Brüssel, 22. märts 2011

Austatud hr Brok, austatud hr Gualtieri

Soovime Teid teavitada Euroopa stabiilsusmehhanismi loomist käsitlevate läbirääkimiste tulemustest, kuna see on Euroopa Parlamendi seisukohalt tähtis, kui parlament teeb oma raportile tuginedes otsuse arvamuse kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu toimimise lepingu muutmise eelnõu.

Valitsustevahelisel ministrite kohtumisel lepiti eile, 21. märtsil kokku Euroopa stabiilsusmehhanismi (ESM) tingimustes. Lisatud on nende tingimuste lõplik tekst.

Nagu näha, luuakse ESM kokkulepitud tingimuste kohaselt euroala liikmesriikide vahelise lepinguga valitsustevahelise organisatsioonina vastavalt rahvusvahelisele avalikule õigusele ja selle asukoht on Luxembourgis. ESMil on juhatajate nõukogu, kuhu kuuluvad euroala liikmesriikide rahandusministrid (hääleõigusega liikmetena) ning vaatlejatena Euroopa Komisjoni majandus- ja rahaküsimuste volinik ja Euroopa Keskpanga president. Euroalasse mittekuuluvad liikmesriigid võivad juhtumipõhiselt osaleda koos ESMiga euroala liikmesriikide jaoks korraldatavates rahalise abi operatsioonides.

Komisjoni roll ESMi tegevuse juhtimisel on keskne ja ESMi seos ELi institutsioonidega selgelt paika pandud.

Nagu kokkulepitud tingimustes märgitud, on komisjon see, kes hindab koostöös Euroopa Keskpangaga, kas on olemas oht finantsstabiilsusele euroalas tervikuna, ning teeb koos IMFi ja koostöös Euroopa Keskpangaga asjaomase liikmesriigi valitsemissektori võla jätkusuutlikkuse analüüsi. Ka on komisjonil juhtiv roll abisaaja liikmesriigi reaalsete finantseerimisvajaduste ning vajaliku erasektori osalemise laadi hindamisel.

Selle hinnangu põhjal annab juhatajate nõukogu komisjonile volituse pidada koos IMFi ja koostöös Euroopa Keskpangaga läbirääkimisi asjaomase liikmesriigiga makromajanduse kohandamiskava üle, mis on täpsustatud vastastikuse mõistmise memorandumis.

See on komisjon, kes teeb nõukogule ettepaneku võtta vastu otsus makromajanduse kohandamiskava kinnitamise kohta. Juhatajate nõukogu võtab vastu otsuse finantsabi andmise ning abi andmise tingimuste kohta. Kui nõukogu on kava vastu võtnud, allkirjastab komisjon euroala liikmesriikide nimel vastastikuse mõistmise memorandumi, tingimusel et juhatajate nõukogu on selles eelnevalt omavahel kokkuleppele jõudnud. Direktorite nõukogu kiidab seejärel heaks finantsabilepingu, mis sisaldab antava finantsabi tehnilisi aspekte.

Komisjon koos IMFi ja koostöös Euroopa Keskpangaga teostavad järelevalvet selle üle, et järgitaks makromajanduse kohandamiskavas nõutud poliitikat käsitlevat tingimuslikkust. Komisjon annab aru nõukogule ja direktorite nõukogule. Direktorite nõukogu otsustab nimetatud aruande alusel ühise kokkuleppe teel laenu uute osade väljamaksmise üle.

Nõukogu võib pärast arutelu juhatajate nõukoguga komisjoni ettepaneku alusel otsustada võtta kasutusele kavajärgne järelevalve, mida võib jätkata nii kaua, kuni konkreetset finantsabi summat ei ole veel tagasi makstud.

Tugevdatud järelevalve või makromajandusliku kohandamisprogrammi alusel kehtestatav poliitikat käsitlev tingimuslikkus on kooskõlas Euroopa Liidu järelevalve raamistikuga ning peab tagama kinnipidamise ELi menetlustest ja seeläbi ka Euroopa Parlamendi rolli.

Selleks kavatseb komisjon esitada aluslepingu artikli 136 põhjal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku, milles täpsustatakse vajalikke menetlustoiminguid, et kinnistada poliitikat käsitlev tingimuslikkus nõukogu otsustes ning tagada kooskõla ELi mitmepoolse järelevalve raamistikuga. Nõukogu ja komisjon teavitavad Euroopa Parlamenti korrapäraselt ESMi loomisest ja tegevusest.

Loodame, et see teave on Euroopa Parlamendile kasulik, et arutada ELi toimimise lepingu artikli 136 muutmise eelnõu seoses stabiilsusmehhanismiga liikmesriikide jaoks, mille rahaühik on euro.

Lugupidamisega

Lisa eurorühma esimehe ja rahandusvoliniku kirjale raportööridele

21. märts 2011

Euroopa stabiilsusmehhanismi kokkulepitud tingimused

Euroopa Ülemkogu on leppinud kokku, et euroala liikmesriigid peaksid looma alalise stabiilsusmehhanismi: Euroopa stabiilsusmehhanismi (ESM). ESM aktiveeritakse ühisel kokkuleppel (2), kui see on kogu euroala finantsstabiilsuse tagamiseks hädavajalik. ESM hakkab täitma Euroopa finantsstabiilsusvahendi (EFSF) ja Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM) ülesandeid, andes pärast 2013. aasta juunit euroala liikmesriikidele välist finantsabi.

Juurdepääs ESMi raames antavale finantsabile on seotud range poliitikat käsitleva tingimuslikkusega makromajanduse kohandamiskava alusel ja põhjaliku valitsemissektori võla teenindamise jätkusuutlikkuse analüüsiga, mille viivad läbi komisjon ja IMF koostöös Euroopa Keskpangaga. Abisaaja liikmesriik peab tagama asjakohases vormis erasektori osalemise vastavalt konkreetsetele asjaoludele ja viisil, mis on täielikult kooskõlas IMFi tavadega.

ESMi laenuandmisvõime kokku on 500 miljardit eurot (3). Laenuandmisvõime piisavus vaadatakse korrapäraselt läbi vähemalt iga viie aasta tagant. ESM püüab täiendada oma laenuandmisvõimet IMFi osalemisega finantsabi andmise toimingutes ning ka euroalasse mittekuuluvad liikmesriigid võivad osaleda juhtumipõhiselt.

Käesoleva dokumendi ülejäänud osas esitatakse ESMi peamised struktuursed aspektid:

Institutsiooniline vorm

ESM luuakse euroala liikmesriikide vahelise lepinguga valitsustevahelise organisatsioonina vastavalt rahvusvahelisele avalikule õigusele ja selle asukoht on Luxembourgis. ESMi põhikiri sätestatakse lepingu lisas.

Ülesanne ja rahastamisstrateegia

ESMi ülesanne on mobiliseerida vahendeid ja anda finantsabi range tingimuslikkuse alusel neile euroala liikmesriikidele, kes on tõsistes finantsraskustes või kellel on oht sellistesse raskustesse sattuda, eesmärgiga tagada finantsstabiilsus kogu euroalal.

Euroala liikmesriigid kannavad ESMile üle rahatrahvid, mis on määratud stabiilsuse ja kasvu pakti ning makromajanduse tasakaalunihete menetluse alusel (4). Sellised trahvid on osa sissemakstud kapitalist.

ESM kasutab asjakohast rahastamisstrateegiat, et tagada juurdepääs suurele hulgale rahastamisallikatele ja luua võimalused finantsabi pakettide pakkumiseks liikmesriikidele igasugustes turutingimustes. Kõik sellega seotud riskid maandatakse piisava varade ja kohustuste juhtimise kaudu.

Juhtimine

ESMil on juhatajate nõukogu, kuhu kuuluvad euroala liikmesriikide rahandusministrid (hääleõigusega liikmetena) ning vaatlejatena Euroopa Komisjoni majandus- ja rahaküsimuste volinik ja Euroopa Keskpanga president. Juhatajate nõukogu valib oma hääleõigusega liikmete hulgast esimehe.

Juhatajate nõukogu on Euroopa stabiilsusmehhanismi kõrgeim otsuseid tegev organ, kes võtab ühisel kokkuleppel vastu tähtsad otsused järgmistes küsimustes:

— finantsabi andmine;

— finantsabi andmise tingimused;

— Euroopa stabiilsusmehhanismi laenuandmisvõime;

— muudatused rahastamisvahendite valikus.

Kõik muud juhatajate nõukogu otsused tehakse kvalifitseeritud häälteenamusega, kui ei ole sätestatud teisiti.

ESMil on direktorite nõukogu, kes täidab juhatajate nõukogu delegeeritud eriülesandeid. Iga euroala liikmesriik nimetab ühe direktori ja ühe asendusdirektori. Lisaks sellele nimetavad komisjon ja Euroopa Keskpank direktorite nõukogusse ühe vaatleja ja ühe asendusvaatleja. Kõik direktorite nõukogu otsused tehakse kvalifitseeritud häälteenamusega, kui ei ole sätestatud teisiti.

Häälte jaotus juhatajate nõukogus ja direktorite nõukogus vastab liikmesriikide märgitud kapitali jaotumisele ESMis. Kvalifitseeritud häälteenamuseks on nõutav 80 % poolthäältest.

Juhatajate nõukogu nimetab ametisse tegevdirektori, kes vastutab ESMi igapäevase juhtimise eest. Tegevdirektor juhib direktorite nõukogu tööd.

Kapitali struktuur

ESMi eesmärk on saada peamistelt reitinguagentuuridelt kõrgeim krediidireiting ja see säilitada.

ESMi märgitud kogukapital on 700 miljardit eurot. 80 miljardit eurot sellest summast on euroala liikmesriikide sissemakstud kapital, millest 40 miljardit eurot on kättesaadav 2013. aasta juulist ja ülejäänud osa makstakse järk-järgult sisse järgneva kolme aasta jooksul. Peale selle on ESMi käsutuses euroala liikmesriikide lubatud sissenõutava kapitali ja tagatiste kombinatsioon kokku 620 miljardi euro ulatuses.

Iga liikmesriigi osa ESMi märgitud kogukapitalis määratakse kindlaks vastavalt EKPsse sissemakstud kapitali märkimise alustele, nagu on esitatud lisas. ESMi loomise lepingu ratifitseerimisega võtavad liikmesriigid juriidilise kohustuse osaleda kogukapitali märkimises.

Märgitud kogukapitali kohandamise või kapitali sissenõudmise korral teeb juhatajate nõukogu otsused ühisel kokkuleppel, välja arvatud allpool kirjeldatud erijuhtudel. Esiteks võib direktorite nõukogu lihthäälteenamusega otsustada taastada kapitali sissenõudmisega sissemakstud kapitali taseme, juhul kui sissemakstud kapitali summa on vähenenud kahju kandmise tõttu (5). Teiseks luuakse nõudmisel tagatise andmise menetlus, mis võimaldab ESMi osanikelt kapitali automaatselt sisse nõuda, kui see on vajalik selleks, et vältida ESMi võlausaldajatele tehtavate maksete katkemist. Iga osaniku vastutus piirdub kõikidel juhtudel tema osaga märgitud kapitalis.

Igasugune panus märgitud kapitali liikmesriigi poolt (6), kes ühineb ESMiga pärast 2013. aasta juulit, tehakse vastavalt samadele tingimustele, mida kohaldati algsete panuste kindlaksmääramise suhtes. Ühinemise tegeliku mõju märgitud kogukapitali ja kapitali liikmesriikide vahel jaotumise jaoks määrab kindlaks juhatajate nõukogu ühisel kokkuleppel.

Niikaua kui ESMi ei ole aktiveeritud ja tingimusel, et laenuandmisvõime kokku ei ole väiksem kui 500 miljardit, tagastatakse ESMi sissemakstud kapitali investeerimisest saadud tulu, millest on maha arvatud mehhanismi tegevuskulud, liikmesriikidele. Pärast ESMi esmakordset aktiveerimist säilitatakse ESMi kapitali investeerimisest ja finantsabiga seotud tegevusest saadud tulu ESMis. Juhul kui sissemakstud kapital siiski ületab taseme, mis on nõutav ESMi laenuandmisvõime säilitamiseks, võib direktorite nõukogu teha lihthäälteenamusega otsuse jagada dividendid euroala liikmesriikidele, tuginedes ESMi kapitali märkimise alusele.

Rahastamisvahendid

ESMiga antakse finantsabi, mille suhtes kohaldatakse makromajanduse kohandamiskava kohaselt ranget tingimuslikkust, mis on vastavuses liikmesriigi tasakaalunihke raskusastmega. Finantsabi antakse laenuna.

Erandina võib mehhanism siiski sekkuda võlakohustuste esmasturgudel rangel tingimuslikkusel ja makromajanduse kohandamiskava alusel, kui juhatajate nõukogu selles ühiselt kokku lepib.

ESMi stabiilsustoetus (ESS)

ESM võib anda tõsiste rahastamisprobleemidega euroala liikmesriigile lühiajalist või keskmise tähtajaga stabiilsustoetust. Juurdepääs stabiilsustoetusele eeldab asjakohase poliitikat käsitleva tingimuslikkusega makromajanduse kohandamiskava olemasolu, mis on vastavuses liikmesriigi tasakaalunihke raskusastmega. Kava pikkus ja laenude kustutustähtaeg sõltub tasakaalunihke laadist ning abisaaja liikmesriigi väljavaadetest pääseda tagasi finantsturgudele selle perioodi jooksul, mil ESMi vahendid on saadaval.

Esmasturu toetusvahend

ESM võib osta tõsiste rahastamisprobleemidega liikmesriigi võlakirju esmasturul, et maksimeerida antava toetuse kulutõhusust. Võlakirjade ostmise tingimused ja kord täpsustatakse finantsabi andmise tingimusi käsitlevas otsuses.

Juhatajate nõukogu võib Euroopa stabiilsusmehhanismi käsutuses olevad rahastamisvahendid läbi vaadata ja otsustada teha muudatusi vahendite valikus.

IMFi osalemine

ESM teeb finantsabi andmisel väga tihedat koostööd IMFiga (7). Igas olukorras üritatakse saavutada IMFi aktiivne osalus, nii tehnilisel kui ka finantstasandil. Võla teenindamise jätkusuutlikkuse analüüsi teostavad ühiselt komisjon ja IMF koostöös Euroopa Keskpangaga. ESMi ja IMFi ühise abi poliitikat käsitlevate tingimuste üle räägivad ühiselt läbi komisjon ja IMF koostöös Euroopa Keskpangaga.

Finantsabi aktiveerimine, kava järelevalve ning järelmeetmed

ESMist finantsabi andmine aktiveeritakse alati juhul, kui üks liikmesriik esitab taotluse teistele euroala liikmesriikidele. Eurorühm teavitab nõukogu toetuse aktiveerimise kohta esitatud taotlusest. Nimetatud taotluse saamisel palub juhatajate nõukogu komisjonil koostöös Euroopa Keskpangaga hinnata, kas on olemas oht finantsstabiilsusele euroalas tervikuna, ning teha koos IMFi ja koostöös Euroopa Keskpangaga asjaomase liikmesriigi valitsemissektori võla teenindamise jätkusuutlikkuse range analüüs. ESMi finantsabi aktiveerimise etapid on järgmised:

— Kui esitatakse taotlus stabiilsustoetuse saamiseks, siis komisjon ja IMF koostöös Euroopa Keskpangaga hindavad abisaaja liikmesriigi reaalseid finantseerimisvajadusi ning vajaliku erasektori osalemise laadi, mis peaks olema kooskõlas IMFi tavadega.

— Selle hinnangu põhjal annab juhatajate nõukogu komisjonile volituse pidada koos IMFi ja koostöös Euroopa Keskpangaga läbirääkimisi asjaomase liikmesriigiga makromajanduse kohandamiskava üle, mis on täpsustatud vastastikuse mõistmise memorandumis.

— Komisjon teeb nõukogule ettepaneku võtta vastu otsus makromajanduse kohandamiskava kinnitamise kohta. Juhatajate nõukogu võtab vastu otsuse finantsabi andmise ning abi andmise tingimuste kohta. Kui nõukogu on kava vastu võtnud, allkirjastab komisjon euroala liikmesriikide nimel vastastikuse mõistmise memorandumi, tingimusel et juhatajate nõukogu on selles eelnevalt omavahel kokkuleppele jõudnud. Direktorite nõukogu kiidab seejärel heaks finantsabilepingu, mis sisaldab antava finantsabi tehnilisi aspekte.

— Komisjon koos IMFi ja koostöös Euroopa Keskpangaga teostavad järelevalvet selle üle, et järgitakse makromajanduse kohandamiskavas nõutud poliitikat käsitlevat tingimuslikkust. Komisjon annab aru nõukogule ja direktorite nõukogule. Direktorite nõukogu otsustab nimetatud aruande alusel ühise kokkuleppe teel laenu uute osade väljamaksmise üle.

— Nõukogu võib pärast arutelu juhatajate nõukoguga otsustada komisjoni ettepaneku alusel kohaldada kavajärgset järelevalvet, mida võib jätkata nii kaua, kuni konkreetset finantsabi summat ei ole veel tagasi makstud.

Kooskõla ELi mitmepoolse järelevalve raamistikuga

Selleks et euroala liikmesriigid saaksid komisjonile ja IMFile koostöös Euroopa Keskpangaga anda ülesandeks analüüsida finantsabi taotleva liikmesriigi võla teenindamise jätkusuutlikkust, valmistada ette finantsabiga kaasnevat kohandamiskava ja jälgida selle rakendamist, taotletakse ELi liikmesriikide heakskiitu.

Kuigi juhatajate nõukogul on õigus sõltumatult otsustada finantsabi andmise ja korra üle valitsustevahelise raamistiku alusel, peaks tugevdatud järelevalve või makromajanduse kohandamiskava kohaselt kehtestatud poliitikat käsitlev tingimuslikkus olema kooskõlas ELi järelevalve raamistikuga ja tagama ELi menetluste järgimise. Selleks kavatseb komisjon esitada määruse ettepaneku, milles täpsustatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 136 vastavaid vajalikke menetlustoiminguid, et kinnistada poliitikat käsitlev tingimuslikkus nõukogu otsustes ning tagada kooskõla ELi mitmepoolse järelevalve raamistikuga. Nõukogu ja komisjon teavitavad Euroopa Parlamenti korrapäraselt ESMi loomisest ja tegevusest.

Hinnastamine

Juhatajate nõukogu otsustab abisaajale liikmesriigile antava finantsabi hinnastamise struktuuri üle.

ESM võib anda laenu fikseeritud või muutuva intressimääraga. ESMi hinnastamine on kooskõlas IMFi hinnastamispõhimõtetega ning, jättes hinna siiski kõrgemaks mehhanismi rahastamiskuludest, sisaldab sobivat riskimarginaali.

Euroopa stabiilsusmehhanismi laenude suhtes kohaldatakse järgmist hinnastamisstruktuuri:

1) Euroopa stabiilsusmehhanismi rahastamiskulud;

2) 200-baaspunktine tasu, mida kohaldatakse kogu laenu ulatuses;

3) 100-baaspunktine lisatasu laenujääkide eest pärast kolme aastat.

Fikseeritud intressimääraga laenude puhul, mille kustutustähtaeg on rohkem kui kolm aastat, on marginaaliks esimese kolme aasta 200-baaspunktise tasu ning järgnevate aastate 200-baaspunktise pluss 100-baaspunktise tasu kaalutud keskmine.

Hinnastamisstruktuur määratakse kindlaks Euroopa stabiilsusmehhanismi hinnastamispoliitikas, mis vaadatakse regulaarselt läbi.

Erasektori osalemine

1. Erasektori osalemise põhimõtted

Kõigil juhtudel, kui abisaaja riik saab finantsabi, eeldatakse, et selles osaleb piisaval ja proportsionaalsel määral ka erasektor. Osalemise laad ja määr otsustatakse juhtumipõhiselt ning sõltub võla jätkusuutlikkuse analüüsi tulemustest, kooskõlast IMFi tavadega (8), ning võimalikust mõjust euroala finantsstabiilsusele.

a) Kui jätkusuutlikkuse analüüsi põhjal jõutakse järeldusele, et makromajanduse kohandamiskava abil on reaalselt võimalik tuua valitsemissektori võlg tagasi jätkusuutlikule kursile, võtab abisaaja liikmesriik meetmeid, mille eesmärk on ergutada erasektori peamiseid investoreid oma krediidipositsiooni säilitama (nt Viini algatuse meetod). Komisjon, IMF, Euroopa Keskpank ja Euroopa Pangandusjärelevalve teostavad nimetatud algatuste rakendamise üle ranget järelevalvet.

b) Kui jätkusuutlikkuse analüüsi põhjal jõutakse järeldusele, et makromajanduse kohandamiskava abil ei ole reaalselt võimalik tuua valitsemissektori võlga tagasi jätkusuutlikule kursile, nõutakse abisaajalt liikmesriigilt aktiivset heas usus läbirääkimiste pidamist oma võlausaldajatega, et tagada nende otsene osalemine võla teenindamise jätkusuutlikkuse taastamises. Finantsabi andmine sõltub sellest, kas liikmesriigil on olemas usaldusväärne plaan ning kas ta näitab üles piisaval määral pühendumust, et tagada erasektori küllaldane ja proportsionaalne osalemine. Plaani rakendamise edenemist jälgitakse kava raames ning seda võetakse arvesse väljamakseid puudutavates otsustes.

Võlausaldajatega läbirääkimisi pidades järgib abisaaja liikmesriik järgmisi põhimõtteid:

— Proportsionaalsus: liikmesriik otsib lahendusi, mis on tema võla teenindamise jätkusuutlikkuse probleemiga proportsionaalsed.

— Läbipaistvus: asjaomane liikmesriik osaleb võlausaldajatega avatud dialoogis ning jagab nendega õigeaegselt asjakohast teavet.

— Õiglus: liikmesriik konsulteerib võlausaldajatega valitsemissektori võla igasuguse ümberajastamise või restruktureerimise kavandamise puhul, et saavutada lahendused läbirääkimiste teel. Võla ajakohast netoväärtust vähendavaid meetmeid kaalutakse üksnes siis, kui muud võimalused ei anna tõenäoliselt oodatud tulemusi.

— Piiriülene koordineerimine: erasektorit kaasavate meetmete kujundamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse probleemide edasikandumise ohtu ja võimalikku ülekanduvat mõju teistele liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele. Võetud meetmetega kaasneb asjaomase liikmesriigi poolne nõuetekohane teavitamine, mille eesmärk on säilitada kogu euroala finantsstabiilsus.

2. Ühise tegutsemise klauslid

Ühise tegutsemise klauslid lisatakse alates 2013. aasta juulist euroala riikide kõigi selliste väärtpaberite tingimustesse, mille lunastustähtaeg on üle ühe aasta. Selliste ühise tegutsemise klauslite eesmärk on hõlbustada erasektori osalemise korral kokkuleppe saavutamist riigi ja tema erasektori võlausaldajate vahel. Ühise tegutsemise klauslite lisamine võlakirja tingimustesse ei tähenda suuremat kohustuste täitmata jätmise ega võla restruktureerimise tõenäosust asjaomase võlakirjaga seoses. Seetõttu ei mõjuta ühise tegutsemise klauslite lisamine riigi võlakohustuse võlausaldaja staatust.

Ühise tegutsemise klauslite peamised tunnused on kooskõlas nendega, mis on tavapärases kasutuses USA ja Ühendkuningriigi turgudel pärast G10 aruannet ühise tegutsemise klauslite kohta. Ühise tegutsemise klauslid lisatakse selliselt, et euroala liikmesriikidele säilitatakse võrdsed tingimused. See tähendab, et kõigi euroala liikmesriikide puhul kasutatakse identseid ja standardseid klausleid, mis on liikmesriikide emiteeritud väärtpaberite tingimustes ühtlustatud. Need tuginevad ühise tegutsemise klauslitele, mis on tavalised New Yorgi ja Inglise õiguses.

Ühise tegutsemise klauslid sisaldavad agregeerimisklauslit, mis võimaldab mitme võlakirjaemissiooni lõikes võlakirja omanike kvalifitseeritud enamusel lisada vastavalt sellisele klauslile ja tingimusel, et kohaldatakse ühtainust kohtualluvust, lepingusse enamuse otsuse alusel tegutsemise klausli, kui restruktureerimiseks vajalikku võlausaldajate enamust ei ole võimalik saavutada ühe võlakirjaemissiooni lõikes. Paika pannakse asjakohane esindatus. Kõige tähtsamad küsimused – nn reserveeritud küsimused – (nt peamised maksetingimused, võlakirjade konversioon või vahetus) otsustatakse suurema häälteenamusega kui nn mittereserveeritud küsimused. Kehtivad asjakohased kvoorumi nõuded. Asjakohase häälteenamusega kokkulepitud muudatused on kõigi võlakirjaomanike suhtes siduvad.

Nõuetekohase hääletusprotsessi tagamiseks kohaldatakse asjakohast hääleõiguse äravõtmise klauslit. Kaalutakse ka asjakohaseid klausleid, et hoida ära tegutsemist takistavat õigusmenetlust.

Ühise tegutsemise klauslid lisatakse standardsel viisil, millega tagatakse, et nende õigusmõju on identne kõigis euroala jurisdiktsioonides ning millega säilitatakse euroala liikmesriikidele võrdsed tingimused. Euroala liikmesriigid võtavad ühise tegutsemise klauslite jõustamiseks vajalikud meetmed.

Euroala liikmesriikidel on lubatud jätkata ühise tegutsemise klausliteta tasumata võla refinantseerimist eelnevalt kindlaksmääratud tingimustel ka pärast 2013. aasta juunit, et säilitada vanade võlakirjade vajalik likviidsus ning anda euroala liikmesriikidele piisavalt aega, et luua korrapärasel viisil uued võlakirjad kõigi võrdlusaluste lunastustähtaegadega. Ühise tegutsemise klauslite euroala valitsemissektori väärtpaberitesse lisamise üksikasjalik juriidiline kord otsustatakse ELi riikide võlakirjade turgusid käsitlevas allkomitees (majandus- ja rahanduskomitee allkomitee) tehtava töö põhjal pärast asjakohast turuosalistega ja teiste sidusrühmadega konsulteerimist ning see töö viiakse lõpule 2011. aasta lõpuks.

3. ESMi eelisvõlausaldaja staatus

ESM, nii nagu ka IMF, annab liikmesriigile rahalist abi, kui selle tavapärane juurdepääs turgudelt saadavale rahastamisele on halvenenud. Seda kaaludes on riigipead ja valitsusjuhid teatanud, et ESMil on sarnaselt IMFile eelisvõlausaldaja staatus, nõustudes samas, et IMFi eelisvõlausaldaja staatus kaalub üle ESMi oma.

See jõustub 1. juulist 2013, ilma et see piiraks EFSFi ja Kreeka rahastamisvahendi alusel sõlmitud mis tahes lepingute või kokkulepete tingimusi.

EFSFilt ESMile ülemineku kord

Nagu algselt ette nähtud, jääb EFSF alles ka pärast 2013. aasta juunit, et hallata veel lunastamata võlakirju. EFSF tegutseb seni, kuni liikmesriikidele antud finantsabi on talle täielikult tagasi makstud ning ta on täitnud oma väljastatud finantsvahendite kohased kohustused ning kõik kohustused garantide ees. Olemasolevate laenuvahendite välja maksmata ja rahastamata osad tuleks kanda üle ESMile (nt selliste osamaksete maksmine ja rahastamine, mille tähtaeg saabub alles pärast ESMi jõustumist). EFSFi ja ESMi konsolideeritud laenuandmisvõime ei ületa 500 miljardit eurot.

Selleks et tagada sujuv üleminek EFSFilt ESMile, tehakse EFSFi tegevjuhile ülesandeks teha praktilised ettevalmistused ESMi loomiseks. Ta annab tehtud edusammudest korrapäraselt aru eurorühma töörühmale.

Euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide osalemine

Euroalasse mittekuuluvad liikmesriigid võivad juhtumipõhiselt osaleda koos ESMiga euroala liikmesriikide jaoks korraldatavates rahalise abi operatsioonides. Kui euroalasse mittekuuluvad liikmesriigid sellistes operatsioonides osalevad, on nad esindatud asjaomastel ESMi nõukogude koosolekutel, kus tehakse otsus abi andmise ja vastava järelevalve kohta. Neile võimaldatakse õigel ajal juurdepääs kogu asjaomasele teabele ning nendega konsulteeritakse nõuetekohaselt. Euroala liikmesriigid toetavad seda, et ESMi võlausaldaja staatus on võrdne teiste ESMiga koos kahepoolselt laenavate liikmesriikide staatusega.

Vaidluste lahendamine

Kui euroala liikmesriigi ja ESMi vahel peaks tekkima vaidlus ESMi loomise lepingu tõlgendamise või kohaldamise üle, lahendatakse kõnealune vaidlus juhatajate nõukogus. Kui liikmesriik selle otsuse vaidlustab, esitatakse see ELi toimimise lepingu artikli 273 kohaselt Euroopa Kohtusse

ESMi ja kolmandate poolte vaheliste suhete puhul sätestatakse kohaldatav õigus ja kohtualluvus ESMi ja kõnealuste kolmandate riikide vahelistes juriidilistes ja lepingulistes dokumentides.