ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Sellised meetmed hõlmavad meetmeid, millega soodustatakse selliste toodete väljaarendamist, tootmist ja turustamist, mis on sobivad mitmekordseks kasutuseks, on tehniliselt vastupidavad ning pärast jäätmeteks muutumist sobivad korduskasutamiseks ja ringlussevõtuks, et hõlbustada jäätmehierarhia nõuetekohast rakendamist. Meetmed võtavad arvesse toodete täielikku olelusringi mõju.”;

Sellised meetmed hõlmavad meetmeid, millega soodustatakse selliste toodete väljaarendamist, tootmist ja turustamist, mis on sobivad mitmekordseks kasutuseks, on tehniliselt vastupidavad ning pärast jäätmeteks muutumist sobivad korduskasutamiseks ja ringlussevõtuks, et hõlbustada jäätmehierarhia nõuetekohast rakendamist. Meetmed võtavad arvesse toodete täielikku olelusringi mõju.”;
12.

leiab, et kiiresti on vaja sekkuda töötajate õiguste vähendamise probleemi ja võtta tõhusaid meetmeid, et vähendada töötervishoiu ja tööohutuse alaste õigus- ja rakendusmeetmete ja mudelite ebaühtlust, mis on üks teguritest, mis võib põhjustada sotsiaalse dumpingu ja piirkondadevahelise kõlvatu konkurentsi kasvu ELi turul;
Artikli 28 lõike 1 punkti b alapunkti ii esimeses taandes osutatud tunnustatud kolmas riik on kolmas riik, mida liit on tunnustanud kaubanduslepingu alusel riigina, millel on tootmissüsteem, mis vastab samaväärsetele eesmärkidele ja põhimõtetele, kohaldades eeskirju, mis tagavad nõuetelevastavuse puhul samal tasemel kindlustunde kui liidu eeskirjad.

1. Artikli 28 lõike 1 punkti b alapunkti ii esimeses taandes osutatud tunnustatud kolmas riik on kolmas riik, mida liit on tunnustanud kaubanduslepingu alusel riigina, millel on tootmissüsteem, mis vastab samaväärsetele eesmärkidele ja põhimõtetele, kohaldades eeskirju, mis tagavad nõuetelevastavuse puhul samal tasemel kindlustunde kui liidu eeskirjad.
Selleks et parandada laste tervislikke toitumisharjumusi ning tagada, et toetus oleks suunatud artiklis 22 osutatud sihtrühma kuuluvatele lastele, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada eeskirjad, milles käsitletakse:

Selleks et parandada laste tervislikke toitumisharjumusi ning tagada, et toetus oleks suunatud artiklis 22 osutatud sihtrühma kuuluvatele lastele, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada eeskirjad, milles käsitletakse:
Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võtavad liikmesriigid kõik vajalikud meetmed, mis ei too kaasa ebaproportsionaalselt suuri kulutusi, et piirata oma SO2, NOx, muude LOÜde kui metaan, NH3, PM2,5 ja CH4 2025. aasta inimtekkelisi heitkoguseid. Nende heitkoguste tase tehakse kindlaks müüdud kütuste alusel lineaarses vähendamiskavas, milles võetakse arvesse 2020. aastaks kehtestatud heitkoguste taset ja 2030. aastaks seatud heite vähendamise kohustustes määratud heitetasemeid. Kui 2025. aastaks ei suudeta heidet vastavalt kindlaksmääratud kavale vähendada, selgitavad liikmesriigid selle põhjuseid oma aruannetes, mille nad komisjonile artikli 9 kohaselt esitavad.

Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võtavad liikmesriigid kõik vajalikud meetmed, mis ei too kaasa ebaproportsionaalselt suuri kulutusi, et piirata oma SO2, NOx, muude LOÜde kui metaan, NH3, PM2,5 ja CH4 2025. aasta inimtekkelisi heitkoguseid. Nende heitkoguste tase tehakse kindlaks müüdud kütuste alusel lineaarses vähendamiskavas, milles võetakse arvesse 2020. aastaks kehtestatud heitkoguste taset ja 2030. aastaks seatud heite vähendamise kohustustes määratud heitetasemeid. Kui 2025. aastaks ei suudeta heidet vastavalt kindlaksmääratud kavale vähendada, selgitavad liikmesriigid selle põhjuseid oma aruannetes, mille nad komisjonile artikli 9 kohaselt esitavad.
30.

rõhutab, kui oluline on, et liikmesriigid suurendaksid oma vahendeid tööinspektsioonide läbiviimiseks, et saavutada kooskõlas ILO soovitustega eesmärk üks tööinspektor 10 000 töötaja kohta, rakendades muu hulgas riiklikke tegevuskavasid tööinspektsioonimehhanismide tõhustamiseks, mida saaks vajadusel kaasrahastada Euroopa struktuurifondidest;
Eraldamisest sõltumata peaks tuumikkrediidiasutus jätkuvalt suutma juhtida oma riske. Seepärast peaks teatav kauplemistegevus olema lubatud sel määral, mil see on vajalik tuumikkrediidiasutuse kapitali, likviidsuse ja rahastamise usaldusväärseks juhtimiseks ning ei ohusta tema finantsstabiilsust. Samuti peaks tuumikkrediidiasutusel olema võimalik osutada oma klientidele teatavaid vajalikke riskijuhtimisteenuseid. Samas ei tohiks see tekitada tuumikkrediidiasutusele ülemääraseid riske ega ohustada tema finantsstabiilsust. Oma riski usaldusväärseks juhtimiseks ja klientidele riskijuhtimisteenuste osutamiseks aktsepteeritav riskimaandamine võib, kuid ei pea kvalifitseeruma riskimaandamisinstrumentide arvestusena rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohaselt.

Eraldamisest sõltumata peaks tuumikkrediidiasutus jätkuvalt suutma juhtida oma riske. Seepärast peaks teatav kauplemistegevus olema lubatud sel määral, mil see on vajalik tuumikkrediidiasutuse kapitali, likviidsuse ja rahastamise usaldusväärseks juhtimiseks ning ei ohusta tema finantsstabiilsust. Samuti peaks tuumikkrediidiasutusel olema võimalik osutada oma klientidele teatavaid vajalikke riskijuhtimisteenuseid. Samas ei tohiks see tekitada tuumikkrediidiasutusele ülemääraseid riske ega ohustada tema finantsstabiilsust. Lisaks peaks sümmeetria põhimõtet kohaldades andma kriisilahendusasutustele võimaluse panna võlausaldajad igat liiki kahjumit kandma, nii nagu neil on ka võimalik ka kasumit saada. Oma riski usaldusväärseks juhtimiseks ja klientidele riskijuhtimisteenuste osutamiseks aktsepteeritav riskimaandamine võib, kuid ei pea kvalifitseeruma riskimaandamisinstrumentide arvestusena rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohaselt.
Liikmesriikide programmid, mille kaudu edendatakse ja pakutakse noortele praktikat, võivad saada rahalist toetust Euroopa fondidest. Lisaks toetatakse noortegarantii raames noorte tööhõive algatusega praktikat, mis on suunatud noortele, kes on pärit sellistest Euroopa Liidu piirkondadest, kus noorte tööpuuduse tase on kõige kõrgem. Toetust kaasrahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist (ESF) programmiperioodil 2014–2020. Nii Euroopa Sotsiaalfondi kui ka noorte tööhõive algatuse vahendeid võib kasutada selleks, et suurendada liikmesriikide praktikasüsteemide arvu ja parandada nende kvaliteeti. ESFi ja noorte tööhõivealgatuse vahenditest võib osaliselt katta ka võimalikke praktikaga seotud kulusid, sealhulgas teatavatel tingimustel maksta osa praktikatasust. Lisaks võib nendest allikatest katta ka muid koolituskulusid, mida noored kasutavad väljaspool oma praktikat, näiteks osalemine keelekursustel.

Liikmesriikide programmid, mille kaudu edendatakse ja pakutakse noortele praktikat, võivad saada rahalist toetust Euroopa fondidest. Lisaks toetatakse noortegarantii raames noorte tööhõive algatusega praktikat, mis on suunatud noortele, kes on pärit sellistest Euroopa Liidu piirkondadest, kus noorte tööpuuduse tase on kõige kõrgem. Toetust kaasrahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist (ESF) programmiperioodil 2014–2020. Nii Euroopa Sotsiaalfondi kui ka noorte tööhõive algatuse vahendeid võib kasutada selleks, et suurendada liikmesriikide praktikasüsteemide arvu ja parandada nende kvaliteeti. ESFi ja noorte tööhõivealgatuse vahenditest võib osaliselt katta ka võimalikke praktikaga seotud kulusid, sealhulgas teatavatel tingimustel maksta osa praktikatasust, võttes samas tarvitusele vajalikud ettevaatusabinõud, et avaliku sektori vahendid ei asendaks erasektori vahendeid. Lisaks võib nendest allikatest katta ka muid koolituskulusid, mida noored kasutavad väljaspool oma praktikat, näiteks osalemine keelekursustel.
6.

peab praegustest sätetest erandi tegemise võimaluse põhjendatuse hindamisel oluliseks aspektiks seda, mil määral on liikmesriigid ära kasutanud asjaomaseid võimalusi ja millist mõju on need võimalused avaldanud muu hulgas merendussektori konkurentsivõimele liikmesriikides, kes otsustasid direktiive rakendada nii, et sätted on kohaldatavad ka merel töötava personali suhtes;
37.

on arvamusel, et direktiivi 2007/2/EÜ (millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE)) rakendamisel saadud kogemuste põhjal on vaja hinnata, milliseid direktiivi sisulised ja tehnilised sätted on otstarbekad ja kulude-tulude aspektist rakendatavad. Ootab sellega seoses Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri direktiivi hindamist õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames. Kõnealune direktiiv võimaldab jagada keskkonnaalaseid ruumiandmeid avaliku sektori organisatsioonide vahel ning võimaldab üldsusele juurdepääsu ruumiandmetele kõikjal Euroopas;
Selle direktiiviga antav peamine pikaajaline ajend CO2 kogumiseks ja säilitamiseks ning uue taastuvenergia tehnoloogia kasutuselevõtuks ning vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia ja protsesside murrangulisteks uuendusteks on CO2-hinnaga antav signaal ja see, et püsivalt säilitatud või ära hoitud süsinikdioksiidi heitkoguste eest ei tule LHÜsid tagastada. Et täiendada ressursse, mida kasutatakse juba ärilistel alustel toimivate süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise rajatiste ning taastuvenergia uuendusliku tehnoloogia tutvustamise kiirendamiseks, tuleks kasutada ELi HKSi LHÜsid selleks, et tagada kindel toetus süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise rajatiste, uue taastuvenergia tehnoloogia ja tööstusuuenduste kasutuselevõtu eest vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia ja protsesside valdkonnas liidus CO2 säilitamisel või piisavas ulatuses ärahoidmisel, tingimusel et on olemas kokkulepe teadmiste jagamise kohta. Valdav osa sellest toetusest peaks sõltuma kasvuhoonegaaside heitkoguste tõendatud vältimisest, kuigi osa toetusest võib anda juhul, kui kasutusele võetud tehnoloogiat silmas pidades on eelnevalt kindlaksmääratud vahe-eesmärgid täidetud. Toetatavate projektikulude protsentuaalne maksimummäär võib olenevalt projekti kategooriast erineda.

Selle direktiiviga antav peamine pikaajaline ajend CO2 kogumiseks ja säilitamiseks (st igat liiki kogumiseks ja säilitamiseks) ning uue taastuvenergia tehnoloogia kasutuselevõtuks, energiatõhususe suurendamiseks ning vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia ja protsesside (nagu CO2 kogumine ja kasutamine) murrangulisteks uuendusteks on CO2-hinnaga antav signaal ja see, et püsivalt säilitatud või ära hoitud süsinikdioksiidi heitkoguste eest ei tule LHÜsid tagastada. Et täiendada ressursse, mida kasutatakse juba ärilistel alustel toimivate süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise rajatiste ning taastuvenergia uuendusliku tehnoloogia tutvustamise kiirendamiseks, tuleks kasutada ELi HKSi LHÜsid selleks, et tagada kindel toetus süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise rajatiste, uue taastuvenergia tehnoloogia ja tööstusuuenduste kasutuselevõtu eest kulutõhusa CO2 kogumise ja kasutamise või vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia ja protsesside valdkonnas liidus CO2 säilitamisel või piisavas ulatuses ärahoidmisel, tingimusel et on olemas kokkulepe teadmiste jagamise kohta. Valdav osa sellest toetusest peaks sõltuma kasvuhoonegaaside heitkoguste tõendatud vältimisest, kuigi osa toetusest võib anda juhul, kui kasutusele võetud tehnoloogiat silmas pidades on eelnevalt kindlaksmääratud vahe-eesmärgid täidetud. Toetatavate projektikulude protsentuaalne maksimummäär võib olenevalt projekti kategooriast erineda.
10.

väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa Komisjon viitab linnapeade paktile (1). Komitee tuletab meelde, et paktile allakirjutanud, s.o kogu ELi kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, on tõeline näide säästvast energiatarbimisest ja nad edendavad vabatahtlikult tarbijate hulgas oma tarbeks energia tootmise häid tavasid. Komitee rõhutab, et üle 180 komitee liikme esindab juba linnapeade paktile allakirjutanuid ning on pühendunud pakti edendamisele nii oma liikmete hulgas kui ka kontaktides kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ELis ja kaugemal; ta meenutab siiski, et linnapeade pakt ei esinda kõiki Euroopa kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi. Samuti tuleks vältida igasuguste muude algatuste diskrimineerimist, mis võimaldavad linnadel seada ambitsioonikaid eesmärke (2);
37.

avaldab kahetsust, et komisjoni teatises ei esitata ühtegi ettepanekut üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kohta, näiteks sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kvaliteedinõuetega seoses, kuigi ELi toimimise lepingu artikkel 14 annaks sellele õigusliku aluse. Komitee väljendab muret selle pärast, et seoses üldist majandushuvi pakkuvate teenustega on komisjon keskendunud ainult riigiabi küsimusele, kuigi kõnealustel teenustel on oluline roll ka siseturul. Komitee rõhutab, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel on väga oluline, et avaliku teenindamise kohustused põhineksid läbipaistvatel suunistel ja tõhusal kontrollil ning nende eesmärk oleks pakkuda kvaliteetseid ja kulutõhusaid teenuseid. Seepärast soovib komitee, et komisjon, võttes arvesse asjaomaste pädevuste jaotumist ELi, liikmesriikide, piirkondade ja kohalike omavalitsuste vahel, tõhustaks jõupingutusi üldist majandushuvi pakkuvate teenuste stimuleerimiseks ELis, et parandada ELi kodanike elukvaliteeti kõigil tasanditel;
53.

usub, et kaua menetluses olnud seadusandlike ettepanekute tühistamine võib toetada Euroopa head juhtimist, kuid seda tuleb teha ettevaatusega, et sellest ei saaks kaasseadusandjate survestamise vahend. On selge, et asjatundlikele kaasseadusandjatele tuleks tagada mõistlik aeg ja üldine võimalus väljendada oma seisukohti tagasivõetavate ettepanekute kohta;
42.

on seisukohal, et seda arvestades tuleks teha jõupingutusi, et luua sidemeid ja partnerlusi linnade ja piirkondadega, kelle esindajad osalevad praegu ARLEMis ja edaspidi ka CORLEAPis. Samuti võiks Euroopa Komisjon tegutseda ühist koos ARLEMi ja CORLEAPiga ning toetada nende tööd muu hulgas rahaliselt. Seepärast soovitaks komitee pikendada mestimise ja TAIEXi (tehniline abi ja teabevahetus) projekte ELi ja naabruspoliitika riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel. See on väga oluline mitte ainult valitsemise parandamiseks naabruspoliitika riikides, vaid ka selleks et teadvustada naabruspoliitika riikides ELi mitmetasandilise valitsemise struktuuride tähtsust. Komitee rõhutab kohalike omavalitsuste institutsioonilise tugevdamise olulisust, kutsudes Euroopa Komisjoni uuesti üles laiendama kohalike omavalitsuste programmi ulatust ka naaberriikidele;
Liikmesriigid peaksid edendama tööviljakust ja tööalast konkurentsivõimet piisava teadmiste ja oskuste pakkumisega. Liikmesriigid peaksid tegema haridus- ja kutseõppesüsteemidesse vajalikke investeeringuid, et suurendada nende tõhusust ja tulemuslikkust, mida on vaja eelkõige tööjõu oskuste suurendamiseks. See võimaldab töötajatel paremini muutusteks valmistuda ja kohaneda kiiresti muutuvate dünaamilise tööturu vajadustega üha digitaalsemaks muutuva majanduse tingimustes. Liikmesriigid peaksid tegema rohkem jõupingutusi, et parandada kõigi juurdepääsu kvaliteetsele täiskasvanuharidusele, ning rakendama tööelu pikendada võimaldavaid aktiivsena vananemise strateegiaid.

Liikmesriigid peaksid edendama tööviljakust ja tööalast konkurentsivõimet piisava teadmiste ja oskuste pakkumisega. Liikmesriigid peaksid koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning dialoogis era- ja avaliku sektoriga viima hariduse ja koolituse kaudu tööjõu olemasolevad oskused paremini kooskõlla tööturu vajadusega. Liikmesriigid peaksid tegema haridus-, kutse - ja elukestva õppe süsteemidesse vajalikke investeeringuid, et suurendada nende tõhusust ja tulemuslikkust, mida on vaja eelkõige tööjõu oskuste suurendamiseks. See võimaldab töötajatel paremini muutusteks valmistuda ja kohaneda kiiresti muutuvate dünaamilise tööturu vajadustega üha digitaalsemaks muutuva majanduse tingimustes. Liikmesriigid peaksid tegema rohkem jõupingutusi, et parandada kõigi juurdepääsu kvaliteetsele täiskasvanuharidusele, ning rakendama tööelu pikendada võimaldavaid aktiivsena vananemise strateegiaid. Kõnealuses kontekstis tuleks teha kõik selleks, et tõhustada üleminekut keskkonnasäästlikule ja meremajandusele ning viia pädevused kokku tööturu nõudlusega, ennetades ja juhtides muutusi inimkapitaliga seonduvates vajadustes ning suunates maksukoormuse muudele maksuallikatele. See võib aidata vähendada eelkõige noorte töötust, mille tase ületab praeguseks keskmiste näitajate järgi 22 % määra Euroopa Liidus. Samal ajal tuleks panustada sotsiaalmajanduse arendamisse, võttes arvesse selle sektori potentsiaali kvaliteetsete töökohtade loomisel, arvestades iseäranis Euroopa piirkondades ja kohalikes omavalitsustes esitatavaid nõudmisi.
11.

on seisukohal, et investeerimiskava õnnestumise veel üks tingimus on see, et stabiilsuse ja kasvu paktiga ei takistataks kaasrahastamist. Seepärast kutsub komitee üles jätma riikliku kaasrahastamise stabiilsuse ja kasvu pakti arvutustest välja, sõltumata sellest, milline on liikmesriigi olukord stabiilsuse ja kasvu pakti alal. See nõudmine on osa komitee laiemast nõudmisest mitte kohaldada stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirju Euroopa struktuurifondide riiklikule kaasrahastamisele;
Reformid on olemuselt keerukad protsessid, mille puhul on tarvis tervet väga spetsiifiliste teadmiste ja oskuste ahelat. Struktuurireformide elluviimine on mitmes avaliku poliitika valdkonnas keerukas, sest nende kasu avaldub sageli hiljem. Seetõttu on varajane ja tõhus kavandamine ja rakendamine tähtis nii kriisist tabatud kui ka struktuurselt nõrga majandusega riikides. Sellega seoses on viimastel aastatel liidu poolt tehnilise abi kujul antav toetus mänginud olulist rolli Kreeka ja Küprose majanduse kohandamise toetamisel .

Reformid on olemuselt keerukad protsessid, mis nõuavad poliitilist tahet, dialoogi- ja mitmetasandilises partnerluses osalemise oskust, eelarvelisi ja haldusvahendeid ning mille puhul on tarvis tervet väga spetsiifiliste teadmiste ja oskuste ahelat. Struktuurireformide elluviimine on mitmes avaliku poliitika valdkonnas keerukas, sest nende kasu avaldub sageli hiljem. Seetõttu on varajane ja tõhus kavandamine ja rakendamine tähtis nii kriisist tabatud kui ka struktuurselt nõrga majandusega riikides. Sellega seoses peaks viimastel aastatel liidu poolt tehnilise abi kujul antav toetus aitama õppust võtta programmidest, mis on suunatud Kreeka ja Küprose majandusliku kohandamise toetamisele . Struktuurireformide elluviimise eest vastutuse võtmine kohapeal, eelkõige tänu kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ja sotsiaalpartneritele, on oluline tingimus programmi edukakas läbiviimiseks.
33.

Copernicuse ja Galileo andmete kasutamiseks ning nendel põhinevate uute teenuste väljatöötamiseks on vaja muudatusi seadusandluses, mis võimaldavad kooskõla muude ruumiandmeid kasutavate meetmetega regionaalpoliitika, energia- ja keskkonnapoliitika, põllumajanduse ja keskkonnaseire vallas. Tuleb tagada, et nende programmide vahendusel hangitud andmeid oleks võimalik kasutada ka EL aruandluses ja et neil oleks seadusliku metoodika jõud seal, kus see on võimalik.
37.

märgib, et komisjoni talituste töödokument on kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega, ning rõhutab, et katastroofid ei tunne riigipiire ja katastroofidele vastupanu võime on omakorda valdkond, kus on vaja kooskõlastatud tegevust. Kodanikukaitse kuulub valdkonda, kus EL tegutseb selleks, et toetada, koordineerida või täiendada liikmesriikide meetmeid (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 6). Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 196 võib liit võtta meetmeid, ilma et see kohustaks liikmesriike oma õigus- ja haldusnorme ühtlustama.
30.

rõhutab, et tuleb olla hoolikas, tagamaks, et see kava piirdub uute ja tasuta WiFi-ühenduse juurdepääsupunktidega. Komitee ei soovi, et avalikult rahastatud algatused konkureeriksid olemasolevate erasektori süsteemidega;
42.

tervitab asjaolu, et looduskapitali rahastamisvahendiga käsitleti keerulist ja täiesti uudset väljakutset rahastada ökosüsteemi teenustega seonduvaid ettevõtmisi ja anda stiimuleid erainvesteeringuteks selles valdkonnas. Komitee on seisukohal, et investeeringud ökosüsteemi teenustesse on Euroopa tulevik, ja tervitab asjaolu, et programmiga LIFE on see väljakutse vastu võetud. Komitee soovitab analüüsida ja hinnata looduskapitali rahastamisvahendi toimimist nii juba saavutatud kui ka oodatavate tulemuste alusel tagamaks, et seda kasutatakse tõhusalt kuni teise mitmeaastase tööprogrammi lõpuni ja positiivse hinnangu korral kuni 2020. aastani;
34.

hoiatab siiski, et suured keskmise sissetulekuga riikide rühmad kannatavad tõsiste struktuuriliste piirangute all, nende riigisisene olukord on väga ebaühtlane, institutsioonid on nõrgad ja ühiskond killustunud. Arengukoostöö, sealhulgas finantskoostöö, võib olla kasulik selleks, et võimaldada kõnealustel riikidel saada oma piirangutest üle ja edendada jätkusuutlikku arengut, mis parandaks lisaks nende suutlikkust osaleda aktiivsemalt tegevuskava 2030 elluviimises;
2.

rõhutab lisaks, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on liikmesriikide ja Euroopa Liidu hädavajalikud partnerid varjupaigataotlejate juhtimisel ja vastuvõtul ning et nad on seetõttu väga huvitatud õiglastest ja läbipaistvatest asjaomastest eeskirjadest, austades ühiskondliku harmoonia eeltingimusi ja inimeste põhiõigusi. Samuti toonitab komitee, et kohalikud omavalitsused, kes on üldiselt kodanike õiguste tagajad, saaksid seda ülesannet paremini täita, kui nende käsutuses oleksid viited ELi õigusaktidele ja asjakohased vahendid kodanike turvalisuse ja varjupaigataotlejate põhiõiguste tagamiseks;
40.

ootab huviga komisjoni seadusandlikku ettepanekut, et võidelda ebaseadusliku kultuuripärandiga kauplemise vastu. Komitee toonitab, et see ettepanek peaks hõlmama mitte ainult kultuuriväärtuste ebaseaduslikku importimist ELi, vaid ka ELi kultuuriväärtuste ebaseaduslikku eksporti, et võidelda nendega kauplemise vastu ning kaitsta kunstilise, ajaloolise või arheoloogilise väärtusega rahvuslikke rikkusi. Komitee rõhutab siiski, et selle ettepanekuga ei tohi kehtestada ebaproportsionaalseid piiranguid seaduslikule kultuuriväärtustega kauplemisele ning seaduslike kauplejate halduskoormus tuleb viia absoluutse miinimumini. Komitee peab samuti oluliseks, et esitataks ranged meetmed seoses ebaseaduslike väljakaevamistega Euroopa Liidus;
9.

märgib, et komisjoni teatises on Arktika piirkond määratletud kui põhjapolaarjoonest põhja poole (66o32′ põhjalaiust) jääv põhjapoolust ümbritsev ala. See hõlmab Põhja-Jäämerd ja kaheksa Arktika piirkonna riigi – Ameerika Ühendriikide, Islandi, Kanada, Norra, Rootsi, Soome, Taani Kuningriigi (sh Gröönimaa ja Fääri saared) ja Vene Föderatsiooni territooriume. Ametlikult Taani Kuningriigi koosseisu kuuluvad, kuid ulatusliku autonoomiaga Gröönimaa ja Fääri saared Euroopa Liitu ei kuulu, kuid on sõlminud ELiga kalastus- ja kaubanduslepingud. Gröönimaal on lisaks ELi ülemereterritooriumi eristaatus. Arktika piirkonnas elab kokku 4 miljonit elanikku, kellest ligikaudu kolmandik on põlisrahvaste esindajad;
võttes arvesse Euroopa Komisjoni poolt läbi viidud hindamist ELi tagatise kasutamise ja EFSI tagatisfondi toimimise kohta osana seadusandlikust ettepanekust EFSI pikendamise kohta; võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga esimest aruannet „Evaluation of the functioning of the European Fund for Strategic Investments“, mis avaldati 6. oktoobril 2016; võttes arvesse sõltumatut välishindamist EFSI määruse rakendamise kohta vastavalt määruse (EL) 2015/1017 artikli 18 lõikele 6; võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust nr 2/2016 „EFSI: an early proposal to extend and expand“, mis avaldati 11. novembril 2016;