Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 /* COM/2015/015 final - 2015/0010 (APP) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)[1] (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus”) artikliga 19 on ette nähtud, et mitmeaastast finantsraamistikku muudetakse, kui eeskirjad ja programmid, mille eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, võetakse vastu hilinemisega: 1. Kui pärast 1. jaanuari 2014 võetakse vastu uued struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi, ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi, Varjupaiga- ja Rändefondi ning Sisejulgeolekufondi eeskirjad või programmid, mille eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, muudetakse finantsraamistikku, et kanda järgmistesse aastatesse üle 2014. aastal kasutamata jäänud vahendite osa, mis ületab asjaomaseid kulude ülemmäärasid. 2. Muutmine seoses 2014. aastal kasutamata jäänud vahendite ülekandmisega kinnitatakse enne 1. maid 2015. Kuna kokkulepe 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku küsimuses saavutati hilja, võeti mitu fondide rakendamise õigusakti (Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfondi (ESF), Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) kohta) vastu alles 2013. aasta detsembris ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF), Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi käsitlevad õigusaktid võetu vastu koguni alles 2014. aasta mais. 2014. aasta jooksul võeti iga fondi kohta vastu veel hulgaliselt rakendusakte ja delegeeritud õigusakte. Komisjoni strateegia alustada juba 2012. aastal mitteametlikku dialoogi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide (ERF, ESF, Ühtekuuluvusfond, EAFRD ja EMKF) programmdokumentide üle on olnud tulemuslik. Liikmesriikidega partnerluslepingute sõlmimine võttis aega neli kuud vähem kui eelmisel programmitöö perioodil. Kuna aga õigusaktide küsimuses saavutati kokkulepped võrdlemisi hilja, jäi 2014. aastal vastu võtmata arvukalt programme, kusjuures nende väljatöötamine ei olnud veel jõudnud sellisesse etappi, kus oleks saanud assigneeringuid järgmisesse eelarveaastasse üle kanda vastavalt finantsmääruse artiklile 13[2]: nimelt võib vastavalt finantsmääruse artikli 13 lõike 2 punktile a ülekandmismenetluse raames järgmisse aastasse üle kanda nende programmide 2014. aasta kulukohustused, mis 2014. aasta lõpuks on vastuvõtmisküpsed, kuid mida ajapuuduse tõttu ei jõuta ametlikult vastu võtta. Seejuures tähendab „vastuvõtmisküps” seda, et ettevalmistavad etapid on läbitud ja kuni selle ajani, kui käivitatakse menetlus programmi käsitleva komisjoni otsuse vastuvõtmiseks, ei ole vaja teha mingeid muid samme. Sellistel juhtudel saab 2014. aasta kulukohustusi ülekandmise menetlusega kanda üle 2015. aastasse, tingimusel et 2014. aasta summad seotakse kulukohustustega 31. märtsiks 2015. 2014. aastal kasutamata ja järgmisse eelarveaastasse ülekandmata jäänud assigneeringud tuleb järgmistesse aastatesse üle kanda mitmeaastase finantsraamistiku muudatusega vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklile 19. Mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade muutmisega peab 2015. aasta kulukohustuste assigneeringute puhul kaasnema ka muutmiseelarve. Selleks et programmid vastu võtta ning pärast nende vastuvõtmist kulukohustused siduda ja esialgsed eelmaksed teha, tuleb muuta eelarveraamistikku ja vastu võtta muutmiseelarve. 2. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 2.1. Muutmise ulatus Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 19 kohane muutmine toimub, kui pärast 1. jaanuari 2014 on vastu võetud uued õigusnormid ja koostöös liikmesriikidega täidetavad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmid, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi programmid ning Sisejulgeolekufondi programmid. Seega tuleb pärast 1. jaanuari 2014 vastuvõetud programmide puhul teha muudatus ka juhul, kui asjaomane õigusakt võeti vastu enne seda kuupäeva. Lisaks alusaktidele, millega kehtestatakse kõnealuste fondide rakendamise kord, kuuluvad selliste õigusnormide hulka ka rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid, kuivõrd need on vajalikud programmide ettevalmistamiseks ja lõpuleviimiseks. Seega kehtib osutatud säte ka noorte tööhõive algatuse sihtotstarbeliste assigneeringute suhtes, kuna neil on programmidega sama õiguslik alus. Kuna ka enim puudust kannatavate isikute jaoks loodud Euroopa abifondi kulukohustused põhinevad struktuurifondide vahenditel ja neid täidetakse koostöös liikmesriikidega, kehtib see säte ka selle fondi suhtes. Lisaks hõlmab artikkel 19 ka ERFi toetusi piiriülese koostöö ja merepiirkonna programmidele, mis on loodud Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi alusel, kuna tegemist on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ühissätete määruse[3] artikli 91 lõikes 2 määratletud riiklike eraldistega. Seevastu ei kohaldata seda sätet Ühtekuuluvusfondist Euroopa ühendamise rahastusse kantud summade ega ka komisjoni algatatud tehnilise abi ja uuenduslike meetmete suhtes, kuna need ei ole kuulu programmide koosseisu ja komisjon haldab neid otsese eelarve täitmise korras. Lisaks ei kohaldata osutatud sätet mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 4 kohaste toetuste suhtes, isegi kui need paigutatakse ümber ERFi ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla. Artikliga 19 ei ole kehtestatud mingeid piiranguid ülekantava assigneeringu järgmiste aastate vahel jaotamise kohta. 3. ASSIGNEERINGUTE ÜLEKANDMINE 2014. aastal jäi kasutamata 21 043 639 478 eurot (jooksevhindades) mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 19 tähenduses koostöös liikmesriikidega täidetavate programmide kulukohustuste assigneeringuid. See summa vastab programmidega 2014. aastaks ettenähtud summadele, mida 2014. aastal ei saadud siduda kulukohustustega ega kanda üle 2015. aastasse. Järgmises tabelis on esitatud 2014. aasta kulukohustuste jaotus fondide kaupa, kusjuures eraldi on esitatud 2014. aastal heakskiidetud summad, finantsmääruse kohaselt ülekantud summad ja mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 19 kohaselt ülekantavad summad. Selleks et säilitada investeerimise tase, mis toetaks majanduskasvu ja tööhõivet, vähendada erinevusi võrreldes 2014. aastal vastuvõetud programmide kohtlemisega ja tagada nende võrdne kohtlemine programmidega, mille 2014. aasta kulukohustused on üle kantud vastavalt finantsmääruse artiklile 13, teeb komisjon ettepaneku kanda peaaegu kõik 2014. aastal kasutamata jäänud assigneeringud üle 2015. aastasse[4]. Seega kantakse 2015. aastasse üle kõik 2014. aastal kasutamata jäänud ja ülekandmata assigneeringud peale järgmiste. Ettepaneku kohaselt kantakse EAFRD kasutamata assigneeringud võrdsete osadena 2015. ja 2016. aastasse. See on põhjendatud võttes arvesse eeskätt järgmiste tegurite kogumõju: – Liikmesriikide maaelu arengu programmide koostamise aluse moodustav reguleeriv raamistik valmis alles 2014. aasta teisel poolel. Lisaks jõustus alles 2014. aasta detsembri lõpus viimane määrus, millega muudeti alusakti pärast seda, kui liikmesriigid otsustasid paigutada vahendeid ümber otsetoetuste ja maaelu arengu vahel ning mõjutasid seeläbi programmitööd. – Määruse (EL) nr 1310/2013 üleminekueeskirjade tõttu, makstakse vanade maaelu arengu programmide uutega asendamise perioodil märkimisväärseid uute programmide summasid välja vanade programmide eelarverealt. Seetõttu põhjustaks olemasolevate kulukohustuste kahekordistamine uute maaelu arengu programmide eelarvereal 2015. aastal kasutamata assigneeringute summa suurenemise, kuna 2015. aasta maksete kogusummaga ei ammendataks kõiki uute maaelu arengu programmide eelarvereal olevaid kulukohustusi. – Erinevalt muudest Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest ei tehta EAFRDst rahastatavate programmide raames iga-aastasi eelmakseid, mistõttu suureneb kulukohustustest vabastamise tähtaja jooksul esitatavate vahemaksete taotluste summa. Ettepaneku kohaselt kantakse kogu ERFist Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames loodud piiriülese koostöö ja merepiirkonna programmidele makstavate toetuste 2014. aasta assigneeringute summa üle 2017. aastasse. Seejuures on tegemist programmidega, mille käivitamine on keeruline ja aeganõudev nende programmide eripära tõttu: neis võivad lisaks liikmesriikidele osaleda ka kandidaatriigid ja naaberriigid. 2014. aastal kasutamata jäänud Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi programmide assigneeringud kantakse üle 2015.–2017. aastasse, kusjuures mida hilisem on aasta, seda väiksem on ülekantav summa. Nende fondide alusaktid võeti vastu alles 2014. aasta mais ning mitmed rakendus- ja delegeeritud aktid on ikka veel vastu võtmata. Nende fondide suhtes kehtib alates rakendamise teisest aastast rangem kulukohustustest vabastamise reegel kui Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide puhul: reegel n+2 reegli n+3 asemel. Tuleb ka arvesse võtta, et liikmesriikidel ei ole veel palju kogemusi eelarve ühise täitmisega nende fondide puhul. Kõiki neid asjaolusid võetakse arvesse 2014. aasta assigneeringute jaotamisel järgmise kolme aasta vahel. Sellest tulenevalt tehakse ettepanek kanda 2014. aastal kasutamata jäänud assigneeringud üle järgmistesse aastatesse vastavalt järgmisele tabelile. 4. MÕJU MAKSETELE Mis puudutab ümberpaigutuse mõju 2015. aasta maksetele, siis maksed nähakse ette 2015. aasta lõplikus eelarves. 2014. aastal tasumata jäänud esialgsete eelmaksete esimene osa tasutakse 2015. aastal koos eelmaksete teise osaga. Arvesse võtta tuleb seda, et 2014. aastal kasutamata jäänud vastavad assigneeringud on ümber paigutatud eelmise perioodi (2007–2013) tasumata arvete maksmiseks ning et 2015. aastal võidakse vajaduse korral teha vastupidine ümberpaigutus, et saada ettemakseteks vahendeid. Seda, millist mõju avaldab ümberpaigutus vahemaksetele keskmises ja pikas perspektiivis, on keerulisem ennustada. Õigusaktides, millega on kehtestatud fondide rakendamise kord, on sätestatud kasutamata assigneeringute automaatne kulukohustustest vabastamine kindlaksmääratud tähtaja jooksul: n+3 aastat Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide puhul ning n+2 aastat Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ja Sisejulgeolekufondi puhul, kusjuures aasta n on eelarvelise kulukohustuse võtmise aasta. Nii juhul, kui tegemist on 2014. aasta kulukohustuste assigneeringute ülekandmisega 2015. aastasse vastavalt finantsmäärusele kui ka juhul, kui seda tehakse vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määrusele, võetakse eelarvelised kulukohustused 2015. aastal ning ka n+3 tähtaega hakatakse arvestama 2015. aastast. Seega lõpeb see tähtaeg 2018. aasta lõpul, mitte 2017. aasta lõpul. Kui kohaldatakse reeglit n+2, kehtib sama: tähtaeg algab 2015. aastal ja ka selle lõpp nihkub aasta võrra hilisemaks. Seega võib põhimõtteliselt makseid kanda ühest aastast teise, ilma et see vähendaks 2014.–2020. aasta üldist maksete vajadust. Tegelik täitmine siiski ei olene ülekandmistest. Kõikide programmide kulud on olenemata programmide vastuvõtmise kuupäevast rahastamiskõlblikud alates 1. jaanuarist 2014 (noorte tööhõive algatuse puhul alates 1. septembrist 2013 ja enim puudustkannatavate isikute Euroopa abifondi puhul 1. detsembrist 2013). See tähendab, et programmi rakendamine võib alata enne selle ametlikku vastuvõtmist, mis kärbib viivituse mõju vahemaksete taotluste esitamisele. Kulukohustuste 2014. aastast ülekandmise mõju iga-aastastele maksete ülemmääradele vähendab eeldatavasti see, et liikmesriikidel on esialgsete eelmaksete ja iga-aastaste eelmaksete kasutamiseks aega n+3 aastat (n+2 aastat Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi puhul), ja see, et mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 5 kohaselt on olemas maksete koguvaru. Seetõttu ei tee komisjon ettepanekut muuta maksete ülemmäärasid. Ta analüüsib olukorda rakendamise seisukohast korrapäraselt ja esitab vajaduse korral ettepanekuid kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määrusega. 5. MUUDETUD FINANTSRAAMISTIK (JOOKSEVHINDADES) Allpool esitatud mitmeaastase finantsraamistiku tabelis on assigneeringute ülekandmise ettepanek esitatud jooksevhindades koos 2015. aasta tehnilise kohandusega[5]. Nõukogu määruses, millega muudetakse mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevat määrust, tuleb viidata viimase lisas esitatud tabelile, mille hinnad on 2011. aasta püsihinnad. Seepärast tuleb summad jooksevhindades arvutada ümber 2011. aasta hindadeks. 2015/0010 (APP) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 312, võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013[6] artikliga 19 on ette nähtud, et kui pärast 1. jaanuari 2014 võetakse vastu uued struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi, ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi õigusnormid või programmid, mille eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, muudetakse mitmeaastast finantsraamistikku, et kanda järgmistesse aastatesse üle 2014. aastal kasutamata jäänud vahendite osa, mis ületab asjaomaseid kulude ülemmäärasid. Muutmine seoses 2014. aastal kasutamata jäänud vahendite ülekandmisega tuleb vastu võtta enne 1. maid 2015. (2) Hilise vastuvõtmise tõttu ei onud võimalik kulukohustustega siduda ega 2015. aastasse üle kanda 11 216 187 326 eurot (jooksevhindades) struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi assigneeringuid, 9 446 050 652 eurot (jooksevhindades) Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi assigneeringuid ning 442 319 096 eurot Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ja Sisejulgeolekufondi assigneeringuid. (3) Määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 lisa tuleks seetõttu muuta, kandes 2014. aastal alamrubriigis 1b ning rubriikides 2 ja 3 kasutamata jäänud kulukohustuste assigneeringud üle järgmistesse aastatesse. Seepärast tuleks jooksevhindades esitatud summad arvutada ümber 2011. aasta hindadeks. (4) Seepärast tuleks määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013 vastavalt muuta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga. Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja [1] ELT L 347, 20.12.2013, lk 884. [2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1). [3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320). [4] Nii finantsmääruse kohaselt ülekantud vahendite kui ka mitmeaastase finantsraamistiku määruse kohaselt 2015. aastasse ülekantud 2014. aastast kulukohustuste assigneeringute suhtes võetakse eelarvelised kulukohustused 2015. aastal. Seetõttu lükkub Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide n+3 tähtaeg 2017. aasta lõpult 2018. aasta lõpule, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi n+2 tähtaeg aga 2016. aasta lõpult 2017. aasta lõpule. [5] Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Finantsraamistiku tehniline kohandamine 2015. aastaks vastavalt kogurahvatulu muutustele (nõukogu määruse nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) artikkel 6), COM(2014) 307 final, 28.5.2014. [6] Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, 2. detsember 2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884). LISA MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK (EL 28)