ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
13.

nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus vaataks läbi personalipoliitika, millega määratakse kindlaks liikmesriikide nimetatud ja liidu institutsioonidest värvatud personali vaheline tasakaal; rõhutab asjaolu, et sellist personalipoliitikat tuleks kohaldada kogu hierarhia ulatuses, eriti delegatsioonide juhtide osas, kelle hulgas liikmesriikide diplomaadid on tugevalt üleesindatud – 128 delegatsiooni juhist 59 (st 46 %) on saadetud liikmesriikidest, kusjuures neist ainult 20 on nimetatud sellistest liikmesriikidest, kes ühinesid liiduga aastatel 2004, 2007 ja 2013; leiab, et selline üleesindatus on vale signaal liikmesriikidele, kes ühinesid liiduga alates 2004. aastast; on seisukohal, et parem tasakaal liikmesriikide ja liidu institutsioonide ning samuti liikmesriikide endi esindatuse vahel on vajalik liidu mitmekesisuse näitamiseks ja peegeldamiseks;
C.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes agentuuri eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta on saanud piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;
19.

märgib, et kui liikmesriik saadab ametnikke ja/või tehnilist varustust agentuuri koordineeritavate operatsioonide jaoks, kirjutab liikmesriik alla agentuuri ja vastuvõtva liikmesriigi koostatud tegevusplaanile, milles on selgelt välja toodud operatiivkoostöö tingimused; tuletab meelde, et puuduvad sätted, mis annaksid osalevatele liikmesriikidele vabaduse kasutada konkreetse poliitilise eesmärgi saavutamiseks muid viise ja vahendeid kui need, mis on toetusvahendiga ette nähtud, kuna tegevusplaani tuleb täita kokkulepitud viisil ja sellest kõrvale kaldumata, välja arvatud juhul, kui plaani muudetakse; juhib tähelepanu, et uus ettepanek piiri- ja rannikuvalve loomise kohta (2) on veelgi kaugeleulatuvam ning selles soovitatakse proaktiivseid ühisoperatsioone ja tagasisaatmismeetmeid, mis ei ole kooskõlas toetuse kui rahastamisvahendi iseloomuga; nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks seda edaspidi asutamismääruse ettepanekute tegemisel;
18.

märgib, et amet on sõlminud IT-varundusteenuste (sh elektronposti teenused) lepingu pilveteenuste osutajaga, kasutades selleks komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud institutsioonidevahelist lepingut; võtab teadmiseks, et lepingu tingimustes ei määratleta piisavalt ameti andmete asukohta, mis tähendab, et on oht, et Euroopa ühenduste privileegid ja immuniteedid, mis kehtivad ka ameti suhtes, ei ole tagatud, ning et teenuseosutaja ei austa täielikult Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 7 sätestatud eraelu puutumatust; võtab ametilt saadud teabe põhjal teadmiseks, et pärast teenuseosutajalt täiendavate selgituste ja tagatiste saamist on amet arvamusel, et tuvastatud jääkrisk on vastuvõetav ja kokkulepitud lepingutingimustega adekvaatselt kaetud; märgib, et amet vaatab siiski lepingu rakendamise korrapäraselt läbi, et hinnata riske ümber ja võtta asjakohaseid meetmeid ja parandusmeetmeid, kui seda peetakse vajalikuks;
301.

peab vastuvõetamatuks asjaolu, et toetusesaajate poolt tehtud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi turu- ja otsetoetustega seotud kvantifitseeritavate vigade 26 juhtumi puhul oli liikmesriikide ametiasutustel piisavalt teavet selleks, et vältida vigu või need tuvastada ja parandada enne kulude komisjonile deklareerimist; täheldab, et kui kogu olemasolevat teavet oleks kasutatud vigade parandamiseks, oleks selle alapeatüki hinnanguline veamäär olnud 0,6 protsendipunkti võrra madalam; märgib lisaks, et kontrollikoda leidis, et 34 juhul oli tema poolt tuvastatud vea tegijaks riigi ametiasutus, ja et selliste vigade osakaal hinnangulises veamääras oli 0,7 protsendipunkti; märgib, et toetusesaajate poolt tehtud maaelu arengu, keskkonna, kliimameetmete ja kalandusega seotud kvantifitseeritud vigade 15 juhtumi puhul oli liikmesriikide ametiasutustel piisavalt teavet selleks, et vältida vigu või need tuvastada ja parandada enne kulude komisjonile deklareerimist; märgib, et kui kogu olemasolevat teavet oleks kasutatud vigade parandamiseks, oleks selle alapeatüki hinnanguline veamäär olnud 3,3 protsendipunkti võrra madalam; märgib lisaks, et kontrollikoda leidis, et kolmel juhul oli tema poolt tuvastatud vea tegijaks riigi ametiasutus, ja et selliste vigade osakaal hinnangulises veamääras oli 0,6 protsendipunkti; on arvamusel, et selline olukord, mis on sellisena püsinud juba mõned aastad, annab tunnistust hoolsuse puudumisest;
9.

võtab teadmiseks asjaolu, et amet võttis vastu sisepoliitika, et parandada oma ruumide kulutasuvust ja keskkonnasõbralikkust; märgib, et oluline samm mõlema nõude rahuldamise suunas oli paberivaba asjaajamise vastuvõtmine, mis kujutab endast sisedokumentide salvestamise ja töövoo platvormi; märgib rahuloluga, et amet on kaotanud peaaegu kõik paberipõhised töövood, sealhulgas finantstehingud ning personalifailid ja -dokumendid, ning on asendanud need elektrooniliste dokumentide ja töövoogudega, et saavutada paberivaba kontorikeskkond; võtab teadmiseks asjaolu, et kõnealune vahend võeti edukalt kasutusele 2015. aasta jaanuaris;
10.

märgib, et hankemenetluste ja töövõtjate valiku kriteeriumite kohta on kättesaadav väga piiratud teave; märgib, et andmekaitseinspektori veebisaidil avaldati 2014. aastal ainult üks hankelepingu sõlmimise otsus; palub andmekaitseinspektoril lisada oma veebisaidile ja 2015. aasta tegevusaruandesse nimekirja kõigist sõlmitud lepingutest, milles ta on osaline, isegi kui need on algatatud teiste institutsioonide poolt, ning teabe lepingutega seotud menetluste ja valikukriteeriumite kohta;
C.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta on saanud piisava kindluse selle kohta, et ameti 2014. aasta raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;
3.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõte ei hinnanud riiklikelt rahastamisasutustelt saadud auditiaruannete kvaliteeti lõpetatud projektidega seotud kulude osas; märgib ühtlasi, et kolme riikliku rahastamisasutuse auditistrateegia hindamise põhjal ei olnud võimalik teha järeldust järelauditite tulemusliku toimimise kohta, kuna riiklikud rahastamisasutused kasutavad eri metoodikat, mis ei võimaldanud ühisettevõttel arvutada ei kaalutud veamäära ega ka jääkvigade määra; märgib ühtlasi, et ECSEL kinnitas, et jõudis riiklike kindlustussüsteemide laiaulatusliku hindamise põhjal järeldusele, et need süsteemid suudavad ühisettevõtte liikmete finantshuve mõistlikul määral kaitsta;
B.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et keskuse eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;
7.

võtab teadmiseks, et 2013. aastast üle kantud kulukohustustega seotud liigendamata assigneeringutest tühistati 2014. aastal 21,2 % (146 417 eurot), mis tähendab 2013. aastaga võrreldes 4,7 % kasvu; märgib, et tühistamised on põhiliselt seotud ajutiste teenuste, töötajate koolituskursuste, haldusalaste tugiteenuste ja tõlkekuludega; tuletab ametile meelde, et need tühistamised on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega ning et eelmisest aastast üle kantud assigneeringute tühistamiste suur hulk viitab puudustele eelarve planeerimises; võtab ameti andmete põhjal teadmiseks, et amet on võtnud meetmeid, et täiustada eelarve planeerimist ja täitmist ning vähendada eelarveaasta lõpus ebaproportsionaalselt suuri ülekandmisi;
3.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et keskuse raha ja lühiajaliste hoiuste maht suurenes 2013. aasta lõpu 40 000 000 eurolt 2014. aasta lõpuks 44 000 000 euroni; täheldab, et eelarve ülejääk ja reservid suurenesid 37 500 000 eurolt 40 400 000 euroni, mis näitab, et hindu on võimalik langetada; võtab murega teadmiseks, et eelarve ülejääk on keskuse puhul korduv nähtus; võtab siiski teadmiseks keskuse poolt selle suundumuse ümberpööramiseks võetud positiivsed meetmed;
8.

märgib, et kontrollikoda märkis kaheksal juhul ära eelmistest aastatest üle kantud assigneeringute tühistamiste kõrge määra; märgib, et sellised tühistamised viitavad asjaolule, et ülekantud assigneeringud põhinesid kas tegelikust suuremaks hinnatud eelarvevajadustel või olid need muul põhjusel põhjendamata; nõuab tungivalt, et need ametid võtaksid meetmeid, et seda probleemi edaspidi vältida; võtab võrgustiku andmete põhjal teadmiseks, et tühistamiste määr näitab seda, mil määral on ametid õigesti prognoosinud oma finantsvajadusi, ning see on eelarve hea planeerimise kohta parem näitaja kui ülekandmiste määr; võtab võrgustiku andmete põhjal teadmiseks, et asjaomased ametid on rakendanud mitmesuguseid meetmeid, et eelarve järelevalvemenetlust parandada ja selle probleemiga tegeleda;
82.

võtab rahuloluga teadmiseks meetmed, mis võeti parlamendiliikmete registreeritud assistentide töölepingute korraldamiseks enne parlamendi kaheksanda koosseisu ametiaja algust, ja eelkõige rakenduse APA-People sujuva toimimise; on siiski seiskohal, et parlamendiliikmete registreeritud assistentide töölevõtmiseks oleks tulnud teatavates valdkondades eraldada rohkem haldustöötajaid, et tagada suurem kiirus ja tõhusus; juhib tähelepanu asjaolule, et töötajate arv ja tehnilised vahendid ei olnud piisavad, et hoida ära viivitused mõnede assistentide lepingute sõlmimisel, lepingute katkemised ning viivitused kulude ja muude hüvitiste arvutamisel ning seega ka palkade maksmisel; tunnistab siiski, et see protsess on oluliselt paranenud 2009. aastaga võrreldes, kuid märgib, et Euroopa Parlament peab järjekindlalt püüdma suurendada töölevõtmismenetluste kiirust ja tõhusust;
23.

märgib, et Euroopa Kohtu autopark koosneb 75-st ametisõidukist ja selle maksumus on 1 168 251 eurot; märgib, et autojuhtide palkadeks maksti 2014. aastal 2 434 599 eurot; leiab, et need kulud on liiga suured ja see praktika on vastuolus liidu institutsioonides valitseva üldise suundumusega piirata ametisõidukite kasutamist; kordab üleskutset Euroopa Kohtule vähendada liikmete ja töötajate käsutuses olevate ametiautode arvu; toonitab, et autojuhtide osutatavate ulatuslike erateenuste kulud tuleb kanda liidu maksumaksjatel; soovitab Euroopa Kohtul uurida neid küsimusi institutsioonidevahelises kontekstis ning nõuab tungivalt, et Euroopa Kohus edendaks aktiivselt keskkonnahoidlikku liikuvust;
A.

arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) toetatakse töötajaid, kes on koondatud väikestest ja keskmise suurusega ettevõtetest ning hargmaistest ettevõtetest, olenemata poliitikast või huvidest, mis põhjustasid sulgemise otsuse, eelkõige viimaste puhul; arvestades, et EGFi määrus ja liidu kaubanduspoliitika peaksid rohkem keskenduma sellele, kuidas kaitsta liidu töökohti, tootmist ja oskusteavet;
4.

märgib, et Euroopa ja Põhja-Ameerika ei ole äriotstarbeliste sõidukite tootmises enam juhtival positsioonil, kuna hiljuti on esile kerkinud Aasia veokitootjad; juhib tähelepanu sellele, et 2014. aastal kahanes liidus raskeveokite tootmine ning vähenes suurte äriotstarbeliste sõidukite, busside ja vagunite eksport (6,3 miljardi euro ehk 11 % võrra), äriotstarbeliste sõidukite koguimport liitu aga suurenes (+10 %); märgib, et veoautotööstusel on raske tulla toime suurte muutustega ja vajadusega kohaneda üha enam globaliseeruvas maailmas; märgib, et Rootsi ametiasutused väidavad, et Volvo Umeås paikneva tehase osaline ümberpaigutamine on tingitud Volvo optimeerimiskavas välja toodud vajadusest suurendada tõhusust ja vähendada kulusid, et tulla toime olemasoleva ja oodatava ülemaailmse konkurentsiga;
D.

arvestades, et EGFi iga-aastane maksimumeelarve on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades), ja arvestades, et EGFi määruse artikli 11 lõike 1 kohaselt võib EGFi määruse rakendamiseks komisjoni algatusel tehniliseks abiks vajalike ettevalmistus-, järelevalve- ja andmekogumismeetmete ja teadmistebaasi loomise ning vajalike haldus- ja tehnilise toe, teavitamismeetmete ning auditi, kontrolli- ja hindamismeetmete rahastamiseks kasutada 0,5 % nimetatud summast (s.o 828 060 eurot 2016. aastal);
4.

peab kiiduväärseks komisjoni lubadust mitte paigutada ümber välishumanitaarabiks ette nähtud eelarvevahendeid; märgib, et komisjon on teinud ettepaneku paigutada uue vahendi alusel tehtava esimese osamakse jaoks ümber Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi assigneeringud, mis olid määratud pagulastega tegelemise koormuse jagamiseks liikmesriikide vahel; on veendunud, et kogusummat ei saa katta vahendite ümberpaigutustest, mõjutamata seejuures Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi tööd, mis satub käesoleval aastal niikuinii veel suurema surve alla ja võib vajada tugevdamist, kui ümberpaigutamiskava täie hooga käima läheb; on seega seisukohal, et kõnealuse 100 miljoni euro eraldamise näol peab olema tegemist vahendite võimalikult kiire kättesaadavaks tegemisega, mis tuleb hiljem kompenseerida; märgib, et rubriigis 3 ei ole enam mingit varu ning paindlikkusinstrumendi 2016. aasta vahendid on täielikult ära kasutatud; toetab seetõttu ettenägematute kulude varu kasutuselevõttu käesoleva aasta ülejäänud summa katmiseks nii vara, kui vaja, ning palub komisjonil esitada sellekohane ettepanek; leiab, et mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäära tõstmine rubriigis 3 on paratamatu, kui kavatsetakse tegeleda kõikide pagulas- ja rändekriisiga seotud vajadustega;
43.

väljendab heameelt kirjaliku ja suulise tõlke tõhususe osas saavutatud edusammude üle; tunnustab tõlkide osutatavate teenuste kvaliteeti ja lisaväärtust; nõuab varajase ja kestliku kokkuleppe sõlmimist peasekretäri ja tõlkide esindajate vahel, et ühendada head töötingimused ja tõhus juhtimine ning hoida ära tasakaalustamatuse olukorrad töötundide osas ja üldine ebakindlus tõlkide hulgas, võttes arvesse sotsiaalseid õigusi; palub peasekretäril teha täiendavaid ratsionaliseerimisettepanekuid, nagu tellimuse alusel tehtava kirjaliku ja suulise tõlke mahu suurendamine, eriti seoses Euroopa Parlamendi laiendatud töörühmade tegevusega; on seisukohal, et alates 2014. aasta oktoobrist komisjonide etapi muudatusettepanekute puhul kasutatav keeleprofiili süsteem on võimaliku tõhususe näide, mida saab edasi arendada; on seisukohal, et suuline ja kirjalik tõlge on kõigile avatud Euroopa demokraatias kesksel kohal, ja nõuab sellega seoses, et ei lubataks viia ellu ühtegi reformi, mis kahandaks võimalusi tutvuda maksimaalselt parlamendi tegevuse ja dokumentidega võimalikult kaasaval alusel;
12.

on seisukohal, et eelkõige noorte tööhõive algatuse kaudu on võimalik otsustavalt toetada liidu esmatähtsat eesmärki luua töökohti ja ergutada majanduskasvu; kordab võetud kohustust jätkata selle programmi rahastamist, et seda laiendada ja seeläbi pakkuda rohkematele noortele, sh ELi saabuvatele noortele rändajatele tõelist väljavaadet siseneda tööturule selliselt, et nad saavad kvaliteetse tööpakkumise või pakkumise jätkata õpinguid või õpipoisiõpet; peab kahetsusväärseks, et ELi 2016. aasta eelarve läbirääkimistel ei eraldatud uusi kulukohustusi noorte tööhõive algatuse täiendavaks rahastamiseks, samas on noorte tööpuuduse määr ELis kõigi aegade kõrgeim; tuletab meelde, et seda eesmärki tuleb kaaluda koos vajadusega edendada noorte liikuvust, mida toetatakse programmist „Erasmus+“; rõhutab seda, kui oluline on kolme institutsiooni (Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon) ühisavaldus 2016. aasta eelarve kohta, milles märgitakse, et noorte tööpuuduse vähendamine on endiselt tähtis ja ühine poliitiline prioriteet ning et kolm institutsiooni kinnitavad seda silmas pidades taas oma otsusekindlust kasutada parimal moel selleks eraldatavaid eelarvevahendeid, eelkõige noorte tööhõive algatust; märgib, et vaatamata esialgsetele viivitustele selle algatuse rakendamisel ja noorte tööhõive algatuse rakenduskavasid täitva asutuse määramise jätkuvale edasilükkamisele paljudes liikmesriikides, viitavad praegused eelarve täitmise näitajad täielikule vahendite kasutamise suutlikkusele; kutsub komisjoni üles esitama noorte tööhõive algatuse kohta hinnangu hiljemalt 2016. aasta aprilli lõpuks ja igal juhul õigeaegselt, et selle programmi pikendamine oleks võimalik lisada ELi 2017. aasta eelarvesse; rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamise käigus leitakse lõplik lahendus noorte tööhõive algatuse rahastamisele uute kulukohustuste assigneeringute kaudu kuni 2020. aastani; toonitab sellega seoses seda, kui oluline on anda Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist toetust kuni 25-aastaste mittetöötavatele või mitteõppivatele noortele samas määras nagu töötajatele, kes saavad toetust noorte kõrge tööpuuduse määraga piirkondades;
3.

märgib, et viimastel aastatel on liidus esinenud klaasitoodetega kauplemisel tõsiseid probleeme, ning rõhutab, et aastatel 2000–2010 vähenes tööhõive Euroopa klaasisektoris tervikuna 32 %; juhib tähelepanu, et Valloonias, kus klaasitootmisel on kauaaegsed traditsioonid, on viimastel aastatel mitu suurt ettevõtet sattunud raskustesse: aastatel 2007 kuni 2012 vähenes Namuri ja Hainaut' piirkondades klaasisektori töökohtade arv 19 % ning Valloonias kadus 2013. aastal 1 236 ja 2014. aastal 1 878 töökohta;
14.

väljendab kahetsust, et seni on eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlustes esinenud korduvalt raskusi, mis tulenesid nõukogupoolse koostöö puudumisest; juhib tähelepanu asjaolule, et parlament ei andnud heakskiitu nõukogu peasekretäri tegevusele seoses eelarveaastatega 2009, 2010, 2011, 2012 ja 2013 põhjustel, mis on esitatud parlamendi 10. mai 2011. aasta, (2)25. oktoobri 2011. aasta, (3)10. mai 2012. aasta, (4)23. oktoobri 2012. aasta, (5)17. aprilli 2013. aasta, (6)9. oktoobri 2013. aasta, (7)3. aprilli 2014. aasta, (8)23. oktoobri 2014. aasta (9) ja 27. oktoobri 2015. aasta (10) resolutsioonides, ning lükkas edasi otsuse tegemise heakskiidu andmise kohta nõukogu peasekretäri tegevusele seoses eelarveaastaga 2014 põhjustel, mis on esitatud eelmainitud parlamendi 28. aprilli 2016. aasta resolutsioonis;
3.

märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt ei hinnanud ühisettevõte riiklikelt rahastamisasutustelt saadud auditiaruannete kvaliteeti lõpetatud projektidega seotud kulude osas; märgib ühtlasi, et kolme riikliku rahastamisasutuse auditistrateegia hindamise põhjal ei olnud võimalik teha järeldust järelauditite tulemusliku toimimise kohta, kuna riiklikud rahastamisasutused kasutavad eri metoodikat, mis ei võimaldanud ühisettevõttel arvutada ei kaalutud veamäära ega ka allesjäänud veamäära; märgib ühtlasi, et ühine tehnoloogiaalgatus ECSEL kinnitas, et jõudis riiklike kvaliteeditagamise süsteemide ulatusliku hindamise põhjal järeldusele, et need süsteemid tagavad ühisettevõtte liikmete finantshuvide mõistliku kaitse;
3.

märgib, et ITERi projekti ees seisvate raskuste tõttu esitas ITERi organisatsiooni uus peadirektor ITERi nõukogule tegevuskava, mis hõlmab konkreetseid meetmeid ITERi projekti arengut takistavate peamiste probleemide kõrvaldamiseks; märgib lisaks, et ühisettevõtte uus tegevdirektor koostas ühisettevõtte tegevuskava, mis suures osas toetab ITERi organisatsiooni tegevuskava; võtab teadmiseks, et ühisettevõtte tegevdirektor esitas tegevuskava 2015. aasta märtsis ühisettevõtte juhatusele, kes selle täielikult heaks kiitis, ning et ühisettevõtte tegevuskava täiendab ITERi organisatsiooni tegevuskava mitmes aspektis ja selles osutatakse edasistele täiendustele ühisettevõtte tegevuses; märgib, et auditi ajal tegeleti veel mõlema tegevuskava rakendamise praktiliste meetmete väljatöötamisega; märgib lisaks, et alates 2015. aasta märtsist rakendavad ITERi organisatsioon ja ühisettevõte neid kaht tegevuskava ja järgivad neid hoolikalt ning et need peaks andma paremaid tulemusi; nõuab, et nende tegevuskavade rakendamise aruanne esitataks aegsasti;
5.

märgib, et ühine tehnoloogiaalgatus ECSEL on palunud riiklikel rahastamisasutustel esitada tõendid, et riiklike menetluste rakendamine annab piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, ning märgib, et 30. juuni 2016. aasta tähtajaks oli 76 % riiklikest rahastamisasutustest (kelle arvele langeb 96,79 % Artemise ja ühisettevõtte ENIAC ühistest kulutustest), kellel seda paluti teha, esitanud nõutud dokumendid ja kinnitanud, et riiklike menetluste rakendamine annab tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta piisava kindluse;
27.

tuletab meelde, et määrus ravimiohutuse järelevalve toimingute eest makstavate tasude kohta (2) avaldati Euroopa Liidu Teatajas27. juunil 2014. aastal ning seda on kohaldatud menetluste suhtes alates 26. augustist 2014. aastal, kuigi kuni 2015. aastani ei nõuta sisse infotehnoloogia süsteemi tagamise ja kirjanduse jälgimise aastatasusid; soovib rõhutada, et nimetatud määrusega lubatakse ametil nüüd nõuda müügiloa omanikelt tasu selleks, et rahastada inimtervishoius kasutatavate ravimite ravimiohutuse järelevalve toimingute teostamist liidu tasandil; juhib tähelepanu sellele, et tulu kasutatakse siseriiklikele pädevatele asutustele tasu maksmiseks teadusliku hindamise teenuste eest, mida hindajad osutavad EMA ravimiohutuse riskihindamise komitee liikmetena, ja see aitab katta ameti ravimiohutuse järelevalve kulusid;
2.

märgib, et institutsioonid ja asutused peavad igal aastal koostama eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruande ning et ühisettevõtte aruandes esitatud teave ei olnud piisavalt sidus ja tihti oli see ka lünklik; on sellega seoses seisukohal, et komisjon peab koostama aruande olemuse ja sisu kohta suunised;
3.

peab kiiduväärseks, et kulukohustustega seotud ülekantud assigneeringute kogumaht on veelgi vähenenud 2 500 000 eurolt (32 %) 2012. aastal ja 2 200 000 eurolt (29 %) 2013. aastal 1 900 000 euroni (27 %) 2014. aastal; võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ülekandmiste määr III jaotises (tegevuskulud) oli 1 800 000 eurot (54 %); võtab teadmiseks, et nende ülekandmiste peamisteks põhjusteks olid viivitused küsitluste ja uuringute hankemenetlustes ning pooleliolevad uuringud, mis pidid kava kohaselt valmima 2015. aastal; mõistab, et tegevuskulude all teostatavate uuringute hilinemine on sageli põhjustatud institutsiooni kontrolli alt väljas olevatest asjaoludest; palub instituudil siiski jätkata oma pingutusi vähendada tegevuseelarves ülekantud summasid, et järgida eelarve aastasuse põhimõtet;
3.

võtab kontrollikoja aruande põhjal murega teadmiseks, et 2013. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute tühistamise määr oli kõrge, st 22 %, mis oli eelnenud aastaga võrreldes 13 % kõrgem; võtab teadmiseks, et peamiselt tulenesid need tühistamised viivitustest välistarnijate poolt teostatud IT-projektide valmimisel dokumentatsiooni ja varade haldamise ning politseiandmete vahetamise valdkonnas; võtab lisaks teadmiseks, et need viivitused ei kahjustanud tegevuspidevust, sest asjaomaste süsteemide puhul jätkati olemasolevate IT-lahenduste kasutamist; märgib, et välistarnijate põhjustatud tarneviivitusest hoolimata oli kasutamata ülekandmiste tegelik nominaalne suurenemine 2014. aasta lõpus 0,9 miljonit eurot;