Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetusetootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 89/07)

Käesolev teade avaldatakse kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikega 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„MARSANNAY“

PDO-FR-A0175-AM01

Teate esitamise kuupäev: 14.12.2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond

IV osa I peatüki punkti 1 on pärast sõnu „Côte-d’Or“ lisatud sõnad „vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile“.

See redaktsiooniline muudatus võimaldab geograafilise piirkonna puhul viidata 2019. aasta ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile ning suurendab geograafilise piirkonna määratluse õiguskindlust.

Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Samuti on lisatud lause, millega teavitatakse ettevõtjaid sellest, et INAO veebisaidi kaudu võimaldatakse juurdepääs geograafilist piirkonda hõlmavatele kartograafilistele dokumentidele.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2. Piiritletud kasvatusalade kogupindala

Punkt 2 on asendatud järgmiste sätetega: „Veinid pärinevad üksnes viinapuudelt, mis kasvavad tootmiseks määratud kasvatusalade piirkonnas, mille riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut (Institut national de l’origine et de la qualité) kiitis heaks pädeva riikliku komitee 19. juuni 2019. aasta koosolekul.“

Selle muudatuse eesmärk on näidata ära kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud maatüki muudatuse heaks kiitis. Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille kasvatusalad on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

Selle muudatusega jäetakse ühtlasi välja tootespetsifikaadis esitatud piiritlemise eristus eri värvi veinide puhul, kuna see eristus on juba hõlmatud piiritlemise määratluses. Muudatusega lihtsustatakse tootespetsifikaadi sõnastust.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3. Vahetus läheduses asuv piirkond

IV osa I peatüki punktis 3 on pärast sõnu „järgmised“ (suivantes) lisatud sõnad „vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile“.

See redaktsiooniline muudatus võimaldab vahetus läheduses asuva piirkonna puhul viidata 2019. aasta ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile, mille on avaldanud riiklik statistika- ja majandusuuringute instituut (INSEE).

Kõnealuse piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Selle viite lisamine võimaldab suurendada vahetus läheduses asuva piirkonna määratluse õiguskindlust, nii et seda ei mõjuta hilisemad kommuunide või kommuunide osade liitmised või jagamised või nende nimede muutumised.

Samuti on ajakohastatud vahetus läheduses asuva piirkonna koosseisu kuuluvate kommuunide nimekirja, muutmata selle piirkonna ulatust, et võtta arvesse enne 2019. aastat toimunud haldusmuudatusi.

Koonddokumendi punkti „Täiendavad tingimused“ muudetakse vastavalt.

4. Kontrolliasutuse nime muutmine

Kontrollitud päritolunimetuse „Marsannay“ tootespetsifikaadi III peatüki punkti II, mis hõlmab kontrolliasutuse andmeid, on ajakohastatud.

Koonddokumendi punkti „Muu teave“ muudetakse vastavalt.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Marsannay

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Analüütiline kirjeldus

Tegemist on vaiksete valgete, punaste ja roosade veinidega.

Valge veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti.

Punase veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti.

Pärast rikastamist ei tohi roosade veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

Pärast rikastamist ei tohi valgete ja punaste veinide alkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti.

Pakendamisel on punaste veinide maksimaalne õunhappe sisaldus 0,4 grammi liitri kohta.

Valminud ja tarbimisse andmiseks valmis veinidel on fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus järgmine:

valged veinid, — 3 grammi liitri kohta — või 4 grammi liitri kohta, kui veini üldhappesus on vähemalt 55,1 milliekvivalenti liitri kohta ehk 4,13 grammi liitri kohta, väljendatuna viinhappena (või 2,7 grammi liitri kohta, väljendatuna väävelhappena).

Roosad veinid, — 3 grammi liitri kohta.

Punased veinid, — 2 grammi liitri kohta.

Maksimaalse üldalkoholisisalduse, minimaalse tegeliku alkoholisisalduse, minimaalse üldhappesuse, maksimaalse lenduvate hapete sisalduse ning maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse puhul kohaldatakse liidu õigusaktides sätestatud nõudeid.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Veinivalmistuse eritavad

Istutustihedus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus istanduses on 9 000 tüve hektari kohta, ridade vahekaugus võib olla kuni 1,25 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas peab olema üle 0,5 meetri.

Viinapuid võib istutada hajutatult, eeldusel, et järgitakse minimaalset istutustihedust ja tüvede vahelist vahemaad, mis peab olema üle 0,50 meetri.

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Veini valmistamiseks võib kasutada järgmiste sätete kohaselt lõigatud viinapuid.

Üldsätted

Valged veinid

— võrsete lühikeseks lõikamine (kasutatakse Royat’ nöörpuu vormi ja kaheõlalist lõikamist), jättes tüve kohta kuni 10 punga;

— või Guyot’ üheõlaline vorm pika võrsega, jättes tüve kohta kuni 8 punga;

— või nn „Chablis’ lõikamismeetod“, ainult viinamarjasordi ‛Chardonnay B’ puhul, jättes tüve kohta kuni 8 punga.

Punased ja roosad veinid

Viinapuude lõikamisel jäetakse tüve kohta kuni 8 punga:

— võrsete lühikeseks lõikamine (kasutatakse Royat’ nöörpuu vormi, kaheõlalist nöörpuu vormi, lehtrikujulist võra või lehvikukujulist võra);

— või Guyot’ üheõlaline vorm, pika võrsega.

Erisätted

Nöörpuu vormi kasutamisaeg on piiratud 2 aastaga. Selle perioodi jooksul on lubatud kasutada kaheõlalist Guyot’ vormi, jättes igale pikale võrsele kuni 5 punga.

Tavalist Guyot’ lõikamismeetodit võib kohandada järgmiselt:

— teise võrse jätmine, mis võimaldab aastate lõikes kasutada viljavõrsena erinevaid võrseid;

— maksimaalselt 3 pungaga lühendatud viljavõrse ja kuni kahe pungaga võrse.

Sõltumata lõikamismeetodist võib viinapuude lõikamisel jätta täiendavaid pungi, tingimusel et taime kasvuetapis, mis vastab 11 või 12 lehele, ei ületa viljakandvate oksade arv aastas tüve kohta viinapuude lõikamise eeskirjades sätestatud pungade arvu.

Veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Substraktiivsed rikastamistehnoloogiad on punaste veinide puhul lubatud, tingimusel et rikastamisaste ei ületa 10 %.

Roosade veinide puhul on aktiivsöe kasutamine veini valmistamisel nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud.

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Pärast rikastamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti punaste ja valgete veinide puhul ning 13 mahuprotsenti roosade veinide puhul.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul järgida liidu tasandil ning põllumajanduse ja merekalanduse seadustikuga (code rural et de la pêche maritime) kehtestatud kohustusi.

b. Maksimaalne saagikus

Punased veinid

58 hektoliitrit hektari kohta

Valged veinid

64 hektoliitrit hektari kohta

Roosad veinid

65 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja laagerdamine toimub Côte-d’Or’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Chenôve, Couchey ja Marsannay-la-Côte.

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

„Chardonnay B“

„Pinot blanc B“

„Pinot gris G“

„Pinot noir N“

8. Seos(t)e kirjeldus

Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub viinamarjaistanduste Côte de Nuits põhjaservas ja seda iseloomustab valdavalt tasane reljeef, mis paikneb peamiselt põhja-lõunasuunaliselt ligikaudu 25 kilomeetri ulatuses. Tektoonilise päritoluga reljeef eraldab lääne pool asuvat 400–500 meetri kõrgusel paiknevat Hautes Côtesi lubjakiviplatood ida pool asuvast Bresse’i tasandikust, mis kujutab endast tertsiaarajastust pärinevat alangut, mille kõrgus Côte’i kõrval on ligikaudu 250 meetrit.

Kliimat mõjutab ookeaniline värskus, samaaegselt avaldavad mõju ka kontinentaalse kliima ning Rhône’i ja Saône’i jõe orgude kaudu edasikanduvad vahemerelise kliima mõjutused. Kohalik ookeanilise kliima mõju avaldub mõõdukas ja ühtlases sademete hulgas (ligikaudu 750 millimeetrit aastas), märkimisväärset suvist põuaperioodi ei esine. Õhutemperatuur on küllaltki jahe, aasta keskmine temperatuur on 10,5 °C.

Morvani mägismaast ja Bourgogne’i platoost ida poole jääva Côte’i piirkonna näol on tegemist kliimasaarega, kus on soojem mesokliima ning sademete hulk ülejäänud piirkonnaga võrreldes väiksem.

Geograafiline piirkond hõlmab Marsannay-la-Côte’i, Couchey’ ja Chenove’i kommuunide territooriumi Dijoni linnast lõuna pool, Bourgogne’i maakonna Côte-d’Ori departemangus.

Côte’i esikülg, mille kogukalle on ligikaudu 150 meetrit, on suhteliselt ühtlaste pinnavormidega. Seda läbib lai kuiv org, mis tekkis ümbruskonna vee äravoolu soodustava kahe kohruoru ühinemise tulemusel. Uhtkuhikute juures esineb ka väiksemaid kohruorgusid.

Oru lõunaküljel asuv nõlvak on moodustunud peamiselt juuraajastu lubjakivist ja merglist (savikas lubjakivi), seda toestab eriti kõva Comblanchieni lubjakivi. Pikisuunaline tugev lõhelisus on tekitanud pikad paljandite ribad, kus on nähtavad mitmed eri ladestused. Näha on alam-juura ajastu merglit, krinoidlubjakivi ja Bajocae ladejärgu merglit (kesk-juura ajastu), ränikonkretsioonidega lubjakivi, ooidlubjakivi, baati ladejärgust (kesk-juura) pärinevat Comblanchieni lubjakivi.

Piirkonna põhjaosas on lõhelisust vähem ja nähtav on peamiselt baati ladejärgust pärinev lubjakivi.

Mäekülgede ja mäejalamite lubjakivist aluspinda katab rusukallestik, mis sisaldab veeristikku, savi ja mudajast savi, mis on pärit aluspinna ja pinnavormide murenemisprotsessist. Rusukallestiku laad sõltub asukohast nõlvakul. Nõlvaku ülaosas on ülemine pinnasekiht väga kivirohke ja õhuke, seevastu mäejalamil on selles rohkem väikeseid osakesi ning kiht on paksem (mõnest detsimeetrist kuni 1 meetrini).

Oru suudmes on suur tasandiku poole suunatud uhtkuhik. See koosneb vett hästi läbilaskvatest kruusa ja lubjakivi sisaldavatest alluviaalsetest setetest.

Viinamarjade tootmiseks ettenähtud maatükid asuvad Côte’i esikülje alumises pooles ning kruusamullaga uhtkuhikutel.

Mullad on väljakujunemata, üldiselt õhukesed ja karbonaadirikkad ning lasevad hästi vett läbi. Samas on eeskätt eelmäestikus ja merglikihtide peal mullale iseloomulik suur savisisaldus. Suure uhtkuhiku mullad lasevad hästi vett läbi, neis on vähe savi ja palju liivakivirähka.

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Esimesed konkreetsed märgid viinamarjakasvatuse kohta geograafilises piirkonnas pärinevad ligikaudu aastast 530, kui Grégoire de Tours märgib oma teoses „Frankide ajalugu“ (Histoire des Francs) Dijoni linna kohta, et „lääne pool asuvad väga viljaka pinnasega mäed, mis on kaetud viinapuudega, mis annavad kohalikele elanikele nii head Falerne’i veini, et nad ei võta Ascaloni veini suu sissegi“.

Alates VII sajandist ilmneb mitmest kirjalikust allikast, et Marssannay’s oli viinamarjaistandus, millest annavad tunnistust annetused 658. aastal Bèze’i abtkonnale, 882. aastal Saint-Etienne de Dijoni kirikule, 1189. aastal Epoisses’i kloostrile jne ...

Alates XI sajandist oli Burgundia hertsogitel maavaldus Chenove’is, kuhu rajati 1238. aastal veinikoda, milles oli 2 viinamarjapressi. Pärast seda, kui see veinikoda läks Prantsuse kuninga omandusse, hakati seda kutsuma nimega „Clos du roi“ (kuninga viinamarjaaed).

Kuni XIX sajandini kasvatati viinamarjaistanduses „väärissorte“ (eeskätt „Pinot“) millest valmistati kvaliteetveini. Alates 1850. aastast on teada, et viinamarjakasvatus hakkas rohkem keskenduma tavaveinile, mida valmistati peamiselt viinamarjasordist „Gamay“. Sel ajajärgul kasvas Dijoni elanikkond enam kui kaks korda ning vastavalt suurenes ka nõudmine „tavaveini“ järele. Kohe Dijoni väravate taga asuvad Chenove’i, Marsannay’ ja Couchey’ kommuunid keskendusid loomulikult selliste veinide tootmisele, vähendades „kvaliteetveinide“ osakaalu. See kiiresti arenev tootmine tingis tootjate organiseerumise, 1850. aastal rajati Marsannay’s ja 1855. aastal Couchey’s tootjate vastastikuse abistamise ühing ning 1891. aastal asutati veinitootjate ametiühing Syndicat viticole de la Côte dijonnaise. XIX sajandi lõpu sanitaar- ja majanduskriisid tõid kaasa viinamarjaistanduse arengu pidurdumise.

Alates 1930. aastatest hakkas tootmine tasapisi taastuma, peatähelepanu pöörati „kvaliteetveinidele“. 1960. aastate jooksul katkes viinamarjasordi „Gamay“ kasvatamine peaaegu täielikult, selle asemel kasvatati viinamarjaistanduses sorti „Pinot N“, mille eriline tuntus kinnistus koos roosade veinide tootmisega. Neid veine turustati alates 1937. aastast kontrollitud päritolunimetuse „Bourgogne“ all. Marsannay ja Couchet’ veinitootjate ametiühingud tegid suurt tööd taassündinud viinamarjaistanduse elustamiseks. Nende kuulsus kasvas ja 1961. aastal tekkis võimalus lisada kontrollitud päritolunimetusele „Bourgogne“ nimi „Marsannay & raquo“ ning roosade veinide puhul „Rosé de Marsannay“.

Lõpuks, 1987. aastal, tunnustati dekreediga kontrollitud päritolunimetust „Marsannay“. Nimetus hõlmab valgeid, roosasid ja punaseid veine.

Viinapuude kasvatamine toimub kogu Côte de Nuits piirkonnas kehtivate nõuete kohaselt: see hõlmab istutustihedust, mis on üle 9 000 tüve hektari kohta, sordivalikut, mille aluseks on sordid „Chardonnay B“ ja „Pinot N“. Tootjad on teadlikud kohalike muldade väärtusest ning teevad kõik neist sõltuva selle omaduste säilitamiseks.

Tavapäraselt kääritatakse veine mitu kuud.

Viinamarjaistanduste pindala oli 2008. aastal ligikaudu 230 hektarit ning aastane kogutoodang moodustas keskmiselt 17 000 hektoliitrit, peamiselt toodeti punaseid veine. Nii valged kui ka roosad veinid moodustavad ligikaudu 15 % toodangu kogumahust.

Põhjuslik seos

Jahe ookeani mõjutustega kliima, Côte’i topograafia, mida iseloomustavad nõod ja orud ning Jura mäestiku mergli- ja lubjakivimullad, aitavad kaasa Burgundia algupäraste viinamarjasortide „Pinot N “ ja „Chardonnay B“ optimaalsele arengule.

Viinamarja kasvatamiseks määratud kasvatusalad paiknevad kas suurema künka nõlvakul, kus pealmised pinnasekihid on piisavalt paksud, et võimaldada viinapuu juurestiku väljaarenemist, olles samaaegselt ka piisavalt vett läbilaskvad, või ulatuvad laia orgu, kus on ülekaalus kruusamullad.

Sellisele topograafilisele mitmekesisusele lisandub pinnase vaheldusrikkus, aluspinnaks võib olla mergel või lubjakivi, mulla ülemised kihid võivad sisaldada väiksemaid kive või savi; selline keskkonna vaheldusrikkus annab veinidele rikkuse ja mitmenäolisuse.

Veinid, mis on valmistatud uhtkuhiku kruusasel ja vett hästi läbi laskval mullal kasvanud viinamarjadest, on sageli puuviljalised, nende struktuur on elegantne ja nõtke, tegemist on väljendusrikaste veinidega. Mäenõlvakute õhukestel, kuid savi- ja raudoksiidirikastel muldadel kasvanud viinamarjadest valmistatud vein on jõuline, intensiivse värvusega ja säilib hästi.

Sellist rikkalikku eripära ja mitmekülgsust tähistatakse tavapäraselt märgisel sõnaga climat (kliima), mis näitab viinamarja päritolu. Veinide laagerdumine, seejuures väga hea säilivus pudelis, toetab selle degusteerimisel tuntava mitmekülgsuse avaldumist.

Dijoni linna ümbruses asuvate Côte d’Ori viinamarjaistanduste pärliks on Marsannay istandus. Linna ümbritseb lai viinapuude vöö, mis lõpeb alles Maragnesi viinamarjaistanduse läheduses, enam kui 50 kilomeetrit linnast lõuna pool.

Marsannay viinamarjaistandus on ajaloolise Côte dijonnaise’i istanduse olemasolu tähtis tunnistaja; see istandus oli omal ajal tuntud oma väga kvaliteetsete veinide poolest, kuid praeguseks on see suuremalt jaolt jäänud Dijoni linna arengule ette.

Marsannay viinamarjaistanduse ajalugu on pikk ja keeruline. Juba mitmesaja aasta jooksul on talletatud olulisi sündmusi ning ümbruskonna territooriumide arengut. Dijoni linna lähedus on muutnud viinamarjaistandused kergemini haavatavaks, kuid on samas andnud neile ka sümboli staatuse. Istanduse asutasid keskajal Burgundia hertsogid, selle omanikud on olnud Dijoni kõrgklassi esindajad, istandus on pidanud kohanema linna arenguga, mis seadis ohtu tema ammustest aegadest pärineva maine. Pärast edukat taassündi on istandust hakatud kutsuma Côte de Nuits piirkonna „Kuldväravaks“ (Porte d’or).

Teave toodete kvaliteedi ja omaduste kohta

Punased veinid on väga intensiivse värvusega. Need on samaaegselt jõuliselt tanniinised ja pehmemaitselised. Väikeste mustade puuviljade lõhnale ja maitsele lisanduvad sageli ploomi ja muskuse maitsenüansid. Kruusamuldadel kasvanud viinamarjadest tehtud vein on pigem elegantne ja pehme ning mitte nii tugeva maitsega.

Roosad veinid on õrnad ja puuviljalised, neis on sageli tunda virsiku või punaste puuviljade lõhna- ja maitsenüansse, mida toetab meeldiv värskus.

Valged veinid on rikkalikud ja täidlased, neis on tunda puuviljalisi nüansse, mis mõnikord võivad meenutada eksootilisi puuvilju, mõnikord aga sisaldada mentooli või sidrunheina noote.

Mõned aastad hoidmist toovad nende veinide maitse- ja lõhnanüansid paremini esile.

9. Muud olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade pressimist, veini valmistamist ja kääritamist käsitlevat erandit, hõlmab 2019. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste kommuunide territooriume:

— Côte-d’Ori departemang: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chambœuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée et Vougeot;

— Rhône’i departemang: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville, Belmont d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dareizé, Denicé, Dracé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Jarnioux, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Les Olmes, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-d’Ardières, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Loup, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Le Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux et Villié-Morgon;

— Saône-et-Loire’i departemang: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-lès-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La Loyère pour le seul territoire de l’ancienne commune de La Loyère, Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse pour le seul territoire des anciennes communes de Donzy-le-National, La Vineuse et Massy, Vinzelles et Viré;

— Yonne’i departemang: Aigremont, Annay-sur-Serin, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon pour le seul territoire des communes de Champvallon, Villiers-sur-Tholon et Volgré, Mouffy, Moulins-en-Tonnerois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers et Yrouerre.

Märgistus

Õigusraamistik:

siseriiklikud õigusnormid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

a) kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada väiksemale geograafilisele piirkonnale, kui kõnealune piirkond on — katastriüksuse nimi; — märgitud saagideklaratsioonile. Selle katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

b) Kaitstud päritolunimetusega veinide märgisel võib olla nimetatud laiem geograafiline piirkond „Vin de Bourgogne“ või „Grand vin de Bourgogne“.

c) Kui märgisel on esitatud viinamarjasordi nimi, ei või see märge olla samas visuaalses alas kohustusliku teabega ning peab olema esitatud tähemärkidega, mille suurus ei ületa 2 millimeetrit.

Link tootespetsifikaadile

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8fa6b7fc-47fa-4091-8d6c-4610b85767b5

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.