ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 20.7.2004 
KOM(2004) 519 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE 
EUROOPA KOOLIDE SÜSTEEMI ARENDAMI SE VÕIMALUSTE ARUTELU   
  
 
ET 2   ET 1. EUROOPA KOOLID 50 AASTAT HILJEM 
Sissejuhatus 
Viimase 50 aasta jooksul on Euroopa koolid osutanud kõrge kvaliteediga, 
multikultuurset, mitmekeelset haridusteenust EL-i institutsioonide töötajate lastele. 
Tänu koolidele on institutsioonidel olnud lihtsam võtta tööle kogenud ja kõrge kvalifikatsiooniga töötajai d. Tunnustatud ja tihti kiid etud Euroopa küpsustunnistus 
võimaldab juurdepääsu ülikoolih aridusele kõikjal Euroopas. 
Käesoleva arutelu eesmärk ei  ole teha konkreetseid ettepa nekuid, vaid anda hinnang 
Euroopa koolide arengule ning, võttes ar vesse EL-i laienemise ja muutumise 
protsessi, alustada ühise lähenemisviisi leidmiseks läbirääkimisi koolidearengu ja võimalike muudatuste üle. 
Koolide tulevikku puudutavad ideed peav ad lähtuma põhimõttest, et nende 
haridusalane edu ei tohi sattuda ohtu ega väheneda. Komisjon panustab Euroopa 
koolide süsteemile ja võimalikult headele tulemustele, ehitades ja arendades süsteemi, mis on rajatud tugevale alusele. 
Koolide vaieldamatu edu ei tähenda aga, et poleks vaja hinna nguid ja annalüüsi. 
2002. aasta detsembris võttis Euroopa Parlament vastu Böschi aruande koolide tuleviku kohta. Sellele järgnenud töödokument andis kasuliku ja õigeaegse hinnangu Euroopa koolide süsteemi eeliste ja puuduste kohta. Koos kuratooriumi ja 
kontrollikoja hiljutiste aruannetega a ndsid nad põhjaliku hinnangu süsteemi 
tulemuslikkuse ja tõhususe kohta. Need  muutuste mehhanismid koos viimasest 
laienemisest saadud impulsiga eelda vad koolide piiratud tingimustel 
ümberhindamist, mille käigus käsitletaks nii nende keerulist juhtimist ja organisatsioonilist ülesehitust kui ka pr aegu pakutava teenuse kvaliteeti võrreldes 
selle maksumusega. 
Seega on komisjoni, kes oma töötajate la ste kaudu on koolide peamine kasutaja, 
ülesandeks tegutseda ennetavalt ning ot sida laialdase arutelu kaudu uutmoodi 
lähenemist, mis põhineks üksmeelel nii palju kui võimalik. 
1.1. Ajalooline taust 
Loodud 50 aastat tagasi Euroopa Ühenduse tö ötajate lastele hariduse andmiseks, 
moodustavad Euroopa koolid oma olemus elt põhiliselt avalikest vahenditest 
rahastatava süsteemi, mis asub väljaspool  riiklikke haridussüsteeme ning mida 
reguleerib rahvusvaheline leping - „Eur oopa koolide põhikirja konventsioon”. 
Komisjon esindab Euroopa ühendusi kui konv entsiooni üht osapoolt kuratooriumis, 
mis koosneb enamasti liikmesriikide esindaja test. Tegelikkuses ka etakse suurem osa 
(peaaegu 60%) koolide kulutustest EL-i eelarve st, kuigi ühenduse eelarves esitatakse 
seda tasakaalustustoetusena . (Andmei d Euroopa koolide kohta vaata 1. lisast ).  
1.2 Kasvamine, laienemine ja detsentraliseerimine 
 
ET 3   ET Institutsioonide kasv ja li idu järjestikused laienemi sed on kaasa toonud Euroopa 
koolide süsteemi märkimisväärse laienemise  ühest koolist ühes piirkonnas 14 koolini 
10 asukohas selle aastakümne lõpuks1. See on omakorda tekitanud uusi keelelisi 
nõudeid (algupärase nelja keele asemel on praegu kasutuses 11 keelt, lisandub veel 
kolm keelt uutest liikmesriikidest). Tulevikus võib keeli veelgi juurde tulla, juhul kui 
on täidetud 2000. aastal kuratooriumi kehtestatud kriteeriumid keelterühmade avamise kohta
2. Kasvavat probleemi kujutab endast ka Euroopa Liidu tegevuse 
detsentraliseerimisest tingitud tegevuspiir konna laienemine seoses EL-i /ühenduse 
asutuste arvu kasvuga ja ne nde paiknemisega erinevates  kohtades üle liidu. Juba 
praegu on mõnes piirkonnas kasutusele võe tud ajutised haridusalased lahendused. 
Teatud tüüpi rahvusvaheline ja mitmekeelne haridus peab alati olema EL-i ametnike 
lastele kättesaadav kõigis p iirkondades, kus asuvad EL-i in stitutsioonid või organid, 
kuid hariduse võimaldamine igale õpilasele tema emakeeles üle 20 ametliku keelega EL-is ning ka väikese õpilaste arvuga piirkondades vajab tõepoolest hoolikat 
läbimõtlemist ja arutamist. Probleeme  tekib eelkõige väikeste koolidega. 
2. EUROOPA KOOLIDE SÜSTEEMI AREN DAMINE: VALIKUD JA PIIRANGUD 
Selleks, et pakkuda ka edaspidi kõrgetasem elist Euroopa haridust ning tulla toime 
eespool mainitud uute ülesannete ja nõudmi stega, peab süsteemi ümbervaatamine 
sisaldama muudatusi alates nendest, mis on saavutatavad lühikese või keskmise 
ajavahemiku jooksul ning ka selliseid, mille puhul võivad vajalikuks osutuda laiaulatuslikud muudatused, sealhulgas praeguse konventsiooni ümbertöötamine.  
Komisjoni arvamus on, et piisavalt hea ta htmise korral on ka praeguse korra raames 
võimalik mõningaid muudatusi läbi viia neis  valdkondades, kus saavutatakse kiiresti 
üksmeel. Kuna Euroopa koolide ülesanne on anda haridust ühenduse institutsioonide 
ja asutuste töötajate lastele, oleks pi kemas perspektiivis üsna kasulik liita 
institutsioonid palju tugevamini koolide juht imise ja rahastamisega (võib-olla isegi 
komisjoni kantselei abil). Vastutus õppekava, kooli k ontrollimise ja Euroopa 
bakalaureusekraadi organiseerimise eest (praegu vastutavad kuratoorium ja 
inspektorite nõukogu  ) peaks jääma peamiselt liikmesriikide pädevusse. 
Seega keskenduvad järgmised osad Euroopa ko olide süsteemi juhtimis-, haldamis- ja 
eelarveküsimustele. Seejärel käsitletaks e mitmeid haridusküsimusi, mis puudutavad 
eelkõige õppeprogrammi ja teenuse osutamise kvaliteeti koolides. 
2.1. Juhtimine – valikud lühemas ja pikemas perspektiivis 
Praegu peab kuratoorium tegelema Euroopa koolide kõikide haridusalaste, rahaliste 
ja haldusprobleemidega. Paljude huvirühm ade arvates muutuvad probleemid, millega 
kuratoorium praegu kokku puutub ja  mida ta enesele teadvu stab, veelgi tõsisemaks 
seoses laienemisest tingitud märgatava juurdekasvu tõttu nii liikmete, keelte kui koosolekute arvu osas. Kuratooriumi t öökoormuse suurenemine seoses Euroopa 
koolide süsteemi arenguga ja organisatoorse te muutuste keerulisusega toob kaasa 
vajaduse vaadata ümber kuratooriumi töökorra ldus. Isegi enne laienemist seisnes 
                                                
 
1 Lux II avatakse 2004. aas tal, Bxl IV 2008. aastaks 
2 “Euroopa koolide asutamise, sulgemise ja haldamise kriteeriumid", dok. 2000-D-7510, vastu võetud 
kuratooriumi nõupidamisel 24-25.10.2000 
 
ET 4   ET kuratooriumi tugevus võimes teha strateegilist analüüsi. Harva toimuvate 
nõupidamiste ja laia ning enamasti kaugel pa ikneva liikmeskonna tõttu ei sobi ta 
hästi vastu võtma tegevust puudutavaid otsuseid. Vaevalt et 10 uue liikmesriigi lisandumisel taoline olukord paraneb. 
Viimase 50 aasta jooksul on koolide juhtimine ja haldus silmnähtavalt arenenud 
paljudes liikmesriikides. Normiks on muut unud lastevanemate, õpetajaskonna ning 
kui võimalik, siis ka kooli teeninduspiir konda kuuluva kogukonna va litud esindajate 
täielik osalemine koolide juhtimises.  
Lähtudes sellisest arengust, on tehtud e ttepanekuid, et iga kooli halduskogule 
peaks andma märksa suurema rolli koolide juhtimises. Olemasoleva 
konventsiooni sätet, mille kohaselt  nõukogud „täidavad lisaks selliseid 
halduskohustusi, mida neile on andnud kura toorium”, on praegusel hetkel liiga 
vähe kasutatud. Samas võiks see olla al useks paljudele lisaülesannetele, mida 
iga kooli tasandil võiks täita. 
Pikemas perspektiivis võiks konventsiooni muuta nii, et see annaks üksikutele 
koolidele veelgi suurema tegevusvabadus e, ning luua halduskogud, millesse 
kuuluksid kuratooriumi (või selle õigu sjärglase) esindajad, institutsioonid, 
lastevanemad, õpetajad ja õpilased. 
Euroopa institutsioonid, mis on de facto peamiseks huvirühmaks, võtavad järjest 
rohkem osa koolide tegevusest, põhjendades seda asjaoluga, et neil on õigustatud 
huvi nii teenuse saajana kui ka peamise rahastajana.  Samas välistab kehtivast 
konventsioonist tulenev juhtimissüsteem nende institutsioonide osaluse peaaegu täielikult, sest komisjonil on kuratoorium is ainult üks hääl 17 (mõnikord ka 19) 
ülejäänud hääleõigusega liikme kõrval. Selline „puuduliku demokraatia” jäänuk 
kuratooriumis tuleks ära muuta. 
Kuigi tõeline areng selles valdkonnas saab toimuda ainult konventsiooni 
muutmise teel, võib olukorda vah epeal parandada, juhul kui teised 
institutsioonid ning kuratoorium kasuta ksid konventsiooni artikli 28 erisätteid 
ja jõuaksid kokkuleppele, mis annaks ühe koha kura tooriumis (ning seega ka 
ühe hääle) nii Euroopa Parlamendile , majandus- ja sotsiaalkomiteele, 
regioonide komiteele, Euroopa Ko htule kui ka kontrollikojale. 
Kaks ülalmainitud ettepanekut on saa vutatavad ilma koolide õigusliku aluse 
muutmiseta ning suhteliselt ki iresti. Üks võimalustest, mi s looks pikemaajalise aluse 
süsteemi tõhusaks ja stabiilseks juhtimisek s, on koolide tegevust ja rahaasju juhtiva 
komisjoni või EL-i asutuse loomine. Kõ ik tulevased ettepanekud peaksid olema 
kooskõlas üldiste juhistega taolis te organite moodustumisel. 
Juhul kui tehtaks ettepanek moodustada  uued komisjoni talitused või EL-i 
asutused, läheks vaja täielikku projekti teostatavuse uuringut, mis näitaks ära 
potentsiaalse kasu, mis arvestades hari duse ja õpetamise spetsiifilisi omadusi 
säilitaks praeguse juhtimismehhanismi  parimad traditsioonid, kvaliteedi ja 
vajaliku kogemustepagasi, kuid oleks samal ajal ef ektiivsem ja paindlikum. 
Samuti tuleks ümber vaadata finantsme hhanismid, sh liikmesriikidelt praegu 
saadavate otseste toetuste hüvitamise võimalused EL-i eelarves. 
 
ET 5   ET Kui oldaks üksmeelel, et selline lähene misviis toimib, peaks komisjon korraldama 
põhjalikud läbirääkimised ning võtma ar vesse otsese töölevõtmise mõjusid 
olemasolevale personalile, samuti kehtes tama pikad üleminekuperioodid (näiteks 
lepingulise töötaja staatuse saamiseks), et tagada olemasolevale õpetajaskonnale 
praeguste lepingute pikendamine. 
2.2. Administratiivsed parandused 
Seoses liikmesriikide haridussüsteemide arenguga ning selleks, et pidada sammu 
halduse parima praktikaga, on tehtud ette panek, et Euroopa koolide süsteem võiks 
esialgu saada kasu sellest, kui rakendataks parimat haldustava ja viimaseid uuendusi, 
sh hea haldustava eeskirja koostamine. See on algatus, mille eesmärk on tugevdada ja laiendada kehtivaid läbipaistvuse sätteid, sealhulgas õigust edasi kaevata kuratooriumi või üksikute koolide vastu võe tud vastastikkuseid otsuseid. Lisaks 
tuleks selgitada, kuidas jõuavad kaebus ed hiljuti loodud kaebustekogusse ning 
laiendada selle tegevust nii, et see hõlmak s kõiki põhjendatud kaebusi isikutelt, keda 
on mõjutanud iga konkreetse kooli, sh ka individuaalsete haridusküsimuste kohta 
tehtud otsused. 
2.3 Suurem vabadus haldus- ja personaliküsimuste lahendamisel 
Praegu tegelevad Euroopa koolid eelarve, rahastamise, personalijuhtimise, koolide 
arengustrateegia, osutatavate teenuste ning omaalgatusliku tegevuse ulatuse 
küsimustega, olles sealjuures ebakindlad ja rangete piirangute mõju all. Nad on 
kohustatud tegutsema iga-aastase tegevuska va alusel, täites edasilükkamatuid 
ülesandeid ning lahendades juhtimisprobl eeme, võimetuna samal ajal arendama 
pikemaajalisi strateegiaid iga konkreetse kooli tasandil ning koos teiste huvigruppidega. 
Koolidirektoritel peaks olem a kooli suhtes suurem rahanduslik ja administratiivne 
autonoomia ning võimalus võtta tööle ja juhtida kogu kooli õpetajaskonda. Koolile 
finants- ja haridusküsimustes antava au tonoomia tase vajab uurimist mitte ainult 
kehtiva konventsiooni piirangutest lähtude s, vaid süsteemi tuleks vaadelda 
konventsiooniväliselt. 
Praegu valivad liikmesriikide haridusasut used koolidesse lähetamiseks sobivad 
õpetajad. Samas näib, et lähe mal ajal on võimali k ja sobiv kaaluda, kuidas oleks 
võimalik anda lõpliku otsuse  tegemine õpetajate töölev õtmise suhtes hoopiski 
koolidele, kes suudaksid paremini hinna ta erilisi oskusi, mis on vajalikud 
edukaks õpetamiseks mitm ekeelses keskkonnas. 
Koos teiste ettepa nekutega halduse ( supra ) ja eelarvereformi ( infra ) kohta on 
võimalik kavandada Euroopa koolide suhtes  pikemaajalist nägemust, mille kohaselt 
jääks koolide otsustada, millise tasemega õpetajaid tööle võtta. Seda oleks vaja siduda rahandussüsteemi reformimisega, kusju ures piiramatu finantseerimise asemel 
EL-i eelarvest tuleks kehtestada kindla suurusega toetus, mis oleks seotud EL-i 
töötajate lastele pakutavate  haridusteenustega ja uute  koolide asutamisplaanidega. 
3. EUROOPA KOOLIDE RAHASTAMINE 
 
ET 6   ET Euroopa koolides toimub õppimine erinevat es keeltes ning õpetajateks on välismaal 
elavad õpetajad. Seega muutuvad vähemalt väiksemates keelterühmades klassid 
väiksemaks kui paljudes riiklikes koolides  ning seega näivad Euroopa koolid olevat 
kallimad kui tavapärased ri iklikud koolid. Komisjon on se llega leppinud ning kaitseb 
Euroopa koolide süsteemi, kuid peab saal juures enesestmõistetavaks vajadust 
kontrollida eelarveplaneerimist ja  tõendada koolide kasumlikkust. 
3.1. Eelarveline paradoks 
Praeguseks on tekkinud põhimõtteline vastuolu eelarvekorralduses. Nimelt on 
eraldatud tasakaalustavat toetust EL-i eelarve st iga-aastase eelarvemenetluse käigus, 
ilma et eelarvepädevad asutused saaksid mingilgi moel mõjutada Euroopa koolide 
kulutusi. Pealegi arvatakse üldiselt, et usaldusel põhinev süsteem, mille kaudu saavad 
Euroopa koolid oma eelarvete tasakaalustamiseks peaaegu pi iramatut toetust, ei ole 
tekitanud piisavat materiaalset huvi kont rollida paremini vahendite kasutamist, 
suurendada tulusid ja vähendada kulusi d, mida on võimalik teha ilma teenuse 
kvaliteeti vähendamata. 
Samal ajal on eelarve jätkuvalt  vaidlusalune punkt ka mõ nede liikmesriikide jaoks, 
mis praegu toetavad eelarvet umbes 22% ulat uses otseselt tööle lähetatud õpetajate 
kaudu, nagu konventsioonis on ette nähtud. Samas kannavad teatavad liikmesriigid 
muutuvate keeleliste nõuete tõttu ebaproportsionaalse lt suuri kulutusi ning nad on 
teatanud, et pole valmis veel gi suuremaid kulutusi kandma.  Nad on välja pakkunud 
kas jaotada kulud õiglasemalt või kaotada ül dse liikmesriikide poolne otsene rahaline 
toetus. Praeguse eelarvesüsteemi korral sooviksid paljud liikmesriigid paremat 
eelarvekontrolli ja koolisüst eemi rahalist juhtimist. 
Eespool toodust selgub, et koolide finantseerimissüsteem i muutmine on tõepoolest 
vajalik ning see võiks vähemalt osaliselt võ tta arvesse eespool nimetatud piiranguid 
ja probleeme ning lähtuda üldisest finant sperspektiivide raamistikust aastateks 2005-
2013. 
Ühenduse koolidele mõeldud rahaliste toet uste paremaks inte greerimiseks EL-i 
eelarvemenetlusse kuulutab komisjon piisavalt varakul t st. juba lähemal ajal 
välja järgneva aasta finantseerimise ülemp iiri ning loodab, et koolide eelarvete 
tegemisel arvestatakse sellega ning ko handatakse eelarved sellega. (Taolist uut 
lähenemisviisi rakendati juba 2005. aasta  eelarveprojektis, mille kuratoorium 
võttis vastu 2004. aasta aprillis). Kava ndatud eelarveeraldised peaksid igal 
aastal olema seotud muuhulgas koolide suur use ja vajaduste ning tõestusega, et 
kulutusi püütakse vähendada ja tasuvust suurendada. Võrdse suurusega Euroopa koolide kulusid ja vah endeid on tarvis võrrelda. 
3.2. EL-i personali hulka mittekuuluvate töötajate laste vastuvõtt 
Praegu jagunevad Euroopa koolide õpilased kolme „kategooriasse”. 1. kategooria 
moodustavad ühenduse institutsioonide, liikmesriikide ja muude ühenduse asutuste ja organite alaliste esindajate lapsed ni ng ka koolide töötajate lapsed. 2. kategooria 
moodustavad kolmandate osapooltega (f irmade või avalike organitega) 
individuaalsete kokkulepete alusel kooli võe tud õpilased, kelle eest makstakse 
täielikku õppemaksu. Kõik ülejäänud õpilased kuuluvad 3. kategooriasse. 
 
ET 7   ET Arvestades koolide erilist tähendust liidu töötajatele, ruumiprobleeme ning survet 
kulutuste vähendamiseks, uurib töögr upp 3. kategooria õpilaste vastuvõtuga 
seonduvat kulude-tulude suhet ning nende  õpilaste vastuvõtu võimalusi ja 
tingimusi/seda, kui palju ja mis tingimustel neid õpilasi on võimalik vastu võtta. 3. 
kategooria õpilaste vastuvõtmiseks pe avad koolides olema kehtestatud 
üksikasjalikud, läbipaist vad ja avalikult kättesaad avad vastuvõtukriteeriumid, 
mis oleks sõnastatud täpsemalt, kui lihtsa lt teade koha olemasolu kohta ühes või 
teises keelerühmas. 
Sama töögrupp uurib ka 3. kategooria õpila ste õppemaksu suurendamise ettepanekut, 
sest praeguse õppemaksu ja tegelike kulude vahel on suur erinevus. Praegu õppivate 
laste huve silmas pidades tuleks läheneda erinevalt selle kategoor ia uutele õpilastele 
ning juba õppivatele lastele. Mis puudutab õppemaksust vabastamist, siis selle 
otsustamisel peaks iga konkreetse juht umi puhul arvestama rahaliste raskuste 
ja muutuvate asjaoludega, tehes seda  iga juhtumi puhul eraldi selgete, 
üksikasjalike ja läbipaist vate kriteeriumite põhjal. 
3.3. Väikeste koolide ja keeltegruppid e säilitamise kriteeriumite täitmine 
Euroopa Parlamendi Böschi ettekanne tõstat as teema, kas väikesed koolid sellistes 
asukohtades nagu Mol, Karlsruhe, Bergen  ja Culham on oma praegusel kujul 
vajalikud Euroopa institutsi oonide tööks nendes piirkonda des, ning soovitas uuesti 
hinnata nende koolide hariduslikku lisaväärtu st. See on oluline probleem, mille puhul 
tuleb arvestada mitmete asjaolude, sh EL- i institutsioonide ja nende töötajate 
vajadustega. Kuratooriumi kehtestatud kriteeriumid keelterühmade ja koolide 
avamiseks, säilitamiseks ja sulgemiseks3, mis võeti vastu 2000. aastal, pakuvad 
piisavalt mõtlemisainet sellel teemal. 
Euroopa koolide süsteem peab rangelt ja õiglaselt kohaldama vastu võetud 
kriteeriume keeltegruppide ja koolide avam isele, säilitamisel e ja sulgemisele. 
Samal ajal kui kuratoorium on teinud juba otsuse kohaldada neid kriteeriume 
ning sulgeda teatud keelerühmad neljas väikeses koolis, uuri takse praegu nende 
koolide olemust ja struktuuri ning v iise, kuidas parandada nende tasuvust. 
Komisjon finantseerib täiendava hinnangu koostamist eespool mainitud koolide 
tulevikuväljavaadete uurimiseks. 
4. HARIDUST JA ÕPPEKAVA PUUDUTAVAD KÜSIMUSED 
EÜ asutamislepingu alusel on haridusküsimused peamiselt liikmesriikide pädevuses. 
Komisjon ei tahaks nende õigustesse sekkuda , kuid täheldab, et kuna Euroopa koolid 
asuvad väljaspool riiklikke haridussüsteeme,  võib tekkida oht, et arengud riiklikus 
hariduspoliitikas ei jõua neisse alati piisavalt kiiresti. Euroopa koolid on aga 
komisjonile olulised eelkõige töötajate töölevõtmise ja kohal hoidmise tõttu ning 
samuti oma peamiselt välismaal töötavate amet nike ja nende laste heaolu tagamiseks. 
Niisiis on komisjonil põhjendatud huvi ta gada, et koolid pakuksid jätkuvalt 
laiapõhjalist, tänapäevas t õppekava ja eksamisüsteemi, mis on kooskõlas 
                                                 
3 “Euroopa koolide loomise, sulgemise ja haldamise kriteeriumid”, dok. 2000-D-7510, vastu võetud 
kuratooriumi kohtumisel 24.-25.10.2000 
 
ET 8   ET liikmesriikide parimate kogemustega. Peale selle peavad Euroopa koolid, nii palju 
kui võimalik, hoolitsema ametnike laste kõigi vajaduste eest. 
Komisjonile on selgeks saa nud, et üldjuhul kõrgelt hinnatud süsteemis on järgmised 
valdkonnad, kus eksisteerivad probleemid ja/või mida on vaja hoolikalt kaaludes 
arendada. 
4.1 Hariduse andmine erivajadustega lastele 
Hariduse andmine erivajadustega lastele,  olgu need õppimisraskused või füüsilised 
puuded, väärib samuti suuremat tähelepanu. Koolid täidavad konve ntsiooni kehtivaid 
sätteid erinevalt, mistõttu abiprogram me „erivajadustega lastele” (Special 
Educational Needs – SEN) ning „tugiteenus te arendamine” (Learning Support – LS) 
tuleks edasi arendada. Mõlemad programmid vajavad järelevalvet, et oleks tagatud 
vahendite otstarbekas jaotamine keelterühmad e ja üksikute õpilaste vahel, selleks et 
optimeerida kohalikul tasemel osutatud teenuseid ja hinnata nende mõju. 
4.2 Alternatiiv paralleelselt küpsustunnistusele 
Koolide traditsiooniline keskendumine ülimalt akadeemilisele Euroopa 
küpsustunnistusele on siiani tähendanud, et pa ljude töötajate last e haridusvajadustele 
ja annetele ei ole piisavalt, või viisil na gu seda tõeliselt kõike hõlmavas koolis tuleks 
teha, tähelepanu pööratud. Seetõttu peaks tõsiselt kaaluma võimalust, et koolid 
saaksid väljastada Euroopa küpsustunnistus est erinevat lõputunnistust ning uurida 
selle variandi teostatavust. 
Õppeprogramm peaks kaasa aitama õpilaste üldisele ettevalmistusele akadeemiliseks 
ja ametialaseks tulevikuks ning seetõttu  võib osutuda otstarbekaks suunata mõned 
vahendid kodaniku- ja praktiliste oskuste ar endamisele, et kõiki lapsi tulevikuks ette 
valmistada. 
4.3. Klasside suurused 
Kuigi paljud Euroopa koolide klassid on väikes ed, seda erinevate keelte suure arvu 
ning sellega seonduvate parameetrite tõttu, on klassi maksimaalseks suuruseks 32 
õpilast, mis on suurem kui paljudes liikmesriikides. Mõnikord on klassis õpilasi, kellel puudub oma emakeele rühm ning kes va javad seega lisaabi, et töötada sama 
efektiivselt „võõrkeeles”. Seetõttu peaks ka aluma variante, mis vähendaksid klasside 
maksimaalset suurust. 
4.4. Euroopa küpsustunnistuse väärtuse säilitamine 
Hoolimata kavatsusest viia sisse altern atiivne lõputunnistus, peaks Euroopa 
küpsustunnistuse kõrge väärtus säilima. Euroopa küpsustunnistuse eksamisüsteem 
tuleks üle vaadata, et tagada harm ooniline lähenemine ja kõrge akadeemiline 
kvaliteet. Lastevanemad ja nende liidud  on tundnud muret, et puudub kvaliteetne 
hinnang Euroopa koolide osutatud hariduse ning järelevalvesüsteemi toimimise kohta. 
Praegu juhatab Euroopa küpsustunnistuse sü steemi peasekretäri kantselei koostöös 
inspektorite nõukoguga. Selline kokkulepe oli al gselt mõeldud selleks, et võimaldada 
küpsustunnistust piiratud arvule Euroopa kool ide õpilastele piiratud hulgas keeltes. 
 
ET 9   ET Taoline süsteem ei toimi aga tulevikus, kui uutes piirkondades lisandub koole ja 
seega ka uusi keeli. 
Praktilise ja tõhusa lahendusena uute pr obleemidega toime tulemiseks võiks 
asutada Euroopa koolide haridusnõuk ogu, mis toimiks eksamiorganina nii 
küpsus- kui ka alternatiivse lõput unnistuse puhul. Nõukogu võiks olla 
moodustatud liikmesriikide ja institutsioon ide esindajatest ning üle võtta kõik 
kolm koolisüsteemi omavahel seotud hari dusvaldkonda – õppe kava koostamise, 
inspektsioonid ja lõpueksamid. See liht sustaks praegust süsteemi, asendades 
inspektorite nõukogu ja märkimisväär se osa kuratooriumi tööst (sh. 
õppekomiteed) ning ka olulise osa peasek retäri büroo tööst, muutes süsteemi töö 
iseseisvamaks. Samal ajal looks nõuk ogu asutamine võimaluse vaadata ümber 
ja kaasajastada koolide õppekavad. 
Loomulikult on selline m uutus võimalik ainult koolid e konventsiooni põhjaliku 
ümbervaatamise korral. Hari dusnõukogu jääks valitsuste vaheliseks, arvestades 
liikmesriikide pädevust haridusküsimustes ning täiendaks niiviisi ettepanekut 
viia koolide juhtimise ja planeerimise kü simused üle komisjoni talituse või EL-i 
asutuse pädevusse. 
4.5. Euroopa küpsustunnistuse laiem kättesaadavus 
Lõpuks, Euroopa küpsustunnistuse edu on kaasa toonud suurema huvi selle laiema 
kättesaadavuse vastu mitmetes liikmesr iikides, samal ajal kui Euroopa Liidu 
tegevuse detsentraliseerimine on teki tanud vajaduse Euroopa koolihariduse 
osutamiseks lisaks tavapära stele Euroopa koolidele. 
Liikmesriigid uurivad prae gu Euroopa küpsustunnistuse pakkumise võimalust 
väljaspool praegust Euroopa koolide sü steemi, samas kui selle väljastamise 
erinevad võimalused koostöös haridusas utustega, samuti potentsiaalsed 
pilootprojektid on hetk el kuratooriumi ja komisjoni vaatluse all. 
5. JÄRELDUSED 
Käesolevas teatises visandatakse üldjoontes probleeme ja ülesandeid, millega 
Euroopa koolide süsteem tänapäeval silm itsi seisab, nagu on kindlaks tehtud 
erinevate huvigruppide poolt.  Teatises esitatakse teat avad parandusettepanekud, mida 
kuratoorium võiks vastu võtta ja rakendada olemasoleva raamistiku piires. Komisjon 
tugineb oma töös kuratooriumi käesol evas teatises esitatud ideedele. 
Muuhulgas algatatakse teatis es arutelu Euroopa koolide juhtimissüsteemi võimaliku 
radikaalsema muutmise kohta pikemas perspektiivis, nii et see ulatuks kaugemale kehtiva rahvusvahelise konvent siooni reguleerimisalast. E nne tähtsate ettepanekute 
tegemist Euroopa koolide süsteemi tule vase arengu kohta organiseerib komisjon 
järgnevate kuude jooksul ulatusliku arutelu huvigruppi dega ja nende vahel. 
On ilmselge, et igasugune koolide süsteemi muutmine, eriti kui see on ulatuslik, ei 
tohi kuidagi peatada ega ohustada laste haridusteed Euroopa koolides. Seetõttu 
arvestab komisjon, et igasugusele suuremal e muutusele peab eelnema ja sellega 
kaasnema piisav planeerimine, sobiv üleminekuaeg ja korraldused üleminekuks, nii et peamine eesmärk – tagada meie lastel e edukas ja kindel haridus – oleks tagatud. 
 
ET 10   ET Probleemi arutatakse kõigi Euroopa inst itutsioonide, liikmesriikide, komisjoni 
talituste, personali ühenduste, laste vanemate liitude ja muude üldiste 
huvigruppidega ning arvestatakse nende arvamustega enne suurte 
muudatusettepanekute tegemi st. Arutelu toimub järgmi se akadeemilise aasta 
jooksul. 
Lisaks on kõigi huvitatud osapoolte arvamused ja soovitused teretulnud 
aadressil: ADMIN-COMMUNICATION-EUR OPEAN-SCHOOLS@cec.eu.int   
 
ET 11  
 ET ANDMEID EUROOPA KOOLIDE KOHTA 2003 / 2004* 
Kool Keelterühmade 
arv 
 Kokku 
õpilasi EL-i 
töötajate 
lapsed  EL-i 
töötajate 
laste 
osakaal  III kat. 
õpilased III kat. 
õpilaste 
osakaal 
% 2004 eelarve 
jooksvad 
kulud  
(miljonites 
eurodes) Prognoositavad 
III kategooria 
õppemaksud % 2004. aasta 
eelarvest EL-i 
vahendid 
2004 
(miljonites 
eurodes) EL-i 
vahendite 
osakaal  
eelarves 
ALICANTE - E 4 884 202 22.9 641 72.5 9.92 14.1 6.65 67.04 
BERGEN - NL 5 696 66 9.5 578 83 11.48 12 6.62 57.67 
BXL I - B 6 2 308 1 560 67.6 610 26.4 26.21 7.2 18.12 69.13 
BXL II - B 8 2 808 2 280 81.2 280 10 27.07 3.3 17.90 66.12 
BXL III - B 6 2 669 2 072 77.6 475 17.8 24.25 6.5 16.62 68.56 
CULHAM - UK 5 884 14 1.6 729 82.4 12.28 16.6 6.62 53.91 
FRANKFURT - D 4 679 215 31.7 408 60 8.80 11.3 4.99 56.70 
KARLSRUHE -D 
(****) 5 1 098 83 7.6 858 78.1 11.75 24.9 4.14 35.23 
LUXEMBOURG 11 3 802 2 680 70.5 760 20 37.28 7.3 23.36 62.66 
MOL - B 5 647 85 13.1 506 78.2 10.99 12 6.45 58.69 
MÜNCHEN (****) -
D 5 1 457 19 1.3 372 25.5 18.57 5.4 1.11 5.98 
VARESE - IT 5 1 335 466 35 614 46 15.79 10.8 7.80 49.40 
PEASEKRETÄRI 
KANTSELEI - B  
-  
-  
-  
-  
-  
-  
7.99  
-  
6.54 (***)   
81.85 
KOKKU 69 19 267 9 742 50.56 6 831 35.45 222.38 8.95 126.99 57.10 
(*) 2 uut kooli avatakse Brüsselis ja Luksemburgis 2004-2008. ( **) Peasekretäri kantselei kul ud on võrdselt jaotatud 12 kooli v ahel (***) sealhulgas 0,6 reservis. 
(****) Nendel koolidel on täienda vad sissetulekuallikad, mis vähe ndavad EL-i toetusi. Allikas  : Rapports de rentrée 2003 & School budgets for 2004