Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2019/C 248/07)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5 (1).

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Médoc“

Viitenumber: PDO-FR-A0730-AM03

Teate kuupäev: 10.4.2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond – redaktsiooniline muudatus

Kirjeldus ja põhjused

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti esimeses lõigus eemaldatakse Cantenaci ja Margaux’ kommuunid ning lisatakse Margaux-Cantenaci kommuun.

Tegemist on redaktsioonilise muudatusega seoses eespool märgitud kommuunide ühinemisega. Kaitstud päritolunimetuse „Médoc“ tootmispiirkond jääb muutumatuks.

Koonddokumendi punkti 2.6 on vastavalt muudetud.

2. Piiritletud maatüki kogupindala

Kirjeldus ja põhjused

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti teist lõiku muudetakse, et ajakohastada maatükkide piiritlemise heakskiitmise kuupäevi.

1) Pärast sõnu „9. aprillil 2008“ lisatakse sõnad: „alates 28. septembrist 2011, 26. juunist 2013, 11. septembrist 2014, 9. juunist 2015, 8. juunist 2016, 23. novembrist 2016 ja 15. veebruarist 2018 ning alalise komisjoni kohtumisest 25. märtsil 2014“.

2) Kuupäevad 9. november 1960, 13. mai 1970 ja 6. november 1997 jäetakse välja.

Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

Selle muudatusega seonduvalt lisatakse tootespetsifikaadi I peatüki XI punkti esimesse lõiku järgmine üleminekumeede: maatükkide puhul, mis on välja jäetud piiritletud maatükkide kogupindalast ja mis on loetletud tootespetsifikaadi III lisas, on saagi puhul õigus kasutada kontrollitud päritolunimetust kuni viinapuude väljajuurimiseni ja hiljemalt 31. detsembrini 2024.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3. Vahetus läheduses asuv piirkond – redaktsiooniline muudatus

Kirjeldus ja põhjused

Vahetus läheduses asuva piirkonna kirjeldust muudetakse pärast kommuunide ühinemist, ilma et see mõjutaks vahetus läheduses asuvat piirkonda, mille piirid ei muutu.

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti kolmandast lõigust jäetakse välja Aubie-et-Espessasi, Castets-en-Dorthe’i, Castillon-de-Castets’, Civrac-de-Dordogne’i, Saint-Antoine’i ja Salignaci kommuunid.

Val de Virvée, Castets’, Castilloni ja Civrac-sur-Dordogne’i kommuunid lisatakse.

Aubie-et-Espessasi, Saint-Antoine’i ja Salignaci kommuunid liideti Val de Virvée kommuuniks.

Castets-en-Dorthe’i ja Castillon-de-Castets’ kommuunid liideti Castets et Castilloni kommuuniks.

Civrac-de-Dordogne’i kommuun muudeti Civrac-sur-Dordogne’iks.

Koonddokumendi punkti 2.9 on vastavalt muudetud.

4. Seos piirkonnaga

Kirjeldus ja põhjused

Tootespetsifikaadi I peatüki X punkti esimese lõigu alapunktis a on geograafilise piirkonna kommuunide arv pärast Cantenaci ja Margaux’ kommuunide ühinemist muutunud, 52 asemel on nüüd 51 kommuuni.

Koonddokumendi punkti 2.8 on vastavalt ajakohastatud.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Médoc

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Tegemist on punaste vaiksete veinidega, mille laagerdamisomadused on suurepärased. Veinid on tanniinised, intensiivsed ja põhinevad peamiselt viinamarjasordil ‘Cabernet Sauvignon N’ (traditsiooniline viinamarjasort), mida segatakse viinamarjasordiga ‘Merlot N’, vähemal määral ka ‘Cabernet Franc N-ga’ ja ‘Petit Verdot N-ga’, või harvemini sortidega ‘Cot N’, ‘Carmenère N’. ‘Cabernet Sauvignon N’ annab veinidele vürtsiseid nüansse. ‘Merlot N’ annab veinidele ümarust, pehmust ja punaste puuviljade nüansse. Struktuursust ja komplekssust suurendab viinamarjasortide ‘Cabernet Franc N’ või ‘Petit Verdot N’ segamine, kusjuures viimane annab veinile ka värskust.

Pärast rikastamist ei ületa nende üldalkoholisisaldus 13 mahuprotsenti.

Nende väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti.

Iga veinipartii puhul, mida turustatakse pakendamata või pakendatult, kehtib järgmine:

— fermenteeritavate suhkrute (glükoos+fruktoos) sisaldus kuni 3 g/l;

— õunhappe sisaldus kuni 0,2 g/l.

veinide puhul, mida turustatakse pakendamata või pakendatult enne saagikoristusaastale järgneva aasta 1. oktoobrit, on lenduvate hapete sisaldus kuni 12,25 meq/l. Pärast seda kuupäeva on veinide lenduvate hapete sisaldus maksimaalselt 16,33 meq/l.

Iga pakendamata turustatava veinipartii vääveldioksiidi sisaldus on kuni 140 milligrammi liitri kohta.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 13 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 16,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Rikastamine

Veinivalmistuse eritavad

Substraktiivsed rikastamistehnoloogiad on lubatud, tingimusel et rikastamisaste ei ületa 15 %. Pärast rikastamist ei ületa veinide alkoholisisaldus 13 mahuprotsenti.

Viinapuude kasvatamine

Viljelustavad

Tihedus: puude minimaalne istutustihedus on 5 000 puud hektari kohta. Reavahe ei või olla suurem kui 2 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahemaa ei või olla väiksem kui 0,80 meetrit.

Viinapuude lõikamise eeskirjad: lõikamine on kohustuslik. See toimub hiljemalt lehtede moodustumise etapil (Lorentzi skaalal 9). Viinapuude lõikamisel kasutatakse järgmisi tehnikaid: – deux astes’i lõikus (kaks pikka võrset), nn kaheõlaline Guyot’ lõikus või Médoci lõikus, kus puule peab jääma vähemalt 5 punga; – tavaline Guyot’ ja kombineeritud Guyot’ lõikamismeetod, mille puhul peab puule jääma 7 või enam punga; – kahetüveline või neljaharulise lehviku kujuline cots’ lõikus, mille puhul peab puule jääma vähemalt 12 punga.

b. Maksimaalne saagikus

65 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine, veini valmistamine ja laagerdamine toimub Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Arcins, Arsac, Avensan, Bégadan, Blaignan, Blanquefort, Castelnau-de-Médoc, Cissac-Médoc, Civrac-en-Médoc, Couquèques, Cussac-Fort-Médoc, Gaillan-en-Médoc, Grayan-et-l’Hôpital, Jau-Dignac-etLoirac, Labarde, Lamarque, Lesparre-Médoc, Listrac-Médoc, LudonMédoc, Macau, Margaux-Cantenac, Moulis-en-Médoc, Naujac-sur-Mer, Ordonnac, Parempuyre, Pauillac, Le Pian-Médoc, Prignac-en-Médoc, Queyrac, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Estèphe, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne, SaintVivien-de-Médoc, Saint-Yzans-de-Médoc, Sainte-Hélène, Salaunes, Soulacsur-Mer, Soussans, Le Taillan-Médoc, Talais, Valeyrac, VendaysMontalivet, Vensac, Le Verdon-sur-Mer ja Vertheuil.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

’Petit Verdot N’

8. Seos(t)e kirjeldus

Kaitstud päritolunimetuse „Médoc“ geograafiline piirkond asub Gironde’i departemangus Garonne’i jõe vasakul kaldal, Gironde’ist kuni Bordeaux’ põhjaosani. See Médoci poolsaare viinamarjakasvatuse all olev osa ulatub ligi 80 kilomeetri kaugusele põhjast lõunasse ja pisut üle kümne kilomeetri idast läände, asudes 51 kommuuni territooriumil.

Médoci piirkonna sademeprofiil eristub mõõdukate hooajaliste kõikumiste ja atlantilise kliima kohta väga mõõduka sademetehulga poolest. Kuigi geograafilise piirkonna asukoht põhjapoolses osas muudab kliima jahedamaks kui poolsaare lõunaosas, on sademete hulk väiksem. Need viinamarjakasvatusele soodsad kliimatingimused on tingitud soojuse stabiliseerivast mõjust, mille allikas on Atlandi ookean läänes ja Gironde’i suue idas. Mereline kliima, millele lisanduvad mõnel aastal vihmased madalrõhkkonnad sügisel, või vastupidi, kuum ja väga päikesepaisteline hilissügis, jätavad aastakäigule oma jälje.

Selle mõjul kujunenud viinamarjaistanduste maastikku iseloomustab madal reljeef (3–50 meetri kõrgusel merepinnast), mis on piiratud metsaga läänest ja Gironde’i suudmega idast. Lõunast põhja ulatuvad viinamarjaistanduste kruusased künkad, mida piiravad pisikesed ojad (jalles) ja viinamarjakasvatuseks mittekasutatavad soisemad alad.

Médoci piirkonna viinamarjakasvatusalasid, mis on kuulsad üle kogu maailma, on aegade jooksul täiustanud veinitootjate põlvkonnad. Aegade jooksul on veinitootjate hea mullastiku tundmine ja mullaomaduste optimeerimispüüdlused pinnase kuivendamise tehnikate abil võimaldanud arendada pika laagerdamisajaga punaste veinide tootmiseks kõige sobivamad viljelustavad. Sanitaarnõuete areng ja viinamarjaistanduse mehhaniseerimine ei ole muutnud veinivalmistajate soovi säilitada viinamarjakasvatustavasid, mis on kooskõlas eesmärgiga toota tunnustatud eripäraga punaseid veine.

Tänapäeval põhineb Médoci piirkonna viinamarjakasvatus põhiliselt sordil ‘Cabernet Sauvignon N’, mis on eelistatav viinamarjasort kiviste muldade korral, sordil ‘Merlot N’, mida hinnatakse selle puuviljalisuse pärast, sordil ‘Cabernet Franc N’, mis sobib lubjakivipinnase puhul, ning sordil ‘Petit Verdot N’, mis kasvab soojas ja vett läbilaskvas pinnases. Kontrollitud päritolunimetusega „Médoc“ viinamarjasortide ja muldade selline mitmekesisus nõuab selektiivset lähenemist viinamarjaistanduste majandamisel.

Selline majandamine võimaldab saada väga küpseid ja terveid viinamarju, mille saagikust kontrollitakse. Soovitud kontsentratsiooniga veinide saamiseks on seega võimalik ka viinamarjade leotamine. Seetõttu on nende pehmendamiseks oluline vähemalt kuuekuuline laagerdamine.

Need tanniinised ja intensiivse värvusega veinid põhinevad peamiselt viinamarjasordil ‘Cabernet Sauvignon N’, mida segatakse viinamarjasordiga ‘Merlot N’, vähemal määral ka sortidega ‘Cabernet Franc N’ ja ‘Petit Verdot N’, või harvemini sortidega ‘Cot N’ ja ‘Carmenère N.’‘Cabernet Sauvignon N’ on traditsiooniline viinamarjasort ja annab „Médoc“ päritolunimetusega veinidele vürtsiseid nüansse. Viinamarjasordiga ‘Merlot N’ segamisel annab viimane veinidele ümarust, pehmust ja punaste puuviljade nüansse. Domineerides võimaldab ‘Merlot N’ kiiremini saavutada soovitud täiustunud aroome. Struktuursust ja komplekssust suurendab viinamarjasortide ‘Cabernet Franc N’ või ‘Petit Verdot N’ segamine, kusjuures viimane annab veinile ka värskust.

Tegemist on suurepäraste laagerdamisomadustega veinidega.

Seda pika veinivalmistamise ajalooga piirkonda, mida läbib ka veinitee nimega Route des Vins, ilmestavad arvukad veinilossid (Châteaux), mitmekesise arhitektuuripärandiga suured hooned, mille naabruses asuvad väga väikesed põllumajanduslikud pereettevõtted, kelle veinitootmist, veinide turustamist ja müügiedendust toetavad veinitootjate ühistud.

Selle päritolunimetusega veinide maine on kujunenud ammusest ajast ja põhineb mõistel „Château“. Akvitaania hertsoginna ELEANORi ja Inglismaa tulevase kuninga HENRY PLANTAGENETi vahel 1152. aastal sõlmitud abieluga kaasnenud kaubandussidemete arendamine Inglismaaga mängis olulist rolli „Médoci“ veinide maine kujundamises välismaal.

Aastal 1647, kui „Jurade de Bordeaux“ andis välja ajaloo esimese Guyenne’i veinide klassifikatsiooni, olid valla „Médoc“ veinid oma maine juba kehtestanud. LOUIS XV valitsusajal täpsustati seda klassifikatsiooni piirkondade kaupa, liigitades need kõigepealt valdade, seejärel viinamarjaistanduste (crus) kaupa. Need erinevad liigitused viisid 1855. aastal Bordeaux’ veinide klassifitseerimiseni, millega liigitati „Médoci“ veinid Gironde’i omade alla. Lisaks sellele avaldati 1932. aastal liigitus „Crus Bourgeois du Médoc“.

Päritolunimetusega „Médoc“ veinide viimase nelja sajandi jooksul omandatud „aukraadid“ on saadud tänu nende kvaliteedile ja eripärale igal ajastul. Muutuvad kas maitsed või arenevad aegade jooksul veinivalmistustavad. Kaitstud päritolunimetusega „Médoc“ veinide täidlus ja värvus, nende potentsiaal arendada maitsebukette, tanniinide ja puuviljade kooslus tänu veinide segamisele (assamblaaž) eristavad neid kahtlemata nii „Bordeaux“ kui ka teiste Prantsusmaa veinide seas.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud erandina seoses veinide valmistamise ja laagerdamisega, koosneb järgmistest Gironde’i departemangu kommuunidest vastavalt ametlikule geograafilisele koodile 19. juunil 2017: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arbis, Les Artigues-de-Lussac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychacet-Caillau, Bieujac, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Le Bouscat, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, La Brède, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Cantois, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Civrac-de-Blaye, Civrac-desurDordogne, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Eglisottes-et-Chalaures, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Le Haillan, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Juillac, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamothe-Landerron, La Lande-deFronsac, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Léogeats, Léognan, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Madirac, Maransin, Marcenais, Marcillac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Paillet, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-etCornemps, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, SaintAignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-etAppelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-surl’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Avit-deSoulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Blaye, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christophe-deDouble, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Côme, Saint-Denisde-Pile, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félixde-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-duPuch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-duBois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, SaintLaurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, SaintLaurent-du-Plan, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-deMontferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, SaintMartin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-deRieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, SaintPhilippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, SaintPierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, SaintRomain-la-Virvée, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Trojan, SaintVincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, SaintVivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Sainte-Colombe, SainteCroix-du-Mont, Sainte-Eulalie, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Sallebœuf, Les Salles-deCastillon, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-deGuyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulignac, Soussac, Tabanac, Taillecavat, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Uzeste, Val de Virvée, Vayres, Vérac, Verdelais, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac ja Yvrac.

Suurem geograafiline üksus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Märgistusel võidakse osutada suuremale geograafilisele piirkonnale „Vin de Bordeaux – Médoc“ või „Grand Vin de Bordeaux – Médoc“. Selle nimetuse märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (ei kõrguses ega laiuses) kui kaks kolmandikku tähtede suurusest, millega on kirjutatud kaitstud päritolunimetus.

Link tootespetsifikaadi juurde

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c0c6b3dd-b9e7-4b9d-a605-dc6ef93f4e88

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.