Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/015 FR/Peugeot, Prantsusmaa) /* COM/2012/0461 final - 2012/ () */





SELETUSKIRI Eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe[1] punkti 28 kohaselt võib paindlikkusmehhanismi kaudu kasutada igal aastal Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) mahus, mis on kuni 500 miljoni euro võrra suurem finantsraamistiku vastavates rubriikides ettenähtust. Fondist toetuse saamise tingimused on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[2]. 5 mail 2010 esitas Prantsusmaa taotluse EGF/2010/015 FR/Peugeot, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega Prantsusmaal kontserni PSA Peugeot Citroën kahes tütarettevõttes (Peugeot Citroën Automobiles ja Sevelnord). Pärast taotluse põhjalikku läbivaatamist otsustas komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 10, et kõnealuses määruses sätestatud tingimused rahalise toetuse saamiseks on täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE JA ANALÜÜS Põhiandmed || EGFi viitenumber || EGF/2010/015 Liikmesriik || Prantsusmaa Artikkel 2 || a) Põhiettevõte || PSA Peugeot Citroën Tarnijad ja tootmisahela järgmise etapi tootjad || 0 Vaatlusperiood || 1.11.2009 – 28.2.2010 Individuaalsete teenuste osutamise algustähtaeg || 1.1.2009 Taotluse esitamise kuupäev || 5.5.2010 Koondamisi vaatlusperioodil || 649 Koondamisi enne ja pärast vaatlusperioodi || 1 440 Toetuskõlblikke koondamisi kokku || 2 089 Toetust vajavate koondatud töötajate arv || 2 089 Individuaalsete teenustega seotud kulud (eurodes) || 18 352 056 EGFi toetuse rakendamisega seotud kulud (eurodes)[3] || 32 047 EGFi toetuse rakendamisest tulenevad kulud (%) || 0,17 Eelarve kokku (eurodes) || 18 384 103 EGFi toetus eurodes (65 %) || 11 949 666 1. Taotlus esitati komisjonile 5. mail 2010 ning sellele lisati täiendavat teavet kuni 13. aprillini 2012. 2. Taotlus vastab fondi vahendite tarvitamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a, ja see esitati kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud kümnenädalase tähtaja jooksul. Koondamiste seos globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses või ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga 3. Tõendamaks seost koondamiste ning ülemaailmse finants- ja majanduskriisi vahel, väidab Prantsusmaa, et majanduskasvu tulevikuväljavaadete halvenemine kriisi tõttu ja sellest tulenev laenutingimuste karmistumine on põhjustanud inimestel kartusi seoses töökoha säilimisega ning nad on sõiduki ostu edasi lükanud. Samal ajal on ka kõik äriühingud vähendanud majandusliku olukorra halvenemise tõttu oma investeeringuid ja seega ka autopargi uuendamist. Seega, vaatamata mõne liikmesriigi võetud ajutistele meetmetele (nt lammutuskavad), vähenes Euroopa autoturg, eelkõige Lääne-Euroopa turg, mis on kontserni PSA Peugeot Citroën jaoks kõige olulisem[4], 2008. aasta teisel poolaastal drastiliselt. Võrreldes eelmise aasta sama perioodiga vähenes era- ja väikeste tarbesõidukite arvelevõtt Euroopas (18 Lääne-Euroopa riiki) 2008. aasta kolmandas kvartalis 10,7 % ja neljandas kvartalis de 17 %. Sõidukite müügi vähenemine ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu mõjutas otse kontserni PSA Peugeot Citroën majandustulemusi – 2008. aasta kahjum oli 344 miljonit eurot vaatamata sellele, et kontserni sama aasta esimese poolaasta kasum oli 731 miljonit eurot. Majanduskriisi ületamiseks vähendas kontsern PSA Peugeot Citroën kõigepealt oluliselt ajutise tööjõu kasutamist ja kehtestas ajutised meetmed (nt: fikseeritud töötundide arv aastas, osaline töötus), et vähendada tootmist, kuid säilitada samal ajal oma töötajate tööhõive. Kui selgus, et nendest meetmetest ei piisa, et tulla toime sõidukite müügi vähenemisega, otsustas kontsern PSA Peugeot Citroen rakendada töölt vabatahtlikult lahkumise kava. 4. Võttes arvesse autotööstuse varasemaid taotlusi[5], [6], oli komisjonil juba teada, et majanduskasvu aeglustanud finantskriis puudutas seda tööstussektorit eriti karmilt, sest olenevalt liikmesriigist ostetakse 60 – 80 % Euroopas müüdud uutest autodest krediidiga[7]. Võrreldes eelmise aastaga vähenes 2009. aasta teisel poolaastal Euroopa Liidus toodetud sõidukite koguarv 39,5 %. Kriis mõjutas tugevalt Euroopa olulisemaid autotootjaid ja nende tarnijaid[8]. Koondamiste arvu tõendamine ja vastavus artikli 2 punktis a esitatud kriteeriumidele 5. Prantsusmaa esitas kõnealuse taotluse määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a sätestatud sekkumiskriteeriumi alusel, milles on seatud tingimuseks, et liikmesriigi ettevõttes on nelja kuu jooksul koondatud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kes koondatakse nimetatud ettevõtja tarnijate või tootmisahela järgmise etapi tootjate juures. 6. Taotluses osutatakse 649 koondatule kontsernis PSA Peugeot Citroën nelja kuu pikkuse vaatlusperioodi jooksul alates 1. novembrist 2009 kuni 28. veebruarini 2010. Lisaks osutatakse taotluses 1 440 koondamisele, mis on seotud sama vallandamiskavaga, ja hõlmavad kontsernis PSA Peugeot Citroën väljaspool vaatlusperioodi vabatahtlikult töölt lahkunud isikuid. Kõikide koondamiste koguarv on arvutatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 teise lõigu esimese taandega. Selgitus koondamiste ettenägematuse kohta 7. Prantsuse ametiasutused väidavad, et kontserni PSA Peugeot Citroën sõidukite tootmisvõimaluse äkilise vähenemise põhjus on rahvusvaheline finants-ja majanduskriis. 2007. aastal kiirenes kontserni toodangu läbimüügi kasv (võrreldes eelmise aasta sama perioodiga oli kasv esimesel poolaastal 1,7 % ja teisel poolaastal 6,2 % ). Kontsern eeldas samasuguse positiivse arengu jätku ka 2008 aastal. Paraku muutis ülemaailmne finants- ja majanduskriis, mille puhkemist ja mõju ei olnud võimalik ette ennustada, kontserni kõik positiivsed prognoosid kehtetuks ilma, et kontsern oleks saanud selleks valmistuda. Töötajaid koondanud ettevõtete andmed ning toetust vajavate töötajate kirjeldus 8. Taotlus hõlmab 649 koondamist kontserni PSA Peugeot Citroën kahes tütarettevõttes Peugeot Citroën Automobiles ja Sevelnord. Ettevõtte nimi || Koondamiste arv vaatlusperioodil Peugeot Citroën Automobiles || 630 Sevelnord || 19 Kokku || 649 Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3a punktiga b hõlmavad toetusmeetmed lisaks võrdlusperioodi jooksul koondatud töötajatele veel 1 440 töötajat, kes koondati samadest ettevõtetest enne vaatlusperioodi sama koondamiskava alusel ja kes lahkusid töölt vabatahtlikult. Kokku võiks kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi raames seega toetust saada 2 089 töötajat. 9. Toetust vajavad töötajad jagunevad järgmiselt: Kategooria || Arv || Osatähtsus Mehed || 1 623 || 77,69 Naised || 466 || 22,31 ELi kodanikud || 2 028 || 97,08 Kolmandate riikide kodanikud || 61 || 2,92 15–24aastased || 13 || 0,62 25–54aastased || 1 208 || 57,83 55–64-aastased || 868 || 41,55 üle 64aastased || 0 || 0,00 10. Paketiga hõlmatus töötajatest on 108 töötajal (5,2 %) pikaajaline terviseprobleem või puue. 11. Elukutsete lõikes on jagunemine järgmine: Kategooria || Arv || Osatähtsus Tegevjuhid: || 344 || 16,47 Kontoritöötajad, tehnikud ja töödejuhatajad || 494 || 23,65 Oskus- ja käsitöölised || 1 251 || 59,89 12. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 7 on Prantsusmaa kinnitanud, et fondi toetuse rakendamise eri etappides ja eelkõige sellele juurdepääsu puhul on kohaldatud ning kohaldatakse jätkuvalt meeste ja naiste võrdõiguslikkuse ning diskrimineerimisvastaseid põhimõtteid. Asjaomase territooriumi ning selle asutuste ja huvirühmade kirjeldus 13. Käesoleva taotlusega seotud koondamised hõlmavad Prantsusmaa kümmet piirkonda, millest enamik asub riigi põhja-osas. Siiski mõjutab vabatahtlik töölt lahkumine eelkõige Bretagne’i (32 % vabatahtlikest lahkujatest), Ile-de-France’i (25 %) ja Franche-Comté (13 %) piirkondi. 14. Pädev asutus on töö-, tööhõive- ja terviseministeerium ja eelkõige selle tööhõive ja tööalase koolituse osakond. Muud kohalikud sidusrühmad on ettevõtete ning konkurentsi-, tarbija-, töö- ja tööhõiveameti üksuste piirkondlikud juhid ja üksused. Kontsern PSA Peugeot Citroën on samuti oluline osaleja ja meetmete koordinaator. Koondamiste oodatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi tööhõivele 15. Kontserni PSA Peugeot Citroën kava töötajate vabatahtlikuks töölt lahkumiseks hõlmab Prantsusmaa nelja piirkonda, mis on esitatud tähtsuse järjekorras: – Bretagne (1 473 koondamist) Tehas asub Rennes’is. Selles piirkonnas on töötuse tase väiksem kui riigis keskmiselt (2011. aastal vastavalt 7 % ja 9,3 %), kuid kontsern PSA Peugeot Citroën on suurim tööandja; – Franche-Comté (803 koondamist): Tehased asuvad Sochaux’s ja Vesoulis, kus töötuse tase (2011. aastal 12,2 %) on märgatavalt kõrgem, kui riigis keskmiselt. See on ajalooline tööstuspiirkond, eelkõige just autotööstuspiirkond, mida majanduskriis rängalt mõjutas; – Île-de-France (515 asjaomast töötajat): Île-de-France’is asuvad kontserni tehased piirkonnas, kus töötuse tase (2011. aastal 8,4 %) on tavaliselt väiksem kui Prantsusmaal üldiselt, kuid tööhõive tööstussektoris väheneb kiiremini, kui muudes piirkondades. Näiteks ajavahemikul 1999–2008 vähenes Île-deFrance’i piirkonnas tööhõive tööstussektoris keskmiselt 2,5 % aastas, samas kui mujal Prantsusmaal oli vähenemine 1,4 %[9]; – Alsace (428 koondamist) Tehas asub Mulhouse’is, seda piirkonda on töötus rängalt mõjutanud (2011. aastal 11,5 %). Selles piirkonnas väheneb töökohtade arv tööstussektoris väga kiiresti (– 4,7 % ajavahemikul 2003–2007). Kontsern PSA Peugeot Citroën on piirkonna suurim tööandja; – Lorraine (400 koondamist) Tehased asuvad Metzis ja Tremerys, kus töötuse tase (2011. aastal 10,5 %) on märgatavalt kõrgem, kui riigis keskmiselt. Selles piirkonnas on olulisel kohal teenustesektor, kuid töökohtade arv tööstuses väheneb järjepidevalt (– 1,76 % ajavahemikul 2003–2007). Kontserni PSA Peugeot Citroën kaks tehast on piirkonna suurimad tööandjad erasektoris. 16. Kontserni PSA Peugeot Citroën kava töötajate vabatahtlikuks töölt lahkumiseks puudutas väiksemas ulatuses ka järgmisi piirkondi: Nord-Pas-de-Calais (142 asjaomast töötajat), Picardie (50 asjaomast töötajat), Alam-Normandia (37 asjaomast töötajat), Auvergne (16 asjaomast töötajat) ja Keskpiirkond (3 asjaomast töötajat). 17. Vastavalt tööseaduse artiklile L1233-84 on kontserni PSA Peugeot Citroën tütarettevõttel Peugeot Citroën Automobiles, kes andis tööd rohkem kui 1000 töötajale, kohustus osaleda nende piirkondade edendamises. See tähendab, et ettevõte osaleb uute tegevuste ja töökohtade loomises, et vähendada koondamiste mõju nendes piirkondades. Rahastatav individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett ja selle hinnanguline kulude jaotus, kaasa arvatud selle täiendavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega 18. Kontsern PSA Peugeot Citroën alustas töötajate vabatahtliku töölt lahkumise kava elluviimist 1. jaanuaril 2009 ning selle eesmärk oli aidata 5 100 töötajat, keda kõnealune kava puudutas. Kuni 31. märtsini 2010 võis iga töötaja valida ühe järgmistest meetmetest: 1) kutsealane või isiklik projekt Meede oli suunatud töötajatele, kellel oli uut tegevust käsitlev otsus juba küps (näiteks oli neil juba teada uus tegevusvaldkond või uus tööandja), kuid kes vajasid oma eesmärkide saavutamiseks toetust ühe kuni kolme kuu jooksul. Toetus hõlmas näiteks nõustamist, koolitust või abi ettevõtte loomiseks või ülevõtmiseks. Kutsealase või isikliku projekti teostamise valis 113 töötajat; 2) puhkus töökohavahetuse ettevalmistamiseks Meede oli suunatud töötajatele, kellel töölt vabatahtliku lahkumise ajal ei olnud veel kindlaid plaane ning kes soovisid kuni üheksa kuu jooksul osaleda ümberõppes, saada nõu või abi kutsevalikuks, ettevõtte loomiseks või ülevõtmiseks. Puhkust töökohavahetuse ettevalmistamiseks taotles 1369 töötajat; 3) ettevõtte loomine või ülevõtmine Meede oli suunatud töötajatele, kellele töökohavahetus tähendas ettevõtte loomist või ülevõtmist ning kes ei vajanud oma tegevuse jaoks toetust. 607 töötajat otsustasid ettevõtte loomise või ülevõtmise kasuks; 4) vabatahtlik pensionile jäämine; 5) toetus päritoluriiki tagasipöördumiseks; 6) toetus siseriikliku liikuvuse edendamiseks; 7) pikaajalise puhkuse toetus. Taotlus fondi kasutuselevõtmiseks hõlmab 2 089 töötajat, kes langetasid valiku eespool nimetatud kolme esimese meetme kasuks, st valisid meetme „Kutsealane või isiklik projekt” (113 töötajat), „Puhkus töökohavahetuse ettevalmistamiseks” (1 369 töötajat) või „Ettevõtte loomine või ülevõtmine”(607 töötajat). Puhkuse osas töökohavahetuse ettevalmistamiseks on töökoodeksi artiklis L1233-71 sätestatud, et ettevõte, kus töötab rohkem kui tuhat inimest, on kohustatud pakkuma artiklis kirjeldatud meetmeid vähemalt nelja kuu ja maksimaalselt üheksa kuu jooksul. Eespool nimetatud õigusakti kohaselt ei ole meetmete võtmine ajavahemikul viiendast kuni üheksanda kuuni kohustuslik ja vastavalt EGFi loomist käsitleva määruse artikli 6 lõikele 1 võib saada nende meetmete jaoks fondist toetust. Kontsern PSA Peugeot Citroën otsustas pakkuda meetmetes osalemist kuni üheksa kuu jooksul, lähtudes töötaja ametist, tööstaažist ja töökohast. Taotlus ei hõlma töökohavahetuse ettevalmistamisega seotud puhkuse esimest nelja kuud, mis on seadusega ettenähtud minimaalne toetuse kestus, ega ka ajavahemikku koondamisteate esitamisest töötajale kuni tegeliku koondamiseni. 19. Järgnevalt kirjeldatud meetmed moodustavad kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi, mille eesmärk on võimaldada 2 089 asjaomasel töötajal tööturule naasta. – Töötajate liikuvust toetavad üksused. 24 üksuse eesmärk on korraldada tööotsinguteks vajalikku karjäärinõustamist ja koolitusi, luua juurdepääs väljaõppele ja nõustada ettevõtete loomisega seotud küsimustes (ettevõtte rahastamine, äriplaani koostamine, juhtimisõpetus...). Üksused moodustatakse kontserni PSA Peugeot Citroën töötajatest, keda toetavad konsultatsioonibüroode eksperdid. Üksuste tegevust kooskõlastab ja juhendab kesküksus. Üksused pakuvad teenuseid kõigile EGFi toetusega hõlmatud töötajatele. – Koolitus töötajatele, kes valisid meetme „Puhkus töökohavahetuse ettevalmistamiseks”. Töötajad, kes valisid meetme „Puhkus töökohavahetuse ettevalmistamiseks”, saavad koolitust (arvutiõpe, inglise keele õpe jne) vastavalt oma vajadustele, mille määravad kindlaks töötajate liikuvust toetavad üksused. Koolitus võib kesta kauem kui töökohavahetuse ettevalmistamiseks ettenähtud üheksakuune puhkus, kui see on osa töötajate liikuvust toetava üksuse heakskiidetud koolituskavast. – Koolitus töötajatele, kes valisid meetme „Kutsealane või isiklik projekt”. Töötajad, kes valisid meetme „Kutsealane või isiklik projekt”, saavad väljaõpet, mis vastab nende projekti eesmärkidele (puidutöötlemine, ergonoomika, maalritöö jne). – Koolitus töötajatele, kes valisid meetme „Ettevõtte loomine või ülevõtmine”. Töötajad, kes valisid meetme „Ettevõtte loomine või ülevõtmine”, saavad väljaõpet, mis vastab nende projekti eesmärkidele (raamatupidamine, äritegevus jne). – Meetme „Puhkus töökohavahetuse ettevalmistamiseks” raames antav toetus. Igakuine toetus, on makstakse kuni puhkuse lõpuni, moodustab 65% töötaja viimasest ametipalgast. Toetuse summa arvutamisel lähtutakse eeldusest, et töötaja võtab aktiivsetest tööturumeetmetest osa täistööajaga. Väiksema osalemisaja puhul võetakse EGFi toetuse maksmisel arvesse tegelikku koolitusel osalemist. – Ettevõtte loomise toetus. Kõnealust toetust võivad saada need, kes valisid meetme „Kutsealane või isiklik projekt” või „Puhkus töökohavahetuse ettevalmistamiseks”. Vastavalt töötajate vajadusele hõlmab toetus järgmist: – rahaline toetus 6 000 eurot, mis makstakse välja kahes osas. Esimene osa makstakse välja pärast tõendite esitamist ettevõtte loomise või ülevõtmise kohta. Ülejäänud osa makstakse välja tõendite esitamisel, et kuus kuud pärast registreerimist on tegemist reaalselt toimiva ettevõttega; – kohalik hüvitis 2 000 eurot tööhõive toetamiseks, kui ettevõte luuakse või võetakse üle samas piirkonnas, kus kontserni PSA Peugeot Citroën endine töötaja varem töötas; – tööhõivetoetus 1000 eurot iga loodud täiskohaga töökoha eest, kui luuakse vähemalt kaks töökohta; – tagastatav nullmääraga laen summas 15 000 eurot. Selle meetmega seotud kulud on hinnanguliselt 2 900 eurot. Need vastavad asjaomase krediidiasutuse poolt ettevõttelt nõutavatele laenutaotluse halduskuludele ja laenuintressidele. 20. Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud, mis on taotluse hulka arvatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 3, hõlmavad kulusid, mis on ette nähtud toetustaotluse ettevalmistus-, haldus- ja kontrollimeetmeteks ning teavitamiseks ja reklaamiks. Prantsusmaa kavandatud teavitamismeetmetega nähti ette avaldada kontserni PSA Peugeot Citroën siselehes ja personali Intranetis mitu artiklit, mis käsitleksid EGFile rahalise toetuse saamiseks esitatud taotlust ning EGFi tutvustavate plakatite ülesriputamist kontserni tehaste ruumidesse. Lisaks jagati kohalikes infopunktides ja töötajate liikuvust toetavates üksustes komisjoni koostatud plakateid ja voldikuid EGFi tegevuse kohta. Prantsusmaa ettepanekus nähti ette ka teate avaldamine väljaspool kontserni, kui komisjon taotluse heaks kiidab. Lisaks selgitasid Prantsuse ametivõimud, et juhtimis- ja kontrollimeetmeteks ettenähtud summa on väike seetõttu, et arvesse ei võetud tegevust, mis seadusest tulenevalt on kohustuslik. 21. Individuaalsed teenused, mida Prantsusmaa ametiasutused kirjeldavad, on aktiivsed tööturumeetmed, mis on määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kohaselt toetuskõlblikud. Prantsusmaa ametiasutuste hinnangu kohaselt on teenuste kogumaksumus 18 352 056 eurot ja fondi toetuse rakendamisega seotud kulud moodustavad 32 047 eurot (0,17 % kogukuludest). Fondilt taotletav kogusumma on 11 949 666 eurot (65 % kogukuludest). Meetmed || Toetust vajavate töötajate hinnanguline arv || Hinnangulised kulud toetust saava töötaja kohta (eurodes) || Kulu kokku (EGF ja riiklik kaasfinantseerimine) (eurodes)[10] Individuaalsed teenused [määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 esimene lõik] Töötajate liikuvust toetavad üksused || 2 089 || 981,43 || 2 050 206 Koolitus töötajatele, kes valisid meetme „Puhkus töökohavahetuse ettevalmistamiseks” || 700 || 3 684,59 || 2 579 213 Koolitus töötajatele, kes valisid meetme „Kutsealane või isiklik projekt” || 68 || 3 131,38 || 212 934 Koolitus töötajatele, kes valisid meetme „Ettevõtte loomine või ülevõtmine” || 304 || 3 634,12 || 1 104 773 Meetme „Puhkus töökohavahetuse ettevalmistamiseks” raames antav toetus || 1 080 || 5 105,18 || 5 513 593 Ettevõtte loomise toetus || 924 || 7 458,16 || 6 891 337 Individuaalsed teenused kokku || || 18 352 056 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmas lõik) Ettevalmistus ja järelevalve || || 17 047 Andmete haldamine, kontroll ja jälgitavus || || 15 000 EGFi toetuse rakendamisega seotud kulud kokku || || 32 047 Eeldatavad kulud kokku || || 18 384 103 EGFi toetus (65 % kogukuludest) || || 11 949 666 22. Prantsusmaa kinnitab, et eespool kirjeldatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid ning meetmete topeltrahastamine on välistatud, sest muud abi ei ole taotletud ei Euroopa Liidult ega Prantsusmaalt. Prantsuse riigi ja kontserni PSA Peugeot Citroën vahel sõlmitud kokkulepe kinnitab kohustust topeltrahastamise vältimiseks. Kuupäev, millal alustati või kavatsetakse alustada individuaalsete teenuste osutamist asjaomastele töötajatele 23. Prantsusmaa alustas asjaomastele töötajatele suunatud individuaalsete teenuste osutamist 1. jaanuaril 2009. Nimetatud teenused on osa individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketist, mille kohta on fondile esitatud kaasrahastamistaotlus, ning alates nimetatud kuupäevast said asjaomased töötajad hakata kasutama kõiki meetmeid, mis olid ettenähtud vabatahtliku töölt lahkumise kavaga. Seega kujutab kõnealune kuupäev endast fondist saadava toetuse puhul toetuskõlblikkusperioodi algust. Menetlused tööturu osapooltega konsulteerimiseks 24. 2. detsembril 2008 toimus kesktöönõukogu erakorraline koosolek, kus arutati kontserni PSA Peugeot Citroën kava kutsuda töötajaid üles vabatahtlikult töölt lahkuma. 2009. aasta jooksul kogunes kesktöönõukogu mitu korda, et hinnata kõnealuse kava elluviimist ja selle tulemusi. Kesktöönõukogu 20. aprillil 2010 toimunud erakorralise koosoleku käigus teatati, et EGFile on esitatud taotlus fondist rahalise toetuse saamiseks. Lisaks anti meetmete rakendamise kohta korrapäraselt teavet ka ametiühingutele. 25. Prantsuse ametiasutused on kinnitanud, et riiklikus ja ELi õiguses sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud. Teave meetmete kohta, mis on siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt kohustuslikud 26. Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumidega on Prantsusmaa ametiasutused oma taotluses · kinnitanud, et fondist saadav rahaline toetus ei asenda meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas; · tõendanud, et kavandatud meetmed on ette nähtud töötajate toetuseks ja neid ei kasutata äriühingute või sektorite ümberkorraldamiseks; · kinnitatud, et eespool nimetatud toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust muudest ELi rahalistest vahenditest. Haldus- ja kontrollisüsteemid 27. Prantsusmaa teatas komisjonile, et rahalist toetust haldab töö-, tööhõive- ja terviseministeeriumi tööhõive ja tööalase koolituse osakonna (Délégation générale à l’emploi et à la formation professionnelle – DGEFP) raames tegutsev riiklik tööhõivefond (Mission du Fonds national de l’emploi – FNE). Makseid haldab kõnealuse ministeeriumi rahastamis-, dialoogi ja halduskontrolli osakonna üksus, kes tegeleb rahastamist, eelarvet ja haldusdialoogi puudutavate küsimustega (Mission du financement, du budget et du dialogue de gestion – MFBDG). Auditeid ja kontrollimisi teostab kõnealuse ministeeriumi kutseõppepoliitika ja kontrolli alldirektoraadi kontrolliüksus (Mission organisation des contrôles – MOC). Sertifikaate väljastab riigirahanduse peadirektoraadi sertifitseerimisosakond. Rahastamine 28. Prantsusmaa taotluse põhjal on kavas rahastada fondist kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketti (sealhulgas EGFi toetuse rakendamise kulud) 11 949 666 euro ulatuses, mis moodustab 65 % kogukuludest. Komisjoni kavandatav assigneering fondist põhineb Prantsusmaa esitatud teabel. 29. Arvestades määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 10 lõike 1 alusel fondist eraldatava toetuse võimalikku maksimumsummat ja assigneeringute ümberpaigutamise ulatust, teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi vahendeid eespool nimetatud kogusummas, mis eraldatakse finantsraamistiku rubriigist 1a. 30. Kavandatava rahalise toetuse puhul jääb enam kui 25 % fondi aastasest maksimumsummast kasutamiseks aasta viimase nelja kuu jooksul, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 12 lõikes 6. 31. Tehes käesoleva ettepaneku fondi kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud kolmepoolse menetluse, eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa suuruse osas. Komisjon kutsub üles seda eelarvepädevat institutsiooni, kes saavutab fondi kasutamise eelnõu suhtes esimesena asjakohasel poliitilisel tasandil kokkuleppe, teavitama oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja komisjoni. Kui üks eelarvepädev institutsioon on eriarvamusel, kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine. 32. Samuti esitab komisjon ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2012. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste assigneeringud, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28. Makseassigneeringute allikad 33. Fondi eelarverealt eraldatavat summat kasutatakse käesoleva taotluse jaoks vajatava 11 949 666 euro suuruse summa katmiseks. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/015 FR/Peugeot, Prantsusmaa) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[11] eriti selle punkti 28; võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta,[12] eriti selle artikli 12 lõiget 3; võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,[13] ning arvestades järgmist: (1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. (2) Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 kuni 30. detsembrini 2011 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel. (3) 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. (4) Prantsusmaa esitas 5. mail 2010 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses Prantsusmaal kontsernis PSA Peugeot Citroën toimunud koondamistega ja saatis lisateavet kuni 13. aprillini 2012. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 11 949 666 euro eraldamiseks. (5) Seepärast tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et rahastada Prantsusmaa taotluses nimetatud meetmeid, ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 11 949 666 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena. Artikkel 2 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. [2] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [3] Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmanda lõiguga. [4] Kogu Euroopa turg üldiselt (30 riiki) moodustab Peugeot’ müügist 74 % ja Citroėni müügist 80 %. [5] KOM(2011) 664, 13. oktoober 2011, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepanek EGFi kasutuselevõtmise kohta (Portugali taotlus EGF/2011/005 PT/Norte-Centro Automotive). [6] KOM(2011) 420, 11. juuli 2011, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepanek EGFi kasutuselevõtmise kohta (Prantsusmaa taotlus EGF/2009/019 FR/Renault). [7] KOM(2009)104, 25. veebruar 2009, „Reageerimine kriisile Euroopa autotööstuses”. [8] Ettevõtluse peadirektoraat: „Impact of the economic crisis on the manufacturing and construction industries – April 2009 update” (Majanduskriisi mõju töötlevale tööstusele ja ehitussektorile – ajakohastatud 2009. aasta aprillis) (http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemshortdetail.cfm?lang=fr&tpa_id=0&item_id=3437). [9] "Industrie francilienne: des emplois plus qualifiés et moins industriels", INSEE, detsember 2011, http://www.insee.fr/fr/insee_regions/idf/themes/alapage/alap378/alap378.pdf [10] Kogusummade mittevastavus on seotud summade ümardamisega. [11] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. [12] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [13] ELT C […], […], lk […].