ÜMTde konkreetsete vajaduste ja probleemide lahendamiseks keskendutakse 2021.–2027. aastal tehtavas koostöös meetmetele, mis on nii ÜMTde kui ka ELi huvides. Mitmeaastaste sihtprogrammide alusel on esmatähtsad koostöövaldkonnad eelkõige roheline kokkulepe, digiüleminek, tööhõive ja majanduskasv ning inimareng. Kokku 15st mitmeaastasest sihtprogrammist 11 oli 2021. aasta lõpuks juba vastu võetud. 2022. aasta jooksul tuleb veel vastu võtta neli mitmeaastast sihtprogrammi.

COVID-19 pandeemia mõju olid ÜMTdele märkimisväärne. See tekitas enneolematu surve nende majandustele, millest paljud sõltuvad turismist. Samuti kahjustasid neid ülemaailmsetes tarneahelates esinenud häired (mõjutades kahjulikult nende importi, milleks on peamiselt toiduained) ning nende peamiste ekspordiartiklite hinna ja nõudluse kõikumised. Piiratud eelarvevaru tekitas lisasurvet. Selle tulemusel süvenevad tõenäoliselt struktuursed sotsiaal-majanduslikud probleemid, mis toovad esile kõige haavatavamate elanikkonnarühmade ebakindla olukorra.

Lisaks toetas EL 2021. aastal ülemeremaade ja -territooriumide ühendust (OCTA) tegevustoetuse kaudu (550 000 eurot). See suurendas ühenduse suutlikkust täita oma ülesandeid, eeskätt koordineerida ÜMT partnereid, et hõlbustada dialoogi ELiga, edendada partnerlust ja toetada oma liikmete kollektiivset tööd mitmes üldist huvi pakkuvas valdkonnas.

Täpsemalt tehti 2021. aastal tehnilise koostöö rahastu abil uus algatus noorsoo toetamiseks – ÜMTde noortevõrgustik. Algatus on kavas käivitada 2022. aasta keskel. See koondab ÜMTde noori esindajaid, kes kaasatakse komisjoni ning teiste asjaomaste institutsioonide ja partneritega ELi ja ÜMTde partnerluse ja koostöö teemal peetavasse dialoogi.

·Kariibi mere piirkonnas keskendub programm „RESEMBID“ (Resilience, Sustainable Energy and Marine Biodiversity – 42,67 miljonit eurot, millest 2,67 miljonit eurot B-assigneeringutest COVID-19 toetusena) vastupanuvõime suurendamisele, säästvale energiale ja mere elurikkusele. Eesmärk on suurendada vastupidavust äärmuslikele ja korduvatele loodusnähtustele, uuendada aegunud taristut ja parandada energiatõhusust ning tõhustada mere elurikkuse kaitset ja kestlikku majandamist. 2021. aastal kiirenes kõigi lepingu sõlmimise ja elluviimise etapis olnud toetusprojektide rakendamine. Programmiga saavutati märkimisväärseid tulemusi ka vastupanuvõime ja katastroofiohuks valmisoleku valdkonnas, eelkõige seoses diagnostiliste aruannetega hädaolukordadeks valmisoleku ja katastroofidele reageerimise kohta 12 ÜMTs ning katastroofiriski rahastamist ja analüüsi käsitleva kursusega, mille läbimisel saadakse tunnistus. Praeguseks on välja makstud 8,2 miljonit eurot, mida eeldatavasti suurendatakse alates 2022. aastast.

2021. aastal ei sõlmitud ühtegi uut lepingut EIP ÜMTde investeerimisrahastu raames, mis uue ÜMTde, sh Gröönimaa assotsieerimise otsuse alusel lõpetati. Varem allkirjastatud lepingute täitmine oli 2021. aastal pooleli kogusummas 85,39 miljonit eurot (kusjuures kogu 85,39 miljonit eurot oli 2021. aasta lõpuks välja makstud). See summa ületas algkapitali, sest fondi tehti tagasimakseid ja osa tagasi saadud rahast on uuesti välja laenatud.

·225 miljonit eurot vahendite territoriaalseks (kahepoolseks) jaotuseks Gröönimaale;

·76 miljonit eurot piirkondlikuks koostööks, millest 15 miljonit eurot ÜMTde piirkonnasiseseks koostööks nende naabritega, kes ei kuulu ÜMTde hulka;

·22 miljonit eurot uuringuteks või tehnilise abi meetmeteks;

·13 miljonit eurot jaotamata fondi ettenägematute asjaolude, tekkivate probleemide ja uute rahvusvaheliste prioriteetide jaoks.

Nüüdseks kaotatud ÜMTde investeerimisrahastust tagasisaadavad summad lisatakse nende laekumisel jaotamata reservi.

Pärast vahekokkuvõtet võib kõik ülejäänud jaotamata vahendid komisjoni algatusel ja pärast liikmesriikidega ÜMT komitees konsulteerimist suunata muudesse ÜMTde, sh Gröönimaa assotsieerimise otsusega loodud rahastamispakettidesse.

Vastavalt ÜMTde, sh Gröönimaa assotsieerimise otsuses kehtestatud kriteeriumidele on kaksteist ÜMTd (13st) kõnealuse otsuse alusel vahendite kahepoolseks jaotuseks abikõlblikud. Ka Saint-Barthélemy saab nüüd esimest korda kasu vahendite territoriaalsest jaotusest. Prantsuse Antarktilisi ja Lõunaalasid, mis on ainus asustamata ÜMT, käsitatakse rahastamiskõlblikkuse seisukohast piirkonnana vastavalt ÜMTde, sh Gröönimaa assotsieerimise otsuse artikli 84 lõikele 1; seega saavad need piirkonnad vahendite kahepoolse jaotuse asemel kasu sihtotstarbelisest piirkondlikust programmist.

Kariibi mere, Vaikse ookeani ja India ookeani jaoks mõeldud kolme piirkondliku programmi eesmärk on edendada sama piirkonna ühesuguste probleemide ja prioriteetidega ÜMTde koostööd. Vahendite piirkondliku jaotuse alusel rahastatavate meetmetega toetatakse nimetatud probleeme käsitlevate kõikehõlmavate piirkondlike programmide ja projektide väljatöötamist ning rahastamist. Muude rahastamisallikate, sealhulgas liidu vahendite alusel soodustatakse partnerlust naabruses asuvate Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (AKV) ja/või kolmandate riikide ning ELi äärepoolseimate piirkondadega tehtava koostöö kaudu. ÜMTde, sh Gröönimaa assotsieerimise otsusega kehtestatud oluline uuendus on piirkondadevaheline rahastamispakett, millega nähakse ette rahalised vahendid just sellise koostöö soodustamiseks ÜMTde hulka mittekuuluvate naaberriikidega.

Programmitöö protsess ajavahemikuks 2021–2027

Komisjon võtab mitmeaastased sihtprogrammid vastu ühtsete programmidokumentidena. Neis võetakse arvesse ÜMTde ja nendega seotud liikmesriikide vahel kokku lepitud territoriaalseid arengukavasid või muid kavasid ning ELi prioriteete. Mitmeaastased sihtprogrammid võetakse vastu ÜMT komitee menetluse kohaselt. Tegevuskavad ja meetmed võetakse vastu mitmeaastastest sihtprogrammidest eraldi samuti ÜMT komitee menetluse kohaselt. ÜMTde palvel pakutakse neile programmitöö protsessi ajal tehnilist abi kooskõlas ÜMTde, sh Gröönimaa assotsieerimise otsuse artikliga 80. Peamise eripärana keskendutakse ÜMTde koostöös põhimõtteliselt ühele prioriteetsele valdkonnale, mis lähtub ÜMTde ja ELi vastastikustest huvidest, et tagada olemasolevatele ressurssidele vastav mõju ja poliitika esmatähtsusel põhineva lähenemisviisi edendamine. Samuti ei toimu ÜMTde mitmeaastaste sihtprogrammide puhul nende kahepoolsete rahastamispakettide kohustuslikku vahehindamist, kuna need on väikesed, kuid otsuse I lisa kohaselt on ette nähtud otsuse rakendamise kohta vahekokkuvõtte tegemine. Lõpetuseks on ÜMTd investeeringute toetamiseks abikõlblikud ka programmi „InvestEU“ raames.

Olukord 2021. aastal

a)Territoriaalne koostöö 2021. aasta oktoobrist detsembrini

2021. aasta jooksul programmitöö raames peetud dialoogide ja konsultatsioonide tulemusena võeti 2021. aasta detsembris vastu 11 ELi ja ÜMTde vahelise koostöö mitmeaastast sihtprogrammi 15st ettenähtust.

Rohelise kokkuleppega seotud teemad on ELi ja ÜMTde koostöös esmatähtsad; seda kajastavad 11st vastuvõetud kahepoolsest mitmeaastasest sihtprogrammist seitse (Uus-Kaledoonia, Sint Maarten, Sint Eustatius, Prantsuse Polüneesia, Saint-Barthélemy, Saba, Gröönimaa), samuti India ookeani piirkonna mitmeaastane sihtprogramm. Ligikaudu 40 % kõikidest vahenditest kasutatakse rohelise kokkuleppega seotud koostööks (näiteks taastuvenergia, vesi, katastroofiohu vähendamine, kestlik põllumajandus ja keskkonnasäästlik majanduskasv).