EUROOPA KOMISJON Brüssel,29.8.2016 COM(2016) 547 final 2016/0261(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1920/2006 seoses uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabevahetuse, varajase hoiatamise süsteemi ja riskihindamismenetlusega



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Viimasel kümnendil on uute psühhoaktiivsete ainete hulk massiliselt suurenenud nii ülemaailmselt kui ka Euroopas ning aeglustumise märke ei ole näha. 2015. aastal anti ELi varajase hoiatamise süsteemi kaudu esmakordselt teada 100 uuest ainest, mis tõstis jälgitavate uute ainete koguarvu üle 560; enam kui 380 (70 %) neist on avastatud vaid viimase viie aasta jooksul. ÜRO Peaassamblee ülemaailmse narkoprobleemi teemalisel eriistungil (UNGASS, 19.–21. aprill 2016) võeti vastu lõppdokument „Meie ühine pühendumine ülemaailmse narkoprobleemi tulemuslikule käsitlemisele ja lahendamisele“. Eraldi osa sellest on pühendatud tekkivatele ja püsivatele väljakutsetele ja ohtudele, sealhulgas uued psühhoaktiivsed ained. Ühine pühendumine nõuab jõulisemaid meetmeid uute psühhoaktiivsete ainete probleemi lahendamiseks ning endisest tõhusamat teabevahetust ja varajase hoiatamise võrgustikke. 17. septembril 2013 esitas komisjon uusi psühhoaktiivseid ained käsitleva kahest seadusandlikust ettepanekust koosneva paketi: ettepanek võtta vastu määrus uute psühhoaktiivsete ainete kohta ja direktiiv, millega muudetakse nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta raamotsust 2004/757/JSK (millega kehtestatakse miinimumeeskirjad ebaseadusliku uimastiäri kuriteokoosseisu ja karistuste kohta) uimasti määratluse osas. Eesmärk oli vähendada ohtu kujutavate uute psühhoaktiivsete ainete kättesaadavust kiirema ja tulemuslikuma tegutsemisega liidu tasandil, võrreldes praegu kasutusel oleva süsteemiga, mis põhineb nõukogu 10. mai 2005. aasta otsusel 2005/387/JSK uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta. Institutsioonidevahelised läbirääkimised selle õigusaktide paketi üle on kestnud juba enam kui kaks aastat. Euroopa Parlament võttis oma seadusandlikud resolutsioonid vastu 17. aprillil 2014. Nõukogu ei võtnud ettepanekute suhtes vastu üldist lähenemisviisi; ettepanekute läbivaatamisel väljendasid liikmesriigid kahtlust seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 valimisega määruse ettepaneku õiguslikuks aluseks. Selleks et saavutada sama eesmärki kiiremate ja tulemuslikumate ELi tasandi meetmetega uute psühhoaktiivsete ainete suhtes, leppis alaliste esindajate komitee (COREPER) 6. aprillil 2016 kokku eesistujariik Madalmaade aruteludokumendis pakutud lähenemisviisis, kaasa arvatud muudatustes direktiivi eelnõusse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 alusel, mis sisaldavad eelkõige uute psühhoaktiivsete ainete määratlust ja sätteid kiireks otsusetegemiseks liidu tasandil, et kriminaliseerida kahjulikud uued psühhoaktiivsed ained kõigis liikmesriikides. Ühtlasi kutsus COREPER komisjoni üles esitama ettepaneku Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) asutamismääruse nr 1920/2006 muutmiseks. Vastavalt COREPERI 2580. koosoleku kokkuvõtvale protokollile käivitab see otsus protokolliga nr 21 hõlmatud liikmesriikidele kolmekuulise liitumistähtaja ning omab tagajärgi Euroopa Liidu lepingule lisatud protokolli nr 22 kohaselt. Euroopa Parlamenti teavitatakse sellest muutusest nõukogu kirjaga. Võttes arvesse, et COREPERi otsusega soovitakse saavutada samu eesmärke, mis 2013. aasta paketis, teeb komisjon ettepaneku määruse nr 1920/2006 sihipäraseks muutmiseks, integreerides EMCDDA asutamismäärusse eelnõu sätted varajase hoiatamise süsteemi ja riskihindamismenetluse kohta, mis moodustasid osa komisjoni 2013. aasta määruse ettepanekust uute psühhoaktiivsete ainete kohta. Komisjon võtab uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva määruse ettepaneku tagasivõtmist arvesse komisjoni 2017. aasta tööprogrammis. Nii uue kui ka varasema ettepaneku eesmärk on tugevdada ELi varajase hoiatamise süsteemi ja riskihindamismenetlust ning sujundada menetlusi tulemuslikuma ja kiirema tegutsemise tagamiseks. Seega on protsessi kiirendamiseks tähtaegu võrreldes komisjoni otsusel 2005/387/JSK põhineva kehtiva süsteemiga märkimisväärselt lühendatud. Kiireks ja tulemuslikuks teabekogumiseks uute psühhoaktiivsete ainete kohta peaks EMCDDA sõlmima ilma põhjendamatu viivituseta töösuhted Europoli, Euroopa Ravimiameti, Euroopa Kemikaaliameti ja Euroopa Toiduohutusametiga pärast määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesoleva ettepanekuga tagatakse ühtlasi Europoli osalemine varajase hoiatamise süsteemis ja riskihindamismenetluses, arvestades eelkõige kuritegelike rühmituste kaasatust uute psühhoaktiivsete ainete tootmisse ja levitamisse. Määruse nr 1920/2006 artikli 23 kohaselt võib komisjon, pidades silmas regulatiivasutustega seonduvaid arenguid, teha keskuse järgmise hindamise alusel ettepaneku täiendavate muudatuste tegemiseks EMCDDA asutamismääruses. • Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega Ettepanekus peavad kajastuma 28. aprillil 2015 vastu võetud Euroopa julgeoleku tegevuskavas sätestatud prioriteedid. Euroopa julgeoleku tegevuskavas rõhutatakse, et kõigist kuritegelikest turgudest on ebaseaduslike uimastite turg jätkuvalt kõige dünaamilisem. Viimane suundumus on uute psühhoaktiivsete ainete levimine. Ühtlasi on seal sätestatud, et neid aineid toodetakse üha enam liidus, mis osutab vajadusele kiiresti vastu võtta uus ELi õigusraamistik. Käesolevat ettepanekut tuleb lugeda koostoimes direktiiviga (EL) …/ … [millega muudetakse nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta raamotsust 2004/757/JSK, millega kehtestatakse miinimumeeskirjad ebaseadusliku uimastiäri kuriteokoosseisu ja karistuste kohta]. Mõlemad vahendid on kavandatud asendama nõukogu otsusega 2005/387/JSK loodud mehhanismi. 2. ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS • Õiguslik alus Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 168 lõikel 5, millega antakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule volitused võtta meetmeid seoses jälgimise, varajase hoiatamise ja tõsise piiriülese terviseohu vastu võitlemisega, jättes kõrvale liikmesriikide õigusnormide mis tahes ühtlustamise. • Subsidiaarsus

ELi meetmete järele seoses uute psühhoaktiivsete ainetega on selge vajadus. Liikmesriigid ei suuda üksi lahendada uute kahjulike psühhoaktiivsete ainete levikust tulenevaid probleeme. Koordineerimata riiklike meetmete kaudne mõju võib olla kahjulik, näiteks kahjulike ainete tõrjumisel ühest liikmesriigist teise. Kuritegelikud rühmitused võivad seda olukorda ära kasutada. ELi tasandi meetmed on niisiis vajalikud selleks, et ELis probleeme tekitavaid uusi psühhoaktiivseid aineid oleks võimalik kindlaks teha, hinnata ja kui nad kujutavad endast ohtu, siis kõigis liikmesriikides süüstada.

Käesolevat määrust tuleb seega lugeda koostoimes direktiiviga (EL) …/ … [millega muudetakse nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta raamotsust 2004/757/JSK, millega kehtestatakse miinimumeeskirjad ebaseadusliku uimastiäri kuriteokoosseisu ja karistuste kohta], kuna mõlemad õigusaktid on ette nähtud nõukogu otsusega 2005/387/JSK loodud mehhanismi asendamiseks. • Proportsionaalsus Ettepanek on proportsionaalne ega lähe kaugemale sellest, mis on vajalik eesmärkide saavutamiseks, kuna käsitleb üksnes ELi tasandil probleeme tekitavaid uusi psühhoaktiivseid aineid. • Vahendi valik Ettepanek käsitleb määruse muutmist. Puuduvad põhjendused, mis osutaksid muu vahendi kui määruse asjakohasusele. 3. JÄRELHINDAMISTE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJUHINNANGUTE TULEMUSED • Konsulteerimine sidusrühmadega Käesolevale ettepanekule eelnes COREPERi 6. aprilli 2016. aasta kokkulepe eesistujariik Madalmaade pakutud kompromisslähenemisviisi kohta. Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni koosolekul 15. juunil 2016 teatasid raportöörid ja variraportöörid, et on otsustanud järgida kõnealust uut lähenemisviisi paketina ning teha kokkuleppele jõudmiseks nõukogu ja komisjoniga koostööd. Kuna see kokkulepe kajastub sisus, ei ole selle uue ettepaneku puhul vaja täiendavat konsulteerimist sidusrühmadega. • Mõjuhinnang Komisjon koostas mõjuhinnangu poliitikavariantide kohta seoses kaht ettepanekut sisaldava paketiga, mis esitati 17. septembril 2013. Mõjuhinnangus järeldati eelkõige, et ELi tasandil kättesaadava ja liikmesriikidega jagatava teabe kvaliteeti ja kvantiteeti, samuti võimet uusi psühhoaktiivseid aineid kiiresti kindlaks teha ja hinnata on vaja paremaks muuta. Seega pole käesoleva ettepaneku uus mõjuhinnang vajalik. 4. MÕJU EELARVELE EMCDDA kohustusteks on uute psühhoaktiivsete ainetega seotud teabevahetus, varajase hoiatamise süsteem ja riskihindamismenetlus. Toetus keskusele moodustab juba osa liidu eelarvest. Selleks aga, et keskus suudaks nõuetekohaselt toime tulla üha sagedasemate taotlustega uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabevahetuse kohta ning ELi varajase hoiatamise süsteemi ja riskihindamismenetluse kavandatava sujundatud menetlemisega, on keskuse eelarvesse vaja lisada süsteemiarenduseks aastatel 2017–2020 kokku 676 000 eurot ning 100 000 eurot aastas kolme täiendava lepingulise töötaja palkamiseks. 5. MUUD KÜSIMUSED • Järelevalve-, hindamis- ja aruandluskord Vastavalt määruse 1920/2006 artiklile 23 tehakse EMCDDAle regulaarseid hindamisi. Selle artikli kohaselt algatab komisjon EMCDDA välise hindamise iga kuue aasta järel, mis langeb kokku keskuse kahe kolmeaastase töökava lõpule viimisega. • Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Artiklis 1 sätestatakse järgmised määruse nr 1920/2006 muudatused. Uus punkt f artiklis 2 (Ülesanded) – see säte selgitab et EMCDDA ülesanneteks on uusi psühhoaktiivseid aineid käsitlev teabevahetus ja varajane hoiatamine ning riskihindamine. Samuti jälgib keskus kõiki liikmesriikide poolt teatatud uusi psühhoaktiivseid aineid.

Uus artikkel 5a (Uute psühhoaktiivsete ainetega seotud teabevahetus, varajase hoiatamise süsteem ja riskihindamine) – selle artikliga sätestatakse liikmesriikide, EMCDDA ja Europoli vastavad rollid uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabevahetuse ja varajase hoiatamise protsessis. Uus artikkel 5b (Esialgne aruanne) – selle artikliga sätestatakse uut psühhoaktiivset ainet käsitleva esialgse aruande sisu ning EMCDDA poolt koostamise ja edastamise menetlused. Esialgse aruande koostamiseks vajaliku teabe kogumisel osalevad Europol, Euroopa Ravimiamet, Euroopa Kemikaaliamet ja Euroopa Toiduohutusamet. Uus artikkel 5c (Riskihindamise menetlus ja aruanne) – Selle artikliga antakse komisjonile volitus nõuda, et EMCDDA hindaks riske, mis on seotud uue psühhoaktiivse ainega, mille kohta on koostatud esialgne aruanne. Selles sätestatakse riskihindamismenetlus, mida peab tegema EMCDDA teaduskomitee, ning riskihindamisaruande koostamise ja edastamise kord. Uus artikkel 5d (Riskihindamisest vabastamine) – selles artiklis kirjeldatakse asjaolusid, mille puhul uue psühhoaktiivse ainega seotud riskihindamist ei tehta. Artiklis 2 määratakse kindlaks määruse jõustumise aeg. 2016/0261 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1920/2006 seoses uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabevahetuse, varajase hoiatamise süsteemi ja riskihindamismenetlusega EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 168 lõiget 5, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Uued psühhoaktiivsed ained võivad kujutada endast tõsist piiriülest terviseohtu, mis tingib vajaduse rangema järelevalve, varajase hoiatamise ja nende ohtude vastu võitlemise järele. (2)Viimastel aastatel on järjest kasvanud nende uute psühhoaktiivsete ainete arv, millest liikmesriigid on teatanud teabe kiire vahetamise mehhanismi kaudu, mis loodi ühismeetmega 97/396/JSK, mille nõukogu võttis vastu Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel uusi sünteetilisi uimasteid käsitleva teabe vahetuse, riskihindamise ja kontrolli kohta ning mida tõhustati veelgi nõukogu otsusega 2005/387/JSK. (3)Selliste uute psühhoaktiivsete ainetega, mis kujutavad tervise- ja sotsiaalseid riske liidu tasandil, tuleks ka tegeleda liidu tasandil. Seega tuleb käesolevat ettepanekut lugeda koostoimes nõukogu raamotsusega 2004/757/JSK [mida on muudetud direktiiviga (EL) .../...], kuna mõlemad õigusaktid on ette nähtud asendama nõukogu otsusega 2005/387/JSK loodud mehhanismi.

(4)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusesse (EÜ) nr 1920/2006 on vaja lisada uute psühhoaktiivsete ainetega seotud teabevahetust ja varajase hoiatamise süsteemi ning riskihindamismenetlust käsitlevad sätted. Eelkõige tuleks karmistada sätteid varajase hoiatamise kohta uute psühhoaktiivsete ainete eest ning menetlused esialgse aruande koostamiseks ja riskihindamismenetluse korraldamiseks tuleks muuta tõhusamaks. Kõigi menetlusetappide suhtes tuleks kehtestada tunduvalt lühemad tähtajad. (5)Uusi psühhoaktiivseid aineid käsitlevad liidu mis tahes meetmed peaksid tuginema

teaduslikele tõenditele. (6)Komisjon määrab riskihindamise alusel kindlaks, kas uusi psühhoaktiivseid aineid tuleks süüstada kooskõlas nõukogu raamotsuses 2004/757/JSK [mida on muudetud direktiiviga (EL) .../...] sätestatud menetlusega. Käesolev määrus jõustub direktiivi ülevõtmise päeval, kuna mõlemad õigusaktid on ette nähtud asendama nõukogu otsusega 2005/387/JSK loodud mehhanismi. (7)Riskihindamist ei ole vaja teha uue psühhoaktiivse aine suhtes, mida hinnatakse rahvusvahelise õiguse alusel või mille puhul on tegemist ravimi või veterinaarravimi toimeainega. (8)Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1920/2006 vastavalt muuta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määruse (EÜ) nr 1920/2006 muutmine Määrust (EÜ) nr 1920/2006 muudetakse järgmiselt. 1) Artiklisse 2 lisatakse punkt f: „f) Uute psühhoaktiivsete ainetega seotud teabevahetus, varajase hoiatamise süsteem ja riskihindamine i) nõukogu raamotsuse 2004/757/JSK [mida on muudetud direktiiviga (EL) .../...] artiklis [...] määratletud uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva ning Reitoxi riiklikelt teabekeskustelt ja Europoli riiklikelt üksustelt kättesaadava teabe kogumine, kõrvutamine, analüüsimine ja hindamine ning selle edastamine Reitoxi riiklikele teabekeskustele, Europoli riiklikele üksustele ja komisjonile ilma põhjendamatu viivituseta; ii) esialgse aruande või kombineeritud esialgse aruande koostamine artikli 5b kohaselt; iii) riskihindamismenetluse korraldamine artiklite 5c ja 5d kohaselt;

iv) liikmesriikide poolt teatatud kõigi uute psühhoaktiivsete ainete jälgimine koostöös Europoliga ning Reitoxi riiklike teabekeskuste ja Europoli riiklike üksuste toel.“ 2) Artikli 5 lõikes 2 jäetakse välja teine ja kolmas lõik. 3) Lisatakse artiklid 5a, 5b, 5c ja 5d: „Artikkel 5a Uute psühhoaktiivsete ainetega seotud teabevahetus ja varajase hoiatamise süsteem Iga liikmesriik tagab, et Reitoxi riiklikud teabekeskused ja Europoli riiklik üksus esitavad keskusele ja Europolile õigeaegselt ja ilma põhjendamatu viivituseta kättesaadava teabe uute psühhoaktiivsete ainete kohta. Teave peab olema seotud nimetatud ainete avastamise ja tuvastamise, tarbimise, kasutusviiside, võimalike ja kindlakstehtud ohtude, valmistamise, eraldamise, levitamise, salakaubanduse ning kaubanduslikul, meditsiinilisel ja teaduslikul otstarbel kasutamise kohta. Keskus kogub, analüüsib ja hindab nimetatud teavet koostöös Europoliga ning edastab selle õigeaegselt liikmesriikidele, et nende käsituses oleks teave, mis on vajalik varajase hoiatamise seisukohast ja selleks, et keskus saaks koostada esialgse aruande või kombineeritud esialgse aruande vastavalt artiklile 5b.“ Artikkel 5b Esialgne aruanne 1. Kui keskus, komisjon või nõukogu leiab liikmesriikide lihthäälteenamuse alusel, et uue psühhoaktiivse aine kohta ühelt või mitmelt liikmesriigilt artikli 5a kohaselt saadud teave tekitab kahtlusi, et uus psühhoaktiivne aine võib kujutada tervise- ja sotsiaalseid riske kogu liidus, koostab keskus uue psühhoaktiivse aine kohta esialgse aruande. 2. Esialgne aruanne sisaldab järgmist: (a)esimesed viited uue psühhoaktiivse ainega seotud tervise- ja sotsiaalsete riskide laadist või ulatusest; (b)uue psühhoaktiivse aine keemiline ja füüsiline kirjeldus, selle valmistamiseks või eraldamiseks kasutatavad meetodid ja lähteained; (c)uue psühhoaktiivse aine farmakoloogiline ja toksikoloogiline kirjeldus; (d)teave kuritegelike rühmituste osalemise kohta uue psühhoaktiivse aine valmistamises ja levitamises; (e)teave uue psühhoaktiivse aine kasutamise kohta meditsiinis ja veterinaarias, sealhulgas ravimi või veterinaarravimi toimeainena;

(f)teave selle kohta, kas uue psühhoaktiivse aine suhtes on liikmesriikides rakendatud piiravaid meetmeid; (g)teave selle kohta, kas uut psühhoaktiivset ainet hinnatakse või on hinnatud ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtse konventsiooni, mida on muudetud 1972. aasta protokolliga, või ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni alusel loodud süsteemi (ÜRO süsteemi) raames. 3. Esialgse aruande koostamisel kasutab keskus enda käsutuses olevat teavet. 4. Keskus küsib vajadusel Reitoxi riiklikelt teabekeskustelt lisateavet uue psühhoaktiivse aine kohta. Reitoxi riiklikud teabekeskused esitavad kõnealuse teabe kahe nädala jooksul pärast taotluse saamist. 5. Keskus küsib Euroopa Ravimiametilt teavet selle kohta, kas uus psühhoaktiivne aine on liidus või mõnes liikmesriigis: (a)müügiloaga ravimi või veterinaarravimi toimeaine; b) toimeaine ravimis või veterinaarravimis, millele taotletakse müügiluba; c) toimeaine ravimis või veterinaarravimis, mis on saanud müügiloa, kuid mille müügiloa on pädev asutus peatanud; d) toimeaine ravimis, millel ei ole müügiluba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ artiklile 5, või veterinaarravimis, mille on ekstemporaalselt valmistanud isik, kellele on liikmesriigi õiguse alusel selleks luba antud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ artikli 10 lõike 1 punktile c; e) toimeaine volitatud kliinilistes uuringutes uuritavates ravimites Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/20/EÜ artikli 2 punkti d kohaselt. 6. Keskus küsib Europolilt teavet kuritegelike rühmituste osalemise kohta uue psühhoaktiivse aine valmistamises ja

levitamises ning uue psühhoaktiivse aine mis tahes viisil kasutamises.

7. Keskus küsib Euroopa Kemikaaliametilt ja Euroopa Toiduohutusametilt nende käsutuses oleva teabe ja andmete esitamist uue psühhoaktiivse aine kohta. 8. Keskuse ning lõigetes 5, 6 ja 7 osutatud organite ja ametite koostöö üksikasjad reguleeritakse töökorra abil. Nimetatud töökorras lepitakse kokku vastavalt artikli 20 lõikele 2. 9. Keskus järgib teabe kasutamisele seatud tingimusi, mis talle on edastatud, sealhulgas teabeturbe ja andmekaitse ning konfidentsiaalse äriteabe kaitsega seotud tingimusi. 10. Keskus esitab komisjonile ja nõukogule esialgse aruande viie nädala jooksul pärast lõigetes 5, 6 ja 7 osutatud teabetaotluste kättesaamist. 11. Kui keskus kogub teavet mitme ühesuguse keemilise struktuuriga uue psühhoaktiivse aine kohta, esitab ta komisjonile ja nõukogule kuue nädala jooksul alates esialgse aruande algatamisest eraldi esialgsed aruanded või kombineeritud aruanded mitme uue psühhoaktiivse aine kohta, tingimusel et iga uue psühhoaktiivse aine omadused on selgelt kindlaks määratud. Artikkel 5c Riskihindamise menetlus ja aruanne 1. Kahe nädala jooksul pärast artikli 5b lõikes 10 kirjeldatud esialgse aruande kättesaamist võib komisjon paluda keskusel hinnata uue psühhoaktiivse aine põhjustatavaid võimalikke riske ja koostada riskihindamisaruande. Riskihindamise teeb teaduskomitee.

2. Kahe nädala jooksul pärast artikli 5b lõikes 11 kirjeldatud esialgse kombineeritud aruande kättesaamist võib komisjon paluda keskusel hinnata sarnase keemilise struktuuriga mitme uue psühhoaktiivse aine põhjustatavaid võimalikke riske ja koostada kombineeritud riskihindamisaruande. Kombineeritud riskihindamise teeb keskuse teaduskomitee. 3. Riskihindamisaruanne või kombineeritud riskihindamisaruanne sisaldab järgmist: (a)teave uue psühhoaktiivse aine keemiliste ja füüsiliste omaduste ning selle valmistamiseks või eraldamiseks kasutatavate meetodite ja lähteainete kohta; (b)teave uue psühhoaktiivse aine farmakoloogiliste ja toksikoloogiliste omaduste kohta; (c)uue psühhoaktiivse ainega seotud terviseriskide analüüs, eelkõige seoses aine ägeda ja kroonilise mürgisusega, ületarbimisohuga, võimega tekitada sõltuvust, füüsilise ja vaimse toimega ning mõjuga käitumisele; (d)uue psühhoaktiivse ainega seotud sotsiaalsete riskide analüüs, mis käsitleb eelkõige mõju sotsiaalsele toimetulekule, avalikule korrale ja kuritegevusele ning kuritegelike rühmituste osalemist uue psühhoaktiivse aine valmistamises ja levitamises; (e)teave uue psühhoaktiivse aine levimuse ja kasutamisviiside kohta ning selle kättesaadavuse ja võimaliku leviku kohta liidus; (f)teave uue psühhoaktiivse aine kaubanduslikul ja tööstuslikul otstarbel kasutamise ja selle ulatuse kohta ning teadusliku uurimis- ja arendustegevuse eesmärgil kasutamise kohta. 4. Teaduskomitee hindab uue psühhoaktiivse aine või ainete rühmaga seotud riske. Direktor võib teaduskomitee eesistuja nõuannete järgi toimides komitee koosseisu vajaduse korral suurendada, kaasates eksperte, kes esindavad uue psühhoaktiivse ainega seotud riskide tasakaalustatud hindamiseks olulisi teadusvaldkondi. Direktor määrab nad ekspertide nimekirjast. Haldusnõukogu kinnitab ekspertide nimekirja iga kolme aasta tagant. Komisjonil, keskusel, Europolil ja Euroopa Ravimiametil on igaühel õigus nimetada kaks vaatlejat. 5. Teaduskomitee hindab riske kättesaadava teabe ja muude asjakohaste teaduslike tõendite alusel. Teaduskomitee võtab arvesse kõigi liikmete seisukohti. Keskus korraldab riskihindamisprotsessi ning selgitab välja vajaduse edasise teabe ja asjakohaste uuringute järele. 6. Keskus esitab riskihindamisaruande komisjonile kuue nädala jooksul pärast komisjonilt vastava taotluse saamist. 7. Keskuse nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel võib komisjon pikendada riskihindamise või kombineeritud riskihindamise lõpuleviimise aega, et võimaldada täiendavaid uuringuid ja andmete kogumist. Keskuse taotlus peab sisaldama teavet perioodi kohta, mis on vajalik riskihindamise või kombineeritud riskihindamise lõpuleviimiseks. Artikkel 5d Riskihindamisest vabastamine 1. Riskihindamist ei tehta, kui uue psühhoaktiivse aine hindamine ÜRO süsteemis on lõppstaadiumis, st kui Maailma Terviseorganisatsiooni narkosõltuvuse ekspertkomisjon on avaldanud oma kriitilise analüüsi koos kirjaliku soovitusega, välja arvatud juhul, kui saadakse olulist uut või liidu jaoks erilise tähtsusega teavet, mida ÜRO süsteemis ei ole arvesse võtnud. 2. Riskianalüüsi ei tehta, kui uut psühhoaktiivset ainet on ÜRO süsteemi raames hinnatud, kuid on otsustatud jätta uus psühhoaktiivne aine ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtse konventsiooni (mida on muudetud 1972. aasta protokolliga) või ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni loetelusse lisamata, välja arvatud juhul, kui selle kohta on olulist uut või liidu jaoks erilise tähtsusega teavet. 3. Riskihindamist ei tehta, kui uus psühhoaktiivne aine on: (a)müügiloaga ravimi või veterinaarravimi toimeaine;

b) toimeaine ravimis või veterinaarravimis, millele taotletakse müügiluba; c) toimeaine ravimis või veterinaarravimis, mis on saanud müügiloa, mille on pädev asutus peatanud, kuid ei ole ainet veel turult kõrvaldanud; d) toimeaine volitatud kliinilistes uuringutes ja uuritavates ravimites.“ 4) Artikli 13 lõike 2 neljas lõik asendatakse järgmisega: „Selleks et hinnata uue psühhoaktiivse aine või ainete rühmaga seotud riske, võib teaduskomitee koosseisu suurendada vastavalt artikli 5c lõikes 4 sätestatud korrale.“ Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub direktiivi (EL) …/ … [millega muudetakse nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta raamotsust 2004/757/JSK, millega kehtestatakse miinimumeeskirjad ebaseadusliku uimastiäri kuriteokoosseisu ja karistuste kohta] ülevõtmise kuupäeval. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel President Eesistuja FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid

1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Kavandatud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuste ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse 12. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1920/2006 Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse kohta seoses uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabevahetuse, varajase hoiatamise süsteemi ja riskihindamismenetlusega

1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile 18 – Ränne ja siseküsimused 1.3.Ettepaneku/algatuse liik ☒ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ameti volituste seas (hüppeline kasv) ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest ◻ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4.Eesmärgid 1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Komisjoni 2016. aasta tööprogramm pealkirjaga „Vastastikusel usaldusel põhinev õigusruum ja põhiõigused“ osutab 28. aprillil 2015 vastu võetud Euroopa julgeoleku tegevuskava (COM(2015) 185 final) rakendamisele. Euroopa julgeoleku tegevuskavas on kirjas: „Kõigist kuritegelikest turgudest on ebaseaduslike uimastite turg jätkuvalt kõige dünaamilisem. Viimane suundumus on uute psühhoaktiivsete ainete levimine. Viimane suundumus on uute psühhoaktiivsete ainete levimine. Neid aineid toodetakse üha enam ELis ja seepärast on vaja kiiresti vastu võtta uus ELi õigusraamistik.“ 1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile Asjaomane üldeesmärk: aidata kaasa kõrge julgeolekutaseme tagamisele Euroopa Liidus, lihtsustades samal ajal seaduslikku reisimist ühetaolise ja kõrgetasemelise välispiirikontrolli ja Schengeni viisade tulemusliku menetlemise kaudu kooskõlas liidu kohustusega järgida põhivabadusi ja inimõigusi. Erieesmärk nr 6: toetada uimastipoliitika valdkonna õigusalase koostöö ja kuritegude ennetamise algatusi, mis on tihedalt seotud õigusprogrammi üldeesmärgiga, kui sellised algatused ei ole hõlmatud sisejulgeolekufondiga või programmiga „Tervis majanduskasvuks“. Erieesmärk nr 7: aidata kaasa uimastite tarbimise ja salakaubaveo ning uimastite poolt üksikisikutele ja ühiskonnale põhjustatavate kahjude vähendamisele meetmete abil, millega piiratakse uute uimastite kättesaadavust, parandatakse uimastite nõudluse vähendamise teenuste kvaliteeti ja arusaamist uimastitarnest. Samuti toetatakse meetmeid teadlikkuse suurendamiseks uimastite ohtudest, ravi tulemuslikkuse parandamiseks ning piiriülese uimastivastase operatiivkoostöö toetamiseks. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

Uimastitevastane võitlus 1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Tulemusliku ja tõhusa varajase hoiatamise süsteemi ja riskihindamismenetluse loomine uutele psühhoaktiivsetele ainetele, et nende põhjustatava tõsise kahju eest ennetavalt kaitsta, kahju kindlaks teha, selle olemasolu kinnitada, sellele reageerida ja seda ennetada ning tagada, et kahjulikku uut psühhoaktiivset ainet on võimalik süüstada kõigis liikmesriikides nõukogu raamotsuse 2004/757/JSK [mida on muudetud direktiiviga (EL) .../...] alusel. 1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Tulemusnäitaja 1 (eesmärk nr 6): Uute hinnatud (sealhulgas vajaduse korral katselisel teel hinnatud) psühhoaktiivsete ainete arv, mis võimaldab ELil või liikmesriikidel võtta asjakohaseid meetmeid tarbijate kaitseks, sõltuvalt inimtarbimisel tekkida võiva ohu liigist ja tasemest. Tulemusnäitaja 3 (eesmärk nr 7): Määr, mille ulatuses eri liikmesriikide poolt teatatud uutele ja potentsiaalselt ohtlikele psühhoaktiivsetele ainetele tehakse riskihindamist (sealhulgas vajaduse korral katselisel teel), et võimaldada ELil või liikmesriikidel võtta tarbijate kaitsmiseks asjakohaseid meetmeid. 1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused - Üksikisikute tervise kaitse ohtlike uute psühhoaktiivsete ainete põhjustatud ohtude eest - Aluse loomine otsusetegemiseks liidu tasandil seoses ohtlike uute psühhoaktiivsete ainete süüstamisega nõukogu raamotsuse 2004/757/JSK [mida on muudetud direktiiviga (EL) .../...] alusel - Uute psühhoaktiivsete ainete kiire kindlakstegemise ja hindamise suutlikkuse parandamine 1.5.2.Euroopa Liidu meetme lisandväärtus Kindlam varajase hoiatamise süsteem aitaks kaasa teabevahetusele liikmesriikide vahel ja selle selge lisandväärtus oleks liikmesriikide hoiatamine teistes liikmesriikides ilmnenud potentsiaalselt ohtlike ainete eest, et aidata neil ennetada võimalikku ohtu rahvatervisele. Uute psühhoaktiivsete ainete riskihindamisel ELi tasandil on lisandväärtuseks kogu ELi teadusressursside ja analüüsivõime ühendamine, et hankida aine kohta parimaid kättesaadavaid tõendeid, mis looks tugeva aluse otsusetegemiseks uute psühhoaktiivsete ainete suhtes liidu tasandil, võttes aluseks nõukogu raamotsuse 2004/757/JSK [mida on muudetud direktiiviga (EL) .../...]. 1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Praegune süsteem, mis põhineb nõukogu otsusel 2005/387/JSK uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta, on liiga aeglane, et tulla tulemuslikult toime uute psühhoaktiivsete ainete kiiresti kasvava hulgaga. 1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

Uute psühhoaktiivsete ainete valdkonnas võetavad meetmed on kooskõlas liidu strateegiliste poliitikadokumentidega, eelkõige Euroopa julgeoleku tegevuskava ja ELi uimastistrateegiaga (2013–2020). Samuti on ELi tegevus uute psühhoaktiivsete ainete valdkonnas täielikult kooskõlas tegevusega ÜRO tasandil. 1.6.Meetme kestus ja finantsmõju ◻ Piiratud kestusega ettepanek/algatus –◻ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA –◻ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA ☒ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus –◻ Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku 2017–2020, –◻ millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid ◻ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt –◻ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali; –◻ rakendusametite kaudu; ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ☒ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on usaldatud –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele; –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada); –◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile; –☒ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele; –◻ avalik-õiguslikele asutustele; –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

–◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised; –◻ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis. –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“. Märkused: 2.HALDUSMEETMED 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Määruse nr 1920/2006, millega loodi Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus, artikli 23 kohaselt toimub keskuse väline hindamine iga kuue aasta järel, mis langeb kokku keskuse kahe kolmeaastase töökava lõpule viimisega. Määruse nr 1920/2006, millega loodi Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus, artikli 9 lõike 7 kohaselt võtab haldusnõukogu „keskuse tegevuse kohta vastu aastaaruande ja edastab selle 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikidele.“. 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1.Välja selgitatud ohud. Võimalikke viivitusi rakendamisel korvatakse regulaarse järelevalvega. 2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta. Komisjoni standardsed kontrolli- ja rikkumismenetlused muudetud määruse kohaldamise kohta 2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos Ei kohaldata, kuna välja selgitatud ohud puuduvad 2.3.Pettuste ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Määruse nr 1920/2006, millega loodi Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus, artikli 16 kohaselt kohaldatakse pettuse, korruptsiooni ja muude ühenduste finantshuve kahjustavate ebaseaduslike tegevuste vastase võitluse eesmärgil keskuse suhtes ilma piiranguteta määrust (EÜ) nr 1073/1999.

3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik Eelarverida Assignee-ringute

liik Rahaline osalus Nr

Rubriik 3 Liigen-datud/liigen-damata EFTA riigid Kandidaat-riigid Kolman-dad riigid Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA) 18 06 02 Liigendatud EI EI EI EI Uued eelarveread, mille loomist taotletakse – ei ole kohaldatav Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik Eelarverida Assignee-ringute

liik Rahaline osalus Nr

[…][Nimetus………………………………………] Liigen-datud/liigen-damata EFTA riigid Kandidaat-riigid Kolman-dad riigid Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses […][XX.YY.YY.YY] JAH/EI JAH/EI JAH/EI JAH/EI 3.2.Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku

rubriik Nr Rubriik 3 EMCDDA Aasta

2017 Aasta

2018 Aasta

2019 Aasta

2020 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) KOKKU • Tegevusassigneeringud Eelarverida nr 18 06 02 Kulukohustused (1) 15,1356 15,1356 15,2866 15,5886 61,1464 Maksed (2) 15,1356 15,1356 15,2866 15,5886 61,1464 Eelarverida nr Kulukohustused (1a) Maksed (2a) Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud Eelarverida nr (3) 1 1 1 1 EMCDDA

assigneeringud KOKKU Kulukohustused =1+1a +3 15,1356 15,1356 15,2866 15,5886 61,1464 Maksed =2+2a +3 15,1356 15,1356 15,2866 15,5886 61,1464



• Tegevusassigneeringud KOKKU Kulukohustused (4) 15,1356 15,1356 15,2866 15,5886 61,1464 Maksed (5) 15,1356 15,1356 15,2866 15,5886 61,1464 • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU (6) Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGI 3

assigneeringud KOKKU Kulukohustused = 4 + 6 15,1356 15,1356 15,2866 15,5886 61,1464 Maksed = 5 + 6 15,1356 15,1356 15,2866 15,5886 61,1464 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki: ei ole kohaldatav • Tegevusassigneeringud KOKKU Kulukohustused (4) Maksed (5) • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU (6) Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIKIDE 1–4

assigneeringud KOKKU

(võrdlussumma) Kulukohustused = 4 + 6 Maksed = 5 + 6







Mitmeaastase finantsraamistiku

rubriik 5 „Halduskulud“ miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Aasta

2017 Aasta

2018 Aasta

2019 Aasta

2020 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) KOKKU Rände ja siseasjade peadirektoraat • Personalikulud 0,402 0,402 0,402 0,402 1,6080 • Muud halduskulud Rände ja siseasjade peadirektoraat KOKKU Assigneeringud 0,402 0,402 0,402 0,402 1,6080 Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGI 5

assigneeringud KOKKU (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) 0,402 0,402 0,402 0,402 1,6080 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta 2017 Aasta

2018 Aasta

2019 Aasta

2020 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIKIDE 1–5

assigneeringud KOKKU Kulukohustused 15,5376 15,5376 15,6886 15,9906 62,7544 Maksed 15,5376 15,5376 15,6886 15,9906 62,7544 3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele –◻ ◻Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist –☒ ☒Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustage eesmärgid ja väljundid* ⇩ Aasta

2017 Aasta

2018 Aasta

2019 Aasta

2020 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) KOKKU VÄLJUNDID Väljun-di liik Väl-jundi kesk-mine kulu Arv Kulu Arv Kulu Arv Kulu Arv Kulu Arv Kulu Arv Kulu Arv Kulu Väljundite arv kokku Kulud kokku ERIEESMÄRGID nr 6 ja 7 - Väljund Süsteemi arendus 1 0,2416 1 0,2416 1 0,0966 1 0,0966 0,676 - Väljund Erieesmärgid nr 6 ja 7 kokku 1 0,2416 1 0,2416 1 0,0966 1 0,0966 0,676 KULUD KOKKU 1 0,2416 1 0,2416 1 0,0966 1 0,0966 0,676 * Esitatud väljund hõlmab üksnes uute psühhoaktiivsete ainetega seotud uut ülesannet. 3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1.Ülevaade –◻ ◻Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist –☒ ☒Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 2017 2018 2019 2020 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIK 5 2017 2018 2019 2020 Personalikulud (rände ja siseasjade peadirektoraadi täistööajale taandatud töötajad) 0,402 0,402 0,402 0,402 1,6080 Muud halduskulud Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIK 5 kokku 0,402 0,402 0,402 0,402 1,6080

KOKKU 0,402 0,402 0,402 0,402 1,6080 Personaliga ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega. 3.2.3.2.Hinnanguline personalivajadus –◻ ◻Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist –☒ ☒Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina Aasta

N Aasta

N+1 Aasta N+2 Aasta N+3 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) 18 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) 3 3 3 3 XX 01 01 02 (delegatsioonides) XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad) XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud) XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) XX 01 04 yy - peakorteris - delegatsioonides XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) Muud eelarveread (täpsustage) KOKKU 3 3 3 3 XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad Komisjoni esindamine ameti haldusnõukogus. Iga-aastase tööprogrammi kohta komisjoni arvamuse koostamine ja tööprogrammi elluviimise jälgimine. Ameti eelarve koostamise järelevalve ning eelarve rakendamise jälgimine. Ameti abistamine tema tegevuse kavandamisel kooskõlas ELi poliitikaga, sealhulgas osaledes ekspertide kohtumistel. Koosseisuvälised töötajad 3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga –☒ ☒Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga. –◻ ◻Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine. Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele. –◻ ◻Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist. Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus –☒ ☒Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist