2. Aktsepteeritud kapitali ja omavahendite vahe

Selleks et kohaldada kapitalinõuete määruse II osa III jaotist, IV osa ja artiklit 97, on artikli 4 lõike 1 punktiga 71 loodud uus kapitalibaas, nn aktsepteeritud kapital.

Kõnealuse artikli kohaselt on aktsepteeritud kapital esimese ja teise taseme omavahendite summa. Aktsepteeritud kapitalina kajastatud teise taseme omavahendite summa ei tohi üleminekuperioodi lõpus siiski ületada ühte kolmandikku esimese taseme omavahenditest.

Aktsepteeritud kapitali mõiste on omavahendite mõistest kitsam, kuna teise taseme omavahenditesse kuuluvaid neid instrumente, mis ületavad ühe kolmandiku künnist, ei saa kajastada aktsepteeritud kapitalina.

Teise taseme omavahendite arvamine omavahendite hulka ei ole seevastu piiratud ja viimased võrduvad esimese ja teise taseme omavahendite summaga.

„Aktsepteeritud kapital” võeti kapitalinõuete määruses kasutusele, et piirata krediidiasutuste ja investeerimisühingute stiimuleid vähendada regulatiivseid piiranguid, emiteerides ainult teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente (st täiendavad teise taseme omavahendid võimaldaksid krediidiasutustel ja investeerimisühingutel suurendada riskipositsioone vastaspoolte suhtes või oma oluliste osaluste mahtu lihtsamalt kui esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide emiteerimine).

Teise taseme omavahendite kvaliteet on teatavasti esimese taseme omavahendite omast madalam. Kui esimese taseme omavahendeid saab kasutada kahjude katmiseks tegevuse jätkuvuse korral, saab teise taseme omavahendeid kasutada kahju katmiseks ainult tegevuse katkemise korral.

3. Aktsepteeritud kapitali mõiste kohaldamise ulatus

Alates 1. jaanuarist 2014 on kasutatud aktsepteeritud kapitali mõistet kapitalibaasina järgmistel eesmärkidel.

1.usaldatavuskäsitluse kindlaksmääramine finantssektoriväliste oluliste osaluste puhul.

Uue korra alusel on kapitalinõuete määruse artiklis 89 sätestatud, et pädevad asutused kohaldavad seoses oluliste osalustega finantssektorivälistes ettevõtjates ühte kahest usaldatavuskäsitlusest:

-kehtestada, et i) ükski oluline osalus ei tohi ületada 15 % krediidiasutuse või investeerimisühingu aktsepteeritud kapitalist ja et ii) oluliste osaluste portfelli kogusumma ei tohi ületada 60 % krediidiasutuse või investeerimisühingu aktsepteeritud kapitalist;

-kohaldada riskikaalu 1 250 % summade suhtes, mis ületavad 15 % ja 60 % künniseid.

2.piiratud investeerimisteenustega investeerimisühingute kapitalinõuete kindlaksmääramine. Kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 1, artikli 96 lõikes 1 ja artikli 4 lõike 1 punkti 2 alapunktis c osutatud investeerimisühingutel peab aktsepteeritud kapital moodustama vähemalt ühe neljandiku eelmise aasta püsivatest üldkuludest, nagu sätestatud kapitalinõuete määruse artiklis 97.

3.riskide kontsentreerumise määratlemine. Kapitalinõuete määruse artikli 392 kohaselt võrdub riskide kontsentreerumise korral krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsioon ühe vastaspoole suhtes 10 %-ga või ületab 10 % panga aktsepteeritud kapitalist.

4.krediidiasutuse või investeerimisühingu ühe vastaspoole suhtes oleva riskipositsiooni maksimumsumma kindlaksmääramine. Kapitalinõuete määruse artiklis 395 kohaselt ei tohi krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsioon ühe vastaspoole suhtes ületada 25 % tema aktsepteeritud kapitalist (kui ei ole teisiti märgitud).

Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 494 kohaldatakse aktsepteeritud kapitali mõiste rakendamise suhtes kolmeaastast üleminekukorda, mis algas 2014. aastal. Kui 2014. aastal võisid krediidiasutused ja investeerimisühingud veel kajastada teise taseme omavahendeid aktsepteeritud kapitalina kuni 100 % ulatuses esimese taseme omavahenditest, siis 2015. aastal võivad nad seda teha kuni 75 % ja 2016. aastal kuni 50 % ulatuses.

Pärast üleminekuperioodi lõppu piiratakse ELi süsteemiga teise taseme omavahendite summat, mida saab kajastada aktsepteeritud kapitalina, ühe kolmandikuni esimese taseme omavahenditest, ühtlustades liidu nõudeid hiljuti avaldatud Baseli standarditega riskide kontsentreerumise kohta, mille alusel ei võeta teise taseme omavahendeid riskide kontsentreerumist käsitleva korra kohaldamisel arvesse.

4. Aktsepteeritud kapitali mõiste asjakohasus

Konsulteeritud on EBA ja riikide pädevate asutustega, et koguda teavet uue korra mõju kohta krediidiasutustele ja investeerimisühingutele. „Aktsepteeritud kapitali” kohaldamise esimesel aastal saadud kogemuse põhjal ei ole erilisi probleeme avastatud. EBA märkis oma arvamuses, et tema teada ei ole krediidiasutused ega investeerimisühingud andnud teada mõiste kasutamisega seotud probleemidest, samuti ei ole teada empiirilisi tõendeid, mille alusel saaks järeldada, et riskide kontsentreerumise korra uuel rangemal kapitalibaasil oleks krediidiasutuste ja investeerimisühingute riskipositsioonile märkimisväärne negatiivne mõju.