EUROOPA KOMISJON Brüssel,23.2.2021 COM(2021) 87 final 2021/0048(NLE) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames {SEC(2021) 100 final} - {SWD(2021) 37 final} - {SWD(2021) 38 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST ·Ettepaneku põhjused ja eesmärgid ELi uue teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Euroopa horisont“ (2021–2027) eesmärk on suurendada ELi teadusuuringute ja innovatsiooni mõju, ühendades Euroopa partnerluse kaasinvesteeringud täiendavate avaliku ja erasektori vahenditega valdkondades, kus teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks eraldatavate ressursside ulatus ja maht aitaks saavutada programmi „Euroopa horisont“ prioriteete, eelkõige neid, mis on seotud selle II sambaga „Üleilmsed probleemid ja Euroopa tööstuse konkurentsivõime“. Programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikli 8 lõike 1 punktis c] on sätestatud, et ELi toimimise lepingu artiklitel 185 ja 187 põhinevaid institutsioonilisi Euroopa partnerlusi rakendatakse üksnes juhul, kui muude programmi „Euroopa horisont“ osadega, sealhulgas muude Euroopa partnerluse vormidega, „ei oleks võimalik saavutada eesmärke või vajalikku mõju, ning kui seda õigustab pikaajaline perspektiiv ja kõrge integratsioonitase“. Kaasseadusandjad on määranud programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas määruses kindlaks ka kaheksa prioriteetset valdkonda võimalike institutsiooniliste Euroopa partnerluste loomiseks ELi toimimise lepingu artikli 185 või 187 alusel. Nende põhjal valiti koordineeritud mõju hindamiseks välja kaksteist algatust. Käesolev ettepanek hõlmab üheksat ELi toimimise lepingu artiklil 187 põhinevat institutsioonilist Euroopa partnerlust, mille rakendamiseks asutatakse eraldi ühisettevõtted. Peale selle on Euroopa Komisjon võtnud vastu ettepaneku, mis käsitleb ELi toimimise lepingu artiklil 187 põhinevat institutsioonilist Euroopa partnerlust kõrgjõudlusega andmetöötluse valdkonnas [COM(2020) 569 final], ning tal on kavas võtta vastu ettepanek ELi toimimise lepingu artiklil 185 põhineva Euroopa metroloogiapartnerluse kohta [lisada viide]. Algselt oli institutsiooniliste Euroopa partnerluse kandidaatide seas veel kaks algatust – üks koostoimelise, ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse ning teine uuenduslike väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kohta. Paraku jõuti mõju hindamise käigus järeldusele, et asjakohasem oleks mõnes muus vormis sekkumine. · Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Programmis „Euroopa horisont“, mis on osa mitmeaastasest finantsraamistikust aastateks 2021–2027, lähtutakse rohkem mõjust, pannes suurt rõhku Euroopa lisaväärtuse loomisele. Samuti rakendatakse seda tõhusamalt ja tulemuslikumalt, eelkõige tagades sidususe, koordineerimise ja vastastikuse täiendavuse programmi enda sees, ent ka muude ELi, kohalike, piirkondlike, riiklike ja vajaduse korral rahvusvaheliste algatustega ja nende vastavate rahastamisallikatega. Programmi „Euroopa horisont“ eesmärk on reageerida ELi ees seisvatele üleilmsetele probleemidele, mis nõuavad „täiesti uue lähenemisviisi rakendamist kodanike ja planeedi jaoks uue tehnoloogia ja uuenduslike lahenduste väljatöötamisel ja kasutuselevõtmisel ulatuses ja kiirusega, mida ei ole kunagi varem saavutatud, ning poliitika ja majandusraamistiku kohandamisel, et muuta üleilmsed ohud meie ühiskonna ja majanduse, kodanike ja ettevõtjate jaoks uuteks võimalusteks“. Ehkki programmi „Euroopa horisont“ raames jätkatakse jõupingutusi, et tugevdada ELi teaduslikku ja tehnoloogilist baasi ning suurendada konkurentsivõimet, rakendatakse selles ELi teadus- ja innovatsiooniinvesteeringute puhul strateegilisemat ja mõjupõhisemat lähenemisviisi. Sellest tulenevalt rõhutatakse programmi „Euroopa horisont“ eesmärkides vajadust „viia ellu liidu strateegilised prioriteedid, aidata kaasa ELi eesmärkide ja poliitika elluviimisele ning anda panus üleilmsete probleemide lahendamisse, sealhulgas kestliku arengu eesmärkide saavutamisse, järgides 2030. aasta tegevuskava ja Pariisi kokkuleppe põhimõtteid“. Euroopa partnerlused on peamine programmis „Euroopa horisont“ rakendatav lähenemisviis. Nad täiendavad kehtivat poliitikaraamistikku, keskendudes sellistele üleilmsetele probleemidele ja ELi prioriteetidele, mille jaoks on vaja kriitilist massi ning asjaomaste sektorite kokku lepitavat ja järgitavat pikaajalist nägemust. Selleks et tegeleda kliima- ja keskkonnamuutustega seotud probleemidega, saavutada Euroopa juhtpositsioon tehnoloogia valdkonnas ja avatud strateegiline autonoomia ning tagada kestlik ja kaasav taastumine, tuleb teadusuuringute ja innovatsiooni alased hajutatud jõupingutused viia kooskõlla ühise nägemusega vajalikust ümberkujundamisprotsessist. Tehes koostööd nii avaliku kui ka erasektoriga, aitavad Euroopa partnerlused leida kiiremini uusi lahendusi, eelkõige neid, mis aitaksid vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega ning saavutada rohe- ja digiülemineku. Nad võimaldavad suhelda süstemaatiliselt mitmesuguste sidusrühamade ja lõppkasutajatega, sealhulgas standardiorganisatsioonide ja rahvusvaheliste partneritega, kandmaks hoolt selle eest, et kõnealused lahendused võetakse kasutusele ja need aitavad saavutada püstitatud kõrgelennulisi eesmärke. Samuti aitavad nad tugevdada Euroopa teadusruumi, kuna nendega kooskõlastatakse teadusuuringute ja innovatsiooni kavasid, parandatakse oskusi ning suurendades Euroopa ettevõtjate suutlikkust abi ära kasutada. Need üheksa ELi toimimise lepingu artiklil 187 põhinevat institutsioonilist Euroopa partnerlust on igati kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ uue mõjupõhise lähenemisega Euroopa partnerlustele. Nad on osa 49 potentsiaalset Euroopa partnerlust hõlmavast portfellist, millega on tagatud sidusus. Strateegilise planeerimise raames otsustati, et institutsioonilisi Euroopa partnerlusi kasutatakse eesmärkide ja mõju jaoks, mida ei ole võimalik muus vormis Euroopa partnerlusega saavutada, ning prioriteetide jaoks, millel on pikaajaline perspektiiv ja kõrge integratsioonitase. ·Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega ELi uus teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ mängib mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 osana keskset rolli ELi poliitiliste prioriteetide saavutamiseks vajaliku sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnaalase ülemineku suunamisel. Programmi „Euroopa horisont“ strateegilise planeerimise raames on välja töötatud esimene strateegiline kava aastateks 2021–2024. Koos sidusrühmadega kavandatud peamised strateegilised suunad teadusuuringute ja innovatsiooni toetamisel on igati kooskõlas ELi prioriteetidega. Seepärast keskendutakse programmi „Euroopa horisont“ II samba „Üleilmsed probleemid ja Euroopa tööstuse konkurentsivõime“ meetmetes valitud suure mõjuga valdkondadele, mis võivad anda märkimisväärse panuse ELi poliitiliste prioriteetide elluviimisse. Euroopa partnerlused luuakse kindlalt programmi „Euroopa horisont“ raames, võttes arvesse ühiskonnaprobleeme, mis on selle programmi II samba teadusuuringute ja innovatsiooni prioriteetideks. Partnerlustel on oluline roll komisjoni strateegiliste eesmärkide saavutamisel, nimelt kiirendavad nad üleminekut keskkonnahoidlikule, kliimaneutraalsele ja digitaalsele Euroopale, suurendades samal ajal Euroopa vastupanu- ja konkurentsivõimet. Käesoleva ettepanekuga hõlmatud üheksa institutsioonilise Euroopa partnerluse panus ELi prioriteetide saavutamisse on järgmine. Bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa. See partnerlus aitab märkimisväärselt kaasa 2030. aasta kliimaeesmärkide saavutamisele, sillutades teed, et jõuda 2050. aastaks kliimaneutraalsuseni, ning suurendab tootmis- ja tarbimissüsteemide kestlikkust ja ringluspõhisust kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega. Selle eesmärk on arendada ja laiendada biomassi kestlikku hankimist ja muundamist bioressursipõhisteks toodeteks, keskendudes mitmetasandilisele biorafineerimisele ning rakendades ringmajanduse lähenemisviise, nagu põllumajanduses, tööstuses ja munitsipaalsektoris tekkivate bioloogiliste jäätmete kasutamine. Samuti on selle eesmärk toetada uuenduslike bioressursipõhiste lahenduste kasutuselevõttu piirkonna tasandil, et taaselustada maa- ja rannikupiirkondi ning äärealasid, kaasates aktiivselt kohalikke osalejaid. Keskkonnahoidlik lennundus. See partnerlus edendab kliimaneutraalsuse saavutamist lennunduses, kiirendades peamiselt murranguliste teadus- ja innovatsioonilahenduste väljatöötamist, lõimimist ja valideerimist, et neid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta. Samuti on partnerluse eesmärk töötada välja järgmine põlvkond uudsete jõuallikate, mootorite ja süsteemidega ülitõhusaid vähese CO2-heitega õhusõidukeid, mille puhul tehnoloogia valmidusaste on teadusuuringute ja tutvustamise etapist väljumisel kõrge. Lennundusega seotud teadusuuringute ja innovatsiooni toetamisel paraneb lennundussektoris konkurentsivõime ja tööhõive, mis on eriti oluline taastumiseks. Üks 2030. aastaks seatud eesmärke on tutvustada õhusõidukite jaoks mõeldud uuenduslikke murrangulisi tehnoloogialahendusi, mille abil saab vähendada kasvuhoonegaaside netoheidet 2030. aastaks 1990. aasta tasemetega võrreldes vähemalt 55 % ja mis aitavad liikuda eesmärgi poole saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus. Saastevaba vesinik. Selle partnerlusega kiirendatakse Euroopa väärtusahela väljatöötamist ja kasutuselevõttu saastevaba vesiniku tehnoloogia jaoks, panustades kestlikusse, vähese CO2-heitega ja täielikult lõimitud energiasüsteemi ning komisjoni teatises (COM(2020) 301 final) sätestatud kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegia elluviimisse. Rõhku pannakse saastevaba vesiniku tootmisele, jaotamisele ja hoiustamisele ning selliste sektorite varustamisele, kus CO2-heidet on keeruline vähendada, nagu rasketööstus ja raskesõidukid. Mõned eesmärgid 2030. aastaks: toota saastevaba vesinikku hinnaga 1,5–3 eurot/kg, milleks tuleb saavutada 2030. aastaks seatud tõhususe suurendamise eesmärgid ja vähendada kapitalikulusid. Lisaks eeldab see soodsa hinnaga taastuvelektri kättesaadavust ja luba siseneda massiturule, samuti vesiniku suuremahulise jaotamise kulude viimist alla 1 euro/kg.

Euroopa raudteesektor. Partnerlus kiirendab uuendusliku tehnoloogia väljatöötamist ja kasutuselevõttu (eelkõige digitehnoloogia ja automatiseerimine), et saavutada raudteesüsteemi põhjalik ümberkujundamine ja Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärgid, näiteks eesmärk suunata oluline osa praegu 75 % ulatuses mööda maanteed toimuvast sisemaisest kaubaveost ümber raudteedele ja siseveeteedele. Partnerluse raames töötatakse välja lahendused, mida toetatakse laialdaselt kogu ELis (tänu millele võtab kuni 75 % turust need lahendused 2030. aastaks kasutusele) ning millega suurendatakse raudteesektori konkurentsivõimet ja toetatakse Euroopa tehnoloogilist juhtpositsiooni raudteetranspordi valdkonnas. Ülemaailmne tervisealgatus EDCTP3. Selle partnerluse raames töötatakse välja uued lahendused Sahara-taguses Aafrikas esinevate nakkushaiguste põhjustatava koormuse vähendamiseks ning suurendatakse teadussuutlikust, et valmistuda taas esilekerkivateks nakkushaigusteks ning neile reageerida selles piirkonnas ja kogu maailmas. Partnerluse eesmärk on litsentsida 2030. aastaks tervishoiu valdkonnas vähemalt kaks uut nakkushaiguste tõrjumiseks mõeldud tehnoloogialahendust ning toetada vähemalt 100 uurimisinstituuti 30 riigis, et oleks võimalik tõhusalt, kiiresti ja teaduspõhiselt välja töötada tervisetehnoloogia võitluseks taas puhkeda võivate epideemiate vastu. Uuendusliku tervishoiu algatus. See algatus aitab luua kogu ELi hõlmava tervisega seotud teadusuuringute ja innovatsiooni ökosüsteemi, mis hõlbustab teaduslike teadmiste muutmist käegakatsutavateks uuenduslikeks lahendusteks. Algatus aitab välja töötada ohutuid, tõhusaid, inimesekeskseid ja kulutasuvaid tooteid ja teenuseid, millega täidetakse peamisi seni rahuldamata rahvatervisealaseid vajadusi, ning edendada valdkonnaülest tervishoiuinnovatsiooni, et tagada ülemaailmselt konkurentsivõimeline Euroopa tervishoiusektor. Algatus hõlmab ennetamist, diagnostikat, ravi ja haiguste ohjamist. Üks algatuse 2030. aastaks püstitatud eesmärke on käivitada vähemalt 30 ulatuslikku valdkonnaülest projekti, milles keskendutakse tervishoiualastele uuendustele ning mis näitavade tervishoiutoodete või -teenuste lõimimise teostatavust. Algatus aitab saavutada Euroopa vähktõvevastase võitluse kava, Euroopa uue tööstusstrateegia ja Euroopa ravimistrateegia eesmärke. Peamised digitehnoloogiad. Peamised digitehnoloogiad hõlmavad elektroonikakomponente, nende projekteerimist, tootmist ja integreerimist süsteemidesse, ning tarkvara, mis määrab kindlaks selle, kuidas need komponendid töötavad. Selle partnerluse üldeesmärk on toetada digiüleminekut kõigis majandus- ja ühiskonnasektorites, kanda hoolt selle eest, et Euroopa saab sellest üleminekust kasu, ning toetada Euroopa rohelist kokkulepet. Partnerlusega püütakse jõuda 2030. aastaks selleni, et Euroopa juhtpositsioon peamiste digitehnoloogiate valdkonnas võimaldaks tugevdada tööstuse tugipunkte, kasutades ära tekkivaid võimalusi saavutada tehnoloogiline sõltumatus ja edendada konkurentsivõimet. Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteem (SESAR). Algatusega püütakse teha digitaalsed ümberkorraldused lennuliikluse korraldamises, et muuta Euroopa õhuruum lendamiseks kõige tõhusamaks ja keskkonnahoidlikumaks õhuruumiks maailmas, ning toetada Euroopa lennundussektori konkurentsivõimet ja taastumist pärast COVID-19 kriisi. Algatuse eesmärk on muu hulgas parandada ühenduvust, integreerida ja automatiseerida õhk-maa-süsteemid, suurendada õhuruumi korraldamise paindlikkust ja kohandatavust ning integreerida ohutult mehitamata õhusõidukid. 2030. aastaks püütakse kasutusele võtta lennuliikluse korraldamise üldkavas etapi D jaoks kindlaks määratud lahendused, mis vastavad tehnoloogia valmidusastmele 6. Nutivõrgud ja -teenused. Selle partnerlusega toetatakse nuti-võrkude ja -teenuste tehnoloogilist sõltumatust kooskõlas Euroopa uue tööstusstrateegiaga ja 5G küberturvalisuse meetmete paketiga. Partnerluse eesmärk on lahendada ühiskonnaprobleeme ning võimaldada digi- ja roheüleminekut. COVID-19 kriisi lahendamiseks toetatakse partnerlusega tehnoloogiat, millega reageeritakse nii tervisekriisile kui ka vajadusele taastada majandus. Partnerlus võimaldab Euroopa osalejatel arendada 2030. aastaks välja tehnoloogiline suutlikkus tulevaste digiteenuste aluseks olevate 6G-süsteemide jaoks. See aitab juhtivatel 5G taristu ja teenuste turgudel Euroopas areneda, kooskõlastades 5G kasutuselevõttu Euroopa ühendamise rahastu teise etapi (CEF 2) digiprogrammiga. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS ·Õiguslik alus Need institutsioonilisi Euroopa partnerlusi käsitlevad ettepanekud põhinevad ELi toimimise lepingu artiklil 187, mille kohaselt EL võib asutada ühisettevõtteid või luua muid struktuure, mis on vajalikud ELi teadus--, tehnoloogiaarendus- või tutvustamisprogrammide edukaks elluviimiseks. ·Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Teadusuuringud on valdkond, kus ELil ja selle liikmesriikidel on ELi toimimise lepingu kohaselt jagatud pädevus. Artikli 4 lõikes 3 on sätestatud, et teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja kosmose valdkonnas võib EL võtta konkreetseid meetmeid, sealhulgas koostada ja ellu viia programme, kahjustamata liikmesriikide vabadust tegutseda samades valdkondades. Kavandatud algatused keskenduvad valdkondadele, kus ELi tasandil tegutsemisel on tõendatav lisaväärtus, võttes arvesse nende jõupingutuste mahtu, kiirust ja ulatust, mis tuleb teha, et EL saavutaks aluslepingus kindlaks määratud pikaajalised eesmärgid ning suudaks ellu viia oma strateegilised poliitilised prioriteedid ja täita oma kohustusi. Kavandatud algatused peaksid ka täiendama ja tugevdama sama valdkonna riiklikke ja piirkondlikke meetmeid. Kuna Euroopa partnerlused põhinevad ühisel pikaajalisel strateegilisel teadusuuringute ja innovatsiooni kaval, sobivad nad hästi keeruliste piiriüleste probleemide lahendamiseks. Nende raames on võimalik tegeleda rea süsteemsete, turu- ja üleminekutõrgetega, mis on uuenduslike lahenduste kiirema loomise ja levitamise eeltingimus. Nendega püütakse eelkõige ·tõhustada peamiste Euroopa teadus- ja innovatsioonisüsteemis osalejate vahelist koostööd ja teadmiste vahetamist, sealhulgas valdkonna- ja sektoriülest koostööd ning väärtusahelate ja ökosüsteemide lõimimist; ·tagada Euroopa, riiklike/piirkondlike ning tööstusharude teadus- ja innovatsioonistrateegiate, programmide ja investeeringute vastavusse viimine kokkulepitud suundadega; ·saavutada ühistesse prioriteetidesse tehtavate investeeringute kriitiline maht ning suurendada erasektori investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni; ·vähendada tööstuse jaoks riske ja ebakindlust, mis on seotud investeerimisega teadus- ja innovatsioonitegevusse ning uutesse tehnoloogialahendustesse, jagades riske ja tagades investeeringute prognoositavuse. Liikmesriigi tasandil või vaid asjaomase tööstusharu võetavate meetmetega ei ole võimalik toetada teadusuuringuid ja innovatsiooni mahus, kiirusega ja ulatuses, mida EL vajab, et saavutada aluslepingus kindlaks määratud pikaajalised eesmärgid, viia ellu oma strateegilised poliitilised prioriteedid (sh Pariisi kokkuleppes ja Euroopa rohelises kokkuleppes sätestatud kliima- ja energiaeesmärgid) ning panustada üleilmsete probleemide lahendamisse ja kestliku arengu eesmärkide saavutamisse. ·Proportsionaalsus Kogu lähenemisviis, mis viis käesoleva ettepanekuni, tugineb proportsionaalsuse põhimõttele. Poliitiline ja õiguslik olukord on pärast praeguste partnerluste loomist muutunud. Nüüd pööratakse rohkem tähelepanu vajadusele otstarbekohastada ELi peamisi poliitilisi prioriteete ning kanda hoolt selle eest, et neil on mõõdetav mõju. Seda uut olukorda arvesse võttes on oluline otsustada Euroopa partnerluse kasuks vaid siis, kui sellel on tõeline ja tõendatav lisaväärtus. Seetõttu peab iga institutsiooniline Euroopa partnerlus tõendama oma lisaväärtust – nimelt seda, et partnerluse eesmärke ei ole võimalik tõhusamalt saavutada lihtsamate vahenditega, mille hulka kuuluvad vaikimisi valitav lähenemisviis ehk tavapärased programmi „Euroopa horisont“ projektikonkursid või lihtsamas vormis partnerlused, nagu ühiselt kavandatud partnerlus.

Potentsiaalsete partnerluste proportsionaalsuse hindamisel lähtuti järgmisest loogikast: (1)kas on õigustatud kasutada konkreetses valdkonnas partnerlust (sh kaalutlused, mis puudutavad täiendavust, suunatust ja seost strateegiliste prioriteetidega), selle asemel et kasutada muid programmi „Euroopa horisont“ raames kättesaadavaid sekkumise vorme; (2)kui partnerlust peeti asjakohaseks, hinnati proportsionaalsusega seotud kaalutluste põhjal, mis liiki partnerlus (ühiselt kavandatud, kaasrahastatav või institutsiooniline) oleks kavandatud eesmärkide saavutamiseks kõige tõhusam. ·Vahendi valik Käesoleva ettepaneku eesmärk on asutada üheksa ELi toimimise lepingu artiklil 187 põhinevat ühisettevõtet. Sellise struktuuri jaoks tuleb vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 188 lõikele 1 vastu võtta nõukogu määrus. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED ·Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Programmi „Euroopa horisont“ väljatöötamisel kaaluti põhjalikult varasemate hindamiste järeldusi. Need järeldused on aidanud ka kujundada partnerluste jaoks uut mõjupõhist lähenemisviisi ning rakendada partnerluste valimise, elluviimise, järelevalve ja järkjärgulise lõpetamise kriteeriume. Nagu on märgitud programmi „Euroopa horisont“ mõjuhinnangu 5. lisas, tuli teha täiustusi järgmistes valdkondades. ·Programmi „Horisont 2020“ vahehindamisel jõuti järeldusele, et kogu partnerlusmaastik oli muutunud liiga keeruliseks ja killustatuks. Kuigi programmi „Horisont 2020“ teadus- ja innovatsioonipartnerluste koguarv on umbes 100, on nende kasutada ligikaudu 25 % programmi eelarvest, kusjuures avaliku ja erasektori partnerluste käsutuses on umbes 17,5 % programmi eelarvest. Vahehindamise käigus tehti kindlaks vajadus otstarbekohastada Euroopa üldist teadus- ja innovatsioonipartnerluste maastikku, suurendada partnerluste avatust ja läbipaistvust ning siduda partnerlused ELi tulevaste strateegiliste teadus- ja innovatsiooniprioriteetidega ja programmi „Euroopa horisont“ eesmärkidega. ·Artikli 187 kohasel hindamisel juhiti tähelepanu sellele, et avaliku ja erasektori partnerluste tegevus tuleb viia kooskõlla ELi, riikliku ja piirkondliku poliitikaga. Soovitati läbi vaadata põhilised tulemusnäitajad ning kaasata juhtimisstruktuuridesse või ettepanekute esitamisse rohkem sidusrühmi. Samuti rõhutati vajadust parandada ja tõhustada teabevahetust, eelkõige selleks, et tagada projektide tulemuste edukas levitamine. Seda, kuidas varasemate hindamiste raames saadud õppetunde – nii positiivseid kui ka negatiivseid – on arvesse võetud konkreetsete algatuste puhul, on selgitatud käesolevale ettepanekule lisatud mõjuhinnangute teemavaldkondades. ·Konsulteerimine sidusrühmadega Käesoleva ettepaneku ja sellele lisatud mõjuhinnangute teemal konsulteeriti ulatuslikult sidusrühmadega, nii programmi „Euroopa horisont“ käsitleva ettepaneku koostamise ajal kui ka hiljem kõigi potentsiaalsete Euroopa partnerluste puhul: –liikmesriikidega konsulteerimiseks kasutati programmi „Euroopa horisont“ komitee strateegilist varikomiteed; –11. septembrist kuni 6. novembrini 2019 toimus seoses ELi toimimise lepingu artiklitel 185 ja 187 põhinevate potentsiaalsete institutsiooniliste partnerlustega avatud avalik konsultatsioon, mille käigus saadi 1 600 vastust; –korraldati sihtotstarbelisi konsultatsioone, et koostada 12 potentsiaalse institutsioonilise partnerluse mõjuhinnang. Iga potentsiaalse partnerluse puhul küsitles väliskonsultant sidusrühmi (esindav valim), kellelt küsiti nende arvamust ELi tegevuse vajalikkuse ja sellega kaasneva lisaväärtuse kohta. Sidusrühmadega peetud konsultatsioonide tulemused kajastuvad kavandatud partnerluste mõjuhinnangutes ja need on aidanud kindlaks määrata eelistatud rakendamisviisi. ·Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Käesoleva ettepaneku mõjuhinnangu koostamiseks palus komisjon välistöövõtjal teha potentsiaalseid institutsioonilisi partnerlusi käsitleva uuringu ning töötada välja ühine metoodika algatuste tulemuslikkuse, tõhususe, sidususe ja liidu lisaväärtuse hindamiseks, et tagada võrreldavus. Välisuuring on üldsusele kättesaadav EU Bookshopi veebilehel ja sellele on osutatud iga algatuse mõjuhinnangus. Komisjon kasutas uuringu jaoks kogutud tõendeid, eeskätt sidusrühmade arvamusi, järelhindamise tulemusi ning teavet lahendamist vajavate probleemide ja poliitikavariantide eeldatava mõju kohta, kuid analüüsis seda teavet ka ise, võttes arvesse hiljutisi muudatusi poliitikas ja lisatõendeid, mis muutusid kättesaadavaks pärast uuringu lõppu. ·Mõjuhinnang

Pärast potentsiaalsete institutsiooniliste Euroopa partnerluste väljaselgitamist alustati mõju hindamist, et valida iga algatuse jaoks kõige sobivam rakenduskord järgmiste poliitikavariantide seast: variant 0 – lähtestsenaarium: tavapärased raamprogrammi raames korraldatavad projektikonkursid; variant 1 – ühiselt kavandatud Euroopa partnerlus; variant 2 – kaasrahastatav Euroopa partnerlus; variant 3 – institutsiooniline partnerlus: ·allvariant 3a – ELi toimimise lepingu artiklil 185 põhinev institutsiooniline partnerlus, ·allvariant 3b – ELi toimimise lepingu artiklil 187 põhinev institutsiooniline partnerlus. Variantide võrdleval hindamisel analüüsiti sekkumise asjakohasust, proportsionaalsust ja tõhusust kavandatud eesmärkide saavutamisel. Selle tulemusel soovitati iga potentsiaalse partnerluse jaoks kohandatud lähenemisviisi, mis ulatus halduslikult lihtsamatest koostöövormidest institutsiooniliste vormideni, sõltuvalt potentsiaalse partnerluse puhul kavandatud poliitikaeesmärkidest, kindlaks määratud konkreetsetest probleemidest ja soovitud tulemusest. Mõjuhinnangud esitati õiguskontrollikomiteele kolmel eraldi istungil ajavahemikus 2020. aasta märtsist juunini. Kahe mõjuhinnangu kohta esitati positiivne arvamus esimesel lugemisel, kuue kohta reservatsioonidega positiivne arvamus; nelja mõjuhinnangu kohta esitati negatiivne arvamus ja need tuli esitada õiguskontrollikomiteele uuesti. Negatiivse arvamuse saanud algatuste kohta esitatud kriitika oli seotud peamiselt kavandatud algatuse ulatusega, vajadusega selgitada probleeme ja eesmärke, mida saaks kavandatud algatuse abil tõhusalt käsitleda järgmise raamprogrammi raames, olemasoleva algatuse katkestamise mõjuga (kui see oli asjakohane) ning mõnel juhul erinevusega eelistatud variandi ja muude variantide vahel. Neli mõjuhinnangut, mille kohta esitati esimesel lugemisel negatiivne arvamus, esitati uuesti. Neist kolme kohta esitati reservatsioonidega positiivne arvamus ja ühe kohta positiivne arvamus. ·Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Kavandatud algatustega reageeritakse vajadusele lihtsustada partnerluste puhul rakendatavat lähenemisviisi, nagu on sätestatud programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas ettepanekus. Seda vajadust on kinnitanud Euroopa Parlament ja nõukogu. Seetõttu lepiti kokku, et programmi „Euroopa horisont“ raames toetatakse kolme liiki partnerlusi: kaasrahastatavaid, ühiselt kavandatud ja institutsioonilisi partnerlusi (mis põhinevad ELi toimimise lepingu artiklil 185 või 187 ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi teadmis- ja innovaatikakogukondadel). See on kooskõlas õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi eesmärkidega. Käesolevale ettepanekule lisatud mõjuhinnangus vaadeldakse kõiki algatusi eraldi, kuid rakendatakse ka valdkonnaülest lähenemisviisi, tehes kindlaks tõhususe ja sidususe suurendamise viisid, millega maksimeeritakse iga partnerluse mõju. Selles määratakse kindlaks ühised elemendid, mis aitavad kõigi algatuste puhul saavutada püstitatud eesmärgid, vähendades samal ajal kulusid, näiteks kohandades juhtimiskorda, et tagada sidusus teiste algatustega. See lähenemisviis on igati kooskõlas parema õigusloome raamistikuga ja lihtsustamispüüdlustega. Üks ühine alusakt aitab saavutada ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise otstarbekohastamise eesmärki ning rakendada Euroopa partnerluste puhul strateegilist ja mõjupõhist lähenemisviisi. Programmi „Euroopa horisont“ käsitlev määrus sisaldab mitut ühist nõuet Euroopa partnerluste loomiseks ja rakendamiseks. Moodulipõhise lähenemisviisi rakendamine alusaktis võimaldab tõlgendada kõigi ühisettevõtete ühissätteid (esimeses osas) sidusalt, jättes piisava paindlikkuse iga ühisettevõtte erivajaduste rahuldamiseks (teises osas). ·Põhiõigused Käesolevas määruses järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigusi. Enamikul kavandatud algatustel ei ole otsest mõju põhiõigustele. Mõju olemasolu korral on erihindamine lisatud iga mõjuhinnangu punkti 6. 4.MÕJU EELARVELE Liidu maksimaalne rahaline panus ühisettevõttesse on 9 600 miljonit eurot, mis hõlmab Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikide panust, ning see makstakse liidu üldeelarvest raamprogrammi „Euroopa horisont“ rakendamise eriprogrammi jaoks eraldatud assigneeringutest. See panus antakse II samba „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“ raames. Muude liikmete kui liidu panus peab olema vähemalt sama suur kui vahendid, mis liit teeb kättesaadavaks tegevuskulude katmiseks. Ühisettevõtete halduskulud ettevõtete tegevuse ajal ei ületa 501 174 miljonit eurot. Need kulud kaetakse liidu ja muude liikmete kui liit rahaliste panustega.

5.MUU TEAVE ·Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Partnerlusi jälgitakse ja hinnatakse kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artiklitega 45 ja 47. Vahe- ja järelhindamisi toetavad välistöövõtjad ning nende hindamiste tulemusi kasutatakse programmi „Euroopa horisont“ üldisel hindamisel. Vastavalt Euroopa partnerluste jaoks kehtestatud kriteeriumidele selgitatakse hindamise käigus välja kõige tõhusam poliitilise sekkumise viis mis tahes tulevase tegevuse jaoks ning kaalutakse partnerluse võimalikku uuendamist üldisel Euroopa partnerluste maastikul. Kui uuendamist ei toimu, töötatakse välja asjakohased meetmed, et järk-järgult lõpetada raamprogrammist vahendite eraldamine kooskõlas partnerluses osalevate partneritega kokku lepitud tingimustel ja ajakavaga. ·Ettepaneku teatavate sätete üksikasjalik selgitus Institutsioonilised Euroopa partnerlused on kavandatud selleks, et suurendada sidusust ja maksimeerida mõju areneval teadus- ja innovatsioonimaastikul. Kavandatud nõukogu määrus koosneb kolmest osast. ·Esimeses osas esitatakse sätted, mis on kõigi ühisettevõtete puhul ühised, et kooskõlastada ja ühtlustada õiguslikke piire ning tagada moodulipõhine lähenemisviis, millele ühisettevõtted saavad rajada oma talitlusstruktuuri. ·Teine osa sisaldab konkreetsetele ühisettevõtetele eriomaseid sätteid, mis tagavad vajaliku paindlikkuse tegevus- ja poliitikavajaduste arvessevõtmiseks. ·Kolmandas osas on lõppsätted, mida kohaldatakse kõigi ühisettevõtete suhtes. ·Artikkel 4. Ühisettevõtete eesmärgid ja põhimõtted rajanevad kindlalt programmi „Euroopa horisont“ eesmärkidel ja struktuuril ning on tihedalt seotud ELi poliitikaeesmärkide saavutamisega. Koordineeritud mõjuhinnangu põhjal on kindlaks määratud hulk ühiseid eesmärke. ·Artikkel 5. Tegevuseesmärgid ja ülesanded. Neis sätetes kajastatakse Euroopa partnerluste jaoks kehtestatud nõudeid ja rakendamiskriteeriume, sealhulgas vajadust tagada eesmärkide saavutamisel süsteemne lähenemine, juurdepääs tulemustele, poliitikaeesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude jälgimise kontroll, sidusrühmade kaasatuse edendamine ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kaasamine. ·Artikkel 7. sätestatakse uute liikmete valimise ühtne kord, millega tagatakse kõigi algatuste puhul läbipaistvus ja avatus kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määrusega. ·Artikkel 11. nähakse ette raamistik, et tagada partnerite panus kogu algatuse kestuse jooksul ning kulude jagamine ELi ja muude partnerite kui liit vahel, mis on üks partnerluse põhieeldusi. Selles artiklis sätestatakse, et panused ja kohustused peavad kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt suurenema kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määrusega. Sellega kehtestatakse kõigi ELi toimimise lepingu artikli 187 kohaste algatuste puhul tööstuspartnerite panuse suhtes rakendatav süsteemne lähenemisviis, mis on vastutustundlik, toetab algatuste avatust ning on sidus, läbipaistev ja õiglane, tagades samal ajal algatuse atraktiivsuse uute liikmete jaoks. ·Raamprogrammi vahendite eraldamise järkjärgulist lõpetamist käsitlevad sätted on tihedalt seotud konkreetsete eesmärkide saavutamisega. Artikli 16 lõike 2 punktis y nõutakse juhatuselt realistliku kava koostamist 2022. aasta lõpuks, et jätkata algatuse elluviimist väljaspool institutsioonilist partnerlust, mis võimaldab kasutada seda kava programmi „Euroopa horisont“ vahehindamisel. See kava peaks tagama levitamistegevuse jätkumise pärast liidu osalemise lõppemist ning seoste loomise tööstus- ja muu poliitikaga, et liikuda teadusuuringute ja innovatsiooni juurest lahenduste kasutuselevõtmise juurde. ·Juhtimist käsitlevate sätetega ühtlustatakse ühisettevõtete eri organite toimimist. Iga ühisettevõtte toetamiseks on loodud nõuanderühmad, et saada teaduslikku ja eksperdinõu, konsulteerida sidusrühmadega ja kaasata liikmesriike (kui nad ei ole partnerid). Ühisettevõtetel on siiski vabadus kasutada nõuandvas rollis olemasolevaid rühmi või moodustada üks rühm, mis toetab mitut ühisettevõtet. ·Sidusus ja koostoime (artiklid 5, 16, 18, 24). Programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määrusega on ette nähtud „koordineerimine ja/või ühistegevus koos asjakohaste teadus- ja innovatsioonitegevuse algatustega, et tagada optimaalsel tasemel omavaheline seotus ja tulemuslik sünergia“. Seda arvesse võttes sätestatakse esimeses osas, kuidas ühisettevõtted peaksid tegema koostööd muude partnerlustega ja suhtlema laiema ökosüsteemiga, nimelt ühisettevõtete ja nende juhatuse ülesanded, riikide esindajate rühma roll ja iga-aastase tegevusaruande kaudu toimuv aruandlus. Teises osas loetletakse mõned esmatähtsad Euroopa partnerlused, kellega ühisettevõtted peaksid sisse seadma ametliku ja korrapärase koostöö. 2021/0048 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 187 ja artikli 188 esimest lõiku, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust ning arvestades järgmist: (1)Selleks et saavutada liidu rahastamise võimalikult suur mõju ja anda kõige tõhusam panus liidu poliitikaeesmärkide saavutamisse, kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega [XXXX] (edaspidi „programmi „Euroopa horisont“ käsitlev määrus“) poliitika- ja õigusraamistik Euroopa partnerluste loomiseks era- ja/või avaliku sektori partneritega. Euroopa partnerlused on programmis „Euroopa horisont“ rakendatava poliitilise lähenemisviisi väga oluline element. Nad luuakse selleks, et viia ellu liidu prioriteedid, mis kuuluvad programmi „Euroopa horisont“ alla, ja tagada selge mõju avaldumise ELile ja seal elavatele inimestele, mida saab tõhusamalt saavutada partnerluses – rakendades partnerite ühist strateegilist nägemust – võrreldes olukorraga, kui liit tegutseks üksi. (2)Selliste strateegiliste eesmärkide saavutamisel nagu kiirem liikumine kestliku arengu eesmärkide saavutamise ning keskkonnahoidliku ja digitaalse Euroopa loomise poole on tähtis roll eeskätt programmi „Euroopa horisont“ samba „Üleilmsed probleemid ja Euroopa tööstuse konkurentsivõime“ raames loodud Euroopa partnerlustel, mis peaksid ka aitama taastuda enneolematust COVID-19 viirusega seotud kriisist. Euroopa partnerlused tegelevad keeruliste piiriüleste probleemidega, mille lahendamiseks on vaja terviklikku lähenemisviisi. Nad võimaldavad kõrvaldada käesolevale määrusele lisatud mõjuhinnangutes kirjeldatud ülemineku-, süsteemseid ja turutõrkeid, tuues kokku mitmesugused osalejad eri väärtusahelatest ja ökosüsteemidest, et teha tööd ühise nägemuse kujundamiseks ning selle rakendamiseks konkreetsetes tegevuskavades ja tegevuse koordineeritud elluviimisel. Peale selle võimaldavad nad koondada jõupingutused ja vahendid ühistele prioriteetidele, et lahendada keerulisi probleeme. (3)Et viia ellu prioriteete ja saavutada mõju, tuleks Euroopa partnerluste loomisse kaasata ulatuslikult asjaomaseid sidusrühmi kõikjalt Euroopast, sealhulgas tööstus, teadusasutused, kohalikul, piirkondlikul, riigi või rahvusvahelisel tasandil avalikke teenuseid osutavad asutused ning kodanikuühiskonna organisatsioonid, nagu teadusuuringuid ja innovatsiooni toetavad ja/või sellega tegelevad sihtasutused. Partnerlused peaksid olema ka üks vahenditest, mille abil tugevdada koostööd era- ja/või avaliku sektori partnerite vahel rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas ühendades teadus- ja innovatsiooniprogrammid ning piiriülesed investeeringud teadusuuringutesse ja innovatsiooni, millega tuuakse vastastikust kasu inimestele ja äriühingutele, tagades samal ajal, et liit suudab kaitsta oma huve strateegilistes valdkondades. (4)Programmi „Horisont 2020“ vahehindamise käigus ilmnes, et aja jooksul on kasutusele võetud märkimisväärne hulk partnerlusvahendeid ja -algatusi – programmi raames kasutatakse seitset rakendamisviisi ja viiakse ellu peaaegu 120 partnerlusalgatust. Lisaks vahendite ja algatuste arvukusest tingitud keerukusele on leitud, et nende suutlikkus anda panus seonduva poliitika elluviimisse liidu ja liikmesriigi tasandil ei ole kokkuvõttes piisav, hoolimata sellest, et nad avaldavad oma eesmärkide poole liikumisel mitmesugust positiivset mõju, näiteks pikaajaliste tegevuskavade kehtestamise, hajutatud osaliste vahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö struktureerimise ning lisainvesteeringute võimendamise kaudu. Seepärast tehti programmi „Euroopa horisont“ mõjuhinnangus kindlaks vajadus käsitleda ja otstarbekohastada liidu teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamist, eelkõige partnerluste puhul, ning suunata partnerlused ümber suurema mõju saavutamisele ja liidu prioriteetide elluviimisele. (5)Selliste küsimustega tegelemiseks ja Euroopa investeeringute puhul seatud kõrgema eesmärgi saavutamiseks tuleks programmi „Euroopa horisont“ raames ette näha teadus- ja innovatsioonipartnerlusi käsitleva komisjoni poliitika märkimisväärne lihtsustamine ja reformimine. Et kajastada programmi „Euroopa horisont“ süsteemsust, mille eesmärk on aidata kaasa liiduülestele üleminekutele kestlikkusega seotud eesmärkide saavutamiseks, tuleks neid partnerlusi kasutada programmi raames tõhusamalt, rakendades strateegilisemat, sidusamat ja mõjupõhisemat lähenemisviisi. (6)Määrusega (EL) 2020/852 on kehtestatud üldine raamistik selle kindlaksmääramiseks, kas konkreetne majandustegevus liigitub kestlike investeeringute määratlemisel keskkonnasäästlikuks tegevuseks. Sellega on loodud ühine alus, mida investorid, pangad, tööstus ja teadlased saavad kasutada investeerimisel majandustegevusse ja projektidesse, mis avaldavad märkimisväärset positiivset mõju kliimale ja keskkonnale ega kahjusta oluliselt kumbagi neist. See on alus keskkonnahoidlike investeeringute tegemiseks liidus. (7)Kui see on asjakohane, peaksid partnerlused arvesse võtma määruse (EL) 2020/852 artiklis 3 osutatud tehnilisi sõelumiskriteeriume ja artikli 17 kohast olulise kahju ärahoidmise põhimõtet kui vahendeid, mille abil suurendada oma projektide valmidust ja väljavaateid keskkonnahoidlikuks rahastamiseks, mis on oluline partnerluste pakutavate uuenduslike tehnoloogialahenduste laialdasemaks kasutuselevõtuks turul. Tehniliste sõelumiskriteeriumide keskmes on teaduslikud tõendid. Partnerluste raames elluviidav teadus- ja innovatsioonitegevus peaks mängima olulist rolli selle tagamisel, et ettevõtjad saavutavad või ületavad määrusega kehtestatud standardid ja piirmäärad ning säilib tehniliste sõelumiskriteeriumide ajakohasus ja kooskõla Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega. (8)Programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse alusel peaks olema võimalik luua Euroopa partnerlusi kolmes eri vormis, nimelt kaasrahastatava, ühiselt kavandatud ja institutsioonilise partnerlusena. Institutsiooniliste partnerluste loomisega peaks kaasnema uus liidu õigusakt ja spetsiaalsete rakendusstruktuuride loomine kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 185 või 187. (9)Programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas määruses on määratud kindlaks kaheksa prioriteetset valdkonda, kus võiks kavandada institutsioonilisi partnerlusi. Neis prioriteetsetes valdkondades on esitatud mitu institutsioonilise partnerluse loomise algatust, millest üheksa on hõlmatud käesoleva määrusega. (10)Ühisettevõtete teadus- ja innovatsioonitegevust tuleks rahastada programmist „Euroopa horisont“. Võimalikult suure mõju saavutamiseks peaksid ühisettevõtted arendama tihedat koostoimet liidu muude programmide ja rahastamisvahenditega, eelkõige nendega, mis toetavad uuenduslike lahenduste kasutuselevõttu, haridust ja regionaalarengut, et suurendada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning vähendada tasakaalustamatust. (11)Euroopa partnerluste ja eelkõige institutsiooniliste Euroopa partnerluste puhul rakendatav uus poliitiline lähenemisviis eeldab partnerluste tegevust reguleeriva õigusraamistiku kehtestamist uudsel viisil. Ehkki ühisettevõtete loomine ELi toimimise lepingu artikli 187 alusel programmi „Horisont 2020“ elluviimiseks on osutunud edukaks, tuleb nende rakendamist edendada. Seepärast on käesoleva määruse eesmärk suurendada rakendamise sidusust, tõhusust, tulemuslikkust ja mõjupõhisust, koostades programmi „Euroopa horisont“ käsitlevate sätete ja programmi „Horisont 2020“ rakendamisel saadud kogemuste põhjal ühissätted, mida kohaldatakse kõigi ühisettevõtete suhtes ühetaoliselt. Selle eesmärk on hõlbustada Euroopa partnerluste vahelise koostöö sisseseadmist ja koostoime loomist, millega kasutatakse täielikult ära partnerluste omavahelised seosed organisatsioonilisel tasandil. Ühisettevõtted peaksid otsima võimalusi kaasata oma tööprogrammide koostamisel aruteludesse teiste Euroopa partnerluste esindajaid, tegema kindlaks valdkonnad, kus vastastikku täiendava või ühistegevusega saaks lahendada probleemid tõhusamalt ja tulemuslikumalt, vältima kattumist, kooskõlastama oma tegevuse ajakava ning tagama juurdepääsu tulemustele ja muudele asjakohastele teadmiste vahetamise vahenditele. (12)Pärast omavahelise koostoime väljaselgitamist peaksid ühisettevõtted määrama kindlaks selle osa eelarvest, mida tuleks kasutada vastastikku täiendava või ühistegevuse jaoks. Peale selle on käesoleva määruse eesmärk suurendada tõhusust ja ühtlustada eeskirju, elavdades tegevusalast koostööd ja uurides võimalusi saavutada mastaabisääst, sealhulgas luua ühised tugiteenused, et pakkuda ühisettevõtetele horisontaalset tuge. Ühised tugiteenused peaksid lihtsustama suurema mõju saavutamist ja ühiste huvipunktide ühtlustamist, säilitades samal ajal teatud paindlikkuse, et täita iga ühisettevõtte erivajadusi. Teenuste sisseseadmiseks tuleks kasutada ühisettevõtete ühiselt sõlmitavaid teenustaseme kokkuleppeid. Ühised tugiteenused peaksid hõlmama koordineerimist ja haldustoe pakkumist valdkondades, kus tehtud analüüs on kinnitanud nende teenuste kasutamise tõhusust ja kulutasuvust, ning arvesse tuleks võtta iga eelarvevahendite käsutaja vastutust käsitleva nõude täitmist. Õiguslik ülesehitus tuleks kavandada nii, et saaks kõige paremini täita ühisettevõtete ühiseid vajadusi, tagada ühisettevõtete tiheda koostöö ja uurida igasugust võimalikku koostoimet Euroopa partnerluste seas ja seega ka programmi „Euroopa horisont“ eri osade vahel, samuti ühisettevõtete hallatavate muude programmide vahel. (13)Käesoleva määrusega asutatavaid ühisettevõtteid käsitlevates mõjuhinnangutes on esitatud tõendid, mis õigustavad partnerluste rakendamist kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ määrusega, kuna programmi teiste osadega, sealhulgas muus vormis Euroopa partnerlusega, ei saavutataks eesmärke või vajalikku mõju ning sellist rakendamist õigustab pikaajaline perspektiiv ja kõrge integratsioonitase. (14)Programmis „Euroopa horisont“ on võetud Euroopa partnerluste puhul kasutusele strateegilisem, sidusam ja mõjupõhisem lähenemisviis, tuginedes programmi „Horisont 2020“ vahehindamisel saadud kogemustele. Kooskõlas selle uue ambitsioonika lähenemisviisiga püütakse käesolevas määruses kasutada institutsioonilisi Euroopa partnerlusi tõhusamalt, eeskätt keskendudes 2030. aastaks püstitatud selgetele eesmärkidele, tulemustele ja mõjule ning tagades selge panuse sellega seotud liidu prioriteetide ja poliitika elluviimisse. Suurema mõju saavutamisel ja tulemuste kasutuselevõtu tagamisel on väga oluline tihe koostöö ja koostoime muude asjaomaste algatustega liidu, riigi ja piirkonna tasandil, eelkõige teiste Euroopa partnerlustega. Üldise mõju hindamisel tuleks arvesse võtta ühisettevõtetest tulenevaid laiemaid investeeringuid, mis tehakse partnerite panusele lisaks ja aitavad saavutada partnerluste eesmärke. (15)Käesolev määrus põhineb programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas määruses sätestatud põhimõtetel ja kriteeriumidel, mille hulka kuuluvad avatus ja läbipaistvus, suur võimendav mõju ja kõigi asjaosaliste pikaajalised kohustused. Üks käesoleva määruse eesmärke on tagada, et algatused oleksid avatud mitmesugustele üksustele, sealhulgas uustulnukatele. Partnerlused peaksid olema avatud üksustele, kes soovivad töötada ühise eesmärgi nimel ja on selleks suutelised, nad peaksid soodustama sidusrühmade ulatuslikku ja aktiivset osalemist oma tegevuses ja juhtimises ning kandma hoolt selle eest, et tulemused toovad kasu kõigile eurooplastele, eelkõige tulemuste laialdase levitamise ja kasutuselevõtueelsete meetmete võtmisega üle kogu liidu.

(16)Liidu strateegiliste varade, huvide, sõltumatuse või julgeolekuga seotud meetmete puhul peaksid ühisettevõtete tööprogrammide suhtes olema kohaldatavad programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikli 16] sätted. (17)Programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [III lisa] kohaselt on nõutav, et institutsiooniliste Euroopa partnerluste korral peavad rahalised ja/või mitterahalised panused muudelt partneritelt kui liit moodustama vähemalt 50 % ja võivad ulatuda kuni 75 %ni Euroopa partnerluse eelarvekohustuste koondsummast. Sellest tulenevalt tuleks käesolevas määruses määrata ühisettevõtete liikmetelt nõutav panus kindlaks samal või kõrgemal tasemel kui liidu panus. Liidul peaks olema võimalik oma panust vähendada, kui muud liikmed kui liit ei täida oma kohustusi. (18)Kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas määruses sätestatud eesmärkidega tuleb institutsioonilise partnerluse loomise ühe eeltingimusena tagada, et partnerid annavad panuse kogu algatuse kestuse jooksul. Sellega seoses peaksid erasektori partnerid andma märkimisväärse osa oma panusest mitterahalise panuse kujul ühisettevõtte tegevuskulude katteks. Ühisettevõtetel peaks olema võimalik võtta meetmeid, et hõlbustada sellist panustamist kogu oma tööprogrammi kestel, eelkõige vähendades rahastamismäärasid. Need meetmed peaksid põhinema ühisettevõtte konkreetsetel vajadustel ja tegevusel. Põhjendatud juhtudel peaks olema võimalik kehtestada lisatingimused, milles nõutakse ühisettevõtte liikme, tema koosseisu kuuluvate üksuste või temaga seotud üksuste osalemist tegevuses, kus ühisettevõtte tööstuspartneritel võib olla oluline roll, nagu ulatuslikud näidis- ja juhtprojektid, ja kus nad saavad panustada madalamate rahastamismäärade kaudu rohkem. Tegevdirektor peaks jälgima liikmete osalemise taset, et juhatus saaks võtta asjakohaseid meetmeid, tagades tasakaalu partnerite võetud kohustuste ja avatuse vahel. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib kapitalimahutust, mis on tehtud näiteks ulatuslike näidis- või juhtprojektide jaoks, käsitada rahastamiskõlbliku kuluna kooskõlas kohaldatava õigusraamistikuga. (19)Koosõlas põhimõttega, et panused peavad jagunema ühisettevõtete liikmete seas õiglaselt, peaksid ühisettevõtete halduskulude katteks tehtavad rahalised panused jagunema võrdselt liidu ja muude liikmete kui liit vahel. Kõrvalekaldumist sellest põhimõttest tuleks kaaluda üksnes erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, näiteks kui ühisettevõtte mõne muu liikme kui liit suuruse või liikmeskonna struktuuri tõttu oleks koosseisu kuuluva või seotud üksuse, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) panuse tase nii kõrge, et see seaks tõsiselt ohtu ajendi saada või jääda ühisettevõtte liikme koosseisu kuuluvaks või temaga seotud üksuseks. Sellistel juhtudel peaks muude liikmete kui liit iga-aastane rahaline panus ühisettevõtte halduskulude katteks moodustama vähemalt 20 % iga-aastastest halduskuludest ning VKEde panus peaks olema märkimisväärselt väiksem kui suuremate liikme koosseisu kuuluvate või liikmega seotud üksuste panus. Kui on saavutatud liikmete kriitiline mass, mis võimaldab suuremat panust kui 20 % iga-aastastest halduskuludest, tuleks iga-aastased panused liikme koosseisu kuuluva või liikmega seotud üksuse kohta säilitada või tuleks neid suurendada, et järk-järgult kasvatada muude liikmete kui liit osakaalu üldises panuses ühisettevõtte iga-aastaste halduskulude katmisse. Ühisettevõtte muud liikmed kui liit peaksid püüdma suurendada enda koosseisu kuuluvate või endaga seotud üksuste arvu, et suurendada panust algatuse kestuse jooksul 50 %ni ühisettevõtte halduskuludest. (20)Programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas määruses nõutakse, et partnerid peavad tõendama oma pikaajalisi kohustusi, sealhulgas avaliku ja/või erasektori investeeringute miinimumosakaalu. Sellest tulenevalt peab liit määrama käesolevas määruses kindlaks liikmesriikides või programmiga „Euroopa horisont“ assotsieerunud riikides asuvad või rahvusvahelistest organisatsioonidest asutajaliikmed. Ühisettevõtte liikmeskonda peaks siiski olema võimalik pärast ühisettevõtte loomist vajaduse korral laiendada assotsieerunud liikmetega, kes on valitud avatud ja läbipaistva menetluse käigus, võttes arvesse eeskätt tehnoloogia arengut või uute riikide ühinemist programmiga „Euroopa horisont“. Võimalus saada ühisettevõttesse panustavaks partneriks ilma ühisettevõtte liikmeks hakkamata tuleks anda ka juriidilistele isikutele, kellel on huvi toetada ühisettevõtte eesmärke oma konkreetsetes uurimisvaldkondades. (21)Ühisettevõtte asutamisega tagatakse kaasatud liikmetele vastastikku kasu toov avaliku ja erasektori partnerlus, sealhulgas suurendatakse asjaomastele tööstusharudele seitsme aasta jooksul tehtavate suurte eelarveeraldiste kindlust. Asutajaliikmeks või assotsieerunud liikmeks või nende koosseisu kuuluvaks või nendega seotud üksuseks saamine võimaldab saavutada kas otse või tööstusharu esindajate kaudu mõju ühisettevõtte juhatuses. Juhatus on ühisettevõtte otsuseid tegev organ, kes määrab kindlaks partnerluse pikaajalise strateegilise suuna ja iga-aastased prioriteedid. Seepärast peaksid asutajaliikmed ja assotsieerunud liikmed – vajaduse korral esindades enda koosseisu kuuluvaid üksuseid – saama panustada ühisettevõtte tegevuskava ja prioriteetide kindlaksmääramisse, mida tehakse strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava vastuvõtmise ja võimaliku muutmisega, samuti iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmisse, sealhulgas projektikonkursside sisu, konkreetse projektikonkursi teema puhul kohaldatava rahastamismäära ning seonduvate esitamis-, hindamis-, valimis-, määramis- ja läbivaatamismenetluste eeskirjade kindlaksmääramisse. (22)On asjakohane, et muud liikmed kui liit kohustuvad rakendama käesolevat määrust kinnituskirjaga. Need kinnituskirjad peaksid olema õiguslikult kehtivad kogu algatuse kestuse jooksul ning ühisettevõte ja komisjon peaksid neid hoolikalt kontrollima. Ühisettevõtted peaksid looma õigus- ja organisatsioonilise keskkonna, mis võimaldab liikmetel täita oma kohustusi, ning samal ajal tagama algatuse pideva avatuse ja läbipaistvuse selle elluviimise ajal, eelkõige prioriteetide kehtestamiseks ja osalemiseks projektikonkurssidel. (23)Raamprogrammi „Euroopa horisont“ nurgakivi on edasine lihtsustamine. Sellega seoses peaks olema partneritel, kes ei pea enam aru andma rahastamiskõlbmatutest kuludest, lihtsustatud aruandlusmehhanism. Mitterahalisi panuseid tegevuskulude katteks tuleks arvutada üksnes rahastamiskõlblike kulude põhjal. See võimaldab arvutada tegevuskulude katteks tehtud mitterahalisi panuseid automatiseeritult, kasutades programmi „Euroopa horisont“ IT-vahendeid, vähendab partnerite halduskoormust ja muudab panustest teatamise mehhanismi tõhusamaks. Ühisettevõtted peaksid tähelepanelikult jälgima tegevuskulude katteks antud mitterahalisi panuseid ning juhatusse kuuluv tegevdirektor peaks koostama korrapäraseid aruandeid, et teha kindlaks, kas mitterahaliste panustega seotud eesmärkide saavutamisel tehtavad edusammud on rahuldavad. Juhatus peaks hindama nii tegevuskulude katmisse panustavate liikmete jõupingutusi kui ka tulemusi, samuti muid tegureid, nagu VKEde osalemise tase ja algatuse atraktiivsus uustulnukate jaoks. Vajaduse korral peaks juhatus rakendama asjakohaseid parandusmeetmeid, võttes arvesse avatuse ja läbipaistvuse põhimõtet. (24)Ühisettevõtted peaksid andma muudele liikmetele kui liit pidevalt võimaluse ja stiimuli ühendada oma teadus- ja innovatsioonitegevus ühisettevõtte teadus- ja innovatsioonitegevusega. Lisategevuse jaoks ei tuleks anda ühisettevõttest rahalist toetust. Küll aga võib seda arvestada liikmete mitterahalise panusena, kui see aitab saavutada ühisettevõtte eesmärke ja on otseselt seotud ühisettevõtte tegevusega. Sellise seose saab kindlaks teha ühisettevõtte rahastatavate kaudsete meetmete või selle varasemate algatuste tulemuste kasutuselevõtu või märkimisväärse liidu lisaväärtuse tõendamise kaudu. Käesolevas määruses tuleks sätestada iga ühisettevõtte puhul täpsemalt lisategevuse ulatus, mis on vajalik soovitud suunatuse ja mõju saavutamiseks. Seejärel peaksid ühisettevõtete juhatused otsustama, kas panuste hindamisel on vaja kasutada lihtsustatud meetodeid, nagu kindlasummalised maksed või ühikuhinnad, et saavutada lihtsustamine, kulutasuvus ja konfidentsiaalsete äriandmete asjakohasel tasemel kaitse. (25)Ühisettevõtete juhtimisega tuleks tagada sobivad otsustusprotsessid, et tulla toime kiiresti muutuva sotsiaal-majandusliku ja tehnoloogilise keskkonnaga ning üleilmsete probleemidega. Ühisettevõtted peaksid kasutama kõigi asjakohaste sidusrühmade eksperditeadmisi, nõu ja tuge, et tõhusalt täita oma ülesandeid ning tagada koostoime liidu ja riigi tasandil. Seepärast tuleks ühisettevõtetele anda õigus luua nõuandeorganeid, kes annavad eksperdinõu ja täidavad mis tahes muid nõuandva iseloomuga ülesandeid, mis on vajalikud ühisettevõtete eesmärkide saavutamiseks. Nõuandeorganite loomisel peaksid ühisettevõtted tagama oma tegevusvaldkondade ekspertide tasakaalustatud esindatuse, sealhulgas soolise tasakaalu. Nende organite antav nõu peaks hõlmama teaduslikku vaatenurka, nagu ka riiklike ja piirkondlike ametiasutuste ja ühisettevõtete muude sidusrühmade seisukohti. (26)Ühisettevõtetel peaks olema võimalik luua teaduslik nõuandeorgan. See organ või selle liikmed peaksid suutma pakkuda ühisettevõttele sõltumatut teaduslikku nõu ja tuge. Teaduslik nõu peaks olema seotud eeskätt iga-aastaste töökavade ja lisategevusega ning vajaduse korral ühisettevõtte ülesannete mis tahes muu aspektiga. (27)Ühisettevõtted peaksid tagama, et liikmesriike teavitatakse piisavalt nende tegevusest, et nad suudavad anda liikmesriikides elluviidava tegevuse kohta õigeaegset teavet ning et neil on võimalus panustada ettevalmistus- ja otsustusprotsessi. Selline dialoog liikmesriikidega on eriti oluline, pidades silmas koostoimet ning vajadust tagada jõupingutuste ja tegevuse kooskõla riigi, piirkonna, liidu ja Euroopa tasandil, et saavutada suurem mõju. Ühisettevõtted, milles liikmesriigid partneritena otseselt ega kaudselt ei osale, peaksid looma riikide esindajate rühma, et kooskõlastada oma tegevus poliitika ja meetmetega, mis viiakse ellu riigi ja piirkonna tasandil. (28)Et ühisettevõtted oleksid teadlikud oma tegevusvaldkondade sidusrühmade seisukohtadest ja arvamustest kogu väärtusahela lõikes, peaks ühisettevõtetel olema võimalik luua nõu andvad sidusrühmade rühmad, kellega konsulteerida vastavalt ühisettevõtte vajadustele horisontaalsetes või konkreetsetes küsimustes. Sellised rühmad peaksid olema avatud kõigile ühisettevõtte tegevusvaldkonnas tegutsevatele avaliku ja erasektori sidusrühmadele, sealhulgas organiseeritud huvirühmadele ja rahvusvahelistele huvirühmadele liikmesriikidest, assotsieerunud riikidest ja muudest riikidest. (29)Ühisettevõtted peaksid tegutsema avatult ja läbipaistvalt, edastama oma asjakohastele organitele õigeaegselt kogu nõutava teabe ning tutvustama oma tegevust, sealhulgas avalikkusele suunatud teavitamis- ja levitamistegevuse kaudu. (30)Ühisettevõtete rakendamisel tuleks kasutada struktuuri ja eeskirju, mis suurendavad tõhusust ja tagavad lihtsustamise. Sellega seoses peaksid ühisettevõtted võtma vastu spetsiaalselt enda vajadustele kohandatud finantsreeglid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 2018/1046 artikliga 71. (31)Ühisettevõtete rakendamine peaks põhinema kriteeriumidel, mis on sätestatud institutsiooniliste partnerluste jaoks programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas määruses. Rakendamise toetamiseks tuleks kasutada komisjoni hallatavaid elektroonilisi vahendeid. Teave, mis on seotud ühisettevõtete rahastatavate kaudsete meetmetega, sealhulgas tulemustega, on oluline, et töötada välja, viia ellu, jälgida ja hinnata liidu poliitikat või programme. Seepärast peaksid ühisettevõtted tagama, et liidu institutsioonidel, organitel ja asutustel on juurdepääs kogu teabele, mis on seotud ühisettevõtete rahastatavate kaudsete meetmetega, sealhulgas kaudsetes meetmetes osalevate toetusesaajate tulemustele. Sellist juurdepääsuõigust peaks olema võimalik kasutada üksnes mitteärilisel otstarbel ja konkurentsiväliselt ning see peaks olema kooskõlas kohaldatavate konfidentsiaalsuseeskirjadega. Liidu institutsioonide, organite ja asutuste töötajatele sellele teabele juurdepääsu andmisel tuleks kohaldada asjakohaseid IT- ja infoturbe standardeid ning vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtet. (32)Osalemine kaudsetes meetmetes, mida ühisettevõtted rahastavad programmi „Euroopa horisont“ alusel, peaks toimuma kooskõlas seda programmi käsitlevas määruses sätestatud eeskirjadega. Ühisettevõtted peaksid tagama nende eeskirjade järjekindla kohaldamise, tuginedes komisjoni võetud asjakohastele meetmetele. Ühisettevõtted peaksid kasutama komisjoni koostatud üldise toetuslepingu näidist. Mis puudutab aega, mille jooksul saab esitada vastuväiteid tulemuste omandiõiguse üleandmise suhtes, millele on osutatud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikli 36 lõikes 4], siis arvesse tuleks võtta innovatsioonitsüklite kestust valdkondades, kus asjaomane ühisettevõte tegutseb. (33)Üks ühisettevõtete põhieesmärke on suurendada liidu majanduslikku suutlikkust ning eelkõige liidu teaduslikku ja tehnoloogilist sõltumatust. Peale selle kerkib pandeemiajärgse taastumise raames jõuliselt esile vajadus investeerida peamistesse tehnoloogiatesse, nagu 5G, tehisintellekt, pilvtehnoloogia, küberturvalisuse tehnoloogia ja keskkonnahoidlik tehnoloogia ning seda tehnoloogiat liidus väärtustada. Siin mängivad tähtsat rolli kõigi osalejate tulemused. Projekti raames saavutatud tulemuste ja neile ligipääsemise õiguse kaudu saavad liidu rahastamisest kasu kõik osalejad, isegi need, kes ei ole saanud liidult rahalisi vahendeid. Seepärast peaks ühisettevõtete õigus esitada vastuväiteid tulemuste omandiõiguse üleandmise ja tulemuste kasutamiseks ainulitsentside andmise suhtes kehtima liidu huvide kaitsmiseks ka nende osalejate puhul, kellele liit ei ole eraldanud rahalisi vahendeid. Selle vastuväidete esitamise õiguse kasutamisel peaks ühisettevõte tagama kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega õiglase tasakaalu liidu huvide ja osalejate tulemustega seotud põhiõiguste kaitsmise vahel, võttes arvesse seda, et need osalejad ei saanud meetme jaoks, millega tulemused saavutati, liidult mingeid rahalisi vahendeid. (34)Liidu rahalist panust tuleks hallata kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ja eelarve kaudset täitmist reguleerivate normidega, mis on sätestatud määruses (EL, Euratom) 2018/1046. (35)Lihtsustamise eesmärgil tuleks vähendada kõigi poolte halduskoormust. Vältida tuleks topeltauditeid ning ülemäärasel hulgal dokumente ja aruandlust. Käesoleva määruse kohaste liidu vahendite saajate auditid tuleks teha kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määrusega ja muude asjakohaste liidu rahastamisprogrammidega.

(36)Liidu ja ühisettevõtete teiste liikmete finantshuve tuleks kaitsta kogu kulutuste tegemise tsükli vältel proportsionaalsete meetmetega, mille hulgas on rikkumiste ennetamine, avastamine ja uurimine; kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmine ning vajaduse korral haldus- ja rahalised karistused kooskõlas määrusega (EL, Euratom) 2018/1046. Pidades silmas mõne ühisettevõtte elluviidavate meetmete eripära, mis eeldab meetmete rakendamise lõpetamist järk-järgult mitme aasta jooksul, peaks olema võimalik jagada komisjoni ja ühisettevõtte mitmeaastased eelarvekohustused iga-aastasteks osamakseteks. Sellega seoses saab ühisettevõtete eelarvekohustused, millele on osutatud artikli 3 lõike 1 punktides b, d ja h, jagada iga-aastasteks osamakseteks. 31. detsembrini 2024 ei ületa nende eelarvekohustuste kogusumma 50 % artiklites 10 ja 145 sätestatud liidu maksimaalsest panusest. Alates 1. jaanuarist 2025 ei tohi vähemalt 20 % järelejäänud aastate koondeelarvest olla kaetud iga-aastaste osamaksetega. (37)Pidades silmas ühisettevõtete eripära ja praegust staatust, tuleks nende suhtes jätkuvalt kohaldada eraldiseisvat eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust. Raamatupidamisarvestust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust peaks auditeerima kontrollikoda. (38)Vastavalt programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikli 8 lõike 2 punktile c] peaksid ühisettevõtted rakendama selget kestuspõhist lähenemisviisi. Liidu finantshuvide piisavaks kaitsmiseks tuleks ühisettevõtted luua ajavahemikuks, mis lõpeb 31. detsembril 2031, et võimaldada neil täita oma toetuste kasutamisega seotud kohustusi seni, kuni viimaste algatatud kaudsete meetmete elluviimine on lõppenud. (39)Seoses Euroopa Komisjoni Euroopa rohelise kokkuleppe prioriteediga, mida toetavad liidu läbivaadatud biomajanduse strateegia, ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia, teatis „Puhas planeet kõigi jaoks“, ringmajanduse tegevuskava ja uus teatis „Talust taldrikule“, peaks Euroopa bioressursipõhine sektor, sealhulgas VKEd, piirkonnad ja esmatootjad, muutuma kliimaneutraalseks, ringluspõhisemaks ja kestlikumaks, jäädes samal ajal konkurentsivõimeliseks üleilmsel tasandil. Tugev, ressursitõhus ja konkurentsivõimeline bioressursipõhine innovatsiooni ökosüsteem aitab vähendada sõltuvust taastumatust fossiilsest toorainest ja taastumatutest maavaradest ning kiirendada nende asendamist. See aitab välja arendada kestlikkuse ja ringluspõhise innovatsiooni kaudu taastuvaid bioressursipõhiseid tooteid, materjale ja protsesse ning jäätmetest ja biomassist saadavaid toitaineid. Selline ökosüsteem võimaldab luua väärtust ka kohalikest lähteainetest, sealhulgas jäätmetest, jääkidest ja kõrvalsaadustest, ning seeläbi luua töökohti ja soodustada majanduskasvu ja arengut kogu liidus – mitte üksnes linnapiirkondades, vaid ka biomassi tootvates maapiirkondades ja rannikualadel, mille puhul on sageli tegemist äärealadega, kus tööstuse arengust saadakse harva kasu. (40)Programmi „Horisont 2020“ alusel asutatud biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte on keskendunud ressursside säästvale kasutamisele, eelkõige ressursimahukates ja suure mõjuga sektorites, nagu põllumajandus, tekstiilitööstus ja ehitus, võttes sihikule ennekõike kohalikud ettevõtjad, tootjad, vabrikud ja tehased. 2017. aasta oktoobris avaldatud ühisettevõtte vahehindamise aruanne sisaldas 34 soovitust, mida on arvesse võetud käesoleva määrusega asutatava bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõtte kavandamisel. Bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõte ei ole biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte otsene jätk, vaid pigem programm, mis tugineb oma eelkäija saavutustele ja mille raames tegeletakse selle vajakajäämistega. Esitatud soovituste kohaselt peaks bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõte kaasama suurema hulga sidusrühmi, kelle hulka kuuluvad primaarsektor (põllumajandus, vesiviljelus, kalandus ja metsandus) ning jäätmete, jääkide ja kõrvalsaaduste tootjad, piirkondlikud ametiasutused ja investorid, et vältida turutõrkeid ja mittekestlikke bioressursipõhiseid protsesse. Oma eesmärkide saavutamiseks peaks ühisettevõte rahastama üksnes selliseid projekte, mille puhul on arvesse võetud ringluse ja kestlikkuse põhimõtet ning planeedi taluvuspiire. (41)Bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõte peaks looma lahenduste kasutuselevõtule keskenduvad rühmad kui nõuandeorganid, kes osalevad aktiivselt strateegilistes aruteludes, mille raames määratakse kindlaks partnerluse tegevuskava. On väga oluline kaasata need nõuandeorganid juhtimisstruktuuri, et tagada laiem osalemine ja suuremad erasektori investeeringud biotoorainel põhinevas ringmajandussektoris. Need rühmad peaksid eelkõige pakkuma tuge juhatuse strateegiliste koosolekute jaoks, kus tööstuse juhid ja sidusrühmade esindajad koos komisjoni kõrgetasemeliste esindajatega ühinevad alalise juhatusega, et pidada arutelusid ja määrata kindlaks partnerluse strateegiline suund. (42)Keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte põhieesmärk peaks olema aidata lennunduse ökoloogilise jalajälje vähendamiseks kiirendada kliimaneutraalse lennundustehnoloogia väljatöötamist selle võimalikult varajaseks kasutuselevõtuks, et anda märkimisväärne panus Euroopa rohelise kokkuleppe kõrgelennuliste keskkonnamõju leevendamise eesmärkide saavutamisse, st aidata saavutada eesmärk vähendada 2030. aastaks heidet võrreldes 1990. aasta tasemega 55 % ja saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus. Seda eesmärki on võimalik saavutada üksnes siis, kui kiirendatakse ja optimeeritakse lennundusvaldkonna teadus- ja innovatsiooniprotsesse ning parandatakse liidu lennundustööstuse üleilmset konkurentsivõimet. Keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõte peaks tagama ka selle, et keskkonnahoidlikum lennundus on endiselt ohutu, turvaline ja tõhus inimeste ja kaupade vedamiseks õhuteed pidi. (43)Keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõte tugineb ühisettevõtete Clean Sky ja Clean Sky 2 puhul saadud kogemustele. Uus partnerlus peaks olema edasipüüdlikum, keskendudes murranguliste näidisprojektide arendamisele. Kooskõlas ühisettevõtte Clean Sky 2 vahehindamise järeldustega tuleks uue algatuse puhul tagada, et iga näidisprojekt on äriliselt põhjendatud, kandmaks hoolt selle eest, et väljaarendatud tehnoloogia võetaks tõepoolest kasutusele võimalikult vara, mis on esmatähtis. Seepärast tuleks uues algatuses keskenduda selle üksikute kasutuselevõtueesmärkide nähtavuse suurendamisele ning ühisettevõtte järelevalve-, haldus- ja aruandlussuutlikkuse parandamisele, et kajastada partnerluse eesmärkide saavutamiseks vajalike teadus- ja innovatsioonialaste jõupingutuste keerukust. (44)Keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte liikmeskond peaks olema mitmekesine, koondades kõikvõimalikke sidusrühmi ja ideid. Et teha kindlaks kõige paljutõotavamad lähenemisviisid ja üksused, kes suudavad neid rakendada, avaldas komisjon ideede väljendamiseks potentsiaalsetele liikmetele osalemiskutse. Juhatusel peaks olema lubatud valida selle osalemiskutse tulemuste põhjal assotsieerunud liikmed, et laiendada kiiresti liikmeskonda. (45)Selleks et keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte ja Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendava kolmanda ühisettevõtte teadus- ja innovatsioonitegevuse mõju saaste edukale vähendamisele ja lennundussektori digiteerimisele oleks võimalikult suur ning et kiirendada selle mõju avaldumist, peaksid kõnealused ühisettevõtted tegema partnerluse raames tihedat koostööd Euroopa Liidu Lennundusohutusametiga (EASA), mis tagab väljatöötatud uue tehnoloogiaga seotud teadmiste operatiivse vahetamise. See on väga oluline, et kiirendada selle tehnoloogia kasutuselevõttu turul, lihtsustades seonduvate toodete ja teenuste sertifitseerimise protsessi, nagu nõutakse määruses (EL) 2018/1189. (46)Selleks et saavutada võimalikult suur koostoime programmide vahel liidu, riigi ja piirkonna tasandil, peaksid keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte riikide esindajate rühma liikmed uurima võimalusi anda riigi tasandil rahalist toetust suurepärastele ettepanekutele, mida ühisettevõte ei valinud rahastamiseks välja ettepanekute laekumise suure hulga tõttu. (47)Euroopa seisab silmitsi keerulise olukorraga, kus tal tuleb mängida juhtrolli kasvuhoonegaaside heitkoguste ühiskondlike kulude arvessevõtmisel lennutranspordi ärimudelis ning samal ajal tagada Euroopa toodetele võrdsed tingimused maailmaturul. Seepärast peaks keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõte toetama Euroopa esindajaid nende rahvusvahelistes standardimise ja seadusandluse alastes jõupingutustes. (48)Viimase viie aasta jooksul on kasvanud järsult huvi vesiniku vastu – kõik liikmesriigid on allkirjastanud ja ratifitseerinud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) vastu võetud Pariisi kokkuleppe. 2019. aasta lõpus tutvustas komisjon Euroopa rohelist kokkulepet, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks nüüdisaegse ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastal puudub kasvuhoonegaaside netoheide. Esmatähtsate valdkondade hulka kuuluvad saastevaba vesinik, kütuseelemendid ja muud alternatiivkütused ning energia salvestamine. Vesinik on olulisel kohal 2020. aasta juulis avaldatud teatistes kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegia ja ELi energiasüsteemi lõimimise strateegia kohta, samuti on see oluline selleks, et kutsuda ellu Euroopa saastevaba vesiniku liit, mis koondab kõik sidusrühmad, et teha liidu saastevaba vesiniku ökosüsteemi väljakujundamiseks kindlaks tehnoloogiaga seotud vajadused, investeerimisvõimalused ja regulatiivsed tõkked. (49)Alates 2008. aastast on toetatud vesinikurakendustele keskenduvat teadus- ja innovatsioonitegevust, peamiselt kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtete kaudu (FCH ühisettevõte ja ühisettevõte FCH 2) seitsmenda raamprogrammi ja programmi „Horisont 2020“ raames, ent samuti tavapäraste koostööprojektidega, mis hõlmavad kõiki vesiniku väärtusahela etappe/valdkondi. Saastevaba vesiniku ühisettevõte peaks suurendama ja integreerima liidu teadussuutlikkust, et kiirendada turuleviimiseks valmis kõrgtehnoloogiliste saastevaba vesiniku rakenduste väljatöötamist ja täiustamist lõppkasutamiseks energia-, transpordi-, ehitus- ja tööstussektoris. See on võimalik vaid siis, kui samal ajal tugevdatakse liidu saastevaba vesiniku väärtusahelat, eelkõige VKEsid. (50)Selleks et saavutada saastevaba vesiniku ühisalgatuse teaduslikud eesmärgid, tuleks kõigile vesinikumajandusega seotud sektoritele anda võimalus osaleda ühisettevõtte teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise kava koostamises ja elluviimises. Kaasata tuleks ka avalik sektor, eelkõige piirkondlikud ja riiklikud ametiasutused (viimati nimetatud vastutavad kliimapoliitika ja turumehhanismidega seotud meetmete kehtestamise eest), et kaotada lõhe turustamisvalmis tehnoloogia väljatöötamise ja ulatusliku kasutuselevõtu vahel. (51)Kuna vesinikku saab kasutada kütusena, energiakandjana ja energia salvestamiseks, on oluline seada saastevaba vesiniku partnerluse raames sisse struktureeritud koostöö mitmete teiste programmi „Euroopa horisont“ partnerlustega, eelkõige lõppkasutuse jaoks. Saastevaba vesiniku partnerlus peaks looma sidemed eelkõige heitevaba maantee- ja veetranspordi, Euroopa raudteesektori, keskkonnahoidliku lennunduse, planeedi heaolu toetavate protsesside ja puhta terase partnerlustega. Sellega seoses tuleks luua juhatusele aru andev struktuur, et tagada nende partnerluste koostöö ja koostoime vesiniku valdkonnas. Saastevaba vesiniku algatus oleks ainus partnerlus, mis keskendub vesiniku tootmise tehnoloogiale. Koostöös lõppkasutuse partnerlustega tuleks keskenduda ennekõike tehnoloogia tutvustamisele ja ühisele tehniliste kirjelduste koostamisele. (52)Raudteed annavad panuse Euroopa ühtse transpordipiirkonna toimimisse ning on oluline osa liidu pikaajalisest kestliku arengu strateegiast. Kui vaadelda majanduslikku suurust, siis Euroopa raudteesektori loodav otsene kogulisandväärtus on 69 miljardit eurot ja kaudse väärtuse suuruseks hinnatakse 80 miljardit eurot. Raudteesektor pakub tööd otseselt 1,3 miljonile inimesele ja kaudselt enam kui miljonile inimesele. (53)Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks nüüdisaegse ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Esmatähtsate valdkondade hulka kuulub säästvale ja arukale liikuvusele ülemineku kiirendamine. (54)Komisjoni teatises Euroopa uue tööstusstrateegia kohta (märts 2020) rõhutatakse, et säästva ja aruka liikuvuse sektoril, näiteks raudteesektoril, on nii vastutus kui ka potentsiaal juhtida digi- ja roheüleminekut, toetada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ja parandada ühenduvust. Seepärast peaksid nii raudtee-, maantee-, lennu- kui ka veetransport andma oma panuse eesmärki vähendada transpordist pärit heidet 2050. aastaks 90 %. Esmajärjekorras peaks oluline osa praegu 75 % ulatuses mööda maanteed toimuvast sisemaisest kaubaveost minema üle raudteele ja siseveeteedele. (55)2014. aastal loodi ühisettevõte Shift2Rail, et juhtida algatuse Shift2Rail teadus-, arendus- ja valideerimistegevust, ühendades oma liikmete eraldatud avaliku ja erasektori vahendid ning kasutades ära sisemised ja välised tehnilised vahendid. Ühisettevõte lõi uusi konkurentsieeskirjadele vastavaid koostöövorme raudteesektori kogu väärtusahela sidusrühmade ja traditsioonilise raudteesektori väliste sidusrühmade vahel ning kasutas Euroopa Liidu Raudteeameti kogemusi ja eksperditeadmisi koostalitlusvõime ja ohutusega seotud küsimustes.

(56)Euroopa raudtee ühisettevõtte eesmärk peaks olema tagada suure läbilaskevõimega integreeritud Euroopa raudteevõrk, kaotades koostalitlusvõimet pärssivad tõkked ja pakkudes täielikuks integreerimiseks lahendusi, mis hõlmavad liikluskorraldust, sõidukeid, taristut ja teenuseid. Seda tehes tuleks Euroopa Liidu Raudteeameti koordineerimisel ära kasutada digiteerimise ja automatiseerimise pakutavad tohutud võimalused vähendada raudteesektoris kulusid, parandada läbilaskevõimet ning suurendada paindlikkust ja usaldusväärsust ning see peaks põhinema sektori ühisel usaldusväärsel ja toimival süsteemi ülesehitusel. (57)Euroopa raudtee ühisettevõte peaks oma üldkavas määrama kindlaks oma esmatähtsa teadus- ja innovatsioonitegevuse, süsteemi üldise ülesehituse ja ühtlustatud talitluskontseptsiooni, sealhulgas ulatusliku tutvustamistegevuse, millega kiirendatakse Euroopa ühtse raudteepiirkonna toetamiseks vajalike lõimitud, koostalitlusvõimeliste ja standarditud uuenduslike tehnoloogialahenduste levikut. (58)Raudteesektor on keeruline süsteem, kus taristuettevõtjate, raudtee-ettevõtjate (rongiettevõtjad) ja nende vastavate seadmete (taristu ja veerem) vahel on väga tihe seos. Uuendusi ei ole võimalik teha ilma ühiste tehniliste kirjelduste ja ühise strateegiata, mida rakendatakse kogu raudteesüsteemis. Seepärast peaks Euroopa raudtee ühisettevõtte süsteemisammas võimaldama sektoril ühtlustuda, tuginedes ühtsele talitluskontseptsioonile ja ühtsele süsteemi ülesehitusele, sealhulgas raudteesüsteemi aluseks olevate teenuste, funktsionaalsete üksuste ja liideste määratlusele. Ühisettevõte peaks tagama üldise raamistiku, kandmaks hoolt selle eest, et teadusuuringud on kooskõlas ühiselt kokku lepitud ja ühiste tegevusvajaduste ja klientide nõudmistega. Euroopa raudtee ühisettevõtte juhtimismudelis ja otsustusprotsessis peaks kajastuma komisjoni juhtiv roll Euroopa raudteesüsteemi ühtlustamisel ja integreerimisel, eelkõige ühtse talitluskontseptsiooni ja süsteemi ülesehituse kiirel ja tõhusal väljatöötamisel, kaasates nõuandja ja tehnilise toe pakkuja rollis erasektori partnereid. (59)Kandmaks hoolt selle eest, et madalate tehnoloogia valmidusastmetega seotud teadusuuringute tulemusi kasutatakse tulemuslikult kõrgematel tehnoloogia valmidusastmetel, eeskätt Euroopa raudtee ühisettevõttes, peaks sellist tegevust juhtima ühisettevõte programmibüroo. (60)Selleks et tagada kiire üleminek ja liikmeskonna laienemine, peaks Euroopa raudtee ühisettevõtte juhatusel olema lubatud valida assotsieerunud liikmed komisjoni avaldatud osalemiskutse tulemuste põhjal. (61)Kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide, eelkõige 3. eesmärgi kohaste komisjoni prioriteetidega ja teatisega „Tervikliku Aafrika strateegia suunas“ on liit võtnud kindlalt nõuks anda oma panus, et tagada kõigile tervislik elu ja edendada kõigi heaolu, seada sisse veelgi tugevam partnerlus kahe mandri vahel ning toetada teadus- ja innovatsioonisuutlikkuse arengut Aafrikas. Ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte peaks keskenduma nakkushaiguste, näiteks HIVi, malaaria ja tuberkuloosi tõrjumiseks vajaliku diagnostika ja ravi ning asjakohaste vaktsiinide, nagu ka muu tervisetehnoloogia puudumise probleemile, kuid samuti Aafrikas, eelkõige Sahara-taguses Aafrikas, levivatele vaesusega seotud ja tähelepanuta jäetud nakkushaigustele. COVID-19 pandeemia on näidanud, et olukorras, kus maailma eri piirkonnad on kaubanduse ja turismi kaudu üksteisega rohkem ühendatud, võivad nakkushaigused levida kiiresti üle kogu maailma. Seepärast on väga tähtis arendada tervisetehnoloogiat, et piirata nakkushaiguste levikut ning võidelda nende vastu, kui nad on juba levinud, kaitsmaks asjaomaste riikide ja liidu kodanike tervist. Selleks et saavutada maailmas tervishoiu valdkonnas tugevam juhtpositsioon, kui on saavutatud praeguse EDCTP2 algatuse raames, tuleks partnerluse ulatust laiendada, et hõlmata reageerimine tekkivatele nakkushaiguste ohtudele, suurenevatele antimikroobikumiresistentsusega seotud probleemidele ja mittenakkuslike haiguste puhul esinevale komorbiidsusele. (62)Sahara-tagust Aafrikat kahjustavate nakkushaiguste tõrjumiseks nüüdisaegsete tehnoloogiliste vahendite abil on vaja kaasata suur hulk osalejaid ja võtta pikaajalisi kohustusi. Ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte peaks vahendama tulemuslikku ja kestlikku võrgustike loomist ja koostööd põhja-lõuna ja lõuna-lõuna suunal, luues sidemeid arvukate era- ja avaliku sektori organisatsioonidega, et tugevdada projektide raames ja asutuste vahel tehtavat koostööd. Samuti peaks programm aitama sisse seada uut põhja-lõuna ja lõuna-lõuna suunalist koostööd mitut riiki ja toimumiskohta hõlmavate uuringute tegemiseks Sahara-taguses Aafrikas. Peale selle peaks korrapäraselt korraldatav rahvusvaheline konverents – EDCTP foorum – andma Euroopast, Aafrikast ja mujalt pärit teadlastele ja asjaomastele võrgustikele võimaluse jagada tulemusi ja ideid ning luua koostöösidemeid. (63)Ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte peaks tuginema programmide EDCTP ja EDCTP2 raames saadud kogemustele ning saavutama liidu, liikmesriikide, assotsieerunud riikide ja Aafrika riikide investeeringuid kaasates tulemusi, mida riikidel üksi või üksnes liidu teadusuuringute raamprogrammiga ei oleks võimalik saavutada. EDCTP ühendus, mis esindab programmis osalevaid riike, peaks panustama rahaliselt ja lisategevusega EDCTP3 programmi ja selle elluviimisse. See peaks tagama Sahara-taguste riikide sisulise osalemise otsustusprotsessis, mis on oluline haigustest tuleneva koormuse vähendamiseks neis riikides. Algatusse tuleks kaasata teised rahvusvaheliste teadusuuringute rahastajad, nagu heategevusorganisatsioonid, ravimitööstus ja muud kolmandad riigid, kes peaksid osalema partnerluses panustavate partneritena vajaduspõhiselt. Et suurendada programmi mõju, peaks ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõttel lisaks olema konkreetsete projektikonkursside puhul võimalus määrata kindlaks juriidilised isikud, kes võivad osaleda kaudsetes meetmetes. Tööprogrammis peaks olema võimalik näha ette, et sellistel juriidilistel isikutel ei ole õigust saada ühisettevõttelt rahalisi vahendeid. (64)On oluline, et ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõtte rahastatavad või ühisettevõtte tööprogrammiga muul moel hõlmatud teadusuuringud oleksid täielikult kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga, Euroopa inimõiguste konventsiooniga ja selle lisaprotokollidega, Maailma Arstide Liidu 2008. aasta Helsingi deklaratsioonis esitatud eetikapõhimõtetega, inimravimite tehniliste nõuete rahvusvahelise ühtlustamisnõukogu vastu võetud hea kliinilise tava standarditega, asjakohaste liidu õigusaktidega ning teadusuuringute asukohariikide eetikanormidega. Peale selle peaks ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte nõudma, et uuenduslikud lahendused ja sekkumised, mis töötatakse välja programmi raames toetatavate kaudsete meetmete tulemuste põhjal, peavad olema taskukohased ja kättesaadavad haavatavatele elanikkonnarühmadele. (65)Selleks et ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte oleks edukas ja kannustaks partnerluses kaasa lööma, peaks ühisettevõte rahastama üksnes selliseid juriidilisi isikuid, kes on programmi „Euroopa horisont“ alusel rahastamiskõlblikud ning kes on asutatud Euroopa ja arengumaade kliiniliste uuringute partnerluses osalevas riigis. Teistes liidu liikmesriikides, assotsieerunud riikides ja Sahara-taguse Aafrika riikides asutatud üksustel peaks siiski olema võimalik osaleda projektikonkurssidel, ilma et neile eraldataks rahalisi vahendeid. Lisaks peaksid üksused, mis on asutatud mõnes muus kui EDCTP3 liikmeks olevas riigis, olema rahastamiskõlblikud teatavate projektikonkursside teemade või rahvatervist ohustava hädaolukorraga seotud projektikonkursside puhul, kui see on ette nähtud tööprogrammis. Ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte peaks võtma asjakohaseid meetmeid, sealhulgas lepingulisi, et kaitsta liidu finantshuve. Tuleks taotleda teadus- ja tehnoloogialepingute sõlmimist kolmandate riikidega. Kui üksused, mis asuvad kolmandas riigis, kellega ei ole sellist lepingut sõlmitud, osalevad rahaliste vahenditega kaudses meetmes, peaks EDCTP3 ühisettevõte kohaldama liidu huvide kaitseks alternatiivseid abinõusid: meetme finantsjuhtimine peaks toimuma liikmesriigis või assotsieerunud riigis ning eelmaksete summat ja toetuslepingu vastutust käsitlevaid sätteid tuleks kohandada, et neis võetaks asjakohaselt arvesse finantsriske. (66)Seoses komisjoni prioriteetidega „inimeste hüvanguks toimiv majandus“ ja „digiajastule vastav Euroopa“ peaks Euroopa tööstus, sh VKEd, muutuma keskkonnahoidlikumaks, ringluspõhisemaks ja digitaalsemaks, jäädes samal ajal konkurentsivõimeliseks üleilmsel tasandil. Komisjon on rõhutanud meditsiiniseadmete ja digitehnoloogiate rolli tekkivate probleemide lahendamisel ning e-teenuste kasutamist kvaliteetsete tervishoiuteenuste osutamisel ja on kutsunud üles tagama varustamise taskukohaste ravimitega, et täita liidu vajadusi, toetades samal ajal uuenduslikku ja maailmas juhtpositsioonil olevat Euroopa ravimitööstust. Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte eesmärk on aidata parandada liidu tervishoiusektori kui liidu teadmispõhise majanduse nurgakivi konkurentsivõimet ning suurendada majandustegevust tervisetehnoloogia, ennekõike terviklike terviselaheduste väljatöötamisel, olles niiviisi vahend, mis aitab suurendada tehnoloogilist sõltumatust ja edendada meie riikide ühiskonna digiüleminekut. Sellised poliitilised prioriteedid on võimalik saavutada, kui tuua tervisega seotud teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks loodava avaliku ja erasektori partnerluse raames kokku olulised osalejad: akadeemilised ringkonnad, eri suuruses ettevõtted ja tervishoiualaste uuenduste lõppkasutajad. Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõte peaks aitama saavutada eesmärke, mis on sätestatud Euroopa vähktõvevastase võitluse kavas ja Euroopa terviseühtsuse tegevuskavas antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks. Ühisettevõtte tegevus peaks olema kooskõlas Euroopa uue tööstusstrateegiaga, Euroopa ravimistrateegiaga ning VKEde strateegiaga kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks. (67)Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõte tugineb innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte (ühisettevõte IMI2) kogemustele, sealhulgas tööle, mida tehti selle algatuse raames COVID-19 pandeemia vastu võitlemiseks. Ühisettevõtte IMI2 vahehindamise käigus esitatud soovituste kohaselt peab jätkualgatus „võimaldama muudel tööstussektoritel teha ravimitööstusega aktiivselt koostööd, et kasutada uute tervishoiuvaldkonna sekkumismeetmete väljatöötamisel ära nende eksperditeadmised“. Nende tööstussektorite hulka peavad kuuluma biofarmaatsia, biotehnoloogia ja meditsiinitehnoloogia sektor, sealhulgas digitaalvaldkonnas tegutsevad ettevõtted. Algatus peaks hõlmama haiguste ennetamist, diagnostikat, ravi ja ohjamist ning selle loomisel tuleb asjakohaselt arvesse võtta haiguse raskusest tulenevat suurt koormust patsientidele ja/või ühiskonnale ning/või mõjutatud isikute arvu, samuti haiguse suurt majanduslikku mõju patsientidele ja tervishoiusüsteemidele. Rahastatavad meetmed peavad vastama liidu rahvatervise vajadustele ning toetama ohutute, inimesekesksete, tõhusate, kulutasuvate ning patsientidele ja tervishoiusüsteemidele taskukohaste tervishoiualaste uuenduste tegemist. (68)Selleks et tagada parimad võimalused genereerida uusi teaduslikke ideid ning tegeleda edukalt teadus- ja innovatsioonitegevusega, peaksid uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte põhiosalejad olema teadlased eri liiki üksustest, nii avalikust kui ka erasektorist. Samal ajal peaksid andma algatuse strateegilisse kavandamisesse ja meetmetesse panuse lõppkasutajad, nagu liidu kodanikud, tervishoiuspetsialistid ja tervishoiuteenuste osutajad, kandmaks hoolt selle eest, et algatus vastab nende vajadustele. Lisaks – suurendamaks tõenäosust, et rahastatavate meetmete tulemused vastavad kasutuselevõtuks täidetavatele nõuetele ja seega saavutatakse oodatud mõju – peaksid partnerluse tegevusse varakult panustama liiduülesed ja riiklikud reguleerivad asutused, tervisetehnoloogia hindamise asutused ja tervishoiu rahastajad, kelle puhul tuleb tagada mis tahes huvide konflikti puudumine. Kogu see panus peaks aitama keskendada teadustegevus paremini valdkondadele, kus esineb rahuldamata vajadusi. (69)Praegused terviseprobleemid ja -ohud on üleilmsed. Seepärast peaks algatus olema avatud osalemiseks rahvusvahelistele teadusringkondade, tööstuse ja reguleerivate asutuste esindajatele, et saada kasu laiemast juurdepääsust andmetele ja oskusteabele, reageerida tekkivatele terviseohtudele ja saavutada vajalik ühiskondlik mõju, eelkõige paremad tervisetulemused liidu kodanikele. Samal ajal tuleks lõviosa partnerluse tegevusest ellu viia liidu liikmesriikides ja programmiga „Euroopa horisont“ assotsieerunud riikides. (70)Partnerluse eesmärkides tuleks keskenduda konkurentsieelsele etapile, millega luuakse turvaline keskkond tervisetehnoloogia valdkonnas tegutsevate ettevõtjate tõhusaks koostööks. Et kajastada algatuse integreerivat laadi, aidata vähendada tervishoiusektori eri valdkondade kapseldumist ning tugevdada tööstuse ja akadeemiliste ringkondade koostööd, peaks enamik algatuse raames rahastatavaid projekte olema valdkonnaülesed. (71)Mõiste „peamised digitehnoloogiad“ osutab elektroonikakomponentidele ja -süsteemidele, millele tuginevad kõik peamised majandussektorid. Komisjon on rõhutanud vajadust seda tehnoloogiat Euroopas kasutada, eriti Euroopa poliitikaprioriteetide elluviimisel, näiteks digitehnoloogia sõltumatuse saavutamisel. Valdkonna olulisus ja liidu sidusrühmade ees seisvad probleemid nõuavad kiiret tegutsemist, et Euroopa innovatsiooni- ja väärtusahelatesse ei jääks ühtegi nõrka lüli. Seetõttu tuleks luua liidu tasandil mehhanism, mille abil ühendada ja suunata liikmesriikide, liidu ja erasektori toetus elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonna teadusuuringutele ning innovatsioonile. (72)Peamiste digitehnoloogiate ühisettevõte peaks tegelema selgelt määratletud teemadega, mis võimaldaksid Euroopa tööstusel laiemalt projekteerida, toota ja kasutada elektroonikakomponentide ja -süsteemide sektoris kõige uuenduslikumat tehnoloogiat. Selleks et aidata uurimisrühmadel ja Euroopa tööstusel säilitada tiheda konkurentsiga rahvusvahelises kontekstis oma praegune tugevus ja liidrikoht ning kaotada lüngad tehnoloogias, mis on oluline liidu väärtusi, sealhulgas privaatsust ja usaldust, turvalisust ja ohutust arvessevõtva digiülemineku toimumiseks Euroopas, on vajalik Euroopa tasandil struktureeritud ja kooskõlastatud rahaline toetus. Uue tehnoloogia väljatöötamiseks ja uuenduste kiireks kasutuselevõtuks turul on oluline koostöö ökosüsteemi väärtusahelate kõiki osi esindavate sidusrühmade seas. Sidusrühmade, eelkõige VKEde kaasamiseks tekkivates ja/või seotud tehnoloogiavaldkondades on väga tähtsad ka avatus ja paindlikkus. (73)Peamiste digitehnoloogiate ühisettevõte peaks ühendama rahalised ja tehnilised vahendid, mis on tähtsad selleks, et pidada sammu sektoris toimuva üha kiirema innovatsiooniga, saavutada oluline mõju ülekandumine ühiskonnale ja jagada riske, kooskõlastades strateegiaid ja Euroopa ühistes huvides tehtavaid investeeringuid. Seepärast peaksid peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte liikmed olema liit, liikmesriigid ja vabatahtlikkuse alusel programmiga „Euroopa horisont“ assotsieerunud riigid ning erasektorist pärit liikmetena ühendused, kes esindavad oma liikmeks olevaid ettevõtteid [ja muid juriidilisi isikuid, kes tegutsevad Euroopas elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonnas]. Liikmesriikide osalemine lihtsustab järjekindlat kooskõlastamist riiklike programmide ja strateegiatega ning vähendab jõupingutuste kattumist ja killustatust, tagades samal ajal koostoime sidusrühmade ja meetmete seas. (74)Kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikli 8 lõike 1 punktiga c] peaksid osalevad riigid usaldama peamiste digitehnoloogiate ühisettevõttele oma rahalise panuse kasutamise nende kaudsetes meetmetes osalejate heaks, kes on pärit asjaomastest riikidest. Toetusesaajad peaksid sõlmima ühisettevõttega toetuslepingu, järgides programmi „Euroopa horisont“ eeskirju, sealhulgas vastavat intellektuaalomandi õiguste raamistikku, sõltuvalt liidu programmist, mille raames toetatakse tegevust, mille jaoks asjaomane toetus antakse. Peamiste digitehnoloogiate ühisettevõte peaks menetlema kulude hüvitamise nõudeid ja tegema toetusesaajatele makseid. (75)Rakendades toetusi, mida osalevad riigid on andnud oma kaudsetes meetmetes osalevatele riiklikele osalejatele, peaks peamiste digitehnoloogiate ühisettevõte arvesse võtma seda, et osalevad riigid peavad järgima rangeid siseriiklikke eelarve-eeskirju. Sellega seoses peaksid osalevad riigid ja ühisettevõte sõlmima õiguslikult siduvad lepingud, milles on sätestatud osalevate riikide kohustus maksta kogu oma panus kaudsetesse meetmetesse kogu algatuse kestuse jooksul. Sellised lepingud tuleks sõlmida ühisettevõtte iga-aastase eelarvemenetluse ja tööprogrammi koostamise raames. Juhatus peaks võtma neid lepinguid asjakohaselt arvesse iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmisel. Alles pärast seda peaks eelarvevahendite käsutaja võtma kooskõlas ühisettevõtte finantsreeglitega nende kaudsete meetmetega seotud eelarvelised ja juriidilised kohustused.

(76)Ühisettevõttes ECSEL juurutatud praktika jätkamiseks tuleb teha erand programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artiklist 30], et kõigist osalevatest riikidest pärit toetusesaajate suhtes oleks sõltuvalt osaleja liigist (VKEd ja mittetulunduslikud õigussubjektid) ja meetme liigist alati võimalik kohaldada erinevaid rahastamismäärasid. See peaks tagama õige tasakaalu sidusrühmade osalemises peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte rahastatavates meetmetes ning suurendama VKEde kaasalöömist, mille edendamist soovitati ühisettevõtte ECSEL vahehindamisel. (77)Ühtse Euroopa taeva õigusraamistikuga püütakse reformida institutsiooniliste, tegevus-, tehnoloogiliste ja regulatiivsete meetmete abil Euroopa lennuliikluse korraldamise süsteemi, et parandada selle toimimist, pidades silmas võimsust, ohutust, tõhusust ja keskkonnamõju. (78)Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi teadus- ja arendusprojektiga (projekt SESAR) püütakse ajakohastada lennuliikluse korraldamist ning ühendada omavahel tehnoloogiline ja tegevusalane innovatsioon, et toetada ühtset Euroopa taevast. Selle eesmärk on töötada 2035. aastaks välja tehnoloogialahendused hästi toimiva lennuliikluse korraldamise süsteemi jaoks, et tagada lennutranspordisektor, mis ei ole ülekoormatud ning on veelgi turvalisem ja keskkonnahoidlikum. Projekt SESAR hõlmab kolme omavahel seotud, pidevat ja arenevat koostööprotsessi, mille raames määratakse kindlaks, töötatakse välja ja võetakse kasutusele uued tehnoloogilised süsteemid ja käitamisprotseduurid, millele tugineb Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavas määratletud digitaalne Euroopa taevas. (79)Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava, millega ühendatakse lennuliikluse korraldamise alane teadus- ja innovatsioonitegevus kasutuselevõtustsenaariumidega, et saavutada ühtse Euroopa taeva tulemuslikkuse eesmärgid, on planeerimisvahend lennuliikluse korraldamise ajakohastamiseks kõikjal Euroopas. (80)Ühisettevõte SESAR loodi 2007. aastal eesmärgiga juhtida projekti SESAR määratlemis- ja arendusetappi, ühendades oma liikmetelt pärit avaliku ja erasektori rahalised vahendid ning tuginedes sisestele ja välistele tehnilistele ressurssidele, ent samuti selleks, et viia ellu ja vajaduse korral ajakohastada Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava. Sellega loodi uus ja tõhus sidusrühmadevahelise koostöö vorm sektoris, kus edasiminek on võimalik vaid siis, kui kõik sidusrühmad rakendavad uusi lahendusi sünkroniseeritud viisil. Võttes arvesse SESARi kaubamärgi edukat juurutamist, peaks uus Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendav kolmas ühisettevõte jätkama selle kaubamärgi kasutamist. (81)Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendav kolmas ühisettevõte peaks tuginema ühisettevõtte SESAR kogemustele ja võtma üle selle liidus tehtavate lennuliikluse korraldamise alaste teadusuuringute koordineerija rolli. Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendava kolmanda ühisettevõtte põhieesmärk peaks olema tugevdada ja veelgi rohkem lõimida Euroopas teadus- ja innovatsioonisuutlikkust, aidates kiirendada sektori digiteerimist ning muuta sektor vastupidavamaks ja kohandatavaks liikluses esinevatele kõikumistele. Ühisettevõte peaks innovatsiooni abil suurendama mehitatud ja mehitamata õhusõidukeid kasutava lennutranspordi ning lennuliikluse juhtimissüsteemi teenuste konkurentsivõimet, et toetada majanduse taastumist ja kasvu. Ta peaks välja töötama uuenduslikud lahendused ja kiirendama nende kasutuselevõttu turul, et muuta ühtne Euroopa taevas lendamiseks kõige tõhusamaks ja keskkonnahoidlikumaks õhuruumiks maailmas. (82)Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendav kolmas ühisettevõte peaks olema võimeline koostama ja valideerima tehnilise teabe, mis on komisjonile abiks lennuliikluse korraldamise reguleerimisel, näiteks valmistama ette kõik tehnilised dokumendid ühtset Euroopa taevast käsitleva määruse kohaste ühisprojektide jaoks, tegema tehnilisi uuringuid ja toetama standardimistegevust. Samuti peaks ühisettevõte tagama nõukogu otsusega 2009/320/EÜ kehtestatud lennuliikluse korraldamise üldkava haldamise, sealhulgas järelevalve, aruandluse ja ajakohastamise. Peale selle peaks komisjoni häälte arv olema võrdeline liidu panusega eelarvesse ja moodustama vähemalt 25 % häälte koguarvust. Sellise korraldusega tagatakse, et komisjon säilitab suutlikkuse juhtida poliitilisest vaatenurgast ühisettevõtte tööd nende ülesannete täitmisel, kasutades selliste asutuste jaoks loodud tugevdatud järelevalvemehhanismi. (83)Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendav kolmandas ühisettevõttes peaks olema võimalik osaleda eri vormis võimalikult paljudel sidusrühmadel kõigist liikmesriikidest ja programmiga „Euroopa horisont“ assotsieerunud riikidest, sealhulgas VKEdel. Liikmete seas tuleks tagada sobiv tasakaal nii mehitatud kui ka mehitamata õhusõidukite seadmete tootjate, õhuruumi kasutajate, aeronavigatsiooniteenuse osutajate, lennujaamade, sõjaliste ühenduste ja kutseühingute vahel ning osalemisel tuleks pakkuda võimalusi VKEdele, akadeemiliste ringkondade esindajatele ja teadusasutustele. Et teha kindlaks kõige paljutõotavamad lähenemisviisid ja üksused, kes suudavad neid rakendada, avaldas komisjon potentsiaalsetele liikmetele osalemiskutse. Juhatusel peaks olema lubatud valida selle osalemiskutse tulemuste põhjal assotsieerunud liikmed, et oleks võimalik laiendada kiiresti liikmeskonda. (84)Marsruudi navigatsioonitasusid kannavad täiel määral õhuruumi kasutajad, kes panustavad kaudselt teadus- ja arendustegevusse, mida rahastavad peamised lennuliikluse korraldamise sidusrühmad, nagu aeronavigatsiooniteenuse osutajad või õhuruumi kasutajate kasutatavaid sõidukeid ehitav või seadmetega varustav tööstus. Seetõttu peaksid õhuruumi kasutajad olema Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendava kolmanda ühisettevõtte juhatuses asjakohaselt esindatud. (85)Kandmaks hoolt selle eest, et lennuliikluse korraldamise alaste ettevalmistavate uuringute tulemusi (madalad tehnoloogia valmidusastmed) kasutatakse tulemuslikult kõrgematel tehnoloogia valmidusastmetel, eeskätt Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendavas kolmandas ühisettevõttes, peaks sellist tegevust juhtima ühisettevõtte programmibüroo. (86)Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioonil (EUROCONTROL) on olemas asjakohane taristu ning vajalikud haldusalased, IT, side ja logistika tugiteenused. Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendav kolmas ühisettevõte peaks seda taristut ja neid teenuseid ära kasutama. Sellega seoses olgu öeldud, et koostoime, mis on võimalik saavutada haldusressursside koondamisel teiste ühisettevõtetega, kasutades ühiseid tugiteenuseid, on vähene. Seepärast peaks Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendav kolmas ühisettevõte käesoleva määrusega sisse seatavatest ühistest tugiteenustest loobuma. (87)Selleks et luua nutivõrkude ja -teenuste partnerluse eesmärkide saavutamiseks ulatuslik sidusrühmade baas, on loodud 5G taristu ühendus. Kuna sellel uuel ühendusel on esimestel aastatel pärast loomist eeldatavasti vaid piiratud arv koosseisu kuuluvaid ja seotud üksuseid, on võetud eesmärk kaasata uusi liikmeid nutivõrkude ja -teenuste väärtusahelas tegutsevate sidusrühmade seast. Võttes arvesse kõnealuse ühenduse eeldatavasti mõõdukat suurust ning mõju selle koosseisu kuuluvatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, ei ole ühenduse jaoks jätkusuutlik panustada algatuse kestuse jooksul nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõtte halduskulude katmisse 50 % ulatuses, eriti esimestel aastatel pärast selle asutamist. Peale selle on COVID-19 pandeemia põhjustatud kriis ja selle mõju majandusele tekitanud probleeme Euroopa ettevõtjatele, sealhulgas IKT valdkonnas. Seepärast tuleks tagada, et ühisettevõtte erasektorist pärit osalejad suudavad täita oma kohustusi ning et tingimused jäävad atraktiivseks ja innustavad uusi partnereid ühendusega liituma. Seetõttu peaks muude liikmete kui liit iga-aastane rahaline panus halduskulude katteks moodustama vähemalt 20 % iga-aastastest halduskuludest. Eelkõige peaks olema võimalik, et koosseisu kuuluvad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad annavad väiksema panuse kui suuremad ettevõtjad. Ühisettevõtte muud liikmed kui liit peaksid püüdma suurendada enda koosseisu kuuluvate üksuste või endaga seotud üksuste arvu, et suurendada oma panust algatuse kestuse jooksul 50 %ni ühisettevõtte halduskuludest. (88)Seoses Euroopa Komisjoni 2019.–2024. aasta prioriteetidega „digiajastule vastav Euroopa“ ja „inimeste hüvanguks toimiv majandus“ ning komisjoni teatise „Euroopa digituleviku kujundamine“ valguses kindlaks määratud poliitikaeesmärkidega peab Euroopa arendama välja 5G-võrkudel põhineva esmatähtsate digiteenuste taristu ja suurendama 2030. aastaks oma tehnoloogilist suutlikkust 6G-süsteemide jaoks. Sellega seoses on komisjon rõhutanud Euroopa nutivõrkude ja -teenuste partnerluse strateegilist tähtsust ühenduvusel põhinevate turvaliste teenuste pakkumiseks tarbijatele ja ettevõtetele. Nimetatud prioriteedid on võimalik saavutada, kui tuua Euroopa partnerlusse, mis tugineb 5G-alase avaliku ja erasektori partnerluse saavutustele 5G tehnoloogia ja standardite edukal väljatöötamisel, kokku peamised osalejad, st tööstus, akadeemilised ringkonnad ja avaliku sektori asutused. (89)Nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõte on kavandatud käsitlema digitaristu valdkonna poliitikaküsimusi ning laiendama teadusuuringuid ja innovatsiooni 6G-võrkude jaoks. Kaasates tihedalt liikmesriike, peaks ühisettevõte parandama reageerimist liidu poliitikale ja sotsiaalsetele vajadustele, mis on seotud võrkude energiatõhususe, küberturvalisuse, tehnoloogilise sõ