KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE kaugseirerakenduste elluviimise ning nõukogu määrusega (EÜ) nr 78/2008 komisjoni käsutusse antud rahaliste vahendite kasutamise kohta /* COM/2013/0553 final */





KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE kaugseirerakenduste elluviimise ning nõukogu määrusega (EÜ) nr 78/2008 komisjoni käsutusse antud rahaliste vahendite kasutamise kohta 1. Sissejuhatus Üksikasjalik teave põllumaa kasutamise ja põllukultuuride seisundi kohta on saagi kvaliteedi ja põllumajandustoodangu prognoosimiseks äärmiselt oluline. Selline teave on eriti kasulik turujärelevalve tegemiseks ja sellega seotud turumeetmete juhtimiseks põllumajandusturgude ühise korralduse raames. Euroopa Liit on selles kontekstis teinud olulisi pingutusi konkreetselt kaugseirerakendustega seotud uuenduslike tehnoloogialahenduste ja mudelite väljatöötamiseks ja täiustamiseks. Senine kogemus on näidanud, et kaugseire annab kvaliteetset ja sõltumatut teavet, mida ei ole võimalik hankida tavapärase põllumajandusstatistika ega prognoosimissüsteemide abil. Nõukogu määruses (EÜ) nr 78/2008[1] on sätestatud kaugseirealase tegevuse õigusraamistik ajavahemikuks 2008–2013. Kõnealuse raamistikuga toetatud kaugseirerakenduste kaudu saavad eri toodete levitamise teel kasulikku teavet komisjon, huvitatud liikmesriigid, uurimisinstituudid ja teised kasutajad. Süsteemi loomisest alates on seda pidevalt täiustatud. Lisaks esmasele eesmärgile koostada saagikuse prognoose saab süsteemi abil kasulikku teavet ka teiste ELi põllumajandusele oluliste valdkondade, näiteks kliimamuutuste kohta. Määruse (EÜ) nr 78/2008 artikli 4 kohaselt esitab komisjon hiljemalt 31. juuliks 2013 lõpparuande kaugseiremeetmete rakendamise ja kõnealuse määruse alusel tema käsutusse antud rahaliste vahendite kasutamise kohta. Käesolevas aruandes on silmas peetud kõnealuste meetmete jätkamist ühise põllumajanduspoliitika raames pärast 31. detsembrit 2013. Aruandes on uuritud saagikuse prognoosimise süsteemi MARS võimalikku jätkamist ELis ja selle kasutamist mujal maailmas, eesmärgiga täiustada ELis saagikuse prognoose ja toetada G20 põllumajandusministrite käivitatud rahvusvahelisi algatusi. 2. Saagikuse prognoosimise süsteem MARS Saagikuse prognooside koostamise süsteem käivitati 1988. aastal kümneaastase katseprojektina. Tollal nimetati seda ettevõtmist põllumajanduse jälgimiseks kaugseire teel (lühendatult MARS) ning keskenduti erinevate ELi põllukultuuride saagikuse ja toodangu mahtude hindamisele meteoroloogiliste analüüside, agrometeoroloogiliselt simuleeritud taimekasvunäitajate, madala eraldusvõimega satelliitandmete ning statistilise analüüsi alusel. Alates 1999. aastast viidi seda tegevust ajavahemikul 1999–2003 ellu otsuse 1445/2000/EÜ[2] õiguslikul alusel ja ajavahemikul 2004–2007 pikendati seda otsusega 2066/2003/EÜ[3]. Aastatel 2008–2013 viiakse kõnealust tegevust ellu nõukogu määruse (EÜ) nr 78/2008 alusel. Süsteem MARS on osa Teadusuuringute Ühiskeskuse juures tegutseva Keskkonna ja Säästva Arengu Instituudi meetmest AGRI4CAST. Süsteem MARS on kompleksne integreeritud analüüsivahend, mille abil on võimalik saavutada määruses sätestatud eesmärke – nimelt jälgida põllukultuuride kasvutingimusi, saagikust ja põllumajandustoodangut. Süsteem koosneb mitmest sõltumatust moodulist, mis on integreeritud põllukultuuride arengu jälgimiseks ja saagikuse prognoosimiseks. Tehnilisest vaatenurgast hõlmab süsteem MARS järgmist: 1) meteoroloogilise andmebaasi haldamine (vt määruse artikli 1 lõike 2 punkt a), 2) agrometeoroloogiliste mudelite kohaldamine (vt artikli 1 lõike 2 punkt d), 3) madala eraldusvõimega satelliitandmete töötlemine (vt artikli 1 lõike 2 punkt a), 4) põhikultuuride statistilised analüüsid ja saagikuse prognoosid riigi tasandil kogu ELis (vt artikli 1 lõike 2 punkt b) ning visualiseerimisvahendid. Süsteemi MARS rakendatakse alal, mis katab kogu Euroopa maailmajao, Magribi riigid ja Türgi. Simulatsioonimudelid hõlmavad järgmisi põllukultuure: pehme nisu, kõva nisu, tali- ja kevadoder, teramais, rapsiseeme, päevalill, kartul, suhkrupeet, heintaimed, riis ja muud teraviljad. 1) Meteoroloogiline andmebaas Meteoroloogilised andmed kogutakse meteoroloogiajaamadest üle Euroopa. Seejärel kontrollitakse andmete kvaliteeti ning neid töödeldakse ja analüüsitakse. Sellisel kujul saab meteoroloogilist andmebaasi kasutada hoiatuste andmiseks, nt teatud kuu ebaharilike ilmastikuolude teatamiseks. Lisaks analüüsitakse Euroopa Keskpika Ilmaennustuse Keskuse ilmaennustuste andmeid, et koostada prognoose põllumaad mõjutavate ilmastikutingimuste kohta. 2) Taimekasvu simulatsioonis kasutatavad agrometeoroloogilised mudelid Agrometeoroloogiliste mudelite abil teisendatakse meteoroloogilised andmed põllukultuuri biomassitoodangu hinnanguteks. Kasutatakse järgmisi vahendeid: põllukultuuride kasvu seiresüsteem (Euroopale kohandatud maailma toidu-uuringute mudel WOFOST), karjamaadele kohaldatav mudel LINGRA ning riisile kohaldatav mudel WARM (Water Accounting Rice Model). Simulatsioonide tegemisel kasutatakse ka lisateavet, nt mulla parameetreid, põllumajanduskalendreid, viljelusmeetodeid ja põllukultuuride parameetreid. Sellel tasemel luuakse mitmesuguseid konkreetse põllukultuuriga seotud näitajaid või ennustavaid märke (nt võimalik biomassi kogus) ja saadetakse need edasi statistilisse analüüsi kvantitatiivsete saagikuse prognooside koostamiseks. Nimetatud elemendid aitavad ühtlasi hinnata ka põllukultuuride seisundit (määruse artikli 1 lõike 1 punkt b). Tulemuseks on kaardid, mis kajastavad äärmuslikke temperatuure põllukultuuri teatavas arengustaadiumis, biomassi- ja teraviljatoodangu simulatsioonid ning hinnangud tegeliku mullaniiskuse reservi kohta, põllukultuuri arengustaadiumi kohta teatavas kuus ning mõne agrometeoroloogilise näitaja lahknemise kohta pikaajalisest keskmisest näitajast teataval kümnepäevasel ajavahemikul või kasvuperioodi ajavahemikul. 3)Madala eraldusvõimega satelliitandmed Kaugseirerakendused sisestavad süsteemi andmeid kõikidel tasanditel ning aitavad täiustada põllumajandusprognooside mudeleid ja luua uusi piirkondadele kohandatud mudeleid. Meteoroloogilistelt satelliitidelt saadud teavet (nt satelliitide mõõdetud kiirgust 5 km eraldusvõime tasemel) kasutatakse lisaks meteoroloogiajaamade edastatud andmetele. Kaugseireandmeid töödeldakse mõõdetud taimkattenäitajate saamiseks, mida võib seejärel võrrelda agrometeoroloogiliste näitajatega ja kasutada statistiliseks analüüsiks. Kasutatakse madala kuni keskmise eraldusvõimega satelliitide sensoreid: SPOT Vegetation/NOAA-AVHRR (eraldusvõime umbes 1 km) ja MODIS (eraldusvõime umbes 300–500 m)[4]. 4) Statistiline analüüs Meteoroloogilisest andmebaasist, agrometeoroloogilisest andmebaasist ja kaugseire andmebaasist saadud näitajaid võrreldakse saagikuse aegridadega ning analüüsitakse statistiliste meetoditega, nt regressiooni- või stsenaariumianalüüsiga. Lõpptulemuseks on kvantitatiivsed saagikuse prognoosid, mis avaldatakse koos eespool nimetatud tulemuste analüüsiga MARSi bülletäänides. Süsteemis olevad andmed hõlmavad pikka ajavahemikku, kuna esimesed aegread on pärit juba aastast 1975. 5) Visualiseerimisvahendid ja tulemuste levitamine Kasutajad saavad andmebaasidega (meteoroloogiliste, agrometeoroloogiliste ja kaugseireandmetega) tutvuda teabevahendite kaudu. AGRI4CASTi tegevuse raames hallatakse veebiportaali, kus saab sõeluda ja alla laadida kaugseireandmeid, ning portaali, kus saab tutvuda meteoroloogilise ja agrometeoroloogilise teabega ning seda elektrooniliste kaartide kujul alla laadida. Samuti on võimalik alla laadida põllukultuuride seisundi analüüsi ja saagikuse hinnanguid. Kõiki eespool nimetatud elemente kasutatakse ilmastikutingimustealaste bülletäänide ja eriuuringute ettevalmistamisel (vt artikli 1 lõike 2 punkt c). Need sisaldavad analüüse põllukultuuride seisundi kohta erinevates ELi piirkondades, ilmakaarte, põllukultuuride näitajate põhjal koostatud kaarte ning saagikuse prognoose. MARSi bülletään avaldatakse peamisel kasvuhooajal korrapäraselt nii paberil kui ka internetis. 3. Rakendamine 3.1. Üldine rakendamine Teenuste pakkumise jätkamiseks ajavahemikul 2008–2013 on kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 78/2008 algatatud uus projekt nimega MARSOP3. Selle keskmes on Teadusuuringute Ühiskeskusele peaaegu reaalajas toodete pakkumine, mille abil saab jälgida põllumajanduslikku tootmist ja saagikust Euroopas. Euroopa Liidu Teataja kaasandes avaldati 2007. aasta augustis pakkumuskutse (MARSi meetmete operatiivtegevused (MARSOP3) 2008–2013, hanketeade nr 2007/S 154-191094). Pärast I osale (meteoroloogilised andmed) ja II osale (satelliitandmete hankimine ja töötlemine) tehtud pakkumuste hindamist ning riigihangete nõuanderühmalt heakskiidu saamist allkirjastati leping Alterra BV juhitud konsortsiumiga. Lepingu raames pakutavate operatiivtoodete alusel analüüsib Teadusuuringute Ühiskeskus põllukultuuride seisundit ning koostab saagikuse ja toodangu prognoose. Kõnealune teave tehakse kättesaadavaks liikmesriikidele ja üldsusele. 3.2. Nõukogu määruse (EÜ) nr 78/2008 artikli 1 kohane rakendamine Nõukogu määruse (EÜ) nr 78/2008 artiklis 1 on sätestatud kaugseiremeetmete rakendamise eesmärgid (lõige 1) ja võetavate meetmete üksikasjad (lõige 2). Viitamise huvides järgitakse järgnevas meetmete rakendamise kirjelduses artikli 1 ülesehitust. 3.2.1. Rakendatud meetmete eesmärgid (artikli 1 lõige 1) Artikli 1 lõike 1 punkt a: põllumajandusturgude juhtimine Kõnealuse meetme raames pakutakse kõikidele liikmesriikidele ja ELi naaberriikidele teatavate põllukultuuride saagikuse sõltumatuid, ajakohaseid, teaduslikke ja jälgitavaid prognoose. Komisjoni talitused kasutavad vastavat teavet järgmistel põhieesmärkidel: 1) põllukultuuride tarnebilansside uuendamine, 2) liikmesriikide või piirkondade kliimaolude ja konkreetsete ilmastikutingimuste võimaliku mõju (nt hilise külma mõju) hindamine ning 3) põllukultuuride seisundi järelevalve kolmandates riikides. AGRI4CASTi saagikuse prognoosid esitatakse ka Eurostati esmaste hinnangute süsteemile. Komisjoni talitused peavad AGRI4CASTi prognooside sõltumatust ja usaldusväärsust oluliseks väärtuseks. Taimekasvu näitajatega tehtud statistiline analüüs on läbipaistev ja jälgitav ning asjakohased andmed säilitatakse kõikide põllukultuuride simulatsioonide ja aastate lõikes. Iga mudeli kohta esitatakse statistiliste näitajate kogum (nt erinevate usaldusvahemike ruutkeskmine viga, standardhälve). Prognoosimise lõpus tehakse vigade analüüs, milles võrreldakse põllukultuuri saagikuse prognoose tegeliku saagikusega, et määrata prognoosimise viga ja hinnata prognoosimise tulemuslikkust. Üldine viga, mis on mõõdetud EL 27 riikide kohta prognoosimise lõpus tehtud prognoosi protsentuaalse keskmise absoluutveana, oli kõikidel kuudel kõikide teraviljade kohta 1,6 % 2007. aastal, –3,3 % 2008. aastal, –1,2 % 2009. aastal ja 1,2 % 2010. aastal, kusjuures negatiivsed väärtused tähistavad teatatud saagikuse (2009. ja 2010. aasta saagikuse kohta teatatud andmed on esialgsed) alaprognoosi ja positiivsed väärtused üleprognoosi. Artikli 1 lõike 1 punkt b: põllukultuuride seisundi järelevalve ja hindamine Lisaks saagikuse prognoosimisele jälgitakse kogu kasvuperioodi vältel hoolikalt ka põllukultuuri seisundit. Analüüsitakse meteoroloogilisi ja kaugseireandmeid ning need seotakse põllukultuuri kohta käiva asjaomase teabega, mis põhineb biofüüsilise modelleerimise tulemustel (nt kuumalaine, kuiva perioodi või halla mõju põllukultuuri teatavas arengustaadiumis). Lisaks kasutatakse taimekasvumudeli tulemusi otseselt põllukultuuri seisundi (nt simuleeritud lehepinnaindeksi või simuleeritud biomassi) hindamiseks. Kõnealune järelevalve hõlmab kogu ELi ja seda kohaldatakse kõikidele määruses nimetatud põllukultuuridele. Artikli 1 lõike 1 punkt c: prognooside kättesaadavuse soodustamine Teadusuuringute Ühiskeskus ja MARSOP3 konsortsium tagavad avatud juurdepääsu eri prognoosidele nende hallatavate veebisaitide kaudu. MARSOPi veebisaidil pakutakse mitmesugust erinevat teavet (kohaldatud kaugseiremeetmete tulemused, taimekasvumudeli prognoosid, lingid bülletäänidele). Satelliitandmed ja -fotod on kogutud pildiserverisse, kus on võimalik andmetega tutvuda ja neid alla laadida. Samuti on MARSOPi veebisaidilt võimalik tellida meteoroloogilisi andmeid ja neid sealt alla laadida. Artikli 1 lõike 1 punkt d: agrometeoroloogilise süsteemi tehnoloogilise järelevalve tagamine Teadusuuringute Ühiskeskus teostab pidevat tehnilist järelevalvet, et tagada süsteemi järjepidevuse ja kohaldatavate meetodite teaduslik põhjendatus. Kõnealused meetodid on meteoroloogiliste andmete rasterile interpoleerimine, põllukultuuride arengu kirjeldamiseks vajalike kaugseiremeetmete tuletamine ja põllukultuuri saagikuse prognoosimiseks tehtav statistiline analüüs. 3.2.2. Rakendatavad meetmed (artikli 1 lõige 2) Artikli 1 lõike 2 punkt a: meteoroloogiliste ja satelliidipõhiste andmete kogumine ja hankimine Meteoroloogilisi andmeid kogutakse ja hangitakse rohkem kui 3 500 ilmajaamalt, mis edastavad ilmastiku parameetreid, mis sisestatakse iga päev saagikuse prognoosimise süsteemi MARS. See on alaline teenus. Lisaks hangitakse, salvestatakse, töödeldakse ja analüüsitakse madala ja keskmise eraldusvõimega (1 km kuni 300 m pikslise eraldusvõimega) satelliitidelt vabalt saadaolevaid kaugseireandmeid. Artikli 1 lõike 2 punkt b: ruumiliste andmete infrastruktuur ja veebileht Ruumiliste andmete infrastruktuur koosneb tehnoloogiast, standarditest, inimressurssidest ja seotud tegevusest, mida on vaja ruumiliste andmete hankimiseks, töötlemiseks, levitamiseks, kasutamiseks, haldamiseks ja salvestamiseks. See infrastruktuur on loodud koos süsteemiga MARS ning sellega on seotud Teadusuuringute Ühiskeskuse juures ja MARSOP3 lepingu alusel tegutsevad meeskonnad. Infrastruktuur hõlmab kogu Euroopa ruumiandmekogumeid erinevatel skaaladel. Andmeid töödeldakse vajaduse tõttu jälgida põllukultuuride seisundit ja prognoosida toodangut. Eri allikatest (nt kaugseirest) pärit prognoosid ja teave on kättesaadavad eri veebisaitidel ja -portaalides. Kõnealune infrastruktuur on kooskõlas Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri (INSPIRE) direktiivis[5] sätestatud raamistikuga: ruumiandmeid on INSPIRE projektsiooni kohaselt geograafiliselt võrreldud, metaandmete kirjelduses järgitakse INSPIRE põhimõtteid ja see kuulub edasisele ühtlustamisele. Süsteem MARS jagab INSPIRE nõuetele vastava geoinfoportaali kaudu ruumilisi vahendeid, mis on kättesaadavad valitud ilmastiku- ja põllukultuuriandmeid ning kaugseire teel hangitud andmeid sisaldavas süsteemi MARS andmebaasis. Artikli 1 lõike 2 punkt c: ilmastikutingimustealased eriuuringud Süsteem võimaldab ilmastikutingimustealaste eriuuringute ettevalmistamist tänu suurele hulgale saadaolevale kõiki asjakohaseid aspekte käsitlevale teabele. Aruanded äärmuslike ilmastikunähtuste mõju kohta põllukultuuridele ELi tasandil, kuid ka konkreetsemates piirkondades, koostati ja esitati komisjonile nõukogu määruse (EÜ) nr 78/2008 kohaselt. Artikli 1 lõike 2 punkt d: agrometeoroloogiliste ja ökonomeetriliste mudelite ajakohastamine Lisaks süsteemi käigushoidmisele ajakohastatakse pidevalt mudeleid ja asjakohaseid andmebaase. Hetkel sisaldab andmebaas kolm terabaiti teavet. Nõukogu määruse jõustumisest alates on tehtud olulisi parandusi: parema järelevalvesüsteemi tagamiseks on suurendatud meteoroloogiajaamade võrgustikku, endise 50 km x 50 km ruumilise analüüsi ruutvõrgustiku eraldusvõimet on suurendatud 25 km x 25 km-ni, tehtud on uus põllukultuuride kalibreerimine ning välja on lastud uus andmebaas ja tarkvaraversioon. 4. Tooted, teenused ja muud tulemused Komisjonile, liikmesriikidele ja teistele huvitatud sidusrühmadele pakutakse mitmesuguseid tooteid ja teenuseid: ühest küljest aruandeid ja bülletääne ning teisest küljest teabeteenuseid ja andmeid. Kõik tooted on kättesaadavad elektrooniliselt (määruse artikkel 2) ja osaliselt ka paberkandjal. Aruanded ja bülletäänid Euroopa põllukultuuride järelevalve bülletäänis pakutakse peaaegu reaalajas ja tegevuse kontekstis teavet ning analüüse taimekasvu järelevalve ja saagikuse prognooside kohta. Hõlmatud on ELi riigid ja naaberpiirkonnad (Magrib, Musta mere piirkond). Kaasatud on järgmised põllukultuurid: pehme nisu, kõva nisu, talioder, kevadoder, teramais, rapsiseeme, päevalill, suhkrupeet ja kartul. Tervikanalüüs avaldatakse internetis kuus korda aastas ning kaks kuni kolm korda aastas täiendatakse seda saagikuse ajakohastatud prognoosidega. ELi karjamaade ja riisi kohta koostatakse eribülletäänid. Tervikanalüüsidega bülletäänide vahepeal esitatakse ajakohastatud ja kontrollitud teavet agrometeoroloogiliste tingimuste kohta (10–12 korda aastas). Kõik nimetatud trükised on kättesaadavad internetis või soovi korral ka paberkandjal. Teabeteenused ja andmed MARSOPi veebivaaturis ja -lehtedel pakutakse suurt hulka mitmesugust teavet käesoleva põllumajandusliku tootmishooaja kohta Euroopas ja teistes maailma olulistes põllumajanduspiirkondades. Saadaolevate materjalide hulgas on ilmavaatlustel ja arvulistel ilmamudelitel põhinevad ilmastikunäitajatega graafikud ja kaardid, agrometeoroloogilistel mudelitel põhinevad põllukultuuride näitajatega graafikud ja kaardid ning kaugseirefotodel põhinevad kasvuindeksite ja kogunenud kuivaine graafikud ja kaardid. 5. Eelarvevahendite kasutamine Määruse 78/2008 rakendamise kulud eelarverealt 05.080300 2008 || 97 298 € 2009 || 2 370 340 € 2010 || 1 414 851 € 2011 || 1 443 813 € 2012 || 1 449 048 € 2013 (kavandatud) || 1 570 734 € KOKKU || 8 346 084 € 6. Kokkuvõte ja süsteemi tulevik Saagikuse prognoosimise süsteemi MARS abil on saadud aegsasti tõhusaid ja objektiivseid andmeid otsuste tegemiseks ühise põllumajanduspoliitika elluviimisel. Lisaks esmasele eesmärgile koostada saagikuse ja toodangu prognoose saab süsteemi abil kasulikku teavet ka teiste ELi põllumajandusele oluliste valdkondade, näiteks kliimamuutuste kohta. Süsteemi MARS ja kaugseirerakenduste kaudu on toodete levitamise teel saanud kasulikke andmeid mitte üksnes Euroopa Komisjon, vaid ka huvitatud liikmesriigid, uurimisinstituudid ja teised kasutajad. Seepärast on komisjon teinud ettepaneku jätkata süsteemi MARS kasutamist ning kõnealune ettepanek on esitatud ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja järelevalvet käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõu KOM (2011) 628 artiklis 22, mille suhtes saavutasid institutsioonid poliitilise kokkuleppe 26. juunil. Süsteemi MARS edaspidise kasutamise korral võib see hõlmata uusi tegevusalasid kooskõlas ühise põllumajanduspoliitikaga, mida arendatakse ja kohandatakse vastavalt muutuvale üleilmsele majanduskeskkonnale. Selleks et tagada ELis korrektne ja tõhus otsustamine on vaja sõltumatut ja usaldusväärset teavet maailma tasandil. Lisanduda võivad järgmised uued tegevusalad: (1) süsteemi MARS kasutamine muudes maailma peamistes tootmispiirkondades ja muude asjakohaste põllukultuuride puhul; (2) modelleerimisvahendi kasutamine ka muude ELi põllukultuuride (st rukis, kaer, tritikale, suhkruroog, sojaoad) puhul lisaks neile, mis on praegu hõlmatud; (3) karjamaasüsteemide täielikum modelleerimine biomassi tootmise kvantitatiivsete hinnangute koostamiseks. Punktiga 1 on seotud projekt GLOBCAST (GLOBal Crop Monitoring and ForeCASTing), mis lõppeb 2014. aastal. GLOBCASTi projekti eesmärk on uurida süsteemi MARS laiendamist mujale maailma (SRÜ riigid, Argentina, Brasiilia, Hiina, India, Austraalia, Kanada ja USA) ning põllukultuuridele, mida süsteem veel ei hõlma (erinevalt nisust, odrast, rapsiseemnest, suhkrupeedist ja kartulitest), nt muud ülemaailmselt huvipakkuvad ja siseturgu mõjutavad põllukultuurid nagu sojauba, riis ja suhkruroog. GLOBCASTi projekt hõlmab süsteemi mujale maailma ja muudele põllukultuuridele laiendamisega seotud kulude analüüsi, mille põhjal süsteemi MARS võimaliku laienemise kohta otsus tehakse. Laienemine põhineks süsteemiga MARS samal õiguslikul alusel, st ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja järelevalvet käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse KOM (2011) 628 artiklil 22. Saagikuse prognoosimise süsteemi MARS laiendamine tootmispiirkondadesse väljaspool Euroopat ja täiendavatele põllukultuuridele, mis on olulised nii ELi toiduga kindlustatuse kui ka rahvusvahelisele toidupuudusele reageerimise jaoks, parandaks siseturu juhtimiseks vajaliku teabe kvaliteeti. Lisaks annaks see olulise panuse toiduga kindlustatust ja hinnavolatiilsust käsitlevasse G20 algatusse, eeskätt põllumajandusturu infosüsteemi (Agriculture Market Information System, AMIS), mis on ette nähtud G20 põllumajandusministrite vastu võetud tegevuskavaga toiduhinna volatiilsuse ja põllumajanduse kohta[6]. Eelkõige aitaks see suurendada ajakohaste ja täpsete riiklike, piirkondlike ja ülemaailmsete toodanguprognooside koostamise ja levitamise suutlikkust. Seoses saagikuse prognoosimise süsteemile MARS kasulike satelliitandmete hankimise ja eeltöötlusega on väljaarendamisel koostoime Copernicuse programmi maismaaseire komponendiga. [1] Nõukogu määrus (EÜ) nr 78/2008, 21. jaanuar 2008, meetmete kohta, mida komisjonil tuleb aastatel 2008–2013 võtta ühise põllumajanduspoliitika raames loodud kaugseire rakenduste kaudu, Euroopa Liidu Teataja L 25, 30. jaanuar 2008, lk 1. [2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1445/2000/EÜ, 22. mai 2000, aerofotograafia ja kaugseire tehnikate rakendamise kohta põllumajandusstatistikas 1999–2003, Euroopa Ühenduste Teataja L 163, 4. juuli 2000, lk 1. [3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2066/2003/EÜ, 10. november 2003, aerofotograafia ja kaugseire tehnikate jätkuva rakendamise kohta põllumajandusstatistikas aastatel 2004–2007, millega muudetakse otsust 1445/2000/EÜ, Euroopa Liidu Teataja L 309, 26. november 2003, lk 9. [4] Lühend SPOT tähistab väljendit „Satellite pour l'Observation de la Terre”, NOAA tähistab riiklikku ookeani ja atmosfääri administratsiooni (National Oceanic and Atmospheric Administration), AVHRR tähistab väga suure eraldusvõimega radiomeetrit (Advanced very high Resolution Radiometer) ja MODIS tähistab keskmise eraldusvõimega pilte tegevat spektroradiomeetrit (Moderate Resolution Imaging Spectroradiometer). [5] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/2/EÜ, 14. märts 2007, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE), Euroopa Liidu Teataja L 108, 25. aprill 2007, lk 1. [6] http://agriculture.gouv.fr/IMG/pdf/2011-06-23_-_Action_Plan_-_VFinale.pdf