Regioonide komitee arvamus teemal “Loodusõnnetused (tulekahjud, üleujutused, põuad)”

(2006/C 206/03)

REGIOONIDE KOMITEE

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 4. aprilli 2006. aasta otsust konsulteerida kõnealuses küsimuses Regioonide Komiteega vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 265 lõikele 4;

võttes arvesse Regioonide Komitee presidendi 23. märtsi 2006. aasta otsust nimetada vastavalt töökorra artikli 40 lõikele 2 sellekohase arvamuse pearaportööriks Murcia autonoomse piirkonna president hr Valcárcel Siso (ES-EPP);

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust teemal “Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanikukaitsealase võimekuse tugevdamist” (KOM(2004) 200 lõplik – CdR 241/2003 fin (1));

ning arvestades järgmist:

võttis oma 26. ja 27. aprillil 2006 toimunud 64. täiskogu istungil (26. aprilli koosolekul) ühehäälselt vastu järgmise arvamuse:

Regioonide Komitee seisukohad ja soovitused

Regioonide Komitee

märgib murelikult, et viimastel aastatel on Euroopa Liidu piirkondi tabanud loodusõnnetuste arv, raskusaste ja ulatus märkimisväärselt suurenenud;

märgib, et loodusõnnetused puudutavad esimesena piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi, mis on kodanikele kõige lähemal seisvad asutused, mistõttu nende igakülgne osalus loodusõnnetustega toimetulemise poliitikate ja tegevuste väljatöötamises, kohaldamises ja kontrollis on esmajärgulise tähtsusega; Seepärast peab iga liikmesriik kandma hoolt selle eest, et piirkondlike ja kohalike omavalitsuste käsutuses oleksid kõnealuste ülesannete täitmiseks tõhusad ja toimivad õiguslikud, materiaalsed ja majanduslikud vahendid;

leiab, et liikmesriikide, piirkondade ja kohalike omavalitsuste vahelise solidaarsuse, koostöö, kooskõlastatuse ja abi põhimõtet tuleb rakendada täies ulatuses, et loodusõnnetusi ennetada ja vältida ning nende tagajärgi leevendada ja nendega toime tulla;

rõhutab, et nii riigiasutused kui kodanikud peavad andma otsustava panuse, et vähendada loodusõnnetusi põhjustavaid või nende tagajärgi raskendavaid tegureid;

rõhutab, et nimetatud strateegia igal etapil on oluline ette näha meetmed kodanikele loodusõnnetustega seonduvate riskide ja tegevuskavade alase teabe ja koolituse andmiseks ja nende teadlikkuse tõstmiseks, pöörates eritähelepanu lastele ja noortele ning teistele hädaolukorras suuremat abi vajavatele elanikkonnasektoritele nagu eakad ja piiratud liikuvusega isikud;

on arvamusel, et teadus- ja arendustegevuse seitsmes raamprogramm peab laiendama teadusuuringuid loodusõnnetuste ennetamiseks, eraldades vahendeid prognoosimudelite väljaarendamiseks ja varase hoiatamise süsteemide parandamiseks;

juhib tähelepanu põudade süvenemisele, mille ulatus ja kestus on suurenenud mitmes Euroopa Liidu piirkonnas, kus viimasel ajal on veevarud seetõttu märgatavalt vähenenud, tuues kaasa raskeid sotsiaalseid, majanduslikke ja keskkonda puudutavaid tagajärgi;

on arvamusel, et arvestades, kui rasked ja intensiivsed on olnud viimaste aastate loodusõnnetused, tuleb võtta rohkem meetmeid ruumilise planeerimise valdkonnas ning omistada suurem tähtsus terviklikele territoriaalsetele meetmetele maapiirkondades;

tervitab üleujutuste hindamist ja nendega toimetulekut käsitlevat direktiivi ettepanekut ja juhib tähelepanu sellele, et ei tohi unustada ulatuslikke üleujutusi Vahemere vesikondades paduvihmade ja veetõusu tagajärjel; Samas tuleb tunnistada, et ELi teistes riikides on üleujutuste asjaolud hoopis teistsugused ja seetõttu tuleb seal rakendada kohandatud lahendusi;

leiab, et tuleks kaaluda Euroopa kodanikukaitse üksuse loomist ja juhib tähelepanu sellele, et liikmesriigid peaksid otsima lahendusi, kuidas tagada tsiviiljõudude ja sõjaväe kohane koostalitlus, soovitades kaasata sõjaväelised päästeüksused ühenduse kodanikukaitse süsteemi;

kutsub üles lisama põuda selgesõnaliselt nende kriisiolukordade nimestikku, mille puhul on võimalik taotleda solidaarsusfondi vahendeid, sest tegemist on pikaajalise struktuurilise probleemiga, mille puhul on raske kinni pidada kehtestatud registreerimistähtaegadest ja millel on rasked tagajärjed piirkonna sotsiaalsele ja majanduslikule arengule; kutsub samuti üles säilitama fondi toetust erakorraliste kohalike kriisiolukordade puhul;

märgib, et struktuurifondid on õnnetuste ennetamise ja nendega toimetuleku meetmete peamised rahastamisvahendid; on arvamusel, et selles kontekstis on peatähtis parandada sünergiat struktuurifondide ja solidaarsusfondi vahel, viies teoreetilise “ülesehitustööst arengule” lähenemise praktikasse, millega kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kaasatakse loodusõnnetustega toimetulekusse;

kordab, et tõeline põllumajandust puudutavate õnnetustega võitlemise strateegia ei tohi piirduda erakorraliste meetmetega, vaid see peab sisaldama ka koolitus-, teabe- ja ennetusmeetmeid, mida rahastatakse programmi “Forest Focus”, maaelu arengu poliitika või Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest ning samuti Euroopa Liidu rahastatava riikliku kindlustuse loomise kaudu;

on arvamusel, et algatus Interreg on osutunud väga tõhusaks heade tavade vahetamisel loodusõnnetuste ennetamiseks ja viitab seoses sellega lisas toodud näidetele; ja tervitab territoriaalse koostöö eelarve suurenemist, mis võeti vastu uue 2007–2013 uue eelarveraamistiku kokkuleppe raames;

(1) ELT C 43, 18.2.2005, lk 38.

LISA

Näited loodusõnnetuste ennetamise parimatest tavadest

1. ESCAPE – Euroopa koostöö ja planeerimise lahendused hädaolukordades (rannikualade üleujutuste korral)

Üleujutuste tagajärgede leevendamiseks on Ühendkuningriigi, Madalmaade ja Belgia kõige rohkem üleujutuste all kannatavad piirkonnad käivitanud projekti ESCAPE (European Solutions by Co-operation and Planning in Emergencies). Projekt ei tegele mitte ainult ennetamise ja riskijuhtimisega, vaid püüab parandada ruumiplaneerimispoliitikat, riskijuhtimisstrateegiaid, situatsiooniplaane ning tõsta avalikkuse teadlikkust, et rannikupiirkondadele üleujutustest tulenevat kahju oleks võimalik minimeerida.

Üks oluline tegevus oli üleujutusteteemaline teadlikkuse tõstmise kampaania. Videofilmide, konverentside ja ajalehtede kaudu aidati lastel, täiskasvanutel ja kohalikel elanikel ning spetsialistidel mõista üleujutustega seotud ohte. Kampaania abil selgitati ka seda, mida võiks oodata valitsustelt ning kuidas saaksid inimesed end ise aidata. Teine oluline tegevus oli paindliku multifunktsionaalse situatsiooniplaani väljatöötamine kohalike elanike, turistide ja ettevõtete kaitsmiseks üleujutuste korral. Kasutamiseks on nüüd saadaval situatsiooniplaneerimise piiriülene raamistik.

ESCAPE-projekti raames töötati mere üleujutuste puhuks välja kõrgveeinfosüsteem (High Water Information System), mida ka katsetati. Süsteem jälgib tõusu ja mõõna, tuule tugevust ja laine kõrgust. Kõrgveeinfosüsteem on integreeritud otsustamistoetussüsteemiga (Decision Support System), mis hindab katastroofipiirkonna evakueerimiseks minevat aega ning annab soovitusi evakueerimismarsruutideks, kasutades andmeid teede läbilaskevõime ja rahvastiku kohta. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning valitsusasutused, mis vastutavad situatsiooni- ja ruumiplaneerimise eest, võivad kasutada kõrgveeinfosüsteemi ja otsustamistoetussüsteemi mereüleujutuste tagajärgede ja ajastuse prognoosimiseks. http://www.interregnorthsea.org/project-details.asp?id=1-16-31-7-526-02

2. AWARE – hoiatamine ja valmisolek hädaolukordades

Üks järeldus, milleni jõuti ESCAPE projekti raames, oli see, et kuna hädaolukorrad ei hooli piiridest, ei peaks ka situatsiooniplaane kavandama ainult oma piirideni. Projekti AWARE (Attention to warning and readiness in emergencies) võib pidada ESCAPE-projekti järeltulijaks. Kui ESCAPE keskendub ainult üleujutustele, hõlmab AWARE ka teisi valdkondi. AWARE-projekti iseloomustav joon on see, et projekt hõlmab koostööd looduslike ja inimtegevusest tekkinud katastroofide puhul, et tõsta situatsiooniplaneerimise kvaliteeti ja tõsta riskiteadlikkust tavainimeste hulgas.

AWARE keskendub teadlikkuse tõstmisele, et vähendada piiriüleste piirkondade elanike haavatavust katastroofi ajal ja järgselt. Seda tehakse teabe- ja kommunikatsiooniallikate ja -vahendite parandamise teel. Et muuta inimesed, meedia, ametivõimud ja hädaabiteenistused teadlikumaks katastroofiga kaasnevatest riskidest ning õpetada, kuidas tegutseda ja reageerida katastroofiolukorras, viiakse läbi kaks noortele ja spetsialistidele suunatud teadlikkuse tõstmise kampaaniat. Pärast esitatakse aruanne, kuidas meedia kajastas katastroofe erinevates riikides, ning viiakse läbi otstarbekuse uuring teatud vahendi kohta, mis võimaldaks ametivõimudel ohvrite sugulasi ja sõpru teavitada ohvrite asukohast pärast katastroofi. AWARE keskendub samuti piiriüleste alade kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahelise teabe ja kommunikatsiooni sisule ja struktuurile enne katastroofi, selle ajal ja pärast katastroofi. Kohalike omavalitsuste eesmärk on võtta arvesse oma otsuste piiriülest mõju ning tagada piiriüleste ametivõimude teavitamine. Projektis osalejad kasutavad ühiselt teadmisi ja kogemusi, vahetades teavet ja saadud õppetunde, ning koostavad soovitusi sisaldava aruande, mis hõlmab virtuaalset piiriülest kriisiohjamissüsteemi ja kahte piirkondadevaheliste ekspertide kohtumist kriisiohjamise ja katastroofiabi teemal. Projekti lõppeesmärk on tõsta piiriülestes piirkondades katastroofiabi kvaliteeti projektis osalevate piirkondade personalivahetuse ning piiriüleste harjutuste (ainult ametivõimude tasandil) kaudu, milles on piiriülene komponent või kus osalevad piirkondadevahelised vaatlejad, et inkorporeerida kogutud teadmised kvaliteedigarantii süsteemi. www.project-aware.com

3. Ohutuskett (Chain of Safety) – üleujutuste situatsiooniplaneerimise algatus kogu Põhjamere piirkonnas

Kuna katastroofe ei peatu piirkondlikud ega riikidevahelised piirid, ei tohiks ka riskijuhtimine ja kriisiohjamine sinna peatuma jääda. Euroopa Komisjon on tunnistanud, et tegemist on probleemiga, ning töötab praegu koostöös liikmesriikidega välja mitmeid algatusi, jõudmaks situatsiooniplaneerimise osas Euroopa lähenemisviisini. Ohutusketi (Chain of Safety) eesmärk on anda neisse algatustesse panus Põhjamere piirkonna seisukohast. Selleks algatatakse projekt, mille raames luuakse üleujutuste situatsiooniplaneerimise struktuur, mis põhineb ohutusketi mudelil ning hõlmab kogu Põhjamere piirkonda. Projekti eesmärk on Põhjamere piirkonnas toimuvate üleujutuste korral lihtsustada koostööd, kogemuste jagamist ning üksteise abistamist, koondades rannikualade üleujutuste alased teadmised ja kogemused kokku tervet Põhjamere piirkonda ühendava ohutusketi vahendusel. See on suunatud Põhjamere piirkondade vahelise koostöö optimeerimisele, et minimeerida rannikualade üleujutustest tekkinud kannatanute arvu ja kahju. Projekti üldeesmärk on välja töötada üleujutuste situatsiooniplaan, mis hõlmab kogu Põhjamere piirkonda. See toimuks koostöös kõigi asjaomaste sidusrühmadega, et koondada kokku osalevate piirkondade parimad tavad ja kogemused.

Ohutusketi projekti tegevused võib jaotada kolmeks: võrdlev analüüs Põhjamere piirkondade olemasolevate piirkondlike ja riiklike plaanide kohta üleujutuste korral; ühise lähenemise määratlemine Põhjamere piirkonna ohutusketi loomiseks; nimekiri vajaolevast ning olemasolevast varustusest, et ühist üleujutuste situatsiooniplaani ellu viia.

4. Teadusuuringute Ühiskeskuse teadmistebaasi NEDIES (loodus- ja keskkonnakatastroofi teabevahetussüsteem) parandamine

Euroopa kodanike ja keskkonna kaitse seisab pidevalt silmitsi paljude erinevate riskidega, mis tulenevad loodusohtudest. Seetõttu on riski vähendamiseks tulevikus ja prioriteetide seadmiseks haavatavuse osas äärmiselt tähtsad õppetunnid, mis on saadud toimunud katastroofide arengu ja nende tekkimise põhjustanud tingimuste süstemaatilisest analüüsist. Saadud õppetundide laialdane rakendamine ja levitamine on järgmine eluliselt tähtis samm soovimatute sündmuste vastu võitlemiseks ja eelkõige nende tagajärgede leevendamiseks. Selle saavutamiseks haldab Teadusuuringute Ühiskeskus loodus- ja keskkonnakatastroofi teabevahetussüsteemi NEDIES (Natural and Environmental Disaster Information Exchange System), mille eesmärk on saadud õppetundide ettevalmistamine ja levitamine, et looduskatastroofe ja tehnoloogilisi õnnetusi ära hoida, nendeks ette valmistuda ja neile reageerida. NEDIES-süsteemis olevad aruanded on kättesaadavad veebilehel.

Et katastroofiandmeid (sh saadud õppetunde) sisaldavat NEDIES-teadmistebaasi arendada ja laiendada, on vaja paremini struktureeritult ja põhjalikumalt aru saada katastroofitingimustest, et oleks võimalik anda üksikasjalik ja väärtuslik panus otsuste langetamisse. Teadusuuringute Ühiskeskuse ja Euroopa Komisjoni tellitud uurimuse osana töötab Madalmaades asuva Zeelandi Ülikooli teaduskond välja skeemi, kuidas struktureeritult analüüsida ja kaardistada katastroofi arengut ajas; enne katastroofi, selle ajal ja pärast seda võetud meetmeid katastroofi likvideerimise juhtimiseks; osalejaid, keskkonda ja teisi juhtimise tõhusust mõjutavate parameetreid. Eesmärk on anda piisavalt struktureeritud panus, et lihtsustada saadud õppetundide kogumist. Analüüsist saadud tulemused lisatakse “ohutusketi” raamistikku. Selle tulemusena tulevad igas etapis nähtavale tagajärjed, mis on omavahel seotud.

5. INTERREG III A – Itaalia/Sloveenia: Isonzo-Soča jõe ühendatud seiresüsteemi projekt SIMIS

Projekti eesmärk on parandada Isonzo jõgikonna seiresüsteemi ja nii suurendada elanike kaitset üleujutuste vastu. Samuti aitab projekt parandada riigiüleseid turvameetmeid, tugevdada koostööd Friuli-Venezia Giulia ja Sloveenia vahel ning kasutada uuenduslikke tehnilisi vahendeid. Nimetatud sihtide saavutamiseks on omavahel seotud Palmanova ja Lublijana operatiivkeskused ning sisse on seatud ühised hädaolukorra sekkumisprotokollid. Läbi on viidud ka jõgikonna põhjalik uuring ning jõgikonna kõige kriitilisematesse punktidesse on paigutatud kõrgemal tasemel seireüksused, et üleujutusi prognoosida ja ära hoida. http://www.simis.si

6. Kodanikukaitsealase piiriülese koostöö piirkondadevaheline protokoll – Friuli-Venezia Giulia/Carinthia – Sloveenia

Friuli-Venezia Giulia autonoomse piirkonna ja Sloveenia Vabariigi Carinthia piirkonna kodanikukaitse organisatsioonid on teadlikud looduslikest ja inimese tekitatud riskidest, mis võivad mõjutada elanikke, ning vajadusest anda hädaolukorras kiiresti vastastikkust abi. Samuti tahavad kodanikukaitse organisatsioonid kiirendada ja edendada piiriülest koostööd kodanikukaitse valdkonnas. Seega on nad näidanud üles tahet maksimaalselt arendada vastastikust koostööd ja tõhusalt kooskõlastada sekkumisi, mida on vaja naaberpiirkondade elanike, vara, asustuste ja keskkonna kaitsmiseks hädaolukorras või oodatavas hädaolukorras, sh metsatulekahjude puhul. Piiriülesed koostööprotokollid sätestavad ühised operatiivmeetodid katastroofide prognoosimiseks ja ennetamiseks, andmevahetuse reaalajas ja kiire teabeedastamise ning vastastikuse abi hädaolukorras ja naaberpiirkondade elanikele suunatud päästeoperatsioonide koordineerimise.

Et ellu viia ühist huvi pakkuvaid prognoosimise, ennetamise ja teabevahetuse meetmeid kodanikukaitse valdkonnas, loovad Friuli-Venezia Giulia autonoomne piirkond ja Sloveenia Vabariigi Carinthia piirkond oma operatiivkeskuste vahel ühendused. Nende ühenduste eesmärk on tagada kogu olulise teabe kiire mõlemapoolne edastamine ning võimaldada oskusteabe vahetamist ja ühiste õppuste korraldamist. Kõnealused piirkonnad on otsustanud siduda ka oma operatiivkeskused tõhusa andmeedastus- ja vastuvõtusüsteemi kaudu. Selle kaudu edastatakse reaalajas mõlemalt poolt olulist teavet oma territooriumil asuvatest seismilistest, hüdrometeoroloogilistest ning mere ja ranniku meteoroloogilistest seirevõrgustikest ning võimaldatakse videokonverentside korraldamist operatiivkeskuste vahel.

Piirkonnad on pühendunud kiirele operatiivkeskustevahelisele teabevahetusele potentsiaalsete või tegelike hädaolukordade puhul, mis võivad ohustada naaberpiirkondade elanikke, vara, asundusi või keskkonda piiriala lähedal. Samuti korraldavad nad regulaarseid kohtumisi erinevate asutuste tehnilise personali vahel. Kõnealused piirkonnad on käivitanud süsteemi kodanikukaitse oluliste tehniliste ja teaduslike edusammude alase oskusteabe edastamiseks. Selle üheks osaks on ühisprojektid, mida rakendatakse looduslike riskide ennustamiseks ja ennetamiseks. Piirkonnad korraldavad ühiseid õppusi ja simulatsiooniharjutusi, et tutvuda üksteise hädaolukordade operatiivmeetmetega. Kui nende enda territooriumil toimub hädaolukord, mis mõjutab naaberpiirkondade elanikke, saavad piirkonnad operatiivkeskuste kaudu üksteist appi kutsuda. Vastastikune abi võib – sõltuvalt olemasolevatest ressurssidest – hõlmata spetsialistide saatmist, vabatahtlike üksusi nõuetekohase varustuse ja sõidukitega, õhusõidukeid ja muud abivorme kannatada saanud naaberpiirkondade elanikele või teisi võimalusi, mis võivad hädaolukorras aidata. Piirkonnad on leppinud kokku, et koostööd tehakse piirialade metsatulekahju kustutamise meetmete alal. Vastastikust abi antakse tasuta.

7. DESERTNET – Euroopa Vahemere piirkonna kõrbestumise seire ja selle vastu võitlemise meetmed

DESERTNET-projekti eesmärk on Vahemere basseini kõrbestumisohus olevate alade uurimine, seire ja jätkusuutlik majandamine. Projekti eesmärk on piirkondlike ja riiklike programmide abil tõhustada teavet ja tehnilisi ning teaduslikke kogemusi, mis on kogutud ja kokku pandud piirkondlikes ja riiklikes programmides tuvastatud ohustatud alade kohta. Kavas on luua teenuste platvorm, pilootmeetmete ja -kasutajate võrgustik ning piirkondadevaheline kõrbestumise järelevalvekeskus, et aidata luua ühtne süsteem andme- ja teabevahetuseks ning kõrbestumise kontrollimiseks.

DESERTNET-projekti raames on algatatud pilootmeetmete võrgustik, mis on loodud erinevate piirkondade kogemuste võrdlusel põhineva meetodite standardiseerimise käivitamiseks. Kõnealune võrgustik toimib teenusteplatvormina, mille tulemusena on loodud partnerpiirkondades meetodite, mudelite ja olemasolevate andmete baas. Tulevikus peaks see struktuur võimaldama ka otsesemat tegevuse juhtimist ja koostööd projektides ja muudes aspektides. Võrgustik hakkab toimima kõige laiemalt üle võetud ja ühiselt kasutatavate meetodite võrdlusalusena. Edaspidi kavatsevad partnerid teenusteplatvormi edendada, eelkõige kasutajate arve suurendamise teel. See laienemine peaks platvormi muutma virtuaalfoorumiks, kus jagatakse oskusteavet, tuues lisaks kasutajatele sisse riiklikud kõrbestumise vastased komiteed.

Partnerpiirkonnad Itaalias on Liguuria, Campania, Calabria, Toscana, Sitsiilia, Emilia Romagna, Basilicata ja Sardiinia piirkonnad ning Hispaanias Murcia and Andaluusia autonoomsed piirkonnad. (www.desertnet.org)

8. ROBINWOOD – säästva arengu kaudu maa- ja mägipiirkondade taaselustamine integreeritud metsamajanduse teel

ROBINWOOD on projekt, mida Euroopa Komisjon kaasrahastab Interreg III C (lõunatsoon) programmi raames. Projekti eesmärk on maapiirkondade sotsiaalmajanduslik areng puidu turustusahela taaselustamise abil. Projektiga kavatsetakse rakendada uuenduslikku lähenemisviisi, mis põhineb säästval metsamajandusel ja ühendab endas planeerimise, keskkonna, energeetika, territoriaalsed, majanduslikud ja ametialased aspektid.

ROBINWOOD-projekt hõlmab viit peamist valdkonda:

— programmi koordineerimine ja juhtimine;

— pinnase säilitamine, eesmärgiks on metsamajanduse abil leida lahendusi erosiooni vältimiseks, maalihete kontrolliks ja üleujutustega toimetulekuks;

— metsaressursid, eesmärgiks on parem metsamajandus parimate tavade vahetamise teel ja lahenduste leidmise abil metsa sertifitseerimise, majandamise ja planeerimise probleemidele; lõpuks kavatsevad partnerpiirkonnad koostada metsamajanduse tegevuskava, milles hinnatakse metsamajandusprotsesside majanduslikku ja keskkondlikku jätkusuutlikkust;

— energeetika, eesmärgiks on suurendada metsa biomassi kasutust, et toota CO2-neutraalset energiat jätkusuutlikust allikast;

— kommunikatsioon, eesmärgiks on uute arengute jõudmine partnerpiirkondade maa- ja mägipiirkondadesse; kommunikatsioon on oluline vahend tipptaseme edendamiseks ja hea tava levitamiseks partnerpiirkondade seas.

— Osalevad piirkonnad on järgmised: Liguuria (Itaalia), Brandenburg (Saksamaa), Murcia autonoomne piirkond (Hispaania), Wales (Ühendkuningriik), Ida-Pommeri (Poola) ja Ida-Slovakkia (Slovakkia Vabariigi Košice ja Prešovi autonoomsed piirkonnad).