[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 19.10.2009

KOM(2009)562 lõplik

KOMISJONI ARUANNNE NÕUKOGULE

Tšehhi Vabariigi kodanikele viisanõude taaskehtestamise kohta Kanada poolt vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 (milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud) artikli 1 lõike 4 punktile c, mida on vastastikkuse mehhanismi osas muudetud määrusega (EÜ) nr 851/2005

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. Viisanõude taaskehtestamine 14. juulil 2009. 3

3. Pärast viisanõude taaskehtestamist 14. juulil 2009 võetud meetmed 4

3.1. Kanada seisukoht 4

3.1.1. Varjupaigataotlused 4

3.1.2. Viisa taotlemise kord 6

3.1.3. Sisserändealaste eeskirjade rikkumine 6

3.2. Tšehhi Vabariigi seisukoht 6

3.2.1. Varjupaigataotlused 6

3.2.2. Viisa taotlemise kord 7

3.3. Kanada-Tšehhi Vabariigi ekspertide töörühm 7

4. Hinnang 7

5. Kokkuvõte 8

SISSEJUHATUS

Tšehhi Vabariik teavitas 14. juulil 2009 vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 1 lõike 4 punktile c, mida on vastastikkuse mehhanismi osas muudetud määrusega (EÜ) nr 851/2005 komisjoni ja nõukogu, et Kanada kohaldab alates 14. juulist 2009 Tšehhi Vabariigi kodanike suhtes ühepoolset viisarežiimi. Kõnealune teatis avaldati Euroopa Liidu Teatajas 6. augustil 2009,[1] mis tähendab, et vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 1 lõike 4 punktile c, mida on vastastikkuse mehhanismi osas muudetud määrusega (EÜ) nr 851/2005, 90 päeva jooksul pärast teate avaldamist esitab komisjon nõukogule aruande, seega 6. novembriks 2009.

Käesolevas aruandes antakse ülevaade pärast nimetatud teatise avaldamist komisjoni võetud meetmetest.

VIISANÕUDE TAASKEHTESTAMINE 14. JUULIL 2009.

Nagu on sätestatud vastastikust viisavabadust käsitlevas neljandas aruandes,[2] loobus Kanada 31. oktoobril 2007 viisanõudest Tšehhi Vabariigi kodanike suhtes.

Kanada ametiasutused teavitasid 13. juulil 2009 Tšehhi ametiasutusi mitmete kanalite kaudu (sealhulgas diplomaatilise noodiga), et alates järgmisest päevast taaskehtestatakse Tšehhi kodanike suhtes viisanõue.

Kanada kodakondsus- ja immigratsiooniameti 13. juuli 2009 pressiteates teatati järgmist:

„Alates 2009. aasta 14. juuli kella 00.01-st idapoolse suveaja järgi vajavad Tšehhi kodanikud Kanadasse reisimiseks viisat,” teatas kodakondsus-, immigratsiooni- ja multikultuursuse minister Jason Kenney täna. Esimese 48 tunni jooksul võivad Tšehhi kodanikud taotleda saabumisel Kanadasse sissepääsu. Alates 2009. aasta 15. juuli kella 23.59-st idapoolse suveaja järgi on vaja viisat.

Alates viisanõude tühistamisest Tšehhi Vabariigi kodanikele 2007. aasta oktoobris, on Tšehhi kodanikud esitanud peaaegu 3000 pagulasstaatuse taotlust. 2006. aastal esitati selliseid taotlusi ainult 5. Tšehhi kodanikud on pagulasstaatuse avalduste esitamise poolest praegu teisel kohal. Tšehhi Vabariigist pärit isikute pagulasstaatuse taotluste suhteliselt kõrge heakskiitmise määr peidab endas murettekitavat asjaolu, et enam kui pool taotlustest jäetakse kõrvale või võetakse tagasi enne seda, kui immigratsiooni- ja pagulaskomisjon on oma lõpliku otsuse teinud. See viitab sellele, et paljud taotlejad ei pruugi tegelikult olla pagulased[3].

…

Kanada vaatab regulaarselt läbi teiste riikide suhtes kohaldatavat viisapoliitikat. Riigid on teadlikud, et kui nad ei täida viisavabaduse tingimusi, võidakse viisanõue taaskehtestada.

Käesolev muudatus tähendab, et Tšehhi Vabariigi kodanikud, kes tahavad reisida Kanadasse, peavad kõigepealt taotlema ajutise elaniku viisat ning täitma selle saamiseks vajalikud tingimused. Viisataotleja peab veenma viisaametnikku, et ta viibib Kanadas ajutiselt, ta ei viibi Kanadas kauem, kui viisaga ettenähtud aeg, tal on piisavalt raha, et tasuda oma kulude eest Kanadas, ta on hea tervise juures, ta ei ole kriminaalselt karistatud ning et ta ei kujuta endast ohtu kanadalaste julgeolekule. Nimetatud tingimused on samad kõigile Kanadat külastada soovijatele.

Tšehhi Vabariigi kodanikest taotlejad esitavad oma taotlused Kanada viisaosakonnale Viinis, Austrias, mis praegu teenindab mitmete teiste Euroopa riikide kodanikke.”

Samal päeval kehtestas Kanada viisanõude ka Mehhiko kodanike suhtes. Ka nimetatud juhul oli peapõhjuseks Mehhiko kodanike poolt esitatud pagulasstaatuse taotluste suur arv. Mehhiko kodanikud on pagulasstaatuse taotluste esitamise poolest praegu esikohal.

Tšehhi varjupaigataotlejate (kellest enamik on romi päritolu) suurenevat arvu Kanadas on arutatud Kanada ja Tšehhi ametiasutuste vahelistel kohtumistel, mis toimusid pärast viisanõude tühistamist 1. novembril 2007 ning eriti enne viisanõude taaskehtestamist 14. juulil 2009.

PÄRAST VIISANÕUDE TAASKEHTESTAMIST 14. JUULIL 2009 VÕETUD MEETMED

Tšehhi Vabariik teavitas 20. juulil 2009 komisjoni ja nõukogu, et vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 1 lõike 4 punktile c, kehtestas Tšehhi Vabariik alates 16. juulist 2009 viisanõude Kanada diplomaatiliste ja teenistuspasside omanikele.

Kanada poolt Tšehhi kodanikele viisanõude taaskehtestamise küsimust on nõukogus arutatud mitmel korral: 27. juulil ja 14. septembril 2009 üldasjade ja välissuhete nõukogul, 21. septembril 2009 justiits- ja siseküsimuste nõukogul ning 23. juulil 2009 alaliste esindajate komitee istungil. Liikmesriigid väljendasid nimetatud kohtumistel olukorra üle muret ning märkisid, et komisjon peaks probleemi kiiresti lahendama ning mitte laskma sellel süveneda.

Pärast viisanõude taaskehtestamist konsulteeris komisjon regulaarselt nii Tšehhi kui ka Kanada ametiasutustega, näiteks 14. ja 30. juulil 2009 toimunud ekspertide kohtumisel Tšehhi ametiasutustega ja 24. juulil 2009 kolmepoolsel kohtumisel, kus osalesid õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektor, Kanada suursaadik Hornby ja Tšehhi Vabariigi alaline esindaja Vicenová. Lisaks sellele saatis komisjoni esindaja Tšehhi delegatsiooni konsultatsioonidel Kanada ametiasutustega Ottawas 10. septembril 2009. Samuti arutati küsimust ELi ja Kanada ministrikolmiku kohtumisel 1. oktoobril 2009 Ottawas.

Kanada seisukoht

Varjupaigataotlused

Kanada selgitas, et otsust ei langetatud kergekäeliselt. Kanada varjupaigataotluse süsteem oli pagulasstaatuse taotlustega ülekoormatud. Viisanõude kehtestamine on aidanud tegeleda ebaproportsionaalselt suure arvu Tšehhi Vabariigi kodanike esitatud varjupaigataotlustega 2008. ja 2009. aastal. Kanada teavitas Tšehhi Vabariiki kohe viisanõudest loobumise hetkel 1. novembril 2007 ja isegi enne seda, et Tšehhi kodanikest varjupaigataotlejate suure arvu korral võidakse viisanõue taaskehtestada[4]. Kanada märkis siiski, et viisanõude taaskehtestamine ei ole seotud vähemuste kohtlemisega ELis või eelkõige Tšehhi Vabariigis. Pagulasstaatuse otsuse teeb Kanadas juhtumipõhiselt immigratsiooni- ja pagulaskomisjon, mis on valitsusele alluv haldusnõukogu[5].

Kanada selgitas, et „ Tšehhi Vabariigi suhtes viisanõude kehtestamine on osa laiemast süstemaatilisest lähenemisviisist, millega reformitakse Kanada varjupaigasüsteemi. Kanada varjupaigasüsteem on igal aastal üha suurenevate varjupaigataotluste all ülekoormatud. Paljud esitatud varjupaigataotlused on alusetud, võetakse tagasi või jäetakse kõrvale.”

Kanada märkis, et alates viisanõude tühistamisest 1. novembril 2007 esitati Kanadale Tšehhi Vabariigist peaaegu 3000 varjupaigataotlust. Kanada immigratsiooni- ja pagulaskomisjonis 2008. aastal läbi vaadatud 196st juhtumist anti positiivne vastus 84 taotlusele (43 %). Ajavahemikus 2009. aasta jaanuarist juulini vaatas immigratsiooni- ja pagulaskomisjon läbi 391 juhtumit, millest 86-le (22 %) anti positiivne vastus. Pärast viisanõude taaskehtestamist on Kanadale esitatud Tšehhi Vabariigist väga vähe varjupaigataotlusi, mis näitab naasmist enne viisavabadust olnud suundumuste juurde.

Immigratsiooni- ja pagulaskomisjon kogub erinevatest allikatest teavet sotsiaalsete, poliitiliste, majanduslike ja inimõigusi käsitlevate tingimuste kohta kogu maailmas, et kasutada saadud andmeid otsuste tegemisel. Sellest tulenevalt saatis immigratsiooni- ja pagulaskomisjon 21. – 31. märtsini 2009 Tšehhi Vabariiki teabe hankimiseks lähetuse[6]. Nimetatud lähetuse järel avaldas immigratsiooni- ja pagulaskomisjon kaks aruannet: 2009. aasta juunis „ Teabehankelähetuse aruanne, mis käsitleb riigipoolset kaitset ”[7] ja 2009. aasta juulis „ Teabehankelähetuse aruanne, mis käsitleb romide olukorda ja kohtlemist ning nende võimalusi riigisiseselt ümber paikneda[8] ”.

Kanada selgitas, et Tšehhi Vabariigi soovitatud märget „turvaline päritoluriik” ei ole Kanada seadusandluse kohaselt õiguslikult võimalik kasutada[9]. Kanada on teadvustanud, et tema varjupaigasüsteemi tuleb reformida, et vähendada viivitusi ja kuritarvitusi ning süsteemi tuleb ühtlustada, et tagakiusamise tegelikud ohvrid saaksid kaitset kiiremini ning põhjendamatuid taotlusi teinud isikuid oleks võimalik süsteemist kiiremini kõrvaldada.

Viisa taotlemise kord

Kanada selgitas, et Praha konsulaat suleti pärast viisanõude tühistamist 1. novembril 2007. Praegu ei ole kavas konsulaati taasavada. Kanada konsulaatide tegevus hõlmab suuri piirkondi ning Kanadal ei ole igas riigis konsulaati. Kanada märkis, et Tšehhi kodanikud ei pea viisataotluse esitamiseks Viini sõitma, nad võivad selleks kasutada viies linnas (Brnos, Prahas, Prerovis ja Velke Meziricis) asuvaid reisibüroosid, samuti võivad nad saata taotlusvormi Kanada saatkonda Viinis posti teel või kasutada selleks Kanada Praha saatkonnas asuvat postkasti. Reisibüroode kaudu viisataotlemist kasutatakse kõige rohkem.

Kiireloomulistel juhtudel peavad viisataotlejad sõitma Viini, kus vajadusel vaadatakse konsulaadis taotlused läbi ühe päevaga. Nimetatud reisi Viini lihtsustab ka asjaolu, et väljastatakse mitmekordsed viisad. Peale selle antakse 99 %-le taotlustest positiivne vastus. Seetõttu ei pea suur enamus Tšehhi kodanikest viisataotlejaid läbima viisaintervjuud. Nende puhul, kellega intervjuu tehakse, toimub see tavaliselt telefoni teel, ainult erandjuhtudel toimub intervjuu muul viisil.

Sisserändealaste eeskirjade rikkumine

Sisserändealaste rikkumiste arv Kanadasse reisinud Tšehhi kodanike hulgas on tõusnud 2006. aasta 1 %-lt 2008. aastal 6,7 %-le. Täpsemalt tõusis see protsent ajavahemikul 2009. aasta jaanuarist maini 30,1 %-ni. Sisserändealased rikkumised hõlmavad kõiki Kanada sisserändealaste õigusaktide dokumenteeritud rikkumisi, Kanada sihtsadamas tabatud isikuid, kellel ei ole õigust riiki siseneda ja Kanadasse teel olnud isikute kinnipidamisi. Kuna sisserändealased rikkumised hõlmavad ainult dokumenteeritud rikkumisi, võib osa rikkumisi jääda registreerimata.

Tšehhi Vabariigi seisukoht

Tšehhi Vabariik loodab, et Kanada tühistab praegu kehtiva viisanõude Kanadasse reisivatele Tšehhi Vabariigi kodanikele pigem mõne kuu jooksul kui mõne aasta pärast.

Varjupaigataotlused

Tšehhi Vabariik on konsulteerinud Kanadaga, kuna viimastel kuudel on kasvanud Tšehhi kodanikest varjupaigataotlejate arv Kanadas ning on kinnitanud oma tahet kaaluda konstruktiivselt kõiki meetmeid, mis aitaksid kõnealusele probleemile lahendust leida. Sellega seoses esitas Tšehhi Vabariik kaks võimalikku lahendust: vastastikune turvaliseks päritoluriigiks tunnistamine ning, et Kanada peaks muutma oma varjupaigaalaseid õigusakte, et vähendada nende ligitõmbavust majanduslikult motiveeritud Kanadasse sisserändajate jaoks. Peale selle selgitas Tšehhi Vabariik, et asjaolu, et Kanada ametiasutused andsid Tšehhi kodanikele varjupaika (mida Tšehhi Vabariik peab iseenesest absurdseks), on suurendanud Tšehhi kodanike motivatsiooni Kanada varjupaigasüsteemi kuritarvitada.

Tšehhi Vabariik ei nõustu, et Kanada poolse viisanõude taaskehtestamine on osa laiemast süstemaatilisest lähenemisviisist, millega reformitakse Kanada varjupaigasüsteemi, kuna sellega ei lahendata mitte tekkinud olukorra algpõhjuseid, vaid ravitakse ülekoormatud süsteemi sümptomeid. Vähemuste ja inimõiguste olukord Tšehhi Vabariigis ei ole iseenesest põhjuseks, miks üha rohkem Tšehhi kodanike esitab Kanadas varjupaigataotluse, vaid selleks on Kanada soodne ja liialt salliv varjupaigasüsteem, mis pakub paremaid materiaalseid tingimusi ja sissetulekut, sealhulgas varjupaigataotlejatele makstavad sotsiaalhüvitised.

Lisaks eespool nimetatutele märgitakse romide väljarände kahe muu põhjusena tavaliselt töötust ja ebakindlust (paremäärmuslike ideede leviku tõttu), viimatinimetatud probleemiga on Tšehhi ametiasutused tegelema asunud.

Tuleb märkida, et Kanada on Tšehhi romide põhiline väljarände sihtkoht, kuna 1990-ndail toimus juba esimene edukas rändelaine ning praegu soovivad paljud oma peredega Kanadas ühineda.

Tšehhi Vabariik taaskinnitas seoses vähemuste ja eelkõige romidega, et romide olukord Tšehhi Vabariigis ei erine märkimisväärselt romide olukorrast teistes suure romi kogukonnaga ELi liikmesriikides[10] ning esitas dokumendid vähemuste ja eelkõige romide olukorra kohta Tšehhi Vabariigis. Samuti teatati hiljutistest muudatustest vähemuste ja eelkõige romi kogukondade integratsiooni käsitlevates õigusaktides ja poliitikas.

Viisa taotlemise kord

Tšehhi Vabariik on pidevalt korranud oma palvet taasavada Kanada konsulaat Prahas nii kauaks, kui kehtib Kanada viisanõue. Tšehhi Vabariik peab vastuvõetamatuks, et Tšehhi kodanikud peavad viisa taotlemiseks minema Viini ning peab seetõttu viisaosakonna avamist Prahas miinimumprogrammiks, mida Kanada järgima peaks.

Kanada-Tšehhi Vabariigi ekspertide töörühm

Pärast seda kui Tšehhi Vabariik ja Kanada otsustasid teha Tšehhi kodanike suhtes Kanada viisanõude taaskehtestamisega seotud küsimuste lahendamisel koostööd, loodi Kanada-Tšehhi Vabariigi ekspertide töörühm. 20. ja 27. augustil 2009 toimunud kahe konverentskõne tulemusena kohtus Tšehhi delegatsioon 10. septembril 2009 Kanada ametiasutustega Ottawas, et arutada kõnealust küsimust ja järgmisi samme. Kõnealustel kohtumistel osales ka komisjon.

Lisaks viisanõude taaskehtestamisele ja Tšehhi kodanike suhtes kohaldatavale viisamenetlusele, selgitas Kanada oma rände- ja varjupaigamenetlust ning esitas teavet multikultuursuse kohta. Tšehhi Vabariik esitles oma õigusakte ja poliitikat, mis käsitlevad vähemusi Tšehhi Vabariigis. Lepiti kokku, et edaspidi kohtutakse regulaarselt.

HINNANG

Tegemist on esimese korraga, kui teatav kolmas riik on taaskehtestanud liikmesriigi kodanike suhtes viisanõude. Kõnealune äärmiselt kahetsusväärne olukord tuleks lahendada võimalikult kiiresti. Kanada on teadlik, et Euroopa Liidu ühise viisapoliitika aluseks on vastastikkuse põhimõte.

On väga ebarahuldav, et Tšehhi kodanikel puudub võimalus saada viisa Kanada Praha saatkonnast. Komisjon mõistab, et Kanada pakub Tšehhi kodanikele Tšehhi Vabariigis mitmeid võimalusi viisataotlemise lihtsustamiseks (vt punkt 3.1.2 eespool), kuid kutsub Kanadat siiski üles naasma varasema olukorra juurde, taastades viisade välja andmise Tšehhi Vabariigis.

Komisjon tervitab kõigi osapoolte valmidust dialoogis osaleda ning kutsub Kanadat ja Tšehhi Vabariiki jätkama konsultatsioone Kanada-Tšehhi Vabariigi ekspertide töörühma raames, et leida lahendus kõigile viisanõude taaskehtestamisega seotud küsimustele: näiteks Kanada selgitaks oma varjupaigasüsteemi ja Tšehhi kodanike sooritatud sisserändealaseid rikkumisi, ning Tšehhi Vabariik selgitaks vähemuste ja eelkõige romi kogukondadega seotud programmide ja poliitika rakendamist. Komisjon kutsub Kanadat üles esitama selgelt meetmed, mida ta kavatseb võtta lähitulevikus viisanõude tühistamiseks Tšehhi kodanike suhtes.

Komisjon märgib, et Tšehhi Vabariik otsustas hakata nõudma viisat Kanada diplomaatilise ja teenistuspassi omanikelt. Kui eelnevates peatükkides esitatud meetmeid rahuldaval viisil ei võeta, siis soovitab komisjon 2009. aasta lõpuks kehtestada või taaskehtestada viisanõude Kanada teatavatele kodanikekategooriatele (diplomaatiliste ja teenistuspasside omanikud).

KOKKUVÕTE

Kahjuks tuleb Kanada puhul hukka mõista vastastikuse viisavabaduse tagasilükkamine ja Tšehhi kodanike suhtes viisanõude taaskehtestamine pärast uue vastastikkuse viisadest loobumise mehhanismi kasutusele võtmist. Kõnealune äärmiselt kahetsusväärne olukord tuleks lahendada võimalikult kiiresti.

Kuigi Kanada pakub Tšehhi Vabariigis Tšehhi kodanikele mitmeid võimalusi viisataotlemise lihtsustamiseks, kutsub komisjon Kanadat Tšehhi kodanike viisavaba reisimise ootuses üles naasma varasema olukorra juurde, taastades viisade väljastamine Tšehhi Vabariigis. Komisjon kutsub Kanadat ja Tšehhi Vabariiki jätkama konsultatsioone Kanada-Tšehhi Vabariigi ekspertide töörühma raames, et leida lahendus kõigile viisanõude taaskehtestamisega seotud küsimustele ning kinnitab enda valmidust dialoogis osaleda ja seda lihtsustada. Komisjon kutsub Kanadat üles esitama selgelt meetmed, mida ta kavatseb võtta lähitulevikus viisanõude tühistamiseks Tšehhi kodanike suhtes. Lisaks sellele esitab komisjon soovituse kehtestada või taaskehtestada viisanõude Kanada teatavatele kodanikekategooriatele, kui Kanada ei võta meetmeid, millega lihtsustada Kanadat külastada soovivate Tšehhi kodanike viisaformaalsusi ning ei astu samme nende jaoks viisavaba reisimise taastamise suunas.

[1] ELT C 184, 6.8.2009, lk 2.

[2] K(2008) 486 lõplik/2, lk 6.

[3] Vastastikust viisavabadust käsitlevas esimeses aruandes (KOM(2006) 3 (lõplik), lk 14, joonealune märkus nr 13), tuletas komisjon meelde, et „…Kanada kaotas viisanõude Tšehhi Vabariigile 1996. Viisanõue siiski taaskehtestati … 1997. aastal … varjupaigataotlejate suure sissevoolu tõttu. Kanada ametiasutused rõhutasid, et enne viisanõudest loobumist on vaja läbi viia põhjalik hindamine, et vältida sarnase olukorra kordumist.”

[4] Tšehhi kodanikele viisanõude tühistamisega seoses saatis Kanada saatkond Tšehhi Vabariigis 19. oktoobril 2007 diplomaatilise noodi Tšehhi Vabariigi välisministrile, milles Kanada märkis, et loodab, et kui viisanõue tühistatakse, siis ei teki enam vajadust seda hiljem taaskehtestada. Seetõttu palus Kanada kinnitust, et tõhustatakse rände- ja õiguskaitse alast koostööd, et oleks võimalik vältida teatavaid tegureid nagu näiteks varjupaigataotlejate sissevool või võltsitud Tšehhi passide suurenenud arv, mis võiks kaasa tuua viisanõude taaskehtestamise.

[5] Immigratsiooni- ja pagulaskomisjon on haldusnõukogu, mis ei allu ei kodakondsus- ja immigratsiooniametile, Kanade piirikaitseteenistusele ega ka kodakondsus-, immigratsiooni- ja multikultuursuse ministrile.

[6] Immigratsiooni- ja pagulaskomisjoni lähetuse eesmärk oli täita teabelüngad, mis käsitlesid romide olukorda ja nende kohtlemist Tšehhis ning nende juurdepääsu riigipoolsele kaitsele ja võimalusele riigisiseselt ümber paikneda.

[7] Teabehankelähetuse aruanne, mis käsitleb riigipoolset kaitset, juuni 2009 (http://www2.irb-cisr.gc.ca/en/research/publications/index_e.htm?docid=388&cid=64)

[8] Teabehankelähetuse aruanne, mis käsitleb romide olukorda ja kohtlemist ning nende võimalusi riigisiseselt ümber paikneda, (http://www2.irb-cisr.gc.ca/en/research/publications/index_e.htm?docid=386&cid=64)

[9] Kanada on sõlminud USAga turvalise kolmanda riigi lepingu. Kõnealune leping allkirjastati 5. detsembril 2002 ning seda hakati rakendama 29. detsembrist 2004. Lepingu kohaselt peavad Põhja-Ameerikasse saabuvad varjupaigataotlejad esitama taotluse esimeses turvalises riigis, kuhu nad jõuavad – kas Kanadas või USAs. Siiski tuleks märget turvaline kolmas riik eristada märkest turvaline päritoluriik; märge turvaline päritoluriik tähendab seda, et põhimõtteliselt ei anta sellisest turvalisest päritoluriigist pärit isikule varjupaika. See ei välista siiski taotluste individuaalset läbivaatamist ning seda ei saa kasutada vastuvõetamatuse põhjusena.

[10] European Union Minorities and Discrimination Survey, Data in focus report, Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, aprill 2009 (http://fra.europa.eu/fraWebsite/attachments/EU-MIDIS_ROMA_EN.pdf)