[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 8.6.2006

KOM(2006) 276 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA ÜLEMKOGULE

Euroopa Tehnoloogiainstituut: edasised sammud selle loomiseks

Kokkuvõte

Jätkuks 22. veebruaril vastu võetud teatisele Euroopa Tehnoloogiainstituudi (ETI) kohta tõdeti 2006. aasta märtsis kogunenud Euroopa Ülemkogu istungil, et Euroopa Tehnoloogiainstituudi asutamine on oluline samm vähendamaks lõhet kõrghariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni vahel, ning kutsuti komisjoni üles esitama 2006. aasta juuni keskpaigaks ettepanekud edasisteks sammudeks.

Euroopa Ülemkogu istungi järel on komisjon ettepanekuga tegelenud ning algatanud laia arutelu liikmesriikide ja Euroopa sidusrühmadega. Arutelu käigus juhtisid mitmed sidusrühmad tähelepanu, et tulevase instituudi nimi võib minna segamini praeguste organisatsioonide nimedega ning toonitasid, et rohkem tuleks rõhutada asutuse innovaatilist iseloomu. Komisjon säilitas esialgu algupärase nime ETI, kuid nimeküsimus tuleb uuesti arutlusele lõplikus ettepanekus. Arutelu käigus jõuti üldisele kokkuleppele puudusi ja vajadusi käsitleva komisjoni taustaanalüüsi osas ning vajaduses teha ühiseid jõupingutusi, et tõhustada Euroopa konkurentsivõime suurendamiseks suutlikkust nn teadmiste kolmnurgas, kuhu kuuluvad haridus, teadusuuringud ja innovatsioon. Euroopa Tehnoloogiainstituuti tuleks näha osana ühisest strateegiast, mis on suunatud Lissaboni eesmärkide täitmisele. ETI eesmärk ei ole tegutseda mitte üksnes haridus-, teadus- ja innovatsiooniasutusena vaid mudelina, mis kehastab teadmiste kolmnurka Euroopa tasandil.

Arutelu käigus kerkis esile mitmeid eriküsimusi, mida käsitletakse käesolevas teatises. Nendeks küsimusteks on ETI kavandatav struktuur ja toimimine, juhatuse olemus ja roll, teadmisühenduste toimimine, ETI töötajate seisund ja nende suhted päritoluasutustega, stiimulid ETI potentsiaalsetele koostööpartneritele, äriringkondade roll, asutuse väljastavad teaduslikud kraadid ja asutuse suhe praeguste ja tulevaste ELi algatustega.

Käesolevas teatises ei esitata lõplikke lahendusi. Selles esitatakse täiendavat teavet eelnõu erinevate aspektide kohta ning vajadusel pakutakse lahendusi. Teatise eesmärk on toetada keskendunud arutelu liikmesriikide ja sidusrühmadega järgnevate kuude jooksul, selgitada senitehtut ning näidata, kus küsimused on jäänud lahtiseks. Komisjon on alustanud täielikku mõjuhindamist, mis jõuab lõpule sügisel.

Euroopa organisatsioonina, mis suudab edendada tipptasemel teadmisi, meelitada ligi talente kogu maailmast ning pakkuda euroopalikke töötingimusi üliõpilastele, teadlastele ja innovaatoritele, esindab ETI Euroopa uusi pürgimusi konkurentsivõimelise, teadmistepõhise ühiskonna loomiseks.

1. Sissejuhatus

Komisjon pööras vajadusele luua Euroopa Tehnoloogiainstituut esimest korda tähelepanu oma 2005. aasta kevadaruandes.[1] Euroopa Ülemkogu võttis küsimuse teadmiseks ning komisjon algatas järelemõtlemis- ja aruteluprotsessi, mille tulemusena esitati 2006. aasta 22. veebruaril esimene teatis Euroopa Tehnoloogiainstituudi kohta.[2]

2006. aasta märtsis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldustes tõdetakse järgmist:

“Euroopa Ülemkogu märgib komisjoni Euroopa Tehnoloogiainstituuti käsitleva teatise tähtsust ja kavatseb edasi uurida võimalusi edendada lisaks muudele meetmetele võrgustike loomist ja sünergiaid Euroopa kõrgetasemeliste teadus- ja innovatsiooniringkondade vahel. Euroopa Ülemkogu tunnistab, et kõikidele liikmesriikidele avatud kõrgetasemelistel võrgustikel põhinev Euroopa Tehnoloogiainstituut on lisaks muudele meetmetele, mis edendavad võrgustike loomist ja sünergiaid Euroopa kõrgetasemeliste teadus- ja innovatsiooniringkondade vahel, oluline samm kõrghariduse, teadustegevuse ja innovatsiooni vahelise lõhe kaotamiseks. Euroopa teadusnõukogul peab seejuures olema juhtroll. Euroopa Ülemkogu palub komisjonil esitada 2006. aasta juuni keskpaigaks ettepanek edasiste sammude kohta.“[3]

Euroopa Ülemkogu istungi järel on komisjon ettepanekuga tegelenud ning eelkõige arutanud liikmesriikide ja Euroopa sidusrühmade tõstatatud küsimusi. Komisjon on korraldanud mitmeid nõupidamisi,[4] et anda kõigile osapooltele võimalus eelnõu ja selle põhialuste üle aru pidada ning saada nendepoolset tagasisidet. President Barroso kohtus ka Euroopa teadusnõukogu esindajatega,[5] kes esitasid oma seisukohad.

Arutelu käigus jõuti üldisele kokkuleppele puudusi ja vajadusi käsitleva komisjoni taustaanalüüsi osas ning vajaduses teha ühiseid jõupingutusi, et tõhustada Euroopa konkurentsivõime suurendamiseks suutlikkust nn teadmiste kolmnurgas, kuhu kuuluvad haridus, teadusuuringud ja innovatsioon. Mitmed sidusrühmad juhtisid tähelepanu asjaolule, et tulevase instituudi nimi võib minna segamini praeguste organisatsioonide nimedega ning toonitasid, et rohkem tuleks rõhutada asutuse innovaatilist iseloomu. Komisjon arutleb selle küsimuse üle ning tuleb teema juurde tagasi lõplikus ettepanekus.

Euroopa Tehnoloogiainstituuti tuleks näha osana ühisest strateegiast, mis on suunatud Lissaboni eesmärkide täitmisele. Teadusuuringute ja innovatsiooni kõrgtaset toetatakse selliste rahastamismehhanismide abil nagu teadusuuringute seitsmes raamprogramm ja konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogramm. ELi regionaalpoliitika raames toetatakse oluliselt teadus-, innovatsiooni- ja koolitusvõimet kogu ühenduse piires ning veelgi enam keskendutakse sellele tegevusele järgmise programmiperioodi jooksul (2007–2013). Komisjon on vastu võtnud teatise,[6] mis kutsub üles ülikoole ja seal toimuvat uurimistegevust moderniseerima ning kus kirjeldatakse ideid, kuidas võidelda puudustega juhtimises ja rahastamises ning kõrghariduse killustumisega. Lisaks rõhutatakse teatises, mis käsitleb ettevõtliku meelelaadi edendamist hariduse ja õppimise kaudu,[7] et ettevõtliku suhtumise ja ettevõtlusalaste oskuste kombineerimine tipp-pädevusega teaduslikes ja tehnilistes õpingutes võimaldab üliõpilastel ja teadlastel edukamalt oma ideid ärilistel eesmärkidel ära kasutada. Need algatused moodustavad ETI eelnõu tausta. ETI eesmärk ei ole tegutseda mitte üksnes haridus-, teadus- ja innovatsiooniasutusena vaid mudelina, mis kehastab teadmiste kolmnurka Euroopa tasandil.

Arutelu käigus kerkis esile mitmeid eriküsimusi. Esimene küsimuste rühm on seotud ETI kavandatava struktuuriga: juhatuse olemus ja roll, teadmisühenduste toimimine, ETI töötajate seisund ja nende suhted päritoluasutustega, stiimulid ETI potentsiaalsetele koostööpartneritele, äriringkondade roll, jne. Teine küsimuste rühm käsitleb põhiliselt ETI loomist praeguse ELi kontekstis, tema õiguslikku alust ja staatust, asutuse väljastatavaid kraade, rahastamist ja asutuste suhet praeguste ja tulevaste ELi algatustega.

Väga oluline on nende tähtsate küsimustega praegu tegelda, et valmistada ette ETI tulevane määratlemine ja loomine, mis toimub komisjoni õigusakti ettepaneku alusel enne 2006. aasta lõppu. Komisjon jätkab seega selle perioodi jooksul konsultatsioone.

Käesolev teatis on vastuseks arutelu käigus kerkinud küsimustele. Selles esitatakse täiendavat teavet eelnõu erinevate aspektide kohta ning vajadusel pakutakse lahendusi. Teatise eesmärk on selgitada senitehtut ning näidata, kus küsimused on jäänud lahtiseks ning selle abil toetada keskendunud arutelu liikmesriikide ja sidusrühmadega järgnevate kuude jooksul , et muuta ETI visioon ja põhialused kindlamaks. Käesolevas teatises ei esitata lõplikke lahendusi. Eelnõu üks põhielemente on tagada, et ETI oleks sõltumatu asutus, mis võib ise otsustada oma tegutsemisviiside üle, pidades silmas laiemat eesmärki pakkuda suurepärast haridust, teadustegevust ja innovatsiooni. Instituudi asutamisakt peaks looma laia eesmärkide ja toimimisreeglite raamistiku, mille alusel saaks ETI juhatus vabalt määratleda organisatsiooni ülesehituse ja tegutsemise üksikasjad.

2. Struktuur ja juhtimine

ETI määratleb potentsiaalse majandusliku huviga seotud strateegilised teaduslikud ülesanded mitut teadusharu hõlmavates valdkondades ning valib teadmisühendused ja rahastab neid nende ülesannete lahendamiseks. Teadmisühendused kujutavad endast tihedaid partnerlussuhteid. Need on rühmad, mille on kokku pannud ülikoolid, teadusorganisatsioonid ja tööstus, et täita ETI poolt kindlaks määratud eesmärke, mis on seotud teadustöö, hariduse ja innovatsiooniga neis valdkondades.

ETI peaks olema lihtne, tõhus ja toimiv üksus, mis on eraldiseisev juriidiline isik. ETI-l peaks olema juhatus, mida abistaksid vähesed töötajad. Ülesandeid (teadustegevus, innovatsioon ja ülikoolijärgse hariduse andmine) täidaksid teadmisühendused. Teadmisühendus oleks seetõttu midagi enamat, kui lihtsalt võrgustik: ta oleks integreeritud partnerlus, mille osapooled soovivad saavutada ETI juhatuse määratletud strateegilisi eesmärke.

ETI oleks seega sõltumatu asutus, mis oma struktuuri ja tegutsemismudeli poolest oleks innovaatiline ja olemuselt euroopalik. ETI osaleks aktiivselt hariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, tuginedes peamiselt partnerorganisatsioonidelt saadavale inim- ja füüsilistele ressurssidele. Partnerorganisatsioonid toimiksid teadmisühenduste raamistikus juhatuste strateegiliste suuniste alusel. Teadmisühenduste ja juhatuse loomisega seonduvaid küsimusi käsitletakse järgnevates osades.

2.1. Teadmisühendused

Euroopa Tehnoloogiainstituut toimib peamiselt teadmisühenduste kaudu. Teadmisühendused moodustuksid ülikoolide, ettevõtete ja uurimiskeskuste töörühmadest ja osakondadest ning neil oleks keskmise ja pika kestusega (10–15 aastat) haridus-, teadus- ja innovatsioonikava laial strateegilisel valdkondadevahelisel alal. Teadmisühendused looksid vajaliku kriitilise massi, et avaldada üleilmset mõju ning koondada Euroopa laialipillutatud tipp-pädevus. Vastavalt 22. veebruari 2006. teatisele tuleks esimesed teadmisühendused määratleda 2009. aastal.

Teadmisühendused valitakse kahesuunaliselt: ülevalt alla ja alt üles. Alt-üles suuna puhul tulevad ülikoolide, uurimiskeskuste ja ettevõtete osakonnad või töörühmad kokku ise, luues potentsiaalse partnerluse valitud teadusaladel. Juhatus määratleks valikukriteeriumid, mis sisaldaksid järgmisi elemente: suurepärane teadus-, haridus- ja innovatsioonikava valitud teadusvaldkonnas, esmaklassiline füüsiliste ja inimressursside kooslus, kõrgetasemelise hariduse tagamise mehhanismid ning tõeline kasu piirkondadele ja äripartneritele (eelkõige VKEdele), kaas arvatud teadmiste suunamine turule.

Protsess peaks suunduma ka ülevalt-alla . Juhatus määratleks strateegilised valdkondadevahelised tegevusalad, kus tuleb luua teadmisühendused. Need valdkonnad peaksid pikas perspektiivis esindama keskseid tehnoloogilisi väljakutseid , millel oleks potentsiaali luua innovaatilisi lahendusi, millest saadaks majanduslikku kasu ning mis parandaksid Euroopa konkurentsivõimet. Valdkonnad peaksid olema äri seisukohast olulised ning uuringutes tuleks ühendada baasuuringud ja rakendusuuringud, eelkõige uuematel teadusaladel, kus on vaja mitut teadusvaldkonda hõlmavat lähenemist.[8]

Juhatus peaks määratlema ka valikukriteeriumid ja -protseduuri ning korraldama valikukonkursi. Asutamisaktis võib anda mõningaid spetsiifilisi kriteeriume teadmisühenduste valimiseks. Nendeks võivad olla kooskõla ETI eesmärkide ja strateegiaga ning ettepanekus näidatav tipp-pädevus (või potentsiaalne tipp-pädevus), samuti meetmed, millega tagatakse ettepaneku tõenäoline kvaliteet ja tõhusus.

Pärast valikut peab iga teadmisühendus looma oma toimimisstruktuuri juhatuse sätestatud raamide piires. Juhatus määratleb ka teadmisühenduse sõltumatuse ja vastutuse määra, kuid teadmisühendused peaksid olema võimalikult sõltumatud ja paindlikud oma sisekorralduse ja ressursside (rahaliste, füüsiliste ja inimressursside) haldamise seisukohast. Lühikese ja keskmise pikkusega ajaperioodi eesmärgid sõnastatakse juhatuse määratletud raamistikus, et ETI kui terviku sisene ühtlus säiliks.

Eesmärk on asetada innovatsioon teadmiste kolmnurga keskmesse , selle asemel, et tehnosiire toimuks protsessi lõpus. Selleks tuleb ärialased teadmised lõimida kõigi teadusuuringute ja haridusega. Äriringkonnad saavad anda otsese panuse teaduse ja hariduse edendamiseks, pakkudes suurepäraseid teadlasi ja juhtimismeetodeid. Õppekavad võiksid sisaldada innovatsioonijuhtimismooduleid ja ettevõtlusalaseid kursusi. See aitaks üliõpilastel ja teadlastel omandada ettevõtlikku meelelaadi ja vajalikke oskusi teadmiste ülekandmiseks ja tegevuse alustamiseks , nii et nad saaksid täielikult ära kasutada oma teadusuuringu innovaatilise potentsiaali. Firmad saavad toetada ka õpetamist ja pakkuda praktikakohti.

2.2. Juhatus

ETI tööd juhiks juhatus, mida toetaksid vaid vajalikud haldusteenistused (sekretariaat, õigus- ja finantsteenistus). Juhatus määratleks ETI üldpoliitika ja strateegilised eesmärgid, nimetaks põhilised teemade valdkonnad, millega töötatakse, valiks ja looks teadmisühendused ning kontrolliks ja hindaks nende tegevust. Juhatus sätestab ETI üldreeglid ning tagab erinevate teadmisühenduste koordineerimise. Juhatus otsustab ETI eelarve üle ning eraldab raha teadmisühendustele vastavalt kontrollimise ja hindamise tulemustele.

Juhatuse koosseis peab tagama:

- tipp-pädevuse ja ETI sõltumatuse,

- vastutuse rahastajate ja kogu ühiskonna ees,

- asjakohase teadusliku pädevuse ja juhtimisoskuse,

- mehhanismid, mis tagavad dialoogi erinevate sidusrühmadega ning nendepoolse tagasiside.

Juhatuse koosseis peab olema piiritletud ning liikmed peavad esindama tasakaalustatult kogemusi teadus- ja ärimaailmast. Juhatuse liikmed valitakse isikutena, kes ei esinda otseselt kedagi. Juhatus võib otsuste tegemisel kasutada väliste nõuandekomiteede abi.

Samuti on oluline, et juhatus peaks struktureeritud dialoogi teadmisühenduste partnerorganisatsioonidega, kes on mõnes mõttes tegevuse “osanikud” ning nad vajavad kindlust, et nende häält võetakse kuulda tähtsate strateegiliste otsuste tegemisel.

Juhatuse liikmete valimine peab olema läbipaistev ning põhinema üksnes teaduse ja innovatsiooni valdkonnas näidatud tipp-pädevusele. Sobivaks mudeliks oleks Euroopa teadusnõukogu teadusliku nõukogu liikmete nimetamine (st valimiskomitee, mida juhib laiapõhjalise toetuse saanud isik).

3. Personalikorraldus ETI ja teadmisühenduste vahel

Inimressursid on ETI üks suurematest väljakutsetest. ETI peab olema võimeline meelitama parimaid inimesi teadmisühendustesse ning moodustama neist tõhusaid meeskondi, kui soovitakse tipp-pädevuse eesmärke täita.

Veebruarikuu teatises tegi komisjon ettepaneku, et teadmisühendustes töötavad inimesed – teadlased, õppejõud, innovatsiooni ja tehnosiirde alal töötajad – lähetataks ETIsse tööle ja oleksid ETI palgal. See on põhjustanud muret, et ETI suurendab Euroopa kõrghariduse killustatust ning vähendab tipp-pädevuse praegust taset. Nii ei tohi juhtuda ning seetõttu tuleb teha selgitustööd.

Tegelikkuses kasutavad ülikoolid ja rahvusvahelised teadusasutused (ning eelkõige ettevõtted) tänapäeval erinevaid mooduseid oma töötajate kinni hoidmiseks ja tasustamiseks. Sellised moodused peavad asjakohase üldraamistiku piires olema ka ETI käsutuses. Mooduste hulka kuuluvad otsene tööhõive, lähetamine (keskmise pikkusega töökorraldus, mille puhul töötaja töötab teatava perioodi teises asutuses, millega seonduvad erinevad töölevärbamise võimalused ja õigus tagasi pöörduda), nõrgemad sidemed, nagu kahel kohal töötamine (mille puhul säilib inimese esialgne töösuhe, kuid ta on seotud ka tööga teises asutuses) ja ajutised suunamised (nt tasulised loomepuhkused e “sabatiaasta”). Komisjon teeb ettepaneku, et ETI ja teadmisühendused peaksid saama kasutada kõiki neid võimalusi. Valikuetapis tuleb siiski tagada, et teadmisühenduse töötajad oleksid piisavalt pühendunud ETI-le, tema identiteedile ja jätkuvale edule, ning seetõttu on vajalik ühtne tööhõive raamistik (mis käsitleks tasustamist, töötingimusi, intellektuaalomandi kaitset, jne). Selles raamistikus oleks teadmisühendusel vabadus rakendada inimressursse kõige asjakohasemal viisil.

4. Teaduslikud kraadid

ETI peab olema võimeline välja andma teaduslikke kraade ja diplomeid. Need oleksid ETI kaubamärgi nähtavaks tõestuseks ning stimuleeriksid tudengeid ja teadlasi programmides osalema. ETIst peab saama maailma parimate peade ligitõmbe objekt. Kõrgetasemeliste teaduskraadide andmine tugevdaks ETI identiteeti ning aitaks saavutada laia tunnustuse. ETI oleks mudel, mis edendaks muutusi Euroopa kõrghariduse valdkonnas.

Asutamisaktis tuleks sätestada teaduskraadide andmise kord ning panna juhatusele kohustus kehtestada metoodika, mis tagaks kraadiõppe kursuste kvaliteedi. Mudelina võib kasutada Bologna protsessile vastavaid liikmesriikide menetlusi. Selle alusel peavad liikmesriigid antavaid kraade tunnustama. ETI kraade tunnustades näitavad liikmesriigid , et nad soovivad kaotada tõkked kraadide tunnustamisel, mis tänaseni takistavad liikuvust ja teadmiste Euroopa loomist. See tugevdaks ka ETI seisundit, nähtavust ja atraktiivsust nii ELi sees kui väljaspool seda ning lihtsustaks üliõpilaste liikuvust.

5. Osalemisest tulenev kasu

Arutelu käigus on üheks peamiseks küsimuseks olnud teadmisühenduses osalemisest tulenev kasu. Miks peaks ülikool, uurimiskeskus või äriettevõte soovima anda oma intellektuaalseid ressursse (ja inimesi) teadmisühenduse käsutusse? Mis motiveeriks mõnda regiooni panustama ETI töösse, näiteks pakkudes ülikooli või uurimisasutuse ruume?

Kasu sõltub tingimustest. Järgmised näited illustreerivad osalemisest tulenevat kasu.

- Tavalise, uurimiskeskse ülikooli jaoks seisneb peamine kasu lisavõimalustes edeneda kiiremini töös, mida asutus on juba ise pidanud strateegiliselt tähtsaks. ETI eraldab teadmisühendustele raha; osalevad ülikoolid ja uurimiskeskused saavad seetõttu teha rohkem ja kiiremini, kui nad oleksid saanud teha ilma lisaressurssideta. Lisaks võimaldab tihe partnerlus teadmisteühenduse sees ja lõimumine ärimaailmaga efektiivsemalt jagada teadmisi ja nende kasutamist innovatsioonis. Nende kahe elemendi ühendus annaks ka kõige arenenumate ülikoolide ja ettevõtete pingutustele lisamõõtme, tagades et kõik osapooled saavad protsessist kasu.

- Eespool nimetatud kasu kehtib ka spetsiifilisemate kõrgkoolide jaoks, kelle tegevus on suunatud rohkem innovaatilisele või piirkondlikule tegevusele. ETI võib eraldada ka lisaraha, et aidata luua vajalikku infrastruktuuri. Lisaks aitab ETI õppetegevus tõsta ETI töös osalevaülikooli atraktiivsust.

- Ettevõtete ja spetsialiseerunud uurimiskeskuste jaoks võiks suurim atraktiivsus peituda suurema riski ja ebakindlusega valdkondades. Siin saavad kokku ETI esindatav avalik huvi ja ettevõtete ärihuvid. Ettevõtteid tuleks julgustada investeerima ja osalema teadusuuringute varasemas etapis, kui nad seda muidu teeksid, või investeerima spekulatiivsematesse pikaajalisematesse valdkondadesse. Samal ajal annabteadmisühenduse koolitustegevus ettevõtetele võimaluse mõjutada üliõpilaste koolitamist ning muuta nende teadmised asjakohasemateks, et alustada ametialast karjääri või luua oma ettevõte. Äriringkondade osalemine teadmisühenduse tegevuskava määratlemisel tagaks, et uurimistulemused oleksid nende seisukohast asjakohased ning toetaksid uute ärivõimaluste loomist.

- Teadmisühenduse piirkonnas tegutsevad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted saaksid kasutada laiemat inimkapitali, ETI pakutavaid tehnilisi teenuseid, saada abi ettevõtete algetapis ja spin-off ettevõtete asutamisel, osaleda klastrialgatustes ja pääseda ligi riskikapitalile.

- Üldisemalt on koostöö ETIga ja piisava hulga ETI-hallatavate intellektuaalomandi õiguste kättesaadavus (aja jooksul) stiimuliks potentsiaalsetele osalejatele asjaomastes valdkondades.

6. Muud küsimused

Järgmistele küsimustele pööratakse tähelepanu järgnevate kuude jooksul, kui valmistatakse ette õigusakti ettepanekut.

6.1. Intellektuaalomandi õigused

Vaja on asjakohast intellektuaalomandi õiguste raamistikku, kui soovitakse, et ETI looks aja jooksul piisaval hulgal tema omanduses olevaid teadmisi, et jagada neid teistele ning edendada nende teadmiste kasutamist. Juhatus peab määratlema üldise raamistiku, mille alusel saaks iga teadmisühendus küsimusega tegelda. Raamistik võiks sisaldada näiteks teatavate õiguste jätmist ETI-le või nende jagamist partnerorganisatsioonide ja teadustöötajatega, või määratlema selle, kes peaks läbirääkimisi õiguste üle teadmisühenduse või ETI poolt. Vastavad sätted peavad sisalduma õigusaktis.

6.2. Õiguslik alus

ELi lepingu sätted, mis käsitlevad haridust, teadusuuringuid ja konkurentsivõimet, pakuvad mitmeid võimalusi ETI asutamise õiguslikuks aluseks. Komisjon arutleb praegu selle üle, milline oleks kõige kohasem õiguslik alus.

6.3. Rahastamine

Mõjuhindamise käigus tehakse üksikasjalik finantsanalüüs järgmisel sügisel. Analüüs sisaldab selgitusi ETI juhatuse vastutusalas olevate aruandluse, finantsjuhtimise ja järelevalve kohta. Järgnevalt täpsustatakse mõningaid lisaelemente.

- ETI, mis peab saama tipptasemel hariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni lipulaevaks, vajab algetapis olulist riigipoolset rahastamist, kuigi võib eeldada, et arenedes hakkab juurde tulema ka erasektori finantseeringuid. Lähedased pikaajalised suhted äriringkondadega kõigis ETI tegevusvaldkondades peaksid suurendama erasektori panust, kuid intellektuaalse kapitali pikaajaliseks arendamiseks vajatakse tõenäoliselt jätkuvalt riiklikku rahastamist.

- Komisjon eeldab, et ETI kasvab astmeliselt. See tähendab, et rahastamisvajadus keskendub perioodi 2007–2013 lõpupoolele ja sealt edasi, ning kasvab samuti astmeliselt.

- Erasektori vahenditest rahastamine on ETI-kava keskne osa. ETIt peaks seetõttu julgustama looma võimalusi toetuste ligitõmbamiseks, näiteks sihtasutusekujul.

- Aja jooksul peaks ETI tulud järjest suuremas ulatuses tulenema uurimis- ja koolitustegevuse lepingutest.

7. Üleilmne atraktiivsus

Üks ETI eesmärke on tõmmata ligi üliõpilasi ja teadlasi kogu maailmast. Vaid üleilmse maine loomine tõmbab ligi tudengeid ja teadlasi kogu Euroopast ning aitab tegutseda muutuste teenäitajana. Kogemused näitavad, et üleilmse mainega asutus võib ligi tõmmata suure hulga üliõpilasi ja teadlasi väljastpoolt ELi. See aitaks mõõta asutuse edukust ning looks ELile võimaluse saada kasu kolmandate riikide kodanike oskustest – paljuski samamoodi, kui on teinud Ameerika Ühendriigid. ETI peaks siiski endale teadvustama, et tuleb vältida ajude äravoolu arenevatest riikidest ning pürgima selle asemel teaduse ja innovatsiooni arendamisele kolmandates riikides asjakohaste sidemete abil.

Kolmandate riikide üliõpilaste ja teadlaste jaoks on nende karjääri kõikides etappides ETI puhul atraktiivseks kaks põhilist tegurit. Esiteks, kursuste, teaduslike kraadide ja uurimisprogrammide akadeemiline usaldusväärsus. Teaduskraadide rahvusvaheline tunnustamine, teadusuuringute kvaliteet, tulemused ja innovatsioon on peamised tegurid välismaa üliõpilaste ja teadlaste ligimeelitamiseks. Teiseks vajatakse paindlikkust, mis võimaldaks välismaa magistrantidel, doktorantidel ja teadlastel ETIga ühineda, ning ETI-l peab olema võimalus võtta kolmandate riikide kodanikke tööle teadmisühendustesse. Kiirendatud ja lihtsustatud riiklike lubade ja viisade andmise kord kolmandate riikide üliõpilastele ja teadlastele on kokku lepitud[9] ning see tuleks viivitamata riiklikesse õigusaktidesse sisse viia. Võib-olla on vaja ka erilisi viisamenetlusi. Kolmandate riikide üliõpilaste ja teadlaste rahaline toetamine aitab samuti suurendada ETI üleilmset atraktiivsust. ETI juhatus peaks arutama stipendiumite ja teadusgrantide andmist silmapaistvatele välismaa üliõpilastele ja teadlastele. Kriteeriumiks peaks olema – nagu ETI puhul alati – tulemuste kvaliteet.

8. ETI teiste asutuste ja meetmete toetajana: suhted ELi muu haridus-, teadus- ja innovatsioonitegevusega

Nagu juba eelmises teatises märgitud, on ETI eesmärgiks kooskõlastatud jõupingutused tugevdamaks teadusuuringute, hariduse ja innovatsiooni valdkondi Lissaboni eesmärkide saavutamiseks. Sellega täiendatakse teisi meetmeid, millega soovitakse luua soodus keskkond teadusuuringute, hariduse ja innovatsiooni jaoks. ETI peaks olema innovatsioonisõbraliku keskkonna oluline tegur.

Erinevalt muudest ühenduse meetmetest on ETI kavandatud püsivaks asutuseks, teadmistepõhiseks organisatsiooniks, mitte rahastamisvahendiks. ETI aitab lõimida teadmiste kolmnurga kolme osa ning luua sünergiat nende osade vahel. Eelkõige toetab asutus strateegilisi uurimusi, mis on suunatud probleemide lahendamisele ning kraadiõppurite koolitamist äriringkondadele ja tööstusele olulistes valdkondades.

Poliitilisel tasandil peaks juhatus alustama struktureeritud dialoogi Euroopa teadusnõukoguga. Sama võiks teha ka suhetes teiste ELi algatustega, nagu Euroopa Teadusnõukogu, Euroopa tehnoloogiaplatvorm, ühised tehnoloogiaalgatused ja tippkeskuste võrgustikud, et ETI saaks välja töötada oma poliitika ja viia see vastavusse teistega, pidades silmas sünergiat.

Tegevuse tasandil on vaja soosida partnerlusi kõikides etappides (teadmisühenduse loomise taotluse ettevalmistamisel ja eesmärkide määratlemisel ning nende saavutamisel, pärast nende valimist), et arendada koostööd olemasolevate projektidega ning kasutada nende tulemusi ja parimaid tavasid.

9. Järgmised sammud

Käesolev teatis on vastus kevadise Euroopa Ülemkogu palvele. Teatist ette valmistades on komisjon pidanud nõu sidusrühmade ja liikmesriikidega.

Järgmisteks sammudeks on viia lõpule praegu kestev mõjuhindamine ja valmistada ette ETI loomise õigusakti eelnõu, mis peaks vastu võetama tänavu sügisel. Samal ajal üritab komisjon leida lahendusi käesolevas teatises käsitletud küsimustele ning otsustada, millised üksikasjad määratletakse õigusaktis või jäetakse tulevikus juhatuse otsustada. Komisjon jätkab järgnevate kuude jooksul laialdasi nõupidamisi liikmesriikide ja sidusrühmadega.

10. Järeldused

Komisjoni taustaanalüüsis rõhutati kolme suurimat puudust. Esiteks, ELi teadmistesektori killustatust võrrelduna Ühendriikide ja muude tõusvate üleilmsete konkurentidega; teiseks, vajadus luua uusi tipp-pädevusel põhinevaid mudeleid, et inspireerida ja kutsuda esile jätkuvaid muutusi olemasolevates organisatsioonides; ja kolmandaks, vajadus lõimida äri- ja innovatsioonimõõde teadus- ja haridustegevusse ning kõrvalda innovatsioonierinevused võrreldes konkurentidega.

Eesmärk on, et ETI annaks oma panuse nende kolme probleemi lahendamisel. ETI on üks ELi algatustest, mis püüavad vähendada innovatsioonipuudust, näiteks: seitsmes raamprogramm ja eelkõige Euroopa teadusnõukogu, Euroopa tehnoloogiaplatvorm ja ühised tehnoloogiaalgatused; elukestva õppe programm; konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogramm; ülikoolide uuendamiskava; ja ettevõtliku meelelaadi edendamine. ETI on tipptasemel haridus-, teadus-, ja innovatsiooniasutus ning ka konkurentsil põhineva organisatsiooni etalonmudel, mis kutsub esile muutusi, olles elavaks teistsuguse tööviisi näiteks.

Euroopa organisatsioonina, mis suudab edendada tipptasemel teadmisi, meelitada ligi talente kogu maailmast ning pakkuda euroopalikke töötingimusi üliõpilastele, teadlastele ja innovaatoritele, esindab ETI Euroopa uusi pürgimusi konkurentsivõimelise, teadmistepõhise ühiskonna loomiseks.

[1] KOM(2005) 24, Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel – Lissaboni strateegia uus algus“, punkt 3.3.2.

[2] KOM(2006) 77 “Uus partnerlus majanduskasvu ja töökohtade loomise nimel: Euroopa Tehnoloogiainstituudi, teadmiste lipulaeva arengukava.“

[3] Eesistujariigi järeldused, punkt 25.

[4] Kaks nõupidamist liikmesriikide esindajatega 24. aprillil ja 17. mail 2006; kaks nõupidamist umbes 40 Euroopa ühenduse ja organisatsiooniga, kes esindasid erinevaid sidusrühmi (ülikoolid, üliõpilased, teadlased, äriringkonnad, regioonid) 25. aprillil ja 18 mail.

[5] 3. mail 2006.

[6] KOM(2006)208, „Ülikoolide uuendamiskava täitmine – Haridus, teadus ja innovatsioon“.

[7] KOM(2006) 33, “Ühenduse Lissaboni kava elluviimine: ettevõtliku meelelaadi edendamine hariduse ja õppimise kaudu“.

[8] Näiteks nanotehnoloogiad ja roheline energia.

[9] Nõukogu 12. oktoobri 2005. aasta direktiiv 2005/71/EÜ kolmandate riikide kodanike teadusuuringute eesmärgil riiki lubamise erimenetluse kohta ja kaks soovitust (2005/761/EÜ ja 2005/762/EÜ) liikmesriikide poolt ühtsete lühiajaliste viisade andmise hõlbustamise kohta kolmandate riikide teadlastele, kes reisivad ühenduses teadusliku uurimistegevuse eesmärgil, ja kolmandate riikide kodanike Euroopa Ühenduses teadusuuringute tegemiseks riiki lubamise hõlbustamise kohta, on avaldatud ELT L 289, 3.11.2005.