[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 24.3.2009

KOM(2009) 133 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta Eduaruanne Juuli kuni detsember 2008

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. Projekti hetkeseis 3

2.1. Aruandeperioodil tehtud edusammud 3

2.1.1. SIS II üldine ajakava 3

2.1.2. Ettevalmistused migreerumiseks 3

2.1.2.1. Migreerumist käsitlevad õigusaktid 3

2.1.2.2. Vahelüli spetsifikatsioon 4

2.1.3. Võrgu paigaldamine 4

2.1.4. SIS II kesksüsteemi testimine 4

2.1.5. Liikmesriike ja kasutajaid hõlmavad testid 4

2.1.5.1. Ühenduvuse testimine 4

2.1.5.2. Vastavustest 4

2.1.5.3. Süsteemi töövõimelisuse testimine 5

2.1.6. Operatiivjuhtimine 5

3. Juhtimine 6

3.1. Ajakava 6

3.2. Finantsjuhtimine 6

3.3. Projektijuhtimine 6

3.3.1. Projekti juhtimisnõukogu 6

3.3.2. SIS II komitee 7

3.3.3. Riiklik kavandamine ja koordineerimine 7

3.3.4. Nõukogu 7

4. Järgmise aruandeperioodi prioriteedid 8

4.1. Süsteemi töövõimelisuse testimise ebaõnnestumisest tingitud vigade analüüsimise ja nende parandamise kava koostamine ja selle rakendamine 8

4.2. Üldine lähenemisviis programmijuhtimisele 8

4.3. Testimine 8

4.3.1. Üldise lähenemisviisi väljatöötamine 8

4.3.2. Esialgne süsteemi vastuvõtutest 8

4.3.3. Üldtesti ettevalmistused 9

4.4. Migreerumise ettevalmistamine 9

4.5. Operatiivjuhtimine 9

4.6. Turvalisus ja andmekaitse 9

5. Kokkuvõte 9

1. SISSEJUHATUS

Käesolevas eduaruandes kirjeldatakse komisjoni tööd seoses teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamisega 2008. aasta teisel poolaastal. Eduaruanne esitatakse nõukogule ja Euroopa Parlamendile vastavalt 6. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2424/2001 (teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta)[1] artiklile 6. Käesolev aruanne sisaldab ka aruannet testimise hetkeseisu kohta, nagu see on ette nähtud nõukogu määrusega (EÜ) nr 189/2008 ja nõukogu otsusega 2008/173/EÜ teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) testimise kohta.

SIS II projekt on jagatud kolme etappi. Esimeses etapis keskenduti süsteemi ülesehitusele ja see viidi lõpule enne kõnealust aruandeperioodi. Teine etapp hõlmab kesksüsteemi väljatöötamist ja testimist, mis on kõnealuse aruandeperioodi jooksul korduvalt probleeme tekitanud. Kolmandas etapis tehakse lõplikud testid ja toimub migreerumine praegu kasutatavast süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II. Selleks et anda täielik ülevaade SIS II projektiga seotud tegevussuundadest, kirjeldatakse käesolevas aruandes käsitletud valdkondade lõikes tegelikke ja võimalikke riske ning võetud ja kavandatud meetmeid. Lisaks on eraldi peatükkides käsitletud finants-, operatiiv- ja projektijuhtimist.

2. PROJEKTI HETKESEIS

2.1. Aruandeperioodil tehtud edusammud

2.1.1. SIS II üldine ajakava

2008. aasta esimestel kuudel keskendus komisjon SIS II ajakava läbivaatamisele, tehes väga tihedat koostööd liikmesriikide ja kasutajate ekspertide ning SIS II sõprade rühmaga[2]. Hoolimata kõigist komisjoni võetud ennetusmeetmetest, mille eesmärk oli tagada testide toimumine vastavalt kavandatule (lõppkuupäev september 2009), tekkisid SIS II peaarendajal kahjuks märkimisväärsed probleemid kesksüsteemis.

Otsese tagajärjena peatati 4. septembril 2008 süsteemi töövõimelisuse testimine, mis seadis juunis 2008 ministrite nõukogu heakskiidetud üldise ajakava kahtluse alla.

Nii neid kui ka teisi küsimusi arutati põhjalikult SIS II sõprade rühmas, nõukogu pädevates ettevalmistavates organites ning nõukogu istungitel.

2.1.2. Ettevalmistused migreerumiseks

2.1.2.1. Migreerumist käsitlevad õigusaktid

Aprillis 2008 esitas komisjon õigusaktid, millega reguleeritakse migreerumist süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II, nimelt nõukogu määruse (EÜ) nr 1104/2008[3] ja nõukogu otsuse 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)[4]. Nimetatud õigusaktid võttis justiits- ja siseküsimuste nõukogu vastu 24. oktoobril 2008. 2009. aasta eelarve kogusumma edasiste arendustööde ja migreerumisega seotud ülesannete rahastamiseks on hinnanguliselt 14 miljonit eurot. Vajaduse korral võib (migreerumise) kuupäeva muuta mõlema õigusakti artikli 17 lõikes 2 määratletud korras. Mõlemad õigusaktid kaotavad kehtivuse nõukogu määratud kuupäeval ja igal juhul hiljemalt 30. juunil 2010.

2.1.2.2. Vahelüli spetsifikatsioon

Liikmesriikide, kasutajate ja süsteemi peaarendajaga korraldati korrapäraseid igakuiseid SIS II migreerumisalaseid seminare, et määrata kindlaks nii vahelülile kui ka SIS II migreerumisele esitatavad nõuded ja nende spetsifikatsioonid. Vahelüli on tehniline vahend, mis võimaldab migreerumise ajal luua järjepideva ja usaldusväärse side süsteemi SIS 1+ ja süsteemi SIS II kesksüsteemide vahel.

Samal ajal peeti süsteemi peaarendajaga läbirääkimisi uue erilepingu üle, millega reguleeritakse kõnealuse vahelüli arendamisega seotud tegevust.

Tihedas koostöös liikmesriikide ja kasutajate ekspertidega on komisjon ette valmistanud SIS II vahelülile esitatavad nõuded ning süsteemi peaarendaja jätkab vahelüli väljatöötamist.

2.1.3. Võrgu paigaldamine

SIS II projekt hõlmab sellise laivõrgu paigaldamist, mis vastab kättesaadavusele, turvalisusele, geograafilisele hõlmatusele ja teenuse tasemele esitatud nõuetele ning mis võimaldab riiklikel süsteemidel suhelda kesksüsteemidega.[5] 1. juulil 2008 lahendati Strasbourgi üksuses konfiguratsiooni viga, mis oli põhjustanud kahepäevase võrguhäire. Selleks et hoida ära selline probleem tulevikus, võeti parandusmeetmed.

2.1.4. SIS II kesksüsteemi testimine

Süsteemilahenduse testimise eesmärk on kontrollida põhiasukohas asuva SIS II kesksüsteemi vastavust tehnilistele spetsifikatsioonidele. Nimetatud testimine, mida tehti ilma riiklike süsteemideta, viidi lõpule detsembris 2007 ja kiideti heaks 2008. aasta alguses.

2.1.5. Liikmesriike ja kasutajaid hõlmavad testid

Praeguseks on liikmesriikide ja kasutajate osalusel toimunud kolme liiki testimist.

2.1.5.1. Ühenduvuse testimine

Ühenduvuse testimisega kontrollitakse SIS II riiklike süsteemide võimet saada ühendus SIS II kesksüsteemiga.

31. detsembri 2008. aasta seisuga oli ühenduvuse mitteametliku testimise lõpule viinud 27 liikmesriiki ja kasutajat: Austria, Saksamaa, Portugal, Luksemburg, Kreeka, Itaalia, Sloveenia, Slovakkia, Island, Soome, Norra, Ungari, Madalmaad, Tšehhi, Leedu, Taani, Hispaania, Küpros, Rootsi, Belgia, Poola, Eesti, Malta, Läti, Prantsusmaa, Šveits ja Eurojust.

Ühenduvuse testimine on pooleli kolmel liikmesriigil ja kasutajal: Iirimaa, Ühendkuningriik ja Europol.

2.1.5.2. Vastavustest

Vastavustestiga kontrollitakse iga SIS II riikliku süsteemi ja SIS II kesksüsteemi koostoimet, võttes aluseks liikmesriikide ja kasutajatega eelnevalt kokkulepitud testjuhtumid. Iga liikmesriigi riiklikul süsteemil võivad olla erinevad omadused (nt riikliku koopia kasutamine, biomeetriliste andmete käsitlemine), mistõttu eelnevalt kokkulepitud testjuhtumid erinevad üksteisest vastavalt iga liikmesriigi süsteemi eripärale.

Ametlikus vastavustestis osales 26 liikmesriiki ja kasutajat: Austria, Saksamaa, Portugal, Luksemburg, Kreeka, Itaalia, Sloveenia, Slovakkia, Island, Soome, Norra, Ungari, Madalmaad, Tšehhi, Leedu, Taani, Hispaania, Küpros, Rootsi, Belgia, Poola, Eesti, Malta, Läti, Prantsusmaa ja Šveits.

Nii SIS II kesksüsteemi kui ka riiklike süsteemide vallas on alates 2008. aasta esimesest poolaastast tehtud märkimisväärseid edusamme. Ometi ei ole ükski liikmesriik veel jõudnud testida kõiki eelnevalt kokkulepitud testjuhtumeid. Seega ei ole ükski liikmesriik veel näidanud oma riikliku süsteemi täielikku vastavust. Kuigi see on osaliselt tingitud SIS II kesksüsteemiga seotud probleemidest, esines probleeme peaaegu kõigis liikmesriikide ja kasutajate riiklikes süsteemides. Arvestades kujunenud olukorda, kordavad liikmesriigid ja kasutajad pärast SIS II kesksüsteemi tarkvara järgmise versiooni installeerimist ametlikku vastavustesti.

2.1.5.3. Süsteemi töövõimelisuse testimine

Süsteemi töövõimelisuse testimisega kontrollitakse, kas kesksüsteem suudab koos ühendatud riiklike süsteemidega toimida. Testimise selles etapis osalevad matkurite asemel tegelikud liikmesriigid ja kasutajad. Süsteemi töövõimelisuse testimine peatati 4. septembril 2008 mitme kesksüsteemi mõjutava olulise probleemi tõttu. Probleemid olid seotud muu hulgas järgmisega:

- selliste testide tulemused, mille abil kontrollitakse kesksüsteemi salvestatud andmete ühtsust riiklikesse süsteemidesse salvestatud andmetega, olid ebaselged;

- kesksüsteemi ja riiklike süsteemide vahel tekkis probleeme teadete edastamisega: mõned teated kadusid, teised dubleeriti;

- jõudlustesti jaoks vajalike, suures mahus andmete loomist kesksüsteemides ja riiklikes süsteemides ning selliste andmete laadimist osutatud süsteemidesse oli ettenähtud aja jooksul võimatu saavutada.

Komisjon teavitas kõnealustest probleemidest viivitamata süsteemi peaarendaja kõige kõrgemat tasandit. Vastavalt sõlmitud lepingule on arendajale tekkinud probleemide lahendamiseks ette nähtud 20 päeva.

7. oktoobril esitas arendaja vigade parandamise tulemused. Arendaja teatas märkimisväärsetest edusammudest ning kinnitas süsteemi stabiilsust ja töökindlust, et viia lõpule süsteemi töövõimelisuse testimine. Ent nii komisjon kui ka liikmesriikide ja kasutajate eksperdid olid seisukohal, et süsteemis on liiga palju ebaselgust ja mitmed probleemid on lahendamata. Seega paluti arendajal oktoobri jooksul lahendada kõik lahendamist vajavad küsimused nende liikmesriikide ja kasutajate abiga, kes olid pakkunud end vigade parandusi testima.

Süsteemi töövõimelisuse testimist alustati uuesti 5. novembril ja see lõpetati 17. detsembril. Testi tulemuste hindamine ei olnud kõnealuse aruandeperioodi lõpuks veel valmis. Esialgsest analüüsist nähtub, et hoolimata sügisel tehtud märkimisväärsetest edusammudest ei ole kõnealuse testimise aktsepteerimise kriteeriume (st takistavate probleemide ja suuremate programmivigade puudumine) suudetud täita.

2.1.6. Operatiivjuhtimine

Käesolevas aruandes käsitletud perioodil toimusid Prantsusmaaga läbirääkimised tulevaste meetmete üle, et valmistada ette süsteemi kasutuselevõtt ning SIS II, viisainfosüsteemi ja biomeetrilise tuvastussüsteemi ühise haldamisega tegeleva personali värbamine ja koolitamine. Kehtivate lepingute muudatused kirjutatakse alla 2009. aasta alguses. Prantsusmaa ametiasutustel on sobiva kvalifikatsiooniga töötajate värbamisel olnud teatavaid raskusi.

3. JUHTIMINE

3.1. Ajakava

Septembris tekkinud vajaduse tõttu peatada süsteemi töövõimelisuse testimine, sellele järgnenud vigade parandamiseks kulunud 20 päevast tulenenud viivituse ja täiendava testimisperioodi tõttu kasutati ära kõik projektikava senised ajavarud, mistõttu tuleb projekti ajakava muuta. Ajakava muutmine tuleks siiski edasi lükata kuni süsteemi töövõimelisuse testimise analüüsi lõppemiseni. Septembris esitasid liikmesriigid ja kasutajad mitu realistliku ajakava eeldust:

i) stabiilse kesksüsteemi tagamine;

ii) testide järjestikkust käsitlev lähenemisviis;

iii) suurem selgus töövõimelisuse testimise ja üldtesti osas.

Samuti on selge, et läbivaadatud ajakavas tuleb arvestada liikmesriikide ja kasutajate finants- ja õiguslike piirangutega.

3.2. Finantsjuhtimine

2008. aasta üldeelarves on SIS II-ga seotud tegevuseks ettenähtud assigneeringute kogusumma 29 216 484 eurot. 21. detsembril 2007 võttis komisjon vastu rahastamisotsuse, mille kogueelarve SIS II osas oli 19 000 000 eurot (Schengeni infosüsteemi talituskulud ja muud võimalikud talituskulud seoses selle liitumisega) ja SIS 1+ osas 7 620 000 eurot (sideinfrastruktuuri paigaldamine SIS 1+ jaoks ning SIS 1+ sideinfrastruktuuri rakendamine ja haldamine).

Kuna süsteemi SIS 1+ eelarvet, mille suurus on 7 620 000 eurot, ei kasutata kavandatud eesmärgil, sest selle võttis 2008. aasta alguses üle nõukogu, kanti see summa üle SIS II eelarvesse nõukogu poolt nõutud täiendava tegevuse rahastamiseks.

Muud 2008. aasta peamised SIS II-ga seotud kulud olid järgmised: operatiivjuhtimisega seotud ettevalmistused, koolitus ja vahendid, võrk, lähtekoodiga seotud teadmiste üleandmise ettevalmistamine, lepingute sõlmimine Prantsusmaa ja Austriga (operatiivjuhtimine), arendamiseks ja kvaliteedikontrolliks antav välisabi, süsteemi SIS II tehtavad muudatused, uuringud, õigusabiteenused, teabekampaania ning SIS II keskkonna andmeside infrastruktuuri paigaldamine, rakendamine ja haldamine. Aruandeperioodi lõpus (2008. aasta detsembri alguses) oli 76,1 % SIS II-le ettenähtud assigneeringute kogusummast kulukohustustega seotud ja 57,33 % maksete assigneeringutest välja makstud.

3.3. Projektijuhtimine

Arvestades, et SIS II projekt hõlmab SIS II kesksüsteemi ja SIS II riiklike süsteemide väljatöötamist ning nende suhtlust, on komisjoni, liikmesriikide ja kasutajate korrapärased kohtumised ning kahepoolsed läbipaistvad aruandlusmehhanismid tõhusa projektijuhtimise olulised osad.

3.3.1. Projekti juhtimisnõukogu

Lisaks komisjoni talitustele ja projekti töövõtjatele on projekti juhtimisnõukogusse kutsutud osalema eesistujariikide esindajad ning Schengeni infosüsteemi SIS 1+ kesksüsteemi (üksuse C.SIS) esindaja. Juhtimisnõukogus arutatakse lepingutega seotud küsimusi ning jälgitakse projekti lõpp- ja vaheeesmärkide täitmist. Juhtimisnõukogu kohtus aruandeperioodi jooksul viis korda.

3.3.2. SIS II komitee

SIS II väljatöötamisel abistab komisjoni SIS II komitee, kes kohtus 2008. aasta juulist kuni detsembrini viis korda.

Lisaks SIS II komitee korrapärastele kohtumistele kutsutakse kokku ka liikmesriikide ja kasutajate eksperte hõlmavaid komitee alarühmi, et arutada tehnilisi üksikasju. Sellistel kohtumistel keskendutakse peamiselt projekti lõppeesmärkidega seotud küsimustele.

- Testimiste nõuanderühm esitab SIS II komiteele arvamusi küsimustes, mis on seotud testimiste korraldamise, rakendamise ja tõlgendamisega. Aruandeperioodi jooksul kohtus nõuanderühm 20 korda.

- Muudatusi hindav nõukogu annab nõu teatatud vigade parandamise liigituse, kvalifitseerimise ja võimaliku mõju kohta. Nimetatud töörühm, kes annab aru ka SIS II komiteele, kohtus aruandeperioodi jooksul neli korda.

- Pärast migreerumise töörühma ettepanekute esitamist on korraldatud SIS II migreerumisalaseid seminare, et anda nõu SIS II komiteele ja jätkata selle olulise küsimusega seotud tööd.

3.3.3. Riiklik kavandamine ja koordineerimine

SIS II komitee raames on loodud töörühm, mis koosneb liikmesriikide ja kasutajate projektijuhtidest. Töörühma kohtumiste eesmärk on arutada kavandamise üksikasju, riske ja tegevusi nii projekti kesktasandil kui ka riiklikul tasandil. Aruandeperioodi jooksul kohtus töörühm viis korda.

Liikmesriikidel ja kasutajatel on palutud esitada igal kuul projektijuhtide töörühma kohtumistel aruanne, et saada üksikasjalik ajakohastatud ülevaade riikliku süsteemi väljatöötamise edenemisest.

Ettevaatusabinõuna leppisid komisjon, liikmesriigid ja kasutajad kokku, et juhul kui 5. novembril uuesti alustatud süsteemi töövõimelisuse testimine ei osutu lõplikuks, oleks soovitav alustada nõutava töö ja nõutavate menetluste alast arutelu. See protsess hõlmab SIS II väljatöötamisel tekkinud probleemide tehnilist analüüsimist ja võimalike hädaolukordade stsenaariumide visandamist. Sel eesmärgil toimus novembri keskpaigast detsembri keskpaigani projektijuhtide töörühma egiidi all seitse eksperdikohtumist ja kolm seminari, kus analüüsiti IT arenguga seotud tehnilisi küsimusi ja visandati üldjoontes strateegiad nende lahendamiseks. Lisaks sõlmis komisjon lepingud kahe suure IT valdkonna konsultatsiooniettevõtjaga, et nad jagaksid nimetatud küsimustes oma eksperditeadmisi. Hoolimata teatavatest erisustest tehnilises hinnangus, nõustusid mõlemad konsultatsiooniettevõtjad järeldusega, et kõnealuseid küsimusi saab lahendada SIS II rakendust oluliselt muutmata, kuid sõltumata süsteemi töövõimelisuse testimise tulemusest on vaja teha teatavaid parandusi ja täiendusi. Samuti soovitasid nad läbi vaadata testimismeetodid ja teha organisatsioonilisi muudatusi, et kehtestada programmi juhtimise üldine lähenemisviis.

3.3.4. Nõukogu

Komisjon osaleb Schengeni infosüsteemi eest vastutavate nõukogu töörühmade koosolekutel ja igal nõukogu asjaomasel istungil, esitades suulise ettekande SIS II projekti edenemisest ja sellega seotud riskidest (komisjon esitab igal kuul SIS II komiteele kirjaliku aruande SIS II projekti kohta, mis sisaldab projekti edusamme ja riske).

SIS II migreerumist käsitlevad õigusaktid (nõukogu määrus (EÜ) nr 1104/2008 ja nõukogu otsus 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)) võttis vastu 24. oktoobri 2008. aasta justiits- ja siseküsimuste nõukogu. SIS II projekti hetkeolukorrast anti ülevaade kõigil artikli 36 komitee kohtumistel.

4. JÄRGMISE ARUANDEPERIOODI PRIORITEEDID

4.1. Süsteemi töövõimelisuse testimise ebaõnnestumisest tingitud vigade analüüsimise ja nende parandamise kava koostamine ja selle rakendamine

Selleks et täpselt tuvastada süsteemi mõjutavate lahendamata probleemide algpõhjused, viib komisjon lõpule SIS II põhjaliku analüüsi (algpõhjuste analüüs), mis tugineb 2008. aasta lõpus tehtud tööle seoses hädaolukordade lahendamise ja vigade parandamise võimalustega.

Selle alusel koostatakse konkreetne vigade parandamise tegevuskava, mida hakatakse rakendama. Kava eesmärk on viia kogu süsteem sellisele stabiilsuse ja töökindluse tasemele, mis on vähemalt samaväärne süsteemi töövõimelisuse testimise õnnestumiseks vajaliku tasemega.

Sellist programmivigade parandamise perioodi tuleks kasutada ka riiklike süsteemide ühtlustamiseks, milleks korraldatakse süstemaatilisi, probleemipõhiseid testimisi, et määrata kindlaks rakendamisega seotud lahknevused ja need lahendada.

4.2. Üldine lähenemisviis programmijuhtimisele

Selleks et tagada vajalik vastavus kesksüsteemi ja riiklike süsteemide väljatöötamise vahel, rakendab komisjon programmi juhtimise üldist struktuuri, mis hõlmab kesktasandi ja riikliku tasandi arengusuundi ning mille raames viiakse kokku liikmesriikide, kasutajate ja komisjoni projektijuhid ning töövõtjad. See struktuur vastutab SIS II süsteemi edenemise eest projekti ülejäänud etappidel, st alates vigade parandamise perioodist kogu üldtesti etapil ja migreerumise ajal kuni süsteemi kasutuselevõtuni. Struktuuri esimeste ülesannete hulka kuulub SIS II uue üldise ajakava väljatöötamine, ilma et see piiraks komisjoni ja liikmesriikide pädevust.

4.3. Testimine

4.3.1. Üldise lähenemisviisi väljatöötamine

Alates aprillist 2008 tehtud testid on rõhutanud teatavaid puudujääke praeguses testimiskavas. Peamiseks puudujäägiks on see, et süsteemi spetsifikatsioonidest arusaamisega seotud küsimused tuvastati väga hilises etapis, kui süsteemid olid juba üksteisega seotud.

Probleemi lahendamiseks koostab komisjon koos liikmesriikide ja kasutajate ekspertidega uue testimiskava, mis tugineks testimist käsitlevale üldisele lähenemisviisile ning mis tagaks liikmesriikide ja kasutajate täieliku kaasatuse. See on otseselt kooskõlas uue soovitud lähenemisviisiga projekti kui terviku juhtimisele. Kõnealune üldtesti eest vastutav rühm tuleks moodustada otse kesksüsteemi asukohas Strasbourgis, et hõlbustada komisjoni, liikmesriikide ja kasutajate testimisekspertide, töövõtjate ning tulevaste, praegu üksuse C-SIS alast koolitust saavate SIS II süsteemihaldurite suhtlust. Üldine lähenemisviis peaks muutma testid asjakohasemaks ja kiirendama testimist.

4.3.2. Esialgne süsteemi vastuvõtutest

Esialgne süsteemi vastuvõtutest (mis peaks hõlmama tegevuslikust aspektist realistlikke testimisstsenaariumeid, milles osalevad ideaaljuhul kõik liikmesriigid ja kasutajad) on lükatud süsteemi töövõimelisuse testimisel tekkinud probleemide tõttu edasi. Kõnealuseks testiks vajalikud ettevalmistused tehti tihedas koostöös liikmesriikide ja kasutajatega. Kuigi ettevalmistused algasid ametlikult eelmisel aruandeperioodil, tuli need süsteemi töövõimelisuse testimisel tekkinud probleemide tõttu peatada.

4.3.3. Üldtesti ettevalmistused

Üldtesti eesmärk on kontrollida, kas SIS II kesksüsteemi ja sideinfrastruktuuri töö ning SIS II kesksüsteemi ja riiklike süsteemide (N.SIS II) koostoime vastab SIS II käsitlevates õigusaktides sätestatud tehnilistele ja funktsionaalsusnõuetele. Samuti kontrollitakse, kas SIS II kesksüsteemi ja sideinfrastruktuuri töö ning SIS II kesksüsteemi ja riiklike süsteemide (N.SIS II) koostoime vastab sellistele funktsionaalsusega mitteseotud nõuetele nagu stabiilsus, käideldavus ja jõudlus. Tehnilised arutelud testitulemuste kõige parema hindamise kohta on praegu käimas.

4.4. Migreerumise ettevalmistamine

Migreerumiseks vajaliku vahelüli väljatöötamine jätkub järgmise aruandeperioodi jooksul, mil peaks algama ka teatav testimistegevus. Süsteemi SIS 1+ testimiskeskkonna kättesaadavus ning liikmesriikide ja kasutajate toetus on migreerumise testimise õnnestumiseks äärmiselt olulised.

4.5. Operatiivjuhtimine

Komisjon, Prantsusmaa ja Austria arutavad Austriaga sõlmitava teise lepingu üle, milles käsitletakse enne süsteemi kasutuselevõttu pakutavat koolitust ja muid teenuseid, ning Salzburgis asuva kesksüsteemi varusüsteemi ülema ametijuhendi koostamise lõpuleviimist Prantsusmaa poolt.

Teenuste soovitud taseme üle konsulteeritakse liikmesriikide ja kasutajate ekspertidega, et komisjon saaks aegsasti enne süsteemi kasutuselevõttu koostada vastava korra.

4.6. Turvalisus ja andmekaitse

Selleks et arutada SIS II-ga seotud küsimusi, toimuvad korrapäraselt Euroopa andmekaitseinspektori personali ja komisjoni talituste kahepoolsed kohtumised. Euroopa andmekaitseinspektori dokumendis „Inventory 2009” on märgitud, et ettevalmistused SIS II kasutuselevõtuks on käimas ja ka Euroopa andmekaitseinspektoril on neis oma roll.

5. KOKKUVÕTE

Süsteemi töövõimelisuse testimine näitas, et programmivigade arv SIS II kesksüsteemis detsembris 2008 võrreldes novembriga 2008 kahanes ning SIS II funktsioonid toimivad.

Siiski nähtus, et mitmed probleemid püsivad ning neid tuleb lahendada andmete ühtsuse (mehhanism andmete samasuse tagamiseks riiklikes süsteemides ja kesksüsteemis) ning süsteemi töökindluse ja usaldusväärsuse valdkonnas.

Asjaolu, et teatavad programmivead on endiselt alles ja nende lahendamiseks kulub seni arvatust rohkem aega, näitab, et septembrisse 2009 kavandatud migreerumine süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II ei ole realistlik.

Sellises olukorras on asjakohane rakendada viivitamata töömeetodit, millega tagatakse üldine lähenemisviis projektile, sealhulgas põhjalik analüüs ning testimismeetodite tõhus kasutamine, juhtimine ja kontrollimine. Nimetatud aspektid on hõlmatud vigade parandamise kava, üldise projektijuhtimise ja testimist käsitleva üldise lähenemisviisi algatustega, mida rakendab komisjon nõukogu toetusel.

I lisa

SIS II komitee ja töörühmade kohtumised

a) Aruandeperioodil toimunud kohtumised

JUULI 2008 |

2 | Liikmesriikide projektijuhtide kohtumine |

3 | SIS II komitee |

8 | Muudatusi hindav nõukogu |

9 | Projekti juhtimisnõukogu |

SEPTEMBER 2008 |

10 | Projekti juhtimisnõukogu |

17 | Liikmesriikide projektijuhtide kohtumine |

18 | SIS II komitee / muudatusi hindav nõukogu / migreerumise töörühm |

23 | SIS/VISi komitee (SIS II tehnilised küsimused) |

24 | Muudatusi hindav nõukogu |

OKTOOBER 2008 |

8 | Projekti juhtimisnõukogu |

14 | Liikmesriikide projektijuhtide kohtumine |

15 | SIS II komitee |

17 | Migreerumise töörühm |

23 | Muudatusi hindav nõukogu |

NOVEMBER 2008 |

13 | Projekti juhtimisnõukogu / migreerumise töörühm |

17 | Liikmesriikide projektijuhtide kohtumine |

19 | SIS II komitee |

26 | Muudatusi hindav nõukogu |

DETSEMBER 2008 |

1 | SIS/VISi komitee (SIRENE) |

10 | Projekti juhtimisnõukogu |

17 | Liikmesriikide projektijuhtide kohtumine / SIS II komitee |

b) Järgmiseks aruandeperioodiks kavandatud kohtumised

JAANUAR 2009 |

12 | SIS II üldprojekti juhtimisnõukogu |

14 | Muudatusi hindav nõukogu / migreerumise töörühm |

19 | Liikmesriikide projektijuhtide kohtumine |

20 | SIS/VISi komitee (SIS II tehnilised küsimused) |

VEEBRUAR 2009 |

2 | SIS II üldprojekti juhtimisnõukogu |

10 | SIS II üldprojekti juhtimisnõukogu |

16 | SIS II üldprojekti juhtimisnõukogu |

18 | Muudatusi hindav nõukogu |

20 | SIS/VISi komitee (SIRENE) |

24 | SIS II üldprojekti juhtimisnõukogu |

25 | Liikmesriikide projektijuhtide kohtumine |

26 | SIS/VISi komitee (SIS II tehnilised küsimused) |

MÄRTS 2009 |

3 | SIS II üldprojekti juhtimisnõukogu |

9 | SIS II üldprojekti juhtimisnõukogu |

17 | SIS II üldprojekti juhtimisnõukogu |

23 | Liikmesriikide projektijuhtide kohtumine |

24 | SIS/VISi komitee (SIS II tehnilised küsimused) |

APRILL 2009 |

21 | Liikmesriikide projektijuhtide kohtumine |

22 | SIS/VISi komitee (SIS II tehnilised küsimused) |

[1] EÜT L 328, 13.12.2001, muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1988/2006, ELT L 411/1, 30.12.2006 (2006. aasta määrusega kehtestatud muudatused ei hõlma artiklit 6).

[2] 2008. aasta veebruaris moodustas nõukogu SIS II sõprade rühma peamiselt selleks, et jälgida SIS II rakendamist liikmesriikides ja kasutajate poolt.

[3] ELT L 299, 8.11.2008, lk 1.

[4] ELT L 299, 8.11.2008, lk 43.

[5] Lõplikult tuleb välja töötada vajalikud korraldused SIS II krüpteerimise töövahendi kasutamiseks.