[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 16.2.2005

SEK(2005) 230 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2003/04–2009/10

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1] on sätestatud, et liikmesriigid, kes ei ole võtnud kasutusele ühisraha, pidid esitama nõukogule ja komisjonile 1. märtsiks 1999 lähenemisprogrammid. Vastavalt selle määruse artiklile 9 pidi nõukogu kontrollima iga lähenemisprogrammi komisjoni ja asutamislepingu artikli 114 alusel moodustatud komitee (majandus- ja rahanduskomitee) koostatud hinnangute alusel. Olles programmi kontrollinud, esitas nõukogu arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Selle määruse kohaselt peavad liikmesriigid esitama igal aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi, mida võib nõukogu samuti kontrollida sama menetluse kohaselt.

Ühendkuningriik esitas esimese lähenemisprogrammi aastateks 1997/98–2003/04 22. detsembril 1998 ja nõukogu andis sellele hinnangu 8. veebruaril 1999. Ajakohastatud programmid esitati igal järgmisel aastal. Ühendkuningriik esitas viimase ajakohastatud lähenemisprogrammi 17. detsembril 2004. Komisjoni talitused andsid ajakohastatud programmile tehnilise hinnangu, arvestades komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognooside tulemusi ning võttes arvesse tegevusjuhendit,[2] potentsiaalse tootmismahu ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi ning põhimõtteid, mis on sätestatud komisjoni 27. novembri 2002. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile eelarvepoliitika kooskõlastamise tõhustamise kohta[3]. Hinnangu alusel võib tõdeda järgmist:

- Ühendkuningriigi ametiasutused esitasid kuuenda ajakohastatud lähenemisprogrammi (edaspidi „ajakohastatud programm“) 17. detsembril 2004 ja see hõlmab eelarveaastaid 2003/04–2009/10. Ajakohastatud programmis on esitatud valitsusasutuste viimased prognoosid riigi rahanduse kohta, mis avaldati 2. detsembril 2004. aastal eelarve ettevalmistusaruandes (Pre-Budget Report). Programm vastab osaliselt andmenõuetele, mis on esitatud muudetud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Kogukulude ja -tulude kohta esitatud andmeid ei ole ühtlustatud ESA95-süsteemiga, kuna info esitamisel ei ole kasutatud tegevusjuhendis ette nähtud standardtabeleid. Samuti on ajakohastatud programmis UMTS-sagedusalade müügitulusid käsitletud aastase kasumiallikana, mitte aga vara müügina, lisaks ei esitata andmeid nende tulude tähtsuse kohta riigi rahanduse prognooside suhtes.

- Keskne makromajanduslik prognoos põhineb kindlal majanduskasvul, mis aeglustudes jõuab suundumusliku tasemeni aastaks 2006. ja pärast seda. Eeldatakse teatavat kasvu tasakaalustumist, kuna sisenõudlus ennustuste kohaselt väheneb ja hiljutine puhasekspordist tulenev negatiivne mõju kasvule kaob. Olemasoleva teabe kohaselt tundub ajakohastatud programmis sisalduv makromajanduslik stsenaarium olevat enam-vähem usutav, hoolimata riskist, et lähiajal võib kasv olla oodatust väiksem. Prognoos tundub 2005. aasta osas soodne, kuid 2006. aasta osas vastab komisjoni talituste prognoosidele. Edaspidiseks, 2007. aastaks ja pärast seda, on ametiasutuste prognoosid suundumusliku kasvu kohta pisut madalamad kui komisjoni talituste viimased hinnangud potentsiaalse kasvu kohta.

- Tuleb siiski märkida, et Ühendkuningriigi ametiasutuste prognoosid riigi rahanduse kohta põhinevad ennustusstsenaariumil, mille puhul on suundumusekohane tootmiskasv keskses makromajanduslikus stsenaariumis ennustatud kasvumäärast veerand protsendipunkti madalam. Isegi madalama kasvustsenaariumi korral on oht, et 2005. aastal on SKT kasv ennustatust madalam; siiski on tõenäoline, et keskpika perioodi prognoos suundumusekohase tootmiskasvu kohta osutub ettevaatlikuks.

- Hoolimata tugevast tööturust ja keskmise sissetuleku paranemisest, püsis THHI inflatsioon 2004. aastal aeglasena, olles üldiselt selgelt alla 2-protsendilise inflatsioonieesmärgi. Tulevase hinnasurve ootuses tõstis Inglise Pank aasta jooksul rahapoliitilist intressimäära neli korda, mille tulemuseks oli repomäära tõus alates 2003. aasta novembrist kokku 125 baaspunkti võrra, jõudes 4,75%ni. Naelsterlingi efektiivne vahetuskurss tõusis tagasihoidlikult nominaalväärtuses aasta esimesel poolel, kuid langes seejärel taas ning 2004. aasta lõpuks oli kõnealune indeks võrreldes oma väärtusega aasta alguses vähe muutunud. Neid arenguid peegeldades tugevnes kahepoolne vahetuskurss euro suhtes 2004. aasta esimesel poolel ja oli aasta lõpus tasemel, mis oli peaaegu sama, mis 12 kuud varem. Viimase aasta jooksul olid arengud Ühendkuningriigi võlakirjade tootluse osas enam-vähem kooskõlas suundumustega rahvusvahelistel võlakirjaturgudel. Seevastu 10aastase tähtajaga riigi võlakirjade tootlikkuse erinevus võrreldes Saksamaaga tõusis 50 baaspunktilt 2004. aasta alguses peaaegu 100 baaspunktini novembri keskpaigaks tänu lühiajaliste intressimäärade suurele erinevusele ja suuremale riigi võlakirjade emissioonile Ühendkuningriigis võrreldes eelnenud aastatega.

- Ühendkuningriigi fiskaalpoliitika põhineb kahel kogu valitsemissektori kohta kehtival siseriiklikul fiskaalpoliitilisel reeglil: „kuldne reegel“, mille eesmärgiks on tagada, et valitsus laenaks majandustsükli jooksul ainult netoinvesteeringute ja mitte jooksevkulude rahastamiseks; ja „jätkusuutliku investeerimise reegel“, mille eesmärgiks on avaliku sektori neto võla hoidmine tsükli jooksul „stabiilsel ja usaldusväärsel tasemel“ alla 40% SKTsse. Selle poliitika alusel prognoositakse ajakohastatud programmis puudujäägi vähenemist 3,2% SKTst 2003/04. eelarveaastal alla 3% kontrollväärtuse 2004/05. aastal (see eelarveaasta on võrdlusperiood, mille alusel hinnatakse Ühendkuningriigi rahandust stabiilsuse ja kasvu pakti alusel). Seejärel prognoositakse ajakohastatud programmis puudujäägi järkjärgulist vähendamist keskpika perioodi jooksul, kuid ainult tasemeni 1,7% 2008/09 aastal. Kulusuhe kasvab jätkuvalt kooskõlas valitsuse prioriteetidega, kaasa arvatud netoinvesteeringute suurenemine, kuid eeldatav tulusuhte suurenemine tooks kaasa valitsemissektori eelarvetasakaalu üldise paranemise. Hoolimata põhimõtteliselt samaks jäänud makromajanduslikust nägemusest, on 2006/07. aasta puudujäägiprognoose suurendatud eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes, kuid 2007/08. aastaks on need samaks jäänud. Seega kavandatakse lõdvema lühiajalise poliitika asendamist pärast 2005/06. aastat riigi rahanduse rangema stabiliseerimisega eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes.

- Oht, et puudujääk on kavandatust suurem, on tuntav just lähiajal. Eriti võib puudujääk 2004/05 eelarveaastal olla suurem kui 3% SKTst. Riske on nii lühikesel kui keskpikal perioodil, sest 2005. aasta kasvuprognoos on suhteliselt soodne ja on võimalik, et tulud, eriti ettevõtte tulumaksust tulenevad tulud, paranevad loodetust aeglasemalt. Eriti alates 2006/07. aastast, kui ennustatakse tulude kasvu aeglustumist, võib ministeeriumidel olla raske kokkutõmmatud eelarvega hakkama saada ja seega võivad nad kasutusele võtta kogutud kulutamata vahendid. Alates 2006/07. aastast tasakaalustavad neid ohte suhteliselt ettevaatlikud makromajanduslikud prognoosid.

- Programmi eelarvealased põhimõtted ei tundu selle riskianalüüsi alusel tagavat piisavat varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral programmiperioodi mis tahes hetkel, et ei ületataks 3% puudujäägiläve. Need ei ole ka piisavad selleks, et saavutada stabiilsuse ja kasvu pakti keskpika perioodi tasakaalulähedase eelarveseisundi eesmärk 2009/10. aastaks. Samal ajal tuleb siiski märkida, et võla suhe on suhteliselt madal ja prognoositud tasakaalu mõjutab eespool mainitud ulatusliku riikliku investeerimisprogrammi elluviimine.

- Prognooside kohaselt kasvab koguvõla suhe tagasihoidlikult kogu ajakohastatud programmiga hõlmatud perioodi vältel (suures osas tänu esmase tasakaalu puudujääkidele) ja jõuab kõrgeimale tasemele alla 43% SKTst 2007/08. aastal, mis on oluliselt alla asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60% SKTst.

- Eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes on programmis muudetud valitsuse struktuurireformikava, esitades andmed reformide kohta töö-, toote- ja kapitaliturul. Samuti on välja toodud lisameetmed riigi rahanduse kvaliteedi parandamiseks ulatusliku avaliku sektori töö tõhustamise programmi kaudu, mis on kooskõlas 2003–2005 majanduspoliitika üldsuuniste soovitustega, mille kohaselt peavad Ühendkuningriigi ametiasutused tagama, et kavandatava kulutuste suurenemisega kaasnevaid avalikke teenuseid „…osutataks tõhusalt ja tasuvuspõhimõttest lähtuvalt“. Samuti mainitakse ajakohastatud programmis märkimisväärseid käimasolevaid jõupingutusi avaliku sektori toodangu hindamise parandamiseks.

- Ühendkuningriik tundub olevat suhteliselt soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega. Suhteliselt madal võla suhe SKTsse ja tähtsus, mida Ühendkuningriigi ametiasutused praeguses poliitikas riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele omistavad, on selles suhtes soodsaks teguriks. Programmi strateegia põhineb peamiselt kõrge ja stabiilse pikaajalise majanduskasvu saavutamisel, mille eelduseks on usaldusväärne ja jätkusuutlik riigi rahandus. Kuna suuremaid vananemisega seotud kulusid ei saa välistada, sest on võimalik, et erapensionisüsteemidest ei suudeta eraldata piisavalt vahendeid ja see võib mõjutada Ühendkuningriigi rahandust, lõid ametiasutused 2005. aasta aprillis pensionitagatisfondi, mille eesmärgiks on maksejõuetuks osutunud erapensioniskeemidega liitunute kaitse. Nimetatud fondi tõhusus vajab siiski veel kontrollimist. Lisaks tähendaks Ühendkuningriigi fiskaaleeskirjadest kinnipidamine, et mis tahes riiklike pensionikulude suurendamist tuleks (keskmiselt tsükli jooksul) rahastada tuludest või kulude struktuuri ümberkorraldamisest. Ühendkuningriigi suhteliselt madal võla suhe peaks kergendama pikema aja jooksul tekkiva mis tahes jätkusuutlikkuse mahajäämuse likvideerimist.

- Üldiselt on ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika osaliselt vastavuses soovitustega riigi rahanduse kohta, mis anti Ühendkuningriigile 2004. aasta majanduspoliitika üldsuunistega, milles soovitati Ühendkuningriigil parandada tsükliliselt kohandatud eelarveseisundit, et keskpikal perioodil saavutada tasakaalulähedane või ülejäägis eelarveseisund. 2004/05. aasta osas andmed majandustulemuste kohta märkimisväärset kasvu ei kinnita ja nii kulude kui tulude osas on palju ebaselgust, mistõttu tekib eespool mainitud oht, et puudujääk on suurem kui 3% SKTst. Lisaks ei ole 2005/06. aastaks kavandatud ekspansiivne fiskaalpoliitika ja keskpika perioodi fiskaalpoliitika kooskõlas majanduspoliitika üldsuuniste soovitustega.

- Eespool esitatut silmas pidades oleks kohane, et Ühendkuningriik tagaks puudujäägi alla 3% SKTst 2004/05. eelarveaastal vastavalt plaanidele ning parandaks tsükliliselt kohandatud eelarveseisundit, et tagada ja säilitada tasakaalulähedane või ülejäägis eelarveseisund keskpikal perioodil.

Käesoleva hinnangu põhjal on komisjon võtnud vastu lisatud soovituse, et nõukogu võtaks vastu arvamuse Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, ja edastab selle nõukogule.

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2003/04–2009/10

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[4] eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

1. 8. märtsil 2005 kontrollis nõukogu Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2003/04–2009/10. Programm vastab osaliselt andmenõuetele, mis on esitatud muudetud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Kogukulude ja -tulude kohta esitatud andmeid ei ole ühtlustatud ESA95-süsteemiga, kuna info esitamisel ei ole kasutatud tegevusjuhendis ette nähtud standardtabeleid. Samuti on ajakohastatud programmis UMTS-sagedusalade müügitulusid käsitletud aastase kasumiallikana, mitte aga vara müügina, lisaks ei esitata andmeid nende tulude tähtsuse kohta riigi rahanduse prognooside suhtes. Seepärast palutakse Ühendkuningriigil viia andmed nõuetega vastavusse.

2. Programmis on kaks erinevat stsenaariumi makromajanduslike ja eelarveprognooside tarvis: „keskne makromajanduslik stsenaarium“ ja madalama kasvu stsenaarium, mille puhul on suundumusekohane tootmiskasv keskses makromajanduslikus stsenaariumis ennustatud kasvumäärast veerand protsendipunkti madalam; prognoosid riigi rahanduse kohta põhinevad viimasel stsenaariumil. Madalama kasvu stsenaariumi kasutatakse võrdlusstsenaariumina eelarveprognooside hindamisel ja selle prognoosid on enam-vähem usaldusväärsed. Selle stsenaariumi kohaselt on SKT reaalkasv 2005. aastal 3%, mis on vaid pisut alla 3,5% kasvu 2004. aastal. Seejärel kasv aeglustub 2,25%ni 2007/08. aastal. Olemasolevate andmete põhjal on oht, et 2005. aastal on SKT kasv prognoositust aeglasem, kuna prognoositud kasv on liiga optimistlik; keskpikal perioodil on riigi rahanduse prognooside aluseks olev suundumusliku kasvu prognoos siiski tõenäoliselt pigem ettevaatlik. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat realistlik.

3. Ühendkuningriigi fiskaalpoliitika põhineb kahel kogu valitsemissektori kohta kehtival siseriiklikul fiskaalpoliitilisel reeglil: „kuldne reegel“, mille eesmärgiks on tagada, et valitsus laenaks majandustsükli jooksul ainult netoinvesteeringute ja mitte jooksevkulude rahastamiseks; ja „jätkusuutliku investeerimise reegel“, mille eesmärgiks on avaliku sektori neto võla hoidmine tsükli jooksul „stabiilsel ja usaldusväärsel tasemel“ alla 40% SKTsse. Selle poliitika alusel prognoositakse ajakohastatud programmis puudujäägi vähenemist 3,2% SKTst 2003/04. eelarveaastal alla 3% kontrollväärtuse 2004/05. aastal (see eelarveaasta on võrdlusperiood Ühendkuningriigi rahanduse hindamisel stabiilsuse ja kasvu pakti alusel). Seejärel prognoositakse ajakohastatud programmis puudujäägi järkjärgulist vähendamist keskpika perioodi jooksul, kuid ainult tasemeni 1,7% 2008/09. aastal. Kulusuhe kasvab jätkuvalt kooskõlas valitsuse prioriteetidega, kuid eeldatav tulusuhte suurenemine tooks realiseerumise korral kaasa valitsemissektori eelarvetasakaalu üldise paranemise. Kogukuludes sisaldub märkimisväärse riikliku investeerimisprogrammi rakendamine, mille eesmärgiks on valitsemissektori netoinvesteeringute tõstmine 1,9%lt SKTst 2004/05. aastal 2,4%ni 2007/08. aastal. Võrreldes 2003. aasta ajakohastatud programmiga on nii selle kui järgmise eelarveaasta puudujäägieesmärke suurendatud. Pärast 2005/06. aastat sisaldavad ajakohastatud programmi keskpika perioodi prognoosid riigi rahanduse pisut kiiremat stabiliseerimist eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes.

4. On olemas tuntav risk, et tulemus eelarve osas lähiaastatel võib olla programmis kavandatust halvem. Eriti võib puudujääk 2004/05. eelarveaastal olla suurem kui 3% SKTst. Riske on nii lühikesel kui keskpikal perioodil, sest 2005. aasta kasvuprognoos on suhteliselt soodne ja on võimalik, et tulud, eriti ettevõtte tulumaksust tulenevad tulud, paranevad loodetust aeglasemalt. Eriti alates 2006/07. aastast, kui ennustatakse tulude kasvu aeglustumist, võib ministeeriumidel olla raske kokkutõmmatud eelarvega hakkama saada ja seega võivad nad kasutusele võtta kogutud kulutamata vahendid. Alates 2006/07. aastast tasakaalustavad neid ohte suhteliselt ettevaatlikud makromajanduslikud prognoosid.

5. Programmi eelarvealased põhimõtted ei paista tagavat selle riskianalüüsi alusel piisavat varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral programmiperioodi mis tahes hetkel, et ei ületataks 3% puudujäägiläve. Need ei ole ka piisavad selleks, et saavutada stabiilsuse ja kasvu pakti keskpika perioodi tasakaalulähedase eelarveseisundi eesmärk 2009/10. aastaks. Samal ajal tuleb siiski märkida, et võla suhe on suhteliselt madal ja prognoositud tasakaalu mõjutab eespool mainitud ulatusliku riikliku investeerimisprogrammi elluviimine.

6. Eeldatav koguvõla suhe on 2003/04. aastal jõudnud 39,5%ni SKTsse, mis on alla asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Programmis prognoositakse, et võla suhe suureneb 2009/10. aastani tagasihoidlikult, vähem kui kaks protsendipunkti.

7. Ühendkuningriik tundub olevat suhtelises soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, vaatamata vananeva elanikkonnaga seotud suurele eelarvekulude prognoosile. Suhteliselt madal võla suhe SKTsse ja tähtsus, mida Ühendkuningriigi ametiasutused praeguses poliitikas riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele omistavad, on selles suhtes soodsaks teguriks. Kuna suuremaid vananemisega seotud kulusid ei saa välistada, sest on võimalik, et erapensionisüsteemidest ei suudeta eraldata piisavalt vahendeid ja see võib mõjutada Ühendkuningriigi rahandust, lõid ametiasutused 2005. aasta aprillis pensionitagatisfondi, mille eesmärgiks on maksejõuetuks osutunud erapensioniskeemidega liitunute kaitse. Need on tervitatavad meetmed, kuigi nende tõhusus vajab veel kontrollimist. Ühendkuningriigi suhteliselt madal võla suhe peaks kergendama pikema aja jooksul tekkiva mis tahes tasakaalutuse likvideerimist.

8. Üldiselt on ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika osaliselt vastavuses soovitustega riigi rahanduse kohta, mis anti Ühendkuningriigile 2004. aasta majanduspoliitika üldsuunistega, milles soovitati Ühendkuningriigil „ülemäärast puudujääki vältida, püüdes parandada tsükliliselt kohandatud eelarveseisundit, et keskpikal perioodil saavutada tasakaalulähedane või ülejäägis eelarveseisund“. 2004/05. aastal on oht, et puudujääk ületab 3% SKTst. Lisaks ei ole 2005/06. aastaks kavandatud ekspansiivne fiskaalpoliitika ja keskpika perioodi fiskaalpoliitika kooskõlas majanduspoliitika üldsuuniste soovitustega.

* * *

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades oleks kohane, et Ühendkuningriik (i) tagaks puudujäägi alla 3% SKTst 2004/05. eelarveaastal vastavalt plaanidele ning (ii) parandaks tsükliliselt kohandatud eelarveseisundit, et tagada ja säilitada tasakaalulähedane või ülejäägis eelarveseisund keskpikal perioodil.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

1. Üldine makromajanduslik prognoos | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reaalne SKT – üldine prognoos (muutus, %) | LP 12/2004 | 3¼ | 3 - 3½ | 2½ - 3 | 2¼ - 2¾ | - |

KOM | 3,3 | 2,8 | 2,8 | - | - |

LP 12/2003 | 3 - 3½ | 3 - 3½ | 2½ - 3 | - | - |

THHI-inflatsioon (%) | LP 12/2004 | 1¼ | 1¾ | 2 | 2 | - |

KOM | 1,4 | 1,9 | 2,0 | - | - |

LP 12/2003 | 1¾ | 2 | 2 | - | - |

2. Makromajanduslik prognoos, millel põhineb riigi rahandus | 2004/05 | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 | 2008/09 |

Reaalne SKT – riigi rahandus2 (muutus, %) | LP 12/2004 | 3¼ | 3 | 2½ | 2¼ | 2¼ |

KOM 3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 | - | - |

LP 12/2003 | 3¼ | 2¾ | 2½ | 2¼ | 2¼ |

THHI-inflatsioon (%) | LP 12/2004 | 1¼ | 1¾ | 2 | 2 | 2 |

KOM | 1,4 | 1,9 | 2,0 | - | - |

LP 12/2003 | 1¾ | 2 | 2 | 2 | 2 |

Valitsemissektori eelarve tasakaal4 (% SKTst) | LP 12/2004 | -2,9 | -2,8 | -2,3 | -2,1 | -1,7 |

KOM 3 | -2,8 | -2,6 | -2,4 | - | - |

LP 12/2003 5 | -2,7 | -2,5 | -2,2 | -2,1 | -1,9 |

Esmane tasakaal 5 (% SKTst) | LP 12/2004 | -0,9 | -0,7 | -0,2 | -0,1 | - |

KOM 3 | -0,9 | -0,6 | -0,4 | - | - |

LP 12/2003 | -0,5 | -0,4 | - | - | - |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | LP 12/2004 | -2,8 | -2,9 | -2,3 | -2,0 | -1,6 |

KOM 3 | -2,7 | -2,4 | -2,1 | - | - |

LP 12/2003 1 | -2,4 | -2,4 | -2,2 | -2,0 | -1,8 |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTsse) | LP 12/2004 | 40,9 | 41,8 | 42,4 | 42,8 | 42,8 |

KOM 3 | 40,4 | 40,9 | 41,2 | - | - |

LP 12/2003 | 40,2 | 40,8 | 41,1 | 41,4 | 41,5 |

Märkus: 1 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. 2 SKT-prognoos, mis on aluseks ametiasutuste prognoosidele riigi rahanduse kohta ja mis põhineb suundumuse kohasel kasvuennustusel, mis on veerand protsendipunkti väiksem kui ametiasutuste keskprognoos. 3 Komisjoni andmed põhinevad kalendriaastal (näiteks vastab 2004. kalendriaasta 2004/05 eelarveaastale). 4 Ühendkuningriigi ametiasutuste prognoosides valitsemissektori eelarve tasakaalu kohta sisaldub ka UMTS-litsentside müügitulu aastast 2000, mis on ligikaudu 1,4 miljardit naelsterlingit. Selle kohandamine, et viia prognoosid vastavusse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega, toob kaasa 0,1 protsendipunkti lahutamise tasakaalust (st puudujäägi suurenemise) igal aastal. Kõik selles tabelis esitatud näitajad on esitatud pärast ajakohastatud programmi andmete sellist kohandamist komisjoni talituste poolt. 5 Ühendkuningriigi ametiasutused on esmase tasakaalu esitanud ilma netointressita, mitte ainult ilma intressikuludeta nagu komisjon. Esitatud näitajad on komisjoni talituste poolt ümber arvutatud ja põhinevad ajakohastatud programmi tabeli 4.4 andmetel. Allikad: lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997. Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10.7.2001 jõustatud majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.

[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.