[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 20.1.2009

KOM(2009) 5 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

ÜLEEUROOPALISE TRANSPORDIVÕRGU SUUNISTE RAKENDAMISE KOHTA AJAVAHEMIKUS 2004–2005 vastavalt otsuse 1692/96/EÜ artiklile 18 {SEK(2009) 18}

SISUKORD

1 Sissejuhatus 3

2 Poliitiline taust 3

1. peatükk 6

1.1 Rakendamine üldiselt 6

1.2 Rakendamine transpordiliikide ja sektorite kaupa 6

1.2.1 TEN-T teedevõrk 6

1.2.2 TEN-T raudteevõrk 7

1.2.3 TEN-T siseveeteedevõrk 7

1.2.4 TEN-T sadamad 7

1.2.5 TEN-T lennujaamad 7

1.2.6 Kombineeritud transpordi võrgustik 7

1.2.7 Liikluskorraldus- ja navigatsioonisüsteemid 8

2. peatükk 9

2.1 Horisontaalküsimused 9

2.1.1 Koostalitlusvõime 9

2.1.2 Teadus- ja arendustegevus 9

2.1.3 Keskkonnakaitse 9

3. peatükk 10

3.1 Üldhinnang TEN-T rakendamisele ajavahemikus 2004–2005 10

3.2 Esmatähtsad projektid 11

3.3 Rahastamisallikad 12

3.3.1 TEN-T eelarve 12

3.3.2 Euroopa Regionaalarengu Fond (ERDF) 12

3.3. Ühtekuuluvusfond 13

3.3.4 Euroopa Investeerimispanga laenud 13

Üldhinnang rahastamisallikatele 13

KOKKUVÕTE 14

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

ÜLEEUROOPALISE TRANSPORDIVÕRGU SUUNISTE RAKENDAMISE KOHTA AJAVAHEMIKUS 2004–2005 vastavalt otsuse 1692/96/EÜ artiklile 18

1 SISSEJUHATUS

Käesolevas aruandes antakse hinnang üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) arendamisele vastavalt otsuses 1692/96/EÜ sätestatud TEN-T suunistele. TEN-T suunised on üldine tugiraamistik transpordivõrgu rakendamiseks ja ühist huvi pakkuvate projektide kindlaksmääramiseks. Suunised hõlmavad järgmisi transpordiliike: maantee-, raudtee- ja siseveevõrgud, meremagistraalid, mere- ja siseveesadamad, lennujaamad ning muud transpordiliikide võrkude vahelised ühenduspunktid, samuti liikluskorraldus- ja navigatsioonisüsteemid.

Otsuse artikli 18 lõikega 3 nähakse ette, et komisjon koostab liikmesriikide abiga iga kahe aasta tagant aruande suuniste rakendamise kohta.

Käesolev aruanne käsitleb kaheaastast ajavahemikku aastast 2004 kuni 2005. aasta lõpuni. Aruandes sisalduvad investeerimisandmed on esitatud EL 15 liikmesriikide[1] kohta, alates 1. maist 2004 EL 25 liikmesriikide[2] kohta ja alates 1. jaanuarist 2007 EL 27 liikmesriikide[3] kohta.

2 POLIITILINE TAUST

Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 1996. aasta juulis võtsid vastu otsuse nr 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta. TEN-T suunised on üldine tugiraamistik transpordivõrgu rakendamiseks ja ühist huvi pakkuvate projektide kindlaksmääramiseks. 1994. aastal Essenis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu pidas neist eriti oluliseks 14 projekti.

Komisjon võttis 2001. aasta septembris vastu valge raamatu „Euroopa transpordipoliitika aastaks 2010: aeg otsustada”. Üha sagenevaid liiklusummikuid ja transpordi suurenevaid väliskulusid silmas pidades soovitati valges raamatus, et ühine transpordipoliitika peaks panema rohkem rõhku liikluse ümbersuunamisele ühelt transpordiliigilt teisele, mis on üks võimalus jätkusuutlikkuse edendamiseks.

Reisijateveo kasv jääb üldiselt SKP kasvust aeglasemaks, kaubavedu aga kasvab SKPst kiiremini. Üldiselt kasvab maanteetransport umbes sama kiiresti kui SKP, nagu ka mere- ja õhutransport. See näitab transpordikasvu tasakaalustamatust ja raudteede tähtsuse jätkuvat vähenemist, eriti kaubavedude puhul.

[pic]

Joonis 1: Transpordi nõudlus võrreldes SKP kasvuga EL 25 riikides ajavahemikus 1995–2006[4].

Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 2001. aasta 22. mail vastu otsuse nr 1346/2001/EÜ,[5] millega muudeti TEN-T suuniseid seoses mere- ja siseveesadamate ja ühendveoterminalidega ning milles rõhutati transpordivõrgu mitmeliigilisuse mõõdet, reageerides seega viimase aja arengule.

Komisjon tegi 2001. aasta oktoobris ettepaneku muuta otsust 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta. Euroopa Parlament võttis ettepaneku veidi muudetud kujul vastu esimesel lugemisel. Kuna ettepanek nõukogus edasi ei liikunud, otsustas komisjon teha ettepaneku suuniste veelgi ulatuslikumaks muutmiseks ja moodustada EL 27 riikide ja Euroopa Investeerimispanga esindajatest kõrgetasemelise töörühma eesotsas komisjoni endise asepresidendi hr Van Miertiga. 2003. aasta 1. oktoobril esitas komisjon uue ettepaneku, millega täiendati 2001. aasta ettepanekut, tuginedes kõrgetasemelise töörühma tööle ja võttes arvesse Euroopa Parlamendilt esimesel lugemisel saadud tagasisidet. Vastavalt kõrgetasemelise töörühma soovitustele määrati otsusega kindlaks 30 rahvusvahelise liikluse jaoks esmatähtsat projekti. Esmatähtsate projektide hulka kuuluvad ka uute liikmesriikide projektid.

Otsusega nr 884/2004/EÜ,[6] millega muudetakse otsust nr 1692/96/EÜ, võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu 2004. aasta aprillis vastu muudetud suunised. Muudetud suunistes tõstetakse rohkem esile põhiprojekte ja suunatakse napid rahalised vahendid üleeuroopalist huvi pakkuvatele projektidele, nagu piiriülesed lõigud ja looduslikud takistused, ning määratakse nende elluviimise tähtajaks aasta 2020.

Lisaks üldisele eesmärgile – tagada inimeste ja kaupade säästev liikuvus - tuleb kehtestada mehhanismid, mis toetaksid liikmesriikidevaheliste meremagistraalide arendamist, et aidata vähendada ummikuid maanteedel ja/või parandada juurdepääsu äärealadele ning saarepiirkondadele ja -riikidele.

RAKENDAMINE

Selle aruande ettevalmistamiseks analüüsiti TEN-T rakendamiseks aastatel 2004 ja 2005 eraldatud rahalisi vahendeid projektide ja liikmesriikide kaupa, pöörates erilist tähelepanu esmatähtsatele projektidele.

Ajavahemikul 2004–2005 investeeriti EL 27 riikides TEN-T võrku kokku umbes 101,74 miljardit eurot.

TEN-T investeeringute allikate analüüs näitab, et aastatel 2004–2005 moodustas riikliku tasandi rahastamine investeeringutest kaugelt kõige suurema osa, 76,9 %, ja koos EIP laenudega ulatus riikide osa üle 91 %.

1. peatükk

1.1 RAKENDAMINE ÜLDISELT

EL 27 riikides TEN-T võrku tehtud investeeringute kogusumma ulatus 2004. aastal 50,4 miljardi euroni ja 2005. aastal 51,3 miljardi euroni.

Transpordiliikide kaupa investeeriti ajavahemikus 2004–2005 kõige rohkem raudteedesse (57 %), millele järgnesid maanteed (27 %), lennujaamad (9 %), sadamad (5 %) ja siseveeteed (2 %). Selline jaotus näitab võrreldes ajavahemikuga 1996–2003 raudtee-investeeringute suurenemist.

[pic]

Joonis 2: Investeeringud transpordiliikide kaupa ajavahemikus 2004–2005.

1.2 RAKENDAMINE TRANSPORDILIIKIDE JA SEKTORITE KAUPA

1.2.1 TEN-T teedevõrk

Suunistes on määratletud, et TEN-T teedevõrk koosneb kiirteedest ja teistest kõrgetasemelistest teedest. 2005. aastal ulatus TEN-T teedevõrgu pikkus, millesse on arvestatud olemasolevad, kavandatavad ja ajakohastatavad teed, umbes 98 500 kilomeetrini EL 27 liikmesriikides.

Olemasolevaid kiirteid ja kõrgetasemelisi teid arvestades oli TEN-T teede kogupikkus EL 27s 2005. aastal umbes 70 200 km. Ülejäänud teed tuleb veel ehitada või ajakohastada, et saavutada suunistes seatud üldist eesmärki. 2005. aastal liigitati olemasolevad teed ligikaudu 28 300 km ulatuses tavalisteks teedeks.

EL 27 riikides TEN-T teedevõrku tehtud investeeringute kogusumma oli 2004. aastal 12,70 miljardit eurot ja 2005. aastal 14,55 miljardit eurot (ajavahemikus 2004–2005 kokku 27,26 miljardit eurot). Varasemate aastate investeeringutega võrreldes jäi teedesse investeeritud keskmine aastane kogusumma ajavahemikus 2004–2005 samale tasemele.

2004.–2005. aastal võeti kiirteid ja kõrgetasemelisi teid kasutusele kogupikkuses 1442 km.

1.2.2 TEN-T raudteevõrk

2005. aastal oli TEN-T raudteevõrgu (tavapärased ja kiirraudteeliinid) kogupikkus umbes 97 600 km. Valmisehitatud kiirraudteeliinide (uute ja ajakohastatud) kogupikkus suurenes 2005. aastal 10 677 kilomeetrini.

EL 27 riikides TEN-T raudteevõrku tehtud investeeringute kogusumma oli 2004. aastal 30,22 miljardit eurot ja 2005. aastal 28,36 miljardit eurot (ajavahemikus 2004–2005 kokku 58,58 miljardit eurot). Varasemate aastate investeeringutega võrreldes suurenes raudteedesse investeeritud keskmine aastane kogusumma ajavahemikus 2004–2005 märkimisväärselt.

2004.–2005. aastal võeti kasutusele kiirraudteeliine kogupikkuses 460 km.

1.2.3 TEN-T siseveeteedevõrk

TEN-T siseveeteedevõrku kuuluvad jõed ja kanalid ning mitmesugused neid ühendavad harud ja ühendusteed. Võrgu veeteede tehnilised miinimumnäitajad peavad vastama IV klassi veeteede tarvis sätestatutele. Need võimaldavad 80–85 m pikkuste ja 9,5 m laiuste laevade või omavahel ühendatud tõugatavate praamide läbipääsu.

EL 27 riikidest on TEN-T siseveeteedevõrku kuuluvaid siseveeteid Austrial, Belgial, Bulgaarial, Hollandil, Itaalial, Leedul, Luksemburgil, Poolal, Portugalil, Prantsusmaal, Rumeenial, Saksamaal, Slovakkial, Soomel, Tšehhi Vabariigil ja Ungaril.

2005. aastal oli EL 27 riikides TEN-T siseveeteede kogupikkus 14 100 km. Siseveeteedevõrgu peateljed on Rein ja Doonau.

TEN-T siseveeteedevõrku tehtud investeeringute kogusumma EL 27 riikides oli 2004. aastal 1044 miljonit eurot ja 2005. aastal 1029 miljonit eurot (ajavahemikus 2004–2005 kokku 2074 miljonit eurot).

1.2.4 TEN-T sadamad

Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 22. mail 2001. aastal vastu otsuse nr 1346/2001/EÜ,[7] millega muudetakse mere- ja siseveesadamaid ja muid ühendveoterminale käsitlevaid 1996. aastal vastu võetud suuniseid ning III lisas sisalduvat projekti nr 8. Otsuses on sätestatud, et ühenduspunktid, sealhulgas meresadamad, siseveesadamad ja ühendveoterminalid, on eri transpordiliikide mitmeliigilisse transpordivõrku ühendamise eeltingimus.

TEN-T sadamate hulka kuulub 407 sadamat (A kategooria meresadamad ja siseveesadamad).

EL 27 riikides TEN-T sadamatesse tehtud investeeringute kogusumma oli 2004. aastal 2,08 miljardit eurot ja 2005. aastal 2,53 miljardit eurot (ajavahemikus 2004–2005 kokku 4,61 miljardit eurot).

1.2.5 TEN-T lennujaamad

TEN-T lennujaamade hulka kuulus 2005. aastal 407 lennujaama, sealhulgas 71 rahvusvahelist, 77 ühenduse ja 259 piirkondlikku lennujaama.

TEN-T lennujaamadesse investeeriti EL 27 riikides 2004. aastal kokku 4,37 miljardit eurot ja 2005. aastal 4,83 miljardit eurot (ajavahemikus 2004–2005 kokku 9,21 miljardit eurot).

1.2.6 Kombineeritud transpordi võrgustik

Üleeuroopalisse kombineeritud transpordi võrgustikku kuuluvad raudteed ning sisevee- ja mereteed, mis kombineerituna maanteetranspordiga võimaldavad kaupade pikamaavedusid, ning ühendveoterminalid, mis on varustatud raudtee, siseveetee, meretee ja maantee vahel ümberlaadimist võimaldavate seadeldistega. Võrgustikku kuulub ka nõuetekohane veerem. Kombineeritud transport on suunistesse kaasatud eesmärgiga rõhutada transpordivõrgu mitmeliigilisust.

1.2.7 Liikluskorraldus- ja navigatsioonisüsteemid

TEN-T suunised hõlmavad ka liikluskorraldussüsteemide ja liiklusteabeteenuste jaoks vajaliku telemaatika infrastruktuuri. Eesmärk on tagada koostalitlusvõime ja piiriüleste teenuste pidev jätkumine.

Alates mitmeaastase näidisprogrammi käivitamisest 2001. aastal on mitu Euroopa piirkonda kooskõlastanud oma aruka transpordisüsteemiga seotud kavasid euroregioonide projektide CENTRICO, ARTS, CORVETTE, STREETWISE, VIKING ja SERTI raames. 2004. aasta mais pandi alus uuele euroregiooni projektile CONNECT (aruka transpordisüsteemiga seotud uuendusliku tegevuse kooskõlastamine ja edendamine Kesk- ja Ida-Euroopa riikides). CONNECT põhineb Kesk- ja Ida-Euroopa riikide ametiasutuste, maanteeametite ja liiklusteabeteenuste osutajate koostööl. Partnerid Austriast, Itaaliast, Poolast, Saksamaalt, Slovakkiast, Sloveeniast, Tšehhi Vabariigist ja Ungarist töötavad koos eesmärgiga parandada piiriülest liiklust ja transporti, rakendades piirkonna kõrgetasemelises maanteevõrgus ühtlustatud ja sünkroniseeritud arukaid transpordisüsteeme.

Euroopa Parlament ja nõukogu on vastu võtnud direktiivi (nr 2004/52) elektroonilise maksukogumise koostalitluse kohta. See direktiiv on üleeuroopalise teedevõrgu (TERN) koostalitluse ja teenuste pideva jätkumise jaoks äärmiselt tähtis.

2. peatükk

2.1 HORISONTAALKÜSIMUSED

2.1.1 Koostalitlusvõime

Üks TEN-T peaeesmärke on tagada riigisiseste transpordivõrkude koostalitlusvõime. Raudteevõrkude koostalitlusvõime peaks hõlmama nii riigisiseseid tavapäraseid liine kui ka kiirraudteeliine, et muuta rahvusvahelised teenused tõhusamaks ja seega konkurentsivõimelisemaks. Parem koostalitlusvõime, st rongide võime ületada riigipiire ilma peatumata või tehnilisi erinevusi kõrvaldamata, suurendab tunduvalt transpordisuutlikkust ja vähendab tegevuskulusid. 2004. aastal võttis EL vastu „teise raudteepaketi”, mis koosneb kahest direktiivist (nr 2004/49 ja nr 2004/50) ning määrusest nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur.

2.1.2 Teadus- ja arendustegevus

Teadus- ja arendustegevus on üks TEN-T suunistes käsitletud laiaulatuslikest meetmetest. Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse viienda (1998–2002) ja kuuenda (2002–2006) raamprogrammiga algatati eriprogrammide alusel mitmed põhimeetmed, mis käsitlevad säästvat liikuvust ja transpordiliikide kokkusobivust, maismaatransporti ja meretehnoloogiaid, tõhusaid energiasüsteeme ja avalikke teenuseid.

Eelkõige on ELi üleeuroopalise transpordivõrgu poliitika kujundamisele kaasa aidanud transpordiuuringute programm, mis on toetanud investeerimisprogrammi planeerimist ja rahastamist ning uue infrastruktuuri ja uute teenuste arendamist. Poliitikakujundajatele on jagatud hindamismetoodikaid ja tarkvaravahendeid, et aidata neil hinnata eri infrastruktuurikavade mõju. Hinnatud on ka transpordivõrkude ja terminalide töö tõhustamiseks välja pakutud uusi lahendusi.

2.1.3 Keskkonnakaitse

Keskkonnakaitse ja selle jätkusuutlik areng on tähtis valdkondadevaheline probleem, mis on otseselt seotud TEN-T arenguga, kuid samuti mitmete horisontaalsete teemadega. Mitmesuguseid transpordiga seotud keskkonnaprobleeme käsitletakse juba rahvusvaheliste kohustuste, standardite ja soovituste raames.

Otsuse nr 1692/96/EÜ artiklis 8 on öeldud, et „projektide väljatöötamisel ja elluviimisel peavad liikmesriigid arvesse võtma keskkonnakaitse nõudeid, korraldades ühist huvi pakkuvate projektide keskkonnamõju hindamisi, mida tuleb rakendada direktiivi 85/337/EMÜ kohaselt, ning kohaldades direktiivi 92/43/EMÜ”.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiiviga 2001/42/EÜ (teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta) kehtestati keskkonnamõju strateegilise hindamise (SEA) õigusnormid. Liikmesriigid pidid selle direktiivi siseriiklikku õigusesse üle võtma 2004. aasta juuliks. Kõnealust direktiivi kohaldatakse kõigi transpordikavade ja -programmide suhtes, mille alusel korraldatavate projektide puhul on ette nähtud keskkonnamõju hindamine, sealhulgas üleeuroopaliste võrkudega seotud kavade ja programmide suhtes. Liikmesriigid peavad selliste kavade ja programmide ettevalmistamisel võtma arvesse keskkonnamõju hindamise tulemusi.

3. peatükk

3.1 ÜLDHINNANG TEN-T RAKENDAMISELE AJAVAHEMIKUS 2004–2005

EL 27 riikides TEN-T võrku tehtud investeeringute kogusumma ulatus ajavahemikus 2004–2005. aastal 101,74 miljardi euroni.

Suurem osa sellest summast investeeriti raudteedesse (umbes 58,6 miljardit eurot), millele järgnesid maanteed (umbes 27,2 miljardit eurot) ja lennujaamad (umbes 9,2 miljardit eurot).

[pic]

Joonis 3: EL 27 riikides ajavahemikus 2004–2005 TEN-T võrku tehtud investeeringud miljardites eurodes võrrelduna ajavahemikus 2002–2003 tehtud investeeringutega.

Ajavahemikus 2004–2005 olid kõige suuremate investeeringutega riigid Itaalia (17,89 miljardit eurot), Ühendkuningriik (17,17 miljardit eurot), Hispaania (13,91 miljardit eurot), Saksamaa (10,47 miljardit eurot), Prantsusmaa (9,10 miljardit eurot) ja Holland (6,58 miljardit eurot).

[pic]

Joonis 4: Investeeringud TEN-T võrku riikide ja transpordiliikide kaupa 14 riigis, mille investeeringud olid aastatel 2004–2005 EL 27s kõige suuremad.

[pic]

Joonis 5: Aastatel 2004–2005 TEN-T võrku tehtud investeeringud riikide ja transpordiliikide kaupa teistes EL 27 riikides, miljonites eurodes.

3.2 ESMATÄHTSAD PROJEKTID

Üleeuroopaline transpordivõrk koosneb paljudest ühist huvi pakkuvatest projektidest. Mõned projektid on aga Euroopa Liidu jaoks eriti tähtsad, arvestades nende ulatust ning nende rolli riikidevahelise kaubanduse toetamisel ja liidu ühtekuuluvuse edendamisel või seda, kuivõrd need aitavad pikamaaliikluse vooge keskkonnasõbralikele transpordiliikidele suunata.

1996. aasta suunistes[8] määrati kindlaks 14 esmatähtsat projekti, mis tuleb lõpule viia aastaks 2010. Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 2004. aasta 29. aprillil vastu läbivaadatud suunised,[9] milles on kindlaks määratud 30 esmatähtsat projekti, mis tuleb viia lõpule 2020. aastaks.

2001. aastast alates on juba lõpule viidud kolm esmatähtsat projekti:

aastatel 1989–2001 PP9 raudteetelg Cork-Dublin-Belfast-Stranraer (Iirimaa, Ühendkuningriik);

aastatel 1995–2001 PP10 Malpensa lennujaam (Milano, Itaalia);

aastatel 1992–2000 PP11 Öresundi püsiühendus (Taani, Rootsi).

Kuni 2005. aasta lõpuni oli esmatähtsate projektide esmatähtsatesse lõikudesse investeeritud 108,1 miljardit eurot. Ajavahemikus 2006–2020 tuleb neisse projektidesse investeerida veel umbes 289,1 miljardit eurot. Esmatähtsate projektide kogumaksumus ajavahemikus 1996–2020 on vastavalt liikmesriikide 2008. aastal esitatud andmetele 397,2 miljardit eurot.

Eeldusel, et liikmesriigid keskenduvad tulevikus esmatähtsatesse projektidesse investeerimisele, võib enamik nendest projektidest valmida juba enne 2020. aastat.

3.3 RAHASTAMISALLIKAD

Lisaks riiklikele (ametiasutuste) vahenditele rahastatakse TEN-T võrku ka mitmete ühenduse vahenditega, nagu TEN-T eelarve, Ühtekuuluvusfond, Euroopa Regionaalarengu Fond (ERDF); rahastaja on ka Euroopa Investeerimispank (EIP). Neil toetusallikatel on oma spetsiifilised abikõlblikkuse kriteeriumid, eesmärgid ja rahastamistingimused. Erasektorist finantseeritakse projekte piiratud hulgal, peamiselt lennujaamade, sadamate ja maanteede sektoris.

3.3.1 TEN-T eelarve

Ajavahemikus 2004–2005 maksti TEN-T eelarvest toetusi kokku 1,36 miljardi euro eest. Vastavalt TEN-T suunistele eraldati suurem osa toetustest – 61,3 % – raudteedele. Lisaks rõhutati aastatel 2004–2005 taas ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) tähtsust. Galileole eraldati kokku umbes 250 miljonit eurot (18,4 %).

3.3.2 Euroopa Regionaalarengu Fond (ERDF)

ELi 2004. aasta eelarve oli 25 liikmesriigiga liidu (EL 25) esimene eelarve. Kümne uue liikmesriigi (EL 10) ühinemine 2004. aasta mais tõi kaasa vajaduse täiendavate eelarvevahendite järele, mida kaeti paranduseelarvetega.

Struktuurifondide maksete assigneeringud saavutasid 2004. aastal absoluutse tipptaseme, seda peamiselt tänu EL 15 programmide edukale elluviimisele, kuid ka uutele liikmesriikidele tehtavatele maksetele.

2005. aastal keskenduti programmiperioodi 2000–2006 edukale lõpuleviimisele ja uute ühtekuuluvuspoliitika programmide ettevalmistamisele aastateks 2007–2013.

ERDFi vahenditest maksti aastatel 2000–2006 peamiselt TEN-T projektide toetuseks üle 8,8 miljardi euro.

3.3. Ühtekuuluvusfond

2004. aasta 1. mai seisuga vastasid kõik kaheksa uut liikmesriiki, mida varem toetati ISPA programmist ning samuti Malta ja Küpros Ühtekuuluvusfondi abikõlblikkuse kriteeriumidele. Varem ISPA programmi alusel toetatavad projektid anti automaatselt üle Ühtekuuluvusfondile.

Kümne uue liikmesriigi struktuuriabiks määrati 2004.–2006. aastaks sihtotstarbeliselt kokku 24 miljardit eurot, millest 8,5 miljardit eurot oli ette nähtud Ühtekuuluvusfondi jaoks.

2004. aastal oli Ühtekuuluvusfondil 13 abisaava liikmesriigi jaoks ette nähtud 5,62 miljardit eurot vahendeid kulukohustuste sidumiseks ja 2005. aastal 5,13 miljardit eurot.

2004. aastal oli veidi üle poole (51,8 %) ja 2005. aastal pisut alla poole (49,8 %) Ühtekuuluvusfondi kohustuste kogumahust seotud transpordisektoriga. Nagu varemgi, palus komisjon liikmesriikidel tasakaalu parandamiseks eriti eelistada raudteeprojekte.

3.3.4 Euroopa Investeerimispanga laenud

EIP rahastab suurt hulka TEN-T projekte, mis vastavad tehnilistele, rahalistele ja keskkonnaalastele tingimustele ning sobivad kokku ELi eesmärkidega.

EIP laenude puhul on eriti oluline see, et nendega võib katta kuni 50 % projektikuludest; nende teine eelis kommertspankade laenude ees on pikem laenutähtaeg. Lisaks ei nõua EIP laenu andmisel projektispetsiifilisi riskipreemiaid, kuna laenud peavad olema tagatisega kaetud.

Aastatel 2004–2005 ulatusid EIP laenud ligi 13,75 miljardi euroni ning ajavahemikul 2004–2013 on EIP-l võimalik TEN-T projektidele laene anda ligi 75 miljardi euro ulatuses.

Aastateks 2007–2013 on EIP koos Euroopa Komisjoni ja EBRDga loonud uue vahendi JASPERS (ühisabi Euroopa piirkondade projektide toetamiseks), et aidata uutel liikmesriikidel ette valmistada suuri infrastruktuuriprojekte, mida on vaja toetada Ühtekuuluvusfondi, struktuurifondi ja EIP vahenditega.

Üldhinnang rahastamisallikatele

Kokkuvõttes võib öelda, et TEN-T investeeringuid rahastatakse mitmesugustest allikatest, sealhulgas riiklikud vahendid, mitmesugused Euroopa Ühenduse rahastamisprogrammid ja laenud. TEN-T investeeringute allikate üldhinnang näitab, et ajavahemikus 2004–2005 moodustasid toetusest kaugelt kõige suurema osa – peaaegu 78 % – riiklikud vahendid. Teisel kohal (umbes 13,5 %) on Euroopa Investeerimispanga laenud. Need kaks allikat kokku andsid TEN-T investeeringutest üle 90 %.

Kuigi erarahastamise täpset summat on keeruline kindlaks määrata, kuna erasektori infrastruktuuri (näiteks sadamad ja lennujaamad) investeerimisandmed on raskesti kättesaadavad, hinnatakse selle osakaalu üldiselt väikeseks. Sellest tulenevalt on riiklik rahastamine endiselt TEN-T projektide peamine rahastamisallikas.

Rahastamisallikad | 2004 | 2005 | 2004–2005 | protsentides |

TEN-T eelarve | 526,52 | 564,38 | 1090,9 | 1,1% |

Ühtekuuluvusfond (sh ISPA) | 1611,84 | 1459,77 | 3071,61 | 3,0% |

EIP | 6374 | 7371 | 13745 | 13,5% |

EBRD | 197,3 | 176,2 | 373,5 | 0,4% |

ERDF (hinnanguline) | 2045,9 | 1855,6 | 3901,5 | 3,8% |

Riiklik eelarve ja eraallikad | 39669,39 | 39889,34 | 79558,73 | 78,2% |

Kokku | 50424,05 | 51316,29 | 101770,2 | 100,0% |

Tabel: EL 27 TEN-T rahastamisallikate jagunemine miljonites eurodes.

KOKKUVÕTE

Aastatel 2004–2005 suurenesid keskmised aastainvesteeringud EL 27 TEN-T võrku võrreldes perioodiga 2000–2003; keskmiselt investeeriti juba umbes 51 miljardit eurot, mis on märkimisväärselt suurem summa kui varasematel aastatel.

Keskmine koguinvesteering protsendina SKPst suurenes EL 27s 0,43 %lt aastatel 2002–2003 0,47 %le aastatel 2004–2005.

Üks põhjus on kindlasti toetuste suurenemine, kuna alates 2004. aasta 1. maist on olnud abikõlblikud kümme uut liikmesriiki.

Investeeringute üksikasjalikum analüüs näitab aga, et mõnes riigis, eriti EL 15s (Prantsusmaa, Saksamaa, Taani) jäi koguinvesteering protsendina SKPst tunduvalt alla ELi keskmise.

Riiklik rahastamine moodustas TEN-T investeeringutest kaugelt kõige suurema osa. Selleks, et optimeerida ühenduse nappide rahaliste vahendite kasutamist ja hõlbustada teatavate projektide, eriti piiriüleste projektide kooskõlastatud rakendamist, nimetas komisjon asjaomaste liikmesriikide nõusolekul ja pärast nõupidamist Euroopa Parlamendiga ametisse Euroopa koordinaatorid. Euroopa koordinaator tegutseb komisjoni nimel ja huvides ning peab kiirendama ühist huvi pakkuvate projektide rakendamist.

Rahvusvahelise liikluse 30 esmatähtsat projekti, mis tuleb ellu viia aastaks 2020, kulgevad üldiselt ajakava kohaselt. 50-miljardi euroni ulatuva aastase investeeringute mahuga on võimalik transpordiinfrastruktuuri märkimisväärselt parandada, kuid eelkõige piiriüleste kitsaskohtade kõrvaldamisel ei ole edusammud olnud piisavalt kiired ning selleks tuleb veel palju teha.

[1] Austria, Belgia, Hispaania, Holland, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Luksemburg, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome, Taani ja Ühendkuningriik.

[2] Austria, Belgia, Hispaania, Holland, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Luksemburg, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome, Taani ja Ühendkuningriik; Eesti, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik, Ungari.

[3] EL 25 liikmesriigid ning Bulgaaria ja Rumeenia.

[4] Allikas: Statistika käsiraamat „EU energy and transport in figures 2005”.

[5] Otsus nr 1346/2001/EÜ, millega muudetakse mere- ja siseveesadamaid ja muid ühendveoterminale käsitlevat otsust nr 1692/96/EÜ ning III lisas sisalduvat projekti nr 8, EÜT L 185, 6.7.2001, lk 1.

[6] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 884/2004/EÜ, 29. aprill 2004, millega muudetakse otsust nr 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta, ELT L 201, 7.6.2004.

[7] Sealsamas, 6.

[8] Sealsamas, 1.

[9] Sealsamas, 7.