Aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse kavandatav ületamine oleks ajutine, tuginedes komisjoni 2020. aasta kevadprognoosile, mille kohaselt langeb valitsemissektori eelarve puudujääk 2021. aastal alla 3 % SKPst. Need prognoosid on siiski erakordselt ebakindlad.

Aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse kavandatud ületamine 2020. aastal on erandlik, kuna selle põhjuseks on tõsine majandussurutis. Võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju, prognoositakse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis, et reaalne SKP väheneb 2020. aastal 6,1 %.

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise korral. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Parandusliku osa puhul võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel ka otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

Aluslepingu artikli 126 lõikes 3 on sätestatud, et juhul kui liikmesriik ei vasta ühele või mõlemale kriteeriumile, peab komisjon koostama aruande. Aruandes tuleb võtta „arvesse ka seda, kas eelarvepuudujääk ületab riigi investeerimiskulutused, samuti kõiki muid asjassepuutuvaid tegureid, kaasa arvatud liikmesriigi keskmise pikkusega perioodi majandus- ja eelarveseisund“.

Neid tegureid on lisaks selgitatud määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikes 3, milles on sätestatud, et asjakohast tähelepanu tuleb pöörata „kõikidele teistele teguritele, mis on asjaomase liikmesriigi arvates olulised, et põhjalikult hinnata puudujäägi- ja võlakriteeriumide järgimist, ning millest liikmesriik on nõukogule ja komisjonile teada andnud“.

Praeguses olukorras on peamine lisategur, mida tuleb 2020. aasta puhul arvesse võtta, COVID-19 pandeemia majanduslik mõju. Pandeemial on väga arvestatav mõju eelarveseisundile ja see toob kaasa väga ebakindlad väljavaated. Pandeemia on viinud ka üldise vabastusklausli aktiveerimiseni.

3.1. COVID-19 pandeemia

COVID-19 pandeemia on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on märkimisväärne negatiivne mõju kogu Euroopa Liidus. Mõju SKP kasvule sõltub nii pandeemia kestusest kui ka meetmetest, mida riiklikud ametiasutused võtavad Euroopa ja ülemaailmsel tasandil pandeemia leviku aeglustamiseks, tootmisvõimsuse kaitsmiseks ja kogunõudluse toetamiseks. Liikmesriigid on juba võtnud või võtavad eelarvemeetmeid, et suurendada tervishoiusüsteemide suutlikkust ja anda abi eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. Vastu on võetud ka märkimisväärsed likviidsustoetuse meetmed ja muud garantiid. Kui üksikasjalikumast teabest ei tulene teisiti, peavad pädevad statistikaasutused uurima, kas neil meetmetel on vahetu mõju valitsemissektori eelarvepositsioonile või mitte. Koos majandustegevuse aeglustumisega suurendavad need meetmed märkimisväärselt valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlapositsiooni.

3.2 Keskpika perioodi majandusseisund

Majanduskasv küündis 2019. aastal 1,2 %ni peamiselt tänu tugevale netoekspordile. COVID-19 pandeemia tõttu prognoositakse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis aga, et Rootsi SKP väheneb 2020. aastal 6,1 %, mis kajastab majandustegevuse katkemist liikumispiirangute ja välisnõudluse enneolematu vähenemise tõttu. Eratarbimine kannatab prognooside kohaselt töötuse suurenemise ja tarbijate vähese usalduse tõttu. Ka investeeringud peaksid 2020. aastal oluliselt vähenema, kuna ebakindlus kasvab ja eeldatav väiksem nõudlus mõjutavad tõenäoliselt ettevõtete investeerimisplaane. Sellised väljavaated on pandeemia kestusest ja selle majanduslikust mõjust lähtuvalt äärmiselt ebakindlad. SKP järsk vähenemine on leevendav tegur Rootsi eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmise hindamisel 2020. aastal.

3.3 Keskpika perioodi eelarvepositsioon

Tulemusandmete ja komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi põhjal ületas Rootsi 2019. aastal keskpika perioodi eelarve-eesmärki.

Rootsi on võtnud vastu märkimisväärseid meetmeid pandeemia ohjeldamiseks ja majanduse toetamiseks. Lähenemisprogrammi kohaselt on nende otseste toetusmeetmete mõju eelarvele 2020. aastal 2,4 % SKPst. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepositsioon paranema peamiselt tänu nende toetusmeetmete lõpetamisele, kui kriis on lõppenud.

Arvestades erakordselt suurt ebakindlust seoses keskpika perioodi majandusväljavaadetega, on eelarveväljavaateid ümbritsenud sama suur ebakindlus. See ebakindlus on seotud ka majandussurutise leevendamiseks võetavate eelarvepõhiste toetusmeetmete kuluprognoosidega.

3.4 Liikmesriigi väljapakutud muud tegurid

11. mail 2020 edastasid Rootsi ametiasutused kirja, milles käsitleti asjaomaseid tegureid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikega 3. Eelmistes punktides esitatud analüüs üldjoontes juba hõlmab ametiasutuste nimetatud põhitegurit.

4. Järeldused

Lähenemisprogrammis kavandatakse 2020. aastal Rootsi valitsemissektori eelarvepuudujäägi suurenemist 3,8 %ni SKPst, mis ületab oluliselt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Kontrollväärtuse kavandatud ületamist peetakse erandlikuks ja seda peetakse praegu ajutiseks.