[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 6.10.2005

KOM(2005)473 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

milles käsitletakse NUTSi üksikasjalikumate tasandite kohta üleeuroopaliste eeskirjade kehtestamise asjakohasust

TAUST

1970ndate aastate alguses koostas komisjon „statistiliste territoriaalüksuste liigituse“ (NUTS) ühtse ja järjepidava süsteemina, millega jagati Euroopa Liidu territoorium ühenduse piirkondliku statistika pidamise eesmärgil. Ligikaudu kolmekümne aasta jooksul toimus NUTSi rakendamine ning ajakohastamine liikmesriikide ja ühenduse vaheliste vastastikuste „džentelmenikokkulepete“ alusel, mis mõnikord nõudis väga pikki ja raskeid läbirääkimisi. NUTSile õigusliku seisundi andmise määrusega alustati tööd 2000. aasta kevadel. Käesolev NUTSi määrus võeti vastu 2003. aasta mais ja see jõustus 2003. aasta juulis.[1]

Praeguse NUTSi järgi on iga liikmesriik jaotatud NUTSi 1. tasandil mitmeks piirkonnaks. Eespool nimetatud piirkonnad jaotuvad omakorda piirkondadeks NUTSi 2. tasandil ja need omakorda piirkondadeks NUTSi 3. tasandil.

Kuni 1990ndate aastate alguseni koosnes NUTS ainult nendest kolmest piirkondlikust tasandist. Kohaliku tasandi teabe kasvava vajaduse rahuldamise eesmärgil on ühendus loonud infra-piirkondliku infosüsteemi, mis on esimeseks sammuks NUTSile vastava ühenduse kohalike haldusüksuste („LAU“) liigituse koostamisel. Vastavalt NUTSi põhimõtetele on määratletud kaks edasist tasandit (LAU), kuid kõikide liikmesriikide jaoks on kehtestatud ainult kõige viimane ja kõige väiksem (LAU 2. tasand). Eespool mainitu vastab tavaliselt „munitsipaliteedi“ või „kommuuni“ mõistele.

NUTSi määruse arutelude jooksul tekkis eriarvamusi selle kohta, mitu NUTSi tasandit peaks õiguslik tekst hõlmama. Paljud riigid soovisid jääda kolme NUTSi tasandi juurde, kui samal ajal mõned teised riigid (keda nende arvates toetas Euroopa Parlament) tahtsid lisada 4. ja 5. tasandi, praeguse LAU 1. ja 2. tasandi. Erinevate arvamuste lahendamiseks nõustus komisjon ettepanekuga, et edasiste NUTSi tasandite määrusesse lisamise asjakohasuse uurimiseks antakse kaks aastat. NUTSi määrus sisaldab seega järgmist sätet artikli 2 lõikes 5:

„Igas liikmesriigis võib olla edasisi üksikasjalikke hierarhiatasandeid, mille otsustab liikmesriik ja mille alusel jaotatakse omakorda NUTSi 3. tasand. Alates käesoleva määruse jõustumisest esitab komisjon kahe aasta jooksul pärast liikmesriikidega konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatise selle kohta, kas on asjakohane kehtestada üleeuroopalisi eeskirju, mis käsitlevaid NUTSi üksikasjalikumaid tasandeid.“

Mida tähendab NUTSi lisatasand määruses, arvestades määruse erinevaid põhimõtteid?

- NUTSi 4. tasand on NUTSi 3. tasandi piirkondade alajaotus,

- NUTSi 4. tasandi piirkonnad peaksid täielikult hõlmama iga riigi territooriumi,

- piirkondlik jaotus peaks jääma stabiilseks vähemalt kolmeks aastaks enne järgmisi võimalikke muudatusi,

- rakendatakse rahvaarvu miinimum- ja maksimummäärasid,

- 4. tasandi piirkondade nimede/identiteetide täielike loetelude esitamine,

- NUTSi 4. tasandi muudatusi hõlmavate erireeglite väljatöötamine artiklis 5.

Teisisõnu tähendaks piirkondliku lisatasandi sissetoomine NUTSi määrusesse arvestatavat lisatöökoormust nii liikmesriikidele kui ka komisjonile. Viimaste kuude jooksul on komisjon uurinud, kas NUTSi piirkondliku lisatasandi eelised kaaluvad üles lisatöökoormuse.

Käesolev teatis peegeldab komisjoni uurimuse tulemusi.

LIIKMESRIIKIDEGA KONSULTEERIMINE

Kõigepealt konsulteeris komisjon liikmesriikide statistikaametitega. 15. juunil 2004 saadeti kõikidele riigisisestele statistikaametitele kirjalik küsimustik. Kõnealuses konsulteerimisprotsessis saadi vastuseid kõigilt 25 liikmesriigilt. [2]. Vastused olid nii sisu kui ka pikkuse poolest väga erinevad. Võib teha järgmised järeldused.

- Enamikus riikides esineb piirkondlik jaotus NUTSi 3. tasandi ja LAU 2. tasandi vahel, st et on olemas LAU 1. tasand.

- Kõnealust LAU 1. tasandit kasutatakse samuti riigi piirkondliku statistika kogumiseks ja levitamiseks riigis.

- Ainult väga väikesel osal riikidest on NUTSi 3. tasandi ja LAU 2. tasandi vahel rohkem kui üks piirkondlik jaotus. Me saame seega keskenduda komisjoni ettepanekule LAU 1. tasandi kohta.

- Enamikus riikides muutuvad LAU 1. tasandi piirid kas väga harva või mitte kunagi. Seega on stabiilsus praktiliselt tagatud.

- Väga vähestes vastustes nimetatakse NUTSi 4. tasandi piirkondade puhul rahvaarvu künnist. Seda peetakse raskeks küsimuseks.

- Eriarvamused tekivad küsimuses, kas NUTSi 4. tasand tuleks Euroopa tasemel määrusesse integreerida. Arvestades Prantsusmaa ja Soome (kes teevad valiku funktsionaalsete piirkondade kasuks, mis ei ole NUTSi 3. tasandi piirkondade alajaotused) „ei“ hääli, siis 14 liikmesriiki 25st on edasise NUTSi tasandi määrusesse lisamise vastu.

3.–5. novembril 2004. aastal Luxembourgis toimuval töökoosolekul arutati käesolevat teemat üksikasjalikult. Vähestele eriarvamustele vaatamata jõuti üksmeelele, et LAU 1. tasand tuleks üleeuroopaliselt ühtlustada ning komisjon peaks etendama vahendaja ja koordinaatori rolli, kuid nimetatud tasandit ei peaks NUTSi määrusesse integreerima NUTSi 4. tasandina. Komisjon järeldas, et LAU 1. tasandi statistikat tuleks tunnustada (vabatahtlikkuse alusel) ja salvestada asjakohasesse andmebaasi.

HINDAMINE

Pärast liikmesriikidega konsulteerimist teostatavuse üle viis komisjon lõpule hindamise vastavalt järgmisele analüütilisele raamistikule.

1. EL POLIITIKA NÕUDED, MIS PÕHJENDAVAD NUTSI LISATASANDIT

Piirkondliku taseme statistikat kasutatakse eelkõige ühtekuuluvuspoliitika eesmärkidel. Praegusel hetkel ja lähitulevikus on selliste andmete esitamisel kõige madalamaks tasandiks NUTSi 3. tasand. Kuna teatavates poliitikavaldkondades (näiteks maaelu areng) võib vajadus üksikasjalikuma informatsiooni järele tekkida, siis pole veel selge, kas nimetatud nõudeid saab kõige paremini rahuldada haldusüksuste kasutamise abil. Muid esmaseid vajadusi piirkondliku statistika süstemaatiliseks kogumiseks madalamal haldustasemel (st, NUTS) ei määratletud.

Kuna liit laieneb, siis poliitika kohaldamine laieneb pigem geograafilises kui muus mõttes. Subsidiaarsus võib liikmesriikidelt nõuda teatavate poliitikaalgatuste üksikasjalikumat käsitlust (näiteks linnaprogrammid), kuid komisjon ei saa ja ei peaks haldama seda üksikasjalikumat tasandit kogu liidus, vaid lähtuma poliitika perspektiividest.

Seepärast ei ole Euroopa poliitika seisukohast lähtudes NUTSi lisatasandi loomine ja haldamine NUTSi määruses põhjendatud.

2. NUTSI 4. TASANDI KÕIGI LIIKMESRIIKIDE JAOKS MÄÄRUSESSE LISAMISE TEOSTATAVUS VASTAVALT ÕIGUSAKTI PÕHIMÕTETELE

Pidades silmas enamiku liikmesriikide statistikaametite tugevat vastuseisu, tundub olevat üsna raske sundida liikmesriike looma NUTSi 4. tasandit, mis peab hõlmama tervet riiki, olema ajaliselt stabiilne, arvestama teatavaid suurusmäärasid, jne.

Paljudel statistikaametitel oli häid argumente ametliku NUTSi lisatasandi rakendamise vastu: piirkondliku jaotuse neljanda tasandi lisamine ei suurendaks Euroopa statistika kvaliteeti ja võrreldavust. Halduspiirkondadel põhinevad territoriaaljaotused hõlmavad väga erinevaid alasid, mis hierarhias allapoole minemisel erinevad üha enam ja enam. Rahvaarvu piirmäärad iseenesest ei ühtlusta alasid ega suurenda nende kasutatavust, kui neid kohaldatakse üsna väikestele „piirkondadele“. Siiski toetatakse NUTSi 1., 2. ja 3. tasandi kõrval ka teiste territoriaalsete jaotuste paindlikku (iga üksikjuhtumi kaupa) kasutamist, juhul kui poliitilised vajadused seda nõuavad.

3. NUTSI LISATASANDIST TULENEVATE ANDMETE ESITAMINE MÄÄRUSE AMETLIKES NÕUETES

Esimesena saaks NUTSi 4. tasandi regulaarset statistikat kasutada iga-aastastes rahvastikuandmetes. Praegusel hetkel saab komisjon iga kümne aasta tagant üksikasjalikud rahvastikuandmed rahvaloendusest LAU 2. tasandil (munitsipaliteedid). Värskete ühtlustatud vormis LAU 1. tasandi (vastavalt NUTSi 4. tasand) andmete saamine võimaldab piirkondliku arengu põhjalikku analüüsi kogu Euroopas.

4. VÕIMALIKU NUTSI 4. TASANDI STATISTIKA KOOSTAMISEKS VAJALIKE RESSURSSIDE PÕHJENDUS

Siin tuleb teha kindlaks kaks erinevat kululiiki: ressursid, mis on vajalikud NUTSi lisatasandi struktuuri (koodide haldamine, piirkonnanimed, määradest kinnipidamine, muutuste juhtimine) ajakohastamiseks, ja ressursid, mis on vajalikud statistiliste andmete koostamiseks. NUTSi määrus käsitleb iseenesest ainult liigitust ja mitte statistilisi andmeid, mida reguleeritakse teiste statistiliste õigusaktidega. Praegu puudub õigusraamistik NUTSi 3. tasandi andmetest detailsemate andmete kogumiseks ja hetkel ei ole ka üksikasjalikumate andmete kogumiseks mingeid plaane. Seega ei näi olevat asjakohane kulutada nappe ressursse sellise liigituse pidamiseks, mille jaoks pole käesoleval hetkel statistilisi andmeid ette nähtud.

JÄRELDUS

Komisjon järeldab, et käesoleval hetkel ei tuleks NUTSi määruse raamistikus näha ette piirkondliku jaotuse lisatasandit. Ametkondade jõupingutused peaksid keskenduma olemasolevatest NUTSi tasanditest kättesaadavale statistilisele informatsioonile laienenud Euroopa Liidus konsolideerimise, kvaliteedi parandamise ja piirkondlike lisaandmete saamise mõttes, kui seda vajatakse poliitilistel eesmärkidel.

Mitteametlikul tasemel peaks komisjon aktiivselt toetama ka LAU 1. tasandi ühtlustamist üleeuroopalises mastaabis. See tähendab intensiivset statistikaametite vahelist arvamuste vahetamist, mida komisjon julgustab ja toetab, ning juhtnööride väljatöötamist mõistete ühtlustamiseks LAU 1. tasandi piirkondade määratluse suhtes.

On ettepanek, et olukorda tuleks tulevikus teatud hetkel uuesti hinnata. Kõige sobivam oleks seda teha 2008. aastal, mis on kohe pärast järgmise ühtekuuluvuspoliitika perioodi algust.

LISA

4.1. Küsimustik liikmesriikidele

1. küsimus

Kas ametlik territoriaaljaotus, mida kasutatakse teie riigis statistilistel eesmärkidel, on madalam kui NUTSi 3. tasand (ja kõrgemal kui LAU 2. tasand, st kohalikud haldusüksused)? Palun kirjeldage seda territoriaalliigituse tasandit (piirkondade arv, keskmine suurus, kas täidab haldusfunktsiooni või ei, positsioon piirkondade hierarhias).

2. küsimus

Kas teie riigis on statistilistel eesmärkidel NUTSi 3. tasandi ja LAU 2. tasandi vahel rohkem kui üks territoriaaljaotus? Kui jah, siis palun kirjeldage kõiki neid ja tooge välja nende erinevused. Sel juhul palun vastake kõikide nende jaotuste kohta järgmistele küsimustele.

3. küsimus

Kas te kasutate, kogute ja levitate oma riigis piirkondlikku statistikat NUTSi 3. tasandist allpool oleva üksikasjaliku tasandi kohta? Palun tooge näiteid statistiliste valdkondade kohta, mille jaoks regulaarselt koostatakse ja/või levitatakse üksikasjaliku jaotusega andmeid.

4. küsimus

Kui tihti muutuvad teie piirkondliku liigituse nimetatud tasandi üksuste piirid? Te võite nimetada nii territoriaalmuutustest mõjutatavate üksuste nimed kui ka muutuste sageduse.

5. küsimus

Kas teile oleks Euroopa Liidu tähenduses vastuvõetavam NUTSi tasand, mis oleks üksikasjalikum kui NUTSi 3. tasand, olenemata olukorrast teie riigis? Kas teile oleks vastuvõetavam üks lisatasand (NUTSi 4. tasand) või rohkem kui üks NUTSi tasand (NUTSi 4., 5. jne. tasand)? Palun selgitage oma vaateid eespool nimetatu kohta.

6. küsimus

Millised peaksid teie arvates olema NUTSi lisatasandi (lisatasandite) koostamiseks vajalikud rahvaarvu piirmäärad?

7. küsimus

Palun kommenteerige veel edasiste NUTSi tasandite teemat.

4.2. 2. lisa. Kokkuvõte liikmesriikide vastustest

Piirkondlik jaotus NUTSi 3. tasandist allpool? | Rohkem kui üks tasand? | Andmete kogumine ja avaldamine? | Piiride muutumise sagedus | Riiklik statistikaamet soovib NUTSi tasandeid ka 3. tasandist allpool? | Rahvaarvu piirmäärad? |

Belgia | ei | ▬ | ▬ | ▬ | ei | ▬ |

Tšehhi Vabariik | jah | osaliselt | jah | harva | ei | ▬ |

Taani | ei | ▬ | ▬ | ▬ | ei | ▬ |

Saksamaa | osaliselt | ei | jah | sageli | ei | ▬ |

Eesti | jah | ei | jah | harva | jah | 30 000–500 000 |

Kreeka | jah | ei | jah | harva | jah | raske |

Hispaania | jah | mõne valdkonna puhul | ei | harva | jah | raske |

Prantsusmaa | mitte statistika jaoks | ei | ei | harva | funktsionaalsed piirkonnad | 50 000–150 000 |

Iirimaa | jah | ei | jah | harva | ei | ▬ |

Itaalia | jah | ei | tulevikus | iga 10 aasta tagant | jah | pole veel vastust |

Küpros | jah | ei | jah | mitte kunagi | jah | 40 000–150 000 |

Läti | jah, kuid tühistatakse | ei | jah | harva | ei | ▬ |

Leedu | jah | ei | jah | harva | ei | ▬ |

Luksemburg | jah | mõne valdkonna jaoks | jah | harva | jah | raske |

Ungari | jah | ei | jah | sageli | ei | ▬ |

Malta | jah | ei | jah | harva | võib olla | 30 000–130 000 |

Holland | ei | ▬ | ▬ | ▬ | no | ▬ |

Austria | jah | ei | jah | mitte kunagi | ei | ▬ |

Poola | jah | ei | jah | sageli | jah | riikide keskmine |

Portugal | jah | ei | jah | harva | jah (varutingimused) | ▬ |

Sloveenia | jah | ei | jah | sageli | võibolla | raske |

Slovaki Vabariik | jah | ei | jah | harva | ei | raske |

Soome | jah | ei | jah | sageli | funktsionaalsed piirkonnad | ei ole mõistlik |

Rootsi | jah | ei | ei | mitte kunagi | ei | ▬ |

Ühendkuningriik | jah | jah | jah | harva | jah | 25 000–150 000 |

[1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1059/2003 ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse kehtestamise kohta (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1).

[2] Küsimustik ja ülevaade liikmesriikide vastustest on antud käesoleva teatise lisas.