Kaplinna konventsioon ja selle protokollid kujutavad endast segalepinguid: mõned küsimused kuuluvad ELi ainupädevusse, teised aga liikmesriikide pädevusse, kuivõrd EL ei ole otsustanud selle konventsiooni ja tema protokollide suhtes teostada jagatud pädevust. ELi ainupädevust reguleerivate üldnormide kohaselt võivad liikmesriigid ainupädevusse kuuluvates küsimustes tegutseda ainult juhul, kui EL on selleks loa andnud, ja võivad seega protokollid allkirjastada või ratifitseerida alles pärast seda, kui EL on need allkirjastanud või ratifitseerinud, nendega ühinenud või need heaks kiitnud.

Kuna tsiviilasjades tehtavat õiguskoostööd käsitlev acquis on hästi välja arendatud, on sellest tulenevalt laienenud ka ELi ainupädevus rahvusvahelises plaanis. Mõningatel juhtudel hõlmab niisugune ainupädevus tervet instrumenti (nt kohtualluvuse kokkuleppeid käsitlev 30. juuni 2005. aasta Haagi konventsioon või laste ja teiste pereliikmete elatise rahvusvahelise sissenõudmise 23. novembri 2007. aasta Haagi konventsioon); teistel juhtudel piirdub ELi ainupädevus instrumendi mõningate sätetega ja see toob kaasa nn segalepingud, kui EL ei otsusta samuti teostada jagatud pädevust.

Käesolev soovitus läbirääkimisjuhiste kohta on kooskõlas ELi üldise poliitikaga astuda samme selleks, et rahvusvahelises raamistikus austataks ELi ainuvälispädevust, ühinedes rahvusvaheliste konventsioonidega, mis sisaldavad sätteid, mis on puutumuses ELi ainuvälispädevusega, kui seda võimaldab piirkondlikke majandusintegratsiooni organisatsioone käsitleva klausli olemasolu, mis lubab (nagu ka käesoleval juhul) piirkondlikel majandusintegratsiooni organisatsioonidel rahvusvahelisi instrumente allkirjastada või ratifitseerida, või andes ELi liikmesriikidele loa teha seda liidu nimel.

Valitsustevahelise ekspertkomitee teine ja tõenäoliselt viimane istungjärk toimub Roomas 2.–6. oktoobril 2017. Diplomaatiline konverents MAC-protokolli vastuvõtmiseks peaks toimuma 2018. aasta teises pooles. Seetõttu on soovitatav, et nõukogu töörühmas kokku lepitud kooskõlastatud seisukoht kinnitataks ametlike läbirääkimisjuhistega, mis võimaldaksid komisjonil esindada ELi huve ka eelseisval diplomaatilisel konverentsil.

Komisjon, kes esindas Euroopa Liitu, millel on UNIDROITis vaatleja staatus, osales kohtumisel kooskõlastatud seisukoha põhjal, mille võttis vastu nõukogu tsiviilõiguse töörühm (üldküsimused) ja mis on sätestatud nõukogu dokumendis 7083/17 EU RESTRICTED.

Pärast ettevalmistustöid, sh mitut uurimisrühma koosolekut ja konsultatsioone erasektoriga leidis UNIDROITi nõukogu oma 95. istungjärgul (18.–20. mail 2016), et uurimisgrupi esitatud teksti eelnõu on piisavalt küps, et kutsuda kokku valitsustevaheline ekspertkomitee. Valitsustevahelise ekspertkomitee esimene istungjärk toimus Roomas 20.–24. märtsil 2017.

Mäetööstuse, põllumajanduse ja ehituse kategooriad on üleüldise tähtsusega ettevõtlusvaldkonnad, eriti arengumaades. Seetõttu ongi UNIDROITi tööprogrammi alates 2006. aastast kuulunud ka liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni juurde kuuluva põllumajandus-, ehitus- ja kaevandusseadmetele eriomaseid küsimusi käsitleva protokolli (edaspidi „MAC-protokoll“) ettevalmistamine. Põhjused, miks UNIDROIT tegi ettepaneku koostada neljas protokoll põllumajandus-, ehitus- ja kaevandusseadmete kohta, on kahesugused. Esiteks annab see põllumajanduse, ehituse ja mäetööstuse alal tegutsevatele ettevõtetele võimaluse soetada seadmeid, mida neil muidu poleks võimalik soetada, ja seega võimaldab neil oma tegevust optimeerida. Teiseks annab see nende seadmete tootjatele võimaluse eksportida neid turgudele, mis ilma sellise protokollita jääksid nende jaoks suletuks.

Konventsioonis on ette nähtud normid rahvusvaheliste tagatiste (pandileping, omandireservatsiooni kokkulepe või liisinguleping) andmise ja tagajärgede kohta teatavate liikurseadmekategooriate puhul, mis on kindlaks määratud protokollides, mis käsitlevad järgmisi kategooriaid: õhusõidukid (õhusõidukite plaanerid ja mootorid ning helikopterid), raudteeveerem ja kosmoseseadmed.

Kaplinna süsteemil on paindlik struktuur: selle moodustab raamkonventsioon, milles on sätestatud õigusnormid, mis kehtivad kõikide liikurseadmekategooriate suhtes, ning seda täiendavad eriprotokollid, mis sisaldavad konkreetsete seadmeliikide suhtes kehtivaid erinorme.

•Õiguslik alus

Soovitus läbirääkimisjuhiseid käsitleva nõukogu otsuse kohta põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 81 ja artikli 218 lõigetel 3 ja 4, kuna MAC-protokoll on rahvusvaheline instrument. Tsiviil- ja kaubandusasjades tehtavat õiguskoostööd reguleerib ELi toimimise lepingu artikkel 81, mis on seega õiguslikuks aluseks ELi pädevusele selles valdkonnas. Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 3 lõikega 2 ja Euroopa Liidu Kohtu praktikaga, eriti 7. veebruari 2006. aasta arvamusega 1/03, mis käsitleb liidu pädevust sõlmida uus Lugano konventsioon tsiviil- ja kaubandusasjade kohtualluvuse ning neid käsitlevate kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta, aga ka 14. oktoobri 2014. aasta arvamusega 1/13, mis käsitleb liidu ainupädevust anda nõusolek kolmanda riigi ühinemiseks lapseröövi suhtes tsiviilõiguse kohaldamise rahvusvahelise konventsiooniga, kuulub UNIDROITi MAC-protokolli eelnõu mõningate sätete üle läbirääkimiste pidamine ja nende sätete sõlmimine ELi ainuvälispädevusse, sest nad võivad „mõjutada ühiseeskirju või muuta nende kohaldamisala“. Selle küsimusega on põhjalikult tegeldud varasemates nõukogule antud soovitustes seoses läbirääkimisjuhistega, mis on vastu võetud Kaplinna konventsiooni ja selle kolme protokolli kohta, ning sellel teemal pole vaja pikemalt peatuda. Allpool on siiski esitatud ELi ainupädevusega puutumuses olevate sätete üksikasjalik selgitus.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ei kohaldata.

•Proportsionaalsus

Soovitatud läbirääkimisjuhised on samasugused nagu need, mis võeti vastu kolme eelmise protokolli jaoks, ega lähe kaugemale eesmärgist tagada, et MAC-protokolli teatavate sätete puhul järgitakse ELi ainuvälispädevust ja et liikmesriikidel lubatakse kohaldada omavahel ELi õigust. Pealegi ei mõjuta ELi osalemine MAC-protokolli ettevalmistamises nende läbirääkimisjuhiste põhjal küsimust, kas EL ühineb tulevase instrumendiga või mitte. Vastupidi, ELil on tulevikus selles küsimuses täielik otsustusvabadus, nagu see oli ka kosmoseprotokolli puhul, mille allkirjastamise või ratifitseerimise kohta ei ole EL veel teinud mingit otsust.

•Vahendi valik

Ei kohaldata.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Konsulteerimine sidusrühmadega

Sestsaadik, kui UNIDROIT kutsus septembris 2016 kokku valitsustevahelise ekspertkomitee esimese nõupidamise, on liikmesriike korrapäraselt teavitatud ja nendega on nõukogu tsiviilõiguse töörühmas (üldküsimused) konsulteeritud, et kooskõlastada arvamusi ELi seisukoha jaoks. Valitsustevahelise ekspertkomitee esimeseks nõupidamiseks võetud ELi kooskõlastatud seisukoha võib leida eespool nimetatud nõukogu dokumendist 7083/17 EU RESTRICTED. Lisaks informeeriti liikmesriikide delegaate kohapeal Roomas ELi erakorralisel koordinatsioonikoosolekul. Komisjon andis esimese istungjärgu tulemustest aru nõukogu tsiviilõiguse töörühmas (üldküsimused) 29. mail 2017. • Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Komisjon on tuginenud kogemustele, mis ta on saanud Kaplinna konventsiooni ja selle protokollide üle peetavateks läbirääkimisteks antud läbirääkimisjuhiste ettevalmistamisel. Võiks siiski mainida, et ettevalmistustööde käigus, mis tehti enne märtsis 2017 toimunud valitsustevahelise ekspertkomitee esimest nõupidamist, korraldasid Saksamaa ja Ameerika Ühendriigid konsultatsioonid erasektoriga (2010–2012), millest ilmnes üleüldine huvi MAC-protokolli vastu ja toetus sellele. UNIDROITi nõukogu 93. istungjärgul aastal 2014 lepiti kokku, et kutsutakse kokku uurimisrühm, kellele tehakse ülesandeks valmistada enne nõukogu 95. istungjärku ette MAC-protokolli esimene eelnõu. Uurimisrühm koosneb mitmetest rahvusvahelistest tagatud tehingute õiguse valdkonna ekspertidest ja on 2014. aastast saadik käinud koos neljal korral. Enne valitsustevahelise ekspertkomitee esimest nõupidamist kutsus UNIDROIT oma liikmesriike ja Kaplinna konventsiooni osalisriike osalema 2. detsembril 2016 poolepäevasel sümpoosionil, et arutada projekti olulisemaid aspekte.

•Mõjuhinnang

Nagu ka kolme eelmise soovituse puhul läbirääkimisjuhiste kohta, mille nõukogu on võtnud vastu seoses Kaplinna konventsiooni ning selle juurde kuuluva õhusõidukite protokolli, raudteeprotokolli ja kosmoseprotokolliga, ei ole käesolevale soovitusele mõjuhinnangut lisatud. Ainus asi, mille nõukogu peab praeguses etapis otsustama, on see, kas EL osaleb läbirääkimiste lõppetapis, ning see ei mõjuta küsimust, kas EL protokolli allkirjastab ja sõlmib või mitte.

Allpool kirjeldatud vähesed sätted, mis on puutumuses ELi ainupädevusega, ei ole vaidlusi tekitavad – tegemist on samade rahvusvahelise eraõiguse normidega, mis sisalduvad ka konventsioonis ja selle varasemates protokollides ning mis loetakse mõjutavat ELi acquis'd (ajutised meetmed, maksejõuetussätted, kollisiooninormid). Nagu eelmistegi instrumentide puhul, on tegemist kohaldamises osalemise klausliga, mis tähendab, et kui kunagi hiljem otsustatakse protokoll ratifitseerida, võib EL otsustada neid norme mitte kohaldada, et säilitada ELi liikmesriikide vahel ELi acquis kohaldamine. Selline otsus tehti Kaplinna konventsiooni ja selle juurde kuuluva õhusõidukite protokolliga ühinemise ajal, samuti raudteeprotokolli heakskiitmise ajal. Nagu eespool märgitud, ei ole kosmoseprotokolli allkirjastamise või ratifitseerimise asjus veel midagi ette võetud.