EUROOPA KOMISJON Brüssel,27.9.2019 COM(2019) 438 final 2019/0205(NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel

EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega



[Laiendatud kliimakoostöö ELi, Islandi ja Norra vahel]

(EMPs kohaldatav tekst)



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Siseturu nõutava õiguskindluse ja ühtsuse tagamiseks peab EMP ühiskomitee pärast asjaomaste ELi õigusaktide vastuvõtmist integreerima need võimalikult kiiresti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (edaspidi „EMP leping“) ja lubama EMP EFTA riikidel osaleda ka EMPd käsitlevates ELi meetmetes ja programmides. EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust), et võimaldada EMP EFTA riikidel (käesoleval juhul Norral ja Islandil) teha ELiga koostööd, et täita oma vastavad 2030. aastaks seatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgid ja teha seda EMP raamistikus. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Nõukogu otsuse ettepanekule lisatud ühiskomitee otsuse eelnõu on täielikult kooskõlas EMP lepingu eesmärgiga tugevdada püsivalt ja tasakaalustatult lepinguosaliste vahelisi kaubandus- ja majandussidemeid võrdsetes konkurentsitingimustes ja järgida samu eeskirju, et luua ühtne Euroopa Majanduspiirkond. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Ühiskomitee otsus on samuti kooskõlas muude liidu tegevuspõhimõtetega, eelkõige eesmärgiga kaitsta ELi siseturu ühtsust. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus EMP lepingusse inkorporeeritavad õigusaktid on koostatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 alusel koostoimes sama lepingu artikli 218 lõikega 9. EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kindlaks seisukoha, mis tuleb liidu nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgneval põhjusel. Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil. •Proportsionaalsus Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev ettepanek nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. •Vahendi valik

Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 on valitud vahend EMP ühiskomitee otsus. EMP ühiskomitee tagab EMP lepingu tulemusliku rakendamise ja toimimise. Selleks võtab ta EMP lepingus sätestatud juhtudel vastu otsuseid. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Ei kohaldata. 4.MÕJU EELARVELE Tehakse ettepanek muuta EMP lepingu protokolli nr 31, et võimaldada EMP EFTA riikidel osaleda ELi raamistikus. Mõju eelarvele ei ole ette näha. 5.MUU TEAVE Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus 5.1.Lisamine protokolli nr 31 Direktiiv 2003/87/EÜ on inkorporeeritud EMP lepingu XX lisasse ja muutmisdirektiiv 2018/410/EL inkorporeeritakse lisasse ühiskomitee eraldi otsusega. Määrustega (EL) 2018/841 ja 2018/842 on kehtestatud iga riigi lubatud heitetasemed. Nendega reguleeritakse ka riikide juurdepääsu paindlikkusmehhanismidele seoses nende sisuliste kohustuste täitmisega ja määratakse kindlaks, kuidas maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tulenevat kasvuhoonegaaside heidet ja sellest sektorist pärinevate kasvuhoonegaaside sidumist arvestada. Määrustega ei ole ette nähtud neis sätestatud eesmärkide saavutamise vahendeid ega kehtestatud majandustegevuses osalejate õigusi või kohustusi. Island ja Norra kavatsevad saavutada oma vastavad 2030. aastaks seatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgid, kohaldades ja rakendades EMP lepingu raames tulemuslikult määrusi (EL) 2018/841 ja (EL) 2018/842 ning direktiivi 2003/87. EMP lepingu VI osa, sealhulgas EMP lepingu artikli 78 kohaselt tagab EMP lepingu protokoll nr 31 sobiva raamistiku liidu ja EMP riikide selliseks koostööks väljaspool nelja vabadust. Määruste (EL) 2018/841 ja (EL) 2018/842 inkorporeerimine EMP acquis’sse EMP lepingu protokolli nr 31 muutmisega loob samasugused õiguslikud kohustused nagu EMP lepingu lisasse inkorporeerimine. EFTA järelevalveamet ja EFTA kohus saavad protokolli nr 31 lisatud õigusaktide ja sätete järgimist jälgida ja tagada samal määral kui nende inkorporeerimisel lisasse, kui lepinguosalised nii kokku lepivad. Seepärast tehakse ettepanek kohaldada EMP lepingu VII osa, st tavamenetlusi EMP lepinguga seotud järelevalveks ja vaidluste lahendamiseks. See ei too siiski kaasa hilisemate õigusaktide inkorporeerimise kohustust. See vahe on Islandile ja Norrale oluline, kuna käesolev koostööotsus ei hõlma valdkondi, mille EMP lepingu osalised on kohustatud EMP acquis’sse inkorporeerima. Lisatud õigusakte ja sätteid ei kohaldata Liechtensteini suhtes. 5.2.Põhjendused ja kavandatud lahendused – määrus 2018/841 Artikli 6 lõige 2 – muutmisaeg Põhjendus Islandi puhul on metsastatud maa arvestamisel seoses ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga järjepidevalt kasutatud 50aastast muutmisaega, mida on valitsustevahelise kliimamuutuste rühma suuniste põhjal nõuetekohaselt põhjendatud ja läbi vaadatud. Artikli 8 lõige 7 – riiklike metsanduse arvestuskavade esitamise protsess ja tähtajad Põhjendus

Maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse määruse (edaspidi „LULUCFi määrus“) artikli 8 lõigete 7–8 lisamise ning EMP lepingu VII osa ja protokolli nr 1 kohaldamise üldise kohandamise tulemusel esitavad EFTA riigid kavandatud võrdlustasemed ja nimetavad EFTA järelevalveametisse eksperdid, kuid üksnes pärast ühiskomitee otsuse jõustumist. Sellest ja ekspertidega konsulteerimise kavandatud üldisest kohandamisest tuleneb, et Euroopa Komisjon ja EFTA järelevalveamet konsulteerivad nimetatud ekspertidega samamoodi nagu komisjon konsulteerib Euroopa Liidu liikmesriikide ekspertidega. EFTA järelevalveamet ja Euroopa Komisjon teevad koostööd, vahetavad teavet ja konsulteerivad teineteisega EMP lepingu artikli 109 ja protokolli nr 1 kohaselt. Kui see on tehniliste hindamiste ja sellest menetlusest tulenevate tehniliste soovituste põhjal vajalik, edastavad EFTA riigid oma läbivaadatud kavandatud metsa heitkoguse võrdlustasemed EFTA järelevalveametile. EFTA riikide sellest menetlusest tulenevad metsa heitkoguse võrdlustasemed kehtestab EFTA järelevalveamet ja need lisatakse ühiskomitee otsusega EMP lepingu protokolli nr 31 LULUCFi määruse artikli 8 lõike 8 kohaste delegeeritud õigusaktide kohandustena. Kuna see menetlus ei alga ametlikult enne käesoleva ühiskomitee otsuse jõustumist ja kuna artikli 8 lõigete 6–7 kohane menetlus kestab mitu kuud, tuleb artikli 8 lõikes 7 sätestatud läbivaadatud kavandatud võrdlustasemete tähtaega kohandada, et EFTA riikidele ja EFTA järelevalveametile jääks tihedas koostöös Euroopa Komisjoniga samuti piisavalt aega selle menetluse lõpetamiseks ka EFTA riikide metsa heitkoguse võrdlustasemetega seoses. EMP lepingu artikli 109 ja protokolli nr 1 kohastest kohustustest ei tulene sõnaselgelt, et EFTA järelevalveamet on kohustatud avaldama EFTA riikide edastatud kavandatud metsa heitkoguse võrdlustasemed, mistõttu see sätestatakse kavandatud kohanduses sõnaselgelt. Artikli 13 lõike 2 punkt a – viide määrusele (EL) nr 525/2013 Põhjendus Määruse (EL) 2018/841 artikli 13 lõike 2 punkti a kohaselt peavad ELi liikmesriigid selle artikli kohases majandatava metsamaa paindlikkusmeetmes osalemiseks lisama määruse (EL) nr 525/2013 artikli 4 kohaselt esitatavasse strateegiasse käimasolevad või kavandatavad spetsiifilised meetmed, et tagada metsade neeldajate ja talletajate säilimine või tõhustamine. Kuna ühiskomitee otsus on seotud üksnes 2030. aastaks seatud heitkoguste vähendamise eesmärkidega, ei kohaldata määruse (EL) nr 525/2013 artiklit 4 EFTA riikide suhtes. Selleks et tagada EFTA riikide osalemine majandatava metsamaa paindlikkusmeetmes liikmesriikidega võrdsetel alustel, kehtestatakse kavandatud kohandusega nõue, et EFTA riigid esitaksid oma maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori kohta kindlaksmääratud strateegiad. Artikli 15 lõige 2 – põhihaldaja poolt EFTA järelevalveametile esitatav teave Põhjendus Kavandatud kohandus selgitab EFTA järelevalveameti rolli seoses põhihaldajaga kooskõlas liidu registri määrusega (komisjoni määrus (EL) nr 389/2013), mille EMP jaoks kohandatud versioon on inkorporeeritud EMP lepingu XX lisa punkti 21ana. Neist kohandustest ilmneb, et kui tegemist on EFTA riigi pädevusse kuuluva arvestusega, kaasatakse EFTA järelevalveamet. Kavandatud kohandus on kooskõlas ka EFTA järelevalveameti rolliga vastavalt käesolevas ühiskomitee otsuses sisalduvatele EMP lepingu VII osa ja protokolli nr 1 üldistele kohandustele. II, III, IV ja VII lisa – tabelid Põhjendus II, III ja VII lisasse tuleks lisada asjakohane teave Islandi ja Norra kohta. IV lisa A osa punkti g kohaselt peavad metsa heitkoguse võrdlustasemed olema kooskõlas määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt esitatud prognoosidega. Kuna määrus (EL) nr 525/2013 ei ole EMP lepingusse inkorporeeritud, ei ole Island ja Norra olnud kohustatud määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt prognoose esitama. Euroopa Keskkonnaametile on prognoose siiski esitatud vabatahtlikult ja Islandi puhul ka vastavalt Islandi ning Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelisele kahepoolse lepingule, milles käsitletakse Islandi osalemist Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja Islandi kohustuste ühises täitmises Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil. Seda on selgitatud lisa kavandatud kohanduses. Ajavahemikuks 2026–2030 ei ole samasugust kohandust vaja, sest Norra ja Island esitavad prognoosid määruse (EL) 2018/1999 artikli 18 kohaselt. 5.3.Põhjendused ja kavandatud lahendused – määrus 2018/842 Artikli 4 lõige 3 – võrdlusaastaks oleva 2005. aasta taseme kindlaksmääramine, et arvutada jõupingutuste jagamise määruse trajektoori lõpp-punktiks olevaks 2030. aastaks eraldatud heitkoguse absoluutsed piirmäärad Põhjendus Kasvuhoonegaaside vähendamine 2030. aastaks tuleks kindlaks määrata, lähtudes määrusega (EL) 2018/842 hõlmatud kasvuhoonegaaside heite läbivaadatud tasemest 2005. aastal, võtmata arvesse direktiivi 2003/87/EÜ (ELi heitkogustega kauplemise süsteem, HKS) I lisas loetletud tegevustest tulenevaid kasvuhoonegaase ja selliste käitiste tõendatud heitkoguseid, mis tegutsesid 2005. aastal ja liideti ELi HKSiga alles pärast 2005. aastat. Jõupingutuste jagamise määruse põhjenduse 18 kohaselt tuleks jätkata otsuses 406/2009/EÜ kindlaks määratud meetodi kohaldamist, milleks on ühe sisendina vaja 2020. aastaks eraldatud heitkogust. Norral ja Islandil neid ei ole ja seepärast ei saa neile 2030. aastaks eraldatud heitkoguse arvutamisel kasutada sama metoodikat nagu ELi liikmesriikide puhul. Artikli 4 lõiget 3 tuleks seepärast kohandada, et selgitada metoodikat, mida kasutatakse Norra ja Islandi võrdlusaasta (2005. aasta) heitkoguste kindlaksmääramiseks, võttes arvesse lepingus juba sisalduvaid HKSi väärtusi. See lihtsustab ka ajavahemikul 2021–2030 aastaks eraldatud heitkoguste arvutamist ja kindlaksmääramist käsitlevate rakendusaktide inkorporeerimist. EMP ühiskomitee otsus nr 152/2012, mis käsitleb ELi HKSi, sisaldab alates 2013. aastast HKSi kohaldamisalasse kuuluvate EFTA riikide paiksete käitiste HKSi heitkoguste 2005. aasta väärtusi. Neid arvnäitajaid saab kasutada nende HKSi direktiiviga hõlmatud sektorite 2005. aasta heitkoguste arvutamiseks, mis on jõupingutuste jagamise määruse puhul asjakohased. EFTA riikide 2005. aasta HKSi arvnäitajad, mida tuleb võtta arvesse 2030. aastaks eraldatud heitkoguste kindlaksmääramisel vastavalt artikli 4 lõikele 3, on esitatud liites, mis lisatakse IV lisa järele.

Artikli 6 lõige 1 – jõupingutuste jagamise määruse nõuete täitmiseks kehtetuks tunnistatavate lubatud heitkoguse ühikute arv Põhjendus Artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et jõupingutuste jagamise määruse nõuete täitmiseks võib ühiselt kehtetuks tunnistada kuni 100 miljonit ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikut. Lisada tuleks Islandi ja Norra maksimumarvud (vt kavandatud kohandus vi). Artikli 12 lõige 2 – põhihaldaja poolt EFTA järelevalveametile esitatav teave Põhjendus Kavandatud kohandus selgitab EFTA järelevalveameti rolli seoses põhihaldajaga kooskõlas liidu registri määrusega (komisjoni määrus (EL) nr 389/2013), mille EMP jaoks kohandatud versioon on inkorporeeritud EMP lepingu XX lisa punkti 21ana. Neist kohandustest ilmneb, et kui tegemist on EFTA riigi pädevusse kuuluva arvestusega, kaasatakse EFTA järelevalveamet. Kavandatud kohandus on kooskõlas ka EFTA järelevalveameti rolliga vastavalt käesolevas ühiskomitee otsuses sisalduvatele EMP lepingu VII osa ja protokolli nr 1 üldistele kohandustele. I, II ja III lisa Põhjendus I, II ja III lisasse tuleks lisada asjakohane teave Islandi ja Norra kohta. See põhineb ELi liikmesriikidega võrdse kohtlemise põhimõttel ja on kooskõlas komisjoni põhjendustega jõupingutuste jagamise määruse ettepanekus (COM(2016) 482 final, lk 3) ja selle aluseks olnud mõjuhinnangus. 5.4.Põhjendused ja kavandatud lahendused – määrus 2018/1999 Kohandused i–ii – asjakohased artiklid ja nende kohaldamine Põhjendus Määrusega (EL) 2018/1999 on kehtestatud juhtimismehhanism, et tagada energialiidu 2030. aasta ja pikaajaliste eesmärkide saavutamine kooskõlas Pariisi kliimakokkuleppega. Määrus (EL) 2018/1999 kuulub paketti „Puhas energia kõikidele eurooplastele“. Määruse (EL) 2018/1999 EMPs kohaldatavust hinnatakse tavapäraste EMP menetluste kohaselt. Seda tehakse kogu paketi „Puhas energia kõikidele eurooplastele“ hindamise osana. Määrus (EL) 2018/1999 sisaldab kavandamis- ja aruandlusnõudeid, mis hõlmavad määrustes (EL) 2018/841 ja (EL) 2018/842 sätestatud kohustusi. Nende nõuetega asendatakse muu hulgas määrus (EL) nr 525/2013, mida ei ole EMP lepingusse inkorporeeritud. Ühiskomitee otsuse kohaldamisala on piiratud õigusaktidega, mis on asjakohased Islandi ja Norra vastavate 2030. aastaks seatud heitkoguste vähendamise eesmärkide rakendamise seisukohast. Määrus (EL) 2018/1999 sisaldab sätteid, mis on seotud lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade ning lõimitud riiklike energia- ja kliimaalaste eduaruannetega. Need sätted ulatuvad ühiskomitee otsuse kohaldamisalast kaugemale, kuna need hõlmavad ka energiaeesmärkide kavandamist ja aruandlust ning muid energialiidu viie mõõtme eesmärke. Seepärast neid sätteid ühiskomitee otsusesse ei lisata. Island ja Norra võtavad siiski vabatahtlikult kohustuse koostada riiklikud kavad, et määrata kindlaks poliitikasuunad ja meetmed nende kohustuste täitmiseks, mis on sätestatud määrustes (EL) 2018/841 ja (EL) 2018/842 ning lisatud ühiskomitee otsusega protokolli nr 31. Kavad edastatakse 31. detsembriks 2019 ELi liikmesriikidele, komisjonile ja EFTA järelevalveametile. Island ja Norra on seda märkinud deklaratsioonis EMP ühiskomitee otsusega nr [käesolev otsus] seotud riiklike kavade kohta. Läbipaistva ja ühtse järelevalve-, aruandlus- ja ühiskomitee otsusega võetud kohustuste täitmise süsteemi loomiseks tehakse ettepanek lisada määruse (EL) 2018/1999 sätted, mis on vajalikud määruste (EL) 2018/841 ja (EL) 2018/842 rakendamiseks. See lisamine ei piira määruse (EL) 2018/1999 EMPs kohaldatavuse hindamist. Määruse (EL) 2018/1999 olulised sätted tuleb lisada arusaadavalt ja õiguslikult korrektselt. Tehakse ettepanek teha seda samal viisil, nagu lepingu protokolli nr 47 lisati veinikaubandust käsitlevad sätted, mis sisalduvad ELi õigusaktides põllumajandustoodete ühise turukorralduse kohta. See tähendab nende määruse (EL) 2018/1999 artiklite loetlemist, mida kohaldatakse. Mõnda sätet tuleb veidi kohandada, et see sobiks ühiskomitee otsuse kohaldamisalasse, samal ajal kui teised lisatakse kohandusteta. Lisatud artiklitega kindlustatakse täielik aruandlus kasvuhoonegaaside inventuuriandmete, kasvuhoonegaasidealaste poliitikasuundade ja meetmete ning prognooside kohta. Peale selle lisatakse nõuete täitmise tagamiseks vajalikud artiklid põhjalike läbivaatamiste korraldamiseks vastavalt määrustele (EL) 2018/841 ja (EL) 2018/842. Artikkel 2 sisaldab määruses (EL) 2018/1999 kasutatud mõistete loetelu. Need on mõisted, mis on asjakohased määruste (EL) 2018/841 ja (EL) 2018/842 rakendamise seisukohast. Mõned mõisted viitavad ka otsuse kohaldamisalasse mittekuuluvatele teemadele. Kohandus piirab mõistete kohaldamist käesoleva ühiskomitee otsuse kohaldamisalaga.

Artikli 26 lõige 4 – kasvuhoonegaaside inventuuriandmed Põhjendus Artikli 26 lõikega 4 on kehtestatud liikmesriikide kohustus esitada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile riiklik inventuuriaruanne. Selliste aruannete esitamine on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonist tulenev kohustus. Island ja Norra on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sõltumatud osalised. Island ja Norra esitavad riiklikud inventuuriaruanded vastavalt oma ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonist tulenevatele kohustustele. Kuna ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile iga aasta 15. aprilliks esitatavad lõplikud kasvuhoonegaaside inventuuriandmed on määruste (EL) 2018/841 ja (EL) 2018/842 nõuete täitmiseks olulised, tagatakse kohandusega, et Island ja Norra edastavad esitatud andmete koopia EFTA järelevalveametile liikmesriikidega samal kuupäeval. Artikkel 41 – liikmesriikide ja Euroopa Liidu koostöö Põhjendus Artikliga 41 reguleeritakse liikmesriikide ja liidu koostööd seoses määrusega (EL) 2018/1999 hõlmatud kohustuste koguulatusega. Kohandusega tagatakse, et see koostöö piirdub ühiskomitee otsuse kohaldamisalaga. Artikkel 42 – Euroopa Keskkonnaameti abi Põhjendus Artiklis 42 on sätestatud, et Euroopa Keskkonnaamet abistab komisjoni artiklitega 15–21, 26, 28–29, 37–39 ja 41 seotud töös. Kohandusega tagatakse, et see abi piirdub ühiskomitee otsuse kohaldamisalaga. 5.5.Põhjendused ja kavandatud lahendused – määrus (EL) nr 525/2013 Artikkel 7 ja artikli 19 lõiked 1 ja 3 – inventuuriandmed ja põhjalik läbivaatamine Põhjendus Määruse (EL) 2018/842 artikli 4 lõike 3 kohase põhjaliku läbivaatamise tegemiseks 2020. aastal tuleb lisada määruse (EL) nr 525/2013 kahe artikli osad. Määrusega (EL) 2018/1999 tunnistatakse määrus (EL) nr 525/2013 kehtetuks alates 1. jaanuarist 2021 ja seega ei kohaldata määruse (EL) 2018/1999 kohaseid aruandluskohustusi Islandi ja Norra suhtes enne 2021. aastat. Seepärast on vaja lisada määruse (EL) nr 525/2013 kahe artikli osad, et kehtestada kohustus esitada vajalikud inventuuriandmed ja korraldada 2020. aastal põhjalik läbivaatamine. Vajalikud artiklid lisatakse ühiskomitee otsusele loeteluga, milles on märgitud, milliseid artikleid kohaldatakse. Kohaldatakse üksnes artiklite neid osi, mis on seotud määruse (EL) 2018/842 rakendamisega. Islandit ja Norrat kohustatakse esitama asjakohased andmed määruse (EL) 2018/842 artikli 4 lõikes 3 osutatud põhjalikuks läbivaatamiseks 2020. aastal. Peale selle tagab artikli 19 lõigete 1 ja 3 lisamine, et põhjalik läbivaatamine tehakse neis lõigetes kindlaksmääratud menetluste kohaselt. Sätteid kohaldatakse üksnes selles ulatuses, milles need on seotud määruse (EL) 2018/842 rakendamisega. 5.6.Põhjendused ja kavandatud lahendused – rakendusmäärus 749/2014 Artiklid 3–5, 7–10, 12–14, 16, 29, 32–34, 36–37 ning I–VIII lisa ja XVI lisa tabel 2 Põhjendus Kuna määruse (EL) nr 525/2013 artikkel 7 ning artikli 19 lõiked 1 ja 3 lisatakse määruse (EL) 2018/842 artikli 4 lõike 3 kohase põhjaliku läbivaatamise tegemiseks, on vaja lisada ka rakendussätted rakendusmäärusest 749/2014 määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt liikmesriikide esitatava teabe struktuuri, vormi, esitamise ja ülevaatamise kohta.

Sätteid kohaldatakse üksnes selles ulatuses, milles need on seotud määruse (EL) 2018/842 rakendamisega. 5.7.Põhjendus ja kavandatud lahendused – üldised kohandused (EMP lepingu VII osa ja protokolli nr 1 kohaldamine, viited ELi õigusaktidele, komitees osalemine, ekspertidega konsulteerimine, Euroopa Keskkonnaameti abi ja Liechtensteini suhtes mittekohaldamine) Põhjendus Kuna artikli 79 lõikest 3 ilmneb, et EMP lepingu VII osa „Institutsioonilised sätted“ kohaldatakse EMP lepingu VI osa ja protokolli nr 31 suhtes üksnes juhul, kui nii on sõnaselgelt ette nähtud, ja kuna sõnaselgelt on ette nähtud üksnes otsustamist käsitlevate sätete kohaldamine (vrd artikkel 98), tehakse ettepanek teha kohandus b, et tagada VII osa kohaldamine ning seega järelevalve ja nõuete täitmise tagamine EFTA järelevalveameti ja EFTA kohtu poolt, nagu on selgitatud eespool seoses sätete lisamisega protokolli nr 31. Kuna protokolli nr 1 EMP lepingu horisontaalsete kohanduste kohta kohaldatakse algselt üksnes EMP lepingu lisades viidatud õigusaktide sätete suhtes, tehakse ettepanek teha kohandus c, et see oleks kohaldatav ka protokollis nr 31 viidatud õigusaktide sätete suhtes, mis lisatakse ühiskomitee otsusega. Ühiskomitee otsusega protokolli nr 31 lisatud õigusaktide sätetes on viidatud ka sellistele Euroopa või liidu õigusaktidele, eeskirjadele, poliitikasuundadele ja meetmetele, mis ei ole EMP lepingu osaks. Tehakse ettepanek teha kohandus d, et oleks selge, et neid kohaldatakse üksnes selles ulatuses ja sellel kujul, nagu need on lepingusse inkorporeeritud. EFTA riikide osalemine kliimamuutuste komitees ja konsulteerimine EFTA riikide ekspertidega samadel alustel nagu ELi liikmesriikide ekspertidega on vajalik ühiskomitee otsusega ette nähtud koostöö toimimiseks. Näiteks (nagu on selgitatud eespool seoses määruse (EL) 2018/841 (LULUCFi määrus) artikli 8 lõike 7 kavandatud kohandusega, mis hõlmab riiklike metsanduse arvestuskavade ja metsa heitkoguse võrdlustasemete kehtestamist) on EFTA riikide ekspertidega vaja konsulteerida selleks, et tagada vajalik sisend, konsultatsioonid ja koostöö ning seeläbi käesoleva ühiskomitee otsusega protokolli nr 31 lisatud õigusaktide sätete ühetaoline rakendamine ja kohaldamine. Kavandatud kohandustega e ja f tagatakse selline osalemine ja ka selleteemaline konsulteerimine. Kuna kohaldatakse EMP lepingu VII osa sätteid, jälgib EFTA järelevalveamet ühiskomitee otsusest tulenevate kohustuste täitmist Islandi ja Norra poolt. Kavandatud kohandusega g tagatakse, et Euroopa Keskkonnaamet abistab EFTA järelevalveametit tema töös otsusest tulenevate kohustuste täitmiseks, näiteks põhjaliku läbivaatamise tegemisel ning Islandi ja Norra esitatava teabe kvaliteedi tagamisel. Kuna ühiskomitee otsusega ette nähtud laiendatud koostöös osalevad üksnes Island ja Norra, sätestatakse kavandatud kohanduses h, et seda ei kohaldata Liechtensteini suhtes. 2019/0205 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel

EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega



[Laiendatud kliimakoostöö ELi, Islandi ja Norra vahel]

(EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 191 koostoimes artikli 218 lõikega 9, võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta, eriti selle artikli 1 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.