Sissejuhatus

2021.–2027. aasta mitmeaastasele finantsraamistikule pööratakse ELi majanduspoliitika raamistikus rohkem tähelepanu kui kunagi varem. ELi eelarve abil saab EL jõuliselt reageerida COVID-19 pandeemiale. See aitab tegeleda praeguse tervisealase hädaolukorraga, alustada taastumist, suunata meie majandust ja ühiskonda kestlikuma, digitaalsema ja vastupidavama tuleviku suunas ning tugevdada ELi geopoliitilist rolli.

Järgmise seitsme aasta jooksul suunatakse ELi eelarve kaudu enneolematul hulgal rahalisi vahendeid nende probleemide lahendamiseks. Koos taasterahastuga „NextGenerationEU“, mille maht on 750 miljardit eurot, on 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kogusumma enam kui 1,8 triljonit eurot. See on peaaegu kaks korda rohkem kui 2014.–2020. aasta eelarve ja ühtlasi suurim investeerimispakett, mida ELi eelarvest kunagi rahastatud on.

Euroopa Komisjonil on kindel soov tagada, et 2021.–2027. aasta mitmeaastast finantsraamistikku rakendatakse täielikus kooskõlas finantsjuhtimise rangeimate standarditega, et see on oma põhieesmärkide saavutamisel võimalikult tulemuslik ja loob lisaväärtust kõigile ELi kodanikele. Teisisõnu seab komisjon ELi eelarve tulemuslikkuse kesksele kohale. Selleks on vaja usaldusväärset tulemusraamistikku. Raamistik koondab kõik vahendid ja menetlused, mis on vajalikud, et seada eesmärke ning mõõta ja jälgida nende saavutamiseks tehtavaid edusamme. See hõlmab kõiki ELi programme, sealhulgas neid, mida rahastatakse taasterahastust „NextGenerationEU“.

ELi eelarve tulemusraamistik tugineb tugevale alusele: OECD jõudis järeldusele, et tulemuspõhise eelarvestamise süsteem 2014.–2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus on OECD riikide hulgas parim omataoline. Kuid kuna ELi eelarve areneb, et vastata uutele vajadustele muutuvas maailmas, siis muutuvad ka tulemusraamistikule esitatavad nõuded.

Selles teatises tutvustatakse tulemusraamistiku põhijooni ja funktsioone. Samuti selgitatakse, kuidas kogutud teave aitab edendada ELi poliitilisi eesmärke, parandada suutlikkust, et reageerida paindlikult ettenägematutele hädaolukordadele, tagada vastutuse ning võimaldab ELil tulemuslikult suhelda sidusrühmade ja kodanikega ELi eelarve teemal ja kuidas see annab ELi kodanike elule lisaväärtust.

Komisjon üksi ei saa rakendada tänapäevast ja tugevat tulemusraamistikku. ELi programmide tulemuslikkuse ja läbipaistvuse suurendamiseks on vaja kooskõlastatud jõupingutusi ning komisjon väljendab suurt heameelt selle üle, et Euroopa Parlament, nõukogu, Euroopa Kontrollikoda ja liikmesriigid pööravad suuremat tähelepanu tulemuslikkusele. Koos tegutsedes aitame tagada, et kasutatakse ära kõik selle enneolematult suure ja ambitsioonika ELi eelarve võimalused.

Tulemuslikkus eelarve täitmise keskmes

Eelarve täitmisel on oluline tagada, et raha kulutatakse täielikus kooskõlas kõigi kohaldatavate õigusnormidega. ELi eelarve suhtes kohaldatakse rangeid kaitsemeetmeid pettuste, huvide konfliktide ja topeltrahastamise vastu. 2021.–2027. aasta mitmeaastases finantsraamistikus on neid kontrolle karmistatud. Komisjon järgib täielikult kõige rangemaid finantsjuhtimise standardeid, mis sisaldavad jõulisi meetmeid vigade parandamiseks nende ilmnemise korral ning nulltolerantsi pettuste, huvide konfliktide ja muude raskete rikkumiste suhtes. Sellel põhineb usaldus ELi eelarve vastu.

Samal ajal on äärmiselt oluline, et kulutatud raha ka tegelikult lahendaks probleemid ja annaks kohapeal oodatud tulemusi. Kuidas see saavutatakse, erineb rahastamisprogrammiti ning sõltub nende konkreetsetest eesmärkidest ja sellest, kuidas raha kulutatakse (vt näited tekstikast 1 ). Ilmsed tulemused ja positiivsed muutused kodanike ja teiste toetusesaajate elus on ja jäävad siiski komisjoni peamiseks prioriteediks kõigis ELi eelarvest toetatavates sekkumistes. Selle tutvustamine avatud ja läbipaistval viisil on komisjoni aruandekohustuse oluline osa.

ELi eelarves on tulemuslikkus juba praegu esiplaanil ja seda lähenemisviisi arendatakse edasi aastatel 2021–2027. Üheks näiteks on taaste- ja vastupidavusrahastu, mis on ajavahemikul 2021–2027 ülekaalukalt kõige ulatuslikum programm. Taaste- ja vastupidavusrahastu on oma ülesehituselt tulemuspõhine, kuna maksed on otseselt seotud sellega, kuidas liikmesriigid saavutavad rahastu kaudu rahastatavate riiklike taaste- ja vastupidavuskavade investeeringute ja reformide eesmärgid ja sihid. Juba aastatel 2014–2020 sisaldas ühtekuuluvuspoliitika tulemusreservi, mis eraldati 2019. aastal tulemuslikkuse hindamise alusel. Ajavahemikuks 2021–2027 on seost tulemuslikkusega edasi arendatud. Algselt kaetakse programmidega täies mahus ainult aastad 2021–2025. Pool viimase kahe aasta kulukohustuste assigneeringutest eraldatakse vahekokkuvõtte alusel. Läbivaatamise käigus hinnatakse programmide prioriteete ja eesmärke ning 2024. aasta lõpuks tehtud edusamme, seejuures võetakse arvesse sotsiaal-majandusliku olukorra muutusi ja 2024. aasta riigipõhistes soovitustes kindlaks tehtud uusi probleeme, saadud kogemusi ja muid tegureid.

Tänapäevase ELi eelarve tänapäevane tulemusraamistik

Kui komisjon sekkub kas seadusandliku ettepaneku või rahastamisprogrammi kaudu, tugineb ta kindlatele tõenditele ja täpsele kirjeldusele selle kohta, mida ja kuidas kavatsetakse sekkumisega saavutada. Oma hiljutises teatises parema õigusloome kohta on komisjon seda süsteemi veelgi tugevdanud uute oluliste elementidega, näiteks sidusrühmadega konsulteerimine, jõupingutused koormuse lihtsustamiseks ja vähendamiseks, kestlikkuse arvestamine parema õigusloome poliitikas ning strateegiliste prognooside integreerimine poliitikakujundamisse.

ELi eelarve tänapäevane tulemusraamistik peab põhinema järgmisel: a) selgus ja läbipaistvus küsimuses, kuidas programmid on kavandatud leitud probleemide lahendamiseks oma eesmärkide kaudu, ning b) sisukas ja töökindel süsteem, mis võimaldab mõõta eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme ja võtta vajaduse korral meetmeid.

Selged eesmärgid

Kui probleem on kindlaks tehtud ja on selge, et seda on kõige parem lahendada ELi tasandil, tuleb seada selged eesmärgid. Rahastamisprogrammist rahastatakse sekkumisi, mis aitavad neid eesmärke saavutada ja lahendada asjaomaseid probleeme. Seetõttu on täpselt kindlaks määratud eesmärgid nii rahastamisprogrammide kavandamisel kui ka nende tulemuslikkuse mõõtmisel keskse tähtsusega. Need eesmärgid on iga ELi rahastamisprogrammi puhul sätestatud asjaomastes õigusaktides.

Lisatud teabelehtedel programmi- ja tulemusnäitajate kohta on esitatud 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kohaste ELi rahastamisprogrammide põhielemendid: nimelt lahendamist vajavad probleemid ja miks ELi tasandil sekkumine võib anda lisaväärtust, programmi eesmärgid ja sekkumisliigid, mida rahastatakse, et aidata neid eesmärke saavutada.

Asjakohased näitajad