ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.8.

Siiski võivad konkurentsimoonutused tuleneda ka liidu enda eeskirjadest. See on nii näiteks REACH-määruse (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) korral, mida kohaldatakse alates 31. maist 2018 ettevõtjatele, kes toodavad või viivad turule kemikaale nii ainetena kui ka segu või toote koostises, kui nende kogus ületab ühte tonni aastas. Selle määrusega kohustatakse ettevõtjaid registreerima Euroopa Kemikaaliametis (ECHA) kõik kemikaalid nii ainetena kui ka segu või toote koostises koguses rohkem kui üks tonn aastas, makstes seejuures vastavat litsentsitasu. Registreerijat käsitatakse aruande seadusliku valdajana, mistõttu on teave, mida see sisaldab, muutunud kaubaks, mida müüvad turul esmaregistreerijad, kes on tavaliselt suured ja majanduslikult mõjuvõimsad ettevõtjad. Tavaliselt, kui ettevõtja soovib kemikaali ECHA juures registreerida, teavitatakse teda, et ta peaks ühendust võtma juhtregistreerijaga, kes teavitab teda seejärel tema esitatud teabele juurde pääsemise maksumusest, mis võib ulatuda kümnetesse või isegi sadadesse tuhandetesse eurodesse kemikaali kohta. On sätestatud, et 12 või rohkem aastat tagasi määruse kohaselt tehtud registreeringuid võivad oma toodete registreerimiseks kasutada ka teised tootjad või importijad. Ent tegelikkuses nõuavad esmaregistreerijad selle kuupäeval lähenedes, mil REACH-määrus jõustub täiel määral kõikide kemikaalide suhtes, mida toodetakse või viiakse turule koguses, mis ületab ühte tonni aastas, nüüd sektori mikroettevõtjatelt ja VKEdelt suurte summade või isegi müügiprotsendi maksmist ECHA-le esitatud andmete kasutuslubade eest, kuigi need andmed peaksid olema avalikud ja tasuta kättesaadavad kõikidele Euroopa Liidu kodanikele ja ettevõtjatele, et ellu viia liidu loomise eesmärk, nimelt inimeste tervise ja keskkonna kaitse. Sellisel juhul võivad eeskirjad, mille eesmärk on inimeste tervise ja keskkonna parem kaitse kemikaalide kasutamisest tuleneda võivate ohtude eest, tekitada takistusi uute ettevõtjate turule sisenemisele ja kemikaalide vabale liikumisele ning see võib põhjustada olukordi, mis piiravad konkurentsi ja mille raames suured ettevõtjad kuritarvitavad oma turgu valitsevat seisundit. Komitee nõuab, et pöörataks tähelepanu vajadusele korraldada REACH-määruse hindamine ja läbivaatamine, et kõrvaldada võimalikud konkurentsitakistused, mis võivad tuleneda selle õigusakti kohaldamisest.
ET Euroopa Liidu Teataja C 81/215

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1295/2013, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2014–2020)“

[COM(2017) 385 final – 2017/0163 (COD)]

(2018/C 081/30)

Konsulteerimistaotlus Euroopa Parlament, 11.9.2017 nõukogu, 22.9.2017 Õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 Vastutav sektsioon tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI) Vastuvõtmine täiskogus 18.10.2017 Täiskogu istungjärk nr 529 Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid) 196/0/3

Komitee võttis oma eelmise arvamuse (CCMI/098 – CES828-2012_AC) programmi „Loov Euroopa“ 2014–2020 (määrus (EL) nr 1295/2013) kohta vastu 28. märtsil 2012 (1).

Eelmises arvamuses toetati täielikult nii komisjoni ettepaneku sisu programmi „Loov Euroopa“ loomise kohta kui ka selle rahastamiseks mõeldud eelarve suurendamist. Kuigi komitee tõstis esile programmi „Loov Euroopa“ majandusliku mõõtme tähtsust, märkis ta ka seda, et programm on liigselt keskendatud konkurentsivõime üldisele eesmärgile, samas kui Euroopa kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse ning väärtuste edendamise eesmärk vähem nähtav. Lisaks oli komitee seisukohal, et eelarve ei ole programmi eesmärkide täitmiseks piisav, võrreldes ELi kogueelarve või ressurssidega, millega mõned liikmesriigid toetavad kultuuritegevust.

Oma uues ettepanekus pakub komisjon, et tuleks luua juriidiliselt korrektne ja läbipaistev lahendus, et tagada Euroopa noorteorkestri jätkusuutlik toetamine, võttes arvesse selle eriomadusi, tunnustades orkestrit kui asutust, kes on alusaktis kindlaks määratud toetusesaajana komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 190 lõike 1 punkti d tähenduses.

See algatus on täielikult kooskõlas komitee eelmise arvamuse seisukohaga. Euroopa noorteorkestri kõnealune rahastamine ei nõua ELi eelarvest täiendavaid ressursse.

Uue ettepanekuga lisatakse vaid üks punkt määruse (EL) nr 1295/2013, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2014–2020), artikli 13 lõikesse 1: „f) Euroopa Liidu Noorteorkester.“

Kuna komitee nõustub täielikult ettepaneku sisuga ning on kõnealuses küsimuses oma seisukohta juba väljendanud 28. märtsil 2012. aastal vastu võetud arvamuses CCMI/098 – CES828-2012_AC, (2) otsustas komitee täiskogu 529. istungjärgul 18.–19. oktoobril 2017 (18. oktoobri istungil) esitada kõnealuse ettepaneku kohta pooldava arvamuse ning viidata eelnimetatud dokumendis väljendatud seisukohale. Poolt hääletas 196, vastuhääli ei olnud ja erapooletuks jäi 3.

Brüssel, 18. oktoober 2017 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Georges DASSIS

(1) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse programm „Loov Euroopa““, ELT C 181, 21.6.2012, lk 35.

(2) Vt joonalune märkus nr 1.
1.3.

Komitee tõdeb aga, et koostalitlusvõime on liikmesriigiti väga erinev. Praegu ollakse küll üksmeelel, et reguleerimine ja kohustuslik juhtimiskord ei peaks olema ette nähtud, kuid see jätab liikmesriikidele suurema vastutuse tegutseda vabatahtlikult igal võimalikul viisil Euroopa koostalitlusvõime raamistiku vaimus ja osaleda selle rakendusprogrammides. Turvalisus ja privaatsus on jätkuvalt üks Euroopa koostalitlusvõime raamistiku 12 põhimõttest ning komitee tunneb heameelt, et neid põhimõtteid käsitletakse koostalitlusvõime rakenduskavas üsna üksikasjalikult ja nende kohta on esitatud kaks sõnaselget soovitust. Oma olemuselt on Euroopa koostalitlusvõime raamistik laiaulatuslik raamistik, milles liikmesriigid saavad oma subsidiaarsusega seotud õigusi rakendada, ent kahtlemata on üldsuse hulgas laialt levinud ebakindlus seoses isikuandmete omandi, kasutamise ja turvalisusega ning kogu Euroopas levivad ühised probleemid. Need küsimused on seotud ELi aluslepingutega ette nähtud põhiõigustega.
1.3.

Komitee on kindlalt veendunud, et tuleks teha kõikvõimalikud jõupingutused, et võtta kogu ELis kasutusele kõrgetasemelisel tehnoloogial põhinev ühtne elektrooniline teemaksu kogumise süsteem. Komitee pooldab lihtsat, paindlikku ja odavat süsteemi, mida saab kiiresti laiendada, et hõlmata laiemat kasutajate hulka ja teedevõrku. Selline süsteem looks soodsa aluse mittediskrimineerivate teemaksutavade rakendamiseks Eurovignette’i õigusaktide sätete alusel.
2.1.1.

Kõige tõsisemaid probleeme on kahtlemata tekitanud ja tekitavad tulevikus veelgi püüki piiravad liigid (choke species), st liigid, mille püügiks on ettevõtjale eraldatud väike kvoot või kvooti üldse ei ole eraldatud, ent mis siiski satuvad võrkudesse või muudesse püügivahenditesse. Määrusega hõlmatud paindlikkusmehhanismid on täiesti ebapiisavad selleks, et tulla toime kõnealuse olukorraga. Kui 2019. aastal jõustub täielikult lossimiskohustus, tuleb paljudel kalalaevadel jääda sildununa sadamasse, ilma et nad saaksid minna kalapüügile, sest kuigi neil on oma sihtliikide kvoodid jäänud lõpuni kasutamata, on nad ammendanud oma kaaspüügi liikidele kehtestatud äärmiselt väikese kvoodi.
5.3.

Komitee tervitab komisjoni ettepanekuid tugevdada veelgi Euroopa poolaastat. Tõhususe, tasakaalu ja õigluse edendamiseks tuleks riiklikku majanduskasvu ja heaolu poliitikat kujundada ja kooskõlastada muu hulgas euroala üldist huvi silmas pidades. Demokraatlikust vastutusest ja isevastutusest lähtuvalt peaksid riiklikke ja Euroopa poliitikasuundi puudutavad Euroopa poolaasta protsessid hõlmama komisjoni, Euroopa Ülemkogu, Euroopa Parlamenti, liikmesriikide parlamente, sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonda. See protsess on alanud väga piiratud viisil, kuid see eeldab suuremat osalust riiklikul tasandil ja kõigi osaliste kokkulepet. See tugevdaks eurot ning lihtsustatud ja läbipaistvam Euroopa poolaasta innustaks reformide paremat rakendamist, mida on väga vaja.
4.2.4.

Üldiselt saavad uued jätkusuutlikud majandusmudelid areneda üksnes juhul, kui ettevõtted ja ettevõtjad on veendunud, et see on ELis 2030. või 2050. aastal majanduslikult asjakohane. Seepärast tuleks jätkusuutlikkust käsitleda ELi valdkonnaülese eesmärgina. ELi poliitika-, maksu- ja õigusraamistik peab tagama suurema nähtavuse, et suunata majandustegevuses osalejate, avalik-õiguslike asutuste ja kodanikuühiskonna tegevust. Seda silmas pidades soovitatakse käesolevas arvamuses järgmist: — kõrvaldada takistused poliitilisel tasandil, käsitledes jätkusuutlikkust valdkonnaülese kriteeriumina, mis võimaldab ajakohastada Euroopa majandust. See tähendab, et ELi poliitikasuunad tuleb kooskõlastada jätkusuutlikkuse kriteeriumidega ja kriteeriumid lisada õigusaktidesse. Seega võiks iga uut õigusakti kontrollida rangema jätkusuutlikkuse seisukohast. Poliitilisel tasandil peab EL välja töötama tugeva sõnumi, et näidata oma toetust kestlikule arengule ja oma juhtpositsiooni. See peab toimuma kestliku arengu eesmärkide Euroopa uude 2030. aasta strateegiasse lisamise kaudu, võttes vastu ELi tulemusnäitajate ja SKPd täiendavate näitajate koondtabeli ja lisades selle Euroopa poolaasta raamistikku; — sisestada sotsiaalsed ja keskkonnaga seotud väliskulud majanduskäsitlusse, innustades liikmesriike hõlmama paremini ökoloogilist maksustamist (16) ja kaotama keskkonnakahjulikud toetused. CO2-hinnasignaali tuleb tugevdada Euroopa tasandil, eelkõige heitkogustega kauplemise süsteemi reformi või täiendavate riikliku tasandi meetmete võtmise abil energiasektoris, mis põhjustab 60 % CO2-heitest. See väliskulude sisestamine võimaldaks suurendada selliste jätkusuutlike toodete ja tehnoloogiate konkurentsivõimet, mille eesmärk on piirata selliseid väliskulusid ja mida on mõnikord kallim toota; — töötada välja jätkusuutlikku tarbimist ja tootmist soosiv õigusraamistik (ökodisaini standardid, kaupade kasutusea pikendamine, energiamärgised, jäätmetekke vältimise eesmärgid, reostusevastane võitlus, hoonete energiatõhususe standardid jne). Praegu ei lähe näiteks ökodisaini käsitlevad õigusaktid piisavalt kaugele (17). Norme tuleks kohandada VKEde konkreetse olukorraga (VKE test).
6.1.

Kaubanduse ja säästva arengu peatükis korratakse lepinguosaliste kohustusi seoses ILO konventsioonidega ning luuakse kodanikuühiskonna järelevalve- ja nõuandemehhanism, et jälgida vabakaubanduslepingu rakendamist ja anda soovitusi. ELi liikmesriigid on ratifitseerinud kõik ILO kaheksa põhikonventsiooni ja Korea Vabariik on ratifitseerinud neli. Ülemaailmselt on vähemuses need riigid, kes ei ole nimetatud ILO konventsioone ratifitseerinud (21).
4.1.

Komitee tunneb heameelt komisjoni algatuse üle selgitada maanteetranspordi turu regulatiivset raamistikku ja tagada selle parem jõustamine, parandades samas töötingimusi ja võideldes sotsiaalse dumpingu vastu, et tagada sektoris hästi toimiv siseturg. Kavandatud muudatustega käsitletakse juurdepääsu kutsealale, turulepääsu – sh kabotaaži – ja töötingimusi, nagu sõidu- ja puhkeaeg ning konkreetsed eeskirjad töötajate lähetamise kohta maanteetranspordi sektoris. Komitee leiab siiski, et kuigi õigusaktide kavandatud muudatustega püütakse muuta need lihtsamini jõustatavaks ja tagada õiglane konkurents, ei lahenda need enamasti tõhusalt probleeme, millele nad on suunatud, k.a neid, mis on ilmnenud praeguse raamistiku rakendamisel. Komitee märgib, et algatus on toonud esile erinevaid vaatenurki liikmesriikidelt, sotsiaalpartneritelt ja ettevõtjatelt. Komitee jääb seisukohale, et ainus jätkusuutlik tee edasi on selgete ja kergesti jõustatavate õigusaktide abil, millega tagatakse õiguskindlus turule juurdepääsul ja sotsiaalõiguste nõuetekohane kaitse. Komitee rõhutab samuti vajadust kasutada rakendamise ja jõustamise hõlbustamiseks ajakohaseid IT-rakendusi (sõidumeerikud jne) ja tõhusat taristut (turvalised parkimiskohad). Üllatav on see, et teatises ei käsitleta kombineeritud transporti mitte turulepääsu kontekstis, vaid üksnes kui jätkusuutlikkuse optimeerimise küsimust. (Üksikasjalikku teavet asjaomaseid ettepanekuid puudutavate komitee seisukohtade kohta leiate vastavatest vastu võetud arvamustest).
Euroopa Komisjoni seisukohalt on ELi-ülene lähetamiseeskirjade kehtestamine autoveosektoris on esmatähtis võrdsete tingimuste säilitamiseks nii töötajatele kui ka ettevõtjatele. Komisjon leiab, et tema ettepanek See aitaks ennetada ka teiste liikmesriikide odava tööjõu laialdast kuritarvitamist ja ärakasutamist, kuna see on rahvusvahelises autoveosektoris muutunud valdavaks probleemiks ning on ühtlasi autoveojuhtide palkade ja tingimuste allakäigu peamine põhjus. on oluline ka õiglase, turvalise, keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt kestliku autoveosektori loomiseks. Komitee kiidab need eesmärgid heaks. Samas tahab komitee tuua esile ka selle, kui oluline on kohandada komisjoni esitatud lähetamist reguleerivad sätted transpordisektori tegelike tingimustega, et need toimiks. Seetõttu peab komitee vajalikuks seada kahtluse alla, kas lähetamiseeskirjade kohaldamisel rahvusvahelistele vedudele on lisaväärtus, arvestades kaasnevat halduskoormust ning probleeme kontrolli ja jõustamisega.
1.7.

Et suurendada arvutipettuste ja maksevahendite võltsimise vastase võitluse tõhusust keskpikas perspektiivis, on vaja tugevdada artiklis 16 sätestatut ja täpsustada selgelt, et liikmesriikidel on kohustus arendada erialast väljaõpet selles valdkonnas, väärtustades uurimise vallas omandatud eksperditeadmisi ja toetudes kogemuste vahetamisele, et parandada lõpetanute (vabatahtlike kursuste raames) ning ekspertide ja uurijate (pideva erialase täiendkoolituse kaudu) üldoskusi.
3.1.

Euroopa ja maailma tööstuses on toimumas suured muutused. Sellega kaasnevad märkimisväärsed katsumused. Euroopa tööstus on Euroopa majanduskasvu ja liikmesriikide majanduse jaoks ülioluline. See moodustab 80 % Euroopa ekspordist ning soodustab avaliku ja erasektori innovatsiooni ning kõrget oskustaset nõudvate töökohtade loomist kodanike jaoks. See on oluline ka siseturu jaoks. Euroopal on endiselt konkurentsieelis suure lisandväärtusega toodete ja teenuste puhul ning seda tuleb hoida. Kuid seda eelist tuleb ära kasutada ja toetada majanduskasvu loovaid tegevusi. Tööstussektoris on 36 miljonit otsest töökohta ja see aitab tagada meie kodanike kõrge elatustaseme. Sellel on tähtis osa Euroopa ülemaailmse juhtpositsiooni ja rahvusvahelise maine toetamisel. Euroopa tööstus on tähtis teadustegevuse ja innovatsiooni hoogustamisel ning aitab oluliselt kaasa töökohtade loomisele ja majanduskasvule.
1.6.

Komitee on seisukohal, et määrus (EÜ) nr 1008/2008 vajab terviklikku läbivaatamist. Pidades silmas määruse suurt tähtsust kõnealuse valdkonna jaoks, on äärmiselt oluline, et läbivaatamise protsessis võetaks arvesse kõigi sidusrühmade, sh kodanikuühiskonna esindajate tagasisidet, ning et see võimaldaks ellu viia ELi lennundusstrateegias kirjeldatud ELi tsiviillennunduse pikaajalise visiooni. Tingimusel, et komisjon viib läbi põhjaliku analüüsi ning et see kiidetakse avaliku arutelu käigus heaks, oleks ELi jaoks kõige kasulikum, kui praegune komisjon teeks ettepaneku määruse (EÜ) nr 1008/2008 läbivaatamiseks.
5.8.

Komitee avaldab siirast heameelt, et Euroopa Komisjon soovib tegevuskava raames edasi arendada rohelise taristu strateegiat. Aga ka selle murrangulise lähenemisviisi puhul juhib komitee tähelepanu asjaolule, et rahastamata lähenemisviis ei too endaga kaasa mingeid muutusi. Sellega seoses viitab komitee ka keskkonnanõukogu järeldustele, mille raames kutsus ülemkogu oma 19. juuni 2017. aasta istungil Euroopa Komisjoni üles edasi arendama oma ettepanekut töötada välja rohelise taristu üleeuroopaline võrgustik (TEN-G).
3.5.

Enam kui 26 aasta pikkune kogemus LEADERi programmi rakendamisel on näidanud, et LEADERi/kogukonna juhitud kohaliku arengu metoodika toimib, et see on territooriumide arendamiseks sobiv ja tõhus viis ning et see avaldab kohalikule arengule pikaajalist mõju. Kogukonna juhitud kohaliku arengu potentsiaal on nüüd edasi arenenud, sellel on tugevamalt integreeritud lähenemisviis, mida võib pidada tänu selle mitmekülgsele rakendusmudelile veelgi tulemuslikumaks.
3.8.

Komitee tunnustab seda, et konventsiooni artiklis 2 sätestatud mõiste „avaliku võimu organ“ hõlmab järgmist: „artiklis 17 nimetatud selle piirkondliku majanduskoostöö organisatsiooni institutsioon, kes on konventsiooniosaline“. Komitee tunnistab, et selle määratluse ja artikli 17 järgi kohaldub konventsioon sellistele osalistele nagu EL. EL on ise konventsiooni allkirjastanud ja selle ratifitseerinud (14). Komitee on seisukohal, et ELi-poolne konventsiooni ratifitseerimiskiri ei vabasta ELi institutsioone nende kohustustest seoses õiguskaitse kättesaadavusega.
6.2.

Komitee on seisukohal, et investeeringuid tuleb suunata tehnoloogiatele, mis on ELi kaitsetööstuse jaoks olulised ja milles me oleme sõltuvad või muutumas sõltuvaks välistarnijatest. Komitee leiab samuti, et esmajoones tuleb keskenduda tehnoloogiatele, mis võivad olla otsustavad, et võimaldada ELil saavutada tehnoloogiaalane juhtpositsioon erinevates valdkondades.
2.6.

Varasemates transporditeemalistes arvamustes (4) on komitee öelnud, et vähendamaks lahknevusi nõuete tõlgendamisel ja rakendamise ranguses eri liikmesriikides, peaks komitee toetama ettepanekut muuta direktiiv määruseks. Komitee on seisukohal, et see on jätkuvalt asjakohane põhimõte, kuid nendib, et praegusel juhul oleks kõnealuse direktiivi täielik ümbersõnastamine ebaproportsionaalne. Komitee nendib samuti, et ehkki direktiivi õiguslik vorm annab liikmesriikidele ülevõtmisel ja jõustamisel suurema paindlikkuse, tekitab see nende vahel samas suurema tõenäosusega jätkuvaid lahknevusi ja tõlgendamiserinevusi.
4.2.6.

Kaubandus- ja piirkondlik integratsioon: majanduspartnerluslepingu eesmärk on edendada piirkondlikku integratsiooni ja see tugineb põhimõttele, et parem piirkondlik integratsioon edendab kaubandusvõimsust ning see omakorda edendab majanduskasvu, tööhõivet ja majandusarengut. AKV riikide vahelise kaubanduse soodustamiseks tuleb investeerida taristusse, sealhulgas puhtasse energiasse, et aidata AKV riikidel suurendada vahe- ja valmistoodangu tootmist ja eksporti, mis aitaks neil tõusta üleilmses väärtusahelas. See eeldab ka tõhusat mereveondust. Seepärast soovitab komitee lisada laevanduse ELi kaubandus- ja arengupoliitika tegevuskavasse.
4.3.4.

Kalapüük on Vahemere piirkonna majandustegevuse põhitegur ja turismi järel tähtsuselt teine sissetulekuallikas. Komitee on nõus, et selles tööstusharus on vaja kavandada konkreetseid meetmeid, nagu on ette nähtud kõnealuse prioriteedi neljandas meetmerühmas. Programmide eesmärk peaks olema vähendada ülepüüki, välja töötada toetavad teenused ja hankida rahalisi vahendeid, et tagada väikesemahulise kalapüügi jätkumine ning rannikukogukondade paralleelne areng. Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (23) tuleb muuta paindlikumaks, et kõrvaldada avaliku halduse eri tasandite vahelised tõkked tõhusate algatuste määratlemisel.
2.3.2.

Euroopa majanduse seisukohast on see tööstusharu, kus käive on 100 miljardit eurot aastas ja kus on 1,4 miljonit kõrgelt kvalifitseeritud töötajat, (7) Euroopas juhtival kohal, sellel on tugev mõju muudele sektoritele, nagu elektroonika, lennundus, laevaehitus, kosmosetehnika või tehniline tekstiil.
1.

Komitee toetab komisjoni, rõhutades, et demokraatia on üks ELi põhiväärtusi ning et poliitilistel erakondadel ja poliitilistel sihtasutustel on oluline roll esindusdemokraatias, nii nagu on sätestatud ELi lepingu artiklis 10 ja ELi põhiõiguste harta artikli 12 lõikes 2.
2.4.

Lisaks sellele, et töö- ja eraelu tasakaalustamist takistavad tegurid ei lase naistel täiel määral tööturul osaleda, mõjutavad need ka demograafilisi suundumusi, majandust ning meeste rolli võrdõiguslike hooldajatena. Mis puutub majanduslikku mõjusse, siis on soolisest tööhõivelõhest tulenev kahju Eurofoundi hiljutise uurimuse (10) põhjal hinnanguliselt 370 miljardit eurot aastas. Mõnes liikmesriigis on üle 25 % naistest majanduslikult mitteaktiivsed seepärast, et peavad kedagi hooldama. Ehkki tänapäeval otsustatakse majanduslikel põhjustel harva kojujäämise kasuks, põhinevad ühiskonna ootused siiski osaliselt stereotüübil, et naised on peamised hooldajad ja mehed leivateenijad. Tõendid näitavad, et naised, kes on kogu või osa oma aktiivsest elust kodused, on majanduslikult vähem iseseisvad, neil on vähem karjäärivõimalusi ning vanaduspõlves seisavad nad suurema tõenäosusega vaesusega silmitsi. Töö- ja eraelu tasakaalustamise poliitika on vahend, mis võimaldab naistel ja meestel teha valikuid võrdsetel alustel. Komitee rõhutab, et eeskirjades töötajate puhkeaja ning töö- ja eraelu tasakaalustamise kohta tuleks vajadusel arvesse võtta vastavas riigis või piirkonnas traditsiooniks või tavaks olevat iga-nädalast puhkepäeva, samuti tuleb arvestada asjaomaseid (valdkondlikke) kollektiivlepinguid ning kohalikul ja ettevõtte tasandil väljakujunenud tavasid.
4.2.

Komiteel on ülimalt hea meel selle üle, et kapitaliturgude liidu ülesehitamisel on kesksel kohal järelevalve (prioriteetne meede 1) ja loodab, et sellele pööratakse esmast tähelepanu. Euroopa tasandi järelevalvel on otsustav roll nii siis, kui küsimuse all on finants- ja majandussüsteemi turvalisus ja stabiilsus, kui ka siis, kui tegu on soovitud turuintegratsiooni elluviimisega ning ühtsel turul ebavõrdsuse ja muude takistuste kõrvaldamisega, millised need ka ei oleks.
5.2.1.

Digiteerimise probleemi aitab lahendada sekkumine haridus- ja koolitussektorisse, luues Euroopa tasandil sihipäraseid võimalusi, et paigutada ümber töötajad, kelle tööülesanded antakse masinatele või muutuvad robotiseerimise tõttu tarbetuteks, luues asjakohase sotsiaalse turvavõrgustiku, et tagada nendele töötajatele inimväärne elu ümberõppe ajal. Samuti on oluline lisada need meetmed laiahaardelisse, paindlikku ja stabiilsesse strateegiasse, mille raames on võimalik kiiresti ja tõhusalt reageerida digipöördest tingitud muudatustele, nii et digipööret saab kontrollida ja vältida selle kahjulikke mõjusid.
Samuti tuleks rakendada avatud lähtekoodi põhimõtet, karistamata seejuures avaliku sektori teadusuuringuid. Teadusuuringute rahastajaks on sageli avalik-õiguslikud asutused. Enne nende tulemusena valminud artiklite avaldamist erialaväljaannetes tuleb neid eelretsenseerida, andes teadlaste tööle kriitilise hinnangu. Need väljaanded on saadaval ülikoolide teaduskeskustes ülemaailmsete digitaalvõrgustike (nt web of science ) kaudu, millele juurdepääsu eest peavad ülikoolid maksma märkimisväärseid summasid. See sisu aga peaks olema kättesaadav mõistliku hinna eest. Ülikoolid ei tohiks maksta uuesti, et anda oma tudengitele juurdepääsuvõimalus varasematele teadusartiklitele. Selline avaliku sektori vahendite topeltkasutamine on ebatõhus ning vastuolus õigluse ja mõistliku kasutamise põhimõtetega.