ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SELETUSKIRI

1.Kavandatav reguleerimisese

Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses ühiskomitees vastu võetava otsusega, mis käsitleb EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmist

2.Ettepaneku taust

2.1.EMP leping

Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (edaspidi „EMP leping“) tagatakse EMP kodanikele ja ettevõtjatele siseturul võrdsed õigused ja kohustused. Sellega nähakse ette nelja vabadust käsitlevate ELi õigusaktide kohaldamine kõigis 30 EMP riigis, mille hulka kuuluvad ELi liikmesriigid, Norra, Island ja Liechtenstein. Lisaks hõlmab EMP leping koostööd muudes olulistes valdkondades, nagu teadus- ja arendustegevus, haridus, sotsiaalpoliitika, keskkond, tarbijakaitse, turism ning kultuur, mis on koondatud ühisnimetuse „kõrvalmeetmed ja horisontaalpoliitika“ alla. Leping jõustus 1. jaanuaril 1994. Euroopa Liit koos liikmesriikidega on lepingu osaline.

2.2.EMP ühiskomitee

EMP ühiskomitee vastutab EMP lepingu rakendamise eest. Tegemist on foorumiga, kus vahetatakse arvamusi EMP lepingu toimimise kohta. Otsused võetakse vastu konsensuse alusel. Vastavalt Lissaboni lepingule vastutab EMPga seotud küsimuste koordineerimise eest ELi poolel Euroopa välisteenistus.

2.3.EMP ühiskomitee kavandatav õigusakt

EMP ühiskomitee võtab eeldatavasti vastu EMP ühiskomitee otsuse (edaspidi „kavandatav õigusakt“), millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

Kavandatava õigusakti eesmärk on laiendada EMP lepingu lepinguosaliste koostööd nii, et see hõlmaks EMP EFTA riikide osalemist keskkonna- ja kliimameetmete programmis (LIFE). Seetõttu tuleb EMP lepingusse inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/783, millega see programm luuakse ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 1293/2013.

Kuna Liechtenstein ja Norra ei ole väljendanud huvi programmis LIFE osalemise vastu, puudutab EMP ühiskomitee otsuse eelnõu üksnes Islandi.

Kooskõlas ELi eelarvepoliitikaga on ELi tegevuses võimalik osaleda ainult juhul, kui on tasutud vastav osamakse. Makse võib teha aga alles pärast käesoleva nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmist ja pärast seda, kui Euroopa Komisjon on esitanud EMP EFTA riikidele ELi rahastamisnõude.

Seetõttu kohaldatakse ühiskomitee otsuse eelnõu tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2021, et katta 1. jaanuari 2021 ja makse saamise vaheline ajavahemik. Tagasiulatuvus ei mõjuta asjaomaste isikute õigusi ja kohustusi ning selle kohaldamisel peetakse kinni õiguspärase ootuse põhimõttest.

Vastavalt EMP lepingu artiklitele 103 ja 104 muutub kavandatav õigusakt osaliste jaoks siduvaks.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Komisjon esitab nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab esitada selle seisukoha EMP ühiskomitees esimesel võimalusel.

EMP ühiskomitee otsuse eelnõu sisu ja laadi ei saa pidada pelgalt tehnilisteks kohandusteks nõukogu määruse nr 2894/94 tähenduses. Seetõttu võtab liidu seisukoha vastu nõukogu.

4.Õiguslik alus
SELETUSKIRI

1.Reguleerimisese

Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepinguga (edaspidi „leping“) moodustatud koostöönõukogus liidu nimel võetav seisukoht seoses ELi-Aserbaidžaani partnerluse prioriteetide pikendamist aastateks 2021–2027 käsitleva soovituse nr XX/2020 vastuvõtmisega.

2.Kontekst

2.1.Leping

Lepingu eesmärk on luua raamistik poliitiliseks dialoogiks ja koostööks Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Aserbaidžaani Vabariigi (edaspidi „lepinguosalised“) vahel, et arendada poliitilisi suhteid. Leping jõustus 1. juulil 1999.

2.2.Koostöönõukogu

Koostöönõukogu vaatab läbi olulisemad lepingu raames tekkivad küsimused ning muud ühist huvi pakkuvad kahepoolsed või rahvusvahelised küsimused, et saavutada lepingu eesmärgid. Lepinguosaliste kokkuleppel võib koostöönõukogu anda asjakohaseid soovitusi. Koostöönõukogusse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni liikmed ning teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi valitsuse liikmed. Koostöönõukogul on oma kodukord.

2.3.Koostöönõukogu kavandatav akt

Koostöönõukogu peaks võtma kirjaliku menetluse teel vastu soovituse partnerluse prioriteetide (2018–2020) pikendamise kohta aastateks 2021–2027 (edaspidi „akt“).

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Liidu poolt koostöönõukogus võetav seisukoht põhineb käesolevale otsusele lisatud soovitusel.

Partnerluse prioriteedid vastavad jätkuvalt läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika ja idapartnerluse eesmärkidele. Neist juhindutakse ELi ja Aserbaidžaani finantskoostöö mitmeaastases programmitöös.

Lepinguosalised on kinnitanud, et partnerluse prioriteedid on jätkuvalt asjakohane alus suhete arendamiseks, ning et nad on täielikult pühendunud prioriteetide ellurakendamisele.

ELi ja Aserbaidžaani 2021.–2027. aasta koostöö aluseks on jätkuvalt 2018.–2020. aasta partnerluse prioriteedid.

Partnerluse prioriteetide pikendamine on Euroopa Liidu huvides.

4.Õiguslik alus

4.1.Menetlusõiguslik alus

4.1.1.Põhimõtted
•Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3, milles on sätestatud, et nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste eraldamise kohta.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

•Proportsionaalsus

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

2018. aastal tegi komisjon Mauritaaniaga sõlmitud kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu kehtiva protokolli (2015–2019) järelhindamise ning eelhindamise protokolli võimaliku pikendamise kohta.

Hindamise käigus jõuti järeldusele, et ELi kalandussektor on kindlalt huvitatud kalastamisest Mauritaanias ning võttes arvesse kalanduse tähtsust Mauritaania majanduse jaoks, oleks protokolli uuendamine mõlema lepinguosalise huvides. Lisaks aitaks rakendusprotokolli uuendamine tugevdada seiret, kontrolli ja järelevalvet ning tõhustada piirkonna kalandusvaldkonna juhtimist.

ELile on tähtis, et oleks olemas õigusakt, mis võimaldab tihedat valdkondlikku koostööd riigiga, kes on allpiirkondlikul tasandil ookeanide majandamises oluline osaleja, võttes arvesse selle riigi jurisdiktsiooni alla kuuluva püügipiirkonna ulatust. Suhete tugevdamine Mauritaaniaga võimaldab ka luua liite ICCATi raames ja muudes piirkondlikes organites, eelkõige CECAFis. Lisaks tähendab see, et ELi laevastikul säilib juurdepääs olulisele püügipiirkonnale püügistrateegiate rakendamiseks mitmeaastase rahvusvahelise õigusraamistiku kohaselt. Mauritaania ametiasutuste jaoks on eesmärk säilitada suhteid liiduga, et tugevdada ookeanide majandamist, saada konkreetset valdkondlikku toetust, millega nähakse ette mitmeaastased rahastamisvõimalused, ning alustada püügitegevuse toel oma töötleva tööstuse industrialiseerimist, mis on osa majanduse mitmekesistamise kavast.
SELETUSKIRI

1.Kavandatav reguleerimisese

Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukohtseoses ühiskomitees vastu võetava otsusega, mis käsitleb EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) ja protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ettenähtud loetelu) muutmist

2.Ettepaneku taust

2.1.EMP leping

Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (edaspidi „EMP leping“) tagatakse EMP kodanikele ja ettevõtjatele siseturul võrdsed õigused ja kohustused. Sellega nähakse ette nelja vabadust käsitlevate ELi õigusaktide kohaldamine kõigis 30 EMP riigis, mille hulka kuuluvad ELi liikmesriigid, Norra, Island ja Liechtenstein. Lisaks hõlmab EMP leping koostööd muudes olulistes valdkondades, nagu teadus- ja arendustegevus, haridus, sotsiaalpoliitika, keskkond, tarbijakaitse, turism ning kultuur, mis on koondatud ühisnimetuse „kõrvalmeetmed ja horisontaalpoliitika“ alla. Leping jõustus 1. jaanuaril 1994. Euroopa Liit koos liikmesriikidega on lepingu osaline.

2.2.EMP ühiskomitee

EMP ühiskomitee vastutab EMP lepingu rakendamise eest. Tegemist on foorumiga, kus vahetatakse arvamusi EMP lepingu toimimise kohta. Otsused võetakse vastu konsensuse alusel. Vastavalt Lissaboni lepingule vastutab EMPga seotud küsimuste koordineerimise eest ELi poolel Euroopa välisteenistus.

2.3.EMP ühiskomitee kavandatav õigusakt

EMP ühiskomitee võtab eeldatavasti vastu EMP ühiskomitee otsuse (edaspidi „kavandatav õigusakt“), millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

Kavandatava õigusakti eesmärk on laiendada EMP lepingu lepinguosaliste koostööd nii, et see hõlmaks EMP EFTA riikide osalemist liidu kosmoseprogrammis. EMP lepingusse tuleb inkorporeerida määrus (EL) 2021/696.

Kuna Liechtenstein ei ole väljendanud huvi liidu kosmoseprogrammis osalemise vastu, puudutab EMP ühiskomitee otsuse eelnõu üksnes Norrat ja Islandi.

Kooskõlas ELi eelarvepoliitikaga on ELi tegevuses võimalik osaleda ainult juhul, kui on tasutud vastav osamakse. Makse võib teha aga alles pärast käesoleva nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmist ja pärast seda, kui Euroopa Komisjon on esitanud EMP EFTA riikidele ELi rahastamisnõude.

Seetõttu kohaldatakse ühiskomitee otsuse eelnõu tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2021, et katta 1. jaanuari 2021 ja makse saamise vaheline ajavahemik. Tagasiulatuvus ei mõjuta asjaomaste isikute õigusi ja kohustusi ning selle kohaldamisel peetakse kinni õiguspärase ootuse põhimõttest.

Vastavalt EMP lepingu artiklitele 103 ja 104 muutub kavandatav õigusakt osaliste jaoks siduvaks.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Komisjon esitab nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon esitab selle seisukoha EMP ühiskomitees esimesel võimalusel.

EMP ühiskomitee otsuse eelnõu sisu ja laadi ei saa pidada pelgalt tehnilisteks kohandusteks nõukogu määruse nr 2894/94 tähenduses. Seetõttu võtab liidu seisukoha vastu nõukogu.

4.Õiguslik alus
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu allkirjastas Euroopa Liit 3. mail 2016 ja Cooki saarte valitsus 14. mail 2016, seda hakati ajutiselt kohaldama 14. mail 2016 ning lepingu kehtivusaeg oli kaheksa aastat. Partnerlusleping pikeneb vaikimisi ja on seega endiselt kehtiv. Säästva kalapüügi partnerluslepingu esimest nelja-aastast rakendusprotokolli hakati ajutiselt kohaldama 14. oktoobril 2016 ja selle kehtivusaeg lõppes 13. oktoobril 2020. Nii leping kui ka protokoll jõustusid 10. mail 2017.

Nõukogu võttis 7. juulil 2020 vastu otsuse, millega volitati Euroopa Komisjoni alustama läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse (edaspidi „Cooki saared“) vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu uue protokolli üle ning kõnealuse lepingu kehtiva protokolli (mis aegus 13. oktoobril 2020) kehtivusaja võimaliku pikendamise üle.

Läbirääkimiste esimeses voorus (16. juuli 2020) jõudsid ELi ja Cooki saarte läbirääkijad ühisele seisukohale, et keerukate läbirääkimiste lõpuleviimiseks on vaja mitut läbirääkimisvooru. Seepärast leppisid pooled kokku protokolli kehtivusaja pikendamises kuni üheks aastaks vastavalt nõukogu antud volitustele. Pikendamine on sätestatud kirjavahetuse vormis sõlmitud kokkuleppes, mis parafeeriti Brüsselis ja Rarotongas (Cooki saared) 29. juulil 2020.

Kehtivat protokolli pikendati ühe aasta võrra alates kuupäevast, mil mõlemad pooled selle kokkuleppe kirjavahetuse teel allkirjastasid, st 14. novembrist 2020. Sellest tulenevalt kaotab praegune protokoll kehtivuse 13. novembril 2021.

Asjaomaste läbirääkimisjuhiste alusel pidas komisjon Cooki saartega läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Liidu nimel uus säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendusprotokoll. Läbirääkimiste tulemusena parafeerisid läbirääkijad 28. juulil 2021 uue protokolli. Uus protokoll kehtib kolm aastat alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast, st kuupäevast, mil lepinguosalised selle allkirjastasid, nagu on sätestatud artiklis 11.

Protokolli eesmärk on sätestada liidu laevade kalapüügivõimalused Cooki saarte püügipiirkonnas kalavarude kasutamata ülejäägi piires, lähtudes teaduslikest nõuannetest ning Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni soovitustest. Lisaks on partnerluslepingu eesmärk tihendada koostööd Euroopa Liidu ja Cooki saarte vahel, et luua mõlema lepinguosalise huvides partnerlusraamistik säästva kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku kasutuse arenguks Cooki saarte püügipiirkonnas.
•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Komisjon on pidevalt rõhutanud, et väikeettevõtjate jaoks on vaja kehtestada lihtsamad eeskirjad. Sellega seoses võttis komisjon 2020. aasta märtsis vastu VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks, milles ta kohustus jätkama tööd VKEde koormuse vähendamiseks. Eesmärk vähendada VKEde regulatiivset koormust on üks selle strateegia tugisambaid. Eelarve-eeskirjade seisukohast on kõnealune erimeede nende eesmärkidega kooskõlas. Samuti on see kooskõlas majanduse taastamise strateegiat toetava õiglase ja lihtsa maksustamise 2020. aasta tegevuskavaga, milles tunnistatakse, et maksukohustuste täitmisega seotud kulud on ELis endiselt suured ning et nõuete täitmisega seotud kulud on väikeste ettevõtete puhul tavaliselt oluliselt suuremad kui suurte ettevõtete puhul.
SELETUSKIRI

1.Kavandatav reguleerimisese

Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega kehtestatakse ELi nimel võetav seisukoht ühiskomitees, mis on asutatud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu (edaspidi „ajutine assotsiatsioonileping“) alusel, seoses ELi – Palestiina omavalitsuse tegevuskava pikendamist käsitleva soovituse kavandatava vastuvõtmisega.

2.Ettepaneku taust

2.1.Ajutine assotsiatsioonileping

Euroopa Liidu ja Palestiina omavalitsuse vaheliste kahepoolsete suhete õiguslikuks aluseks on 1997. aastal ELi ja Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahel Palestiina omavalitsuse nimel sõlmitud kaubandust ja koostööd käsitlev ajutine assotsiatsioonileping (edaspidi „leping“). Lepinguga nähakse Palestiina tööstuskaupadele ette tollimaksuvaba pääs ELi turgudele ning Palestiinasse suunduva ELi ekspordi suhtes kehtestatud tollimaksude järkjärguline kaotamine viie aasta jooksul. Artikli 1 kohaselt on lepingu eesmärk:

–luua asjakohane raamistik lepinguosaliste laiahaardelisele dialoogile, mis võimaldab tihedate poliitiliste suhete arengut lepinguosaliste vahel;

–luua tingimused kaubanduse järkjärguliseks liberaliseerimiseks;

–edendada lepinguosaliste vaheliste tasakaalustatud majandus- ja sotsiaalsete suhete arengut dialoogi ja koostöö abil;

–aidata kaasa Jordani Läänekalda ja Gaza sektori sotsiaalsele ja majanduslikule arengule;

–toetada piirkondlikku koostööd, pidades silmas rahumeelse kooseksisteerimise tugevdamist ning majanduslikku ja sotsiaalset stabiilsust;

–edendada koostööd muudes vastastikust huvi pakkuvates valdkondades.

Leping jõustus 1. juulil 1997.

2.2.Ühiskomitee

Ühiskomitee luuakse ajutise assotsiatsioonilepingu artikliga 63. Ühiskomiteel on volitused teha otsuseid lepingus ettenähtud juhtudel ja muudel juhtudel, kui see on vajalik käesolevas lepingus ettenähtud eesmärkide saavutamiseks. Need otsused on lepinguosaliste jaoks siduvad. Ühiskomitee eesistujaks on vaheldumisi EL ja Palestiina omavalitsus vastavalt töökorras sätestatud tingimustele ning ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas ja vajaduse korral eesistuja algatusel.

2.3.Ühiskomitee kavandatav õigusakt

Ühiskomitee võtab vastu ELi – Palestiina omavalitsuse tegevuskava pikendamist käsitleva soovituse (edaspidi „kavandatav akt“). Vastavalt ühiskomitee töökorra artiklile 10 võetakse soovitus vastu kirjaliku menetluse teel.

Kavandatava akti eesmärk on pikendada kolme aasta võrra ELi – Palestiina omavalitsuse tegevuskava kehtivust, et tagada kahe lepinguosalise vahelise koostöö jätkuvus. Kavandatav akt muutub lepinguosalistele siduvaks vastavalt ajutise assotsiatsioonilepingu artiklile 63, milles on sätestatud, et ühiskomitee võib võtta vastu otsuseid ja anda asjakohaseid soovitusi.

3.Liidu nimel võetav seisukoht
Andmed edastatakse alates 1999. aasta 1. kvartalist. T801 edastamise tähtaeg on 85 päeva pärast vaatlusperioodi. Tabel edastatakse uuesti tähtajaga t + 3 kuud, kui erinevused tabelitega 25 ja 1Q on märkimisväärsed. Sektorite S.11, S.12, S.14+S1.15, S.14, S.15 ja S.1N andmete edastamine on vabatahtlik riikidele, mille SKP jooksevhindades on alla 1 % liidu vastavast kogunäitajast. 1 % künnis arvutatakse liikuva keskmisena, mille aluseks on viimase kolme kättesaadava aasta andmed. Andmed sektori S.11 järgmiste allsektorite kohta esitatakse vabatahtlikkuse alusel: S.11DO kodumaise kontrolli all olevad mittefinantsettevõtted; S.11001 avaliku sektori mittefinantsettevõtted; S.110011 millest: avaliku sektori mittefinantsettevõtted, mis on osa kodumaistest hargmaistest ettevõtjatest; S.11002 omamaised erasektori mittefinantsettevõtted; S.110021 millest: omamaised erasektori mittefinantsettevõtted, mis on osa kodumaistest hargmaistest ettevõtjatest; S.11003 välismaise kontrolli all olevad mittefinantsettevõtted. Andmed sektori S.12 järgmiste allsektorite kohta esitatakse vabatahtlikkuse alusel: S.12DO kodumaise kontrolli all olevad finantsettevõtted; S.12001 avaliku sektori finantsettevõtted; S.120011 millest: avaliku sektori finantsettevõtted, mis on osa kodumaistest hargmaistest ettevõtjatest; S.12002 omamaised erasektori finantsettevõtted; S.120021 millest: omamaised erasektori finantsettevõtted, mis on osa kodumaistest hargmaistest ettevõtjatest; S.12003 välismaise kontrolli all olevad finantsettevõtted; S12K rahaloomeasutused; S12P muud finantsasutused (muud finantsinstitutsioonid kui rahaloomeasutused, kindlustusseltsid ja pensionifondid); S12Q kindlustusseltsid ja pensionifondid.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Kui enne 2015. aasta juunis ja juulis toimunud parlamendi- ja presidendivalimisi olukord Burundis halvenes, leidis Euroopa Liit, et Burundi Vabariik ei järgi AKV-ELi partnerluslepingu artikli 9 olulisi sätteid inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi kohta.

Pärast 8. detsembril 2015 Brüsselis AKV-ELi partnerluslepingu artikli 96 alusel peetud konsultatsioone võttis Euroopa Liit teadmiseks Burundi valitsuse vastused ning selle, et Burundi kavatseb anda tõstatatud küsimustes selgitusi ja kiirendada teatavaid kohtumenetlusi. Sellest hoolimata leidis Euroopa Liit, et need seisukohad ei võimalda kõrvaldada Burundi Vabariigiga loodud partnerluse oluliste sätete täitmises esinevaid puudusi. Lisaks ei vastanud need rahuldavalt Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 17. oktoobri ja 13. novembri 2015. aasta otsustele ja eelkõige vajadusele algatada kiiresti tegelik ja kaasav dialoog vastavalt Arusha kokkuleppele.

Nõukogu 13. novembri 2015. aasta otsusega 2016/394 tunnistati konsultatsioonid lõppenuks ja kehtestati asjakohased meetmed, mis olid loetletud otsuse lisas. Muu hulgas peatati otseselt Burundi haldusasutustele ja institutsioonidele ettenähtud rahalise toetuse, sealhulgas eelarvetoetuse andmine ja neile maksete tegemine.
a) et lahtris 5 nimetatud kaup ja/või teenus on ette nähtud(2)

isiklikuks kasutamiseks; kasutaja on
Käesoleva ettepaneku eesmärk on muuta nõukogu määruse (EL) 2021/2085 (millega luuakse programmi „Euroopa horisont“ raames ühisettevõtted) õigusnorme, et võimaldada peamiste digitehnoloogiate ühisettevõttel täita kiibialgatusega seotud uusi ülesandeid. Samuti nimetataks peamiste digitehnoloogiate ühisettevõte ümber kiipide ühisettevõtteks.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Kavandatavad meetmed on kooskõlas liidu mõne peamise poliitikaga, näiteks rohelise kokkuleppega. Pooljuhitehnoloogia kasutamine näiteks jõuelektroonikas ja digitaalsetes tehnoloogilistes lahendustes üldiselt on võimas kestlikkusele üleminekut toetav tegur ning võib tuua kaasa uusi tooteid ning tõhusamaid ja tulemuslikumaid tööviise, mis aitavad kaasa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisele.

Pooljuhtide tarnehäired ja sõltuvus teistest piirkondadest võivad aeglustada digilahendustest kasu saavate Euroopa sektorite üleminekut kestlikkusele. Häirete ja sõltuvusega toimetulemiseks tugevdatakse ettepanekuga Euroopa juhtpositsiooni pooljuhtidega seotud tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonnas.

Digitehnoloogial on oma keskkonnajalajälg, sealhulgas märkimisväärne energiatarve. Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) sektori elektritarbimine moodustab 5–9 % kogu maailma elektritarbimisest ja sektor tekitab üle 2 % koguheitest. Ainuüksi andmekeskuste arvele langes 2018. aastal 2,7 % ELi elektrinõudlusest ja kui areng jätkub praegusel trajektooril, on see number 2030. aastaks 3,21 %. Sellist energiatarbimist tuleb vähendada. Ettepaneku tulemuseks on uute väikese energiatarbega protsessorite projekteerimine, katsetamine ja valideerimine, eelkõige ettepaneku kohaselt toetatavate projekteerimisrajatiste ja katseliinide kaudu. Protsessorid on serverite põhikomponendid, mille kanda on andmekeskuste arvutuskoormus. Suuremad andmekeskused sisaldavad miljoneid selliseid servereid ja protsessorite energiatarbimise vähendamine võib oluliselt mõjutada andmekeskuse üldist energiatarbimist. Väikese energiajalajäljega kiibid aitavad ELil saavutada juhtpositsiooni ka kestliku digitehnoloogia valdkonnas.

Ettepanek aitab saavutada paketi „Eesmärk 55“ nende osade eesmärke, mis keskenduvad keskkonnasõbralikumate sõidukite ja kütuste kasutuselevõtu edendamisele tehnoloogiliselt neutraalsel viisil. Uute sõiduautode ja kaubikute CO2 heite normide muutmisega soovitakse veelgi vähendada nende sõidukite kasvuhoonegaaside heidet, andes selge ja realistliku suuna heitevaba liikuvuse saavutamiseks. Tarbijate nõudlus heiteta sõidukite, näiteks elektrisõidukite järele juba kasvab. Elektrisõidukite pooljuhtide sisaldus sõiduki kohta on tavaliselt üle kahe korra suurem kui sisepõlemismootoriga autodel. Kõrgtehnoloogiline pakendamistehnoloogia on muutumas aina olulisemaks selle tagamisel, et elektrisõidukid vastaksid üha rangematele võimsuse ja energiatõhususe nõuetele. Seega on ettepaneku eesmärgid kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käesolevas ettepanekus käsitletakse liikmesriikide pädevate asutuste ja sidusrühmade tõstatatud tõsiseid probleeme seoses veterinaarravimeid käsitleva määruse (EL) 2019/6 artikli 152 lõike 2 tegeliku kohaldamisega ning vajadusega tagada järjepidev varustamine veterinaarravimitega, millele on antud luba varasemate ELi turul kehtivate õigusaktide alusel. Kuna määrust (EL) 2019/6 hakati kohaldama 28. jaanuaril 2022, on kiiresti vaja lahendada tekkinud tõlgendusprobleemid, et kõrvaldada õiguskindlusetus ja vältida veterinaarravimite tarne häireid. Ettepaneku eesmärk on vältida veterinaarravimite nappuse ohtu, millel oleks tõsine mõju nii põllumajandus- kui ka lemmikloomade tervisele ja heaolule. Seepärast nähakse ette üleminekueeskirjad, mis võimaldavad veterinaarravimite müügiloa hoidjatel lasta kuni 29. jaanuarini 2027 turule ravimeid, mis vastavad direktiivis 2001/82/EÜ või määruses (EÜ) nr 726/2004 sätestatud pakendamis- ja märgistusnõuetele, isegi juhul, kui need ei vasta määruse (EL) 2019/6 asjakohastele nõuetele.