Eriaruanne ELi kulutused 
välisrändepoliitikale 
Vahemere lõunaosa ja 
idanaabruse riikides 
kuni aastani 2014ET 2016  nr 09
EUROOPA
KONTROLLIKODA

EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
Päringud: eca.europa.eu/et/Pages/ContactForm.aspx  
Veebisait:  eca.europa.eu  
Twitter: @EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016
Trükis ISBN 978-92-872-4763-6 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/438919 QJ-AB-16-010-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-4793-3 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/090938 QJ-AB-16-010-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-4747-6 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/280769 QJ-AB-16-010-ET-E
© Euroopa Liit, 2016
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
ELi kulutused 
välisrändepoliitikale 
Vahemere lõunaosa ja 
idanaabruse riikides 
kuni aastani 2014
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2016  nr 09
02
 Sisukord
Punkt
 Lühendid
 Sõnastik
I–V Kokkuvõte
1–20 Sissejuhatus
2–20 ELi välisrändepoliitika
2–5 Poliitikaraamistik
6–8 Välisrände suhtes võetud üldine lähenemisviis
9 Naaberriikide tähtsustamine
10-11 Erinevad institutsioonilised ja rahastamisvahendid
12–16 ELi poolt välisrändele eraldatud rahastamise allikad
17–20 Rahastamine ja juhtimiskord
21–26 Auditi ulatus ja lähenemisviis
27–65 Eesmärkide sidusus, partnerriikide vajaduste kindlakstegemine ja 
järelevalvevahendid vajavad täiustamist
27–31 Suur arv poliitikavahendeid ei ole alati omavahel seotud
32–37 Partnerriikide vajaduste kindlakstegemisele tuleb rohkem tähelepanu pöörata
38–51 Järelevalve- ja hindamisvahendid vajavad parandamist
52–60 Geograafilisi ja temaatilisi prioriteete oli raske kontrollida
61–65 Sekkumine hõlmab suurt geograafilist ala
03 Sisukord 
66–89 ELi välisrändealaste kulutuste (rände ja varjupaiga temaatiline programm ning 
Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument) mõjusust Vahemere lõunaosa ning 
idapartnerluse riikides mõjutavad puudused
67–69 Tegevuseesmärkides ja tulemusnäitajates leitud puudused raskendasid projektide mõjususe 
hindamist
70–73 Mõjusust takistavad faktorid
8. selgitus  Näide heast tavast
74 Mõjususe küsimused kesksetes valdkondades
75–81 Rände ja arengu vaheline seos
82–86 Tagasipöördumise ja tagasivõtmise toetusmeetmed: kolmandate riikide piiratud mõju ning ebavõrdne 
toetus
87–89 Auditeeritud projektid sisaldasid küll inimõiguste kaitset, ent seda ei rakendatud alati edukalt
90–103 Partneritevaheline koordineerimine eri tasanditel on keeruline
91–100 Juhtimine oli keeruline
101-102 Liikuvuspartnerlused: vajadus koordineerimist täpsustada
103 Tulevikuväljavaated
 Järeldused ja soovitused
 I lisa.  ELi, ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud liikuvuspartnerlused
 II lisa.   Rändepoliitika välismõõtme raames eraldatud, kokkulepitud ja tasutud summad 
ajavahemikul 2007–2013 (miljonites eurodes)
 III lisa.   Välisrändepoliitika rahastamine: arvukad ELi rahastamisvahendid, millel kõigil on oma 
eesmärgid ja strateegia
 IV lisa.  Auditeeritud projektide kokkuvõte
 V lisa.  ELi rahalise abi rakendamise mehhanismid (rände ja varjupaiga välismõõde)
 Komisjoni vastus 
04
 Lühendid
DCI : arengukoostöö rahastamisvahend
EAF : Euroopa Arengufond
EEAS : Euroopa välisteenistus
EIDHR : demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend
ENPI : Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument
Frontex : Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur
GAMM : rände ja liikuvuse suhtes võetud üldine lähenemisviis
HLWG : kõrgetasemeline varjupaiga ja rände töörühm
IFS: stabiliseerimisvahend
IOM : Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon
IPA: ühinemiseelse abi rahastamisvahend
ISF: Sisejulgeolekufond
JMDI : rände ja arengu ühisalgatus
SCIFA : strateegiline sisserände-, piiride ja varjupaigakomitee
TPMA : rände ja varjupaiga temaatiline programm
UNDP : ÜRO Arenguprogramm
UNHCR : ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet
05
 Sõnastik1
Ebaseaduslik ränne : Ebaseadusliku rände suhtes puudub üldiselt kokkulepitud määratlus, see hõlmab isikute 
liikumist väljaspool saatva, transiidi- ja vastuvõtva riigi seaduslikku struktuuri. Sihtriigi seisukohast tähendab see 
ebaseaduslikku sisenemist riiki või seal peatumist või töötamist. Saatva riigi seisukohast on ebaseaduslikud juhud, 
mil näiteks isik ületab rahvusvahelise piiri kehtiva passi või reisidokumendita. Ebaseaduslikud rändajad on need, kes 
sisenevad riigi suveräänsele territooriumile ilma kehtiva sisenemisdokumendita, ja need, kes on sisenenud kehtiva 
dokumendi alusel, kuid ei uuenda asjaomast luba ning jäävad vastuvõtvasse riiki lubatust kauemaks.
Liikuvus2: Tegemist on laiema mõistega kui ränne, sest seda kohaldatakse paljude erinevate inimeste, nt lühiajaliste 
külastajate, turistide, tudengite, teadurite, äriinimeste ja külastavate pereliikmete suhtes.
Pagulane : Pagulane on isik, kes põhjendatud kartuse tõttu rassilise, usulise, rahvusel, teatavasse sotsiaalsesse 
rühma kuulumisel või poliitilistel vaadetel põhineva tagakiusamise ees viibib väljaspool kodakondsuse riiki ega saa 
või taha kõnealuse kartuse tõttu anda ennast nimetatud riigi kaitse alla.
Piirihaldus : Äriinimeste, turistide, rändajate ja pagulaste seadusliku piiriülese liikumise hõlbustamine ning 
välismaalaste asjaomasesse riiki ebaseadusliku sisenemise avastamine ja ärahoidmine. Piirihaldusmeetmete hulka 
kuuluvad viisanõuete kehtestamine riikide poolt, sanktsioonid, mis kehtestatakse veoettevõtjatele välismaalaste 
ebaseadusliku toomise eest riiki, ja meritsi toimuva sisserände tõkestamine.
Projektitulemused : Projektitulemuste mõõtmiseks on vaja määratleda järgmised aspektid:
a) selged tegevuseesmärgid (nt elektriühenduse tagamine asjaomase küla kõigile majapidamistele);
b) sisend- ja väljundnäitajad projekti raames pakutavate teenuste, kaupade või töö kvantiteedi, kvaliteedi ja 
pakkumise aja hindamiseks (nt 200 elektriposti ning 4000 meetri pikkuse liini ostmine ja paigaldamine);
c) lähte- ja sihtväärtused (nt kui on juba olemas 500 elektriposti ning 10 000 meetrit liini, siis eesmärgiks on 
saavutada 700 elektriposti ja 14 000 meetrit liini);
d) tulemusnäitajad, et mõõta projekti rakendamise mõju ja kirjeldada eesmärgi täitmist (nt 200 majapidamisel on 
nüüd elektriühendus). Sealjuures võib täpsustada ka lähte- ja sihtväärtused (nt teenindatud majapidamiste arvu 
suurenemine 150-lt 200-le).
Ränne : Isiku või isikuterühma liikumine kas üle rahvusvahelise piiri või riigi sees. Rände pikkus, olemus ja põhjused 
võivad olla mitmesugused; see hõlmab pagulaste, ümberasustatud isikute, majanduslikel põhjustel rändajate ja 
teiste, näiteks selliste inimeste liikumist, kes taasühinevad oma perega.
Suutlikkuse arendamine : Valitsuse ja kodanikuühiskonna iseseisva suutlikkuse arendamine nende teadmiste, 
oskuste ja hoiakute parandamise kaudu. Suutlikkuse arendamine võib toimuda koostöös partnerriigi valitsusega 
rakendatava projekti või kahe- või mitmepoolse dialoogi kaudu.
1 Kõik mõisted on kohandatud Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni rändesõnastiku põhjal, kui ei ole märgitud teisiti.
2 KOM(2011) 743 (lõplik), 18. november 2011, „Rände ja liikuvuse suhtes võetud üldine lähenemisviis”.
06 Sõnastik 
Taasintegreerimine : Isiku taasühinemine rühmaga või tagasitoomine rühma, st protsess, mille käigus rändaja 
naaseb oma päritoluriigi ühiskonda.
Tagasipöördumine : Osutab üldiselt tagasiminemistoimingule või sellega seotud protsessile kas riigi piires 
või – kui kõik seaduslikud võimalused viibida ELi liikmesriigis on ammendunud – vastuvõtvast riigist päritolu- või 
transiidiriiki, nagu see on pagulaste, varjupaigataotlejate ja asjaomase kodakondsusega isikute puhul.
Tagasivõtuleping : Leping, mis käsitleb riigi menetlustoiminguid ebaseaduslikus olukorras olevate välismaalaste 
või kodakondsuseta isikute saatmiseks tagasi kodumaale või kolmandasse riiki, mille nad läbisid teel riiki, kes soovib 
neid tagasi saata.
Varjupaigataotleja : Sisserändajale antakse varjupaigataotleja staatus, kui ta on esitanud taotluse pagulasseisundi 
või täiendava kaitse saamiseks ja tema taotluse menetlus on pooleli.
07
 Kokkuvõte
I
Ühise rändepoliitika välismõõtme eesmärk on edendada rändevoogude tõhusat haldamist koostöös päritolu- ja 
transiidiriikidega. Käesolevas aruandes käsitletakse kahe peamise rahastamisvahendi kasutamist kuues Vahemere 
lõunaosa ning idapartnerluse riigis üheteistkümnest; nendeks vahenditeks on ajavahemikuks 2007–2013 loodud 
rände ja varjupaiga temaatiline programm ning Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument. Audit ei hõlma rände -
valdkonnas pärast aastat 2014 toimunud sündmusi ega ELi reaktsiooni praegusele pagulaskriisile.
II
ELi kulutused välisrändele põhinesid paljudel üldistel eesmärkidel. Auditi käigus ei õnnestunud kindlaks teha ELi 
eelarvest eraldatud vahendite kogusummat ega olnud selge, kas vahendeid kasutati vastavalt geograafilistele ja 
valdkondlikele prioriteetidele.
III
Valitud projektide analüüsi põhjal järeldas kontrollikoda, et ELi välisrändealaste kulutuste (rände ja varjupaiga 
temaatiline programm ning Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument) mõjusust Vahemere lõunaosa ning idapart -
nerluse riikides on võimalik parandada. ELi-poolse rahastamisega saavutatud tulemusi oli tihti raske mõõta, sest 
poliitikal on väga laiaulatuslikud temaatilised ja geograafilised eesmärgid ning sellel puuduvad kvantitatiivsed 
ja tulemustele suunatud näitajad. Keeruline oli hinnata rände panust arengusse, mis on rände ja liikuvuse suhtes 
võetud üldise lähenemisviisi üks prioriteete. Vaadeldud projektide põhjal oli kodumaale tagasipöörduvate rändajate 
panus oma riigi arengusse väike.
Kokkuvõte 08
IV
ELi kulutusi välisrändele rakendas palju sidusrühmi. Sellest tulenes vajadus komisjoni eri teenistuste vahelise koor -
dineerimise järele, eelkõige puudutas see peadirektoraatide ning Euroopa välisteenistuse, kolmandates riikides 
asuvate ELi delegatsioonide ja paljude ELi asutuste vahelist kooskõlastamist, mis toimus koostöös liikmesriikide, 
naaberriikide ja kolmandate riikidega. Kirjeldatud keeruline juhtimisstruktuur vajas kõigil tasandeil head kooskõlas -
tamist ja ELi delegatsioonide paremat kaasamist rändeküsimuste lahendamisse.
V
Kontrollikoda soovitab oma aruande kokkuvõtteks komisjonil välja töötada selged ja mõõdetavad eesmärgid, mis 
saavutatakse sidusate ELi rahastamisvahendite abil, mida toetaks tõhus järelevalve ja hindamine ning asjakohane 
infosüsteem. Juhtimiskord peab olema lihtsam ja paremini koordineeritud.
09
 Sissejuhatus
01 
ELi välisrändepoliitika hõlmab suurt hulka teemasid, nagu liikuvust, seaduslikku 
rännet, ebaseaduslikku rännet, rännet ja arengut, ning rahvusvahelist kaitset. 
Käesolev audit põhineb kuni 2014. aasta lõpuni tehtud tööl, mille raames uuriti 
ELi kulutusi välisrändele Vahemere lõunaosa ja idanaabruse riikides (vt ka  
punk   tid 21–26). Auditiga ei uuritud ELi sees ega ELi riikidele antud abi. Samuti 
ei hõlmanud see otseselt meetmeid, mis olid loodud konkreetselt varjupaiga -
taotluste või ebaseadusliku rändega seotud andmetega tegelemiseks. Auditiga 
käsitleti kahe peamise rahastamisvahendi kasutamist kuues idas ja lõunas asuvas 
naaberriigis3 ajavahemikus 2007–2013. Kontrollikoja auditeeritud välisrändele 
tehtud kulutused ei olnud seotud Süüria pagulaskriisi lahendamiseks tehtud 
kulutustega. Seega ei hõlma aruanne 2015. aasta sündmusi, ELi tegevust ja tolle 
aasta andmeid. Auditi praegune avaldamine põhineb kontrollikoja seisukohal, et 
käesoleva auditi leiud ja soovitused on sobivad olukorras, kus EL püüab välis -
rändepoliitika jaoks välja töötada asjakohast poliitikat ja eelarvet.
ELi välisrändepoliitika
Poliitikaraamistik
02 
Aluslepingu artiklis 67 nõutakse, et EL kujundaks varjupaiga, sisserände ja välis -
piiril teostatava kontrolli valdkonnas liikmesriikidevahelisel solidaarsusel põhine -
va ühise poliitika. Euroopa Ülemkogu määras kindlaks asjaomased strateegilised 
suunised (artikkel 68); need on sätestatud Stockholmi programmis (2009–2014)4, 
mis annab suuna ELi õigusel, vabadusel ja turvalisusel rajaneva alaga seotud 
tege  vusele. Uued strateegilised suunised ajavahemikuks 2014–2019 võttis nõu -
kogu vastu 2014. aasta juunis.
03 
Ühise sisserändepoliitika (aluslepingu artikkel 79)  põhieesmärk on tagada 
kõigil etappidel sisserände voogude tõhus juhtimine, liikmesriikides seaduslikult 
elavate kolmandate riikide kodanike õiglane kohtlemine ning tõhusamad meet -
med ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse tõkestamiseks ja nende vastu 
võitlemiseks.3 Alžeeria, Gruusia, Liibüa, 
Moldova, Maroko ja Ukraina.
4 ELT C 115, 4.5.2010, lk 1.
10 Sissejuhatus 
04 
EL pöörab erilist tähelepanu ka rändevoogude juhtimisele koostöös sisse -
rändajate päritolu- ja transiidiriikidega, ning rände ja arengu vahelise seose 
tugevdamisele.
05 
ELi ühisel rändepoliitikal on seega nii sise- kui ka välismõõde. Käesolevas aru -
andes käsitletakse välismõõdet, mida kirjeldatakse järgmises osas.
Välisrände suhtes võetud üldine lähenemisviis
06 
2005. aastal võttis nõukogu vastu üldise rände lähenemisviisi Aafrika ja Vahemere 
piirkonna suhtes. 2011. aastal arenes sellest rände ja liikuvuse suhtes võetud üldi -
ne lähenemisviis (GAMM)5. Rände ja liikuvuse suhtes võetud üldine lähenemisviis, 
mille nõukogu võttis vastu6, kuid mis ei ole õiguslikult siduv, kujutab endast ELi 
üldist poliitilist raamistikku välisrändepoliitikaalasele dialoogile ja koostööle.
07 
Rände ja liikuvuse suhtes võetud üldises lähenemisviisis on kindlaks määratud 
neli üldist temaatilist prioriteeti, mida nimetatakse võrdselt tähtsaks:
a) seadusliku rände parem korraldamine ja hästi juhitud liikuvuse edendamine;
b) ebaseadusliku rände tõkestamine ja selle vastu võitlemine ning inimkauban -
duse likvideerimine;
c) rände ja liikuvuse arengut soodustava mõju maksimeerimine;
d) rahvusvahelise kaitse edendamine ning varjupaigapoliitika välismõõtme 
tugevdamine.
08 
Inimõiguste austamine on selle poliitikaraamistiku läbiv prioriteet.5 KOM(2011) 743 (lõplik); 
nõukogu dokument 
nr 9417/12, 3.5.2012, 
„Järeldused rände ja liikuvuse 
suhtes võetud üldise 
lähenemisviisi kohta”.
6 Vastu võetud nõukogu  
2012. aasta mai järeldustes 
(nõukogu dokument 
nr 9417/12) ja kinnitatud  
2014. aasta aprillis (nõukogu 
dokument nr 8443/14).
11 Sissejuhatus 
Naaberriikide tähtsustamine
09 
Ehkki rände ja liikuvuse suhtes võetud üldine lähenemisviis (komisjoni 2011. aasta 
teatis) oli üldise olemusega, oli esmatähtis Euroopa naabrus (vt joonis 1 )7: Vahe -
mere lõunaosa riigid (Alžeeria, Egiptus, Liibüa, Maroko ja Tuneesia) ning idapart -
nerluse riigid (Armeenia, Aserbaidžaan, Gruusia, Moldova, Ukraina ja Valgevene). 
Naaberpiirkonnas oli eesmärgiks „liikumine tugevate, tihedate partnerlussuhete 
poole, mis on rajatud vastastikusele usaldusele ja ühistele huvidele, sillutades 
teed edasisele piirkondlikule integratsioonile”8. Euroopa naabruses asuvad 
riigid on ELi jaoks olulised päritolu- ja transiidiriigid; lisaks on nad ka ise rände 
sihtriigid.
Erinevad institutsioonilised ja rahastamisvahendid
10 
Rände ja liikuvuse suhtes võetud üldist lähenemisviisi rakendati paljude erinevate 
vahendite kaudu: vt lisateavet 1. selgituses .1. selgitusRände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi rakendamiseks kasutatud 
vahendid
 οPoliitilised vahendid, nagu regionaalpoliitika dialoog ja liikuvuspartnerlused.
 οÕigusvahendid, nagu viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingud kolmandate riikidega (2015. aastal oli selliseid 
lepinguid 17).
 οELi asutuste, nt Frontexi antud tegevustoetus.
 οMitmesugused ELi rahalised toetused kolmandate riikide haldusasutustele ja teistele sidusrühmadele 
(nagu rahvusvahelised organisatsioonid). Need hõlmavad erinevate eelarveallikate ja konkreetsete temaa -
tiliste programmide raames rahastatud programme ja projekte, milles keskendutakse suutlikkuse arenda -
misele ja koostööle rände ja varjupaiga valdkonnas ning mis hõlmavad enamikku kolmandaid riike, sealhul -
gas neid, mis asuvad ELi naaberpiirkonnas.7 2005. aasta üldises lähenemis -
viisis oli esmatähtis Aafrika 
(sealhulgas Põhja-Aafrika). 
Kõnealust lähenemisviisi 
laiendati ning 2007. aastal lisati 
sellesse EList idas ja kagus 
asuvad riigid (KOM(2007) 247 
(lõplik), 16. mai 2007, „Üldise 
lähenemisviisi kohaldamine 
rändele Euroopa Liidust idas ja 
kagus asuvate naaberpiirkon -
dade puhul”). Euroopa 
naaberpiirkondade seadmist 
esmatähtsaks korrati rände ja 
liikuvuse suhtes võetud 
üldises lähenemisviisis 
(KOM(2011) 743 (lõplik) ja selle 
esimeses rakendamisaruandes 
(COM(2014) 96 final, 
21. veeb  ruar 2014, „Aruanne 
rände ja liikuvuse suhtes 
võetud üldise lähenemisviisi 
rakendamise kohta aastatel 
2012–2013”). Neid prioriteete 
on korratud mitmes nõukogu 
järelduses.
8 KOM(2011) 743 (lõplik), lk 8.
12 Sissejuhatus Joonis 1
"
""
"""
""""
"
"
""
""
""
"
"
"""
"
""
"""
"""
""""
""
""
""
""
""
"
"""
"""
""
"
"LichtensteinBakuKyïvRigaOslo
Bern
RomeMinsk
VaduzParis
AmmanSofia
CairoTunis
RabatMoskow
Warsaw Berlin
ZagrebViennaPrague
BeirutAthensAnkara
TiranaSkopje
Madrid
LisbonLondonDublin
TbilisiTallinn
Vilnius
BaghdadYerevan
Nicosia
TripoliAlgiersHelsinki
Chisinau
BudapestBrussels
DamascusBelgrade
Sarajevo
VallettaReykjavík
LjubljanaStockholm
Amsterdam
Bucharest
PodgoricaBratislavaCopenhagen
LuxembourgRUSSIAN FEDERATION
SAUDI ARABIATURKEY
IRAQSPAINFRANCESWEDEN
ITALYFINLAND
POLAND
GERMANYNORWAY
ROMANIA
WESTERN SAHARA 'ICELAND
HUNGARYUNITED KINGDOM
BULGARIA
GREECEAUSTRIALATVIA
PORTUGALIRELANDLITHUANIA
CROATIASLOVAKIAESTONIA
CZECH REPUBLIC
SERBIABELGIUM
ALBANIASWITZERLANDNETHERLANDSDENMARK
SLOVENIA
BOSNIA AND
HERZEGOVINA
CYPRUSTHE FORMER YUGOSLAV
REPUBLIC OF MACEDONIA MONTENEGROLUXEMBOURG
MALTAANDORRAMONACO
ALGERIAEGYPT
LIBYAMOROCCO
TUNISIAJORDANSYRIA
ISRAELLEBANON
ALGERIAUKRAINEBELARUS
GEORGIA
AZERBAIJAN
ARMENIAMOLDOVA
Cartography: Eurostat — GISCO , 05/2015Administrative boundaries: © EuroGeographics © UN-FA O © Turkstat
0 200 400 600 800 km
Halduspiirid: ©EuroGeographics ©UN-FAO ©Turkstat
Kartograafia: Eurostat – GISCO, 05/2015Euroopa naaberpiirkond
Seletus:  
sinine = Euroopa Liit; 
roheline = Euroopa naabruspoliitika riigid.
Allikas:  Eurostat.
13 Sissejuhatus 
11 
EL osaleb mitmes piirkondlikus9 ja kahepoolses dialoogis, mis puudutavad rände 
ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi rakendamist. Auditi tegemise 
ajal hõlmasid seitse peamist piirkondlikku dialoogi EList lõunas ja idas asuvaid 
peamisi piirkondi ning sisaldasid korrapäraseid ametlikke kohtumisi ja koostööva -
hendite edendamist. Kõige tähtsama kahepoolse raamistiku varjupaiga- ja rände -
poliitika dialoogi pidamiseks naaberriikidega moodustavad liikuvuspartnerlu -
sed. Nende eesmärk on tegelda mõlemale poolele oluliste rände ja liikuvusega 
seotud probleemidega, sealhulgas vajaduse korral ka lühi- ja pikaajalise liikuvuse 
küsimustega. Liikmesriikide osalemine pole ei kohustuslik ega õiguslikult siduv. 
Liikuvuspartnerlustes määratakse kindlaks prioriteedid ja lepitakse kokku konk -
reetsed algatused ning liikmesriigid võivad neis osaleda vabatahtlikult, andes 
rahalist toetust või eksperditeavet. I lisas  on antud ülevaade alates 2008. aastast 
sõlmitud kaheksast liikuvuspartnerlusest ja liikmesriikide osalemisest neis.
ELi poolt välisrändele eraldatud rahastamise allikad
12 
Käesolevas osas kirjeldatakse kahte peamist ELi rahastamisvahendit, millega 
toetatakse välisrändepoliitikat, ja muid programme, mis on välisrändepoliitikale 
kaasa aidanud.
13 
Rände ja varjupaiga temaatiline programm  (TPMA) oli aastail 2007–2013 ainus 
programm, mis oli suunatud välisrände ja varjupaiga valdkonna kitsaskohtade 
käsitlemisele. Selle õiguslik alus on sätestatud arengukoostöö rahastamisvahendi 
määruse artiklis 1610. Programmi üldeesmärk on toetada kolmandaid riike „rände -
voogude parema juhtimise tagamisel kõikides aspektides”. Seda arvestades on 
TPMA eesmärk sekkuda idast ja lõunast pärit rändeteedesse, parandada suut -
likkuse arendamist ning edendada koostööalgatusi rände ja varjupaiga vald -
konnas. Selles ei käsitleta aga otseselt rände põhjusi11,12.
14 
Programmi rakendamise eest vastutas rahvusvahelise koostöö ja arengu pea -
direktoraat. Ligikaudu kaks kolmandikku rahastatud meetmetest valiti taotlus -
voorude alusel ja ülejäänud komisjoni sihtalgatuste raames.9 Peamised piirkondlikud 
dialoogiprotsessid olid 
Budapesti protsess, Praha 
protsess, idapartnerluse 
rände- ja varjupaigaküsimuste 
töörühm, ELi ja Aafrika rände-, 
liikuvus- ja tööhõivepartnerlus, 
Rabati protsess, ELi ning 
Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse 
ookeani piirkonna dialoog 
rände ja arengu teemal ning 
ELi ning Ladina-Ameerika ja 
Kariibi Riikide Ühenduse 
vaheline struktureeritud ja 
kõikehõlmav rändeteemaline 
dialoog.
10 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 18. detsembri  
2006. aasta määrus (EÜ) 
nr 1905/2006, millega luuakse 
arengukoostöö 
rahastamisvahend (ELT L 378, 
27.12.2006, lk 41).
11 Kolmandate riikidega rände- ja 
varjupaigaküsimuste vallas 
teostatavat koostööd käsitleva 
temaatilise programmi 
mitmeaastane 
strateegiadokument 
(2011–2013):  
http://ec.europa.eu/
europeaid/
thematic-programme-
cooperation-third-countries-
areas-migration-and-asylum-
2011–2013-multi-annual_en
12 2014.–2020. aastal on TPMA 
asendatud üleilmsete avalike 
hüvede ja probleemide 
programmi rände osaga.
14 Sissejuhatus 
15 
Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument13 võeti kasutusele 2007. aastal 
Euroopa naabruspoliitika vahendina14. Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumen -
di eesmärke ei püstitatud mitte määruses, vaid komisjoni ja kolmandate riikide 
vahel sõlmitud lepingutes. Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi raames 
rahastati muu hulgas meetmeid, mis olid ette nähtud reformide toetamiseks ja 
suutlikkuse arendamiseks justiits- ja siseasjades, sealhulgas rände ja varjupaiga 
valdkonnas (nt integreeritud piirihaldus, tagasivõtt ning inimkaubanduse vastu 
võitlemine ja selle tõkestamine), organiseeritud kuritegevuse ning terrorismi 
valdkonnas.
16 
Välisrändepoliitikat aitavad edendada ka mitu muud programmi, näiteks arengu -
koostöö rahastamisvahend, demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamis -
vahend ning stabiliseerimise rahastamisvahend. Kasutada võib ka Euroopa 
Arengufondi ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendit, kuid mitte naaberriikide 
abistamiseks.
Rahastamine ja juhtimiskord
17 
Kontrollikoja hinnangul moodustas ajavahemikus 2007–2013 ELi vahenditest 
rahastatud lepingute maht välisrände valdkonnas kokku ligikaudu 1,4  miljardit  
eurot (vt II lisa ). Finantsandmed olid aga kättesaadavad vaid TPMA kohta, mille 
maksed kõnealusel ajavahemikul moodustasid kokku 304,3 miljonit eurot (vt 
punktid 52–56).
18 
Ajavahemikus 2007–2013 kaasrahastasid toetusmeetmeid peale komisjoni ka 
liikmesriigid.
19 
Välisrändepoliitikale eraldatud ELi vahendite programmitöö eest vastutab Euroo -
pa välisteenistus koostöös komisjoni mitme peadirektoraadiga. Välisrändepoliiti -
kale eraldatud ELi vahendite kasutamise eest vastutab komisjon.13 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 24. oktoobri  
2006. aasta määrus (EÜ) 
nr 1638/2006, millega 
kehtestatakse üldsätted 
Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrumendi 
loomise kohta (ELT L 310, 
9.11.2006, lk 1).
14 2014.–2020. aastal on  
Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrument 
asendatud Euroopa 
naabruspoliitika 
rahastamisvahendiga,  
mida käesolevas auditis  
ei käsitletud.
15 Sissejuhatus 
20 
Arvestades eespool nimetatud ELi rahastamisvahendite mitmekesisust, võib 
kõnealusesse valdkonda sekkuda mitu komisjoni peadirektoraati: rahvusvahelise 
koostöö ja arengu peadirektoraat vastutab arengukoostöö rahastamisvahendi, 
Euroopa Arengufondi (EAF), demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamis -
vahendi ning Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi eest, kuid 2015. aastal 
hakkas nende eest vastutama naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste pea -
direktoraat, kelle vastutusalasse kuulub ka ühinemiseelse abi rahastamisvahend. 
Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat (ECHO) juhib humanitaarabi 
andmist (sh ka pagulastele). Üksnes arengukoostöö rahastamisvahendi raames 
rahastatud temaatiliste programmide puhul (nagu TPMA) vastutab programmitöö 
ja rakendamise eest ainult rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat. Ot -
sese eelarve täitmise vormis rakendatud projekte juhiti kas komisjoni peakorterist 
Brüsselis või ELi delegatsioonidest. Teatud rahastamisvahendites võivad osaleda 
ja neid kaasrahastada ka liikmesriigid (vt täpsemalt III lisa ).
16
 Auditi ulatus ja 
lähenemisviis
21 
Kontrollikoda uuris Vahemere lõunaosa ja idapartnerluse 11-st riigist kuues, kas 
ajavahemikuks 2007–2013 rände valdkonnas loodud rände ja varjupaiga temaati -
lisele programmile ning Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendile eraldatud 
rahastamisel olid selged eesmärgid ning kas need olid olnud mõjusad ja hästi 
koordineeritud. Audit ei hõlma rändevaldkonnas pärast aastat 2014 toimunud 
sündmusi ega ELi reaktsiooni praegusele pagulaskriisile. Konkreetsemalt kontrol -
liti auditiga, kas rändepoliitika rahastamine:
a) järgis selgeid ja sidusaid eesmärke – koos tõhusa järelevalvesüsteemiga –, 
millega täideti selgelt kindlaksmääratud vajadusi ja prioriteete naaberpiir -
konna riikides;
b) saavutas programmidele naaberpiirkonna riikides seatud eesmärgid;
c) oli ELi institutsioonide vahel ja liikmesriikidega hästi koordineeritud.
22 
Rahastamise eesmärkide selguse ja järelevalvesüsteemide kontrollimisel kesken -
duti mitmesugustele rahastamisvahenditele, mida kasutati ELi välisrändepoliitika 
toetamiseks (vt  III lisa )15. Mõjususe ja koordineerimise kontrollimisel keskenduti 
projektidele, mida rahastati rände ja varjupaiga temaatilise programmi ning Eu -
roopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi raames.
23 
Audit hõlmas ida- ja lõunapoolseid naaberriike, täpsemalt Alžeeriat, Gruusiat, 
Liibüat, Marokot, Moldovat ja Ukrainat.
24 
Auditi aluseks olid:
a) vestlused ja teabe kogumine komisjonilt ning kolmelt riigilt (Alžeeria, Gruu -
sia ja Maroko) 12 projekti kohta, samuti külaskäigud ELi delegatsioonide, 
vastu  tavate riiklike ja kohalike ametiasutuste ning võimaluse korral ka lõplike 
abisaajate juurde. Vestlused toimusid ka teiste sidusrühmadega, näiteks liik -
mesriikide esindajatega (nii Brüsselis kui ka kohapeal), samuti rahvusvaheliste 
organisatsioonide, kodanikuühiskonna esindajate ja eksperdirühmadega;
b) üheteistkümne Liibüas, Moldovas ja Ukrainas ellu viidud projekti dokumenti -
de läbivaatamine;
c) poliitikavaldkonna, programmi- ja projektidokumentide kontrollimine, küsi -
mustik, mis saadeti 11 liikmesriigi haldusasutustele, ning asjaomase kirjandu -
se hindamiste läbivaatamine.15 Vahemere lõunaosa ja 
idapartnerluse riikides ei 
kasutata ei Euroopa 
Arengufondi ega 
ühinemiseelse abi 
rahastamisvahendi 
eraldatavat abi.
17 Auditi ulatus ja lähenemisviis 
25 
23 projekti (üks neist juhtus olema ühe teise valimisse sattunud projekti täiendus) 
lepingute kogumaksumus oli 89  miljonit  eurot (kõigi lepingute kogumaksumus 
moodustas 742 miljonit eurot, vt IV lisa ). Kõnealuste projektide valiku aluseks 
olid järgmised kriteeriumid: i) kulude summa; ii) rände ja liikuvuse suhtes võetud 
üldise lähenemisviisi mitmesuguste temaatiliste prioriteetide tasakaalustatud 
arvestamine; iii) asukoht; iv) projekti elluviimise etapp (lõpuleviidud või pooleli -
olev); v) asjaolu, kas abiga toetatakse liikuvuspartnerlusi (vt I lisa ).
26 
Auditi korraldamisel võeti arvesse uusi rahastamismäärusi, mis olid vastu võetud 
ajavahemikuks 2014–2020. Komisjoni uue koosseisu ametisse asumise järel toimu -
nud osaliste sisemiste ümberkorralduste tõttu hakkas Euroopa naabruspoliitika 
(mis hõlmab ka rändealaseid küsimusi) kuuluma rahvusvahelise koostöö ja aren -
gu peadirektoraadi asemel naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirek -
toraadi vastutusalasse. Vajaduse korral võeti auditis neid muudatusi arvesse.
18
 Eesmärkide sidusus, partnerriikide vajaduste 
kindlakstegemine ja järelevalvevahendid 
vajavad täiustamist
Suur arv poliitikavahendeid ei ole alati omavahel 
seotud
27 
Kontrollikoda uuris, kas kaks rahastamisvahendit (rände ja varjupaiga temaatiline 
programm ning Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument), millega toetatakse 
ELi välisrändepoliitika rakendamist, omasid selgelt kindlaksmääratud ja sidusaid 
eesmärke. Samuti uuriti, kas tegevuseesmärgid kajastasid kolmandate riikide 
täpselt väljaselgitatud vajadusi ja kas neile olid lisatud näitajad, millega tulemusi 
mõõta. Viimaks kontrolliti, kas olemasolevad rahalised vahendid olid eraldatud 
selgelt määratletud eesmärkide täitmiseks, et sekkumise mõju oleks võimalikult 
suur.
28 
Rände ja varjupaiga temaatilise programmi (TPMA) üldeesmärk oli aidata kol -
mandatel riikidel tagada rändevoogude parem juhtimine kõikides aspektides. 
See oli jagatud viieks sekkumisprioriteediks16, mida tutvustati komisjoni doku -
mentides programmi eesmärkidena. Erieesmärgid määrati kindlaks temaatilistes 
strateegiadokumentides.
29 
Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendis (2007–2013), mis hõlmab osaliselt ka 
rännet, ei määrata iseenesest kindlaks poliitikaeesmärke. Kohaldatavas määruses 
osutati prioriteetsete eesmärkide seadmisele strateegiadokumentides, mille ko -
misjon võtab riigi või piirkonna jaoks vastu. Kui EL ei ole asjaomase riigiga kokku 
leppinud konkreetseid eesmärke, täidetakse ELi poliitikaeesmärke (ent ei täpsus -
tata konkreetselt, milliseid).
30 
ELi välisrände rahastamise raamistik hõlmas veel viit rahastamisvahendit, millel 
kõigil on oma eesmärgid ja sekkumisraamistikud ning mis seega ei keskendu 
rände  küsimustele ega hõlma neid. Õigusaktidest ei selgunud, kuidas olid erine -
vad eesmärgid üksteisega seotud või mida sooviti nendega ELi tasandil välis -
rände valdkonnas saavutada (vt III lisa ).
31 
Ehkki nende ELi rahastamisvahenditega võidakse käsitleda olukordi, mille puhul 
ränne on probleem, ja aidata panustada rände rahastamisse, ei esitatud neis sel -
get õiguslikku ja finantsalast strateegiat ega järelevalvekorda, mille põhjal oleks 
võimalik kindlaks teha selle panuse ulatust.16 Määruse (EÜ) nr 1905/2006 
artikli 16 lõige 2: i) rände- ja 
arenguvaldkonna vaheliste 
seoste edendamine; ii) hästi 
korraldatud tööjõurände 
edendamine; iii) ebaseadusliku 
rände vastu võitlemine ja 
ebaseaduslike sisserändajate 
tagasivõtmise hõlbustamine; 
iv) varjupaiga- ja 
rahvusvahelise kaitse 
edendamine, sealhulgas 
piirkondlike 
kaitseprogrammide kaudu, 
eelkõige tugevdades 
institutsionaalset suutlikkust ja 
kodakondsuseta isikute 
kaitset, ja v) sisserännanute 
kaitsmine ärakasutamise ja 
tõrjumise vastu ning 
inimkaubanduse vastu 
võitlemine.
19
Eesmärkide sidusus, partnerriikide vajaduste 
kindlakstegemine ja järelevalvevahendid 
vajavad täiustamist
Partnerriikide vajaduste kindlakstegemisele tuleb 
rohkem tähelepanu pöörata
32 
Kontrollikoda leidis, et 10 projekti puhul oli vajaduste analüüs piisavalt dokumen -
teeritud, 9 projekti puhul olid vajaduste hindamised aga erinevatel põhjustel vaid 
osaliselt dokumenteeritud (ühe kolmandiku projektide puhul tulenes see näiteks 
keerulistest kohalikest oludest ja poliitilisest ebastabiilsusest). Nelja projekti pu -
hul dokumenteeritud tõendusmaterjali ei leitud.
33 
Komisjoni, liikmesriikide ja partnerriikide sõlmitavad liikuvuspartnerlused17 
moodustavad poliitilise raamistiku rändealase poliitilise dialoogi jaoks, mis aitab 
samuti kaasa vajaduste kindlakstegemisele (vt ka punkt 36). Liikuvuspartnerlu -
sed, mis on sõlmitud kaheksa riigiga18 (vt I lisa ), võivad hõlmata ka liikmesriike: 
24 neist on allkirjastanud kaheksast partnerlusest vähemalt ühe. Ehkki liikuvus -
partnerlused ei ole õiguslikult siduvad, muudab dialoog lihtsamaks vajaduste 
kindlakstegemise ja nende põhjalikuma arvestamise. Näiteks Moldova, kellega 
sõlmitud liikuvuspartnerlus on üks vanemaid, on püüdnud oma liikuvuspartner -
luse suunda muuta, et tagada rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemis -
viisi kõigi nelja temaatilise prioriteedi vaheline parem tasakaalustatus. Komisjon 
tuletab liikmesriikidele regulaarselt meelde, et liikuvuspartnerlusi tuleb raken -
dada tasakaalustatult, ning sealhulgas rõhutada seadusliku rände, inimõiguste ja 
pagulaste kaitsega seotud tegevusi.
34 
Partnerriikides asuvate ELi delegatsioonide roll vajaduste kindlakstegemisel ja 
määratlemisel on otsustava tähtsusega. Auditiga leiti, et ELi delegatsioonides ei 
ole ühtegi rändele spetsialiseerunud ametnikku. Rände temaatikat juhtisid ELi 
antavate toetustega tegelevad töötajad, kelle teadmised ja kogemused rände -
küsimustes olid erinevad. Rände ja siseasjade peadirektoraat on lähetanud 
delegatsioonidesse mitu spetsialisti, et käsitleda mitmesuguseid siseasjade polii -
tikavaldkondi, kuid auditi tegemise ajal ei olnud ükski neist ametis üheski naaber -
riigis ega liikuvuspartnerluse partnerriigis.
35 
Rändeküsimuste parem mõistmine võib aidata paremini vastata kolmandate rii -
kide vajadustele. Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat on töötanud 
välja mitu koolitusvahendit ja korraldanud seminare mitmesugustel asjaomastel 
teemadel.17 Neis on kindlaks määratud 
mitmesugused poliitilised 
eesmärgid ja nende raames on 
tehtud mitu algatust, 
tagamaks, et inimeste 
liikumist juhitakse võimalikult 
tõhusalt.
18 Armeenia, Aserbaidžaan, 
Gruusia, Jordaania, Maroko, 
Moldova, Roheneemesaared 
ja Tuneesia.
20
Eesmärkide sidusus, partnerriikide vajaduste 
kindlakstegemine ja järelevalvevahendid  
vajavad täiustamist
36 
Partnerriigi vajaduste kindlakstegemine sõltub ka sellest, kuivõrd riik tähtsustab 
rändetemaatika haldamist ja pühendub sellele. Paljude naaberpiirkonna riikide, 
kuid eriti lõunapoolsete riikide jaoks ei ole see olnud prioriteet. Vastumeelsus 
teha ELiga selles valdkonnas konstruktiivset koostööd takistab vajaduste kind -
lakstegemist, eriti kui arvestada partnerriikide ettekujutust, et mõningad meet -
med olid kasulikud peamiselt ELile. Näiteks võib tuua edusammude puudumise 
Põhja-Aafrika riikide ühinemisel Vahemere piirkonna piiride valvamise võrgusti -
kuga „Seahorse”.
37 
Samuti on mõned partnerriigid arvustanud Aafrika, Lähis-Ida ja Vahemere piir -
konna ebaseadusliku rände teede ja voogude interaktiivse kaardi projekti (I-Map) 
(0,7 miljonit eurot), mille eesmärk on toetada rändealast dialoogi ning hõlbustada 
teabevahetust; kriitika põhjuseks on asjaolu, et projekt olevat ELile ja tema liik -
mesriikidele kasulikum kui kolmandatele riikidele. 2014. aasta juulis kättesaadaval 
olnud andmete kohaselt oli kokku 668st süsteemi kasutajast vaid 6% naaberpiir -
konna riigid, samas kui peamised kasutajad olid ELi liikmesriigid (50%) ning neile 
järgnesid komisjon ja ELi asutused (30%).
Järelevalve- ja hindamisvahendid vajavad 
parandamist
38 
Asjakohased, sidusad ja õigeaegsed näitajad on hädavajalikud vahendid poliitika -
valdkonna ning sellega seotud vahendite suunamiseks ja hindamiseks. Kontrolli -
koda leidis vähe tõendeid iga sekkumistasandi kohta kehtestatud täpsete ja 
süsteemsete näitajate kohta, ning järjepidevus puudus ka eri poliitikatasandite – 
strateegilise raamistiku, eelarve ja komisjoni tegevusaruannete – näitajate vahel, 
st iga finantssekkumise tegevusraamistikus (vt joonis 2 ).
21
Eesmärkide sidusus, partnerriikide vajaduste 
kindlakstegemine ja järelevalvevahendid 
vajavad täiustamistJoonis 2Rände ja varjupaiga temaatilise programmi poliitika- ja rakendusdokumentide 
eesmärkide ja näitajate vahelised seosed
Õiguslik alus Poliitikaraamistik
Strateegia
Rakendamine
Strateegia
 Kavandaminex
x
xxxx
√
Selgitus näitajate järjepidevuse ja sidususe kohta
x
√Rände ja liikuvuse suhtes võetud üldine lähenemisviis 
(GAMM) – 2011
Neli sammast
Näitajad, sihtväärtused või oodatavad tulemused puuduvadArengukoostöö 
rahastamisvahendi määrus 
(TPMA) – 2006
5 tegevusvaldkonda
Näitajad, sihtväärtused või 
oodatavad tulemused 
puuduvad Rakendamissuunised
Exceli tabel
5 tegevusvaldkonda
Näitajad, osalised 
tulemusedProjektid
Eesmärgid, näitajad, 
tulemused
Rahvusvahelise 
koostöö ja arengu 
peadirektoraat
Aasta tegevusaruanne
Aasta Y + 1
Neli erieesmärki
Näitajad, sihtväärtused, 
tulemusedRahvusvahelise koostöö ja 
arengu peadirektoraat
Aasta juhtimiskava
Aasta Y
Neli erieesmärki
Näitajad, sihtväärtused, 
oodatavad tulemusedEelarveprojekt
Tegevusaruanne
Aasta Y - 1
Neli erieesmärki
Näitajad, sihtväärtused, 
oodatavad tulemusedAruandlusTPMA
strateegiadokumendid
2007–2010
2011–2013
5 tegevusvaldkonda
Oodatavad tulemused, 
näitajad; lähte- või 
sihtväärtused puuduvadProjektikonkursside 
suunised
Eesmärgid; prioriteedid; 
näitajad puuduvad
2007–2008: 5 osa
(geograa/f_iline)
2009–2010: 6 osa
(5 geograa/f_ilist + 
liikuvuspartnerlused)
2011–2012: 4 osa
(3 geograa/f_ilist + 1 üldine)
Oodatav järjepidevus ja sidusus
Järjepidevuse ja sidususe puudumineKindlakstehtud järjepidevus ja sidusus
22
Eesmärkide sidusus, partnerriikide vajaduste 
kindlakstegemine ja järelevalvevahendid  
vajavad täiustamist
39 
Strateegilisel tasandil  oli rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi 
järelevalve kord sõnastatud väga üldiselt. Programmi rakendamist kavatseti suu -
nata võrdleva hindamismeetodi abil, tehes kindlaks aja jooksul toimuvad muu -
tused. Selle väga hägusa määratluse selgituseks ega täpsustamiseks ei esitatud 
näitajaid, kontrollväärtusi ega sihtväärtusi saavutatud eesmärkide mõõtmiseks 
ning sealjuures olid ka eesmärgid ise väga üldised. 2011. aastal korraldati avalik 
konsultatsioon, milles 86% vastanutest pooldas juhtimisnäitajate kehtestamist; 
selle põhjal tegi komisjon koos enamiku liikmesriikidega järelduse, et poliitika -
valdkonna sihtväärtused ja näitajad peavad olema paindlikud ning pigem kvalita -
tiivsed kui kvantitatiivsed.
40 
Rände ja varjupaiga temaatilise programmi üldeesmärk jaguneb viieks sekkumis -
prioriteediks (vt punkt 28). Erieesmärgid, oodatavad tulemused ja tulemusnäita -
jad otsustati kindlaks määrata temaatilises strateegiadokumendis.
41 
Esitati kaks strateegiadokumenti kaheks ajavahemikuks: üks neljaks aastaks 
(2007–2010) ja teine kolmeks aastaks (2011–2013). Ajavahemikuks 2011–2013 
määrati kindlaks 26 oodatavat tulemust ja 37 näitajat. Kuid kontrollväärtusi ega 
mõõdetavaid sihtväärtusi ei seatud.
42 
Järelevalve ja aruandluse nõrku külgi näitab kujukalt programmi esimene tege -
vusala  (mis esitati strateegiadokumendis ühe eesmärgina), millega taheti üldiselt 
tugevdada rände ja arengu vahelisi seoseid . Selle eesmärgi kontrollimiseks 
aastail 2011–2013 määrati kindlaks üheksa näitajat (vt 2. selgitus ).
23
Eesmärkide sidusus, partnerriikide vajaduste 
kindlakstegemine ja järelevalvevahendid 
vajavad täiustamist
43 
Ükski neist näitajatest ei võimaldanud aga kontrollida ja hinnata seda, kuidas 
programmi eesmärki ellu viidi. Enamik neist olid keerulised ja hõlmasid mitut 
parameetrit (näiteks rahaülekandeteenuste läbipaistvus, usaldusväärsus ja kulud) 
ning parimal juhul ei hõlmanud mitte tulemusi, vaid väljundeid. Andmete allikaid, 
määratlust ega koostamise meetodeid ei olnud täpsustatud. Teatavaid mõisteid, 
nagu eksperdid (andmete analüüsimise või rändevoogude juhtimise valdkonnas) 
ja sisserändajate leibkondade finantsoskused, võib olla keeruline tõlgendada.
44 
Sama ebaselge oli olukord ka programminäitajatega, mis olid loetletud eelarve -
tes, rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi juhtimiskavades ja 
iga-aastastes tegevusaruannetes . Programmi rakendamise järelevalve seisu -
kohast oleksid need dokumendid pidanud sisaldama ka näitajaid, mille alusel 
hinnata ELi sekkumise tulemusi ressursside kasutamise ja saavutatud tulemuste 
seisukohast. Need dokumendid põhinesid neljal eesmärgil19, mille näitajad, siht -
väärtused ja tulemused olid igal aastal erinevad. 2. selgitusRände ja arengu vaheliste seoste tugevdamise eesmärgiga seotud näitajad
 οProjektide arv, mis hõlmavad diasporaa kogukondi ELis ja on suunatud päritoluriikide arendamisele.
 οTootlike või arengualaste meetmete arv, kuhu olid kaasatud rändajad või tagasipöörduvad rändajad või 
väljarännanute kogukonnad.
 οRahaülekandeteenuste läbipaistvus, usaldusväärsus ja kulud.
 οRändajate leibkondade finantsoskused.
 οKolmandatest riikidest pärit ekspertide arv rändevoogude juhtimise valdkonnas.
 οKolmandates riikides rändeküsimuste kohta koostatud või vastu võetud seadusandlike dokumentide arv.
 οDialoog ja koostööraamistikud, mis käsitlevad kolmandate riikide vahelise ning kolmandate riikide ja ELi 
vahelise rände teemasid.
 οTeadlikkuse suurendamise alase tegevuse või kampaaniate arv.
 οKolmandate riikide ekspertide arv, kes tegelevad rändeandmete kogumise ja analüüsiga.
19 Erieesmärgid käsitlesid rännet 
ja arengut, seaduslikku ja 
töörännet, ebaseadusliku 
rände vähendamist ning 
varjupaiga ja rahvusvahelise 
kaitse edendamist. 
Sisserändajate õiguste kaitset 
ja inimkaubandust käsitlevaid 
meetmeid ei sisaldanud ükski 
erieesmärk. Aasta juhtimiskava 
ja tegevusaruanne hõlmasid 
2011. aastal ka viiendat 
erieesmärki (kuid pärast seda 
mitte), mis oli seotud rände 
teema kaasamisega 
kolmandate riikidega 
peetavasse poliitilisse dialoogi.
24
Eesmärkide sidusus, partnerriikide vajaduste 
kindlakstegemine ja järelevalvevahendid  
vajavad täiustamist
45 
Ka nende näitajate ning rände ja varjupaiga temaatilise programmi strateegili -
ses raamistikus sisalduvate näitajate vaheline kooskõla oli vähene. Seetõttu oli 
strateegilise raamistiku esimese eesmärgi jaoks (rände ja arengu vahelise seose 
tugevdamine) kindlaks määratud üheksast näitajast 2011. aasta eelarves vaid 
kaks, 2012. aasta eelarves vaid üks ja 2013. aasta eelarves kaks. Ükski nendest 
näitajatest ei olnud esindatud kõigil kolmel aastal. Komisjoni tegevusaruannete 
jaoks valitud näitajaid (2011. aastal kolm, 2012. aastal neli ja 2013. aastal kolm) ei 
kasutatud eelarves mitte alati ning need vastasid sellele vaid osaliselt.
46 
3. selgituses  esitatud näited toovad hästi esile programmi esimese eesmärgi 
näitajate ebajärjepidevuse ja kalduvuse aja jooksul muutuda. 3. selgitusRände ja arengu vaheliste seoste tugevdamine: ebajärjepidevad ja ebastabiilsed 
näitajad
 οRahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi 2011. aasta tegevusaruandes ei olnud erieesmärgi nr 1 
(rände ja arengu vahelise seose tugevdamine) näitaja, mis käsitleb ELi rahastatud programmide alusel toe -
tatud kohalike ettevõtete arvu, kooskõlas rände ja varjupaiga temaatilise programmi strateegilise raamis -
tiku näitajatega. Seda ei kasutatud 2012. ega 2013. aasta tegevusaruandes.
 ο2012. aasta eelarves oli selle eesmärgi ainus näitaja toetust saavate kohalike ettevõtete arv. Sama aasta 
tegevusaruandes oli sellel eesmärgil neli näitajat: sisserändajatest töötajate kulu raha ülekandmisel nende 
päritoluriiki, diasporaa organisatsioonide rändeprojektide arendamises osalemise määr, selliste kolman -
date riikide arv, keda on toetatud rändestrateegia kavandamisel ja rakendamisel ja/või rändeküsimuste 
kaasamisel arengustrateegiatesse, ning rändeprofiilide geograafiline ulatus.
25
Eesmärkide sidusus, partnerriikide vajaduste 
kindlakstegemine ja järelevalvevahendid 
vajavad täiustamist
47 
Programmi teiste eesmärkide jaoks valitud näitajad ei olnud sugugi järjepideva -
mad. Seadusliku, tööga seotud rände edendamist käsitleti 2010.–2013. aasta eel -
arvetes ja tegevusaruannetes ühe järjepideva näitajaga – oskuste edasiandmist 
ja korduvrände skeeme käsitlevate lepingute arv. Rände ja varjupaiga temaatilise 
programmi (TPMA) strateegilises raamistikus on see näitaja aga määratletud kui 
korduvrände skeemides osalevate rändajate tagasipöördumise määr.
48 
Viimaseks, nagu eespool märgitud, ei olnud rände ja varjupaiga temaatilise prog -
rammi strateegiadokumentides esitatud ühtegi sihtväärtust. Need olid toodud 
eelarvetes (2013. aastal peatükk 19 02), kuid seal lähtusid need sageli konkreetse -
test riikidest või piirkonnast või ei olnud neid ajakohastatud. Nende sihtväärtuste 
kvantitatiivne teave oli seetõttu lünklik või puudus ja näitajad ei olnud asjakoha -
sed juhtudel, mil need oleksid pidanud võimaldama mõnda nähtust kvantifitsee -
rida või kontrollida selle edenemist aja jooksul. Näiteks 2009. ja 2010. aastal  
esitati ühesugused tulemused näitaja kohta, mis käsitleb tuvastatud ja kolman -
date riikide poolt tagasi võetud ebaseaduslike sisserändajate arvu, ning selle 
suhtes kehtestati 2012. ja 2013. aasta eelarves samasugune sihtväärtus. Komisjon 
on ajavahemiku 2014–2020 jaoks kindlaks määranud uued näitajad. Ehkki olukord 
on veidi paranenud, püsivad endiselt sellised puudused, nagu lähtetaseme ja 
sihtväärtuste puudumine.
49 
Projektides tuvastati samasugused puudused ja näitajate ebajärjepidevused 
nagu strateegia- ja eelarvedokumentides. Rahvusvahelise koostöö ja arengu 
peadirektoraat püüab saavutatud tulemusi kontrollida Exceli formaadis tabeli 
jaoks välja töötatud näitajate abil (vt punkt 54). Projektides määratletud näita -
jad ei olnud aga kooskõlas Exceli tabelis, iga-aastases tegevusaruandes ja TPMA 
strateegilises raamistikus sisalduvate näitajatega. Lisaks olid esitatud tulemused 
sageli puudulikud. Auditeeritud 18 projektist (23 projektist koosnevas valimis), 
mis sisaldusid Exceli tabelis, olid tulemused esitatud täielikult kolme projekti pu -
hul, osaliselt esitatud kaheksa puhul ja ülejäänud seitsme puhul jäetud esitamata. 
Need asjaolud kahjustasid Exceli tabeli usaldusväärsust ja selle mõjusust tule -
muste ning saavutatud edusammude mõõtmisel.
26
Eesmärkide sidusus, partnerriikide vajaduste 
kindlakstegemine ja järelevalvevahendid  
vajavad täiustamist
50 
Siinkohal tuleb märkida, et aasta tegevusaruandes TPMA tulemuste kohta esita -
tud andmed koostasid projekti eest vastutavad komisjoni töötajad konkreetsete 
nõuete alusel, mitte järjepideva ja süsteemse teabekogumise protsessi raames. 
Selge on, et kehtiv kord ei taganud süsteemset aruandlust stabiilsete ja järje -
pidevate näitajate alusel võetud meetmete kohta (TPMA puhul). Samuti puudus 
mudel projektide ja aasta tegevusaruande kõigi tasandite eesmärkide ja näitajate 
vastavusse viimiseks. Peale selle oli enamik välisrändepoliitika rahastamiseks 
kasutatud vahendeid pärit muudest ELi rahastamisvahenditest kui TPMA. Rände -
valdkonna puhul hõlmas aasta tegevusaruanne (mille koostab rahvusvahelise 
koostöö ja arengu peadirektoraat) aga üksnes rände ja varjupaiga temaatilist 
programmi käsitleva eelarvepeatüki rakendamist ega andnud teavet teisi rahas -
tamisvahendeid käsitlevate peatükkide kohta. Ka üheski muus dokumendis ei 
esitatud kõigi rahastamisvahendite koondtulemusi.
51 
ELi välisrändepoliitika rakendamist käsitleti suuremal või vähemal määral ka pal -
judes muudes aruannetes20. Need andsid teavet eri poliitikavaldkondades tehtud 
edusammude kohta ega keskendunud ELi rahastamise abil kõnealuses valdkon -
nas saavutatud tulemustele.
Geograafilisi ja temaatilisi prioriteete oli raske 
kontrollida
52 
Rände ja liikuvuse suhtes võetud üldises lähenemisviisis nimetatakse Euroopa 
naabruses asuvaid riike geograafiliseks prioriteediks. Arengukoostöö rahasta -
misvahendi raames eraldati temaatiliste programmide (sh rände ja varjupaiga te -
maatiline programm) rakendamiseks Euroopa naabruses 465  miljonit  eurot (kogu 
ajavahemikuks 2007–2013 ette nähtud ligikaudu 5,6  miljonist  eurost)21.20 Näiteks rände ja liikuvuse 
suhtes võetud üldise 
lähenemisviisi 
rakendusaruanne, Euroopa 
naabruspoliitikasse kuuluvate 
riikide iga-aastased 
eduaruanded, ELi aruanded 
poliitika sidususe kohta 
arengu valdkonnas, Vahemere 
rakkerühma aruanded, 
viisavabaduse tegevuskava 
eduaruanded, sisserände ja 
varjupaiga valdkonna 
iga-aastased aruanded  
(sh komisjoni talituste 
töödokumendid), hinnangud 
ELi tagasivõtulepingutele; 
Euroopa rändevõrgustiku 
aruanne „2010.–2013. aasta 
Stockholmi programmi mõju 
kirjeldav analüüs”, Euroopa 
Liidu integreeritud 
piirihalduse Liibüa 
abimissiooni strateegiline 
läbivaatamine ning 
strateegilisele sisserände-, 
piiride ja varjupaigakomiteele 
esitatavad poolaastaaruanded 
ELi meetmete kohta 
rändesurve suhtes.
21 Määruse (EÜ) nr 1905/2006 
artikli 38 lõige 4.
27
Eesmärkide sidusus, partnerriikide vajaduste 
kindlakstegemine ja järelevalvevahendid 
vajavad täiustamist
53 
Auditi käigus oli raske hinnata, kas kulutused vastasid prioriteetidele, kuna ei 
olnud võimalik kindlaks teha, kui suures summas ELi eelarve vahendeid kasutati 
välisrände valdkonna meetmete rahastamiseks naaberriikides. II lisas  esitatakse 
ülevaade summadest (kokku ligikaudu 1,4  miljardit  eurot), mis lepiti kokku rände 
valdkonna rahastamiseks aastatel 2007–2013. Need andmed, mille on esitanud 
rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat ning naabruspoliitika ja laiene -
misläbirääkimiste peadirektoraat, ei andnud teavet tegelike maksete kohta.
54 
Kontrollikoda analüüsis seda teavet rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirekto -
raadi Exceli tabeli22 põhjal, mis sisaldas ülevaadet kõigi selle valdkonna kulutuste 
kohta. Exceli tabel sisaldas kõiki alates 2001. aastast tehtud kulutusi. Ajavahemiku 
2007–2013 kohta märgitud andmed käsitlesid seitset ELi rahastamisvahendit23. 
Need näitajad ei olnud aga täielikud: andmeid muude valdkondade kulude kohta 
kui TPMA ei olnud alates 2012. aastast korrapäraselt uuendatud. Auditi valimi  
23 lepingust viit (kogusummas 22,8 miljonit eurot) Exceli tabelis ei olnud.
55 
Exceli tabeli andmed pärinesid komisjoni finantsteabesüsteemist CRIS (arengu -
abiprogrammide teabesüsteem), mille komisjon võttis kasutusele 2002. aastal, et 
lihtsustada välistegevuse juhtimist. CRIS on peamine infosüsteem välistegevuse 
haldamiseks ja dokumenteerimiseks. Oma 2012. aasta eriaruandes CRISi kohta24 
tõi kontrollikoda esile süsteemi teatavad puudused, mille põhjuseks oli eeskätt 
asjaolu, et CRISi andmekoodid olid puudulikult määratletud. Sellest tulenevalt oli 
andmete konsolideerimine CRISis muutunud iseäranis keeruliseks ja sellega kaas -
nes vigade tekkimise oht, mistõttu ei olnud võimalik saada CRISist kerge vaevaga 
usaldusväärseid koondandmeid välisabi kohta abisaajariikide, ELi rahastamis -
vahendite või poliitikavaldkondade kaupa.22 Nimetatud Exceli tabel ei 
olnud loodud projektikulude 
reaalajas toimuvaks 
aruandluseks.
23 TPMA, arengukoostöö 
rahastamisvahendi muud 
osad kui TPMA, Euroopa 
Arengufond, Euroopa 
naabrus- ja 
partnerlusinstrument, 
demokraatia ja inimõiguste 
Euroopa rahastamisvahend, 
stabiliseerimise 
rahastamisvahend ja 
ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend.
24 Eriaruanne nr 5/2012: 
„Arenguabiprogrammide 
teabesüsteem (CRIS)”  
(http://eca.europa.eu ).
28
Eesmärkide sidusus, partnerriikide vajaduste 
kindlakstegemine ja järelevalvevahendid  
vajavad täiustamist
56 
Komisjon kasutab koode, mille on määratlenud Majanduskoostöö ja Arengu 
Orga  nisatsioon (OECD)25, et liigitada lepinguid tegevusalade kaupa. Avaliku 
sektori arenguabi valdkonnas rände jaoks aga konkreetset koodi ei ole. Sellest tu -
lenevalt on lepingukoodide määramine jäetud programmijuhtide otsustada ning 
nad valivad need olemasolevate koodide seast. Seega ei pruugi kasutatud koodid 
vastata asjaomastele sektoritele. See puudutas mitut kontrollikoja auditeeritud 
lepingut (vt 4. selgitus ). Niisugune töötlemismeetod välistab mis tahes asjakoha -
se analüüsi geograafiliste või temaatiliste kulude jagunemise kohta ega võimalda 
saada täielikku ülevaadet rahastamise mahust. 4. selgitusVälisrändepoliitika rahastamise ebaõige kodeerimise näiteid
Ukraina piirikontrolliteenistusele 54 neljarattaveolise sõiduki muretsemine sisestati koodiga 15 110 (avaliku 
sektori ja haldusjuhtimise poliitika), kuid selle oleks saanud sisestada ka koodiga 15 130 (toetus institutsioo -
nidele julgeolekusüsteemide reformimise toetamiseks). Projekt „Tegevuse ja töökohtade loomise toetamine 
Magribis – ränne kohaliku arengu toetuseks” sisestati koodiga 15 150 (demokraatlik osalemine ja ühiskond), 
mitte koodiga 13 010 (tööhõive- ja haldusjuhtimise poliitika). Kumbki neist koodidest ei sobinud aga rände -
projektidele ega identifitseerinud neid sellena.
Rändeprojektide tarvis, mis ei vasta OECD kriteeriumidele avaliku sektori arenguabi projektide kohta, kood 
puudub ning selle üle väljendas 2011. aastal muret ka Euroopa Parlament26. Sellele vaatamata andis komisjon 
neile mõnikord ekslikult koodi, nagu „SaharaMedi” ja Vahemere piirkonna võrgustiku „Seahorse” projektide 
puhul27, mis sisaldasid märkimisväärses mahus OECD kriteeriumidele mittevastavat tegevust.
26 Euroopa Parlamendi 8. juuni 2011. aasta resolutsioon määruse (EÜ) nr 1905/2006 kohta, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend: 
õppetunnid ja tulevikuväljavaated.
27 Seda märgiti TPMA vahekokkuvõttes 2010. aastal, milles uuriti Atlandi piirkonna võrgustiku „Seahorse” ja muid projekte ning toodi esile, et 
mitmel TPMA programmi projektil ei ole koodi.25 Majanduskoostöö ja Arengu 
Organisatsiooni arenguabi 
komitee.
29
Eesmärkide sidusus, partnerriikide vajaduste 
kindlakstegemine ja järelevalvevahendid 
vajavad täiustamist
57 
Kontrollikoda uuris, mil määral eraldatakse TPMA raames vahendeid Euroopa 
naabruspoliitikale, mis on rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi 
esimene prioriteetne suund (vt punkt 9). Kulutuste geograafiline jagunemine on 
esitatud allpool joonisel 3 . Tegemist on aga vaid hinnanguga, sest mõned lepin -
gud hõlmasid rohkem kui ühte riiki või piirkonda (nt üldmeetmed võivad käsitle -
da ka naaberriike). Analüüs näitab, et isegi kui märkimisväärne osa lepingutest oli 
seotud naaberriikidega, oli ligikaudu pool vahenditest siiski eraldatud muudele 
piirkondadele. 42% ajavahemikuks 2007–2013 sõlmitud lepingute summadest oli 
suunatud EList idas ja lõunas asuvatele naaberriikidele (59%, kui arvestada ka üld -
meetmeid), mida ei ole õige nimetada tähtsaks geograafiliseks prioriteediks ning 
mida võib isegi pidada rändevaldkonna järjest kasvava ebastabiilsuse käsitlemi -
seks kasutatavate rahaliste vahendite asjakohatuks kasutamiseks. Joonis 3TPMA lepingute kumulatiivne geograafiline jaotus ajavahemikul 2007–2013
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda komisjoni esitatud andmete põhjal.Ida- ja lõunanaabrus Üleilmsed meetmed, sh naabruspiirkond Ülejäänud maailm, v.a naabruspiirkond100%38%42%41%44%47%42%
29%23%13%14%14%17%
33%35%46%42%39%41%
19,087,6107,8185,9213,5267,9375,0
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013miljonites eurodes400
350
300
250
200
150
100
50
0
30
Eesmärkide sidusus, partnerriikide vajaduste 
kindlakstegemine ja järelevalvevahendid  
vajavad täiustamist
58 
Samuti oli keeruline mahuliselt hinnata, kuidas jagunesid rahalised vahendid eri -
nevate valdkondade vahel, sest osa meetmeist kuulus mitmesse valdkonda. Rän -
de ja varjupaiga temaatilise programmi kogukulutused ajavahemikul 2007–2013 
on esitatud allpool joonisel 4 .Joonis 4TPMA lepingute kumulatiivne temaatiline jaotus ajavahemikul 2007–2013
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda komisjoni esitatud andmete põhjal.miljonites eurodes400
350
300
250
200150
100
50
0
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013
Ebaseadusliku sisserände ennetamine ja tuvastamine Seadusliku rände ja töörände edendamineVarjupaik ja rahvusvaheline kaitse Rände ja arengu vahelise seose tugevdamineRändajate õigused ja inimkaubanduse vastu võitlemine Mitut teemat hõlmav19,087,6107,8185,9213,5267,9375,0
21%
5% 7% 79% 8%32%18%12%25%79%
11%
14%
30%
8%6%8%22%22%11%30%28%
11%
22%
22%
8%
9%23%
19%
19%
22%
9%
8%10%12%20%20%18%20%
31
Eesmärkide sidusus, partnerriikide vajaduste 
kindlakstegemine ja järelevalvevahendid 
vajavad täiustamist
59 
Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi raames aastail 2008–2013 sõlmitud 
lepingute sarnase analüüsi tulemused on esitatud joonisel 5 .Joonis 5Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi lepingute kumulatiivne temaatiline 
jaotus ajavahemikul 2008–2013
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda komisjoni esitatud andmete põhjal.Ebaseadusliku sisserände ennetamine ja tuvastamine
Varjupaik ja rahvusvaheline kaitse
Rändajate õigused ja inimkaubanduse vastu võitlemineSeadusliku rände ja rahvusvahelise töörände edendamine
Rände ja arengu vahelise seose tugevdamine
Mitut teemat hõlmav2008 2009 2010 2011 2012 2013400
350
300
250
200
150
100
50
0miljonites eurodes
1949171222232367
68%7%17%7%
32
Eesmärkide sidusus, partnerriikide vajaduste 
kindlakstegemine ja järelevalvevahendid  
vajavad täiustamist
60 
Mõlema tabeli andmete ühendamisel selgub, et ELi välisrände kahe peamise 
rahastamisvahendi – rände ja varjupaiga temaatilise programmi ning Euroopa 
naabrus- ja partnerlusinstrumendi – tegevus keskendus peamiselt ebaseadusliku 
rände tõkestamisele või avastamisele (sh piirikontrollile). Asjaolu, et julgeolek 
ja piiride kaitse oli Euroopa rändekulutuste põhielement, tõrjub kõrvale muud 
üldises lähenemisviisis esiletoodud eesmärgid, nagu rände ja arengu vahelise 
seose tugevdamine ning koostöös kolmandate riikidega rände tõhusa juhtimise 
korraldamise tähtsustamine, et võtta arvesse vastuvõtvate riikide majanduslikke 
vajadusi, päritoluriikide arenguvajadusi ja sisserändajate õigusi.
Sekkumine hõlmab suurt geograafilist ala
61 
ELi kulutused välisrändele kätkesid paljusid eri eesmärke, vahendeid ja geograafi -
lisi piirkondi. See võib piirata poliitika mõjusust.
62 
Kolmandate riikide abistamiseks eraldatud vahendid ei suurenenud kaugeltki nii 
kiiresti kui seda oleks eeldanud ebaseadusliku rände märkimisväärne suurenemi -
ne Vahemere piirkonnas, eriti alates 2013. aastast. Asjaolu, et projektid olid osaks 
paljude riikide mitmest temaatilisest prioriteedist, tõi kaasa selle, et toetus -
summad ei saavutanud kriitilist massi mitte üheski partnerriigis. TPMA hõlmas 
seega suurt geograafilist ala ning paljusid erinevaid sekkumisi, mille olemus ja 
ulatus erinesid samuti märkimisväärselt. TPMA tegevuse ulatusel ja sellele seatud 
suurtel eesmärkidel puudus seos instrumendile eraldatud piiratud vahenditega, 
mis tähendab seda, et projekte oli liiga vähe selleks, et need saavutaksid kriitilise 
massi, millest piisaks asjaomastes riikides märkimisväärsete tulemuste saavu -
tamiseks. Niisugune olukord piiras ELi võimet tagada, et tema sekkumine oleks 
olnud kolmandatele riikidele tõepoolest kasulik, või arendanud nendega tõhusat 
koostööd rändeküsimustes. Ajal, mil vahendeid napib, tuleb neid eraldada priori -
teetidele, millel on suurim lisaväärtuse potentsiaal.
33
Eesmärkide sidusus, partnerriikide vajaduste 
kindlakstegemine ja järelevalvevahendid 
vajavad täiustamist
63 
Samasugune tähelepanek esitati ka TPMA 2011.–2013. aasta strateegiadokumen -
dis, kus märgiti, et suure geograafilise ulatuse, eesmärkide paljususe ja piiratud 
vahendite tõttu puudub kriitiline mass, mis vähendab märkimisväärselt prog -
rammi mõju asjaomastes riikides ning takistab ELil kasutamast sellist rahastamist 
tõelise stiimulina oma koostöös kolmandate riikidega ja alustamast tõhusat 
koostööd nende riikide valitsustega asjaomases valdkonnas.
64 
Seda näitas ka üks kontrollikoja kontrollitud projekt (ELi ja ÜRO ühisalgatus 
Migration for Development ), mille eesmärk oli aidata edendada rände ja arengu 
positiivset mõju, toetades ja kaasates väiksema mõjuga osalejaid ning levitades  
üleilmseid parimaid tavasid. Kontrollikoda on küll teadlik sellest, et tegu on 
katseprojektiga, ent jõudis siiski samasugusele järeldusele nagu esitati komisjoni 
hindamises kõnealuse algatuse kohta, milles kritiseeriti seda temaatilise ja geo -
graafilise sihi puudumise tõttu: „kuna nõuti üldist programmi ja kuna 50%  
vahenditest eraldati ENPI vahendiga hõlmatud riikidele (Euroopa naaberriikidele) 
ja 50% arengukoostöö rahastamisvahendi riikidele, ei saavutanud projektid ühes -
ki riigis ega piirkonnas kriitilist massi”.
65 
Arvestades seda, et vahendid järjest kasvavate rändeprobleemide lahendamiseks 
on piiratud, valitseb oht, et ELi tegevus muutub selgelt sõnastatud ja mõõdetava -
te prioriteetide puudumise tõttu hajusaks.
34
 ELi välisrändealaste kulutuste (rände ja varjupaiga 
temaatiline programm ning Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrument) mõjusust Vahemere lõunaosa 
ning idapartnerluse riikides mõjutavad puudused
66 
Kontrollikoda uuris ELi-poolse rahastamise mõjusust, täpsemalt seda, kas pro -
jektid olid hästi kavandatud, kas tulemusi mõõdeti, kas rakendamisel peeti kinni 
kehtestatud tähtaegadest ja kas oodatud tulemused saavutati. Töö käigus ana -
lüüsiti valitud projekte ning kättesaadavaid järelevalve- ja hindamisdokumente. 
Leiti küll palju puudusi, ent tuvastati ka mõningad head tavad.
Tegevuseesmärkides ja tulemusnäitajates leitud 
puudused raskendasid projektide mõjususe hindamist
67 
Projektitulemuste mõõtmiseks, saavutatud edusammude kvantifitseerimiseks ja 
selleks, et määrata kindlaks, mil määral on tulemused kooskõlas esialgsete ees -
märkidega, on vaja täpsustada tegevuseesmärgid ning määrata kindlaks väljun -
did ja tulemused lähtetaseme ja sihtväärtuste põhjal (vt Sõnastik ).
68 
Leiti, et projektide eesmärgid olid sageli üldsõnalised, mistõttu oli iseäranis 
keeruline hinnata, kas tulemused vastasid seatud eesmärkidele (vt 5. selgitus ). 
Tulemusnäitajad ei kajastanud sageli eesmärkide saavutamist ja olid tegelikult 
pigem väljundinäitajad. Vaid mõnes auditeeritud projektis olid näitajatel projekti 
rakendamisel saavutatud edu mõõtmiseks asjakohased lähte- ja sihtväärtused.
35
ELi välisrändealaste kulutuste (rände ja varjupaiga 
temaatiline programm ning Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrument) mõjusust Vahemere lõunaosa 
ning idapartnerluse riikides mõjutavad puudused5. selgitusNäide tulemuste kohta, mida oli raske mõõta
Projektil „Parema kaitse tagamine sisserändajatele ja suutlikkuse edendamine segarände28 voogude juhtimi -
seks Alžeerias” oli kolm erieesmärki:
1. edendada õigusvõimet ja -menetlusi rände ja varjupaiga valdkonnas segarändevoogude juhtimise ning 
püsivate lahenduste otsimise eesmärgil;
2. aidata arendada sisserändajate ja varjupaigataotlejate – eriti nende, kes kuuluvad haavatavatesse rühma -
desse – kaitset ning neile humanitaarabi andmist;
3. parandada teadlikkust ja teavitada kodanikuühiskonda segarändevoogudega seotud probleemidest.
i) Esiteks ei ole need eesmärgid erieesmärgid (arvestades SMART-eesmärkide määratlust), kuna kät -
kevad endas meetmeid, mis on mõõtmiseks liiga ebamäärased või üldised. Lepingus ei täpsustatud 
ka ühtegi tegelikku meetodit eesmärkide saavutamise mõõtmiseks. Näiteks esimest ja kolmandat 
eesmärki tuli mõõta organisatsioonide avaldatud uuringute ja ajaleheartiklite abil, milles käsitletakse 
tähelepanuväärseid edusamme projektiga hõlmatud alal.
ii) Teiseks kasutati tulemuslikkuse mõõtmiseks vaid väikest arvu näitajaid ja isegi kui need näitajad olid 
kvantifitseeritavad, ei olnud seda tehtud ning neil puudusid lähtetaseme või sihtväärtused. Näi -
teks üks kavandatud meetmetest oli pagulaste vabatahtlik tagasipöördumine (nt Nigeeriasse) ühe 
Itaalia ametiühingu abiga. Puudusid andmed tagasipöördujate hinnangulise oodatava arvu kohta ja 
analüüs selle kohta, kas päritoluriik oli valmis tagasipöörduvad rändajad vastu võtma. Puudusid ka 
andmed asjakohase ja usaldusväärse teabe kohta, mida oleks olnud vaja koguda tulemuste mõõtmi -
seks. Niisugustel tingimustel ei olnud võimalik hinnata, kui palju aitas projekt olukorda parandada.
iii) Kolmandal eesmärgil olid samasugused puudused. Rakendamine põhines teadlikkuse parandamise 
ürituste korraldamisel kodanikuühiskonnale ja institutsioonidevahelisel dialoogil. Sellega seotud 
näitaja oli määratletud järgmiselt: „üldsuse teadlikkus rahvusvahelist kaitset vajavate isikute konk -
reetsete vajaduste kohta”. Selline määratlus oli hindamiseks liiga ebamäärane.
28 Mõiste „ segaränne ” osutab keerulisele rahvaste liikumisele, mis hõlmab inimesi, kes liiguvad mööda sama marsruuti ja kasutavad sama 
transpordiliiki, kuid kelle isikuprofiilid ja liikumise põhjused on erinevad (Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon).
36
ELi välisrändealaste kulutuste (rände ja varjupaiga 
temaatiline programm ning Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrument) mõjusust Vahemere lõunaosa 
ning idapartnerluse riikides mõjutavad puudused
69 
TPMA loodi päritolu- ja transiidiriikide suutlikkuse parandamiseks (vt 6. selgitus ). 
See toetas koostööalgatusi ning julgustas kolmandaid riike jagama oma kogemu -
si ja töömeetodeid. TPMA projektide raames rahastati tavaliselt teadusuuringuid, 
konsultante, õppereise ELi liikmesriikidesse, teadlikkuse suurendamise kampaa -
niaid jms. Seetõttu oli TPMA projektide eesmärkide või tegevuste mõju rändele 
sageli raske mõõta või sai seda hinnata üksnes pikas perspektiivis.
Mõjusust takistavad faktorid
70 
Auditiga leiti, et kaheksa projekti saavutasid oma kavandatud tulemused. Kolme -
teistkümnel juhul saavutati tulemused vaid osaliselt. Tihti puudutas see projekti -
de eesmärke, mis olid liiga laiaulatuslikud ja mille mõõtmine oli keeruline. Üks  
alles lõpetamata projekt ei olnud talle seatud eesmärke veel saavutanud ning 
ühe projekti puhul oli eesmärkide saavutamist veel liiga vara hinnata. Väike -
se arvu projektide puhul vähendas projekti mõjusust poliitiline ebastabiilsus. 
Mõned projektid näisid ka olevat suunatud liikmesriigi huvide täitmisele, mis 
vähendas nende mõju partnerriikides (vt 7. selgitus ).6. selgitusNäide suutlikkuse arendamise kohta, mis aitab saavutada püsivamaid tulemusi
Töörännet edendavad projektid on aidanud Moldoval pidada mitme ELi liikmesriigi ja kolmanda riigiga 
läbirääkimisi kahepoolsete töö- ja sotsiaalkaitselepingute üle ning alustada läbirääkimisi valitsustevaheliste 
lepingute sõlmimiseks seoses tervishoiutöötajate rändega.
37
ELi välisrändealaste kulutuste (rände ja varjupaiga 
temaatiline programm ning Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrument) mõjusust Vahemere lõunaosa 
ning idapartnerluse riikides mõjutavad puudused
71 
Auditiga leiti mõningaid viivitusi projektide rakendamisel – seejuures arvestati 
ka rändeküsimuste konteksti ja keerulisust. Uuriti, mil määral on valitud projek -
tid viidud ellu õigel ajal ja mil määral on need andnud tulemusi kavandatud aja 
jooksul. Üheksa projekti viidi ellu kavandatud tähtaegade raames, viie elluviimine 
hilines vähem kui kaksteist kuud ning viis projekti olid enam kui kaksteist kuud 
täht  aegadest maas. Neli projekti olid auditi tegemise ajal endiselt lõpetamata.7. selgitusNäide osaliselt mõjusast projektist
Vahemere piirkonna projekt „Seahorse”
Projekti eesmärk oli parandada Põhja-Aafrika riikide valitsuste suutlikkust piirivalve tõhustamise kaudu, et 
paremini lahendada ebaseadusliku sisserände ja salakaubanduse probleeme. Projekti raames sooviti luua 
Vahemere piirkonna võrgustik („Seahorse”), mis võimaldaks vahetada kiiresti ja usaldusväärselt teavet eba -
seadusliku meritsi toimuva sisserände kohta, kasutades asjaomastes Aafrika riikides asuvaid kontaktpunkte. 
Vahemere piirkonna projekt „Seahorse” oli ELi jaoks strateegilise tähtsusega, arvestades projekti olulisust ELi 
piiride valvamise ja teabevahetussüsteemi Eurosur arendamisel29. Aasta pärast projekti algust ei olnud kuigi 
palju saavutatud. Ehkki mõningaid meetmeid oli juba võetud (koolitus, tehniliste töörühmade kohtumised ja 
esimene riiklik kontaktpunkt), oli Liibüa ainus riik, kes ühines võrgustikuga, ning projekti rakendamist kahjus -
tas seal märkimisväärselt valitsev ebakindlus ja ebastabiilsus. Liibüa vastuvõtmine ei olnud kooskõlas komisjo -
ni seisukohaga – ta oleks eelistanud vältida poliitiliselt ebastabiilseid riike. Alžeeria ametiasutused on kinnita -
nud, et nad ei soovi osaleda, sest stiimulid olid nõrgad ja julgeolekunõuded liiga ranged.
29 Nagu rõhutas välisasjade nõukogu 18. novembril 2013 – nõukogu dokument nr 16 364/13, 18.–19.11.2013.
38
ELi välisrändealaste kulutuste (rände ja varjupaiga 
temaatiline programm ning Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrument) mõjusust Vahemere lõunaosa 
ning idapartnerluse riikides mõjutavad puudused
72 
Väheste edusammude põhjuseks oli kohati poliitiline ebastabiilsus. Projekt 
„SaharaMed” algatati 2010. aastal, arvestades Liibüa-suunaliste ja üle Vahemere 
Itaalia-suunaliste rändevoogude märkimisväärset kasvu. Rakendamine algas enne 
Liibüas 2011. aastal toimunud revolutsiooni ja hiljem seda muudeti, et arvesta -
da uue, revolutsioonijärgse olukorraga. Üldiselt taheti projektiga suurendada 
või parandada vahendeid ebaseadusliku rände vastu võitlemiseks, ära hoida ja 
takistada ebaseaduslike rändajate jõudmist Vahemere rannikule, uurida ebasea -
duslikku kaubandust, eriti inimkaubandust, ja sellele jälile jõuda, ning hallata 
tõhusalt lisaks rahvusvaheliste eeskirjade kohaselt vastu võetud sisserändajate 
käsitlemisele ka otsingu- ja päästeoperatsioone. Riigi poliitilise ebastabiilsuse ja 
projekti juhtimise puuduste tõttu peatati projekt 2011. aastal 12 kuuks, mistõttu 
seda pikendati 12 kuud, seejärel peatati see 2014. aastal seitsmeks kuuks ja lisaks 
jäädi ilma mõningatest investeeringutest. Kokku kümnest miljonist eurost oli 
projekti elluviimiseks kasutatud vaid kolm miljonit (vastavalt auditi ajal kasutada 
olnud finantsaruandele), samas oli komisjon projekti rakendamise alguses teinud 
ettemakse summas 5,8 miljonit eurot. Arvestades olukorra keerulisust, ei olnud 
mõningaid päästeoperatsioone ja meritsi toimuva inimkaubanduse vastu võitle -
mist toetavaid teenuseid, nagu kiirabisõidukitega varustamine või sõjas kannata -
da saanud laevade parandamine, auditi toimumise ajaks veel osutatud.
73 
Eelmistes punktides on kirjeldatud mitmesuguseid puudusi, mis mõjutavad 
projektide mõjusust. Leiti ka mõned juhtumid, mille puhul olid puudused õigesti 
parandatud ning see mõjutas kõnealuste projektide mõjusust positiivselt. 8. selgitusNäide heast tavast
Üks selliseid näiteid on „Sahara-taguse Aafrika riikidest pärit sisserändajate õiguste austamise edendamine 
Marokos”. See praegu pooleliolev projekt algas 2013. aasta jaanuaris (2 miljonit eurot) ning sellega taheti aida -
ta edendada Sahara-taguse Aafrika riikidest pärit sisserändajate õigusi Rabati, Tangeri ja Casablanca ümbruse 
provintsides. Projekt oli hästi koostatud, käsitles kohalikke vajadusi ning sisaldas väikest arvu tegevuseesmär -
ke (nt parandada sisserändajate vastuvõtmise viise ja vähendada laialdast tõrjumist), konkreetseid oodatavaid 
tulemusi (nt 4500 väga haavatavat sisserändajat on majutatud kolme näidisvastuvõtukeskusesse ning institut -
sioonilised partnerid tunnustavad ja austavad sisserändajate õigusi) ja mõõdetavaid näitajaid koos allikate ja 
kanalitega, mille abil neid kontrollida.
Koostatud olid üksikasjalikud tõendatavatel faktidel põhinevad aruanded, mis näitasid selgelt, et eesmärgid 
saavutati järk-järgult (auditi tegemise ajal oli siiski veel vara analüüsida projekti üldmõju või -tulemusi). Projek -
ti raames tehakse tihedat koostööd rahastajate muude algatustega ning püütakse sellesse aktiivselt kaasata 
valitsust ja kohalikke asutusi. ELi delegatsiooni hoitakse asjadega kursis ning ta jätkab projekti järelevalvet.
39
ELi välisrändealaste kulutuste (rände ja varjupaiga 
temaatiline programm ning Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrument) mõjusust Vahemere lõunaosa 
ning idapartnerluse riikides mõjutavad puudused
Mõjususe küsimused kesksetes valdkondades
74 
Järgnevates osades käsitletakse mõjusust kolmes järgmises keskses valdkonnas:
 ο rände ja arengu vaheline seos (rände positiivne mõju arengule), mis on üks 
ELi prioriteete;
 ο toetusmeetmed tagasipöördumiseks ja tagasivõtmiseks;
 ο inimõiguste kaitse, mis on läbiv eesmärk ja mida tuleks rakendada kõigis 
projektides.
Rände ja arengu vaheline seos
75 
Rände ja arengu vaheline seos on rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähe -
nemisviisi üks neljast prioriteedist (vt punkt 7). See on esitatud üldsõnaliselt ka 
arengukoostöö rahastamisvahendi määruses: „inimeste suurema regionaalse ja 
üleilmse liikuvuse, esmajoones hästi juhitud tööjõu liikuvuse arengumõju suuren -
damine, parandades [---] rände ja arengu seosest [---] ühis[t] arusaamis[t]”. See on 
komisjoni 2015. aasta mais avaldatud Euroopa rände tegevuskava neljanda samba 
üks peamisi meetmeid – uus seadusliku rände poliitika.
76 
Kõnealuse valdkonna temaatilise programmi juhtalgatus oli rände ja arengu 
ühisalgatus, mille eelarve oli 15 miljonit eurot ja mida viidi ellu ÜRO Arenguprog -
rammi raames. Algatuse üldeesmärk oli aidata edendada rände positiivset mõju, 
toetades ja kaasates väiksema mõjuga osalejaid ja levitades üleilmseid parimaid 
tavasid. Selle kolm erieesmärki on järgmised:
a) suurendada väiksema mõjuga osalejate võimekust rände- ja arengualgatuste 
mõjusaks koostamiseks ja elluviimiseks;
b) hõlbustada rände ja arengu valdkonnas osalejatel võrgustike loomist ja tead -
miste jagamist;
c) esitada soovitusi valdkonnas osalejatele ja poliitikakujundajatele, ning levita -
da neid riikide ja rahvusvahelisel tasandil.
40
ELi välisrändealaste kulutuste (rände ja varjupaiga 
temaatiline programm ning Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrument) mõjusust Vahemere lõunaosa 
ning idapartnerluse riikides mõjutavad puudused
77 
Asjaolu, et need eesmärgid olid liiga ebamäärased nende asjakohaseks hinda -
miseks, märgiti juba 2011. aastal koostatud välishindamises30, milles rõhutati, et 
kõiki saavutatud tulemusi võis pidada eesmärkidega kooskõlas olevaks. Rände ja 
arengu ühisalgatuse juhtkomitee ei arutanud hindamise järeldusi.
78 
Rände ja arengu ühisalgatuse programmi üldist tulemuslikkust ja tulemusi oli 
plaanis mõõta selliste näitajatega, nagu suutlikkuse arendamise valdkonnas kor -
raldatud koolituste arv, veebipõhistes aruteludes suhtlemise sagedus või nendes 
osalemise määr, allalaadimiste ning loodud ja levitatud sisu üksuste arv, virtuaal -
se messi külastajate arv ning parimate rände- ja arengutavade käsiraamat. Need 
näitajad ei näidanud selgelt, kuidas on võimalik suurendada rände positiivset 
mõju arengule või milliseid konkreetseid tulemusi on võimalik saavutada kvali -
teedi ja kvantiteedi seisukohast.
79 
Rände ja arengu ühisalgatuse peamised saavutused olid taotlusvooru kavanda -
mine ja käivitamine 55 väiksema projekti suhtes, mida rakendatakse 16 riigis ja 
mis hõlmab 27 ELi liikmesriigis esindatud diasporaaorganisatsioone, ning projekti 
tulemuste põhjal kindlaksmääratud ja koostatud parimate tavade käsiraamat. See 
on võimaldanud ka rände ja arengu valdkonnas osalejatel võrgustike loomist ja 
teadmiste jagamist. Lisaks oli projekt väga hästi nähtav ka rahvusvahelisel areenil 
(nt ülemaailmse rännet ja arengut käsitleva foorumi aastakongressil).
80 
Auditi käigus uuriti rände ja arengu ühisalgatuse katsealgatuse raames korral -
datud projektikonkursi läbinud projektidest koostatud valimit. Tulemused olid 
vastuolulised: eesmärgid olid sageli liiga kõrgelennulised või oli rände ja arengu 
vaheline seos ebaselge ning mitte kõik projektid ei olnud jätkusuutlikud. Maro -
kos asutasid ühe projekti raames suure väljarändega piirkonna naised ühistud, 
suutsid alustada jätkusuutlikku tulutoovat tegevust (nt vürtside müük ja koogi -
poe juhtimine) ning omandada algelise lugemis- ja kirjutamisoskuse. Ühistute 
asutamine pidi toimuma tihedas koostöös Maroko Itaalias asuva diasporaaga ja 
selle aktiivsel osalemisel. Ehkki ühistud asutati, ei olnud Maroko Itaalias asuva 
diasporaa osalemine kuigi märkimisväärne.30 Euroopa Komisjoni ja ÜRO 
rände ja arengu ühisalgatuse 
hindamine, IBF International 
Consulting 2011.
41
ELi välisrändealaste kulutuste (rände ja varjupaiga 
temaatiline programm ning Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrument) mõjusust Vahemere lõunaosa 
ning idapartnerluse riikides mõjutavad puudused
81 
Uuritud projektid olid piiratud mõju ja elujõulisusega ning olid seotud pigem 
arengu kui rändega. Projektid, mida käidi Marokos, Gruusias ja Alžeerias vaatle -
mas, hõlmasid kohaliku tasandi osalejaid ning väga väikest arvu inimesi. Arves -
tades rände ja arengu ühisalgatuse üldeesmärki (tuvastada parimaid tavasid), oli 
ulatusliku levitamise mõju paraku piiratud.
Tagasipöördumise ja tagasivõtmise toetusmeetmed: 
kolmandate riikide piiratud mõju ning ebavõrdne toetus
82 
ELi poliitika ebaseaduslike sisserändajate tagasivõtmise kohta kehtestati 
1999. aastal Amsterdami lepinguga, milles volitati liitu pidama läbirääkimisi ja sõl -
mima tagasivõtulepinguid kolmandate riikidega. Need on koostöölepingud, mis 
võimaldavad päritolu- või transiidiriigil väljastada lihtsamalt reisiluba kolmandate 
riikide kodanikele, kellel ei ole passi ja kes on määratud väljasaatmisele. Poliitika 
vormistati 2008. aasta tagasisaatmisdirektiivis31.
83 
EL on sõlminud 17 tagasivõtulepingut, sealhulgas viis lepingut naaberriikidega. 
Peale selle on mitmesugused liikmesriigid sõlminud kahepoolsed lepingud kol -
mandate riikidega. Näiteks Gruusial on sõlmitud nii tagasivõtuleping ELiga kui ka 
mitu kahepoolset tagasivõtulepingut liikmesriikidega.
84 
Tagasipöördumist ja tagasivõtmist käsitlevate ELi rahastamisprogrammide 
raames osutati teenuseid sisserändajatele, kes pidid tagasi pöörduma vabataht -
likult või sunniviisiliselt. Abi anti kutsealase integreerimise ja kutseõppe kaudu, 
ettevõtte asutamisel ja raviteenustega. Programmidega aidati ka haldusasutustel 
käsitleda tagasipöördujaid ja tagasivõetud sisserändajaid õpingute, vahetuste ja 
selliste kampaaniate korraldamisega, millega suurendatakse teadlikkust ebasea -
dusliku rände ja inimkaubandusega seotud riskidest.31 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 16. detsembri  
2008. aasta direktiiv 2008/115/
EÜ ühiste nõuete ja korra 
kohta liikmesriikides 
ebaseaduslikult viibivate 
kolmandate riikide kodanike 
tagasisaatmisel (ELT L 348, 
24.12.2008, lk 98).
42
ELi välisrändealaste kulutuste (rände ja varjupaiga 
temaatiline programm ning Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrument) mõjusust Vahemere lõunaosa 
ning idapartnerluse riikides mõjutavad puudused
85 
Kontrollikoja uuritud 23 projektist viis olid seotud tagasivõtmisega ja nende 
kogumaksumus oli 20,5  miljonit  eurot. Summa jagunes Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrumendi (16,31  miljonit  eurot) ning rände ja varjupaiga temaatilise 
programmi vahel (4,19 miljonit eurot). Projektid olid sageli üsna väikesed ning 
nende tulemused ja mõju olid piiratud (vt 9. selgitus ).9. selgitusTagasivõtuprojekt Gruusias
Toetus Gruusia tagasipöörduvatele/repatrieeritud rändajatele ning ELi ja Gruusia vahelise tagasivõtu -
lepingu rakendamine
Projektiga (maksumusega 3 miljonit eurot) taheti parandada valitsuse võimet hallata tagasipöörduvaid/re -
patrieeritud rändajaid, abistada Gruusia kodanikke majanduslikul ja ühiskondlikul taasintegreerimisel ning 
töötada välja teavituskampaania.
Projekt aitas kaasa riikliku strateegia ja rännet käsitlevate õigusaktide väljatöötamisele. Loodi kaks karjääri -
nõustamis- ja värbamiskeskust, et aidata tagasipöördujatel taasintegreeruda. Samas ei olnud auditi tegemise 
ajal kindel, kas need keskused jätkaksid oma tööd ka pärast projekti lõppemist, sest edasised vahendid pidid 
tulema ELilt Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni kaudu, mitte kohalikest allikatest.
Kava kohaselt pidi töö leidmise teenusest saama kasu 700 inimest; lõppkokkuvõttes aidati 423 inimest, kellest 
119 sai tööd ning neist 83 töötas ka projekti lõppemisel.
Viimase meetme raames taheti anda ajutine eluase 180 inimesele. Sellest toetusest sai kasu ainult kolmteist 
inimest.
Abistamine tõhusa süsteemi kehtestamisel tagasivõtmiste haldamiseks kolmes Kaukaasia riigis
Projektiga (maksumusega 1,5 miljonit eurot) taheti aidata kehtestada tõhus süsteem tagasivõtmiste haldami -
seks Armeenias, Aserbaidžaanis ja Gruusias. Projekti kuludest 20% kandsid ELi liikmesriigid. Projekti meetmete 
hulka kuulusid suutlikkuse arendamise programm ja õppekülastused mitmesse ELi liikmesriiki (osales üheksa 
ametnikku) ning vabatahtlikuks tagasipöördumiseks sai abi 110 Gruusias elavat välismaalast. Projekti käigus 
loodi internetis elektrooniline tagasivõtujuhtumite haldamise süsteem (RCMS), et liikmesriigid saaksid regist -
reerida ja töödelda tagasivõtmistaotlusi. Süsteemiga liitus 2014. aastal mitu liikmesriiki, ehkki saadud kasu oli 
veel liiga vara kvantifitseerida.
43
ELi välisrändealaste kulutuste (rände ja varjupaiga 
temaatiline programm ning Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrument) mõjusust Vahemere lõunaosa 
ning idapartnerluse riikides mõjutavad puudused
86 
Auditeeritud projektid saavutasid vaid piiratud tulemusi, sest:
a) tagasivõtupoliitikat tajutakse ekslikult ELi julgeolekupoliitika osana, mistõttu 
on partnerriikidel raske seda omaks võtta. Seda nähakse sageli vahetuskau -
bana viisakorra lihtsustamise eest idapoolsetes riikides või kaubanduslepin -
gute eest lõunanaabruse riikide valitsustega;
b) liikmesriigid ei valmista ELis elavaid sisserändajaid mõjusalt ette nende 
kojupöördumiseks32;
c) paljud koju tagasi pöördunud sisserändajad ei ole teadlikud sellest, et neil on 
tagasipöördumisel võimalik kasutada abi, ja taasintegreerumisel kogetavad 
raskused põhjustavad ulatuslikku taasväljarännet33.
Auditeeritud projektid sisaldasid küll inimõiguste kaitset, 
ent seda ei rakendatud alati edukalt
87 
Paljudes dokumentides on märgitud kohustus kaitsta inimõigusi, teiste hulgas ka 
teatises, mille komisjon avaldas pärast araabia kevadet34. Oma esimeses aruandes 
rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi kohta märkis komisjon, et 
liikuvuspartnerluste rajamine sõltub temaatiliste prioriteetide paremast tasakaa -
lustatusest; eeskätt oli vaja rohkem rõhutada seadusliku rände, inimõiguste ja pa -
gulaste kaitse küsimusi35. Aruande vastuvõtmisel kordas nõukogu neid järeldusi.
88 
Audiitorid leidsid, et enamiku auditeeritud projektide eesmärkides käsitleti inim -
õigusi kas otseselt või kaudselt. Näiteks võib tuua sisserändajate õiguste edenda -
mise Marokos ja Alžeerias ning rahvusvaheliste standarditega kooskõlas olevate 
sisserändajate vastuvõtukeskuste ehitamise Ukraina tagasivõtuprogrammi 
raames. Tegelikkuses aga ei olnud näiteks Ukraina vastuvõtukeskuste puhul ette 
nähtud mitte mingisugust koolitust keskusi juhtivatele ametiasutustele rahvus -
vaheliste inimõiguste normide täitmise kohta. Rahvusvahelised organisatsioonid 
ja kodanikuühiskond on korduvalt kritiseerinud sisserändajate, varjupaigataotle -
jate ja pagulaste kohtlemist Ukrainas.32 Picard, E. ja Greco Tonegutti, R. 
„Study on the results of 
concrete migration and 
development projects 
financed from the Aeneas and 
TPMA programmes”, oktoober 
2014, http://ec.europa.eu/
europeaid/sites/devco/files/
study-migration-and-
development-20  141 031_
en.pdf.
33 Projekti CARIM-East kohta 
avaldatud uuringu kohaselt 
rändab 40% 
tagasipöördujatest 
tõenäoliselt uuesti välja 
repatrieerimisel kogetavate 
raskuste tõttu. Mirian 
Tukhashvili, „The demographic 
and economic framework of 
circular migration in Georgia”, 
selgitav märkus CARIM-Easti 
kohta 12/89.
34 KOM(2011) 303 (lõplik), 25. mai 
2011, „Uus lähenemisviis 
muutuvale naabrusele”.
35 COM(2014) 96 final.
44
ELi välisrändealaste kulutuste (rände ja varjupaiga 
temaatiline programm ning Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrument) mõjusust Vahemere lõunaosa 
ning idapartnerluse riikides mõjutavad puudused
89 
Projekt „SaharaMed”, millele eraldati 10 miljonit eurot, et parandada võimet 
käsitleda ebaseaduslikku rännet ning ära hoida ja takistada ebaseaduslike sisse -
rändajate jõudmist Vahemere piirkonda, ei sisaldanud mitte mingisuguseid 
kaitsemeetmeid sisserändajate õiguste kaitsmise tagamiseks ei tegevuse ega 
varustuse ostmise kaudu. Riskihindamises ei arutatud mingeid mehhanisme, mil -
lega vastata inimõiguste rikkumistele. Kui Euroopa Parlament nõudis 2012. aasta 
lõpus tõhusate järelevalvemehhanismide kehtestamist inimõiguste kaitseks36, 
kutsus projektijuht vastuseks kohale ühe Itaalia vabaühenduse, et see arendaks 
Liibüa ametiasutuste suutlikkust kaitset tagada. Paljudes aruannetes on räägitud 
arvukatest inimõiguste rikkumistest kinnipidamiskeskustes, kuid Liibüa ametiasu -
tused keeldusid vabaühenduse abist vaatamata sõlmitud ametlikule lepingule37. 
Vabaühendus tegi 2013. aastal ettepaneku projekti „SaharaMed” lõpetamiseks ja 
see peatati nõuetekohaselt. 2014. aastal täiendati seda projekti kahe muu projek -
tiga, milles keskenduti sisserändajate kaitsele ja nende inimõiguste austamisele 
Liibüas38.36 Euroopa Parlamendi  
22. novembri 2012. aasta 
resolutsioon migrantide 
olukorra kohta Liibüas 
(2012/2879(RSP)).
37 http://www.amnesty.org/en/
news/libya-refugees-asylum-
seekers-and-migrants-held-
indefinitely-deplorable-
conditions-2013–06–20 ; http://
www.hrw.org/
news/2014/06/22/
libya-whipped-beaten-and-
hung-trees .
38 „Haavatava elanikkonna 
kaitsmine Liibüas” 
(5 miljonit eurot) ja „Õigustel 
põhinev toetus 
varjupaigasüsteemile ja rände 
haldamine Liibüas” 
(10 miljonit eurot).
45
 Partneritevaheline koordineerimine 
eri tasanditel on keeruline
90 
Rändepoliitika juhtimises mängivad rolli paljud partnerid ELis, liikmesriikides 
ja kolmandates riikides. Selles osaleb mitu komisjoni peadirektoraati ja talitust 
(sealhulgas rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat, rände ja siseasjade 
peadirektoraat, laienemise peadirektoraat ning veidi hilisemast ajast naabruspo -
liitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat ja Euroopa välisteenistus) koos -
töös liikmesriikide ning kolmandate riikidega, kelle ootused võivad olla erinevad.
Juhtimine oli keeruline
91 
Rändepoliitika rakendamise organisatsiooniline ülesehitus ELi institutsioonides 
(vt V lisa ) oli keeruline. Puudusi esines peamiste partnerite vahelises koostöös – 
nii komisjoni direktoraatide ja osakondade kui ka Brüsselis asuva komisjoni ja 
tema delegatsioonide vahel.
92 
Vajadust parandada komisjoni peamiste talituste vahelist koordineerimist  – 
eriti rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi ning rände ja siseasjade 
peadirektoraadi vahel, mis on kaks peamist partnerpeadirektoraati – on sageli 
rõhutanud nii nõukogu, komisjon kui ka mitu töörühma.
93 
Vaatamata komisjoni jõupingutustele rändeküsimuste haldamiseks oma mitme -
sugustes poliitikavaldkondades ja talitustes (arengukoostöö, naabruspoliitika, 
laienemine ning välis- ja siseasjad) puudus töötav strateegia või mehhanism, 
mis oleks taganud poliitikavaldkondade, fondide ja peadirektoraatide vahelise 
koordineerimise.
94 
Rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi eduka rakendamise üks 
tähtis koostisosa on ka selle rahastamine. Liikmesriigid võivad panustada selle 
rahastamisse otse, mistõttu on tähtis omada mõjusat koordinatsioonimehha -
nismi. Samas puudus aga rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi 
tasandil ülevaade, milles oleks kindlaks määratud eeskätt see, kes mida rahastab 
või kuidas vahendid jaotatakse.
46
Partneritevaheline koordineerimine eri tasanditel 
on keeruline
95 
Kontrollikoda märgib ära hiljuti komisjonis toimunud sisemise ümberkorralduse 
(nt volinike kolleegiumide loomise koordineerimise parandamiseks).
96 
Sisemiselt on koordineerimine rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi 
ning rände ja siseasjade peadirektoraadi vahel paranenud suuresti tänu arengu 
valdkonnas kogemusi omavate töötajate olemasolule rände ja siseasjade pea -
direktoraadis ja tänu siseasjades kogenud töötajate olemasolule rahvusvahelise 
koostöö ja arengu peadirektoraadis. Nüüd mõistetakse paremini ELi meetmete 
vastu valitsevat vastastikust huvi rände ja arengu valdkonnas.
97 
Aastatel 2010-2011 tööd alustanud Euroopa välisteenistus ei saanud auditeeritud 
ajavahemikul oma rolli täies mahus täita vaatamata sellele, et nõukogu oli rõhu -
tanud rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisis sõnastatud vajadust 
seostada tihedamini ELi rändepoliitika väline ja sisemine mõõde. Seda selgitas 
osaliselt asjaolu, et Euroopa välisteenistusel puudusid piisavad asjakohased 
kogemused rände- ja varjupaigapoliitikat käsitlevates valdkondades; nimetatud 
asjaolu tõi kontrollikoda esile 2014. aastal avaldatud eriaruandes39.
98 
Vähene koordineeritus Brüsselis asuva komisjoni ja partnerriikides asuvate ELi 
delegatsioonide vahel põhjustas ka ebatõhusust. Kahjulik oli asjaolu, et dele -
gatsioonid ei osale piisavalt kavandamises, arvestades, et paljude auditeeritud 
projektide puhul tuvastati, et puudus tegelik arusaam partnerriigi ootustest ja 
konkreetsest olukorrast.
99 
Mõningal määral vastutas nende puuduste eest Brüsselis asuv komisjon, kuna 
ta ei edastanud delegatsioonidele vajalikku teavet, eriti kui projektid hõlmasid 
rohkem kui ühte riiki. Leiti, et asjaomaseid delegatsioone ei teavitatud sellest 
mitte alati. Komisjon ei olnud järginud ka välishindajate soovitusi koguda kokku 
projektide kohalikul tasandil rakendamisel tuvastatud head tavad.39 Eriaruanne nr 11/2014: 
„Euroopa 
välisteenistuse loomine”  
(http://eca.europa.eu ).
47
Partneritevaheline koordineerimine eri tasanditel 
on keeruline
100  
Ebapiisav koordineerimine põhjustas seega teabe kadu ja tegevuse dubleerimist. 
Näiteks projekti mõjusus kannatas, kui juba olemasolevaid uuringuid korrati 
tarbetult.
Liikuvuspartnerlused: vajadus koordineerimist 
täpsustada
101  
Liikuvuspartnerlused koostatakse standardmudeli alusel, milles võetakse arvesse 
partnerriigi ja ELi vajadusi, huvisid ja võimekust. Kõrgetasemeline varjupaiga ja 
rändetöörühm teeb järelevalvet liikuvuspartnerluste üle peetavate läbirääkimis -
te ja partnerluste elluviimise üle (strateegilisel/poliitilisel tasandil). Lisaks teeb 
tehniliste ja tegevusalaste aspektide üle järelevalvet eksperdirühm, mis koosneb 
liikmesriikide ja komisjoni asjaomaste peadirektoraatide (rände ja siseasjade 
peadirektoraat, rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat ning naabrus -
poliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat), Euroopa välisteenistuse ja 
asjaomaste ELi asutuste esindajatest.
102  
Koordineerimine on jätkuvalt vajalik, et tagada näiteks, et liikmesriigid aja -
kohastaksid ja jagaksid nõuetekohaselt korrapäraselt partnerluse tulemus -
tabeleid, ning teavitada dubleerimise vältimiseks Frontexit kahepoolsetest 
projektidest.
Tulevikuväljavaated
103  
Uus mitmeaastane finantsraamistik (2014–2020) ja komisjoni uue koosseisu 
ametiaja algus 2014. aasta lõpus on loonud võimaluse parandada ELi välisrände -
poliitika koordineerimist. Komisjoni uus koosseis on tunnustanud rännet priori -
teetse valdkonnana ning ühele volinikule on antud konkreetne vastutus selles 
valdkonnas. Komisjoni 2015. aasta mais avaldatud Euroopa rände tegevuskavas 
on kindlaks määratud neli sammast rände paremaks haldamiseks ja nõutakse 
suuremat sidusust eri poliitikavaldkondade, nagu arengukoostöö-, kaubandus-, 
tööhõive-, välis- ja sisepoliitika, vahel. Parem koostöö päritolu- ja transiidiriiki -
dega, mida toetavad ELi delegatsioonid oma aktiivsema rolliga, aitab parandada 
tagasivõtmise järelevalvet. Komisjon nõuab ka jõulisemat tegutsemist rände- ja 
arengupoliitika seostamisel, suurendades arengualast kasu päritoluriikidele.
48
 Järeldused  
ja soovitused
1. järeldus. ELi kulutused välisrändele põhinesid paljudel 
üldistel eesmärkidel, mida ei olnud küllaldasel määral 
tegevuseesmärkideks jaotatud ning mida ei toetanud 
tulemusnäitajad. Järelevalvet ja hindamist peab veelgi 
parandama.
a) Välisrändepoliitikat rakendati paljude rahastamisvahendite kaudu, millel 
kõigil on oma eesmärgid. Need eesmärgid ei olnud alati omavahel seotud 
ja rahastamisvahenditega ei nähtud ette selget strateegiat, mille alusel teha 
kindlaks nende panuse suurus. Seetõttu on ebaselge, mida nendega sooviti 
ELi tasandil saavutada (vt punktid 27–31).
b) Temaatiliste programmide väga üldsõnalisi eesmärke ei liigitatud vastavalt 
partnerriikide vajadustele tegevuseesmärkideks. Järelevalveks kasutatud 
näitajad hõlmasid vaid mõnda eesmärki ega olnud üksteisega kooskõlas; 
näitajad kaldusid ka aja jooksul muutuma ning neid ei kontrollitud hoolikalt; 
arvandmeid oli vähe ja need olid üldiselt ebausaldusväärsed. Eri poliitika -
tasanditel (strateegiline raamistik, eelarve ja aasta tegevusaruanne) kasuta -
tud näitajad ei olnud kooskõlas ei üksteise ega ka projektis määratud näitaja -
tega (vt punktid 38–47).
c) Puudus mudel kõigi rahastamisvahendite ja kõigi tasandite (alustades 
projektidest ja lõpetades aasta tegevusaruandega) eesmärkide ja näitajate 
omavahel vastavusse viimiseks. Seetõttu ei olnud võimalik poliitika tule -
musi kontrollida või neist aru anda kõikehõlmaval ja koordineeritud viisil (vt 
punktid 49–51).
d) Puuduste tõttu komisjoni infosüsteemides ei olnud võimalik kindlaks teha, 
mil määral eraldati ELi vahendeid (TPMA kaudu) naaberriikide peamistele 
prioriteetidele. Olulisimate vajaduste kvantitatiivse hindamiseta ei olnud või -
malik välja selgitada, kas naaberriikidele antava toetuse suurus oli asjakohane 
(vt punktid 52–56).
e) Välisrändepoliitika rahastamist naaberriikides iseloomustas suur temaatiline 
ja geograafiline mitmekesisus. See piiras rahastamise tõhusust, kuna ei olnud 
võimalik saavutada rahastamise kriitilist massi, et käsitleda esmatähtsate 
piirkondade tegelikke vajadusi (vt punktid 58–65).
49 Järeldused ja soovitused  
1. soovitus. Selgitada eesmärke, arendada, laiendada 
ja parandada tulemuslikkuse mõõtmise raamistikku 
ning suunata olemasolevad rahalised vahendid selgelt 
kindlaksmääratud ja kvantifitseeritud prioriteetidele
Komisjon peaks kehtestama selged ja konkreetsed poliitikaeesmärgid, mis viiakse 
ellu omavahel kooskõlas olevate ELi rahastamisvahendite abil. Mõju maksimee -
rimiseks peaks komisjon eraldama vahendeid meetmetele ja geograafilistele 
piirkondadele kooskõlas selgelt kindlaksmääratud ja kvantifitseeritud priori -
teetidega. Eelarve ja projektijuhtimine peaksid olema piisavalt paindlikud, et 
kohaneda kiiresti muutuvatele olukordadele. Komisjon peaks tagama, et tulemus -
näitajad, mõõdetavad sihtnäitajad ja lähtetasemed oleksid kindlaks määratud 
projekti  tasandil, arvestades selle raames võetavaid meetmeid. Näitajad peaksid 
püsima aja jooksul stabiilsena ja olema võrreldavad ning samuti tuleks süsteem -
selt koguda kvantitatiivseid andmeid. Tuleks välja töötada mudel kõigi tasandite 
ning kõigi ELi rahastamisvahendite eesmärkide ja näitajate omavahel vastavusse 
viimiseks, et poliitika tulemusi saaks nõuetekohaselt esitada ning neist aru anda 
kõikehõlmaval ja kooskõlastatud viisil.
2. soovitus. Töötada komisjoni infosüsteemide jaoks välja 
asjakohased koodid
Komisjon peaks püüdma kehtestada välisrände meetmete jaoks asjakohase koo -
dide süsteemi või arendama välja asjakohase metoodika, mis võimaldaks saada 
parema ülevaate rände valdkonnas tehtavatest ELi kulutustest, nende üle järele -
valvet teha (tüübi ja asukoha järgi) ning täiendada OECD/DACi koodide süsteemi.
2. järeldus. Rändele tehtud ELi kulutuste (rände ja 
varjupaiga temaatiline programm ning Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrument) mõjusust Vahemere lõunaosa ning 
idapartnerluse riikides vähendavad puudused
a) Liiga kõrgelennulised või üldised eesmärgid muutsid projektitulemuste 
mõõtmise tihti võimatuks. Tulemusnäitajad olid sageli hoopis väljundinäita -
jad ega võimaldanud seetõttu tuvastada eesmärkide saavutamist (vt punktid 
67–72).
b) Eesmärk tugevdada rände ja arengu vahelist seost saavutati vaid osaliselt. 
Uuritud projektide põhjal on kodumaale tagasipöörduvate rändajate panus 
oma riigi arengusse väike (vt punktid 75–81).
50 Järeldused ja soovitused  
c) Tagasipöördumist ja tagasivõtmist toetavad projektid andsid vähe tulemusi, 
sest mõned partnerriigid tajusid selle aluseks olevat poliitikat ekslikult ELi 
julgeolekupoliitika osana, mistõttu oli neil seda raske omaks võtta. Lisaks ei 
valmista liikmesriigid sisserändajaid koju tagasipöördumiseks mõjusalt ette 
(vt punktid 82–86).
d) Enamiku auditeeritud projektide eesmärgid hõlmasid teoreetilist kohustust 
kaitsta inimõigusi, kuid kontrollikoda leidis mitu juhtumit, mille puhul seda 
tegelikkuses ei toetatud (vt punktid 87–89).
3. soovitus. Parandada projektide ettevalmistamist ja 
valimist
Komisjon peaks parandama projektide algset kavandamist, nõudes asjakohaseid, 
saavutatavaid ja mõõdetavaid eesmärke (ning tagades, et need nõuded lisatak -
se selgelt lepingute näidistesse ja suunistesse ning et neid lõppkokkuvõttes ka 
täidetakse). Projektide näitajad peaksid hõlmama ka tulemusnäitajaid.
4. soovitus. Tugevdada arengu ja rände vahelist seost
Komisjon peaks veelgi täpsustama oma strateegiat, et tagada rände positiivne 
mõju arengule. Komisjon peaks tagama, et programmides ja projektides pööra -
takse suuremat tähelepanu rändele, ning püüdma kindlaks teha, millised meet -
med on positiivse mõju tekitamiseks vajalikud.
3. järeldus. Välisrändealaste ELi kulutustega (rände ja 
varjupaiga temaatiline programm ning Euroopa naabrus- 
ja partnerlusinstrument) tegelevate eri tasandi partnerite 
vaheline koordineerimine oli keeruline.
Keeruline juhtimiskord nõrgendab kõigil tasandeil koordineerimist ELi institut -
sioonide vahel – eelkõige puudutab see Brüsselis asuvate peadirektoraatide ja 
partnerriikides asuvate ELi delegatsioonide vahelist koostööd. Vaatamata hilju -
tistele algatustele selles valdkonnas on vaja täiendavat ratsionaliseerimist. Rände 
ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi tasandil puudus ülevaade selle 
kohta, mida rahastab komisjon ja mida liikmesriigid.
51 Järeldused ja soovitused  
5. soovitus. Koordineerimise parandamiseks mõeldud sise- ja 
välisdialoog
Komisjon ja Euroopa välisteenistus peaksid parandama ELi delegatsioonide 
võimekust rändeküsimustes. Komisjon peaks koostama rände ja liikuvuse suhtes 
võetud üldise lähenemisviisi tasandil ülevaate selle kohta, kes mida rahastab.
Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 25. veebruari 2016. aasta koosolekul 
Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

52
 Lisad
ELi, ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud liikuvuspartnerlused
Roheneemesaared Moldova Gruusia Armeenia Maroko Aserbaidžaan Tuneesia Jordaania
Ajavahemik 2008 2008 2009 2011 2013 2013 2013 2014
EL X X X X X X X X 8
Prantsusmaa X X X X X X X X 8
Saksamaa X X X X X X 6
Itaalia X X X X X X 6
Poola X X X X X X 6
Rootsi X X X X X X 6
Belgia X X X X 4
Bulgaaria X X X X 4
Tšehhi Vabariik X X X X 4
Madalmaad X X X X 4
Portugal X X X X 4
Rumeenia X X X X 4
Hispaania X X X X 4
Taani X X X 3
Kreeka X X X 3
Leedu X X X 3
Ühendkuningriik X X X 3
Küpros X X 2
Ungari X X 2
Slovakkia X X 2
Sloveenia X X 2
Eesti X 1
Läti X 1
Luksemburg X 1
Austria 0
Horvaatia 0
Soome 0
Iirimaa 0
Malta 0
Liikmesriigid 
kokku4 15 16 10 9 8 10 11I lisa
53 Lisad 
Rändepoliitika välismõõtme raames eraldatud, kokkulepitud ja tasutud summad 
ajavahemikul 2007–2013 (miljonites eurodes)
Eelarvelised 
kulukohustusedLepingud  
maksumuse järgiLepingute arv Maksed
Rände ja varjupaiga temaatiline 
programm379,78 375 256 304,30
Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrument376 64
Arengukoostöö rahastamis -
vahend (v.a rände ja varjupaiga 
temaatiline programm)190 64
Euroopa Arengufond 156 27
Demokraatia ja inimõiguste 
Euroopa rahastamisvahend7 43
Stabiliseerimisvahend 5 4
Ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend309 76
KOKKU 1418 534 304,30
Andmed ei ole kättesaadavadII lisa
54 Lisad 
Välisrändepoliitika rahastamine: arvukad ELi rahastamisvahendid, millel kõigil on 
oma eesmärgid ja strateegia
 Arengukoostöö rahastamisvahend (1. arengukoostöö rahastamisvahend – TPMA, 2. arengukoostöö 
rahastamisvahend – muud) : kohaldatavas määruses sätestatakse peamised ja üldeesmärgid, osutatakse 
geograafiliste ja temaatiliste programmide eesmärkidele ja taotletakse eesmärke, mis on kindlaks määratud 
muudes poliitikadokumentides või välisdokumentides (aastatuhande arengueesmärgid ning ÜRO ja muude 
rahvusvaheliste organisatsioonide heakskiidetud eesmärgid). Seda rakendatakse kõigis kolmandates riikides, 
välja arvatud riigid, kes on rahastamiskõlblikud riigid ühinemiseelse abi saamiseks. Geograafiliste program -
mide puhul on välja jäetud riigid, mis on rahastamiskõlblikud Euroopa Arengufondi, Euroopa naabruspolii -
tika rahastamisvahendi või ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames, ning AKV-ELi partnerluslepingu 
sõlminud riigid (välja arvatud Lõuna-Aafrika Vabariik).
3. Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendis , mis hõlmas osaliselt ka rännet, ei määratletud poliitikaees -
märke. Kohaldatavas määruses osutati prioriteetsete eesmärkide seadmisele strateegiadokumentides, mille 
komisjon võtab riigi või piirkonna jaoks vastu. Kui EL ei ole asjaomase riigi jaoks leppinud kokku konkreetseid 
eesmärke, täidetakse ELi poliitikaeesmärke (kuid ei täpsustata konkreetselt, milliseid).
4. Euroopa Arengufond : Euroopa Arengufondi käsitlevad sätted on sarnased arengukoostöö rahastamis -
vahendi sätetega, kuid asjaomaseid programme rakendatakse muudes riikides, nimelt 78-s Aafrika, Kariibi 
mere piirkonna ja Vaikse ookeani riigis. Seetõttu ei kasutata Euroopa Arengufondi naaberriikides, kuigi seda 
saaks kasutada ka näiteks naaberriikidest naasvate rändajate toetamiseks.
5. Stabiliseerimise rahastamisvahend  on suunatud poliitilist julgeolekut ja arengut puudutavate oluliste 
riskide ja ohtude käsitlemisele. Määruses on sätestatud kaks üldeesmärki. Erieesmärgid on kindlaks määratud 
mitut riiki hõlmavates strateegiadokumentides, valdkondlikes strateegiadokumentides ja mitmeaastastes 
sihtprogrammides.III lisa
55 Lisad 
6. Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendiga  tahetakse tugevdada demokraatiat kolman -
dates riikides ja parandada inimõiguste järgimist. Määruses on sätestatud kolm üldeesmärki ning strateegia -
dokumentides määratakse kindlaks erieesmärgid, mida komisjon kasutab ka iga-aastaste tegevusprogram -
mide eesmärkide kindlaksmääramisel.
7. Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi  raames antakse kaheksale laienemisprotsessis osalevale riigile 
kogu ühinemisprotsessi käigus rahalist ja tehnilist abi. Määruses on sätestatud üldeesmärgid, erieesmärgid 
määratakse kindlaks mitmeaastastes ja iga-aastastes programmides ning muude eesmärkide raames, mis on 
seotud konkreetsete aspektidega, näiteks piiriülese koostööga. Seetõttu Vahemere lõunaosa ja idapartner -
luse riikides ühinemiseelse abi rahastamisvahendit ei kasutata.III lisa
56 Lisad 
Auditeeritud projektide kokkuvõte
RahastamisvahendLepingu 
sõlmimise 
aastaKestus 
(kuudes)PealkiriELi rahastamine 
(eurodes)
Ülemaailmne
Rände ja varjupaiga 
temaatiline programm2007 55 Rände ja arengu ühisalgatus 15 000  000
Idanaabrus
Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrument2008 45 Lõuna-Kaukaasia integreeritud piirihalduse projekt 6 000  000
Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrument2009 71Tagasivõtuga seotud abi ja Euroopa Liidu piirihaldamise abi -
missiooni kõrvalmeetmed1 4 864 050
Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrument2009 42ELi ja Moldova vahelise liikuvuspartnerluse rände ja arengu osa 
rakendamise toetamine1 999 734
Rände ja varjupaiga 
temaatiline programm2010 36 Töörände ja selle oskuste mõõtme tõhus juhtimine 1 507  501
Rände ja varjupaiga 
temaatiline programm2010 35Gruusiasse tagasipöörduvate rändajate taasintegreerumise toeta -
mine ning ELi ja Gruusia vahelise tagasivõtulepingu rakendamine3 000  000
Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrument2011 22Tagasivõtuga seotud abi ja Euroopa Liidu piirihaldamise abi -
missiooni kõrvalmeetmed1 798 941
Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrument2011 48Tagasivõtuga seotud abi ja Euroopa Liidu piirihaldamise abi -
missiooni kõrvalmeetmed9 532 400
Rände ja varjupaiga 
temaatiline programm2011 35 Tervishoiutöötajate liikuvuse parem haldamine Moldova Vabariigis 2 000  000
Rände ja varjupaiga 
temaatiline programm2011 23ÜRO pagulaste ülemvoliniku tegevuse toetamine Ida-Euroopas ELi 
piirkondlike kaitseprogrammide II etapi raames1 500  000
Rände ja varjupaiga 
temaatiline programm2012 24Tõhusa tagasivõtmiskorra kehtestamise toetamine Armeenias, 
Aserbaidžaanis ja Gruusias1 193 965
Rände ja varjupaiga 
temaatiline programm2013 36Gruusias ELi liikuvuspartnerluse arenguvõimaluste edendamine 
sihipärase korduvrände ja diasporaa kaasamise kaudu878 000IV lisa
1 Summa sisaldab projekti muudatust summas 864 810 eurot, mida kontrollikoda uuris selleks, et kogu projekti mõista.
57 Lisad 
RahastamisvahendLepingu 
sõlmimise 
aastaKestus 
(kuudes)PealkiriELi rahastamine 
(eurodes)
Lõunanaabrus
Rände ja varjupaiga 
temaatiline programm2008 47Faciliter la création d’entreprises au Maroc grâce à la mobilisation de 
la diaspora marocaine installée en Europe (FACE-Maroc) (Marokos 
ettevõtete loomise lihtsustamine Euroopas tekkinud Maroko dia -
sporaa (FACE-Maroc) liikuvuse abil)1 497 305
Rände ja varjupaiga 
temaatiline programm2008 26Aafrika, Lähis-Ida ja Vahemere piirkonna ebaseadusliku rände teede 
ja voogude interaktiivne kaart (I-Map)784 789
Rände ja varjupaiga 
temaatiline programm2009 59„SaharaMed”: Sahara kõrbest Vahemere äärde liikuvate ebaseadus -
liku rände voogude tõkestamine ja haldamine10 000  000
Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrument2010 44 Medstat III 7 000  000
Rände ja varjupaiga 
temaatiline programm2010 36Algérie: Renforcer la protection des migrants et les capacités de 
gestion des flux migratoires mixtes (Alžeeria: Rändajate kaitse ja 
segunenud rändevoolude juhtimise jõudluse tugevdamine)1 915  916
Rände ja varjupaiga 
temaatiline programm2011 23ÜRO pagulaste ülemvoliniku tegevuse toetamine Põhja-Aafrikas 
piirkondliku kaitseprogrammi raames3 631 627
Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrument2011 40 EuroMed Migration III 4 998 800
Rände ja varjupaiga 
temaatiline programm2012 35Promotion du respect des droits des migrants subsahariens au 
Maroc (Maroko Sahara-taguste rändajate õiguste austamise 
edendamine)1 594 264
Rände ja varjupaiga 
temaatiline programm2012 36Soutenir la création d’activité et l’emploi au Maghreb – La migration 
au service du développement local (Tegevuste loomise ja tööhõive 
toetamine Magribis – ränne kohaliku arengu heaks)1 875 000
Rände ja varjupaiga 
temaatiline programm2013 36 Vahemere piirkonna piirihalduse võrgustik „Seahorse” liikmesriigiga 4 500  000
Rände ja varjupaiga 
temaatiline programm2013 13ÜRO pagulaste ülemvoliniku tegevuse toetamine Põhja-Aafrikas 
piirkondliku kaitseprogrammi raames1 953 000
KOKKU 89 025 292IV lisa
58 Lisad 
ELi rahalise abi rakendamise mehhanismid (rände ja varjupaiga välismõõde)V lisa
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.Euroopa Ülemkogu
Frontex EUROPOL Euroopa Koolitusfond Euroopa
Varjupaigaküsimuste
TugiametHumanitaarabi ja
kodanikukaitse peadirektoraatRände ja siseasjade peadirektoraat1Rahvusvahelise koostöö ja
arengu peadirektoraatNaabruspoliitika ja
laienemisläbirääkimiste peadirektoraat2HLWG 
ELi asutusedEuroopa Liidu Nõukogu
Euroopa välisteenistus
Jaotis 234 AMIF EAF5 DCI ENP/ENI IPA/IPA II ISF RahastamisvahendidLEGEND
SCIFA
Arengukoostöö töörühm
PR-d6SRER-d7Kuulub üldasjade nõukogu haldusalasse
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
Euroopa Komisjon
1 Varem siseasjade peadirektoraat. Siseasjade peadirektoraat vastutas ajavahemikul 2007–2013 
programmi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” vahendite rakendamise eest. Need olid 
Välispiirifond, Euroopa Tagasipöördumisfond, Euroopa Pagulasfond ja Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond. Ükski loetletud fond ei rahastanud aga kolmandates riikides elluviidavaid meetmeid; seda vastupidiselt ajavahemiku 2014–2020 fondidega, milleks on Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond ning Sisejulgeolekufond. 
2 Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat (varem laienemise peadirektoraat)3 Rände ja liikuvuse ühine kava4 Humanitaarabi ja kodanikukaitse5 Ei kehti naabruskonna riikidele6 Partnerluse rahastamisvahendid7 Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend (varem stabiliseerimisvahend)8 Üleilmsete avalike hüvede ja probleemide programmi (2014–2020) rände- ja varjupaigakomponent2014+
EBF2007–2013
RF ERF EIFVälisasjade 
nõukoguJustiits- ja
siseküsimuste 
nõukoguÜldasjade nõukogu Poliitiline 
arutelu
Nõukogu ettevalmistavad organid ja  töörühmad Kehtestab integreeritud strateegia ELi 
koostööks kolmandate riikidega rände 
ja varjupaiga valdkonnas
 Valmistab ette nõukogu järeldusi ja 
soovitusi rände ja varjupaiga 
valdkonna põhjuste ja tagajärgede 
kohta Abistab COREPERi õigus-, horisontaal-
setes ja strateegilistes küsimustes rände 
ja varjupaiga ning piiride valdkonnas
 Valmistab ette poolaastaaruande ELi 
meetmete kohta rändesurve alalMuud
(nt justiits- ja
siseküsimuste
välisaspektide töörühm,
CATS, COSI)Geograaﬁlised 
töörühmadRahastamisvahendite haldamine
Osaleb haldusnõukogusOsaleb koosolekutelAruandlusliin
 Humanitaarabi pagulastele ja 
riigisisestele põgenikele Rändepoliitikat käsitlevate komisjoni teatiste 
põhikoostaja
 Komisjoni põhiesindaja HLWGs
 Peab läbirääkimisi viisalihtsustuse, tagasivõtu ja 
liikuvuspartnerluste ning rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi
3 üle
 Juhib kahepoolset ja piirkondlikku rändedialoogi
 TPMA projektikonkurssides kaashindaja Arengupoliitikat käsitlevate komisjoni 
teatiste põhikoostaja
 Kavandab kolmandatele riikidele 
arenguabi andmist geograafiliselt ja teemade põhjal
 Haldab ja juhendab abi rakendamist Vastutab Euroopa naabruspoliitika eest Kuni 2014. aasta teise pooleni kuulusid rahvusvahelise 
koostöö ja arengu peadirektoraadi juurde ka naabruspolii-
tika ida ja lõuna mõõdet käsitlevad direktoraadid
 Alates 2014. aasta teisest poolest vastutab Euroopa 
naabruspoliitika rahastamisvahendi eest rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi asemel naabruspoliitika 
ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraatVÄLISPOLIITIKA VAHENDITE 
TALITUS
 Edendab teabevahetust ELi 
liikmesriikide vahel päritoluriikide 
kohta
 Toetab suure surve all olevaid ELi 
liikmesriike varajase hoiatamise süsteemi kaudu
 Aitab kaasa Euroopa ühise 
varjupaigasüsteemi rakendamisele Lihtsustab ja parandab ELi 
piirihaldusmeetmete rakendamist ja koordineerib ELi liikmesriikide tegevust 
nende elluviimisel
 Riskianalüüsid
 Tegevusabi ELi 
liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele (17) Toetab partnerriike 
seadusliku rände valdkonnas, eriti tööhõive ja oskuste alal (haldusnõuko-
gusse kuulub ka hariduse ja 
kultuuri peadirektoraat; rände ja siseasjade 
peadirektoraadil on vaatleja 
staatus) Organiseeritud 
kuritegevuse ohtude hinnang
 Strateegilised lepingud 
kolmandate riikidega
TPMA/
GPGC8 Vastutab ELi välistegevuse, sh rände 
ja varjupaiga tegevuskulude eest Panustab ELi poliitika kujundamisse ja tegevusse rände välismõõtme valdkonnas 
 Aitab ELi rändepoliitika välis-ja sisemõõdet omavahel koordineerida
 Osaleb justiits- ja siseküsimuste nõukogu töörühmades
(eelkõige kõrgetasemelises varjupaiga ja rändetöörühmas)
59 Lisad 
Euroopa Ülemkogu
Frontex EUROPOL Euroopa Koolitusfond Euroopa
Varjupaigaküsimuste
TugiametHumanitaarabi ja
kodanikukaitse peadirektoraatRände ja siseasjade peadirektoraat1Rahvusvahelise koostöö ja
arengu peadirektoraatNaabruspoliitika ja
laienemisläbirääkimiste peadirektoraat2HLWG 
ELi asutusedEuroopa Liidu Nõukogu
Euroopa välisteenistus
Jaotis 234 AMIF EAF5 DCI ENP/ENI IPA/IPA II ISF RahastamisvahendidLEGEND
SCIFA
Arengukoostöö töörühm
PR-d6SRER-d7Kuulub üldasjade nõukogu haldusalasse
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
Euroopa Komisjon
1 Varem siseasjade peadirektoraat. Siseasjade peadirektoraat vastutas ajavahemikul 2007–2013 
programmi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” vahendite rakendamise eest. Need olid 
Välispiirifond, Euroopa Tagasipöördumisfond, Euroopa Pagulasfond ja Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond. Ükski loetletud fond ei rahastanud aga kolmandates riikides elluviidavaid meetmeid; seda vastupidiselt ajavahemiku 2014–2020 fondidega, milleks on Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond ning Sisejulgeolekufond. 
2 Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat (varem laienemise peadirektoraat)3 Rände ja liikuvuse ühine kava4 Humanitaarabi ja kodanikukaitse5 Ei kehti naabruskonna riikidele6 Partnerluse rahastamisvahendid7 Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend (varem stabiliseerimisvahend)8 Üleilmsete avalike hüvede ja probleemide programmi (2014–2020) rände- ja varjupaigakomponent2014+
EBF2007–2013
RF ERF EIFVälisasjade 
nõukoguJustiits- ja
siseküsimuste 
nõukoguÜldasjade nõukogu Poliitiline 
arutelu
Nõukogu ettevalmistavad organid ja  töörühmad Kehtestab integreeritud strateegia ELi 
koostööks kolmandate riikidega rände 
ja varjupaiga valdkonnas
 Valmistab ette nõukogu järeldusi ja 
soovitusi rände ja varjupaiga 
valdkonna põhjuste ja tagajärgede 
kohta Abistab COREPERi õigus-, horisontaal-
setes ja strateegilistes küsimustes rände 
ja varjupaiga ning piiride valdkonnas
 Valmistab ette poolaastaaruande ELi 
meetmete kohta rändesurve alalMuud
(nt justiits- ja
siseküsimuste
välisaspektide töörühm,
CATS, COSI)Geograaﬁlised 
töörühmadRahastamisvahendite haldamine
Osaleb haldusnõukogusOsaleb koosolekutelAruandlusliin
 Humanitaarabi pagulastele ja 
riigisisestele põgenikele Rändepoliitikat käsitlevate komisjoni teatiste 
põhikoostaja
 Komisjoni põhiesindaja HLWGs
 Peab läbirääkimisi viisalihtsustuse, tagasivõtu ja 
liikuvuspartnerluste ning rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi
3 üle
 Juhib kahepoolset ja piirkondlikku rändedialoogi
 TPMA projektikonkurssides kaashindaja Arengupoliitikat käsitlevate komisjoni 
teatiste põhikoostaja
 Kavandab kolmandatele riikidele 
arenguabi andmist geograafiliselt ja 
teemade põhjal
 Haldab ja juhendab abi rakendamist Vastutab Euroopa naabruspoliitika eest Kuni 2014. aasta teise pooleni kuulusid rahvusvahelise 
koostöö ja arengu peadirektoraadi juurde ka naabruspolii-
tika ida ja lõuna mõõdet käsitlevad direktoraadid
 Alates 2014. aasta teisest poolest vastutab Euroopa 
naabruspoliitika rahastamisvahendi eest rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi asemel naabruspoliitika 
ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraatVÄLISPOLIITIKA VAHENDITE 
TALITUS
 Edendab teabevahetust ELi 
liikmesriikide vahel päritoluriikide 
kohta
 Toetab suure surve all olevaid ELi 
liikmesriike varajase hoiatamise süsteemi kaudu
 Aitab kaasa Euroopa ühise 
varjupaigasüsteemi rakendamisele Lihtsustab ja parandab ELi 
piirihaldusmeetmete rakendamist ja koordineerib ELi liikmesriikide tegevust 
nende elluviimisel
 Riskianalüüsid
 Tegevusabi ELi 
liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele (17) Toetab partnerriike 
seadusliku rände valdkonnas, eriti tööhõive ja oskuste alal (haldusnõuko-
gusse kuulub ka hariduse ja 
kultuuri peadirektoraat; rände ja siseasjade 
peadirektoraadil on vaatleja 
staatus) Organiseeritud 
kuritegevuse ohtude hinnang
 Strateegilised lepingud 
kolmandate riikidega
TPMA/
GPGC8 Vastutab ELi välistegevuse, sh rände 
ja varjupaiga tegevuskulude eest Panustab ELi poliitika kujundamisse ja tegevusse rände välismõõtme valdkonnas 
 Aitab ELi rändepoliitika välis-ja sisemõõdet omavahel koordineerida
 Osaleb justiits- ja siseküsimuste nõukogu töörühmades
(eelkõige kõrgetasemelises varjupaiga ja rändetöörühmas)
60 Komisjoni  
vastus
Kokkuvõte
I
Komisjonil ja Euroopa välisteenistusel on kõnealuse aruande tausta ja sisu kohta järgmised märkused.
Komisjon ja Euroopa välisteenistus on sunnitud tegutsema keerulises ja pidevalt muutuvas keskkonnas. Seoses 
enneolematu pagulas- ja rändekriisiga tuleb rändepoliitika prioriteete ELi tasandil tublisti ümber korraldada ja 
tugevdada ning muutuvate asjaoludega lakkamatult kohandada.
Käesolev kontrollikoja aruanne koostati enne seda, kui leidsid aset suured muutused.
Rände- ja varjupaigapoliitika on mitmetahuline, keeruline ja pidevalt arenev valdkond nii rahvusvahelisel kui ka ELi 
tasandil ning komisjon on kohustatud selles muutuvas ja probleemses keskkonnas tegutsema. Tegemist on seega 
valdkonnaga, mis vajab samasuguseid keerulisi ja mitmemõõtmelisi struktuure.
Kontrollikoda ei ole seda poliitika-, õigus-, tegevus- ja eelarveraamistikku oma aruandes piisavalt arvesse võtnud.
II
Komisjon on nõus, et ei ole lihtne kindlaks teha ELi eelarvest eraldatud vahendite kogusummat ning seda, kas 
vahendid suunati vastavalt kavandatud geograafilistele ja valdkondlikele prioriteetidele. Komisjon täiustab veelgi 
selle keerulise poliitikavaldkonna üldist järelevalve- ja hindamisraamistikku, kandes hoolt selle eest, et asjakohaste 
vahendite abil tehakse kindlaks kesksetes valdkondades kavandatud geograafilised ja temaatilised prioriteedid.
III
Iga ELi rahastamisvahenditest rahastatav projekt sisaldab individuaalseid näitajaid, mida jälgitakse kogu projekti 
kestel. Vt ka komisjoni vastus punkti 68 kohta.
IV
Ränne on keeruline ja poliitiliselt tundlik valdkond, mis hõlmab mitut sektorit ja kõikvõimalikke sidusrühmi ELi 
institutsioonides ja neist väljaspool (nt ELi asutused, Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon, ÜRO Pagulaste 
Ülemvoliniku Amet). See olukord kajastub paratamatult ELi rändealase välispoliitika ja väliskoostöö haldamises.
Viimastel aastatel on tehtud jõupingutusi, et tõhustada veelgi koordineerimist komisjoni peadirektoraatide vahel 
ja Euroopa välisteenistusega, samuti ELi liikmesriikidega, ning selleks on sisse seatud hulk koordineerimismehha -
nisme. Hiljutises Euroopa rände tegevuskavas on rõhutatud vajadust suurendada neid jõupingutusi veelgi.
Komisjoni vastus 61
Sissejuhatus
01
Komisjon rõhutab, et rahalised vahendid pagulastele partnerriikides, sealhulgas ELi naabruses asuvas piirkonnas, 
olid kolmandate riikidega rände- ja varjupaigaküsimustes tehtava koostöö raames ette nähtud juba enne 2015. aas -
tat. Enamiku rändeprojektide puhul järgitakse terviklikku ja kaasavat käsitlusviisi, sest rändevood on oma olemuselt 
mitmekesised, sisaldades majanduslikel põhjustel rändajaid, haavatavaid rändajaid ja rahvusvahelist kaitset vajavaid 
isikuid.
02
13. mail 2015 esitas komisjon Euroopa rände tegevuskava, mille põhjal võeti sama aasta juunis vastu nõukogu 
järeldused.
11
Alates Hartumi protsessi algatamisest 2014. aasta novembris (koos Ida-Aafrika rändeteele jäävate riikidega) on sea -
tud esikohale kaheksa piirkondlikku dialoogi.
Liikuvuspartnerluste kõrval kaalutakse peamise kahepoolse raamistikuna ka ühiseid rände- ja liikuvusalaseid 
tegevuskavasid.
13
Ebaseadusliku rände ja sundrände algpõhjused ulatuvad vaesusest ja majanduslike võimaluste puudumisest kuni 
konfliktide, turvatunde puudumise ja kliimamuutuseni, hõlmates lisaks kõike, mis jääb nende vahele. Rände- ja 
varjupaigaalase temaatilise programmi kaudu, mille iga-aastane eraldis on ligikaudu 50 miljonit eurot, ei ole olnud 
mõistagi kunagi kavas tegelda selliste algpõhjustega. Selle eesmärk oli aidata riikidel tõhustada oma rände- ja varju -
paigapoliitika juhtimist.
15
Kui Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi määruses on kindlaks määratud üldeesmärgid, siis ELi ja partner -
riikide vahelised lepingud moodustavad poliitikaraamistiku abi planeerimiseks (vt Euroopa naabrus- ja partnerlus -
instrumendi määruse artikkel 3).
Ajavahemikuks 2014–2020 määrati Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi asendamisel Euroopa naabrus -
poliitika rahastamisvahendiga siiski kindlaks erieesmärgid. Vastavalt määrusele (EL) nr 232/2014 on Euroopa 
naabrus  poliitika rahastamisvahendi üks kuuest erieesmärgist „ tingimuste loomine seadusliku rände paremaks 
korraldamiseks ja hästihallatava inimeste liikuvuse tõhustamiseks, kooskõlas rännet ja liikuvust käsitleva ELi üldise 
lähenemisviisiga seni sõlmitud ja tulevaste kokkulepete rakendamiseks ning inimestevaheliste kontaktide edenda -
miseks, eelkõige seoses kultuurilise, haridusalase, kutse- või sporditegevusega ”.
Komisjoni vastus 62
Auditi ulatus ja lähenemisviis
22
Komisjon märgib, et nagu kontrollikoda täheldas, on ühinemiseelse abi rahastamisvahendit ja Euroopa Arengufondi 
III lisas küll nimetatud, kuid kummastki neist ei eraldata vahendeid Euroopa naabruses asuvatele riikidele.
Eesmärkide sidusus, partnerriikide vajaduste kindlakstegemine ja järelevalve -vahendid vajavad täiustamist
Vastus punktile 27 eelneva pealkirja kohta
Komisjon tunnistab poliitilise korralduse mitmekesisust, mis on tingitud peamiselt rände kui nähtuse keerukusest.
Tänu komisjoni ettepanekutele on väliskoostöö vahendite kogumit järjestikustes mitmeaastastes finantsraamisti -
kes märkimisväärselt tõhustatud ja ühtlustatud. Praegune geograafiliste ja temaatiliste rahastamisvahendite valik 
kajastab ulatuslikku ja hästi tasakaalustatud lähenemist, mis võimaldab lahendada ELil sidusa ja lisanduva vahendi -
kogumi kaudu mitmesuguseid probleeme.
29
Ajavahemikuks 2014–2020 on Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument asendatud Euroopa naabruspoliitika rahas -
tamisvahendiga. Vastavalt määrusele (EL) nr 232/2014 on Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi üks kuuest 
erieesmärgist „ tingimuste loomine seadusliku rände paremaks korraldamiseks ja hästihallatava inimeste liikuvuse 
tõhustamiseks, kooskõlas rännet ja liikuvust käsitleva ELi üldise lähenemisviisiga seni sõlmitud ja tulevaste kokku -
lepete rakendamiseks ning inimestevaheliste kontaktide edendamiseks, eelkõige seoses kultuurilise, haridusalase, 
kutse- või sporditegevusega ”.
Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi määrus sisaldab lisa, kus on määratud programmitüüpide kaupa (kahe -
poolne, mitut riiki hõlmav ja piiriülene koostöö) kindlaks programmitöö prioriteedid ning üldine rahaliste vahen -
dite jaotus, mida on võimalik muuta delegeeritud õigusaktiga. Kuna läbirääkimiste ühe põhitulemusena on lepitud 
Euroopa Parlamendi ja nõukoguga kokku uues lisas, mis moodustab Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi 
osa ja sisaldab ulatuslikke prioriteete terve Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud piirkonna jaoks, lähtutakse järgmi -
ses programmitöö protsessis nendest prioriteetidest.
30
Kolmandate riikidega tehtava välis- ja arengukoostöö rahastamisvahendid on loodud selleks, et tulla toime selliste 
küsimustega nagu vaesus, turvatunde puudumine, demokraatia ja juhtimine, majanduslike võimaluste puudumine, 
inimõigused jne.
Kooskõlas asjakohaste õigusaktidega on mitme- ja iga-aastastes programmides üksikasjalikult kindlaks määratud 
sekkumisvaldkonnad, mis võivad hõlmata selliseid sihtvaldkondi nagu haridus, tervis ja keskkond, aga ka julgeolek, 
siseasjad ja ränne. Geograafiliste rahastamisvahendite puhul lepitakse sekkumisvaldkondade valikus asjaomaste 
partnerriikidega kokku kavandamisetapis.
Komisjoni vastus 63
Nii nagu igat ELi poliitikavaldkonda, on ka rände- ja varjupaigaalast välispoliitikat võimalik toetada vahenditest, mis 
on kättesaadavad asjakohaste ELi väliskoostöö rahastamisvahendite kaudu kooskõlas vastava rahastamisvahendi 
õiguslikus aluses kindlaks määratud kriteeriumide ja menetlustega.
Vt ka vastus punktile 22.
31
Välistegevuse raames sekkumine, arvestades iga rahastamisvahendi eesmärke, võib aidata viia ELi poliitikat ellu eri 
valdkondades, nagu kliimamuutus, julgeolek, haridus, põllumajandus või ränne.
32
Komisjon leiab, et üldjuhul olid projektid dokumenteeritud nõuetekohaselt. Tulevikus püüab komisjon siiski doku -
menteerida oma projektide vajaduste analüüsid süstemaatilisemalt.
33
Komisjon on nõus, et ehkki liikuvuspartnerlused on osutunud keeruliseks kahepoolseks raamistikuks, mille abil 
tegelda rände- ja varjupaigaküsimustega viisil, mis muudab koostöö vastastikku kasulikuks, tuleb teha rohkem tööd 
kandmaks hoolt selle eest, et liikuvuspartnerlusi rakendataks tasakaalustatult, st et nad kajastaksid paremini rände 
ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi kõiki nelja temaatilist prioriteeti ning hõlmaksid rohkem seadusliku 
rände, inimõiguste ja pagulaste kaitsega seotud meetmeid.
Komisjon tuletab liikmesriikidele korrapäraselt meelde, kui tähtis on tagada rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise 
lähenemisviisi nelja temaatilise prioriteedi vaheline tasakaal ka liikuvuspartnerluse elluviimise tasandil.
34
Suurem osa delegatsioone, kui mitte kõik, on juba aastaid tagasi määranud kindlaks rändeküsimustega tegelevad 
teabekeskused. Pealegi saab rände- ja siseasjade peadirektoraadi töötajaid kasutada vaid väga vähestes esmatäht -
sates delegatsioonides (USA, Venemaa, Genf, Viin, Türgi, Hiina, India). Enamikul juhtudel jagatakse neid ametikohti 
teiste peadirektoraatidega ning need hõlmavad ka muid rände- ja siseasjade peadirektoraadi pädevusse kuuluvaid 
küsimusi (ega keskendu seega ilmtingimata rändele).
Nagu on tunnistatud hiljutises Euroopa rände tegevuskavas, vajavad ELi delegatsioonide rändealased eksperditead -
mised täiustamist. Seetõttu on nõukogu otsustanud suurendada ELi delegatsioonide suutlikkust rändeküsimustega 
tegelemisel ja eelkõige kasutada esmatähtsates delegatsioonides Euroopa rände kontaktametnikke, pöörates erilist 
tähelepanu Euroopa naabrusse jäävale piirkonnale.
Komisjoni vastus 64
35
Asjaolu, et rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadis loodi juba aastate eest temaatilised üksused, seal -
hulgas üks rände valdkonnas, näitab, kui oluliseks peetakse valdkondlike eksperditeadmiste suurendamist kogu 
organisatsioonis, kaasa arvatud delegatsioonides.
Temaatiliste üksuste üks oluline ülesanne on pakkuda valdkondlikku kvaliteedituge peakorterite ja delegatsioonide 
töötajatele. Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi üksus, kes vastutab rände- ja varjupaigavaldkonna 
eest, on töötanud välja hulga vahendeid tagamaks, et seda tuge antakse sidusalt ja tõhusalt. Selleks on koostatud 
juhendeid ja suuniseid, samuti temaatilisi koolitusmooduleid.
Kuna ELi välistegevuses pööratakse rändele üha suuremat tähelepanu, kaalub komisjon auditoorse õppe vahendite 
kõrval e-õppe koolitusmooduli väljatöötamist.
36
Komisjon on nõus, et kuni viimase ajani ei kuulunud ränne paljudes Euroopa naabruses asuvates riikides esma -
tähtsate valdkondade hulka. Viimasel ajal on aga olukord märgatavalt muutunud, sest need riigid tunnistavad üha 
rohkem rände tähtsust ja vajadust teha ELiga koostööd.
Seoses Vahemere piirkonna projektiga „Seahorse” tunnistab komisjon probleeme Põhja-Aafrika riikide meelitami -
sega partneriks. Ehkki jõupingutustega jätkatakse, tuleb märkida, et piirkonnas pärast projekti algatamist tekkinud 
ebastabiilne olukord on takistanud selles väga tundlikus valdkonnas kõnealuste riikidega peetavat mõttevahetust.
37
Tunnistades küll, et I-Mapi lõpptootel on rohkem kasutajaid ELi liikmesriikidest kui partnerriikidest, leiab komisjon, 
et arvesse tuleks võtta mitut aspekti.
Lähtudes Vahemere piirkonnas toimuva rände dialoogi raames selgelt väljendatud vajadusest, oli projekti eesmärk 
anda parema poliitikakujundamise huvides ajakohast teavet rändevoogude kohta.
I-Map oli vaid üks väga sihipärane projekt, mis toetas koos teiste projektidega Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riikide ning 
ELi liikmesriikide vahelise rändealase dialoogi tõhusat toimimist. Komisjon leiab, et väga praktilisel viisil kättesaada -
vaks tehtud rändealane teave, mis ei olnud varem ühte ühtsesse süsteemi koondatud, tõhustas seda dialoogi.
38
Komisjon on nõus, et on väga tähtis määratleda paremini meie rände ja rahvusvahelise kaitse alane koostööraamis -
tik, tehes kindlaks tegevuseesmärgid ning selged ja mõõdetavad tulemused ja väljundid, nii et tegevuse ja tule -
muste vahel oleks otsene seos.
Komisjoni vastus 65
39
Ehkki komisjon tunnistab, et seni puuduvad täpsed sihid, kontrollväärtused ja näitajad, mille abil jälgida rände 
ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi rakendamist strateegilisel tasandil, leiab ta, et eesmärgid tulebki 
määrata kindlaks üldiselt, et need hõlmaksid paindlikult rändevaldkonna eri olukordi, kõikvõimalikke aspekte ning 
kiiresti kujunevaid probleeme ja vajadusi.
Komisjon alustas 2015. aastal ELi liikmesriikidega kõrgetasemelise töörühma tasandil taas arutelu, mis käsitleb rände 
ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi rakendamise jälgimiseks asjakohaste näitajate kindlaksmääramist.
Ühine vastus punktidele 43–50
Komisjon tunnistab, et asjakohased kriteeriumid ja SMART-näitajad on rände puhul endiselt probleem, muu hulgas 
rahvusvaheliste rahastajate ja ÜRO tasandil, mida tõestavad raskused rändenäitajate kindlaksmääramisel ja kokku -
leppimisel 2015. aasta järgses arenguraamistikus.
See on seotud rände- ja varjupaigapoliitika keerukate ja mitmetahuliste mõõtmetega. Komisjon tunnistab, et selles 
küsimuses tuleb teha ühiselt tõsiseid jõupingutusi.
Tulemusraamistiku läbivaatamine, mis peaks kava kohaselt toimuma pärast säästva arengu eesmärkide näitajate 
vastuvõtmist 2016. aasta kevadel, annab rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadile võimaluse teha edu -
samme ka tulemuste paremaks mõõtmiseks rände valdkonnas.
Vastus punktile 52 eelnevale pealkirjale
Komisjon leiab, et rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi geograafilised ja temaatilised prioriteedid 
olid selgelt kindlaks määratud, kuid tunnistab, et nende prioriteetidega seoses eraldatud ELi rahaliste vahendite 
täpset kogust oli auditi käigus keeruline hinnata.
53
Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS) on eelkõige finantsjuhtimise vahend, mis varustab andmetega komis -
joni tekkepõhise arvestuse süsteemi ja annab reaalajas teavet kogu ELi välisrahastamisega seotud finantstehingute 
kohta. CRISi ei loodud spetsiaalselt aruandluse otstarbel. CRISi kasutamist on hakatud järk-järgult lõpetama. Süs -
teem asendatakse suures osas tekkepõhise arvestuse süsteemiga, mida hakkab täiendama uus süsteem OPSYS.
See süsteem kasutab OECD koode, et iseloomustada lepinguid tegevusvaldkondade kaupa. Rände jaoks praegu 
koodi ei ole. Komisjon on siiski teadlik piirangutest, mis tulenevad spetsiaalse OECD arenguabi komitee koodi 
puudumisest rände- ja varjupaigavaldkonnas rahastatavate arengumeetmete jaoks. See on seotud asjaoluga, et 
ränne on laadilt mitmetahuline ja valdkonnaülene, olles seotud mitme eri poliitikavaldkonna ja sektoriga. Komisjon 
alustab kiiresti arutelusid OECD (ja teiste asjakohaste sidusrühmadega), et selgitada välja parimad võimalikud viisid, 
kuidas saada ülevaade arenguga tegelevate eri asutuste rändekulutustest.
Komisjoni vastus 66
54
Komisjon tunnistab, et rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi hallatav Exceli tabel on lihtne vahend, 
mida saab kasutada arenguabiprogrammide teabesüsteemi (CRIS) andmebaasi täiendusena. Kuna rände jaoks OECD 
arenguabi komitee koodi ei ole, peeti seda tabelit aruandluse mõttes kasulikuks vahendiks.
55
Finantsteabele keskenduvast IT-süsteemist on hakatud järk-järgult loobuma. See asendatakse suures osas komisjoni 
arvestussüsteemiga. Lähiajal on selliste koondandmete esitamine väga ebatõenäoline.
56
Finantsteabele keskenduvast IT-süsteemist on hakatud järk-järgult loobuma. See asendatakse suures osas tekke -
põhise arvestuse süsteemiga, kuhu liigub kogu finantsteave. Hiljutise arengu valguses alustab komisjon OECDga 
arutelusid.
Komisjon on teadlik piirangutest, mis tulenevad spetsiaalse OECD arenguabi komitee koodi puudumisest rände- ja 
varjupaigavaldkonnas rahastatavate arengumeetmete jaoks. See on seotud asjaoluga, et ränne on laadilt mitme -
tahuline ja valdkonnaülene, olles seotud mitme eri poliitikavaldkonna ja sektoriga.
4. selgitus. Rändealase välispoliitika rahastamise ebasobiva kodeerimise näiteid
Komisjon tunnistab, et nimetatud kahele projektile – „Seahorse” ja „SaharaMed” – anti ekslikult OECD arenguabi 
komitee kood, ehkki tegevus ei leitud olevat täielikult vastavuses OECD arenguabi komitee kriteeriumidega. See on 
nüüdseks ära parandatud.
Komisjon märgib, et arengukoostöö rahastamisvahendi määruses on seoses OECD arenguabi komitee kriteeriumi -
dega sätestatud järgmist:
„vähemalt 90% temaatiliste programmide raames ettenähtud kuludest [peab] vastama OECD/DAC poolt kehtestatud 
ametliku arenguabi kriteeriumidele ”.
57
Arengukoostöö rahastamisvahendi temaatiline programm koostati üleilmse programmina, millega oli kavas geo -
graafilisi rahastamisvahendeid ja programme täiendada, mitte asendada. Aastatel 2007–2013 võeti rände- ja varju -
paigaalase temaatilise programmi jaoks vastu kaks strateegiadokumenti, millest esimene oli seotud ajavahemikuga 
2007–2010 ja teine ajavahemikuga 2011–2013. Ehkki rände- ja varjupaigaalane temaatiline programm hõlmab kõiki 
geograafilisi piirkondi, seati nendes strateegiates selgeks prioriteediks rände- ja varjupaigaalase temaatilise prog -
rammi rahaliste vahendite eraldamine Vahemere lõunapiirkonna ning Aafrika ja Ida-Euroopa piirkondade jaoks 
kooskõlas rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisiga ja Stockholmi programmiga. Sellisel prioriteetide 
kindlaksmääramisel on lähtutud rändeteede põhimõttest, võttes muu hulgas arvesse rändeteid, mis saavad alguse 
väljaspool Euroopa naabrusse jäävat piirkonda (Sahara-tagusest Aafrikast) ja läbivad Euroopa naabrust.
Komisjoni vastus 67
60
Komisjon nõustub selle väitega üksnes osaliselt. Tuleks arvesse võtta, et sageli lähtutakse ka partnerriikide soovi -
dest, eriti idanaabruses asuvates riikides, ning et piirihalduse rahastamine on üldjuhul märksa kulukam kui teiste 
valdkondade, näiteks rändajate lõimimisele keskenduvate sotsiaal-majanduslike projektide puhul.
Komisjon leiab, et keskendumine ebaseadusliku rände tõkestamise rahastamisele, millele viitas kontrollikoda, kajas -
tab ka mõne partnerriigi väljendatud prioriteete.
On tõsiasi, et nende valdkondadega (eriti piirihaldus) seotud kulutused on suured, sest piiripunktidesse, sidevahen -
ditesse ja IT-seadmetesse on vaja teha investeeringuid.
Tuleks lisada, et EL on vaid üks rahastajatest, kes töötab partnerluses asjaomaste riikide, liikmesriikide ja rahvus -
vaheliste organisatsioonidega.
62
Komisjon märgib, et õigusaktis, millega luuakse rände- ja varjupaigaalane temaatiline programm, on sätestatud, et 
programm täiendab geograafilisi programme. Vahendite jaotamine geograafiliste programmide prioriteetsetele 
valdkondadele sõltub eeskätt partnerriikidest, mitte üksnes komisjonist.
64
ELi ja ÜRO rände- ja arengualane ühisalgatus lükati käima kui esimene ulatuslik rändeprogramm, milles keskenduti 
sellele, milline on rände mõju partnerriikide arengule.
Algatuses nähti ELi suurt panust rände ja arengu tegevuskava elluviimisse pärast selle mõõtme lisamist rände ja 
liikuvuse suhtes võetud üldisse lähenemisviisi.
See oli kavandatud katseprogrammina, et uurida rände ja arengu omavahelist seost, ning seetõttu hõlmas see ka 
palju eri riike eri piirkondades.
Programmi elluviimisel tehtud järeldusi ja saadud õppetunde on arvesse võetud kõnealuse programmi jätkuprog -
rammis, mis on vastupidiselt rohkem suunatud konkreetsetele esmatähtsatele riikidele.
68
Komisjon toonitab, et üheksal projektil olid täpselt kindlaks määratud eesmärgid. 12 juhul vastasid eesmärgid vaid 
osaliselt täpselt kindlaks määratud eesmärgi määratlusele (eesmärgid olid sageli üldsõnalised) ja ühel juhul ei olnud 
eesmärgid täpselt kindlaks määratud (vt 5. selgitus).
5. selgitus. Näide tulemuste kohta, mida oli raske mõõta
Komisjon on osaliselt nõus tähelepanekuga, et tulemused ei ole kohe käegakatsutavad ja mõõdetavad. Ometi leiab 
komisjon, et projekt oli üldjoontes edukas, eriti kuna sellega suudeti luua võimalus dialoogiks asutustega, kes olid 
harjunud aastateks seiskunud demokraatlike reformidega.
Komisjoni vastus 68
69
Komisjon märgib, et rände- ja varjupaigaalase temaatilise programmi, nagu enamiku teiste välispoliitika temaatiliste 
ja geograafiliste rahastamisvahendite puhul, keskendutakse partnerriikide ametiasutuste ja kodanikuühiskonna 
suutlikkuse suurendamisele. Projektidega suurendatakse tavaliselt suutlikkust õigus-, institutsioonilisel ja tegevus -
tasandil, pakkudes tehnilist abi ja koolitust. Komisjon on siiski nõus, et suutlikkuse suurendamine ning õigus- ja ins -
titutsioonilise raamistiku ümberkujundamine on – ja peakski olema – keskmise pikkusega kuni pikaajaline eesmärk, 
mille tulemused ei ole kohe märgatavad.
70
Komisjon tunnistab osaliselt, et kõiki valimisse kuulunud projektide eesmärke ei ole saavutatud.
Samal ajal soovib ta üle korrata, et sellises keerulises ja pidevalt muutuvas poliitikavaldkonnas nagu ränne on 
välistegurite mõju märkimisväärne ning seda ei saa leevendada üksnes projektide eeskujuliku ettevalmistamise ja 
kavandamisega.
Ükskõik kui hästi kavandatud ja koos partnerriikidega kokku lepitud need sekkumismeetmed on, mõjutavad rände 
ja põgenikevoo ning poliitiliste ülesannete ettearvamatus nende tulemusi kõikides rakendamise etappides. Seda 
näitab selgelt olukord Liibüas.
7. selgitus. Näide osaliselt mõjusast projektist
Vahemere piirkonna võrgustiku „Seahorse” loomise projekti eesmärk on aidata välja töötada üks piirkondlik võrgus -
tik, mis on mõeldud täiendama Eurosuri süsteemi.
Lepingu allkirjastamise ajal oli olukord Tripolis võrdlemisi stabiilne ja Liibüa julgeolekuolukorra hilisema halvene -
mise ulatust ei olnud võimalik ette näha.
Korrapäraselt kutsuti kaasa lööma ka Alžeeria, Tuneesia ja Egiptuse esindajaid, kes osalesid sageli aktiivselt projekti 
juhtkomitee koosolekutel. Ükski nimetatud kolmest riigist ei ole endale seni veel ametlikke kohustusi võtnud.
Guardia Civil  (Hispaania sõjaväeline politseiüksus), keda toetavad viis konsortsiumisse kuuluvat liikmesriiki, on pide -
valt ühenduses võimalike kolmandatest riikidest partneritega, et veenda neid algatuses osalema.
Kontrollikoda väidab, et „Liibüa vastuvõtmine ei olnud kooskõlas komisjoni seisukohaga”. Hiljem tunnistati siiski, et 
oma strateegilise asukoha tõttu on Liibüa selle algatuse puhul kõige olulisem partner, ja seepärast otsustati see riik 
kaasata.
72
Hoolimata praegustest erandlikest asjaoludest jätkub Liibüas projekti elluviimine ja tasapisi on hakatud saavutama 
mõningaid tulemusi. Raskused, millega puututi projekti rakendamisel kokku, olid tingitud Liibüa ebaturvalisest ja 
ebastabiilsest olukorrast. Projekti elluviimist jätkati 2015. aasta augustis, kohandades seda 2014. aasta kriisi järgse 
uue olukorraga.
Projekt lõpeb nüüd 2016. aasta aprillis. Selle eesmärk on rahuldada kinnipidamis-/vastuvõtukeskustes väljapääsma -
tus seisus olevate ning kinni peetud Liibüa rändajate kõige pakilisemad vajadused, pakkudes neile nende inimõigusi 
austades abi ja võimalust vabatahtlikult tagasi pöörduda.
Komisjoni vastus 69
77
Komisjon võtab arvesse kontrollikoja tähelepanekut ja märgib, et hindamisaruandes olid nimetatud eraldi positiiv -
sed aspektid.
Hindamise järeldusi arutati ÜRO Arenguprogrammi valguses projekti raames toimunud korrapärase teabevahetuse 
käigus ulatuslikult mitmel korral ja konkreetsemalt 10. oktoobril 2011 korraldatud kohtumisel. Aruanne kooskõlastati 
ka kõikide partnerasutustega, et saada nende märkused.
80
ELi ja ÜRO rände- ja arengualane ühisalgatus lükati käima kui esimene ulatuslik rändeprogramm, milles keskenduti 
sellele, milline on rände mõju partnerriikide arengule.
Algatuses kui selle valdkonna esimeses katseprojektis nähti ELi suurt panust rände ja arengu tegevuskava elluviimi -
sesse pärast selle mõõtme lisamist rände ja liikuvuse suhtes võetud üldisesse lähenemisviisi.
Programmi elluviimisel tehtud järeldusi ja saadud õppetunde on arvesse võetud kõnealuse programmi jätkuprog -
rammis, mis on vastupidiselt rohkem suunatud konkreetsetele esmatähtsatele riikidele.
81
ELi rändealane toetus jõuab Gruusias paljude abisaajateni ja sellel on eri valitsemistasanditel palju liike. Rände- ja 
arengualase ühisalgatuse lisaväärtus oli osalejate kaasamine kohalikul tasandil – seda laadi abi jõuab vaid võrdlemisi 
väikese hulga lõplike abisaajateni. Ent sellistest sekkumismeetmetest saadud õppetunde saab arvesse võtta mujal.
Mis puudutab Alžeeriat, siis ehkki mõju oli väga väike, võimaldas programm võtta rändeküsimused päevakorda ja 
luua alaline ministeeriumidevaheline struktuur, mida juhtis välisministeerium.
Maroko puhul oli kasulik, et rändeportfell sisaldaks sekkumismeedet, millega keskendutaks peamiselt rohujuure 
tasandile. Levitamine tuli siiski saavutada erinevate tulemuste ja mõju kaudu. Sellest on võetud asjakohaselt õppust 
ühisalgatuse praeguse II etapi jaoks, kus levitamisega tegeldakse struktureeritumalt.
9. selgitus. Tagasivõtuprojekt Gruusias
Seoses ebakindlusega ses suhtes, kas karjäärinõustamis- ja värbamiskeskused jätkasid auditi ajal oma tööd, toonitab 
komisjon, et Gruusia riigiasutused on taganud nende keskuste jätkusuutlikkuse eraldistega riigieelarvest (2015. aasta 
eelarves 400 000 lari, 2016. aasta eelarveprojektis 600 000 lari).
Töö leidmise teenusest kasu saanud inimeste arv osutus eeldatust väiksemaks, sest tagasipöörduvate rändajate 
iseseisvat toimetulekut alahinnati.
Mis puudutab ajutise eluaseme pakkumist, siis komisjon oli valmis rahuldama 180 isiku vajadused, kuid kohalike 
väga tugevate sotsiaalsete ja peresidemete tõttu oli nõudlus väiksem. Rahaeraldisi vastavalt vähendati.
Vabatahtliku repatrieerimise näitaja on suurenenud 167 välisriigi kodanikust elanikuni Gruusias, võrreldes 110 inime -
sega auditi ajal.
Komisjoni vastus 70
86 a)
Komisjon on nõus kontrollikoja tähelepanekuga ja lisab, et oma kodanike tagasivõtmine on rahvusvahelisest tava -
õigusest tulenev kohustus, kuid kolmandate riikide kodanike tagasivõtmine ei ole kohustus. See on ja on alati olnud 
osa rände-, mitte julgeolekupoliitikast, nagu arvavad mõned partnerriigid.
Tõhus tagasisaatmis- ja tagasivõtupoliitika on hästi juhitud rände oluline element ja eeltingimus, mitte julgeoleku -
küsimus. Selliste ebaseaduslike rändajate tulemuslik tagasisaatmine, kellel ei ole või enam ei ole õigust ELis viibida, 
on tähtis ka tulevase ebaseadusliku rände ennetusmeetmena, nagu on rõhutatud ELi tagasisaatmisalases tegevus -
kavas (9. september 2015). Nii tagasisaatmine kui ka tagasivõtmine on rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise 
lähenemisviisi ja kõikide sellest tulenevate poliitikasuundade (nt ELi rände tegevuskava) lahutamatu osa. On õige, et 
viisalihtsustuslepingud on võimalikud ning neid kaalutakse kõrvuti ELi tagasivõtulepingutega ja vaadeldakse põhi -
mõttel, et toetus oleneb edusammudest.
Vastus punktile 87 eelnevale pealkirjale
Komisjon rõhutab, et inimõiguste edukas kaitse sõltub sageli mitmest välisest tegurist, mille üle tal puudub kontroll.
87
Peale selle, et inimõigused on ametlik valdkonnaülene küsimus, millega tegeldakse tõsiselt kõikide ELi välistegevuse 
sekkumismeetmete puhul, peetakse rändajate inimõigusi esmatähtsaks ka rändealases välistegevuses.
Hoolt on kantud selle eest, et igasugune sekkumine hõlmaks inimõigustele keskenduvaid meetmeid. Lisaks on pal -
jude meetmete üldine eesmärk olnud rändajate õiguste kaitse. Näitena võib tuua projektid, millega abistatakse ja 
kaitstakse inimkaubanduse ohvreid, kaitstakse võõrtöötajate õigusi, abistatakse ja kaitstakse pagulasi jne.
88
Ukraina puhul nähti võimalus pakkuda inimõigustealaste normidega seotud koolitust algul ette Readmiti raames 
ja seda arutati Ukraina valitsusega. Selles etapis lepiti aga kokku, et koolitus tuleks sellest programmist välja jätta, 
sest oleks tekkinud kattuvus mitme teise rahvusvaheliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioo -
nide rakendatavate projektidega, nagu i) Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni projekt „Rände juhtimise ja 
tagasivõtualase koostöö tugevdamine Ida-Euroopas” (Cris Ref.:2011/282-850), ii) ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti 
projekt „ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti tegevuse toetamine Ida-Euroopas ELi piirkondlike kaitseprogrammide 
raames. II etapp” (Cris Ref.:2010/272-415) või iii) vabaühenduse „Right to protection” projekt „Rände toetamine ja 
valitsuse suutlikkuse suurendamine rände valdkonnas” (Cris Ref.:2012/334-088). Kokkuvõttes käsitles neist 34 projek -
tist, millega oli toetatud alates 2003. aastast ELi vahenditest rände- ja varjupaigameetmeid, 18 eri tasanditel inim -
õigustega seotud küsimusi.
89
Komisjon veenis aktiivselt Liibüa riigiasutusi allkirjastama ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga vastastikuse mõist -
mise memorandumit.
Liibüa riigiasutused – eriti need, kes esindasid Gadaffi režiimi – olid poliitilistel põhjustel väga tõrksad nõustuma 
sellega, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet on meetme peamine partner.
Sellegipoolest on komisjon alati rõhutanud, et inimõiguste austamine on projekti oluline osa.
Komisjoni vastus 71
91
ELi institutsioonide, sealhulgas komisjoni osakondade vahelise tõhusama koordineerimise vajadusele on hakatud 
Junckeri juhitavas komisjonis taas rohkem tähelepanu pöörama. Loodud on hulk täiustatud koordineerimismehha -
nisme ning nende katsetamisel hiljuti Euroopat tabanud rände- ja pagulaskriisis tundub, et nad toimivad hästi.
92
Komisjon leiab, et sisekoordineerimist on juba märkimisväärselt parandatud.
93
Ehkki komisjon tunnistab, et arenguruumi veel on, soovib ta rõhutada, et rändega seotud poliitika ja programmitöö 
jaoks on täiel määral sisse seatud tõhusad koordineerimismehhanismid.
Näiteks rände- ja siseasjade peadirektoraat tagab koordineerimise liikmesriikide riiklike programmide ettevalmis -
tamisel ja vastuvõtmisel Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi või Sisejulgeolekufondi raames, samuti tsent -
raliseeritud juhtimisel iga-aastaste tööprogrammide puhul. Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat ning 
naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat kohaldavad sama menetlust. Peale selle toimuvad kõikide 
rahastamisprogrammide vastuvõtmiseks talitustevaheliste konsultatsioonide ajal Euroopa välisteenistuse ja asja -
kohaste komisjoni peadirektoraatide ametlikud konsultatsioonid.
Euroopa välisteenistus juhib üksi või koos komisjoniga enamiku välistegevuse rahastamisvahenditega seotud mit -
meaastast programmitööd ning tagab kõrgetasemelise koordineerimise eri poliitikavaldkondade ja geograafiliste 
piirkondade üleselt. Üks lahknevuste põhjus võib olla ka abi saavate kolmandate riikide soovide lahknevus (ei ole 
olemas kõigile sobivat ühesugust lahendust).
94
Komisjon kahtlemata tunnistab rände rahastamise kokkuvõtete või ülevaadete koostamise kasulikkust konkreetse 
riigi või piirkonna jaoks, sest see hõlbustab koordineerimist ning tagab ELi ja teiste rahastajate vahendite parema 
vastastikuse täiendavuse. ELi ja liikmesriikide poolse rände rahastamise ülevaated (nn tulemustabelid) on olemas 
eelkõige kõikide liikuvuspartnerluste ning rände ja liikuvuse ühiste kavade, kuid ka mitme piirkondliku protsessi 
puhul. Need ülevaated on koostanud komisjoni talitused, olles konsulteerinud asjaomaste koordineerimisstruktuu -
ridega (liikuvuspartnerluse kohalikud koordineerimisplatvormid, rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemis -
viisi ekspertide koosolekud jne). Need ülevaated saavad mõistagi olla vaid suunavad – nendega ei saa kehtestada 
eri rahastajate või rahastamisallikate jaoks kohustusi, kuna see ei ole ELi praeguses õigusraamistikus teostatav ega 
oleks kooskõlas vastavate ELi rahastamisvahendite alusel ette nähtud korraga.
97
Euroopa välisteenistus leiab, et ta on täitnud oma rolli, lõimides rändeteema kolmandate, eelkõige ELi naabru -
ses asuvate riikidega peetavasse poliitilisse dialoogi, kasutades selleks asjaomastes riikides asuvaid spetsiaalseid 
õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi rände ja sotsiaalküsimuste allkomisjone. Silmas pidades 
rändeteema üha suuremat tähtsust ELi suhetes kolmandate riikidega, on Euroopa välisteenistus lisaks järk-järgult 
suurendanud selles valdkonnas temaatilist pädevust ja eraldanud täiendavaid inimressursse välissuhete oluliste 
valdkondade, sealhulgas rände jaoks. Komisjoni uus koosseis on andnud nüüd ka selgema tõuke rände sisemõõtme 
edasiseks sidumiseks rände välismõõtmega ning Euroopa välisteenistuse ja komisjoni asjakohaste peadirektoraatide 
töö poliitilise sidususe suurendamiseks.
Komisjoni vastus 72
98
Ehkki koordineerimist ELi delegatsioonidega saab ja tuleks parandada ning selleks võetakse meetmeid, on see 
mitmel põhjusel keeruline. Lisaks ebapiisavale töötajate arvule delegatsioonides (ja peakorteris) põhjustavad piira -
tud rändealased eksperditeadmised ELi delegatsioonides samamoodi piiratud suutlikkust hinnata rändega seotud 
vajadusi ja prioriteete.
99
Komisjon on nõus, et koordineerimine ELi delegatsioonidega on ülioluline, ning astub samme selle tagamiseks, et 
see projektide igapäevasel haldamisel ka tegelikult toimuks.
Ülevaate edukalt elluviidud projektidest pärit heade tavade koondamisest ja juurutamisest leiab konkreetse pro -
jekti järelevalve- ja hindamisaruannetest. Astutakse samme, et luua süsteem selle teabe kogumiseks ja levitamiseks. 
Eelkõige tuleb teave heade tavade kohta lisada rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi osakonna B3 
koostatavatesse suunistesse ning pärast selle lõpuleviimist peaks teave olema kättesaadav spetsiaalse rändealase 
veebisaidi kaudu.
Peale selle hõlmavad rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi osakonna B3 korraldatavad temaatilised 
koolitused saadud õppetunde ja parimaid tavasid käsitlevaid kursusi.
Järeldused ja soovitused
1. järeldus
Komisjon rõhutab, et läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika eesmärk on esitada tihedas partnerluses meie naab -
ritega ettepanekud sidusama ja mõjukama koostööraamistiku kohta, mis hõlmab ühist huvi pakkuvaid küsimusi, 
sealhulgas rännet.
Samamoodi sisaldab rände- ja varjupaigaalase temaatilise programmi jätkuprogramm üksikasjalikke eesmärke, 
tulemusi ja näitajaid.
a) Komisjon leiab, et strateegilised suunad, mis hõlmavad Euroopa naabruses toimuva rändega seotud küsimusi, 
on võimalik määratleda paremini. Selleks tuleb teha kindlaks selged ja mõõdetavad eesmärgid ning sidusad ja 
konkreetsed tulemused, mis kuuluvad koos Euroopa naabruses asuvate riikidega ja ELiga ühinevate riikidega välja 
töötatavate koostööraamistike keskmesse.
b) Komisjon nõustub järeldusega osas, mis puudutab järelevalve- ja hindamismehhanismide eri tasandite vahelist 
sidusust. Nii Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi kui ka rände- ja varjupaigaalase temaatilise programmi 
puhul sisaldab enamik rändeprojekte üksikasjalikku järelevalve- ja hindamiskorda ning terviklikke loogilisi raamis -
tikke. Komisjon usub siiski, et meie naabruses toimuvat rännet käsitlevat koostööraamistikku on võimalik paremini 
määratleda, tehes kindlaks strateegilised eesmärgid ning selged ja mõõdetavad tulemused ja väljundid, nii et 
tegevuse ja tulemuste vahel oleks otsene seos.
e) Komisjon on selle väitega osaliselt nõus, eriti geograafilise mitmekesisuse küsimuses.
Koostööd meie naabritega, eriti rände ja rahvusvahelise kaitse küsimustes, tuleb kohandada vastavalt partnerite 
kaasatuse ja poliitika arengu tasemele ning selle puhul tuleb arvesse võtta partnerite kõikvõimalikke tundlikke 
teemasid, ootusi ja piiranguid neis valdkondades. Euroopa naabruses puhkenud kriisi pikalevenimist arvesse võttes 
tuleb tagada ka eristus- ja paindlikkusmehhanismid.
Komisjoni vastus 73
Seoses Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendiga kavatses komisjon – kasutamaks võimalikult hästi selle rahas -
tamisvahendi ressursse – teha rahastamisvahendis kindlaksmääratud programmitöö kriteeriumide alusel partnerite 
vahel vahet ja rakendada rangelt stiimulipõhist lähenemist.
Nagu öeldud, on partnerite vajadused riigiti ja piirkonniti erinevad. Järgides muutuste kava soovitusi ja uues 
Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendis esitatud diferentseeritud lähenemist, keskendub EL oma koostöös 
Euroopa naabruses asuvate riikidega iga juhtumi puhul kolmele esmatähtsale valdkonnale. Nende kindlaksmäära -
miseks peeti ulatuslikke konsultatsioone valitsuste, kohalike omavalitsuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide, 
ELi liikmesriikide, rahvusvaheliste finantsasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.
1. soovitus
Komisjon on selle soovitusega osaliselt nõus, eriti mis puudutab vajadust parandada tulemuste mõõtmise raamis -
tikke. Komisjon nõustub, et on väga tähtis määratleda paremini rände ja rahvusvahelise kaitse alane strateegiline 
koostööraamistik, tehes kindlaks tegevuseesmärgid ning selged ja mõõdetavad tulemused ja väljundid, nii et tege -
vuse ja tulemuste vahel oleks otsene seos.
Ent kuna vajadused ja seega igale riigile antav abi on erinevad, juhib komisjon tähelepanu sellele, kui keeruline on 
kindlaks määrata ühised võrreldavad näitajad, mis püsiksid aja jooksul muutumatutena, ning vajadusele suurema 
paindlikkuse järele prioriteetide kindlaksmääramisel. Väljatöötamisel on spetsiaalsed järelevalve- ja hindamisvahen -
did, mis võimaldavad mõõta saavutusi ja edasiminekut, kujutades endast olulist sammu konkreetsemate ja tõhusa -
mate rändealaste koostööraamistike poole.
Läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika eesmärk on just nimelt esitada tihedas partnerluses naabritega ettepane -
kud sidusamate ja mõjukamate koostööraamistike kohta, mis hõlmavad ühist huvi pakkuvaid küsimusi, sealhulgas 
rännet.
Praegune olukord on ebastabiilne ning tuleb teha vahet kiireloomulistel meetmetel ja süstemaatilisematel prog -
rammidel. Alati ei ole võimalik teha tööd kvantifitseeritud prioriteetide alusel.
Läbivaadatud Euroopa naabruspoliitikas püüab komisjon arendada tugevamaid partnerlussuhteid selgema rõhu -
asetusega ja individuaalselt kohandatud koostööga. Kogemused näitavad, et Euroopa naabruspoliitika on kõige 
tõhusam siis, kui ELi ja tema partnerite plaanid on tõepoolest ühised. Seepärast selgitatakse läbivaatamise käigus, 
millised on ELi ning iga partnerriigi huvid ja valdkonnad, mis pakuvad kõige suuremat ühist huvi (sh ränne ja liiku -
vus). Läbivaatamine annab võimaluse luua ELi ja tema partnerite vahel kindel arusaam neist kõige suuremat ühist 
huvi pakkuvatest valdkondadest, millest saab alus tugevamale tulevikku suunatud partnerlusele ja sihtotstarbelisele 
finantsabile. Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendite rakendamisel jääb siiski oluliseks põhimõtteks paind -
likkus, millega tagatakse, et EL suudab reageerida oma finantskoostöö kaudu paindlikumalt kiiretele muutustele ja 
vajadustele piirkonnas.
2. soovitus
Komisjon on selle soovitusega nõus.
Nagu on õigesti märgitud, määrab OECD arenguabi komitee koodid kindlaks OECD. Hiljutise arengu valguses alus -
tab komisjon OECDga arutelusid.
Lisaks analüüsib komisjon võimalust täiendada OECD arenguabi komitee kodeerimissüsteemi.
Komisjoni vastus 74
2. järeldus 
a) Vt komisjoni vastused punktile 68 ja 5. selgitusele.
b) Rände- ja arengualase ühisalgatusega muudetakse rände ja arengu vaheline suhe nii positiivseks kui võimalik ees -
märgiga rakendada rände arengupotentsiaali nii ühiskonna kui ka rändajate hüvanguks ning aidata kaasa säästvale 
arengule ja vaesuse vähendamisele. Ehkki selle kohta, milline on eri kontekstides rände ja arengu vahelise seose 
täpne laad, võib vaja minna veel tõendeid, peetakse rännet üha enam võimsaks vahendiks, millega hoogustada 
nii päritoluriikide kui ka sihtriikide arengut. Asjaolu, et ränne on lisatud nüüd arengu võimaldajana 2030. aastani 
rakendatavasse säästva arengu tegevuskavva, tõestab selles valdkonnas viimastel aastatel tehtud edusamme.
c) Komisjon on nõus, et tagasipöördumise ja tagasivõtmise jaoks antud toetus ei ole seni alati toonud oodatud tu -
lemusi. Samal ajal on tõhus tagasipöördumis- ja tagasivõtupoliitika hästi juhitud rände eeltingimus ning rände ja 
liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi lahutamatu osa.
 Komisjon on kontrollikoja tähelepanekuga nõus ning lisab, et oma riigi kodanike tagasivõtmine on rahvusvahelisest 
tavaõigusest tulenev kohustus. See on osa rände-, mitte julgeolekupoliitikast, nagu arvavad mõned partnerriigid.
d) Komisjon on selle järeldusega osaliselt nõus.
 Seoses inimõigustega tunnistab komisjon, et leidub veel parandusvõimalusi konkreetsemate riskimaandamismeet -
mete kindlakstegemisel, näiteks tugevdades humanitaardiplomaatiat ja riikide suunamissüsteeme.
 2014. aastal aitas komisjon välja töötada ja arendada meetmete paketti selle tagamiseks, et enamik uusi projekte 
hõlmaks sekkumise kõikides etappides õigustepõhist lähenemisviisi.
 Õigustepõhine lähenemisviis tugineb inimõiguste universaalsusele ja jagamatusele ning otsustusprotsessi kaasa -
mise ja selles osalemise, diskrimineerimiskeelu, võrdsuse ja õigluse, läbipaistvuse ja vastutuse põhimõtetele. Need 
põhimõtted on ELi arengukoostöös kesksel kohal, võimestades kõige vaesemaid ja haavatavamaid, eelkõige naisi 
ja alaealisi.
3. soovitus
Komisjon on soovitusega nõus. Seda juba täidetakse järgmisel viisil.
Komisjon juba kasutab kõikvõimalikke projektijuhtimise tsüklis ette nähtud vahendeid. Ehkki iga meetme sekkumis -
loogikat on võimalik määratleda veelgi paremini, sisaldab enamik projekte juba praegu terviklikke loogilisi raamis -
tikke, sealhulgas tulemusnäitajaid.
Komisjoni vastus 75
4. soovitus
Komisjon on soovitusega nõus.
Üha rohkem leidub tõendeid, millest on näha rände positiivne mõju arengule (nii päritolu- ja sihtriikides kui ka rän -
dajate enda puhul). Ent võttes arvesse rändesuundumuste muutumist ja kasvamist, tuleb jätkata programmide jaoks 
usaldusväärsete rändeandmete hankimist. Komisjon uurib võimalusi nende tõendite täiendavaks koondamiseks, et 
neid saaks aluseks võtta tulevaste tegevusstrateegiate ja projektide kavandamisel.
3. järeldus
Komisjon leiab, et märkimisväärsete jõupingutuste tulemusel on rändevaldkonnas juba sisse seatud tõhusad koor -
dineerimismehhanismid. Selle küsimuse keerukuse, pädevusvaldkondade jaotumise ja kaasatud sidusrühmade arvu 
tõttu on võimalused rändevaldkonna juhtimise korda täiendavalt ratsionaliseerida väga piiratud.
5. soovitus
Komisjon on soovitusega osaliselt nõus. Komisjon leiab, et võttes muu hulgas arvesse eelarvepiiranguid, on ELi dele -
gatsioonide suutlikkuse suurendamiseks juba astutud märkimisväärseid samme (vt ka komisjoni vastused punkti -
dele 34, 98 ja 99).
Komisjon on erinevate kahepoolsete ja piirkondlike raamistike toetamiseks juba koostanud ülevaateid rahastajate 
vahendite kasutamisest rändevaldkonnas (nt liikuvuspartnerluse tulemustabelid).
Komisjon leiab, et ühe kõikehõlmava ülevaate koostamine rände kogu rahastamise kohta ei ole praktiline.

KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
Käesolevas aruandes käsitletakse ELi ühise rändepoliitika 
välismõõtme kahte peamist rahastamisvahendit (rände 
ja varjupaiga temaatiline programm ning Euroopa 
naabrus- ja partnerlusinstrument), mille eesmärk on 
edendada rändevoogude tõhusat haldamist koostöös 
päritolu- ja transiidiriikidega. Aruandes uuriti, kas mõlema 
rahastamisvahendi kulutustel olid selged eesmärgid ning 
kas raha kasutati mõjusalt ja hästi koordineeritult. 
Auditiga leiti, et rahastamisvahenditel puudus selge 
strateegia, mille alusel saaks kindlaks teha nende panuse 
eesmärkide täitmisse, ning seetõttu on ebaselge, mida 
nendega taheti ELi tasandil saavutada. Tihti oli raske 
mõõta ELi-poolse rahastamise tulemusi ja hinnata rände 
panust arengusse. Poliitikat iseloomustab keeruline 
juhtimiskord, ebapiisav koordineerimine ning puuduv 
ülevaade selle kohta, mida rahastab komisjon ja mida 
liikmesriigid.
EUROOPA
KONTROLLIKODA