Kohtusüsteem tuleb kohtuasjade menetlemisega tõhusalt toime, kuid algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr on mõnevõrra langenud. Tsiviil-, kaubandus-, haldus- ja muude kohtuasjade lahendamiseks kuluv hinnanguline aeg on väga lühike ning jääb tsiviil- ja kaubandusasjade puhul kõikides kohtuastmetes alla keskmise, kuigi see on viimastel aastatel veidi suurenenud . Samas on tsiviil- ja kaubandusasjades algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr viimastel aastatel mõnevõrra alanenud, langedes 102 %-lt 2017. aastal 95 %-le 2018. aastal ja 94 %-le 2019. aastal. Pooleliolevate kohtuasjade arv on endiselt väike, eriti tsiviil- ja kaubandusasjade puhul .

Käivitatud on mõned algatused kohtusüsteemi digiteerimisega seotud probleemide lahendamiseks. Kohtuasja ja kohtukutse veebipõhiseks esitamiseks ning menetlusetappide jälgimiseks vajalikud elektroonilised vahendid on kättesaadavad piiratud ulatuses . Kõik kolmanda astme kohtu otsused küll avaldatakse, kuid esimese ja teise astme kohtu otsuste puhul tehakse seda vaid osaliselt ning kohtuotsuste masinloetavuse tagamise korraldus on puudulik . Riikliku kohtute ameti andmetel valmistatakse 2021. aastaks ette kohtuotsuste kõikehõlmava veebipõhise andmebaasi loomist, sealhulgas kohtuotsuste anonüümimist. Ühtlasi on riiklik kohtute amet käivitanud projekti, millega võetakse kasutusele digitaalsed tööriistad pooleliolevate kohtuasjade menetlusaja keskmise pikkuse jälgimiseks. Selle eesmärk on aidata prognoosida tulevaste kohtuasjade menetlemise kestust .

Mõneti on väljendatud muret kohtusüsteemile tehtavate kulutuste vähenemise pärast. Taanis on kohtusüsteemile tehtavate kulutuste osakaal SKPs väike ja see on viimastel aastatel kahanenud . Kohtunike arv elaniku kohta on samuti märkimisväärselt väike . Kohtunike ühenduse 2020. aastal avaldatud kohtunike töötingimusi käsitlevas aruandes on esitatud kohtunike töökoormuse üksikasjalik analüüs, millest nähtub, et alates 2011. aastast on kohtunike arv jäänud muutumatuks ja vahendeid on tasahaaval vähendatud, kuigi kohtuasjade arv on samas suurenenud . Eelkõige on väljendatud muret kohtutöötajate arvu vähenemise pärast, mis suurendab kohtunike töökoormust. 2020. aasta juunis eraldas valitsus kohtutele lisavahendeid COVID-19 pandeemia ajal kohtute sulgemisest tingitud mahajäämusega tegelemiseks, võimaldades luua juurde kohtuniku ametikohti .

Kohtunike vastutuse raamistiku ja selle kaitse tugevdamiseks on võetud mitu meedet. Kohtunike suhtes kohaldatakse kahte tüüpi distsiplinaarmeetmeid: kohtute esimehed võivad teha kohtunikule hoiatuse hooletuse või ettevaatamatuse eest ülesannete täitmisel, samas süüdistuste esitamise ja läbivaatamise erikohus võib teha hoiatusi, määrata trahve, vabastada kohtuniku tõsise üleastumise korral ametist või peatada tema tegevuse, kui kohtuniku suhtes on algatatud kriminaalmenetlus . Alates 2019. aastast võib süsteemi täiendava kaitsemeetmena kaevata kohtu esimehe hoiatuse edasi süüdistuste esitamise ja läbivaatamise erikohtusse , nagu Euroopa Nõukogu on soovitanud . Selle muudatuse algatajate hulgas oli kohtunike ühing ja see põhines kindlal juhtumil, mille puhul esimees oli teinud kohtunikule hoiatuse, mida kohtunik pidas põhjendamatuks, kuid mille asjaolusid polnud võimalik läbi vaadata. Kohtunike vastutuse raamistikuga seotud teine oluline arengusamm on see, et kohtunike liit võttis (koostöös riikliku kohtute ametiga) vastu kohtunike eetikasuuniste tõlgendamise selgitavad märkused. 2019. aastal vastu võetud märkustega täpsustatakse 2014. aastal vastu võetud kohtunike eetikasuuniseid, tuues konkreetseid näiteid nende rakendamise kohta. Sellega järgitakse ühtlasi riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) soovitust .

Kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse näitaja on väga kõrgel tasemel. 86 % üldsusest ja 80 % ettevõtjatest annab kohtute ja kohtunike sõltumatusele hinnangu „üsna või väga hea“, kusjuures märkimisväärselt suur protsent (41 %) üldsusest annab sõltumatusele hinnangu „väga hea“. Need näitajad on püsinud heal tasemel üldsuse hinnangu alusel alates 2016. aastast ja ettevõtete hinnangu alusel alates 2010. aastast .

Taani kohtusüsteemi kuulub 24 esimese astme kohut, kaks kõrgema astme kohut (apellatsioonikohtud), ülemkohus ja kaks erikohut . Kohtute haldamise ja arendamise, sealhulgas kohtute eelarvete eraldamise ning hoonete ja IKT-süsteemide haldamise eest vastutab sõltumatu riiklik kohtute amet. Kohtunike ametisse nimetamise sõltumatu nõukogu teeb kohtuniku ametisse nimetamise mittesiduva ettepaneku justiitsministeeriumile, kes teeb seejärel täitevorganile (kuningannale) ettepaneku kohtunik ametlikult ametisse nimetada . Ametisse nimetamise nõukogu esitab iga vaba ametikoha kohta ainult ühe kohtuniku. Seni pole täitevorgan ametisse nimetamise nõukogu ettepanekuid veel tagasi lükanud. Läbipaistvuse tagamiseks avaldab kohtunike ametisse nimetamise nõukogu vaba ametikoha kohta ettepaneku tegemisel pressiteate. Prokuratuur on sõltumatu asutus, mis tegutseb justiitsministeeriumi järelevalve all ja mida juhib peaprokurör . Advokatuur ja õigusliit on sõltumatu organ, mis juhib advokaadikutsega seonduvat ja tagab selle sõltumatuse .

Kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi iseloomustab kaasav õigusaktide jõustamise protsess, mis hõlmab terviklikku õigusaktide ettevalmistamise raamistikku ja sidusrühmadega konsulteerimist. Parlamendi ombudsmanil on väljakujunenud roll ametiasutuste otsuste üle järelevalve tagamisel. Teadlikkust õigusriigi tähtsusest ja kohtusüsteemi rollist püütakse suurendada riikliku kohtute ameti hiljutiste kampaaniatega, milleks on muu hulgas loodud õppevideod, õpetajate õppekavad ja ajakirjanikele suunatud veebisait. Taani inimõiguste instituut tagab mitmesuguste kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamise oma inimõiguste nõukogu kaudu, millel on keskne nõuandev funktsioon.

Riiklik meediat reguleeriv asutus – Taani raadio- ja televisiooninõukogu – tegutseb sõltumatult ja on tugeva organisatsioonilise struktuuriga. Meediaomandi läbipaistvust reguleerivaid eraldi seadusi pole, kuid mõningast teavet on võimalik saada riigi kesksest äriregistrist. Avalikele haldusdokumentidele juurdepääsu seadusest on kehtestatud teatavad erandid, mis teabele juurdepääsu õiguse kasutamist praktikas osaliselt piiravad. Väljendusvabaduse raamistikku ja üldtingimusi käsitlevate arutelude toetuseks on moodustatud väljendusvabaduse erikomisjon. Väljendusvabadust kaitseb põhiseadus ning seda on soodustanud Taani tugevad demokraatlikud traditsioonid ja institutsioonid.

Uuringute tulemuste kohaselt tajutakse Taanit kui üht kõige vähem korrumpeerunud riikidest ELis ja maailmas. Taanil ei ole spetsiaalset korruptsiooniga võitlemise strateegiat ega ametit, kuid loodud on korruptsioonivastane foorum, mis aitab ametiasutustel tegevusi paremini koordineerida, et nad saaksid korruptsiooniga võitlemise korra enda jaoks ise välja töötada. Taani avaliku sektori asutused on kujundanud läbipaistva halduse ning usaldusväärse ja toimiva korruptsiooniennetusraamistikuga asutuse maine. Usaldatavussüsteemi keskne tahk on ausameelse käitumisega seotud korruptsioonivastaste eeskirjade vähene formaliseeritus. Korruptsiooni ennetamiseks on kehtestatud vähe eeskirju ja kontrollimeetmeid, eelkõige tippametnike tegevuse suhtes. Taani edusammud hiljutiste rahvusvaheliste soovituste rakendamisel (eriti erakondade rahastamise ja parlamendiliikmete järelevalvega seoses) on napid.

Taani kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse näitaja on püsinud stabiilselt kõrgel tasemel ning 2019. aastal astuti lisasamme distsiplinaarmeetmete raamistiku parandamiseks ja kohtunike usaldusväärsuse suurendamiseks. Kohtusüsteemi tõhusus on heal tasemel, kuigi kohtumenetluste kestus (kohtuasjas otsusele jõudmiseks kuluv aeg) on viimastel aastatel veidi pikenenud. Samas on sidusrühmad mõneti väljendanud muret piisavate vahendite puudumise pärast ning endiselt esineb mõningaid probleeme kohtusüsteemi digiteerimisel. Neid probleeme püütakse lahendada valitsuse ja riikliku kohtute ameti mitme algatusega, sealhulgas projektiga, millega võetakse kasutusele digitaalsed tööriistad pooleliolevate kohtuasjade menetlusaja keskmise pikkuse jälgimiseks.

II.Korruptsioonivastase võitluse raamistik

Korruptsioonivastane süsteem põhineb suuresti mitteametlikel eetika ja aususega seotud eeskirjadel ning samuti sotsiaalsetel normidel ja avalikkuse kontrollil. Korruptsiooni ennetamisse, hea haldustava edendamisse ja õigusraamistiku järgimise tagamisse on kaasatud mitu ametiasutust. Teiste seas on kaasatud finantsjärelevalveamet, parlamendi ombudsman ja riigikontrolör. Töötajate ja pädevuste ametil ning peaministri kantseleil on riigiteenistujate ja ministrite seas ausameelse tegutsemise edendamisega seotud kohustusi. Riikliku raskete majandus- ja rahvusvaheliste kuritegude prokuratuuri korruptsiooni- ja välisriigi ametiisikutele altkäemaksu andmise juhtumitega tegeleva eriüksuse eripädevuses on uurida raskeid korruptsioonijuhtumeid. Korruptsiooni ennetamine ametnike seas on üldises plaanis reguleeritud, kuid Taanis ei ole praegu eraldi seadust rikkumisest teatajate kaitsmiseks.

Taani on Transparency Internationali korruptsiooni tajumise indeksi alusel nii Euroopa Liidus kui ka kogu maailmas 1. kohal . Kõigest 35 % Eurobaromeetri uuringu vastajatest leiab, et korruptsioon on laialt levinud (ELi keskmine tulemus: 72 %), ja ainult 7 % ütleb, et korruptsioon mõjutab neid isiklikult igapäevaelus (ELi keskmine tulemus: 26 %). Kui vaadelda äriühinguid, siis leiab 16 % ettevõtetest, et korruptsioon on laialt levinud (ELi keskmine tulemus: 63 %), ja ainult 5 % ettevõtetest leiab, et korruptsioon tekitab nende ettevõttes probleeme (ELi keskmine tulemus: 37 %). 25 % inimestest leiab, et edukaid vastutuselevõtmisi on piisavalt, et panna inimesi korruptiivsest tegevusest hoiduma (ELi keskmine tulemus: 36 %), seejuures leiab 51 % ettevõtetest, et kõrgemale ametnikule altkäemaksu andmise eest süüdistuse saanud inimesi ja ettevõtteid karistatakse asjakohaselt (ELi keskmine tulemus: 31 %) .

Taani kriminaalkoodeks kriminaliseerib korruptsiooni ja sellega seotud süüteod. Aktiivse või passiivse korruptsiooni eest avalikus sektoris mõistetakse karistuseks trahv või kuni kuueaastane vangistus ning korruptsiooni eest erasektoris trahv või kuni nelja-aastane vangistus. Juriidilistele isikutele võib kriminaalkoodeksi sätete alusel määrata süüteo eest trahve . Taani võttis 2018. aastal vastu rahapesu käsitleva karistusseadustiku muudatuse, millega suurendatakse kohaldatavaid karistusi (6 aastalt 8 aastale) .

Taani vaatas läbi oma jõustamisel rakendatava üldise lähenemisviisi ning moodustas 2014. aastal majanduskuritegude eriprokuratuuri (SØIK) juurde korruptsiooni- ja välisriigi ametiisikutele altkäemaksu andmise juhtumitega tegeleva eriüksuse. Politsei, prokuratuur ja majanduskuritegude eriprokuratuuri (SØIK) eriüksus on pädevad asutused korruptsiooni uurimiseks ja selle eest vastutusele võtmiseks. SØIK on prokuratuuri eriosakond, mis tegutseb ka koordineeriva organina. SØIKi juures tegutseb ka riiklik rahapesu andmebüroo ja alates 2015. aastast üksus, mis tegeleb rahvusvaheliste juhtumitega, sealhulgas nendega, mis on seotud välisriigi ametiisikutele altkäemaksu andmisega . Politseis on hiljuti tugevdatud hangete menetluskorda ja tehtud jõupingutusi politseiametnike teavitamiseks ja koolitamiseks 2015. aastal vastu võetud eetikakoodeksi teemal . 2019. aastal loodud rikkumisest teatamise süsteem võimaldab teatada kuritegudest ja haldusõiguse rikkumistest, sealhulgas huvide konfliktidest. Kodanikud võivad esitada kaebusi sõltumatule politseikaebustega tegelevale asutusele, kelle pädevuses on politsei ja prokuratuuri välisjärelevalve ja -kontroll . GRECO on siiski soovitanud ametiasutustel analüüsida vajadust kehtestada nõue, mille kohaselt peavad politseiametnikud korrapäraselt deklareerima oma majanduslikke huvisid kajastavad andmed, ning meetmed, mis aitaksid suurendada politseitöötajate teadlikkust politseiteenistuses toime pandud korruptsiooniga seotud rikkumistest teatamise kohustusest .

Taanis ei ole ausameelse käitumise edendamise ja korruptsiooni ennetamisega tegelemiseks eraldi ametiüksust, vaid mitu ametit, kes sellega eraldi ülesandena tegelevad. Kuigi Taanil pole spetsiaalset korruptsiooniga võitlemise ametit ega strateegiat, on ta loonud korruptsioonivastase foorumi , mille kohtumised on juhtumipõhised (ad hoc) ning mis aitab ametiasutustel tegevusi paremini koordineerida ja teavet jagada. Ministeeriumid teevad koostööd ja töötavad välja korruptsioonivastaste seaduste eelnõusid. Finantsjärelevalveasutus on välja andnud suunised, käsiraamatud ja juhised korruptsioonivastase võitlusega seotud eetiliste ja rahanduslike aspektide kohta. Riigikontrolöri büroo auditeerib riigiasutusi ning peab järelevalvet parlamendi ja riigiettevõtete nimel tehtavate kulutuste üle. Ka teistele asutustele (näiteks maksuministeeriumi juures tegutsev töötajate ja pädevuste amet ning peaministri büroo) on pandud ülesanded, mis on seotud ausameelse tegutsemise edendamise ja korruptsiooni ennetamisega ametiasutuste juhtimise kontekstis . Taani kõrgete eetiliste standardite ja avalike menetluste läbipaistvuse traditsioonist tingituna on korruptsiooni ennetamise ametlikke eeskirju ja kontrollimeetmeid kehtestatud vähe, seda eriti isikute puhul, kellele on usaldatud tippametniku ülesanded. Seetõttu on GRECO soovitanud sõnastada siduvamad eeskirjad .

Töötajate ja pädevuste amet on välja andnud ametnike käitumisjuhendi ning ministritele antakse ametisse nimetamisel ausameelse tegutsemise suunised. Avaliku sektori käitumisjuhendi muudetud versioon, mis avaldati 2017. aasta detsembris, sisaldab kõrvaltegevuse eeskirju ja avaliku sektori töötajate suhtes kehtivat väärika käitumise nõuet. Töötajate ja pädevuste amet avaldas 2017. aastal avaliku sektori käitumisjuhendi „Code of Conduct in the Public Sector“ muudetud versiooni ja 2015. aastal juhendi „Code VII – Seven key duties“ (VII koodeks – seitse põhiülesannet), milles on sätestatud avaliku sektori töötajate suhtes kehtivad eetikastandardid ja käitumiseeskirjad. Nende täiendusena töötati kõigi keskvalitsuse asutuste töötajate jaoks välja e-õppe kursused. Mainitud juhendeid ei kohaldata aga ministrite suhtes. Neile antakse ametisse nimetamisel ausameelse tegutsemise suuniseid sisaldav käsiraamat. Taanis ei ole ka parlamendiliikmete ega tippametnike eetikakoodeksit , kuid seda teemat käsitletakse parlamendiliikmetele suunatud avalikus kirjas, milles neid teavitatakse eetilise käitumise ja üldsuse usalduse säilitamisega seotud vastutusest. GRECO on soovitanud töötada nii parlamendiliikmete kui ka valitsuse liikmete jaoks välja käitumisjuhend, mis puudutaks ennekõike huvide konflikti, ning töötada välja üldine strateegia tippjuhtkonna liikmete ausameelse tegutsemise tagamiseks .

Avalikus halduses tuleb järgida erapooletuse eeskirju, millega kaasneb kohustus teatada võimalikest huvide konfliktidest. Avaliku halduse seaduse kohaselt pole avaliku sektori asutuses töötaval või selle nimel tegutseval isikul lubatud osaleda juhtumi menetlemises, kui see võib tekitada kahtlusi erapooletuses. Huvide konflikti vältimiseks peavad ministrid pärast ametisse astumist loobuma igasugusest (tasustatud või tasustamata) tegevusest era- või riigiettevõttes . Samas ei kehti see nõue füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise, intressitulu teenimise, auametite ega ministri erakonnaga seotud ametite suhtes. Kuigi avaliku halduse seaduse sätted on ministrite suhtes kohaldatavad, jätab seadus neile võimalikust või ilmsest huvide konfliktist teatamise üle otsustamisel suure vabaduse, andmata seejuures piisavalt juhiseid. Lisaks ei hõlma see täitmismeetmeid . Parlamendiliikmete jaoks pole kinnitatud huvide konflikti üldist määratlust ja praegune raamistik ei näe ette aruandlusmehhanismi. GRECO on soovitanud kehtestada erakorralise (ad hoc) avalikustamise nõude olukorraks, kui parlamendi menetluses oleva küsimusega seoses võib tekkida konflikt .

Varade deklareerimise süsteemid on olemas, kuid neid ei kontrollita ega jõustata süsteemselt. Parlamendiliikmed registreerivad regulaarselt oma ametikohad ja majandushuvid ning see teave on avalikkuse kontrolli võimaldamiseks saadaval parlamendi veebilehel. Siiski on GRECO soovitanud tagada, et nende suhtes saaks vajaduse korral kohaldada tegevusstandardeid . Kuigi parlamendiliikmete majandushuvide registri andmete vastavus on üldiselt kõrgel tasemel, pole see täielik . Samuti puuduvad üldised eeskirjad kõrgete ametnike majandushuvisid kajastavate andmete deklareerimise kohustuse kohta, kuigi kõik ministrid peavad deklareerima oma majandushuvid standardvormil, mis esitatakse ametisse astumisel ja mida igal aastal ajakohastatakse. Süsteem ei põhine õigusaktidel, kuid järjestikused valitsused on seda rakendanud, nagu see oleks kohustuslik . Ministrite suhtes, kes on ühtlasi parlamendi liikmed, ei kehti parlamendi deklareerimissüsteem. Erinevalt parlamendiliikmete suhtes kehtivast korrast kuuluvad selle süsteemi järgi registreerimisele ka abikaasade ja/või partnerite teatavad majandushuvid. GRECO on siiski soovitanud hõlmata need suunised õigusaktidesse, laiendades deklareerimise ulatust ja kehtestades sisulised kontrollimeetmed .

Taani süsteemis pole selgeid eeskirju ja juhiseid selle kohta, kuidas peab toimuma tippametnike ülesandeid täitvate isikute suhtlus lobistidega. Samuti pole kehtestatud aruandlus- ega avalikustamisnõudeid nende suhtes, kes püüavad valitsuse tegevust ja poliitikat mõjutada. Kuigi ELi kõigis 27 liikmesriigis on enamik vastajaid seisukohal, et ettevõtluse ja poliitika liiga tihe seotus põhjustab nende riigis korruptsiooni, on Taani sellekohane näitaja kõige madalam (47 %) (ELi keskmine tulemus: 76 %) . Ühel või teisel kujul (eelkõige huvirühmade tehtav) lobitöö on otsustusprotsessi aktsepteeritav osa, mille eesmärk on leida otsustele laiapõhjaline toetus. Siiski on soovitatud kehtestada valitsusprotsesse ja -otsuseid mõjutada püüdvate lobistide ja kolmandate osapooltega suhtlemise jaoks eeskirjad ja suunised ning suurendada selliste kontaktide läbipaistvust .

Puuduvad nn pöördukse efekti käsitlevad selged eeskirjad. Kuna ajutise tegevuspiirangu poliitika puudub, siis on teada mitu juhtumit, kus minister liikus otse edasi juhtivale poliitilisele lobitöökohale. Vaatamata GRECO soovitusele kehtestada eeskirjad, mis käsitleksid tippametnike ülesandeid täitvate isikute töösuhteid pärast nende ametiaja lõppemist avalikus sektoris, ei ole praegu selgeid plaane sellise määruse kehtestamiseks .

Rikkumisest teatajate kaitseks on juurutatud spetsiaalsed mehhanismid, kuid asjakohased üldised õigusaktid puuduvad. Taanil pole praegu eraldi seadusi rikkumisest teatajate kaitsmiseks. Samas on neljanda kapitalinõuete direktiivi ülevõtmise osana kehtestatud õigusaktid finantssektoris. Taani ettevõtjate liit soovitab ettevõtetel kehtestada asjakohane kord vabatahtlikkuse alusel, kui nad seda vajalikuks peavad. Lisaks on avalikus sektoris või teatavates valdkondades juurutatud muud süsteemid, sealhulgas finantsjärelevalveasutuse välis- ja sisemenetluskord, Taani ettevõtlusameti väline rikkumisest teatajate süsteem auditiga seotud õigusaktide võimalike rikkumiste tuvastamiseks ning Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi valdkonna süsteem .

Rahvusvaheliste hindamiste käigus on tõstetud esile erakondade rahastamise probleeme ja enamikku seotud soovitustest pole veel rakendatud. Nende soovituste kohaselt tuleks kõrvaldada ilmsiks tulnud puudused, näiteks teatavat künnist ületavast annetusest teatamise kohustuse puudumine, ning tagada erakondade ja valimiskampaaniate rahastamise sõltumatu järelevalve . Eurobaromeetri andmete põhjal on Taani ainus riik, kus alates 2013. aastast on langenud nende vastajate osakaal, kes nõustuvad sellega, et erakondade rahastamine on piisavalt läbipaistev ja piisava järelevalve all (41 %-lt 2013. aastal 34 %-le 2019. aastal (ELi keskmine tulemus: 32 %)) .

Paistab, et survemeetmeid rakendatakse asjakohaselt, kuid korruptsiooni kohta pole laialdaselt kättesaadavat statistikat. Hiljuti on tehtud korruptsiooniga seotud kuritegude eest süüdimõistvaid kohtuotsuseid ja olulised kohtuotsused on avaldatud tasulise juurdepääsuga ametlikus kohtuajakirjas, kuid Taani ei avalda statistikat välisriigi ametiisikutele altkäemaksu andmise juhtumitega seotud uurimiste ega algatatud või lõpetatud kohtuasjade kohta .





III.Meedia mitmekesisus

Põhiseaduses on sätestatud väljendusvabaduse kaitse üldine raamistik. Seadusega on sätestatud riikliku meediat reguleeriva asutuse – Taani raadio- ja televisiooninõukogu – ülesanded, organisatsiooniline struktuur ja töökord. Meediaomandi läbipaistvust või riikliku reklaami jaotuspõhimõtteid käsitlevaid eraldi seadusi pole. Dokumentidele juurdepääsu reguleerib 2014. aastast kehtiv avalikele haldusdokumentidele juurdepääsu käsitlev seadus .

Taani raadio- ja televisiooninõukogu tegutseb iseseisvalt. Sõltumatu asutuse ülesanded ja organisatsiooniline struktuur on sätestatud Taani raadio- ja televisiooniseaduses. Kultuuri- ja paleeameti meediaüksus on raadio- ja televisiooninõukogu sekretariaat. Nõukogu sõnul peavad nad oma organisatsioonilist struktuuri tugevaks, olgugi et mõned otsused on tekitanud suurt poliitilist huvi . Meedia sõltumatuse ja tõhususega seotud risk on hinnatud väga väikeseks ka viimases meedia mitmekesisuse seire väljaandes (MPM 2020). Nõukogu töökord on sätestatud korralduses, mida pärast audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi muutmist ajakohastati. Minister nimetab neljaks aastaks ametisse kaheksa nõukogu liiget, sealhulgas selle esimehe ja aseesimehe. Tagasinimetamine on võimalik. Ühe liikme nimetab ametisse kuulaja- ja vaatajaorganisatsioonide koostööfoorum ning ühe liikme kohtunike ühendus. Kollegiaalse kogu juhi/liikmete ametist vabastamisel peab järgima haldusseaduse eeskirju. Enne ametist vabastamise otsuse tegemist tuleb asjaomane liige ära kuulata. Otsuse peab vormistama kirjalikult ja sellele tuleb lisada selgitus. Lisaks peab liikmel olema võimalus esitada otsuse kohta kaebus ja see kohtusse kaevata. Raadio- ja televisiooninõukogu otsuseid ei saa edasi kaevata ministeeriumi, vaid ainult kohtutesse. Nagu kõigi haldusotsuste puhul, võib parlamendi ombudsman menetleda kohtuasjadega seotud kaebusi.

Justiitsministeeriumi juures tegutseb seaduse alusel moodustatud sõltumatu isereguleeruv Taani pressinõukogu (Presse Nævnet) . Nõukogu tegeleb Taani massimeediat puudutavate kaebustega ning sellesse kuulub kaheksa justiitsministri nimetatud liiget, kes esindavad ajakirjanikke ja üldsust ning trükiajakirjanduse, raadio ja televisiooni toimetuste juhtkondi. Esimees ja aseesimees nimetatakse ametisse Taani ülemkohtu esimehe soovituse alusel. Pressinõukogu võib väljendada kriitikat ajakirjanduseetikaga seotud vastuolude tekkimisel ning suunata asjaomase meedia toimetajat vastust ja/või nõukogu otsust avaldama. Samas ei saa nõukogu määrata rikkujale karistust ega kaebuse esitajale rahalist hüvitist .

Meediaomandi läbipaistvust või riikliku reklaami jaotuspõhimõtteid käsitlevaid eraldi eeskirju pole kehtestatud. Riiklik reklaam peab vastama raadio- ja televisiooniseaduse üldeeskirjadele ning audiovisuaalmeedia teenuste direktiivil põhinevatele seadusega seotud teisestele õigusaktidele. MPM 2020 väljaandes on märgitud, et üle 20 % osalus tuleb kajastada kõigi äriühingute, sealhulgas meediaettevõtete raamatupidamise aastaaruannetes, kuid meediaettevõtetele erinõudeid kehtestatud pole. Taani meedia sidusrühmad on märkinud, et hoolimata erieeskirjade puudumisest peavad nad meediaomandi riikliku läbipaistvuse taset praktikas üsna rahuldavaks, seda eelkõige tänu kesksele äriregistrile ja pidades silmas peamiste meediaväljaannete omanikke .