Käesolevas aruandes tuuakse välja peamised suundumused jõustamispoliitikas 2015. aastal. Aruande ülesehitus kajastab keskendumist jõustamistegevusele praeguse komisjoni prioriteetsetes poliitikavaldkondades. Komisjon võttis jõustamismeetmeid näiteks rände- ja varjupaigavaldkonnas, kus pagulaskriisi valguses seati esikohale ühiste varjupaiga- ja ebaseadusliku rände eeskirjade täielik ja järjepidev kohaldamine. Teine näide on endise kolmanda samba õigusaktid kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö valdkonnas, kus ELi õiguse täielik ülevõtmine ja rakendamine on väga oluline, et tagada Euroopa koordineeritud reageerimine julgeolekuohtudele. Prioriteetsete valdkondade kõrval on aruandele lisatud dokumentides uuritud seda, kui hästi on ELi õigust kohaldatud, ning millised on igas liikmesriigis ja poliitikavaldkonnas ette tulevad probleemid.

Kui komisjon tuvastab võimaliku rikkumise, on esimene samm arutada küsimust asjaomase liikmesriigiga, kellel palutakse lahendada probleem kiiresti ja tõhusalt, järgides sealjuures ELi õigust. Kui need jõupingutused probleemi lahendamiseks tulemust ei anna e, võib komisjon algatada ametliku rikkumismenetluse. Kui liikmesriik ei järgi endiselt liidu õigust, võib komisjon anda asja Euroopa Kohtusse. Kui liikmesriik ei täida kohtu otsust või ei teata komisjonile direktiivi ülevõtmise meetmetest, võidakse viimase abinõuna määrata rahaline karistus.

Liikmesriigid vastutavad direktiivide õigeaegse ja täpse ülevõtmise eest oma õigusesse ning kogu liidu õigustiku nõuetekohase kohaldamise ja rakendamise eest. Komisjon kontrollib aluslepingute täitmise järelevalvajana liikmesriikide meetmeid ja kannab hoolt selle eest, et liikmesriikide õigusaktid on kooskõlas ELi õigusega. Põhiülesanne on tagada, et liikmesriigid järgiksid ELi õigust, mille nimel töötatakse liikmesriikidega partnerluses ning pakutakse neile vastavalt vajadusele tuge ja abi.

ELi õiguse kohaldamise järelevalve ja edendamine on Junckeri komisjoni prioriteet ja tähtis parema õigusloome paketi osa. Järelevalve tulemusi võetakse arvesse õigusaktide hindamisel, uute algatuste mõjuhinnangutes ja üldisemalt kõigis õigusloome etappides. Eesmärk on parandada olemasolevate õigusaktide rakendamist ja jõustamist ning uute õigusaktide kvaliteeti.

ELi õigusaktide tõhus kohaldamine on väga oluline, et kodanikud ja ettevõtjad saaksid Euroopa Liidu poliitikast kasu. Õigusaktide nõuetekohase kohaldamisega kantakse hoolt selle eest, et üksikisikutel ja ettevõtjatel oleks võimalik kasutada oma õigusi ning et õiguste rikkumise korral oleks neile kättesaadav kiire ja tõhus õiguskaitse. Seepärast on ELi õiguse rakendamise tagamine Euroopa Komisjoni jaoks esmatähtis ülesanne. Kui õigusakte ei rakendata või ei kohaldata nõuetekohaselt, nõrgenevad ELi alustalad.

Komisjon jälgis tähelepanelikult kalavarude säilitamist ja kontrollimist, mis on oluline selleks, et ehitada üles ringmajandus, kus kalavarusid kasutatakse säästvalt. See aitab pikas plaanis tagada kalandussektoris töökohad ja majanduskasvu. Erilist tähelepanu pöörati kalanduse riiklike järelevalvesüsteemide süsteemsetele puudustele, mille tõttu jääb avastamata ebaseaduslik kalapüük, mis kahjustab sektori jätkusuutlikkust. Kooskõlas ELi eesmärgiga saada kalanduse valdkonnas rahvusvahelisel tasandil suurem roll, sekkus komisjon ka mitmel sellisel juhul, kus ei oldud kinni peetud ELi ainuvälispädevusest.

Komisjoni jõustamisstrateegia keskmes oli tagada, et rakendataks põllumajandusmeetmeid, millel on suurim potentsiaal toetada majanduskasvu ja luua töökohti. Esmatähtis oli ühise põllumajanduspoliitika 2014.–2020. aasta reformi kohast otsetoetuste kava käsitlevate sätete nõuetekohane rakendamine liikmesriikides. Iga-aastased otsetoetused on peamine vahend, mis kaitseb põllumajandustootjate sissetulekuid põllumajandussektoris ette tulla võivate ootamatuste eest, nagu hinnamuutused ja äärmuslikud ilmaolud. Need aitavad ära hoida ülemäärast töökohtade ja toodangu kadu nii põllumajanduses kui ka paljudes muudes põllumajandusest sõltuvates sektorites.

Mõnes liikmesriigis esineb ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisel ja jõustamisel endiselt märkimisväärseid puudusi. Nii on see eelkõige jäätmekäitluse, reoveekäitlustaristu ja õhukvaliteedi piirväärtustest kinnipidamise puhul.

Komisjon seadis ELi keskkonnaeeskirjade jõustamisel sihiks strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamise ning panustamise tugevamasse ja rohkem ringmajanduse põhimõttele tuginevasse majandusse, kus kasutatakse ressursse säästlikumalt. Keskkonnaalaste õigusaktide tõhus jõustamine ei ole üksnes osa õigusriigi põhimõtte austamisest või eeltingimus tervema keskkonna loomiseks kogu ELis. See aitab ka tagada võrdsed tingimused kõikidele liikmesriikidele ja ettevõtjatele, kes peavad täitma keskkonnanõudeid. Samuti innustab range jõustamine turgu otsima uuenduslikke viise, et suurendada ressursitõhusust ja vähendada sõltumist impordist. Selline uuendustegevus võib anda ELi ettevõtjatele konkurentsieelise ja luua töökohti.

ELi haridusalaste õigusaktide nõuetekohasel kohaldamisel on suur mõju ELi kodanike, sealhulgas õpirändes osalevate üliõpilaste õigustele Komisjonile selles valdkonnas laekunud kaebused on seotud juurdepääsuga haridusele, eriti küsimustega, mis puudutavad võrdset kohtlemist muu hulgas stipendiumide, toetuste ja laenude, õppemaksude, keelenõuete, üliõpilaste sõidusoodustuste või haldustavade puhul. Komisjoni esmane eesmärk on hõlbustada ELi õiguse nõuetekohase kohaldamise kaudu kodanike õpirännet, mis soodustab hariduse omandamist ning aitab seega kaasa tööhõivele ja majanduskasvule.

Komisjon kontrollis, kuidas liikmesriigid on üle võtnud direktiivi, mis käsitleb töötervishoiu ja tööohutuse valdkonna direktiivide kohandamist määrusega, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist. See direktiiv, millega luuakse seos töötervishoiu ja tööohutuse alaste direktiivide ning ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist käsitleva määruse vahel, annab olulise panuse töötajate kaitsmisse ohu eest puutuda kokku ohtike kemikaalidega. Komisjon kontrollib ka seda, kas liikmesriigid on nõuetekohaselt üle võtnud nõukogu direktiivi, millega rakendatakse sotsiaalpartnerite sõlmitud raamkokkulepet teravate instrumentide põhjustatud vigastuste ärahoidmise kohta haigla- ja tervishoiusektoris.

Töötervishoiu ja tööohutuse alaste ELi direktiivide nõuetekohane ja õigeaegne ülevõtmine ja kohaldamine on tähtis, et tagada tõhus töötajate tervise kaitse ja ohutus ning kogu siseturul võrdsed tingimused. See aitab suurendada ELis majanduskasvu, tööhõivet ja investeeringuid.

Kooskõlas uue lähenemisviisiga töötasid komisjon ja mitu liikmesriiki 2015. aastal välja riigihankeid käsitlevad riiklikud strateegiad, et tegeleda süsteemsete ja korduvate probleemide algpõhjustega. Komisjon pidas liikmesriikidega konkreetsetes küsimustes dialooge, et aidata ennetada raskusi rakendamisel. Peale selle selgitas komisjon välja hanke-eeskirjadest tulenevad konkreetsed kohaldamis- ja rakendamisprobleemid sellistes sektorites nagu tervishoid, infotehnoloogia, energia ja jäätmekäitlus.

Komisjoni uues ühtse turu strateegias on visandatud terviklikum lähenemine ühtse turu eeskirjade jõustamisele, sealhulgas aruka jõustamisstrateegia kohaldamine. See hõlmab kõiki poliitiliste otsuste tegemise etappe alates poliitika kujundamisest ja rakendamisest kuni teavitamiseni ning on kooskõlas parema õigusloome lähenemisviisiga. Strateegia sisaldab hindamis- ja jõustamisaspektide paremat lõimimist poliitika kujundamisse ning paremat abi ja suuniseid liikmesriikidele ühtse turu eeskirjade rakendamiseks. Samuti on kõnealuse strateegia alusel oodata järjekindlamat ja tõhusamat jõustamispoliitikat, mille eesmärk on parandada ühtse turu eeskirjade ja üldisemalt ELi õiguse järgimist.

Ühtne turg pakub Euroopa ettevõtjatele tohutult võimalusi ning tagab tarbijatele suurema valiku ja madalamad hinnad. Samuti võimaldab see inimestel reisida ning elada, töötada ja õppida seal, kus nad soovivad. Kuid need hüved ei saa materialiseeru, kui ühtse turu eeskirju ei kohaldata või ei rakendata või kui ees on muud takistused.

Komisjoni vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika raamstrateegias on sätestatud, et „[e]nergialiidu loomisel on prioriteediks olemasolevate energeetikaalaste ja energeetika valdkonnaga seotud õigusaktide täielik rakendamine ja täpne täitmine“.

2015. aastal suurendasid liikmesriigid oma jõupingutusi, et täita Euroopa Kohtu otsuseid, milles nõuti esimese raudteepaketi sätete täielikku kohaldamist. Tänu sellele sai komisjon lõpetada selles küsimuses kolme liikmesriigi suhtes algatatud rikkumismenetlused. Paraku ei pingutanud liikmesriigid samavõrra selle nimel, et võtta õigeaegselt üle direktiiv, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond. Seetõttu algatas komisjon 20 rikkumismenetlust.

2015. aastal keskendus komisjon piiriülese tervishoiu direktiivi täieliku ülevõtmise tagamisele. Selle raames algatati hulk rikkumismenetlusi. Vastusena suurendasid liikmesriigid oma jõupingutusi lõpetada ülevõtmine enne rikkumisjuhtumite andmist Euroopa Kohtusse. Tervishoiusektoris algatas komisjon EU Piloti dialoogid inimkudesid ja -rakke käsitleva direktiivi nõuetekohase ülevõtmise teemal. Jõustamine loomade heaolu valdkonnas oli alguse saanud rikkumismenetluse algatamisega mitme liikmesriigi suhtes seoses munakanu ja emiste rühmas pidamist käsitlevate nõuete täitmata jätmisega. Need menetlused tõid 2015. aastal oodatud tulemused ning need lõpetati, kuna saavutati vastavus asjakohastele direktiividele .

Peale selle on komisjon teinud tarbijaõiguste jõustamiseks tihedat koostööd tarbijakaitseasutustega. Autorendisektoris on viis suurt autorendiettevõtjat kokku leppinud, et nad vaatavad tarbijate kohtlemispraktika põhjalikult üle. Kodanikele tuleb kasuks suurem selgus kindlustuspoliiside ja sõidukite tankimise võimaluste osas ning hindade suurem läbipaistvus.

Paljud liikmesriigid jätkasid 2015. aastal seadusandlike muudatuste tegemist, et viia oma õigusaktid vastavusse ebaausate kaubandustavade direktiiviga. Samal ajal jätkas komisjon direktiivi kohaldamist käsitleva 2009. aasta juhenddokumendi ajakohastamist, et parandada direktiivi järgimist ettevõtjate seas ja jõustamist liikmesriikides. Samamoodi viisid mitmes liikmesriigis seadusandlike muudatusteni reisipakettide direktiivi ülevõtmisega seotud EU Piloti dialoogid ja rikkumismenetlused. Kõnealuste muudatuste eesmärk on tagada, et liikmesriikides peetaks kinni nõudest, mille kohaselt pakettreiside korraldajad ja/või vahendajad peavad tõendama tagatise olemasolu, et maksejõuetuse korral hüvitada saadud maksed ja toimetada puhkajad tagasi kodumaale. 2015. aasta detsembris esitas komisjon ka aruande osaajalise kasutamise õiguse direktiivi kohaldamise kohta.

Euroopa Liidu Kohus on pidevalt tugevdanud põhimõtet, mille kohaselt liikmesriikide menetluseeskirjades tuleb arvesse võtta tarbijate üldjuhul nõrgemat positsiooni, nii et nad saaksid tõhusalt kasu ELi tarbijakaitseõigusest. 2015. aastal arendas Euroopa Liidu Kohus seda liikmesriikide kohtute ex officio kontrollidel ning samaväärsuse ja tõhususe põhimõttel põhinevat kohtupraktikat veelgi. Seepärast on komisjon juhtinud teatavate liikmesriikide tähelepanu EU Piloti dialoogide ja ka rikkumismenetluste raames kõnealustele põhimõtetele tugineva kohtupraktika mõjule. . Samuti tellis komisjon uuringu selle kohta, milline on Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktika mõju liikmesriikide menetlustele.

Hilinenud maksmise direktiiviga seotud rikkumisjuhtumitel on suur mõju liikmesriikide rahanduslikele kohandamisprogrammidele. Direktiivikohane võlgade tasumine eraõiguslikele tarnijatele on hõlmatud Euroopa stabiilsusmehhanismi ja Kreeka vahelise vastastikuse mõistmise memorandumiga ning Portugali programmijärgse järelevalvega. Kuna nende raames on ette nähtud, et kõik avaliku sektori võlad tuleb tasuda kindlaksmääratud aja jooksul, võib see mõjutada hilinenud maksmise direktiivi kohaste kohustuste täitmist.

Kapitaliturgude liidu arendamine, pangandusliidu väljakujundamine ja piiriülese investeerimise hõlbustamine on finantsstabiilsuse jaoks üliolulised. Selles valdkonnas oli komisjoni jõustamispoliitika keskmes järelevalve finantsreformi raames vastu võetud direktiivide õigeaegse ja nõuetekohase ülevõtmise üle.

Erilist tähelepanu pöörati direktiividele, mis käsitlesid pankade finantsseisundi taastamist ja kriisilahendust ning hoiuste tagamise skeeme. Kõnealuste direktiivide ülevõtmine on oluline selleks, et jõustada äsjaloodud ühtne kriisilahenduskord, mis tihendab majandus- ja rahaliitu veelgi. Komisjon kontrollis ka seda, kas raamatupidamist ja läbipaistvust käsitlevad direktiivid olid võetud liikmesriikide õigusesse üle õigeaegselt. Lisaks tegi komisjon vastavuskontrolle ja vajaduse korral algatas rikkumismenetluse, kui ei oldud järgitud järgmisi direktiive:

direktiiv, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet,

finantskonglomeraatide direktiiv,

Solventsus II direktiiv ja II koonddirektiiv,

alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiiv ning

krediidireitingute direktiivid .

6.Vastastikusel usaldusel põhinev õigusruum ja põhiõigused

Eurooplased jagavad väärtusi ja kasutavad õigusi, mis on kirja pandud ELi aluslepingutes ja põhiõiguste hartas.

Üks ELi põhivabadustest on isikute vaba liikumine. Isikute vaba liikumise direktiivi ja sellega seotud õigustiku kohaldamine liikmesriikide haldusasutuste poolt kohalikul tasandil on keskse tähtsusega tagamaks, et eurooplased saaksid täielikult kasutada oma õigust vabalt liikuda. Selguse puudumine ELi kodanike õiguste ja kohustuste osas võib vaba liikumist piirata. Seepärast on komisjon võtnud nõuks aidata liikmesriikide haldusasutustel seda teabelünka täita. Selle jaoks töötab komisjon välja ELi kodanike vaba liikumise õiguse alast e-õppevahendit. Sellega antakse liikmesriikide haldusasutustele, kellel on otsene või kaudne mõju ELi kodanike õigusele vabalt liikuda, praktiline vahend, et mõista paremini vaba liikumisega seotud õigusi ja kohustusi ning seeläbi parandada nende rakendamist praktikas. 2015. aastal tehti suuri edusamme ja vahend antakse liikmesriikide ametiasutuste käsutusse 2016. aastal.

Kriminaalõiguse valdkonnas tuli liikmesriikidel 2015. aastal oma õigusesse üle võtta kaks tähtsat direktiivi, mis käsitlevad õigusemõistmist ja põhiõigusi. Neist ühe eesmärk on tagada kuriteoohvritele asjakohased kaitsemeetmed (Euroopa lähenemiskeeld). Teises kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded. Komisjon algatas rikkumismenetlused liikmesriikide suhtes, kes ei olnud täitnud oma kohustusi,. Samuti algatas komisjon või viis lõpule kontrollid, mis käsitlesid riigisiseste õigusaktide vastavust menetlusõiguste direktiivile ja alustas lünkade avastamise korral EU Piloti dialooge.

Tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas seadis komisjon esikohale laste õiguste edendamise ja kaitse, eelkõige rahvusvahelise lapseröövi ärahoidmise ja selle vastu võitlemise. Komisjon asus seisukohale, et kogu rahvusvahelise lapseröövi küsimus (sh uute ühinevate riikide vastuvõtmine rahvusvahelist lapseröövi käsitleva Haagi 1980. aasta konventsiooni liikmeks) kuulus paralleelse ELi-sisese õigusakti (Brüsseli IIa määrus) vastuvõtmisega ELi ainuvälispädevusse. Võttes arvesse enamiku liikmesriikide vastuseisu ja olles algatanud mitme liikmesriigi suhtes selles valdkonnas ELi ainuvälispädevuse mitteaustamise tõttu rikkumismenetluse, küsis komisjon Euroopa Kohtu arvamust. Kohus kinnitas, et Haagi konventsiooniga ühinemiseks nõusoleku andmine kuulub ELi ainupädevusse. Pärast kohtu arvamust jätkas nõukogu läbirääkimisi selle küsimusega seotud pooleliolevate komisjoni ettepanekute üle, mille komisjon avaldas 2015. aastal.

Andmekaitse valdkonnas kuulutas Euroopa Kohus oma 6. oktoobri 2015. aasta otsuses kehtetuks komisjoni otsuse programmi Safe Harbor kohta. Kohus leidis, et otsus ei sisaldanud komisjoni piisavaid järeldusi selle kohta, et USA ametiasutuste juurdepääs otsuse alusel edastatavatele andmetele on piiratud või et sedalaadi sekkumise vastu on olemas tõhus õiguslik kaitse, eelkõige silmas pidades Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 7, 8 ja 47. Pärast seda kohtuotsust avaldas komisjon 6. novembril 2015 teatise isikuandmete edastamise kohta EList Ameerika Ühendriikidesse andmekaitsedirektiivi alusel. Selles on antud ülevaade alternatiivsetest vahenditest, mida saab kasutada Atlandi-üleseks andmete edastamiseks direktiivi alusel olukorras, kus andmekaitse taseme piisavuse kohta otsus puudub.

Võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise valdkonnas jätkas komisjon rassilise võrdõiguslikkuse direktiivi tõhusama jõustamise abil võitlust romade diskrimineerimise vastu liikmesriikides. Komisjon algatas juba teise liikmesriigi suhtes rikkumismenetluse seoses roma päritolu laste diskrimineerimisega hariduses ning jätkas EU Piloti dialooge mitme teise liikmesriigiga seoses romade diskrimineerimise kahtlusega eluaseme ja/või hariduse valdkonnas. Komisjon jätkas ka riiklike võrdõiguslikkust edendavate asutuste töö tõhustamise toetamist. Need asutused loodi võrdse kohtlemise direktiivide alusel, et võidelda diskrimineerimisega ja kaitsta diskrimineerimise ohvreid.

2015. aastal vastu võetud Euroopa julgeoleku tegevuskava eesmärk on anda liikmesriikidele vahendid tegelemiseks nii lühi- kui ka pikaajaliste julgeolekuprobleemidega. Sellega seoses on komisjon algatanud EU Piloti dialoogid 12 liikmesriigiga, kes ei täitnud lõhkeainete lähteainete direktiivist tulenevaid kohustusi. Komisjon on jätkanud pingutamist selle nimel, et tagada inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset käsitleva direktiivi ning laste seksuaalset kuritarvitamist ja ärakasutamist ning lasteporno vastast võitlust käsitleva direktiivi täielik ülevõtmine ja nõuetekohane rakendamine. Mis veelgi olulisem, 2015. aasta jooksul pidid liikmesriigid üle võtma direktiivi, milles käsitletakse infosüsteemide vastu suunatud ründeid. Komisjon algatas rikkumismenetlused liikmesriikide suhtes, kes ei olnud täitnud oma kohustusi. . Peale selle pööratakse tegevuskavas suurt tähelepanu kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö valdkonnas kohaldatavate endise kolmanda samba õigusaktide nõuetekohasele ülevõtmisele ja rakendamisele.

Lissaboni lepingu protokollis nr 36 ettenähtud üleminekuperiood lõppes 1. detsembril 2014. Sellega kadusid piirangud seoses Euroopa Kohtu kohtuliku kontrolliga ja komisjoni ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaste volitustega teostada järelevalvet kriminaalasjades tehtavat politsei- ja õigusalast koostööd käsitlevate ELi õigusaktide kohaldamise üle.

Endise kolmanda samba õigusaktide nõuetekohane ülevõtmine ja rakendamine on vabadust, turvalisust ja õigust käsitlevate ELi strateegiate korralikuks toimimiseks ülioluline. Et saada täielik ja täpne ülevaade kõnealuste õigusaktide rakendamisest ning täita oma rolli aluslepingute täitmise järelevalvajana, palus komisjon liikmesriikidel teatada 15. märtsiks 2015 oma riigisisestest meetmetest, millega nad olid üle võtnud enda suhtes kohaldatavad õigusaktid. Kõnealust tähtaega pikendati 15. maini 2015.

Ehkki komisjon sai suure hulga teateid, ei teatanud mõni liikmesriik mitme kõnealuse õigusakti puhul ühestki ülevõtmismeetmest. 2015. aasta detsembris võttis komisjon ühendust liikmesriikidega, kes ei olnud teatanud lõplikest meetmetest järgmiste õigusaktide ülevõtmiseks:

nõukogu raamotsus 2006/960/JSK (tuntud ka kui „Rootsi algatus“);

nõukogu raamotsus 2003/568/JSK korruptsioonivastase võitluse kohta erasektoris;