Käesolev aruanne Rumeeniasse tehtud tõhustatud järelevalvemissiooni kohta edastatakse nõukogule vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 11 lõikele 4 . Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 11 lõikega 5 edastati järelevalvemissiooni esialgsed järeldused Rumeeniale, et ta esitaks oma arvamuse.

Rumeenia — märkimisväärse kõrvalekalde menetlus

Tõhustatud järelevalvemissioon, 26.–27. september 2017

Aruanne

1. Sissejuhatus

Tulenevalt märkimisväärsest kõrvalekaldest keskpika perioodi eelarve-eesmärgist 2016. aastal, käivitati Rumeenia suhtes 2017. aasta kevadel märkimisväärse kõrvalekalde menetlus. Kui liikmesriigi struktuurne eelarvepuudujääk oli 2015. aastal alla 1 %, siis 2016. aastal suurenes see 2,5 %-ni SKPst peamiselt kaudsete maksude märkimisväärsete kärbete ja avaliku sektori palkade kasvu tõttu. Sellest tulenevalt esitas komisjon 22. mail 2017 Rumeeniale hoiatuse ja tegi nõukogule ettepaneku märkimisväärse kõrvalekalde menetluse algatamiseks. 16. juunil 2017 heaks kiidetud soovituses märkimisväärse kõrvalekalde menetluse algatamiseks kutsus nõukogu Rumeeniat üles võtma meetmeid selle tagamiseks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2017. aastal 3,3 %. See vastab struktuursele kohandusele 0,5 % SKPst aastas, mis on stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa kohaselt minimaalselt vajalik jõupingutus. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb seega 2017. aastal võtta parandusmeetmeid, mis on komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi lähteväärtusega võrreldes1,8 % SKPst. Rumeenia on teavitanud nõukogu meetmetest, mida ta on võtnud vastuseks nõukogu soovitusele. Teatamise tähtaeg oli 15. oktoober 2017. Komisjon hindab praegu Rumeenia esitatud teabe sisu.

Komisjon korraldas tõhustatud järelevalvemissiooni 26.–27. septembril 2017. Järelevalvemissioon viidi läbi määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 11 lõike 2 alusel. Missioonil osalejad kohtusid rahandusministri Ionuţ Mişa ja Rumeenia Keskpanga presidendi Mugur Isărescu, aga ka Rumeenia eelarvenõukogu ja Rumeenia parlamendi eelarvekomisjonide liikmetega. Missiooni eesmärk oli saada teavet Rumeenia ametiasutuste kavandatud eelarvemeetmete kohta, et paremini teadvustada eelarveriske ja edendada kooskõla stabiilsuse ja kasvu paktiga. Samuti hinnati eelarvesuundumusi ja eelarve täitmist 2017. aastal.

2. Missiooni järeldused

Mõisteti, et Rumeenia ametiasutused ei kavatse märkimisväärse kõrvalekalde menetlust käsitleva soovituse alusel meetmeid võtta. Rahandusminister kinnitas, et 2017. aasta eesmärk on valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk 3 % SKPst, kusjuures struktuurne kohandamine ei ole 2017. aastal prioriteet. 2017. aasta eelarveparandustes, mille valitsus võttis vastu septembris 2017, on valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki hoitud 2,96 % tasemel SKPst, samas kui makromajanduslik prognoos paranes. See osutab struktuurse eelarvepuudujäägi edasisele halvenemisele võrreldes 2017. aasta esialgse eelarvega, mis juba lähtus ekspansiivsest eelarvepoliitikast. Rahandusminister väitis, et soovitus märkimisväärse kõrvalekalde menetluse algatamiseks võeti vastu aasta lõpus, jättes soovitatud struktuurse kohandamise rakendamiseks vähe aega.

Samuti tekitavad hiljuti vastu võetud 2017. aasta eelarveparandused riigi rahanduse kvaliteedi osas muret. Eelarveparanduste peamised elemendid on järgmised: i) SKP kasvu korrigeeriti 5,2%-lt 5,6%-ni; ii) valitsemissektori eelarvepuudujäägi (raha) eesmärki hoiti 2,96% tasemel SKPst; iii) maksutulu korrigeeriti allapoole (sest käibemaksu ja äriühingu tulumaksu alandati), iv) sotsiaalmakseid ja mittemaksulist tulu (st riigi osalusega ettevõtetest saadud dividendid) korrigeeriti ülespoole. Riigi osalusega ettevõtetest saadud dividendide suurenemine on osaliselt seotud uue taotlusega määrata dividende eelmiste aastate jaotamata kasumist; v) kulude poolel vähendati kapitalikulusid umbes neljandiku võrra; vi) samas suurendati avaliku sektori palkasid ja sotsiaaltoetusi. Seoses eelarve struktuuriga tuleb märkida, et selle asemel, et võtta meetmeid pikaajalise majanduskasvu edendamiseks, näiteks ELi vahendite parem ärakasutamine või avaliku sektori investeeringute kvaliteedi parandamine, on Rumeenia võtnud meetmeid, mis suurendavad tarbimist lühiajalises perspektiivis (kaudsete maksude kärped ja avaliku sektori palkade kasv) ja mida on raske tagasi pöörata.

Ametiasutused on seadnud eesmärgiks hoida 2018. aastal valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk 3 % tasemel SKPst. Rahandusminister on teatanud kahest eesmärgist 2018. aastal: esiteks hoida valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk 3 % tasemel SKPst ja teiseks vähendada struktuurset eelarvepuudujääki 0,5 % võrra SKPst. Missiooni käigus tehti kindlaks, et arvestades positiivset ja suurenevat SKP lõhet, toob valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi hoidmine 2018. aastal 3 % tasemel SKPst endaga kaasa struktuurse eelarvepositsiooni halvenemise.

Kui poliitikat ei muudeta, suureneb komisjoni prognooside kohaselt valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk avaliku sektori palkade edasise märkimisväärse kasvu tõttu 2018. aastal tõenäoliselt oluliselt üle 3 % SKPst. Juunis 2017 kiitis Rumeenia parlament heaks palkade ühtlustamise seaduse. Selle seaduse eesmärk on ühtlustada avaliku sektori palgakategooriaid, mis on praegu väga erinevad, ja määrata kindlaks iga avaliku sektori ametipositsiooni palk. Seaduses määratakse kindlaks kõnealuse eesmärgi saavutamiseks võetavad meetmed. Uut palgasüsteemi hakatakse täielikult rakendama 2022. aastal. Jaanuaris 2018 suurenevad kõigi valitsemissektori töötajate palgad 25 % võrra. Seejärel on iga-aastane palgatõus 25 %, mis arvutatakse 2018. aasta jaanuari töötasu ja 2022. aasta eesmärgiks seatud vahe põhjal. Lisaks 25 %-lisele üldisele palgakasvule jaanuaris 2018 on tervishoiu- ja haridussektoris 2018. aastal ette nähtud täiendav palgatõus. Seega kui poliitikat ei muudeta, suureneb valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk tõenäoliselt märkimisväärselt üle 3 % ja võib-olla isegi veidi üle 4 % taseme SKPst (täpsema hinnangu saab teha sügisprognoosi koostamise ajal). Et saavutada 2018. aastaks püstitatud eesmärgid ja täita stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa, tuleb ametiasutustel võtta seega täiendavaid meetmeid.

Ametiasutused soovivad, et töötajad võtaksid sotsiaalmaksed täielikult enda kanda, et pehmendada palkade ühtlustamise seaduse mõju. Kavas on suurendada sotsiaalmakseid, mida töövõtjad oma brutopalgalt maksavad. Valitsus kavatseb selle muudatuse ellu viia koos üldise sotsiaalmaksumäära vähendamisega, alandades seda praeguselt tööandja 22,75 %-lt ja töövõtja 16,5 %-lt töövõtja 36 %-ni ning vähendades ka üksikisiku tulumaksumäära 16 %-lt kas 12 % või 10 %-ni. Valitsus püüab leida ka õiguslikku lahendust, mis tagaks, et erasektori tööandjad suurendaksid oma töötajate brutopalku nõnda, et sotsiaalmaksete tasumise korra muutus ei mõjutaks nende netopalka.

Lisaks kaalub valitsus võimalusi tühistada 2008. aasta pensionireform, millega võeti kasutusele teine pensionisammas. Ametiasutused tahavad vähendada sotsiaalmaksete paigutamist teise pensionisambasse, mis on Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemi (ESA) eeskirjade kohaselt valitsemissektori väline. Selliseid maksed moodustavad aastas ligikaudu 0,8 % SKPst. Osutatud meede vähendaks eelarvepuudujääki lühiajaliselt. Sellest tulenev kasu hajuks pikas perspektiivis, sest sotsiaalmaksete mittemaksmisega teise sambasse kaasneks kohustus maksta tulevikus vanaduspensioni. Lisaks võib sellel muutusel olla negatiivne mõju pensionisüsteemi elujõulisusele ja kapitaliturgude arengule. Missioonil osalejad hoiatasid, et pensionisüsteemi nii põhjalikku muutmist ei tohiks teha kiirustades ja ilma korraliku analüüsita, lähtudes vaid lühiajalistest eelarvepuudujäägi vähendamise põhjustest. Näib, et selles etapis ei ole kaalutud teise sambasse kogunenud varade riigistamist, mis ESA eeskirjade kohaselt ei mõjuta valitsemissektori puudujääki.

Järelevalvemissioonil arutati ka hiljuti vastu võetud käibemaksu jagatud maksmise mehhanismi. 2017. aasta augusti lõpus võttis valitsus vastu erakorralise määruse, millega muudeti maksuseadustikku. Määruse eesmärk oli parandada maksueeskirjade täitmist ja sellega nähti ette, et kõik käibemaksukohustuslased peavad alates jaanuarist 2018 kasutama käibemaksu maksmiseks eraldi kontosid. Missiooni käigus rõhutati, et sellise kohustusliku mehhanismi jaoks võib kõigepealt vaja olla taotleda erandit käibemaksudirektiivist. Rahandusministeerium vaidlustas erandi taotlemise vajaduse ja väitis, et komisjonil puudub meetme kohta täpne teave.

Rumeenia Keskpank kinnitas protsüklilist eelarvepoliitikat, mis suurendas veelgi komisjoni muret praeguste poliitikameetmete kombinatsiooni pärast. Rumeenia majandus on praegu hoogsalt elavnemas, mis on ideaalne aeg eelarvepuhvri kogumiseks võimaliku languse ajaks. Sellele vaatamata on Rumeenia eelarvepositsioon olnud väga ekspansiivne. Sellest vaatenurgast tundub, et Rumeenia eelarvepoliitika ei ole mõistlik ja avaldab tugevat survet rahapoliitikale.

Missiooni liikmed vahetasid arvamusi Rumeenia parlamendi eelarve- ja maksupoliitika komisjonide liikmetega. Nii valitsuskoalitsioon kui ka opositsioon olid mures eelarve struktuuri pärast, eelkõige avaliku sektori investeeringute kärbete ja nende mõju pärast pikaajalisele majanduskasvule. Jäi mulje, et ühiskomisjonide esimehe arvates oleks vaja muuta eelarvepoliitikat ja alustada struktuurset kohandamist 2018. aastal.