ET Euroopa Liidu Teataja C 72/26

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2015/C 72/13)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

„PLATE DE FLORENVILLE”

EÜ nr: BE-PGI-0005-01151 – 6.9.2013

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus

„Plate de Florenville”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Belgia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Plate de Florenville” on vanasse prantsuse sorti „Rosa” kuuluv kartul (Solanum tuberosum L.). Selle keskhilise kuni hilise sordi puhkestaadium on väga pikk ja kasvatamisel peab mugul olema pinnases keskmiselt 120 päeva.

Kartuli „Plate de Florenville” mugulate sordi- ja füüsikalised omadused on järgmised:

— koore värvus: roosakas;

— viljaliha värvus: kollane;

— kuju: piklik, korrapärase kujuga, pisut lame (ovaalne, neerukujuline);

— kuivainesisaldus: < 20 %;

— suurus: 25–45 mm

Kartul „Plate de Florenville” kuulub tihke viljalihaga kartulite hulka. Kartuli kulinaarsed omadused (vastavalt Belgia sordikataloogi kandmiseks kasutatavatele kartulisortide rahvusvaheliselt tunnustatud hindamiskriteeriumidele) on järgmised:

— viljaliha tihedus: kuni 4 (skaalal 0–10: 0 = tihke; 3 = üsna tihke; 6 = üsna pehme; 9 = pehme);

— keetmisomadused: kuni 3 (skaalal 0–10: 0 = jääb terveks; 3 = keeb pisut katki; 6 = keeb katki; 9 = laguneb täielikult);

— niiskusesisaldus: vähemalt 3, kuid mitte rohkem kui 6 (skaalal 0–10: 0 = suure niiskusesisaldusega; 3 = üsna niiske; 6 = vähese niiskusesisaldusega; 9 = väga vähese niiskusesisaldusega;

— tumenemine pärast keetmist: kuni 30 (≤ 20 = hea (vähene tumenemine); 20 ≤ … ≤ 30 = keskmine; 30 ≤ … ≤ 35 = nõrk; 35 ≤ … ≤ 45 = halb; ≥ 45 = väga halb).

Võttes arvesse kartulisortide Belgia sordikataloogi kandmiseks kasutatavaid rahvusvaheliselt tunnustatud hindamiskriteeriume, liigitub kartul „Plate de Florenville” A rühma (A – AB – BA) ning on seega sobiv kartul salati valmistamiseks, aurutamiseks või koorega keetmiseks.

Kartulile „Plate de Florenville” iseloomulikud organoleptilised omadused on peen, hõrk ja intensiivne maitse ning meeldiv tihke struktuur söömisel. Kartul ei ole jahune, vaid tundub suus värske.

Kartulit „Plate de Florenville” turustatakse nii värskelt tarbimiseks ja ka säilitamiseks. Kartuli väga pikk puhkestaadium võimaldab kartulit lihtsalt ja kaua säilitada ilma, et peaks muretsema varajase ja kontrollimatu idanevuse pärast.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kogu tootmine mugulate maha panekust kuni saagi säilitamiseni (välja arvatud seemnekartuli tootmine) toimub määratletud piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Kartulit on lubatud ette valmistada/pakendada kogu Euroopa Liidu territooriumil.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Lisaks õigusaktidega nõutud teabele peab kartulite „Plate de Florenville” pakendile olema märgitud registreeritud nimetus, kaitstud geograafilise tähise (KGT) Euroopa logo (nimetusega samal vaateväljal), teave tootja sõltumatu sertifitseerimisasutuse kohta, partii number ning teave tootja kohta, kui kartul ei ole ette valmistatud/pakitud tootjaettevõttes.

Kui kartulit „Plate de Florenville” müüakse lahtiselt otse tarbijale, peab kartul olema selgesti tuvastatav eespool sätestatud nõuetele vastava märgistuse abil.

Nimetuse „Plate de Florenville” kõrvale võib lisada märke „Primeur” kui kartul vastab värskele kartulile seatud nõuetele (korjatud enne täisküpseks saamist, koor on hõõrumise teel kergesti eemaldatav) ja seda turustatakse värskelt enne 15. septembrit.

Nimetuse „Plate de Florenville” kõrvale võib lisada märke „grenailles”, kui mugulate läbimõõt on väiksem kui 25 mm.

Kõikidele märgistamis- ja tuvastamismeetoditele tuleb taotleda eelnev nõusolek sõltumatult sertifitseerimisasutuselt.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kartuli „Plate de Florenville” tootmispiirkond hõlmab järgmisi kommuune:

— Chiny (enne ühinemist kommuunid Izel ja Jamoigne);

— Etalle (Buzenol, Chantemelle, Etalle, Sainte-Marie, Vance);

— Florenville (Chassepierre, Florenville, Fontenoille, Muno, Villers-devant-Orval);

— Meix-devant-Virton (Gérouville, Meix-devant-Virton, Robelmont, Sommethone, Villers-la-Loue);

— Saint-Léger (Châtillon, Saint-Léger);

— Tintigny (Bellefontaine, Saint-Vincent, Tintigny);

— Virton (Ethe, Virton).

Piirkonnas kasvatatakse kartulit „Plate de Florenville” sellele sordile sobival pinnasel, mis on

— hea või suure loodusliku veeläbilaskevõimega liivmuld või saviliivmuld;

— loodusliku veeläbilaskevõimega liivsavimuld.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Kartuliga „Plate de Florenville” seotud geograafiline piirkond hõlmab Lõuna-Belgias asuvat nn Belgia Lotringi või juura-ajastu piirkonda, kui lähtuda geoloogilisest ja põllumajanduslikust vaatepunktist. See on Belgia ainuke mesosoikumi ajastul kujunenud piirkond. Kartuli „Plate de Florenville” tootmispiirkond asub selle juura-ajastu piirkonna ühes konkreetses osas, mille ajalooline geograafiline nimi on Gaume.

Gaume’i piirkonnale on eriti iseloomulik astanguline pinnamood ja päikeselised nõlvad. Ardenni mäestik, mis ulatub Gaume’i piirkonnast kõrgemale, kaitseb seda külma põhjatuule ja vihma eest. Piirkonnas asendub riigi põhjaosas valitsev mereline parasvöötmekliima mandrilise kliimaga. Erinevust iseloomustab suurem temperatuuride kõikumine, pikem suvi, päikesepaisteliste päevade suurem arv, väiksem sademete hulk ja nõrgemad tuuled.

Lubjakivist koosnev aluspinnas on täiendav positiivne tegur, sest selline aluspinnas hoiab hästi soojust. Erinevalt ümbruskonna raskest ja vett halvasti läbilaskvast savisest pinnasest, moodustab kahe ümber Florenville’i kulgeva kõrgendiku pinnase kerge liivsavimuld, mis on õhurikas ja hea veeläbilaskevõimega. Aja jooksul märkasid kartuli „Plate de Florenville” kasvatajad, et osutatud tüüpi mullas (saviliivmuld, liivsavimuld) kasvatatud kartul oli parema kvaliteediga. Nad tegid kindlaks kirjeldatud mullaga põllud ja hakkasid seal kasvatama ainult kartulit „Plate de Florenville”. See osutab nimetatud kartulisordiga seotud konkreetse oskusteabe omandamisele.

Oluline roll selle kartulisordi kuulsuse kasvatamisel oli ilmselt ka raudteel. Endisesse Florenville’i kommuuni ehitati raudteejaam 1880. aastal, see asus liinil nr 165 (Virton–Bertrix). Laiemalt võimaldas liin sel ajal (ja võimaldab ka praegu) sõita Arloni, Namuri ja Brüsselisse, mis on Belgia raudteevõrgustiku keskpunkt. Täiend „de Florenville” (Florenville’ist) pärineb Florenville’i jaamast kartulitega lahkuvatele vagunitele kinnitatud siltidelt. Ümbruskonna kartulitoodang veeti Florenville’i kohalikke haruteid pidi. Ülejäänud osa kartuli nimetusest (Plate) tuleneb selle jaama nimest, kus kartulid teele pandi.

5.2. Toote eripära

Lisaks iseloomulikule värvusele ja kujule on kartulil „Plate de Florenville” head keetmisomadused ning peen ja hõrk maitse.

Kartul jääb keetmisel terveks, ei lähe ka pikemal keetmisel lõhki ja hoiab hästi oma kuju. Nende kulinaarsete omaduste põhjal liigitatakse kartul A rühma (vt punkt 3.2). Seega sobib kartul hästi salatite valmistamiseks, aurutamiseks ja koorega keetmiseks.

Kartulil on intensiivne, hõrk ja peen ning mõnikord pähkline maitse. Lõhna intensiivsus on tihedalt seotud mugulate väikeste mõõtmetega. Aromaatsete ühendite kontsentratsioon neis on suurem kui suuremates mugulates.

Need kaks omadust tulenevad kartuli „Plate de Florenville” eriti vähesest kuivainesisaldusest (< 20 %).

Nimetus „Plate de Florenville” on tuntud juba vähemalt sajandi jagu, nagu osutavad järgmised allikad:

— Gaume’i piirkonna 1901. aasta põllumajanduslikus monograafias on nimetatud kohalikku sorti „Plate”;

— Luxembourgi provintsi põllumajandusseltsi teatajas on 1909. aastal märgitud, et Florenville’is on müügil kartulisort „Plate”;

— Belgia põllumajanduse entsüklopeedia 1930. aasta väljaandes on kirjas, et kartul „Plate de Florenville”, mida kasvatatakse Gaume’i piirkonnas, on Liège’i turul väga nõutud;

— 2006. aastal lisati „Plate de Florenville” (ka „Corne de Florenville”) Georges Lebouc’ koostatud Belgia tüüpiliste väljendite sõnaraamatusse (Dictionnaire des belgicismes), 2010. aastal lisati nimetus ka Michel Francardi koostatud samalaadsesse sõnaraamatusse.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Kvaliteet

Gaume’i piirkonna kliima- ja mullastikutingimused ning ja punktis 5.1 nimetatud mullatüübid on väga sobivad kartuli „Plate de Florenville” kasvatamiseks. Kartul „Plate de Florenville” vajab vett hästi läbilaskvat (et vältida juurestiku õhupuudust) ja kiiresti soojenevat (et soodustada kiiret kasvu) pinnast. Lisaks on kirjeldatud kliima puhul tagatud piisav niiskusrežiim ja väiksem oht hilisteks külmadeks, mille suhtes on kartul väga tundlik. Sobiv niiskusrežiim tagab, et kartuli kuivainesisaldus on alla 20 %. Kuivema kliima puhul oleksid mugulad jahusemad, seevastu külmem ja niiskem kliima takistaks mugulate teket. Aeglase kasvu tõttu tuleb kartul „Plate de Florenville” maha panna võimalikult vara. Seega annab kasvumulla kiire soojenemine olulise eelise. Siiski tuleb märkida, et hästi vett läbi laskva pinnase tõttu on kartuli „Plate de Florenville” saagikus palju madalam kui sordil „Rosa” tavapäraselt (selle saagikus moodustab 90 % võrdlussordi „Bintje” saagikusest) ning ulatub olenevalt ilmast 12–25 tonnini hektarilt. See on ka maksimaalne saagikus, mille puhul on lubatud kasutada nimetust „Plate de Florenville”. Väike saagikus on otsustava tähtsusega kartuli „Plate de Florenville” maitseomaduste kujundamisel – mida väiksemad on mugulad, seda suurem on aromaatsete molekulide kontsentratsioon ja seda maitsvam on kartul.

Tootjate oskusteave ning mulla- ja kliimatingimused võimaldavad tuua esile kartulisordi „Rosa” parimad omadused.

Maine

Seemnekartulit „Plate” on mainitud Belgia ajaloolistes allikates juba XIX sajandi keskel. Edouard de Croeser de Berges on 1860. aastal kirja pannud 128 Belgia kartulisorti, sh „Plate”, mida ta iseloomustab kui kvaliteetset, üsna saagikat ja haigusvaba sorti. Seda sorti on nimetatud ka Belgia põllumajanduse 1899. aasta almanahhis.

Kartul „Plate de Florenville” on tuntud nii kohalikul, riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil. Sellest annab tunnistust Florenville’i kartulifestival, mida korraldatakse alates 1994. aastast ühel oktoobrikuu nädalavahetusel. Seda sündmust on kajastatud kohalikus ajakirjanduses (nt L’Avenir du Luxembourg 2011., 2012. ja 2013. aastal) ja ka piiri taga (Prantsuse ajaleht L’Union-L’Ardennais 2013. aastal). Kartulile „Plate de Florenville” on osutatud ka üleriigilises ajakirjanduses (Le Soir, La Libre Belgique ning flaamikeelne päevaleht De Standaard) ja rahvusvahelises pressis (nt Le Figaro [Prantsusmaa]).

Kartulit on nimetatud ka mitmes Gaume’i piirkonna reisijuhis, nt

— Tourisme en Beau Canton de Gaume, mille andsid 2002. aastal välja Chiny, Florenville’i, Herbeumont’i turismibüroo ning

— André Pierlot’ koostatud ja 2009. aastal avaldatud matkajuht La Transgaumaise.

Kartulit „Plate de Florenville” kasutatakse ka mitmes Luxembourgi provintsist pärit retseptis, kus kartuli tihke viljaliha on olulise tähtsusega:

— väikesel tulel („al touffaye”) valmistatav roog „touffaye” (Chantal Van Gelderen [1999]);

— „roustiquettes gaumaises”, mille retsepti on 1980. aastal välja pakkunud Noël Anselot;

— ühenduse Confrérie des Sossons d’Orvaulx pakutud „Floriflette”.

Hinnates kartuli kulinaarseid omadusi, pakuvad mitu restorani seda oma menüüs kui kohalikku delikatessi:

— „Gratinée de Florenville” restoranis Ferme des Sanglochons (Verlaine-Neufchâteau; Luxembourgi provints);

— „Moelleux de plates de Florenville au crabe, aux crevettes grises et au Royal Belgian caviar, beurre blanc d’huîtres à la ciboulette” gurmeerestoranis Comme Chez Soi (Brüssel).

Tarbijate poolt väga hinnatud kartul „Plate de Florenville” on vähese tootlikkusega, kuid väga kvaliteetne. Sellest annab tunnistust ka kartuli hind. Mitmes 20. sajandi esimesest poolest pärit allikas leidub tõendeid selle kohta, et kartuli „Plate de Florenville” hind oli kõrgem kui muudel sortidel. Ka praegu on kartul „Plate de Florenville” kaupluses kallim (1,99 eurot/kg) kui muud tihke viljalihaga kartulisordid (nt Charlotte 1,20 eurot/kg).

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

[määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7 (3)]

http://agriculture.wallonie.be/apps/spip_wolwin/IMG/pdf/Dossier-Plate-Florenville-IGP.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Vt joonealune märkus 2.