6.Itaalia ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõtja koondanud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtja tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud.

5.Taotlus on esitatud seoses ettevõtjate rühmas Gruppo Alitalia koondatud 1 249 töötajaga. Gruppo Alitalia tegutseb majandussektoris, mille tegevusala on liigitatud NACE Revision 2 osa 51 (õhutransport) alla. Ettevõtjate rühmas Gruppo Alitalia toimunud koondamised leidsid aset peamiselt NUTSi 2. tasandi piirkonnas Lazios (ITI4).

3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

9.Lisaks juba osutatud 1 247 töötajale kuuluvad rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate hulka kaks töötajat, kes koondati pärast nelja kuu pikkust vaatlusperioodi. Võimalik on kindlaks teha selge põhjuslik seos vaatlusperioodil toimunud sündmusega, mis töökohtade kaotamise põhjustas.

10.Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 1 249.

Seos koondamiste ja maailmakaubanduses üleilmastumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste vahel

11.Selleks et näidata seost koondamiste ja maailmakaubanduses üleilmastumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste vahel, väidab Itaalia, et kuigi üldiselt domineerivad rahvusvahelisel lennutransporditurul jätkuvalt Euroopa lennuettevõtjad, on kõnealust sektorit tabanud tõsised majandushäired, eelkõige ELi turuosa vähenemine. Ajavahemikul 2008–2012 suurenes ülemaailmse lennuliikluse maht 4,6 % aastas. See on osa alates 1970. aastast täheldatavast pikaajalisest kasvusuundumusest. Lennuliiklus Euroopa ja muu maailma vahel kasvab siiski aeglasemalt (2,4 %), mistõttu on vähenenud EL 27 lennutranspordi turuosa (mõõdetuna tulu-reisija-kilomeetrites (RPK)). Aastate 2013 ja 2014 kohta kättesaadavatest andmetest selgub, et aastate 2008–2012 suundumused jätkuvad. Euroopa turuosa kasvas eelneva aastaga võrreldes 2013. aastal 3,8 % ja 2014. aastal 5,7 %, see jäi maailma keskmisest tasemest (vastavalt 5,2 % ja 6,3 %) madalamale ning ulatub maailma lennuliikluses 38 %-ni (mõõdetuna tulu-reisija-kilomeetrites), näitaja on 2012. aastaga võrreldes ühe protsendipunkti võrra madalam. Kõige kiirema kasvutendentsiga on maailmas jätkuvalt Lähis-Ida piirkond, 2013. aastal suurenes see 10,9 % ja 2014. aastal 13,4 % ning sealne turuosa moodustab 14 % rahvusvahelisest lennuliiklusest maailmas.

12.Ka jätkulendude sektoris on Lähis-Ida arvestatav tegija – seal asub kolm sõlmlennujaama Doha (Katar), Abu Dhabi (Araabia Ühendemiraadid) ja Dubai (Araabia Ühendemiraadid) ning kõigis neis on jätkulendude maht kõrge (ligikaudu 50 %). See kolmest lennujaamast koosnev grupp teenindab praegu ligikaudu 15 % kogu lennuliiklusest Aasia ja Euroopa suunal ning Euroopa ja Vaikse ookeani edelaosa suunal. Euroopa ja Aasia vahelise lennuliikluse maht kasvab umbes 7 % igal aastal, ent Euroopa-Aasia suunaline lennuliiklus Lähis-Ida kaudu kasvab ligikaudu 20 % aastas.

13.Ettevõtja Turkish Airlines hiljutine areng on võrreldav Pärsia lahe riikide ettevõtjate omaga. Kõnealune ettevõtja on võimendanud Istanbulis asuva Atatürki sõlmlennujaama tegevust, et katta märgatavat osa Aasia ja Euroopa vahelistest lennuvoogudest, selleks suurendati lennuparki 100 lennukilt (2006. aastal) 200 lennukini (2012. aastal). Ettevõtja Turkish Airlines kasv oli veelgi märgatavam, kui mõõta seda kaugliinide võrgustikus pakutavate istekohtade ja kilomeetrite suhtarvuna, mis suurenes 5 000 miljonilt (2004. aastal) üle 30 000 miljonile (2013. aastal).

14.Rahvusvaheline reisijatevedu Itaalia ja Araabia Ühendemiraatide vahel (viimases paiknevad lennuettevõtjad Emirates ja Etihad) kasvas ajavahemikus 2004–2014 igal aastal 21 %. Reisijate arv suurenes kuus korda: 297 268lt (2004. aastal) 1,7 miljonini (2014. aastal). Türgi ja ettevõtja Turkish Airlines puhul oli keskmine aastane kasv 18 % ning Itaaliast ja Itaaliasse lendavate reisijate arv viiekordistus ja tõusis samal ajavahemikul 426 818st reisijast 2 miljoni reisijani. Selline ülisuur reisijate arvu kasv toimus peamiselt ettevõtja Alitalia reisijate arvelt.

15.Neid kaubandussuundumuste muutumise tagajärgi halvendasid teisedki tegurid, näiteks nõudluse vähenemine majanduskriisi tagajärjel ja kütusehinna tõus (kütusekulu moodustab mõnikord pea kolmandiku istekohtkilomeetri kuludest), selle tagajärjel vähenes ELi tasandil lennundussektoris töökohtade arv aastatel 2008–2013 6,6 %.

16.Praeguseks on lennutranspordi sektoris esitatud kaks EGFi taotlust, mõlema põhjenduseks on kaubanduse globaliseerumine.

Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

17.Nagu eespool osutatud, toimusid Pärsia lahe riikide ja Türgi lennuettevõtjatega Itaaliasse ja Itaaliast lendavate reisijate arvu suurenemine Alitalia reisijate arvu arvelt. 2014. aasta reisijate arv kahanes 2010. aasta näitaja tasemele, see tähendab, et võrreldes 2013. aastaga oli vähenemine 3,6 % ja võrreldes 2012. aastaga 6,4 %. Siia lisandub kahjum, mille tõi kaasa Alitalia täielik erastamine 2009. aastal ja mis oli 2014. aasta esimese kvartalis 1 137 miljonit eurot. See ajendaski ettevõtjate rühma Gruppo Alitalia tegema koondamisi, mille jaoks Itaalia EGFi toetust taotleb.

18.Selles olukorras (reisijate arvu vähenemine ja kahjumi kuhjumine), otsustas ettevõtjate rühm Gruppo Alitalia 12. juulil 2014 asjaomaste ametiühingute nõusolekul esitada tööhõiveministeeriumile taotluse CIG-hüvitise saamiseks korporatiivse kriisi põhjendusega ja 1 635 töötaja kohta. Hiljem algatati „mobilità” menetlus 1 249 töötaja suhtes.

Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

19.Lazio tootmisstruktuuri iseloomustab teenuste suur osakaal ja vähene tööstus. Teenustesektorist tuleb 85,4 % piirkonna lisaväärtusest, kusjuures riigi keskmine näitaja on 74,1 %. Kuna turistide ja külastajate hulk selles piirkonnas ja eelkõige Roomas on kogu aeg suur, on just turismiga seonduvad sektorid Lazio maakonnas kõige rohkem arenenud.

20.Lazio maakonna tööhõivet mõjutas finants- ja majanduskriis vähemal määral kui kogu riigi tööhõivet. Eurostati andmetel vähenes Lazio maakonna tööhõive aastatel 2008–2013 1,7 %, (see näitaja hõlmab 38 000 kaotatud töökohta), samal ajal vähenes Itaalia tööhõive 4,2 % ja töö kaotas peaaegu miljon inimest.

21.2014. aastal suurenes nende töötundide arv, mille eest maksti CIG-hüvitisi, Lazio maakonnas kokku 12,3 % (võrreldes 2013. aastaga). Kuna nende töötundide arv, mille eest maksti CIG-hüvitisi, oli juba 2011. aastast saadik väga suur, on igasugusel suurenemisel tööturule suurem mõju, kui näitajaist näha.

22.Lisaks oli aastatel 2008–2013 Itaalia lennutranspordisektori tööhõive vähenenud peaaegu 20 %. Ettevõtja Gruppo Alitalia juures toimunud koondamised muudavad juba niigi keerulise tööhõiveolukorra veelgi raskemaks.

Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

23.Meetmetes osalevate sihtrühma kuuluvate koondatud töötajate eeldatav arv on 184. Kõnealused töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt: