Galileo areng on Euroopale juba praeguseks toonud suurt kasu, mille näitena võib tuua teenuste arengu. Seetõttu on kiipseadmete ja vastuvõtjate tootjatele avanenud pärast Galileo esialgsete teenuste väljakuulutamist võimalus hakata kasutama tõhusamaid GNSSi signaale, eelkõige nutitelefonide ja autode navigatsioonisüsteemide tarbeks. Suurem osa uutest navigatsiooni kiipseadmetest pakuvad võimalust Galileo signaalide töötlemiseks ja neid integreeritakse järk-järgult kasutajate vastuvõtjatesse eri turusegmentides. Kahe suurima nutitelefonide tootja kõik uued tooted on varustatud Galileoga ühilduvate kiipseadmetega, mis on Galileo edu tegelik mõõdupuu. ELi võetud regulatiivsed meetmed autotööstuses (eCall ehk automaatne hädaabikõne ja digitaalne sõidumeerik) aitavad kaasa GNSSil põhinevat tehnoloogiat integreerivate lahenduste kasutuselevõtmisele, tagades samal ajal ühilduvuse Galileo ja EGNOSega. Tuleks rõhutada, et Galileo konkureerib muude GNSS-süsteemidega, mida toetatakse regulatiivsete meetmetega, et muuta kõnealuste süsteemide kasutamine kohustuslikuks või seda stimuleerida.

Hindamisperioodil on programmide Galileo ja EGNOS kasutuselevõtt turul hästi edenenud. Euroopa GNSSi tööstus on kasvanud ja 2015. aastal moodustas see 25 % ülemaailmsest GNSSi turust . Euroopa tootjad olid maantee ja merenduse turusegmendi tootjate hulgas enamuses. Euroopa süsteemiintegraatorid moodustasid suurema osa merenduse, põllumajanduse ja järelevalve turusegmendi integraatoritest.

Euroopa Liidu omandis olevad Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammid Galileo ja EGNOS on ülimalt olulised nii Euroopa majanduse kui ka julgeoleku seisukohast. Satelliitnavigatsioonisüsteemidelt saadavaid positsioneerimis- ja ajamääramissignaale kasutatakse mitmes Euroopa majanduse jaoks elutähtsates valdkondades, nagu mobiilsidevõrkudes, autode navigatsioonisüsteemides, liikluskorralduses, elektrivõrgu sünkroniseerimises ja elektroonilises kauplemises. Satelliitnavigatsiooniteenused mõjutavad hinnanguliselt ligikaudu 11 % Euroopa majandusest. Seetõttu peab EL kindlasti haldama ja käitama sõltumatuid satelliitnavigatsiooniprogramme, et tagada rakenduste ja teenuste ülemaailmne kättesaadavus, sealhulgas polaarpiirkondades. Lisaks on kosmosealane suutlikkus strateegiliselt tähtis tsiviil-, äri-, julgeoleku- ja kaitsevaldkonnaga seotud poliitikaeesmärkide puhul. Seetõttu peab Euroopa tagama autonoomse, turvalise ja kulutõhusa juurdepääsu kosmosele.

Käesolevas aruandes esitatakse Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide Galileo ja EGNOS vahehindamise ning Euroopa GNSSi Agentuuri hindamise tulemused, nagu on nõutud määruse (EL) nr 1285/2013 (Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise kohta, edaspidi „GNSSi määrus“) artikliga 34 ja määruse (EL) nr 912/2010 (millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur, edaspidi „GNSSi Agentuuri määrus“) artikliga 26. Aruandele on lisatud komisjoni talituste töödokument, milles esitatakse tõenditel põhineva hindamise üksikasjad.

Siiski on otstarbekas programmide Galileo ja EGNOS praegust juhtimissüsteemi veelgi optimeerida, et kajastada selliste teenustel põhinevate programmide rakendusetappi jõudmist. See võib hõlmata peamiste osalejate halduskoormuse, samuti otsustusprotsessi keerukuse ja pikkuse vähendamist. Lisaks tuleks juhtimissüsteemi arendada selliselt, et selles võetaks arvesse uusi turvalisusega seotud aspekte, nagu küberturvalisus, ning määrata selgelt kindlaks turvalisuse nõuete rakendamise ja kontrolli eest vastutavate osalejate roll ja vastutusala.

Uue juhtimise korralduse tõttu pidid peamised osalejad (Euroopa Komisjon, ESA ja Euroopa GNSSi Agentuur) kohanema oma uute ülesannetega, mis ei pruugi olla täielikult kooskõlas nende töökultuuri, pädevuste ja/või ülesehitusega. Kõnealune kohandamine põhjustas siiski teatavat ebatõhusust. Näiteks pidasid juhtimises osalejad vastutuse ja kontrollimenetluste üle sageli aeganõudvaid arutelusid, mis mõjutas otsustusprotsessi kiirust. Lisaks nõudis asjaolu, et kasutuselevõtmise ja kasutamise etapp toimusid samaaegselt, kuid eri juhtimise korraldusega, mõlemalt agentuurilt lisaülesannete täitmist, et jõuda komisjoniga üksmeelele ülesannete täitmise viisi üle.

Uus juhtimissüsteem on toonud kaasa töökindlamad juhtimismenetlused. Need on aidanud kaasa programmide eelarveraamistikus püsimisele ning ettenägematute sündmuste tõttu programmidele avalduda võiva mõju vähendamisele ja nendega seonduva riski maandamisele.

Ajavahemikus 2014–2016 on 2013. aastal kasutuselevõetud juhtimissüsteemi järk-järgult rakendatud – komisjoni ja Euroopa Kosmoseagentuuri (edaspidi „ESA“) vahel sõlmiti delegeerimislepingud, mis käsitlevad Galileo kasutuselevõtmise etappi; samuti sõlmiti Galileo ja EGNOSe kasutusetappi käsitlev leping komisjoni ja Euroopa GNSSi Agentuuri vahel. Lisaks sõlmiti töökorraldus Euroopa GNSSi Agentuuri ja ESA vahel nii Galileo kui ka EGNOSe programmi tarbeks. Euroopa GNSSi Agentuuri osatähtsus programmide operatiivjuhtimisel on järk-järgult suurenenud.

Galileo kosmosesegmenti tõhustati 14 täiendava satelliidiga, mis saadeti orbiidile hindamisperioodil, mis oli üks Galileo esialgsete teenuste väljakuulutamist võimaldavatest asjaoludest. 2016. aasta novembris saadeti Ariane-5 raketi abil esmakordselt orbiidile korraga neli Galileo satelliiti. Keerukate ja ülitehnoloogiliste programmide rakendamine kätkeb endas siiski ka ohtusid. Galileo ei ole selles suhtes erand. Sellised ohud said tõeks 2014. aastal, kui kanderaketi Sojuz stardi ajal juhtunud intsidendi tõttu saadeti kaks satelliiti valele orbiidile. Samuti kujutas endast ohtu anomaalia, mis mõjutas mõnda Galileo satelliitide pardal olnud aatomkella. Mõlemal juhul tehti kindlaks probleemi algpõhjus ja rakendati vajalikud leevendamismeetmed. Kandkeraketi stardi ajal toimunud õnnetuse tõttu tekkinud viivitus kasutuselevõtmise ajakavas tehti tasa Galileo kosmosesegmendi kiirendatud käivitamisega ning kaht kõnelust satelliiti kasutatakse juba otsingu- ja päästeteenuse tarbeks. Mis puutub kelladesse, siis läbivad järgmised orbiidile saadetavad satelliidid ümberehitusprogrammi ning orbiidil olevate satelliitide jaoks on paika pandud töökord. Kogetud probleemid ei mõjutanud süsteemi pakutavate teenuste kvaliteeti ning süsteemi töökindlus on ootuspärasest suurem.

EGNOS on juba toonud suurt sotsiaal-majanduslikku kasu eelkõige kolmes suure turuosaga tööstusvaldkonnas: lennunduses, põllumajanduses ja järelevalves. Muudes sektorites, nagu merendus ja raudteetransport, on Euroopa GNSSi Agentuur asunud rakendama turu hõivamise tegevuskavasid. Uue tehnoloogia aeglasema juurutamise ja alternatiivse maapealse tehnoloogia olemasolu tõttu on kasutuselevõtt nende sektorite turgudel olnud siiski aeglasem.

Vaid mõni kuu pärast esialgsete teenuste väljakuulutamist tuli juba massiturule mitu Galileo valmidusega seadet. Kõik nutitelefonides, tahvelarvutites, autodes, kutseliseks kasutamiseks mõeldud järelevalveseadmetes jms kasutatavad peamised kiipseadmed (mida müüb kogu maailmas 17 suurtarnijat, kes katavad 95 % turust) kasutavad Galileod.

Need kiipseadmed on integreeritud praegu müügil olevatesse tarbekaupadesse ja kutseliseks kasutamiseks mõeldud toodetesse. Lähtudes peamistest müügil olevatest toodetest on Euroopa GNSSi Agentuuri hinnangul praegu eurooplaste käsutuses hinnanguliselt üle 100 miljoni EGNOSe ja/või Galileo teenuste valmidusega kasutajaseadme. Alates 2018. aastast kasutavad kõik Euroopa Liidus müüdavad uued automudelid õnnetuste korral hädaabikõne tegemise asukoha väljaarvutamiseks EGNOSe ja Galileo andmeid.

Lisaks eeldatakse, et kasutajate võimalik arv suureneb veelgi – GNSS-seadmete tarned Euroopa Liitu suurenevad eeldatavalt 210 miljonilt ühikult 2015. aastal kuni ligikaudu 290 miljonini 2020. aastal, mis tähendab EGNOSe ja Galileo jaoks tunduvalt suuremat kasutajate baasi.

Seetõttu on Galileo ja EGNOSe programmide rakendamine ELi tasandil loonud suurt lisandväärtust võrreldes sellega, mida liikmesriigid oleksid saavutanud riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil. Programmide ulatus ja keerukus nõuavad ELi tasandi rakendamist, kuna investeeringu piisava tasuvuse tagamiseks puuduvad muud mõistlikud alternatiivid. Selle tulemusena on kõik sidusrühmad nõus, et Galileo ja EGNOSe eesmärkide saavutamiseks tuleb jätkata programmide rakendamist ELi tasandil.

Programmid Galileo ja EGNOS aitavad kaasa Euroopa turvalisusele ja julgeolekule, tagades Euroopa autonoomsuse kosmosele juurdepääsemisel ja selle kasutamisel turvalises ja ohutus keskkonnas, ning eelkõige aitavad programmid Euroopal koondada ja kaitsta oma taristuid, sealhulgas küberohtude vastu, samuti tugevdada navigatsiooni, kommunikatsiooni ja seire valdkonnas sünergiat tsiviil- ja julgeolekumeetmete vahel, sealhulgas piiride, maismaa ja mere julgeolekutingimuste jälgimise kaudu.

Programmid Galileo ja EGNOS tugevdavad Euroopa positsiooni ülemaailmses plaanis. Võttes arvesse suurenevat konkurentsi muude GNSS- ja SBAS-süsteemidega, on oluline, et Euroopa arendaks välja oma süsteemid eesmärgiga osaleda tehnoloogia võidujooksus, jääda kosmose valdkonnas maailmatasandil oluliseks osalejaks ja rahvusvahelises plaanis arvestatavaks partneriks.

3.PEAMISED JÄRELDUSED EUROOPA GNSSi AGENTUURI KOHTA

3.1.Euroopa GNSSi Agentuuri mõju ja tulemuslikkus

Ajavahemikus 2014–2016 on Euroopa GNSSi Agentuur edukalt saavutanud programmide Galileo ja EGNOS edenemise ning Euroopa järgnevate turgude arengu seisukohast olulised eesmärgid. See on saavutatud nii GNSSi Agentuuri määrusega otse Euroopa GNSSi Agentuurile antud peamiste ülesannete tulemusliku täitmisega kui ka komisjoni poolt agentuurile delegeerimislepingutega delegeeritud ülesannete täitmise kaudu.

Agentuuri peamiste saavutuste hulka kuulub eelkõige katsetegevus, mis oli Galileo esialgsete teenuste väljakuulutamise eelduseks; üleminek Galileo kasutusetapile, eelkõige lepingu sõlmimine Galileo teenuste operaatoriga; 7. raamprogrammi, programmi „Horisont 2020“ ja põhielementide teadus- ja arengutegevuse projektide sujuv rakendamine; samuti järgnevate turgude arendamine jälgimis-, teavitamis- ja edendamistegevuse kaudu. Need tulemused on saavutatud kasutada oleva eelarve raames.

3.2.Tõhusus seoses sujuva toimimise, töömeetodite ja vahendite kasutamisega

Ajavahemikus 2014–2016 on agentuur olnud sujuva toimimise, töömeetodite ja vahendite kasutamise seisukohast üldiselt tõhus.

Mis puutub agentuuri sujuvasse toimimisse, siis on Euroopa GNSSi Agentuuri rakendatavad protsessid määratletud peamiselt agentuuri tegevust reguleerivas õigusraamistikus, mida agentuur on järginud. See on aidanud kaasa programmide tulemuslikule rakendamisele.

Töömeetodite koha pealt on Euroopa GNSSi Agentuur ennetavalt tegelenud oma tegevuse tulemuslikkuse ja tõhususe parandamisega, et suuta nõuetekohaselt kanda talle usaldatud suurenevat vastutust. Seetõttu anti agentuurile kõnealusel ajavahemikul ISO-9001 sertifikaat, mis näitab kvaliteedijuhtimissüsteemi olemasolu.

Mis puutub vahendite kasutamisse, siis on Euroopa GNSSi Agentuuril olnud probleeme asjakohaste vahendite ja oskuste ligimeelitamisega. 2014. ja 2016. aasta vahel on Euroopa GNSSi Agentuurile usaldatud rohkem ülesandeid, agentuuri hallatav eelarve on suurenenud 85,9 % võrra ja töötajate arv 22,1 % võrra.

3.3.Turvalisuse akrediteerimise ameti osatähtsus ja turvalisuse juhtimine

Turvalisuse akrediteerimise amet loodi GNSSi Agentuuri määrusega ning amet vastutab Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse akrediteerimisega seotud ülesannete täitmise eest. Amet tegutseb iseseisvalt, ilma et tal oleks aruandekohustust GNSSi Agentuuri tegevdirektori ees. Turvalisuse akrediteerimise amet on oma tööd teinud hästi ja tema täieliku sõltumatuse tagamiseks on nõutav pidev jälgimine.

Hindamine on osutanud, et kõik asjaomased asutused (st turvalisuse korraldus Euroopa Komisjonis, ESAs ja GNSSi Agentuuris ning turvalisuse akrediteerimise ametis) ja protsessid (st turvalisuse nõuete kindlaksmääramine, turvalisuse akrediteerimine, turvariskide kindlaksmääramine ja haldamine, käitamise turvalisus, süsteemi turvalisuse seire) on praeguseks toimivad. See on võimaldanud asjaomastel osalejatel nende ülesandeid täita, tagades Euroopa GNSS-süsteemi kõigi kasutusele võetud elementide akrediteerimise, Galileo satelliitide kanderaketi Ariane 5 akrediteerimise ja Galileo esialgsete teenuste väljakuulutamise 2016. aasta detsembris.

Turvalisuse optimeerimiseks tehtud jõupingutusi tuleb jätkata, eelkõige seoses küberohtude asjakohase haldamisega ja vajadusega suurendada turvalisuse akrediteerimise meetmete sõltumatust programmi muudest meetmetest. GNSSi Agentuur peab jälgima oma suutlikkust tagada turvalisuse menetlused kogu kasutusetapi vältel.

4.EDASISED SAMMUD