SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Põhjused ja eesmärgid

Euroopa Liidu lepingu artikli 49 kohaselt võib liidu liikmeks astumise avalduse esitada iga Euroopa riik, kes toetab selliseid väärtusi nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine ning võtab enesele kohustuse neid väärtusi edendada. Euroopa riik, kes on esitanud liidu liikmeks astumise avalduse, võib liikmeks saada üksnes siis, kui on leidnud kinnitust, et ta vastab 1993. aasta juunis Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel kehtestatud liikmelisuse kriteeriumidele („Kopenhaageni kriteeriumid“), ning tingimusel, et liit on võimeline uut liiget integreerima.

Käesolevat ettepanekut tuleks vaadelda osana mitmeaastasest finantsraamistikust, mida on kirjeldatud komisjoni teatises „Tänapäevane eelarve liidu jaoks, mis hoiab, kaitseb ja avardab võimalusi. Uus mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027“. Teatises on alapealkirja „Naabrus ja maailm“ all esitatud ELi välistegevuse programmide peamised prioriteedid ja üldine eelarveraamistik. Muu hulgas käsitleti ühinemiseelse abi rahastamisvahendit (IPA III).

·demokraatiat, õigusriigi põhimõtet, inimõigusi ning vähemuste austamist ja kaitset tagavate institutsioonide stabiilsus;

·toimiva turumajanduse olemasolu ning selle suutlikkus tulla toime konkurentsi ja turujõudude survega liidus ning

·võime võtta lisaks aluslepingutes sätestatud õigustele ka seal sätestatud kohustusi, sealhulgas järgida poliitilise, majandus- ja rahaliidu eesmärke.

Laienemisprotsess rajaneb kindlaksmääratud kriteeriumidel ning õiglasel ja rangel tingimuslikkusel. Iga kandidaati ja potentsiaalset kandidaati hinnatakse tema enda saavutuste põhjal. Tehtud edusammude hindamise ja vajakajäämiste kindlakstegemise eesmärk on pakkuda kandidaatidele ja potentsiaalsetele kandidaatidele stiimuleid ja suuniseid vajalike ulatuslike reformide jätkamiseks. Selleks, et laienemisväljavaadetest saaks reaalsus, on jätkuvalt väga oluline pühenduda kindlalt põhimõttele „põhialused kõigepealt“. Laienemisprotsess tugevdab rahu, demokraatiat ja stabiilsust Euroopas ning võimaldab liidul olla paremal positsioonil ülemaailmsete probleemide käsitlemisel. Laienemisprotsessi ümberkujundav mõju toob laienemisprotsessis osalevate partnerite jaoks kaasa kaugeleulatuvaid poliitilisi ja majandusreforme, millest on kasu ka liidule tervikuna. Ühinemise edenemine oleneb sellest, kuivõrd taotleja austab liidu väärtusi, ning suudab ellu viia reforme, mis on vajalikud selleks, et viia riigi poliitilised, institutsioonilised, õigus-, haldus- ja majandussüsteemid vastavusse liidu eeskirjade, nõuete, poliitika ja tavadega.

2015. aasta novembris kehtestas Euroopa Komisjon liidu laienemispoliitika keskpika perioodi strateegia, mis on endiselt kehtiv. Praegune laienemisstrateegia hõlmab Lääne-Balkani riike ja Türgit. Ühinemisläbirääkimisi on alustatud kandidaatriikide Türgi (2005), Montenegro (2012) ja Serbiaga (2014). Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik on kandidaat alates 2005. aastast ja Albaania sai kandidaadistaatuse 2014. aastal. Potentsiaalsed kandidaadid on Bosnia ja Hertsegoviina (kes esitas ELiga ühinemise avalduse 2016. aasta veebruaris) ja Kosovo (kellega sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping jõustus 2016. aasta aprillis). 17. aprillil 2018 esitas komisjon nõukogule soovituse alustada ühinemisläbirääkimisi endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ja Albaaniaga, arvestades neis riikides tehtud edusamme. See säilitaks ja süvendaks senist reformimishoogu.

Euroopa Komisjon kinnitas Lääne-Balkani riikide kindlat ja saavutustel põhinevat väljavaadet saada liidu liikmeks oma hiljutises teatises „Lääne-Balkani riikide reaalne ELiga ühinemise väljavaade ning ELi tõhustatud koostöö nende riikidega“. See on jõuline julgustav signaal kõigile Lääne-Balkani riikidele ning annab tunnistust sellest, et liit on pühendunud nende tuleviku sidumisele Euroopaga.

Komisjon on pidanud Türgiga avatud ja konstruktiivset dialoogi ning ta rõhutab igal võimalusel, et Türgi väljendatud sooviga ühineda ELiga peavad kaasnema vastavad meetmed ja reformid. Samuti soovib komisjon jätkuvalt teha Türgiga koostööd mitmes olulises ühist huvi pakkuvas valdkonnas. Need valdkonnad on kaubandus- ja majandussuhted, energeetika, transport, rände- ja varjupaigaküsimused, välispoliitika, julgeolek ja terrorismivastane võitlus.

Määruse ettepaneku aluseks on järgmised kolm põhikaalutlust:

·IPA III peaks aastatel 2021–2027 selgelt lähtuma uuest Lääne-Balkani riikide strateegiast ja kajastama muutusi suhetes Türgiga. IPA III rakendamisel arvestatakse selle uue strateegia eesmärke, et

·maksimeerida strateegias sätestatud juhtalgatuste mõju;

·aidata kaasa muutuste protsessile Lääne-Balkani riikides järgmisel perioodil;

·rakendada jõulisi majandusreformiprogramme ning