SELETUSKIRI

Vastavalt 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (edaspidi „käibemaksudirektiiv“) artikli 395 lõikele 1 võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt lubada liikmesriigil kohaldada erimeetmeid, millega tehakse erand kõnealuse direktiivi sätetest selleks, et lihtsustada käibemaksu kogumise menetlust või ära hoida teatavat maksudest kõrvalehoidmist või maksustamise vältimist.

Kirjas, mille komisjon registreeris 21. aprillil 2021, taotles Läti luba jätkata sellise meetme kohaldamist, millega tehakse erand üldpõhimõtetest, mis reguleerivad sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust kuludelt seoses teatavate sõiduautodega, mida ei kasutata üksnes ettevõtluse eesmärgil. Koos meetme pikendamise taotlusega esitas Läti aruande, mis hõlmab käibemaksu mahaarvamise õiguse piirangu protsendimäära läbivaatamist.

Vastavalt käibemaksudirektiivi artikli 395 lõikele 2 teavitas komisjon 10. juuni 2021. aasta kirjaga teisi liikmesriike Läti taotlusest. Komisjon teatas 14. juuni 2021. aasta kirjas Lätile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käibemaksudirektiivi artiklites 168 ja 168a on sätestatud, et maksukohustuslasel on õigus arvata maha tasutud käibemaks selliste ostude puhul, mida tehakse maksustatavate tehingute tarbeks. Kõnealuse direktiivi artikli 26 lõike 1 punktis a on sätestatud nõue arvestada käibemaksu, kui ettevõtte vara hulka kuuluvat kaupa kasutatakse maksukohustuslase või tema töötajate isiklikuks tarbeks või üldiselt muul kui ettevõtluse eesmärgil, kui nendelt kaupadelt oli käibemaks täielikult või osaliselt mahaarvatav. Kõnealuse süsteemi kohaselt on lubatud isikliku kasutuse eest algselt mahaarvatud käibemaks tagastada.

Sõiduautode puhul on kõnealust süsteemi keeruline kohaldada peamiselt seetõttu, et raske on eristada sõiduki kasutamist isiklikuks või ettevõtluse tarbeks. Aruannete koostamine ja kontrollimine on lisakoormus nii ettevõtjatele kui ka maksuhalduritele.

Vastavalt käibemaksudirektiivi artiklile 395 võivad liikmesriigid kohaldada meetmeid, millega tehakse erand käibemaksudirektiivi sätetest, et lihtsustada käibemaksu kogumise menetlust või hoida ära teatavat maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist, kui nõukogu on neile andnud loa.

Lätil on praegu nõukogu rakendusotsuse (EL) 2015/2429 alusel lubatud piirata teatavate sõiduautode ostmisel, liisimisel, ühendusesisesel omandamisel ja importimisel tasutud käibemaksu ning selliste autode hooldus-, remondi- ja kütusekulude mahaarvamisõigust 50 %ga, kui kõnealuseid sõiduautosid ei kasutata üksnes ettevõtluse eesmärgil. Samuti on maksukohustuslased erimeetme kohaselt vabastatud kohustusest käsitada sõiduautode muul kui ettevõtluse eesmärgil kasutamist teenuste osutamisena. Erimeedet kohaldatakse selliste sõiduautode suhtes, mille suurim lubatud mass ei ületa 3 500 kilogrammi ning milles ei ole lisaks juhi istekohale rohkem kui kaheksa istekohta. Teatavate eritegevuste jaoks kasutatavad sõiduautod jäetakse mahaarvamise õiguse piirangu reguleerimisalast välja ja seetõttu käsitletakse neid tavaeeskirjade alusel: edasimüümiseks, rentimiseks või liisimiseks ostetavad sõidukid; reisijate- (nt taksod) või kaubaveoks kasutatavad sõidukid; õppesõiduks kasutatavad sõidukid; valve- või hädaabiteenusteks kasutatavad sõidukid; autode müügiesitluseks kasutatavad sõidukid. Nõukogu rakendusotsuse (EL) 2015/2429 kehtivusaega pikendati nõukogu rakendusotsusega (EL) 2018/1921 kuni 31. detsembrini 2021.

Käesolev Läti taotlus pikendada veel erimeetme kehtivust, põhineb samadel alustel, mis on esitatud eelmistes taotlustes. Taotlusele on lisatud aruanne, mis sisaldab käibemaksu mahaarvamise õiguse piirangu protsendimäära läbivaatamist, nagu on nõutud otsuse (EL) 2015/2429 artikli 6 lõikes 2. Läti leiab, et erimeetme kohaldamise tingimused on jätkuvalt täidetud ja kohaldatud 50 % piirang on endiselt asjakohane.

Läti kinnitab, et erimeede võimaldab kergendada maksumaksjate ja maksuameti halduskoormust ning piirab käibemaksust kõrvalehoidumist ettevõtluse tarbeks tehtud sõitude kohta peetud ebaõige arvepidamise ja valesti täidetud käibedeklaratsioonide abil. Läti esitatud andmete kohaselt moodustasid 2019. aastal mikroettevõtjad ja VKEd peaaegu 99,7 % majanduslikult aktiivsetest ettevõtjatest, mis raskendab maksuhaldurite jaoks sõiduautode ettevõtluseks ja isiklikuks tarbeks kasutamise kontrollimist. 1. jaanuari 2021 seisuga oli Lätis registreeritud ühe või kahe sõiduautoga kauplejate koguarv 21 739 ehk 82 % kõigist registreeritud kauplejatest, kes sõiduautod registreerisid. Kuna mikroettevõtjad ja VKEd moodustavad 99,7 % kõigist ettevõtjatest, on Läti seisukohal, et enamikku sõiduautodest kasutatakse isiklikuks tarbeks. Esitatud andmete kohaselt kasutati 2020. aastal kõigist registreeritud kauplejatele kuuluvatest sõiduautodest 87,6 % mitte ainult ettevõtluse eesmärgil, vaid ka isiklikuks tarbeks.

Võttes arvesse erimeetme kohaldamisest tulenevat positiivset mõju maksukohustuslaste ja maksuhaldurite halduskoormusele, tehakse ettepanek lubada erandit kohaldada veel ühe piiritletud ajavahemiku jooksul kuni 31. detsembrini 2024. Pikendamistaotlusele tuleb lisada kohaldatud protsendimäära läbivaatamise aruanne, mis tuleb koos taotlusega saata komisjonile 31. märtsiks 2024.