ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
•Proportsionaalsus

•Vahendi valik

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Konsulteerimine sidusrühmadega

4.MÕJU EELARVELE

Kavandatavate tehniliste kohanduste eesmärk on tagada, et summad, mis 2016. aastal määrati nõukogu otsuste (EL) 2015/1523 ja (EL) 2015/1601 rakendamise toetamiseks, oleksid liikmesriikidele riiklike programmide raames kättesaadavad isikute ümberpaigutamise rahastamiseks ning rände ja varjupaiga valdkonnas võetavate muude meetmete jaoks juhul, kui see on riikliku programmi läbivaatamise käigus nõuetekohaselt põhjendatud. Seetõttu ei ole määruse (EL) nr 516/2014 kavandatavate muudatuste rakendamiseks liidu eelarvest lisavahendeid vaja.

5.MUU TEAVE

•Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

•Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

Ettepaneku esimene eesmärk on võimaldada kasutada Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ülejäänud summasid, et toetada nõukogu otsuste (EL) 2015/1523 ja (EL) 2015/1601 rakendamist ELi prioriteetide edendamiseks rände- ja varjupaigavaldkonnas, sealhulgas isikute ümberpaigutamiseks. See oleks võimalik pikendatud kaheaastase ajavahemiku jooksul pärast seda, kui komisjon on riiklikud programmid läbi vaadanud, ning võimaldaks neid vahendeid liikmesriikide riiklike programmide läbivaatamise teel kasutada ka selleks, et saavutada muid eesmärke peale ümberpaigutamise. Samal ajal laiendataks ka ümberpaigutatavate isikute sihtrühma, et anda liikmesriikidele solidaarsusmeetmete rakendamisel suurem paindlikkus.

Seetõttu muudetakse ettepanekuga määruse (EL) nr 516/2014 artiklit 18, lisades sinna sõnade „rahvusvahelist kaitset saava isiku“ ette sõnad „rahvusvahelise kaitse taotleja või“.

Teiseks muudetakse ettepanekuga määruse (EL) nr 516/2014 artiklit 18, tehes võimalikuks nõukogu otsuste (EL) 2015/1523 ja (EL) 2015/1601 rakendamise toetamiseks määratud summade uuesti sidumise kulukohustustega isikute ümberpaigutamiseks või nende summade ülekandmise muude Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi määruses kindlaks määratud meetmete jaoks, mis lähtuvad liikmesriikide vajadustest. Seda tuleks riikliku programmi läbivaatamise käigus nõuetekohaselt põhjendada ja komisjon peab läbivaadatud programmi heaks kiitma. Selline ülekandmine või uuesti sidumine kulukohustustega oleks võimalik vaid üks kord, pidades silmas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet ja järgides määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 50 sätestatud kulukohustustest vabastamise reeglit.

Kolmandaks lisatakse ettepanekuga määruse (EL) nr 516/2014 artiklisse 18 säte, millega muudetakse määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 50 sätestatud kulukohustustest vabastamise reeglit nii, et nõukogu otsuste (EL) 2015/1523 ja (EL) 2015/1601 rakendamise toetamiseks määratud ülejäänud summasid on võimalik kasutada kaheaastase täiendava ajavahemiku jooksul. Sel eesmärgil nähakse kavandatava sättega ette, et asjaomased summad loetakse kulukohustustega seotuks sellel aastal, kui toimus riikliku programmi läbivaatamine, mille käigus kiidetakse heaks nende summade uuesti sidumine kulukohustustega või ülekandmine riikliku programmi muude meetmete jaoks.
11. EAFi finantsmääruse artikli 23 lõikes 1 on sätestatud, et juhul kui liikmesriik ei maksa osamaksusummat tähtaegselt, peab ta tasuma maksmata jäänud summalt intressi vastavalt samas artiklis sätestatud intressi maksmise korrale.

11. EAFi finantsmääruse artikli 22 lõikes 1 on sätestatud, et osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt järjestikku varasemate EAFide jaoks ette nähtud summad. Käesolevas ettepanekus esitatud osamaksunõuded hõlmavad seetõttu EIP puhul 10. EAFi summasid ning Euroopa Komisjoni puhul 11. EAFi summasid.

võttes arvesse nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määrust (EL) 2015/323, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust, eriti selle artikli 21 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1)Vastavalt nõukogu määruse (EL) 2015/323 artikli 21 lõikes 2 sätestatud menetlusele esitab komisjon 15. oktoobriks 2018 ettepaneku, millega nähakse ette a) liikmesriikide aastase osamaksu ülemmäär 2020. aastal, b) 2019. aasta osamaksu suurus, c) 2019. aasta osamaksu esimese osa suurus ning d) hinnanguline mittesiduv prognoos aastase osamaksu suuruse kohta aastateks 2021-2022.

(2)Euroopa Investeerimispank edastas komisjonile oma hallatavate rahastamisvahendite kohta kulukohustuste ja maksete ajakohastatud prognoosi vastavalt nõukogu määruse (EL) 2015/323 artiklile 52.

(3)Nõukogu määruse (EL) 2015/323 artikli 22 lõikes 1 on sätestatud, et osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt varasemate EAFide raames ette nähtud summad. Seetõttu tuleks esitada nõue tasuda 10. EAFi osamaks EIP-le ja 11. EAFi osamaks komisjonile.

(4)Nõukogu otsusega (EL) 2017/2171 on kehtestatud, et liikmesriikide EAFi makstava aastase osamaksu ülemmäär 2019. aastal on komisjoni puhul 4 600 000 000 eurot ja EIP puhul 300 000 000 eurot,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liikmesriikide EAFi osamaks 2020. aastal on 4 900 000 000 eurot. See jagatakse nii, et komisjoni osa on 4 600 000 000 eurot ja EIP osa on 300 000 000 eurot.

Artikkel 2

Liikmesriikide EAFi osamaks 2019. aastal on 4 700 000 000 eurot. See jagatakse nii, et komisjoni osa on 4 400 000 000 eurot ja EIP osa on 300 000 000 eurot.

Artikkel 3

Euroopa Arengufondi osamaksude summad, mille liikmesriigid maksavad Euroopa Komisjonile ja Euroopa Investeerimispangale 2019. aasta osamaksu esimese osana, on esitatud käesoleva otsuse lisa tabelis.

Artikkel 4

Hinnanguline mittesiduv prognoos 2021. aasta osamaksu suuruse kohta on komisjoni puhul 4 000 000 000 eurot ja EIP puhul 300 000 000 eurot ning 2022. aasta osamaksu kohta komisjoni puhul 3 500 000 000 eurot ja EIP puhul 400 000 000 eurot.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel,
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Mõlema EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu IX lisa („Finantsteenused“), et inkorporeerida EMP lepingusse rahaülekandeid käsitlev määrus ja neljas rahapesuvastane direktiiv, sealhulgas seda täiendav komisjoni delegeeritud määrus.

EMP ühiskomitee otsuste eelnõudes tehtud kohandusi ei saa pidada pelgalt tehnilisteks kohandusteks nõukogu määruse nr 2894/94 tähenduses. Seetõttu võtab liidu seisukoha vastu nõukogu.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Eelnõuna lisatud EMP ühiskomitee otsustega laiendatakse kehtivat ELi poliitikat EMP EFTA riikidele (Norra, Island ja Liechtenstein).

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

ELi õigustiku laiendamine EMP EFTA riikidele toimub selle inkorporeerimise teel EMP lepingusse vastavalt kõnealuse lepingu eesmärkidele ja põhimõtetele ning selle eesmärk on luua dünaamiline ja ühtne Euroopa Majanduspiirkond, mis põhineb ühistel õigusnormidel ja võrdsetel konkurentsitingimustel.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

EMP lepingusse inkorporeeritavad õigusaktid on koostatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 alusel.

EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kindlaks seisukoha, mis tuleb liidu nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

Euroopa välisteenistus ja komisjoni talitused esitavad nõukogule EMP ühiskomitee otsuste eelnõu, et nõukogu võtaks need vastu kui liidu seisukoha. Euroopa välisteenistus loodab, et ta saab need EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgneval põhjusel.

Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

ELi õigustik inkorporeeritakse EMP lepingusse vastavalt nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta), milles kinnitatakse kasutatud lähenemisviisi.

•Proportsionaalsus
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu IX lisa „Finantsteenused“, et inkorporeerida EMP lepingusse direktiiv 2014/51/EL seoses Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) volitustega.

EMP ühiskomitee otsuse eelnõus tehtud kohandusi ei saa pidada pelgalt tehnilisteks kohandusteks nõukogu määruse nr 2894/94 tähenduses. Seetõttu võtab liidu seisukoha vastu nõukogu.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Eelnõuna lisatud EMP ühiskomitee otsusega laiendatakse kehtivat ELi poliitikat EMP EFTA riikidele (Norra, Island ja Liechtenstein).

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

ELi õigustiku laiendamine EMP EFTA riikidele, mis toimub nende õigustiku EMP lepingusse inkorporeerimise teel, viiakse ellu vastavalt kõnealuse lepingu eesmärkidele ja põhimõtetele ning selle eesmärk on luua dünaamiline ja ühtne Euroopa Majanduspiirkond, mis põhineb ühistel õigusnormidel ja võrdsetel konkurentsitingimustel.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

EMP lepingusse inkorporeeritavad õigusaktid on koostatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 50, 53, 62 ja 114 alusel.

EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kindlaks seisukoha, mis tuleb liidu nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

Euroopa välisteenistus ja komisjoni talitused esitavad nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Euroopa välisteenistus loodab, et ta saab selle EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgneval põhjusel.

Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

ELi õigustik inkorporeeritakse EMP lepingusse vastavalt nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta), milles kinnitatakse kasutatud lähenemisviisi.

•Proportsionaalsus
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 301 on sätestatud, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (edaspidi „komitee“) liikmete arv ei või olla suurem kui 350 ja et komitee koosseisu määrab kindlaks nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt vastu võetud otsusega.

ELi toimimise lepingu artikli 300 lõikes 5 on sätestatud, et nõuandvate organite koosseisu reguleerivad sätted „vaadatakse regulaarselt läbi, et võtta arvesse liidu majanduslikku, sotsiaalset ja demograafilist arengut. Nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu asjakohaseid otsuseid.“

Alates 1. juulist 2013 kohandati komitee koosseisu Horvaatia Vabariigi ühinemistingimusi käsitleva akti artikli 23 lõikega 1 ning artikli 23 lõikega 2 nähti ette komitee liikmete arvu ajutine suurendamine 353-ni, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist. Ajavahemikuks 2015–2020 võttis nõukogu 14. juulil 2015 vastu otsuse, millega määratakse kindlaks komitee koosseis, et pidada kinni aluslepingus kehtestatud maksimaalsest 350 kohast. See tõi endaga kaasa Eesti, Küprose ja Luksemburgi delegatsioonide vähenemise ühe koha võrra.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee praeguse koosseisu ametiaeg lõpeb 20. septembril 2020. aastal. Seepärast on vaja, et nõukogu võtaks vastu otsuse komitee koosseisu kohta enne seda, kui nõukogu käivitab menetluse komitee koosseisu uuendamiseks ajavahemikuks 2020–2025.

Ühendkuningriigi lahkumisel Euroopa Liidust 30. märtsil 2019 vabaneb komitees 24 kohta.

Komisjon on seisukohal, et komitee koosseisu praegust tasakaalu tuleks püüda igal võimalusel säilitada, sest see on saavutatud järjestikuste valitsustevaheliste konverentside tulemusena.

Seetõttu on tehtud ettepanek tagastada Eestile, Küprosele ja Luksemburgile kolm kohta, mis need liikmesriigid kaotasid pärast viimast otsust, millega määrati kindlaks komitee kooseis, ja jätta ülejäänud vabad kohad tühjaks, reservina võimalike edasiste laienemiste puhuks. Selle tulemusena koosneks komitee 2020.–2025. aastal 329 liikmest.
09.2913

ex 2401 10 35 ex 2401 10 70 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 20 35 ex 2401 20 70 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95

91 10 11 21 91 91 10 11 21 91

Valmislõigatud või lõikamata töötlemata looduslik tubakas, mille tolliväärtus on vähemalt 450 eurot 100 kg netomassi kohta, ümbris- või kattelehtedena kasutamiseks alamrubriiki 2402 10 00 kuuluvate toodete valmistamisel

1.1-31.12

6 000 tonni
•Vahendi valik

Ettepanek nõuab käibemaksudirektiivi muutmist. Selles sätestatakse konkreetsed eeskirjad, mis on vajalikud e-kaubanduse käibemaksu direktiivi teatavate sätete nõuetekohaseks kohaldamiseks, kui eesmärke ei ole võimalik saavutada rakendusmeetmete vastuvõtmisega, kuna need nõuavad käibemaksudirektiivi põhisätete muutmist. See puudutab eelkõige sätteid, mis on seotud elektrooniliste liidestega, mis võimaldavad ELis registreerimata maksukohustuslaste kaupade tarnimist ning impordi käibemaksu deklareerimise ja maksmise erikorraga, kui ei kasutata importimise ühtset kontaktpunkti.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Konsulteerimine sidusrühmadega

•Mõjuhinnang

•Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

4.MÕJU EELARVELE

5.MUU TEAVE

•Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

•Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

Käibemaksudirektiivi artiklis 14a, mis on lisatud e-kaubanduse käibemaksu direktiiviga, on sätestatud, et kui maksukohustuslane teeb elektroonilise liidese, nagu turu, platvormi, portaali või muu sarnase vahendi abil võimalikuks kolmandatelt territooriumidelt või kolmandatest riikidest imporditud kaupade kaugmüügi saadetistes, mille tegelik väärtus ei ületa 150 eurot (artikli 14a lõige 1), või teeb võimalikuks ühendusesisese kaupade tarne maksukohustuslaselt, kelle asukoht ei ole ühenduses, mittemaksukohustuslasele (artikli 14a lõige 2), loetakse, et tarne võimalikuks teinud maksukohustuslane on saanud ja tarninud need kaubad ise.

See eraldab ettevõtjalt tarbijale elektroonilist liidest kasutades toimuva müügi kaheks tarneks: tarnija tarne elektroonilisele liidesele (B2B tarne) ja tarne elektrooniliselt liideselt kliendile (B2C tarne). Seetõttu on vaja kindlaks määrata, millise tarnega seostada lähetamine või vedu, et määrata nõuetekohaselt kindlaks nende tarnekoht. Artikli 1 lõikes 1 on sätestatud, et saatmine või vedu tuleks seostada elektroonilise liidese tarnega kliendile, nagu on märgitud ka avalduses, mis on lisatud nõukogu protokollile e-kaubanduse käibemaksu direktiivi vastuvõtmise kohta.

Artikli 14a lõike 2 otsesõnaline kohaldamine tekitaks asjaomastele ettevõtjatele täiendava halduskoormuse ja saamata jäänud käibemaksutulu riski, mis tuleneb sellest, et elektrooniline liides peab maksma käibemaksu elektroonilise liidese abil kaupu müüvale tarnijale. Neid küsimusi käsitletakse järgmistes muudatusettepanekutes:
9.Certificate „Eespool kirjeldatud toode on ette nähtud otseseks inimtarbimiseks ning vastab Euroopa Liidu ja Jaapani majanduspartnerluslepingu 2. peatüki C jaos sätestatud tootemääratlusele ja veinivalmistustavadele. See on toodetud tootja poolt, kellele Jaapani riiklik maksuamet on andnud eraldi loa veini valmistamiseks, ja kellele riiklik joogitehnoloogia instituut on andnud isesertifitseerimisvolitused. Tootja suhtes kohaldab kontrolli ja järelevalvet riiklik joogitehnoloogia instituut.“ Volitatud tootja nimi, aadress ja registreerimisnumber/loa number: Pädeva asutuse täielik nimi ja aadress: Koht ja kuupäev: Riiklik joogitehnoloogia instituut, kes tegutseb Jaapani rahandusministeeriumi järelevalve all, 3-7-1, Kagamiyama, Higashihiroshima, Hiroshima, Jaapan Volitatud tootja tempel: Volitatud tootja esindaja allkiri:
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõukogu määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel, võeti vastu 12. oktoobril 2017 ja see jõustus 20. novembril 2017. Vastavalt nõukogu määruse (EL) 2017/1939 artikli 16 lõikele 3 nimetatakse Euroopa prokurörid kuue aasta pikkuseks ametiajaks, mida ei saa pikendada. Ametiaega võib nõukogu otsusega pikendada kuni kolmeks aastaks.

Nõukogu määruse (EL) 2017/1939 artikli 16 lõikes 4 on sätestatud, et iga kolme aasta järel asendatakse üks kolmandik Euroopa prokuröridest. Nõukogu võtab lihthäälteenamusega vastu Euroopa prokuröride ametisse nimetamise üleminekueeskirjad, mida kohaldatakse esimese koosseisu ametisse nimetamisel ja esimese koosseisu ametiaja jooksul.

Käesoleva ettepanekuga nähakse ette üleminekueeskirjad ametisse nimetatud Euroopa prokuröride esimese rühma osaliseks asendamiseks. Vastavalt kavandatud eeskirjadele on ühel kolmandikul kõnealustest Euroopa prokuröridest määrusega (EL) 2017/1939 kehtestatud tavapärase kuue aasta pikkuse ametiaja asemel kolmeaastane ametiaeg ja nad asendatakse pärast seda, et täita artikli 16 lõikes 4 sätestatud osalise asendamise eeskirja.

Et tagada erapooletu, läbipaistev ja õiglane süsteem, millega määratakse kindlaks, millised Euroopa prokurörid nimetatakse lühemaks esimeseks ametiajaks, tehakse ettepanek luua loosimisel põhinev süsteem. See süsteem tagab, et asjaomaste Euroopa prokuröride määramine ei ole kallutatud, sealhulgas nende kodakondsuse tõttu. Liikmesriikide geograafilise esindatuse tasakaalu Euroopa Prokuratuuri kolleegiumis tagab asjaolu, et Euroopa Prokuratuuri kolleegiumisse kuulub pidevalt üks Euroopa prokurör iga osaleva liikmesriigi kohta ning et lisaks kasutatakse juhuslikkusel põhinevat süsteemi, mis on geograafiliselt neutraalne. See on kooskõlas määruse (EL) 2017/1939 põhjendusega 42.

Loosimisel põhineva süsteemi loomine on samuti kooskõlas sarnaste mehhanismidega, mis on vastu võetud teistes võrreldavates ELi poliitikavaldkondades.

Lisaks sisaldab ettepanek sätteid loosimisel järgitava korra kohta, sealhulgas vastutavate institutsioonide kohta.

Need meetmed on määrusega (EL) 2017/1939 ette nähtud Euroopa Prokuratuuri kolleegiumi loomise tingimusena.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu II lisa („Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine“) ja XI lisa („Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“), et inkorporeerida EMP lepingusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. septembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/1535, millega nähakse ette tehnilistest eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Eelnõuna lisatud ühiskomitee otsusega laiendatakse kehtivat ELi poliitikat EMP EFTA riikidele (Norra, Island ja Liechtenstein).

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

ELi õigustiku laiendamine EMP EFTA riikidele, mis toimub selle inkorporeerimise teel EMP lepingusse, viiakse ellu vastavalt kõnealuse lepingu eesmärkidele ja põhimõtetele ning selle eesmärk on luua dünaamiline ja ühtne Euroopa Majanduspiirkond, mis põhineb ühistel õigusnormidel ja võrdsetel konkurentsitingimustel.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

EMP lepingusse inkorporeeritavad õigusaktid on koostatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 114, 337 ja 43 alusel.

EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu kehtestab komisjoni ettepanekul seisukoha, mis tuleb liidu nimel selliste otsuste suhtes võtta.

Komisjon esitab koostöös Euroopa välisteenistusega nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgneval põhjusel.

Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

ELi õigustik inkorporeeritakse EMP lepingusse vastavalt nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta), milles kinnitatakse kasutatud lähenemisviisi.

•Proportsionaalsus

Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev ettepanek nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
Komisjon esitab koostöös Euroopa välisteenistusega nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kindlaks seisukoha, mis tuleb liidu nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

EMP ühiskomitee eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu IX lisa („Finantsteenused“) ja XIX lisa („Tarbijakaitse“), et inkorporeerida EMP lepingusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/17/EL elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingute kohta.

•Vahendi valik

Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 on valitud vahend EMP ühiskomitee otsus. EMP ühiskomitee tagab EMP lepingu tulemusliku rakendamise ja toimimise. Selleks võtab ta EMP lepingus sätestatud juhtudel vastu otsuseid.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Ei kohaldata.

4.MÕJU EELARVELE

Direktiivi 2014/17/EL inkorporeerimine EMP lepingusse ei tohiks eelarvet mõjutada.

5.MUU TEAVE

Peamised EFTA taotletud kohandused

Põhjendus ja pakutud lahendus:

Artikli 5 lõike 3 punkti b kohandamine – kohandus b

Euroopa Pangandusjärelevalve ja EFTA järelevalveameti vahelise pädevuse jaotuse tulemusena lisatakse kohandus, et kaasata EFTA järelevalveamet nende asutuste loetellu, kellega riiklikud ametiasutused teevad koostööd.

Artikli 12 lõike 3 ja artikli 27 lõike 3 kohandamine – kohandus c

Kooskõlas EMP lepingu artikliga 7 on EMP EFTA riikidele siduvad ainult EMP lepingusse inkorporeeritud õigusaktid. Teatavaid direktiivis sisalduvaid kohustusi saab seega kohaldada üksnes ühiskomitee otsuse (millega see inkorporeeritakse EMP lepingusse) jõustumise kuupäevast. Kohandusega c tagatakse, et artikli 12 lõike 3 ja artikli 27 lõike 3 kohaldamise kuupäev on direktiivi EMPs jõustumise kuupäev.

Artikli 14 lõike 5 kohandamine – kohandus d

Kooskõlas EMP lepingu artikliga 7 on EMP EFTA riikidele siduvad ainult EMP lepingusse inkorporeeritud õigusaktid. Teatavaid direktiivis sisalduvaid kohustusi saab seega kohaldada üksnes ühiskomitee otsuse (millega see inkorporeeritakse EMP lepingusse) jõustumise kuupäevast. Kohandusega d tagatakse, et enne direktiivi jõustumist kehtivate riiklike eeskirjade puhul kohaldatavaid üleminekuperioode hakatakse EMP kontekstis arvestama direktiivi EMPs jõustumisest.

Artikli 26 lõike 2 kohandamine – kohandus e

Liechtensteini maksuameti andmetel toimub Liechtensteinis igal aastal vaid 50–100 kinnisvaratehingut. Direktiivi artikli 26 lõikes 2 sätestatud usaldusväärsete ja otstarbekate statistiliste tulemuste saamiseks elamukinnisvaraturu kohta oleks vaja palju rohkem kinnisvaratehinguid.

Konkreetses olukorras oleks statistiline jälgimine vastuolus Euroopa statistika tegevusjuhise järgmiste põhimõtetega:

•4. põhimõte: statistikaasutused on pühendunud kvaliteedile,

•7. põhimõte: kvaliteetse statistika aluseks on läbimõeldud metoodika,