ET    ET  
 EUROOPA  
KOMISJON 
Brüssel, 17.3.2014  
COM(2014) 155 final 
  
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAM ENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
KESKPANGALE, EUROOPA MAJANDUS - JA SOTSIAALKOMITEELE NING 
REGIOONIDE KOMITEELE 
 
ELi 2014. aasta õigusemõistmise tulemustabel 
  
 
 
2 
 1. S ISSEJUHATUS  
ELi õigusemõistmise tulemustabeli 2014. aast a väljaannet (edaspidi „tulemustabel”) 
esitletakse olukorras, kus mitmes liikmesriigis on käimas kohtusüsteemi reformimise protsess, 
et muuta kohtusüsteem tõhusamaks nii kodani ke kui ka ettevõtjate jaoks. Kõnealused 
reformid pakuvad ELile otsest huv i ning Euroopa institutsioonid ja  sidusrühmad jälgivad neid 
hoolikalt. 
Efektiivse kohtusüsteemi põhikomponendid on kva liteet, sõltumatus ja tõhusus. Hästi 
toimivad kohtusüsteemid on oluline struktuuriti ngimus, millel põhineb liikmesriikide säästva 
arengu ja sotsiaalse stabiilsuse poliitika. Sel põhjusel on liikmesriikide kohtureformid alates 2011. aastast moodustanud lahutamatu os a struktuursetest komponentidest 
makromajanduslikku kohandamispr ogrammi rakendavates riikides
1. Alates 2012. aastast2 on 
kohtusüsteemide kvaliteedi, sõltumatuse ja tõhususe parandamine ka ELi majanduspoliitika koordineerimise iga-aastase tsükli, Euroopa poolaasta üks priorite et, nagu on osutatud 2014. 
aasta majanduskasvu analüüsis
3. Tulemustabel toetab Euroopa poolaasta protsessi, pakkudes 
objektiivseid andmeid liikmesriikide kohtusüst eemide toimimise kohta. See aitab kindlaks 
teha küsimused, millele tuleb reformide ra kendamise tagamiseks eritähelepanu pöörata. 
Õigus õiglasele kohtulikule arutamisele on Eur oopa demokraatiate aluseks olev põhiõigus, 
mida tunnustatakse liikmesriikide ühiste põhis eaduslike tavadega. Seepärast on õigus tõhusale 
õiguskaitsevahendile kohtus sä testatud Euroopa Liidu põhiõigus te hartas (artikkel 47). Iga 
kord, kui liikmesriigi kohus kohald ab ELi õigusakte, tegutseb  ta „liidu kohtuna” ning peab 
tagama tõhusa õiguskaitse kõigile – nii kodanike le kui ka ettevõtjate le, kelle ELi õigusega 
tagatud õigusi on rikutud. Seega on kohtu süsteemide tõhusus ülitähtis ELi õiguse 
rakendamiseks ja vastastikuse usalduse tugevdamiseks. 
 
Mis on ELi õigusemõistmise tulemustabel? 
ELi õigusemõistmise tulemustabel on teabevahend, mille eesmärk on aidata ELil ja liikmesriikidel 
saavutada tõhusam õigusemõistmine, esitades kõi kide liikmesriikide kohtusüsteemi kvaliteedi, 
sõltumatuse ja tõhususe kohta objektiivseid, u saldusväärseid ja võrreldavaid andmeid.  
Tulemustabel aitab välja selgitada võimalikke puudusi , kavandada vajalikke täiu stusi ja teha kindlaks 
hea tava ning selle eesmärk on  tutvustada liikmesriikide kohtusüs teemide toimimise suundumusi ajas. 
Selles ei esitata kõikehõlmavat ühtset paremusjärj estust, vaid ülevaade kõikide kohtusüsteemide 
toimimisest, tuginedes mitmesugus tele näitajatele, mis pakuvad kõiki dele liikmesriikidele ühist huvi. 
Tulemustabeliga ei edendata konkreetset kohtusüs teemi liiki. Sõltumata liikmesriigi kohtusüsteemi 
mudelist või selle aluseks olevast õigustradits ioonist, kuuluvad tõhusa kohtusüsteem oluliste 
parameetrite hulka ajakohasus, sõltumatus, taskukohasus ja kasutajasõbralik juurdepääs. 
2014. aasta tulemustabelis keskendutakse tsiviil- ja  kaubandusvaidlustele ning haldusasjadele, et 
toetada liikmesriikide püüdlusi parandada ette võtluskeskkonda ning saada üle riigivõla- ja 
finantskriisist. Tulemustabel on vahend, mida  arendatakse dialoogis liikmesriikide ja Euroopa 
Parlamendiga ning mille eesmär k on teha kindlaks tõhusa kohtusüsteemi põhiparameetrid. Euroopa 
Parlament on kutsunud komisjoni üles tulemu stabeli ulatust järk-järgult laiendama. 
                                                            
1  2014. aastal sisaldavad kohtureformi tingimust Kreeka, Portugali ja Küprose makromajanduslikud 
kohandamisprogrammid. 
2  Komisjoni teatis „2013. aasta majanduskasvu analüüs”, COM(2012) 750 final. 
3 Komisjoni teatis „2014. aasta majanduskasvu analüüs”, COM(2013) 800 final. 
 
3 
 Kuidas toetab ELi õigusemõistmise tulemustabel Euroopa poolaastat? 
Tulemustabeli näitajate abil kindlaks tehtud kehvad tulemused nõuava d alati nende põhjuste 
sügavamat analüüsi. Selline riigipõhine anal üüs toimub Euroopa poolaasta protsessi raames 
asjaomaste ametiasutuste ja sidusrühmadega peet ava kahepoolse dialoogi kaudu. Analüüsi käigus 
võetakse arvesse asjaomaste liikmesr iikide õigussüsteemi ja konteksti eripärasid. Lõppkokkuvõttes 
võib komisjon selle tulemusel teha  nõukogule ettepaneku võtta vastu riigipõhised soovitused  
kohtusüsteemide täiustamise vajaduse kohta4. 
Millist metoodikat on ELi õigusemõistmise tulemustabelis kasutatud? 
Tulemustabelis on kasutatud mitmesuguseid teabeal likaid. Enamiku kvantitatiivseid andmeid esitab 
praegu Euroopa Nõukogu õigusemõistmise tõhususe Euroopa komisjon (CEPEJ),  kellega komisjon on 
sõlminud kokkuleppe eriuuringu tegemiseks5. Asjaomased andmed pärinevad 2012. aastast ja 
liikmesriigid on need esitanud kooskõlas CEPEJ metoodikaga6. Uuringus on esitatud ka riigipõhised 
aruanded, mis tutvustavad konteksti ja mi da tuleks lugeda koos arvandmetega. 
2014. aasta tulemustabeli koostamisel tugines komisjon ka täiendavatele teabeallikatele, kelleks olid 
eelkõige Eurostat, Maailmapank, Maailma Ma jandusfoorum ja Euroopa õigusalase koostöö 
võrgustikud, eriti Euroopa Kohtute Nõukogude Võrgustik, kes esitasid vastuseid kohtute sõltumatust 
käsitlevale küsimustikule. Lisaandmeid saadi ka ka he kohapealse prooviuuringu kaudu, mille raames 
uuriti liikmesriikide kohtute toimimist tarbija - ja konkurentsiõiguse eeskirjade kohaldamisel7. 
 
Liikmesriikide kohtusüsteem ide tõhusus kui majanduskasvu struktuurne komponent 
Majanduslikud näitajad sõltuvad kvaliteetsetest institutsioonidest, sealhulgas liikmesriikide 
tõhusatest kohtusüsteemidest. Ri igivõla-, finants- ja majandus kriisi ajal on neil võtmeroll 
usalduse ja majanduskasvu taastamise sood ustamisel. Prognoositavad, õigeaegsed ja 
jõustatavad kohtuotsused on atraktiivse ettevõtl uskeskkonna olulised struktuursed osad. Need 
aitavad tagada usaldatavuse ja stabiilsuse terves ettevõtlustsüklis, säilitades usaldusväärsuse, mida on vaja ettevõtlusega alustamiseks , lepingu jõustamiseks, investeeringute 
ligimeelitamiseks, erasektori võ la likvideerimiseks või omandi- või muude õiguste kaitseks.  
Liikmesriikide kohtusüsteemide mõju majandusele on rõhutanud Rahvusvaheline 
Valuutafond,
8 Euroopa Keskpank,9 OECD,10 Maailma Majandusfoorum11 ja Maailmapank12. 
                                                            
4  Riigipõhiste soovituste põhjendused on esitatud komisjoni talituste töödokumendis, mis on kättesaadav 
aadressil http://ec.europa.eu/europe2020/europe-2020-in-your-country/index_et.htm .  
5  Kättesaadav aadressil http://ec.europa.eu/justice/effectiv e-justice/scoreb oard/index_en.htm .  
6  Kõik liikmesriigid ei ole CEPEJ-le andmeid esitanud.  
7  „Study on the functioning of national courts for the application of competition law rules”, koostanud ICF 
GHK, 2014; „Study on the functioning of national courts for the application of consumer law rules”, 
koostanud Centre for Strategy and Evaluation Services LPP, 2014. Kättesaadavad aadressil 
http://ec.europa.eu/justice/effective-justice/scoreboard/index_en.htm . 
8  IMF, „Fostering Growth in Europe Now”, 18. juuni 2012.  
9 Kättesaadav aadressil http://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2013/html/sp130516.en.html . 
10 Vt nt „What makes civil justice effective?”, OE CD majandusosakonna poliitilised märkused nr 18, juuni 
2013, ja „The Economics of Civil Justice: New Cross-Country Data and Empirics”, OECD 
majandusosakonna töödokumendid, nr 1060. 
11 Maailma Majandusfoorum, „The Global Competitiveness Report; 2013-2014” („Ülemaailmse 
konkurentsivõime aruanne 2013–2014”), kättesaadav aadressil 
http://www3.weforum.org/docs/WEF_Global CompetitivenessReport_2013-14.pdf . 
12 Kättesaadav aadressil http://www.doingbusiness.org/reports/global-
reports/~/media/GIAWB/Doing%20Business/Documents/Annual-Reports/English/DB14-Chapters/DB14-
Enforcing-contracts.pdf . 
 
4 
 Kohtusüsteemi tõhusus suurendab i nvesteeringuid asjaomasesse riiki13. Teadusuuringud 
näitavad, et ettevõtjate suuruse ja tõhusate koh tusüsteemide vahel on positiivne seos ning 
kohtute toimimises esinevate puuduste korral on stiimulid investeerida ja tööd pakkuda väiksemad
14. Hästi toimivast õiguska itsesüsteemist sõltub kasv eelkõige innovaatilisemates 
sektorites, mis sageli tuginevad immateriaalse le varale, nagu intellektuaalomandi õigused15. 
Samuti soodustavad tõhusad kohtusüsteemid  konkurentsi turul. Kui kohtusüsteemiga on 
tagatud lepingute nõuetekohane jõustamine, vä hendab see ettevõtjate soovi käituda oma 
majanduslikes suhetes omakasupüüdlikult ning  alandab tehingukulusid. Lõpuks hõlbustab 
usaldus hästi toimivate kohtusüsteemide vast u ettevõtlust. Puudujäägid kohtusüsteemides 
toovad kaasa suuremad laenukulud16. Võlausaldajad laenavad s uurema tõenäosusega juhul, 
kui nad on kindlad, et kohtusüsteemi tõhusus  tagab nende suutlikkus e laenud sisse nõuda. 
Laiaulatuslik arutelu koht usüsteemide tõhususe üle 
Tulemustabeli esimese versiooni avaldamine tõi ELis kaasa laiaulatusliku arvamuste vahetuse 
liikmesriikide kohtusüsteemide tõhususe üle. Oma 4. veebruari 2014. aasta resolutsioonis ELi õigusemõistmise tulemustabeli kohta
17 väljendas Euroopa Parlament tulemustabeli vastu suurt 
huvi ning palus komisjonil seda algatust edasi ar endada. Euroopa Parlamen t rõhutas, et tähtis 
on tagada tõhus ja sõltumatu õigussüsteem, mi s võiks kaasa aidata majanduskasvule Euroopas 
ja suurendada konkurentsivõimet, ning juhtis tähelepanu asjaolule, et tulemuslik ja 
usaldusväärne õigussüsteem annab äriühingutele st iimulid riiklikul ja piiriülesel tasandil 
areneda ja investeerida. 
Nõukogu vahetas arvamusi 2014. aasta Euroopa  poolaasta õigusvaldkonnaga seotud tahkude, 
sealhulgas 2013. aasta tulemustabeli üle jus tiits- ja siseküsimuste nõukogu mitteametlikul 
kohtumisel detsembris. Justiits- ja sise küsimuste nõukogu 2014. aasta märtsi kohtumisel 
tutvustas komisjon ELi tulevase, 2014. aasta õigusemõistmise tulemustabeli põhijooni. 
4. märtsil võtsid nõukogu ja liik mesriigid vastu järeldused liikmesriikide tsiviil- ja 
kaubandusõiguse süsteemide kohta18. 
Liikmesriikide kohtusüsteemide tõhusust ja 2013. aasta tulemustabelit arutati ka Euroopa 
Komisjoni poolt 21. ja 22. novembril 2013 Brü sselis korraldatud kõrgetasemelisel 
konverentsil ( Assises de la Justice ) Euroopa õiguspoliitika ka vandamise kohta tulevastel 
aastatel19. Kohtute (nt ülemkohtute ning kohtut e ja kohtunike nõukogude) ning õigusala 
töötajate (nt advokaatide ja kohtuametnike) esi ndajad väljendasid huvi ja tegid ettepanekuid 
seoses selle edasise arendamisega. Teatavad liikmesriigid osalesid arutelus ja juhtisid 
tähelepanu metoodika nendele tahkudele, mida  oleks võimalik veelgi parandada. Selle 
sündmusega seoses avaldati Eurobaromeetri uuring20 „Õigusküsimused Euroopa Liidus”, 
                                                            
13 Vt IMFi riigiaruanne nr 13/299. 
14 Vt Hispaania Panga töödokument 1303; Itaalia Panga töödokument 898; eespool viidatud IMFi riigiaruanne 
nr 13/299. 
15 Eespool viidatud OECD majandusosakond.  
16 IMFi riigiaruanne nr 13/299. 
17 Resolutsioon „ELi õiguskaitse tulemustabel ning tsiviil- ja haldusõigus liikmesriikides”. 
18 Regioonide Komitee kodakondsuse ning valitsemis-, institutsiooniliste ja välisasjade komisjoni (CIVEX) 
esimees edastas mitu märkust, milles on rõhutatud tõhusa kohtusüsteemi ning majanduskasvu tähtsust 
kohalikul ja piirkondlikul tasandil. 
19 Teave konverentsi, kõnede ja kirjalikult esita tud materjalide kohta on kättesaadav aadressil 
http://ec.europa.eu/justice/events/assises-justice-2013/index_en.htm . 
20  Eurobaromeetri kiiruuring nr 385 „Õigusküsimused Euroopa Liidus”, kättesaadav aadressil  
http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/flash_arch_390_375_en.htm#385 . 
 
5 
 milles juhiti tähelepanu eelkõige sellele, et usaldus riigi kohtus üsteemi vastu on liikmesriigiti 
äärmiselt erinev.  
Komisjon alustas korrapärast dial oogi liikmesriikide ekspertide ga, et edendada kohtusüsteemi 
tõhususega seotud parima tava vahetamist ja  tulemustabelit veelgi edasi arendada. 
Liikmesriikidel paluti määrat a kaks kontaktisikut, kellest üks  esindaks kohtuid ja teine 
justiitsministeeriumit. Kontak tisikute kahel esimesel kohtum isel arutati kohtusüsteemide 
toimimist käsitlevate andmete kättesaad avust ja andmete kogumise head tava. 
2. EL I 2013.  AASTA ÕIGUSEMÕISTMISE TU LEMUSTABELI JÄRELMEETMED  
Koos konkreetse hinnanguga liikmesriikides valitseva olukorra kohta aitasid 2013. aasta 
tulemustabeli tulemused sõnastada riigi põhised soovitused õigusvaldkonnas. Komisjoni 
ettepaneku põhjal esitas nõukogu kümnele liikmesriigile21 soovitused parandada – sõltuvalt 
riigist – kohtusüsteemi sõltumatust, kvaliteeti ja/või tõhusust või tugevdada veelgi oma 
kohtuid. Kõnealusest kümnes t liikmesriigist kuue22 puhul tehti kohtusüsteemi toimimisega 
seotud probleemid kindlaks juba 2012. aastal.  
Nimetatud liikmesriigid võtavad kohtusüsteem i toimimise parandamiseks meetmeid. Need 
ulatuvad töökorralduslikest meetme test (nagu kohtutes halduspr otsessi ajakohastamine, uue 
infotehnoloogia kasutamine ja vaidluste kohtuvä lise lahendamise võimaluste väljatöötamine) 
struktuurimeetmeteni (nagu kohtute korraldus e restruktureerimine või tsiviilmenetluse 
eeskirjade lihtsustamine, millega võib kaasneda  menetluse kestuse lühenemine). Reformide 
kiirus ja kulg on liikmesriigiti erinev. Kui teatavates liikmesriikides on meetmed juba vastu võetud ja neid rakendatakse, siis teistes lii kmesriikides on need veel varases etapis. 
Tulemustabelis esitatud andmed pärinevad 2012. aas tast ja seega ei saa tabel veel kajastada 
käimasolevate reformide mõju, sealhulgas ne ndele liikmesriikidele , kes on juba võtnud 
igakülgseid meetmeid
23. 
                                                            
21  Nõukogu soovitus 2013/C 217/03, 9. juuli 2013, milles käsitletakse Bulgaaria  2013. aasta riiklikku 
reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria lähenemisprogrammi (2012–2016) kohta (vt punkt 5); 
nõukogu soovitus 2013/C 217/20, 9. juuli 2013, milles käsitletakse Hispaania 2013. aasta riiklikku 
reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta (vt punkt 9); nõukogu soovitus 2013/C 217/10, 9. juuli 2013, milles käsitletakse Ungari 2013. aasta riiklikku reformikava 
ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari lähenemisprogrammi (2012–2016) kohta (vt punkt 5); nõukogu 
soovitus 2013/C 217/11, 9. juu li 2013, milles käsitletakse Itaalia 2013. aasta riiklikku reformikava ja 
esitatakse nõukogu arvamus Itaalia stabiilsusprogrammi (2012–2017) kohta (vt punkt 2); nõukogu soovitus 
2013/C 217/12, 9. juuli 2013, milles käsitletakse Läti 2013. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu 
arvamus Läti lähenemisprogrammi (2012–2016) kohta (vt punkt 7); nõukogu soovitus 2013/C 217/15, 9. juuli 2013, milles käsitletakse Malta 2013. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus 
Malta stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta (vt punkt 5); nõukogu soovitus 2013/C 217/16, 9. juuli 2013, 
milles käsitletakse Poola 2013. aasta riiklikku reformikava ja esita takse nõukogu arvamus Poola 2013. aasta 
lähenemisprogrammi (2012–2016) kohta (vt punkt 7); nõukogu soovitus 2013/C 217/17, 9. juuli 2013, milles 
käsitletakse Rumeenia 2013. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 
2013. aasta lähenemisprogrammi (2012–2016) kohta (vt punkt 7); nõukogu soovitus 2013/C 217/19, 9. juuli 2013, milles käsitletakse Sloveenia 2013. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus 
Sloveenia stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta (vt punkt 7); nõukogu soovitus 2013/C 217/18, 9. juuli 
2013, milles käsitletakse Slovakkia 2013. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus 
Slovakkia stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta (vt punkt 6). Kättesaadavad aadressil http://eur-
lex.europa.eu/legal-content/ET/ALL/?uri=OJ:C:2013:217:TOC . 
22  Bulgaaria, Itaalia, Läti, Po ola, Sloveenia, Slovakkia. 
23  Näiteks on Portugal pärast makromajandusliku kohandamisprogrammi allkirjastamist 2011. aastal võtnud 
meetmeid lepingute tõhusa ja õigeaegse jõustamise parandamiseks, kohtusüsteemi restruktureerimiseks ja 
 
6 
 Tulemustabeli tulemused aitavad kindlaks m äärata ELi struktuurif ondide prioriteete. 
Varasemad kogemused on näidanud, et ELi vahende id on võimalik kasutada kohtusüsteemide 
tõhususe parandamiseks. Näiteks Eestis on kasutatud struktuurifonde e-õiguskeskkonna 
vahendite väljatöötamiseks ja Eesti on nüüd es irinnas IKT-vahendite kasutamises kohtute 
haldamisel ning kohtute ja vaidluste poolte vahelises teabevahetuses. 
Komisjon on määranud õigusvaldkonna 12 liikme sriigi puhul mitmeaastase finantsraamistiku 
(2014–2020)  prioriteetseks rahastamisvaldkonnaks24. Liikmesriigid esitavad nn 
partnerluslepingutes oma strat eegiad ELi vahendite kasutamise ks, et toetada strateegiat 
„Euroopa 2020”. Kõnealused lepingud pakuvad võima luse tagada rahaliste vahendite piisav 
eraldamine, et täielikult kajastada ko htusüsteemide tõhustamise tähtsust. 
3. EL I 2014.  AASTA ÕIGUSEMÕISTMISE TULEMUSTABELI NÄITAJAD  
Kohtusüsteemide tõhusus 2014. aasta tulemustabelis kasutatakse samu ko htumenetluste tõhusust käsitlevaid näitajaid 
kui 2013. aastal: kohtumenetluste kestus, algatat ud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr ning 
pooleliolevate kohtuasjade arv.  Peale selle tutvustatakse 2014. aasta tulemustabelis kahe 
prooviuuringu
25 tulemusi; kõnealuste uuringute eesmärk on pakkuda üksikasjalikumaid 
andmeid konkurentsiõiguse ja tarbijaõigus e valdkonna kohtumenetluste kestuse kohta, 
väljendatuna keskmise päevade arvuna. Koht usüsteemide tõhusus nendes kahes valdkonnas 
on majanduse seisukohast tähtis. Näiteks kõikid e oluliselt konkurentsi pi iravate kartellide 
negatiivne mõju tarbijate heaolule, välj endatuna protsendimäärana ELi sisemajanduse 
koguproduktist, jääb hinnanguliselt va hemikku 0,20–0,55 % ELi 2011. aasta SKPst26. Ka 
tarbijaõiguse kohaldamine on majanduse jaoks sa maväärselt tähtis, sest kodumajapidamiste 
lõpptarbimine moodustab 56 % SKPst27. 
Kohtusüsteemide kvaliteet 
Kohtusüsteemide kvaliteedi hindamiseks kasutatakse 2014. aasta tulemustabelis samu 
näitajaid kui 2013. aastal.  Tabelis keskendutakse  teatavatele teguritele , mis võivad aidata 
parandada õigusemõistmise kvaliteeti, nagu koolitu s, kohtute töö järelevalve ja hindamine, 
eelarve, inimressursid, info- ja kommunikatsio onitehnoloogia (IKT) süst eemide kättesaadavus 
kohtute jaoks (see hõlbustab eeskätt vaidlust e poolte ja kohtute vahelist suhtlust) ning 
vaidluste kohtuvälise lahendami se meetodite olemasolu (need võimaldavad pooltel leida muid 
viise oma vaidluste lahendamiseks). Peale selle esitatakse 2014. aasta tulemustabelis 
                                                                                                                                                                                          
kuhjunud kohtuasjade vähendamiseks. 2013. aasta es ialgsed andmed näitavad positiivseid arengusuundi 
näiteks seoses täitemeetmeid vajavate juhtumite menetlemise lõpetamise määraga. 
24 Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Kreeka, Horvaatia, Itaalia, Läti, Leedu, Ungari, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja 
Slovakkia. Komisjoni talituste seisukohad kõnealuste riikide jaoks partnerluslepingute ja programmide 
väljatöötamise kohta on kättesaadavad aadressil http://ec.europa.eu/regional_policy/what/future/program/index_et.cfm
.  
25  „Study on the functioning of national courts for the application of competition law rules”, koostanud ICF 
GHK, 2014; „Study on the functioning of national courts for the application of consumer law rules”, koostanud Centre for Strategy and Evaluation Services LPP, 2014. 
26  Komisjoni talituste töödokument: mõju hindamise aruanne „ELi konkurentsieeskirjade rikkumisega tekitatud 
kahju hüvitamise hagid”, mis on lisatud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 
teatavate eeskirjade kohta, millega reguleeritakse liikmesriikide õiguse kohaseid kahju hüvitamise hagisid 
liikmesriikide ja Euroopa Liidu konkurentsiõiguse rikkumise korral, 11. juuni 2013, SWD 2013(203) 
(punkt 65). 
27  Komisjoni talituse töödokument „Tarbijate mõjuvõimu suurendamine ELis”, 7. aprill 2011, SEK(2011) 469, 
(punkt 2). 
 
7 
 üksikasjalikumaid andmeid ELi õigust käsitleva te koolituste, rahuloluuuringute kasutamise, 
kohtute eelarve ja kohtunike arvu kohta. 
Kohtute sõltumatus 
Tulemustabel sisaldab kohtusüsteemi tajutava t sõltumatust kajastavaid andmeid, mille on 
esitanud Maailma Majandusfoorum oma ig a-aastases ülemaailmse konkurentsivõime 
aruandes. 
Kuigi tajutav sõltumatus on tähtis, sest see võib mõjutada investeerimisotsuseid, siis veelgi 
tähtsam on kohtute sõltumatuse tõ hus kaitse kohtusüsteemis õi guslike tagatiste kaudu. Nagu 
on märgitud 2013. aasta tulemustabelis, on komi sjon alustanud kohtusüsteemi struktuurilise 
sõltumatuse valdkonnas koostööd Euroopa õigusa lase koostöö võrgustike, eelkõige Euroopa 
Kohtute Nõukogude Võrgustikuga. 2014. aasta tulemu stabeli lisas on esitatud esimene üldine 
võrdlev ülevaade liikmesriikide õigussüsteemide  kohtute struktuurilise sõltumatuse kaitseks 
ette nähtud õiguslikest tagatistest. 
4. EL I 2014.  AASTA ÕIGUSEMÕISTMISE TULEMUSTABELI OLULISEMAD TULEMUSED  
4.1. Kohtusüsteemide tõhusus 
Kohtuasja venimine soodustab eb aõiglust. Õigeaegsed otsused on ettevõtjate ja investorite 
jaoks olulise tähtsusega. Ettevõ tjad võtavad investeerimisotsus eid tehes arvesse kaubandus-, 
töö- või maksuvaidlustesse sattumise või maksej õuetuse riski. On väga oluline teada, kui 
tõhusalt teatava liikmesriigi kohtusüsteem vaidluste lahendamisega hakkama saab. Näiteks 
tarne- või teenuslepingu õiguslik jõustamine  kujuneb seda kallimaks, mida kauem kestab 
kohtuvaidlus, ning muut ub teatava aja järel isegi mõttetu ks, kuna väheneb tõenäosus raha 
maksete ja trahvide kaudu tagasi saada. 
4.1.1. Menetluse kestus 
Menetluse kestusega väljendatakse aega (päev ades), mis on vajalik juhtumi lahendamiseks 
kohtus, st aega, mis esimese astme kohtul kulub otsuse tegemiseks. Pooleliolevates 
kohtuasjades otsusele jõudmiseks eeldatavalt ku luva aja näitaja (ingl. k. „disposition time”) 
kujutab endast lahendamata kohtuasjade arvu ja lahendatud kohtuasjad e arvu jagatist aasta 
lõpu seisuga korrutatuna 365ga (päevade arv)28. 
Kõik joonised peale jooniste 4, 11 ja 12 käsi tlevad esimese astme kohtumenetlusi. Kuigi 
erinevad apellatsioonimenetlused võivad menetluse kestust oluliselt mõjutada, peaks kohtusüsteemi kvaliteet ja tõhusus kajastuma juba  esimeses astmes, sest see on kohustuslik 
aste, mis tuleb kohtusse pöördumise korral läbida. 
                                                            
28  Menetluse kestus, algatatud ja läbiviidud kohtum enetluste määr ning pooleliolevate kohtuasjade arv on 
CEPEJ määratletud standardnäitajad. Nende määratlused ja omavahelised seosed on kättesaadavad aadressil 
http://www.coe.int/t/dghl/cooperation/cepej/evaluation/default_en.asp . 
 
8 
 Joonis 1. Tsiviil-, kaubandus-,  haldus- ja muude asjade  lahendamiseks kuluv aeg* 
(esimene aste / päevades) (allikas: CEPEJ uuring29) 
020040060080010001200
DK EE LT PL AT BG NL FI SI CZ HR SE LV SK FR IT CYEL MT PT HU DE RO LU ES BE IE UK
2010
 2012ANDMED PUUDUVAD
 
* CEPEJ metoodika kohaselt hõlmavad need andmed kõiki va idlustega seotud ja vaidlustega mitteseotud tsiviil- 
ja kaubandusasju, kohtuotsuste jõustamist ning kinnistuameti ja haldusõigusega seotud kohtuasju (vaidlustega 
seotud ja mitteseotud) ja muid kohtuasju peale kriminaalasjade.  
Joonis 2. Tsiviil- ja kaubandusasjades vaidluste  lahendamiseks kuluv aeg* (esimene 
aste / päevades) (allikas: CEPEJ uuring)   
0100200300400500600700800900
LT LU HU AT DK EE CZ SE DE RO PL LV ES FR FI PT SI SK HR EL IT MT CY BE BG IE NL UK2010
 2012ANDMED
PUUDUVAD
 
* CEPEJ metoodika kohaselt hõlmavad tsiviilasjades (ja ka ubandusasjades) to imuvad vaidlused pooltevahelisi 
vaidlusi, mille raames käsitletakse näiteks lepingutega seotud küsimusi. Vaidlustega mitteseotud tsiviilasjad (ja 
kaubandusasjad) hõlmavad aga vaidlustamata menetlusi, näiteks vaidlustamata maksekorraldusi. 
Kaubandusasju arutavad mõnes riigis spetsiaalsed kaubanduskohtud, mujal aga tavakohtud (tsiviilkohtud).  
                                                            
29  „Report on the functioning of judicial systems in th e EU Member States”, aruanne, mille on komisjoni jaoks 
koostanud CEPEJ sekretariaat. Kõikidel diagrammidel on võrreldud 2010. aasta andmeid 2012. aasta andmetega, kui need on olemas. 2010. aasta andmed hõlmavad CEPEJ tehtud ajakohastamisi pärast tema 
2013. aasta uuringu avaldamist, nagu need on komisjonile esitatud.  
 
 
9 
 Joonis 3. Haldusasjade  lahendamiseks kuluv aeg* (esime ne aste / päevades) (allikas: 
CEPEJ uuring)   
050010001500200025003000
EE PL SE LT HU BG NL SI FI RO LV FR ES DE HR SK CYMT EL LU BE CZ DK IE IT AT PT UK
2010
 2012ANDMED PUUDUVAD
 
* CEPEJ metoodika kohaselt hõlmavad haldusasjad vaidlu si kodanike ning kohalike,  piirkondlike või riiklike 
ametiasutuste vahel. Haldusasju arutavad mõnes riigis spetsiaalsed halduskohtud, mujal aga tavakohtud (tsiviilkohtud). 
Joonis 4. Maksejõuetuse  juhtumite lahendamiseks kulu v aeg* (aastate s) (allikas: 
Maailmapank: Doing Business) 
0,00,51,01,52,02,53,03,54,04,5
IE BE FI DK UK AT NL DE CY ES LV IT FR LT HU LU PT SE SI CZ EE MT PL HR BG RO EL SK2010. aasta juuni uuring
 2013. aasta juuni uuring 
* Aeg, mis võlausaldajatel kulub oma võla sissenõudmi seks. Ajavahemik algab ettevõtja poolt lepinguliste 
kohustuste täitmata jätmisest ja lõpe b pangale kogu või osa võla  tasumisega. Arvesse võetakse poolte võimalikke 
venitustaktikaid, nagu viivitavate kaebuste esitamine või pikenduse taotlemine. Andmeid kogutakse kohalikelt 
pankrotihalduritelt küsimustikele saadud vastuste kaudu ning neid kontrollitakse õigusaktide ja määruste ning 
pankrotisüsteeme käsitleva avaliku teabe läbivaatamise teel. 
4.1.2. Algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr 
Algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste m äär on lahendatud kohtuasjade arvu ja uute 
(sissetulevate) kohtuasjade arvu suhe. Sellega mõõdetakse seda, kas kohus suudab sissetuleva 
töökoormusega hakkama saada. Kohtumenetluste kestus on seotud sellega, kui kiiresti 
suudavad kohtud kohtuasju lahendada, samuti al gatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste 
määra ning veel lahendamist ootavate kohtuasj ade arvuga (pooleliolevad kohtuasjad). Kui 
algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste m äär on ligikaudu 100 % või kõrgem, tähendab 
 
10 
 see, et kohtusüsteem on suuteline lahendama vä hemalt sama palju kohtuasj u, kui neid algatati. 
Kui algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr  on madalam kui 100 %, tähendab see, et 
kohtud on suutelised lahendama vähemal määral  kohtuasju, kui neid algatati, ning aasta 
lõpuks kuhjuvad lahendamata kohtuasjad poolelio levate kohtuasjadena. Kui selline olukord 
jätkub mitme aasta jooksul, võib see tähendada süsteemsema probleemi olemasolu, kuna kohtuasjad kuhjuvad, mis suurenda b veelgi kohtute töökoormu st ning pikendab omakorda 
kohtumenetluste kestust. 
Joonis 5. Tsiviil-, kaubandus-, haldus- ja muude asjade
 lahendamise määr (esimene 
aste / protsentides – kõrg em kui 100 % väärtus tähendab se da, et lahendatakse rohkem 
kohtuasju, kui neid kohtute sse esitatakse, madalam kui 1 00 % väärtus tähendab seda, et 
lahendatakse vähem kohtuasju, kui neid koht utesse esitatakse) (a llikas: CEPEJ uuring)   
020406080100120140160180
CZ EE IT MT LV SI HU SE HR LT DK PL AT FR NL BG PT FI RO SK CY EL LU ES BE DE IE UK 2010
 2012ANDMED 
PUUDUVAD
 
Joonis 6. Tsiviil- ja kaubandusasjades vaidluste  lahendamise määr (esimene aste / 
protsentides) (allik as: CEPEJ uuring) 
 
11 
 
020406080100120140160180200
LU IT MT EE LV DK HU SI FI LT AT ES CZ SE FR PT HR PL SK EL DE RO CY BE BG IE NL UK2010
 2012ANDMED PUUDUVAD
 
Joonis 7. Haldusasjade  lahendamise määr (esimene aste  / protsentides) (allikas: CEPEJ 
uuring)   
020406080100120140160
EL LV ES SI HU FR EE SE DE FI PL NL LT BG RO CYLU SK HR MT BE CZ DK IE IT AT PT UK
2010
 2012ANDMED PUUDUVAD
 
 
4.1.3. Pooleliolevad kohtuasjad 
Pooleliolevate kohtuasjade arv väljendab lõp uni menetlemata kohtuasjade arvu teatava 
perioodi lõpus. Pooleliolevate kohtuasjade ar v mõjutab kohtuasjas otsusele jõudmiseks 
kuluvat aega. Seetõttu tuleb kohtumenetluste ke stuse lühendamiseks vähendada pooleliolevate 
kohtuasjade arvu. 
 
 
12 
 Joonis 8. Pooleliolevate tsiviil-, kaubandus-, haldus- ja muude asjade  arv (esimene aste / 
100 elaniku kohta) (all ikas: CEPEJ uuring) 
024681012141618
SE LT BG NL LV DK MT FR FI EE PL CZ RO CY AT DE SK EL IT HR SI PT LU HU ES BE IE UK2010
 2012ANDMED
PUUDUVAD
 
Joonis 9. Tsiviil- ja kaubandusas jades pooleliolevate vaidluste  arv (esimene aste / 100 
elaniku kohta) (all ikas: CEPEJ uuring)   
01234567
FI SE LU DK AT EE LT DE HU PL LV CZ SI MT FR RO ES SK PT EL HR IT CY BE BG IE NL UK2010
 2012ANDMED 
PUUDUVAD
 
 
13 
 Joonis 10. Pooleliolevate haldusasjade  arv (esimene aste / 100 elaniku kohta) (allikas: 
CEPEJ uuring) 
00,511,522,533,54
LT MT PL EE HU SI BG LV HR FR SK FI NL SE CY ES RO DE EL LU BE CZ DK IE IT AT PT UK
2010
 2012ANDMED PUUDUVAD
 
 
 
14 
  
4.1.4. Kohapealsete prooviuuringute tulemused 
Konkurentsi- ja tarbijaõiguse valdkonna me netluste kestust käsitlevate kohapealsete 
prooviuuringute tulemused näitavad keskmist pä evade arvu, mis kulub nende kahe konkreetse 
valdkonnaga seotud kohtuasjades sisulise otsuse te gemiseks. Kui vastav teave oli kättesaadav, 
on keskmine kestus päevades esitatud esimese, teise ja (kui see on asjakohane) kolmanda astme kohtuasjade kohta. Arvestades erinevus i kõnealuseid astmeid käsitlevate andmete 
esitamises, on liikmesriigid järjestatud nende originaalkeelsete nimede tähestikulises järjekorras. 
Allpool osutatud kohtuliku läbivaatamiseg a seotud kohtuasjade keskmine kestus 
konkurentsiõiguse puhul tundub olevat üldiselt pikem kui joonisel 1 esitatud tsiviil-, 
kaubandus-, haldus- ja muude asjade lahendami se keskmine kestus. See võib olla tingitud 
seda liiki spetsiaalse vaidluste lahendamise keerukusest. Samuti näitab alljärgnev joonis, et 
mitmes riigis on suuri erinevusi esimese, teise ja (selle olemasolu korral) kolmanda astme kohtuliku läbivaatamise menetluste kestuses. 
Joonis 11. Keskmine aeg, mille jooksul vaadat akse kohtus läbi riiklike konkurentsiasutuste 
otsused, mise  on tehtud ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 alusel * (päevades) (allikas: 
kohapealne prooviuuring30) 
020040060080010001200140016001800
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
Esimene aste
 Teine aste
 Kolmas asteANDMED PUUDUVAD
ANDMED PUUDUVADANDMED PUUDUVAD
 
*Menetluse kestuse arvutamise alus on uuring, mille käi gus püüti teha kindlaks kõik edasikaebused seoses riiklike 
konkurentsiasutuste otsustega, mis on tehtud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 alusel ning mille kohta on sisuline kohtuotsus tehtud ajavahemikul 2008–2013. Arvandmed on esitatud esimese ja teise astme ning asjakohastel juhtudel ka kolmanda astme kohta. 
                                                            
30  „Study on the functioning of national courts for the application of competition law rules”, koostanud ICF 
GHK, kättesaadav aadressil http://ec.europa.eu/justice/effective-justice/scoreboard/index_en.htm .  
 
15 
  
Joonis 12. Keskmine aeg, mille jooksul la hendatakse tarbijaõigusega seotud kohtuasjad * 
(päevades) (allikas: kohapealne prooviuuring31) 
Kuigi menetluse keskmine kestus  tundub olevat pikem kui joonis el 2 esitatud tsiviil- ja 
kaubandusasjades vaidluste lahenda mise keskmine kestus, tule b arvesse võtta asjaolu, et 
kestus on arvutatud avalikuks tehtud tarbijavai dluste põhjal, mis on üldiselt keerulisemad. 
Diagramm kinnitab ka seda, et mitmes liikmesr iigis on tarbijavaidluste keskmine kestus 
esimeses, teises ja kolmandas astmes äärmiselt erinev. 
020040060080010001200140016001800
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES** FR HR IT CY* LV LT LU HU MT* NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK***
Esimene aste
 Teine aste
 Kolmas asteANDMED PUUDUVADANDMED PUUDUVADANDMED PUUDUVAD
ANDMED pUUDUVAD
ANDMED PUUDUVAD
 
* Menetluse kestuse arvutamise alus on va lim kohtuasju, mis on seotud ebaõiglasi lepingutingimusi käsitleva direktiivi, 
kaugmüügi direktiivi, tarbekaupade müüki ja garantiisid käsitleva direkt iivi, ebaausate kaubandustavade direktiivi ja neid 
rakendavate siseriiklike sätete kohaldamis ega ning mille kohta tehti kohtuotsu sed ajavahemikul 2008–2013. Kuna valimite 
suurus oli avaldatud otsuste kättesaadavusest tulenevalt er inev, tuleb esitatud arvandmet esse suhtuda ettevaatlikult32. 
                                                            
31  „Study on the functioning of national courts for the application of consumer law rules”, koostanud Centre for 
Strategy & Evaluation Services LPP, kättesaadav aadressil http://ec.europa.eu/justice/effective-
justice/scoreboard/index_en.htm . 
32  Mõne liikmesriigi puhul (*) on osut atud üksnes menetluse kestusele vi imases astmes, sest muude astmete 
kohta puudusid piisavad andmed. Hispaanias (**) on kolmanda astme menetluse keskmises kestuses 2008. aasta ja 2012. aasta vahel suuri erinevusi: 2008. aasta l oli see üle 2 600 päeva, ent 2012. aastaks oli see 
vähenenud ligikaudu 1 000 päevani. Ühendkuningriigi (***) andmed osutavad Inglismaale ja Walesile ning 
näitavad esimese astme menetluste keskmist kestust maakohtutes. 
 
16 
  
 
 
¾ Järeldused kohtusüsteemide tõhususe kohta 
 
• Tulemustabel näitab, et teatavates liik mesriikides on endi selt kohtusüsteemi 
tõhususega seotud konkreetseid probleeme, st nende esimese astme kohtumenetlused kestavad kaua ning nende algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr on madal või pool eliolevate kohtuasjade arv suur. Need 
liikmesriigid tehti kindlaks juba  2013. aasta Euroopa poolaasta ja 
makromajanduslike kohandamisprogrammide  raames ning neis on käimas 
kohtusüsteemide toimimise parandami se meetmete kindlaksmääramise, 
vastuvõtmise ja rakendamise protsess. Andmed kinnitavad kõ ikidele vajalikele 
reformidele pühendumise ja nende ot susekindla läbiviimise tähtsust. 
• Üksikute liikmesriikide puhul osut avad andmed menetluste kestuse 
pikenemisele. Sellel võivad olla eri põhjused. Näiteks on riigivõla-, finants- ja majanduskriisist eriti mõjutatud riikides  kohtusüsteemi toimimist mõjutanud 
sissetulevate kohtuasjade arvu suurenemine
33. 
• Kuna andmed pärinevad 2012. aastast, ei kajasta need veel teatavates 
liikmesriikides hiljuti vastu võet ud kaugeleulatuvate reformide mõju. 
Struktuuriliste kohtureformide rakendami ne ja neist kasu saamine võtab aega, 
eelkõige makromajanduslikku kohandami sprogrammi rakendavates riikides34. 
Kuna tulemustabelit koostatakse korrapä raselt, võivad kõnealuste reformide 
tulemused kajastuda edaspidistes tulemustabelites. 
 
                                                            
33  Näiteks Kreekas suurenes sissetulevate tsiviil- ja  kaubandusvaidluste arv 2010.–2012. aastal 42 % võrra. 
34  Vt märkus 23. 
 
17 
  
4.2. Kohtusüsteemide kvaliteet 
Tõhusa õiguskaitse tagamiseks peab terve õigus emõistmise ahel olema kvaliteetne. Puuduliku 
kvaliteediga kohtuotsused võivad suurendada nii s uurettevõtjate kui ka VKEde äririske ning 
mõjutada tarbijate valikuid. Kohtusüsteemide kvaliteeti võivad aidata  parandada teatavad 
sisendinäitajad, nagu koolitus, tegevuse järelevalve ja hindamine, IKT-süsteemide ja vaidluste kohtuvälise lahendamise meetodite kättes aadavus ning eelarve ja inimressursid. 
4.2.1. Järelevalve ja hindamine aitavad lühendada kohtumenetluste kestust 
Kvaliteedinõuete määratlemine ning kohtut e tegevuse hindamine on vahendid, millega 
parandada õigusemõistmise kva liteeti, et suurendada õigus kaitse kättesaadavust ning 
kohtuotsuste usaldusväärsust, prognoositavust ja  õigeaegsust. Kõnealused vahendid võivad 
seisneda kohtute igapäevase tegevuse jä relevalves andmete kogumise kaudu või 
kohtusüsteemide tulemuslikkuse hindamises näitaja te abil või kohtutes kvaliteedisüsteemide 
kehtestamises. Usaldusväärse järelevalv e ja hindamise puudumine võib kohtusüsteemi 
toimimise parandamise keerulisemaks muuta. Kohtuasjade tõhus ajaline haldamine eeldab, et kohtud, kohtunikud ja kõik õigusva ldkonna lõppkasutajad on kohtut e toimimisest korrapärase 
järelevalvesüsteemi kaudu teadlikud. 
Kvaliteeditegureid käsitlevate summatulpdiagra mmide andmed pärinevad 2012. aastast, sest 
need kajastavad kirjeldavaid näitajaid, mis on üldiselt stabiilsed. Teatavate liikmesriikide 
andmete erinevust varasematest andmetest on se lgitatud eraldi. Diagrammide paremal serval 
esitatud liikmesriikide kohta,  kelle väärtused diagramm is puuduvad, ei ole andmed 
kättesaadavad. Kui teatavate liikmesriikide koht a ei ole näitajaid olemas või neid ei ole 
võimalik kasutada, on seda diagrammide pa remal serval sõnaselgelt täpsustatud. 
Joonis 13. Kohtute tegevuse järelevalve olem asolu 2012. aastal* (allikas: CEPEJ uuring) 
DK EE ES FR LV LT HU AT PL RO SI BE BG DE EL HR IT CY NL PT SK FI CZ MT SE IE LU UK
Iga-aastane tegevusaruanne 
 Sissetulevate kohtuasjade arv
Kohtuotsuste arv
 Edasilükatud kohtuasjade arv
Menetluste kestus (ajavahemikud)
 Muud elemendidA
NDM
E
D
P
U
U
DUVA
D
 
* Järelevalvevahendite kättesaadavuse paranemise st on teatatud Küprose,  Kreeka (iga-aastased 
tegevusaruanded) ja Sloveen ia (muud järelevalveelemendid) puhul ni ng halvenemisest Slov akkia puhul (iga-
aastane tegevusaruanne puudub, sest kohtud peavad ed astama statistilised andmed justiitsministeeriumile, kes 
avaldab andmed kogu kohtusüsteemi kohta). 
 
 
18 
 Joonis 14. Kohtute tegevuse hindamise olem asolu 2012. aastal* (allikas: CEPEJ uuring) 
EL ES FR NL SI SK EE HR HU PL FI CZ DK DE IT LV LT AT PT RO SE BG IE C YMT BE LU UK
Tulemus- ja kvaliteedinäitajad
Korrapärane hindamissüsteem
Määratletud kvaliteedinormid
Eriettevalmistusega kohtuametnikud, kellele on usaldatud kvaliteedipoliitika ja/või -süsteemide 
järgiminePUU
D
U
BA
N
D
M
E
D
P
U
U
D
U
VA
D
  
* Kõnealuste vahendite kättesaadavuse paranemisest on teatatud Eesti, Ungari ja Sloveenia puhul ning 
halvenemisest Läti puhul. 
 
Joonis 15. Kohtuteenuste kasutajate või õi gusala töötajate seas 2012. aastal tehtud 
uuringud* (allikas: CEPEJ uuring) 
Kohtutes töötavate spetsialisti de ja/või kohtuteenuste kasutaja te seas tehtud uuringud võivad 
anda asjakohast teavet kohtusüsteemi kvaliteed i kohta. Lisatud on täiendav näitaja, et 
kajastada sihtrühmasid ja uuringute kasutamise ulatust liikmesriikides. 
 
19 
 
DK DE IE NL AT RO SE SI EE ES LV LT FI BE IT HU FR PL PT BG CZ EL HR C YLU MT SK UK
Kohtunikele suunatud uuringud
Kohtute töötajatele suunatud uuringud
Prokuröridele suunatud uuringud
Advokaatidele suunatud uuringud
Pooltele suunatud uuringud
Teistele kohtuteenuste kasutajatele suunatud uuringudUURINGUD
PUUDUVADA
NDM
E
D
P
U
U
DUVA
D
 
* CEPEJ metoodika kohaselt on uuringud suunatud isikutele,  kes on kohtutega otseselt seotud (erialatöötajad, 
vaidluste pooled ja teised kohtuteenuste kasutajad, näiteks tunnistajad, eksperdid, tõlgid jne). 
 
4.2.2. Info- ja kommunikatsioontehnol oogia süsteemid aitavad lühendada 
kohtumenetluste kestust ning lihts ustavad õiguskaitse kättesaadavust 
Kohtuasjade registreerimiseks ja haldamisek s kasutatavad IKT-süsteemid on kohtute jaoks 
asendamatud vahendid, millega kohtuasju ajaliselt tõhusalt hallata, sest need aitavad kohtutel 
kiirendada kohtuasjade menetlemist ja lühend avad seeläbi kohtumenetluste üldist kestust35. 
 
Joonis 16. Kohtuasjade registreerimiseks ja haldamiseks kasutatavad IKT-süsteemid 
(kaalutud näitaja – min = 0, max = 4)36 (allikas: CEPEJ uuring) 
                                                            
35  Küpros, Iirimaa ja Sloveenia teatasid CEPEJ-le, et nad on teatavaid IKTd käsitlevaid küsimusi tõlgendanud 
teisiti kui 2010. aastal. See selgitab asjaolu, et mõni ngate IKT-näitajate väärtused on 2012. aastal väiksemad 
kui 2010. aastal. 
36  Joonised 16 ja 17 sisaldavad koondnäitajaid, mis koosnevad mitmest IKT-näitajast, millest igaühega 
mõõdetakse kõnealuste süsteemide olemasolu skaalal 0–4 (0 = kättesaadav 0 % kohtutes, 4 = kättesaadav 
100 % kohtutes). 
 
20 
 
00,511,522,533,54
DK EE FR LU MT AT PT SI FI SE ES NL IT LT RO BG DE LV PL SK HR HU IE CZ BE CY EL UK
2010
 2012A
NDM
E
D
P
U
U
D
U
VA
D
 
Joonis 17. Kohtute ja vaidluste poolte elek trooniline suhtlus (kaalutud näitaja – min = 0, 
max = 4) (allikas: CEPEJ uuring) 
00,511,522,533,54
EE LV MT AT PT LT CZ FI SE IT DE SI RO NL IE HU ES FR PL SK LU HR BG DK EL C YBE UK
2010
 2012A
NDM
E
D
P
U
U
D
UVA
D
 
Kohtute ja vaidluste poolte vaheliseks suhtluse ks (nt hagi elektrooniliseks esitamiseks) 
kasutatavad IKT-süsteemid võivad aidata vähenda da viivitusi ning koda nike ja ettevõtjate 
kulusid, sest need lihtsustavad õiguskaitse kättesaadavust. Üh tlasi on IKT-süsteemidel üha 
suurem roll kohtuasutustevahe lises piiriüleses koostöös ja seega hõlbustavad need ELi 
õigusaktide rakendamist. 
 
 
21 
  
Joonis 18. Väiksemate kohtuvaidluste elektr ooniline käsitlemine* (0 = võimalik 0 % 
kohtutes, 4 = võimalik 100 % kohtutes) (allikas: CEPEJ uuring)  
01234
CZ EE LV LT MT AT PT FI SE IE IT FR DE EL PL RO BE BG DK ES HR CY LU HU NL SI SK UK2010
 2012ELEKTROONILINE KÄSITLEMINE EI 
OLE VÕIMALIKA
NDM
E
D
P
U
U
DUVA
D
 
* Mõiste „väiksem kohtuvaidlus” tähendab tsiviilasja, m ille puhul nõude rahaline väärtus on suhteliselt väike. 
See mõiste on liikmesriigiti erinev ja CEPEJ uuringus on kasutatud igas liikmesriigis kasutatavat määratlust. 
Joonis 19. Vaidlustamata võlgade sissenõudmise  elektrooniline käsitl emine (0 = võimalik 
0 % kohtutes, 4 = võimalik 100 % ko htutes) (allikas: CEPEJ uuring) 
01234
CZ DE EE LV LT MT AT PT SI FI SE IT IE EL ES FR PL RO BE BG DK HR CY LU HU NL SK UK2010
 2012ELEKTROONILINE KÄSITLEMINE EI 
OLE VÕIMALIKA
NDM
E
D
P
U
U
DUVA
D
 
Joonis 20. Hagi elektrooniline esitamine (0 = võimalik 0 % kohtutes, 4 = võimalik 100 % 
kohtutes) (allikas: CEPEJ uuring) 
 
22 
 
01234
CZ EE LV LT MT AT PT RO SK FI SE IT HU SI DE IE EL ES FR PL BE BG DK HR CY LU NL UK 2010
 2012A
NDM
E
D
P
U
U
D
U
VA
D ELEKTROONILINE 
ESITAMINE EI OLE 
VÕIMALIK
 
 
23 
  
4.2.3. Vaidluste kohtuvälise lahendamise meetodid aitavad vähendada kohtute 
töökoormust 
Tõhus vahendamine ja muud vaidluste kohtuväli se lahendamise meetodid pakuvad kodanikele 
ja ettevõtjatele ulatuslikumaid võimalusi va idluste lahendamiseks ning aitavad arendada 
vaidluste rahumeelse lahendamise kultuuri. Huvi selliste meetodite vastu kinnitab 
Eurobaromeetri uuring, mille kohaselt 89 % va stajaid püüaks leida kohtuvälist lahendust, 
samal ajal kui 8 % väidab, et nad läheksid igal juhul kohtusse37. Ka vaidluste kohtuvälise 
lahendamise meetodid toetavad kohtute paremat toimimist. Hõlbustades poolte vahel varases 
etapis vabatahtliku kokkuleppe saavutamist,  vähendab vaidluste kohtuväline lahendamine 
pooleliolevate kohtuasjade arvu ning võib pos itiivselt mõjutada kohtute töökoormust, 
võimaldades neil järgida mõistlikke tähtaegu.  
Joonis 21. Vaidluste kohtuvälise lahendamise meetodite olemasolu 2 012. aastal* (allikas: 
CEPEJ uuring) 
BE DE EE IE EL ES FR HR IT LT LU HU MT PL PT RO SI SK FI SE BG DK CY NL AT LV CZ UK
Kohtulik vahendamine
 Kohtuväline vahendamine
 Vahekohus
 LepitusA
NDM
E
D
P
U
U
DUVA
D
 
* Vaidluste kohtuvälise lahendamise kättesaadavuse puhul ei ole toimunud peaaegu mingeid muutusi, kuigi see 
on ilmselt suurenenud Küprosel ja vähenenud Lätis, kus on käimas vahendamise uue õigusliku aluse ja 
vahendusasutuse loomine. 
 
 4.2.4. Kohtunike koolitamise edendamine võib kaasa aidata õigusemõistmise tõhususe 
parandamisele 
Kohtunike koolitamine on oluline kohtuotsuste kvaliteeti mõjutav element. Lisatud on 
täiendav näitaja, et es itada teavet nende kohtunike osakaalu  kohta, kes tegelikult osalevad ELi 
õiguse või mõne teise liikmesriig i õigusega seotud täiendkoolitustel. 
                                                            
37  Eurobaromeetri kiiruuring nr 385, november 2013, kättesaadav aadressil 
http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_385_en.pdf . 
 
 
24 
 Joonis 22. Kohtunike kohustuslik koolitus  2012. aastal* (allikas: CEPEJ uuring) 
IE EL FR LT EE ES NL BE LV HU PL PT RO SI BG CZ DK DE HR IT LU AT SK CY MT FI SE UK
Põhikoolitus
 Üldine täiendkoolitus
Eritoimingute täiendkoolitus
 Kohtu haldustoimingute täiendkoolitus
Arvutikasutamise täiendkoolitusPUUDUBA
NDM
E
D
P
U
U
DUVA
D
 
* Kreeka, Ungari ja Leedu puhul on kohustuslike koolituste kategooriate arv võrreldes 2010. aastaga 
suurenenud, samal ajal kui Luksemburgis, Rootsis ja Rumeenias on teatavad varasemalt kohustuslikud kategooriad nüüd valikulised. 
 
25 
  
Joonis 23. ELi õiguse või mõne teise liik mesriigi õigusega se otud täiendkoolitustel 
osalevate kohtunike osakaal (protsendimä ärana kohtunike koguarvust)* (allikas: 
Euroopa Komisjon, Euroopa õigusalane koolitus, 201238) 
0%20%40%60%80%100%120%140%
IE SI NL UK 
(EN+
WL)SE IT EE DK FI AT HR LT PT CYSK LU PL BG HU LV BE EL RO ES FR DE CZ MT UK 
(SC+
NI) 
Õigusalase täiendkoolituse osakaalA
NDM
E
D
P
U
U
DUVA
D
 
* Üksikutel liikmesriikide teatatud juhtudel ületab osalejate ning õigusvaldkonna olemasolevate töötajate arvu 
suhe 100 %, mis tähendab seda, et osalejad võtsid osa rohkem kui ühest ELi õigusega seotud koolitustegevusest. 
Teatavad eriti kõrged väärtused võivad viidata sellele, et  esitatud andmed on seotud kõikide, mitte üksnes ELi 
õiguse alaste koolitustega. 
 
 
                                                            
38 Kättesaadav aadressil 
http://ec.europa.eu/justice/criminal/files/european_judicial_training_annual_report_2012.pdf . 
 
26 
  
4.2.5. Ressursid 
Joonis 24. Kohtute eelarve (eurodes ühe el aniku kohta)* (allikas: CEPEJ uuring) 
020406080100120140160
LU DE AT BE SI SE FR NL IT FI DK PT EL HR PL CY CZ HU SK MT ES IE EE LV LT BG RO UK2010
 2012A
N
DM
E
D
P
U
U
DUVA
D
 
* Joonisel 24 on osutatud kõigi kohtute toimimiseks eraldatud heakskiidetud iga-aastasele eelarvele, sõltumata 
kõnealuse eelarve allikast ja tasemest (riiklik või piirkondlik). Selles ei võeta arvesse prokuratuuriteenuseid (välja arvatud Belgia, Saksamaa, Kreeka, Hispaania (2010. aasta), Prantsusmaa, Luksemburgi ja Austria puhul) 
ega õigusabi (välja arvatud Belgia, Hispaania (2010. aasta) ja Austria puhul)
39. 
Joonis 25. Valitsemissekto ri kogukulutused kohtutele* (eurodes ühe elaniku kohta) 
(allikas: Eurostat) 
See ressursse käsitlev täiendav nä itaja põhineb Eurostati andmetel  valitsemissektori kulutuste 
kohta. See näitab tegelikult kulutatud eelarveva hendeid, täiendades varasemat näitajat, mis 
käsitles kohtutele eral datud eelarvet. Võrreldud on aastaid 2010, 2011 ja 2012. 
020406080100120140160180200
LU UK DE SE NL AT FI SI DK IT IE FR MT PT EL PL CZ LV HU BG CY LT EE RO ES BE HR SK2010 2011
 2012ANDMED 
PUUDUVADANDMED PUUDUVAD
ANDMED PUUDUVAD
 
* Kui joonisel 24 on osutatud kõigi kohtute toimimiseks eraldatud heakskiidetud iga-aastasele eelarvele, 
sõltumata kõnealuse eelarve allikast ja tasemest (riiklik või piirkondlik), siis joonisel 25 on esitatud 
valitsemissektori (tegelikud) kogukulutused ko htutele (rahvamajanduse arvepidamise andmed, 
                                                            
39  Joonisel 24 kajastab oluline vähenemine Hispaania  puhul asjaolu, et 2012. aasta andmed ei sisalda 
autonoomseid piirkondi ja kohtute nõukogu käsitlevat teavet. 
 
27 
 valitsemisfunktsioonide klassifikaator, rühm 03.3). Joonis 25 hõlmab ka kriminaalhooldussüsteeme ja 
õigusabi40. 
Joonis 26. Valitsemissektori k ogukulutused kohtutele protse ndimäärana SKPst (allikas: 
Eurostat)41 
00,10,20,30,40,50,60,70,8
BG SI UK PL HU PT DE LV IT CZ EL LT MT NL AT FI SE RO IE LU DK EE FR CY ES BE HR SK2010 2011
 2012ANDMED 
PUUDUVADANDMED PUUDUVADANDMED PUUDUVAD
 
Joonis 27. Kohtunike arv* (100 000 elanik u kohta) (allikas: CEPEJ uuring) 
Võrreldavuse parandamiseks ja paremini f ookustatud ülevaate andmiseks on asjaomane 
näitaja 2013. aasta tulemustabe liga võrreldes läbi vaadatu d. See ei hõlma enam nn kohtu 
vanemametnikke ( Rechtspfleger ) / kohtuametnikke ( court clerks ), kes on olemas üksnes 
teatavates liikmesriikides. Arvesse on võetud üksnes täiskohaga  töötavaid kohtunikke. 
0102030405060
SI HR LU BG CZ HU PL LT DE SK EL LV RO PT EE AT FI BE NL CY SE ES IT FR MT DK IE UK 2010
 2012A
NDM
E
D
P
U
U
DUVA
D
 
* CEPEJ metoodika kohaselt hõlmab see kategooria täis kohaga töötavaid kohtunikk e. See ei hõlma mõnes 
liikmesriigis tegutsevaid nn kohtu vanemametnikke (R echtspfleger) / kohtuametnikke (court clerks). 
                                                            
40  Järgmiste riikide väärtused on esialgsed: Bulgaaria, Kreeka ja Ungari, kõik aastad, Rootsi, 2012. aasta. 
41  Järgmiste riikide väärtused on esialgsed: Bulgaaria, Kreeka ja Ungari, kõik aastad, Rootsi, 2012. aasta. 
 
28 
 Joonis 28. Advokaatide arv* (100 000 elanik u kohta) (allikas: CEPEJ uuring) 
050100150200250300350400450
LU EL IT MT CYES PT IE DE BG BE HU PL DK CZ SK HR NL RO AT FR SI LV EE LT SE FI UK 
2010
 2012A
ND
M
E
D
P
U
U
DUVA
D
 
* Advokaat on vastavalt siseriiklikule õigusele kvalifitseeritud ja volitatud isik, kes võib oma klientide nimel 
kaitsjana esineda või osutada õigusteenuseid, esineda kohtus ning nõustada või esindada oma kliente 
õigusküsimustes (Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitus Rec(2000)21 advokaadi kutsealal tegutsemise vabaduse kohta). 
 
  
 
¾ Järeldused kohtusüsteemide kvaliteedi kohta 
 
• Enamikus liikmesriikides j uba toimub kohtute tegevuse järelevalve ja hindamine. 
Hindamissüsteeme ei ole kehtestatud vaid üksikutes riikides. Kasutajauuringuid 
kohtuteenuste kasutajate või õigusala t öötajate seas tehakse enam kui pooltes 
liikmesriikides. 
• Vaidluste kohtuvälise lahendamise meet odid on olemas peaaegu kõikides 
liikmesriikides. Ajakohastatud andmed kõne aluste meetodite ka sutamise kohta ei 
ole kättesaadavad. 
• Kohtute võimalused kasutada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) 
vahendeid on paranenud. Enamjaolt kasu tatakse neid kohtut e haldamiseks ja 
juhtimiseks ning vähemal m ääral kohtute ja poolte vaheliseks elektrooniliseks 
teabevahetuseks. Väiksemate kohtu vaidluste ja vaidlustamata võlgade 
sissenõudmise elektrooniline menetlemine ni ng hagi elektrooniline esitamine ei ole 
paljudes liikmesr iikides võimalik. 
• Peaaegu kolmandikus liikmesriikides on kohtunike ELi õigusega seotud 
täiendkoolituses osalemise määr üle 50 %.  Pooltes liikmesriikides on kohtunike 
 
29 
 ELi õiguse alases koolituses  osalemise määr alla 20 %. 
• Kohtunike ja õigusala töötajate koolit amine ning IKT-vahendid on üliolulised 
vastastikusel usaldusel põhineva Eur oopa õigusruumi tõhusaks toimimiseks. 
Tulemustabeli järeldused kinnitavad, et koolitamine ja IKT peaksid olema ELi 
tulevase õiguspoliitika põhikomponendid, mis aitaksid tugevdada asjaomases valdkonnas viimase 15 aasta jooksul saavutatud tulemusi. 
 
4.3. Sõltumatus 
Kohtute sõltumatus on oluline atraktiivse ettevõtluskeskkonna kujun damiseks. See tagab 
prognoositavuse, kindluse, õigluse ja stabiils use selles õigussüsteemis, kus ettevõtjad 
tegutsevad. Seepärast on riiklike kohtusüste emide sõltumatuse suurendamine koos nende 
kvaliteedi ja tõhususe parandamisega Euroopa  poolaasta oluline element. Kohtusüsteemi 
sõltumatus on ka nõue, mis tuleneb ELi põhiõigus te hartas sisalduvast õigusest tõhusale 
õiguskaitsevahendile. Ühtlasi on kohtute sõltumatus tähtis  tõhusa korruptsioonivastase 
võitluse seisukohast, nagu on rõhutatud ELi korruptsioonivastase võitluse aruandes42. 
Liikmesriikide kohtute sõltumatuse kohta t eabe esitamiseks kasutati 2013. aasta 
tulemustabelis kohtusüsteemi sõltumatuse taju mist käsitlevat näitajat. Kohtusüsteemi 
sõltumatuse tajumine edendab tõepoolest majanduskasvu, sest sõltumatuse tajutav puudumine võib investeeringuid eemale peletada. Üldjuhul peab õigusemõistmine mitte üksnes toimima, 
vaid olema ka nähtav.
 
Kuigi tajutav sõltumatus on asjakohane näitaja, on vaja teavet selle kohta, kuidas on kohtute 
sõltumatus õiguslikult tagatud ja kuidas seda  järgitakse. Seepärast märgiti 2013. aasta 
tulemustabelis, et komisjon uurib koos kohtunike  ja kohtuasutuste võrgustikega, kuidas oleks 
võimalik parandada struktuurset sõltumatust käsitlevate võrreld avate andmete kvaliteeti ja 
kättesaadavust. 
Koostöös Euroopa Kohtute Nõukogude Võr gustikuga alustas komisjon teabe kogumist 
kohtusüsteemi sõltumatuse õiguskaitse kohta liik mesriikides. Lisas esitatud andmed annavad 
esimese võrdleva ülevaate sellest, kuidas on kohtusüsteemid korraldat ud kohtute sõltumatuse 
kaitsmiseks teatavat liiki olukordades, kus nende sõltumatus võib olla ohustatud. Kasutatud 
on viit näitajat, mis hõlmavad järgmisi olukordi: i) kaitsemeetmed seoses kohtunike teisele 
ametikohale üleviimisega ilma nende nõusolekuta , ii) kohtunike ametist vabastamine , 
iii) sissetulevate kohtuasjade  jaotamine kohtu piires , iv) kohtunike taandumine ja taandamine  
ning v) oht kohtuniku sõltumatusele . Selliste olukordade ja oks on Euroopa Nõukogu 
2010. aasta soovituses kohtunike kohta: sõltumat us, tulemuslikkus ja vastutus (edaspidi 
„soovitus”)43 esitatud normid kohtunike sõltumatuse tagamiseks. 
  
                                                            
42  COM (2014)38 final, 4.2.2014, kättesaadav aadressil http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/e-
library/documents/policies/organized-crime-and-human-trafficking/corruption/docs/acr_2014_et.pdf  ja 
http://ec.europa.eu/anti-corruption-report/ .  
43  Ministrite komitee soovitus CM/Rec(2010)12 liikmesriikide kohtunike kohta: kohtunike sõltumatus, nende 
töö tulemuslikkus ja nende vastutus. 
 
30 
 Joonis 29. Kohtusüsteemi tajutud sõltumatus  (tajumus – kõrgem väärtus tähendab 
paremat tajumist) (allikas : Maailma Majandusfoorum44) 
(2)*(3)(6) (7) (8) (9)(13)
(18)(20)(24)
(30)(31)(39)
(47)
(51) (54)(63)(66) (68)
(70) (71)(72)
(76)
(84)
(109)(114) (123)(133)
01234567
FI IE UK NL DK SE DE LU EE BE AT FR MT CY PT PL LV HU CZ IT LT ES SI EL HR RO BG SK2010.–2012. aasta andmed
2012.–2013. aasta andmed*Number näitab kohta 148 maailma riigi hulgas. 
 
 
¾ Järeldused kohtusüsteemi sõltumatuse kohta 
• Mitmes liikmesriigis on sõltumatuse ta jumine paranenud, samal ajal kui mõnes 
liikmesriigis on see halvenenud. 
• 2014. aasta tulemustabeli lisas esitatak se ka esimene faktipõhine võrdlev 
ülevaade õiguslikest kaitsemeetmetest , mille eesmärk on  kaitsta kohtute 
sõltumatust teatavates olukordades, kus s ee võib olla ohustatud. Komisjon uurib 
koos kohtuasutuste ja ko htunike võrgustike ning lii kmesriikidega lähemalt, 
kuidas saaks tulemustabe lis täiendavalt välja töötad a kõnealuste õiguslike 
kaitsemeetmete tõhusust ja muid struktuurse sõltumatusega seotud 
kaitsemeetmeid käsitlevaid võrdlevaid andmeid. 
 
 
 
                                                            
44 Maailma Majandusfoorumi näitaja alus on vastus küsitluses esitatud järgmisele küsimusele: „Kui suures 
ulatuses on Teie riigi kohtusüsteem sõltumatu valitsusliikmete-, kodanike- või ettevõtjatepoolsest 
mõjutamisest?”. Küsitlusele vastas kõikide riikide e ttevõtjatest koosnev representatiivne valim, mis esindas 
peamisi majandussektoreid (põllumaja ndus, töötlev tööstus, mittetöötle v tööstus ja teenused). Küsitlus 
toimus eri vormides, sealhulgas ärijuhtide suuline küs itlemine, telefoni- ja meiliküsitlused ning lisaks sellele 
kasutati elektroonilist küsitlust. Kättesaadav aadressil http://www.weforum.org/reports/global-
competitiveness-report-2013-2014 . 
 
31 
  
5. E DASINE TEGEVUS  
Tulemustabeli järeldusi võetakse arvesse 2014. aas ta Euroopa poolaasta tulevaste riigipõhiste 
analüüside koostamisel. Samuti võetak se neid arvesse makromajanduslike 
kohandamisprogrammide kontekstis. 
2014. aasta tulemustabel kinnitab, et kõiki liikme sriike hõlmavate objektiivsete, võrreldavate 
ja usaldusväärsete andmete kogumine kohtusüs teemide tõhususe kohta valmistab endiselt 
probleeme. Sellel võib olla mitu põhjust: ebapiis avast statistilisest suutlikkusest tingitud 
andmete puudumine, võrreldavuse võimatus mene tluste või määratluste tõttu, mis võivad olla 
väga erinevad, või soovimatus CEPEJga täielikult koostööd teha. 
Komisjoni arvates on oluline teha tõelisi ed usamme, et suurendada suutlikkust koguda ja 
esitada kohtusüsteemide kvaliteedi, tõhususe ja  sõltumatuse kohta asjakohaseid andmeid. 
Võttes arvesse hästi toimivate riiklike kohtusüsteemide tähtsust liidu eesmärkide 
saavutamisele, peaksid kõik liikmesriigid pöörama esmajärjekorras tähelepanu nõuetekohaste, erapooletute, usaldusväärsete, obj ektiivsete ja võrre ldavate andmete kogumisele ning tegema 
need selle eesmärgi toetamiseks kättesaadavaks.  Liikmesriikidel ja riikide kohtusüsteemidel 
on vastastikune huvi arendada kõnealuste andmete kogumist, mis võimaldaks õiguspoliitikat 
paremini sõnastada. 
Komisjon kavatseb tõhustada liikmesriikid e kohtusüsteemide eksperdirühma tööd, et 
parandada ELi jaoks asjakohaste andmete kättesaad avust, kvaliteeti ja võrreldavust. Lisaks 
CEPEJga tehtavale koostööle kavatseb komisjon tugevdada koostööd Euroopa 
õigusvaldkonna võrgustike, eelkõige Euroopa Kohtute Nõukogude Võrgustiku, Euroopa Liidu 
ülemkohtute presidentide võrgustiku, Riigi nõukogude ja Kõrgemate Halduskohtute Ühenduse 
ning õigusala töötajate, eriti advokaatide li itudega. Uuritakse võimalust koguda andmeid 
kohtusüsteemide toimimise kohta muudes maja nduskasvu jaoks olulistes konkreetsetes 
valdkondades, näiteks  finant s- ja majanduskuritegude kohta. 
6. J
ÄRELDUSED  
ELi õigusemõistmise tulemustabeliga jätkat akse avatud dialoogis li ikmesriikidega heade 
näidete ja võimalike puuduste kindlakstegemist liikmesriikide kohtusüsteemides. Kooskõlas võrdse kohtlemise põhimõttega on tähtis, et kõik liikmesriigid oleksid tulemustabeliga hõlmatud ja esitaksid vajalikke andmeid. S ee on vastastikusel usaldusel põhineva ühise 
Euroopa õigusruumi ja üldisemalt liidu sujuva toimimise seisukohast ühist huvi pakkuv küsimus. 
ELi 2014. aasta õigusemõistmise tulemustabel näitab, kui tähtis on jätkata otsusekindlalt 
jõupingutusi kohtusüsteemide tõhususe parandamis eks, et asjaomastest reformidest täiel 
määral kasu saada. Käesolevale tulemustabelile tuginedes kutsub komisjon liikmesriike, Euroopa Parlamenti ja kõiki sidusrühmi üles pi dama avatud dialoogi ja tegema selle eesmärgi 
saavutamiseks konstruktiivset koostööd. 
 
 
32 
  
LISA. KOHTUSÜSTEEMI ST RUKTUURNE SÕLTUMATUS 
Alljärgnevad andmed annavad esimese ülevaate õiguslikest kaitsemeetmetest teatavat liiki 
olukordades, hindamata sealjuures nende tõhusust45. Andmete aluseks on vastused 
küsimustikule, mille komisjon koostas tihedas koostöös Euroopa Kohtute Nõukogude Võrgustikuga
46. 
I joonis. Kaitsemeetmed seoses kohtunike te isele ametikohale ülev iimisega ilma nende 
nõusolekuta (kohtunike  ametist tagandamatus)  
Joonisel uuritakse stsenaarium it, mille puhul kohtunikud viiakse teisele ametikohale üle ilma 
nende nõusolekuta, ning näidatakse, kas selline ül eviimine on lubatud ja millal see on lubatud: 
i) ametiasutused, kes sellise üleviimise kohta ot suse teevad, ii) põhjused (nt korralduslikud, 
distsiplinaarsed), mille puhul selline üleviimine on lubatud, ja iii) kas otsust on võimalik edasi 
kaevata47. 
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK 
(EN 
+ 
WL)UK 
(NI)UK 
(SC)
Otsuse kohta saab esitada edasikaebuse kohtule / kohtute nõukogule / muule organile
Üleviimine muudel põhjustel
Üleviimine distsiplinaarpõhjustel
Üleviimine korralduslikel põhjustel (nt kohtu sulgemine, ümberkorraldamine)
Üleviimise otsuse teeb justiitsminister / valitsus / riigipea / parlament / muu organ
Üleviimise otsuse teeb kohtute nõukogu / kohus / kohtu president
EI OLE LUBATUD
ANDMED PUUDUVADEI OLE LUBATUD
EI OLE LUBATUD
 
                                                            
45  See ülevaade sisaldab üksnes põhiteavet kohtusüsteemide korralduse kohta ning sellega ei püüta kajastada 
kõnealuste süsteemide keerukust ega üksikasju. Käesoleva jao eesmärk on esmakordselt kaardistada 
kaitsemeetmed kohtute sõltumatuse tagamiseks ja seepärast on liikmesriigid esitatud joonistel nende 
originaalkeelsete geograafiliste nimede tähestikulises järjekorras.  
46  Nende liikmesriikide puhul, kus kohtute nõukogud puuduvad, on vastused küsimustikule saadud koostöös 
Euroopa Liidu ülemkohtute presidentide võrgustikuga. 
47 Soovituse punkt 52 sisaldab tagatisi kohtunike ametist tagandamatuse kohta, nimelt on seal täpsustatud, et 
kohtunikku ei tohi ilma tema nõusolekuta üle viia teisele ametikohale, välja arvatud distsiplinaarkaristuse või 
kohtusüsteemi ümberkorraldamise puhul. 
 
33 
  
II joonis. Esimese ja teise astm e kohtunike ametist vabastamine 
Sellel joonisel on esitatud ametiasutused, kellel on eri liikmesriikides volitused teha 
ettepanekuid ja otsuseid esimese ja teis e astme kohtunike ametist vabastamise kohta48. Tulba 
ülemises osas on näidatud, kes teeb lõpliku otsuse,49 ja alumises osas on näidatud (kui see on 
asjakohane), kes teeb ametist vabastamise ettepa neku või kellega tuleb e nne otsuse tegemist 
nõu pidada.  
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
(EN +
WL)UK
(NI)UK
(SC)Otsuse teeb kohtute nõukogu / kohus
Otsuse teeb parlament
Otsuse teeb justiitsministeerium / peaminister / riigipea
Ettepaneku teevad kohtud (kohtute nõukogu / kohus) või muud sõltumatud organid
Ettepaneku teeb justiitsminister / peaminister / riigipea
Ettepaneku teeb parlament
Ettepaneku võib teha parlament / sõltumatu organ / justiitministeerium / kohus
ANDMED PUUDUVAD
 
 
III joonis. Kohtuasjade jaotamine kohtu piires  
Sellel joonisel on tutvustatud seda, millisel tasemel määratakse kindlaks kohtuasjade kohtu 
piires jaotamise kriteeriumid (nt õigusaktid, väljakujunenud tava), kuida s kohtuasju jaotatakse 
(nt kohtu presidendi või kohtut öötajate poolt, juhuslikult, eel nevalt kindlaksmääratud korras) 
ja milline ametiasutus teeb kohtuasjade jaotamise üle järelevalvet50. 
                                                            
48 Soovituse punktide 46 ja 47 kohaselt tuleb riiklikes süsteemides ette näha kaitsemeetmed seoses kohtunike 
ametist vabastamisega. 
49 Tegemist võib olla ühe või kahe erineva organiga, sõltuvalt ametist vabastamise põhjusest või kohtuniku liigist 
(nt president, jne). 
50 Soovituse punkti 24 kohaselt peab kohtuasjade kohtu piires jaotamise süsteem olema kooskõlas objektiivsete 
ja eelnevalt kindlaks määratud kriteeriumidega, et kaits ta õigust sõltumatule ja erapooletule kohtunikule. 
 
34 
 BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
(EN +
WL)UK
(NI)UK
(SC)
Jaotamise järele valvab justiitsministeerium
Jaotamise järele valvab kohtu president / kohtute nõukogu / muu sõltumatu organ / kohtuinspektsioon / kohtutöötaja
Kohtuasjad jaotab kohtu president / kohtutöötaja  (nt kohtuasjade loetelu eest vastutav ametnik)
Jaotamine juhuslikult / eelnevalt kindlaksmääratud korras (nt tähestiku järjekorras, sisu järgi)
Kriteeriumid on kindlaks määratud kohtu / kohtute nõukogu aktis või väljakujunenud kohtupraktika põhjal
Kriteeriumid on kindlaks määratud seadustes / rakendusmäärustes
ANDMED PUUDUVAD
 
 
35 
  
IV joonis. Kohtuniku t aandumine ja taandamine  
Joonisel on tutvustatud seda, kas kohtunike suhtes võib kohaldada karistusi, kui nad ei järgi 
kohustust taandada end sellise kohtuasja arut amisest, mille puhul nende erapooletus satub 
kahtluse alla või on kahjustatud või kui er apoolikus on põhjendatult  tajutav. Ühtlasi on 
joonisel esitatud asutused,51 kes teevad otsuse poole ta otluse kohta kohtunik taandada52. 
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK 
(EN 
+ 
WL)UK 
(NI)UK 
(SC)
Taandamisotsuse kohta saab esitada edasikaebuse kõrgemale / kõrgeimale kohtule või selle presidendile
Taandamistaotluse kohta teeb otsuse kõrgeim / kõrgem / muu kohus või selle president / muu sõltumatu organ
Taandamistaotluse kohta teeb otsuse kohtu president / mõni teine sama kohtu kohtunik või kolleegium
Taandamistaotluse kohta teeb otsuse kohtunik / sama asja arutav kolleegium
Kohtuniku suhtes, kes ei taandu, on võimalik kohaldada karistusi (nt distsiplinaarkaristusi)
ANDMED PUUDUVAD
 
 
V joonis. Menetlused juhul, kui kohtuniku sõltumatus on ohus 
Joonisel on tutvustatud seda, millised asutus ed saavad tegutseda erimenetlustes kohtute 
sõltumatuse kaitsmiseks juhul, kui k ohtunike arvates on nende sõltumatus ohus53. Ühtlasi on 
siin esitatud meetmed, mida kõnealused asut used võivad võtta (nt anda välja ametliku 
avalduse, esitada isiku kohta, kes üritab kohatul viisil ko htunikke mõjutada, kaebuse, või 
kehtestada talle karistus). Karistuste puhul võtab kohtute sõ ltumatuse kaitseks meetmeid 
riigiprokuratuur või kohus ning muude meetmete puhul kohtute nõukogu. 
                                                            
51  Mõnikord võivad selle otsuse teha mitu asutust, sõltuvalt selle kohtu tasemest, kus taandatav kohtunik töötab. 
52 Soovituse punktides 59, 60 ja 61 on sätestatud, et kohtunikud peaksid tegutsema sõltumatult ja erapooletult 
ning taandama end kohtuasjast või keelduma tegutsema st, kui eksisteerivad seaduses määratletud mõjuvad 
põhjused, ning mitte mõnel muul alusel.  
53 Soovituse punktides 8, 13 ja 14 on sätestatud, et kui kohtunike arvates on nende sõltumatus ohus, peaksid 
nende käsutuses olema tõhusad õiguskaitsevahendid. 
 
36 
 BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
(EN +
WL)UK
(NI)UK
(SC)Võimalik meede: ametlik avaldus kohtuliku sõltumatuse kohta / pressiteade
Võimalik meede: kaebuse esitam ine / ametiasutuse teavitamine
Võimalik meede: karistus (n t kriminaal-, halduskaristus)
Riigiprokuratuuri võimalik reaktsioon
Ülemkohtu / kohtu või selle presidendi / kohtunike üh ingu / ombudsmani / muu organi võimalik reaktsioon
Kohtute nõukogu / kohtuinspektsiooni võimalik reaktsioon
ANDMED PUUDUVAD
ERIMENETLUSED PUUDUVAD
ERIMENETLUSED PUUDUVAD
ERIMENETLUSED PUUDUVAD
ERIMENETLUSED PUUDUVAD
ERIMENETLUSED PUUDUVAD
ERIMENETLUSED PUUDUVAD