EUROOPA KOMISJON Brüssel,28.11.2016 COM(2016) 743 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava ja Euroopa Energiatõhususe Fondi rakendamise kohta {SWD(2016) 374 final}



KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava

ja Euroopa Energiatõhususe Fondi rakendamise kohta I. KAVA RAKENDAMISE KULG Energiataristu ja innovatsioon, mis on Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava (EEPR) liikumapanevad jõud, on praegu sama olulised kui 2009. aastal, mil energeetikakava kehtestati. Kõik Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava projektid võeti vastu 2010. aastal. Käesolevas aruandes kirjeldatakse energeetikakava iga osa puhul projektide rakendamise ja Euroopa Energiatõhususe Fondi (EEEF) raames saavutatud edu. Käesolev aruanne on jätkuks 2015. aastal vastu võetud aruandele . Aruandes käsitletakse projektide rakendamist ajavahemikus 31. augustist 2015 kuni 30. juunini 2016 ja selle aja jooksul tehtud makseid. II. PROJEKTIDE ÜLDINE RAKENDAMINE 2016. aasta juuni lõpuks olid 59 projektist täielikult lõpetatud 37 ja toetusesaajatele oli välja makstud kokku 2 122 297 449 eurot (millest on maha arvatud sissenõudekorraldused summas 144 188 902,94 eurot). Gaasi- ja elektritaristute olukord on nüüdseks täiesti selge ning ülejäänud kuus projekti edenevad kavakohaselt ja üks projekt on praegu peatatud. Enamik projekte on lõpetatud ja nende täitjad peaksid esitama lõppmaksetaotluse käesoleva aasta lõpuks. Projektitäitjad on teinud olulisi edusamme avamere tuuleenergia võrku ühendamiseks ning ülejäänud süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektide kohta saadi täiendavaid selgitusi. Komisjon on otsustanud jätkata investorite rahalist toetamist seni, kuni on selge, et on võimalik teha lõplik investeerimisotsus. 1. Gaasi- ja elektritaristud Energeetikakava taristute allprogrammiga toetatakse 44 projekti kolmes peamises tegevusvaldkonnas. Projekte rakendavad igas liikmesriigis põhivõrguettevõtjad ja ülekandesüsteemi haldurid või muud projektide täitjad. Eraldatud on 2 267 574 462 eurot, millest 1 366 479 618 eurot oli 30. juuniks 2016 toetusesaajatele välja makstud. Väljamaksed tehakse üksnes juhul, kui toetusesaajad on lõpliku investeerimisotsuse kaudu võtnud selge kohustuse projekti rakendada. Projektid hõlmavad kolme järgmist valdkonda. - Gaasitaristu ja gaasi ladustamise projektid Gaasitaristu on tootjat lõpptarbijaga ühendava energiavarustusahela tugisammas. Gaasijuhtmed, -hoidlad ja veeldatud maagaasi taasgaasistamise terminalid on füüsilised komponendid, millega tagatakse, et gaas jõuab tarbijani õigel ajal ja õiges kohas. Gaasitaristut tuleb lähiaastatel edasi arendada ja tõhustada. Puuduvate ühenduste ehitamine liikmesriikide vahel aitab tagada energiavarustuse kindluse ning täita uusi ja üha lisanduvaid paindlikkusnõudeid.

- Vastassuunalise gaasivoo projektid 2009. aastal katkestati Venemaa ja Ukraina vahel tekkinud gaasitarnekriisi tõttu gaasi tarnimine enamikesse Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikidesse ning seetõttu jäi osa impordinõudlusest täitmata. Põhjus ei olnud mitte Euroopa gaasivarude nappus, vaid asjaolu, et olemasoleval taristul puudusid tehnilised vahendid ja suutlikkus muuta gaasivoogude liikumissuund vastupidiseks, et need hakkaksid liikuma läänest itta. Energeetikakava alusel rahastamine aitas seda probleemi lahendada ning nüüd on Kesk- ja Ida-Euroopas olemas vastassuunaliste gaasivoogude taristu. - Elektritaristu projektid Mitmesugustest taastuvatest energiaallikatest saadavate üha suuremate elektrikoguste võrku ühendamine nõuab märkimisväärseid investeeringuid uude taristusse. Peale selle on mitu liikmesriiki endiselt nn energiasaared, sest neil on halb ühendus naabritega ja energia siseturuga. 1.1. Senised edusammud Tänaseks on 44st infrastruktuuri projektist ellu viidud 33, kuus projekti on pooleli ja üks projekt on peatatud. Elektrisektoris on 12 projektist lõpule jõudnud 10 projekti. Kaks ülejäänud projekti edenevad hästi ning peaksid lõpule jõudma vastavalt 2016. ja 2017. aasta lõpuks. Gaasisektoris on 32 projektist lõpule jõudnud 23 projekti. Neli projekti püsivad ettenähtud ajakavas, üks projekt on peatatud ja neli projekti on lõpetatud. Kesk- ja Ida-Euroopas on kõik vastassuunalise gaasivoo ja võrkude ühendamise projektid on lõpule viidud, välja arvatud Rumeenia vastassuunalise gaasivoo projekt, mille rahalise toetamise komisjon lõpetas 2014. aasta septembris. Alates EEPRi rakendamise viimasest, 2015. aasta aruandest on elektri- ja gaasitaristu projektide rakendamisel saavutatud olulist edu. Nt Halle/Saale – Schweinfurti projekt, millega ühendatakse Saksamaa kirde- ja kaguosa, on peaaegu lõpule viidud. Projektiga hõlbustatakse Põhja-Saksamaal ja Põhjamere piirkonnas taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri transportimist ülejäänud Saksamaa võrku. Esimene kaheahelalise elektriõhuliiniga (400 kV) elektrisüsteem praeguseks toimib ning loodusele tekitatud kahju hüvitamise meetmed (eelkõige seoses metsaga) on rakendamisel. Edela–Euroopas avati 2015. aasta veebruaris Prantsusmaa–Hispaania ühendus (Baixas – Santa Llogaia). Sellega ühendatakse võrku taastuvad energiaallikad, soodustatakse Prantsusmaa ja Hispaania elektriturgude integreerimist ning tugevdatakse elektrivarustuse kindlust nii piirkondlikul, riiklikul kui ka Euroopa tasandil. Teine lõpule viidud projekt on ühendus Sitsiilia ja Itaalia mandriosa vahel (Sorgente – Rizziconi). Energeetikakava vahenditega on toetatud alajaamade ja 380 kV elektriõhuliinide ehitamist ning 150 kV elektriliinide maa alla viimist, maa-aluste kaablite (380 kV) paigaldamist (maa-alused kaablid ja 38 km ulatuses veealused kaablid) ning tunneli rajamist. Projektiga suurendatakse varustuskindlust ja taastuvenergia kasutamist Sitsiilias ning suurendatakse samal ajal võrkude usaldusväärsust nii Sitsiilias kui ka Itaalia mandriosas (Calabria). Projekt „NordBalt 01“ (Leedu ja Rootsi vaheline veealune ühendus) on edenenud hästi ning ühendus avati 14. detsembril 2015. Energeetikakava vahenditega toetati merekaabli ehitamist, paigaldamist ja kasutuselevõttu ning muunduralajaama ehitamist Rootsis ja Leedus. Muundurite katseline käitamisperiood on edukalt lõpule viidud ning veel vaid mõned testid on vaja teha ja heaks kiita. Projekti eesmärk on kõrvaldada edaspidi Balti riikide eraldatus energia siseturust ning ühendada nad täielikult Nord Pooli elektrituruga. Üleeuroopalise energiataristusüsteemi loomine edeneb tänu kitsaskohtade kõrvaldamisele ja nn energiasaarte – kolme Balti riigi, Pürenee poolsaare, Iirimaa, Sitsiilia ja Malta – edasisele integreerimisele. Praeguse seisuga peaks kuuest käimasolevast projektist kolm jõudma lõpule 2016. aastal, neist kaks võetakse kasutusele eeldatavasti aastal 2017 ning üks aastal 2018. Energeetikakavaga toetatakse Euroopa olulisemate energiataristuprojektide arendamist praeguste energiapoliitika prioriteetide põhjal. Üleeuroopalise energiataristu suunistega on ette nähtud meetmed ühishuviprojektide õigeaegseks elluviimiseks kaheksas kindlaksmääratud esmatähtsas koridoris, mis hõlmavad gaasi- ja elektritaristut. Eelkõige võimaldatakse ühishuviprojektide puhul kohaldada ühtlustatud loaandmismenetlusi (maksimaalselt kolm ja pool aastat) ja regulatiivseid stiimuleid piiriüleste projektide rakendamiseks ning neile võidakse eraldada vahendeid Euroopa ühendamise rahastust . Ajavahemikul 2014–2020 transpordi-, energeetika- ja telekommunikatsioonisektorile eraldatud 30,44 miljardi euro suurusest kogueelarvest on energeetika jaoks ette nähtud 5,35 miljardit eurot. Komisjoni hinnangul on Euroopa energiataristu ajakohastamiseks ja laiendamiseks vaja elektri ja gaasi ülekandmise ja ladustamise taristusse teha aastani 2020 investeeringuid suurusjärgus 200 miljardit eurot. Umbes kaks kolmandikku investeeringutest tuleb teha elektri- ja tarkvõrkude taristusse. 2. Avamere tuuleenergia projektid

2.1. Senised edusammud See energeetikakava allprogramm hõlmab üheksat projekti toetuste kogumahuga 565 miljonit eurot, mis jaguneb kahe peamise tegevusvaldkonna vahel: uuenduslike turbiinide ja avamererajatiste ulatuslik katsetamine, tootmine ja kasutusele võtmine (kuus projekti) ning moodulipõhiste lahenduste väljatöötamine edastatava tuuleenergia suurte koguste võrku ühendamiseks (kolm projekti). Üheksast projektist kolm on lõpule viidud ja kaks projekti on ennetähtaegselt lõpetatud. Projektide jaoks on välja makstud 221 985 224 eurot (pärast 26 186 766 euro suuruse sissenõudekorralduste summa mahaarvamist). 2.2. Senised edusammud sektorite kaupa 2.2.1. Edusammud seoses uuenduslike turbiinide ja avamererajatistega Projekti „Nordsee Ost“ rakendamisel on ette tulnud mõningaid viivitusi, kuid avamere rajatis on tehniliselt valmis. Kasutuselevõtt on halbade ilmastikutingimuste ning võrguühenduste ja tuuleturbiinide tehniliste probleemide tõttu hilinenud. Seoses Aberdeeni avamere tuulepargi projektiga võeti 2016. aasta juulis pärast avamere ja ranniku ehituslube käsitlevat positiivset kohtuotsust (kõnealused load vaidlustati juriidiliselt) vastu positiivne investeerimisotsus. Projektile „Global Tech I” ei leitud kaasinvestorit. Seepärast kinnitas komisjon 2015. aasta aprillis, et projekt lõpetatakse tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2014. 2.2.2. Edusammud tuuleenergia võrkuühendamisel Projekti „HVDC Hub” rahaline toetamine on lõpetatud. Ülejäänud kaks projekti – Kriegers Flak ja Cobra Cable – edenevad hästi. Lisaks jõutakse käesoleval aastal mitme muu olulise vahe-eesmärgini. Seoses Kriegers Flaki projektiga kiitis Euroopa Komisjon 2015. aasta septembris heaks toetuslepingu uue tehnilise lahenduse rahastamiseks. Toetusesaajad 50Hertz ja Energinet.dk on teinud lõpliku ehitusotsuse (FCD) ja käimas on ELi hankemenetlused. Ühendatud võrkude lahenduse (CGS) taristu esimesed põhikomponendid (vastulülitusmuundur ja avamere platvorm) on tellitud. Mõlemad põhivõrguettevõtjad Energinet ja 50Hertz on vastavate reguleerivate asutustega kokku leppinud nõutavate lubade saamise protsessi. Kriegers Flaki ühendatud võrkude lahenduse avamereühendus peaks valmima 2018. aasta lõpus. Projekti „Cobra Cable“ lõplik investeerimisotsus võeti vastu detsembris 2015, kuus kuud enne tähtaega. Muundurite ja alalisvoolu kaablite lepingud sõlmiti samuti plaanitust varem. Kõik vajalikud load on saadud. Sellistes tingimustes peaks kaabel tööle hakkama 2019. aasta alguses. 3. Süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine See energeetikakava allprogramm hõlmab ühe miljardi euro suurust toetust kuuele projektile, mille eesmärk on töötada välja süsinikdioksiidi kogumise, transpordi ja säilitamise tervikmeetod. Üks projekt on lõpule viidud ja selle tulemusena on tööle rakendatud süsinikdioksiidi kogumise, transpordi ja säilitamise katsejaamad. Kolm projekti on ennetähtaegselt lõpule viidud ning üks projekt lõpetati ilma seda lõpule viimata. Üks projekt on pooleli. Nende projektide jaoks on välja makstud 432 227 825 eurot. Edusammud seoses süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektidega Don Valley projekti (Ühendkuningriik) puhul ei näinud komisjon võimalust võtta vastu projekti jaoks soodne lõplik investeerimisotsus õigel ajal, sest siiani ei ole suudetud leida täiendavaid vahendeid süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise käitise ehitamiseks ning projekti rakendamine hilineb oluliselt. Energeetikakava meede lõppes seega 2015. aasta lõpuks ilma projekti ellu viimata.

Projektiga „ROAD“ seoses on komisjon jõudmas lõpule läbirääkimistega toetuslepingu pikendamise üle 31. detsembrini 2019 pärast seda, kui arutelud täiendavate rahastamisallikate leidmise, projekti ümberkorraldamise ja vähem kuluka säilitamiskoha kasutamise üle osutusid edukaks. Pärast projekti tehnilise, kulude ja lubade hankimise poole ajakohastamist on lõplik investeerimisotsus kavas teha 2017. aasta alguses, et käitised saaksid alustada tegevust 2020. aastal. Projekt „ROAD“ oleks esimene projekt Euroopas, mille puhul kasutataks suurtes kivisöeelektrijaamades põletamisjärgse süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiat. See tähendaks ka õnnestunud näidet tehnoloogiast, mida saab kasutada olemasolevate kivisöeelektrijaamade renoveerimiseks. III. EUROOPA ENERGIATÕHUSUSE FOND (EEEF) 2010. aasta detsembris eraldati energeetikakava vahenditest 146,3 miljonit eurot säästva energia projektide rahastamisvahendile. See hõlmas 125 miljoni euro suurust panust Euroopa Energiatõhususe Fondi (EEEF), mis loodi 2011. aasta juulis ja mille maht on nüüdseks kasvanud 265 miljoni euroni, samuti tehnilise abi toetusvahendit eelarvega 20 miljonit eurot ja teadlikkuse suurendamise tegevusteks eraldatud 1,3 miljonit eurot. EEEF pakub individuaalselt kohandatud rahastamismehhanisme (nii võla- kui ka kapitaliinstrumente) energiatõhususe, taastuvenergia ja keskkonnahoidliku linnatranspordi projektidele. Toetusesaajad on kohalikud ja piirkondlikud avaliku sektori asutused või neid esindavad eraettevõtjad. Senised edusammud 2015. aastal anti EEEFist rahalist toetust Hispaania Madridi ülikooli (Universidad Politécnica de Madrid) 32 hoone energiatõhususe suurendamiseks ülikooli nimel tegutseva energiateenuse ettevõtja kaudu. Projekt hõlmab sooja vee saamiseks ja kütmiseks kasutatavate olemasolevate õlikatelde asendamist. Ülikooli 32 hoonesse paigaldatakse uued gaasiboilerid, soojaõhuventiilid ja fotogalvaanilised lahendused. Võrreldes lähtetasemega säästetakse projektiga primaarenergiat 27 % ja vähendatakse CO2-heidet 45 % aastas. EEEF on alates selle loomisest 31. detsembril 2015 allkirjastanud lepingu kümne projekti rahastamiseks summas 117 miljonit eurot, mis on kaasa toonud 219 miljoni euro ulatuses lõppinvesteeringuid. Tuginedes CO2-heite (ekvivalenttonnides) vähendamist ja primaarenergia säästu käsitleva EEEFi projektihindamise ja aruandluse raamistikule on 2015. aasta lõpu seisuga hoitud investeeringute abil ära ligi 223 300 tonni CO2-heite õhkupaiskamine ja säästetud 102 790 MWh primaarenergiat. Tehnilise abi vahend 2015. aastal ei eraldatud täiendavaid vahendeid projektiarendustegevuste rahastamiseks. Komisjoni rahastatavast tehnilise abi vahendist on toetatud 16 projekti struktureerimist kokku 16 miljoni euro ulatuses. Vahendite eraldamata jätmisel võib olla mitu põhjust. Esiteks olid fondi käivitamisetapis kindlaks määratud esimesed projektid kaugemale arenenud / suurema küpsusastmega ega vajanud seetõttu tehnilist abi. Lisaks sellele on tehnilise abi vahendi rakendamisel saadud kogemused näidanud, et energiatõhususe projektide rahastamise puhul võivad ilmneda mitmed probleemid, näiteks taotluste kvaliteet, mis on madalam, kui EEEFi asutamise ajal eeldati (vaid mõni saadud tehnilise abi taotlustest oli esitamisvalmis), ning projektides pärast valitsuse vahetumist tehtud poliitilised muudatused või teostatavusuuringute esimese vooru tulemustel põhinevad vajalikud kohandused. Põhijäreldused ja väljavaated EEEF on praeguseks tõestanud oma usaldusväärsust tulusate investeeringute kaudu ning otsib nüüd aktiivselt uusi kogenud investoreid, et ELi panust veelgi paremini ära kasutada. Aastaks 2016 hõlmab projektide süsteem üheksat projekti kogusummas 253 miljonit eurot, mille jaoks on EEEFi kavandatud osa 92 miljonit eurot. EEEF püüab jätkuvalt laiendada oma geograafilist hõlmavust, kui projekti- ja turutingimused seda lubavad.