KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE määrusele (EL) nr 912/2010 lisatud finantsselgituse muutmise kohta /* KOM/2011/0347 lõplik */





KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE määrusele (EL) nr 912/2010 lisatud finantsselgituse muutmise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 912/2010 [1] loodi Euroopa GNSSi Agentuur, tunnistati kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta ja muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 683/2008. Määrus jõustus 9. novembril 2010. Määruse peamine eesmärk oli Euroopa GNSSi Agentuuri loomine ja selle ülesannete kindlaksmääramine kooskõlas määrusega (EÜ) nr 683/2008,[2] millele tugineb Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide EGNOS ja Galileo rakendamine. Euroopa GNSSi Agentuuril on neli peamist ülesannet: akrediteerida Euroopa kahe satelliitnavigatsiooni süsteemi turvalisust, korraldada Galileo turvaseirekeskuse tegevust, aidata süsteeme turuleviimiseks ette valmistada ning täita muid komisjoni antavaid ülesandeid vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile b. Määrus (EL) nr 912/2010 võeti vastu pärast seda, kui komisjon oli 24. märtsil 2009 vastu võtnud ettepaneku (KOM(2009) 139 (lõplik)) ning selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule edastanud. Kõnealusele ettepanekule oli lisatud finantsselgitus, mis edastati samuti Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Finantsselgituses esitatud arvandmed Euroopa GNSSi Agentuuri eeldatavate tegevuskulude, eelkõige personalikulude kohta, põhinesid sel ajal komisjoni käsutuses olnud andmetele. Paraku ei olnud Euroopa kahe satelliitnavigatsioonisüsteemi kohustuslike turvanõuete tagamisega kaasneva töö maht kaks aastat tagasi veel nii täpselt teada. Mitmed uuringud ja tehniliste ekspertide kohtumised, mille tulemused olid enamasti salastatud, võimaldasid 2009. aastal täpselt kindlaks määrata, milliseid vahendeid on vaja selles valdkonnas rakendada. Määrusega (EL) nr 912/2010 seotud arutelude käigus parlamendis ja nõukogus selgus, et komisjoni esitatud ettepanekusse on vaja lisada mitu punkti, eelkõige seoses süsteemide turvalisuse akrediteerimisega, ning selles on vaja teha mitu täpsustust. Näiteks agentuurile ülesandeks pandud süsteemide turvalisuse akrediteerimise osas nähti komisjoni ettepanekuga ette vaid turvalisuse akrediteerimise nõukogu loomine, kuid vastuvõetud määruses sätestati täpsed tingimused, millest nõukogu peab oma tegevuses lähtuma. Muu hulgas on määruses sätestatud, et turvalisuse akrediteerimise nõukogu moodustab oma alluvuses eriorganid, eelkõige ekspertide töörühma, kes tegeleb turvaanalüüside läbivaatamisega ja testide korraldamisega, ning krüpteeritud materjali levitamise asutuse. Lisaks on turvalisuse akrediteerimise nõukogu ülesandeid täiendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepanekuga, mis käsitleb Galileo programmil põhineva süsteemi kaudu pakutava avalikule reguleeritud teenusele juurdepääsu võimaldamise korda. Komisjon võttis ettepaneku vastu 8. oktoobril 2010 (KOM(2010) 550 (lõplik)) ning see on praegu arutlusel Euroopa Parlamendis ja nõukogus. Ettepanekuga nähakse ette, et turvalisuse akrediteerimise nõukogu vastutab avalike reguleeritud teenuste tarbeks vajalikke vastuvõtjaid tootvate ettevõtete akrediteerimise eest. Galileo turvaseirekeskuse töökorralduse osas nähakse määrusega (EL) nr 912/2010 ette, et keskuse töötajate suhtes kehtivad samad põhikirjasätted ja õigusnormid kui Euroopa GNSSi Agentuuri muude töötajate puhul. Tuletatakse meelde, et GALILEO turvaseirekeskus, mis hakkab tegutsema kahes eraldi kohas – Prantsusmaal ja Ühendkuningriigis, peab täielikult toimima alates 2013. aastast, et keskust saaks 2014. aastal täielikult rakendada. Keskus peab toimima 24 tundi ööpäevas ja 7 päeva nädalas. Viimaste uuringute kohaselt vajab turvaseirekeskus alates 2012. aastast 16 töötajat ja alates 2013. aastast 28 töötajat. Turvalisuse akrediteerimise nõukogu ja Galileo turvaseirekeskuse tegevust käsitlevad muudatused mõjutavad loomulikult ka Euroopa GNSSi Agentuuri tegevuskulusid. Tuleb rõhutada, et turvanõuete täitmine on Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide käivitamise ja kasutamise oluliseks eeltingimuseks, sest süsteemidega võib kaasneda otsene oht liikmesriikide ja Euroopa Liidu julgeolekule. Euroopa Ülemkogu otsus paigutada Euroopa GNSSi Agentuuri peakorter Prahasse toob kaasa kolimiskulud, mida praegu alles arvutatakse. Siiski on eelarveprojekti juba lisatud esialgne summa, mis kataks kõneluse kolimisega seotud algsed kulud ning mis vaadatakse üle kohe, kui lõpevad läbirääkimised Tšehhi valitsusega. Komisjon teavitab eelarvepädevat institutsiooni kõnealuse lõpphindamise tulemustest edaspidi. Seega on oluline ajakohastada finantsselgitust, võttes arvesse eespool nimetatud asjaolusid. Uus finantsselgitus on esitatud lisas. FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK Ettepaneku/algatuse nimetus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse 22. septembri 2010. aasta määrust (EL) nr 912/2010 millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur – Finantsselgituse muutmine Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB[3]) struktuurile Asjaomased poliitikavaldkonnad: Ettevõtlus ja tööstus Peatükk 02 05: SATELLIITNAVIGATSIOONIPROGRAMMID (Galileo ja EGNOS) Ettepaneku/algatuse liik ( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[4] ( Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ( Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet Eesmärgid Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Toetada Euroopa kosmoseprogrammi ning satelliitsideteenuste arengut Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärk Arendada satelliitnavigatsioonil (Galileo) põhinevaid teenuseid ja infrastruktuuri ja tagada nende toimimine Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile 02 05 Satelliitnavigatsiooniprogrammid (Galileo ja EGNOS) Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Viimatised arvandmed Euroopa GNSSi Järelevalveameti ja eelkõige Galileo turvaseirekeskuse (GSMC) arengu kohta näitavad, et julgeolekuülesannete täitmine ei ole tagatud ning võimekus analüüsida Galileot ähvardavaid ohte ja neile reageerida on vähene. Seepärast tuleks esialgset finantsselgitust muuta, et kohandada seda vastavalt agentuuri tegelikule personalivajadusele. Lisapersonaliga seotud kulusid rahastatakse ülekandega GNSS programmi haldamist kajastavalt eelarverealt. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Ei kohaldata Ettepaneku/algatuse põhjendus Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Tuletatakse meelde, et Euroopa GNSSi Agentuur peab tagama personali Galileo süsteemi infrastruktuuri (Galileo turvaseirekeskus) haldamiseks. Kõnealune keskus on Galileo süsteemi üldturvalisuse tagaja. Keskusel on kaks asukohta, seega asuvad kõnealused töötajad tööle Saint Germain en Laye's (Prantsusmaa) ja Swanwick'is (Ühendkuningriik). Galileo turvaseirekeskus on süsteemi rakenduskeskus. Kvalifitseeritud töötajad tagavad keskuse toimimise 24 tundi ööpäevas ja 7 päeva nädalas. Keskus peab suutma analüüsida ja tulla toime mitmesuguste ohtude ja rünnakutega; seepärast peaks ta täielikult toimima juba enne, kui Galileo teenuseid osutama hakatakse ning keskust peab saama täielikult rakendada alates 2014. aastast. Võttes arvesse väljaõppe ja süsteemi seadistamise etappe, peaks keskus saavutama täieliku valmisoleku juba 2013. aastaks. Talitused olid 2009. aasta esialgses finantsselgituses esitatud andmete (8 ametikohta 2012. ja 13 ametikohta 2013. aastal) osas väga ettevaatlikud, sest kogu vajalik teave ei olnud veel kättesaadav. Tehniliste küsimuste osas on selge, et tänasega võrreldes ei olnud peaaegu kolm aastat tagasi veel nii täpselt teada, milliseks kujuneb turvalisuse tagamisega seotud töökoormus. Salastatuse kategooriasse „Secret UE“ kuuluvad järjestikused uuringud ohtude ja haavatavuse kohta võimaldasid süsteemi süviti tundma õppida ning selgitada välja, millist tüüpi kaitset tuleks rakendada. Juriidilises plaanis rõhutatakse asjaomastes määrustes, eelkõige määruses nr 683/2008 ja 10. novembri 2010. aasta määruses nr 912/2010, süsteemi keerukust ja selle olulist rolli turvalisuse tagamisel ning sellega seoses ka Euroopa GNSSi Järelevalveameti tähtsust. Vaja on teha kõik, et ühelgi pahatahtlikul kasutajal ei oleks juurdepääsu süsteemile, infrastruktuurile ega ka turvalisele andmeedastusele, eriti kriisiolukorras. Süsteemi rakendusi turvab Galileo turvaseirekeskus, kes kontrollib süsteemi turvalisust ning haldab ka avaliku reguleeritud teenuse osutamist, mida kasutavad riigikaitse-, politsei-, tolli- ja valitsusasutused. Nõukogu, Euroopa Parlament ja liikmesriigid arutavad praegu komisjoni otsust, milles käsitletakse juurdepääsu avalikule reguleeritud teenusele, ning nad peaksid jõudma otsusele 2011. aasta jooksul. Määruse nr 912/2010 kohaselt vastutavad Galileo süsteemi turvalisuse akrediteerimise eest ka liikmesriigid. Tuletatakse meelde, et lisaks Galileo turvaseirekeskuse vajadustele peab Euroopa GNSSi Järelevalveamet arvesse võtma ka uusi ülesandeid. Nõukogu ja parlamendi arutelude käigus lisati järelevalveametile kolm lisakohustust, mida komisjoni ettepanekus (st esialgses finantsselgituses) ei olnud. Nende ülesannete mõju personalivajadusele ei olnud arvesse võetud. Nendeks ülesanneteks on: – krüpteeritud materjali levitamise asutuse (Crypto Distribution Authority – CDA) haldamine; – lendude koodivõtmete kasutamist kontrolliva operatiivüksuse (Flight Key Cell) haldamine; – kasutajasegmendi akrediteerimine, st avaliku reguleeritud teenuse kasutamiseks vajalikke vastuvõtjaid tootvate ettevõtete akrediteerimine riiklike julgeolekuasutuste kaudu. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus Nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 683/2008 põhjenduses 33, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada määruse eesmärki, s.o satelliitnavigatsioonisüsteemide ehitamist, sest see ületab üksi tegutseva liikmesriigi rahalised ja tehnilised võimalused. Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) tõhusaks rakendamiseks on seega kõige asjakohasem võtta meetmeid ühenduse tasandil. Määrus (EÜ) nr 912/2010 on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 683/2008, mis on Euroopa GNSS programmide põhiõigusakt ning millega nähakse ette programmide rahastamine ajavahemikus 2008–2013. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Ei kohaldata Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Tuletatakse meelde, et programmi raames valiti nii turvalisuse kui ka hinna poolest parim pakkumine, mille esitasid ühiselt Prantsusmaa ja Ühendkuningriik. Mõlemad liikmesriigid, kus asuvad keskuse kontorid, tagavad nimetatud kontorite turvalisuse, infrastruktuuri ja logistika. Programmi jaoks tähendab see ligikaudu 40 miljoni euro suurust kokkuhoidu. Meetme kestus ja finantsmõju ( Piiratud kestusega ettepanek/algatus - ( Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA - ( Finantsmõju avaldub ajavahemikul [AAAA]–[AAAA] ( Piiramatu kestusega ettepanek/algatus - rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku 2012–2013, - millele järgneb täieulatuslik rakendamine. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[5] ( Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt ( Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine , mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: - ( rakendusametitele - ( ühenduste asutatud asutustele[6] - ( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele - ( isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases põhiõigusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ( Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ( Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega ( Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage) Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Märkused HALDUSMEETMED Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Komisjon kuulub agentuuri haldusnõukogusse ning osaleb seega kõikide otsuste tegemisel, mis eeldavad hääletamist. Haldus- ja kontrollisüsteemid Tuvastatud ohud Ei kohaldata Ettenähtud kontrollimeetod(id) Agentuuri raamatupidamisdokumendid esitatakse Euroopa Kontrollikojale heakskiitmiseks ja nende suhtes kohaldatakse heakskiidu andmise menetlust. Agentuuri siseaudiitoriks on komisjoni siseauditi talitus. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Agentuuri kontrollib Euroopa Pettustevastane Amet. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja eelarveread, millele mõju avaldub - Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Assigneeringute liik | Rahaline osalus | Number [Nimetus…...….] | Liigendatud/ liigendamata[7] | EFTA[8] riigid | Kandidaatriigid[9] | Kolmandad riigid | Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti a tähenduses | 1a | 02 01 04 05 Euroopa satelliitnavigatsiooni programmid (EGNOS ja Galileo) – Halduskorralduskulud 02 05 02 Euroopa GNSSi Agentuur | Liigen-damata Liigendatud | JAH JAH | EI EI | EI EI | EI EI | Hinnanguline mõju kuludele Üldine hinnanguline mõju kuludele Eelarverea 02 05 02 01 „Euroopa GNSSi Agentuur” jaotiste 1 ja 2 (1 miljon eurot 2012. aastal ja 1 miljon eurot 2013. aastal) jaoks vajalikud eraldised kaetakse ümberpaigutamise teel eelarverealt 02 01 04 05 „Euroopa satelliitnavigatsiooni programmid (EGNOS ja Galileo) – Halduskorralduskulud”. miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Nr 1a | Majanduskasvu ja tööhõivet toetav konkurentsivõime | PEADIREKTORAAT: ENTR | Aasta 2011[10] | Aasta 2012 | Aasta 2013 | KOKKU | ( Tegevusassigneeringud | Eelarverida 02 05 02 01 „Euroopa GNSSi Agentuur” – Jaotised 1 ja 2 | Kulukohustused | (1) | 1,0 | 1,0 | 2,0 | Maksed | (2) | 1,0 | 1,0 | 2,0 | Eelarverida | Kulukohustused | (1a) | Maksed | (2a) | ( Teatavate tegevusprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[11] | Eelarverida 02 01 04 05 „Euroopa satelliitnavigatsiooni programmid (EGNOS ja Galileo) – Halduskorralduskulud” | (3) | -1,0 | -1,0 | -2,0 | ENTR peadirektoraadi assigneeringud KOKKU | Kulukohustused | =1+1a +3 | 0 | 0 | 0 | Maksed | =2+2a +3 | 0 | 0 | 0 | ( Tegevusassigneeringud KOKKU | Kulukohustused | (4) | 1,0 | 1,0 | 2.0 | Maksed | (5) | 1,0 | 1,0 | 2.0 | ( Teatavate tegevusprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU | (6) | -1,0 | -1,0 | -2,0 | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1a assigneeringud KOKKU | Kulukohustused | =4+ 6 | 0 | 0 | 0 | Maksed | =5+ 6 | 0 | 0 | 0 | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | 5 | Halduskulud | miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta 2012 | Aasta 2013 | KOKKU | PEADIREKTORAAT: ENTR | ( Personalikulud | Ei kohaldata | ( Muud halduskulud | Ei kohaldata | ENTR peadirektoraat KOKKU | Assigneeringud | 0 | 0 | 0 | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 assigneeringud KOKKU | (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) | 0 | 0 | 0 | miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta N[12] | Aasta N+1 | KOKKU | Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU | Kulukohustused | 0 | 0 | 0 | Maksed | 0 | 0 | 0 | Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele - ( Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist - ( Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |Väljundi liik[13] |Keskmine kulu |Väljundite arv |Kulud kokku |Väljundite arv |Kulud kokku |Väljundite arv |Kulud kokku |Väljundite arv |Kulud kokku |Väljundite arv |Kulud kokku |Väljundite arv |Kulud kokku |Väljundite arv |Kulud kokku |Väljundite arvarv |Kulud kokku | |EESMÄRK nr 1: turvalisuse akrediteerimine | | | | | | | | | | | | | | | | | |Jaotised 1 ja 2 | | | | | |3,300 | |3,500 | | | | | | | | | | | |Jaotis 3 | | | | | |0,870 | |0,900 | | | | | | | | | | | |Eesmärk nr 1 kokku | | | |4,170 | |4,400 | | | | | | | | | | | |EESMÄRK nr 2: Ettevalmistused turuleviimiseks | | | | | | | | | | | | | | | | | |Jaotised 1 ja 2 | | | | | |2,400 | |2,500 | | | | | | | | | | | |Jaotis 3 | | | | | |0,700 | |0,800 | | | | | | | | | | | |Eesmärk nr 2 kokku | | | |3,100 | |3,300 | | | | | | | | | | | |EESMÄRK nr 3: Galileo turvakeskuse haldamine | | | | | | | | | | | | | | | | | |Jaotised 1 ja 2 | | | |2,830 | |4,300 | | | | | | | | | | | |Jaotis 3 | | | |0,500 | |0,500 | | | | | | | | | | | |Eesmärk nr 3 kokku | | | |3,330 | |4,800 | | | | | | | | | | | | KULUD KOKKU | | | |10,600 | |12,500 | | | | | | | | | | | | Kokkuvõtvalt võib agentuuri esialgse eelarve esitada järgmiselt: [pic] Jaotistes 1 ja 2 on esitatud muudetud andmed kõikide ametikohtade kohta ning need hõlmavad 2012. aastaks 44 ajutist töötajat ja 17 lepingulist töötajat või lähetatud riiklikku eksperti ning 2013. aastaks 57 ajutist töötajat ja 17 lepingulist töötajat või lähetatud riiklikku eksperti. Ametikohtade kirjeldus Galileo turvaseirekeskus Tuleb märkida, et määrusele (EL) nr 912/2010 lisatud finantsselgituse koostamisel lähtuti eeldustest, et Galileo turvaseirekeskus asub Brüsselis. Lõpuks kiideti aga heaks Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi ühispakkumine, mille kohaselt hakkab keskus tegutsema kahes kohas –Saint Germain en Laye's Prantsusmaal ja Swanwickis Ühendkuningriigis. 2012 Võrreldes esialgse finantsselgitusega on töötajate arvu juba suurendatud, kui 2011. aastaks nähti ette paigutada Galileo turvaseirekeskuse käivitamisel agentuuris ümber üks ajutine ametikoht vastavalt komisjoni horisontaalsete talituste soovitusele. Lisaks nähti esialgse finantsselgitusega ette 8 ajutise ametikoha loomine 2012. aastal, kuid turvaosakond taotleb 2012. aastaks täiendavate ametikohtade loomist 5 ajutise töötaja ja 2 lähetatud riikliku eksperdi jaoks. See vastab keskuse tegevuse alustamise etapile (menetluskorra kehtestamine, süsteemide testkeskkonna loomine, väljaõpe jne). Kokku on Galileo turvaseirekeskuses 2012. aastaks ette nähtud ametikohad 14 ajutisele töötajale ja 2 lähetatud riiklikule eksperdile. Ametikohtade loetelu on järgmine: – 1 Galileo turvaseirekeskuse juht (AD11): vastutab kogu keskuse tegevuse ja teenuste osutamise eest – 1 Galileo turvaseirekeskuse tegevjuht (AD9): vastutab keskuse tööülesannete täitmise eest (sh personali värbamine ja haldamine, kuid eelkõige turvalisusega seotud küsimuste analüüsimine, avalikule reguleeritud teenusele juurdepääsu haldamine, Galileo turvalisuse hindamine, kriisijuhtimine jne) – 1 Galileo turvaseirekeskuse haldusjuht (AD7): vastutab keskuse toimimise eest Euroopa GNSSi Järelevalveameti osana ning toetab koos haldusnõukoguga selle tegevust – 1 avalikule reguleeritud teenusele juurdepääsu eest vastutav ametnik (lähetatud riiklik ekspert): vastutab avalikule reguleeritud teenusele juurdepääsu korraldamise eest; töötab vahetustega, et tagada operatiivseire 24 tundi ööpäevas ja 7 päeva nädalas – 2 Galileo turvalisuse järelevalve ametnikku (1 lähetatud riiklik ekspert ja 1 AD7): vastutab järgmiste rakenduste ja nendega seotud kasutajaandmete turvalisuse järelevalve eest: Galileo Signal In Space (SIS), Galileo Commercial Service (CS), Safety Of Life (SOL) ja External Region Integrity System (ERIS) – 1 Galileo turvaseirekeskuse tehniliste küsimuste eest vastutav ametnik (AD7): analüüsib teavet ja koostab tehnilisi aruandeid, tuvastab GNSSi süsteeme ähvardavad ohud – 1 Galileo turvaseirekeskuse süsteemihalduse eest vastutav ametnik (AD7): vastutab muu hulgas teabe, andmebaaside ja varukoopiate säilitamise eest ning kogu arvutisüsteemi toimimise eest. Ametikoht hõlmab ka kohaliku informaatikaturbe ametniku tööülesandeid. – 1 Galileo turvaseirekeskuse julgeolekuametnik (AD7): kehtestab turvameetmed Euroopa GNSSi Järelevalveameti jaoks ning kontrollib komisjoni turvameetmete rakendamist järelevalveametis – 1 krüpteeritud materjali levitamise asutuse sideturbe ametnik (AD7): vastutab sideturbe ja TEMPESTi turvameetmete eest – 1 Galileo turvaseirekeskuse haldus- ja finantsametnik (AD7): turvaseirekeskuse administratiivtegevuse (sh finantsküsimuste) kooskõlastamine – 1 Galileo turvaseirekeskuse personaliametnik (AST3): Euroopa GNSSi Järelevalveameti personaliosakonna esindaja turvaseirekeskuses. Tuletatakse meelde, et nõukogu ja parlamendi arutelude tulemusena on järelevalveasutusele seatud uued ülesanded. Järelevalveametile lisati kolm lisakohustust, mida komisjoni ettepanekus (st esialgses finantsselgituses) ei olnud. Nende ülesannete mõju personalivajadusele ei olnud algselt arvesse võetud. Nendeks ülesanneteks on: – krüpteeritud materjali levitamise asutuse (Crypto Distribution Authority – CDA) haldamine – lendude koodivõtmete kasutamist kontrolliva operatiivüksuse (Flight Key Cell) haldamine – kasutajasegmendi akrediteerimine, st avaliku reguleeritud teenuse kasutamiseks vajalikke vastuvõtjaid tootvate ettevõtete akrediteerimine riiklike julgeolekuasutuste kaudu. Seoses täiendavate ülesannetega tuleb 2012. aastaks luua Galileo turvaseirekeskuses järgmised ametikohad (+3 ajutist ametikohta): – 1 GNSSi tehnoloogia rakendamise eest vastutav ametnik (AD6): allub otse julgeolekuosakonna juhatajale, vastutab ametile antud ülesannete täitmise eest ELi GNSSi kontrollisüsteemi ettevalmistamisel; koostab soovitused julgeolekupoliitika küsimuste ning ekspordi kontrolli ja turvalisuse küsimuste kohta Euroopa GNSSi programmi käsitlevate rahvusvaheliste lepingute puhul. – 1 dokumenditurbe eest vastutav ametnik (AD6): vastutab Euroopa GNSSi Järelevalveameti julgeolekuosakonna koostatud ja osakonda saabuvate dokumentide liikumise korraldamise ja struktureerimise eest, et edendada tundliku ja salastatud teabe optimaalset kasutamist (koostöös järelevalveameti registri kontrolliametnikuga) julgeolekuosakonnas ja Euroopa GNSSi programmi raames ning turvalisuse akrediteerimise ja avaliku reguleeritud teenuse andmeteegi korraldamise eest. Kooskõlas agentuuri uute ülesannetega on ametnik kontaktisikuks avaliku reguleeritud teenuse kasutajasegmendiga seotud dokumentatsiooni haldamisel. – 1 avaliku reguleeritud teenuse katseprojekti eest vastutav ametnik (AD7): abistab liikmesriike ühisprojektide koostamisel, et optimeerida avaliku reguleeritud teenuse infrastruktuuri. Testib avaliku reguleeritud teenuse kasutajaliideste toimimist. 2013: Esialgse finantsselgitusega oli Galileo turvaseirekeskusele 2013. aastaks ette nähtud 13 ajutist ametikohta. Seoses keskuse töötajate arvu läbivaatamisega selgus, et töötajate arvu oleks vaja suurendada 13 ajutise töötaja ning 2 riikliku eksperdi võra, seega oleks 2013. aastal töötajaid kokku 28 (26 ajutist töötajat + 2 riiklikku eksperti). Alates 2013. aastast peab Galileo turvaseirekeskus olema toimimisvõimeline. Seega oleks lisaks esialgses finantsselgituses 2013. aastaks ettenähtud 5 täiendavale ajutisele ametikohale vaja turvakeskuse töötajate arvu suurendada täiendavalt veel 7 ajutise ametikoha võrra. 2013. aastal on kavas võtta tööle 4 Galileo turvalisuse järelevalve ametnikku, 4 Galileo turvaseirekeskuse tehniliste küsimuste eest vastutavat ametnikku, 1 Galileo turvaseirekeskuse registri kontrolliametnik, 1 krüpteeritud materjali levitamise asutuse krüpteerimise haldur, 1 GALILEO turvaseirekeskuse finantsametnik ja 1 Galileo turvaseirekeskuse kõnekeskuse ametnik. Alates 2014. aastast peab turvakeskus täielikult toimima (24/24, 7/7), seega on vaja läbi vaadata Galileo turvaseirekeskuse vajadused, mida hinnatakse hiljem uue finantsperspektiivi ettepanekute raames. Akrediteerimine Täiendavad ametikohad on otseselt seotud uute ülesannetega, mis tulenevad nõukogu ja parlamendiga peetud aruteludest. 2012 : Esialgse finantsselgitusega nähti ette, et 2012. aastal ei looda ühtegi ajutist ametikohta, kuid akrediteerimise turvaosakond taotleb 2012. aastaks täiendavalt 2 ajutise ametikoha loomist. 2 turvalisuse akrediteerimise eest vastutavat ametnikku (AD7) hakkavad tegelema kõikide küsimustega, mis on seotud kasutajasegmendi turvalisuse akrediteerimisega (sh reguleeritud teenuse kasutamiseks vajalike vastuvõtjate ja neid tootvate ettevõtete akrediteerimine). 2013: Võrreldes esialgse finantsselgitusega vajab akrediteerimisosakond 2013. aastal täiendavalt 1 ajutist ametikohta, et täita igakülgselt nõukogu ja parlamendi poolt kinnitatud täiendavaid akrediteerimisega seotud ülesandeid. Kolimine Agentuuri kolimine Prahasse on kavas korraldada 2012. aastal. Komisjon uurib koos agentuuriga eeldatavaid kulusid, mis hõlmavad töötajatele (kes kolivad või mitte) makstavaid toetusi, kompensatsioone ja kolimiskulusid ning hoone remonti, IT infrastruktuuri ja muid vahendeid. Kõnealuse kolimise esialgsete kulude katteks lisati eelarvesse esialgu 500 000 eurot. Esialgne hinnang vaadatakse läbi pärast seda, kui läbirääkimised Tšehhi valitsusega on lõppenud. Komisjon teavitab eelarvepädevat institutsiooni kõnealuse lõpphindamise tulemustest edaspidi. Hinnanguline personalivajadus on järgmine: [pic] [pic] Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele Ülevaade - ( Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist - ( Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist järgmiselt: Hinnanguline personalivajadus - ( Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist - ( Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga - ( Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga Agentuuri täiendavate ülesannete täitmiseks vajalikud assigneeringud eelarvereal 02 05 02 01 (üks miljon eurot 2012. aastal ja üks miljon eurot 2013. aastal) kaetakse ümberpaigutuse abil eelarverealt 02 01 04 05. - ( Ettepanekuga kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjakohase rubriigi ümberplaneerimine - ( Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[14] Kolmandate isikute rahaline osalus - ( Ettepanek ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist - Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: Hinnanguline mõju tuludele - ( Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. - ( Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: ( omavahenditele ( mitmesugustele tuludele [1] ELT L 276, 20.10.2010, lk 11. [2] ELT L 196, 24.7.2008, lk 1. [3] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine . [4] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b. [5] Eelarve haldamise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html . [6] Määratletud finantsmääruse artiklis 185. [7] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [8] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [9] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [10] Aasta N on aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [11] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [12] Aasta N on aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [13] Väljundid on tarnitavad kaubad ja teenused (nt: rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [14] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.