ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 18.9.2008 
SEK(2008) 2445 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile: 
 
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, 
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING 
REGIOONIDE KOMITEELE 
 
Keeleline mitmekesisus: Euroopa rikkus ja  
ühine kohustus  
 
   
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE  
 
   
{KOM (2008) 566 (lõplik)} 
{SEK(2008) 2443}  
{SEK(2008) 2444} 
Käesolev aruanne esindab ainult selle koostami ses osalenud komisjoni talituste seisukohti ja 
ei kujuta endast mingit piirangut komisj oni tehtavate otsuste lõpliku kuju kohta 
ET 2   ET KOMMENTEERITUD  KOKKUVÕTE 
Käesolevas mõjuhinnangu aruandes esitatakse ülevaade praegusest olukorrast mitmekeelsuse 
poliitikas ja tehakse ettepanekud tegevuse edendami seks selles vallas. See lisatakse komisjoni 
teatise ettepanekule „Mitmekeelsus: Euroop a rikkus ja ühine kohustus” (tegevuskavas 
nr°2008/EAC/004).  
Keeleline mitmekesisus on pikka aega olnud tä htsamaid Euroopa Liid u näitajaid; Euroopa 
Liidu 500 miljonit elanikku kõnelevad Euroopa Lii du 23 ametlikku keelt ja selle teatavates 
piirkondades või teatavates rühmades kõneldakse veel 60 keelt, millele sisserändajad on lisanud veel üle 300 keele. Euroopa Liidus  elab hinnanguliselt vähemalt 175 rahvuse 
esindajaid. Rändevood on muutnud  Euroopa Liidu rahvus- ja kultuurivähemuste mustrit 
veelgi kirevamaks. Liikuvuse suurenedes Eu roopas on eri keelt kõnelevate inimeste 
kokkupuuted muutunud üha sagedasemaks; lisandunud on ränne kolmandatest riikidest ja 
üleilmastumine. Järgnevatel aastatel need s uundumused tõenäoliselt jätkuvad ja tugevnevad. 
Arvestades sellist üldpilti on käesolev as mõjuhinnangus rõhutatud kahte asjaolu
1: 
(1) võõrkeeleoskus on jäänud ebapiisavaks. Euroop lastel ei ole veel lisaks emakeelele 
kahe võõrkeele oskust, nagu oli sihiks seatud Barcelona Ülemkogul; 
(2) Euroopa kodanikud, äriühingud ja teenuseosutaja d ei ole veel täiel määral mõistnud 
Euroopa keelelise mitmekesisuse väärtu si ja sellega seotud ülesandeid.  
Probleemi määratlemisel toetutakse kahe varasema mitmekeelsuse teemalise teatise2 (2007) 
jätkuna ja üheksakuulise nõustamisprotsessi tu lemusena saadud andmetele ja tagasisidele 
(2007–2008). 
Varasemates mitmekeelsuse ja keelelise mi tmekesisuse teatistes koostati tegevuskava 
aastateks 2006–2007 ning tehti ettepanekud läbiv aatamiseks ja edaspidisteks meetmeteks. 
2007. aastal sooritatud arengu ja täitmise hi nnang näitab, et areng on toimunud (eelkõige 
kehtib see keeleõppe kohta alg- ja keskas tme koolides), kuid tuleb jätkata tegevuskava 
täitmist ja tugevdada elukestva õppe osa, pöör ates rõhku mitteametlikule keelte õppimisele ja 
keelelisele mitmekesisus ele kohalikus keskkonnas.  
Nõustamisprotsessi  kohta esitasid liikmesriigid, Euroopa institutsioonid ja sidusrühmad 
järgmisi ühiseid seisukohti:  
Mitmekeelsuse poliiti ka kohaldamisala:  
• Euroopa ühiskonna pikaajaline eesmärk on k eeleline ja kultuuril ine mitmekesisus: 
enamus inimesi väärtustab seda seisukohta,  kuid nad tunnistava d, et haldust tuleb 
korraldada tõhusalt ja läbimõeldult. Enam us vastajaist ei poolda ainult ühele 
keelele üleminekut.  
                                                 
1 Institutsioonidest tingitud mitmekeelsus (st Euroopa Komisjonis sisemiseks suhtlemiseks ja kodanikega 
suhtlemiseks kasutusel olevad keeled: publikatsioonides / kirjalikus / suulises tõlkes) ei kuulu selle 
mõjuhinnangu ja vastavate poliitikasuundade vaatevälja. Kuigi institutsioonide mitmekeelsus on keeltega seotud, on sellega seotud teistsugused probleemid, eesmärgid, valikud ja on tehtud otsus neid 
mitte käsitleda. 
2 KOM(2003) 449 (lõplik), KOM(2005) 596 (lõplik), KOM(2007) 554 (lõplik)/2 
ET 3   ET • Ainult Euroopa Liidu ametlikele keeltele suunatud keeleõpe on liiga kitsarinnaline 
poliitika tänapäeva ühiskonnas, kus koda nike (ja elanike) igapäevases 
kokkupuutes kasutatakse palju  erinevaid keeli.  
• Keeleõpe peaks kuuluma elukestvasse õppesse. 
• Mitmekeelsus on mitmetahuline küsimus,  mis avaldab mõju konkurentsivõimele 
ja Euroopa kodakondsusele ning se e peaks kuuluma suurema hulga 
poliitikasuundade juurde, mitte ainult hariduspoliitikasse. 
• Keelelise mitmekesisuse edendamise lõppeesmärk ei peaks olema mitte keelte 
alalhoidmine, vaid vastupidi, keelte ja keelekõnelejate vahelise dialoogi 
soodustamine.  
• Igal kodanikul on vaja erinevat keelea laste teadmiste kogumit, mis sõltub inimese 
huvide, elukoha, perekonna ja kutsetööga seotud taustast.  
Meetoditest: 
• Liikmesriigid ja komisjon peaksid välja  töötama keelepoliitika, mis soodustab 
keelelist mitmekesisust ja edenda b sõbralikku keelek eskkonda, laiendab 
õpetatavate keelte valikut, väärtustab ja hoiab alal kodanike keeleoskusi ning 
innustab neid edasi õppima.  
• Elukestev õpe on tähtsal kohal keelte omandamisel: alustatakse varakult, õpiindu 
hoitakse alal üldkoolis ja kut sekoolis õppimise ajal ning keelte õppimist jätkatakse 
täiskasvanuna. 
• Tuleks paremini kasutada mitteametlikke keelte omandamise võimalusi, 
suurendades multimeedia, virtuaalse ja füüsilise liikuvuse ja kultuurivahetuse 
võimalusi. Niisugune keeleõpe on tõhus , kuna inimesed saavad valida neile 
sobivaima õppeaja, -koha ja -viisi, ning erineva taustaga inimestel on võimalik 
suhelda, tutvuda erinevate mõttemaailmadega ja neid võrrelda.  
• Kohalikud kogukonnad, teenuseosutajad ja är iühingud peaksid arvestama, et neil 
tuleb sageli kokku puutuda kodanike ja tarbijat ega, kes räägivad erinevaid keeli, 
ning koostada strateegia keel evajadustega toimetulekuks. 
Uue teatise lisandväärtus on: 
• Toetada püüdlusi, mille eesmärk on emakeele ja kahe võõrkeele oskus, koostades 
selgemad juhised mahajäänumatele valdkon dadele ja sihtrühmadele (kutsekoolide 
õpilased, halvema väljaõppega täiskasvanud ja sisserändajad, ning nendele, kelle küsimusi 
on varasemates teatistes vähem käsitletud. 
• Mitmekeelsuse küsimused ühendatakse majanduskasvu ja tööhõive protsessi laiema sisuga, 
millega suurendatakse teadlikkust keelelise m itmekesisuse väärtustest ja selle mõjust 
kultuuridevahelisele dialoogile. Selles kontekstis kuulub mitmekeelsus ka Euroopa Liidu 
ET 4   ET välispoliitikasse, nagu rõhutati hiljutisel Eur oopa ja Vahemere piirkonna kultuuriministrite 
nõupidamisel3. 
• Mitmekeelsus kaasatakse vastavatesse pol iitikasuundadesse Euro opa tasandil ning 
liikmesriikide ja sidusrühmadega tehakse koostööd selle tagamiseks, et eesmärgid oleksid 
ühised ja et neid kõige sobi vamal tasandil ellu viidaks. 
Seega on mitmekeelsuse poliitika kaks üldeesmärki  järgmised: 
(1) võimaldada kodanikel lisaks emakeelele os ata veel kaht võõrkeelt (edaspidi: 
„emakeel+kaks võõrkeelt”) 
(2) tõsta teadlikkust Euroopa ühi skonna keelelisest mitmek esisusest ning muuta see 
väärtuseks kultuuridevahelises di aloogis ja konkurentsieeliseks.  
Täitmise  seisukohalt on esimene tööeesmärk tagada  järjekindel mitm ekeelsuse poliitika 
edendamine eespool nimetatud Euroopa poliitikavaldkondades, kasutades üldist 
lähenemisviisi  ja rakendades parimal v iisil Euroopa programmidest s aadavaid rahalisi toetusi. 
Subsidiaarsuse printsiibist lähtudes on peamised  otsustajad nendes küsimustes liikmesriigid ja 
täideviimise seisukohalt on olulis ed mitmesugused sidusrühmad  (haridusasutused, tööturu 
osapooled, meedia, kohalikud omavalitsused jn e). Seega on teine tööeesmärk tegutseda 
koostöös liikmesriiki de ja sidusrühmadega , toetada neid ühiste eesmärkide saavutamisel ja 
oma tasandil kaasava lähenemisviisi rakendamisel.  
Eesmärkide saavutamiseks kaalutakse mitmeid võimalusi:  (1) Ei võeta edasisi meetmeid koos liikmesriikidega ega kasutata strateegiliselt Euroopa 
Liidu programme (üldine lähenemisviis) 
(2) Reguleerimisvahendite kasutamine (soovitus) 
(3) Avatud kooskõlastusmeetodi kasutamine: esitatakse komisjoni teatis, millega 
valmistatakse ette liikmesr iikide koostöö ja taotletaks e sellele teiste Euroopa 
institutsioonide kooskõlastust. Mitmekeelsuse kaasamine käimasolevatesse Euroopa Liidu programmidesse ja algatustesse. 
Olles kaalunud eespool nimetatud võimaluste t ugevaid ja nõrku külgi , valis hariduse ja 
kultuuri peadirektora at kolmanda võimaluse
, mis võimaldab komisjonil – koostöös 
liikmesriikide ja sidusrühm adega – tegelda mitmekeelsuse valdkonnas ilmnevate 
probleemidega ning leida sobivad lahendused. See võimalus, mis vastab ka kõige paremini 
liikmesriikide ja sidusrühmade ootustele, on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ja on 
parim lähtekoht, et tõsta teadli kkust probleemidest ja sõlmküsimustest ning saavutada edu 
nende lahendamiseks. 
                                                 
3 Euroopa-Vahemere partnerluse raam es toimunud kultuuriministrite k onverentsi järeldused, Ateena, 29. 
– 30. mai 2008; Eesistujariigi avaldus konverentsil „New Paradigms, New Models — Culture in the EU 
External Relations” (uued paradigmad, uued mudelid – kultuur Euroopa Liidu välissuhtluses), Ljubljana, 13. -14. mai,  
http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_ politika/kulturno_sodelov anje/nove_paradigm e_novi_modeli_kultur
a_v_zunanjih_odnosih_eu/ .  
ET 5   ET Tagasi lükati aga see võimalus, millega nä hti ette kulutuste kava mitmekeelsuse 
edendamiseks komisjoni poliitikasuundades ja kavades, kuna mitmekeelsus on eesmärk, mis 
läbib väga paljusid poliitikav aldkondi (haridust, kultuuri,  teabevahendeid, tööhõivet, 
sotsiaalset kaasatust, teadus uuringuid …) ja nende toetamine väljaspool nende loomulikku 
konteksti ei tundu olevat ei asjakohane ega ka  tõhus. Seetõttu p eeti õigeks sellist 
lähenemisviisi, mille puhul mitmekeelsust kaasatakse asjakohastesse komisjoni 
poliitikasuundadesse ja kavadess e. Tähtsamad sellised kavad on järgmised: kõik elukestva 
õppe kava osad, struktuurifondi de kaudu antav keeleõppe toet us, sisserändajatele suunatud 
keelelise lõimumise kursused, mis toimuvad õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste 
peadirektoraadi toetusel, „A ktiivsed noored”, „Kodanike Euroopa”, kultuuriprogrammist 
toetatavad kirjandusteost e tõlked, programm „Meedia”,  teadusliku uurimistöö ja 
infotehnoloogia kava. 
Võttes arvesse tähelepanekuid ja komisjoni ot seste meetmete rakendamisala piiratust, on 
valitud võimalusel tõenäoliselt järgmine majandus lik ja sotsiaalne mõ ju, mis sõltub sellest, 
millisel määral liikmesriik ja sidusrühmad s oovituslikku strateegiat ellu hakkavad viima: 
• Majanduslik mõju: kuna keeleoskus mõjutab kodanike tööhõivet ja konkurentsivõimet, on 
komisjoni määratletud uuel strateegial tõenäoliselt soodus mõ ju rahvusvahelisele 
kaubandusele ja rahvusvahelistele invest eeringutele; tehnoloogia arengule ja 
uuenduslikkusele; töökohtade arvule ja kval iteedile; suhetele kol mandate riikide ja 
ülemeremaadega. 
• Ühiskondlik mõju: strateegial on tõenäoliselt  soodus mõju sotsiaal sele kaasatusele, 
juhtimisele ja ühiskonnas osalemisele, sest  keelteoskus on eeldus kultuuridevahelisele 
dialoogile. 
Kulud: komisjoni tasandil ei too komisjoni soovitatud meetme te rakendamine kaasa eelarve 
suurenemist. Eesmärk on muuta tõhusamaks olemasolevaid mitmekeelsuse edendamise 
kavasid, eelkõige järgmiselt:  
• tagada järjekindlam lähenemisviis (toetades järjekindlalt keelelist mitmekesisust, pöörates 
projektides ja algatustes tähelepanu keeleküsimustele) 
• tagada liikmesriikide suurem koostoime (toeta da ühiste eesmärkide saavutamist komisjoni 
algatuste ja heade kogemu ste vahetamise kaudu).  
Liikmesriikidele soovitatakse teatises koos kõlas juba heakskiidetud Euroopa Liidu 
eesmärkidega, sealhulgas Barcelona eesmärk  „emakeel pluss kaks võõrkeelt”, üldiseid 
eesmärke ja tegevussihte ning pakutakse võimal usi eesmärkide saavutamiseks, kuna nende 
elluviimine jääb liikmesriikide pädevusse. Ko misjoni teatises edas tatakse üldpõhimõttena 
soovitus võtta meetmeid võimalikult läheda l oma kodanikele, arvestades kohapealseid 
keelevajadusi ning ühendades ettevõtjate, kodanikuühiskonna ja kohalike omavalitsuste 
vahendeid, et neid kõige t õhusamal viisil kasutada. 
Järelevalveks võiks kasutada olemasolevat ta litustevahelist mitmekeelsuse töörühma, et 
tagada komisjoniga koordineeritud lähenemi sviis ja kaasata mitmekeelsuse küsimusi 
asjaomastesse Euroopa kavadesse ja algatust esse kavade tasandil sekkumise kaudu (teemade 
eelistused, keelealase ettevalmistustöö ja ke eleliste ürituste osa eelarves, asjakohane 
järelevalve jne). Liikmesriikides tagatakse järelevalve liikmesriikide kõrgetasemeliste esindajate töörühma kaudu, mis põhineb olemas oleval keelte töörühmal. Selleks et 
ET 6   ET mitmekeelsuse poliitika jääks tähelepanu ke skmesse ja et toimunud arengu kohta oleks 
tagatud korrapärane ülevaade, soovitab komis jon Euroopa institutsioonidel pühendada aega 
selleteemalistele aruteludele oma iga-aastate s töökavades. Nõukogu puhul soovitatakse lisada 
mitmekeelsus haridusministrite kohtumise jooksvate küsimuste kavasse.  
Komisjon ajakohastab korrapäraselt kättesaadav aid näitajaid ja kaal ub võimalust rahastada 
vähem uuritud alade ülevaateid (näiteks ettevõ tjad ja teenuste osutajad). Üldsuundadesse 
kaasamisega seoses tagab komisjon, et keeleküs imusi võetakse asjakohaselt arvesse vastavate 
Euroopa Liidu kavade ja poliitikasuundade hi ndamisel. Komisjon kutsub liikmesriike ja 
sidusrühmi üles kaasama keeleküsimusi eraldi  tegurina poliitikasuunda de ja strateegiate 
hindamisel vastavatel tasanditel. Komisjon koostab üldülevaate toim unud arengust aastaks 
2012 ja teeb saadud kogemustest aruande Euroop a Parlamendile ja nõukogule. Sel eesmärgil 
oodatakse liikmesriikidelt ne nde saavutuste kohta ar uandeid 2011. aasta lõpuks.