1.Sissejuhatus

Hea jäätmekäitlus on ringmajanduse oluline osa ja aitab vältida jäätmete negatiivset mõju keskkonnale ja tervisele. ELi jäätmealaste õigusaktide nõuetekohane rakendamine kiirendab üleminekut ringmajandusele. Kohalikel osalejatel on jäätmekäitluses väga oluline roll ja nende kaasamine poliitika väljatöötamisse ja rakendamisse ning nende tegevuse toetamine on vajalik, et tagada vastavus ELi õigusaktidele.

Käesolevas aruandes antakse ülevaade kõnealuste õigusaktide kesksete elementide rakendamisest liikmesriikides, tehakse kindlaks probleemid, mis takistavad nõuete täies ulatuses täitmist, ja esitatakse soovitused teatavate jäätmevoogude juhtimise parandamiseks.

Aruanne põhineb teabel, mis esitati liikmesriikide aastate 2013–2015 rakendusaruannetes järgmiste direktiivide kohta:

-direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid (jäätmete raamdirektiiv),

-direktiiv 2002/96/EÜ ja direktiiv 2012/19/EL elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete (elektroonikaromude) kohta,

-direktiiv 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta (pakendidirektiiv),

-direktiiv 1999/31/EÜ prügilate kohta (prügiladirektiiv) ja

-direktiiv 86/278/EMÜ reoveesetete kohta (reoveesetete direktiiv).

Seda teavet täiendavad hiljutised põhjalikud uuringud mitmete jäätmevoogude kohta, nimelt olmejäätmete (varajase hoiatuse uuring) ehitus- ja lammutusjäätmete, ohtlike jäätmete ning elektri- ja elektroonikaseadmete romude kohta.

2.Olmejäätmed – varajase hoiatamise aruanne

2016. aastal tekitasid eurooplased keskmiselt 480 kg olmejäätmeid inimese kohta, 46 % nendest jäätmetest võeti ringlusse või kompostiti, samas kui neljandik ladestati prügilates. Olmejäätmed moodustavad ligikaudu vaid 10 % kõikidest ELis tekkivatest jäätmetest, aga nende mitmekesise koostise, tootjate suure hulga ja vastutuse killustatuse tõttu on see üks kõige raskemini juhitavaid vooge.

Olmejäätmete (kodumajapidamiste tekitatud ja sarnaste jäätmete) käitlemist käsitlevad õiguslikud kohustused on sätestatud jäätmete raamdirektiivis. Need kohustused hõlmavad eesmärki saavutada 2020. aastaks 50 % olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamine ja ringlussevõtt. Direktiiv vaadati hiljuti läbi, et lisada uued ja ulatuslikumad eesmärgid: 55 % 2025. aastaks, 60 % 2030. aastaks ja 65 % 2035. aastaks. Muudetud direktiiviga kehtestatakse ka varajase hoiatamise aruannete süsteem, et hinnata liikmesriikide edusamme nende eesmärkide suunas liikumisel kolm aastat enne vastavaid tähtaegu.

Enne seda ja selleks et aidata liikmesriikidel saavutada 2020. aasta eesmärki, on komisjon juba teostanud esimese varajase hoiatamise uuringu. Liikmesriikide ringlussevõtutulemuste ja jäätmepoliitika põhjaliku läbivaatamise alusel on kindlaks tehtud 14 liikmesriiki, kelle puhul on oht, et nad ei saavuta 2020. aastaks seatud 50 % eesmärki. Need on Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Kreeka, Küpros, Läti, Malta, Poola, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Soome ja Ungari.

Sel eesmärgil modelleeritud stsenaariumiga kinnitati seda ja jõuti järeldusele, et kui täiendavaid poliitikameetmeid ei võeta, ei täida mõned asjaomastest liikmesriikidest tõenäoliselt 2025. aastaks isegi 50 % eesmärki.

Sõltuvalt iga liikmesriigi konkreetsetest probleemidest ja vajadustest ning nende kaugusest 2020. aasta eesmärgist on protsessi kaudu, kuhu olid tihedalt kaasatud riiklikud asutused, kindlaks tehtud riigipõhised meetmed vajakajäämise kõrvaldamiseks. Käesolevas aruandes sisalduv varajase hoiatamise hinnang tugineb samuti eelnevatele nõuete täitmise edendamise meetmetele, mida komisjon on koostöös liikmesriikidega võtnud. Kui riiklikud ja kohalikud asutused soovitatud meetmeid kiiresti rakendavad, vähendavad need eesmärkide täitmata jätmise ohtu märkimisväärselt. Need meetmed on esitatud käesolevale aruandele lisatud talituste töödokumentides. Samuti on võimalik kindlaks teha mitu olulist ühist prioriteeti.

1. tekstikast. Olmejäätmete käitlemine §Riiklike ringlussevõtu eesmärkide astmeline kujundamine kuni jäätmekogumissüsteemide eest vastutava kohaliku omavalitsuse tasandini ja selle tagamine, et kohalike omavalitsuste suhtes, kes eesmärke ei täida, rakendatakse meetmeid §Meetmete kehtestamine (k.a maksud) kaotamaks järk-järgult prügilatesse ladestamine ja jäätmejääkide töötlemise muud vormid (nt mehhaanilis-bioloogiline töötlemine ja põletamine) eesmärgiga pakkuda majanduslikke stiimuleid jäätmehierarhia toetamiseks. §Koos kohalike ja piirkondlike asutustega kohalike omavalitsuste jaoks liigiti kogumise juhendite väljatöötamine minimaalsete teenusestandardite vormis. Tehnilise toe ja suutlikkuse suurendamise programmide korraldamine kohalike omavalitsuste jaoks riiklikul tasandil. §Kohustuslike nõuete kehtestamine biojäätmete sorteerimiseks ja kavandatud või olemasoleva käitlemistaristu kogumissüsteemidega kokkusobivuse tagamine. §Kohalike omavalitsuste vahelise koostöö soodustamine taristu kavandamise ja/või teenuste hankemenetluste valdkonnas, et tagada mastaabisääst ja rahalise koormuse jagamine. §Tootja laiendatud vastutuse süsteemide parandamine vähemalt kooskõlas muudetud jäätmete raamdirektiivi üldiste miinimumnõuetega. §Meetmete võtmine, et ergutada kodumajapidamistes jäätmete sorteerimist, kaasa arvatud liigiti kogutud jäätmevoogude suurem kogumissagedus segajäätmetega võrreldes. §Järelevalve ja aruandluse parandamine, tagades muu hulgas andmete kogumise kohaliku omavalitsuse tasandil. §ELi vahendite tõhusam kasutamine jäätmetaristu arendamise eesmärgil, tagades, et kaasrahastamine toetab jäätmetekke vältimist, jäätmete korduskasutamist ja ringlussevõttu.

3.Ehitus- ja lammutusjäätmed