ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 26.2.2009 
SEK(2009) 207 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
 
Lisatud dokumendile: 
Ettepanek: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV, 
 
millega muudetakse nõukogu direktiivi 78 /660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki 
äriühingute raamatupidamise  aastaaruandeid, seoses mikro-majandusüksustega 
  
Mõjuhindamise kokkuvõte  
 
 
{KOM(2009) 83} 
{SEK(2009) 206}  
 
ET 2   ET KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
1. SISSEJUHATUS  
Käesolevas mõjuhinnangus esitatakse komisjoni algatused, mille eesmärk on 
lihtsustada ettevõtluskeskkonda, täpsemal t finantsaruandluse nõudeid mikro-
majandusüksuste jaoks. Selles kirjeldataks e kehtivate raamatupidamisdirektiividega1 
seotud probleeme, tutvustatakse mitmeid poliitilisi valikuvõima lusi, analüüsitakse 
nende teostatavust ning asjakohast el puhkudel nende eeldatavat mõju. 
1.1. Euroopa majanduse elavdamise kava  
Kooskõlas Lissaboni tegevuskava eesm ärkidega on komisjon võtnud oma kohuseks 
luua võimalused väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kasvupotentsiaali 
teostumiseks, vähendades nende halduskoormust.  
Finantskriisi tekkides andis komisjon välja  „Euroopa majanduse elavdamise kava”, 
et taastada tarbijate ja e ttevõtjate usaldus. Eu roopa majanduse elavdamise kavas on 
ette nähtud väikeste ja keskmise suur usega ettevõtjate ning mikroettevõtjate 
koormuse vähendamine, muu hulgas „tühistad es mikroettevõtjatele  kehtestatud nõue 
koostada igal aastal raamatupidamisaruanne”. 
1.2. Poliitiline kontekst 
Käesolevas dokumendis käsitletavate komis joni ettepanekute eesmärk on vähendada 
tarbetuid halduskohustusi ning hõlbusta da aruandlusnõuete kooskõlla viimist 
kasutajate ja koostajate  tegelike vajadustega. 
1.3. ELi acquis  äriühinguõiguse, raamatupidamise ja auditeerimise 
valdkondades 
Raamatupidamise valdkonnas on neljanda äriühinguõiguse direktiiviga kehtestatud 
miinimumnõuded piiratud vastutusega äriü hingute raamatupidamise aastaaruannete 
suhtes. Raamatupidamisdirektiivide väljatöötamise ajal lähtuti valdavalt arusaamast, et väikesed ja keskmise s uurusega ettevõtjad ei  erine oluliselt s uurtest äriühingutest 
ja peaksid seega täitma samasuguseid arua ndlusnõudeid. Hiljem – kui tõdeti väikeste 
ja keskmise suurusega ettevõtjate sektor ile eriomaseid vajadusi – on see seisukoht 
muutunud ning nüüdseks sõnastatud kui põhimõ te „kõigepealt mõtle väikestele”. 
Oluline on kaaluda, millised nõuded tuleks mikro-majandusüksuste finantsaruandluse lihtsustamis eks välja jätta või asendada
2. 
                                                 
1 Neljas nõukogu direktiiv, 25.juuli 1978 (78/660/EMÜ);  
Seitsmes nõukogu direktiiv, 13. juuni 1983 (83/349/EMÜ). 
2 Seitsmendat äriühinguõiguse direktiivi ei ole vaja muut a, sest selle direktiivi praegune tekst juba annab 
liikmesriikidele valikuvõimaluse vabastada konsolideeritud finantsaruannete koostamisest äriühingud, 
mis üheskoos ei ületa keskmise suurusega äriühingu piirmäärasid, mis on määratletud neljandas 
äriühinguõiguse direktiivis (seitsmenda äriühinguõiguse direktiivi artikli 6 lõige 1). 
 
ET 3   ET 1.4. Mikro-majandusüksuste määratlus 
Komisjoni liigituses on mikro-majandus üksused kõige väiksemad ettevõtjad 
alljärgneva määratlusega: 
– kel on vähem kui kümme töötajat; – kelle bilansimaht on väiksem kui 500 000 eurot ja – kelle käive on väiksem kui 1 000 000 eurot. 
1.5. Euroopa Liidu peamiste kaubanduspartnerite tavad 
Teistes majanduslikult võrreldavates jurisd iktsioonides ja Euroopa Liidu põhiliste 
kaubanduspartnerite hulgas on väikeettevõtja te finantsaruandluse nõuded üldiselt 
vähem koormavad kui raamatupidamisdirektiivides sisalduvad nõuded. 
Näiteks Ameerika Ühendriikides ei ole bö rsil noteerimata äri ühingutel üldiselt 
juriidilist kohustust koostada ega avaldada finantsa ruandeid. Puuduvad tõendid, et 
need vähem ranged nõuded takistaksid Ameerika Ühendriik ide äriühinguid 
välisrahastamise hankimisel. 
1.6. Komisjoni mõjuhindamiskomitee arvamus 
Käesolevas mõjuhinnangus on arvestatud komisjoni mõjuhindamiskomitee 
2. veebruari 2009. aasta märkusi. 
2. 
PROTSEDUURILISED KÜSIMUSED , KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA 
SUBSIDIAARSUS  
Komisjon on juba teinud mitmeid lihtsusta misalgatusi väikeste ja keskmise 
suurusega ettevõtjate (VKEd) halduskoormuse vähendamiseks.  
2.1. Komisjoni 10. juuli 2007. aasta te atis ja arutelu sidusrühmaga 
Komisjon käivitas 2005. aastal programmi  halduskulude mõõtmiseks ja kõige 
koormavamate nõuete kindlakstegemiseks, et vähendada ELi äriühingute halduskoormust. Juulis 2007 avaldas komisjon teatise, milles esitati 
raamatupidamisdirektiivide võimalikud muudatused.  
Selles teatises tegi komisjon ettepane ku lisada neljandasse direktiivi nn mikro-
majandusüksuste kategooria, mille liikmesriigid võiksid soovi korral raamatupidamisdirektiivide nõuete täitmisest vabastada. 
Kokku reageerisid sellele teatisele 18 liikmesr iigi valitsused, ühe EMP riigi valitsus 
ja 110 sidusrühma, nende hulgas Euroopa organid ja ühingud. Oma panuse andsid 
kokku 23 riiki, sealhulgas 22 liikmesriiki.  
80 % kõikidest sidusrühmadest, kes avalikus  arutelus osalesid, oli kõnealuse meetme 
poolt või vastu. Enamik pooldas mikro-majandusüksuste vabastamist raamatupidamisdirektiivide nõuetest. Nõuete täitmisest vabastamist pooldas enamik 
 
ET 4   ET küsitluses osalenud äriühinguid, ametiasutusi, panku ja kindlustusseltse. Peamine 
vastuseis tuli raamatupidajatelt ja audiitoritelt.  
2.2. Mikro-majandusüksuste kulude  ja künniste mõõtmine 
Seoses eespool osutatud lihtsustamisalg atusega viis konsortsium Capgemini/Ramboll 
läbi uuringu, et määrata kindlaks ku lud, mis tulenevad ELi äriühinguõiguse acquis’s 
sisalduvatest teabe andmise kohustustest. K äesolevas mõjuhinnangus viidatakse selle 
uuringu asjakohastele vahetulemustele.  
2.3. Halduskoormuse vähendamist käsi tlev kõrgetasemeline töörühm 
Halduskoormust käsitleva sõltumatute huvirühmade kõrgetasemelise töörühma 
aruandes, mis kajastab peamisi väikeettevõt jate ees seisvaid ta kistusi, kutsutakse 
kiiresti jõustama liikmesriikide võima lust vabastada mikro-majandusüksused 
raamatupidamisdirektiivi nõuetest ja üldiselt läbi vaatama raamatupidamisdirektiivi, 
juhindudes põhimõttest „kõigepealt mõtle väikestele”. 
2.4. Euroopa Parlament 
Euroopa Parlamendi 18. detsembri 2008. aasta resolutsioonis kuts utakse komisjoni 
esitama seadusandlik ettepanek, mis võimaldaks liikmesriikidel jätta väga väikesed ettevõtjad (mikro-majandusüksused) raamat upidamisdirektiivide reguleerimisalast 
välja.  
2.5. Muud sellega seotud komisjoni ettepanekud 
2007. aasta lõpus algatas komisjon kiirendat ud menetlusega õigusakti ettepaneku, et 
teha raamatupidamisdirektiiv idesse kaks tehnilist muuda tust. Eeldatavasti võetakse 
need vastu 2009. aasta alguses. 
2.6. Subsidiaarsus 
Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt tuleb ka aluda, kas ELi tasandil ühtlustamist 
mikro-majandusüksuste suhtes on tõepoolest vaja. Enamik kohustusi, millega kaasneb halduskoormus, tuleneb ELi direktiividest ning selle koormuse 
vähendamiseks on vaja võtta meetmeid ELi tasandil. 
3. 
PROBLEEMI MÄÄRATLUS  
Raamatupidamisdirektiivide nõuded keht ivad kõikide piiratud vastutusega 
äriühingute suhtes, arvestamata muid tegurei d (nt äriühingu suurus, rahastamine ja 
tegevusala). Enamasti kehtivad väikestele  äriühingutele samad nõuded mis suurtele 
äriühingutele. Paljudel juhtudel tuleb teatavat teav et töödelda üksnes selleks, et täita 
õigusaktidest tulenevaid kohustusi, ilma et  seda oleks majandustegevuses tegelikult 
vaja. See vastab halduskoormuse määra tlusele. Sellise halduskoormuse kahte 
elementi saab täpsemalt analüüsida: 
• halduskulud, mis ei ole seotud är iühingu suurusega ja mis on seega 
ebaproportsionaalsed kõige väiksemate et tevõtjate jaoks suurematega võrreldes; 
 
ET 5   ET • ebakõla direktiivide nõuete ning mi kro-majandusüksuste vajaduste ja nende 
finantsaruannete kasutajate vajaduste vahel.  
3.1. Ebaproportsionaalsed halduskulud (n õuete täitmisega seotud kulud) kui 
majanduslik koorem 
Majandustegevust alustavad äriühingud ja vä ikesed ettevõtjad, kelle ressursid on 
piiratud, on tundlikud ülemääraste halduskohus tuste suhtes, sest nende tõttu tuleb 
suunata ressursse põhimajandustegevusest mujale. 
Oluline osa halduskuludest on püsiv ni ng regulatiivsete kohustuste täitmiseks 
ohverdavad mikro-majandusüksused suhtelisel t palju rohkem ressursse kui suuremad 
äriühingud. Lisaks on mikro-majandus üksuste kohustuslikud finantsaruanded 
sidusrühmade jaoks üldiselt väheväärtuslikud.  
3.2. Ebakõla raamatupidamisdirektiivide nõ uete ning mikro-majandusüksuste 
vajaduste ja nende finantsaruanne te kasutajate vajaduste vahel 
Harilikult juhib väga väikesi äriü hinguid omanik ise ning kohustuslikel 
finantsaruannetel ei ole omaniku jaoks olulist väärtust är iühingu tulemuslikkuse 
hindamisel. Lisaks on mikro-majandusüksuste sse investeerijate arv sageli piiratud 
ning tihti osalevad sellised investeerijad ot seselt äriühingu juhtimises ja neil on 
otsene võimalus äriühingu raamatupidamisa ruannetega tutvuda või neid jälgida. 
Rahastamiseks kasutatakse mitte börsiallikaid, vaid omavahendeid, pankade või muude rahaasutuste krediiti. Finantsteabe peamised kasutajad (pangad ja maksuhaldurid) saavad nõuda kohustuslike aruandlusnõuetega võrreldes põhjalikumat teavet. Ka teiste sidusrühmade teabevajadused ei ole tavaliselt seotud 
kohustuslike aruandlusnõuetega. Põhjuseks on see, et nende suhted väikeste 
äriühingutega rajanevad sageli vastastikusel  usaldusel, mitte raamatupidamisalasel 
teabel (juurdepääsul sellele), ja raamat upidamisaruannete praeguse keerukuse tõttu 
on need paljudele sidusrühmadele sageli kasutud/arusaadamatud. 
3.3. Kui suur on probleem? 
Raamatupidamisdirektiivide kohaldamisalas  kehtivad aruandlu snõuded ligikaudu 7,2 
miljoni ELi äriühingu suhtes. Ligikaudu 5,4 miljonit (umbes 75 %) neist on mikro-majandusüksused. 
Ramboll Managementi koostatud uurimuses järeldati, et keskmiselt kulutab üks 
äriühing kõnealuste direktii vide nõuete täitmiseks 1 558 eurot. Halduskoormus 
(st teabe kogumine ja töötlemine üks nes õigusaktidest tulenevate kohustuste 
täitmiseks, ilma et seda oleks majanduste gevuseks tegelikult vaja) moodustab sellest 
summast 1 169 eurot.  
Eespool esitatud andmete põhjal saab um bes tuletada, et kogu halduskoormus ELi 
tasandil on ligikaudu 6,3 miljardit eurot.  
 
ET 6   ET 4. EESMÄRGID  
Selleks et suurendada mikro-majandusüksus te konkurentsivõimet ja luua võimalused 
nende kasvupotentsiaali teostumiseks, tuleks vähendada halduskoormus 
miinimumini. Eesmärgid on järgmised: 
• vähendada ELi ettevõtjate, ee skätt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja 
mikro-majandusüksuste halduskoormust, samal ajal tagades sidusrühmadele 
piisava kaitse ja teabe;  
• võimaldada mikro-majandusüksuste suhtes  kehtestatavate aruandlusnõuete 
kooskõlastamine aruannete kasutajate ja koostajate tege like vajadustega.  
5. POLIITILISED VALIKUVÕIMALUS ED JA NENDE EELDATAV MÕJU  
5.1. Poliitiliste valikuvõimaluste kirjeldus 
Komisjoni talitused näevad ette järgmisi poliitilisi valikuvõimalusi: 
Valikuvõimalus 0: Direktiive ei muudeta Valikuvõimalus 1: Soodustada raamatupidamisdirektiivides sisalduvate 
olemasolevate valikuvõimaluste kasutamist 
Valikuvõimalus 2: Mikro-majandusüksuste kohustuslik vabastus direktiivide 
reguleerimisalast; 
Valikuvõimalus 3: Liikmesriigi valikuvõima lus vabastada mikro-majandusüksused 
direktiivide reguleerimisalast 
Valikuvõimalus 4: Kohustusliku lihtsustat ud raamatupidamiskorra kehtestamine 
mikro-majandusüksuste suhtes; 
Valikuvõimalus 5: Raamatupidamisdirekti ivi muudatused mikro-majandusüksuste 
kategooriat kasutusele võtmata. 
5.2. Valikuvõimalus 0: Direktiive ei muudeta 
Baasstsenaariumi puhul ei rakendata üht egi meedet ja kõik 5,4 miljonit mikro-
majandusüksust jätkavad direktiivide raam atupidamiseeskirjade järgimist ja iga-
aastaselt ligikaudu 6 miljardi euro kulutamist teavitamiskohustuste täitmiseks.  
5.3. Valikuvõimalus 1: Soodustada raamat upidamisdirektiivides sisalduvate 
olemasolevate valikuvõi maluste kasutamist 
Kui seadusandlikke muudatusi ei tehta, võib komisjon siiski kutsuda liikmesriike 
üles kasutama kõiki direktiivides sisalduvaid lihtsustamist hõlmavaid 
valikuvõimalusi.  
Hinnanguline potentsiaalne kokkuhoid, mis saadakse olemasolevate künniste ja 
vabastuste täielikust kasutamisest, ulat ub 1,8 miljardi euroni mikrosegmendi puhul. 
 
ET 7   ET Kuid selle summa saavutamine on ebatõenäoline. Käesolev direktiiv tugineb 
üldnõuetele koos liikmesriikide võimalusega te ha erand ainult mõnedest kõnealustest 
nõuetest üksikjuhtumi kaupa. Puudub võima lus teha üldisemaid erandeid, mis 
takistab kõnealuste valikuvõimaluste kasu tatavust ja on seetõttu muutnud need 
vähem meeldivaks liikmesriikide jaoks.  
Lisaks ei hõlbustaks see valikuvõima lus halduskoormuse vähendamist neis 
liikmesriikides, mis juba kasutavad valikuvõimalusi. Ka ei aitaks see lahendada probleemi, mis on seotud raamatupidamisdir ektiivide nõuete ning väikseimate 
äriühingute vajaduste ja kasutajavajadus te lahknevusega, ning sellest tulenevat 
halduskoormust. 
5.4. Valikuvõimalus 2: Mikro-majandusük suste kohustuslik vabastamine 
direktiivide reguleerimisalast 
Mikro-majandusüksuste kohustuslike nõuete tä itmisest vabastamisega kõrvaldataks 
kõik ELi taseme raamatupidamisnõuded antud rühma suhtes – maksimaalse ühtlustamise juhtum. Selle valikuvõimaluse mõju on samasugune nagu valikuvõimaluse 3 maksimaalne mõju, mida käsitletakse järgmises punktis. 
Kuid tulenevalt raamatupidamiskultuuride ja aruandlustraditsioonide erinevustest 
ELis, on vähetõenäoline, et selline ettepane k oleks poliitiliselt aktsepteeritav mõne 
ELi liikmesriigi jaoks. 
5.5. Valikuvõimalus 3: Liikmesriigi valikuvõimalus vabastada mikro-
majandusüksused direktiiv ide reguleerimisalast 
Liikmesriikidel oleks võimalus määrata kindlaks kõige asja kohasemad eeskirjad, 
mida mikro-majandusüksused oleksid kohustatud täitma, näiteks ühendama 
mitmesugused aruandlusnõuded üheks tervikuks. 
Mikro-majandusüksuste vabastamisel raamat upidamisdirektiivi reguleerimisalast on 
eeldatavasti järgmised mõjud.  
Halduskoormuse vähendamine.  Maksimumstsenaariumi korral, kus kõik 
liikmesriigid vabastavad mikro-majandusüksus ed nõuetest ega kehtesta täiendavaid 
nõudeid, on ettepanekust tulenev poten tsiaalne kokkuhoid hi nnanguliselt 6,3 
miljardit eurot (vahemikus 5,9–6,9 miljardit euro t). On siiski tõenäoline, et paljud 
liikmesriigid kehtestaksid pärast mikro-majandusüksuste vabastamist neljanda direktiivi nõuetest täiendavad raamatupidamisnõuded, näiteks maksu- ja finantsaruandluse ühitamiseks. Sellised alternatiivsed nõuded aitavad tõenäoliselt vähendada veelgi äriühingute halduskoormust . Kuid antud ajahetkel ei ole võimalik 
määrata kindlaks potentsiaalset mõju ELi tasemel. 
Asjakohasem ja arusaadavam teave pe amistele kasutajatele, sealhulgas 
maksuhalduritele ja kreeditoridele ning juhtkonnale.  Oleks võimalik koostada 
asjakohasemaid aruanded, lähtuvalt hu virühmade ja mikro-majandusüksuste 
juhtkonna vajadustest, võttes arve sse arusaadavuse kriteeriumi. 
Puudub märkimisväärne negatiivne mõju se oses välistele huvirühmadele antava 
teabe ja kreeditoride kaitsega.  Mikro-majandusüksuste aruannete peamised 
kasutajad on pangad ja maksuhaldurid. Panga d ei ole üldiselt huvi tatud dire ktiivide 
 
ET 8   ET nõuete kohaselt esitatavast keerulises t raamatupidamisteabest. Oma 2007. aasta 
vastuses komisjoni konsultatsioonile poolda sid üldiselt nii pangad kui tööstus mikro-
majandusüksuste vabastamist raamat upidamisdirektiivide nõuetest.  
Mõju ühtsele turule ja võrdsetele võimalustele.  Mõju ühtsele turule on eeldatavasti 
tühine, sest mikro-majandusüksuste finantsa ruandluse vajadused on üsna algelised ja 
kohustuslikud aruanded ei ole üldiselt olulised te abeallikad. Lisaks on vaid väike arv 
mikro-majandusüksusi seotud piiriülese tegevusega.  
Mõningane negatiivne mõju statistiliste andmete kogumisele  mõnes liikmesriigis 
võib nõuda statistiliste andmete kogumise metoodika muutmist.  
Negatiivse mõju puudumine teabe kogu misele maksustamise jaoks. 
Maksuhalduritel on õigus nõuda teavet vastav alt oma aruandlusnõuetele ja viia läbi 
finantsteabe kontrollimisi (auditeid).  
Raamatupidajate tegevuse vähendamine  kohustuslike aruannete koostamise ja 
auditeerimise valdkonnas. See peaks osalis elt asenduma kutseliste raamatupidajate 
kasutamisega muudeks rohkem lisandväärtust andvateks eesmärkideks.  
Sotsiaalsed aspektid.  Mikro-majandusüksuste töötajatele kättesaadava avaliku teabe 
mõningane vähenemine. Kuid tulenevalt ot sesest kontaktist, mis töötajatel on 
tavaliselt mikro-majandusüksuste juhtkonna  ja omanikuga (omanikega), on 
avaldatud finantsaruannetel väiksem roll teabev ajaduste rahuldamisel. Olukord on 
sarnane sama suurusega piiramat u vastutusega äriühingute puhul.  
Keskkonnaaspektid.  Väike positiivne mõju tulenevalt aruandluse ja arhiveerimisega 
seotud tegevuse vähenemisest.  
Teave avalikkusele.  Välistele osapooltele kättes aadava avaliku teabe mõningane 
vähenemine. Kuid see huvi on üldiselt väga madal. 
5.6. Valikuvõimalus 4: Kohustusliku lihtsustatud raamatupidamiskorra 
kehtestamine mikro-majandusüksuste suhtes 
Üks valikuvõimalus on lisada raamatupidamisdirektiividesse spetsiaalselt mikro-
majandusüksuste jaoks ette nähtud raamat upidamiskord. Vastupidiselt „vabastuse 
valikuvõimalusele“ nõuaks selline uus kord pikemat ettevalmistus- ja rakendamisperioodi. Seetõttu ei ole see sobiv halduskoormuse kiireks vähendamiseks 
antud ajaraamistiku juures.  
5.7. Valikuvõimalus 5: Käesoleva direkt iivi muudatused mikro-majandusüksuse 
kategooriat kasutusele võtmata 
Raamatupidamisdirektiivides on võimalik teha mõned kiired muudatused. Need 
võiksid anda halduskoormuse piiratud kokkuhoiu lühikese aja jooksul. Kuid need ei 
aita lahendada peamist muret, mis tuleneb lahknevusest raamatupidamisdirektiivide nõuete ja kasutajate  vajaduste vahel. 
Olulisemad muudatused nõuaksid pikemat ette valmistusaega ja need ei ole seetõttu 
sobivad halduskoormuse k iireks vähendamiseks antud ajaraamistiku juures. 
 
ET 9   ET 6. VALIKUVÕIMALUSTE VÕRDLUS JA PÕHJENDUS KOMISJONI ETTEPANEKULE  
Valikuvõimalus, mis annab suurima halduskoormuse vähendamise, on 
valikuvõimalus vabastada mikro-majandus üksused nõuetest. Seda valikuvõimalust 
saab ka rakendada lühima ajaraamistiku jooksul. Komisjoni arvates on selline valikuvõimalus kõige asjakohasem alternatiiv selleks, et vähendada märkimisväärselt 
väikeettevõtjate halduskoormust ning viia aruandlusnõuded vastavusse kasutajate ja 
koostajate vajadustega.  
7. J
ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Käeolev ettepanek on tihedalt se otud neljanda ja seitsmenda 
raamatupidamisdirektiivi üldise ajakohastam ise ja lihtsustamisega. Tulenevalt 
tihedast seosest nende meetmete vahel viia kse järelevalvet ja hindamist läbi koos. 
Üksikasjalik järelevalvekava on üldise järelevalvestrateegia osa raamatupidamisdirektiivide üldise läbivaatamise raames.  
Vabastuse mõjude ja toimivuse hindami ne mikro-majandusüksuste jaoks hõlmab 
hinnangut seoses raamatupidamiseeskirjade ning finantsaruannete kasutajate ja 
koostajate vajaduste parema vastavusse  viimise ja halduskoormuse üldise 
vähendamise peamiste eesmärkidega. Lisaks pööratakse tähelepanu ka asjakohase 
finantsteabe kvaliteedile ja selle  kättesaadavusele huvirühmade jaoks.