ET Euroopa Liidu Teataja C 184/32

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 184/09

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„MIELE DELLE DOLOMITI BELLUNESI”

EÜ nr: IT-PDO-0005-0776-09.06.2009

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus:

„Miele delle Dolomiti Bellunesi”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Itaalia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.4. Muud loomsed saadused

3.2. Sellise toote kirjeldus, mille alla „Miele delle Dolomiti Bellunesi” kuulub:

Mett „Miele delle Dolomiti Bellunesi” valmistavad Belluno provintsi mägisel territooriumil kasvavate lilleõite nektarist mesilased, kes kuuluvad Apis mellifera kohalikku ökotüüpi, mis on saadud kolme kohaliku mesilasrassi, eelkõige kraini mesilase (Apis mellifera carnica) ja itaalia mesilase (Apis mellifera ligustica) ristamisel; kohalik ökotüüp on aegade jooksul Belluno provintsi Alpi mäestikukeskkonnaga kõige paremini kohastunud, olles samas kõige suurema saagikusega.

Tootmisperiood hõlmab eri ajavahemikke, kui õitsevad mitmed botaanilised liigid, mille õienektarist lähtuvalt liigitatakse mesi „Miele delle Dolomiti Bellunesi” järgmistesse liikidesse: õie-, akaatsia-, pärnaõie, kastani, rododendroni- ja võilillemesi.

A. Füüsikalised ja keemilised omadused

Belluno Dolomiitidest kogutav mesi peab olema tervikuna järgmiste füüsikaliste ja keemiliste omadustega:

HMF (hüdroksümetüülfurfuraali sisaldus): < 10 mg/KG

mee liigid peavad olema järgmiste füüsikaliste ja keemiliste omadustega:

Mee liik Vesi /(%) pH Fruktoos/glükoos (%) Sahharoos (%) Vähim Suurim Vähim Suurim Vähim Suurim Vähim Suurim Õiemesi 15 18 3,4 4,4 69 78 0 3,8 Akaatsiamesi 15 18 3,7 4,1 61 77 0 10 Pärnaõiemesi 16,5 17,8 4 4,1 67 70 0,8 4,6 Kastanimesi 16,5 18 4,4 5,8 61 74 0 2,4 Rododendronimesi 16 17,7 3,7 4,2 65 72 0,1 0,7 Võilillemesi 17 18 4,3 4,7 37,8 38,5 0,1 0,4

B. Õietolmu omadused

Õietolmu üldine koostis peegeldab mägede taimestikku. Siiski peab taimedest lähtuv õietolmukombinatsioon mee „Miele delle Dolomiti Bellunesi” liikide puhul vastama järgmistele nõuetele:

Mee liik Õietolm Õiemesi valdavalt võilill, pärn, kastan, rododendron, Labiaceae perekonna taimed Akaatsiamesi > 30 % Robinia pseudoacacia L Pärnaõiemesi > 10 % Tilia spp Kastanimesi > 70 % Castanea sativa M Rododendronimesi > 20 % Rododendrum spp. Võilillemesi > 5 % < 30 % Taraxacum spp.

C. Organoleptilised omadused

Eri meeliikides on esindatud vastavat päritolu õite organoleptilised omadused.

Õiemesi (kõikidest kultuuridest): värvus vahemikus heledast merevaiguvärvuseni, maitse magus, pehme konsistents, kergesti kristalliseeruv.

Akaatsiamesi (või robiiniamesi): värvus hele, merevaigukarva, läbipaistev, maitse mahe ja väga magus, lõhn meenutab robiinia õisi, üldiselt vedel.

Pärnaõiemesi: värvus kollasest rohekani, maitse kergelt mõrkja järelmaiguga, lõhn kerge, balsamoco't meenutav, konsistents meenutab kristalliseerunud tükikestega pastat.

Kastanimesi: tumepruun värvus, maitse vähemagus, kergelt mõrkjas, tanniinine, lõhn vürtsikas ja aromaatne, vedel konsistents.

Rododendronimesi: värvus peaaegu valkjas, pärast kristalliseerumist helebeež, mahe maitse, taime- ja puuviljalõhn, vedel konsistents, hiljem pastalaadne ja peeneteraline.

Võilillemesi: kollase läikega mesi, vähe või tavapäraselt magus, üldjuhul hapukas, kergelt mõrkjas, kootav.

3.3. Tooraine:

Ei kohaldata

3.4. Sööt:

Kui mesilaskolooniat söödetakse õietolmul põhineva valguga, ei tohi kasutada sellist õietolmu sisaldavaid tooteid, mis ei ole kohalikku päritolu.

Tavapäraselt korjatakse õietolmukärgi või õietolmukogujate abil üksnes õietolmu, mis suure tootlikkusega perioodidel kuivatatakse või külmutatakse, et kasutada seda uuesti siis, kui õietolmu on vähe saada.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Mesi „Miele delle Dolomiti Bellunesi” on korjatud, toodetud ja töödeldud punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

Otse kärgedest vurritatud mesi kogutakse statsionaarsetest või aeg-ajalt ümbertõstetavatest tarudest, mis asuvad üksnes määratletud tootmispiirkonna alal.

Et saada eristatavat monokultuurset mett, toimub korje alati järjestikuliselt, vastavalt eri taimede õitseajale.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Mee „Miele delle Dolomiti Bellunesi” pakendamiseks kasutatakse 250, 500 või 1 000 grammiseid klaasmahuteid, mis suletakse metallkorgiga ja pitseeritakse märgisega. Mett võib pakendada ka portsjonitena, kasutades selleks väikesi klaasanumaid, kotikesi, karpe või muid sobivast materjalist mahuteid.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Mee „Miele delle Dolomiti Bellunesi DOP” logol on mittetäielik ring, mille ülaosas on rohelisel taustal valgete tähtedega nimetus „MIELE DELLE DOLOMITI BELLUNESI”; ringi siseosas on kolm ebaühtlast triipu, mille värvus on kollane, sinine ja roheline, ning nende ees nagu traditsioonilisest meelusikast väljanõrguvate meetilkade poolt visandatud Lavaredo mäe kolm tippu; ringi alumises osas on kollased tähed D.O.P. nagu pildil näidatud. Vastavalt riiklikele eeskirjadele võib märgisele lisada täiendavalt sõnad „prodotto della montagna” (mäestikutoode).

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Mee „Miele delle Dolomiti Bellunesi DOP” geograafiline tootmispiirkond hõlmab kogu Belluno provintsi territooriumit, mis asub mägialadel ja mille piire tähistavad mäeahelikud, mis on Belluno looduslikuks eraldusjooneks piiriäärsetest provintsidest ja maakondadest ning põhjapoolses osas ka Austriast.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Keskkonnanäitajad

Tootmispiirkond on mägiala, mis koosneb orgudest ja kõrgmäestikust, kus on Alpidele omased kliima-, mullastiku ja ökoloogilised tingimused, rikkalikult metsi ja rohumaid.

Tootmispiirkonnas ei ole suuri tööstusrajatisi ega intensiivpõllumajandust, samuti mitte suuri ühendusteid, mis võiksid olla tõenäoliseks saastusallikaks mesindustoodete puhul. Neis tingimustes valmistatud mesi on puhas ja tervislik, selles ei ole raskemetalle ega keskkonnast tulenevaid saasteaineid.

Belluno kliima ja keskkonnatingimused, näiteks temperatuur, keskmine sademete hulk, millele on viidatud juba ajaloolistes arhiivimaterjalides, on väga erinevad tasandiku piiriäärsete alade omadest ja Veneto maakonna keskmisest, avaldades soodsat mõju taimenektari tekkele, toote omadustele ja selle säilivusele.

Madalad temperatuurid ja suur sademete hulk tagavad Belluno provintsile maakonnas aasade ja rohumaade pindala osas esikoha, soodustades väga liigirikast alpitaimestikku, mis kasvab suures osas Dolomiitide lubjasel aluspinnasel; taimestik koosneb 2 200 liigist (1/3 kogu riigi taimestikust), mis on mesilastele nektari ja õietolmu korjeks parimad allikad.

Juba eelmistel sajanditel olid Belluno provintsi Dolomiidid tuntud alpiaasade ja rohumaade liigirikkuse poolest; sellise taimestiku rikkus ja eripära on põhjus, miks Belluno pargid on ühenduse, riigi ja maakonna tasandil teaduslikult huvipakkuvad.

Kõrgkasvulistest puudest on kõige olulisemad ja piirkonnale iseloomulikumad lehise-, pöögi-, männi- ja kuusemetsad. Kaljustel mäenõlvadel kasvavad tihedad leht- ja okasmetsad ning mägiaasad oma rikkaliku taimestikuga, milles hulgas esineb mitmeid endeemilisi liike nagu rododendron, artišokk, alpi jänesekäpp ja muud mägitaimed. Belluno provintsi orgude õis- ja sõnajalgtaimede rohkus on oma 1 400 liigiga märkimisväärne, sest suures osas on tegemist endeemiliste, harvaesinevate või taimegeograafia aspektist väärtuslike liikidega.

Siinsete roht- ja puittaimede mitmeid liike peetakse mesinduse ja õietolmu osas parimaiks, näiteks harilik robiinia ehk valge akaatsia, rododendron, võilill, pärn, kanarbik, ristik, samuti hulk liike millest saab mitmeliigilist õiemett.

Väga oluline on ka mägialadele iseloomulik nektarirohke taimestik, näiteks kastan (Castanea Sativa) ja artišokk (Cardus s.p.), kuna nektar on mesilaste bioloogilises tsüklis väga vajalik. Ülikooli lõpu- ja teadustöödes on kindlaks tehtud, et mägedes kasvavad taimed toodavad nektarit tasandikutaimedest rohkem.

Inimtegur

Belluno mägedes on alati mesindusega tegeletud, seda juba väga kauges minevikus, kui mett koguti veel looduses olevatest mesipuudest ning see eeldas mesinike oskust mesindada ilma tervet mesilaspopulatsiooni lõhkumata.

Ka kõige raskematel aegadel on mesindus olnud ala, millega on ikka tegeletud; esialgu kasutati selleks kõige lihtsamaid mesipuid. Olgugi et uuendatud tarutüüp Dadant Blatt on mesinike tegevust oluliselt lihtsustanud, on mesindus ka tänapäeval suuresti käsitöö; mesinikel on vaja teada, kuhu tarud paigutada, kuidas mesilaskolooniat koos hoida ja aretada, millist korjeviisi kasutada ja milline korjeperiood võimaldab kõige paremini eri taimeliikide mett eristada, samuti milline on parim viis mee säilitamiseks.

Tänapäeval tegutseb enamik mesinikke Belluno ja Feltrina orus, neile lisanduvad ka kõrgemal mägedes töötavad mesinikud, kes toodavad eriti väärtuslikku rododendronimett.

5.2. Toote eripära

Üheliigiline õiemesi peegeldab selgelt piirkonnas esinevaid eri taimeliike, mida peetakse mesinduse ja õietolmu osas parimaks, näiteks harilik robiinia ehk valge akaatsia, rododendron, võilill, pärn, kastan; suur osa neist kasvab üksnes mägipiirkondades ja seetõttu on ka mesi „Miele delle Dolomiti Bellunesi” eriti hinnatud. Mitmeliigilist õiemett toodetakse mitmest alpiaasadel kasvavast eri taimeliigist, mille mesilased Belluno provintsi 2 200 taime hulgast välja valivad.

Lisaks taime õitest tulenevale väärtusele on meel „Miele delle Dolomiti Bellunesi” ka teisi olulisi omadusi (puhtus, tervislikkus, pikk säilivusaeg, tõestatud on ka madalat HMFi taset), mis tulenevad geograafilise piirkonna omadustest ja mesinike oskustest.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Alpi mägikeskkonnas, millele on iseloomulikud madalad temperatuurid, sademete rohkus ja dolomiidist koosnev aluspind, on välja arenenud rikkalik alpitaimestik, milles on rohkesti mesinduse seisukohalt olulisi puit- ja rohttaimi. Kõik see teeb Bellunost väärtusliku piirkonna, kus toodetakse hinnatud mett, mis koosneb üksnes mägipiirkonnas kasvavatest taimeliikidest.

Kogu aasta vältel madal temperatuur, mis jääb palju madalamale maakonna või riigi keskmisest, avaldab positiivset mõju ka mee omadustele ja säilivusele, kuna ei lase tekkind mees mittevajalikke käärimisprotsesse, võimaldades mee organoleptilistel omadustel ja koostisel paremini säilida.

Inimtegevuse (inimasustus, tööstus, ühendusteed) väike mõju, mägipiirkondade tüüpiline eraldatus ja eelkõige tootjate oskus teha käsitööd väga professionaalsel tasemel võimaldavad saada tulemuseks palju puhtama ja tervislikuma toote kui tasandikul toodetud mesi.

Bellunos alati viljeletud mesindus ei olnud mitte üksnes inimeste sissetulekuallikaks, vaid kujutas sajandite jooksul nende jaoks ka energiavaru, mida sai kasutada toiduna talvel, kui oldi muust maailmast eraldatud, ning söögi valmistamisel magusainena mitmetes traditsioonilistes retseptides. Belluno Dolomiitidest pärineva mee turustamisel on nimetust „Miele delle Dolomiti Bellunesi” kasutatud märgisel juba 35 aastat ja seda nime on kandnud kuni 1980. aastate lõpuni mitmed laadad ja mägede põllumajandusüritused. Kõigest sellest annavad tunnistust ka mitmed 1980. aastatest pärit diplomid, mesinike kohtumistel tehtud fotod ja mesindusvahendid. Samast ajast pärit fotod annavad tunnistust ka nimetuse „Miele delle Dolomiti Bellunesi” esinemisest tootemärgistel. Belluno Dolomiitide mesi on alati olnud kasutusel ka paljudes kohalikes toitudes, Cadore ja Ampezzo tüüpilistes kookides ja saiades, meelikööris ja lisandiks kohalikele juustudele. Tänapäeval on see tarbija poolt kõrgelt hinnatud toode, mida armastavad eelkõige turistid, kes tunnevad selles ära iseloomuliku eripära ja ostavad seda pidustuste perioodidel aastaseks tarbimiseks, levitades mett niiviisi kõikides Itaalia maakondades.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

Valitsus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud päritolunimetuse „Miele delle Dolomiti Bellunesi” tunnustamise taotluse Itaalia Vabariigi Ametlikus Teatajas nr 285, 5.12.2008.

Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil:

www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

või otse põllu-, toidu- ja metsamajandusministeeriumi veebisaidil (www.politicheagricole.it), klõpsates „Prodotti di qualitą” („Kvaliteettooted”; ekraanil vasakul) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg (CE) 510/2006)” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid (määrus (EÜ) 510/2006)”).

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.