Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2022/C 70/06)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlusega saab tutvuda Euroopa Komisjoni andmebaasis eAmbrosia.

KOONDDOKUMENT

„Latvijas lielie pelēkie zirņi“

ELi nr: PDO-LV-01194-AM01 – 12. aprill 2021

KPN (X) KGT ( )

1. Nimetus

„Latvijas lielie pelēkie zirņi“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Läti

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kaitstud päritolunimetus „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ osutab hariliku herne (Pisum sativum L.) maculatum-kultivari kohaliku sordi ’Retrija’ kuivatatud seemnetele.

Sellel kuivatatud kaunviljal on järgmised morfoloogilised omadused.

Välimus: suur, jämeda koestruktuuri, marmoreeritud mustriga pruun, mis annab hallika tooni, ning musta seemnenabaga.

Keskmine kaal: 1 000 seemne mass: 360–400 g;

puistetihedus: 713–790 g/l.

Herne „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ keemilised omadused (protsentides):

— niiskussisaldus: kuni 16 %

— toorvalku: 20–34 %

— rasvu: 1,2–2,2 %

— toorkiudu: kuni 6,8 %

— tuhka: kuni 3,5 %

Toodet „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ süüakse ilma herne seemnekesta eemaldamata, kuna seda ei ole võimalik seemnest eraldada. See tähendab, et seeme ei lagune keetes, kuna seemnekest on tugevalt herne küljes kinni.

Keedetud hernel on järgmised organoleptilised omadused:

— pehme, jahune konsistents,

— mahe, kuid siiski omapärane maitse, mis tuleneb seemnekattest.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmisetapid – kasvatamine, kuivatamine ja sortimine – toimuvad asjaomases piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond, kus kõnealust kaitstud päritolunimetusega toodet toodetakse, hõlmab peaaegu kogu Läti territooriumi, välja arvatud järgmised alad: Läänemere ja Liivi lahe rannik kuni 5 km ulatuses sisemaal Nīca omavalitsuses, Liepāja ja Pāvilosta omavalitsus, Ventspilsi omavalitsuse rannikuala, Dundaga omavalitsuse rannikuala ning Roja, Engure, Jūrmala, Riia, Carnikava, Ādaži, Saulkrasti ja Salacgrīva omavalitsus.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Toote „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ kvaliteeti mõjutavad peamised tegurid on kohalikud ilmastikutingimused, mullaomadused ning ajaloolised ja inimtegurid.

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Toote „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ jaoks kasutatava herne kasvupiirkond asub parasvöötmes. Läti kliimat mõjutavad mere lähedus ja Atlandi ookeanilt liikuvad õhumassid. Seetõttu on kliima valdavalt pehme ja niiske ning on olemas neli selgelt eristuvat aastaaega. Taevas on tihti pilves (keskmiselt 160–180 päeva aastas) ja päikesepaistet on keskmiselt 1 790 tundi aastas. Kõige rohkem on päikeselisi päevi (keskmiselt 28–30) maist augustini, mil päike paistab 8–10 tundi päevas. Aasta keskmine sademete hulk on vahemikus 574 ja 691 mm. Valdavalt pehme ja niiske kliima loob vajalikud tingimused optimaalseks kasvuks, õitsemiseks ja vilja moodustumiseks; seepärast tulevad selle kaunvilja peamised väärtused ja omadused kõige paremini esile just selles geograafilises piirkonnas.

Määratletud geograafilise piirkonna mõõdukalt ja hästi haritud mullad, mille lõimis granulomeetrilise koostise järgi on lubjarikas liivsavi ja millel on optimaalne pH (ligikaudu 7), on toote „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ tootmiseks kasutatava herne optimaalseks kasvamiseks olulised.

5.2. Toote eripära

Kuivatatud „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ erineb teistest hernetoodetest eriti suurte, jämeda koestruktuuriga seemnete poolest (1 000 seemne mass on 360–400 g). Kuigi kauna kohta on vähem seemneid, kompenseerivad seda herne head kulinaarsed omadused, nagu lühike keetmisaeg (umbes 10 minutit lühem kui teiste herneste puhul). Keedetud seemne omadused: pehme, jahune koostis ja mahe, kuid siiski omapärane maitse, mis tuleneb seemnekattest.

Toodet „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ süüakse ilma herne seemnekesta eemaldamata, kuna seda ei ole võimalik seemnest eraldada. See tähendab, et seeme ei lagune keetes, kuna seemnekest on tugevalt herne küljes kinni.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel

Toote „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ jaoks kasutatavad herned on arenenud ainult konkreetsete looduslike tingimuste mõjul ja kohalike tootjate oskusteabe toel.

1. Keskkonnategurid, mis tagavad toote kvaliteetsed omadused (seemned on jämedad ja jahuse konsistentsiga), on järgmised.

— Kliima: niiskuse ja temperatuuri erinevused taime kasvamise eri etappides on suurte seemnete saamiseks olulised. Herne „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ kasvuperiood on pikk, 80–115 päeva. Kasvuperioodi alguses kasvab ja areneb hernes üsna aeglaselt, kuid seejärel õitseb ja valmib väga kiiresti. Seepärast sobivad Läti ilmastikutingimused kvaliteetse saagi saamiseks (jämedad herneseemned, jahune konsistents, lühike keetmisaeg). Õitsemise ja eelkõige kaunade moodustumise ajal (juuni teisel poolel ja juuli esimesel poolel) on eriti oluline, et ilm oleks piisavalt niiske, kuna just niiskus mõjutab seemne suuruse ja seemnekestade tiheduse kujunemist. Kui see periood on liiga niiske, jääb valmimine hilisemaks, ning liigse kuivuse tagajärjel jäävad seemned pisikeseks ja nende seemnekest on paksem. Mõlemal juhul pikeneb keetmisaeg ja sordi maitseomadused halvenevad. Seega tuleb kõnealused herned külvata varakevadel, s.o ajavahemikul aprilli viimasest dekaadist kuni mai esimese dekaadini.

— Optimaalne mulla pH on 7. Toote „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ jaoks kasutatavad herned on kasvutingimuste suhtes nõudlikumad kui muude sortide herned. Eespool nimetatud hernesort on sobiv mõõdukalt haritud lubjarikka liivsavi lõimisega mulla jaoks, kuid väiksemat saaki on võimalik saada ka väheviljakatelt muldadelt, savikalt liivalt ja soistelt mineraalmuldadelt. Toote „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ jaoks on optimaalne mulla pH umbes 7, mis on suurem kui muude, vähem nõudlike hernesortide puhul.

2. Ajaloolised ja inimtegurid.

Määratletud geograafilises piirkonnas põlvkondade jooksul toote „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ jaoks kasutatava herne kasvatamise ja selektsiooniga on loodud kvaliteetne sort, mis on suurepäraselt kohastunud kohalike oludega ja millest on saanud kindel gastronoomiline lemmik.

Halli herne kasvatamise traditsioon on Lätis pikaajaline. Seda liiki hernest on Lätis kasvatatud juba 18. sajandist. 20. sajandi alguses avaldati artikleid „halli“ herne kasvatamise eripära kohta. Hernesortide valikaretus algas Lätis 1925. aastal Stende Riiklikus Teraviljaaretusinstituudis, kuid alates 1945. aastast on seda tehtud Priekuļi Riiklikus Taimearetusinstituudis, mis on tõenduseks, et neid herneid saab kasvatada kogu Läti territooriumil. Toote „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ jaoks kasutatava herne valikaretusega tegid tavainimesed algust suure pruuni Vidzeme herne baasil. Kasutades selliselt selekteeritud materjali ja parandades seda eesmärgipärase valiku teel, st jättes välja looduslike liikide kibedad herned, et saada keetmisel hea maitse ja välimusega herned, aretas Priekuļi Riiklik Taimearetusinstituut (Priekuļi vald, Priekuļi omavalitsus) toote „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ jaoks kasutatava sordi ’Retrija’, mis on ainus nii suurte seemnetega sort.

Paljude aastate jooksul arendatud kasvatus- ja saagikoristusmeetodid on tähtsad nii saagikuse suurenemise kui ka kvaliteetse toote tagamisel. Nende meetodite hulka kuuluvad näiteks mulla harimine ja külvisesegu õige suhte ning õige koristusaja määramine. Toote „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ jaoks kasutatavat hernest kasvatatakse ainult segaviljas koos teraviljaga (kaer, oder või suvinisu), mis on hernetaimele toeks. Eri viljade suhe segaviljas peab olema järgmine. Toote „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ jaoks kasutatava herne suhe teraviljaliikidega on kas 1:2 või 1:1.

Toote „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ tootmiseks kasutatava vilja koristamisel kombainiga on vaja tähelepanelikkust ja oskusi, kuna küpsed herned võivad kergesti poolituda. Pärast saagikoristust kuivatatakse saak hoolikalt kuivatites.

Lätlased on sajandeid herneid söönud. Herned, oder ja oad olid pikka aega igapäevaseks toiduks ja need püsisid põhitoiduainetena kuni kartuli sissetoomiseni 19. sajandil. Tänapäeval soovitatakse reisijuhtides herneid „pelēkie zirņi“ koos peekoniga kui maitsmist väärt Läti rahvusrooga.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Viitemääruse artikli 6 lõige 1)

https://www.pvd.gov.lv/lv/lauksaimniecibas-un-partikas-produktu-norazu-registracija

(1) ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.