Eriaruanne EuropeAidi hindamis- ja 
tulemustele suunatud 
järelevalve süsteemidET 2014  nr 18
EUROOPA
KONTROLLIKODA

EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2014
ISBN 978-92-872-1902-2
doi: 10.2865/4541
© Euroopa Liit, 2014
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
EuropeAidi hindamis- ja 
tulemustele suunatud 
järelevalve süsteemid
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2014  nr 18
02
 Sisukord
Punkt
 Sõnastik ja lühendid
I–VII Kokkuvõte
1–10 Sissejuhatus
2–5 Komisjoni hindamisraamistik
6–10 EuropeAidi hindamis- ja tulemustele suunatud järelevalve süsteemid
11–13 Auditi ulatus ja lähenemisviis
14–64 Tähelepanekud
14–22 Üldiselt on hindamine ja tulemustele suunatud järelevalve hästi organiseeritud, ent EuropeAid 
võiks pöörata rohkem tähelepanu ressursside tõhusale kasutamisele
15–17 Vastutus on mõistlikult jagatud, ent programmide hindamise järelevalve on ebapiisav
18–22 EuropeAid ei pööra küllaldaselt tähelepanu ressursside tõhusale kasutamisele
23–52 EuropeAidi hindamis- ja tulemustele suunatud järelevalve süsteemid ei taga küllaldasel arvul 
asjakohaseid ja usaldusväärseid leide
24–31 Hindamiste valikus ja õigeaegses valmimises on puudusi
32–38 Hindamiste ja tulemustele suunatud järelevalve kvaliteedi tagamiseks loodud menetlusi rakendatakse 
ebajärjekindlalt
39–52 Hindamis- ja tulemustele suunatud järelevalve süsteemid ei anna piisavat teavet saavutatud tulemuste 
kohta
53–64 EuropeAidi hindamis- ja tulemustele suunatud järelevalve süsteemid ei taga leidude maksimaalset 
ärakasutamist
54–58 Puuduvad asjakohased mehhanismid leitu põhjal meetmete võtmiseks
59–64 Hindamiste ja tulemustele suunatud järelevalve leide levitatakse hästi (välja arvatud programmide 
hindamised)
65–70 Järeldused ja soovitused
03 Sisukord
 I lisa.  Tulemustele suunatud järelevalves kasutatav hindamissüsteem
 II lisa.  Läbivaadatud programmitöö dokumentide nimekiri
 III lisa.  Läbivaadatud rahastamislepingute nimekiri
 IV lisa.  Läbivaadatud hindamiste nimekiri
 V lisa. Läbivaadatud tulemustele suunatud järelevalve aruannete nimekiri
 VI lisa.  Uuringule vastanud ELi delegatsioonide nimekiri
 Komisjoni vastus
04
 Sõnastik  
ja lühendid
Aasta tegevusaruanne . Aruandes esitatakse peadirektoraadi saavutatud tulemused ja kasutatud ressursid. Aasta 
tegevusaruanne n-ö peegeldab aasta tööprogrammis esitatud plaane. Lisaks on see ka juhtkonna poolt komisjonile 
esitatav aruanne, milles antakse aru peadirektori kui volitatud eelarvevahendite käsutaja tööst ELi eelarve täitmisel. 
Ka aasta tegevusaruanne esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Aruanne on leitav aadressil  
http: //ec.eu ropa.eu/atwork/key -documents/index_en.htm
Aastaaruanne Euroopa Liidu arengu- ja välisabi poliitika ja selle rakendamise kohta . Aruande esitamise 
nõue on sätestatud ELi välisabi osutamiseks loodud rahastamisvahendite loomist käsitlevates määrustes, ning see 
esitatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele. 
Aruandes esitatakse iga rahastamisvahendiga saavutatud tulemused, ning see põhineb asjaomaste instrumentidega 
saavutatud tulemusi kajastavatel näitajatel ja mõõtmistulemustel. Aruanne on leitav aadressil http: //ec.europa.eu/
europeaid/annual -report-2014-european -unions -development -and -external -assistance -policies -and -their_e n
Artikli 318 hindamisaruanne . Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 318 kohaselt esitab komisjon Euroopa 
Parlamendile ja nõukogule liidu rahanduse hindamisaruande, mis põhineb saavutatud tulemustel. Aruanne on leitav 
aadressil  http://ec.europa.eu/smart -regulation/evaluation/documents_en.htm
Eelarvetoetus . Eelarvetoetus on abi osutamise meetod, mille abil väline rahastamisasutus kannab toetuse 
partnerriigi eelarvesse. Üle kantud vahendeid kasutatakse vastavalt abisaaja eelarvemenetlustele. Eelarvetoetuse 
programmid sisaldavad tavaliselt suutlikkuse suurendamise meetmeid, mille eesmärk on aidata partnerriigil 
parandada oma poliitikakujundamist ja haldust, ning edendada riiklike ja valdkondlike poliitikasuundade 
väljatöötamise, rakendamise ja tulemuste alast dialoogi.
ELi delegatsioonid. ELi esindavad üle kogu maailma 139 delegatsiooni ja esindust, mis tutvustavad, selgitavad ja 
rakendavad EL poliitikat (nt arengukoostöö poliitikat), analüüsivad oma asukohariikide poliitikat ja seal toimuvat 
ning teavitavad sellest ELi. Lisaks peavad delegatsioonid neile antud mandaadi raames läbirääkimisi.
Euroopa Arengufondid (EAFid) . EAFid on peamiseks koostöövahendiks ELi arenguabi andmisel Aafrika, Kariibi 
mere ja Vaikse ookeani riikidele ning ülemeremaadele ja territooriumidele. 23. juunil Cotonous 20 aastaks 
sõlmitud partnerlusleping moodustab ELi ning Aafrika Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning ülemeremaade 
ja territooriumide vaheliste suhete praeguse raamistiku. Leping on eelkõige suunatud vaesuse vähendamisele ja 
kaotamisele. EAFe rahastavad liikmesriigid väljaspool ELi eelarvet, nende tööd reguleerivad EAFide finantsmäärused 
ning neid haldab komisjon.
Euroopa Investeerimispank (EIB) . EIB on Euroopa Liidu pank, mille omanikud on ELi liikmesriigid ja mis esindab 
liikmesriikide huve. ELi poliitika elluviimisel teeb pank tihedat koostööd ELi teiste institutsioonidega. Rahaliselt on 
EIB maailma kõige suurem mitmepoolne laenuvõtja ja laenuandja. Enam kui 90% panga tegevusest on Euroopas, 
ent EIB toetab ka ELi välis- ja arengupoliitikat.
Euroopa Liidu välisteenistus . Välisteenistus loodi Lissaboni lepingu alusel detsembris 2010. Muu hulgas valmistab 
välisteenistus koos komisjoni asjaomaste talitustega programmitöö tsükli raames ette enamiku välispoliitika 
vahendite kaudu riikidele ja piirkondadele eraldatavad summad.
05 Sõnastik ja lühendid 
EuropeAid . Arengu ja koostöö peadirektoraadil EuropeAid on Euroopa Komisjonis järgnevad ülesanded:
– ELi arengupoliitika sõnastamine ning välisabi valdkonna poliitika määratlemine erinevates sektorites;
– välisabi vahendite mitmeaastane kavandamine koostöös Euroopa Liidu välisteenistusega;
– ELi ja liikmesriikide vahelise koordineerimise edendamine arengukoostöö alal ja ELi esindamine väljaspool liitu 
nimetatud valdkonnas;
Finantsperspektiiv . Mitmeaastase finantsplaneerimise raamistik, millega pannakse paika ELi kulutuste piirid. 
Finantsperspektiivi raames eraldatakse vahendid liidu poliitika elluviimiseks; lisaks on see ka finantsdistsipliini ja 
planeerimise vahend. Praegune finantsperspektiiv hõlmab ajavahemikku 2014–2020; sellele eelnenud perspektiiv 
hõlmas ajavahemikku 2007–2013.
Hindamise leiud . Käesoleva aruande kontekstis hõlmab nimetatud mõiste hindamise käigus tehtud järeldusi, 
soovitusi ja selle tegemisel saadud kogemusi.
OECD -DAC . OECD arenguabi komitee. OECD (Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon) raames loodud komitee, 
mis tegeleb arenguabi küsimustega.
Rahastamisvahendid . Enamasti Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt vastu võetud määrused. 
Rahastamisvahenditega eraldatakse ELi poliitika toetamiseks vajalikud summad. ELi arengupoliitikat toetab mitu 
rahastamisvahendit.
Siseauditi üksus . Iga direktoraadi koosseisu kuuluv üksus, mis allub otse peadirektorile. Üksuse ülesanne on anda 
sõltumatut kindlust sisekontrollisüsteemi mõjususe kohta eesmärgiga parandada peadirektoraadi toimimist.
Tulemus . Mõiste hõlmab järgnevat:
– sekkumisele (nt põllumajandustootjatele eraldatud toetused, töötutele tehtud koolitused, ehitatud teed) 
eraldatud vahenditega saavutatud väljundid;
– tulemid: sekkumise abil saavutatud vahetud muutused (ehitatud teest tulenev paranenud juurdepääs, tänu 
koolitusele töökoha leidnud koolitatavad); ja
– mõju: pikaajalisemad sotsiaal -majanduslikud muutused (otsesed või kaudsed, positiivsed või negatiivsed), mis 
ilmnevad mõni aeg peale sekkumise toimumist.
Välisabi andmise aruanne . Delegatsioonide poolt EuropeAidile esitatav peamine aruandlusvorm. Dokument peab 
olema kättesaadav ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
06
 Kokkuvõte
I
Arengu ja koostöö peadirektoraat EuropeAid (edas -
pidi „EuropeAid”) on komisjoni detsentraliseeritud 
organisatsioonilise ülesehituse raames loonud oma 
tulemuste alaseks aruandluseks raamistiku, mis 
hõlmab peadirektoraadi tegevuse järelevalvet, hin -
damist ja sellealast aruandlust. Käesolevas aruandes 
uuritakse nimetatud raamistiku peamisi elemente, 
nimelt hindamisi ja tulemustele suunatud järeleval -
vet. Hindamine kujutab endast töös oleva või lõpule 
viidud programmi või poliitika ülesehituse, elluviimise 
ja tulemuste süstemaatilist ja objektiivset hindamist. 
Tulemustele suunatud järelevalve on välisabi jaoks 
kohandatud standardiseeritud väline hindamine, mis 
keskendub programmide tulemuslikkusele. Aruande -
raamistiku nende osade peamine eesmärk on paran -
dada tagasiside ja saadud kogemuste kasutamise abil 
käimasolevate programmide elluviimist ja tulevaste 
programmide ja poliitika ülesehitust ning luua alus 
aruandekohustuse täitmiseks.
II
Kontrollikoda leidis, et EuropeAidi hindamis- ja tule -
mustele suunatud järelevalve süsteemid ei ole küllal -
daselt usaldusväärsed.
III
Üldiselt on hindamise ja tulemustele suunatud järe -
levalve ülesanded EuropeAidis hästi organiseeritud, 
programmide hindamise üldine järelevalve ei ole aga 
küllaldane. Rohkem tähelepanu peaks pöörama ka 
hindamisele ja tulemustele suunatud järelevalvele 
eraldatud ressursside tõhusale kasutamisele.
IV
Hindamis- ja tulemustele suunatud järelevalve süstee -
mid ei taga küllaldasel arvul asjakohaseid ja usal -
dusväärseid leide. Programmide hindamiste aluseks 
olevad plaanid ei põhine piisavalt selgetel priorisee -
rimiskriteeriumidel. Puudub järelevalvesüsteem, mis 
avastaks ja korrigeeriks hindamiste aluseks olevatest 
plaanidest sagedase kõrvalekaldumise juhtumeid. 
Tulemustele suunatud järelevalve ja programmide 
hindamise puhul ei rakendata järjekindlalt kvaliteedi -
kontrolli protseduure.V
Hindamis- ja tulemustele suunatud järelevalve süstee -
mid ei taga leidude maksimaalset ärakasutamist, sest 
puuduvad asjakohased süsteemid leitu põhjal meet -
mete võtmiseks ja leide puudutava teabe levitamiseks.
VI
Hindamis- ja tulemustele suunatud järelevalve süs -
teemid ei anna piisavat teavet saavutatud tulemuste 
kohta. Selle põhjusteks on ebapiisavalt määratletud 
eesmärgid ja näitajad, järelhindamiste ja tulemustele 
suunatud järelevalve liiga madal osakaal ning eelarve -
toetuse hindamise metoodikas sisalduvad piirangud. 
Loetletud põhjused piiravad oluliselt EuropeAidi või -
met aru anda tegelikult saavutatud tulemuste kohta.
VII
Kontrollikoda annab soovitusi selle kohta, kuidas hin -
damis- ja tulemustele suunatud järelevalvele eraldatud 
ressursse tõhusamalt kasutada, hindamisi prioriseerida 
ja nende üle järelevalvet teha, kvaliteedikontrolliprot -
seduure rakendada, saavutatud tulemusi näidata ning 
hindamiste ja tulemustele suunatud järelevalve abil 
leitu põhjal meetmeid võtta ja nende kohta teavet 
levitada.
07
 Sissejuhatus
01 
Praeguses majanduslikus ja poliitilises 
olukorras lasub komisjonil üha suurem 
surve tagada ja näidata, et ELi vahen -
deid kasutatakse säästlikult, tõhusalt 
ja mõjusalt. Euroopa Parlament ja 
nõukogu on väljendanud vajadust 
näidata selgemalt ELi peamiste ees -
märkide täitmisel saavutatud tulemu -
si1. Tulemuste kohta saab teavet vaid 
tulemustele suunatud aruandekohus -
tuse raamistikus, mis koosneb kolmest 
elemendist: järelevalve, hindamine ja 
aruandlus.
Komisjoni 
hindamisraamistik
02 
Hindamine kujutab endast töös oleva 
või lõpule viidud programmi või polii -
tika ülesehituse, elluviimise ja tulemus -
te süstemaatilist ning objektiivset hin -
damist. Hindamisi tehakse peamiselt 
selleks, et veenduda, kas eesmärgid 
saavutati, ja selleks, et sõnastada soo -
vitused tulevaste sekkumiste paranda -
miseks, mis omakorda toetab komisjo -
nis, Euroopa Parlamendis ja nõukogus 
toimuvaid otsustusprotsesse.03 
Hindamistel on keskne tähtsus ELi 
poliitika ja sekkumiste kavandamisel 
ja ülesehitamisel ning läbipaistvuse 
ja demokraatliku aruandekohustu -
se parandamisel. Seda rõhutatakse 
ka Euroopa Liidu toimimise lepingu 
artiklis 318, mille kohaselt esitab 
komisjon Euroopa Parlamendile ja 
nõukogule igal aastal liidu rahanduse 
hindamisaruande (artikli 318 hinda -
misaruanne), mis põhineb saavutatud 
tulemustel. Komisjoni koostatud kolme 
esimese aruande puhul (veebruaris 
2014) tõi Euroopa Parlament2 välja 
asjaolu, et aruanded ei anna eelarve -
pädevatele institutsioonidele selget 
pilti selle kohta, millisel määral liidu 
peamised eesmärgid tegelikult saavu -
tatud on.
04 
Komisjoni hindamisraamistik on esita -
tud järgnevates poliitika- ja regulatiiv -
setes dokumentides:
a) ELi eelarve suhtes kohaldatav 
finantsmäärus3;
b) teatis hindamiste kasutamise tu -
gevdamise kohta4;
c) teatis strateegilise hindamise koh -
ta5; ning
d) teatis aruka reguleerimise aluste 
tugevdamise kohta  – hindamiste 
parandamine6.1 Näiteks soovitused, mille 
nõukogu andis komisjonile 
2011. aasta eelarvele 
heakskiidu andmise 
menetluse tulemuslikkust 
puudutava osa raames 
(dokument 5752/13 ADD1, 
lk 31). 2011. aasta eelarvele 
heakskiidu andmise 
menetluse raames antud 
Euroopa Parlamendi 
soovitused; vt soovitused nr 
248 (Euroopa välisteenistus ja 
EuropeAid), nr 308 ja 309 
(komisjon tervikuna) 
(dokument 
P7_TA -PROV(2013)0122).
2 26. veebruari 2014. aasta 
resolutsioon liidu rahanduse 
tulemuspõhise hindamise 
kohta: uus vahend Euroopa 
Komisjoni eelarve täitmisele 
heakskiidu andmise 
menetluse täiustamiseks. 
Dokument P7_TA(2014)0134.
3 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 25. oktoobri 
2012. aasta määruse (EL, 
Euratom) nr 966/2012, mis 
käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), 
artikli 30 lõige 4.
4 SEK(2007) 213, 21. veebruar 
2007: Dalia Grybauskaité teatis 
komisjonile komisjoni 
presidendi heakskiidul: 
„Strateegilistele vajadustele 
vastamine: hindamise 
kasutuse tugevdamine”.
5 C(2001) 3661, 12. november 
2001: komisjoni presidendi 
teatis „ Putting evaluation into 
practice within the 
Commission ”.
6 COM(2013) 686 final, 
2. oktoober 2013: „Aruka 
reguleerimise aluste 
tugevdamise kohta – 
hindamiste parandamine”.
08 Sissejuhatus
05 
Iga peadirektoraat vastutab oma 
tegevuse hindamise eest ja võib oma 
hindamissüsteemid struktureerida nii, 
et need vastaksid nii peadirektoraadi 
vajadustele ja nõuetele kui ka komisjo -
ni määratletud standarditele, millega 
reguleeritakse hindamiste organisee -
rimist, valikut, ülesehitust ja nende 
käigus tehtud leidude kasutamist.
EuropeAidi hindamis- ja 
tulemustele suunatud 
järelevalve süsteemid
06 
EuropeAidi hindamis- ja tulemuste -
le suunatud järelevalve süsteemid 
moodustavad osa EuropeAidi tule -
mustele suunatud aruandekohustuse 
raamistikust, mis koosneb nii punktis 
4 loetletud poliitika- ja regulatiivsetest 
dokumentidest kui ka ELi arengupolii -
tika alastest poliitika- ja regulatiivse -
test dokumentidest:
a) EAFide suhtes kohaldatavad 
finantsmäärused7 ja ELi aren -
gupoliitikat toetavad muud 
finantsvahendid;
b) Pariisi deklaratsioon, Acc -
ra tegevuskava8 ning Busani 
partnerlusleping9;
c) Euroopa arengukonsensus10;
d) komisjoni teatis muutuste kava 
kohta11.07 
EuropeAid haldab väliste teenusepak -
kujate poolt läbiviidavaid kahte liiki 
hindamisi:
a) strateegilised hindamised, mis 
hõlmavad geograafilisi hindami -
si (riik või piirkond) ja valdkondi 
käsitlevaid temaatilisi hindamisi (nt 
haridus, toiduga kindlustatus) või 
abi andmise meetodit (nt eelarve -
toetus, koostöö arengupankade -
ga); ning
b) programmihindamised12, mida 
võib teha nii sekkumise elluviimise 
ajal (vahehindamine), programmi 
lõpetamisel (lõpphindamine) kui 
ka peale seda (järelhindamine).
08 
Nende hindamistega vaadeldakse 
tulemuslikkust OECD arenguabi ko -
mitee (OECD -DAC) ja rahvusvaheliste 
rahastajate poolt13 välja töötatud viie 
kriteeriumi põhjal: asjakohasus, mõ -
jusus, tõhusus, jätkusuutlikkus ja mõju. 
Lisaks hinnatakse ELi suhtelist eelist ja 
sidusust muude ELi poliitikasuundade 
ja programmide, teiste rahastajate te -
gevuse ning partnerriikide poliitikaga.7 10. EAF: nõukogu 18. veebruari 
2008. aasta määruse (EÜ) 
nr 215/2008, mis käsitleb 
Euroopa 10. Euroopa 
Arengufondi suhtes 
kohaldatavat finantsmäärust 
(ELT L 78, 19.3.2008, lk 1), 
artiklid 12 ja 27.
 11. EAF: AKV -ELi ministrite 
nõukogu 7. juuni 2013. aasta 
otsus nr 1/2013, millega 
võetakse ühelt poolt Aafrika, 
Kariibi mere ja Vaikse ookeani 
piirkonna riikide rühma 
liikmete ning teiselt poolt 
Euroopa Ühenduse ja selle 
liikmesriikide vahelise 
koostöölepingu alusel vastu 
protokoll, mis käsitleb 
mitmeaastast 
finantsraamistikku aastateks 
2014–2020 (ELT L 173, 
26.6.2013, lk 67).
8 Abi tõhusust käsitlev Pariisi 
deklaratsioon (2005) ning 
Accra tegevuskava (2008): 
http://www.oecd.org/dac/
effectiveness/parisdeclaratio -
nandaccraagendaforaction.
htm
9 Tulemusliku arengukoostöö 
partnerlust käsitlev Busani 
partnerlusleping (2011): http://
www.oecd.org/dac/
effectiveness/fourthhighlevel -
forumonaideffectiveness.htm
10 Nõukogu ja nõukogus kokku 
tulnud liikmesriikide valitsuste 
esindajate, Euroopa 
Parlamendi ja komisjoni 
ühisavaldus Euroopa Liidu 
arengupoliitika küsimuses: 
Euroopa arengukonsensus 
(ELT C 46, 24.2.2006, lk 1).
11 Komisjoni 13. oktoobri 2011. 
aasta teatis „Muutuste kava ELi 
arengupoliitika mõju 
suurendamiseks” (KOM(2011) 
637 (lõplik)).
12 Mõiste „programm” tähendab 
käesolevas aruandes nii 
väikesemahulisi sekkumisi 
(projekte) kui suuremahulisi 
sekkumisi (programme).
13 http://www.oecd.org/dac/
evaluation/daccriteriaforeva -
luatingdevelopmentassis -
tance.htm
09 Sissejuhatus
09 
Tulemustele suunatud järelevalvesüs -
teem on EuropeAidi peamine vahend 
oma programmide kvaliteedi koha -
pealseks kontrollimiseks. See põhineb 
lühikestel kohapealsetel kontrollkäi -
kudel, mida teevad väliseksperdid, 
kes hindavad programmide tulemus -
likkust ülalloetletud viie OECD -DAC 
hindamiskriteeriumi alusel (vt punkt 8) 
(vt I lisa ). Programmidele antava -
te hinnete eesmärk on võimaldada 
programmide omavahelist võrdlemist 
ja kõigi programmide tulemuslikkusele 
koondhinnangu andmist. Hindamiste -
ga võrreldes on tulemustele suunatud 
järelevalve puhul tegu n-ö kergema 
töövahendiga, mis annab kiire ülevaa -
te programmide tulemuslikkuse kohta. 
Sarnaselt programmide hindamisega 
saab ka tulemustele suunatud järe -
levalvet teostada nii programmide 
elluviimise ajal kui ka peale seda.10 
EuropeAid koostab järgnevaid 
põhiaruandeid:
a) kaks korda aastas esitatav välisabi 
andmise aruanne (ELi delegatsioo -
nide peamine aruandlusvorm) 14;
b) EuropeAidi direktorite aruanded 
neile delegeeritud ELi vahendite 
haldamise kohta;
c) EuropeAidi peadirektori poolt 
volinikule, Euroopa Parlamen -
dile ja nõukogule esitatav aasta 
tegevusaruanne;
d) komisjoni poolt Euroopa Parlamen -
dile ja nõukogule esitatav aasta-  
aruanne Euroopa Liidu arengu- ja 
välisabi poliitika ja selle rakenda -
mise kohta;
e) EuropeAidi osa artikli 318 hin -
damisaruandest, mille komisjon 
esitab Euroopa Parlamendile ja 
nõukogule.14 Alates 2014. aastast nõutakse 
nelja välisabi andmise aruande 
esitamist.
10
 Auditi ulatus 
ja lähenemisviis
11 
Kontrollikoda uuris, kas Europe-  
Aidil on usaldusväärsed hindamis- ja 
tulemustele suunatud järelevalve 
süsteemid. Audit keskendus kolmele 
põhiküsimusele:
a) Kas EuropeAidi hindamis- ja 
tulemustele suunatud järelevalve 
süsteemid on hästi organiseeritud 
ja neile on eraldatud vajalikud 
ressursid?
b) Kas EuropeAidi hindamis- ja 
tulemustele suunatud järelevalve 
süsteemide abil saadakse asjako -
haseid ja usaldusväärseid leide?
c) Kas hindamis- ja tulemustele suu -
natud järelevalve süsteemidega 
tagatakse leidude maksimaalne 
ärakasutamine?
12 
Audit hõlmas ajavahemikus 2007–2013 
kasutusel olnud hindamis- ja tulemus -
tele suunatud järelevalve süsteeme. 
Kui oli piisavalt teavet, mida kontrolli -
koda sai kontrollida, võeti arvesse ka 
EuropeAidi poolt perioodiks 2014–
2020 vastu võetud või kavandatud 
muudatusi.13 
Audit toimus ajavahemikus november 
2013 kuni märts 2014 ning hõlmas 
järgmist:
a) EuropeAidi hindamist ja tulemuste -
le suunatud järelevalvet käsitlevate 
suuniste ning hindamiste halda -
mist käsitlevate põhidokumentide 
ja protsesside läbivaatamist;
b) intervjuusid EuropeAidi kaheksa 
üksuse ametnikega15;
c) külaskäike ELi delegatsioonidesse 
Beninis ja Indias, mille käigus in -
tervjueeriti delegatsioonide tööta -
jaid ja vaadati läbi asjassepuutuvad 
dokumendid;
d) järgnevate dokumentide läbivaata -
mist: programmitöö dokumendid 
(vt II lisa ), programmide rahasta -
mislepingud (vt III lisa ), strateegi -
lised ja programmide hindamised 
(vt IV lisa ) ja tulemustele suunatud 
järelevalve aruanded (vt V lisa ); 
ning
e) 50 ELi delegatsioonile saadetud 
uuringut, millele saadi 41 vastust 
(vt VI lisa ).15 Hindamine; kvaliteet ja 
tulemused; AKV riikide 
planeerimine ja horisontaalne 
koordineerimine; Aasia ja 
Vaikse ookeani piirkonna 
geograafiline 
koordineerimine; haridus, 
tervis, teadusuuringud, 
kultuur; maaelu arendamine, 
toiduainetega kindlustatus, 
toitumine; Aafrika -ELi 
partnerlus, 
rahutagamisrahastu; 
piirkondlikud programmid 
lõunapoolsete 
naaberriikidega.
11
 Tähelepanekud
16 Tulemustele suunatud 
järelevalve koordinaatoreid on 
kokku viis, üks iga piirkonna 
geograafiliste programmide 
jaoks (Aafrika  – Kariibi 
meri – Vaikne ookean; Aasia, 
Ladina -Ameerika, 
naaberriigid) ning üks 
teemaprogrammide jaoks.Üldiselt on hindamine ja 
tulemustele suunatud 
järelevalve hästi 
organiseeritud, ent 
EuropeAid võiks pöörata 
rohkem tähelepanu 
ressursside tõhusale 
kasutamisele
14 
Kontrollikoda uuris, kas EuropeAidi 
hindamis- ja tulemustele suunatud 
järelevalve süsteemidega tagatakse 
ülesannete mõistlik jaotamine ning 
rahaliste ja inimressursside tõhus 
kasutamine.
Vastutus on mõistlikult 
jagatud, ent järelevalve 
programmide hindamise üle 
on ebapiisav
15 
EuropeAidi organisatsioonis kombi -
neeritakse edukalt tsentraliseeritud 
ja detsentraliseeritud ülesandeid. 
Tsentraliseeritult hallatud ülesannete 
raames:
a) haldab hindamise üksus strateegi -
lisi hindamisi, mis eeldab üksuselt 
EuropeAidi tegevuse põhjalikku 
tundmist. Üksus vastutab hinda -
mismetoodika väljatöötamise ning 
EuropeAidi hindamiste läbiviimise 
koordineerimise ja järelevalve eest. 
Üksusel on keskne roll hindamiste 
käigus tehtud strateegiliste leidu -
de esitamisel aasta tegevusaruan -
des ja aastaaruandes ning Europe -
Aidi panuse koostamisel komisjoni 
artikli 318 hindamisaruande jaoks;b) teostab kvaliteedi ja tulemuste 
üksus järelevalvet tulemustele 
suunatud järelevalvesüsteemi üle 
(sh kogu organisatsiooni kvaliteedi 
tagamine, tulemustele suunatud 
järelevalve ja programmihinda -
miste vaheline sidusus) ning aitab 
analüüsida tulemustele suunatud 
järelevalve aruannete ja prog -
rammihindamiste andmeid. Aasta 
tegevusaruande ja aastaaruande 
jaoks arvutab üksus ka tulemustele 
suunatud järelevalve käigus antud 
hinnete summeeritud väärtused;
c) teevad EuropeAidi tulemustele 
suunatud järelevalve koordinaa -
torid16 enda tegevusvaldkonna 
piires järelevalvet tulemustele 
suunatud järelevalve süsteemi üle. 
EuropeAidi põhitegevuse üksustes 
ja ELi delegatsioonides paiknevad 
tulemustele suunatud järelevalve 
kontaktpunktid toetavad eksper -
te kohapealsete kontrollkäikude 
organiseerimisel.
16 
Hindamise üksus ning kvaliteedi ja 
tulemuste üksus alluvad otse ase -
peadirektorile. Viimase näol on tegu 
küllaldaselt kõrge ametikohaga selleks, 
et tagada osakondadele tippjuhtkonna 
toetus nende rollide täitmisel.
12 Tähelepanekud
17 
Programmide hindamise haldamine on 
detsentraliseeritud ja toimub Europe -
Aidi põhitegevuse üksustes ja ELi dele -
gatsioonides. Detsentraliseeritud üles -
ehituse eeliseks on hindamistulemuste 
potentsiaalselt parem ärakasutamine. 
Programmijuhtidel on programmihin -
damiste haldamisel aga küllalt palju 
otsustusruumi, kuna nad vastutavad 
protsessi kõigi etappide eest alates 
hindamiste alustamisest kuni nende 
tulemuste põhjal parandusmeetme -
te võtmiseni. Programmijuhtide töö 
üldise koordineerimise ja järelevalve 
puudumise tõttu ei ole EuropeAidil 
ülevaadet ning tippjuhtkonna poolne 
järelevalve on vähene.
EuropeAid ei pööra 
küllaldaselt tähelepanu 
ressursside tõhusale 
kasutamisele
18 
Komisjoni hindamisstandardite 
kohaselt peab hindamistegevusele 
eraldama selle eesmärkide täitmiseks 
vajalikud ressursid. Eelkõige peab iga 
peadirektoraat tagama, et inim- ja 
rahalised ressursid on selgelt määratle -
tud ning jagatakse kavandatud hinda -
miste vahel proportsionaalselt.19 
EuropeAidil ei ole küllaldaselt teavet 
organisatsiooni hindamis- ja tulemus -
tele suunatud järelevalve süsteemide 
toimimiseks kasutatud ressursside 
kohta. Olemas on andmed ajavahe -
mikus 2007–2013 strateegiliste hinda -
miste tegemiseks kasutatud vahendite 
maksumuse kohta, mis oli vahemikus 
5–6  miljonit  eurot, ning tulemustele 
suunatud järelevalve kohta, milleks 
kulus 17  miljonit  eurot17. EuropeAidi 
poolt aastatel 2010 ja 2013 tehtud 
arvutuste kohaselt jääb programmi -
hindamiste aastane maksumus vahe -
mikku 12–15  miljonit  eurot. Hindamiste 
ja tulemustele suunatud järelevalve 
aastane kogumaksumus on seega 
34–38 miljonit eurot. EuropeAidil puu -
duvad aga usaldusväärsed andmed 
programmihindamiste arvu kohta ning 
kuna nende maksumust ei ole võima -
lik juhtimisinfosüsteemis18 hõlpsasti 
kindlaks teha, ei saa kontrollikoda 
nende hinnanguliste arvutuste täpsust 
kinnitada.
20 
Hindamiste üksuses on 16 töötajat 
ning kvaliteedi ja tulemuste üksuses 
tulemustele suunatud järelevalvega 
tegelevate täistööajale taandatud töö -
kohtade arv on üks. Samas puuduvad 
aga juhtimisandmed programmijuhti -
de, tulemustele suunatud järelevalve 
kontaktpunktide ning tulemustele 
suunatud järelevalve koordinaatori -
te tasandil programmihindamiste ja 
tulemustele suunatud järelevalvega te -
gelevate töötajate arvu kohta. Tehtud 
uuringu põhjal hindab kontrollikoda, 
et ELi delegatsioonides programmide 
hindamise ning tulemustele suunatud 
järelevalvega tegelevate täistööajale 
taandatud töötajate arv on ligikaudu 
60. Hindamise ning tulemustele suuna -
tud järelevalvega tegelevate täistöö -
ajale taandatud töötajate koguarv on 
tõenäoliselt suurem kui 80.17 EuropeAidi prognooside 
kohaselt suurenevad 
iga-aastased kulud ligikaudu 
25,5 miljoni euroni, mis 
tuleneb eelkõige kohapealsete 
kontrollkäikude pikemast 
kestusest (keskmiselt kahelt 
päevalt kaheksa päevani) ja 
kogenumate ekspertide 
kasutamisest.
18 Välissuhete peadirektoraadi 
ühtne teabesüsteem.
13 Tähelepanekud
21 
Usaldusväärse teabe puudumise tõttu 
ei suuda EuropeAid tagada inim- ja 
finantsressursside asjakohast ja 
proportsionaalset jaotust erinevatele 
hindamise ning tulemustele suunatud 
järelevalve ülesannetele.
22 
Kontrollikoda leidis juhtumeid prog -
rammihindamiste ja tulemustele 
suunatud järelevalve vahelisest ebapii -
savast koordineerimisest, mis toob tõe -
näoliselt endaga kaasa ebatõhusust. 
Programmihindamiste ja tulemustele 
suunatud järelevalve puhul kasutatak -
se täiesti erinevaid planeerimismeeto -
deid ja kriteeriume19 (vt punktid 26 ja 
30). Tulemustele suunatud järelevalve 
ja hindamiste omavaheline vale kombi -
neerimine võib kaasa tuua program -
mide liigse või liiga vähese hindamise; 
või kohati ka nende hindamata jätmise, 
nagu seda tihti juhtub programmide 
valmimisele järgnevas etapis (vt punk -
tid 43–46). Seda kinnitab ka kontrolli -
koja uuring: vaid pooled vastanuist on 
seisukohal, et programmihindamised 
ja tulemustele suunatud järelevalve 
täiendavad teineteist hästi.EuropeAidi hindamis- ja 
tulemustele suunatud 
järelevalve süsteemid ei 
taga küllaldasel arvul 
asjakohaseid ja 
usaldusväärseid leide
23 
Kontrollikoda uuris, kas hindamise ja 
tulemustele suunatud järelevalve üles -
anded valiti asjakohaste kriteeriumide 
alusel ja teostati õigeaegselt. Lisaks 
uuriti, kas nende teostamisel kasutati 
piisava kvalifikatsiooniga eksperte, 
kas kvaliteedikontrolli protseduure 
rakendati mõjusalt ning kas tehtud töö 
andis küllaldaselt tõendeid EuropeAidi 
sekkumistega saavutatud tulemuste 
kohta.
Programmihindamiste 
valikus ja õigeaegses 
valmimises on puudusi
Strateegiliste hindamiste 
mitmeaastased kavad 
põhinevad asjakohastel 
kriteeriumidel
24 
Perioodi 2007–2013 hindamiste esialg -
se mitmeaastase plaani eesmärk oli 
hõlmata kogu geograafilist spektrit 
ja aidata seeläbi koguda kogemusi 
hilisema programmitöö jaoks. Temaa -
tiliste hindamiste valiku aluseks oli 
neile eraldatud rahaliste vahendite 
maht ning sektorite olulisus nii riigi kui 
piirkonna tasandi ELi koostööstratee -
giates. Eesmärk oli ka suurendada abi 
osutamise meetodeid (eelarvetoetus, 
koostöö EIBga, arengupangad, koostöö 
ÜRO organisatsioonidega) käsitlevate 
hindamiste arvu.19 Ainuke reegel on, et 
tulemustele suunatud 
järelevalvet ei tohiks teha 
programmi hindamisega 
samal aastal.
14 Tähelepanekud
25 
Perioodi 2014–2018 pidevalt ajakohas -
tatava tööprogrammi jaoks täpsustati 
kriteeriume veelgi. Eesmärk oli kogu -
da küllaldaselt materjali 2017. aastal 
Euroopa Parlamendile ja nõukogule 
esitatava aruande jaoks, mis käsitleb 
rahastamisvahendite tulemusi ja mõju; 
aruande esitamise aluseks on liidu 
välistegevuse rahastamisvahendite ra -
kendamise ühised eeskirjad ja menet -
lused20. Temaatiliste hindamiste valiku 
aluseks võeti muutuste kavas esitatud 
prioriteedid21; ning eesmärk oli tagada 
piirkondade (Aafrika, Ladina -Ameerika 
ja Aasia) ning riigitüüpide (keskmise 
sissetulekuga riigid, ebakindlad riigid 
ning märkimisväärsete eelarvetoetuse 
programmidega riigid) vaheline pro -
portsionaalne tasakaal.
Programmide hindamise 
ebaselged valikukriteeriumid
26 
Programmide hindamise peamiseks 
põhjuseks on abisaaja või rakendus -
partneriga sõlmitud rahastamislepin -
gus paika pandud võimalus või ko -
hustus. Rahastamislepingutes nõutud 
hindamisi puudutavate punktide sisu 
otsustatakse juhtumipõhiselt program -
mide koostamise käigus, ent otsuste 
tegemiseks suunised puuduvad. Kont -
rollikoda vaatas läbi 20 hiljutist prog -
rammi (vt  III lisa ) ning avastas nende 
puhul kasutatud lähenemisviisides 
märkimisväärseid ja põhjendamatuid 
erinevusi:a) vahehindamised olid olemas kõigi 
programmide kohta, kuigi kohus -
tuslikud olid need vaid poolte 
puhul;
b) järelhindamised olid olemas vaid 
kahe kolmandiku programmide 
kohta, kuigi kohustuslik oli see vaid 
ühe programmi puhul.
Hindamisi ei koostata alati 
vastavalt kavandatule
27 
EuropeAid ei ole loonud korralikku süs -
teemi, mille abil saaks teha järelevalvet 
strateegiliste hindamiste ja program -
mihindamiste plaanide üle, analüüsida 
kõrvalekallete põhjuseid ja tegeleda 
ajakavast kinnipidamist pärssivate 
süsteemsete probleemidega.
28 
Strateegilised hindamised võtsid tihti 
kavandatust palju rohkem aega22. See 
oli üks põhjus, mille tulemusel täi -
deti perioodi 2007–2013 hindamiste 
esialgne mitmeaastane plaan vaid 
osaliselt; valitud hindamistest viidi 
lõpule vaid 70%. EuropeAidi sõnul oli 
põhjuseks eelkõige hindamiste üksuse 
personalinappus.20 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määruse (EL) 
nr 236/2014, 11. märts 2014, 
millega sätestatakse liidu 
välistegevuse 
rahastamisvahendite 
rakendamise ühised eeskirjad 
ja menetlused (ELT L 77, 
15.3.2014, lk 95), artikkel 17.
21 Poliitika peamised 
prioriteedid:
•  inimõigused, demokraatia, 
valitsemine (sh õigusriigi 
põhimõte, sooline 
võrdõiguslikkus ja naiste 
mõjuvõimu suurendamine, 
avaliku sektori juhtimine, 
maksupoliitika ja 
-haldamine, korruptsioon, 
kodanikuühiskond ja 
kohalikud omavalitsused, 
loodusvarad, areng ja 
julgeolek);
•  kaasav ja jätkusuutlik kasv 
(sotsiaalkaitse, tervishoid, 
haridus ja töökohad, 
ärikeskkond, piirkondlik 
integratsioon ja 
maailmaturud, jätkusuutlik 
põllumajandus ja 
energeetika).
22 Kavandatud 12 kuu asemel 
valmisid riikide kohta 
koostatud hindamised 
keskmiselt 18 kuuga.
15 Tähelepanekud
29 
Programmide hindamised viiakse ta -
valiselt läbi küll vastavalt neile seatud 
ajakavale, ent kontrollikoja uuringuga 
leiti, et perioodil 2007–2013 esines 
kavandatud ja tegelikult tehtud hinda -
miste vahel suuri erinevusi23. Prog -
rammide elluviimisel ei peetud kinni 
rahastamislepingutes paika pandud 
tingimustest: kohati lükati hindami -
sed edasi või jäeti üldse tegemata. 
Kontrollikoja uuringust nähtub, et ELi 
delegatsioonid võtavad selliseid ot -
suseid vastu lähtuvalt nt oma piiratud 
inimressursist24, hindamiste kasutajate 
vajadustest ja programmide elluviimi -
sel ilmnenud probleemidest. Hinda -
miste tegemata jätmise põhjuseid 
ei dokumenteeritud. See suurendab 
ohtu, et hindamata jätmise otsused 
ei ole vajalikul määral põhjendatud 
või ei ole need tehtud asjakohasel 
juhtimistasandil.
Tulemustele suunatud 
järelevalve valiku metoodika 
kahandab tulemustele 
suunatud järelevalve 
kasulikkust
30 
Tulemustele suunatud järelevalve 
uuringute valimine põhineb selgelt 
määratletud standardkriteeriumidel25 
ning toimub uuringuid teostavate 
teenuseosutajate ja programmijuhtide 
koostöös. Tulemustele suunatud järe -
levalve uuringud teostatakse üldiselt 
vastavalt plaanile ja esitatakse märki -
misväärsete viivitusteta.31 
Kontrollikoja eriaruandes nr 1/201126 
esitatakse aga peamised piirangud, 
mis vähendavad tulemustele suunatud 
järelevalvesüsteemi kasutamist selleks, 
et mõõta komisjoni abiportfelli üldist 
tulemuslikkust, kuna hindamiseks va -
litud projektide valimit ei moodustata 
statistika, vaid otsustuse alusel. 2011. 
aastal leidis ka EuropeAidi siseauditi 
üksus, et kuna valik ei ole riskipõhine, 
ei anna tulemustele suunatud järele -
valve programmijuhtidele tagasisidet 
seal, kus seda programmide elluviimise 
parandamiseks kõige enam vajatakse.
Programmihindamiste 
ja tulemustele suunatud 
järelevalve kvaliteedi 
tagamiseks loodud 
menetlusi rakendatakse 
ebajärjekindlalt
Hankemenetlused tagavad 
küllaldaselt kvalifitseeritud 
ekspertide kasutamise
32 
Hindamisi teevad väliskonsultandid, 
kellega lepingute sõlmimiseks viib 
EuropeAid läbi hankemenetlusi. Kon -
sultatsiooniettevõtete esitatud pakku -
musi hinnatakse kindlate tingimuste 
alusel27, mis puudutavad eelkõige 
ekspertide erialast kvalifikatsiooni. 
Rühmajuhtidel ja vanemekspertidel on 
tavaliselt 10–15 aastat töökogemust 
asjaomases valdkonnas (rühmajuhti -
del lisaks ka viis aastat töökogemust 
hindamiste tegemise alal).23 Ühe ELi delegatsiooni kohta 
oli kavandatud keskmiselt 3,5 
hindamist, tegelikult tehti aga 
2,9 hindamist.
24 Seda mainiti hindamiste 
tegemata jätmise peamise 
põhjusena.
25 Standardkriteeriumidest 
kõrvale kaldumise peamised 
põhjused: i) vältida hästi 
hallatud programmide või äsja 
hinnatud programmide 
ebavajalikku hindamist; ii) 
hõlmata rahalisest piirmäärast 
allapoole jäävaid 
probleemseid programme; 
ning iii) parandada 
ebaküllaldase sisemise 
järelevalvega programmide 
järelevalvet.
26 Eriaruanne nr 1/2011 „Kas 
komisjonipoolse välisabi 
korraldamise üleandmine 
peakorterilt delegatsioonidele 
on parandanud abi andmist?”, 
punkt 25 ( http://eca.europa.
eu).
27 Nõuded või tehniline kirjeldus.
16 Tähelepanekud
33 
Tulemustele suunatud järelevalve 
uuringuid teostavad ka hankeme -
netluste abil leitud välised konsul -
tatsioonifirmad (teenuseosutajad)28. 
Vanemekspertide puhul on asjaomases 
piirkonnas arengukoostöö valdkonnas 
nõutud töökogemuse pikkus 10 aastat, 
keskastme ekspertidel 5–10 aastat ja 
nooremekspertidel kuni viis aastat. 
2014. aastal sõlmitavate lepingute pu -
hul nõudis EuropeAid, et teenuseosu -
tajad võtaksid eksperte tööle pikaaja -
liste lepingutega  – nõude eesmärk on 
tagada veelgi paremate teadmistega 
ekspertide kasutamine.
Programmide hindamisel 
ja tulemustele suunatud 
järelevalvel ei rakendata 
süstemaatiliselt 
kvaliteedikontrolliprotseduure
34 
Komisjoni hindamisstandardite koha -
selt peab (välja arvatud nõuetekoha -
selt põhjendatud juhtudel) iga hinda -
mise jaoks looma referentsrühma29, 
kelle ülesanne on anda nõu tehnilise 
kirjelduse koostamisel, toetada hinda -
mist ning võtta asjakohase sagedusega 
osa hindamise kvaliteedi hindamisest. 
EuropeAidi hindamissuunistes rõhuta -
takse, et hindamisjuhi peamine üles -
anne on kvaliteedi tagamine protsessi 
igas etapis; seda peab tegema koos -
töös peamiste sidusrühmade esindaja -
test koosneva referentsrühmaga30.
35 
Referentsrühmi luuakse süstemaati -
liselt strateegiliste hindamiste pu -
hul. Rühmade kohtumisi peetakse 
regulaarselt ja nende töö (sh kõigis 
etappides tehtav kvaliteedikont -
roll) dokumenteeritakse kohtumiste 
protokollides.36 
Programmihindamiste puhul seda aga 
ei tehtud. Kontrollikoja uuring näitas, 
et vaid 39% ELi delegatsioonidest lõi 
alati või enamasti referentsrühma31, 
ning kontrollikoja külastatud Europe -
Aidi esindustes ja ELi delegatsioonides 
loodi neid ametlikult vaid harvadel 
juhtudel. Programmijuht ja teised 
sidusrühmad võivad hindamisprotsessi 
eri etappides (nt tehnilise kirjelduse 
koostamisel või hindamisaruande 
projekti läbivaatamisel) küll omava -
hel konsulteerida. Asjakohase doku -
mentatsiooni puudumisel ei suutnud 
kontrollikoda aga kindlaks teha, kui 
tihti seda tehti.
37 
EuropeAidi hindamissuunistes nõutak -
se, et hindamisaruannete projektide ja 
lõplike aruannete kvaliteeti peab hin -
dama täpselt määratletud kriteeriumi -
de alusel32. Selleks peavad kaks inimest 
hindama üheksat kriteeriumi ja täitma 
kvaliteedimaatriksi. Strateegiliste hin -
damiste puhul peab süstemaatiliselt 
täitma kvaliteedimaatriksi ja avaldama 
selle koos hindamisaruandega Europe -
Aidi veebisaidil33. Kontrollikoja uuringu 
kohaselt hindas programmihindamiste 
puhul hindamisaruannete kvaliteeti 
vaid 71% ELi delegatsioonidest ning 
kvaliteedimaatrikseid täitis vaid 37%34.28 Tulemustele suunatud 
järelevalve teenuseosutajad 
on kokku viis, üks iga 
piirkonna geograafiliste 
programmide jaoks 
(Aafrika – Kariibi meri – Vaikne 
ookean; Aasia, Ladina- 
Ameerika, naaberriigid) ning 
üks teemaprogrammide jaoks.
29 Komisjonis kasutatakse ka 
nimetust „juhtrühm”.
30 Olenevalt hindamise tüübist ja 
kohast võivad referentrühma 
töös osaleda EuropeAid, 
Euroopa välisteenistus, 
komisjoni teised talitused, 
partnerriikide ametiasutused, 
kodanikuühiskonna 
organisatsioonid ning muud 
rahastajad ja eksperdid.
31 Auditi käigus külastatud 
delegatsioonides ja 
EuropeAidi esindustes 
ametlikke referentsrühmi ei 
loodud (erandiks olid 
strateegiliste hindamiste 
sarnased 
programmihindamised).
32 Üheksa kriteeriumi on 
järgmised: 1) vastamine 
vajadustele; 2) asjakohane 
ulatus; 3) õigustatud 
ülesehitus; 4) usaldusväärsed 
andmed; 5) põhjalik analüüs; 
6) usutavad leiud;  
7) paikapidavad järeldused;  
8) kasulikud soovitused;  
9) selge aruanne. 
Programmihindamiste puhul 
on kriteeriumid nr 2 ja 3 kokku 
pandud: asjakohane 
ülesehitus. Iga kriteeriumi 
hinnatakse viie palli tasandil: 
suurepärane, väga hea, hea, 
nõrk ja vastuvõetamatu. 
(http://ec.europa.eu/
europeaid/evaluation/
methodology/guidelines/
gui_qal_flr_en.htm ).
33 http://ec.europa.eu/
europeaid/how/evaluation/
evaluation_reports/
index_en.htm
34 Kümnest kontrollikoja 
läbivaadatud 
programmihindamisest oli 
hindamismaatriks täidetud 
vaid ühe puhul (Aafrika 
rahutagamisrahastu).
17 Tähelepanekud
38 
Programmijuhid on kohustatud hinda -
ma tulemustele suunatud järelevalve 
aruannete kvaliteeti, täites selleks 
kohustusliku küsimustiku. Ajavahemi -
kul 2011–2013 täideti küsimustik vaid 
vähem kui 60% tulemustele suunatud 
järelevalve aruannete kohta.
Hindamis- ja tulemustele 
suunatud järelevalve 
süsteemid ei anna piisavat 
teavet saavutatud tulemuste 
kohta
Programmide eesmärgid 
ja näitajad ei ole hästi 
määratletud
39 
Tõenditel põhineva tulemuste hinda -
mise võimaldamiseks peavad prog -
rammidel olema objektiivselt kontrol -
litavad täpsed, mõõdetavad ja ajaliselt 
piiritletud näitajad. Kõrgetasemelistes 
poliitikadokumentides ja rahastamis -
vahendite loomise aluseks olevates 
õigusaktides loetletud eesmärgid on 
koostatud poliitilises kontekstis, ning 
kuigi nad peavad moodustama rahas -
tamisvahendite aluse, ei ole nad küllalt 
suunatud selleks, et rakendus-  
etapis kasulikud olla. Konkreetse riigi, 
piirkonna või valdkonna jaoks abiprog -
rammide väljatöötamisel ja üksikute 
sekkumiste kavandamisel peaks nende 
põhjal koostama täpsemad rakendusli -
kud eesmärgid.40 
Kontrollikoja läbivaadatud 15 temaa -
tilisest, piirkondlikust ja riigi tasandi 
programmitöö dokumendist (vt II lisa ) 
sisaldasid vaid viis35 täpselt määratle -
tud eesmärke ja näitajaid, ent mitte 
ühelegi neist ei seatud tulemuslikkuse 
hindamiseks vajalikke lähte- ja sihtnäi -
tajaid. Veel kümne dokumendi puhul 
olid eesmärgid ebatäpsed ja näitajad 
tihti puudusid (vt 1. selgitus ).
41 
Konkreetseid programme käsitledes 
on mitmes kontrollikoja aruandes36 
rõhutatud, et eesmärgid ei ole küllal -
daselt täpsed ja mõõdetavaid näita -
jaid ei ole määratletud. Kontrollikoja 
läbivaadatud kümnest programmihin -
damisest neljas mainitakse peamiste 
puudustena nii ebatäpseid eesmärke 
ja näitajaid kui ka lähteandmete ja 
järelevalveandmete puudumist37 (vt 2. 
selgitus ). Vaid kahes hindamises tehti 
sellesisulisi positiivseid märkusi38.
42 
Täpselt määratletud eesmärkide ja 
näitajate puudumise tõttu on tõenditel 
põhinevad tulemuslikkuse hindamised 
võimatud. Nimetatud probleemi mai -
niti ka EuropeAidi poolt 2011. aastal 
tellitud uuringus39.35 Toiduga kindlustatus, Benin, 
Tšaad, Uruguay ja Sambia.
36 Nt eriaruanne nr 1/2012 
„Euroopa Liidu arenguabi 
mõjusus toiduga kindlustatuse 
tagamiseks Sahara -taguses 
Aafrikas” (punkt 51) ning 
eriaruanne nr 13/2013 „ELi 
arenguabi Kesk -Aasiale” 
(punkt 52; http://eca.europa.
eu).
37 Sarnaseid kommentaare tegid 
oma 2011., 2012 ja 2013. aasta 
aastaruannetes ka kaks 
tulemustele suunatud 
järelevalve teenusepakkujat 
(Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrument ning 
tsentraalselt hallatud 
teemaprogrammid).
38 Benin: PACTE – programme 
d’appui aux collectivités 
territoriales ; arengumaades 
toiduainete hinnatõusule 
kiireks reageerimiseks 
mõeldud rahastamisvahendi 
programmid, mida 
rakendatakse koos Aafrika 
Liiduga (Interafrican Bureau 
for Animal Resources 
(AU-IBAR)): 
põllumajandusloomade 
erakorralised 
sekkumismeetmed 
toiduainete kriisi 
leevendamiseks Somaalias 
(LEISOM) ning vaktsiinid 
Aafrika unarusse jäänud 
loomahaiguste kontrolliks 
(VACNADA).
39 Study on Legal Instruments 
and Lessons Learned from the 
Evaluations Managed by the 
Joint Evaluation Unit, juuli 
2011, punkt 26, lk ix (ei hõlma 
EAFi). http://ec.europa.eu/
europeaid/how/evaluation/
evaluation_reports/
reports/2011/1292_vol1_
en.pdf
18 Tähelepanekud
Näited programmitöö dokumentides kasutatud ebamäärastest eesmärkidest
Investeerimine inimestesse: teemaprogrammi (2007–2013) strateegiadokumendi ja mitmeaastase esialgse 
programmitöö 2011–2013 vahehindamine
Tervishoiusüsteemide tugevdamine ja esmatasandi arstiabile üdise juurdepääsu parandamine:
„Temaatilise töö raames peab abi andmine keskenduma tegevusele, mis:
 οstimuleerib vahendite mõjusat võimendamist nii, et see panustaks kaasavasse tervishoiusüsteemi ja paran -
daks seeläbi tervishoiuteenuste üldist kättesaadavust;
 οedendab ja toetab uuenduslikke lähenemisviise ja häid tavasid eesmärgiga parandada tervishoiusüsteemi 
puudusi ja parandada teenuste kvaliteeti;
 οtoetab kodanikuühiskonna rolli ja erialaliitude ning teiste sidusrühmade poolt tervishoiuvaldkonnas tehta -
vat tööd, poliitika üle tehtavat järelevalvet ja nõustamistegevust;
 οtoetab tervishoiu erinevate aspektide alase poliitilise dialoogi ja heade tavade vahetamiseks loodud plat -
vorme piirkondlikul ja ülemaailmsel tasandil;
 οtoetab partnerriike tervishoiu valdkonnas võetud rahvusvaheliste kohustuste täitmisel.”
Riigistrateegia dokument / riiklik näidisprogramm Boliivia 2007–2013
„Mikroettevõtjatest ja SMEdest koosneva tootmissektori tugevdamine ning institutsioonide raamistiku paran -
damine selleks, et suurendada nende tootlikkust ja konkurentsivõimet, mis parandab juurdepääsu ja integ -
reerimist turgudele, eesmärgiga luua väärtuslikke ja jätkusuutlikke töökohti.”
Näited programmide ebamäärastest eesmärkidest
EuroMed Migration II (2008–2011)
„Tugevdada koostööd juhtimise alal või migratsiooni valdkonnas eesmärgiga arendada MEDA partnerite 
suutlikkust leida migratsiooni erinevatele vormidele mõjusaid, spetsiifilisi ja põhjalikke lahendusi.”
Aafrika rahutagamisrahastu 2003–2013
„Toetada Aafrika rahu- ja julgeolekuarhitektuuri organiseerimist ning suurendada Aafrika Liidu ja Aafrika 
piirkondlike organisatsioonide mõjusust rahutagamisoperatsioonide läbiviimisel Aafrikas.”1. selgitus 2. selgitus
19 Tähelepanekud
Hindamistes ja tulemustele 
suunatud järelevalves 
keskendutakse saavutatud 
tulemuste asemel rohkem 
programmide elluviimisele
43 
EuropeAidi hindamissuunistes märgi -
takse, et:
a) vahe- ja lõpphindamiste eesmärk 
on õppida sekkumiste esimestel 
aastatel saadud kogemustest, vaja -
duse korral kohandada elluviidavat 
sekkumist ning analüüsida seni 
saavutatud tulemusi ja mõju;
b) järelhindamiste käigus keskendu -
takse peamiselt saavutatud mõju 
kontrollimisele ning sekkumise 
tulemuste jätkusuutlikkuse hin -
damisele, antakse aru vahendeid 
eraldanud institutsioonidele ning 
aidatakse saadud kogemusi teiste -
le riikidele ja valdkondadele edasi 
anda.
44 
Programmide järelhindamisi tehakse 
harva. Kahes külastatud ELi dele -
gatsioonis ajavahemikus 2010–2013 
tehtud 17 hindamisest oli vaid kolme 
puhul tegu järelhindamistega. Rahas -
tamislepingud sisaldavad vaid harva 
nõuet selliste hindamiste tegemiseks 
(vt punkti 26 alapunkt b). Järelhinda -
miste vähesust selgitab ka asjaolu, 
et programmide hindamist rahas -
tatakse programmide eelarvetest, 
mis seab omakorda piirangu nende 
valmimiskuupäevale.45 
EuropeAidi sõnul põhjustab hinda -
miste vähesust ka järelevalveandmete 
puudumine peale projekti valmimist 
ning partnerriigis toimuvad muutu -
sed, mis võivad mõjutada programmi 
mõjusust. Kontrollikoda on seisukohal, 
et ülalloetletud argumendid ei ole 
põhjendatud: järelevalvesüsteemi saab 
luua nii, et see jätkaks vajalikuks pee -
tavate andmete kogumist ka teatud 
aja vältel peale projekti valmimist (vt 
punkt 47), ning hindamise eesmärk on 
leida ja hinnata ka ootamatute faktori -
te mõju.
46 
Tulemustele suunatud järeleval -
ve suunistes40 märgitakse, et peale 
programmi lõppu tehtav tulemustele 
suunatud järelevalve võimaldab ko -
guda projekti ülesehitust, tõelist mõju 
ja jätkusuutlikkust puudutavat usal -
dusväärset teavet, mille väärtuslikkus 
ilmneb täielikult alles peale projekti 
lõppu. Sellegipoolest moodustas peale 
programmi lõppu tehtav tulemustele 
suunatud järelevalve keskmiselt vaid 
11 % kõigist ajavahemikus 2008–2012 
tehtud tulemustele suunatud järele -
valve uuringutest. Alates 2014. aastast 
otsustas EuropeAid nende tegemise 
üldse lõpetada. Organisatsioon oli 
seisukohal, et peale programmi lõppu 
tehtava tulemustele suunatud järele -
valve metoodika ei ole mõju hindami -
seks sobiv ning et tulemustele suuna -
tud järelevalve uuendatud süsteemi 
eesmärk on üksnes programmide 
juhtimise ja elluviimise toetamine.40 Vt tulemustele suunatud 
järelevalve käsiraamat 2012, 
lk 57.
20 Tähelepanekud
47 
Erinevalt peale programmi lõppu teh -
tava tulemustele suunatud järelevalve 
madalast osakaalust sisaldab Euroopa 
Investeerimispangas (EIP) alates 2012. 
aastast kasutatav tulemuste mõõtmise 
raamistik peale programmi lõppu teh -
tavat järelevalvet, mida tehakse kuni 
kolm aastat peale programmi lõpeta -
mist; selle käigus kogutud andmeid ka -
vatseb EIP kasutada järelhindamisteks.
Eelarvetoetuse hindamiste 
metoodikas sisalduvad 
olemuslikud piirangud
48 
2012. aastal avaldati EuropeAidi 
hindamiste üksuse juhtimisel OECD 
arenguabi komitee poolt koosta -
tud dokument „Evaluating Budget 
Support  – Methodological Approach”41. 
Tegu on eelarvetoetuse hindamiseks 
mõeldud ühise hindamisraamistikuga, 
milles antakse suuniseid selliste hin -
damiste organiseerimiseks ja läbivii -
miseks. Dokumendis tunnistatakse, et 
enamikul juhtudel on eelarvetoetuse 
abil saavutatud tulemusi raske kvanti -
fitseerida; neid peab hindama kvalita -
tiivsete meetoditega.
49 
Kvalitatiivseid aspekte võetakse 
loomulikult arvesse kõigi hindamiste 
juures, ent täheldatud tulemuste ja 
eelarvetoetuse programmide vahelis -
te üheste põhjuslike seoste leidmise 
keerukus vähendab hindamise käigus 
esitatud tõendite usaldusväärsust. 
Kirjeldatud olemuslikku piirangut ei 
mainita ei eelarvetoetuse hindamisaru -
annetes42 ega EuropeAidi aruannetes43.Aruandlus ei paku eriti palju 
tõendeid saavutatud tulemuste 
kohta
50 
EuropeAidi võimet hinnata saavuta -
tud tulemusi ja neist aru anda piira -
vad oluliselt programmidele seatud 
ebatäpsed eesmärgid ja näitajad ning 
keskendumine programmide elluvii -
mise käigus tehtavale hindamisele ja 
tulemustele suunatud järelevalvele.
51 
Kontrollikoda on mitmes aruandes44 
maininud, et ELi delegatsioonide koos -
tatavates välisabi haldamise aruanne -
tes ning EuropeAidi kahes peamises 
iga-aastases aruandes on vähe teavet 
abi tegelike tulemuste kohta; kõik 
nimetatud aruanded keskenduvad po -
liitikaga saavutatud tulemuste asemel 
pigem tegevuse elluviimisele.
52 
Sama kehtib ka materjali kohta, millega 
EuropeAid panustab komisjoni esitata -
va artikli 318 hindamisaruande koosta -
misse. Kontrollikoda leidis oma 2012. 
aasta aastaaruandes45, et hoolimata 
olukorra mõningasest paranemisest ei 
paku need aruanded piisavaid, asjako -
haseid ega usaldusväärseid tõendeid 
ELi poliitikaga saavutatud tulemuste 
kohta, ning aruannetest ei ole kasu 
neile seatud eesmärgi täitmisel eel -
arve täitmisele heakskiidu andmise 
menetluses.41 http://www.oecd.org/dac/
evaluation/dcdndep/
Methodological%20approach 
%20BS%20evaluations%20
Sept%202012%20_with%20
cover%20Thi.pdf
42 EuropeAidi juhtimisel on 
tehtud neli eelarvetoetuse 
hindamist: Mali ja Tuneesia 
(2011), Tansaania ja 
Lõuna -Aafrika Vabariik (2013).
43 Aasta tegevusaruanded 2011, 
2013 ja 2012.
44 Kontrollikoja aastaaruanne 
eelarveaasta 2011 eelarve 
täitmise kohta, punkt 10.12 
(ELT C 344, 12.11.2012); 
eriaruanne nr 1/2011, punkt 59; 
eriaruanne nr 13/2013, 
punktid 78–80 ( http://eca.
europa.eu ).
45 Kontrollikoja aastaaruanne 
eelarveaasta 2012 eelarve 
täitmise kohta, punktid 10.21 
ja 10.22 (ELT C 331, 14.11.2013).
21 Tähelepanekud
EuropeAidi hindamis- ja 
tulemustele suunatud 
järelevalve süsteemid ei 
taga leidude 
maksimaalset 
ärakasutamist
53 
Kontrollikoda uuris, kas EuropeAidi 
hindamis- ja tulemustele suunatud 
järelevalve süsteemid tagavad leitu 
põhjal asjakohaste meetmete võtmise 
ja leidude levitamise kogu sihtrühmale.
Puuduvad asjakohased 
mehhanismid leitu põhjal 
meetmete võtmiseks
Strateegiliste hindamiste 
leidude põhjal meetmete 
võtmisel esineb puudusi
54 
Strateegiliste hindamiste põhjal võeta -
vaid meetmeid kirjeldatakse Europe-  
Aidi veebisaidil koos hindamisaruande -
ga avaldatud dokumendis46. Kuigi see 
on iseenesest õige, ei andnud enamik 
kontrollikoja poolt läbi vaadatud doku -
mente küllaldaselt üksikasjalikku tea -
vet kavandatud tegevuse, selle ajakava 
ja ülesannete jaotuse kohta.55 
Hindamiste üksus kontrollib tege -
vuskava ühe aasta vältel alates hin -
damisaruande avaldamisest. Sageli 
on see tegevuskavade elluviimiseks 
liiga lühike aeg, kuna need hõlmavad 
valdkonna poliitika ning ELi riigi või 
piirkondliku tasandi koostööstratee -
giate muutmist47.
56 
2012. aastal tehtud OECD arenguabi 
komitee vastastikuses eksperdihinnan -
gus48 leiti ka, et EuropeAidi hindamiste 
üksusel puudus selge ülevaade selle 
kohta, mil määral olid strateegilistes 
hindamistes antud soovitused vastu 
võetud ning mil määral kasutati neid 
uute poliitikasuundade ja programmi -
de väljatöötamisel. Hindamiste üksuse 
2014. aastal strateegiliste hindamiste 
tulemuste kasutamise kohta tellitud 
uuringu kohaselt ei rakendatud neid 
mõjusalt.46 Nn fiche contradictoire .
47 Näitena võib tuua Euroopa 
Komisjoni toetuse inimõiguste 
ja põhivabaduste kaitseks, 
mille temaatiline hindamine 
avaldati 2011. aastal. Mitme 
tegevuse elluviimine oli aga 
kavandatud alles peale aastat 
2012. Enamiku 2012. ja 2013. 
aastal lõpetatud hindamiste 
puhul valitses sama olukord: 
soovituste elluviimine oli 
kavandatud alles 
programmitöö perioodiks 
2014–2020.
48 Euroopa Liit (2012), OECD 
arenguabi komitee vastastiku -
ne eksperdihinnang: 
Peamised leiud ja soovitused 
(http://www.oecd.org/dac/
peer_reviews/europeanunion -
2012dacpeerreviewmainfin -
dingsandrecommendations.
htm ).
22 Tähelepanekud
Programmihindamiste 
ja tulemustele suunatud 
järelevalve leidude põhjal 
võetud meetmed ei ole 
dokumenteeritud
57 
Programmihindamiste ja tulemustele 
suunatud järelevalve leide arutatakse 
tavaliselt põhitegevusega tegelevates 
osakondades või ELi delegatsioonides, 
ning vastutus asjakohaste parandus -
meetmete võtmise eest lasub prog -
rammijuhtidel. Kontrollikoda leidis 
kahes külastatud ELi delegatsioonis, 
et (erinevalt strateegilistest hindamis -
test) dokumenteeritud tegevuskavasid 
süstemaatiliselt ei koostata ega tehta 
ka järelevalvet nende elluviimise üle. 
Kontrollikoja uuring näitas, et vaid 44% 
ELi delegatsioonidest koostab tavali -
selt tegevuskavasid. Kontrollikoja poolt 
läbi vaadatud tulemustele suunatud 
järelevalve aruannete põhjal täidetud 
vastustes kirjeldati kavandatud pa -
randusmeetmeid. Vastustelehed olid 
olemas aga vaid 60% ajavahemikus 
2011–2013 koostatud tulemustele suu -
natud järelevalve aruannete kohta.
58 
Enam kui pooltel läbivaadatud juhtu -
del49 leidis kontrollikoda tõendeid selle 
kohta, et osa programmihindamiste 
ja tulemustele suunatud järelevalve 
käigus tehtud leide oli ka kasutust leid -
nud. Asjakohase järelevalvesüsteemi 
puudumise tõttu ei suuda EuropeAid 
tagada programmihindamiste ja tule -
mustele suunatud järelevalve käigus 
tehtud leidude mõjusat kasutamist.Hindamiste ja tulemustele 
suunatud järelevalve 
leide levitatakse 
hästi (välja arvatud 
programmihindamised)
Strateegiliste 
programmihindamiste 
ja tulemustele suunatud 
järelevalve leide levitatakse 
hästi
59 
Strateegiliste programmihindamiste 
ja tulemustele suunatud järeleval -
ve aruanded on kõigile EuropeAidi 
üksustele ja ELi delegatsioonidele 
hõlpsasti kättesaadavad. Strateegilised 
hindamisaruanded on kättesaadavad 
ka kõigile välistele sidusrühmadele. 
Need avaldatakse EuropeAidi ja OECD 
veebisaitidel ning saadetakse Euroopa 
Parlamendile, nõukogule ja liikmes -
riikidele. Aruannete ja neist õpitu 
levitamiseks kasutatakse erinevaid 
kanaleid (nt kohtumised, töötoad ja 
seminarid) ning neid kohandatakse 
erinevate sihtrühmade jaoks (nt komis -
joni talitused, Euroopa välisteenistus, 
ELi delegatsioonid, Euroopa institut -
sioonid, välised partnerid ja ekspertide 
võrgustikud).
60 
EuropeAid koostab kokkuvõtte 
strateegiliste hindamiste tulemustest 
ja nende käigus õpitust ning koon -
dab oma aasta tegevusaruandes50 ja 
aastaaruandes51 tulemustele suunatud 
järelevalve käigus kogutud andmed. 
Samuti aitab EuropeAid komisjonil 
koostada strateegiliste hindamiste 
leidude kokkuvõtteid sisaldavat artikli 
318 hindamisaruannet52.49 Kümnest kontrollikoja 
läbivaadatud 
programmihindamiset kuus ja 
kaheksast tulemustele 
suunatud järelevalve 
aruandest kuus.
50 Aasta tegevusaruanne 2013, 
lk 117–119 ja 150–162 ning 
lisa 9.
51 Aastaaruanne Euroopa Liidu 
arengu- ja välisabi poliitika ja 
selle rakendamise kohta aastal 
2012, lk 166–173.
52 COM(2013) 461 final, 
26. juuni 2013: komisjoni 
aruanne Euroopa 
Parlamendile ja nõukogule 
liidu rahanduse 
tulemuspõhise hindamise 
kohta, lk 22–23.
23 Tähelepanekud
Programmihindamiste 
levitamine on ebapiisav
61 
Programmijuhid jagavad ja arutavad 
programmihindamiste aruandeid 
tavaliselt nii otseselt huvitatud sidus -
rühmade (st peamiselt EuropeAidi geo -
graafiliste ja temaatiliste üksustega) 
kui ka programmi rakendava partne -
riga. Abisaajate ja teiste rahastajatega 
jagatakse neid harva.
62 
Delegatsioonid peavad programmi -
hindamistest õpitu kohta aru andma 
EuropeAidile kaks korda aastas koos -
tatavates välisabi andmise aruanne -
tes. Kontrollikoja kontrollitud välisabi 
andmise aruanded sisaldasid seda liiki 
teavet kas vähe või üldse mitte. Euro -
peAidi põhitegevuse üksuste hallata -
vate programmihindamiste kohta keh -
tib nimetatud aruandluse nõue alates 
aastast 2012. EuropeAidi 2013. aasta 
tegevusaruandes53 on kokkuvõte 15 
sellisest programmihindamisest; samas 
puudub aga teave selle kohta, millise 
osa moodustavad need kõigist 2013. 
aastal lõpule viidud hindamistest.
63 
Kontrollikoda on varem märkinud54, 
et programmide hindamisaruannete 
süstemaatiline kasutamine on võima -
tu, kuna puudub neid sisaldav keskne 
andmebaas. See vähendab oluliselt 
EuropeAidi suutlikkust asjaomast 
teavet (nii sisemiseks kasutuseks kui 
ka väliste sidusrühmade jaoks) analüü -
sida ja panna alus aruandekohustuse 
täitmiseks.64 
EuropeAid on teatanud soovist välja 
töötada tulemustele suunatud järe -
levalve aruannete ja programmihin -
damiste haldamiseks, hoidmiseks ja 
analüüsimiseks mõeldud uus IT -raken -
dus; seda saaks kasutada kõigi aruan -
nete tsentraalse salvestamiskohana, 
kus kasutajad saavad teavet otsida ja 
analüüsida. Kontrollikoja auditi tege -
mise ajal ei olnud veel vastu võetud 
otsust rakenduse programmihindamisi 
sisaldava osa väljatöötamiseks, ehkki 
aruannete kättesaadavus oli kõige 
pakilisem küsimus just programmihin -
damiste puhul.53 2013. aasta tegevusaruanne, 
lisa 9: hindamistes kajastatud 
tulemustealane teave.
54 Kontrollikoja eriaruanne 
nr 1/2011, punkt 60.
24
 Järeldused  
ja soovitused
65 
Kontrollikoda leidis, et EuropeAidi 
hindamis- ja tulemustele suunatud jä -
relevalve süsteemid ei ole küllaldaselt 
usaldusväärsed.
66 
Üldiselt on hindamine ja tulemustele 
suunatud järelevalve hästi organiseeri -
tud: edukalt kombineeritakse tsentrali -
seeritud ja detsentraliseeritud üles -
andeid, millega püütakse edendada 
hindamise kultuuri ja anda hindamiste -
le abi haldamise protsessis tähtis roll. 
Programmide hindamise tippjuhtkon -
na poolne üldine järelevalve ei ole aga 
küllaldane. Programmide hindamiseks 
kasutatud inim- ja finantsressursse 
hõlmava usaldusväärse juhtimisteabe 
puudumise tõttu ei suuda EuropeAid 
tagada nende asjakohast ja proportsio -
naalset jaotust erinevate hindamisüles -
annete vahel.
67 
Hindamis- ja tulemustele suunatud jä -
relevalve süsteemid ei taga küllaldasel 
arvul asjakohaseid ja usaldusväärseid 
hindamist ja tulemustele suunatud 
järelevalvet puudutavaid leide. Ebapii -
sava täpsusega kriteeriumide põhjal 
koostatud hindamiskavad ei taga 
nende hindamiste prioriseerimist, mis 
on otsustusprotsesside seisukohast 
kõige kasulikumad. Lisaks ei suudeta 
puuduva järelevalve tõttu avastada ja 
korrigeerida sagedasi juhtumeid, kui 
nimetatud kavadest kõrvale kaldutak -
se. Hankemenetlused võimaldavad 
valida nõutud oskuste ja teadmistega 
väliseksperte. Tulemustele suunatud 
järelevalve ja hindamiste tegemisel ei 
rakendata EuropeAidis järjepidevalt 
kvaliteedikontrolli protseduure.68 
Hindamiste ja tulemustele suunatud 
järelevalve tulemusi ei kasutata mak -
simaalselt ära. Puuduvad asjakohased 
süsteemid hindamiste ja tulemustele 
suunatud järelevalve tulemuste asja -
kohaseks kasutamiseks. Strateegiliste 
hindamiste ja tulemustele suunatud 
järelevalve leide levitatakse arvukaid 
kommunikatsioonikanaleid kasuta -
des paljudele sisemistele ja välistele 
sidusrühmadele. Teadmiste jagamist 
takistavad aga puuduv juurdepääs 
programmihindamistele ning otsingu -
funktsioonide puudumine.
69 
Hindamis- ja tulemustele suunatud 
järelevalve süsteemid ei anna piisavat 
teavet saavutatud tulemuste kohta. 
Selle põhjusteks on ebapiisavalt mää -
ratletud eesmärgid ja näitajad, järel -
hindamiste ja tulemustele suunatud 
järelevalve liiga madal osakaal ning 
eelarvetoetuse hindamise metoodikas 
sisalduvad piirangud. Selle tulemusel 
suudab EuropeAid oma tegevusest 
vaid piiratud määral aru anda ning 
organisatsiooni aruandlus peegeldab 
vaid vähesel määral selle saavutatud 
tegelikke tulemusi.
70 
Komisjon ja EuropeAid tulid hiljuti 
välja algatustega, mille eesmärk on 
parandada oma võimet hinnata poliiti -
ka elluviimisel saavutatud tulemusi ja 
neist aru anda. Algatused on veel liiga 
varajases etapis selleks, et kontrolliko -
da saaks hinnata, kas need aitavad mõ -
jusalt parandada käesolevas aruandes 
tõstatatud probleeme.
25 Järeldused ja soovitused 
1. soovitus  
Hindamis- ja tulemustele 
suunatud järelevalve 
süsteemidele eraldatud 
ressursside tõhus 
kasutamine
EuropeAid peab omama asjakohaseid 
juhtimisinfosüsteeme ja tegema regu -
laarselt vajaduste hindamisi selleks, 
et tagada inim- ja finantsressursside 
põhjendatud jaotus programmide 
hindamise ning tulemustele suunatud 
järelevalve ülesannete vahel.
2. soovitus  
Programmide hindamise 
asjakohane prioriseerimine 
ja hindamistegevuse alane 
järelevalve
Selleks, et hindamised peegeldaksid 
organisatsiooni prioriteete, peaks 
EuropeAid:
– määratlema programmihindamiste 
prioriseerimiseks täpsed valiku-  
kriteeriumid ning dokumenteerima 
nende kasutamist hindamiskava -
de koostamisel (võttes seejuures 
arvesse nende ja tulemustele 
suunatud järelevalve vahelist 
täiendavust);
– märkimisväärselt tugevdama oma 
süsteemi, mille abil saaks teha 
järelevalvet hindamiskavade täit -
mise üle, analüüsida kõrvalekallete 
põhjuseid ja tegeleda ajakavast 
kinnipidamist pärssivate süsteem -
sete probleemidega;
– tugevdama EuropeAidi poolt prog -
rammide hindamise üle tehtavat 
järelevalvet.3. soovitus  
Kvaliteedikontroll
Programmihindamiste ja tulemustele 
suunatud järelevalve kvaliteedi taga -
miseks peaks EuropeAid:
– rõhutama, et põhitegevuse üksu -
sed ja ELi delegatsioonid raken -
daksid kvaliteedikontrollinõudeid, 
kasutaksid muu hulgas program -
mihindamiste tegemisel referents -
rühmi ja dokumenteeriksid tehtud 
kvaliteedikontrolle;
– regulaarselt kontrollima kvaliteedi -
kontrollimeetmete rakendamist.
4. soovitus  
Saavutatud tulemuste 
demonstreerimine
Selleks, et parandada hindamissüstee -
mi suutlikkust anda asjakohast teavet 
saavutatud tulemuste kohta, peaks 
EuropeAid:
– rangemalt rakendama regulatiiv -
setes aktides sätestatud nõuet, 
mille kohaselt peab kasutama 
SMART-eesmärke ja kontrollitavaid 
näitajaid;
– muutma järelevalvesüsteemi nii, 
et see annaks programmide kohta 
andmeid veel vähemalt kolm aas -
tat peale nende lõpetamist; ning
– märkimisväärselt suurendama 
programmide järelhindamiste 
osakaalu.
26 Järeldused ja soovitused 
5. soovitus  
Hindamiste ja tulemustele 
suunatud järelevalve 
leidude levitamine ja nende 
põhjal meetmete võtmine
Hindamiste ja tulemustele suunatud 
järelevalve leidude maksimaalse äraka -
sutamise tagamiseks peaks EuropeAid:
– pikendama ajavahemikku, mille 
vältel tehakse strateegiliste hinda -
miste järelkontrolli;
– välja töötama programmide 
hindamisaruannete, tegevus -
kavade ja nende põhjal võetud 
meetmete salvestamiseks mõel -
dud keskse andmebaasi, mis 
sisaldaks ka analüüsi võimaldavaid 
otsingufunktsioone.
III auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Karel PINXTEN, võttis käesoleva 
aruande vastu 21. oktoobri 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

27
 Lisad
Tulemustele suunatud järelevalve hindamissüsteem
Tulemustele suunatud järelevalve käigus hinnatakse programmi tulemuslikkust viie kriteeriumi põhjal (asja -
kohasus, tõhusus, mõjusus, oodatav mõju ja potentsiaalne jätkusuutlikkus); selleks kasutatakse alljärgnevat 
hindamissüsteemi:
Hinne Numbriline Kvalitatiivne Hinde selgitus
A 4 Väga heaOlukorda hinnatakse väga heaks, st see on märkimisväärselt üle keskmise ja võib 
olla hea tava näiteks. Soovitused keskenduvad vajadusele võtta leitud head tavad 
kasutusele ka muu tegevuse puhul.
B 3 HeaOlukorda hinnatakse heaks, ent seda saab veelgi parandada. Soovitused on kasulikud, 
ent ei ole tegevuse jaoks elutähtsad.
C 2 ProbleemidLeiti parandamist vajavaid probleeme, mille lahendamata jätmine võib negatiivselt 
mõjutada tegevuse üldist tulemuslikkust. Vajalikud meetmed ei eelda aga kogu 
tegevuse strateegia põhjalikku muutmist.
D 1 Tõsised puudusedPuudused on nii tõsised, et nende lahendamata jätmine võib endaga kaasa tuua kogu 
tegevuse läbikukkumise. Strateegia vajab põhjalikku kohandamist ja muutmist.
Kõik programmid jaotatakse kategooriatesse vastavalt neile antud hinnetele (A, B, C, D) ja jagatakse nelja kate -
gooriasse. „I” näitab väga häid tulemusi; „II” näitab häid tulemusi; „III” näitab, et programmi tulemuslikkusega on 
probleeme; ja „IV” näitab, et programm ei tööta või on sellel suuri probleeme.
Edasi arvutab EuropeAid igasse kategooriasse kuuluvate tulemustele suunatud järelevalvearuannete osakaalu. 
Arvutus tehakse nii kogu portfelli kui ka piirkonna ja valdkonna lõikes. Saadud tulemuse põhjal antakse aru 
kogu portfelli tulemuslikkuse kohta.I lisa
28 Lisad II lisaLäbivaadatud programmitöödokumentide nimekiri
Teemaprogrammid
 ο Keskkonna ja loodusvarade teemaprogramm (ENRTP): strateegiadokument ja esialgne mitmeaastane plaan 
2011–2013
 ο Toiduga kindlustatuse teemaprogramm, strateegiadokument ja esialgne mitmeaastane plaan 2011–2013
 ο Investeerimine inimestesse: teemaprogrammi (2007–2013) strateegiadokumendi ja esialgse mitmeaastase plaani 
2011–2013 vahehindamine
Piirkondlikud programmid
 ο Kesk -Aasia piirkondlik strateegiadokument 2007–2013
 ο Ladina-Ameerika piirkondlik näidisprogramm 2007–2013
 ο Aasia esialgne mitmeaastane plaan 2007–2010
 ο AKP-sisene koostöö (10. EAF): esialgne mitmeaastane plaan 2008–2013
Riik
 ο Riigistrateegia dokument Laos 2007–2013
 ο Riigistrateegia dokument Bangladesh 2007–2013
 ο Riigistrateegia dokument India 2007–2013
 ο Riigistrateegia dokument / riiklik näidisprogramm Benin 2008–2013
 ο Riigistrateegia dokument / riiklik näidisprogramm Tšaad 2008–2013
 ο Riigistrateegia dokument / riiklik näidisprogramm Sambia 2008–2013
 ο Riigistrateegia dokument / riiklik näidisprogramm Uruguay 2007–2013
 ο Riigistrateegia dokument / riiklik näidisprogramm Boliivia 2007–2013
29 Lisad III lisaLäbivaadatud rahastamislepingute nimekiri
(eurodes)
Riik Otsuse number Nimi ELi osalus
Aafrika
Madagaskar FED/2012/023-503 (EC)Amélioration de la Sécurité Alimentaire et Augmentation des Revenus 
Agricoles (ASARA)40 000  000
Uganda FED/2013/023-513 (EG)Small and Medium Agribusiness Development Fund – A Public Private 
Partnership15 000  000
Etioopia FED/2011/023-531 (CA)Capacity development and governance support for scaling up renewable ener -
gy services in rural and peri-urban areas of Ethiopia – CfP 129364 Prop 3531 176 000
Somaalia FED/2012/023-536 (EC) Demokratiseerimisprotsessi toetamine 14 000  000
Paapua Uus-Guinea FED/2012/023-538 (EG) Valitsusväliste osalejate toetusprogramm Paapua Uus-Guineas 4 538 000
Nigeeria FED/2013/023-551 (EG) Energising Access to Sustainable Energy in Nigeria (EASE) 27 000  000
Keenia FED/2012/023-566 (EC) Standards for Market Access Programme (SMAP) 12 100  000
Libeeria FED/2012/023-568 (EC) Kaubanduse edendamise toetus tollivaldkonnas 3 000  000
8 rahastamislepingut  KOKKU 116 814 000
Ladina-Ameerika
Honduras DCI-ALA/2013/023-720 (EC) Õiglase ja ligipääsetava õigussüsteemi edendamine Hondurases (EuroJusticia) 27 500  000
Costa Rica DCI-ALA/2010/021-501 (EC) Keskkooli poolelijätmise vastaste meetmete strateegia 8 500  000
Dominikaani Vabariik BAN/2012/024-100 (EC) Banaanikasvatusega kaasnev meede (BAM), Dominikaani Vabariik 16 340 000
Uruguay DCI-ALA/2011/022-498 (EC)Uruguay krimininaalkohtusüsteemi ja vanglate reformi toetamine eesmärgiga 
parandada vangide elukvaliteeti ning integreerumist ühiskonda ja tööturule 
(Support for the reform of the Uruguayan penal justice and penitentiary 
systems for the improvement of the quality of life and social and labour 
reintegration of prison inmates)5 000  000
4 rahastamislepingut  KOKKU 57 340 000
Naabrus
Egiptus ENPI/2012/024-080 (EC) Emergency Employment Investment Project 70 000  000
Maroko ENPI/2012/024-196 (EC)Programme d’appui à l’Initiative Nationale de Développement Humain 
(INDH) – phase II25 000  000
Tuneesia ENPI/2011/022-772 (EC) Programme de Modernisation des services 20 000  000
Läänekallas ja Gaza 
sektorENPI/2010/022-476 (EC) PEGASE: erasktori areng 11 000  000
4 rahastamislepingut  KOKKU 126 000  000
Aasia ja Vaikse ookeani piirkond
Afganistan DCI-ASIE/2013/024-844 (EG) Usaldatavate ja läbipaistvate valimiste toetamine 15 000  000
Tonga FED/2013/024-766 (EG) Technical Cooperation Facility, Good Governance and NSA programme II 472 000
Vietnam DCI-ASIE/2013/024-370 (EG)EU-HSPSP 2 – ELi tervishoiuvaldkonna poliitika teotusprogrammi teine etapp: 
Towards Equity and Quality of Health Services in Vietnam114 000  000
Bangladesh DCI-ASIE/2012/022-446 (EC) Poverty Reduction Through Inclusive and Sustainable Markets (PRISM) 30 000  000
4 rahastamislepingut  KOKKU 159 472 000
20 rahastamislepingut  KOKKU 459 626 000
30 Lisad
Läbivaadatud hindamiste nimekiri
(eurodes)
Aasta1Programmi- või 
strateegiline 
hindamineHindamise 
tüüpHinnatud programm / teema 
/ riikRahastamisvahend ELi toetusHindamise 
maksumus
2012 strateegiline riigipõhineEuroopa Liidu koostöö Nepa -
liga – riigi tasandi hindamine 
(ajavahemik 2002–2010)Arengukoostöö rahastamisvahend 
(peamiselt geograafiline) ja temaa -
tiline ning demokraatia ja inimõi -
guste Euroopa rahastamisvahend58 000  000 201 711
2011 strateegiline temaatilineEuroopa Komisjoni toetus 
haridusvaldkonnale (ajavahemik 
2002–2007)Arengukoostöö rahastamisvahend 
(geograafiline) ja temaatiline, 
EAF ja Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrument1 900  000  000 457 265
2012programmi -
hindaminelõpphindamineRahastamisvahend kiireks 
reageerimiseks toiduainete 
hinnatõusule arengumaades – 
AU-IBARi projektid (LEISOM ja 
VACNADA)Rahastamisvahend kiireks reagee -
rimiseks toiduainete hinnatõusule 
arengumaades2 507 860 131 870
2013strateegilisele 
hindamisele 
sarnanev prog -
rammihindaminelõpphindamineRahastamisvahend kiireks 
reageerimiseks toiduainete 
hinnatõusule arengumaades 
(2009–2012) – lõpphindamineRahastamisvahend kiireks reagee -
rimiseks toiduainete hinnatõusule 
arengumaades 1 000  000  000 399 720
2013strateegilisele 
hindamisele 
sarnanev prog -
rammihindaminelõpphindamineAafrika rahutagamisrahastu 
kolmeaastane tegevusprogramm 
ajavahemikuks 2011–2013Peamiselt EAF 549 345 726 478 022
2012programmi -
hindaminevahehinda -
mine„Invest in MED”Euroopa naabrus- ja partnerlus -
instrumendi lõunamõõde9 000  000 119 778
2013programmi -
hindaminejärelhindamine „Euromed Migration II”Euroopa naabrus- ja partnerlus -
instrumendi lõunamõõde4 994 000 148 580
2011programmi -
hindaminelõpphindamineAppui à l’Entretien Périodique du 
Réseau Routier Classé  EAF 36 709 425 72 848
2012programmi -
hindaminelõpphindamineProgramme d’appui à la décentra -
lisation au BéninEAF 13 785  026 47 120
2010programmi -
hindaminelõpphindamineErasmus Mundus, väliskoostöö 
alaprogramm India jaoksArengukoostöö rahastamisvahend 
(geograafiline)28 600  000 147 745
2014programmi -
hindamine lõpphindamineEuroopa Komisjoni teostatud 
partnerlusprogramm Chhattis -
garhi ja Rajasthani osariikidega 
(eelarvetoetus)2Arengukoostöö rahastamisvahend 
(geograafiline)158 590 819 1 934 700
2011programmi -
hindaminelõpphindamineValitud 20 projekti 100st ELi 
rahastatud keskkonnaprojektist 
Indias Arengukoostöö rahastamisvahend 
(geograafiline)340 000  000 118 008
1 Hindamise valmimise aasta.
2 Leping hõlmab rohkem kui ühte hindamist.IV lisa
31 Lisad
Läbivaadatud tulemustele suunatud järelevalve aruannete nimekiri
(eurodes)
Programmi nimiRiik / piirkond / 
valdkondELi toetus Aruande tüüp Aruande kuupäev
Rahastamisvahend kiireks reageerimiseks 
toiduainete hinnatõusule arengumaades – 
AU-IBARi projektid (LEISOM ja VACNADA)Võitlus nälja vastu 2 507 860 Töös Juuni 2011
Rahastamisvahend kiireks reageerimiseks 
toiduainete hinnatõusule arengumaadesVõitlus nälja vastu 1 000 000 000 Töös Mai 2011
Avaliku halduse suutlikkuse suurendamise 
rahastamisvahend LiibüasLiibüa 4 500 000 Töös Oktoober 2013
Projekt „Euromed Migration II”Naabruspoliitika 
lõunamõõde4 994 000 Töös Oktoober 2010
Appui à l’Entretien Périodique du Réseau 
Routier Classé  Benin 36 709 425 Töös November 2008
Programme d’appui à la décentralisation 
au BéninBenin 13 785 026 Töös Veebruar 2012
Programme Société Civile et Culture Benin 14 400 000 Töös Mai 2013
Säästlikud tekstiilitooted jätkusuutliku 
arengu heaksIndia 1 672 945 Töös Juuli 2012
Euroopa Äri- ja Tehnoloogiakeskus Indias 
(EBTC)India 6 586 578 Töös Juuli 2012V lisa
32 Lisad VI lisaUuringule vastanud ELi delegatsioonide nimekiri
Riik/delegatsioon
Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riigid Ladina-Ameerika
Angola Boliivia
Botswana Tšiili
Burkina Faso El Salvador 
Burundi Honduras 
Roheneemesaared Nicaragua 
Brazzaville’i Kongo Paraguay 
Djibouti Uruguay
Etioopia Naabrus
Madagaskar Alžeeria 
Nigeeria Armeenia 
Rwanda Aserbaidžaan 
Togo Valgevene
Dominikaani Vabariik Gruusia 
Guyana Iisrael 
Saalomoni Saared (delegatsioon Paapua Uus-Guineas) Jordaania 
Aasia Liibanon
Bangladesh Maroko 
Kambodža Tuneesia 
India Ukraina 
Laos, Tai
Nepal 
Pakistan 
Filipiinid 
Vietnam 
33
Programmide hindamiskavade rakendamise järe -
levalvesüsteem on juba olemas välisabi andmise 
aruandes ja volinikke teavitatakse strateegiliste 
hindamiste edenemisest.
Programmide hindamise järelevalvesüsteemi täius -
tatakse ja pannakse suuremat rõhku programmide 
hindamise kvaliteedi juhtimise küsimustele. Pare -
maid juhiseid ja abi pakutakse ka projektijuhtidele 
arendatava programmide hindamiste haldussüs -
teemi kaudu.
Seoses tulemustele suunatud järelevalvega algatas 
komisjon reformid, mis peaksid süsteemi kva -
liteeti tunduvalt parandama, sh eelkõige välist 
kvaliteeditagamist.
V
Järelmeetmete võtmise ja leidude levitamise süs -
teemid on juba paigas. Täiustatakse olemasolevaid 
tulemustele suunatud järelevalve mehhanisme. 
Strateegiliste hindamiste järelmeetmeid kinnita -
takse ja avaldatakse.
Komisjon tunnistab, et programmide hindamises on 
parandamisruumi seoses järelmeetmete, kontrolli 
ja järelevalvega, s.o funktsioonidega, mida hakkab 
hõlmama loodav infohaldussüsteem, mis pakub 
asjakohasemat juurdepääsu programmide hindami -
sele ja tagab leidude parema levitamise.
VI
SMART -eesmärke ja kontrollitavaid näitajaid 
määratletakse mitmeaastase programmitöö ja 
projektidokumentides.
Valik, kas viia läbi järelhindamine, on seotud tõhu -
suse ja asjakohasuse kriteeriumidega. Üksikute järel -
hindamiste arvul omaette ei ole tähtsust.Kommenteeritud kokkuvõte
II
Komisjon on seisukohal, et strateegilise hinda -
mise süsteemid on üldiselt usaldusväärsed, kuigi 
neid annaks parandada. Programmide hindamis- 
ja tulemustele suunatud järelevalve süsteemid 
on olemas, kuid mõnes valdkonnas ei toimi nad 
nõuetekohaselt.
III
On olemas programmide hindamise järelevalve süs -
teemid ja astutakse samme nende tõhustamiseks.
Komisjon on seisukohal, et strateegilisteks hin -
damisteks ja tulemustele suunatud järelevalveks 
eraldatud rahalisi vahendeid hallatakse hästi, kuid 
programmide hindamise puhul saaks haldamist 
parandada.
Hindamiseks ja tulemustele suunatud järelevalveks 
ette nähtud inimressursside haldamist tuleks vaa -
delda osana kogu EuropeAidi hallatavate välisabi 
jaoks ette nähtud inimressursside haldamisest.
IV
Komisjoni tehtud hindamise leiud põhinevad OECDs 
kokku lepitud rahvusvaheliselt tunnustatud metoo -
dikal. EuropeAidi hindamiskavad on koostatud 
kooskõlas õppimise ja aruandluse eesmärkidega 
ning neid rakendatakse kooskõlas ühiste hindamis -
põhimõtetega ja seiratakse regulaarsete sisearuan -
nete kaudu.
Töötajatele antakse juhiseid programmide hinda -
mise ja järelevalve kavade koostamiseks, tagades 
nende omavahelise täiendavuse. Tulemustele suu -
natud järelevalve alla kuuluvate projektide valimisel 
hakatakse alates 2015. aasta jaanuarist paremini 
arvesse võtma seda, kas projekti kavatsetakse hin -
nata või mitte.Komisjoni  
vastus
Komisjoni vastus 34
Ettevalmistamisel on juhendid ja suunised töö -
tajatele tulevaste järelevalve- ja hindamiskavade 
koostamiseks ja rakendamiseks ning järelmeetmete 
võtmiseks hindamiste järelduste ja soovituste alu -
sel. Peale selle on väljatöötamisel juhtimissüsteem, 
mis hõlbustab programmide hindamiste haldamist 
ja järelevalvet. Täiendavat tagasisidet pakub 2013. 
aastal delegatsioonides ja põhitegevuse üksustes 
loodud hindamiskorrespondentide võrgustik.
Hindamiseks ja tulemustele suunatud järele -
valveks ette nähtud inimressursside haldamist 
tuleks vaadelda osana kogu EuropeAidi hallata -
vate välisabi jaoks ette nähtud inimressursside 
haldamisest.
19
Loomisel teabehaldussüsteem hakkab andma täp -
semat teavet mitme programmihindamise ja nende 
kulude kohta.
20
Järelevalve, aruandlus, vahehindamine ja projek -
tijuhtimine üldisemalt on omavahel nii tihedasti 
seotud, et igasugune vahendite jaotamine nende 
vahel võib olla üksnes hinnanguline. Uue tulemus -
tele suunatud järelevalve puhul, mis peab toetama 
programmide üldist järelevalvet, kehtib see veelgi 
enam.
21
Hindamiseks ja tulemustele suunatud järelevalveks 
ette nähtud inimressursside haldamist tuleks vaa -
delda osana kogu EuropeAidi hallatavate välisabi 
jaoks ette nähtud inimressursside haldamisest.
22
Tulemustele suunatud järelevalve vältimine juhul, 
kui planeeritakse hindamist, oli põhimõtteks juba 
enne järelevalve- ja hindamissüsteemide käimasole -
vat reformi (nagu ka kontrollikoda mainis). Nimeta -
tud reformi raames võetakse kasutusele program -
mihindamiste valimise ja kavandamise kriteeriumid. 
Peale selle kehtestatakse delegatsioonidele ja 
põhitegevuse üksustele uus iga -aastaste järelevalve Komisjon lõpetas tulemustele suunatud järelevalve 
uuendatud süsteemis pärast programmi lõppu teh -
tava tulemustele suunatud järelevalve, sest see ei 
ole järelevalve vahend ja seda ei loeta mõju hinda -
miseks sobivaks.
Komisjon on seisukohal, et eelarvetoetuse hinda -
mise metoodika ei sisalda mingeid piiranguid.
Sissejuhatus
03
Viimane (neljas) artikli 318 kohane hindamisaruanne 
võeti vastu 26. juunil 2014. See tugineb aruande 
varasematest versioonidest saadud kogemus -
tele ning selles võetakse nõuetekohaselt arvesse 
kontrollikoja ja Euroopa Parlamendi soovitusi, sh 
neid, mis tehti parlamendi 26. veebruari 2014. aasta 
resolutsioonis.
09
EuropeAid kasutab programmide rakendamise järe -
levalveks kohapeal peamiselt sisejärelevalvet, mida 
teostavad komisjoni talitused ja ELi delegatsioonid 
kooskõlas 2007. aasta sisejärelevalve suuniste ja 
2012. aasta eelarvetoetuse suunistega. Seepärast on 
tulemustele suunatud järelevalve olnud täiendav 
programmi tulemuslikkuse järelevalve süsteem, 
mida väliskonsultandid on kasutanud projektide 
kaudu rakendatud programmide puhul.
Tähelepanekud
Hindamiseks ja tulemustele suunatud järelevalveks 
ette nähtud inimressursside haldamist tuleks vaa -
delda osana kogu EuropeAidi hallatavate välisabi 
jaoks ette nähtud inimressursside haldamisest.
17
Delegatsioonid ja põhitegevuse üksused annavad 
EuropeAidi juhtkonnale juba aru iga -aastase hinda -
miskava alusel ja esitavad peakorterile süstemaati -
liselt aruandeid hindamiskava rakendamise kohta 
välisabi andmise aruande raames.
Komisjoni vastus 35
29
Komisjon tuletab meelde, et täitmismäär on üle 
80%, mis on EuropeAidi võrdlusalus (välisabi and -
mise aruande tulemusnäitaja 19).
Delegatsioonide ja peakorteri põhitegevusega 
tegelevate talituste tulevaste järelevalve- ja hin -
damiskavadega ettenähtud programmihindamiste 
kava järgimata jätmine tuleb välisabi andmise aru -
andes paremini dokumenteerida.
31
2014. aasta mais järelevalve ja aruandluse laiema 
reformi raames vastu võetud uue täiendatud 
tulemustele suunatud järelevalve süsteemi esmane 
eesmärk on parandada sisejärelevalvet ning dele -
gatsioonide ja põhitegevuse üksuste tulemusaru -
andlust ja vähendada suurt sõltuvust välisest 
tulemustele suunatud järelevalvest kooskõlas 
kontrollikoja eriaruandega nr 1/2011 detsentralisee -
rimise kohta. Uue tulemustele suunatud järelevalve 
peamine eesmärk on toetada sisejärelevalvet ja 
-aruandlust. Valikumetoodika peegeldab järgmisi 
prioriteete:
– Sisejärelevalve eesmärgil keskendub tulemuste -
le suunatud järelevalve valikumetoodika põhili -
selt nendele projektidele, mille delegatsioonid 
ja põhitegevuse üksused on ära märkinud kui 
1) probleemsed, 2) puuduliku sektorikohase 
oskusteabega ja 3) need, mida ei ole saanud 
külastada.
– Tulemusaruandluse eesmärgil peab süsteem 
toetama projekti lõpu tulemusaruandlust, 
mis hõlmab kõiki asjaomasel aastal lõppevaid 
projekte ja programme, mille maksumus on üle 
750 000 euro, ning aitama delegatsioonidel ja 
põhitegevuse üksustel anda aru tulemustest, 
sh summeeritud tulemustest komisjoni tuleva -
se ELi arengu- ja koostöötulemuste raamistiku 
alusel.
Seepärast on komisjon seisukohal, et võttes käimas -
olevate programmide puhul kasutusele riskipõhise 
valiku, lõpetades samal ajal tulemustele suunatud 
järelevalve kasutamise oma portfelli tulemuslikkuse 
üldiseks mõõtmiseks, muudab uus süsteem tule -
mustele suunatud järelevalve kasulikumaks koos -
kõlas selle peamise eesmärgiga. Ehkki tulemustele ja hindamiskavade koostamise nõue, mis tagab 
tulemustele suunatud järelevalve ja programmide 
vahehindamiste omavahelise täiendavuse.
Komisjon on seisukohal, et EuropeAidi hindamis- ja 
tulemustele suunatud järelevalve süsteemid, isegi 
kui neid annab parandada, pakuvad asjakohaseid 
ja kindlaid tulemusi.
26
Juhised ja suunised töötajatele programmide 
hindamiste valikukriteeriumide ning hindamiste 
kavandamise kohta järelevalve- ja hindamiskavade 
koostamise raames saavad järelevalve, aruandluse 
ja hindamise reformide üldiste juhiste ja suuniste 
osaks. Nimetatud suunised avaldatakse enne 
2014. aasta lõppu. Valikukriteeriumid peavad kajas -
tuma rahastamislepingutes.
26 a)
Vahehindamised muudetakse kinnitamisetapis 
juhtumipõhiselt kohustuslikuks, võttes arvesse 
programmi eripära.
26 b)
Järelhindamised muudetakse kinnitamisetapis juh -
tumipõhiselt kohustuslikuks, võttes arvesse prog -
rammi eripära.
Enamikul juhtudest viiakse hindamised läbi 
kavakohaselt.
27
Süsteemid on paigas, kuid komisjon tunnistab vaja -
dust neid täiustada.
28
Asjaolu, et strateegilisi hindamisi viidi läbi kavan -
datust vähem, johtus lisaks personalinappusele ka 
poliitilisest olukorrast erinevates riikides, hinda -
miste (eriti koos partnerite ja muude rahastajatega 
läbiviidavate hindamiste) järjest keerulisemaks 
muutumisest, aga ka muudatustest nende hinda -
miste lepingulises raamistikus.
Komisjoni vastus 36
38
Mitmed täiendatud tulemustele suunatud meet -
med, mis tuleb võtta järelevalvesüsteemi raames, 
peaksid kõrvaldama praeguse olukorra puudu -
jäägid: tulemustele suunatud järelevalve kontrolli 
kvaliteedi parandamine, asjakohase sisemise 
kvaliteedikontrolli tingimuste parandamine tule -
mustele suunatud järelevalve teenusepakkujate 
jaoks, välise kvaliteeditagamise süsteemi loomine, 
järelmeetmete määratlemise tähtsustamine ning 
täiendatud tulemustele suunatud järelevalve 
süsteemi rakendamise üldise järelevalve täiusta -
mine. Samade eesmärkide saavutamisele peaks 
aitama kaasa ka kavandatavate järelmeetmete 
kodeerimine tulemustele suunatud järelevalve uues 
teabehaldusmoodulis.
Komisjon on seisukohal, et hindamis- ja tulemus -
tele suunatud järelevalve süsteemid, isegi kui 
neid annaks parandada, pakuvad piisavat teavet 
saavutatud tulemuste kohta.
Uuel programmitöö perioodil 2014–2020 on komis -
jon suurendanud jõupingutusi, et määrata kindlaks 
SMART -eesmärgid ja kontrollitavad näitajad. Uued 
programmitöö dokumendid on selle mõttega läbi 
vaadatud ja alustatud on nende jõupingutuste ellu -
viimisega projekti tasandil.
40
Piirkondlike ja üleilmsete teemaprogrammide ees -
märgid ja näitajad peavad olema üldised, et nen -
dega oleks võimalik hõlmata erinevaid olukordi. (Vt 
vastus selgitusele 1.)
1. selgitus
Investeerimine inimestesse on üleilmne teemaprog -
ramm, mis hõlmab kõiki arenguriike. See tähendab, 
et paljudel juhtudel on seatud üsna kõrged eesmär -
gid just selleks, et hõlmata palju erinevaid olukordi.
2007.–2013. aasta Boliivia programmitöö doku -
mendis nimetatud eesmärk kujutab endast 
pigem üldeesmärki kui konkreetsete eesmärkide 
komplekti.suunatud järelevalve ei ole loodud komisjoni 
abiportfelli üldise tulemuslikkuse mõõtmiseks, peab 
sisejärelevalve ja tulemusaruandluse ning kavanda -
tud, komisjoni tulevase ELi arengu- ja koostöötule -
muste raamistiku alusel koostatava summeeritud 
tulemuste aruandluse tugevdamine olema osa 
vahenditest, mis peaksid võimaldama komisjonil 
oma portfelli üldist tulemuslikkust paremini mõõta.
33
Uue tulemustele suunatud järelevalve lepingute 
alusel, mis peaks alla kirjutatama 2014. aastal, tuleb 
kõik kontrollid ja muud tugimissioonid läbi viia 
kogenumate ekspertide poolt, kes peaksid olema 
lisaks sektori eksperdid. Peale selle peaksid märki -
misväärse arvu kontrolle tegema tõepoolest täis -
tööajaga põhieksperdid, samal ajal kui muude kont -
rollide jaoks värvatakse eksperte vajadusepõhiselt.
36
EuropeAid rõhutas oma hiljutises hindamispolii -
tikas olemasolevate suuniste järgimise olulisust 
referents  rühmade moodustamisel. (Vt olemas -
olevaid suuniseid: http://ec.europa.eu/europeaid/
evaluation/methodology/guidelines/gba_det_
en.htm#01_03  and http://ec.europa.eu/europeaid/
evaluation/methodology/examples/131011-tor -pro-
ject -evaluations -guidance_en.pdf )
37
2013. aastal loodud hindamiskorresponden -
tide võrgustiku eesmärk on oluliselt tugev -
dada hindamisfunktsiooni kogu süsteemis, sh 
delegatsioonides.
Suuremat rõhku pannakse programmihindamiste 
kvaliteedikontrollile.
Komisjoni vastus 37
47
EIP lähenemisviis, millele kontrollikoda osutas, on 
spetsiifiline ja selles tuleb arvestada sellega, et EIP 
hallatavad operatsioonid põhinevad laenudel. Seda 
ei saa võrrelda toetusi andva ELiga ja tema toetustel 
põhinevate programmidega.
Luues ELi arengu- ja koostöötulemuste raamistikku, 
mille kaudu komisjon kavatseb rakendada esime -
sed aruanded 2015. aastal, sellist lähenemisviisi ei 
järgita.
Eelarvetoetuse hindamise metoodika kasutamisel 
on saadud häid tulemusi ja see on rahvusvaheliselt 
tunnustatud.
48
OECD arenguabi komitees koostatud dokument, 
milles sätestatakse metodoloogiline lähenemisviis 
eelarvetoetuse hindamisele, pakub tõhusat lähene -
misviisi eelarvetoetuse hindamisele, mis on keeru -
kas protsess.
49
Lähenemisviisi tõhusust on tunnustanud rahvus -
vaheline hindajaskond, ja see on avaldatud OECD 
veebisaidil.
Seepärast ei näe komisjon mingit põhjust rääkida 
oma metoodika piirangutest. Seni on lõpule viidud 
seitse eelarvetoetuse hindamist, milles on suude -
tud hinnata eelarvetoetuse tulemusi ja esitatud 
parandussoovitusi.
Hindamiste käigus hinnatakse kogu tulemusahelat, 
kuid väljundite ja otseste tagajärgede kohta pakub 
sisejärelevalve esmast teavet ja seda kasutatakse 
tulemusaruandluse tagamiseks kogu portfelli 
ulatuses.
50
Komisjon on seisukohal, et tulemustele suunatud 
järelevalve ei ole kohane vahend teabe pakku -
miseks jätkusuutlikkuse ja mõju kohta, ning et 
otsuseid järelhindamiste läbiviimiseks tuleks teha 
juhtumipõhiselt.41
Mitut riiki ja piirkonda hõlmavates programmi -
des kajastavad programmide eesmärgid peamisi 
prioriteete; kõigi alamprogrammide konkreetsed 
eesmärgid on täpsemad ja näitajad peaksid olema 
mõõdetavad.
2. selgitus
Komisjon soovib juhtida tähelepanu sellele, et need 
näited käivad üldeesmärkide kohta.
Programmi „Euromed Migration” eesmärke on 
kontrollikoda nimetanud vaid osaliselt. Selle 
programmi eesmärkide täielik loetelu on avalda -
tud veebilehel http://www.enpi -info.eu/mainmed.
php?id_type=10&id=9
42
Kontrollikoja osutatud uuringu eesmärk oli vaadata 
läbi eelmise programmitöö perioodi (2007–2013) 
õigusaktidega seotud hindamised. Uuringu järeldusi 
on võetud arvesse mitmeaastast finantsraamistikku 
2014–2020 käsitlevate õigusaktide koostamisel.
Strateegilised hindamised keskenduvad saavutatud 
tulemustele ja mitte programmide rakendamisele.
Komisjoni ühine vastus punktidele 
43–45
Otsus viia läbi programmi järelhindamine sõltub 
tõhususest ja asjakohasusest. Otsust ei tuleks teha 
omaette, vaid võttes arvesse hindamisele kuuluva 
programmi finantsilist kaalu ja strateegilist tähtsust.
46
Komisjon lõpetas tulemustele suunatud järelevalve 
uuendatud süsteemis pärast programmi lõppu teh -
tava tulemustele suunatud järelevalve, sest see ei 
ole järelevalve vahend ja seda ei loeta mõju hinda -
miseks sobivaks.
Komisjoni vastus 38
Komisjon võtab täiendavaid meetmeid, et 
parandada programmide hindamiste ja tule -
mustele suunatud järelevalve järelmeetmete 
dokumenteerimist.
57
Kui seda peetakse asjakohaseks, lisatakse program -
mide hindamiste järelmeetmed uute projektiettepa -
nekute (uute projektide määratlemise ja formuleeri -
mise etapp) punkti alla „Omandatud kogemused”.
2013. aastal avaldatud programmide hindamise 
täiendatud tehnilise kirjelduse vormile lisatud juhi -
ses rõhutati vajadust dokumenteerida juhtkonna 
reaktsioone. Tulemustele suunatud järelevalve 
puhul peab täiendatud süsteem hõlmama asjako -
haseid meetmeid tulemustele suunatud järelevalve 
asjakohase järelmeetmete kava määratlemise ja 
selliste järelmeetmete seire tagamiseks.
Programmide hindamise puhul võetakse punkti 
arvesse nii tulevastes juhistes kui ka loomisel 
teabehaldussüsteemis.
58
Tulemustele suunatud järelevalve puhul, nagu öel -
dud vastuses punktile 59, peab täiendatud süsteem 
hõlmama asjakohaseid meetmeid tulemustele 
suunatud järelevalve asjakohase järelmeetmete 
kava määratlemise ja selliste järelmeetmete seire 
tagamiseks.
Komisjon töötab välja programmide hindamiste 
leidude levitamise parandamiseks vajalikku 
teabehaldussüsteemi.
60
Lõpetatakse tulemustele suunatud järelevalve 
tulemusteabe koondamine, nagu seda tehti varem 
aasta tegevusaruandes ja aastaaruandes.52
Viimase (neljanda) artikli 318 kohase hindamisaru -
ande, mis võeti vastu 26. juunil 2014, koostamisel 
võttis komisjon nõuetekohaselt arvesse tähelepa -
nekuid, mida kontrollikoda tegi oma 2012. aasta 
aruandes.
Komisjon osutab ka oma vastustele kontrollikoja 
tähelepanekutele kontrollikoja 2012. aasta aruande 
10. peatükis, kus ta esitab oma seisukoha artikli 318 
kohase hindamisaruande kolmandas ja tulevastes 
väljaannetes esitatava tulemusteabe kohta.
Järelmeetmete võtmise süsteemid on paigas, 
ehkki neid saaks veelgi täiustada.
54
Võttes arvesse strateegiliste hindamiste keerukust, 
on raske võtta üheseid kohustusi seoses kõrgtase -
meliste soovitustega. 2013. aastal viis hindamisük -
sus läbi uuringu strateegiliste hindamiste tulemuste 
kasutusele võtmise kohta. Selle alusel vaadatakse 
läbi juhtkonna reageerimissüsteem. Igal juhul on 
vastutus selgelt programmide või poliitika rakenda -
mise eest vastutavatel geograafilistel või temaatilis -
tel talitustel.
55
Juhtkonna reageerimissüsteemi läbivaatamisel võe -
takse arvesse mitte üksnes järelkontrolli perioodi 
pikkuse küsimust, vaid ka selliseid küsimusi nagu 
hindamise tulemuste vahendamine ja juhtkonna 
kaasamine.
56
Hindamisüksus teab, milliste soovitustega on nõus -
tutud. Täidetud „ fiches contradictoires ” näitavad 
selgesti, kas asjaomase soovitusega on nõustutud, 
osaliselt nõustutud või need on tagasi lükatud. 
Komisjon võttis uuringu alusel, millele kontrollikoda 
osutas, vastu strateegiliste hindamiste tulemuste 
kasutusele võtmise tegevuskava.
Komisjoni vastus 39
Järeldused ja soovitused
65
Komisjon on seisukohal, et strateegilise hinda -
mise süsteemid on üldiselt usaldusväärsed, kuigi 
neid annaks parandada. Programmide hindamise 
ja tulemustele suunatud järelevalve süsteemid 
on olemas, kuid mõnes valdkonnas ei toimi nad 
nõuetekohaselt.
66
On olemas programmide hindamise järelevalve ja 
kasutamise süsteemid ja astutakse samme nende 
tõhustamiseks.
Komisjon on seisukohal, et strateegilisteks hin -
damisteks ja tulemustele suunatud järelevalveks 
eraldatud rahalisi vahendeid hallatakse hästi, kuid 
programmide hindamise puhul saaks haldamist 
parandada.
Hindamiseks ja tulemustele suunatud järelevalveks 
ette nähtud inimressursside haldamist tuleks vaa -
delda osana kogu EuropeAidi hallatavate välisabi 
jaoks ette nähtud inimressursside haldamisest.
67
Komisjoni tehtud hindamise leiud põhinevad OECDs 
kokku lepitud rahvusvaheliselt tunnustatud metoo -
dikal. Töötajatele antakse juhiseid programmide 
hindamise ja järelevalve kavade koostamiseks, 
tagades nende omavahelise täiendavuse.
Programmide hindamiskavade rakendamise järe -
levalvesüsteem on juba olemas välisabi andmise 
aruandes ja volinikke teavitatakse strateegiliste 
hindamiste edenemisest.
Seoses tulemustele suunatud järelevalvega algatas 
komisjon reformid, mis peaksid süsteemi kva -
liteeti tunduvalt parandama, sh eelkõige välist 
kvaliteeditagamist.Komisjon töötab välja sellise leidude levita -
mise parandamiseks vajalikku asjaomast 
teabehaldussüsteemi.
61
Programmide hindamiste leidude levitamist 
parandatakse:
– esiteks, selliste hindamiste kättesaadavamaks 
muutmise teel, luues teabehaldussüsteemi;
– teiseks, selle alusel selliste hindamiste temaa -
tiliste üksuste poolse täiustatud analüüsi teel 
ning
– lõpuks, delegatsioonide ja riigisiseste sidusrüh -
made kontaktide parandamise teel.
Olulist rolli selles võib mängida hindamiskorrespon -
dentide võrgustik.
62
Teabehaldussüsteem, mis peab sisaldama program -
mide hindamise andmebaasi, peab sisaldama ka 
omandatud kogemusi.
63
Komisjon töötab välja sellise leidude levitamise 
parandamiseks vajalikku teabehaldussüsteemi.
64
Nii tulemustele suunatud järelevalvet kui ka prog -
rammide hindamist hõlmavat IT -vahendit töötati 
välja juba auditi läbiviimise ajal.
See arendustegevus on 2014. aastal viibinud, kuna 
EuropeAidile loodava uue toimiva teabehaldus -
süsteemi üldine arendamissuund vaadati läbi. See 
ei sea siiski kahtluse alla vajadust sellist süsteemi 
arendada.
Komisjoni vastus 40
1. soovitus
Komisjon on selle soovitusega nõus.
Hindamiseks ja tulemustele suunatud järelevalveks 
ette nähtud inimressursside haldamist tuleks vaa -
delda osana kogu EuropeAidi hallatavate välisabi 
jaoks ette nähtud inimressursside haldamisest.
2. soovitus
– Komisjon on selle soovitusega nõus. Töötajatele 
tuleb anda juhiseid programmide hindamise 
ja järelevalve kavade koostamiseks, tagades 
nende omavahelise täiendavuse. Tulemustele 
suunatud järelevalve alla kuuluvate projektide 
valimisel hakatakse alates 2015. aasta jaanuarist 
paremini arvesse võtma, kas nähakse ette ka 
hindamist või mitte.
– Komisjon on selle soovitusega nõus. Prog -
rammide hindamiskavade puhul tehakse seda 
välisabi andmise aruande alusel.
– Komisjon on selle soovitusega nõus.
3. soovitus
– Komisjon on selle soovitusega nõus. Suuremat 
rõhku pannakse programmihindamiste kvalitee -
dikontrolli küsimustele. Paremaid juhiseid ja abi 
pakutakse ka projektijuhtidele arendatava prog -
rammide hindamiste haldussüsteemi kaudu.
– Komisjon on selle soovitusega nõus. Täiustatak -
se programmide hindamise järelevalvesüsteemi.68
Järelmeetmete võtmise ja leidude levitamise süs -
teemid on juba paigas. Täiustatakse olemasolevaid 
tulemustele suunatud järelevalve mehhanisme. 
Strateegiliste hindamiste järelmeetmeid formalisee -
ritakse ja avaldatakse.
Komisjon tunnistab, et programmide hindamises on 
parandamisruumi seoses järelmeetmete, kontrolli 
ja järelevalvega, s.o funktsioonidega, mida hakkab 
hõlmama loodav infohaldussüsteem, mis pakub 
asjakohasemat juurdepääsu programmide hindami -
sele ja tagab leidude parema levitamise.
69
SMART -eesmärgid ja kontrollitavad näitajad on 
määratletud mitmeaastase programmitöö ja 
projektidokumentides.
Valik, kas viia läbi järelhindamine, on seotud tõhu -
suse ja asjakohasuse kriteeriumidega. Üksikute 
järelhindamiste arvul omaette ei ole tähtsust.
Komisjon lõpetas tulemustele suunatud järelevalve 
uuendatud süsteemis pärast programmi lõppu teh -
tava tulemustele suunatud järelevalve, sest see ei 
ole järelevalve vahend ja seda ei loeta mõju hinda -
miseks sobivaks.
Komisjon on seisukohal, et eelarvetoetuse hinda -
mise metoodika ei sisalda mingeid piiranguid.
70
Läbivaadatud tulemustele suunatud järelevalve 
reform, mille EuropeAid võttis vastu 2014. aasta 
mais, on suunatud mitte üksnes tulemustele suuna -
tud järelevalve ja hindamise erinevuste selgitami -
sele, vaid ka süsteemi tõhustamisele; üksikasjalikud 
juhised selle elluviimiseks saadetakse töötajaile 
2014. aasta lõpuks. Pärast seda, kui avaldati hinda -
mispoliitika dokument „Hindamisküsimused”, milles 
käsitleti 2013. aasta oktoobrist 2014. aasta märtsini 
toimunud suuremahulist konsultatsiooni ja arutelu, 
uuendatakse ja tugevdatakse juhiseid töötajaile 
hindamise põhimõtete, vastutuse ja menetluste 
kohta.
Komisjoni vastus 41
4. soovitus
– Komisjon on selle soovitusega nõus ja edendab 
SMART eesmärkide ja kontrollitavate näitajate 
kasutamist.
– Komisjon ei nõustu selle soovitusega, sest tasu -
vus ei ole tõendatud.
– Komisjon on selle soovitusega nõus, kui täien -
dav analüüs näitab, et järelhindamiste arvu 
suurendamine on tõhus ja kasulik.
5. soovitus
– Komisjon nõustub selle soovitusega osaliselt. 
Järelkontrolli perioodi pikendamine on üks või -
malustest, mida järelkontrolli süsteemi läbivaa -
tamisel kaalutakse.
– Komisjon on selle soovitusega nõus. Sellist and -
mebaasi juba luuakse.

KUST  SAAB  ELi VÄLJAANDEID ?
Tasuta väljaanded :
•  üksikeksemplar id: 
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu);
•  rohkem eksemplar e ning plak atid ja kaardid: 
Euroopa Liidu esindust est (http://ec .europa.eu/r epresen t_et .htm),  
delega tsioonidest väljaspool ELi (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_et .htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_et .htm) 
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne oper aatori, hotelli ja telefonik abiini puhul).
Tasulised väljaanded :
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu) .
Tasulised tellimused :
•  Euroopa Liidu Väljaannet e Talituse edasimüüja te kaudu  
(http://publica tions .europa.eu/others/agen ts/inde x_et .htm).
QJ-AB-14-018-ET-N  ISSN 1977-5652
Hindamis- ja tulemustele suunatud järelevalve 
süsteemid moodustavad osa EuropeAidi 
tulemustele suunatud aruandluse raamistikust. 
Kontrollikoda leidis, et EuropeAidi hindamis- ja 
tulemustele suunatud järelevalve süsteemid ei 
ole küllaldaselt usaldusväärsed. Üldiselt on 
hindamine ja tulemustele suunatud järelevalve 
hästi organiseeritud. Süsteemide ülesehituses ja 
rakendamises on aga mõningaid puudusi, mis 
vähendavad EuropeAidi võimet hinnata ELi 
poliitika elluviimisel saavutatud tulemusi ja neist 
aru anda.
EUROOPA
KONTROLLIKODA