EU CSW-CERTEX on ELi ühtse teeninduskeskkonna keskne komponent ja komisjon on selle välja töötanud, et siduda riiklikud tollivaldkonna ühtsed teeninduskeskkonnad liidu süsteemide või andmebaasidega, mille abil hallatakse tolliväliseid nõudeid, nii et kõik asjaomased asutused pääseksid juurde asjakohastele andmetele ja saaksid piirikontrolli valdkonnas lihtsamini koostööd teha.

ICG-süsteemi hea toimimine on tihedalt seotud sellega, kui edukalt töötab Euroopa Liidu tollivaldkonna ühtne teeninduskeskkond, mille eesmärk on tagada ELi tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonna sertifikaate käsitleva teabe vahetamise süsteemi (EU CSW-CERTEX) toimimise õiguslik alus. Euroopa Liidu tollivaldkonna ühtne teeninduskeskkond on loodud selleks, et võimaldada kiiremat ja tõhusamat elektrooniliste andmete jagamist riikide tolliasutuste ja ELi reguleerivate asutuste vahel poliitikavaldkondade üleselt, luues kõigi piirivalveasutuste vahelise tõhustatud koostöö digiraamistiku ja hõlbustades tollivormistuse ajal tehtavaid halduskontrolle.

Määrusega on kehtestatud kohustus esitada teatavate eriti ohustatud kultuuriväärtuste (nimelt arheoloogiliste leidude ja mälestistest eraldatud elementide) impordi korral impordilitsentsid ja muude vähem ohustatuks peetavate kultuuriväärtuste puhul importija deklaratsioonid ning sellega tagatakse, et liitu importimisel kohaldatakse nende suhtes ühtset kontrolli. Neist dokumendinõuetest on vabastatud teatav erikasutuseks (hariduslikul, teaduslikul või uurimistööga seotud eesmärgil) ettenähtud kultuuriväärtuste import.

Tuleb märkida, et ICG-süsteem ühendatakse vastavalt komisjoni ettepanekule ELi tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonna kohta 3. märtsiks 2025 EU CSW-CERTEXi kaudu liikmesriikide tolliasutustega, mis võimaldab kultuuriväärtuste impordiks välja antud dokumentide automaatset tollikontrolli. See tegevus nõuab vastavuskatsete tegemist.

3. etapp – kasutuselevõtt ja toimimine. Algab tegelik IT arendusetapp (ehitusetapp), millele järgneb üleminekuetapp, mille käigus võetakse ICG-süsteemi varased versioonid järk-järgult eri kasutajarühmade jaoks kasutusele ja tehakse katsed tagamaks, et ettevõtjad ja pädevad asutused on 28. juuniks 2025 võimelised süsteemi kasutama ja saanud selleks hea väljaõppe. Sellele etapile järgneb kuuekuuline järelhooldusperiood, mille jooksul süsteemi viimistletakse, et see vastaks tegevusvajadustele, mis võivad ilmneda alles pärast IT-süsteemi kohustuslikuks muutumist, ning et tagada süsteemi sujuv toimimine.

Kui süsteemi projektis on põhimõtted paika pandud ning tabelis 1 loetletud tulemused ehk 1. ja 3. vahe-eesmärk (vt I lisa) on saavutatud, algab põhjalikum töö; rakenduse ja teenuse kirjeldustes ning tehnilises süsteemikirjelduses, mis on projektikirjeldusest (koostatakse 1. etapis) ja visioonidokumendist (koostatakse 2. etapis) konkreetsemad, keskendutakse rohkem tehnilistele aspektidele. ICG integreeritakse olemasoleva süsteemi TRACES platvormiga ja seetõttu kasutatakse enamikku olemasolevaid tehnilisi kirjeldusi, ülesehitust, sõnumeid ja liideseid uuesti.

1. etapp – põhimõtete väljatöötamine. Kõigepealt koostatakse projektikirjeldus, milles esitatakse projekti põhjendus ja määratakse kindlaks vajalik eelarve. Lisaks luuakse 3. tasand (kasutusnõuded – tegevusprotsesside mudelid (BPM)) ja 4. tasand (funktsionaalsed nõuded – üksikasjalikud tegevusprotsesside mudelid (BPM)) eesmärgiga koostada tegevusprotsesside visuaalne esitus ja üksikasjalikud funktsionaalsed nõuded, tagamaks et kavandatav toimiv IT-süsteem töötab õigusaktides sätestatu kohaselt. Järgmisena koostatakse visioonidokument, milles esitatakse üksikasjalikum teave projekti ülesehituse, maksumuse, aja ja riski kohta, samuti vahe-eesmärkide, tulemuste ja projektikorralduse teave. Need dokumendid kajastavad arutelusid ja komisjoni koostatava rakendusakti sisu.

Nagu juba selgitatud, töötatakse osa kultuuriväärtuste impordi projektist välja ka ELi tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonna (MASP-C 2019. aasta uuenduse toimik 1.13) raames, mille peamine IT-süsteem on EU CSW-CERTEX. Käesoleva aruande I lisas on esitatud MASP-C toimiku 1.13 väljavõte EU CSW-CERTEXi planeerimisest (tabel 2).

Kõrvuti komisjoni talituste muu tegevusega tolli valdkonnas on ka kultuuriväärtuste impordi projekti üksikasjalik kavandamine ette nähtud elektroonilise tolli mitmeaastase strateegiakava 2019. aasta uuenduses (MASP-C 2019. aasta uuendus). Käesoleva aruande I lisas on esitatud MASP-C 2019. aasta uuenduse väljavõte kultuuriväärtuste impordi projekti planeerimisest (tabel 1).

Pärast komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/1079 vastuvõtmist 2021. aasta juunis ja visioonidokumendi kinnitamist algas ICG-süsteemi arendusetapp. See kestab umbes kaks aastat, mille lõppedes algab kolmas etapp. Kolmandas etapis ühendatakse ICG-süsteem EU CSW-CERTEXiga, et võimaldada dokumentide vahetamist liikmesriikide tollisüsteemidega. Samal ajal korraldatakse koolituskursusi, et tutvustada liikmeesriikide ametiasutustele ICG-süsteemi tööfunktsioone.

Komisjoni talitused on igal võimalusel teavitanud kunstituru ühendusi töö edenemisest, et tagada määruse praktiline rakendamine vastavalt turu tegelikule olukorrale. Vastuvõtumenetluse ajal tehti rakendusakti eelnõu neljaks nädalaks ka veebis sidusrühmadele tutvumiseks kättesaadavaks.

Põhimõtete väljatöötamine – projektikirjeldus

Euroopa Komisjoni infotehnoloogia ja küberturvalisuse nõukogu kiitis 23. septembril 2020 ja elektroonilise tolli koordineerimisrühm 16. oktoobril 2020 projektikirjelduse märkusteta heaks. Projektikirjelduses on uuritud alternatiivseid lahendusi ja kinnitatud, et komisjoni tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi hallatav süsteem TRACES on ICG-süsteemi arendamiseks sobivaim platvorm, kuna enamik sertifitseerimis- ja litsentsisüsteemide jaoks vajalikke funktsioone on sellel platvormil hästi välja arendatud.

Projekti sõnastamine – visioonidokument

Visioonidokumendis on täpsustatud projektikirjelduses antud esialgset hinnangut ning üksikasjalikult kirjeldatud metoodilist lähenemisviisi, projekti juhtimist ja koostoimet teiste projektidega. Selle tulemusena töötatakse ICG-süsteem välja komisjoni maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi ning tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi partnerluses, kasutades nende kahe peadirektoraadi vahelise pikaajalise koostöö ja koostoime võimendavat mõju tolli ja pädevate partnerasutuste vaheliseks koostööks, mis on praeguseks osutunud loomade, toidu ja sööda impordi kontrolli valdkonnas väga edukaks. Elektroonilise tolli koordineerimisrühm kiitis visioonidokumendi heaks 25. juunil 2021.

Projekti arendamine

Arvestades, et õigusaktid, milles määrati kindlaks ICG-süsteemi toimimine ja õiguslikud tähtajad, on juba vastu võetud, on tehniline tegevus aruandeperioodil hästi edenenud. Liikmesriigid vaatasid läbi nii 3. tasandi (kasutusnõuded – tegevusprotsesside mudelid (BPM)) kui ka 4. tasandi (funktsionaalsed nõuded – üksikasjalikud tegevusprotsesside mudelid (BPM)) ja avaldasid need platvormil ARIS Publisher. Kuigi see pakett sisaldab tegevusprotsesside mudelite esimest versiooni, tuleb arendusetapis täiendavaid uuendusi teha.

Lisaks koostati ja edastati 2022. aasta 1. kvartalis tegevuse vastuvõetavuse kriteeriume käsitlev dokument „Business Acceptance Criteria“ (BAC). Dokumendis on juhendid selle kohta, kuidas teha kõiki tegevuskatseid, sealhulgas vastuvõetavuskatseid, et kontrollida rakendamist süsteemi ja rakenduse tehniliste kirjelduste alusel. Dokument sisaldab kõiki katsestsenaariume, mis on vajalikud ICG-süsteemi tegevusnõuete ja funktsionaalsete nõuete igakülgseks katsetamiseks, et tagada kõigi kindlakstehtud tegevusvajaduste täitmine. Selle kontrolli tegemiseks on olemas neli rühma katsestsenaariume, milles kirjeldatakse tegevusprotsesse, mis on seotud tegevuse vastuvõetavuse kriteeriume käsitleva dokumendi kohaldamisalasse kuuluvate tegevusvaldkondadega, st 1) kultuuriväärtuste impordi litsents, 2) kultuuriväärtuste importija deklaratsioon, 3) üldise kirjelduse dokument ja 4) halduskoostöö.

Katsestsenaariumid on esitatud järjestikuste etappidena, mis kirjeldavad 4. tasandi tegevusprotsesside mudelis määratud protsesse. Nende põhjal koostati katsejuhtumid ja konkreetsete stsenaariumide jaoks on määratletud kindlad katsejuhtumid. Katsejuhtumid esindavad teatava stsenaariumi erinevaid tegevusvooge, olenevalt sisendparameetritest, eeltingimustest ja kogu andmekogumis sisalduvast teabest. Teatava stsenaariumi kõikide katsejuhtumite läbitegemine võimaldab kontrollida positiivsete ja negatiivsete voogude protsessi algusest lõpuni.

Võttes arvesse, et ICG-süsteem on süsteemi TRACES moodul, mille jaoks on liides juba loodud, tuleb impordilitsents, importija deklaratsioon ja üldise kirjelduse dokument praeguse liidesega vastavusse viia. Seetõttu tuleb süsteemi TRACES keskkond konfigureerida ja varustada katseandmetega, et teha võimalikuks ja tagada kõigi katsestsenaariumide ja katsejuhtumite läbitegemine.

Nii loodi BAC-dokumendi abil kasutajalood, mis seoti BAC-dokumendis määratletud katsejuhtumitega, mille abil kontrollitakse teavet, mida arendajad vajavad nõuete täitmiseks vajalike funktsioonide hindamiseks ja rakendamiseks. Selleks, et tagada edusammude ning ärikasutajatele, arendajatele ja teistele projektis asjaomaseid ülesandeid täitvatele isikutele sisulist asjakohasust pakkuvate struktuuride koormusega seotud konkreetsete üksikasjade jälgimine, kasutati nende tagasisidelugude loomiseks ja jälgimiseks projektijuhtimises kasutatavat tarkvararakendust Jira.

Metoodika: ICG-süsteemi rakendamisel kasutatav lähenemisviis

ICG rakendamisel kasutatav metoodiline lähenemisviis on kombinatsioon maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi veebipõhise elektroonilise projektihaldusvahendi (TEMPO) metoodikast, mida kasutatakse põhimõtete väljatöötamise etapis, ning tervise ja toiduohutuse peadirektoraadis arendamise ja kasutuselevõtu etapis kasutatavatest kvaliteeditagamise ja paindlikest tavadest. Selles kontekstis võimaldavad korrapäraselt toimuvad sisekoosolekud ja demoseansid arutada ja rakendada tegelikke funktsioone, vältides liiga keerukaid näidiskuvasid. Kohanduv planeerimine võimaldab ootustele ja muutustele kiiremini paindlikult reageerida. Kohapealt asjakohase tagasiside saamiseks ja süsteemi nõuetekohaseks rakendamiseks kaasatakse seda soovivad liikmesriigid kohe, kui katseversioon on valmis. Alates 2022. aasta 4. kvartalist on katsekeskkond geneeriliste koolitusprofiilide abil väljastpoolt juurdepääsetav.

Üldtasandi planeerimine

ICG funktsioonid liigitatakse eri kategooriatesse järgmiselt:

A) „ICG põhifunktsioonid, millel on olemas alus süsteemis TRACES“: olulised funktsioonid, kus olemasolevaid funktsioone kasutatakse uuesti;

B) „ICG põhifunktsioonid, millel puudub alus süsteemis TRACES“: põhifunktsioonid, mis tuleb nullist üles ehitada;

C) „ICG funktsioonid, mis ei ole põhifunktsioonid“: olulised, kuid mitte hädavajalikud funktsioonid;

D) „välisühendused“: välistel sisenditel põhinevad funktsioonid;

E) „väljajäävad funktsioonid“: ICG funktsioonide jaoks, mis ei kuulu ICG-süsteemi esimesse versiooni (nt tehisintellekt).