mis on lisatud programmi LIFE vahehindamisele

Vahearuandes analüüsitakse programmi LIFE uusi elemente ning hinnatakse, kuidas LIFE sidusrühmad on need vastu võtnud ning millised on esialgsed tulemused võrreldes ootustega.

Vahehindamine hõlmab programmi esimest kaht aastat (2014–2015) ning põhineb peamiselt organisatsioonivälise, sõltumatu konsultandi tehtud uuringu tulemustel (LIFE määruses nõutav uuring). Uuring tehti ajavahemikul 2016. aasta märtsist kuni 2017. aasta jaanuarini. See põhines programmi LIFE taotluste ja projektide juhtimiseks loodud projektiandmebaasidesse sisestatud andmete ja näitajate analüüsil.

Hetkel elluviidava programmi LIFE eelarve on 3,4 miljardit eurot.

Rahastamisvahendi üldised eesmärgid on järgmised:

1992. aastal käivitatud programmi LIFE on 25 tegutsemisaasta jooksul korduvalt hinnatud. Hetkel elluviidav programm (2014–2020) on välja töötatud asjaomaste hindamiste tulemusena ning juhindub eelmiste programmide elluviimisel saadud kogemustest.

Käesolevas aruandes esitatakse kokkuvõte hindamistulemustest ning antakse soovitusi järelmeetmeteks. Aruandele on lisatud talituste töödokument, mis annab hindamise tulemustest täpsema ülevaate.

Käesolevas vahearuandes hinnatakse programmi LIFE asjakohasust ning Euroopa lisaväärtust vastavalt parema õigusloome suunistele. Aruandes hinnatakse, kas programm on jätkuvalt asjakohane kõnealuste küsimuste käsitlemisel ning annab lisaväärtust võrreldes tulemustega, mida liikmesriigid oleksid iseseisvalt saavutanud. Samuti hinnatakse, kas LIFE on tõhusalt ja tulemuslikult saavutanud oma eesmärgid ning kas programmi tingimused on kooskõlas muude programmide tingimustega.

Programm LIFE 2014–2020 on Euroopa Liidu keskkonna- ja kliimaprojektide rahastamisvahend. Programmi LIFE üldine eesmärk on Euroopa lisaväärtusega projektide kaasrahastamise kaudu rakendada ja välja töötada ELi keskkonna- ja kliimapoliitikat ning vastavaid õigusakte.

Alates rahastamisvahendite käivitamisest 2015. aasta veebruaris uuris EIP märkimisväärset hulka võimalikke tegevusi. Esimene tegevus sai rahastuse 2017. aasta aprillis ning sama aasta jooksul on oodata veel kahe või kolme tegevuse rahastamist.

NCFF loodi tõestamaks, et looduskapitali projektid on võimelised tulu teenima ja kulusid kokku hoidma. Kavas on ellu viia korratavad, garanteeritult tulusad tegevused, mille eesmärk on tõendada kontseptsiooni toimivust ning tekitada võimalikes investorites huvi otseselt bioloogilisele mitmekesisusele ja kliimamuutustega kohanemisele suunatud projektide vastu.

PF4EE raames on kohalike vahendajapankadega seni sõlmitud kuus lepingut. Esialgu prognoosis PF4EE energiatõhususe projektide investeeringute kogumahuks kuni 540 miljonit eurot. Seniste tulemuste ning järgmiste kavandatavate lepingute valguses kujuneb investeeringute kogumahuks Euroopa Investeerimispanga (EIP) prognooside kohaselt kuni 1 miljard eurot (430 miljonit eurot EIP-lt ja 570 miljonit eurot finantsvahendajatelt). Esialgse 80 miljoni euro suuruse LIFE rahastuse finantsvõimendus tõotab seega kujuneda 12,5-kordseks.

PF4EE toetab investeeringuid, mille eesmärgiks on viia liikmesriikide energiatõhususe tegevuskavasid ellu finantsvahendajate kaudu.

Uuenduslike lahenduste katsetamiseks on elluviidavasse programmi katseprojektina lisatud kaks rahastamisvahendit – looduskapitali rahastamisvahend (NCFF) ja energiatõhususe vahendite erasektori poolse rahastamise rahastamisvahend (PF4EE).

Esimest korda on programmiga hõlmatud ka integreeritud projektid. Nõudlus integreeritud projektide järele on algusest peale ületanud olemasolevaid vahendeid toetuse jagamise kõikides etappides. Ajavahemikul 2014–2015 esitati 66 kontseptsioonikirjeldust ning toetust anti 15 projektile.

Toetust antakse väga erinevatele organisatsioonidele: nii suurtele kui ka väikestele ettevõtetele (kokku 44 %, kellest 33 % on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted), samuti eraõiguslikele mittetulunduslikele organisatsioonidele (24 %) ja avalik-õiguslikele asutustele (32 %).

Traditsiooniliste projektide rahastamise nõudlus on erakordselt suur. Esitatud taotluste ja toetatud projektide keskmine suhe on 9:1, keskkonnaalase juhtimise ja teabe prioriteetses valdkonnas 12:1 ning kliimamuutuste leevendamise valdkonnas 5:1.

Eelarvest eraldatavad summad täidavad määrusest tuleneva nõude, mille kohaselt vähemalt 81 % vahenditest tuleb eraldada projektidele, mida rahastatakse tegevustoetustega ja rahastamisvahendite raames teostatud tegevustele, kui see on asjakohane.

Allpool esitatud joonisel on näha, et suurem osa eelarvest kulub traditsioonilistele ja integreeritud projektidele, millele järgnevad hanke- ja haldustugi ning rahastamisvahendid.

­tegevuste koosmõju on eriti tulemuslik. Programmi tulemuslikkuse eeldatavaks suurendamiseks kombineeritakse 25 aasta jooksul omandatud kogemustel põhinevad tegevused (nt traditsioonilised projektid) uute tegevustega (nt integreeritud projektid, suutlikkuse suurendamise projektid ning tehnilise abi projektid ja rahastamisvahendid).

­programmil on palju sidusrühmi, kes väärtustavad programmi asjakohasust ja kohalikest vajadustest lähtuvaid kvaliteetseid tegevusi ning

­programm on paindlik ning sellega on võimalik operatiivselt reageerida uutele vajadustele ja prioriteetidele;

Programmi peamised omadused, mis toetavad eesmärkide saavutamist, on kokkuvõttes järgmised:

Hiljutised poliitilised projektid, mille ettevalmistamist on rahastatud programmi LIFE kaudu (eelkõige 2015. aastal vastu võetud ringmajanduse pakett, 2014. aastal vastu võetud kliima- ja energiaraamistik 2030, 2016. aastal ratifitseeritud Pariisi kokkuleppe rakendamine ning ELi kohanemisstrateegia), aitavad eeldatavasti kujundada Euroopa majanduse tulevikku järgmistel aastakümnetel.

Programm toetab strateegiat „Euroopa 2020“, rahastades projekte, mille eesmärk on edendada ressursitõhusust, jätkusuutlikku arengut ja innovatsiooni. Samuti rahastatakse projekte, mille eesmärk on suurendada tööhõivet ning tuua täiendavat kasu lisaks programmi LIFE peamistele eesmärkidele.

Hindamise esialgsed tulemused ning varasema programmi LIFE+ andmed näitavad, et hetkel elluviidav programm LIFE täidab oma eesmärki hästi. Programm soodustab kiiremat rahastamist, parimate tavade jagamist ning täiustamisele ja muutuste kiirendamisele suunatud toetustegevusi.

2014. ja 2015. aastal elluviidud projektide esialgne analüüs näitab, et 2017. aastaks püstitatud vahe-eesmärkidest on saavutatud 70 % (esimese mitmeaastase tööprogrammi andmetel). Kavandatud tulemuste saavutamine annab kindluse, et programm LIFE 2014–2020 aitab üldiste eesmärkide saavutamisele oluliselt kaasa.

Programmi rakendamine on varajases staadiumis, mistõttu ei ole tulemused veel kättesaadavad. Samas on tõendeid, et elluviidavate projektide ja tegevuste prognoositud tulemused aitavad saavutada programmi kõiki eesmärke.

Käesolevas jaos antakse ülevaade hindamisest. Täpsem teave on esitatud asjaomases talituste töödokumendis.

Mitmed panga uuritud võimalikud tegevused ei realiseerunud, seda eelkõige majanduslikel kaalutlustel. See kinnitab eelhindamise käigus avastatud probleemide olemasolu.

­toimetulek rohkete prioriteetide ja uute põhiväljakutsetega (nt ringmajandus, kliima- ja energiaraamistiku 2030 olulist innovatsiooni vajavate eesmärkide saavutamine, Pariisi kokkuleppe rakendamine, ELi kohanemisstrateegia võimalik läbivaatamine, linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi rakendamise vajadus, kestliku arengu tegevuskava 2030 rakendamine ja kestliku arengu eesmärkide saavutamine) olemasolevate rahaliste vahendite piires, mis tähendab, et mitte kõik eesmärgid ja prioriteetsed valdkonnad ei pruugi olla kaetud piisavate projektidega ning

­takistuste ületamine (nt toetusesaajate jaoks investeeringu planeerimiseks vajalike rahaliste vahendite ja/või suutlikkuse/tööjõu puudumine, mis mõjutab projekti tulemuste korratavust ja ülekantavust) kohandatud või sihtotstarbeliste meetmete abil.

b.Tõhusus

Välisuuringus on arvesse võetud 2014. aasta projektikonkursil edukaks osutunud projektide kavandatud tulemusi ning prognoositud, et projektid annavad ühiskondlikku kasu 1,7 miljardi euro ulatuses. Oodatav kasu on seega neli korda suurem kui programmi LIFE 2014. aasta kogueelarve.

Programmi LIFE programmi haldamisega seoses jõuti välisuuringu tulemusena järeldusele, et programmi LIFE halduskulud on võrreldes muude ELi rahastatavate programmidega väiksemad. Seejuures on arvesse võetud EASME-le eraldatud rahaliste vahendite osakaalu erinevate programmide delegeeritud vahendites.

Algsete prognooside kohaselt pidanuks haldamise üleandmine (delegeerimine) komisjonilt EASME-le aitama ajavahemikul 2014–2020 kokku hoida 8,2 miljonit eurot, võrreldes olukorraga, kus toetuste haldamine oleks jäänud komisjoni ülesandeks. Viimased arvutused, mis põhinevad EASME tegelikel kuludel programmi rakendamise esimese kolme aasta jooksul, näitavad, et prognoositav tõhususe kasv on veelgi suurem.

Kõik programmi LIFE sidusrühmad väärtustavad EASME tööd.

Välisuuring tuvastas vajaduse lihtsustada programmi LIFE toetuste andmise menetlust. Uuringu tulemusena kavandati meetmed taotluste esitamise koormuse ning aruandlusnõuete ja -näitajate vähendamiseks. Täiendavalt käsitletakse seda teemat järgmises mitmeaastases tööprogrammis. Uuring tuvastas ka valdkonnad, kus riiklikel kontaktpunktidel on võimalik tegevust tõhustada, et tagada kõikides liikmesriikides toetuse miinimumstandardid ning tegutsedes initsiatiivikamalt. Uuendada tuleks ka programmi LIFE kommunikatsioonistrateegiat, et paremini kaasata sihtrühmi, edastada eesmärgi- ja sihtrühmapõhiseid sõnumeid ning parandada osalejate vahelist koostööd.

c.Sidusus

Esialgsete tulemuste kohaselt on programmi LIFE sisemine struktuur kooskõlas ELi poliitika ja prioriteetidega ning võimaldab lahendada olemasolevaid probleeme ja uusi väljakutseid.

Välisuuringu tulemusena leiti, et käimasolevad projektid edendavad sageli rohkem kui üht prioriteetset valdkonda ning et projektidel on seega sünergiline, kombineeritud mõju. Näiteks kliimamuutuste leevendamise projektid aitavad sageli kaasa ka kliimamuutusega kohanemisele, looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsele ning välisõhu kvaliteedi ja ressursitõhususe tagamisele.

Programm LIFE programm on mõeldud täiendama muid ELi rahastamisprogramme.

Võrreldes muude ELi rahastamisprogrammidega on LIFE ainus otseselt keskkonna- ja kliimaprojektidele suunatud programm: muude programmide puhul on tegevus keskkonna ja/või kliima valdkonnas seotud muude üldiste eesmärkidega (näiteks teadustöö või maaelu areng). See vähendab võimalikke kattuvusi.

Hindamistulemused kinnitasid, et programmid LIFE ja „Horisont 2020“ aitavad kaasa ühiste eesmärkide saavutamisele erineval, kuid kohati teineteist täiendaval viisil. Esimeste tegevusaastate jooksul on programmid toiminud teineteist toetavalt.

Programmi LIFE ülesehitus soodustab programmi „Horisont 2020“ ja eelnenud raamprogrammide alla kuuluvate keskkonna- ja kliimauuringute tulemuste ja uuenduste kasutamist LIFE projektides. See võimaldab ELi rahastatud teadusuuringute käigus välja töötatud, katsetatud ja kasutusse võetud teadmisi ja lahendusi ellu viia ja võimendada.

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide (ESIF) vastastikust täiendavust programmiga LIFE käsitletakse ka ühissätete määruses ning seda kontrollitakse süstemaatiliselt kõikides programmdokumentides (nt partnerluslepingutes ja rakenduskavades).

Programmide elluviimise nii varajases staadiumis on keeruline hinnata, kas ja millisel määral prognoosid realiseeruvad, kuid

­prognoositakse, et integreeritud projektid saavad pärast programmi LIFE 153 miljoni euro suurust investeeringut muudest ELi programmidest (EAFRD, ERF, INTERREG, ESF, EMKF, programm „Horisont 2020“) veel 1,98 miljardit eurot. See tähendab, et programm LIFE on edukalt põimitud erinevate EL rahavoogudega kümnes liikmesriigis, kus viiakse ellu looduse, õhu, vee ja jäätmekäitluse keskkonnaaspektide suunitlusega integreeritud projekte ning maakasutuse ja kohanemise suunitlusega kliimaprojekte;

­on tõendeid, et sarnast mehhanismi kasutati varem maaelu arengu ja INTERREGi projektide puhul, mis käivitati eelmiste LIFE-programmide raames.

d.Asjakohasus