ET Euroopa Liidu Teataja C 73/45

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2009/C 73/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„ČERNÁ HORA”

EÜ NR: CZ-PGI-0005-0409-19.10.2004

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teavitamise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1. Liikmesriigi pädev asutus:

Nimi: Úřad průmyslového vlastnictví Aadress: Antonína Čermáka 2a 160 68 Praha 6-Bubeneč ČESKÁ REPUBLIKA Telefon: +420 220383111 Faks: +420 224324718 E-post: posta@upv.cz

2. Taotlejate rühm:

Nimi: Pivovar Černá Hora, a. s. Aadress: Černá Hora 3/5 679 21 Černá Hora ČESKÁ REPUBLIKA Telefon: +420 516482411 Faks: +420 516437201 E-post: ekonom@pivovarch.cz Koosseis: Tootjad/töötlejad ( X ) muu ( )

Kuna asjaomases piirkonnas on ainult üks tootja, on käesolev taotlus erand määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõikest 1. Komisjoni määruse (EÜ) nr 1898/2006 artiklis 2 sätestatud nõuded on täidetud.

3. Toote liik:

Klass: 2.1 — Õlu

4. Spetsifikaat:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1. Nimetus:

„Černá Hora”

4.2. Kirjeldus:

Hele õlu: keskmiselt kuni tugevasti kääritatud, värvus varieerub kuldkollasest kuldpruunini, püsiv vaht, tugev maitse, keskmine kuni suur täidlus, puhas linnase ja humala maitse ja humala aroom. Maitsetäius tuleneb peamiselt käärimata jääkekstrakti sisaldusest, maitsetäiust iseloomustab erinevus näilise ja tegeliku käärimise vahel. Lubatud on väga õrn pärmi või puuvilja (ester) maitse. Üldaroomi vähene intensiivsus viitab soovimatute kääritamise kõrvalsaaduste suhteliselt madalale sisaldusele. Õlu on keskmiselt või väga mõru ja sellel on kerge kuni mõõdukas karedus ja pikk järelmaitse.

Tume õlu: keskmiselt kuni tugevasti kääritatud, värvus varieerub punakast punakaspruuni, püsiv vaht, meeldivalt humalane maitse ja aroom. Sellel on keskmiselt tugev ja tavaliselt täidlane maitse, mis tuleneb erinevusest näilise ja tegeliku käärimise vahel ja toormaterjalis sisalduvatest mittekäärivatest ainetest. Kõrvalmaitsetena on lubatavad karamelli- ja siirupimaitse.

Õlleliigid ja nende meeltega tajutavad omadused:

Světlý ležák (hele laagriõlu): keskmiselt kuni tugevasti kääritatud, värvus varieerub kuldkollasest kuldpruunini, püsiv vaht, tugev maitse, keskmiselt täidlane, puhta linnase- ja humalamaitse ja humalaaroomiga. Lubatud on väga õrn pärmi või puuvilja (ester) maitse. Õlu on keskmiselt mõru, kergelt kare ja pika järelmaitsega.

Světlé výčepní pivo (hele vaadiõlu): keskmiselt kuni tugevasti kääritatud, värvus varieerub kuldkollasest kuldpruunini, püsiv vaht, tugev maitse, täidlane, puhta linnasemaitse ja humalaaroomiga. Lubatud on väga õrn pärmi või puuvilja (ester) maitse. Õlu on väga mõru, mõõdukalt kare ja pika järelmaitsega.

Nefiltrované výčepní pivo (filtreerimata vaadiõlu): seda iseloomustavad püsiv vaht, kuldkollane kuni kuldpruun värvus, tugev ja täidlane maitse ning pärmimaitse ja -aroom. Õllel on selgesti eristatav mõõdukalt kare humalane mõrudus, mis jätab meeldiva aegamööda väheneva mõruduse, ilma et tekiks kare või torkiv tunne.

Tmavý ležák (tume laagriõlu) on karamelli ja värviliste linnaste lisandiga õlu, keskmiselt kääritatud, värvusega granaatpunasest punakaspruuni ja selle maitse varieerub karamellist kuni magusa õrna mõrudusega maitseni.

Polotmavé výčepní pivo (pooltume vaadiõlu): keskmiselt kuni tugevalt kääritatud, värvus varieerub punakast kuni granaatpunaseni, tugev maitse, meeldivalt humalane, mõõduka karamelliaroomi ja -maitsega ning püsiva vahuga.

Kõik „Černá Hora” õlleliigid on põhjakääritusega õlled, millel on kindlad meeltega eristatavad omadused, milleks on eelkõige ühtlane aroom ja tugev maitse.

Hele õlu — kvaliteedikriteeriumid:

Hele laagriõlu Hele vaadiõlu Filtreerimata hele vaadiõlu Algvirde tihedus (massiprotsenti) 11,00-12,99 8,00-10,99 8,00-10,99 Alkoholisisaldus (mahuprotsenti) 3,8-6,0 3,5-4,5 3,5-4,5 Värvus EBC ühikut 8,0-16,0 7,0-16,0 7,8-16,0 Mõruained EBC ühikut 20,0-45,0 16,0-28,0 16,0-28,0 pH 4,2-4,9 4,3-4,7 4,3-4,7 Erinevus näilise ja tegeliku käärimise vahel (suhteline %) 1,0-10,0 1,0-10,0 1,0-10,0 Polüfenoolid (mg/l) 130,0-230,0 130,0-230,0 130,0-230,0

Tume õlu, pooltume õlu — kvaliteedikriteeriumid:

Tume laagriõlu Pooltume vaadiõlu Algvirde tihedus (massiprotsenti) 11,00-12,99 8,00-10,99 Alkoholisisaldus (mahuprotsenti) 3,6-5,7 3,5-4,5 Värvus EBC ühikut 50,0-120,0 16,0-40,0 Mõruained EBC ühikut 20,0-45,0 16,0-28,0 pH 4,1-4,8 4,3-4,7 Erinevus näilise ja tegeliku käärimise vahel (suhteline %) 1,0-10,0 1,0-10,0 Polüfenoolid (mg/l) 130,0-230,0 130,0-230,0

Toorained:

Odralinnased

Heledad linnased, mida tuntakse Tšehhi linnaste nime all ja mida toodetakse kaherealisest suviodrast. Odralinnaseid iseloomustab vähene lahustuvus ja käärivus.

Järgmises tabelis on näidatud odralinnastest toodetud virde arvulised väärtused:

Ekstrakt kuivades linnastes (massiprotsenti) vähemalt 80 % Kolbachi indeks (%) 37-41 % Ensümaatiline aktiivsus (WK ühikut) vähemalt 220 Tegelik käärimine (%) kuni 82 % Rabedus (%) vähemalt 75 %

Humal

Kasutatakse humalasorti Žatecký poloraný červeňák. See humalasort on väga eriline: See erineb muudest humalasortidest oma alfa- ja beeta-mõruhapete suhte poolest ja nende beeta-farneseeni sisalduse poolest. Kasutatakse kas kuivatatud humalat või humalaekstrakti. (Jäetakse algupärane sõnastus, kui õlle valmistamisel kasutatav sort on Žatecký poloraný červeňák, mitte KPN Žatecký chmel.)

Vesi

Õlle „Černá Hora” tootmisel kasutatakse erinevatest allikastest pärit vett. Kareduselt on see vesi pehme kuni keskmise karedusega.

Õllepärm

Õlle „Černá Hora” tootmiseks kasutatakse põhjakääritamise pärmi tüvesid (Saccharomyces cerevisiae subs. uvarum), sest nende abil on võimalik saavutada käesolevas spetsifikaadis sätestatud näilise ja tegeliku käärimise erinevus.

4.3. Geograafiline piirkond:

Černá Hora haldusüksus Lõuna-Moraavias, Tšehhi Vabariigis.

4.4. Päritolutõend:

Kaitstud geograafilise tähise „Černá Hora” registreerimise taotleja peab pidama registrit toormaterjaliga varustajate ja lõpptoote ostjate kohta. Igale tootele peavad olema kantud nõutavad andmed toote kohta, sealhulgas aadressid, millega tehakse võimalikuks toote jälgitavus.

Kogu õlletootmise tehnoloogia on pideva järelevalve all. Järelevalve ja kontrolli tulemused registreeritakse. Samuti kontrollitakse õlle tootmiseks kasutatava tooraine kvaliteeti. Regulaarselt kontrollitakse ka vee mikrobioloogilist sobivust. Kõigi kontrollide kohta peetakse kirjalikke registreid. Registrit peetakse ka iga toorainepartii kohta, mida kasutatakse iga üksiku õllepartii tootmiseks.

Spetsifikaadile vastavust jälgib Tšehhi põllumajandus- ja toiduinspektsioon (Státní zemědělská a potravinářská inspekce).

4.5. Tootmismeetod:

Õlut „Černá Hora” toodetakse üksnes kaheastmelise kuumutamisega meskimise teel. Mõru virret keedetakse vastavalt õlle algvirde tihedusele. Esmase kääritamise protsess toimub õlle valmimisest eraldi. See on klassikaline tootmisviis ilma protsessi kiirendamata.

Õlle tootmine algab õllevabrikus. Pärast jahvatatud linnaste segamist veega soojendatakse järk-järgult ainult ühte kolmandikku sellest. See võimaldab muuta tärklise ja muud linnaseekstrakti ained lahuseks ja tärklise eraldada. Meskimist tehakse kaks korda ja kumbki meski kuumutatakse eraldi. Pärast meskimist eraldatakse linnasekõrte jäägid ja tekib esimene virre. Kõrred kurnatakse välja kuuma vee abil ja seejärel segatakse see vesi esimese virdeosaga. Selle tulemusel saadud virret kuumutatakse 80–120 minutit eraldi väljamõõdetud humala või humalatoodete kogusega, et saada humalane virre. Iga pruuli kuumutatakse algse virde kontsentratsiooni juures, mis vastab õlle nõutavale virdele. Teisisõnu, edasise tootmise käigus õlle algvirde tihedus ei muutu.

Seejärel jahutatakse kuumutatud virre kääritamistemperatuurini, lisatakse õllepärm, eelkõige põhjakääritamise pärmi tüvesid, ja algab esimene ja ühtlasi peamine õlle kääritamise etapp. Põhikääritamise etapp toimub klassikalises avatud kääritamisruumis. Põhikääritamise ajal ei tohi temperatuur olla kõrgem kui 9,5 °C. Põhikääritamine kestab sõltuvalt algvirdest 6–12 päeva.

Pärast põhikääritamist algab laagerdamine. See toimub madalamatel temperatuuridel kui põhikääritamine, umbes 0 °C juures ja väikse ülerõhu all kinnistes mahutites. Laagerdumine kestab sõltuvalt õlle algvirdest 21–60 päeva. Selle etapi jooksul muutub õlu selgeks, see küllastatakse süsinikdioksiidiga ja selle maitse ühtlustub. See annab õllele tugeva maitse ja tiheda ja tugeva vahu. Laagerdumistapis terav maitse ja pärmi lõhn kaovad, mõrudus väheneb ja ilmub teatud õlleliikidele omane aroom. Kohe pärast laagerdumist õlu filtreeritakse ilma algvirde tihedust muutmata ja pannakse tünnidesse, pudelitesse või vastavalt plekkpurkidesse või mahutitesse. Lubatud on ka filtreerimata õlu. Lõpptoode peab vastama käesoleva kokkuvõtte jaotises 4.2 ette nähtud kvaliteedikriteeriumidele.

4.6. Seos piirkonnaga:

Õlut, mille päritolunimetuse „Černá Hora” registreerimist taotletakse, on Černá Hora haldusüksuses toodetud juba alates 13. sajandist. Esimesed kirjalikud andmed Černá Hora õllevabriku kohta ulatuvad tagasi 1530. aastasse.

Sellest ajast peale on Černá Horal olnud rikas õllevabrikute ja õlle valmistamise ajalugu. Omanikud on tulnud ja läinud, aga Černá Hora õlletootmine ja kvaliteet on järjest kasvanud. 1949. aastal õllevabrik riigistati ja ajapikku ühendati muude riiklike ettevõtetega. „Černá Hora” tootmine aga jätkus katkematult, järgides traditsioonilist tootmismeetodit ja -protsessi. 1996. aastal läks erastamise käigus õllevabrik jälle erakätesse.

Kirjeid õllevabriku rikka ajaloo ja õlle valmistamise kohta Černá Horas on mitmetes Moraavia riigiarhiivi dokumentides Brnos (näiteks dominiiklaste periood Černá Horas, Joosef II kinnistusraamatud Černá Hora ja Bořitovi haldusüksuste kohta ja Černá Hora ja Bořitov maamüügiregistrid jne) ning ka õllevabriku Pivovar Černá Hora, a.s arhiivis.

Õllevabriku arenguga kasvas õlle tootmine ja sellele vastavalt laiendati ja uuendati hooneid ning tootmisvahendeid. Need muutused mõjutasid vähe õlle „Černá Hora” eripärasust, mis on saavutatud sajanditepikkuse õllepruulimistraditsiooni käigus. Kõik Černá Hora õllepruulijad on püüdnud kaitsta õlle „Černá Hora” eripära, mis on aja jooksul väga vähesel määral muutunud.

Õlle „Černá Hora” kvaliteedist ja populaarsusest annavad tunnistust mitmed nii riigisisestel kui ka vahvusvahelistel võistlustel ja messidel võidetud rohked auhinnad (näiteks Táborský palcát, Cena českých sládků (Tšehhi õllepruulijate auhind), Pivo spanilých jíz, Zlatý pohár Pivex (Pivexi kuldne karikas) ja Česká pivní pečeť).

Õlle „Černá Hora” kuulsust ja populaarsust kinnitab ka tõsiasi, et Černá Hora haldusüksuses korraldatakse juba kümme aastat igal kevadel ja sügisel laiaulatuslik kultuuri- ja rahvaüritus, kus tutvustatakse kohalikku õlut. Aprillis toimub Vítání jara (APRÝLES) (Kevadtervitus) ja septembris Pivní pouť (õllelaat). Need sündmused meelitavad kohale mitutuhat inimest, kes tulevad sinna mitte üksnes Černá Horast, vaid kogu Tšehhist ja isegi välismaalt.

Černá Horast pärit õlut nimetatakse ka mitmetes entsüklopeediates, milleks on näiteks Verhoef, Berry: The Complete Encyclopedia of Beer, tšehhi k Velká encyklopedie piva, Čestlice, Rebo Productions, 2002; Jackson, Michael: Great Beer Guide, tšehhi k Pivo — průvodce světem piva pro laiky i odborníky, Fortuna Print, 2001. Sellest õllest on kirjutatud mitmeid artikleid nii riiklikes kui ka piirkondlikes ajalehtedes ja ajakirjades. Černá Horas ilmub ajakiri Černohorský máz, kus antakse muuhulgas teavet ka õlle „Černá Hora” edukuse kohta erinevatel võistlustel ja messidel.

1995. aastal kirjutas Brno ajaloolane Leoš Vašek õllest „Černá Hora” oma 1995. aastal ilmunud raamatus „V ČERNÉ HOŘE PIVA MOŘE — z historie černohorského pivovarnictví” (ČERNA HORA ÕLLEMERI — Černá Hora õlletehase ajalugu).

4.7. Kontrolliasutus:

Nimi: Státní zemědělská a potravinářská inspekce, inspektorát v Brně Aadress: Běhounská 10 601 26 Brno ČESKÁ REPUBLIKA Telefon: +420 542424011 Faks: +420 542426717 E-post: epodatelna@szpi.gov.cz

4.8. Kirjeldus:

—

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.