H4 33074 PE European Security Research and Innovation Agenda

[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 21.12.2009

KOM(2009)691 lõplik

KOMISJONI TEATIS

Euroopa julgeolekualase teadustöö ja innovaatika kava – komisjoni esialgne seisukoht Euroopa julgeoleku-uuringute ja innovatsioonifoorumi olulisemate järelduste ja soovituste kohta

EN

KOMISJONI TEATIS

Euroopa julgeolekualase teadustöö ja innovaatika kava – komisjoni esialgne seisukoht Euroopa julgeoleku-uuringute ja innovatsioonifoorumi olulisemate järelduste ja soovituste kohta

SISSEJUHATUS

Üha keerulisemate julgeolekualaste väljakutsete lahendamisel on Euroopa Liidu üks olulisemaid eesmärke kaitsta ja edendada Euroopa väärtusi – õiglust, vabadust ja turvalisust.

Terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus, Euroopa välispiiri kaitsmine ja mittesõjaliste kriiside ohjamine on tõusnud igapäevaelus üha tähtsamale kohale. Kliimamuutustel, kui neid ei käsitata asjakohaselt, võib olla ülemaailmse ulatusega destabiliseeriv mõju. Sise- ja välisjulgeolekut on üha raskem üksteisest eristada. Kõigi nende küsimuste lahendamine eeldab kaasaegse tehnoloogia kasutamist.

Kuna julgeolekutehnoloogiaid kasutatakse kaasaegses ühiskonnas üha sagedamini ning mõnikord teeb see kodanikele muret, on vaja tagada julgeolekualaste uurimis- ja arenguprojektide eetilisuse kontroll ja läbipaistvus. Meie turvalisus peab toetuma euroopalikele väärtustele. Sama kehtib ka vastupidi, ühiskonna väärtuste kaitsmiseks on vaja leida lahendused julgeolekuga seotud küsimustele.

Nimetatud probleemide lahendamine järgnevatel aastatel eeldab inimtegevuse ja võimalike loodusega seotud julgeolekuriskide koosmõju paremat mõistmist, see on vajalik ka tõhusate lahenduste leidmiseks kaasaegse tehnoloogia ja innovaatorlike lahenduste kaasabil.

Komisjon oli arvamusel, et tõhusate lahenduste leidmiseks kõnealustele väljakutsetele oli vaja tööstuse esindajate, era- ja avaliku sektori lõppkasutajate, teadusasutuste ja ülikoolide ning valitsusväliste organisatsioonide ja ELi institutsioonide koostööd. Seepärast tehti 2007. aastal ettepanek moodustada koos liikmesriikidega Euroopa julgeoleku-uuringute ja innovatsioonifoorum[1].

Foorumi eesmärk oli töötada välja Euroopa Liidu julgeolekualase teadustöö ja innovaatika kava – julgeolekualase teadustöö ja innovaatika valdkonna strateegiline tegevuskava, et tagada kõnealuse valdkonna suurem sidusus ja tõhusus nii ELi, riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil. Lisaks uurimis- ja arendustegevusele on eesmärk lisada Euroopa tegevuskavasse ka innovatsioon. Tegevuskava suunatus innovatsioonile ja julgeolekutehnoloogia rakendamisele omandab praeguste ülemaailmsete keskkonna- ja majandusprobleemide taustal üha suurema tähtsuse.

Euroopa julgeoleku-uuringute ja innovatsioonifoorumi olulisemad järeldused ja soovitused võeti vastu 23. novembril 2009. Täiendav teave foorumi ja avaldatud arvamuste kohta on esitatud teatisele lisatud foorumi lõpparuande kokkuvõttes.

Käesolevas teatises on esitatud komisjoni esialgne arvamus Euroopa julgeoleku-uuringute ja innovatsioonifoorumi olulisemate järelduste ja soovituste kohta .

JULGEOLEKU ÜHISKONDLIK MÕÕDE

Julgeolekualaste uuringute puhul lähtuti foorumil põhimõttest, et julgeolek on eelkõige seotud isikute ja ühiskonnaga. Inimesed ei ole mitte ainut rünnakute ja julgeolekuohtude sihtmärgid ja ohvrid, vaid ka päästjad, otsustajad ning ebaturvalise olukorra tekkimise eest vastutajad.

Nendele väljakutsetele vastamiseks peavad kõik julgeolekulahendused toetuma vabaduse ja õigluse, oluliste eetikapõhimõtete ning juriidiliste nõuetega seotud euroopalikele väärtustele, mida süvalaiendatakse kogu teadus- ja arendus- ning uuendustegevuse raames. Seega on vaja:

a) tugevdada õiguslikku ja eetilist mõõdet

Julgeolekumeetmete puhul tuleb arvestada ja austada üksikisikute õigusi ja vabadusi, eelkõige selleks, et tagada kodanike eraelu puutumatus. Ühiskonna heakskiidu pälvimiseks peavad julgeolekumeetmed olema õiguspärased ja proportsionaalsed ning nende kohaldamisel tuleb alati lähtuda õigusriigi põhimõtetest. Julgeolekuprogrammide väljatöötamisel ja rakendamisel tuleb lähtuda olulistest eetikapõhimõtetest ja andmekaitsenõuetest. Foorumil kinnitati, et julgeolekulahenduste väljatöötamisel tuleb eraelu puutumatuse ja turvalisuse tõhustamise nõudeid arvesse võtta võimalikult varajasest etapist alates. Seda nimetatakse eraelu kavandatud puutumatuseks.

Komisjon kiidab heaks kõnealuse lähenemisviisi, mis mõjutab oluliselt kogu teadustööd ja innovatsiooni.

b) tugevdada ühiskondlikku mõõdet

Tehnoloogia tõhususe osas tuleb täiendavalt arvesse võtta ühiskondlikku mõõdet. Ükski julgeolekutehnoloogia ei saa tagada pikaajalist julgeolekut ilma ühiskonna aktiivse osaluse ja heakskiiduta. Foorumil kinnitati, et ühiskondliku julgeoleku põhimõtte kohaselt ei keskenduta iga hinna eest ennetamisele ja kaitsele, vaid pigem ühiskonna võimekusele ohtudega toime tulla, ning võimalike kaotuste korral nendest taastuda. Ühiskondlik taastumisvõime sõltub nii teavitatud kodanike vabast tahtest kui ka tehniliste süsteemide kvaliteedist ning ettevõtjate ja valitsuse suutlikkusest oma tegevust jätkata.

Taastumise tagamiseks on vaja laia üldsust hõlmavaid eriprogramme, et tõsta teadlikkust ohtudest, tagada probleemide lahendamiseks loodud protsesside parem mõistmine ning arutada julgeolekulahenduste vastuvõetavusega seotud küsimusi. Prioriteediks on konkreetsed meediat kaasavad algatused. Kooskõlas foorumi aruandega tuleks täiendavalt uurida, kuidas on uued tehnoloogiad seotud kodaniku- ja inimõiguste tagamisega.

EUROOPA JULGEOLEKUTÖÖSTUSE KONKURENTSIVÕIME SUURENDAMINE

Euroopa julgeolekutööstuse hinnanguline turuväärtus oli 2008. aastal 26–36 miljardit eurot[2] ning see kasvab kiiresti tänu kõrge kvalifikatsiooniga tööjõule ning edukale teadus- ja arendustegevusele. Euroopa julgeoleku-uuringute ja innovatsioonifoorumil soovitati luua Euroopa Liidus tugev ja sõltumatu tehnoloogiline ja teaduslik alus, et kaitsta kodanike huve ja tagada ELi tööstuse konkurentsivõime toodete ja teenuste pakkumisel. Lisaks soovitati, et EL püüdleks julgeolekuturul juhtpositsiooni poole ning toetati julgeolekuvaldkonna juhtivate turgude algatust.

Selleks et tulevikus oleksid tagatud innovatsioon ja majanduskasv, tuleb täna rakendada julgeolekuvaldkonnas ambitsioonikat majanduspoliitikat:

a) vähendada turu killustatust

Euroopa julgeolekutööstus peab muutuma konkurentsivõimelisemaks ja tõhusamaks. Praegu kannatab julgeolekutööstus turu killustatuse tõttu, turud on riikliku või isegi piirkondliku ulatusega. Väikese mahu tõttu on turud nii tööstuse kui ka lõppkasutaja seisukohast ebaebarentaablid ja madala kulutasuvusega. See on oluline takistus julgeolekulahenduste koostalitlusvõime suurendamisel ja integreerimisel nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil. Euroopa tasandi turu loomine kõnealuse probleemi lahendamiseks suurendaks julgeolekutööstuse konkurentsivõimet ja atraktiivsust maailmas ning võimaldaks riiklikke kulutusi tõhustada.

i) Sertifitseerimine, kinnitamine ja standardimine

Lähtudes lõppkasutajate arvamustest ja uuringutulemustest, tuleb uued tehnoloogiad ja lahendused mitte ainult kinnitada, vaid need tuleb ka sertifitseerida ja vajaduse korral ka standartida, et tagada nende tõhusus julgeolekuohtude vähendamisel. Teadus- ja arendustegevus tuleks siduda selge kinnitamise ja hankimise strateegiaga, mis arvestaks asjakohaste poliitiliste küsimuste ning majanduslike huvidega. See edendaks Euroopa julgeolekuturu loomist ja parandaks julgeolekuvaldkonna sidusrühmade koostööd riiklikul ja Euroopa tasandil. Foorumil soovitati, et komisjon hindaks Euroopa turvamärgistuse kohaldatavust ja tõhusust.

Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituut[3] on alustanud julgeolekuvaldkonna standardite väljatöötamist. Euroopa Standardikomitee keskendub algselt valdkondadele, mille suhtes on talle antud standardimisvolitused (eelkõige turustusahela turvalisus, elutähtsa infrastruktuuri kaitse ja toodete kuritegevuskindlus). Kuna standardimine võib olla tulemuslik vahend uurimistulemuste rakendamiseks uuenduslikes toodetes loodetakse, et 7. raamprogrammi raames toimuv tegevus toetab edasist standardimist. Standardimisprotsessi tuleb kiirendada.

Samal ajal uurib komisjon võimalusi asjakohaste uurimustulemuste testimiseks, et töötada välja tulevane sertifitseerimismehhanism. Kõnealuste mehhanismide eesmärk on tagada, et turbetooted ja julgeolekuprotsessid vastavad asjakohastele standarditele.

ii) Reguleeriv raamistik

Euroopa julgeoleku-uuringute ja innovatsioonifoorumil rõhutati, et julgeolekuturu killustatuse tõttu, mille põhjus on sageli siseriiklike õigusaktide erinevus, oleks soovitav kohaldada konkreetsetes valdkondades ühtset reguleerivat raamistikku koos kõrgemal tasandil toimuva koordineerimisega. Komisjoni arvates on see alles esimene samm, kehtivat reguleerivat raamistikku on vaja süvitsi analüüsida.

iii) Koostalitlusvõime

Tehnoloogia ja teabe jagamine tugevdab ELi võimekust tulla toime keeruliste piiriüleste julgeolekuküsimustega. Teabe jagamine liikmesriikide ametiasutuste ning ELi institutsioonide ja asutuste vahel on piiriüleste kuritegude vastu võitlemisel elutähtis. Kahjuks takistavad tehnilise ja organisatsioonilise koostalitusvõimega seotud puudused praegu teabe vahetamist ja jagamist. Seega on vaja kiiresti välja töötada koostalitusvõime standardid.

b) tugevdada tööstusbaasi

Euroopa Liit vajab tugevat tööstus- ja tehnoloogilist baasi, et võimaldada oma kodanikel kasutada nii Euroopa Liidus kui ka väljapool kaasaegseid julgeolekulahendusi. Euroopa julgeoleku tööstus- ja tehnoloogilise baasi tugevdamiseks on vaja lahendada järgmised küsimused:

i) Julgeoleku tööstusbaasi kaardistamine

Euroopa julgeoleku tehnoloogilisest ja tööstusbaasist täpse ülevaate saamiseks on vaja valdkond kaardistada. See võimaldab määrata kindlaks tehnoloogilise ja tööstusbaasi tugevad ja nõrgad küljed ning asjakohased meetmed baasi tugevdamiseks. Erilist tähelepanu tuleb pöörata väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Esile tuleb tõsta elutähtsad tööstussektorid (näiteks elektriseadmete tootmine jne), millel on elutähtsate infrastruktuuridega sarnane roll.

ii) Innovatsioonipoliitika

Innovatsioonipoliitika keskendub teadmiste muutmisele uuteks toodeteks ja meetoditeks ning majanduslikuks väärtuseks ja äriliseks eduks[4]. See on julgeolekualase teadus- ja arendustegevuse eripära. Seepärast analüüsib komisjon, kuidas integreerida kõige innovatiivsemaid julgeolekusektoreid juhtivate turgude algatusse.

Kommertskasutusele eelnevad hanked on hea vahend uuenduslike toodete ja tehnoloogiate hangete soodustamiseks[5]. Komisjon analüüsib täiendavalt, kuidas edendada julgeolekuvaldkonnas kommertskasutusele eelnevaid hankeid. Riigihangete puhul kohaldatakse direktiivi 2009/81/EÜ[6] ühtviisi nii kaitsevarustuse kui ka tundlike seadmete tarnete suhtes. Komisjon esitab ettepanekud, kuidas tagada kõnealuse direktiivi kohaldamine läbipaistval ja ühtlustatud moel.

iii) Konstruktsiooniline julgeolek

Euroopa julgeoleku-uuringute ja innovatsioonifoorumil soovitati kohaldada iga uue loodava keeruka süsteemi või toote puhul konstruktsioonilise julgeoleku põhimõtet tagades, et sarnaselt konstruktsioonilise ohutusega oleks julgeolek tagatud varasest loomeprotsessist alates.

Komisjon nõustub kõnealuse soovitusega ja uurib võimalusi, kuidas tagada vajaduse korral, et võimaliku julgeolekumõjuga uurimistöö käigus võetaks kõnealust põhimõtet arvesse võimalikult varasest etapist alates.

iv) Tsiviil- ja kaitsetehnoloogia sünergia

Kaitse- ja julgeolekutehnoloogia vahelise suhte kiire muutumine on eriti märgatav selliste tehnoloogiate teadus- ja arendustegevuse puhul, millel on eeldusi hõlmata mõlemat valdkonda.

Seepärast on vaja tugevdada vastastikust täiendavust ja koostööd nendes konkreetsetes valdkondades, kus tehnoloogiat on võimalik rakendada nii tsiviil- kui kaitserakendustes, nii piirikontrolli kui ka küberkaitse valdkonnas. Lähtudes 2008. aasta detsembris toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel esitatud üleskutsest teadus- ja arendusprogrammi ning kaitsevaldkonna vahelise sünergia täiendava tugevdamise kohta, tuleb tagada tihe koostöö Euroopa Kaitseagentuuriga.

INVESTEERIMINE TULEVIKKU

Euroopa julgeoleku-uuringute ja innovatsioonifoorumi Euroopa julgeolekualase teadustöö ja innovaatika kava hõlmab julgeolekuvaldkonna teadus- ja arendustegevuse järgmise 15 aasta tegevuskava ning süsteemseid nõudeid. Eristada tuleb teadus- ja arendusmeetmeid ning meetmeid, mille eesmärk on tagada teadus- ja arendustegevuse käigus välja töötatud tehnoloogiaarenduse tegelik rakendamine.

a) Teadus- ja arendustegevuse julgeolekuülesanded ja prioriteedid

Seoses teadus- ja arendustegevusega rõhutati foorumil, et 7. raamprogrammis määratletud peamised uuringud julgeolekuülesannete toetuseks jäävad lähitulevikus kehtima. Pikemas perspektiivis tuleb need üle vaadata ning võib-olla ka tugevdada ja laiendada.

Lisaks rõhutati foorumil, et inimtegevusest tingitud või looduslikke ohte Euroopa julgeolekule ei ole võimalik täies ulatuses ette ennustada. Seepärast tuleb teadus- ja arendustegevuses keskenduda Euroopa ohtudega toimetuleku tugevdamisele ja kriisijärgse taastumisvõime tõhustamisele. Seega on vaja täiustada ühiskondliku süsteemi sidusust ja vastupidavust ning süsteemi seost tehnoloogiaga. Sellest lähtuvalt soovitati foorumil, et elutähtsa infrastruktuuri kaitsega seotud uuringuid (näiteks energiavarustuse kindluse või transpordivõrkude julgeolekuga seotud uuringud) tuleb tugevdada ja laiendada[7].

i) Prioriteetide areng

Euroopa julgeolekualase teadustöö ja innovaatika kava hõlmab mitmesuguseid uurimis- ja arendusalaseid tugimeetmeid praeguste julgeolekuülesannete lahendamiseks. Need on rühmitatud viide valdkonda (vt lisatud Euroopa julgeoleku-uuringute ja innovatsioonifoorumi kokkuvõtet).

Komisjon märgib, et foorumis osalejad rõhutasid Euroopa julgeolekualase teadustöö ja innovaatika kavas läbivalt integreeriva lähenemisviisi tähtsust. Lõhkeainete, keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumaohu, elutähtsate infrastruktuuride ning kriisiohjamisega seotud küsimustes keskendutakse Euroopa julgeolekualase teadustöö ja innovaatika kavas pigem üldisele kui üksikutele osadele ning rõhutatakse võrgustike, referentskeskuste, koostalitusvõime ja süsteemide süsteemi tähtsust. Näiteks soovitasid foorumil osalejad astuda vajalikud sammud, et rahuldada prognoositavaid vajadusi, mis on seotud üleeuroopalise sidealase võimekuse, varajase hoiatamise komplekssete süsteemide ja nii loodusõnnetustele kui ka inimese põhjustatud katastroofidele reageerimise valmidusega.

Foorumil avaldati poolehoidu innovatsioonile, mis toetab piiride haldamise terviklikku lähenemisviisi, mille EL ja liikmesriigid on välja töötanud Schengeni neljatasandilise riiki sissepääsu kontrollimise mudeli[8] raames ning mis on integreeritud piirihaldamise aluseks. Foorumil rõhutati koostalitlusvõime tähtsust, seega peaksid teadusuuringud hõlmama kasutatavate süsteemide tehnilist koostalitusvõimet ja organisatsioonilise tasandi koostalitusvõimet, võttes ühtlasi arvesse piiriüleste tavade mitmekesisust. Lisaks saab koostalitusvõimet suurendada arendustegevust, hankeid ja koolitust käsitleva ühtlustatud või ühise tegevuskorra kehtestamisega.

Süsteemide taastumisvõime osas kinnitati foorumil, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad on Euroopa julgeoleku jaoks esmatähtsad, sest nad on ise osa elutähtsatest infrastruktuuridest ning nendest sõltuvad muud teenistused ja sektorid. Foorumil toetati õigusraamistiku uuringuid, et edendada IKT valdkonnaga seotud kriminalistikat ja tõendite kogumist.

Foorumil osutati ka kosmoseuuringutele, mis on mitme julgeolekuga seotud tehnoloogiavaldkonna jaoks erakordselt olulised ning rõhutati üleilmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) ja Galileo projekti tähtsust, mis loovad julgeolekut toetavaid lisaväärtusega teenuseid, ning vajadust kaitsta kosmosevarasid.

Komisjon kiidab heaks julgeolekualast teadustööd ja innovatsiooni käsitleva tervikliku lähenemisviisi.

ii) Eelseisvad ülesanded

Mitut julgeolekuülesannet, mida foorumil analüüsiti lähtuvalt nendega seotud nõuetest ja teadustööst, uuritakse praegu süvitsi. Näiteks uuritakse piiri haldamist ja kontrolli, esmatähtsa infrastruktuuri (sealhulgas IKT) kaitset, keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumaohuga seotud julgeolekupoliitikat, lõhkeainete ja detonaatorite ohutuse parandamise meetmeid ning kaupade ja reisijate sõeluuringut. Kõnealuseid julgeolekuvaldkondi käsitletakse üksikasjalikumalt Stockholmi tegevuskavas.

IKT julgeolekuga seotud väljakutsed hõlmavad mitut poliitikavaldkonda ning neid käsitletakse ELi sisejulgeolekustrateegia infosüsteemi ülesehitusest lähtuvalt.

Euroopa julgeoleku-uuringute ja innovatsioonifoorumil osalejad tunnistasid, et nende pädevus ei hõlmanud uurimisvaldkondi, mille tähtsus lähiaastatel märkimisväärselt suureneb. Eelkõige on need seotud teatavate välisjulgeoleku küsimustega. Võttes arvesse, et teadus- ja innovatsiooniprogrammid peaksid toetama rahu tagamist, humanitaarkatastroofi või kriisiohjamist ning hõlmama ühismeetmeid teiste regioonide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega eelkõige ülemaailmsete standardite väljatöötamiseks, soovitasid foorumil osalejad pöörata erilist tähelepanu julgeoleku rahvusvahelistele aspektidele.

Kuna nimetatud valdkonnad on ka komisjoni arvates arenevad valdkonnad, on ajakohane laiendada julgeolekut käsitlevate uurimis- ja arendusprogrammidega seotud arutelu sellistesse valdkondadesse nagu kodanikukaitse, konfliktide ärahoidmine ja kriisijärgne stabiliseerumine.

- Kodanikukaitse. Kodanikukaitse ja julgeolekualased uuringud kodanikukaitsega seotud tegevuse hoogustamiseks muutuvad üha tähtsamaks ka kliimamuutuse valguses, Euroopa Komisjoni kõrge esindaja kirjeldas kliimamuutust oma aruandes Euroopa Ülemkogule kui ohu mitmekordistajat[9]. Aruandes kutsutakse üles suurendama ELi teadussuutlikkust julgeoleku ja kliimamuutuse vaheliste seoste uurimisel. Lisaks rõhutas komisjon oma teatises katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamise kohta vajadust parandada katastroofide ennetamist, tagajärgede leevendamist ja Euroopa kodanikukaitse valdkonna reageerimissuutlikkust ning osutas väärtuslikule abile, mida eespool nimetatud teadusuuringud võivad osutada.

- Konfliktide ärahoidmine ja kriisijärgne stabiliseerumine. Stabiliseerimisvahendi kaudu on ühendusel juba toimiv rahastamisvahend[10]. Meetme eesmärk on luua või taastada tingimused, mis on vajalikud ühenduse arengupoliitika nõuetekohaseks rakendamiseks kriisiolukorras või kriisiolukorra tekkimisel, suurendada valmisolekut reageerimaks ülemmaailmsetele ja piirkonnaülestele ohtudele ning lahendada kriisieelseid ja -järgseid olukordi. Paraku ühenduse vahenditest nimetatud meetmetega seotud teadustööd ei rahastata.

b) Lisaks teadus- ja arendustegevusele

i) Lõpptarbijate kaasamine

Foorumil osalejad soovitasid tarnijate, ostjate ja lõpptarbijate esindajatel teha kõikjal Euroopas tihedat koostööd julgeoleku-uuringute poliitika kavandamisel, rakendamisel ja kontrollimisel ning nentisid, et valitsused ja lõpptarbijad peavad tegema organisatsioonilisi ümberkorraldusi, et julgeolekualast uuendustegevust suunata ja sellega arvestada.

Komisjon nõustub, et sageli peavad julgeolekuvaldkonna nii era- kui ka avaliku sektori lõpptarbijad tegema lisajõupingutusi ja täiendama oma julgeolekutehnoloogia alaseid teadmisi ja analüüsivõimet, et näiteks prototüüpidele toetudes tagada tulevaste lahenduste igakülgne vastavus nende vajadustele.

ii) Tulevased programmid uuenduslike lahenduste levitamiseks

Komisjon juba osutas vajadusele uurida julgeoleku toimimise aspekte, eelkõige nendes paljudes valdkondades, kus riiklikud ja rahvusvahelised asutused kasutavad tehnoloogilisi lahendusi[11]. Foorumil osalejad leidsid, et edu maailmaturul sõltub ELi turu hanketingimustest ja soovitasid kasutada uuenduslike lahenduste puhul kommertskasutusele eelnevaid hankeid.

Foorumil toetati põhimõtet töötada välja üleeuroopalise koostöö mudel, mis toetuks strateegilisele ja koordineeritud lähenemisviisile. Turvalisusel rajaneva ala üleeuroopalise süsteemse integratsiooni võimaliku eeskujuna nimetati üleeuroopalisi võrke. Nagu ka üleeuroopaliste võrkude puhul, osutataks riikidele rahalist toetust, et tagada Euroopa elutähtsa infrastruktuuri turvalisus. Võttes arvesse, et tehnoloogilise teadus- ja arendustegevuse jaoks ette nähtud olemasolevaid vahendeid tuleb kasutada nii, et see vastaks täielikult kasutajate ootustele, märgiti foorumil, et kõnealust protsessi saaks toetada sisejulgeoleku fondi loomisega.

iii) Haridus ja väljaõpe

Foorumil rõhutati vajadust siduda teadusuuringute valdkonnas haridus ja koolitus ning kinnitati, et vastutuse peavad võtma kõik sidusrühmad: julgeolekuametnikud, poliitikakujundajad, õiguskaitseorganid, kodanikuühiskond, tööstus, teadusorganisatsioonid, akadeemilised ringkonnad ja meedia. Foorumil soovitati koostada laiemale üldsusele suunatud uus programm, et tõsta teadlikkust ohtudest, riskidest ja kitsaskohtadest ning selgitada üldsusele poliitikat ja tutvustada julgeoleku tagamiseks vajalikke tehnoloogilisi lahendusi.

EUROOPA JULGEOLEKUALASE TEADUSTÖÖ JA INNOVAATIKA KAVA RAKENDAMINE

Euroopa julgeoleku-uuringute ja innovatsioonifoorumi juhtimisalased soovitused on seotud Euroopa julgeolekualase teadustöö ja innovaatika kava ajakohastamisega ja asjaomaste sidusrühmade tõhusama kaasamisega. Foorumil soovitati, et nimetatud kava tasakaalustatud ja nõuetekohaseks kohaldamiseks tuleb luua läbipaistev mehhanism, mis kaasaks kõiki sidusrühmi.

Kuna julgeolekualased uuringud on kasutajakesksed ja võimetele suunatud, märgiti foorumil, et lõpptarbijate ning teadus- ja tööstusringkondade esindajate vahelise suhtluse korraldamiseks on vaja asjakohaseid vahendeid ja mehhanisme.

KOKKUVÕTE

Käesolev dokument on komisjoni esialgne seisukoht Euroopa julgeoleku-uuringute ja innovatsioonifoorumi lõpparuande kohta. Komisjon on arvamusel, et foorumi töö tulemus on olulise tähtsusega ning tunnustab foorumi strateegilist suunitlust. Komisjon võtab arvesse foorumi soovitusi ning tõstab esile teemad, mida järgmise komisjoni liikmed võiksid ulatuslikumalt analüüsida:

- Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti[12] kava[13] uurida julgeoleku ning eraelu ja isikuandmete kaitse vahelisi seoseid;

- vajadus tugevdada seitsmenda raamprogrammi julgeoleku teemavaldkonna raames läbi vaadatud projektide eetilisuse kontrolli ning teha julgeolekuvaldkonna käimasolevate uurimis- ja arendusprojektide tulemused võimalikult laialdaselt kättesaadavaks;

- kuidas lisada seitsmenda raamprogrammi julgeoleku teemavaldkonna raames korraldatavatel konkursikutsetel projektide oodatava mõju hulka ühiskondlik mõõde;

- kuidas integreerida kõige innovatiivsemaid julgeolekusektorid juhtivate turgude algatusse;

- kuidas edendada julgeolekuvaldkonnas kommertskasutusele eelnevaid hankeid;

- millised on võimalused kiirendada julgeolekuvaldkonnaga seotud sertifitseerimist, kinnitamist ja vajaduse korral ka standardimist, eelkõige seoses Euroopa turvamärgistuse kohaldamise ja tõhususega;

- kuidas võtta tulevasi julgeolekuülesandeid ja prioriteete kas seitsmenda raamprogrammi raames või järgmise raamprogrammi ettevalmistamisel paremini arvesse;

- kuidas siduda ELi ja liikmesriikide tasandil paremini julgeolekut käsitlev uurimis- ja arendustegevus julgeoleku tegeliku toimimisega;

- Euroopa julgeoleku-uuringute ja innovatsioonifoorumi soovituste rakendamiseks vajaliku püsiva tööstruktuuri loomine;

- Foorumi, näiteks kõiki huvitatud isikuid, erasektorit ja kodanikuühiskonna sidusrühmi hõlmava kõrgetasemeline töörühma loomine, et suurendada uurimis- ja arendusvaldkonnaga seotud Euroopa julgeolekutööstuse konkurentsivõimet.

Annex: Executive Summary of the ESRIF Final Report

Europe stands on the threshold of a new global approach to security – and of ways to use scientific research and innovation to reinforce and implement that new thinking

The security of Europe and its citizens is linked to internal and external events and threats, as well as to the increasing convergence of civil and defence capabilities. Above all, it derives from societal imperatives that demand a balancing of the state’s policy and technological exigencies with privacy rights, European cultural values and the tenets of democracy.

ESRIF, the European Security Research and Innovation Forum, has spent the past two years analyzing the medium and long-term challenges that Europe faces. These range from natural disasters to organised crime to man-made incidents, whether small-scale in impact or those with potential “mass disruption” effects.

Assisted by more than 600 experts, ESRIF and its 64 members from 31 countries have examined the full range of such threats and tied them to the EU’s central civil security missions and to the capabilities required to carry them out.

This collective effort has resulted in a set of key messages that encompass the logic and necessity of future European security and its related research. These messages point to the essence, as ESRIF sees it, of what security research and innovation should flow from – and what it should deliver to society.

Security research should be grounded in an industrial policy that frames a systematic approach to capability development which, in turn, promotes interoperability among the 27 EU nations and establishes common standards. Ultimately this effort must increase societal security in a globalised world, while fostering trust between European citizens, governments and national and European institutions. These and other ideas are among ESRIF’s main recommendations included in this executive summary.

To reach an interoperable, trust-embedded and resilient society, however, Europe needs an R&D roadmap, and a mechanism should be set up to implement it in a balanced and rigorous manner. ESRIF thus proposes its European Security Research and Innovation Agenda – “ESRIA” which should go a long way toward achieving that goal.

A research and innovation agenda cannot be created and implemented in a vacuum.

The framework is defined by principles given in the Key Messages :

( Societal Security

Human beings are at the core of security processes.

( Societal Resilience

Certain risks cannot be catered for, nor avoided. Societies must prepare to face shocks and must have the ability to recover.

( Trust

Assuring security implies nurturing trust among people, institutions and technologies.

( Awareness raising through education and training

Security is a common responsibility of all stakeholders, the citizen is at the fore front.

( Innovation

Europe can only rely on its own scientific, technological and industrial competences.

( Industrial policy

A competitive European security industry is a prerequisite for future security. The EU must address the fragmentation of its security markets.

( Interoperability

A seamless approach to security is essential for Europe; Interoperability is essential to allow security forces to work together.

( A systematic approach to capability development

The increasing complexity of security, demands increasing sophistication of our Response.

( Security by design

Security features must become integral part of any given system: Europe’s society needs a systemic approach to security.

ESRIF has defined a European Security Research and Innovation Agenda (ESRIA) that identifies and roadmaps key capabilities and research needs in line with the main work results.

The ESRIA has been organized into five content clusters and differentiates research topics according to short-, medium- or long-term needs:

( The first cluster centres on the classic event cycle of prevention, protection, preparing, responding and recovering. It focuses on the securing of people, civil preparedness and crisis management.

( The second cluster deals with the countering of different means of attack, as a way of dealing with specific, known and projected future risks. It examines ways to detect and identify conventional as well as non-conventional attacks, unintended impacts of other actions, and naturally occurring incidents, to mitigate their effects, and it analyzes potential dangers inherent to coming technologies.

( The third cluster aims at securing critical assets, such as energy, transport and other crucial infrastructures. It examines security economics and outlines the necessity to analyze and cope with limited access to critical natural resources as well as securing the existence of key manufacturing capabilities and capacities in Europe.

( The fourth cluster is about securing identity, access and movement of people and goods. It mainly centres on border security and secure identity management.

( Lastly, the fifth cluster lists additional enabling capabilities of special interest, due to cross-cutting characteristics or prior political strategic decisions. The crucial role of Information and Communication Technologies (ICT) is examined, as are security implications of European space programmes.

ESRIF strongly recommends that the EU and its Member States launch new measures to enhance the security of its citizens. These should also aim to create amenable conditions for European excellence in research and innovation, and thus advance Europe’s security. The below sets out policy and operational recommendations for achieving stronger security research and innovation results:

Common European Capabilities

The EU must draw on its collective strengths and knowledge by developing common capability via enhanced transnational co-operation.

1. This calls for close consultation across Europe among supply, demand and end-user stakeholders across the planning, execution and review cycles of security research policy. The demand side in particular – governments and end-users – needs organisational re-alignment to both shape and respond to security innovation.

2. Resources and incentives are essential to developing common capability. ESRIF recommends, notably with a view to the implementation of ESRIA, that the EU maintains the current rate of growth of its security research programmes – with the aim of reaching an annual budget of one billion euros as proposed in 2004 by the Group of Personalities. National programmes should reflect this degree of ambition. Regarding the necessary research and industrial synergies, technical compatibility and interoperability of new security solutions, a significant effort is required to ensure the coherence of national and EU efforts through enhanced coordination.

3. Research programmes should be complemented by additional implementation programmes. Success on the global market strongly depends on EU market procurement references. Pre-commercial procurement of innovative solutions should be exploited as a mechanism to bring research results closer to the market.

New Policy Initiatives

The above should be supported by stronger articulation of demand, and delivery of the most appropriate solutions by the supply side.

4. New initiatives and programmes should include:

5. creation of knowledge centres such as CBRN expert groups to guide research

6. preparations to meet foreseeable needs for pan-European network-enabled capabilities and complex systems in early warning and response readiness that deal with natural and man made incidents

7. expanded critical infrastructure protection programmes

8. evaluating the applicability and efficacy of the numerous initiatives available to the EU and its Members States such as: a Lead Market initiative, Trans European Networks for Security, the creation of an Internal Security Fund or a "European Security Label".

9. the early engagement of all stakeholders and transparency of the regulatory environment, including standards to stimulate private sector investments in security research. If upcoming regulations are understood early on, a return on security investments can be foreseen and investments can thus be expected to take place.

Integrated Approach to Security

Effective civil security must embrace interoperability, standardisation, certification, validation, communication with the public, education & training, exchange of best practices, consultations on privacy issues and other factors that cut across public and private spheres and provide synergies between civil security and defence research fields.

10. A holistic approach must include:

11. efforts to ensure that the social, cultural, legal and political aspects of security research and development are taken into account. Research programmes should reflect relevant ESRIF key messages, and thus promote overall "societal coherence".

12. the promotion of a security by design approach in any newly developed complex system or product, ensuring that security is addressed at the point of conception, as it has been the case for safety by design .

13. programmes to raise societal awareness of security threats, risks and vulnerabilities – and the security and safety impact of emerging critical technologies.

The Global Dimension

The EU’s civil security is a collective responsibility touching government, societal organisations, industry and individual citizens. It cannot stand in isolation from the world.

14. The globally inter-related nature of security calls for:

15. a strong and independent technological and scientific base for the EU to safeguard the interests of its citizens and ensure that its industry is able to provide products and services in a competitive manner.

16. giving high priority to security’s external dimension and closer home affairs/defence consultation. Research and innovation programmes should support peacekeeping, humanitarian and crisis management tasks, including joint initiatives with other regions and international organisations, notably as regard the development of global standards.

Security Research: The future

The proposed European Security Research and Innovation Agenda – ESRIA – should be seen as a living document.

17. For ESRIA to evolve with Europe’s internal and external threat environments:

18. A transparent mechanism involving all stakeholders should be set up to implement ESRIA in a balanced and rigorous manner.

19. ESRIA should be revisited and evaluated on a regular basis with special attention to evaluating any measures flowing from ESRIF key messages.

[1] KOM(2007) 511 (lõplik).

[2] Julgeolekutööstus hõlmab nii traditsioonilist julgeolekutööstust (mis toetub üldistele julgeolekurakendustele, näiteks juurdepääsu füüsilisele kontrollimisele), julgeolekuvaldkonnaga seotud kaitsetööstust (mis toetub kaitsetehnoloogiate kasutamisele julgeolekurakendustes või tsiviiltehnoloogia kasutamisele ja muutmisele julgeolekurakendusteks) kui ka uusi osalejaid, peamiselt ettevõtjaid (nt IT ettevõtjaid), kes edendavad oma olemasolevaid tsiviiltehnoloogiaid, et neid saaks kasutada ka julgeoleku valdkonnas.

[3] http://www.cen.eu/CENORM/sectors/sectors/security+and+defence/security/index.asp

http://www.etsi.org/WebSite/Technologies/Security.aspx

[4] KOM(2005) 488 (lõplik).

[5] KOM(2007) 799 (lõplik).

[6] ELT L 216, 20.8.2009.

[7] Vaata ka asjakohast nõukogu direktiivi 2008/114/EÜ.

[8] Neli tasandit on: meetmed kolmandates riikides, koostöö naaberriikidega, piirikontrolli haldamine ja vaba liikumise alal võetavad kontrollimeetmed, sealhulgas tagasisaatmine.

[9] Vt dokumenti nr 7249/08, 3.3.2008. Vaata ka komisjoni teatist Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamise kohta (KOM(2008) 130 (lõplik)).

[10] Määrus (EÜ) nr 1717/2006, ELT L 327, 24.11.2006, lk 1.

[11] KOM (2008) 68 (lõplik), KOM (2008) 130 (lõplik), KOM (2009) 262 (lõplik).

[12] Määrus (EÜ) nr 168/2007, ELT L 53, 22.2.2007.

[13] Nõukogu otsus nr 2008/203/EÜ (ELT L 63, 7.3.2008).