ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 14.11.2008 
SEK(2008) 2761 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
 
Lisatud dokumendile: 
Ettepanek: 
 
NÕUKOGU MÄÄRUS, 
 
millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühi se kalanduspoliitika ee skirjade järgimise 
tagamiseks 
  
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
{KOM(2008) 721 lõplik} 
{SEK(2008) 2760} 
ET 2   ET MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
Koostades ettepanekut praeguse ühise kalandus poliitika kontrollisüsteemi reformimise kohta, 
viis komisjon läbi põhjaliku mõju hindamise, et analüüsida ELi kala nduse kontrollisüsteemi 
praeguste nõrkade külgede eri kõrvaldamisviiside võimalikke tagajärgi. Ühise kalanduspoliitika kontrollisüsteemil on praegu olulisi puudusi, mida on tuvastanud nii Euroopa Komisjon
1 kui ka Euroopa Kontrollikoda,2 ning see ei ole nii tõhus ja tulemuslik, kui 
see võiks olla. Seepärast on tähtis luua selg e ja tõhus kontrollisüsteem, et tagada ühise 
kalanduspoliitika eeskirjade täielik rakendamine ja nõuetekohane järgimine, et kindlustada 
vee-elusressursside säästev kasutamine. 
Seega tegi komisjon ettepaneku mitmete muud atuste kohta olukorra parandamiseks ning 
aruandes hinnatakse kõnealuste muudatuste võimalikku mõju kontrolli tõhususele ja 
tulemuslikkusele, eeskirjade järgimisele ning tõenäosusele saada võimalikult suurt kasu juba tehtud ja tulevikus tehtavatest investeeringutest eelkõige kalava rude taastamisse, et säilitada 
säästev majandusharu. 
Et saada vajalikku teavet eri võim aluste väljatöötamiseks ja analüüsimiseks ja et anda kõigile 
sidusrühmadele võimalus osaleda juba arutelu varajases etapis, korraldati liikmesriike, 
kalandussektorit ja kõiki huvitatud isikuid hõ lmav laiaulatuslik arutelu. Lisaks kasutas 
komisjon välisekspertide abi juhtumiuuringus seitsme kalavaru põhjal, millest enamikku 
kavatsetakse taastada, et toetada mõningaid  käesolevas aruandes esitatud argumente. 
Aruandes kaaluti järgmisi võimalusi: 
- 1. võimalus: poliitikat ei muutudet a. Jätkatakse praeguse poliitikaga ja 
keskendutakse kehtiva raamistiku rakendamisele ja jõustamisele  
 Variant 1: poliitikat ei muude ta, praeguse olukorra jätkumine 
 Peamine eeldus selle variandi puhul on see,  et praegune kontrol lipoliitika on piisav, 
et tagada eeskirjade järgimine kooskõlas  kalanduspoliitika eesm ärkidega, ning et 
probleemi tuum on liikmesriikide puudulik kehtivate reguleerivate nõuete 
rakendamine. Komisjon on sageli väljendanu d muret, et liikmesriigid ei tegutse 
selles küsimuses piisavalt
3. Nende probleemide lahendamiseks võiks panna rõhku 
juba kehtivate õigusaktide tõhusamale rakendamisele. Siis ki ei saa selle variandi 
puhul kõrvaldada olemasoleva süsteemi ol ulisi puudusi, nagu õigusliku raamistiku 
keerukus, ühtsete inspekteerimisstandardit e puudumine, ühtlustatud ja piisavalt 
mõjusa sanktsioonide süsteemi puudumine ja komisjoni piir atud suutlikkus, ning 
olukorra paranemine on vähetõenäoline. 
 Variant 2: kehtiva raamistiku rakendami ne ja jõustamine rakendusmääruste kaudu 
 Peamine eeldus selle variandi puhul on alte rnatiivina praeguse olukorra jätkumisele 
see, et rõhu võiks asetada täitmata ra kendusaktide vastuvõtmisele. Asjaolu, et 
paljusid rakendusmäärusi ei ole vastu võet ud, takistab selgelt algse kontrollimääruse 
täieliku mõju saavutamist. Kõnealune lähenemisviis tähendab aga seda, et 
olemasolevale keerulisele süsteemile lisat akse kooskõlastamata viisil täiendavaid 
lisaeeskirju vastusena eraldi seisvatele poliitilistele nõudm istele või hädaolukordadele 
kalanduses. Isegi kui kõik rakendusmäärused võetaks vastu, ei võimaldaks see luua 
                                                 
1 Komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile ühise kalanduspoliitika rakendamise järelevalve 
kohta liikmesriikides aastatel 2003–2005, KOM(2007) 167, 10.4.2007. 
2 Kontrollikoja eriaruanne nr 7/2007 ühenduse kala varude säilitamist käsitlevate eeskirjade kontrolli-, 
inspektsiooni- ja sanktsioonisüsteemide kohta 
3 KOM(2007) 167. 
ET 3   ET uut lähenemist seoses kontrolli ja inspek tsiooniga. Täiendavad sätted suurendaksid 
seevastu praeguste eeskirjad e killustumist ja tooksid kaasa veelgi keerulisema 
õigusliku raamistiku. Jätkuks nõiaring, kus andmete vähesus ei võimalda 
usaldusväärset teaduslikku nõustamist, mis toob kaasa mittesäästvad juhtimisalased otsused ja varude ülekasutamise. Välja arvatud ehk paar taastuvat kalavaru, mille suhtes kehtivad eritingimused, jä tkub üldiselt kvootide langev suundumus. 
Komisjoni ja inspektorite suutlikkus jääks piiratuks. Komisjoni suutmatusega 
kaasneksid jätkuvalt riikide õigussüst eemide püsiv leebus rikkumiste suhtes, 
mitterahuldavad järelmeetmed õiguslikel või menetluslikel põhjustel ning mittetäielikud andmed sanktsioonide ja eelneva mittetäitmise kohta. 
- 2. võimalus: kontrollimääruse uue stisõnastamine koos tegevusjuhendiga 
 Praeguse kontrollisüsteemi tõhustamisele võiks teatud määral kaasa aidata niisuguse 
lähenemisviisi väljatöötamine, kus reform e viiakse ellu konso lideeritud õigusliku 
raamistiku ja sellise suunava vahendi abil nagu tegevusjuhend või hea tava suunised. 
Kuna see lähenemisviis toetuks liikmesr iikides aastate jooks ul välja töötatud 
algatustele, paraneks liikmesriikide ametiasutuste inspekteerimis- ja järelevalvetegevuse koordineerimine ühendus e tasandil, mis tuleneb sellest, et 
komisjon võtab vastu inspekteerimis- ja jä relevalvestrateegiad, ning liikmesriikide 
kontrollimisvahendite koondamisest ühiseks  kasutamiseks. Seega kasutataks 
liikmesriikide kontrollimisvahendeid võimalikult mõistlikult ja tõhusalt. Mõni püügipiirkond võib taastuda kalalaevasti ku ühe osa või laevastikuosade rühmade 
ühepoolse tegevuse tulemusena, kuid üldiselt ei muuda see lähenemine praeguste sätete sisu ega lisa ühte gi uut õiguslikku vahendit ni ng see sõltub liiga palju 
vabatahtlikust rakendamisest liikmesriikid es. Isegi kui kehtivad sätted ümber 
sõnastatakse, oleks liikmesriikidel siiski  vaja uut õiguslikku raamistikku, mis pakuks 
uusi kohustuslikke vahendeid, et tagada ühi se kalanduspoliitika eeskirjade tõhusat 
kohaldamist. Järelikult oleks konsolideerimis e ja suunavate meetmete kombinatsioon 
ebapiisav. 
- 3. võimalus: reguleeriv vahe nd uue siduva määruse kujul 
 Kolmas hindamiseks esitatud võimalus on reformipaketi rakendamine ELi tasandil 
siduva reguleeriva vahendi  abil. See lähenemine põhineb võrdsete võimaluste 
loomisel ELis – eesmärk, mida liikmesriigid ja eelkõige sektor ise tungivalt nõuab. 
See tagaks ühise kalanduspoliitika eeskir jade ühetaolise kohaldamise kogu ELis ning 
kõigi kalurite mittediskrimineeriva kohtle mise. Reguleeriv vahend vastaks tõeliselt 
ülemaailmse ja integreeritud kontrollipolii tika eesmärkidele, kuna see hõlmaks kõiki 
kontrolli tasemeid „võrgust taldrikuni”. Asjakohaste kontrollimeetmete rakendamine 
tooks kaasa mõningad vajalikud struktuurilis ed ümberkorraldused laevastikus. Ühest 
küljest vähendaks püügikoormuse reguleerimi se kavade tõhus ja kindlam kontroll 
praegu toimuvat ülepüüki, mis säilitab kunstl ikult laevastiku kasumlikkuse ja loob 
seega stiimuli eeskirju mitte täita. Teis est küljest vähendaks liigset püügivõimsust 
tõhusate vahendite kasutusele võtmine  kalapüügilaevade suutlikkuse tõhusamaks 
kontrollimiseks. Ühiste kontro lli- ja inspekteerimisstandardite kasutuselevõtmine 
annaks ühise aluse ja aitaks seega kaas a võrdsete võimaluste loomisele. Ühtlustatud 
sanktsioonid aitaksid samuti saavutada võrdseid võimalusi, kuna kehtestatakse 
trahvid, mis on proportsionaalsed ebaseadus likust tegevusest saadava kasuga ja 
võrreldavad kõigis liikmesr iikides. Kohustuslik õigus lik raamistik võimaldaks 
komisjonil tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjade tõhusa kohaldamise. Esiteks 
paraneks komisjoni suutlikkus reageerida proportsionaalselt l iikmesriikidepoolse 
täitmatajätmisega. Komisjoni inspek torite suurenenud pädevus muudaks 
ET 4   ET liikmesriikide jaoks raskemaks varjata puudusi ühise kalanduspoliitika eeskirjade 
rakendamisel. Teiseks võimaldaks komisjoni suurenenud suutlikkus eelkõige tagada püügivõimaluste parema haldamise ja see lihtsustaks püügipiirkondade sulgemist 
reaalajas omal algatuse l, et vältida ülepüüki. 
 Näitlikud kvalitatiivsed ja kvantitatiiv sed analüüsid näitavad, et ehkki mõned 
kavandatavad elemendid paketis on olulisemad  kui teised, aitab pakett tõenäoliselt 
kõrget täitmise taset tõhusalt saavutada si is, kui seda rakendat akse täielikult pigem 
siduva kui vabatahtliku õigusaktiga,  näiteks nagu ÜRO Toidu- ja 
Põllumajandusorganisatsiooni va stutustundliku kalapüügi juhend. 
 Kui ettepanekud rakendatakse siduva määrus ega ja kui liikmesriigid kohaldavad seda 
määrust koos kehtivate mitmeaastaste t aastamiskavadega, võib majandusharu 
netotulu tänu taastatud ja paremini kaits tud kalavarudele ulatuda 10 aasta jooksul 
ligikaudu 10 miljardi euroni. Sellise majandusliku kasuga kaasneb tõenäoliselt tööhõive kogukasv kuni 4 000 uue töökoha võrra kõigi alasek torite lõikes. 
Suurenenud kalatoodang võib olla oluline tegur uute töökohtade loomises sektori ja 
piirkonna tasandil. 
 Täielikult siduva määruse korral võib kõigi st varudest saadav ale saagile lisanduda 
270 000 tonni väärtuslikke liike. See oleks suur samm edasi turupakkumise ja säästva majandusharu tagamises. 
 Püügi kasv põhineb paremate kalavar ude olulisel keskkonnakasul, eelkõige 
taastamiskavade raames – need üksi tooks id kaasa 830 000-tonnise  kasvu kalavaru 
kudekarja biomassis analüüsita va perioodi jooksul. Lisa ks näitas analüüs, et 
olulisemate liikide biomassi kasv pööraks ümber praeguse ökosüsteemi vähenemissuundumuse „toiduahelat m ööda allapoole püüdmise” tulemusena. 
- 4. võimalus: ühise kalandus poliitika kontrollipoliitik a koondamine ELi tasandile 
koos komisjoni ja Ühenduse Kalandusk ontrolli Agentuuri (CFCA) suurenenud 
õiguspädevustega 
 Komisjon ja Ühenduse Kalanduskontrolli Agen tuur kasutaksid ühiselt liikmesriikide 
kontrollimisvahendeid ning arendaksid välj a üldiselt aktsepteer itavad standardid 
pikaajalise eesmärgiga luua teatavat liiki Euroopa ranna valvesüsteem. See tagaks 
ühise kalanduspoliitika eeskirjade ühtse  kohaldamise ja kõigi kalurite 
mittediskrimineeriva kohtlemise kogu ELis.  Komisjonil oleks järelevalve- ja 
jõustamispädevus, mis lihtsustaks ka t eabe kogumist võimalike rikkumiste kohta ja 
suurendaks seega süsteemi üldist tõhusust. Selle jaoks oleks vaja inim- ja tehniliste 
ressursside olulist kasvu komi sjonis ja agentuuris ning suur i rahalisi investeeringuid.  
 See variant tuli aga mitmel põhjusel j uba varajases staadiumis kõrvale lükata. 
Eelkõige läheks ülesannete ümberjagamine komisjoni ja liikmesriikide vahel asutamislepingus sätestatust kaugemale. Komi sjon rakendaks ja jõustaks ise eeskirju, 
mida ta kehtestab. See nõuaks komisj onilt ka pädevuse kasutamist ühenduse 
kalalaevade üle. Lisaks on raske kujutleda , et liikmesriigid nõustuksid äkki andma 
sellist pädevust riigiülesele organile. Lisaks võib lähenemisviis isegi minna vastuollu proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõttega. Lõpetu seks oleks sellisel variandil 
väga suur mõju ELi eelarve tööjõu- ja tegevuskuludele, mida oleks võimatu katta.  
Kokkuvõte 
Aruandes soovitatakse, et kuna reformipaketi tulemusena saavutatakse tõenäoliselt kõrge 
täitmise tase, millest saab kasu kogu majandusha ru, eelkõige tänu taastuvatele kalavarudele, 
ET 5   ET on seda kõige parem rakendada siduva määrus ega, kuna vabatahtlikum ate mittereguleerivate 
variantide analüüs näitas, et  need ei oleks tõhusad. 
Mõju hindamisest selgus, et 1. võimaluse puhul  ei ole oodata olukorra olulist paranemist, 
kuna praeguse süsteemi suuremad puudused, täps emalt keerukas õiguslik raamistik, mis on 
jaotatud mitmete määruste vahel ja mida on viimase aasta jooksul mitmeid kordi muudetud, 
jääks selle variandi korral kõrvaldamata,  kuna variandis 2 kä sitletud täiendavad 
rakendussätted suurendaksid tõenäoliselt kehtivate eeskirjade killustatust. 
2. võimalus tagaks lihtsustatud õigusliku raamis tiku ja tooks kaasa kont rollisüsteemi osalise 
paranemise mõnes liikmesriigis. Kuna aga pr aegu kehtivate õiguslike sätete puudusi ei 
kõrvaldataks ja kuna parandused sõltuksid peamiselt liikmesriikide vabatahtlikust tegevusest, ei tooks see variant kaasa ülemaailmset lähenemist kontrollile ega looks ka võrdseid 
võimalusi kõigile sidusrühmadele. 
Praeguse kalanduse kontrollisüsteemi täielik  reformimine siduva määrusega, nagu on 
käsitletud 3. võimaluses, mitte ainult ei konsolideeriks ja lihtsustaks kehtivaid õigusakte, mis on praegu jaotatud mitme eri määruse vahel. See võimaldaks ka luua uue ühtlustatud 
lähenemise inspektsioonile ja  kontrollile, mis hõlmaks kõik i aspekte „võrgust taldrikuni”, 
parandaks eeskirjade järgmise tava ja ta gaks ühise kalanduspolii tika eeskirjade tõhusa 
kohaldamise. Tulemus oleks tõe liselt ülemaailmne ja integr eeritud kontrollisüsteem, mis 
suudaks taastada sidusrühmade usal duse ühise kalanduspoliitika vastu.