ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.4.

Plast on 20. sajandi üks kõige väärtuslikumatest leiutistest, mis on olulisel määral mõjutanud meie elusid. Selle füüsikalised omadused (paindlikkus, kergus ja vastupidavus) muudavad plasti lõputute rakendustega materjaliks. Nii on ka ühekordselt kasutatavate plasttoodete puhul, mis on ideaalsed väliseks kasutamiseks (nt piknikul). See tähendab, et ühekordselt kasutatavad plasttooted on esemed, millel on suur loodusesse sattumise oht, sõltumata paljude tarbijate tahtest ning jäätmekäitluse ja ringlussevõtu süsteemide tõhususest. Tegemist on ebaproportsionaalselt suure ohu ja keskkonnamõjuga, eriti arvestades, et nende toodete eeldatav kasutusaeg ei pruugi ületada viit minutit.
4.17.

Komitee tunneb muret DiscoverEU hariduslike komponentide puudumise pärast. Programmi „Erasmus+“ keskmes on liikuvus ja sellel on tugev õppekomponent. Kui see puudub, siis ei kuulu DiscoverEU programmi „Erasmus+“. Lisaks tuleb tervitada asjaolu, et noori toetatakse Euroopa kontinendi avastamisel, arvestades lisaväärtust, mida see kujutab endast seoses eri riikide, rahvaste, keelte, kultuuride jne kohta õppimisel. Kuid DiscoverEU jätab mulje algatusest, millest peamiselt saavad kasu privilegeeritud noored. See katab ainult reisikulud ja jätab seetõttu välja ebasoodsas olukorras noored, kes ei saa endale reisimist lubada. Lisaks sellele nõuab täiendavat selgitust noorteorganisatsioonide roll kõnealuse meetme rakendamisel. Selleks et muuta see algatus tõeliselt sisukaks ja väärtuslikuks, peab sellel olema hariduslik komponent ja see peab tõepoolest kõiki noori kaasama.
3.14.

Fond on ja peabki olema valmis toetama koostöömeetmeid kolmandate riikidega, kuid fondi eraldisi ei saa suunata otse nende riikide ametiasutustele, vaid need tuleb suunata töösse ja programmidesse, millega tegelevad ühiselt liikmesriikide ja kolmandate riikide ametiasutused. Koostöö absoluutseks eeltingimuseks peab olema fondi vahenditest tuleneva rahastuse kontroll, inimõiguste järgimine koostööst kasu saavates riikides ning eelkõige see, et rahastada tohib ainult koostööüksuseid, mis on avalik-õiguslikud, st mis kuuluvad riigile, mida juhib riik ja mis on vastava tunnustuse saanud. Igal juhul tuleb vältida seda, et fondi vahenditest rahastataks kontrollimata rühmi või rühmitusi, kes võivad oma riigis või ELis julgeolekut isegi ohustada.
1.7.

Poliitilisest aspektist on komitee seisukohal, et ELi institutsioonide võitlus maksupettuste vastu oleks tõhusam, kui see hõlmaks ka täiendavaid jõupingutusi ühtlustada siseturul kehtivaid eri jurisdiktsioonide õigusnorme ja maksueeskirju. Tegelikult on võimalik, et liiga suured erinevused siseturul liikmesriikide õigusnormides ja maksueeskirjades soodustavad ebaseaduslikku tegevust, et kasutada ära praeguseid seadusandlikke erinevusi (nt käibemaksu karusellpettus), mis võib otseselt või kaudselt kahjustada ELi eelarvet või üldisemalt Euroopa ühtse turu tugevdamist.
5.4.

Täiesti automatiseeritud sõidukite arendamiseks ja turule laskmiseks kutsub komitee komisjoni üles pöörama suuremat tähelepanu selle teemaga seotud tööhõive- ja sotsiaalsetele aspektidele. Eelkõige tunneb komitee muret, et suhteliselt lühikese aja jooksul võidakse kaotada terveid tööhõivesektoreid (nt veoettevõtjad) ning et kaotatud töökohti ei asendata uutega. Lisaks peaks EL seda laadi stsenaariumi puhul silmitsi seisma äärmiselt suure töötute arvuga, kelle oskusi ja teadmisi on raske uue automatiseeritud transpordi süsteemi raames ümber korraldada. Seetõttu on vaja sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimiste kaudu sätestada muudatuste haldamine ja koolituskursuste alustamine, et tagada kõikidele sektori töötajatele vajalikud oskused.
1.3.

Komitee on seisukohal, et komisjoni avalik konsultatsioon tõstatas teema, mis on oluline ELi mõne kodaniku jaoks, eelkõige seepärast, et mõnes liikmesriigis on seda teemat juba mitmeid aastaid arutatud, teistes aga mitte. Ent komisjon ei arvestanud piisavalt asjaolu, et suur osa osalejatest olid pärit ühest ja samast riigist, teatud liikmesriikides lükati ettepanek aga tagasi ning puudub selge üksmeel praeguse ühtlustatud korra tühistamise tõeliste eeliste suhtes või selle suhtes, kas oleks parem kohaldada talve- või suveaega.
3.15.

Komitee nõustub komisjoniga, et vaja on e-kaubandusega ühineda soovivate töötajate kvaliteetset koolitamist. Samas leiab komitee, et olukord on keerulisem ja VKEd, eriti väikesed ja mikroettevõtjad, seisavad silmitsi paljude probleemidega, näiteks: a) nende sisemise korralduse muutmine ja kohandamine, b) võõrkeelte oskus, c) õigus- ja haldusteabe omandamine ja mõistmine, d) tõhusa ja konkurentsivõimelise kohaletoimetamissüsteemi loomine, e) ELi tasandi maksu- ja sotsiaalse dumpingu ületamine (käibemaksupettused, võltsimine jne). Sel põhjusel kutsub komitee komisjoni ja liikmesriike üles VKEsid ja nende organisatsioone e-kaubandusele ülemineku protsessis toetama, kasutades ulatuslikku lähenemisviisi, milles võetakse arvesse kõiki internetiettevõtete eduka loomise tingimusi.
Kavatsusavaldusele allakirjutanud riigid domineerivad Euroopa kaitseturul nii aktiivsete ettevõtjate arvu kui ka relvamüügi mahu poolest. Näiteks Ühendkuningriigi suurim kaitsevaldkonna ettevõtja on BAE Systems . Rootsi peamine lennundus- ja kosmosesektori ning kaitsevaldkonna ettevõtja on SAAB , Prantsusmaal on suurimad Dassault Aviation, Naval Group, Nexter, Safran ja Thales . Saksamaa olulised ettevõtted on Rheinmetall, ThyssenKrupp Marine Systems ja Diehl . Itaalias on kaks peamist ettevõtjat Leonardo ja Fincantieri . Üleeuroopaline ettevõte Airbus on Euroopas BAE Systemsi järel teisel kohal. Veel üks asjakohane rahvusvaheline ettevõte on MBDA – see on Euroopa kolme juhtiva lennundus- ja kosmosesektori ning kaitsevaldkonna ettevõtja ( Airbus, BAE Systems ja Leonardo ) ühisettevõte, mis tegeleb rakettide ja raketisüsteemide tootmisega. Ka KNDS , Nexteri ja KMW omanik, on saamas üleeuroopaliseks ettevõtteks. Tasub tähele panna, et mõned neist ettevõtjatest ei tegutse üksnes kaitseturul, mis selgitab erinevaid müügimahtude ja töötajate suhtarve.

Väiksemate ettevõtjate kohta selgus IHSi hiljutisest uuringust, et Euroopas tegutseb kaitsesektoris ligi 1 600 VKEd ning kaitsevaldkonna tarneahelates osalevate VKEde hinnanguline koguarv on 2 000–2 500. Mitmel neist ettevõtjatest on kaks tegevusala ning nad tegutsevad nii tsiviil- kui ka kaitsevaldkonnas. Igal juhul on VKEdel kaitsetööstuses oluline roll ja konkurentsivõime seisukohalt otsustav tähtsus.
3.9.

Selleks peab komitee vajalikuks uuesti läbi vaadata ettepanek kehtestada ELi tasandil positiivne nimekiri, sest see ei ole kooskõlas geograafiliste tähiste süsteemi üldise kaitse nõudega. Pigem on vaja süsteemi, mis tagab õiglase kohtlemise kõigile Euroopa tootjatele, kes soovivad, et nende geograafiline tähis oleks tunnustatud ka rahvusvahelisel tasandil. See kehtib seda enam, et valitud kriteeriumid ei hõlma teisi sotsiaal-majanduslikke kriteeriume, mis on olulised Euroopa Liidu teatud piirkondade majanduse arenguks. Geograafiliste tähiste ümber kujuneb tihti kohalik majandustegevus, mis loob töökohti, millel on väga oluline mõju teistele majandussektoritele, näiteks turismile, ning mis avaldab kasulikku mõju maakasutusele ja maakasutuse planeerimisele.
3.7.

Komiteel on hea meel märkida, et Slovakkia, Bulgaaria ja Leedu on saavutanud märkimisväärseid edusamme oma reaktorite dekomisjoneerimisel kokkulepitud aja jooksul. Sellegipoolest tuletab komitee meelde, et lähiajal on ees mõned probleemid: reaktorisüdamike demonteerimine ja muud tegevused reaktorihoonetes. Aruandes käsitletakse liiga vähe tuumajäätmete käitlemisega seotud piiranguid, eriti süsiniku ja vanade reaktoritega seonduvat Prantsusmaal ja Ühendkuningriigis. Komitee teeb ettepaneku, et aruandes tuleks täiendavalt uurida tuumajäätmete küsimust, mis on pikas perspektiivis väga oluline teema.
3.11.

Komitee avaldab heameelt, et Euroopa sotsiaalõiguste sammas on EGFi üldine suunav raamistik, mis võimaldab liidul asjakohased põhimõtted ulatusliku restruktureerimise korral ellu viia. Arvestades, et on raske nimetada üht konkreetset tegurit, mis põhjustab töökohtade koondamist, soovitab komitee, et tulevikus põhineks EGFi kasutuselevõtt eelkõige restruktureerimise mõju olulisusel, mis ei ole seotud mitte ainult globaliseerumise protsessiga, vaid eelkõige ka teiste suurte muutuste protsessidega, nagu nt CO 2 -heite vähendamine, digitaliseerimine ja tööstus 4.0 ning tehnoloogilised muutused ja viimasega seotud ümberkorraldamise protsessid ning muutused, mille on kutsunud esile väga erinevad põhjused, mis võivad olla ümberpaigutuste või suuremate koondamiste, finants- või majanduskriisi allikas. Sellega seoses avaldab komitee otseselt heameelt EGFi kohaldamisala laiendamise üle tööturul esinevatele riskidele, mille on kutsunud esile struktuursed muutused, mida põhjustavad digitaliseerumine ja CO 2 -heite vähendamise valdkonnas toimuv.
1.4.

Komitee on arvamusel, et kavandatavast 1,8 miljardi eurosest eelarvest ei piisa programmi „Loov Euroopa“ (2021–2027) edasipüüdlike eesmärkide täitmiseks. Seepärast nõuab komitee suuremat eelarvet. See oluline investeering Euroopa, selle kunstnike, loojate, muusikute, kirjanike, fotograafide, arhitektide, videomängude loojate, filmitegijate jt loovusesse aitab ELil edukalt konkureerida suurriikidega, kellel on riiklikul tasandil ja rahvusvahelistes organisatsioonides olemas sihtotstarbelised pehme jõu strateegiad (USA, Jaapan, Lõuna-Korea). Kõnealust ELi rahastamist peaksid täiendama riiklikud ja piirkondlikud avaliku sektori vahendid. Konkreetsed maksusoodustused võivad ligi meelitada ka heategevust (näiteks kultuuripärandi restaureerimine) ja aidata kaasa ühisrahastamisele uute ärimudelite loomiseks.
1.2.

Komitee leiab, et see ettepanek on vajalik ja asjakohane mitmete uute ettepanekute kontekstis, milles käsitletakse eeskätt järgmist mitmeaastast finantsraamistikku, kuna see on oluline vahend nendes uutes algatustes ette nähtud arvukate meetmete tõhusa toimimise tagamiseks. Ettepanekuga aidatakse otsustavalt kaasa sellele, et komisjonil oleks oluline roll rahaliselt toetatavate projektide väljavalimisel ELi ühistest huvidest lähtudes ning et avaliku sektori toetus täiendaks läbipaistval viisil erasektori investeeringuid.
5.4.

Komitee mõistab, et ITERil on olulisi probleeme, mida saab lahendada ainult JETis, ja ühineb seega nendega, kes on mures mõju pärast, mida Brexit JETi töö jätkumisele avaldab. Komitee on seisukohal, et ITERi käitamise riskide vähendamiseks ja teadusuuringute kava optimeerimiseks on oluline, et JETi käitamine jätkuks (ELi või ELi ja Ühendkuningriigi ühise rajatisena) ajavahemikul 2020. aastast ITERi esmakordse käitamiseni, kuna sellel ajal ei ole JETi kaotuse puhuks varulahendusi.
4.7.1

Roma naistel on väga vähe võimalusi nende saatust mõjutada võivate poliitikameetmete kujundamiseks ja hindamiseks. Seetõttu toonitab komitee, et tuginedes põhimõttele „meie kohta ei otsustata midagi ilma meieta“, on tingimata vaja kaasata roma naised asjakohases ulatuses kõigi neid või nende kogukondi puudutavate programmide kavandamisse, planeerimisse, rakendamisse ja hindamisse. Komitee ettepanekul võiksid aktiivsed roma naised olla konkreetselt roma naisi käsitlevate programmide puhul vähemalt enamuses ning roma kogukondi käsitlevate programmide puhul võiks nende osalus olla vähemalt 30 %. Kõnealuse suhte mõõtmiseks tuleks ette näha usaldusväärne hindamissüsteem.
1.5.

Komitee on teadlik asjaolust, et seadusandlikus ettepanekus esitatud meetmed on küll olulised, ent kooskõlastamise, korraldamise ja pädevuste valdkondi silmas pidades ei ole need piisavad, ning probleemi edukaks lahendamiseks tuleb võtta jätkumeetmeid. Samas nõustub komitee Euroopa Komisjoniga, et valitud tegevussuuna elluviidavuse ja jätkusuutlikkuse nimel on asjakohasem jätkata järk-järgult, et vältida kehtiva süsteemi stabiilsuse ja toimivuse märkimisväärset häirimist.
1.12.

Komitee on seisukohal, et IPA toetuse saajate edusammud reformide tegemisel on toetuse kasutamise (IPA II puhul 64,3 % ja 88,9 % vahel) ja ärakasutamise seisukohalt väga oluline, ning rõhutab, et Lääne-Balkani toetusesaajate vahel on vaja koostööd tugevdada. Türgi puhul on olukord palju keerulisem ja tundlikum. Sellise riigi rahastamine, milles kodanikuõiguste teostamise edasine halvenemine on võimalik, nõuab ettevaatust ja tingimuslikkuse põhimõtte rakendamist.
4.5.

Energialiit võib soodustada ELi energeetikasektorisse õiglase konkurentsi toomist. See on endiselt valdkond, kus tarbijatele ja tööstusele kehtivad väga erinevad hinnad ja kus turuvalikuid saab piirata. Komitee on seisukohal, et seadusandlike tavade (mis on liikmesriigiti märkimisväärselt erinevad) üksikasjalik analüüs võimaldab pidada konstruktiivse dialoogi ebakõlade lahendamiseks. Seda peaksid tegema liikmesriikide konkurentsiasutused, riiklikud energeetikasektorit reguleerivad asutused ja komisjon ühiselt. See võib anda selgust valikute puudumise ja konkurentsi piirava tegevuse kohta näiteks kaugküttesüsteemide puhul.
1.10.

Komitee toonitab vajadust hinnata ka juurdepääsu pakkujaid ning et sotsiaalvõrgustike haldajad rakendaksid ennetavaid meetmeid, et ühendustel, valitsusvälistel organisatsioonidel ja kasutajatel oleks võimalik kõnealusest sisust teatada ja selle vastu otse samme astuda: seda nn vastudiskursust tuleb väärtustada, selleks et see saaks ennetavana toimida.
2.11.

Naiste ettevõtlus on ikka veel vähe arenenud. Naised moodustavad 52 % Euroopa elanikkonnast, kuid ainult 34,4 % ELi füüsilisest isikust ettevõtjatest ning 30 % iduettevõtjatest. Naised, kes on füüsilisest isikust ettevõtjad, on halvemas seisus kui füüsilisest isikust ettevõtjatest mehed. 76,3 % ELi 28 riigi füüsilisest isikust ettevõtjatest naistest on ilma töötajateta iseenda tööandjad, samas kui meeste puhul on vastav näitaja 69 %. Seega omavad mehed sagedamini töötajatega ettevõtet, samas kui naised on pigem ilma töötajateta füüsilisest isikust ettevõtjad, kellel on suurem risk saada madalat sissetulekut. Naiste loovus ja ettevõtjapotentsiaal on piisavalt ära kasutamata majanduskasvu ja töökohtade loomise allikas, mida tuleks edukate ettevõtete loomiseks rohkem arendada.
2.2.

Lissaboni lepingus on piiride reguleerimine ette nähtud ELi toimimise lepingu kolmanda osa V jaotises viisa-, varjupaiga- ja sisserändepoliitikat käsitlevas peatükis eesmärgiga kehtestada välispiiride integreeritud piirivalvesüsteem, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 1 punktis c. Kõnealuse reguleerimise eesmärk on luua vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala.
3.5.

Tuleb märkida, et määruse ettepanekus ei nõuta liikmesriikidelt reovee puhastamist niisutamiseks. Ettepaneku peaeesmärk on äratada usaldust erinevate sidusrühmade, sh veemajandusega tegelevate pädevate asutuste, põllumajandustootjate, investorite ja tarbijate seas selle vastu, et niisutamiseks kasutatava vee pakkumisel kohaldatakse järjepidevalt kõige kõrgemaid ohutusstandardeid. See on suur edasiminek praeguse olukorraga võrreldes.
3.4.3.

Komitee on seisukohal, et Euroopa Liit peab tagama nõuetekohase rahastamise, et toetada töötajaid, kellel on oht kaotada kliimaneutraalsele majandusele ülemineku tõttu töökoht. Selleks kutsub komitee Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles tagama, et Euroopa Sotsiaalfond ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond oleksid kliimaneutraalsele majandusele ülemineku probleemide lahendamiseks nõuetekohaselt kavandatud ja rahastatud. See näitaks Euroopa tahet tagada, et kedagi ei jäeta maha.
Komitee on aastate jooksul toetanud digitaalmajandust, teades, et ühtse turu tulevik on sellega seotud. Komitee nõustub komisjoniga, et isikuandmete kaitse üldmäärus ( 2 ) on hädavajalik, et tagada usaldus isikuandmete ühtse turu vastu, kuid tarbetu koormuse ja arusaamatuste vältimiseks on parema, selge ja sõbraliku raamistiku jaoks vaja täiendavaid meetmeid. Samuti on ülitähtis suurendada liikuvust, et parandada kasvavat teenuste sektorit, millel on tohutu tähtsus majanduskasvu ja uute töökohtade jaoks. Arenev teenustesektor ja kasvav pädevuste nappus nõuavad paremini toimivat ühtset turgu.
7.1.

Innovatsiooni nimetatakse sageli sotsiaalseks või ühiskondlikuks uuenduseks, mis on teema, mida komitee on varasemates arvamustes uurinud. Sotsiaalne innovatsioon ei ole mitte üksnes kasulik ühiskonnale, vaid suurendab ka ühiskonna tegutsemisvõimet. Sotsiaalse innovatsiooni alus on eetiline, ideoloogiline või üldist huvi pakkuv seisukoht, mida tõendab kodanikuühiskonna roll sotsiaalhoolekandesüsteemide kujundamisel. Sotsiaalsed ettevõtted on sotsiaalse innovatsiooni katalüsaatorid, sest nad keskenduvad konkreetsele kasutajarühmale, rahuldamata vajadusele ühiskonnas või lünga täitmisele.
2.4.

Biomajandus võib pakkuda võimalusi, mis võivad aidata vähendada nii CO 2 -heiteid kui ka sõltuvust imporditavatest fossiilsetest ressurssidest. Näiteks ELi metsad seovad süsinikku mahus, mis vastab 10 %-le ELi aastasest heitkogusest, pakkudes samas jätkusuutlikult ja püsivalt biomassi taastuvenergia jaoks. Lisaks sellele näitavad hinnangud, et praegu toodetavast 100 000 kemikaalist võib igaüht teoreetiliselt valmistada taastuvatest toorainetest. See ei tähenda, et kõiki neid peaks tootma taastuvatest toorainetest, kuid see on teoreetiliselt võimalik. See võimaldab toota meie igapäevaseid majapidamiskaupu kohalikult ja taastuval viisil ning aitab ühtlasi luua töökohti, eriti maa- ja rannikupiirkondades, ja majanduskasvu Euroopas, kus tehnoloogiline edumaa on endiselt suur. Tööstuse hinnangul võiks 2030. aastaks luua biotoorainel põhinevates tööstusharudes ühe miljoni uue töökoha.
Filantroopia laieneb kiiresti. Viimase aastakümne jooksul on üha rohkemad eraalgatused hakanud käsitlema ühiskondlikke probleeme, mida valitsustel ja ettevõtjatel on olnud üksi raske lahendada, ning neist on saanud meie ühiskonna oluline alus. Komitee tõdeb kahjutundega, et valitsuste vähenenud suutlikkus pakkuda oma kodanikele kaitse- ja sotsiaalteenuseid on avaldanud negatiivset mõju. Seetõttu on filantroopia eduka viljelemise tingimuste parandamine väga aktuaalne. Nüüdisaegsed Euroopa filantroopilised organisatsioonid on noored. Avalikes huvides tegutsevate sihtasutuste arv on viimase kahe-kolme aastakümne vältel kiiresti kasvanud. Näiteks suurenes vahemikus 2001–2014 Prantsuse sihtasutuste arv enam kui kaks korda. Belgias olid rohkem kui pooled 2012. aastal eksisteerinud sihtasutused loodud pärast 1995. aastat ning sektor on viimase aastakümne jooksul kiiresti laienenud. Kõigist 2014. aastal avalikes huvides tegutsevatest Hispaania sihtasutustest oli üle 70 % asutatud pärast 1994. aastat ( 7 )
4.1.

On ilmne, et inimesed ei ole väga teadlikud võimalusest, kuidas tehisintellekt võib neid abistada, kuigi muret masinate üle omatava kontrolli pärast on selgelt märgata. Seega leiab komitee, et teadlikkust tehisintellekti pakutavate võimaluste kohta on vaja suurendada kogu ühiskonnas. Vaja on ka rohkem teadmisi ja arusaamist tehisintellekti iseloomu ja toimimise kohta, et suurendada inimeste usaldust kriitilise mõtlemise kaudu. Samuti nõuab komitee, et parandataks statistilisi andmeid ning uuritaks rohkem tehisintellekti mõju tööhõivele ja tööle, sealhulgas tehtaks uuringuid sektoripõhiste mõjude kohta.
4.2.

Väärinfo levitamine on muutunud osaks hübriidsõjast, millel on selgelt poliitiline eesmärk. Komitee kiidab seega heaks käesoleva algatuse koordineeritud meetmete võtmiseks, et kaitsta liitu, selle institutsioone ja kodanikke väärinfo eest. Komitee rõhutab selliste meetmete kiireloomulisust, kui tunneb ka muret, et kõnealuse tegevuskava mõju võib olla piiratud, arvestades et 2019. aasta mais toimuvad Euroopa Parlamendi valimised ei ole enam kaugel. Samas on siiski selge, et pikemas perspektiivis on nendel ühistel väärinfo vastastel jõupingutustel keskne osa ELi demokraatlike süsteemide kaitsmises.
1.1.

leiab, et ELi elujõulisus sõltub suuresti Euroopa identiteedi tugevusest ja kodanike samastumisest ELiga, säilitades samal ajal oma rahvusidentiteedi, ning et Euroopa edu alus on selle väärtused, sallivus ning kultuuride, religioonide ja pärandi mitmekesisuse toetamine . Seetõttu on oluline täiendada kodanike teadmisi ja arusaamu ELi a jaloost ja kultuurist, põhiväärtustest ja -õigustest, aluspõhimõtetest ja otsustest ning otsustusprotsessidest ELi tasandil . Samuti on tähtis edendada üleilmset kodanikuaktiivsust ja ELi rolli üleilmsel areenil;
4.9.

Endokriinfunktsiooni kahjustavad kemikaalid ja püsivad orgaanilised saasteained on erinevad ning neil on inimestele ja keskkonnale erinev mõju, kuid nad on tervisele sama ohtlikud ja kodanikele sama tundmatud. Kuna püsivaid orgaanilisi saasteaineid käsitlevas ELi strateegias on palju sarnasusi komisjoni teatisega endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide kohta, teeb komitee ettepaneku töötada välja sarnane lähenemisviis, et edendada poliitilist ja teaduslikku protsessi. Ennekõike palub komitee kooskõlas arvamusega NAT/719 „Püsivad orgaanilised saasteained (uuesti sõnastatud)“, et endokriinfunktsiooni kahjustavatele kemikaalidele pöörataks eritähelepanu püsivate orgaaniliste saasteainete teemalises teadlikkuse suurendamise kampaanias, mille komisjon korraldab ELi tasandil. Samuti kordab komitee oma soovitust luua püsivate orgaaniliste saasteainete ja endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide avatud andmepank, et anda ettevõtjate ja tarbijate käsutusse üks kasulik vahend.
4.4

Komitee on seisukohal, et Euroopa tasandil tegutsemine ei tähenda liikmesriikide huvidest loobumist ega seda, et Euroopa ja liikmesriikide huvid on omavahel vastuolus; see tähendab lihtsalt seda, et mõningaid asju on võimalik paremini saavutada ühiselt. Olenemata suunast, mille liit võtab, tuleb tal enda juhtimiseks ette näha olulised reformid ja selged eeskirjad, et tegeleda praeguste poliitiliste pingete ja kasvava mitmekesisusega. Euroopa meetod on see, mis tagab globaliseerunud maailmas vabaduse ja suveräänsuse. Kodanikud saavad kasu ELi liikmesusest, sest see annab neile seaduslikud võimalused ja kõigile samad eeskirjad, keelates igasuguse diskrimineerimise kodakondsuse alusel.
4.10.

Enne kodanikuühiskonna organite loomist teeb komitee suuri jõupingutusi, et luua sisenõuanderühmad/nõuandekomiteed tükk aega enne lepingu rakendamist. See kehtib eelkõige Kesk-Ameerika, Kanada, Jaapani, Tšiili, Mercosuri või Ukraina puhul, kus komitee liikmed on võtnud ühendust vastaspoole organisatsioonide ja valitsustega, et suurendada nende teadlikkust tulevase ühistöö ettevalmistamise vajadusest. Komitee jõupingutusi peaks toetama Euroopa Parlament, kaubanduse peadirektoraat ja Euroopa välisteenistus nii, et partnerriikide kodanikuühiskonna organisatsioonidele antakse teavet nende kodanikuühiskonna organite loomise vajaduse kohta, et muuta need võimalikult kiiresti pärast lepingu jõustumist toimivaks.
4.4.1.

Komitee toetab komisjoni esitatud muudatusi, mis võimaldavad liikmesriikidel lihtsustada koondaruannete esitamise kohustust, sest lihtsustamine vähendab loodetavasti Euroopa ettevõtjate jaoks liigset bürokraatiat ja tegevuskulusid. Komitee rõhutab aga, et need lihtsustusmeetmed tuleks korralikult välja töötada, et vältida ettevõtjate väärtegusid, ning arvesse tuleks kindlasti võtta ka seda, et lihtsama süsteemi saavutamist võib soosida e-arvete üha suurem kasutamine riiklikes rahandussüsteemides.
1.3.

Komitee nõustub ettepaneku üldeesmärkidega ning mõistab, et selle toimimise konkreetseid aspekte käsitletakse hiljem. Kuid arvestades, et tegemist on määrusega, on komitee seisukohal, et teatud juhtimise, rahastamise ja seatud eesmärkide saavutamisega seotud tundlikud küsimused tuleks eelnevalt kindlaks määrata. Oluline on, et loodav võrgustik ja keskus toetuksid võimalikult suures mahus liikmesriikide kübervõimekusele ja eksperditeadmistele ega koondaks kõiki pädevusi loodavasse keskusesse. Vältida tuleb ka tulevase keskuse ja võrgustiku tegevuse kattumist olemasolevate koostöömehhanismide ja organisatsioonidega.