4. Rahastamine

5. Koondtabel mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa

SELETUSKIRI

1. Sissejuhatus

2020. aasta paranduseelarve projekti (PEP) nr 8 eesmärk on eraldada maksete assigneeringutena 6,2 miljardit eurot, et võtta arvesse i) erakorralise toetuse rahastamisvahendi (ESI) maksete assigneeringute lisavajadusi, et rahastada COVID-19 vaktsiinide strateegiat, ja ii) ühtekuuluvusega seotud täiendavaid maksevajadusi, mis tulenevad koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus+ (CRII+) vastuvõtmisest.

2.Erakorralise toetuse rahastamisvahendi maksete assigneeringute suurendamine

Kui 2020. aasta aprillis võeti COVID-19 kriisi raames kasutusele erakorralise toetuse rahastamisvahend, kavandati komisjoni poolt koostöös liikmesriikidega koostatud esialgse vajaduste hinnangu alusel väga palju võimalikke toetusmeetmeid. Erakorralise toetuse vahendid kavatseti kasutusele võtta seal, kus neid on kõige rohkem vaja ja kus need annavad selget ELi lisaväärtust. Võttes arvesse võimalike meetmete laia valikut, nähti algselt ette, et eelarvepädevate institutsioonide poolt heaks kiidetud kulukohustustest (2,7 miljardit eurot) on 2020. aastal vaja katta maksetega ainult umbes pool (1,38 miljardit eurot) ning ülejäänud maksed tehakse järgnevatel aastatel.

Kriisi arenedes on komisjon võtnud vastu mitu otsust erakorralise toetuse vahendite kasutamise kohta, et toetada mitmeid meetmeid, näiteks: abi esmatarbekaupade, meditsiinimeeskondade ja COVID-19st mõjutatud patsientide veoks (liikuvuspakett); oluliste tervisega seotud toodete hankimine; testimissuutlikkuse suurendamise toetamine; COVID-19 patsientidele rohkemate ravivõimaluste kättesaadavaks tegemine; digitaalsete jälgimisrakenduste koostalitlusvõime ja haiglates desinfitseerimisrobotite levitamise toetamine.

Pandeemia arengu käigus on selgunud, et kriisi püsilahendus saavutatakse tõenäoliselt, töötades välja ja võttes kasutusele tõhusa ja ohutu viirusevastase vaktsiini. Seda on rõhutatud ka komisjoni teatises vaktsiinistrateegia kohta. Sellest tulenevalt on tõhusa vaktsiini otsimine saanud prioriteediks ning komisjon on sõlminud kõigi liikmesriikidega kokkuleppe pidada vaktsiinitootjatega läbirääkimisi eelostulepingute üle ja sõlmida need kõigi liikmesriikide nimel. Nende eelostulepingute kohaselt pakutakse erakorralise toetuse rahastamisvahendist vajalikku eelrahastamist oluliste investeeringute riski vähendamiseks, et suurendada edukate vaktsiinide tootmise kiirust ja mahtu. Vastutasuks annavad tootjad liikmesriikidele õiguse osta kindlaksmääratud aja jooksul ja hinnaga teatav arv vaktsiinidoose. Komisjon sõlmis 2020. aasta augustis juba ühe eelostulepingu vaktsiinitootjaga ja läbirääkimised mitme teise tootjaga on arenenud faasis.

Eelostuleping stimuleerib vaktsiinitootjaid suurendama tootmisvõimsust oluliselt kiiremini kui tavapärase vaktsiiniarenduse raames, milleks neil on vaja ettemakseid, et vähendada oma investeeringutega seotud riske. See tähendab, et komisjonil tuleb teha ettemaksed varakult, väga kiiresti pärast kulukohustuste võtmist (sageli päevade jooksul pärast lepingu allkirjastamist).

Seetõttu ei ole erakorralise toetuse rahastamisvahendi praegused maksete assigneeringud piisavad, et katta lepingulisi kohustusi, mida komisjon kavatseb lähiajal vaktsiinitootjate ees võtta. Selleks et Euroopa Liidul oleks võimalik tagada juurdepääs vaktsiinikandidaatide portfellile, et luua maksimaalselt hea võimalus saada võimalikult kiiresti tõhus ja ohutu vaktsiin, on äärmiselt oluline teha täiendavad maksete assigneeringud kättesaadavaks niipea kui võimalik. Eespool öeldut silmas pidades tehakse ettepanek teha 2020. aastal erakorralise toetuse rahastamisvahendi raames kättesaadavaks piisavad maksete assigneeringud, et katta a) kõik asjaomased kohustused, mille komisjon võtab liikmesriikide nimel vaktsiinitootjate ees, ning b) muud käimasolevad meetmed. Järgnevate aastate maksevajadusi vähendatakse vastavalt.

Võttes arvesse eelarvepädevate institutsioonide poolt 2020. aasta juulis juba heaks kiidetud 140 miljoni euro suuruseid lisavahendeid, on 2020. aastal vaja täiendavaid maksete assigneeringuid summas 1 090 miljonit eurot, mis teeb erakorralise toetuse rahastamisvahendi maksete assigneeringute kogusummaks 2 610 miljonit eurot. Ülejäänud 90 miljonit eurot makstakse 2021. aastal nende kulukohustuste katteks, mis ei ole seotud vaktsiinistrateegiaga.

Samuti tehakse ettepanek paigutada 53,75 miljonit eurot kulukohustuste ja maksetena haldustoetuskulude eelarverealt ümber rahastamisvahendi tegevusassigneeringute eelarvereale. Erakorralise toetuse rahastamisvahendi haldustoetuskulude eelarverea kulukohustuste ja maksete assigneeringute kogusummat vähendatakse seega 250 000 eurole.

eurodes Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud III jagu – Komisjon 18 01 04 05 Liidus antava erakorralise toetuse toetuskulud -53 750 000 -53 750 000 18 07 01 Erakorraline toetus liidus 53 750 000 1 143 750 000 Kokku 0 1 090 000 000

3. CRII+ga seotud maksete assigneeringute suurendamine

Komisjon esitas 2020. aasta märtsis ja aprillis kaks meetmepaketti: koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus (CRII) ja koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus+ (CRII+), mille Euroopa Parlament ja nõukogu kiiresti vastu võtsid.

Liikmesriigid kasutavad täielikult ära Ühtekuuluvusfondi pakutavat paindlikkust ja likviidsust, et aidata enim mõjutatuid: tervishoiutöötajaid ja haiglaid, VKEsid ja töötajaid. Algatuse rakendamine jätkub ja liikmesriigid võtavad jätkuvalt vastu meetmeid vastavalt muutuvatele vajadustele. Kui tavapärane ühtekuuluvustoetus keskendub pikaajalistele investeeringutele piirkondliku lähenemise eesmärgil, siis CRII ja CRII+ paketid pakkusid lahendusi hädaolukordadele seal, kus seda oli kõige rohkem vaja.

30. märtsil 2020 vastu võetud koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatuse (CRII) tulemusena vabastati ühtekuuluvuspoliitika programmide raames investeeringute tegemiseks ligikaudu 8 miljardi euro ulatuses likviidseid vahendeid. Tagamaks, et kogu kulukohustustega sidumata toetus oleks 2020. aastal võimalik ühtekuuluvuspoliitika vahenditest kasutusele võtta, et leevendada COVID-19 puhangu mõju liikmesriikide majandusele ja ühiskonnale, tegi komisjon ettepaneku CRII+ kohta, mille Euroopa Parlament ja nõukogu vastu võtsid. Sellega antakse liikmesriikidele ajutiselt võimalus taotleda 100 % ELi kaasrahastamist Euroopa Regionaalarengu Fondist, Euroopa Sotsiaalfondist ja Ühtekuuluvusfondist toetatavatele programmidele aruandeaastaks, mis algab 1. juulil 2020 ja lõpeb 30. juunil 2021, ning suuremad võimalused vahendite ülekandmiseks fondide ja piirkonnakategooriate vahel. 2020. aasta 24. augusti seisuga on 107 programmi, mille arvel on peaaegu pool ühtekuuluvuspoliitika vahenditest, valinud 100 % ELi kaasrahastamise määra.

Komisjon analüüsis põhjalikult prognoose, mille liikmesriigid esitasid 2020. aasta juuli lõpuks iga programmi kohta, ning leidis, et maksete assigneeringuid on vaja suurendada 5,1 miljardi euro võrra, et katta kõik eeldatavad 2020. aastal tasumisele kuuluvad maksetaotlused.