Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2020/C 193/11)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise hetkest.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„POULIGNY-SAINT-PIERRE“

ELi nr: PDO-FR-0128-AM03 – 24.12.2018

KPN (X) KGT ()

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Syndicat des producteurs de Pouligny-Saint-Pierre Aadress: Maison de l’agriculture, 65 avenue Gambetta, 36300 LE BLANC Tel +33 254375213 Faks +33 254370421 E-post: syndicataocpouligny@sfr.fr

Rühm koosneb tootjatest ja töötlejatest, kellel on õigustatud huvi taotluse esitamiseks.

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

☐ Toote nimetus

☒ Toote kirjeldus

☒ Geograafiline piirkond

☒ Päritolutõend

☒ Tootmismeetod

☒ Seos piirkonnaga

☒ Märgistus

☒ Muu: riiklikud nõuded, kontroll, taotlejate rühma ja liikmesriigi pädeva asutuse kontaktandmed.

4. Muudatus(t)e liik

☒ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

☐ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5. Muudatus(ed)

5.1. Toote kirjeldus

Lause

„Juust „Pouligny-Saint-Pierre“ on valmistatud üksnes kitsepiimast, see on nelinurkse põhjaga tüvipüramiidi kujuline ja selle vormil on järgmised mõõtmed: alumise tahu külje pikkus 6,5 cm, ülemise tahu külje pikkus 2,5 cm.“

on asendatud järgmisega:

„Juust „Pouligny-Saint-Pierre“ on valmistatud üksnes toorest täiskitsepiimast ja see on kitsa võrdkülgse tüvipüramiidi kujuline, millel on nelinurkne põhi.“

Kohustus kasutada täis- ja toorpiima tugevdab seost geograafilise piirkonnaga, säilitades kohaliku piima mikrofloora. Püramiidi kirjeldust on täiendatud, et see vastaks toote kirjeldusele. Vormi mõõtmeid käsitlev teave on paigutatud peatükki 5.3.4.

Lauset

„See saadakse peamiselt piimakalgendist.“

on täiendatud järgmiselt:

„See saadakse peamiselt piimakalgendist, kasutades aeglase kalgendamise meetodit ja loomulikku nõrutamist.“

Sõna „peamiselt“ on kustutatud, sest kalgend on alati piimakalgend. Viide aeglasele kalgendamisele on toodud üle peatükist „Tootmismeetod“, sest tegemist ei ole toote kirjeldusega. Viide loomulikule nõrutamisele on kooskõlas praeguse tavaga, mille kohaselt säilitatakse piimakalgendi struktuur.

Lauset

„Tegemist on pehme õrnalt soolase ja kuumtöötlemata juustuga, millel on pindhallitus.“

on muudetud järgmiselt:

„Tegemist on pehme õrnalt soolase juustuga. Juustu väliskülg on kaetud pindhallitusega. Juustu koorik on usja mustriga, elevandiluuvärvi ja marmorjas, kuid võib olla ka sinakas.“

Toote välimuse kirjeldust on täiustatud, et toodet täpsemalt kirjeldada. Uus sõnastus kirjeldab juustu omadusi selgemalt.

Lisatud on järgmine lause:

„Juust on lõikamisel tihke. Juust on sile ja ühtlane ning erksat valget värvi, millel võib olla elevandiluu varjund. Juustu maitse on tasakaalustatud, see ei ole liiga soolane ega happeline. Juustu aroomis domineerivad piimjad fermenteeritud noodid, milles on kitsepiimale, seentele ja sarapuupähklitele iseloomulikke nüansse. Juustu tekstuur on kreemjas ja sulav.“

Juustumassi välimuse ja maitse kirjeldust on täiustatud, et toodet täpsemalt kirjeldada. Uus sõnastus kirjeldab juustu omadusi selgemalt.

Lause

„Rasvasisaldus kuivaines on vähemalt 45 % ja kuivainekaal peab olema juustu kohta vähemalt 90 grammi.“

on asendatud järgmisega:

„Juustu pakutakse kahel kujul:

— Juust „Pouligny-Saint-Pierre“: selle kaal on minimaalse laagerdumisaja lõpus vähemalt 250 grammi ja kuivaine üldsisaldus on juustu kohta vähemalt 90 grammi;

— väike juust „Pouligny-Saint-Pierre“: selle kaal on minimaalse laagerdumisaja lõpus vähemalt 150 grammi ja kuivaine üldsisaldus juustu kohta on 55–85 grammi.

Rasvasisaldus kuivaines on vähemalt 45 %.

Juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ pakutakse ja turustatakse lõpptarbijale tükikaupa.“

Vastavalt määruste (EÜ) nr 1107/96 ja (EÜ) nr 1019/2009 kohasele riiklikule õigusaktile võib juust olla ka väikese suurusega – väike juust „Pouligny-Saint-Pierre“.

Juustul „Pouligny-Saint-Pierre“ on seega kaks võimalikku kuju. Lisatud on nende kogukaal minimaalse laagerdumisaja lõpus.

Juustu kaalu väljendamine kuivainena ja juustu minimaalse kuivaine sisalduse kindlaksmääramine võimaldavad välistada, et turustatakse juustu, mis on liiga väike (viga vormimisel) või liiga niiske (ei ole piisavalt kuivatatud ja/või kasutati liiga niisket kalgendit).

Lisatud on, et juuste turustatakse tükikaupa, st tervelt, sest rühm ei soovi lubada juustu lahtilõigatuna müümist. Juustu lõikamine mõjub halvasti selle organoleptiliste omaduste säilimisele (rääsumine ja juustumassi kuivamine), eelkõige seepärast, et juust on väike.

Koonddokumendi järgmised laused:

„Kitsepiimast valmistatud, täisrasvane, pehme, kergelt soolane, kuumtöötlemata, pindhallitusega juust, millel on nelinurkse põhjaga tüvipüramiidi kuju. Rasvasisaldus kuivaines on vähemalt 45 % ja kuivainekaal peab olema juustu kohta vähemalt 90 grammi.“

on asendatud järgmisega:

„Juust „Pouligny-Saint-Pierre“ on valmistatud üksnes toorest kitse täispiimast ja see on kitsa võrdkülgse tüvipüramiidi kujuline, millel on nelinurkne põhi.

Juust saadakse piimakalgendist, kasutades aeglase kalgendamise meetodit ja loomulikku nõrutamist.

Tegemist on pehme õrnalt soolase juustuga. Juustu väliskülg on kaetud pindhallitusega. Juustu koorik on usja mustriga, elevandiluuvärvi ja marmorjas, kuid võib olla ka sinakas.

Juust on lõikamisel tihke. Juust on sile ja ühtlane ning erksat valget värvi, millel võib olla elevandiluu varjund. Juustu maitse on tasakaalustatud, see ei ole liiga soolane ega happeline.

Juustu aroomis domineerivad piimjad fermenteeritud noodid, milles on kitsepiimale, seentele ja sarapuupähklitele iseloomulikke nüansse.

Juustu tekstuur on kreemjas ja sulav.

Juustu pakutakse kahel kujul:

— Juust „Pouligny-Saint-Pierre“: selle kaal on minimaalse laagerdumisaja lõpus vähemalt 250 grammi ja kuivaine üldsisaldus on juustu kohta vähemalt 90 grammi;

— väike juust „Pouligny-Saint-Pierre“: selle kaal on minimaalse laagerdumisaja lõpus vähemalt 150 grammi ja kuivaine üldsisaldus juustu kohta on 55–85 grammi.

Rasvasisaldus kuivaines on vähemalt 45 %.

Juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ pakutakse ja turustatakse lõpptarbijale tükikaupa.“

5.2. Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi järgmine lõik:

„Tootmispiirkond hõlmab mõningaid Indre departemangu kommuune (Blanci maakond), vt kommuunide nimekirja 29. detsembri 1986. aasta dekreedi artiklis 1. Bélâbre’i kanton: Mauvières’i ja Saint-Hilaire-sur-Bénaize’i kommuunid Blanci kanton: kõik kommuunid Mézières-en-Brenne’i kanton: Azay-le-Ferron’i kommuun Tournon-Saint-Martini kanton: kõik kommuunid.“

on asendatud järgmisega:

„Piima tootmine ning juustu valmistamine ja laagerdumine peavad toimuma geograafilises piirkonnas, mis koosneb järgmistest Indre’i (36) departemangu kommuunidest: Azay-le-Ferron, Le Blanc, Ciron, Concremiers, Douadic, Fontgombault, Ingrandes, Lingé, Lurais, Lureuil, Martizay, Mauvières, Mérigny, Néons-sur-Creuse, Pouligny-Saint-Pierre, Preuilly-la-Ville, Rosnay, Ruffec, Saint-Aigny, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Sauzelles, Tournon-Saint-Martin.“

Koonddokumendi järgmine lõik:

„Indre’i departemangu 22 kommuuni: Blanci ja Tournon-Saint-Martini kantonid: kõik kommuunid Bélâbre’i kanton: Mauvières’i ja Saint-Hilaire-sur-Bénaize’i kommuunid Mézières-en-Brenne’i kanton: Azay-le-Ferroni kommuun.“

on asendatud järgmisega:

„Piima tootmine ning juustu valmistamine ja laagerdumine peavad toimuma geograafilises piirkonnas, mis koosneb järgmistest Indre’i (36) departemangu kommuunidest: Azay-le-Ferron, Le Blanc, Ciron, Concremiers, Douadic, Fontgombault, Ingrandes, Lingé, Lurais, Lureuil, Martizay, Mauvières, Mérigny, Néons-sur-Creuse, Pouligny-Saint-Pierre, Preuilly-la-Ville, Rosnay, Ruffec, Saint-Aigny, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Sauzelles, Tournon-Saint-Martin.“

Võrreldes eelmise koonddokumendiga, kus geograafilise piirkonna kohta oli esitatud kantonite loetelu, on nüüd esitatud kommuunide loetelu, mis võimaldab piirkonda täpsemalt määratleda. Sellega ei muutu geograafiline piirkond. Sama kehtib koonddokumendi kohta.

5.3. Tõendid selle kohta, et toode pärineb määratletud geograafilisest piirkonnast

Järgmised lõigud:

„Kõik piimatootjad, meiereid ja juustukojad täidavad riikliku päritolunimetuste instituudi INAO registreeritud vastavusdeklaratsiooni, mille abil saab instituut kõik asjaomased ettevõtjad kindlaks teha. Ettevõtjad peavad INAO jaoks pidama registreid ning säilitama kõik piima ja juustude päritolu, kvaliteedi ja tootmistingimuste kontrollimiseks vajalikud dokumendid; Päritolunimetusega toote omaduste kontrollimisel teostatav analüütiline ja organoleptiline uuring peavad tagama toodete vastavuse päritolunimetuse kvaliteedile ja tunnustele.“

on asendatud järgmisega:

„4.1. Ettevõtjate andmed Kõik ettevõtjad, kes on seotud päritolunimetuse „Pouligny-Saint-Pierre“ tootmistingimustega, peavad esitama riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi (INAO) juhataja kinnitatud vormi põhjal rühmale täidetud identimisdeklaratsiooni hiljemalt kaks kuud enne asjaomase tegevusega alustamist. 4.2. Deklareerimiskohustus Deklareerimiskohustus, mis on vajalik päritolunimetuse all turustatavate toodete tuvastamiseks ja nende üle järelevalve teostamiseks: Igal aastal tuleb enne 15. veebruari teha INAO juhataja kinnitatud vormi põhjal järgmist — Kõik põllumajandustootjad, töötlejad ja laagerdajad esitavad rühmale igal aastal juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ toodangu kohta deklaratsiooni, kus info eelmise aasta toodangu kohta on toodud välja kuude kaupa. — Kui ettevõtted kasutavad silo mujal kui kitsejuustukojas, esitavad tootjad rühmale igal aastal silo kasutamise kohta deklaratsiooni. — Kõik töötlejad ja laagerdajad esitavad rühmale kõigi oma kitsepiima tootjate ja põllumajandustootjate kohta deklaratsiooni, kus on kirjas nende nimed, aadressid ja kogutud kogused. 4.3. Andmete säilitamine 4.3.1. Jälgitavus Iga ettevõtte kohta on neid käsitlevates dokumentides esitatud järgmised andmed: Piimatootja: — juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ valmistamiseks mõeldud piima iganädalased kogused. Töötleja: — iga kogumiskorraga kogutud piima kogus; — juustuks „Pouligny-Saint-Pierre“ töödeldud piima kogus tootmispäevade kaupa; — kaitstud päritolunimetusega „Pouligny-Saint-Pierre“ toodetud juustude arvtootmispäevade kaupa; — väljapraagitud juustude arv; — päritolunimetuse „Pouligny-Saint-Pierre“ all turustatud juustude arv. Laagerdaja: — päritolunimetusega „Pouligny-Saint-Pierre“ juustu laagerdamiseks ostetud juustude kogus ja päritolu; — laagerdatud ja pakendatud päritolunimetusega „Pouligny-Saint-Pierre“ juustude arv; — väljapraagitud juustude arv; — päritolunimetuse „Pouligny-Saint-Pierre“ all turustatud juustude arv. Nimetatud andmetele lisatakse partiinumbrid, millega on võimalik päritolunimetusega „Pouligny-Saint-Pierre“ juustu valmistamiseks mõeldud piima ja juustu tuvastada ja jälgida. 4.3.2. Tootmistingimuste järgimise järelevalve Piimatootjad teevad eelkõige kontrolliasutustele kättesaadavaks dokumendid, mis võimaldavad kontrollida järgmist: — põllumajandusettevõtte ja selle põldude geograafiline asukoht; — kitsekarja söödamaaks mõeldud looduslike või ajutiste rohumaade pindala, samuti kitsekarja söödaks mõeldud teravilja, valgurikaste kultuuride ja õlitaimede kasvatamiseks kasutatava maa-ala pindala; — kõigi põllumajandusettevõtte loomakarjade söödamaaks mõeldud looduslike või ajutiste rohumaade pindala ning söödaks mõeldud teravilja, valgurikaste kultuuride ja õlitaimede kasvatamiseks kasutatava maa-ala pindala; — põllumajandusettevõtte kitsekarjaga seotud loomkoormus aastas või põllumajandusettevõtte kogu loomkoormus, kui selles on mitu karja; — kitsekarja jaoks ostetud sööda päritolu, laad ja kogus; — kitsekarja pidamine; — aastas kitsekarjale antava sööda kogus. Töötlejad ja/või laagerdajad teevad kontrolliasutustele kättesaadavaks dokumendid, mis võimaldavad kontrollida järgmist: — 5. peatükis sätestatud tootmisparameetrite täitmine; — juustuvalmistamise kohta dokumentatsiooni pidamine. Neid dokumente uuendatakse vähemalt korra päevas. Otsemüügiga tegelevad põllumajandustootjad ja laagerdajatele tarnivad põllumajandustootjad kirjeldavad oma töötlemisprotsessi ja märgivad üles kõrvalekalded. 4.4. Toodete kontroll Päritolunimetusega toote omaduste kontrollimisel teostatav pisteline analüütiline ja organoleptiline hindamine peavad tagama toodete vastavuse päritolunimetuse kvaliteedile ja tunnustele.“

Vastavusdeklaratsioon on asendatud identimisdeklaratsiooniga, millega on võimalik identida tootjad, kes soovivad tootmist alustada.

Lisatud on ettevõtjate deklareerimiskohustus. Muudatused on seotud õigusaktide ja riiklike eeskirjade muutmisega. Eeskätt on ette nähtud süsteem spetsifikaadis esitatud nõuete rahuldamist tagavatele ettevõtjatele vastava tähise väljastamiseks ning kindlaks on määratud deklaratsioonid, mis on vajalikud päritolunimetustega varustatud toodete tutvustamiseks, jälgimiseks ja kontrollimiseks.

5.4. Tootmismeetodi kirjeldus

Määruste (EÜ) nr 1107/96 ja (EÜ) nr 1019/2009 kohaselt registreeritud tootespetsifikaat ei sisaldanud ühtegi eeskirja piima tootmise kohta, seega sätestatakse need siinkohal vastavalt tootjate praegustele tavadele.

Lisatud on järgmised lõigud:

„5.1. Karja pidamine Kitsekari on vähemalt korra poeginud kitsede kogum. Tootmises kasutatav piim pärineb kitsekarjadelt, mille kitsed on Alpi, Saaneni ja Poitevine’i tõugu või nende tõugude ristandid. Maksimaalne loomkoormus on järgmine: — kitsede kasvatamisele spetsialiseerunud ettevõtete puhul 10 kitse hektari kohta, arvestades tegelikult karjamaana kasutatavat ala ja/või kitsede söödaks mõeldud söödakultuuride, teravilja, valgurikaste kultuuride ja õlitaimede kasvatamiseks kasutatavat maa-ala; — mitme mäletsejaliste karjaga ettevõtetes 1,5 loomühikut hektari kohta, arvestades tegelikult karjamaana kasutatavat ala ja/või söödaks mõeldud söödakultuuride, teravilja, valgurikaste kultuuride ja õlitaimede kasvatamiseks kasutatavat maa-ala. Ühel kitsel peab olema vähemalt 1,5 m2 lamamisala ning lubatud on kuni 3 kitse söödanõu meetri kohta. Lubatud on kariloomade paaritamine väljaspool tavapärast paaritusperioodi.“

Lisatud on sätted kasutatavate kitsetõugude kohta ja kitsede pidamise kohta (maksimaalne loomkoormus, minimaalne pindala kitse kohta, paaritamine väljaspool tavapärast paaritusperioodi).

Lisatud on järgmised lõigud:

„5.2. Loomasööt Ainult põhust ja söödakontsentraatidest koosneva söötmissüsteemi kasutamine on keelatud. 5.2.1. Kuivsööt Karja põhisööda moodustavad söödakultuurid. Aastane söödakogus sisaldab ühe lüpsikitse kohta kuivaines väljendatuna vähemalt 660 kg söödakultuure. Söödas kasutatakse rohumaadel kasvavat rohtu, värsket rohtu, heina või kunstlikult kuivatatud sööta. Lubatud on järgmine sööt: — looduslikelt või ajutistelt rohumaadelt pärinev rohi, hein, kiletatult säilitatav hein, säilitusainetega hein; — üheaastased söödataimed; — teraviljast, liblikõielistest või õlitaimedest saadud põhk; — nõuetekohaselt niidetud rohesööt, mis antakse loomadele kiiresti ja tarbitakse 24 tunni jooksul. Söödanõusse kauem kui 24 tunniks jäänud rohi tuleb eemaldada; — juur- ja mugulviljad; — kunstlikult kuivatatud sööt: lutsern; — terved maisitaimed. Kuivatatud lutserni kogus ei tohi moodustada aastasest söödakogusest enam kui 12 % ehk ühe lüpsikitse kohta 132 kg väljendatuna kuivaines. Allapanuks kasutatavaid õlgi ei tohi söödana kasutada. Kitsede söödas on lubatud kasutada kiletatud rohtu ühe kitse kohta ühes päevas maksimaalselt 1 kg väljendatuna kuivaines tingimusel, et kiletatud rohu kuivainesisaldus on vähemalt 60 % ning rohi on kogutud rohumaa esimesest niitest. Kitsekarja söödana on keelatud kasutada rohusilo ja maisisilo. Kui ettevõtted kasutavad silo mujal kui kitsekarja söödana, ladustavad ettevõtjad silo kitsede tavapärasest käigurajast eemal ja hoiavad seda kitsekarja toitmiseks mõeldud söödast eraldi. 5.2.2. Täiendsööt Täiendsööt ei moodusta lüpsikitse söödast enam kui 40 %, st ühe lüpsikitse kohta aastas mitte enam kui 440 kg kuivaines väljendatuna. Täiendsööda hulka arvestatakse teravili, valgurikkad kultuurid ja õlitaimed, kaubanduslikud kontsentraadid ja õlikoogid. Täiendsööt koosneb järgmisest: — töötlemata, lömastatud või peenestatud teraviljaseemned; — õlitaimede töötlemata, lömastatud, peenestatud või pressitud seemned; — valgurikaste taimede töötlemata, lömastatud või peenestatud seemned; — teraviljade terad ja töötlemissaadused; — õlitaimede terad ja töötlemissaadused, mis on saadud eeterlike õlidega parkimise teel, ja taimeekstraktid; soja, herne, ubade, lupiini, lina, rapsi, päevalilleseemnete või kureherne töötlemisel saadavad õlikoogid ja õli; — suhkru tootmise kõrvalsaadused: suhkrupeedi kuivatatud pressimisjäägid, suhkrupeedi või suhkruroo melass; — puuviljad; — mineraalid, mikroelemendid, vitamiinid, aroomiained ja isutekitajad. Määratletud piirkonnas tohib karja söödas vadakut kasutada, kuid seda ei ole söödaratsiooni arvutamisel arvesse võetud.“

Sööda ja täiendsööda positiivne nimekiri on sätestatud selleks, et määrata kindlaks sööda liigid ja lihtsustada kontrollimist, kuid samuti selleks, et keelata sellise sööda kasutamine, mis kahjustab juustu organoleptilisi omadusi. Kitsedele antava sööda mitmekesisus, silo keelamine ning kiletatud rohu ja kunstlikult kuivatatud sööda koguse piiramine aitavad tuua esile juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ organoleptilisi omadusi.

Lisatud on järgmine lõik:

„5.2.3. Söödaratsiooni päritolu Kogu karja tarbitav sööt pärineb geograafilisest piirkonnast, välja arvatud kuivatatud lutsern. Geograafilises piirkonnas toodetud täiendsööt moodustab lüpsikitse aastasest söödakogusest vähemalt 15 % ehk vähemalt 165 kg väljendatuna kuivaines või 195 kg töötlemata toiduna. Geograafilises piirkonnas toodetud sööt (sööt + täiendsööt) moodustavad karja aastasest söödakogusest vähemalt 75 %.“

Tootespetsifikaati on lisatud eeskirjad sööda päritolu kohta, et tugevdada seost toote ja geograafilise piirkonna vahel. Geograafilises piirkonnas ei ole piisavalt põllumajandusressursse, et tagada kitsekarjadele kogu söödakogus. Geograafilises piirkonnas toodetud sööt (sööt + kontsentraadid) moodustab karja aastasest söödakogusest vähemalt 75 % väljendatuna kuivaines.

Lisatud on järgmine lõik:

„5.2.4. Muud sööta käsitlevad sätted Loomade söödas on lubatud üksnes taimed, kaassaadused ja täiendsööt, mis ei ole saadud transgeensetest toodetest. Transgeensete kultuuride kasvatamine on keelatud kõikidel põllumajandusliku majapidamise aladel, kus toodetakse piima, millest valmistatakse päritolunimetusega juustu „Pouligny-Saint-Pierre“. Keeld hõlmab kõiki taimeliike, mida võib kasutada põllumajandusettevõttes kasvatatavate loomade söödaks, samuti kõiki kultuure, mis võivad söödakultuure nakatada.“

GMOdest toodetud sööt on toote traditsioonilise iseloomu säilitamiseks keelatud.

Lisatud on järgmine lõik:

„5.2.5. Söödamaade väetamine: Kasutada tohib ainult järgmisi orgaanilisi aineid: põllumajandusliku päritoluga veiste, lammaste, kitsede, hobuste, kodulindude ja sigade sõnnik, kompostitud sõnnik, läga ja virts; samuti juustu- ja piimakoja reovesi.“

Orgaanilised väetised võivad muuta rohumaa taimeliikide kooslust. Seega aitab täpne eeskiri säilitada loodusliku taimestiku mitmekesisust ja hoida seost geograafilise piirkonnaga.

Sööda ja täiendsööda positiivne nimekiri on sätestatud selleks, et määrata kindlaks sööda liigid ja lihtsustada kontrollimist, kuid samuti selleks, et keelata sellise sööda kasutamine, mis kahjustab juustu organoleptilisi omadusi.

Koonddokumenti on lisatud järgmised laused:

„Selleks et tagada tihe seos piirkonna ja toote vahel, toodetakse lüpsikitsede aastasest söödakogusest vähemalt 75 % (väljendatuna kuivaines) geograafilises piirkonnas. Geograafilises piirkonnas ei ole piisavalt põllumajandusressursse, et tagada kitsekarjadele kogu söödakogus. Ühe lüpsikitse aastane söödakogus sisaldab kuivaines väljendatuna vähemalt 660 kg söödakultuure, mis võivad kasvada rohumaadel või mida võidakse anda värskelt, heinana või kuivatatult (ainult lutserni korral, mida tohib anda aastas maksimaalselt 132 kg kuivaines väljendatuna) või kiletatud rohu kujul, mida antakse ühe kitse kohta ühes päevas maksimaalselt 1 kg (väljendatuna kuivaines) tingimusel, et kiletatud rohu kuivainesisaldus on vähemalt 60 % ning rohi on kogutud rohumaa esimesest niitest. Lubatud sööt on loetletud positiivses nimekirjas. Lüpsikitsede söödana on keelatud kasutada rohu- või maisisilo. Täiendsööt moodustab lüpsikitse söödast maksimaalselt 40 %, st ühe lüpsikitse kohta aastas maksimaalselt 440 kg väljendatuna kuivaines. Geograafilises piirkonnas toodetud täiendsööt moodustab lüpsikitse aastasest söödakogusest vähemalt 15 % ehk vähemalt 165 kg kuivaines väljendatuna. Lubatud täiendsööt on loetletud positiivses nimekirjas. Lüpsikitsede söödas on lubatud üksnes taimed, kaassaadused ja täiendsööt, mis ei ole saadud transgeensetest toodetest. Transgeensete kultuuride kasvatamine on keelatud kõikidel põllumajandusliku majapidamise aladel, kus toodetakse piima, millest valmistatakse kaitstud päritolunimetusega juustu „Pouligny-Saint-Pierre“.“

Lisatud on järgmine lõik:

„5.3 Juustu töötlemine: 5.3.1 Piima kogumine Juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ valmistamiseks kasutatakse kitse täispiima, mis ei ole standardiseeritud ega homogeniseeritud. Kitsepiima ei töödelda, sellele ei lisata ja sellest ei eemaldata midagi, välja arvatud järgmised toimingud: — jahutamine (plusstemperatuuril) säilitamise eesmärgil; — filtreerimine makroskoopilise võõrolluse eemaldamiseks. Kasutatav kitsepiim on saadud maksimaalselt: — talujuustu „Pouligny-Saint-Pierre“ ja väikse talujuustu „Pouligny-Saint-Pierre“ korral: ühe tootmispäeva jooksul toimunud kahest järjestikusest lüpsikorrast; — juustukoja juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ ja väikse juustukoja juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ korral: kahe tootmispäeva jooksul toimunud maksimaalselt neljast järjestikusest lüpsikorrast. Kord päevas lüpsmine on lubatud kolme viimase imetamiskuu ajal.“

Lisatud on piima põllumajandusettevõttes säilitamise tingimused, et säilitada piima omadusi ja piirata psühhotroofsete mikroorganismide arengut, mis piiravad omakorda piima loomuliku mikrofloora arengut. Piima füüsiline töötlemine on rangelt piiratud töötlemisviisidega, mis ei mõjuta piima kvaliteeti.

Toorpiimast valmistamine on kohustuslik, et säilitada piima omadusi, eelkõige selle organoleptilisi omadusi, ja samuti selle algset mikrofloorat ning et tugevdada seeläbi seost geograafilise piirkonnaga.

Lisatud on järgmine lõik:

„5.3.2. Piima ettevalmistamine: Piima kasutatakse toorelt. Vajaduse korral tohib piima tohib enne laabiga kalgendamist soojendada kuni temperatuurini 22 °C. Laagerdumise soodustamiseks lisatakse piimale starterkultuuri või eelmisel kalgendamisel tekkinud vadakut. Piima kalgendamiseks ettevalmistamine ja laagerdamine peab toimuma 24 tunni jooksul pärast viimast lüpsi.“

Lisatud on piima ettevalmistamise parameetrid, et vältida soovimatu mikrofloora teket ning saavutada vajalikud tingimused laagerdamiseks ja soovitavate visuaalsete omaduste tekkeks

Lause

„Pärast laabi lisamist pannakse piim olenevalt aastaajast 20 kuni 30 tunniks kalgenduma (aeglane poolpiimne kalgendamine).“

on asendatud järgmise lausega:

„5.3.3. Laabi lisamine ja kalgendamine: Piima kalgendatakse vähemalt 18 tunni jooksul alates laabi lisamisest.“

Minimaalset kalgendamisaega on vähendatud kahe tunni võrra (20 tunnilt 18 tunnile), et kohandada juustu valmistamise kirjeldust tegeliku tootmisolukorraga, mis kipub töö praktilisest korraldamisest tulenevatel põhjustel olema 24 tunnise rütmiga. Samal põhjusel on välja jäetud maksimaalne kestus 30 tundi.

Lisatud on järgmine lause:

„Kalgendamisel kasutatakse laapi ning kalgendamisel on piima temperatuur 18–22 °C.“

Lisatud on laabi lisamise ja kalgendamise parameetrid, et järgida praeguseid tavasid.

Lisatud on järgmine lause:

„Eelnõrutamine on keelatud.“

Eelnõrutamine lagundab kalgendit, mis ei ole kooskõlas toote kirjeldusega.

Lause

„Kui kalgend lõigatakse väikesteks tükkideks, pannakse see vormi, et saada ühtlane peeneteraline juustumass.“

on asendatud järgmise lausega:

„Lubatud on kalgendi lõikamine horisontaalselt ja vertikaalselt, et moodustuksid suured tükid (100 mm korda 100 mm).“

Kalgendi lõikamine suurteks tükkideks võimaldab kalgendi niiskusesisaldust vormimisel paremini kontrollida.

Vormi kirjeldus

Lause

„Vorm on järgmiste mõõtmetega: alumise tahu külg on 6,5 cm, ülemise tahu külg 2,5 cm.“

on asendatud järgmisega:

„Juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ ja väikse juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ vormi minimaalsed mõõtmed on järgmised: Väike tahk: küljepikkus 30 mm. Vormi põhja ja serva vaheline nurk peab jääma vahemikku 102°–107°.“

Vormide mõõtmeid ei ole muudetud, üle on võetud määrustega (EÜ) nr 1107/96 ja (EÜ) nr 1019/2009 seotud riiklikus õigusaktis esitatud mõõtmed. Mõõtmed on esitatud teisel kujul, et kirjeldada täpsemalt vormi püramiidjat kuju ja seega ka juustu kuju. Neid sihtväärtusi kasutatakse juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ mõlema suuruse korral.

Lisatud on järgmine lõik:

„5.3.4. Vormimine, nõrutamine, soolamine: Vormide täitmiseks tohib kasutada ainult kulpe või samaväärseid vahendeid, mille mahutavus on alla 2 liitri.“

Vormide täitmiseks tohib kasutada ainult kulpe või samaväärseid vahendeid, mille mahutavus on alla 2 liitri, et säilitada vormimise ja soolamise traditsioonilist iseloomu ning tagada kalgendi struktuur.

Järgmised laused:

„Tüvipüramiidi ülemisel tahul ei tohi olla defekte, auke ega ebatasasusi“. Kalgendit hoitakse vormides umbes 24–36 tundi, enne kui see välja võetakse ja soolatakse“

on asendatud järgmisega:

„Lubatud on kasutada üksikuid või mitut juustu mahutavaid vorme ning pikendustega vorme. Pärast vormide täitmist tasandatakse kalgend samal tootmispäeval toodetud kalgendiga ühetasaseks ning juustu põhi silutakse spaatli või kaabitsa abil. Nõrutamine toimub loomulikul viisil. See kestab 24–48 tundi pärast vormimisprotsessi algust. Ruumi temperatuuri hoitakse vahemikus 18–24 °C.“

Vormimistehnikat on vormimise traditsioonilise iseloomu säilitamiseks kirjeldatud täpsemalt.

Lisaks on määratud nõrutamise maksimaalseks kestuseks 36 tunni asemel 48 tundi, et kohandada juustu valmistamise kirjeldust tegeliku tootmisolukorraga, mis kipub töö praktilisest korraldamisest tulenevatel põhjustel olema 24 tunnise rütmiga.

Lisatud on järgmine lause:

„Juustu soolatakse kuiva soolaga 12 tunni jooksul pärast vormist eemaldamist, kuid suurt tahku tohib soolata kohe pärast kalgendi ühtlustamist.“

Lisatud on ettevõtjate tavadele vastav soolamistehnika.

Lisatud on järgmine lause:

„5.3.5. Kuivatamine: Pärast soolamist kuivatatakse juustu 24–96 tunni jooksul ruumis, mille temperatuuri hoitakse vahemikus 12–16 °C ja kus suhteline õhuniiskus on 75–95 %.“

Määruste (EÜ) nr 1107/96 ja (EÜ) nr 1019/2009 kohaselt registreeritud tootespetsifikaadis ei kirjeldatud kuivatamise etappi. Lisatud on, et juustu kuivatatakse pärast selle soolamist vastavalt tavadele, võttes arvesse kuivatamise tähtsust toote lõplike organoleptiliste omaduste jaoks.

Järgmine lauseosa:

„Temperatuuril, mis võimaldab loomulikku laagerdumist.“

on asendatud järgmisega:

„5.3.6. Laagerdumine: Laagerdumine toimub kuivatusruumist erinevas laagerdumislaos. Laagerdumislao temperatuur jääb vahemikku 9–16 °C ja õhuniiskus on seal 75–95 %. Põllumajandusettevõttes töödeldud juuste, mille laagerdaja kokku kogub, ladustatakse ja transporditakse enne soolamist plusstemperatuuril vahemikus 7–10 °C. Juustu kogumine toimub maksimaalselt 72 tunni jooksul pärast nõrutamise lõppu Laagerdumislaost väljumisel on juustul koorik, mis on kaetud pindhallitusega, mida on palja silmaga selgelt näha.“

Praeguste tavade kirjeldamiseks on lisatud laagerdumislaos laagerdamise tingimused.

Lause

„Juustu laagerdatakse tootmispiirkonnas vähemalt 10 päeva“

on asendatud järgmisega:

„Juust „Pouligny-Saint-Pierre“ võetakse laagerdumislaost välja kõige varem kümnendal päeval alates laabi lisamisest ja juust pannakse müüki kõige varem üheteistkümnendal päeval alates laabi lisamisest. Väike juust „Pouligny-Saint-Pierre“ võetakse laagerdumislaost välja kõige varem üheksandal päeval alates laabi lisamisest ja juust pannakse müüki kõige varem kümnendal päeval alates laabi lisamisest.“

Kontrolli hõlbustamiseks on lisatud, et laagerdumisperioodi arvestatakse alates laabi lisamise kuupäevast.

Väikse juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ laagerdumisaega on vähendatud ühe päeva võrra, sest juust on väiksem ja laagerdub seega kiiremini.

Lisatud on, et juustu ei tohi turustada enne kui vähemalt üks päev pärast minimaalse laagerdumisaja lõppu, et tagada juustu visuaalse kirjelduse vastavus.

Lauset

„Toorjuustu ja valmiva juustu säilitamine gaasikeskkonnas on keelatud.“

on täiendatud järgmiselt:

„Toorjuustu, valmiva juustu ja laagerdatud juustu säilitamine gaasikeskkonnas on keelatud.“

Juustu organoleptiliste omaduste säilitamiseks on lisatud, et keeld säilitada juustu gaasikeskkonnas kehtib ka laagerdatud juustude kohta.

5.5. Seos piirkonnaga

Seost geograafilise piirkonnaga käsitlev osa on täielikult ümber kirjutatud, et tuua paremini esile nimetuse „Pouligny-Saint-Pierre“ ja selle geograafilise piirkonna seost, muutmata nimetatud seose sisu. Tutvustuses on eelkõige kirjeldatud juustu valmistamiseks sobiva toorpiima tootmist, milleks on vaja erilist oskusteavet, ning laagerdumistingimusi. Punkti „Geograafilise piirkonna eripära“ alla on koondatud geograafilise piirkonna looduslikud tegurid, samuti inimtegurid, ning punktis on antud ülevaade ajaloolistest aspektidest ja eripärasest oskusteabest. Punktis „Toote eripära“ on esile toodud teatavad toote kirjelduse osas esitatud elemendid. Punktis „Põhjuslik seos“ on selgitatud looduslike tegurite, inimtegurite ja toote omavahelist seost. Välja on jäetud viide soolamissoola valgele värvile, sest tootespetsifikaadis seda ei ole.

See muudatus on tehtud ka koonddokumenti.

5.6. Märgistamise erieeskirjad

Lisatud on järgmised laused:

„Lisaks võib punktis 2 määratletud vähendatud mõõtmetega juustu puhul lisada kaitstud päritolunimetusele sõna „väike“. Peale eespool osutatud mõiste ja nende väljendite, mille kasutamine on kõikide juustude puhul kohustuslik, ei tohi toote märgisel, reklaamil, arvetel või müügipaberites kasutada mis tahes kirjeldavat või muud tähistust, välja arvatud eriline kauba- või vabrikumärk. Kohustuslik on kasutada Euroopa Liidu KPNi logo.“

Märgistus käsitlevat osa on ajakohastatud, et võtta arvesse riiklikes ja Euroopa õigusaktides tehtud muudatusi.

Koonddokumenti on lisatud järgmised laused:

„Lisaks võib punktis 2 määratletud mõõtmetega juustu puhul lisada kaitstud päritolunimetusele sõna „väike“. Peale eespool osutatud mõiste ja nende väljendite, mille kasutamine on kõikide juustude puhul kohustuslik, ei tohi toote märgisel, reklaamil, arvetel või müügipaberites kasutada mis tahes kirjeldavat või muud tähistust, välja arvatud eriline kauba- või vabrikumärk. Kohustuslik on kasutada Euroopa Liidu KPNi logo.“

5.7. Muud muudatused

Ajakohastatud on liikmesriigi asjaomase asutuse aadressi.

Kontrolliasutuse kontaktandmeid käsitlevas osas on ajakohastatud kontrolliasutuse nime ja kontaktandmeid. Selles osas on esitatud järgmiste Prantsusmaa pädevate kontrolliasutuste kontaktandmed: Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) (riiklik päritolunimetuste instituut) ning Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) (konkurentsi, tarbijakaitseküsimuste ja pettusevastase võitluse peadirektoraat). Lisatud on, et sertifitseerimisasutuse nimi ja kontaktandmed on esitatud INAO veebisaidil ja Euroopa Komisjoni andmebaasis.

Riiklikke nõudeid käsitleva osa alla on lisatud tabel, mis sisaldab peamisi kontrollitavaid punkte ja nende hindamismeetodit.

KOONDDOKUMENT

„POULIGNY-SAINT-PIERRE“

ELi nr: PDO-FR-0128-AM03 – 24.12.2018

KPN (X) KGT ()

1. KPNi nimetus

„Pouligny-Saint-Pierre“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik [XI lisa alusel]

Klass 1.3. Juust

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Juust „Pouligny-Saint-Pierre“ on valmistatud üksnes toorest kitse täispiimast ja see on kitsa võrdkülgse tüvipüramiidi kujuline, millel on nelinurkne põhi. Juust saadakse piimakalgendist, kasutades aeglase kalgendamise meetodit ja loomulikku nõrutamist. Tegemist on pehme õrnalt soolase juustuga.

Juustu väliskülg on kaetud pindhallitusega ning juustu koorik on usja mustriga, elevandiluuvärvi ja marmorjas, kuid võib olla ka õrnalt sinakas.

Juust on lõikamisel tihke. Juust on sile ja ühtlane ning erksat valget värvi, millel võib olla elevandiluu varjund. Juustu tekstuur on kreemjas ja sulav.

Juustu maitse on tasakaalustatud, see ei ole liiga soolane ega happeline. Juustu aroomis domineerivad piimjad fermenteeritud noodid, milles on kitsepiimale, seentele ja sarapuupähklitele iseloomulikke nüansse.

Juustu pakutakse kahel kujul:

— Juust „Pouligny-Saint-Pierre“, mille kaal on minimaalse laagerdumisaja lõpus vähemalt 250 grammi ja milles on kuivaine üldsisaldus juustu kohta vähemalt 90 grammi;

— Väike juust „Pouligny-Saint-Pierre“, mille kaal on minimaalse laagerdumisaja lõpus vähemalt 150 grammi ja mille kuivaine üldsisaldus jääb juustu kohta vahemikku 55–85 grammi.

Rasvasisaldus kuivaines on vähemalt 45 %.

Juust „Pouligny-Saint-Pierre“ võetakse laagerdumislaost välja kõige varem kümnendal päeval alates laabi lisamisest ja see pannakse müüki kõige varem üheteistkümnendal päeval alates laabi lisamisest.

Väike juust „Pouligny-Saint-Pierre“ võetakse laagerdumislaost välja kõige varem üheksandal päeval alates laabi lisamisest ja see pannakse müüki kõige varem kümnendal päeval alates laabi lisamisest.

Juustusid pakutakse ja turustatakse lõpptarbijale tükikaupa.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Selleks et tagada tihe seos piirkonna ja toote vahel, toodetakse geograafilises piirkonnas lüpsikitsede aastasest söödakogusest kuivaines väljendatuna vähemalt 75 %. Geograafilises piirkonnas ei ole piisavalt põllumajandusressursse, et tagada kitsekarjadele kogu söödakogus.

Ühe lüpsikitse aastane söödakogus sisaldab kuivaines väljendatuna vähemalt 660 kg söödakultuure, mis võib kasvada rohumaadel või mida võidakse anda värskelt, heina või kuivistena (ainult lutserni korral, mida tohib anda aastas maksimaalselt 132 kg kuivaines väljendatuna) või kiletatud rohu kujul, mida antakse ühe kitse kohta ühes päevas maksimaalselt 1 kg kuivaines väljendatuna tingimusel, et kiletatud rohu kuivainesisaldus on vähemalt 60 % ning rohi on kogutud rohumaa esimesest niitest. Lubatud sööt on loetletud positiivses nimekirjas.

Lüpsikitsede söödana on keelatud kasutada rohu- või maisisilo.

Täiendsööt moodustab lüpsikitse söödast maksimaalselt 40 %, st ühe lüpsikitse kohta aastas maksimaalselt 440 kg väljendatuna kuivaines.

Geograafilises piirkonnas toodetud täiendsööt moodustab lüpsikitse aastasest söödakogusest vähemalt 15 % ehk vähemalt 165 kg kuivaines väljendatuna.

Lubatud täiendsööt on loetletud positiivses nimekirjas.

Lüpsikitsede söödas on lubatud üksnes taimed, kaassaadused ja täiendsööt, mis ei ole saadud transgeensetest toodetest. Transgeensete kultuuride kasvatamine on keelatud kõikidel põllumajandusliku majapidamise aladel, kus toodetakse piima, millest valmistatakse kaitstud päritolunimetusega juustu „Pouligny-Saint-Pierre“.

3.4. Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piima tootmine, juustu valmistamine ja laagerdumine peab toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Juustu märgistusel on kaitstud päritolunimetus „Pouligny-Saint-Pierre“ esitatud paksus kirjas tähtedega, mille suurus moodustab märgistusel olevate suurimate tähemärkide suurusest vähemalt kaks kolmandikku. Lisaks võib punktis 2 määratletud mõõtmetega juustu puhul lisada kaitstud päritolunimetusele sõna „väike“.

Peale eespool osutatud mõiste ja nende väljendite, mille kasutamine on kõikide juustude puhul kohustuslik, ei tohi toote märgisel, reklaamil, arvetel või müügipaberites kasutada mis tahes kirjeldavat või muud tähistust, välja arvatud eriline kauba- või vabrikumärk.

Kohustuslik on kasutada Euroopa Liidu KPNi logo.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Piima tootmine ning juustu valmistamine ja laagerdumine peavad toimuma geograafilises piirkonnas, mis koosneb järgmistest Indre’i departemangu kommuunidest (36):

Azay-le-Ferron, Le Blanc, Ciron, Concremiers, Douadic, Fontgombault, Ingrandes, Lingé, Lurais, Lureuil, Martizay, Mauvières, Mérigny, Néons-sur-Creuse, Pouligny-Saint-Pierre, Preuilly-la-Ville, Rosnay, Ruffec, Saint-Aigny, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Sauzelles, Tournon-Saint-Martin.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Juust „Pouligny-Saint-Pierre“ on püramiidikujuline kitse toorpiimast valmistatud juust, millel on usja mustriga elevandiluuvärvi või sinakas koorik. Juust saadakse piimakalgendi aeglasel kalgendamisel, millele on lisatud starterkultuuri või eelmisel kalgendamiselt tekkinud vadakut. Juustumassi tekstuur on sulav ja kreemjas. Selle aroomis domineerivad fermenteerimisele iseloomulikud noodid, mis on seotud nii piimakarja söödaratsiooniga, kus eelistatakse piirkonnast pärinevat sööta, kui ka juustuvalmistajate ja laagerdajate konkreetsete teadmistega.

Geograafiline piirkond asub Indre’i departemangust läänes Pouligny-Saint-Pierre küla ümber ja jääb täielikult Brenne’i piirkondliku looduspargi aladele. Tegemist on väga ainulaadse piirkonnaga, mis koosneb juuraajastust pärinevatest savi- ja lubjakiviplatoodest, mis on põhja poolt piiratud Brenne’i niiskete aladega ja lääne-ida suunal Creuse’i jõe oruga. Piirkonna mikrokliima on ümbritsevate alade omast soojem ja kuivem.

Selline kliima ja ainulaadne geoloogia on soodustanud mitmekesise taimestiku tekkimist (kirsid, nõmmetaimed, lõhnataimed, okaspuud, tammed, esparsett ja lutsern).

Brenne’i piirkonna liivsavimuldade looduslikel rohumaadel on rohukasv hiline, samas kui Creuse’i jõe oru liivane ja suveti kuiv muld on rohumaade hein- ja liblikõielistele taimedele soodsam pinnas.

Looduslikke tingimusi tundes on selge, miks selle piirkonna elanikud hakkasid tegelema kitsede (nn vaese mehe lehmade) kasvatamisega, kes on vastupidavad ja vähenõudlikud loomad.

Kuna kitsekasvatusega tegelevad põllumajandusettevõtted olid algselt väga väikesed, tootis iga talunik ainult mõne juustu oma tarbeks. Laagerdajad hakkasid järk-järgult juuste kokku koguma, et neid kuivatada ja varustada juustuga Pariisi, Limoge’i, Châteauroux', Blois' ja Lyoni turge.

Seejärel tootmine struktureeriti: talumajapidamised kasvasid ning laagerdajad korraldasid toorpiimast ja peamiselt piimakalgendist toodetud juustu kokku kogumise. Juust „Pouligny-Saint-Pierre“ oli esimene kitsejuust, mida Prantsusmaal KPNiga tunnustati. See toimus 1972. aastal.

Piirkonna põllumajanduslik potentsiaal on väike, kuid ka tänapäeval kasutavad kitsekasvatajad piirkonna ressursse parimal võimalikul viisil, et kitsekarju toita. Nad on võtnud kasutusele söödasüsteemi, kus kombineeritakse kõiki võimalikke looduslikke ressursse (sööda tootmine, karjamaal karjatamine, rohesööt, teravilja ja liblikõieliste taimede kasvatamine), mis võimaldab koos praeguste kasvatustavadega tagada kasutatava piima kvaliteedi (rasvasisaldus, valgusisaldus, piima looduslik mikrofloora).

Juustutootjad kasutavad juustu tootmisel spetsiifilist oskusteavet, et tõsta esile kasutatava piima kvaliteeti, seda eelkõige kohaliku mikrobioloogilise mikrofloora säilitamise kaudu. Laagerdajatel on olemas oskusteave, et juhtida mikrofloora arengut juustu pinnal täpselt kindlaksmääratud temperatuuri, õhuniiskuse ja kestuse abil.

Nimetatud inimtegurid on seega geograafilises piirkonnas tänaseni säilinud.

Juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ eripära on see, et juust on valmistatud toorest täiskitsepiimast ja on kitsa võrdkülgse tüvipüramiidi kujuline. Juustu koorik on usja mustriga, elevandiluuvärvi ja marmorjas, kuid võib olla ka õrnalt sinakas. Juustu maitse on tasakaalustatud, see ei ole liiga soolane ega happeline. Juustu tekstuur on kreemjas ja sulav. Juustu aroomis domineerivad on piimjad fermenteeritud noodid, milles on kitsepiimale, seentele ja sarapuupähklitele iseloomulikke nüansse.

Toote eriomaduste ning geograafilise piirkonna looduslike ja inimtegurite vaheline seos põhineb eelkõige kliimal ja geoloogilistel teguritel, mis selgitavad, miks toimib selline sektor Brenne’i suveti kuival põllumajanduspiirkonnas, kus parimaks maa kasutamise viisiks on pikka aega olnud ja on ka praegu söödakultuuride kasvatamine. Need söödakultuurid on jätkuvalt kitsede mitmekesise toidusedeli aluseks ning kitsepiim tagab juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ eripärased omadused. Kasutades geograafilises piirkonnas esinevaid eri liiki muldasid võimalikult hästi ära, suutsid Brenne’i kitsekasvatajad toota kvaliteetset kitsepiima, mida kasutatakse juustu tootmiseks, mida toodeti algselt ainult oma pere tarbeks.

Algselt talumajapidamises levinud tootmisviisiga seonduvad piiratud võimalused on põhjus, miks kasutatakse toorest täispiima ja konkreetset piimatöötlemise tehnoloogiat.

Tootjad on lisaks välja töötanud erilise püramiidikujulise vormi, mille kuju on inspireeritud Pouligny-Saint-Pierre’i kiriku kellatornist. Terava tipuga püramiidikujulise vormi kasutamine annab juustule selle ainulaadse kuju, mis on juustu visuaalse identiteedi oluline osa ja mängib juustu tekstuuri kujunemisel tähtsat rolli. Piimakalgendi vormimine selles traditsioonilises vormis tänapäevase tootmistehnika kohaselt, mis tugineb põllumajandustootjate traditsioonilisele oskusteabele (starterkultuuri või eelmisel kalgendamisel tekkinud vadaku lisamine, kalgendi vormimine väikese kulbiga, aeglane loomulik nõrutamine, kuiva soolaga soolamine), mida tänapäeval kohaldavad kõik tootjad, võimaldab saada struktureeritud ja hästi nõrutatud kalgendi, mis annab juustule sellele omase sulava ja kreemja tekstuuri. See tekstuur ning juustu tasakaalustatud maitseomadused ja juustu aroomis domineerivad piimjad fermenteeritud noodid, milles on kitsepiima, seente ja sarapuupähklite nüansse, ilmnevad tänu laagerdaja tähelepanelikule tööle vähemalt 10päevase laagerdumise järel (väikese juustu „Pouligny-Saint-Pierre“ korral 9päevase laagerdumise järel), mis soodustab usja mustriga elevandiluuvalge või sinaka kooriku teket.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-PoulStPierre-050919.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.