ET    ET ET 
 
ET 1   ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 27.10.2010 
KOM(2010) 1252 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile: 
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV, 
millega muudetakse direktiiv i 2000/25/EÜ paindlikkuska va alusel turule viidud 
traktoreid käsitlevate sätete osas 
 
 
 
Mõju hindamise kommenteeritud kokkuvõte 
{COM (2010) 607} 
{SEC (2010) 1251} 
Käesolev aruanne esindab ainult selle koosta mises osalenud komisjoni talituste seisukohti 
ning see ei mõjuta komisjoni te htavate otsuste lõplikku vormi 
 
ET 2   ET 1. T AUST JA PROBLEEMI OLEMUS  
Traktorite heiteid käsitleva direktiiviga 2000/25/EÜ1 on kehtestatud piir määrad süsinikoksiidi 
(CO), süsivesinike (HC), lämmastikoksiidide (NOx) ja tahkete osakeste (PM) heitkogustele, mida 
tekitavad põllumajandus- ja metsatraktorid (eda spidi „traktorid”). See direktiiv on täielikus 
vastavuses direktiiviga 97/68/EÜ, mis käsitleb väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate heitgaase ning mille kohta esitati hiljuti samasugune ettepanek ja mõjuhinnangu aruanne.  
Direktiivis 2000/25/EÜ on sätestatud eri traktori tüüpide mootorite heit koguste piirväärtused 
sõltuvalt mootori võimsusest. Direktiiviga nähakse ette üha rangemaks muutuvate piirväärtuste erinevad etapid ning nende jõustu mise tähtajad. Traktoritootjad peavad tagama, et traktorites 
kasutatavad uued mootorid vastavad masinate turule viimisel neile piirväärtustele.  
Direktiiviga 2005/13/EÜ
2 muudeti esialgset traktorite direktiivi ja kehtestati heitkoguste 
piirväärtuste etapp, mida kohaldatakse praegu enam iku diiselmootorite suhtes ja mida tuntakse 
III A etapi nime all. Alates 1. jaanuarist 2011 algab üleminek rangematele III B etapi piirväärtustele, mis hakkavad järk-järgult kehtim a turule viidavatele traktoritele sõltuvalt nende 
mootorikategooriast. 1. jaanuarist  2010 hakati andma uutele mootor itele tüübikinnitu si. Kuna III B 
etapi piirväärtused on rangemad, tuleb praegu kasu tatavaid mootoreid kohandada või nad ümber 
projekteerida, et need vastaksid uutele nõuetele. S ee nõue puudutab ka traktoritootjaid, kes peavad 
traktorid ümber projekteerima, et mahutada uusi mootoreid. See on aeganõudev ja kulukas 
ettevõtmine, mille töömahukus sõltub suuresti sellest, kui palju tuleb muuta mootoreid ja 
traktoreid, millesse uued mootorid paigaldatakse. 
Direktiiviga 2005/13/EÜ seati ühtlasi  sisse nn paindlikkus kava, et hõlbustada üleminekut heidete 
piirmäärade eri etappide vahel. Paindlikkuskava  alusel on traktorito otjal lubatud heitkoguste 
piirväärtuste teataval etapil viia turule piiratud arv traktoreid, mis on varustatud diiselmootoritega, mis vastavad eelmise etapi piirväärtustele. Trakto ritootjatel on nii võimalus viia turule 1) igas 
mootori võimsuskategoorias piiratud arv traktorei d, mille käive ei ületa 20 % tootja aastakäibest 
(lähtuvalt tema viimase viie aasta keskmisest  müügimahust ELis), või 2) direktiivis kindlaks 
määratud arv traktoreid. See teine võimalus sobib väiksematele ettevõtetele, kus toodetakse vähem 
traktoreid. 
Paindlikkuskava loodi selleks, et: 
• võimaldada traktorimootoritele kehtestatud uute nõuete sujuvat ülevõtmist. Enamik 
traktoritootjaid ei valmista mootoreid ise, vaid  nad peavad ostma neid mootoritootjatelt. Alles 
siis, kui mootoritootja on veendunud, et  mootor ja jä reltöötlusseadmed
3 on rahuldava 
kvaliteediga ja neid võib tootma hakata, võib tr aktoritootja asuda välja töötama optimaalset 
lahendust mootori sõiduki sse integreerimiseks ja alusta da tüübikinnituse taotlemist. 
Traktoritootjate olukord erineb teiste (enamasti teedel kasutatavate) sõidukite tootjate 
olukorrast, sest nemad saavad mootorit ja sõidukit üheaegselt arendada ja toota; 
                                                 
1 EÜT L 173, 12.7.2000, lk 1. 
2 ELT L 55, 1.3.2005, lk 35. 
3 Lisaseadmed, mis paigaldatakse koos mootoriga ja mis keemiliselt või füüsiliselt vähendavad mootori 
tekitatavaid heiteid enne nende õhku sattumist, nt diislikütuse tahkete osakeste filtrid, NOx absorbeerivad 
katalüsaatorid või valikulise katalüütilise redutseerimise süsteemid. 
 
ET 3   ET • luua sobiv keskkond, et trakto ritootjad saaksid esialgu ar endada ja kohandada suurema 
müügimahuga ja vähem kohandusi nõudvaid traktore id ning kasutada siis saadud kogemust 
ülejäänud traktorite kohandamiseks, mida toode takse väiksemates kogust es nišiturgude jaoks. 
See kogemus muudab ülejäänud traktorite kohandamise vähem kulukaks; 
• vältida järgmisele etapile üleminekul liigset survet mootoritele, mida toodetakse väikestes 
kogustes, sest nende seeriate väljatöötami sega kaasnevad suhteliselt kõrged püsikulud. 
Traktorite heiteid käsitlev direkt iiv 2000/25/EÜ on täielikus vastavus es väljaspool teid kasutatavate 
liikurmasinate direktiiviga ja sellega rakenda takse raamdirektiiviga 2003/37/EÜ traktoritele 
ettenähtud nõudeid, sealhulgas III A, III B ja IV etappe, nende jõustumise ajakava ja 
paindlikkuskava. Kuna traktoreid  käsitlevad sätted on vastavuses  väljaspool teid kasutatavate 
liikurmasinate direktiivi sätetega, tugineb käesoleva mõju hindamine liikurmasinate direktiivis sätestatud paindlikkuskava mõju hindamisele. Raskusi oli traktore id käsitlevate spetsiifiliste 
andmete kogumisel, sest allika d nagu Eurostat liigitavad tr aktoreid käsitlevaid andmed 
„põllutöömasinate” hulka ega esit a neid eraldi. Teatav aid andmeid väljaspool teid kasutatavate 
liikurmasinate kohta saab siiski kasutada, sest li ikurmasinad ja traktorid on mootorite seisukohast 
sarnased. 
Milles seisneb probleem? 
Sarnaselt väljaspool teid kasuta tavate liikurmasinate tootjate ga seisavad tr aktoritootjad 
tehnoloogilise väljakutse ees, mis näeb ette, et järgmise põlvkonna mootorite puhul tuleb 
vähendada tahkete os akeste (PM) ja NO
x heitkoguseid samamoodi, nagu seda on juba tehtud teedel 
kasutatavate mootorite ja sõidukite (veoaut od, bussid jne) puhul. Prae gu kasutatav tehnoloogia 
seda aga ei võimalda. Seetõttu peavad tootjad tegema põhjalikku t eaduslik-tehnilist arendustööd, et 
varustada turule viidavad traktorid III B etapi nõuetele vastavate mootoritega. 
ELis on praegu ligikaudu 40 traktoritootjat (ena mik kuulub kuude suuremasse kontserni), kes 
toodavad laia valikut traktoreid, mis peavad  vastama direktiivis kehtestatud heitkoguste 
piirväärtustele; mootoreid seevastu valmistavad ainult mõned suurtootjad (u mbes 10 tootjat ELis ja 
20 mujal maailmas). Vaid üksikud suured tr aktoritootjad valmistavad mootoreid ise. 
Traktoritootjad saavad asuda masinaid kohandama  alles siis, kui mootorite konfiguratsioon on 
valmis, sest ümberprojekteerimine ei saa toimuda pa ralleelselt (v.a juhul, kui  traktoritootja toodab 
ise ka mootori). Tööstusharu andmete põhjal ulatus 2008. aastal traktoritööstuses kogukäive 8 
miljardi euroni. Traktorite tootmisega on seotud  otseselt 24 000 töökohta ja kaudselt veel 10 000 
töökohta. 
Kriisi mõju 
2009. aasta algusest saadik vaevleb enamik ELis as uvaid traktoritootjaid globaalse finants- ja 
majanduskriisi tõttu tõsistes ras kustes. Müügimahu järsk langus on vähendanud tulu ja ühtlasi vabu 
vahendeid, millest tootjad saaksid rahastada teadus lik-tehnilist arendustööd, et varustada traktorid 
direktiivis ettenähtud tähtaegade jooksul III B etapi nõuetele vastavate mootoritega kõigi 
võimsuskategooriate ja rakenduste lõikes. Ettevõtte d suunavad teadus- ja ar endustööks ettenähtud 
vahendid eelkõige toodetele, mis tagavad suure käibe. Nende t oodete müügituludest on võimalik 
siis edaspidi rahastada nišitoodete  teadus- ja arendustöö kulusid.  
 
ET 4   ET 2009. aasta esimeses kvart alis langes traktorite  müük Euroopa turul järsult4; 2009. aastal vähenes 
müük (ühikutes) 20 % (180 000 ühiku võrra EL 15s 2008. aastal; EL 12 kohta ei ole andmed kättesaadavad; kõigi seadmete osas oli langus tõen äoliselt 15 %). Põllumajandusmasinate tootjate 
liidu (CEMA) andmetel vähenes 2009. aastal kä ive 20–25 % võrreldes 2008. aastaga. See tulenes 
langusest järelturgudel. 2010. aasta ks prognoosivad traktoritoot jad edasist 5–10 % langust. 
2010. aasta esimese kvartali andmed näita vad -22 % langust 2009. aastaga võrreldes
5. 
Ettevõtted ei ole saanud teha kogu vajalikku teadus- ja arendustööd ning kriis halvendab olukorda 
veelgi. Seetõttu valitseb oht, et 2011. aastal ei ole turul üldse (või igatahes mitte piisavalt) III B 
etapi nõuetele vastavaid traktoreid. Turul ei leidu piisavates kogustes ka III A etapi nõuetele 
vastavaid traktoreid. See tähendab, et vanu traktore id kasutatakse kauem, mis toob omakorda kaasa 
suurema saaste ja kõrgemad hoolduskulud, ette võtjate pankrotistumise ja/või töötajate 
vallandamise jne. 
2. K AS ELIL ON SEKKUMISEKS VOLITUSED ?  
Algatuse õiguslik alus on sama mis traktori te heited käsitleval direktiivil 2000/25/EÜ, nimelt 
ELTLi artikkel 114. Ettepanek järgib subsidiaarsuse  põhimõtet, sest direkt iivi saab muuta ainult 
ELi tasandil. Liikmesriigid ei saa heitkoguste piirmäärade ja seonduvate tähtaegade osas individuaalselt meetmeid võtta. Seetõttu on vaja lik ELi tasandi sekkumine, mis aitab ühtlasi 
säilitada traktorite siseturu. 
3. E
ESMÄRGID  
Ettepaneku üldeesmärk  on kaitsta traktoritööstuse majanduslikku arengut ning säilitada 
keskkonnakaitse kõrge tase.  
Allpool esitatud tabelis on ki rjeldatud ettepaneku üld-, eri- ja tegevuseesmärke. 
ÜLDISED 
EESMÄRGID  ERIEESMÄRGID  TEGEVUSEESMÄRGID  
1. Säilitada 
traktorite siseturu toimimine 
 1. Säilitada traktoritootjatele võrdsed 
konkurentsitingimused, toetades ühtlustatud õigusraamistiku kasutamist kõigis liikmesriikide s (ja kõrvaldades 
nii riikidevaheliste erinevuste ohu). 
2. Hoida ära majanduskriisist 
põhjustatud raske majandusliku olukorra edasine halvenemine traktoritööstuses. 1. Võtta kulutõhusaid ja aegsaid 
meetmeid, et ELi tootjad saaksid müüa traktoreid kõikjal ELis samade eeskirjade alusel ja et kasutajad saaksid kasutuselt kõrvaldatud traktorid välja vahetada. 
2. Võimaldada traktoritootjatel 
teenida tulu, mida nad saaksid investeerida vajalikku teadus- ja arendustegevusse, et tagada 
                                                 
4 Viide: CEMA kiri ja lisatud dokument „Background material for the Request to Enlarge Flexibility from 20% 
to 50% for Stage IIIB”, 14.7.2009, mis on adresseeritud komisjoni asepresidendile G.Verheugenile. Lisateavet 
turuosa kohta leiab uurimusest „Competitive analysis of the EU Mechanical Engi neering”, lk 4, millele 
pääseb ligi järgmise lingi kaudu: http://ec.europa.eu/enterprise/mechan_equipment/companalysis-eu-
mechengin.pdf. 
5 Allikas: CEMA, juuni 2010. 
 
ET 5   ET 3. Tagada, et tootjad on suutelised 
rahuldama nõudlust uute traktorite järele. vastavus kehtestatud heitkoguste 
piirmääradega.  
2. Kaitsta keskkonda  
 1. Vähendada riski, et vanemaid ja 
rohkem saastavaid (III A etapi eelseid) traktoreid ei asendata keskkonnasäästlikumate traktoritega, st tagada, et kasutuselt kõrvaldatud traktorite väljavahetamisega kaasnev saaste vähendamise potentsiaal ei oleks ohus. 
2. Ergutada tootjaid investeerima 
teadus- ja arendustegevusse, et töötada välja keskkonnasäästlikumad traktorid, mis on vastavuses ettenähtud heitkoguste piirmääradega.  1. Soodustada vanemate, rohkem 
saastavate ja kütusekulukamate mootorite ja traktorite väljavahetamist keskkonnasäästlikumatega, kohandades heitnorme nii, et nõudlust uute traktorite järele rahuldaksid kõige keskkonnasäästlikumad mudelid.  
2. Saata tootjatele selge signaal, et 
nad peavad heitkoguseid veelgi vähendama ja et heite vähendamise suunalt ei kalduta kõrvale. 
  
4. P OLIITIKAVALIKUD  
Tuvastatud probleemi lahendamiseks on välja pakutud järgmised võimalused:  
Valik 1 – Meetmeid ei võeta (baasvalik) 
Praegu kehtivat paindlikkuskava ei muudeta, st koha ldatakse protsenti 20 % (või turule viidavate 
mootorite piirarvu). 
Valik 2 – Riigi tagatisega l aenude andmine nn likvideerimispe rioodil toodetud ja ladustatud 
mootorite ostmiseks 
Direktiivi 2000/25/EÜ artiklis 4 on sätestatud, et liikmesriigid või vad nimetatud tähtpäevi edasi 
lükata kaks aastat nende mootorite puhul, m ille tootmiskuupäev on kõnealusest tähtpäevast 
varasem. Kõnealuse tähtpäeva all peetakse silmas  üht sama artikli lõikes  2 esitatud kuupäevadest, 
mille järel ei tohi nõuetele mittevastavaid moot oreid ega traktoreid enam kasutusele võtta. 
III A etapi kehtivusajal tohivad ettevõtted vastavai d mootoreid ja traktoreid toota ning neid ELi 
territooriumil ladustada. Neid III A etapi nõuetel e vastavaid mootoreid ja  traktoreid toodetakse 
selleks, et hoida ettevõtteid käigus, ja need on et te nähtud turustamiseks riikides, kus ei kehti nii 
ranged heitkoguste piirmäärad kui ELis. Neid ladus tatud mootoreid ja trak toreid võib turustada 
kahe aasta jooksul alates III B etapi koha ldamise algusest (1.1.2010 ja 1.1.2013 vahel sõltuvalt 
mootori võimsuskategooriast). See variant n äeb ette riigi tagatisega laenude andmise 
traktoritootjatele, et nad saaksid osta  ladustamiseks III A etapi mootoreid.  
Valik 3 – Vanametalliks lammutamise kava rakendamine  Vanametalliks lammutamise kava raames antakse seadme kasutajale toetust, et ärgitada teda ostma 
uut III B etapi mootorig a varustatud traktorit. 
 
ET 6   ET Keskkonda rohkem saastava traktori omanik  saab anda oma masina vanametalliks 
(lammutamiseks-ringlussevõtuks jne). Riigiasutus annab vanametalliks lammutatud traktori omanikule kindlasummalise toetuse, mille ta saab  kätte panga või maksusüsteemi kaudu niipea, kui 
on esitanud tõendid uue traktori ostu kohta. 
Valik 4 – Muud paindlikkuskava  alusel võetavad meetmed 
See variant näeb ette lisapaindlikkuse andmise I II A etapilt III B etapile üleminekul. Järgnevate 
etappide jaoks lisameetmeid ei kavandata. 
• Valik 4.1 – Astmelise protsendi kasu tamine paindlikkuskava raames  
See võimalus näeb ette erinevate protsentide kohaldamise eri trak torikategooriate puhul sõltuvalt 
sellest, millised on konkreetsed probleemid III A etapilt III B etapile üleminekul, ja samasuguse lähenemisviisi turule viid avate mootorite piirarvu puhul. 
• Valik 4.2 – Kohandusprotsendi tõstmine 50 %-ni 
See võimalus näeb ette paindlikkuse suurenda mise 20 %-lt 50 %-ni kõigi traktorikategooriate 
puhul. Vastavalt kohandatakse ka turu le viidavate mootorite piirarvu. 
• Valik 4.3 – Kohandusprotsendi tõstmine 80 %-ni 
See võimalus näeb ette paindlikkuse suurenda mise 20 %-lt 80 %-ni kõigi traktorikategooriate 
puhul. Vastavalt kohandatakse ka turu le viidavate mootorite piirarvu. 
• Valik 4.4 – Paindlikkuskava tingimuslik laiendamine koos karistusmehhanismiga 
Et ärgitada ettevõtjaid välja töötama III B etapi mootoreid, tuleks võtta kasutusele süsteem, mis 
näeb ette karistuse kohaldamise, kui III A etapist III B etapile üleminekul on liialdatud 
paindlikkuskava kasutamisega. See ergutaks tr aktoritootjaid välja t öötama III B mootoritega 
varustatud traktoreid ning kasutama paindlikkus kava minimaalselt. See nõuab karistuse määramist 
õigel tasemel. 
• Valik 4.5 – Kauplemissüsteemi rakendamine 
Paindlikkusmeetmete puhul tuleks  sisse seada ELi heitkogustega kauplemise süsteemile sarnane 
süsteem. See võimaldaks ettevõtjatel, kes paindli kkuskavaga ettenähtud õigusi täielikult ära ei 
kasuta, müüa oma õigused ettevõtjatele, kes ne id täiendavalt vajavad. Selleks tuleks luua 
kohandusõiguste (lubade) müümise mehhanism  ja järelevalvesüsteem. Iga konkreetse 
kohandusõiguse hinna määrab turg.  
Valik 4.6 –  Paindlikkuskava asemel kombineeritak se traktoritootjatele ettenähtud 
paindlikkusmeetmeid ja ABT-sü steemi, nagu on kasutusel USAs 
Paralleelselt traktoritootjatele ettenähtud paindlikkuskavaga tule ks mootoritootjate jaoks välja 
töötada selline ABT-süsteem, nagu on kasutusel USAs. 
 
ET 7   ET 5. V ALIKUVÕIMALUSTE MÕJU HINDAMINE  
Valik „ meetmeid ei võeta ” ei aita eesmärke saavutada. Tootjad vaevleksid edasi 
majandusraskustes ega suudaks välja arendada III B etapi nõuetele vastavaid traktoreid. Nad ei 
suudaks viia turule rohkem tooteid kui paindl ikkuskavas ettenähtud 20 % ulatuses ja teatavad 
ettevõtted lõpetaksid tegevus e, mis vähendaks töökohti. 
Traktoritootjate kliendid ei osta praeguse majandus olukorra tõttu kuigi meel sasti uusi traktoreid. 
Kasutajad vähendavad kapitalikulusid, jätkates vanade traktorite kasutamist ja lükates edasi uute keskkonnasõbralikumate traktorite ostmist, tekitades nii keskkonnale  lühiajaliselt märkimisväärset 
kahju. Nad peavad kandma ka vanade tr aktorite üha suurenevaid hoolduskulusid. 
Laenude  süsteemi oleks väga keeruline lühikese aj a jooksul luua, aga III B etapi piirväärtused 
hakkavad kehtima juba 2011. Tõhusalt toimiva süst eemi loomine võtaks aega ja see ei suudaks 
esialgu rahuldada tootjate vajadusi. Süsteemi loomiseks ja reguleerimiseks peaksid EL ja/või 
liikmesriigid eraldada lisavahendeid, samas ei oleks sellest kasu ettevõtjatel, kel on probleeme III B etapile üleminekuks vajaliku teadus- ja arendus töö rahastamisega. Need ettevõtjad, kes ei ole 
III B etapiks valmis, peaksid kandma täiendavaid teadus- ja arenduskulusid.   
Traktoritootja saab tegevust jätkata ka nii, et ta ostab mootoritootjalt ladustatud  mootoreid ja 
müüb edasi III A nõuetele vastavaid traktoreid . Selleks et üle kolme kuu ladustatud mootoreid 
oleks võimalik kasutada, tuleb neid eriliselt töödelda,
6 mis on kulukas ja aeganõudev protseduur ja 
võib moodustada kuni 5 % mootori müügihinnast.  
Selle peale võiks väita, et kui me ärgitame toot jaid tootma III A etapi mootoreid, saame me juurde 
üha rohkem III A mootoreid, selle asemel et arendada keskkonnasõbralikumaid III B etapi 
mootoreid. See meede töötaks vastu eesmärgile ar endada välja uuenduslikke  keskkonnasõbralikke 
traktoreid. Järelikult vähendaks laen, mida antakse ladustatud III A mootorite ostmiseks, ettevõtjate motiveeritust projekteerida III B etapi nõuetele va stavaid keskkonda vähem saastavaid traktoreid. 
Lisaks kerkib küsimus, kas selline laen  on kooskõlas ELi riigiabi eeskirjadega. 
Vanametalliks lammutamise kavaga ärgitatakse kasutajaid ostma uusi, keskkonnasäästlikuma 
III B mootoriga traktoreid, tingimusel et nad annavad vanema, rohkem saastava traktori 
vanametalliks . See edendaks III B etapi nõue tele vastavate traktorite müüki ja mõjuks keskkonnale 
positiivselt. Samas ei aita see meede traktoritootja tel rahastada teadus- ja arendustegevust, et toota 
III B etapile vastavaid traktoreid juurde. On ka heldav, et pangad annaksid selle kava raames 
lõpptootjatele teaduslik-tehnili se arendustegevuse rahastamiseks lisalaene. Pealegi võivad 
liikmesriigid rakendada vanametalliks lammutamis e kava erinevalt, mis omakorda põhjustaks 
siseturu killustumist ja konkurents i moonutamist. Igal juhul ei ol e ükski liikmesriik komisjonile 
teatanud, et ta kavatseb vanametalli ks lammutamise kava kasutada.  
Astmeliste kohandusprotsentide  rakendamine sõltuvalt trakto ri tüübist ja konkreetsetest 
probleemidest, mis esinevad III A etapist III B etapile üleminekul, ei ole samuti mõeldav, sest puudub traktorikategooriate täpne loetelu ja süsteem müügimahu jälgimiseks. 
                                                
 
6 Ladustamisele minev mootor täidetakse spetsiaalse õliga. Pärast traktorile paigaldamist vahetatakse mootoris 
veelkord õli ja seejärel täidetakse see spetsiaalse kütusega, misjärel mootor peab mõned tunnid töötama. Siis pannakse mootorisse tavalist õli ja tavalist kütust ning lastakse mootoril mõnda aega töötada; seejärel on 
mootor kasutamiseks valmis. Eespool kirjeldatud protse duuriks kuluv aeg ja selle maksumus sõltuvad mootori 
suurusest ja võimsusest. 
 
ET 8   ET Kui otsustatakse tõsta kohandusprotsent 50 %-ni  kõigi traktorite puhul ja kohandada turule 
viidavate mootorite piirarvu, tule ks arvestada selle meetme kes kkonna-, sotsiaal- ja majandusmõju. 
Kõigi väljaspool teid kasutatavate liikurmasina te keskkonnamõju tehti kindlaks väljaspool teid 
kasutatavate liikurmasinate paindlikkuskava mõ juhinnangus heitkoguste väliskulude arvestuse 
põhjal. Kuna Eurostat ja keskkonna-andmebaasid ei anna traktorite kohta eraldi andmeid, ei saa 
esitada üksikasjalikumat teavet ai nult traktorite koht a. Siiski võib öelda, et traktorite puhul on 
tegemist samasuguse mõjuga nagu kõigi väljas pool teid kasutatavate  liikurmasinate puhul. 
Keskkonnakulud on need kulud, mida põhjustavad 50 % paindlikkuskava raames mootorite 
lisaheited võrreldes praegu kehtiva 20 % paindlikkuskavaga. 
Ajakohastatud netoväärtuse meetodi kohaselt on 50 % paindlikkuskava kasutamisel 
keskkonnakulud saasteainete lõikes  praegu kehtiva 20 % paindlikkus kavaga võrreldes järgmised: 
Saasteaine  50 % paindlikkus kõigi 
väljaspool teed kasutatavate 
liikurmasinate puhul 50 % paindlikkus traktorite 
puhul 
PM 200 80–90  
NO x 350 130–150  
Kokku  550 210-240  
 
Need arvud  (miljonites eurodes) näitavad kogukulu perioodil  2008–2030, aga käesolevas mõju 
hinnangus on saadav kasu arvut atud lisatud ettepanekus vaadel dud kolmeaastase perioodi kohta. 
Traktoreid käsitlevad andmed põhinevad eeldusel,  et traktorite suhtel ine osakaal heitkogustes on 
jäänud samaks.  
Laiendatud paindlikkuskava hinnanguline mõju on 0,3 % kõigi väljaspool teid kasutatavate 
liikurmasinate heidete üldkogusest (nii PM kui ka NO x) esimesel aastal. 
Teisest küljest võimaldaks lisapa indlikkus tootjatel jä tkata traktorite müüki  ja saada tulu, et 
rahastada III B etapi nõuetele vastavate trak torite väljatöötamiseks vajalikku teadus- ja 
arendustööd. Sarnaselt väljaspool teid kasutata vate liikurmasinate mõju hinnangus väljatooduga 
peaks majanduslik kasu kaaluma üles keskkonnakahju.  
50 % kohandusprotsendi alternatiivi na kaalutakse võimalust lükata  III B etapi käivitamine edasi 
kuni IV etapi käivitamiseni., aga see tähendaks üh tlasi, et PM piirnormide 90 % vähendamise mõju 
oleks tunda alles kolme aasta pärast. Komisjon on samuti arvamusel, et nii suur paindlikkus 
IV etapi kehtestamisel ei oleks asjakohane; peal egi, nagu ka eespool öeldud, peaks III B etapi jaoks 
tehtud teadus- ja arendustöö vähendama vajadust n ii suure paindlikkuse järe le. Komisjon kavatseb 
sidusrühmi sellest teavitada. 
Kui otsustatakse  tõsta kohandusprotsent 80 %-ni  kõigi traktorite puhul ja kohandada 
proportsionaalselt ka turule viid avate mootorite piir arvu sarnaselt valikuga 4.2, tuleb arvestada 
järgmiste erinevustega: 80 % ei ole kooskõlas välj aspool teid kasutatavaid liikurmasinaid käsitleva 
ettepanekuga (50 %); paindlikkus kava sarnaneks siis rohkem USA süsteemile, kuigi põhijoontes 
säiliks ELi süsteem; see põhjustaks rohkem kahju keskkonnale, kuigi tootjad on ise väitnud, et nad 
ei vaja nii suurt pa indlikkust direktiivi nõuete järgmiseks. 
Karistusmehhanismiga paindlikkuskava kasutamine aitaks vältida olukorda, kus 
kohandusõigustega liialdamine tooks kaasa konkurentsimoonutused. Siiski suurendaks 
 
ET 9   ET teabenappus traktorite normidele vastavuse osas tunduvalt riiklike pädevate asutuste koormust, mis 
muudab selle lahenduse ebapraktiliseks. Pealeg i tooks sellise mehhanismi väljatöötamine ja 
rakendamine kaasa liiga suured kulutused (teavitami ne ja järelevalve), mis ei oleks proportsioonis 
saadava kasuga. 
Kohandusõigustega kauplemise süsteem , mille kaudu ettevõtjad saaksid osta lisaõigusi neilt, kes 
seda ei vaja, oleks tugev stiimul, mis su nniks ettevõtjaid kohanema heitkoguste uute 
piirväärtustega. Kuid selle keer ulise süsteemi sisseseadmine lühi keseks ajaks ei annaks oodatud 
tulemusi.  
Ka ABT -süsteemi loomine ei oleks tõhus eespool juba selgitatud põhjustel; selle vastu on nõukogu 
ja parlament.  
Valikuvõimaluste võrdlus  
 Tõhusus  Tulemuslikk
us Kooskõla  Teostatavus  
Valik 1:  
Meetmeid ei võeta  Ei ole tõhus  Ei ole 
tulemuslik  Osaliselt 
kooskõlas  Teostatav  
Valik 2:  
Riigi tagatisega laenude 
andmine III A mootorite 
ladustamise rahastamiseks  Osaliselt tõhus  Ei ole 
tulemuslik  Ei ole 
kooskõlas  Teostatav, kui 
liikmesriigid 
teevad 
jõupingutusi  
Valik 3:  
Riiklikud vanametalliks 
lammutamise kavad  Osaliselt tõhus  Ei ole 
tulemuslik  Osaliselt 
kooskõlas  Teostamatu  
Valik 4.1:  
Astmeline 
kohandusprotsent  Tõhus  Tulemuslik  Kooskõlas  Teostamatu  
Valik 4.2:  
50 % kohandusprotsent  Tõhus  Tulemuslik  Kooskõlas  Teostatav  
Valik 4.3:  
80 % kohandusprotsent  Tõhus ainult 
eesmärgi nr 1 
osas Ei ole 
tulemuslik 
keskkonnakom
promissi tõttu  Kooskõlas 
keskkonnapoli
itikaga  Teostatav  
Valik 4.4:  
Karistusmehhanism  Tõhus  Ei ole 
tulemuslik  Kooskõlas  Teostamatu  
Valik 4.5:  
Kauplemissüsteem  Tõhus  Osaliselt 
tulemuslik  Kooskõlas  Teostamatu  
Valik 4.6:  
ABT-süsteem  Tõhus  Osaliselt 
tulemuslik  Kooskõlas  Teostamatu  
 
 
ET 10   ET 5.1. Kokkuvõte  
Eespool esitatud analüüsist järe ldub, et kohandusprotsendi tõst mine 50 %-ni on kõige sobilikum 
meede seatud poliitiliste eesmärkide saavutamiseks.  
6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Pärast paindlikkuskava rakendamist  ja lõpuleviimist teostatakse selle laiendatud sätete mõju 
hindamine, lähtudes tööstusharu ja liikmesriik ide poolt direktiivi 2000/25/EÜ kohaselt esitatud 
andmetest. Seega ei tõuse tootjate ega riiklike asutuste kantavad kulud. 
Kõnealuse algatuse tõhususe hindamisel tuleks lähtuda järgmistest põhinäit ajatest: paindlikkuskava 
kasutamine 2013. aasta lõpuni, tegevu se lõpetanud ettevõtete arv ning  traktorite poolt õhkupaisatud 
NO x ja PM heitkogused. 
Komisjon kavatseb hinnata muudetud paind likkuskava käesolevale dokumendile lisatud 
ettepanekus täpsustatud perioodi  lõpus, st 2014. aastal, ning teha  saavutatud tulemuste põhjal 
järeldused.