ET Euroopa Liidu Teataja C 318/26

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Teenused ja Euroopa töötlev tööstus: vastastoime ja mõju tööhõivele, konkurentsivõimele ja tootlikkusele”

(2006/C 318/04)

19. jaanuaril 2006 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 töötada välja arvamuse järgmises küsimuses: “Teenused ja Euroopa töötlev tööstus: vastastoime ja mõju tööhõivele, konkurentsivõimele ja tootlikkusele”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööstuse muutuste nõuandekomisjoni arvamus võeti vastu 31. augustil 2006. Raportöör oli hr Calleja. Kaasraportöör oli hr Rohde.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 429. istungjärgul 13. ja 14. septembril 2006 (13. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 183, vastu hääletas 3, erapooletuks jäi 4.

Järeldused ja soovitused

Käesolev arvamus toetab järgmist:

Üldine avaldus

Tuleb tunnistada ettevõtlusteenuste ja teenindussektori olulisust Euroopa töötleva tööstuse majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive suhtes. Konkurentsivõimeliste ettevõtlusteenuste kasutamist tuleks Euroopa tasandil edendada sidusate poliitiliste meetmete kaudu. Edasisele arutelule on heaks platvormiks Euroopa Liidu ettevõtlusega seotud teenuste foorumi (EU Business-Related Service Forum) 2005. aasta tegevuskava projekt.

Poliitika eesmärgid ja järelmeetmed

Ettevõtlusteenuste positiivset rolli riikliku ja mitteriikliku tootmise ning teenindussektori arendamisel tuleks toetada erinevate tegevuste kaudu. Euroopa Liidu tasandil soovitav komitee eelkõige järgmisi meetmeid:

— otsesed ja täiendavad meetmed siseturu lõpuleviimiseks ettevõtlusteenuste jaoks ning eelkõige takistuste kõrvaldamine kõnealuse sujuva toimimise kindlustamiseks (turu integratsiooni, tööjõu liikuvust ja majanduskasvu takistavad tõkked);

— ettevõtlusteenuste vaieldamatu tunnustamine igasuguse tööstuspoliitika integreeritud osana; Euroopa Komisjon peaks seda arvestama ja võtma meetmeid Euroopa tööstuspoliitika ulatuse laiendamiseks, integreerides sellesse ettevõtlusteenused;

— rajada Euroopa ettevõtlusteenuste vaatluskeskus, et koguda teavet, julgustada uurimistööd, edendada arutelu ning teha poliitilisi soovitusi ja jälgida nende täitmist;

— tugevdada sotsiaaldialoogi, et jälgida ja hinnata muutusi töötingimustes ning töövõimalusi, mis tulenevad struktuurimuutustest, ning sel moel tugevdada ettevõtlusteenuseid kui uut majandusvormi.

Üldisemas plaanis on tarvis meetmeid turu tasandil, mille võtmist peaksid toetama riiklikud haldusorganid. Selliste meetmete hulka kuuluvad järgmised tegevused:

— toetada ettevõtlusteenuseid kui ettevõtluse ja tööstuse edendamise vahendit, suutmaks konkureerida madalate tootmiskulude ja teiste konkureerivate riikidega maailmaturul;

— julgustada VKEsid ulatuslikumat ja tõhusamat kasutama ettevõtlusteenuseid;

— toetada tööhõivet ja parandada töötingimusi ettevõtlusteenuste valdkonnas, suurendamaks tootlikkust, teenuste kvaliteeti ja elustandardit;

— suunatud koolitus- ja ümberõppeprogrammid, et tugevdada struktuurimuutustest tabatud töötajate kohanemisvõimet ning parandada nende tööalast konkurentsivõimet.

Uurimis- ja arendustegevus, uuendused ning digitaalne kohaletoimetamine

— Uurimis- ja arendustegevuse avalikest vahenditest rahastatud programmides tuleks nii riiklikul kui ELi tasandil pöörata erilist tähelepanu meetmetele ja projektidele, mis on suunatud uudsete ettevõtlusteenuste tootmise ja kasutamise suurendamisele.

— Tähelepanu tuleks pöörata spetsiaalsetele projektidele töötleva tööstuse teadmistepõhiste teenuste valdkonnas, mille tulemused on uuenduslikud, kõrge tootlikkuse ja kasvuperspektiiviga (nt IKT ja uurimis- ja arendustegevuse teenused).

— Ettevõtlusteenused kujutavad endast teadmistepõhise majanduse uuenduste allikat. Uurimistegevust tuleks julgustada arendama edasi “teenuste teadust” ning eelkõige arendada ettevõtlusprotsessides kasutatavat metoodilist oskusteavet.

— Intellektuaalomandi õiguste kaitset ja muid kaitsemehhanisme tuleks tugevdada poolelioleva patendiseaduse jõustamisega, et julgustada ettevõtteid rohkem investeerima uurimis- ja arendustegevusse ning uuendustesse.

— Tuleb tunnustada IKT rolli teenuste uuendamises ning edendada seda selliste eesmärkidega nagu teenuste kohaletoimetamise kindlustamine (eelkõige VKEdes) üle-euroopalise kiire, lairibal põhineva internetiühenduse kaudu, püüdes lahendada turvalisuse ja privaatsusega seonduvaid küsimusi, mis on seotud digitaalsete e-kaubanduse võrgustikega. Kõnealuses kontekstis on oluline koht Euroopa Komisjoni algatusel “i2010”.

Teenuste kavandamine ja standardid

— Teenuste kavandamine on uus valdkond, mis kujutab endast kasulikku alust ettevõtlusteenuste tulemuste kvaliteedi tõstmiseks parema süstemaatilise planeerimise kaudu. Uudne lähenemisviis väärib arendamist kui uurimistööks ja koolituseks sobilik eriala ülikoolides, ärikoolides ja teistes haridusasutustes.

— Standardid võivad mängida vajalikku rolli teenuste kvaliteedi parandamisel ja ELi turgude aktiivsemal integreerimisel. Selleks tuleks julgustada teenuste ning konkreetsemalt ettevõtlusteenuste vabatahtliku standardiseerimise edendamist.

Teadmiste ja tööhõive suurendamine Euroopa ettevõtlusteenustes

— Leida lahendusi inimkapitali arendamiseks Euroopa Liidus ning peatada üha suurenev ajude äravool ühenduse uurimistegevusest.

— Pakkuda erasektorile uusi stiimuleid, et vastavalt Lissaboni strateegiale suurendada nende osalemist uurimis- ja arendustegevuses.

— Parandada andmeid ja teavet ettevõtlusteenuste ja tööstusettevõtete pakutavate teenuste kohta.

— Suurendada ettevõtlusteenuste pakkujate turu läbipaistvust.

— Pakkuda rohkem vahendeid, võimaldamaks paremat haridust, koolitust, e-õpet ja keeleoskust, et edendada piiriüleste ettevõtlusteenuste arengut.

Selgitus

1. Sissejuhatus

1.1 Käesolevas arvamuses uuritakse ettevõtlusteenuste mõju tööhõivele, konkurentsivõimele ja tootlikkusele Euroopa töötlevas tööstuses ning seda, kuidas kõnealust sektorit kooskõlas Lissaboni programmiga veelgi edendada. Tähelepanu pööratakse uue valdkonna, mida tuntakse “teenuste kavandamise” (service engineering) nime all, arengutele ja ettevõtlusteenuste hajutamise/allhanke mõjule.

1.2 Muret tuntakse Euroopa majanduse tulevikuväljavaadete pärast ning selle pärast, kuidas see peab vastu odava tööjõuga majanduspiirkondade konkurentsile. Euroopas on nii töötlev tööstus kui teenused kaotanud palju töökohti teistele riikidele, kellel on suhteline eelis kulude ja oskuste osas (nt tootmise puhul Hiina ja ettevõtlusteenuste puhul India). Vaatamata nimetatud arengutele mängib töötlev tööstus jätkuvalt Euroopa majanduses võtmerolli. 2004. aastat käsitleva olemasoleva viimase statistika kohaselt on Euroopa Liit suurim tööstuskaupade eksportija (rohkem kui 1 200 miljardi USA dollari väärtuses) (1).

1.3 Töötlevat tööstust peetakse jätkuvalt ELi tehnoloogiliste muutuste ja uuenduste põhiallikaks, kuid samas märgitakse ka, et siiski ei suudetud eelmistel aastakümnetel suurendada tegevust kõrgtehnoloogia ja kõrgema lisaväärtusega valdkondades. Ettevõtlusteenustega seotud kasv, seda eelkõige tänu teadmistepõhiste teenuste kasutamisele, on täiendav võimalus uute tehnoloogiate ja uute töövõimaluste arendamiseks ning uute konkurentsieeliste saavutamiseks. Ettevõtlusteenused pakuvad samuti võimalusi tehnoloogiavälisteks uuendusteks (nt organisatoorsed uuendused), mille kaudu on võimalik edendada ettevõtete immateriaalseid varasid ja töötajate oskusteavet.

1.4 Arenenud majanduste märkimisväärne pöördumine teenuste tarbimise suunas ei tähenda deindustrialiseerimist, nagu on mõnikord oletatud. Neid arenguid võib vaadelda arenenud majandustele omase süveneva tööjaotuse ning varem integreeritud vertikaalsete väärtusahelate hajumise statistilise väljendumisena. Spetsialiseerunud teenustepakkujad pakuvad nüüd teenuseid, mida enne osutati tööstusettevõtete siseselt. Välja on arenenud uued teenusepakkujad, kes toetavad Euroopa tööstuse jõupingutusi tõhususe tõstmisel ja uute tehnoloogiate kasutuselevõtul, mille kaudu tekivad uued ja kõrgema lisaväärtusega tooted.

1.5 Viimastest teadusuuringutest nähtub, et majandus areneb suunas, kus teenused ja tööstus on integreeritud ning täiendavad üksteist. Nõudmine teenuste järele tekib tugeva tööstusmajanduse puhul ning see areneb selle tulemusena. Need ei kujuta endast välistatavat alternatiivi (2).

1.6 Käesolev arvamus ei toeta teenuste edendamist töötleva tööstuse hooletusse jätmise hinnaga, kuid rõhutab tööstus- ja teenuste sektori vastastikust sõltuvust (3). See tõstab esile ettevõtlusteenuste parandamise ja laiendamise arenguruumi positiivse potentsiaali. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab ettevõtlusteenuste positiivset panust Euroopa tööstussektori tootlikkuse ja konkurentsivõime tõusu. Samaaegselt tõstab ettevõtlusteenuste sektor oma tootlikkust uuenduste (k.a uute tehnoloogiate kiire ülevõtmine), kvalifitseerituma tööjõu ligitõmbamise ja töötingimuste parandamise kaudu (4).

1.7 Teenuste hajutamisel/allhankel spetsialiseerunud teenusepakkujatelt, kes oskavad ära kasutada mastaabisäästu ja pidevat uuendusprotsessi, on positiivne mõju kuludele ja tootlikkusele. Siiski tundub, et VKEd ei kasuta veel piisavalt ära teadmisi ja uudseid ettevõtlusteenuseid. Samuti tuleb ümberõppe programmide kaudu hõlbustada inimeste liikumist töötlevast tööstusest ettevõtlusteenustesse.

1.8 Hetkel pakuvad suuremat osa ettevõtlusteenustest kodumaised teenusepakkujad. See ei ole siiski tagatud tulevikus. Osa ettevõtlusteenuseid tellitakse allhanke kaudu mujalt Euroopast, sealhulgas uutest liikmesriikidest ja kandidaatriikidest, või ka väljastpoolt Euroopat, vastavalt hinnale ja võimalustele (near-shoring ja offshore outsourcing). Viimastel andmetel moodustas 2004. aastal 25-liikmelise Euroopa Liidu riikides teenuste kaubanduses positiivne bilanss 42,8 miljardit eurot (5,8 miljardi euro suurune tõus võrreldes 2003. aastaga) (5).

1.9 Tarvis on ettevõtetlusstruktuuride ja protsesside pidevat ja põhjalikku analüüsi, et selgitada välja ülesanded, mida saavad pakkuda ettevõtlusteenustele spetsialiseerunud pakkujad või ettevõtete võrgustikud (jagatud teenused), kes oskavad selliste ülesannetega tõhusamalt toime tulla, tegutsedes suuremas mastaabis ja ühendades oma kogemusi. Kuigi see võib mõjutada tööhõivet töötlevas tööstuses, võib see mõnikord aidata tasakaalustada rahvusvaheliste allhangete võimalikke negatiivseid mõjusid, hoida töötlev tööstus Euroopas ning suurendada ettevõtlusteenuste valdkonna vajadust töötajate järele. Ettevõtete kvalifitseeritud töökohtade kindlustamine loob uusi konkurentsieeliseid.

2. Väljakutsed Euroopa tööstusele — väljakutse ettevõtlusteenustele

2.1 Kõikides Euroopa majanduse sektorites on tunda globaliseerumise mõjusid ja vajadust muutuste järele, et kohaneda uute oludega. Tööstuspoliitika võib selles kontekstis mängida positiivset rolli. Euroopa Komisjon tõdes oma teatises “Strukturaalse muutuse edendamine: laienenud Euroopa tööstuspoliitika” (6), et kavatseb välja arendada tööstuse muutustele vastava tööstuspoliitika: — Euroopa tööstusel tuleb toime tulla struktuurimuutuste protsessiga, mis on üldiselt kasulik ning mida tuleks ergutada teadmiste arendamist ja kasutamist lihtsustavate strateegiate kaudu; — majanduse rahvusvaheliseks muutumine pakub Euroopa tööstusele võimalusi, kui tööstuspoliitika toetab vajalikke arenguid ning aktiivne tööturg ja sotsiaalpoliitika meetmed peatavad negatiivse mõju töötajatele; — Euroopa Liidu laienemine ei toonud kaasa mitte ainult siseturu laienemise, vaid ka võimaluse korraldada ümber väärtusahelad kogu Euroopas, et kasutada võimalikult palju ära uute liikmesriikide konkurentsieeliseid; — üleminek teadmistepõhisele majandusele on väga oluline ning tarvis on teatavat õigusloomealast ettenägelikkust, et vältida liigset survet uute liikmesriikide tööstuslikule konkurentsivõimele.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab kiiremat edu Euroopa Liidu tööstuspoliitika konkreetsetes tulemustes ja ettevõtlusteenuste kaasamist kõnealusesse raamistikku.

2.2 Hiljuti avaldas Euroopa Komisjon teatise teemal “Ühenduse Lissaboni programmi rakendamine: raampoliitika ELi tootmise tugevdamiseks — süvendada integreeritumat lähenemisviisi tööstuspoliitikale” (7). Selles tööstuspoliitika raamistikus kuulutas komisjon välja järgmised seitse peamist sektoriülest poliitilist algatust: — intellektuaalomandi õigusi ja võltsimist käsitlev algatus; — konkurentsivõime, energeetika ja keskkonnaküsimustega tegelev kõrgetasemeline töörühm; — konkurentsivõime ja turule juurdepääsuga seotud välised aspektid; — uus õigusaktide lihtsustamise programm; — valdkondlike ametioskuste parandamine kvalifikatsiooninõuete ja puudujääkide väljaselgitamise kaudu; — struktuurimuutuste juhtimine tööstuses; — Euroopa integreeritud lähenemisviis tööstuse teadusuuringutele ja uuendustele. Kõnealuse teatise tõsine puudus on teenuste, konkreetsemalt ettevõtlusteenuste, tähelepanuta jätmine. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõuab ettevõtlusteenuste kaasamist kõigisse tööstuspoliitikatesse ning nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon lisaks tulevastele tööstuspoliitika strateegiatele ka ettevõtlusteenused. Tõhus tööstuspoliitika peab arvestama ka tööstusega seotud muudatuste sotsiaalseid ja tööhõivealaseid mõjusid, mis tähendab, et rohkem tähelepanu tuleb pöörata elukestvale õppele ning toetada töötajate suurema liikuvuse lihtsustamist.

2.3 Euroopa peab kasutama laialdasemalt ja põhjalikumalt info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaid (IKT). IKT intensiivistamine ja integreerimine tööstusesse on sama tähtis kui ettevõtlusteenuste valdkonnas. IT kasutussevõtmise alal jääb Euroopa oma põhikonkurentidest maha. IT kulud inimese kohta moodustasid 2004. aastal Lääne-Euroopas 732 eurot, USAs 1 161 eurot ja Jaapanis 1 012 eurot. IT kulutused moodustasid Lääne-Euroopas 3,08 %, USAs 4,55 % ja Jaapanis 3,59 % riikide SKTst (8). Kõnealuses kontekstis on oluline koht Euroopa Komisjoni IKT konkurentsivõimega tegeleval töökonnal.

2.4 Erinevusi Euroopa tootjate tootlikkuses põhjendatakse sageli tehnoloogia puuduliku kasutamise ja IKT potentsiaali ebapiisava rakendamisega, seda eelkõige VKEdes. Probleemi põhjuseks ei paista olevat riistvaraga seotud kulud. Põhjuseks on VKEde puudulikud IKT-alased teadmised ja kogemused, mis muudavad keeruliseks IKT kiirete muutuste ja suureneva keerukusega toimetuleku. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vahel on “digitaalne lõhe”, mille tulemusel ei ole IKT ja e-kaubanduse mudelite kogu potentsiaali veel realiseeritud ega rakendatud (9). Ettevõtlusteenustel on oluline roll IKT valdkonna tõhustamisel, misläbi on võimalik jõuda tootlikkuse jätkusuutliku kasvuni.

2.5 Rahvusvaheline teenuste turg üldiselt ning eelkõige ettevõtlusteenuste turg ei ole terviklik ning paljud olemasolevad takistused pidurdavad tõhusust, konkurentsivõimet ja uute tööhõivevõimaluste loomist. Suur osa nimetatud tõketest toodi välja siseturu seisundit teenuste sektoris käsitlevas aruandes (10), kuid Lissaboni strateegia elluviimisega on tehtud teadud edusamme. Lisaks ettevõtlusteenuste turgude reguleerimisaspektidele on tarvis täiendavaid meetmeid (nt selliseid, millele osutati käesolevas dokumendis), et kindlustada Euroopa Liidule vajalik konkurentsivõime ülemaailmsetel turgudel ning sotsiaalne ja majanduslik edasiminek.

3. Ettevõtlusteenuste olulisus ja koostoime tööstusega

3.1 Ettevõtlusteenuste definitsioon

Ettevõtlusteenuseid määratletakse üldiselt ettevõtlusega seotud teenuste alagrupina (NACE 70–74) (st ettevõtlusteenused pluss transpordi-, side-, turustamis- ja finantsteenused) (11). Mõlema mõiste kriteeriumiks on kliendigrupp, kellele teenus on suunatud. Tegemist ei ole eelkõige lõpptarbijaile, vaid pigem ettevõttetele suunatud teenustega. Need on reaalsed tegevused, mis mõjutavad ettevõtete konkurentsivõimet (need ei ole vastuolus teenuste pakkumisega tarbijatele) eelkõige selle kaudu, et neid kasutatakse väärtusahelas tootmisvahendina, ning nende kvaliteedi ning tarnija, kliendi ja teenuse vastastoimest tulenevatest uuendustest saadava kasu kaudu. Ettevõtlusteenuste eripära on see, et suuremat osa neist on võimalik teostada majasiseselt või tellida (allhange) selleks spetsialiseerunud ettevõtetelt väljastpoolt.

3.2 Ettevõtlusteenused moodustavad väga mitmekesiste teenuste rühma, mis ulatub vabade elukutsete esindajate poolt pakutavatest teenustest (nt inseneriteenused, raamatupidamine, juriidilised teenused) suure lisaväärtusega teenuste (nt IKT teenused, juhtimiskonsultatsioonid), personaliteenuste (nt personalivalik, koondamine, ajutine töö) ning ettevõtlust toetavate teenusteni, k.a madala lisaväärtusega teenused (nt koristamine, turvateenused, toitlustamine) ja tõusva lisaväärtusega teenused (energiamajandus, veevarustus, reovee ja muude vedelike käitlemine, kliimatehnika ja jäätmekäitlus). Nimetatud tegevuste puhul tuleb erilist tähelepanu pöörata sotsiaalsetele ja töötingimustele. Tabel 1. Ettevõtete toimimiseks vajalikud peamised teenused (funktsionaalne lähenemine) (12) FUNKTSIOON ETTEVÕTTES PEAMISED ETTEVÕTLUSEGA SEOTUD TEENUSED FUNKTSIOON ETTEVÕTTES PEAMISED ETTEVÕTLUSEGA SEOTUD TEENUSED Haldus Juhtimiskonsultatsioonid Juriidilised teenused Audit ja raamatupidamine Infojuhtimine Andmetöötlus ja IT-teenused Telekommunikatsioon Personal Ajutine töö Töötajate värbamine Ametialane koolitus Turundus ja müük Reklaam Turustamine Avalikud suhted Messid ja näitused Müügijärgsed teenused Finants-vahendus Pangateenused Kindlustus Rent ja liising Transport ja logistika Logistika Transporditeenused Kullerteenused Tootmine ja tehniline funktsioon Tehnilised ja inseneriteenused Katsed ja kvaliteedikontroll uurimis- ja arendusteenused Tööstusdisain Seadmete hooldus ja remont Rajatiste haldamine Turvateenused Puhastusteenused Toitlustamine Keskkonnateenused/ prügivedu Elektri- ja veevarustus Kinnisvara (laod)

3.3 Ettevõtlusteenuste koht majanduses

Ettevõtlusteenused moodustavad Euroopa turumajanduse olulise osa. Ettevõtlusteenuste kõige olulisem tunnusjoon on aga see, et need eksisteerivad lahutamatu osana väärtusahela kõigis etappides. Ettevõtlusteenuste kasvu põhjendatakse tavaliselt töökohtade liikumisega töötlevast tööstusest teenuste valdkonda, kuna teenuseid on hakatud ostma allhankega. Kuid kasvul on mitmeid põhjuseid. Ka muudatused tootmissüsteemides, suurem paindlikkus, tugevam konkurents rahvusvahelistel turgudel, IKT ja teadmiste suurenev roll ning uute teenusetüüpide esilekerkimine on olulised asjaolud. Vastavalt struktuurilisele ettevõtlusstatistikale moodustas ettevõtlusega seotud teenuste sektor (ilma finantsteenusteta) 53 % kogu ELi turu tööhõivest 2001. aastal, samas kui tööstuse osakaal oli 29 % (ehk ligikaudu 29 miljonit töötajat). Ettevõtlusega seotud teenuste kogu lisaväärtus moodustas 2001. aastal 54 % võrreldes 34 %ga tööstuses (13).

3.4 Tänapäeval julgevad üha enam tööstusettevõtteid ise teenuseid osutada. Nad ei osuta mitte ainult müügijärgseid teenuseid, vaid üha sagedamini avastavad lisaväärtuse, müües oma kogemusi inseneriteenustes, disainis või protsessiuuendustes teistele ettevõtetele osana oma äritegevusest. Tekkimas on uus hübriidettevõtte mudel, mis hõlmab tööstusliku ja teenustealase tegevusega ettevõtteid. Kliendid ootavad lihtsate toodete asemel üha enam “lahendusi” ning sageli loob võimalus täiendavate teenuste osutamiseks tootmisettevõttele konkurentsieelise.

3.5 Ettevõtlusteenuseid puudutavate statistiliste andmete puudumine (14). Teenuste nõudluse kohta statistilist teavet ei ole. Erinevate sektorite vastastikune suhe ei ole piisavalt dokumenteeritud. Teave teenustega seotud tegevuste ja nende panuse kohta Euroopa Liidu liikmesriikide majandusse peaks loodetavasti paranema seoses NACE klassifikatsioonisüsteemi eeldatava läbivaatamisega 2007. aastal. Muudetud klassifikatsioon annab parema ülevaate teenuste sektori struktuurist ja arengust (15). Puudub ka teave selle kohta, millises ulatuses tootmisettevõtted teenuseid pakuvad.

3.6 Ettevõtlusteenustega seonduva teabe ja uurimustööde killustumine ning vähesus. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et tarvis on Euroopa ettevõtlusteenuste vaatluskeskust, mis tegeleks teabe kogumise, uurimistöö edendamise, arutelude stimuleerimise ning poliitiliste soovituste esitamise ja nende elluviimise jälgimisega. Vaatluskeskus või sellega võrreldavad meetmed aitaks paremini mõista kõnealuse valdkonna uusi kiireloomulisi arenguid ning kujutaks endast vahendajat poliitikute ja sidusrühmade vahel.

3.7 Teenuste standardimine. Turu vajadustel ja kindlatel nõudmistel põhineva teenuste vabatahtliku standardimise edasine kiirendamine eeldab peamiste turvalisus-, kvaliteedi- ja tulemuslikkuse standardite kehtestamist ning konkurentsi ja uuenduste edendamist teenuste osutamisel. Kõnealuse väljakutsega peaks tegelema Euroopa Standardikomitee, ISO ja riiklikud standardimisasutused. Teenuste sektori vabatahtlike standardite väljatöötamine aitaks kindlasti kaasa rahvusvahelise teenustekaubanduse stimuleerimisele ja edendaks teenuste siseturgu.

4. Kuidas parandavad ettevõtlusteenused tööstuse konkurentsivõimet? (16)

4.1 Ettevõtlusteenustel on väga oluline roll, aidates VKEde sektoril realiseerida selle võimalikku panust uuendustesse ja majanduskasvu. On tõendeid, et kõige dünaamilisemad VKEd kasutavad palju ettevõtlusteenuseid. Võttes arvesse rahvusvahelisust survet, tuleb propageerida suuremat hulka VKEsid neid teenuseid rohkem kasutama.

4.2 Riiklik uuendusvõime. Riigi võimet esitada uusi ideid ja turustada pidevalt uudseid kestvaid tehnoloogiaid mõjutavad erinevad asjaolud (17): — uuenduste üldine infrastruktuur; — peamised raamtingimused/toetavad meetmed; — üldise uuendussüsteemi võrgustik; — üldised haridussüsteemid.

4.3 85 % Euroopa Liidu teadusuuringutest tegeleb tööstusega (USAs 66 %), teenuste sektori uurimis- ja arendustegevuste kohta usaldusväärseid andmeid ei ole. Kogu tööstuse uurimis- ja arendustegevusest viiakse 87,5 % läbi kaheksas konkreetses valdkonnas (kemikaalid, masinaehitus, kontoritehnika, elektrimasinad, pooljuht-kommunikatsioon, aparaadid, mootorsõidukid ning õhu- ja kosmosesõidukid).

4.4 Absoluutsete kulutuste osas ei ole Euroopa Liidul õnnestunud USA-le uurimis- ja arendustegevuses järele jõuda, selle asemel on lõhe viimase kümne aasta jooksul hoopis suurenenud.

4.5 Euroopa tööstuse konkurentsivõime jaoks on väga oluline pöörata uurimis- ja arendustöö rahastamisel rohkem tähelepanu kõrgtehnoloogiliste ja teadmistemahukate (kõrge kasuminormiga) teenustele. Nn 3 % eesmärki (18) on lihtsam saavutada, kui valitsused suurendavad oma rahalist osalust ning kui erasektorit julgustatakse ja toetatakse rohkem investeerimisel nimetatud valdkonda (sh ettevõtlusteenustesse).

4.6 Euroopa Komisjoni hiljutises teatises (19) väljapakutud Euroopa Tehnoloogiainstituut on vajalik, kuid tehnoloogiaga peavad kaasas käima ka tõhusad äri- ja organisatsioonistrateegiad.

4.7 Tabelis on esitatud ettevõtlusteenuste uuenduslike funktsioonide mõju: Tabel 2. Ettevõtlusteenuste uuenduslikud funktsioonid (20) Uuenduslikud funktsioonid Uuenduste põhielemendid Ettevõtlusteenused (mõningad iseloomulikud sektorid) Tehnoloogilised uuendused — Tehnoloogia suurem integreeritus — Olemasoleva tehnoloogia kasutamine — Tehnoloogia kohandamine ettevõtte vajadustele — Kõrgema taseme info- ja kommunikatsiooni protsesside tõhusus — Rutiinsete protsesside automatiseerimine — Tootmisstruktuuride paindlikumaks muutmine — Kvaliteedi parandamine — IT-teenused — Inseneriteenused — Kujundusega seotud teenused — Telekommunikatsiooniteenused — Elektronside teenused internetis — Kvaliteedikontroll Organisatoorsed uuendused — Organisatsiooni sisemine tõhusus — Kontrolli- ja koordinatsiooniprotsesside liigendamine — Inimfaktori valiku, koolituse ja kasutamise parandamine — Erinevate funktsionaalsete spetsialiseerumiste parandamine — Juhtimiskonsultatsioonid ja juhtimine — Audit ja juriidilised teenused — Tööjõuga seotud teenused (valik, koolitus ja ajutine töö) Strateegilised uuendused — Paindlikkus dünaamilise keskkonna heaks — Reklaamimine/positsioneerimine mitmetahulistel turgudel — Strateegiline teave partnerluste kohta — Teave toote kohandamise kohta — Teave asukoha ja turgude kohta — Abi õiguslikult vaieldavates valdkondades — Juhtimisteenused — Internetiteenused — Audiitorteenused — Juriidilised teenused — Messide ja näitustega seotud teenused — Turundusteenused Kaubanduslikud uuendused — Konkurentsivõimeline tootekujundus — Uuenduslik turustamine — Turuvõimaluste kasutamine — Klientide värbamine ja kliendisuhted — Uuenduslik turundus — Maine säilitamine — Kujundusega seotud teenused — Messid ja näitused — Reklaam — Otseturundus — Avalikud suhted — Müügijärgsed teenused Uuendused töö valdkonnas — Funktsionaalne tööjaotus — Pühendumine põhivaldkondadele — Töövõimekuse huvid — Maine säilitamine — Lingvistilised teenused — Kullerteenused — Turvateenused — Teenused töö valdkonnas Allikas: Rubalcaba (1999), “Business services in European Industry” [Ettevõtlusteenused Euroopa tööstuses], Euroopa Komisjon, Brüssel.

4.8 Ettevõtlusteenuste valdkonnas tegutsevad mõningad Euroopa kõige uuenduslikumad ettevõtted, kuid uurimis- ja arendustegevuse üldine tase teenuste sektoris on liiga madal ja struktureerimata. Uued teenused ja ärimudelid tekivad tihti läbi ettevõtete kulukate ja aeganõudvate katsetuste ning ebaõnnestumiste. Euroopa Liidul tuleb toetada teadusuuringuid valitud valdkondades, et kaasajastada ettevõtete teadmisi ülemaailmsete juhtivate uuenduslike tehnoloogiate kohta.

4.9 Oluline on leida võimalusi, parandamaks VKEde juurdepääsu teadusuuringute tulemustele ja toetada nende lühiajalisi tootearendusi.

4.10 Selleks et ettevõtted investeeriksid rohkem uuendustesse ning uurimis- ja arendustegevusse, peab Euroopa Komisjon tagama kohase intellektuaalomandi õiguste kaitse ning tuleb võtta meetmeid menetluses oleva arvuti abil tehtavate leiutiste patenteerimise ettepaneku elluviimiseks.

4.11 Parandada tuleb õigusakte ja reguleerimist.

5. Euroopa Liidu teadmiste loomise süsteem

5.1 Euroopa Liidu teadmiste loomise süsteem tuleb põhjalikult üle vaadata. Siia kuulub: — uurimis- ja arendustegevuste ümberorienteerimine ettevõtetele, kes toodavad kõrgtehnoloogilist IKTd; — “ajude väljavoolu” peatamine Euroopa Liidust USAsse (EList läheb USAsse tööle kaks korda rohkem teadlasi kui vastupidises suunas; 40 % USA uurimis- ja arendustegevusest teostatakse ELis koolitatud teadlaste poolt); — teadusuuringutele eraldatud kogukulude tõstmine, et saavutada Lissaboni eesmärk 3 % SKTst; — IKT kasutamise oskusi, digitaalset kirjaoskust ja e-kaubanduse oskusi tuleb käsitleda võtmepädevustena; IKT-oskused peavad olema õppekavas alates varasest east; — teadmistepõhise majanduse infrastruktuur käesoleval sajandil kõrgetasemeline paikne ja mobiilne lairibaühendus. Infoühiskonna peadirektoraadi poolt 2005. aastal käivitatud algatus “i2010” mängib kõnealuses kontekstis olulist rolli.

6. Teenuste kavandamise roll

6.1 Teenuste uuendamine on olnud Saksamaal intensiivsete arutelude ja teadusuuringute teema alates 1990ndate aastate keskpaigast. Teenuste kavandamine andis hoogu akadeemilisele ja praktilisele tööle kõnealuses valdkonnas. Sellest on saanud tehniline teadusharu, mis tegeleb teenuste süstemaatilise arendamise ja kujundamisega sobivate mudelite, meetodite ja vahendite abil. Kuigi teenuste kavandamine hõlmab ka teenuste juhtimist, pööratakse põhitähelepanu uute teenuste arendamisele. Samal ajal tegeleb teenuste kavandamine ka arengusüsteemide kujundamisega, teisisõnu üldise uurimis- ja arendustegevuse ning uuenduste juhtimisega seotud küsimustega.

6.2 Teenuste kavandamisele annavad väärtusliku tõuke uute ärimudelite, meetodite ja töövahendite alusuuringud. Tavapäraseks muutub integreeritud lähenemisviis materiaalse vara, tarkvara ja teenuste väljatöötamisele. Teenusestandardite kasvav ühtlustamine julgustab uute teenuste määratlemist ja tõhusat arendamist (21).

6.3 Teenuste kavandamine on teenuste sektori üks valdkondi, mida Euroopa teadusuuringud on põhjalikult vorminud. Suurem integratsioon rahvusvaheliste võrgustikega ja sõltumatu teenuste kavandamise sfääri süstemaatiline väljaarendamine on tulevikus olulise tähtsusega kõnealuse valdkonna juhtrolli säilitamisel (22).

7. Teenuste digitaalsete osutamise tähtsus

7.1 Üleminek teenuste intensiivsemale pakkumisele internetis. Järjest suuremat tähelepanu osutatakse IKT abil võimalike infotehnoloogiateenuste ja äriprotsessiga seotud teenuste rahvusvahelise tellimise kasvule ja mõjule. IKT kasutamine suunab ettevõtlusteenused ümber ning toimub ka üleminek teenuste intensiivsemale pakkumisele internetis. Sellega seoses pannakse rõhku digitaalsetele teenustele sellistes valdkondades nagu tarkvarateenused, uurimis- ja arendustegevus ja tehnilised kontrollimised, nõustamisteenused ja personalikoolitus ning töökohtade vahendamine. Turg mõjutab neid eelkõige järgmistel põhjustel: — uute tarbijate nõudmised ja ootused; — surve edendada turu ulatust ja laiendada turge; — kvaliteedi paranemine ja tarbijasuhete tugevdamine; — töö tõhususe ja mastaabisäästu suurenemine; — kulude vähenemine odava tootmise ja tarnimise võimaluste parandamise ja laiendamise kaudu.

7.2 Tootmise ümberpaigutamise võimaliku tulu ärakasutamine Euroopa majanduse heaks. Uued ülemaailmsed väljakutsed tekivad maailma eri paikadest allhankena tellitud teenuste püsiva pakkumise tagajärjel. Seetõttu peaks Euroopa olema valmis osutama ja eksportima kõrgekvaliteedilisi teenuseid muule maailmale. Kindlasti suureneb digitaalne kättetoimetamine ja sellega seonduv e-kaubandus. Ettevõtlusega seotud teenuste rahvusvaheline ümberpaigutamine on tänapäeval suunatud toetusfunktsioonidele (nt IT teenused, finants- ja raamatupidamisteenused, kõnekeskuse teenused). Suurema lisaväärtusega teenuste puhul nagu IT inseneriteenused, uurimistöö ja analüüs jääb Euroopa Liit enesele kindlaks. Tehnoloogiline areng, oskustööjõu kättesaadavus ning sellega seonduvad kulud maailmaturul mõjutavad siiski tulevikus senisest enam Euroopa ettevõtete otsuseid. See on väljakutse Euroopa tööturule pakkuda rohkem tööhõivevõimalusi kõrge kvalifikatsiooniga tööjõule ja vältida töötust (23).

7.3 Takistused teenuste üldisel digitaalsel pakkumisel. Digitaalsete teenuste pakkumise arendamisel on takistusi, mida tuleks põhjalikult uurida ja millele tuleks lahendused leida, et Euroopa ettevõtlusteenuste ettevõtted saaksid tegutseda ambitsioonikamalt ja laieneda rohkem väljapoole ELi piire. Selliste takistuste alla kuuluvad standardite ja koostalitusvõime puudumine, e-kaubanduse usaldamise ja turvalisusega seotud küsimused, investeeringute puudumine paiksesse ja mobiilsesse lairiba infrastruktuuri ning endiselt liiga väike IKT kasutamine VKEdes.

8. Tööhõivepotentsiaal ettevõtlusteenuste valdkonnas

8.1 Tööhõive ettevõtlusteenuste valdkonnas on viimaste kümnendite jooksul märkimisväärselt suurenenud. Aastane kasvutempo oli ajavahemikus 1979–2002 ligikaudu 4,5 %, mis ületas oluliselt teiste majandusvaldkondade kasvutempo. Tööhõive osakaal ettevõtlusteenuste valdkonnas moodustas kogu tööhõivest 2003. aastal 15-liikmelises ELis 9 % ja 25-liikmelises ELis 8,6 %. Teenuste sektor, konkreetsemalt ettevõtlusteenused, mängib tulevikus uute töökohtade loomisel võtmerolli ning kompenseerib vähenevat tööhõivet töötlevas tööstuses.

8.2 Tabelis 3 on näidatud, kuidas suurenes aastani 2002 tööhõive ettevõtlusteenuste valdkonnas võrreldes kogu majandusega. Tabel 3. Tööhõive aastased kasvumäärad ettevõtlusteenuste sektoris 1979-2002 (24) Riik Kogu majandus Ettevõtlus-teenused Kinnis-vara Rent Kutsealased teenused Lepinguline uurimis- ja arendus-tegevus IK teenused Operatiivsed teenused LU 2,6 7,6 5,2 4,4 7,5 6,5 12,4 7,4 PT 0,4 6,9 6,5 5,5 6,7 7,7 8,1 7,0 IE 2,0 6,4 5,3 4,6 6,0 0,8 10,5 6,5 IT 0,5 6,4 4,4 8,0 6,1 4,1 6,5 6,7 DE 0,6 5,3 4,2 3,4 4,5 2,9 6,5 5,8 FI 0,1 5,4 1,0 1,6 4,3 3,3 8,5 6,0 ES 1,1 5,4 3,7 6,0 4,9 3,2 7,4 5,8 NL 1,6 4,7 3,7 5,3 4,1 3,4 8,1 4,7 AT 0,3 4,8 1,4 2,6 4,3 4,0 9,6 4,8 SV 0,2 4,7 1,2 2,7 4,3 4,2 6,1 4,7 EL 0,8 4,6 5,9 3,4 4,2 4,0 8,1 4,8 UK 0,4 3,3 4,8 2,2 2,8 -0,4 6,9 3,5 FR 0,5 3,2 1,3 4,1 2,5 1,7 4,7 3,8 DK 0,3 3,1 1,5 2,8 1,8 -0,8 5,8 4,3 BE 0,3 3,6 3,9 0,9 3,2 -1,7 5,0 4,0 EU-15 0,6 4,4 3,3 3,3 3,9 1,7 6,4 4,7 USA 1,4 4,7 1,6 3,5 3,5 2,9 8,8 5,3

8.3 Dünaamiline tööhõive kasv teenuste, eelkõige teadmistepõhiste ettevõtlusteenuste, valdkonnas on kaasaegsetele majandustele omane. Kuigi ettevõtlusteenuste valdkonna tööhõive tase ja kasvutempo on Euroopas riigiti erinev, võib öelda, et üheski vaeses riigi ei ole palju ettevõtlusteenuseid ja üheski rikkas riigis ei ole töökohtade puudust ettevõtlusteenuste valdkonnas (25).

8.4 Võib eeldada, et teenuste sektori, eelkõige teadmistepõhiste ettevõtlusteenuste, tööhõive kasv jätkub, kuid siiski suhteliselt tagasihoidlikul tasemel. Nagu nähtub tabelist 4, on see siiski suurem kui muude majandusharude prognoositav kasv. Uutes liikmesriikides prognoositakse olemuselt kõrgemat kasvutempot, sest kõnealustes riikides algab teenuste areng oluliselt madalamat absoluutselt tasemelt. Tabel 4. Tööhõive areng Lääne-Euroopa majandusharudes Märkus: Lääne-Euroopa all mõistetakse 15-liikmelist Euroopa Liitu + Norra + Šveits. Allikas: Cambridge Econometrics'i pressiteade “What has happened to the Lisbon agenda?” [Mis on juhtunud Lissaboni strateegiaga?], november 2005.

8.5 Ettevõtlusteenuste valdkonna tööhõivele on omane kõrge haridustase. Nagu näitab ELi tööjõudu käsitlev uurimus, oli 2003. aastal kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu osakaal 41 % võrreldes 38 %ga 1998. aastal. Madala kvalifikatsiooni osakaal langes 25 %-lt 1998. aastal 17 %-le 2003. aastal. Asjaolu, et enamik ettevõtlusteenuste valdkonna töökohti nõuab kõrg- või kesktasemel oskusi, kujutab endast väljakutset ka Euroopa haridussüsteemile (seda eelkõige elukestva õppe poliitikale), kuna struktuurimuutuste tõttu Euroopa tööstusharudes suundub rohkem inimesi teistest tööhõive valdkondadest ettevõtlusteenuste valdkonda. Haridust käsitleva Lissaboni strateegia 2010 täpne rakendamine on äärmiselt oluline kõnealust konteksti silmas pidades. Tabelis 5 on välja toodud töötajate haridustase erinevates valdkondades. Tabel 5. Haridustase peamistes majandusharudes ja ettevõtlusteenuste valdkonnas, EL-15, 2003 (26)

Brüssel, 13. september 2006 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Anne-Marie SIGMUND

(1) WTO kaubandusstatistika, aprill 2004.

(2) Business Services in European Industry [Ettevõtlusteenused Euroopa töötlevas tööstuses], Luis Rubalcaba-Bermejo, Euroopa Komisjon, 1999.

(3) Lõpparuande kokkuvõte: “The significance of competitive manufacturing industries for the development of the services sectors” [Konkurentsivõimelise töötleva tööstuse olulisus ärisektori arengule], Kalmbach et al., Bremeni ülikool, detsember 2003.

(4) Vt EMSK arvamus “Euroopa ettevõtete konkurentsivõime”, milles rõhutatakse sobivate sotsiaalsete tingimuste tagamise olulisust, kui soovitakse tõsta tootlikkust ja konkurentsivõimet. Vt eelkõige punktid 2.5 kuni 2.5.3; näiteks punktis 2.5.2 väljendab EMSK seisukohta, et “hädavajalik on tugevdada Euroopa konkurentsivõimet, tagades majandusliku ja sotsiaalse arengu, ühtekuuluvuse, tööhõive, keskkonna”.

(5) Eurostati pressiteade 17/2006, 13.2.2006.

(6) KOM(2004) 274 lõplik. EMSK arvamus võeti vastu 15. detsembril 2004 (raportöör: hr van Iersel, kaasraportöör: hr Legelius), ELT C 157, 28.6.2005, lk 75.

(7) KOM(2005) 474 lõplik. EMSK arvamus võeti vastu 20. aprillil 2006 (raportöör: hr Ehnmark), ELT C 185, 8.8.2006, lk 80. Vt ka CCMI täiendav arvamus (raportöör: hr Pezzini).

(8) EITO 2005, lk 263.

(9) E-kaubanduse aruanne, 2005.

(10) KOM(2002) 441 lõplik, 30.7.2002.

(11) Vt Euroopa Komisjoni teatis KOM(2003) 747 lõplik “Ettevõtlusega seotud teenuste konkurentsivõime ja nende panus Euroopa ettevõtete tulemustesse” (mitteametlik tõlge), (KOM(2003) 747 lõplik, 4.12.2003), kättesaadav aadressil

http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2003/com2003_0747en01.pdf (vt eelkõige punkt I.2 ja kast 1).

(12) Allikas: “Ettevõtlusega seotud teenuste konkurentsivõime ja nende panus Euroopa ettevõtete tulemustesse” (mitteametlik tõlge), (KOM(2003) 747 lõplik), lisa I (“Teenuste määratlemine ja täiendavad statistilised andmed”), kättesaadav aadressil

http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2003/com2003_0747en01.pdf.

(13) KOM (2003) 747 lõplik, punkt II.2, lk 11.

(14) Vt “Ümberpaiknemise sektoriaalne uuring: faktiline taust” (eelkõige lk 107 ja 177–179), mille tellis CCMI ning mida kasutati teabearuande “Ümberpaiknemise sektoriaalne uuring” (raportöör: hr van Iersel, kaasraportöör: hr Calvet Chambon) alusena.

(15) ELi ettevõtlusega seotud teenuste foorumi aruanne, juuni 2005.

(16) Vt KOM(1998) 534 lõplik ja KOM(2003) 747 lõplik.

(17) Stern, Furman, Porter, 2002.

(18) Vt EMSK arvamus teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi kohta: Kooskõlas Lissaboni strateegiaga “Barcelonas kokku tulnud Euroopa Ülemkogu (2002. aasta kevad) [määratles] teadusuuringute toetamise kvantitatiivsed eesmärgid. 2010. aastaks peavad Euroopa Liidu kulutused suurenema 3 %ni SKTst, sellest 2/3 peaks moodustama erainvesteeringud (3 % eesmärk). Komitee juhib siiski tähelepanu sellele, et kõnealune eesmärk on ülemaailmset investeerimise võidujooksu arvestades” liikuv märklaud, “ning kes seda liiga hilja tabab, jääb teistest üha rohkem maha” (punkt 2.5).

(19) KOM(2006) 77 lõplik.

(20) Luis Rubalcaba & Henk Kox, “The Contribution of Business Services to European Employment, Innovation and Productivity” [Ettevõtlusteenuste panus Euroopa tööhõivesse, uuendustesse ja tootlikusse], (avaldatakse peatselt Palgrave-Macmillani poolt).

(21) Klaus-Peter Fahnrich & Thomas Meiren “Service engineering — methodical development of new service products” [Teenuste kavandamine — uute teenuste metoodiline väljaarendamine].

(22) Thomas Meiren, Fraunhofer Institute for Industrial, Stuttgart, Saksamaa.

(23) ELi ettevõtlusega seotud teenuste foorumi aruanne, 2005.

(24) Luis Rubalcaba & Henk Kox, “The Contribution of Business Services to European Employment, Innovation and Productivity” [Ettevõtlusteenuste panus Euroopa tööhõivesse, uuendustesse ja tootlikusse], (avaldatakse 2006. aastal Palgrave-Macmillani poolt).

(25) Rubalcaba & Kox, 2006, lk 42.

(26) Allikas: Rubalcaba & Kox (2006), lähtuvalt Eurostati andmetest, tööjõudu käsitlev uurimus, 2004.