KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Nõukogu 12. juuli 2011. aasta otsuse 2011/xxx/EL (mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid) järelmeetmed (Oktoober 2011)

SISSEJUHATUS

Käesolevas kvartaalses teatises hinnatakse meetmeid, mida Kreeka on rakendanud ja kavandanud nõukogu 12. juuli 2011. aasta otsuse täitmiseks. Kuni 2011. aasta juuni lõpuni võetud meetmeid hinnati 1. juuli 2011. aasta teatises[1]. Koos komisjoni talituste vastavusaruandega, mis koostati koostöös EKPga,[2] aitab teatis hinnata ka majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi ning konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi[3] järgimist Kreeka ja euroala teiste liikmesriikide vahelise laenulepingu kontekstis. Hinnang põhineb hindamiskülastusel, mille teostasid Euroopa Komisjoni töötajad koos Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja EKPga majanduse kohandamise programmi raames, ning kvartaliaruandel, mille Kreeka rahandusministeerium esitas 19. augustil 2011.

NÕUKOGU 12. JUULI OTSUS

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 9 ja artiklile 136 vastu otsuse,[4] mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab võtma puudujääki vähendavaid meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2014. aastaks. Otsusega sõnastati uuesti 2010. aasta mai otsus, mida oli mitu korda muudetud.

Otsuses nõuti, et Kreeka võtaks vastu mitmed konkreetsed meetmed, et hoida valitsemissektori eelarve puudujääk allpool järgmisi piirmäärasid:

- 17 065 miljonit eurot (7,8 % SKPst, viimase prognoosi põhjal) 2011. aastal;

- 14 916 miljonit eurot (7,0 % SKPst) 2012. aastal;

- 11 399 miljonit eurot (5,3 % SKPst) 2013. aastal ning

- 6 385 miljonit eurot (2,9 % SKPst) 2014. aastal.[5], [6]

Otsuses täpsustatakse, et erastamisest saadavat tulu ei võeta piirmäärade järgimisel arvesse. Valitsemissektori eelarvepuudujäägi eespool osutatud piirmäärasid uuesti sõnastatud otsuses ei muudetud.

EELARVE TÄITMINE KUNI 2011. AASTA SEPTEMBRINI

Majanduse kohandamise programmi raames võttis Kreeka kohustuse täita kvartali tulemuskriteeriume seoses valitsemissektori kassajäägi ja riigi esmaste kuludega ning soovituslikku kriteeriumi seoses kuhjuvate maksvõlgnevustega tarnijatele [7].

Juuli lõpuks kehtestatud tulemuskriteeriumid täideti. Riigi esmased kulutused olid 33,5 miljardit eurot ning kriteerium oli 34,7 miljardit eurot. Valitsemissektori esmane kassajääk oli -4,9 miljardit eurot ning kriteerium oli -5,1 miljardit eurot. Soovituslikku kriteeriumit seoses maksevõlgnevuste kuhjumisega ei täidetud, sest 2011. aasta juuli lõpu seisuga oli maksevõlgnevusi 6,5 miljardit eurot.

Ajavahemiku kohta kuni septembrini ei ole veel täielikke andmeid. Siiski nähtub kättesaadavast teabest, et valitsemissektori esmase kassajäägi puhul olid tulemused eesmärgist tõenäoliselt veidi kehvemad. Kriteerium on -5,0 miljardit eurot. Tõenäoliselt osutus ka siseriiklike maksevõlgnevuste kuhjumine soovituslikust eesmärgist suuremaks, sest on märke, et riigi ja riiklike haiglate maksevõlgnevused suurenevad jätkuvalt. Riigi esmaste kulude kriteerium (44,5 miljardit eurot) on täidetud.

Tabelites 1A ja 1B on esitatud üksikasjalikud andmed eelarve täitmise kohta 2011. aasta jaanuarist juulini, samuti mõned andmed riigieelarve täitmise kohta 2011. aasta septembri puhul.

Tabel 1A. Eelarve täitmine (jaanuar–juuli 2011)

2010 | 2011 |

kassapõhiselt (miljonites eurodes) | Jaanuar–juuli | Muutuse % jaanuar–juuli |

Kogutulu | 29 947 | 28 020 | -6,4 % |

Tulu enne tagasimakseid | 31 356 | 29 940 | -4,5 % |

Maksutagastus | 2 688 | 3 113 | 15,8 % |

Kapitalitulu | 1 276 | 1 173 | -8,1 % |

NATOga seotud kulud | 3 | 20 |

Kulud kokku | 42 396 | 43 588 | 2,8 % |

Esmased kulud | 28 784 | 30 173 | 4,8 % |

Haiglate varasemad võlgnevused | 190 | 434 |

Sõjalised kulutused ja NATO | 228 | 118 |

Realiseeritud tagatised (v.a valitsemissektor) | 80 | 25 | -68,8 % |

Intressid | 8 913 | 10 218 | 14,6 % |

Kapitalikulud | 4 201 | 2 620 | -37,6 % |

Riigieelarve positsioon | - 12 449 | -15 568 | 25,1 % |

Maksevõlgnevuse muutus | - | 84 |

Riigi esmased kulutused | 33 483 | 33 454 | -0,1% |

Kohalike omavalitsuste eelarve positsioon (*) | - | 622 | - |

Sotsiaalkindlustuse eelarvepositsioon (*) | - | -101 | - |

Muu | - | -24 | - |

Valitsemissektori eelarve positsioon (kohandatud) | - | -15 155 | - |

Valitsemissektori eelarve esmane positsioon (kohandatud) (**) | - | -4 937 | - |

Allikas: raamatupidamisarvestuse büroo, Kreeka rahandusministeerium ja komisjoni talituste arvutused. (*) Kreeka Panga statistika põhjal. (**) välja arvatud riigiettevõtted ja enamik eelarveväliseid fonde. |

Tabel 1B. Eelarve täitmine (jaanuar–september 2011)

2010 | 2011 |

kassapõhiselt (miljonites eurodes) | Jaanuar–september | Muutuse % jaanuar–september |

Kogutulu | 37 855 | 36 856 | -2,6% |

Tulu enne tagasimakseid | 39 758 | 38 898 | -2,2% |

Maksutagastus | 3 259 | 3 942 | 21,0% |

Kapitalitulu | 1 348 | 1 877 | 39,2% |

NATOga seotud kulud | 8 | 23 |

Kulud kokku | 54 506 | 56 020 | 2,8% |

Esmased kulud | 36 757 | 37 807 | 2,9% |

Haiglate varasemad võlgnevused | 300 | 434 |

Sõjalised kulutused ja NATO | 255 | 182 |

Realiseeritud tagatised (v.a valitsemissektor) | 104 | 32 | -69,2% |

Intressid | 11 652 | 14 033 | 20,4% |

Kapitalikulud | 5 438 | 3 532 | -35,0% |

Riigieelarve positsioon | - 16 651 | - 19 164 | 15,1% |

Riigi esmased kulutused | 42 854 | 41 987 | -2,0% |

Allikas: raamatupidamisarvestuse büroo, Kreeka rahandusministeerium ja komisjoni talituste arvutused. |

4. Väljavaated 2011. aastaks tervikuna ning ajavahemikuks 2012–2014

Juunis vastu võetud keskpika perioodi eelarvestrateegia raames kavandas valitsus lisaks 2011. aasta eelarves juba ettenähtud meetmetele mahus ligikaudu 3 % SKPst 2011. aastaks veel täiendavaid eelarvepuudujääki vähendavaid meetmeid mahus peaaegu 3 % SKPst. Täiendavaid meetmeid oli vaja, sest prognoosidest nähtus, et 2011. aasta eelarve-eesmärk võib jääda suurel määral saavutamata, peamiselt kuna tulud jäävad kavandatust oluliselt väiksemaks, kuid ka teatavad kulukategooriad ületavad eelarve ülemmäära. Kuigi juunis peeti neid meetmeid piisavaks, et tagada 2011. aasta eelarve-eesmärgi saavutamine, selgus komisjoni, Rahvusvahelise Valuutafondi ja EKP töötajate prognoosidest majanduse kohandamise programmi viienda hindamiskülastuse raames, et taas on suur erinevus 2011. aasta eelarvepuudujäägi ning eesmärgi vahel. Prognoosidest nähtus suur eelarvelõhe ka ajavahemiku 2012–2014 puhul.

Seda lõhe uut suurenemist põhjustasid mitu tegurit. Majanduslangus on suurem kui juunis prognoositi. Komisjoni talituste praeguste prognooside kohaselt väheneb reaalne SKP 2011. aastal 5,5 %, kusjuures eelmises hindamises prognoositi vastavaks näitajaks 3,8 %. Praeguste prognooside kohaselt on 2012. aastal oodata täiendavat majanduslangust, kuigi varem prognoositi tagasihoidlikku majanduskasvu. Lisaks ei ole rakendatud mõnda keskpika perioodi eelarvestrateegia raames kokku lepitud meedet või viivituste tõttu nende rakendamises on korrigeeritud 2011. ja 2012. aasta eeldatavaid tulemusi allapoole.

Tabelis 2 on esitatud kokkuvõte eri meetmetest, mille Kreeka on võtnud või millest ta on teatanud eelarvepuudujäägi ülempiiri järgimiseks. Tabelis 3 on esitatud arvuliselt puudujäägid valdkondade lõikes 2011. ja 2012. aasta meetmete rakendamise puhul, võttes aluseks hindamiskülastuse andmed.

[pic]

Tabel 3. Rakendamise järelevalve: 2011. aasta juunis kokkulepitud meetmetest tulenev tegelik kokkuhoid

[pic]

(*) Selles veerus esitatud suhted SKPsse on arvutatud kõige viimaste SKP näitajate alusel.

Allikas: komisjoni talitused.

Arvestades kõnealuseid kõrvalekaldumisi ning et aasta lõpp on lähedal, ei ole 2011. aasta eelarve-eesmärgi täitmine enam realistlik. Siiski on valitsus võtnud ülesandeks võtta meetmeid, mis peaksid hoidma 2011. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgist 0,7–1,5 % SKPst kõrgemana. 2012. aastal korvatakse kõrvalekaldumised, et saavutada eesmärk.

Selleks et vähendada mis tahes eelarvepuudujääki, mis ületab 2011. aastal eelarvepuudujäägi piirmäära 17 065 miljonit eurot ning vähendada 2012. aasta eelarvepuudujääki alla 14 916 miljoni euro, on Kreeka valitsus võtnud kohustuseks kiita heaks ja rakendada enne kuuendat väljamakset järgmised meetmed:

- maksuvabastuste vähendamine, eelkõige üksikisiku maksuvaba tulu piirmäära vähendamine, et suurendada 2012. aastal tulusid vähemalt 2 831 miljoni euro võrra;

- kinnisvara püsimaks, mida kogutakse elektriarvete kaudu ja mille eesmärk on koguda 2011. aastal vähemalt 1 667 miljonit eurot ning järgnevatel aastatel veelgi suuremad summad;

- avalike teenistujate läbivaadatud palgaastmestiku kohene rakendamine, mis aitab 2011. aastal vähendada kulusid vähemalt 101 miljoni euro võrra ning 2012. aastal vähemalt 552 miljoni euro võrra lisaks 2011. aasta juunis vastuvõetud kuni 2015. aastat hõlmavas keskpika perioodi eelarvestrateegias ettenähtud kokkuhoiule. Kõnealune reform peaks hõlmama kõiki valitsemissektori töötajaid, välja arvatud tasustamise erikorraga hõlmatud töötajad (sõjavägi ja politsei, kohtunikud ja poliitiline personal, ülikoolipersonal ja arstid). Selles netosäästus on võetud arvesse nii kõnealuse meetme mõju tulumaksu ja sotsiaalmaksu laekumisele kui ka teatavatele töötajate kategooriatele makstavaid lisatasusid;

- põhi- ja täiendavate pensionide ning pensionile jäämisel makstavate ühekordsete summade kärpimine, eesmärgiga säästa lisaks keskpika perioodi eelarvestrateegias juba varem ette nähtud kokkuhoiule 2011. aastal vähemalt 219 miljonit eurot ja 2012. aastal 446 miljonit eurot;

- loata ehitiste ja planeeringutega seotud rikkumiste trahvidest rahastatava rohelise fondi kulutuste piiramine eesmärgiga saavutada 2012. aastal kokkuhoid 360 miljonit eurot.

Lisaks kiidab valitsus heaks ja rakendab järgmised keskpika perioodi eelarvestrateegias sisalduvad meetmed:

- ministrite otsused või ringkirjad, milles käsitletakse keskpika perioodi eelarvestrateegias ette nähtud meetmeid seoses maagaasi aktsiisi, kütteõli ning sõidukimaksudega;

- ministrite otsused, et ühtselt reguleerida ravikindlustushüvitisi kõigi sotsiaalkindlustusfondide puhul ning suurendada ETAA hüvitiste saajate tehtavaid põhi- ja täiendavaid pensionimakseid;

- õigusaktid nn solidaarsusmaksu kogumiseks maksu kinnipidamise kaudu;

- ministrite otsused, et muuta tööjõureserv tulemuslikuks, laiendada skeemi, et see hõlmaks kõiki valitsemissektori töötajaid, ning väljastada teated tööjõureservi üleviidavatele töötajatele;

- ministrite otsused, millega algatatakse teatavate üksuste sulgemine, ühendamine või suuruse oluline vähendamine. See hõlmab selliseid üksuseid nagu KED, ETA, ODDY, riiklik noorteinstituut, EOMEX, IGME, OSK, DEPANOM, THEMIS, ETHYAGE ja ERT;

- ministri otsus, millega täpsustatakse puudekriteeriumid kooskõlas keskpika perioodi eelarvestrateegia kokkuhoiueesmärkide saavutamisega;

- võetakse vastu hüvitatavate ravimite nimekiri, millega kehtestatakse sotsiaalkindlustusfondide makstavad hinnad.

6. STRUKTUURIREFORMIDE KULG

Struktuursete eelarvereformide puhul on tehtud edusamme, kuigi mõnel juhul kavandatust aeglasemalt. Maksuhaldusreformide läbiviimine kogub hoogu ja mitu meedet on rakendamisel. Valitsuse seni võetud meetmed on peamiselt seotud õigusaktidega, mille eesmärk on tõhustada maksuhaldust ja -kontrolli, tõhusa projektijuhtimiskorra kehtestamisega ja maksudest kõrvalehoidmise vastu võitlemise strateegiaga, et taastada maksudistsipliin ja parandada maksunõuete täitmist.

Eelarveasutuste reformid edenevad ning raamatupidamisarvestuse büroo reorganiseerimisega on tehtud edusamme. Samuti on tehtud edusamme eelarveandmete õigeaegse esitamise tagamisel, kuigi nende kvaliteeti ja ulatust tuleb veelgi parandada. Parandada tuleb ka eelarve haldamist kulude poolel, eelkõige luues kohustuste registrid kõigis ministeeriumides ja muudes ametiasutustes. Kuigi andmete avaldamine maksevõlgnevuste kohta on nüüd Kreekas eelarvestatistika väljakujunenud osa, on siiski vaja parandada andmete ajakohasust.

7. Erastamine

Olulisi samme on tehtud erastamisprogrammi rakendamisel ning loodud on professionaalselt juhitav erastamisfond. Kuna erastamisvarade ettevalmistusel on esinenud viivitusi ning turutingimused on mõnevõrra halvemad, on 2011. aastal tulud siiski eeldatust väiksemad. Valitsus pühendub jätkuvalt eesmärgile saada erastamistulu 2014. aasta lõpuks 35 miljardit eurot ning 2015. aasta lõpuks 50 miljardit eurot.

Eelarve konsolideerimise kava ja erastamiskava järgimine aitab viia valitsemissektori võla suhte SKPsse jätkusuutlikule teele. Kuigi Kreeka peab kindlalt jätkama fiskaalsete kasinusmeetmete rakendamist ja võla suhte vähendamine peab jätkuma mitmeid aastaid, peaks võla suhte SKPsse suundumuse muutumine aitama parandada turu usaldust Kreeka majanduse vastu.

Tabel 4. Erastamiskava: tehtud tehingud

Varad | Tehingu kuupäev | Müüdud osalus | Kreeka Valitsuse omandisse jäänud osa | Laekunud (miljonites eurodes) | On saada (miljonites eurodes) |

OTE | juuli 2011 | 10 % | 4 % | 392 | -- |

OPAP 1 (litsentsi pikendamine 2020–2030) | oktoober 2011 | - | - | 0 | 375 (novembri lõpuks) + 5 % hasartmängude kogutulust litsentsi pikendamise perioodil (hinnanguline nüüdisväärtus on 86 miljonit eurot) |

OPAP 2 (uute litsentside müümine mänguautomaatide jaoks) | oktoober 2011 | - | - | 0 | 474 (novembri lõpuks) + 86 (2013. aasta neljandaks kvartaliks) |

Tabel 5. Kavandatud erastamistulud

Periood, mille lõpu seisuga | Erastamistulud |

(miljonites eurodes) |

2011. aasta 4. kvartal | 1 700 |

2012. aasta 1. kvartal | 5 000 |

2. kvartal | 7 000 |

3. kvartal | 9 000 |

4. kvartal | 11 000 |

2013. aasta 1. kvartal | 15 000 |

2. kvartal | 17 000 |

3. kvartal | 18 000 |

4. kvartal | 20 000 |

2014 | 35 000 |

2015 | 50 000 |

Märkus: Pankade nende aktsiate taaserastamine, mida riik või HFSF võib rekapitaliseerimise käigus omandada, ei sisaldu kavandatud erastamistuludes. |

8. KOKKUVÕTE

Nõukogu otsusega 2011. aastaks kehtestatud valitsemissektori eelarve puudujäägi (ESA95 alusel) piirmäärast tõenaoliselt kinni ei peeta.

2012. aastaks on valitsus koostanud eelarve projekti, mille eesmärk on pidada kinni nõukogu otsuses kehtestatud eesmärgist, ning on võtnud meetmeid, mis tagaksid järgnevatel aastatel eelarvepuudujäägi täiendava vähenemise.

Hoolimata 2011. aasta eelarve-eesmärkidest kõrvalekaldumisele võtab Kreeka vajalikke meetmeid nõutud poliitika rakendamiseks ja eesmärkide täitmiseks, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2014. aastaks nagu on nõutud nõukogu otsuses.

I LISA. NÕUKOGU OTSUSEGA NÕUTUD MEETMED, MIS TULEB VASTU VÕTTA 2011. AASTA SEPTEMBRI LÕPUKS

Meetmed (vastavalt nõukogu otsuse artikli 2 lõikega 5 nõutule) | Hetkeolukord |

„Kreeka võtab järgmised meetmed 2011. aasta juuli lõpuks: |

a) esitab parlamendile tõhusa ja ühtse avaliku sektori palgaastmestiku, mida kohaldatakse järk-järgult kolme aasta jooksul riigisektori, kohalike omavalitsuste ja muude ametiasutuste suhtes ning mille puhul tasustamine kajastab tootlikkust ja ametikohustusi; | Täidetud viivitusega. Seaduseelnõu ühtse palgaastmestiku kohta esitati parlamendile oktoobri alguses. |

b) keskpika perioodi personalikava kuni aastani 2015 vastavalt eeskirjale, mille kohaselt viie töölt lahkuva inimese asemel võetakse tööle üks inimene (2011. aastal üks töölevõtmine kümne lahkuja kohta). Kava sisaldab rangemaid eeskirju ajutistele teenistujatele, vabade ametikohtade tühistamist ja kvalifitseeritud personali ümber paigutamist prioriteetsetesse valdkondadesse ning selles arvestatakse töötundide arvu suurendamist avalikus sektoris; | Täitmata. Reegel, mille kohaselt viie töölt lahkuva inimese asemel võetakse tööle üks inimene (2011. aastal üks töölevõtmine kümne lahkuja kohta) on valitsuse ametlik poliitika ning see kinnitati seaduses. Personalikavasid, mis peaksid aitama valmistada ette personali ümberpaigutamist, ei ole siiski veel koostatud. Võttes arvesse töölt lahkujate arvu 2010. aastal (53 336), võimaldaks reegel, mille kohaselt kümne lahkuja kohta võetakse tööle üks uus töötaja, võtta 2011. aastal tööle 5333 uut töötajat. Siiski võeti 2011. aasta esimeses ja teises kvartalis hinnanguliselt tööle 10 862 töötajat. |

c) üksikasjalik tegevuskava ja ajakava, et viia lõpule ja rakendada lihtsustatud tasustamissüsteem, mis on kooskõlas erasektori palkadega ning millega saavutatakse üldise palgakulu vähenemine. Kava peab põhinema rahandusministeeriumi ja palkade maksmise ühtse asutuse avaldatud aruande tulemustel. Õigusaktid lihtsustatud tasustamissüsteemi jaoks jõustatakse järk-järgult kolme aasta jooksul. Riigi omanduses olevate äriühingute töötajate palgad viiakse kooskõlla avaliku sektori uue palgaastmestikuga; | Osaliselt täidetud, mõningase viivitusega. Seaduseelnõu, millega rakendatakse lihtsustatud tasustamissüsteemi, esitati parlamendile oktoobri alguses ning eeldatavasti võetakse see varsti vastu. |

d) tõhustatakse tööinspektsiooni tööd, tagatakse, et kõik töökohad oleksid täidetud kvalifitseeritud töötajatega ning kehtestatakse korraldada tulevate kontrollide arvulised eesmärgid; | Täitmata. Majanduslikku prooviuuringut ei ole veel koostatud. |

e) õigusakt, millega vaadatakse läbi pensionisüsteemi peamised parameetrid, et piirata avaliku sektori pensionikulusid selliselt, et need moodustaksid vähem kui 2,5 % SKPst ajavahemikul 2009–2060, kui pikaajalised prognoosid osutavad, et riiklikud pensionikulud ületavad nimetatud määra. Riiklik aktuaarasutus jätkab vastuvõetud reformi alusel pensionikulude pikaajaliste prognooside esitamist aastani 2060. Kõnealused prognoosid hõlmavad peamisi täiendavaid (lisapensionide) skeeme (ETEAM, TEADY, MTPY) ja põhinevad riikliku aktuaarasutuse kogutud ja töödeldud üksikasjalikel andmetel; | Täitmisel. Riiklik aktuaarasutus koostab pikaajalisi prognoose põhi- ja täiendavate pensionide kohta. Kindlustusmatemaatilised uurimused kõigi täiendavate pensionide kohta ja pensionide prognoosid põhi- ja täiendava pensioni fondide kohta esitatakse AWG-le 25. oktoobriks 2011, et neid novembris vastastikku hinnata. |

f) vaadatakse läbi raske ja ohtliku töö tegijate loetelu, et vähendada seda nii, et see ei hõlmaks rohkem kui 10 % tööhõivest; uut raske ja ohtliku töö tegijate loetelu kohaldatakse alates 1. augustist 2011 kõigi praeguste ja tulevaste töötajate suhtes; | Täitmisel, mõningase viivitusega. Komitee on analüüsinud kriteeriume, mida muud ELi riigid kasutavad ohtlike elukutsete klassifitseerimisel, ning on vaadanud läbi Kreeka praeguse loetelu, tehes ettepaneku eemaldada loetelust mitmeid elukutseid. Uue loetelu esimene osa avaldatakse 2011. aasta oktoobriks. Ametiasutused andsid mõista, et ohtlike elukutsete loetelu hõlmab vähemat kui 9 % tööhõivest. |

g) õigusakt, millega luuakse vastavalt tegevuskavale ühtne riigihankeasutus ning kehtestatakse selle volitused, eesmärgid, pädevus ja õigused ning sätestatakse jõustumise ajakava; | Täidetud. Seadus 4013/2011, millega luuakse keskne riigihankeasutus, võeti parlamendis vastu 6. septembril ning avaldati 15. septembril 2011 Kreeka Vabariigi ametlikus väljaandes nr 204. |

h) täiendavad meetmed geneeriliste ravimite kasutamise soodustamiseks, muutes kohustuslikuks toimeainel põhinevad e-retseptid ja võimaluse korral odavama geneerilise ravimi määramise; määratakse madalam omaosaluse määr nende geneeriliste ravimite puhul, millel on võrdlushinnast oluliselt madalam hind (vähem kui 60% võrdlushinnast) ELi teiste liikmesriikide kogemuse alusel; geneeriliste ravimite maksimaalseks hinnaks kehtestatakse 60 % samalaadse toimeainega originaalravimi hinnast; | Seda ei ole veel tehtud, kuigi geneeriliste ravimite hinnad on praegu 63 % originaalravimi hinnast ning uute põhimõtete kohaselt määratakse patendikaitseta originaalravimi hinnaks 75 % patendikaitsega originaalravimi hinnast. |

i) riigile kuuluvate varade andmiku avaldamine, sealhulgas teave osaluse kohta väärtpaberibörsil noteeritud või noteerimata äriühingutes, majanduslikult tasuva kinnisvara ja maaomandi kohta; asutatakse kinnisvara arendamise peasekretariaat, et parandada kinnisvara haldamist, vabastada kinnisvara hüpoteegist ja valmistada ette erastamiseks; | Osaliselt täidetud. Riigile kuuluvate varade andmik on koostamisel. Sekretariaat on juriidiliselt loodud (seadus 3965/2011), kuid teavet uue organi tegevusülesannete ja volituste kohta ei ole saadetud. Selle täpset rolli on vaja täpsemalt reguleerida. |

j) keskpika perioodi eelarvestrateegia aastani 2015, nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse I lisas, ning vastavad rakendusaktid. Keskpika perioodi eelarvestrateegias täpsustatakse alalised konsolideerivad fiskaalmeetmed, millega tagatakse, et nõukogu otsusega aastateks 2011–2015 kehtestatud eelarvepuudujäägi ülempiiri ei ületata ning võla suhe SKPsse hakkab jätkusuutlikult vähenema; | Osaliselt täidetud. |

k) varasid erastatakse vähemalt 390 miljoni euro väärtuses; võetakse vastu erastamiskava, eesmärgiga saada 2012. aasta lõpuks tulu vähemalt 15 miljardit eurot, 2013. aasta lõpuks 22 miljardit eurot, 2014. aasta lõpuks 35 miljardit eurot ning 2015. aasta lõpuks vähemalt 50 miljardit eurot; varade (kinnisvara, kontsessioonid ja finantsvara) erastamisest saadavat tulu kasutatakse võla tasumiseks ning see ei vähenda eelarve konsolideerimise mahtu, mida on vaja artikli 1 lõikes 2 sätestatud eelarvepuudujäägi ülempiiri järgimiseks; | Täitmata. Eesmärk seoses erastamistulude laekumisega kuni juuli lõpuni on saavutatud telekommunikatsiooniettevõtja OTE 10 % aktsiakapitali müügi kaudu. Septembri lõpu tulemuskriteerium ei ole siiski täidetud ning prognooside kohaselt ei täideta ka 2011. aasta detsembri lõpu eesmärki (5 miljardit eurot). |

l) luuakse asjatundliku juhtimisega erastamisfond, et kiirendada erastamisprotsessi ning tagada selle pöördumatus ja professionaalne juhtimine; erastamisfond saab erastatavate varade seaduslikuks omanikuks; erastamisfond ei saa oma varasid pantida viisil, mis kahjustaks fondi eesmärke, st varade erastamist; | Täidetud. HRADF (Hellenic Republic Asset Development Fund) loodi seadusega 3986/2011 ning on tegutsenud ligikaudu kaks kuud. |

m) esitatakse õigusakt mitteelujõuliste üksuste sulgemiseks, ühendamiseks või suuruse vähendamiseks; | Osaliselt täidetud. Valitsus on tulemuslikult vastu võtnud õigusaktid, millega kaasneb kõnealuste üksuste sulgemine, ühendamine või suuruse vähendamine. Olenemata sellest on reformist saadavad eeldatavad tulud väiksemad kui keskpika perioodi eelarvestrateegias prognoositud. |

n) meetmed kulukontrolli tugevdamiseks: otsus, milles määratakse kindlaks nende peaarvepidajate kvalifikatsioon ja ülesanded, kes nimetatakse ametisse kõikides valdkondlikes ministeeriumides, et tagada usaldusväärne finantskontroll; | Täidetud. |

o) uued kriteeriumid ja tingimused lepingute sõlmimise jaoks, mille sotsiaalkindlustusfondid sõlmivad kõigi tervishoiuteenuste osutajatega, et saavutada eesmärgiks seatud kulude vähendamine; algatatakse meditsiiniteenuste ja -kaupade ühishange, et saavutada hinna-mahu kokkulepete alusel oluline kulude vähendamine vähemalt 25 % võrreldes 2010. aastaga; | Täitmisel. |

p) arstide jaoks avaldatakse rahvusvaheliste ordineerimisjuhiste põhjal siduvad ordineerimisjuhised, et tagada ravimite kulutõhus kasutamine; avaldatakse hüvitatavate ravimite nimekiri ja seda ajakohastatakse pidevalt; | Täitmisel, mõningase viivitusega. Suur arv ordineerimisjuhiseid on välja töötatud ning ootamas riikliku tervishoiu nõukogu lõplikku kinnitust. Neid juhiseid ei ole siiski veel avaldatud ja need ei ole siduvad. See võib ohtu seada nende tulemuslikkuse. Pärast mõningast viivitust ning mitmeid konsultatsioone ja muudatusi avaldati 2011. aasta septembris hüvitatavate ravimite hinnakirja kriteeriumid ja võrdlushinnasüsteem. Võrdlushinnasüsteemi ja hüvitatavate ravimite nimekirja hakatakse peagi rakendama. |

q) koostatakse lühiajaline ja keskpika perioodi kava haiglate ümberkorraldamiseks, et vähendada praegust ebatõhusust, kasutada mastaabisäästu ja parandada patsientidele pakutava teenuse kvaliteeti. Eesmärk on vähendada haiglakulusid 2011. aastal vähemalt 10 % ja 2012. aastal lisaks veel täiendavalt 5 %. | Täitmisel. Kehtestatud on haiglate ühine juhtimine, mille tulemusena on vähenenud haigla nõukogude arv 81-ni. Ühine juhtimine on haiglate ümberkorraldamise esimene etapp. Ametiasutustel on vaja hakata keskenduma ja spetsialiseeruma riikliku tervishoiusüsteemi kuuluvatele haiglatele ja osakondadele, sealhulgas erakorralise meditsiini osakondadele, ning vaadata läbi ja tagada töötajate liikuvus, et saavutada märkimisväärsemat kokkuhoidu. Seda on alles alustatud ning tuleb täielikult rakendada järgmisel aastal, kasutades selleks võimaluse korral vastava töörühma esitatud kava. |

Meetmed (vastavalt nõukogu otsuse artikli 2 lõikega 6 nõutule) | Hetkeolukord |

„Kreeka võtab järgmised meetmed 2011. aasta septembri lõpuks: |

a) 2012. aasta eelarve kooskõlas keskpika perioodi eelarvestrateegiaga ja eesmärgiga järgida artikli 1 lõikega 2 kehtestatud eelarvepuudujäägi ülemmäära; | Täidetud [sest on esitatud eelarve projekt] |

b) vähendatakse maksustamisega seotud tõkkeid ühinemiste ja omandamiste puhul; | Täitmata. 2011. aasta oktoobris ajakohastatud konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi kohaselt tuleb nõude täitmiseks esitada arvandmed selle mõju kohta eelarvele. |

c) impordi ja ekspordiga seotud tolliprotseduuride lihtsustamine; | Rakendamisel. Valitsus on võtnud vastu ministri otsuse ekspordiprotseduuride lihtsustamise kohta (riigi ametlik väljaanne 1868/B/24-8-2011). Lisaks ootas 2011. aasta oktoobri esimese nädala seisuga avaldamist ministri otsus impordiprotseduuride lihtsustamise rakendamise tingimuste kohta. |

d) struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist kiirendatakse veelgi; | Osaliselt täidetud. Poolaasta eesmärk esitada viis suurprojekti taotlust on täidetud. Poolaasta eesmärki seoses ELi struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamisega siiski ei täidetud, sest kasutati 478 miljonit eurot vähem. Olenemata sellest eeldatakse, et siiski on võimalik täita vahendite kasutamise aastaeesmärk 3,35 miljardit eurot ning sellele aitab osaliselt kaasa kaasrahastamise määra suurendamine. Samuti on esitatud teave määratlemata otstarbega vähese tähtsusega riigiabimeetmete kulude kohta. ELi struktuurifondidele esitati 2011. aasta esimesel poolel eesmärgist vähem maksenõudeid. |

e) parema seadusandluse kava täielik rakendamine, et vähendada halduskoormust 20 % võrra (võrreldes 2008. aastaga); | Täidetud. 2011. aasta oktoobri esimese nädala seisuga oli seaduseelnõu parlamendile esitatud.. Komisjoni talituste hinnatud seaduseelnõu ei sisalda parema seadusandluse vahendina uuesti sõnastatud õigusakte, samuti ei nähta selles ette parema seadusandluse iga-aastase aruande avaldamist. Seoses mõjuhinnangutega ei ole seaduseelnõuga ette nähtud mõjuhinnangu hindamist sõltumatu asutuse poolt. Muul juhul on seaduseelnõu üldiselt kooskõlas konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi nõuetega. |

f) õigusakt suurte mitteelujõuliste üksuste sulgemiseks, ühendamiseks ja vähendamiseks; | Osaliselt täidetud. Valitsus on tulemuslikult vastu võtnud õigusaktid, millega kaasneb kõnealuste üksuste sulgemine, ühendamine või suuruse vähendamine. Siiski on reformist saadavad eeldatavad tulud väiksemad kui keskpika perioodi eelarvestrateegias prognoositud. |

g) võetakse meetmed, mis võimaldavad vähendada riigi omanduses olevate ettevõtete hankekulusid ja kolmanda isiku kulusid, ajakohastatakse tariife ja luuakse uusi ärivaldkondi ning vähendatakse personalikulu, viies lõpule ja rakendades töötajate vähendamise kava. Üleliigse personali puhul, keda ei saa kõrvaldada värbamisreegliga, mille kohaselt viie lahkuja asemel võetakse tööle üks töötaja (2011. aastal võetakse kümne lahkuja asemel tööle üks töötaja), rakendatakse sunniviisilist koondamist ja sundpuhkust (tööjõureserv). Seda reeglit kohaldatakse ilma valdkondlike eranditeta; seda kohaldatakse ka avalik-õiguslikest äriühingutest muudesse valitsusüksustesse üle viidud personali suhtes pärast seda, kui ASEP on oma tavapäraste hindamiskriteeriumide alusel kutsekvalifikatsioonid läbi vaadanud. Tööjõureservis olevale personalile makstakse 60 % nende palgast kuni 12 kuud, seejärel nad vallandatakse; | Täitmisel. Parlament on vastu võtnud seaduse, millega luuakse tööjõureserv. Siiski ei ole seni ükski avalik-õiguslik üksus paigutanud töötajaid tööjõureservi. |

h) õigusraamistik, mis võimaldab kiiresti määrata maakasutust ja kiirendab riigimaa omandiõiguse registreerimist; | Täitmisel. |

i) õigusakt, mis võimaldab edendada investeeringute tegemist turismisektoris (turismikeskused ja puhkekorterid turistidele), et koos maakasutuse seadusega võimaldada Kreeka turismivaldkonna kinnisvaraagentuuri (ETA) hallatavate kruntide erastamise protsessi kiirendamist. | Täidetud. Seadus oli osa teisest rakendusseadusest, mis võeti vastu 2011. aasta augustis. |

j) viiakse lõpule kehtivate sotsiaalprogrammide toimimise läbivaatamine; valitsus hindab keskvalitsuse toimimise sõltumatu läbivaatamise teise ja viimase etapi tulemusi; õigusaktid ja meetmed, millega rakendatakse keskvalitsuse tasandil avaliku halduse toimimist käsitleva läbivaatamise esimese etapi praktilisi soovitusi ning kehtivate sotsiaalprogrammide täieliku läbivaatamise praktilisi soovitusi; | Viibib. Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) koostatud aruanne on kättesaadav. Tulemuste hindamine on käimas tegevuskava koostamise raames. |

k) põhjalikult vaadatakse läbi riiklike teiseste/täiendavate pensionifondide toimimine, sealhulgas sotsiaalhoolekandefondide ja ühtse maksumääraga skeemide toimimine. Läbivaatamise eesmärk on stabiliseerida pensionikulutused, tagada nende skeemide suhtes eelarveneutraalsus ning tagada süsteemi jätkusuutlikkus keskpikas ja pikas perspektiivis. Läbivaatamisega saavutatakse järgmist: olemasolevate fondide arvu täiendav vähendamine; tasakaalustamatuse kõrvaldamine fondides, kus on puudujääk; jooksvate kulude stabiliseerimine jätkusuutlikul tasemel, tehes selleks asjakohaseid kohandamisi alates 1. jaanuarist 2012; teiseste skeemide pikaajaline jätkusuutlikkus, luues selge seose sissemaksete ja hüvitiste vahel; | Täitmisel, mõningase viivitusega. Valitsus ootab kindlustusmatemaatiliste uurimuste valmimist täiendavate pensionifondide kohta, et alustada täiendavate pensionide reformimist käsitlevat õigusloome protsessi vastavalt vastastikuse mõistmise memorandumile. Õigusloome protsess peaks lõpule viidama aasta lõpuks ning uued eeskirjad peaksid olema kehtestatud 1. jaanuarist 2012. Seni kehtestab valitsus põhi- ja lisapensionide ning ühekordse väljamakse vormis pensionide suhtes kärpeid. |

l) tehakse kindlaks skeemid, mille puhul pensionile jäämisel makstav ühekordne summa ei ole vastavuses tehtud sissemaksetega, et maksmist 2011. aasta detsembri lõpuks kohandada; |

m) täiendavad meetmed elektrooniliste ravimiretseptide, diagnoostika ja arsti saatekirjade kulutõhusaks laiendamiseks kõikidele sotsiaalkindlustusfondidele, tervishoiukeskustele ja haiglatele. Valitsus viib kooskõlas ELi riigihangete eeskirjadega läbi hankemenetlused, mis on vajalikud tervishoiu ulatusliku ja ühtse tervishoiu infosüsteemi (e-tervise süsteem) rakendamiseks; | Täitmisel. Mõned e-tervise projekti ettepanekud on heaks kiidetud digitaalse ühtlustamise programmi (Digital Convergence Programme) poolt ning algatatakse lähikuudel. Järgmisel hindamisel kontrollitakse, kas need on algatatud. |

n) täiendavad meetmed tagamaks, et riiklikes haiglates kasutatavate ravimite kogusest moodustavad vähemalt 30 % geneerilised ravimid, mille hind on madalam kui sarnaste originaalravimite hind, ning patendikaitseta ravimid, eelkõige muutes kohustuslikuks kõikidele riiklikele haiglatele hankida ravimeid toimeaine alusel. | Täitmisel. Geneeriliste ravimite kasutamine haiglates suureneb ning moodustab haiglates ravimite kogukuludest 17 %. Haiglate lõikes esineb siiski väga suur erinevus (vahemikus vähem kui 10 % ning rohkem kui 60 %). Valitsus on algatanud esimese e-hanke ravimite ostmiseks toimeaine alusel ning sellega võib kaasneda haiglates suur kokkuhoid ja geneeriliste ravimite suurem kasutamine. |

o) otsused näha ette ühtne riigihankeasutus ja luua ametikohad ühtse riigihankeasutuse personalile ning näha ette riigihankeasutuse inimressursi ja teenuste korraldus vastavalt riigihankeasutust käsitleva seaduse sätetele; määrata ühtse riigihankeasutuse liikmed; | Täitmisel. Kreeka valitsus on teatanud, et kõnealuste ministri otsuste eelnõud peaksid olema valmis 2011. aasta oktoobri lõpuks. |

p) avaldatakse igakuised andmed mitmete valitsusasutuste töötajate liikumise kohta (tööle võtmine, töölt lahkumine, liikumine üksuste vahel). | Osaliselt täidetud. Kvartaliandmed töötajate liikumise kohta on kättesaadavad. |

[1] KOM(2011) 422 lõplik.

[2] „Kreeka majanduse kohandamise programm – viies läbivaatamine”, European Economy–Occasional Paper . Kõnealuses dokumendis antakse üksikasjalikum hinnang makromajanduse, rahanduse, eelarve ja struktuurireformidega seotud suundumustele.

[3] Majandus- ja rahanduspoliitika memorandum ning konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitlev vastastikuse mõistmise memorandum, 3. mai, ajakohastatud 2. juulil 2011.

[4] Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

[5] Suhted SKPsse on suunavad. Nõukogu otsuses osutavad suhted SKPsse nominaalse SKP näitajatele, mis olid kättesaadavad 2011. aasta juulis: aastatel 2011–2014 vastavalt 7,6 %, 6,5 %, 4,8 % ja 2,6 % SKPst.

[6] Otsusega nõutakse, et valitsemissektori konsolideeritud koguvõla aastane suurenemine ei ületa 17 365 miljonit eurot 2011. aastal; 15 016 miljonit eurot 2012. aastal; 11 599 miljonit eurot 2013. aastal ning 7 885 miljonit eurot 2014. aastal.

[7] Tulemuskriteeriumid on kehtestatud ka erastamistulude, keskvalitsuse antud garantiide ja keskvalitsuse võla kohta ning välisvõlaga seotud maksevõlgnevuste kohta. Neid käesolevas teatises ei käsitleta. Vt eespool nimetatud vastavusaruanne.