ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.12

rõhutab, direktiivi vastuvõtmise korral rakendamise järelevalve ja hindamise vajadust tihedas koostöös kohaliku ja piirkondliku tasandiga. Oluline on, et direktiivi tulemused võetaks kokku ja neid esitletaks ning seda nii keskkonnasõbralike maanteesõidukite arvu kui ka nende poolt õhukvaliteedile avaldatava mõju osas. Kohalikule ja piirkondlikule tasandile ning kodanikele suunatud tagasiside on eeldus sellele, et direktiiviga saavutataks kavandatud eesmärgid ja et neid jälgitaks ka edaspidi. Samas on see oluline eeldus täiendavate meetmete rakendamiseks keskkonnasõbralike maanteesõidukite edendamiseks;
Artikkel 11 Vorm 1. Tagasisaatmisotsused ja väljaviimis-korraldused esitatakse kirjalikult. Liikmesriigid tagavad, et faktilised ja õiguslikud asjaolud on otsuses ja/või korralduses esitatud ja et asjaomast kolmanda riigi kodanikku on kirjalikult teavitatud kättesaadavatest õiguskaitsevahenditest.

Artikkel 11 Vorm 1. Tagasisaatmisotsused ja väljaviimis-korraldused esitatakse kirjalikult. Liikmesriigid tagavad, et faktilised ja õiguslikud asjaolud on otsuses ja/või korralduses esitatud ja et asjaomast kolmanda riigi kodanikku on kirjalikult teavitatud kättesaadavatest õiguskaitsevahenditest.
2.1

kinnitab veelkord, et kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse austamine ja edendamine on üks olulisi põhimõtteid, millele Euroopa integratsiooniprotsess on rajatud. Kultuuriline mitmekesisus on rikkus, mida tuleb hoida, ja Euroopa identiteedi üks olulisematest põhiomadustest. Seetõttu tuleb selle ilminguid kaitsta. Kultuuridevaheline dialoog on siinkohal oluline vahend kultuurilise mitmekesisuse paremaks mõistmiseks;
2.1.6

on arvamusel, et võrdsete võimaluste tagamisele ja naisühenduste osatähtsusele tuleb pöörata erilist tähelepanu, ja pooldab seetõttu, et komisjon annab prioriteedi nendele valitsusväliste organisatsioonide poolt esitatud projektidele, mille eesmärgiks on võrdsete võimaluste tagamine ja naiste laialdasem osalemine ühiskondlikus ja poliitilises elus; kutsub komisjoni sellega seoses üles töötama kandidaatriikide jaoks välja spetsiifilised programmid otsese ja kaudse diskrimineerimise tõkestamiseks majanduslikus, ühiskondlikus ja poliitilises elus, aga ka hariduses ja meedias;
6.3

on teadlik sellest, et tegemist on ambitsioonika eesmärgiga, mida ei ole reaalsuses lihtne saavutada, ning et tulemusi on võimalik näha alles pikaajalises perspektiivis;
1.2

rõhutab, et õppimine on tõhusam, kui seda kavandatakse ja viiakse läbi aktiivse uurimistegevusena, mitte niivõrd passiivse faktiteadmiste omandamisena. Täiskasvanute koolitusprogrammid on tõhusamad, kui nendega saavutatud muutus toob kaasa kaasaegse ühiskonna vajadustele vastavad oskused ja pädevused. Koolitatavad võivad siis üksikisikutena ja kodanikena teadlikult arendada isiklikke lähenemisviise ja tulevast karjääri. Koolitusprogrammides osalemine on õigustatud, kui üksikisikud muutuvad ise aktiivsemaks oma edasise karjääri ja elu kavandamisel, et aidata kaasa nii enda isiklikule kui ühiskonna arengule;
2.15

on arvamusel, et teadmis- ja innovaatikakogukondade loomisel ja juhtimisel on võtmetähtsus järgmistel aspektidel: — järelevalvemenetlus ja tulemuste hindamine: komitee tervitab õigusakti ettepanekus tehtud viidet tulemusele orienteeritud parameetritele, avaldab siiski kahetsust, et neid ei ole piisavalt täpsustatud; — rahastamiskord ja rahastamise jätkusuutlikkus: ei ole nõus komisjoni ettepanekuga saada kõige suurem osa teadmis- ja innovaatikakogukondade rahastamisvahenditest olemasolevatest ühenduse programmidest ja fondidest, eelkõige ELi teadusfondide vahenditest; — sidemed Euroopa teadusnõukogu toetatavate teadusuuringutega; — piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning asutuste osatähtsus: piirkondliku ja kohaliku tasandi kaasamist teadmis- ja innovaatikakogukondade pakkumistesse tuleks eriti rõhutada; — VKEde osatähtsus: komitee soovitab õigusakti ettepanekus potentsiaalsete partnerorganisatsioonidena eraldi nimetada VKEsid ning palub komisjonil täpsustada, kuidas kaasata VKEsid teadmis- ja innovaatikakogukondadesse;
—

märgib, et tõrjumine haridussüsteemist on esimene samm marginaliseerimise suunas, millele järgneb tõrjutus tööhõivesüsteemist ning lisaks kultuuri-, sotsiaal- ja ühiskonnaelust. Sellega seoses rõhutab komitee, kui tähtis on võidelda haridustee poolelijätmise vastu, millel on negatiivne mõju konkurentsivõimele ning ühtekuuluvusele;
2.19

toetab nimetatud tegureid arvesse võttes järgmist: — avaliku halduse back office menetluste analüüsi ja uuendamist, mis on suunatud tegevuskava raames strateegilisteks peetavate elektrooniliste teenuste osutamisele kodanikele ja ettevõtjatele ning erinevate koostööviiside uurimisele elektrooniliste dokumentide ja e-posti ulatuslikumaks kasutamiseks; — regulatiivset sekkumist, mis on suunatud IKT strateegiate, eeskirjade, standardite ja ühtsete vormingute määratlemisele koostalitusvõime ja praktilise koostöö suurendamiseks; — kogu personali pidevat laialdast koolitust, mis on eelkõige suunatud tehnikaspetsialistidele (nt võrgud, süsteemid, turvalisus, puutumatus jne), pidevalt IKTd kasutavale personalile (nt veebitehnoloogiad, turvalisus, puutumatus), kõigile töötajatele või uuenduse ja kaasajastamisega kaudselt seotud personalile (nt digitaalse kirjaoskuse õpetamine, puutumatus); — avatud lähteplatvormide edendamist, mis hõlmab ka mõõdukaid investeeringuid ning mis on suunatud e-valitsuse ja elektrooniliste teenuste laiendamisele väikestele haldusasutustele; — ühendatud autentimissüsteemide sisseviimist, mis võimaldavad identifitseerida võrguteenustele juurdepääsu soovivad kasutajad; — avaliku teabe levitamist, et vältida teabe kordamist ja üleliigset teavet eesmärgiga tagada teabe, sealhulgas isikuandmete suurem täpsus; — kohalike teenustekeskuste rajamist, mis on suunatud e-valitsuse käimalükkamisele ja säilitamisele, osalevatele (eelkõige väikestele ja keskmise suurusega) haldusasutustele IKT teenuste pakkumisele ja haldamisele, koostalitusvõime pidevale suurendamisele ja teenuste taseme tõstmisele ning ametialaste ja tehniliste ressursside võimaldamisele.
1.4

toetab ettepanekut, et lepingu sõlmimisele peaks eelnema vähemalt kümme päeva, et takistada tellijatel lepingute sõlmimist enne, kui konkureerivaid teenuste osutajaid on menetluse tulemustest teavitatud. Kõnealune menetlus annab võimaluse otsused enne nende jõustumist läbi vaadata, mis on kasulik nii tellijatele kui teenuste osutajatele. Samuti toetab Regioonide Komitee ettepanekut, et liikmesriigid peavad ette nägema asjaolu, et pakkuja, kes taotleb hankelepingu läbivaatamist, peab tellijat teavitama väidetavast eeskirjade eiramisest ning oma lepingu läbivaatamise taotlusest. Samas kutsub komitee komisjoni üles aasta pärast kontrollima kümnepäevase tähtaja kehtestamise mõju, et kindlaks teha, kas see viib lepingu läbivaatamistaotluste märkimisväärse tõusuni, nagu on juhtunud paljudes liikmesriikides;
Artikkel 30 Sisu 1. Loas määratletakse põllukultuurid ja otstarbed, millel ja mille jaoks on lubatud taimekaitsevahendit kasutada. 2. Loas sätestatakse nõuded seoses taimekaitsevahendi turuleviimise ja kasutamisega. Need nõuded sisaldavad kasutustingimusi, mis on vajalikud toimeaineid, taimekaitseaineid ja sünergiste heaks kiitva määruse tingimuste ja nõuete täitmiseks. Loas peab sisalduma taimekaitsevahendi liigitus direktiivi 1999/45/EÜ alusel. 3. Lõikes 2 nimetatud nõuded võivad olla järgmised: a) taimekaitsevahendi levitamise ja kasutamise piirang, et kaitsta asjaomaste levitajate, kasutajate ja töötajate tervist; b) kohustus teavitada enne vahendi kasutamist naabreid, kes võivad eemalekanduva pihustatud vahendiga kokku puutuda ning kes on avaldanud soovi, et neid teavitataks.

Artikkel 30 Sisu 1. Loas määratletakse põllukultuurid ja otstarbed, millel ja mille jaoks on lubatud taimekaitsevahendit kasutada. 2. Loas sätestatakse nõuded seoses taimekaitsevahendi turuleviimise ja kasutamisega. Need nõuded sisaldavad kasutustingimusi, mis on vajalikud toimeaineid, taimekaitseaineid ja sünergiste heaks kiitva määruse tingimuste ja nõuete täitmiseks. Loas peab sisalduma taimekaitsevahendi liigitus direktiivi 1999/45/EÜ alusel. 3. Lõikes 2 nimetatud nõuded võivad olla järgmised: a) taimekaitsevahendi levitamise ja kasutamise piirang, et kaitsta asjaomaste levitajate, kasutajate ja töötajate tervist ning keskkonda; b) kohustus teavitada enne vahendi kasutamist naabreid, kes võivad eemalekanduva pihustatud vahendiga kokku puutuda ning kes on avaldanud soovi, et neid teavitataks.
2.14

soovitab tungivalt, et finantsmeetmetega kaasneksid täiendavad meetmed. Piirkonnad on olulised VKE-de arenguks vajaliku infrastruktuuri pakkujad, nt klastrite arendamine ja kutsealane koolitus. Piirkondadel on ka väärtuslik kogemus (Euroopa Sotsiaalfondi rahastatud) algatuskeskuste osas, kus on ühised vahendid ja personalipoliitika; nad saavad toetada uuendustegevust, koolitust ja pakkuda investeerimisvalmiduse programme. Samuti on haridusprogrammidesse vaja sisse viia ettevõtluse teema. Selliste meetmete täiendavus tagab algajatele ettevõtetele suurema eduvõimaluse;
2.15

peab vältimatuks biokütustega seonduvate tehniliste takistuste lahendamist ning standardi EN 14214 muutmist, et lihtsustada erinevate taimeõlide kasutamist biodiisli tootmiseks, kuivõrd see on võimalik ilma kütuse kvaliteedi olulise languseta ning toetab seetõttu komisjoni kavatsust selgitada kõigepealt välja nimetatud takistuste põhjused, täpsustada, millised kõnealuse standardi spetsifikatsioonid muutmist vajavad ning samal ajal tagada, et sellest tingituna ei toimuks biokütuste diskrimineerimist;
1.1

on arvamusel, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonna poliitikas oluline roll, ning meenutab, et komitee on oma varasemas arvamuses (CdR 122/2005) esitanud konkreetsed soovitused Euroopa Liidu kõnealuse valdkonna poliitika toime ja tõhususe parandamiseks, soovitades kõnealuse poliitika ettevalmistamisel, rakendamisel ja hindamisel rohkem arvestada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogemustega;
1.5

rõhutab, et kui bioloogilise mitmekesisuse suur väärtus on üldtunnustatud, siis selle majanduslik väärtus on alahinnatud. Pikaajalises plaanis on bioloogiline mitmekesisus tervise, kõrge elatustaseme ja tööhõive oluline eeltingimus;
1.2

tervitab ettepanekut luua Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (fond), mille kaudu ühendus näitaks üles solidaarsust töötajatega, kes on struktuurimuutuste tagajärjel oma töö kaotanud; usub, et üksikute töötajate väljaõpetamine eesmärgiga toetada nende edasist tööhõivet, ei tähenda tööalast toetust, vaid vähendab hoopis üksikisikul ja liikmesriigil lasuvat tööpuuduse koormat, maksimeerib olulise majandusressursi kasutamist ning edendab globaliseerumise ja tööturu paindlikkuse osas suurema teadlikkuse tunnistamist ja tunnustamist; märgib, et mitmed ümberstruktureerimise juhud ELis on seotud reageerimisega kas tehnoloogilistele või tarbijamaitse muutustele, mis ei ole üldse seotud maailma kaubandusega ja ei vasta seega fondist abi saamise tingimustele. Komisjoni ettepanek piirab niisiis fondi ulatust juhtudega, mille puhul on võimalik osutada seosele töökohtade kaotuse ja maailma kaubandust mõjutavate suurte struktuuriliste muutuste vahel. Regioonide Komitee arvab, et olemasolevaid vahendeid tuleb koos struktuurifondi vahenditega kasutada eelkõige ELi-sisesest ümberpaiknemisest tuleneva töökohtade kaotusega toimetulemiseks; komitee usub, et kaasfinantseerimise ja täiendava finantseerimise põhimõtet tuleb samuti kohaldada fondi suhtes, et tagada tõeline riiklik, piirkondlik või kohalik motivatsioon kohaldamisel;
1.2

kiidab heaks selle, et algatus on osa Lissaboni strateegia ja sotsiaalagenda ellurakendamisest, arvestades, et nii üldist huvi pakkuvad sotsiaal- kui majandusteenused on Euroopa Liidu solidaarsuse ja konkurentsivõime alus, aga ka võimalik kohalikul tasandil loodavate töökohtade allikas ning Euroopa sotsiaalmudeli, samuti riikliku sotsiaalkaitse ja sotsiaalse hõlvatuse süsteemi element;
1.29

Poliitilised ametivõimud saavad kõikidel tasanditel muuta domineerivat mentaliteeti ja seega ka kehtivaid kultuurinorme. Seda on võimalik teostada strateegiate abil, mille põhjal kasvatajad, tööandjad ja töötajad, riiklikud ja rahvusvahelised institutsioonid ja eelkõige meediakanalid saavad mõjutada kogukonda soolist võrdõiguslikkust tõhusamalt ellu viima. Tegelikkuses tähendab see, et sooline võrdõiguslikkus peab saama osaks kohalike, piirkondlike ja samuti riiklike ning ELi institutsioonide teabevahetusest kodanikega. See nõuab omakorda institutsioonide vastutavate isikute ja samuti massiteabevahendite esindajate nõuetekohast koolitamist ja väljaõpet, et nad teadvustaksid endale soolise võrdõiguslikkuse küsimusi. Praegu käib arutelu Euroopa tuleviku üle komisjoni esitatud demokraatia, dialoogi ja debattide D-kava põhjal ja Regioonide Komitee soovib sellele lisada neljanda “D”, st detsentraliseerimise. Kõnealusesse arutelusse peab kaasama ka soolise võrdõiguslikkuse küsimused kui määrava tähtsusega elemendi Euroopa lähendamises selle kodanikele.
1.8

on seisukohal, et projekti elluviimine avaliku ja erasektori partnerluse kaudu (eeldusel, et seda peetakse infrastruktuuri rajamise ja teenuse osutamise parimaks võimaluseks) võib mõnel juhul anda riigiasutustele järgmised eelised: — erakapitali kasutamine üldist heaolu teenivate projektide rahastamiseks, millega säästetakse eelarvevahendeid ja vähendatakse investeerimiskulusid; — investeerimisriskide ülekandmine erasektorit esindavale partnerile selles osas, kus eraettevõte on paremini suuteline neid riske haldama kui avalik osapool; — kavandatud investeeringute ja nendega seotud teenuste osutamise kiirenemine tänu erasektori suuremale paindlikkusele ja tegutsemiskiirusele; — kohaliku tasandi riiklike asutuste rahastamisallikate valiku laienemine; — investeeringute läbiviimise nõuetele vastavuse tagamine, sest kavandatud ja rajatud või uuendatud objekti käitab eraettevõtja ja on selle ettevõtte huvides, et projekt teostataks tähtajale ja nõuetele vastavalt, avaliku sektori partneri järelevalve all; — kvaliteetse avaliku teenuse osutamise tagamine pikaks ajaks tänu pikaajalistele lepingutele;
11.

soovib, et arvestades senini saadud positiivseid kogemusi ja paralleelselt juba tööd tegevate koordinaatorite ülesannete laiendamisega võiks võimalusel ametisse nimetada teisi koordinaatoreid Euroopa Liidu rahastatavatele prioriteetsetele transpordiprojektidele, eelkõige sellistes valdkondades, mis nõuavad jõulist ja tihti poliitilist ajendit, et üle saada planeerimis- ja ehitusetapi raskustest, ning prioriteetsete projektide puhul. Regioonide Komitee rõhutab siiski, et siiani on koordinaatorid määratud vaid kuuele projektile, mille ettevalmistustega on juba kaugemale jõutud, samas kui teised prioriteetsed transporditeljed vajavad rohkem sellist toetust ning hõlmavad ettevalmistustöödesse rohkem liikmesriike (nt projekt nr 22, milles osaleb kaheksa liikmesriiki);
56.

kordab vastavalt komitee ebaseadusliku sisserände vastu võitluse teemalisele arvamusele soovitust võtta esimeses järjekorras vastu kõik vajalikud meetmed, et lõpetada asjakohaste õigusaktide ning konkreetsete tegevuskavadega inimkaubandus, mille peamised ohvrid on naised, kõrvaldada inimkaubandusega tegelevad organisatsioonid ning kaotada orjanduse kõik vormid, sealhulgas need, mis puudutavad lapsi ja noori, ning samuti tunnistada, et isegi kui mõned nendest ohvritest on ebaseaduslikud sisserändajad, siis tuleb neid käsitleda erijuhtumitena, ning et nende väljasaatmine võib mõnel juhul tähendada nende jaoks äärmuslikku vägivalda või lausa surma, kui neid sunnitakse päritoluriiki naasma;
—

on seisukohal, et Euroopa Liidu, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poliitikat tuleb kindlasti tugevdada tõelise partnerluse teel, et muuta kõnealune poliitika palju tõhusamaks Euroopa Liidu ees seisvate majanduslike, sotsiaalsete, keskkonna- ja demokraatiaalaste väljakutsetega toimetulemiseks, arvestades seejuures erinevate võimutasandite pädevusi;
4.

Riiklikul sõltumatul reguleerival asutusel on õigus teha erandeid kas turukonkurentsi testide alusel või sellistele lennujaamadele, mille riiklik turuosa on alla 20 %. Samuti on reguleerival asutusel õigus kaasata lävest allapoole jäävaid lennujaamu, kui on alust arvata, et neil on märkimisväärne turujõud.
—

rõhutab, et poliitiline järelevalve riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil toimuva laienemisprotsessi üle on suur väljakutse, arvestades teema olulisust Euroopa Liidu tuleviku seisukohalt. Seetõttu on komitee otsustanud luua Horvaatia ja Türgi töörühmad, mille ülesanne on arendada dialoogi kõigi sidusrühmadega, et töötada välja komitee poliitilised seisukohad;
24.

toetab Euroopa Parlamendi ja komisjoni poolt rõhutatud lähenemist analüüsida kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli teabevahetuses, st poliitikas, mis peaks suuremalt jaolt olema detsentraliseeritud ning avatud kodanikuühiskonna osalusele, mille abil edendada avaliku arvamuse konsensust, mis lisavad laienemisprotsessi läbipaistvuse ja vastutuse tugevdamist nii liikmes- kui kandidaatriikides, et protsess oleks võimalikult ühine; kiidab seega heaks komisjoni ettepanekud, kuid leiab, et komisjonil on endiselt kanda vastutus laienemist puudutava teabevahetuspoliitika osas. Komitee kutsub komisjoni üles edendama koos kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ühise eesmärgi täitmiseks vajalikke instrumente;
—

on seisukohal, et demograafilise arengu küsimusi tuleb käsitada mitmeid poliitikavaldkondi hõlmava teemana, et suuta juba varakult ennetada pikaajalisi ohte ning tunnetada ja ära kasutada tekkivaid võimalusi. Selleks on vaja tunnistada ka ebameeldivaid tõsiasju ja võtta avalikus arutelus arvesse kõik faktid. Sobivaid meetmeid saab arendada vaid siis, kui poliitikud ja avalikkus on jõudnud arusaamani, et lisaks kogu ühiskonna vananemisele on ka rahvastiku vähenemine ümberpööramatu struktuuriline tõsiasi;
3.

toetab täielikult kogu kõnealuse piirkonna stabiliseerimiseks vajalike reformide jätkamist. Komitee on seejuures teadlik sundseisust, mis kaasneb pikemaajalise ühinemisperspektiiviga võimalikele kandidaatriikidele: mida kaugemal on ühinemise eesmärk, seda suurem on oht, et reformid kaotavad oma jõulisuse. See ei tohi aga viia ühinemiskriteeriumide leevendamise või tingimuste range järgimise põhimõttest taganemiseni; komitee märgib, et tuleks luua piisavalt stiimuleid ja pakkuda abi, aitamaks kaasa reformide jätkamisele kõigil tasanditel;
—

on veendunud, et demokraatlik juhtimine on vundament, millel rajaneb aastatuhande arengueesmärkide täitmine ja mis peab põhinema laiapõhjalisel lähenemisviisil, ning et parem juhtimine on eduka arengupoliitika võti. Hea juhtimise tunnuseks on arusaam, et kõige parem on teha otsuseid kodanikele lähimal tasandil;
36.

juhib tähelepanu sellele, et Regioonide Komitee on käivitanud Lissaboni strateegia järelevalveplatvormi. See on komitee arvates kohalike ja piirkondlike omavalitsuste töövahend ning selle eesmärk on rõhutada kõnealuste haldustasandite panust Lissaboni strateegiasse ja tõsta territoriaalse tasandi vastutus kõnealuse strateegia elluviimise eest. Kõnealune interaktiivne platvorm töötab aastast 2006. Praegu osaleb selles 100 piirkonda ja linna. Platvormi peaülesanne on aidata piirkondadel kaasas käia Euroopa moderniseerimissuundumustega ning vaadata üksnes riiklikust perspektiivist kaugemale. Platvormi töö põhineb järelevalvel (vajaduste hindamine), võrdlusuuringutel (läbipaistvus Euroopa tasandil), töörühmade teabevahetusel ja interaktiivsetel foorumitel (teabevahetus Interneti kaudu);
14.

rõhutab, et Euroopa piirkondade peamine väljakutse on oskuste arendamine, mis koos uuendustegevuse, ettevõtluse, konkurentsivõime ja investeeringutega on üks peamisi vahendeid tootlikkuse suurendamiseks. Regioonide Komitee rõhutab, et oluline on parandada võimet investeerida liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste oskuste arendamisse, et praktikas tagada elukestev õpe ning aktiivse tööturupoliitika edendamine jätkusuutliku lähenemisviisi kaudu kooskõlas Lissaboni tegevuskavaga;
3.13

Regioonide Komitee on arvamusel, et programmitöö perioodil 2007–2013 on võimalik ühtekuuluvuspoliitika võimendavat mõju veelgi suurendada. Ühtekuuluvuspoliitika juba äraproovitud ja kinnistunud põhimõtteid on täiendatud mitmete meetmetega, nagu ühtekuuluvuspoliitika strateegilisem lähenemisviis, sihtotstarbelisus ja vahendite suurem kontsentreerimine prioriteetsetele sektoritele, parem õigusraamistik uuenduslike rahastamisskeemide rakendamiseks, linnaarenguprogrammidele vajaliku tähtsuse omistamine ning territoriaalse koostöö parandamine. Nimetatud muutused on näidanud, et ELi poliitiliste eesmärkide otsustava muutumise korral võib ühtekuuluvuspoliitika mängida võtmerolli majanduslike ja sotsiaalsete muutuste konkreetsel kujundamisel ja toetamisel kogu ELis.
2.

Euroopa on mereline kontinent ja vajab ühtset merenduspoliitikat vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni sissejuhatusele, milles muuhulgas märgitakse, et „kõik mereõiguse küsimused” lahendatakse „vastastikuse mõistmise ja koostöö vaimus”, et „maailmamere probleemid on omavahel tihedalt seotud ning neid tuleb käsitleda tervikuna”, et tuleb hõlbustada „rahvusvahelist suhtlemist” ning et tuleb edendada nende ressursside „õiglast ja säästlikku kasutamist” ja „elusloodusvarade kaitset ning merekeskkonna …, kaitsmist ja säilitamist”;
1.5

kinnitab, et peamine vahend kontrollimatu rände vältimiseks on terviklik arengukoostöö, mis hõlmab uute töökohtade loomise projekte, majandus- ja kaubandusfoorumi asutamist, ülikoolide võrgustike loomist, fondide asutamist sisserändajatele mikrolaenude andmiseks, meetmete rakendamist, mis võimaldaksid sisserändajatel kaasa aidata oma päritoluriigi arengule, ning infrastruktuuride rajamist, seejuures eelkõige joogivee (42 %-l Aafrika elanikkonnast puudub juurdepääs joogiveele), elektri (vaid 20 %-l on püsiv juurdepääs elektrivõrgule), tervishoiuasutuste ja koolide osas. Seejuures tuleb silmas pidada, et peatähtis on toetus arenguabi saavate riikide institutsioonilisele tugevdamisele, luues neis riikides vastavad eeltingimused (nt juhtimise läbipaistvus ja demokraatlikud struktuurid), mis on vajalikud saadava abi tõhusaks kasutamiseks. Seega on kokkuvõttes vaja rõhku panna pigem arengukoostöö kvaliteedile kui kvantiteedile ning eriti oluline on tagada toetuste kasutamise suur läbipaistvus, et need tõepoolest aitaksid arengule kaasa;
1.4

tervitab Soome eesistumisperioodil, 2006. aasta teisel poolel langetatud otsust püüelda nõukogu töös suurema läbipaistvuse poole. On väga positiivne, et nõukogu on samuti nõustunud lubama avatumat otsustusprotsessi ja juurdepääsu nõukogu dokumentidele; leiab siiski, et see on alles esimene samm õiges suunas ning kutsub nõukogu üles muutma oma menetlused üldsusele avalikumaks. See on oluline viis, kuidas kodanikud saavad otsustusprotsessi jälgida ja kontrollida;
1.4

tervitab kinnitust, et liikmesriigid on kohustatud järgima rahvusvahelisi lepinguid, eelkõige ÜRO lapse õiguste konventsiooni, mille kõik liikmesriigid on ratifitseerinud; kuid on pettunud, et ei ole piisavalt rõhutatud vajadust, et liikmesriigid rakendaksid kiiremas korras lapse õigusi puudutavaid olemasolevaid Euroopa ja rahvusvahelisi kohustusi;