÜRO tegevuskavaga.

2007. aastal rahastas välisministeerium teaduslikku uurimust ÜRO relvaembargode ja nende mõju kohta relvavoogudele ja sihtrühmade käitumisele (Stockholmi rahvusvaheline rahu-uuringute instituut, SIPRI) ning sihipäraste sanktsioonide rakendamise eriprogrammi (Uppsala ülikooli rahu- ja konfliktiuuringute osakond). Uurimus on kättesaadav instituudi veebisaidil (www.sipri.org), tulemused kanti ette New Yorgis ja Brüsselis ning selle kohta peeti teadusseminar Londonis. Kuigi uurimus ei käsitlenud spetsiaalselt väike- ja kergrelvi, võivad soovitused, mis selles embargode tõhustamise eesmärgil anti ÜRO Julgeolekunõukogule, osutuda väike- ja kergrelvade küsimuses oluliseks.

Rootsi algatas Stockholmi desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja taasintegreerimisalgatuse (SIDRR). Selle eesmärk on pakkuda välja võimalusi ja vahendeid, mis võivad kaasa aidata prognoositava raamistiku loomisele, millest lähtudes oleks võimalik desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprotsesse kavandada ja ellu viia. SIDRR tulemusena koostati 2006. aastal lõpparuanne, mis sisaldas soovitusi rahvusvahelistele DDR-alastes programmides osalejatele. Tööd SIDRRiga jätkab nüüd Folke Bernadotte Akadeemia.

Rootsi Riiklik Kaitsekolleegium tegeleb rahvusvahelise DDR-ekspertide võrgustiku haldamise ja laiendamisega ning selle vahendusel jagatakse praktilisi teadmisi ja kogemusi. Rootsi Riiklik Kaitsekolleegium on DDR-alase ühtse koolitusgrupi liige ja praegu selle kaaseesistuja; tegemist on koolitusasutuste grupiga, kelle ühine eesmärk on välja töötada ja levitada koolitusmaterjale, mis põhinevad ÜRO ühtsetel DDR-standarditel (IDDRS).

Rootsi välisministeerium on andnud 25 miljonit Rootsi krooni toetust ÜRO arenguprogrammi kriiside ennetamise ja lahendamise büroole. ÜRO arenguprogrammi ja Rootsi valitsuse vahel on sõlmitud kokkulepe väike- ja kergrelvade hävitamise toetamise kohta OSCE piirkonnas. See osutus võimalikuks tänu OSCE sekretariaadi ja ÜRO arenguprogrammi kriiside ennetamise ja lahendamise büroo vahelisele vastastikuse mõistmise memorandumile, mis allkirjastati 2006. aasta juunis Rootsi algatusel. Reserveeritud rahalised vahendid eraldati OSCE–ÜRO arenguprogrammi väike- ja kergrelvadealastele projektidele Valgevenes, Montenegros ja Tadžikistanis, samuti väike- ja kergrelvaprojektidele Bosnias ja Hertsegoviinas (UNDP SACHIB) ning SEE piirkondlikule väikerelvade projektile (SEESAC).

Rootsi osaleb koos Ukraina ja Lätiga kolmepoolses laskemoona hävitamise projektis Ukrainas. Välisministeerium eraldab sellele ajavahemikul 2007–2009 3,8 miljonit Rootsi krooni.

Lisaks on välisministeerium alates 2005. aastast toetanud järgmisi projekte.

— Väikerelvauuring (Small Arms Survey), Genf: põhirahastamine 1 miljon Rootsi krooni aastas (2005, 2006, 2007)

— IANSA: 350 000 Rootsi krooni (2006–2007)

— Viva Rio: 350 000 Rootsi krooni (2006), 275 000 Rootsi krooni (2007) uudistelehele „En la Mira”

— Genfi foorum: 250 000 Rootsi krooni (2007)

— SIPRI (lisaks põhirahastamisele): 265 000 Rootsi krooni 2008. aastal riikide poolt UNROCAle edastatud väike- ja kergrelvadeteemaliste esildiste uurimisprojekti jaoks; 1 921 000 Rootsi krooni 2008. aastal uurimuse jaoks, mis käsitleb väike- ja kergrelvade võõrandamist Aafrikasse; 1 885 000 Rootsi krooni 2008. aastal Stockholmi rahvusvahelise rahu-uuringute instituudi aastaraamatu väljaandmiseks.

Rootsi rahvusvahelise arengukoostöö agentuuri kaudu on Rootsi toetanud Nairobi protsessi ning Ameerika Riikide Organisatsiooni ja ÜRO kaudu tulirelvade Ameerika konventsiooni rakendamist. Rootsi on rahaliselt toetanud ka Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) väikerelvaprogrammi Lääne-Aafrikas (20 miljonit Rootsi krooni aastatel 2006 ja 2007) ning ÜRO Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna rahu, desarmeerimise ja arengu piirkondlikku keskust (12 miljonit Rootsi krooni aastatel 2005–2007).

Lisaks on Rootsi rahvusvahelise arengukoostöö agentuur alates 2005. aastast toetanud järgmisi projekte.

— Ülemaailmne programm Saferworld, selle väike- ja kergrelvadega seotud osad: 10,6 miljonit Rootsi krooni (2005–2007)

— Julgeoleku-uuringute Instituudi ülemaailmne programm, selle väike- ja kergrelvadega seotud osa: 13 miljonit Rootsi krooni (2005–2007)

— UNICEFi maamiinide ja väikerelvadealane ülemaailmne programm, selle väike- ja kergrelvadega seotud osa: 7,75 miljonit Rootsi krooni (2006 ja 2007)

— Oxfami-Ühendkuningriigi väike- ja kergrelvaprogramm Lääne-Aafrikas: 12 miljonit Rootsi krooni (2006 ja 2007)

— ÜRO arenguprogrammi väike- ja kergrelvaprogramm Sierra Leones: 5 miljonit Rootsi krooni (2006)

— Sihtasutuse ARIAS väike- ja kergrelvaprogramm Kesk-Ameerikas: 4,5 miljonit Rootsi krooni (2005–2007)

— Kristna Fredsrörelseni parlamentaarse foorumi ülemaailmne väike- ja kergrelvaprogramm: 10 miljonit Rootsi krooni (2005–2007).

Lisaks on Rootsi rahvusvahelise arengukoostöö agentuur toetanud desarmeerimis- demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogramme mitmes piirkonnas ja riigis:

— maailmapanga mitmeriigiline demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogramm (MDRP) Ida-Aafrika järvede piirkonnas: 40 miljonit Rootsi krooni (2006–2007);

— Ameerika riikide Organisatsiooni desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogramm (MAPP) Colombias: 21,8 miljonit Rootsi krooni (2006–2007);

— Colombia riikliku ülikooli desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogramm: 1,5 miljonit Rootsi krooni (2007).

Rootsi relvajõud on osalenud järgmistes projektides või neid toetanud.

— Osavõtt kolmepoolsest (Rootsi, Ukraina, Läti) laskemoona hävitamise projektist Ukrainas (vt eespool).

— Rahaline toetus ÜRO arenguprogrammi väikerelvade kontrolli ja vähendamise projektile (UNDP SACHIB) Bosnias ja Hertsegoviinas.

ÜHENDKUNINGRIIK

Ühendkuningriik võitleb väike- ja kergrelvade pakkumise, kättesaadavuse ja nõudluse vastu järkjärguliste poliitikate ja programmide abil. Välis- ja Rahvaste Ühenduse asjade ministeerium (FCO), rahvusvahelise arengu osakond ja kaitseministeerium teevad koostööd Ühendkuningriigi poliitika rakendamiseks, mille väike- ja kergrelvade strateegia jaoks (2008–2009) eraldatakse ülemaailmse konfliktide ennetamise vahendi raames 3,1 miljonit Inglise naela. Möödunud aastal toetas Ühendkuningriik ÜRO agentuuride ja valitsusväliste organisatsioonide programme järgmistes valdkondades: relvade ja laskemoona kogumine, haldamine ja hävitamine; olemasolevate piirkondlike kokkulepete rakendamine; riiklike tegevuskavade koostamine ja rakendamine ning kohaliku kodanikuühiskonna suutlikkuse ülesehitamine. Peamiseks partneriks on olnud Ühendkuningriigis baseeruv valitsusväline organisatsioon Saferworld. Ühendkuningriik on samuti andnud rahalist toetust väikerelvauurimusele (Small Arms Survey), et toetada väike- ja kergrelvade kontrolli ja relvastatud vägivalla vähendamise alasele poliitikale keskendunud analüüsi ning toetanud väikerelvade ja relvakaubanduslepinguga seotud küsimustes läbiviidavat ülemaailmset kampaaniat ja toetuse kogumist, mida koordineerivad rahvusvaheline väikerelvade tegevusvõrgustik (IANSA) ja Control Arms Campaign.

Konfliktide ennetamise vahendi ning väikerelvade piirkondliku keskuse (RECSA) ja Saferworldi töö kaudu on Ühendkuningriik aidanud toetada toimivate riiklike väikerelvateabekeskuste asutamist Burundis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Djiboutis, Eritreas, Etioopias, Kenyas, Rwandas, Seišellidel, Somaalias, Sudaanis, Tansaanias ja Ugandas, samuti riiklike tegevuskavade koostamist väike- ja kergrelvade alal, sealhulgas uute asjakohaste riiklike õigusaktide koostamist väike- ja kergrelvade valmistamise, tootmise, ekspordi, impordi ja võõrandamise valdkonnas, ning ära hoida relvade kõrvaletoimetamist.

2007. aasta augustis võttis Ühendkuningriik koos 102 teise riigiga ja 37 rahvusvahelise ja valitsusvälise organisatsiooniga osa Kanada rahastatud mitteametlikust võõrandamiskontrolli alasest kohtumisest Genfis. Kohtumine aitas kaasa väike- ja kergrelvade võõrandamise kontrolli põhimõtetega seotud küsimuste paremale mõistmisele ning tõi esile Ühendkuningriigi ja mitme teise riigi kindla otsuse rakendada tugevamaid riiklikke ja piirkondlikke ning vajadusel ka ülemaailmse tasandi kontrolle. Ühendkuningriik jätkab tööd teiste TCI toetajatega, et suurendada rahvusvahelist toetust väike- ja kergrelvade võõrandamise ühiste suuniste koostamisele.

Ühendkuningriigi ekspordikontrollialase teabeprogrammi raames antakse teiste riikide valitsustele nõu ekspordikontrolli parandamiseks, sealhulgas ka väike- ja kergrelvade alal. Selle käigus on koostööd tehtud nii Bulgaaria kui ka Rumeeniaga enne nende ühinemist Euroopa Liiduga.

Oleme läbi viinud mitmesugust teavitustegevust paljudes Kagu-Euroopa riikides, sealhulgas Albaanias, Bosnias ja Hertsegoviinas, Horvaatias ning Serbias.

II.A.3. Osalemine rahvusvahelistel seminaridel ja konverentsidel või nende korraldamine

SOOME

Soome osales aktiivselt rahvusvaheliste organisatsioonide ja piirkondlike mehhanismide väike- ja kergrelvatemaatikaga seotud töös. Lisaks allpool loetletud üritustele osaleb Soome ELi, ÜRO, OSCE, NATO/EAPC tegevuse ja Wassenaari kokkuleppe raames kohtumistel ja aruannete koostamisel.

Soome oli üks esimesi riike, kes toetas rahvusvahelist relvakaubanduslepingut. Soome osaleb ka relvakaubanduslepingualases ÜRO valitsusekspertide töörühmas.

ITAALIA

2007. aastal võttis Itaalia aktiivselt osa kohtumistest, mille eesmärgiks oli vahetada teavet siseriiklike menetluste kohta ning leida ühiseid lahendusi väike- ja kergrelvade salakaubaveoga seotud probleemidele.

Itaalia osales järgmistel üritustel:

— kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide teemaline seminar, mille korraldas Austraalia alaline esindus Genfi desarmeerimiskonverentsi juures (New York, 18. jaanuar 2007);

— väike- ja kergrelvade teemaline seminar Tokyos: väike- ja kergrelvade küsimus rahuliku ühiskonna kaitse ja ehitamise seisukohast (Tokyo, 12.–13. märts 2007);

— OSCE – julgeolekukoostöö foorumi erikohtumine lennutranspordi teel toimuva väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastu võitlemise teemal (Viin, 21. märts 2007).

RUMEENIA

2007. aasta 6.–8. märtsil korraldas Rumeenia koostöös Ameerika Ühendriikide valitsusega Bukarestis kaheksanda rahvusvahelise ekspordikontrollikonverentsi, kus enam kui 180 ekspordikontrolliametnikku ja eksperti 55 riigist ja 12 rahvusvahelisest organisatsioonist, muu hulgas ÜROst, Euroopa Liidust ja Maailma Tolliorganisatsioonist arutasid praegusi arenguid ekspordikontrolli alal ning tulevikustrateegiaid strateegiliste kaupadega kauplemise ohutuse parandamiseks.

II.A.4. Muud algatused

HISPAANIA

Hispaania korraldas neljanda väike- ja kergrelvadeteemalise seminari, mis oli pühendatud ÜRO arenguprogrammi tulevikule ning relvakaubanduslepingu eelnõule ja mis toimus 5.–9. veebruaril 2007 Cartagena de Indiasi koolituskeskuses (Colombia) Hispaania Rahvusvahelise Arengukoostöö ameti (AECID) koolitus- ja abiprojektide raames.

Hispaania korraldas samuti Madridis 5.–7. juunini 2007 väike- ja kergrelvade ja nende laskemoona teemalise 5. sümpoosioni abiprogrammides osalevatele kontrolliüksuste ekspertidele, et parandada väike- ja kergrelvade ladustamise tingimusi ja vähendada nende varusid. Hispaania kontrolliüksus (UVE) koondas selle tegevuse kolmele põhiteljele: nende kehtivate või väljatöötamisel olevate rahvusvaheliste juriidiliste dokumentide hindamine, millel abiprogrammid rajanevad; erinevate käimasolevate koostööprogrammide analüüs; Hispaania haldus-, kontrolli- ning turvasüsteemi tutvustus ja ühe laskemoonalao külastus.

III. Osalemine rahvusvaheliste organisatsioonide töös ja piirkondlikes meetmetes tavarelvastuse, eriti väike- ja kergrelvade valdkonnas

EL jätkas ülemaailmsel tasandil tehtavate jõupingutuste aluseks oleva ÜRO väike- ja kergrelvade tegevusprogrammi rakendamise toetamist. Eelkõige põhineb ELi tugev toetus relvakaubanduslepingu sõlmimise protsessile jõupingutustel tagada väike- ja kergrelvade ekspordi, impordi ja ümberlaadimise ühised standardid.

ÜRO Peaassamblee esimese komitee kohtumisel toetasid liikmesriigid resolutsiooni riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ja nimetatud relvade kokkukogumiseks antava abi kohta (Mali, ECOWAS) ja see võeti konsensuse alusel vastu. 17 ELi liikmesriiki pooldasid ja toetasid resolutsiooni väike- ja kergrelvade salakaubaveo kõikide aspektide kohta (Colombia) ning see võeti ÜRO Peaassamblee esimese komitee kohtumisel vastu ühe vastuhäälega ja ühegi hääletamisest hoidumiseta.

Liikmesriikide eksperdid osalesid valitsusekspertide rühma töös, kus arutatakse edasisi meetmeid väike- ja kergrelvade ebaseadusliku vahendamise ennetamisel, tõkestamisel ja likvideerimisel tehtava rahvusvahelise koostöö parandamiseks, ning mis lõpetas oma töö 2007. aasta juunis. Kohtumise eesistujaks olid Madalmaad. Valitsusekspertide rühma aruanne lõppes soovitustega, mis olid suunatud väike- ja kergrelvade ebaseadusliku vahendamise ennetamisel, tõkestamisel ja likvideerimisel tehtava rahvusvahelise koostöö tugevdamisele ja selle rakendamiseks vajalike praktiliste sammude kavandamisele. ÜRO Peaassamblee esimene komitee võttis aruande teadmiseks.

Euroopa Komisjon osales 2007. aastal väike- ja kergrelvade küsimustes aktiivselt rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide töös, eelkõige ÜRO, OSCE ja Aafrika Liidu töös.

EESTI

Eesti osaleb aktiivselt rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide ja mehhanismide väike- ja kergrelvadega ning nende laskemoonaga seotud töös.

Eesti on Wassenaari kokkuleppe osalisriik.

Eesti esindajad võtsid aktiivselt osa mitmest väike- ja kergrelvadega seotud probleemidele pühendatud rahvusvahelisest konverentsist, kursusest ja seminarist, mille korraldajad olid ÜRO, OSCE, EL ning muud rahvusvahelised ja valitsusvälised organisatsioonid. Eesti toetab ühtlasi läbirääkimisi rahvusvahelise relvakaubanduslepingu üle.

Strateegiliste kaupade komisjoni esindajad osalesid aktiivselt ka Euroopa Liidu tavarelvastuse ekspordikontrolli töörühma (COARM) ja kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli töörühma (WPDUG) töös.

Eesti esitab aastaaruandeid ÜRO tavarelvastusregistrile. 2007. aastal esitas Eesti riikliku aruande OSCE väike- ja kergrelvadokumendi rakendamise kohta.

PRANTSUSMAA

Prantsusmaa esitas ülemaailmsele relvastuskontrolli ja desarmeerimise töörühmale (CODUN) algatuse, mis on suunatud õhtuteed pidi toimuva väike- ja kergrelvade salakaubanduse vastu võitlemisele. Vastuvõetud mehhanismiga nähakse ette rajada SITCENi kaudu teabevahetus nende lennufirmade kohta, kes võivad osaleda sellises tegevuses.

Peale selle võttis Prantsusmaa osa rahvusvahelise väikerelvagrupi (MSAG) seminaridest.

SAKSAMAA

Saksamaa osaleb aktiivselt rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide ning mehhanismide väike- ja kergrelvadega ning nende laskemoonaga seotud töös. Need mitmepoolsed mehhanismid on eelkõige ÜRO, OSCE, NATO ja Wassenaari kokkulepe. Saksamaa lähetab korrapäraselt eksperte nimetatud organisatsioonide töö raames korraldatud hindamisvisiitidele, seminaridele ja tööseminaridele.

MADALMAAD

— Madalmaad kuuluvad relvastatud vägivalda ja arengut käsitleva Genfi deklaratsiooni tuumikrühma, kus töötatakse välja deklaratsiooni rakendamise meetmed ja konkreetne tegevuskava.

— Madalmaad kuuluvad OECD arenguabikomitee konfliktide, rahu ja arenguabi koostöö võrgustiku relvastatud vägivalla ja vaesuse vähendamise alasesse töörühma, mille ülesandeks on tõhustada väike- ja kergrelvade ning relvastatud vägivalla alase poliitika edasist integreerimist arengu raamprogrammidesse ning julgeolekusektori reformimise programmidesse.

POOLA

Poola esindajad võtsid 2007. aastal aktiivselt osa mitmest väike- ja kergrelvadega seotud probleemidele pühendatud rahvusvahelisest konverentsist, kursusest, seminarist ja projektist, mille korraldajateks olid ÜRO, OSCE, EL, NATO ning teised rahvusvahelised organisatsioonid.

HISPAANIA

Hispaania kuulub relvastatud vägivalda ja arengut käsitleva Genfi deklaratsiooni tuumikrühma ja on neis küsimustes üks kindlamate sihtidega riike. Hispaania on OECD arenguabikomitee konfliktide, rahu ja arenguabi koostöö võrgustiku relvastatud vägivalla ja vaesuse vähendamise alase töörühma liige. Hispaania annab panuse väike- ja kergrelva- ning relvastatud vägivalla vastase võitluse poliitika paremase integreerimisse, arenguraamistike ja julgeolekusektori reformide kavandamisse.

ROOTSI

Rootsi osaleb aktiivselt Läänemere piirkonna piirikontrollikoostöö projektis, mis on suunatud rahvusvahelise kuritegevuse tõkestamisele Läänemere piirkonnas. Koostöö on nii strateegiline kui ka toimiv. Rootsil on aktiivne roll organiseeritud kuritegevuse vastase valitsusjuhtide töökonna operatiivkomitee mitmetes rühmades. Operatiivkomitee eesmärk on tõhustada koostööd Läänemere piirkonna õiguskaitseasutuste vahel.

2005. aastal algatasid Rootsi õiguskaitseasutused operatiivkomitee ülesandel (toll, riiklik kriminaalpolitsei, rannikuvalve) pikaajalise mitut valdkonda hõlmava jälitusteabeprojekti Crossfire, mille eesmärk oli tõkestada tulirelvade salakaubavedu Läänemere piirkonna riikidesse ja nende vahel. Projekti üldine eesmärk oli parandada arusaamist tulirelvade salakaubaveost Läänemere piirkonna riikidesse ning aidata tõhusa koostööga kaasa salakaubandusevastastele jõupingutustele, teabevahetusele ja operatiivanalüüsile.

Lõpparuanne koos soovitustega esitati operatiivkomiteele 2007. aasta detsembris. Üks soovitusi oli jätkata tööd mitmest asutusest koosneva Läänemere piirkonna tulirelvade salakaubaveo vastase võrgustiku abil. Aruande soovituses nr 6 tõdetakse, et praegune kontrollisüsteem on liiga nõrk, et välistada õiguspärase tulirelvakaubanduse varjus toimuva salakaubanduse võimalust. On vaja teha täiendavaid jõupingutusi ka riikliku ja rahvusvahelise koordineerimise osas, samuti igasuguse olulise väike- ja kergrelvade kaubandusega seotud teabe kiire vahetamise mehhanismide osas. Lõpuks tehakse aruandes järeldus, et võimaldamaks väike- ja kergrelvadega kauplemise kontrolli kaasaegsete meetoditega hallata, on vaja kehtivad õigusaktid läbi vaadata.

Rootsi politsei osaleb aktiivselt Euroopa tulirelvaekspertide võrgustiku tegevuses, mis on suunatud tulirelvakuritegudealase teabe ja parimate tavade vahetamisele ning suure mõjuga operatsioonide (HIO) kavandamisele.

Riigi politseiamet osales ELi piires projektis Enfopol 16, mille eesmärk oli parandada politseitalitustevahelist koostööd ja teabevahetust relvade märgistamise ning ebaseaduslike väike- ja kergrelvade päritolu kindlakstegemise küsimustes.

Rootsi politseiamet on kaasatud koostöösse relvade liikumise jälgimise Euroopa juhendi väljatöötamisel. Toimuvad pidevad arutelud Euroopa tulirelvaekspertide võrgustiku ja Interpoli vahel, et leida parim viis mõlema süsteemi ärakasutamiseks. Praegu ei kasuta Rootsi Interpolile kuuluvat relvade liikumise el