Euroopa Parlamendi resolutsioon,

22. aprill 2008,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Ülesehitusameti 2006. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

võttes arvesse Euroopa Ülesehitusameti 2006. rahandusaasta lõplikke raamatupidamisaruandeid [1];

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Ülesehitusameti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega [2];

võttes arvesse nõukogu 12. veebruari 2008. aasta soovitust (5843/2008 – C6-0084/2008);

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, [3] eriti selle artiklit 185;

võttes arvesse nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusameti kohta, [4] eriti selle artiklit 8;

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, [5] eriti selle artiklit 94;

võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa;

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja väliskomisjoni arvamust (A6-0112/2008);

A. arvestades, et kontrollikoja avalduse kohaselt sai ta piisava kinnituse selle kohta, et 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;

B. arvestades, et Euroopa Parlament andis 24. aprillil 2007. aastal heakskiidu Euroopa Ülesehitusameti direktori tegevusele ameti 2005. eelarveaasta eelarve täitmisel [6] ning heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsioonis muu hulgas:

- tundis heameelt meetmete üle, mis amet on võtnud lepingute sõlmimise menetluse parandamiseks pärast kontrollikoja märkusi oma 2003. ja 2004. aasta aruannetes ja mille tulemusena on paranenud läbipaistvus paljudes valdkondades;

- võttis teadmiseks, et kontrollikoda märkis oma 2004. aasta aruandes seoses ÜRO ajutisele missioonile Kosovos (UNMIK) delegeeritud tehingute kontrolliga, et amet ei viinud maksete tegemisel läbi asjakohast finantskontrolli ning et ametil esines tõsiseid raskusi tehingute sulgemisel, sest projektide kohta puudusid nõuetekohased raamatupidamisaruanded ja kulutused ei olnud piisavalt põhjendatud;

Üldised punktid, mis käsitlevad ELi ametite horisontaalseid küsimusi ja on seega olulised ka iga üksiku ameti eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse seisukohalt

1. märgib, et kontrollikoja poolt auditeeritud 24 ameti ja muu allasutuse eelarvete kogumaht oli 2006. aastal 1080,5 miljonit eurot (suurima eelarvega oli Euroopa Ülesehitusamet: 271 miljonit eurot ning väikseima eelarvega Euroopa Politseikolledž (CEPOL): 5 miljonit eurot);

2. rõhutab, et ELi välisasutused, mille suhtes kohaldatakse auditeerimist ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, hõlmavad lisaks traditsioonilistele reguleerivatele asutustele ka eriprogrammide rakendamiseks asutatud rakendusameteid ning lähemas tulevikus avaliku ja erasektori partnerlusena asutatud ühisettevõtteid (tehnoloogiaalased ühisalgatused);

3. märgib seoses Euroopa Parlamendiga, et nende ametite arv, mille suhtes kohaldatakse eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, on olnud järgmine: 2000. eelarveaastal: 8; 2001: 10; 2002: 11; 2003: 14; 2004: 14; 2005: 16; 2006: 20 reguleerivat asutust ja kaks rakendusametit (välja arvatud kaks ametit, mida auditeeris küll kontrollikoda, kuid mille suhtes kohaldati sisemist eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust);

4. järeldab sellest, et auditeerimise ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus on muutunud kohmakaks ning ebaproportsionaalseks, võrreldes ametite ja muude allasutuste eelarvete suhtelise mahuga; teeb pädevale parlamendikomisjonile ülesandeks põhjalikult läbi vaadata ametite ja muude allasutuste eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus, et töötada välja lihtsam ja ratsionaalsem lähenemisviis, pidades silmas ametite pidevalt suurenevat arvu ja seda, et kõik need ametid vajavad järgnevatel aastatel eraldi eelarve täitmisele heakskiidu andmise raportit;

Põhimõttelised kaalutlused

5. nõuab, et komisjon selgitaks enne uue ameti asutamist või olemasoleva ameti ümberkorraldamist arusaadavalt järgmisi elemente: ameti liik, ameti eesmärk, ametisisene juhtimisstruktuur, tooted, teenused, peamised menetlused, sihtrühm, ameti kliendid ja sidusrühmad, ametlikud suhted väliste osalejatega, eelarvealane vastutus, finantsplaneerimine ning personalipoliitika;

6. nõuab, et kõigi ametitega sõlmitaks igal aastal tegevustulemuste kokkulepe, mille koostab amet ja vastutav peadirektoraat ning mis peaks hõlmama peamisi eesmärke järgnevaks aastaks, finantsraamistikku ja tegevustulemuste mõõtmise selgeid näitajaid;

7. nõuab, et kontrollikoda või muu sõltumatu audiitor auditeeriks ametite tegevustulemusi regulaarselt (ja sihtotstarbeliselt); on seisukohal, et see ei peaks hõlmama mitte ainult finantsjuhtimise traditsioonilisi elemente ning avaliku sektori rahaliste vahendite nõuetekohast kasutamist, vaid ka haldamise tõhusust ja mõju ning ameti finantsjuhtimise hindamist;

8. on seisukohal, et ametite puhul, mis pidevalt oma eelarve vajadust üle hindavad, tuleks vabade ametikohtade alusel teha tehnilisi vähendamisi; arvab, et pikema aja jooksul vähendab see ametite sihtotstarbelist tulu ja seega ka halduskulu;

9. märgib, et mitme ameti kritiseerimine riigihangete eeskirjadest, finantsmäärusest, personalieeskirjadest jne kõrvalekaldumise üle on tõsine probleem; peab selle peamiseks põhjuseks asjaolu, et suurem osa eeskirju ja finantsmäärus on koostatud suuremate institutsioonide jaoks ning enamikul väikestest ametitest puudub nendes õigusaktides sätestatud nõuetega toimetulemiseks vajalik kriitiline mass; seetõttu palub komisjonil otsida kiiret lahendust tõhususe suurendamiseks, ühendades erinevate ametite haldusülesanded, et saavutada kõnealune kriitiline mass (võttes arvesse ka vajalikke muudatusi ametite tegevust ja eelarvealast sõltumatust sätestavates põhimäärustes) või koostada kiiresti ametite jaoks erieeskirjad (eelkõige rakenduseeskirjad), mis võimaldavad neil nõudeid täielikult täita;

10. nõuab, et komisjon võtaks esialgse eelarveprojekti koostamisel arvesse üksikute ametite eelarve täitmise tulemusi eelnevatel aastatel, eelkõige aastal n-1, ning muudaks sellele vastavalt iga ameti taotletud eelarvet; palub pädeval parlamendikomisjonil kõnealustest muudatustest kinni pidada ja juhul, kui komisjon seda ei tee, vähendada ise eelarvet realistliku tasemeni, mis vastaks kõnealuse ameti vastuvõtu- ja rakendussuutlikkusele;

11. tuletab meelde oma otsust 2005. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, mille kohaselt Euroopa Parlament palus komisjonil esitada iga viie aasta järel uuringu iga olemasoleva ameti lisaväärtuse kohta; palub kõigil asjaomastel institutsioonidel mõne ameti lisaväärtusele negatiivse hinnangu andmise korral võtta vajalikke meetmeid, sõnastades selle ameti volitused ümber või sulgedes ameti; märgib, et 2007. aastal ei ole komisjon teostanud ühtegi hindamist; toonitab, et enne 2007. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta otsuse tegemist peaks komisjon esitama vähemalt viis sellist hinnangut, alustades kõige vanematest ametitest;

12. on seisukohal, et kontrollikoja soovitusi tuleks viivitamata rakendada ja ametitele makstavate toetuste määr tuleks viia kooskõlla nende tegeliku rahavajadusega; on peale selle seisukohal, et üldise finantsmääruse muudatused tuleks lülitada ametite raamfinantsmäärusse ning nende erinevatesse konkreetsetesse finantseeskirjadesse;

13. väljendab muret selle üle, et märkimisväärne hulk töötajaid on tööle võetud ajutise lepingu alusel viisil, mis võib kahjustada nende töö kvaliteeti; seetõttu palub komisjonil parandada ametite personalieeskirjade rakendamise järelevalvet;

Andmete esitamine

14. märgib, et ametites puudub ühesugune lähenemine käsitletava eelarveaasta tegevuse, raamatupidamise aastaaruande ning eelarve- ja finantsjuhtimisealaste aruannete kohta teabe avaldamisele ning küsimusele, kas kinnitava deklaratsiooni peaks tegema ameti direktor; märgib, et mitte kõik ametid ei erista selgelt a) üldsusele ameti tegevuse tutvustamist ning b) eelarve- ja finantsjuhtimise alast tehnilist aruandlust;

15. märgib, et kuigi komisjoni eeskirjad tegevusaruannete ettevalmistamise kohta ei nõua ametilt selgesõnaliselt kinnitavat deklaratsiooni, on mitu direktorit seda siiski 2006. aasta kohta teinud, mis ühel juhul sisaldab olulist reservatsiooni;

16. tuletab meelde oma 12. aprilli 2005. aasta resolutsiooni [7] lõiget 41, milles kutsuti asutuste direktoreid alates sellest hetkest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitava deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidega;

17. palub komisjonil muuta sellele vastavalt ametitele suunatud kehtivaid juhiseid;

18. lisaks soovitab komisjonil teha ametitega koostööd kõikidele ametitele ning muudele allasutustele kohaldatava sellise ühtlustatud mudeli väljatöötamisel, kus oleks selgelt eristatud:

- aastaaruanne, mis on suunatud laiale lugejaskonnale ning milles tutvustatakse ameti tegevust, tööülesandeid ja saavutusi;

- finantsaruanded ning eelarve täitmise aruanne;

- tegevusaruanne vastavalt komisjoni peadirektorite tegevusaruannetele;

- ameti direktori allkirjastatud kinnitav deklaratsioon koos reservatsioonide või tähelepanekutega, millele ta peab vajalikuks juhtida eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni tähelepanu;

Kontrollikoja üldised leiud

19. võtab teadmiseks kontrollikoja leiu (aastaaruande punkt 10.29), [8] mille kohaselt ühenduse eelarvest komisjoni poolt väljamakstavad toetused ei põhine piisavalt põhjendatud prognoosidel ametite rahavajaduse kohta ning et selle ja ülekannete suuruse tulemusel on ametite käsutuses märkimisväärsed rahavarud; võtab lisaks teadmiseks kontrollikoja soovituse, et ametitele makstavate toetuste määr peaks olema kooskõlas ametite tegeliku rahavajadusega;

20. märgib, et 2006. aasta lõpus ei olnud 14 ametit ikka veel raamatupidamissüsteemi ABAC kasutusele võtnud (aastaaruande punkti 10.31 allmärkus);

21. võtab teadmiseks kontrollikoja märkuse (aastaaruande punkt 1.25) kogunenud välja võtmata puhkuste kulude kohta, mida on mõni amet arvesse võtnud; rõhutab, et kontrollikoda on 2006. eelarveaasta osas teinud reservatsioonidega kinnitava avalduse kolme ameti suhtes, milleks on Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus, Euroopa Politseikolledž ja Euroopa Raudteeagentuur (2005. eelarveaasta osas olid nendeks Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus, Euroopa Toiduohutusamet ja Euroopa Ülesehitusamet);

Siseaudit

22. tuletab meelde, et vastavalt finantsmääruse artikli 185 lõikele 3 on komisjoni siseaudiitor ka ELi eelarvest toetusi saavate reguleerivate asutuste siseaudiitor; rõhutab, et siseaudiitor annab aru asjaomase ameti haldusnõukogule ja direktorile;

23. juhib tähelepanu siseaudiitori 2006. aasta tegevusaruandesse lisatud reservatsioonidele:

"Komisjoni siseaudiitor ei ole personali vähesuse tõttu suuteline nõuetekohaselt täitma talle finantsmääruse artiklis 185 pandud ühenduse asutuste siseaudiitori ülesandeid";

24. võtab siiski teadmiseks 2006. aasta tegevusaruandes esitatud siseaudiitori märkuse, et alates 2007. aastast, mil komisjon eraldab siseauditi talitusele vahendeid täiendava personali värbamiseks, auditeeritakse kõiki tegutsevaid reguleerivaid asutusi igal aastal;

25. märgib finantsmääruse artikli 185 alusel siseauditi talituse poolt auditeeritavate reguleerivate asutuste, rakendusametite ja ühisettevõtete üha suurenevat arvu; palub komisjonil teavitada pädevat parlamendikomisjoni sellest, kas siseauditi talituse käsutuses olevate töötajate arv on piisav järgnevatel aastatel kõigi nende ametite auditeerimiseks igal aastal;

26. märgib, et määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõike 5 kohaselt saadab ühenduse asutus igal aastal eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale asutusele ja komisjonile direktori aruande, mis sisaldab kokkuvõtet siseaudiitori teostatud siseauditite arvu ja liigi, antud soovituste ja nende alusel võetud meetmete kohta; palub ametitel anda teavet selle kohta, kas see aruanne on edastatud, ja kui on, siis kuidas;

27. võtab siseauditi suutlikkust ning eeskätt väiksemaid ameteid silmas pidades teadmiseks siseaudiitori poolt pädeva parlamendikomisjoni ees 14. septembril 2006 tehtud ettepaneku, et väiksematel ametitel tuleks lubada osta siseaudititeenuseid erasektorist;

Ametite hindamine

28. tuletab meelde parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldust, [9] mille üle peeti läbirääkimisi enne 13. juuli 2007. aasta majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu eelarveküsimusi käsitlevat istungit peetud lepituskoosolekul, milles nõuti i) nende ametite nimekirja, mida komisjon kavatseb hinnata, ja ii) nende ametite nimekirja, mida on juba hinnatud, ning kokkuvõtet peamistest leidudest;

Distsiplinaarmenetlus

29. märgib, et oma väiksuse tõttu on üksikutel ametitel raskusi sobival karjääriastmel olevatest töötajatest koosnevate ajutiste distsiplinaarnõukogude loomisega ning et komisjoni juurdlus- ja distsiplinaarametil puudub ametite üle pädevus; kutsub ameteid üles arutama ametitevahelise distsiplinaarnõukogu loomist;

Institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu

30. tuletab meelde komisjoni esitatud institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu Euroopa Liidu reguleerivate asutuste ühtse raamistiku loomise kohta (KOM(2005) 59), mille eesmärk on luua horisontaalne raamistik Euroopa reguleerivate asutuste loomiseks, struktuuriks, toimimiseks, hindamiseks ja kontrollimiseks; märgib, et eelnõu kujutab endast kasulikku algatust ametite loomise ja toimimise ratsionaliseerimiseks; võtab teadmiseks komisjoni 2006. aasta haldustegevuse koondaruande (KOM(2007) 274) punktis 3.1 esitatud avalduse, et kuigi läbirääkimised pärast eelnõu avaldamist takerdusid, alustati nõukogus 2006. aasta lõpus uuesti sisulisi arutelusid; kahetseb, et kokkulepet ei ole siiani olnud võimalik vastu võtta;

31. tervitab seetõttu komisjoni võetud kohustust esitada 2008. aasta jooksul teatis reguleerivate asutuste tuleviku kohta;

Isemajandavad ametid

32. tuletab meelde, et kahe isemajandava ameti puhul annab heakskiidu direktori tegevusele eelarve täitmisel haldusnõukogu; märgib, et mõlemal on eelnevatest aastatest üle kantud suured akumuleeritud lõivutulu ülejäägid:

- Siseturu Ühtlustamise Amet – raha ja raha ekvivalendid: 281 miljonit eurot [10];

- Ühenduse Sordiamet – raha ja raha ekvivalendid: 18 miljonit eurot [11];

Spetsiifilised punktid

33. tunneb heameelt Euroopa Ülesehitusameti erakordse panuse üle mitme programmi kaudu piirkonna stabiilsuse arendamisse ja tugevdamisse ning CARDS programmi usaldusväärse haldamise üle;

34. usub, et ameti tegevus on märkimisväärselt kaasa aidanud piirkonna arendamisele ning et amet on oma kohustused rahuldavalt täitnud; võtab teadmiseks otsuse amet 2008. aastal sulgeda, et anda Serbiale, Kosovole, Montenegrole ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile antava abi haldamine üle komisjoni delegatsioonidele nendes riikides; nõuab, et omandatud oskusteave ja kogemused antaks edasi asjaomastele komisjoni delegatsioonidele, sealhulgas asjakohaste programmide juhtimiseks ameti töötajate delegatsioonidesse töölevõtmise kaudu;

35. siinkohal kordab palvet, et komisjon annaks regulaarselt aru tegevuse üleminekust ametilt delegatsioonidele;

36. õnnitleb direktorit ja tema töötajaid väga raskes keskkonnas tehtud töö eest, mis on oluliselt parandanud ELi mainet ja nähtavust;

37. on arvamusel, et ametil ei ole ainult süsteemid (logistika, IT-süsteemid jne) suuremahulise abi kiireks rakendamiseks konfliktijärgsetes piirkondades, vaid tal on ka tõestatud kõrgetasemeline asjatundlikkus ja oskusteave, mida läheb vaja sõjajärgses ülesehitustöös;

38. on veendunud, et hetkel, kui komisjon võtab üle uue ühinemiseelse abi rahastamisvahendi haldamise, arvestades ühenduse õigustikuga seotud ülesandeid Balkanil, peaks ta lõpuks esitama nõukogule selle ameti uued volitused, mis peaks otsuse kohaselt lõpetama oma töö Balkanil 2008. aasta lõpuks ja muudetama tõeliseks Euroopa välistegevuse ametiks;

39. on seisukohal, et sellele edukale ametile uute volituste andmine oleks kõige tõhusam viis täita välistegevuse uusi ülesandeid, mida komisjoni teenistused Brüsselis ega komisjoni delegatsioonid täita ei saa;

40. on seisukohal, et nimetatud uute volituste korral võiks ametil olla kõige tõhusam roll valdkondades, kus ei saa rakendada tavapärast arenguabi; on samuti seisukohal, et see suurendaks oluliselt ELi nähtavust;

41. võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku seoses 2006. eelarveaastaga selle kohta, et kuigi eelarve täitmine oli rahuldav, tuleb ameti tähelepanu siiski juhtida veel kasutamata assigneeringute hulgale, mis nõuab ameti kavade põhjalikku järelevalvet, võttes arvesse asjaolu, et ameti mandaat lõpeb 2008. aasta lõpus;

42. võtab lisaks teadmiseks kontrollikoja leiu, et raamatupidamissüsteem ja sisekontrollisüsteem olid eelnevate aastatega võrreldes paranenud, eriti selles osas, mis käsitleb välisasutuste hallatavate rahaliste vahendite järelevalvet ja hankemenetluste rakendamist;

43. meenutab, et ametil on kindlalt suurim eelarve (2006: 271 miljonit eurot) ametite hulgas, mille suhtes kohaldatakse eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust;

44. võtab siiski ameti raamatupidamisaruande põhjal teadmiseks, et 2007. aastasse üle kantud assigneeringute kogusumma oli 678 miljonit eurot;

45. kutsub komisjoni üles teavitama pädevat parlamendikomisjoni sellest, kuidas käsitletakse ameti volituste lõppemisel assigneeringute allesjäänud jääki;

46. märgib, et ameti direktor kirjutas 30. mail 2007. aastal alla kinnitavale avaldusele ilma reservatsioone lisamata;

47. märgib, et 2004. aasta lõpus teostas siseauditi talitus nõuetele vastavust kontrolliva auditi ameti viies kohas paiknemise tõhususe ja tulemuslikkuse kohta ja et 2006. aastal võttis ameti juhtkond mitu meedet siseauditi talituse esiletoodud probleemide lahendamiseks;

48. palub komisjonil muuta ameti mandaati, mis lõpeb 2008. aastal, ja kujundada amet ümber ametiks, mille ülesanne on teatavate ELi meetmete läbiviimine välistegevuse valdkonnas, eelkõige kriisijärgses olukorras olevates piirkondades.

[1] ELT C 261, 31.10.2007, lk 13.

[2] ELT C 309, 19.12.2007, lk 40.

[3] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[4] EÜT L 306, 7.12.2000, lk 7.

[5] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

[6] ELT L 187, 15.7.2008, lk 182.

[7] Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab tähelepanekuid, mis on lahutamatuks osaks otsusele heakskiidu andmise kohta Euroopa Ülesehitusameti direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (ELT L 196, 27.7.2005, lk 61).

[8] ELT C 273, 15.11.2007, lk 1.

[9] Nõukogu dokument DS 605/1/07 Rev1.

[10] Allikas: aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega (ELT C 309, 19.12.2007, lk 141).

[11] Allikas: aruanne Ühenduse Sordiameti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega (ELT C 309, 19.12.2007, lk 135).

--------------------------------------------------