Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (taotlus EGF/2014/008 FI/STX Rauma) /* COM/2014/0630 final */





SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST 1. Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „EGF” või „fond”) rahaliste toetuste suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006[1] (edaspidi „EGFi määrus”). 2. Soome ametiasutused esitasid taotluse EGF/2014/008 FI/STX Rauma, et saada EGFist rahalist toetust seoses töötajate koondamisega Soomes Rauma linnas asuvas ettevõttes STX Finland Oy (edaspidi ka „ettevõte STX”). 3. Komisjoni arvates on liikmesriigi esitatud teave täielik. Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE EGFi taotlus || EGF/2014/008 FI/STX Rauma Liikmesriik || Soome Asjaomased piirkonnad (NUTS 2. tasand) || Lääne-Soome (FI19) Taotluse esitamise kuupäev || 27.5.2014 Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev || 10.6.2014 Lisateabe nõudmise kuupäev || 10.6.2014 Lisateabe esitamise tähtaeg || 22.7.2014 Hindamise lõpuleviimise tähtaeg || 14.10.2014 Sekkumiskriteerium || EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt a Põhiettevõte || STX Finland Oy Raumas Majandustegevuse sektor(id) (NACE Rev. 2 osa)[2] || Osa 30 (Muude transpordivahendite tootmine) Tütarettevõtjate, tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate arv || 0 Vaatlusperiood (neli kuud) || 7.11.2013–7.3.2014 Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arv vaatlusperioodil (a) || 577 Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arv enne või pärast vaatlusperioodi (b): || 57 Koondamisi kokku (a + b): || 634 Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate hinnanguline koguarv || 565 Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv || 0 Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes) || 2 265 000 EGFi rakendamise eelarve[3] (eurodes) || 113 000 Kogueelarve (eurodes) || 2 378 000 EGFi toetus eurodes (60 %) || 1 426 800 TAOTLUSE HINDAMINE Menetlus 4. Soome ametiasutused esitasid taotluse EGF/2014/008 FI/STX Rauma 27. mail 2014, st 12 nädala jooksul alates punktides 7–9 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist 10. juunil 2014, st kahe nädala jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast, ja taotles Soome ametiasutustelt samal kuupäeval lisateavet. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12nädalane tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks viima lõpule hindamise taotluse vastavuse kohta rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 14. oktoobril 2014. Taotluse rahastamiskõlblikkus Asjaomased ettevõtted ja toetusesaajad 5. Taotlus on esitatud seoses ettevõttes STX Finland Oy koondatud 634 töötajaga. Enamik töötajatest koondati ettevõtte Raumas asuvas laevatehases, kuid koondamiste mõju oli tunda ka ettevõtte Turus asuvas suuremas tehases. Ettevõte STX Finland Oy tegutseb NACE Rev. 2 osa 30 (muude transpordivahendite tootmine) alla kuuluvas majandussektoris. Asjaomases ettevõttes toimunud koondamised leidsid peamiselt aset NUTS 2[4] tasandi piirkonnas FI19 (Lääne-Soome). Sekkumiskriteeriumid 6. Soome asutused esitasid taotluse vastavalt EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud sekkumiskriteeriumile, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõttes koondatud vähemalt 500 töötajat või on tegevuse lõpetanud sama arv füüsilisest isikust ettevõtjat, kaasa arvatud töötajad (kes on koondatud) või füüsilisest isikust ettevõtjad (kes on tegevuse lõpetanud) nimetatud ettevõtte tarnijate ja/või tootmisahela järgmise etapi tootjate juures. 7. Neljakuuline vaatlusperiood kestis 7. novembrist 2013 kuni 7. märtsini 2014. 8. Taotlus esitati seoses sellega, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul koondati[5] ettevõttes STX Finland Oy 577 töötajat. Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine 9. Kõik koondamised arvestati kuupäevast, mil ettevõtja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta. Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad 10. Lisaks juba osutatud 577 töötajale kuuluvad rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate hulka 57 töötajat, kes koondati pärast nelja kuu pikkust vaatlusperioodi. Kõik need töötajad koondati pärast kavandatavate koondamiste üldist väljakuulutamist 16. septembril 2013. On olemas selge põhjuslik seos vaatlusperioodil toimunud sündmusega, mis töökohtade kaotamise põhjustas. 11. Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv on seega 634. Seos koondamiste ja maailmakaubanduses üleilmastumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste vahel 12. Et kirjeldada seost koondamiste ja maailmakaubanduses üleilmastumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste vahel, on Soome väitnud, et üleilmne meretööstus on viimastel aastatel läbi teinud järsu muutuse. Tellimuste plahvatusliku kasvu tulemusena ehitati aastatel 2002–2008 mitu uut laevatehast, enamik neist Aasias. Üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel vähenesid aga tellimused aastatel 2007–2013 poole võrra. Kuna tellimusi on vähem ja Aasia on oma laevaehituse turgu oluliselt laiendanud, on sektor praegu kogu maailmas hädas liigse tootmisvõimsusega, mis omakorda toob kaasa tiheda konkurentsi. 13. Osana sellest suundumusest on ELi turuosa langenud. Tootmismahu näitajate põhjal oli ELi laevaehituse turuosa 2013. aasta kolmes esimeses kvartalis 5 %, seda on võrreldes 13 %-ga 2007. aastal hulga vähem. Hiina, Lõuna-Korea ja Jaapani vastav turuosa oli 2013. aasta kolmes esimeses kvartalis kokku 86 %, 2007. aastal oli nende riikide vastav turuosa 77 %. 14. 2012. aastal vähenes uute laevade tellimuste arv eelmise aastaga võrreldes 20 % võrra ja tellitud laevade kompenseeritud kogumahutavus (CGT) oli 24,7 tonni, mis moodustas poole kogu tootmismahust. Euroopa laevatehaste osakaal tellimuste hulgas oli 7,5 % (mõõdetuna CGT-s), samas kui aastatel 2005–2008 oli Euroopa osa olnud vahemikus 12–14 %. Suurim turuosa 2012. aastal kuulus Hiinale (34,6 %), talle järgnesid Lõuna-Korea (28,8 %) ja Jaapan (17,8 %). Tellimuste rahalise väärtuse järgi on praegune turuliider Lõuna-Korea, kes on saanud nii hinna kui ka töömahukuse seisukohast paremaid tellimusi kui tema konkurendid. 15. Tootmismahult moodustas laevaehitusesektori Euroopa turuosa 2012. aastal 4,6 %. Turuliidrid olid Hiina (41,1 %), Lõuna-Korea (27,9%) ja Jaapan (17,5 %). Tellimuste hulgas moodustasid Euroopas täidetavad tellimused 2012. aastal 5,8 %. Turuliider Hiina osa oli 35,9 %, Lõuna-Korea oma 30,7 % ja Jaapani oma 14,1 %[6]. 16. Paljudes Aasia riikides on laevaehitussektor saanud töökohtade loomise ja välisvaluuta teenimise vahendiks. Aasia riigid toetavad laevaehitussektorit, sest see on üleilmse väljundiga ja omab mõju tööhõivele. Euroopa, mis on moodsa laevaehitussektori sünnikoht, on seega suuresti maha jäänud Aasia riikidest, kus tööhõivekulud on madalad. Traditsioonilises laevaehitussektoris ei nõuta tipptasemel oskusi, vaid ennekõike organiseeritud ja mahukat tööd koos suure hulga kapitaliga, millest võrdselt olulise osa moodustavad tööjõukulu, toorainekulu ja investeeringud seadmetesse. 17. Praeguseks on laevaehitussektorilt laekunud EGFile 6 taotlust,[7] millest üks põhines kaubandusega seotud üleilmastumise mõjul ja ülejäänud viis üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärgedel. Kolm neist taotlustest olid seotud laevatehastega ning kolm olid seotud laevadele vajalike masinate ja seadmetega. Koondamisi ja tegevuse lõpetamist ajendanud sündmused 18. Koondamiste põhjuseks oli ettevõtte STX laevatehase sulgemine Raumas, millega kaasnesid töökohtade kaotused ettevõtte STX suuremas laevatehases Turus. Viimane on endiselt töös, kuid müüdi (Rauma taotluse esitamise järgselt) ettevõtjale German Meyer Werft ja Soome riigile. Rauma linn on laevaehituse poolest tuntud juba aastast 1945, mil linnas asutati kaks laevatehast. 1992. aastal ühinesid kaks Soome laevatehast, mis olid laevaehituse 1970ndate ja 1980ndate aastate kriisi järel ellu jäänud, ja moodustasid ettevõtte Finnyards Oy. 1998. aastal läks laevatehas Norra omanike kätesse ja selle nimi muudeti Aker Finnyardsiks ning 2009. aastal muutsid uued omanikud Koreast ettevõtte nime STX Finland Oy-ks. 2000. aastatel oli Rauma laevatehas edukas: ta oli spetsialiseerunud reisi ja kaubalaevadele ning eriotstarbega laevadele nii Soome kui ka rahvusvaheliste klientide jaoks, kelle hulgas olid Soome kaitsejõud ja piirivalve ning isegi Namiibia kalandus- ja merevarude ministeerium. 2011. aasta septembris allkirjastas laevatehase juhtkond nafta ja gaasi leiukohtade tarbeks ehitatava kahe laeva ehituse, seadistamise ja üleandmise eellepingu ettevõtjaga Norwegian Eide Marine Semi AS. Laevad kavandati nii, et nad suudaksid osutada erinevaid teenuseid nafta ja gaasi leiukohtade keerulistes avameretingimustes Brasiilia mandrilava tsoonis. Selle lepingu väärtus ületas 300 miljonit eurot. Ent eellepingu tingimusi ei täidetud ja nii ebaõnnestus viimasel minutil Rauma laevatehase sisenemine Brasiilia turule. Korea STX grupp, kelle omad olid nii Turu kui ka Rauma laevatehased, sattus 2013. aasta alguses raskustesse. Grupi laevaehituslike tegevuste eest vastutav ettevõtja STX Offshore & Shipbuilding pöördus 2013. aasta aprillis oma kreeditoride poole vabatahtliku kokkuleppe sõlmimiseks. Kõik STX grupi laevatehased Euroopas, sealhulgas Rauma tehas, pandi müüki 2013. aasta mais, kuid ostuhuvilisi ei leidunud. 2013. aasta suvel tundus Rauma laevatehase olukord lahenevat, sest ettevõtete STX Finland Oy ja Scandlinesi juhtkonnad kirjutasid alla eellepingule kahe parvlaeva ehitamiseks Rostocki ja Gedseri vahelisele liinile. Ettevõte STX Finland Oy lootis, et see tellimus kindlustab Rauma laevatehases töö kuni 2015. aastani. Ent 2013. aasta septembris teatas ettevõte STX Finland Oy ootamatult, et Rauma laevatehase tegevust samal kujul ei jätkata ning ettevõte keskendub oma tegevusele Turus. Tõenäoliselt tehti see otsus läbirääkimistel Scandlinesiga tõstatunud probleemide tagajärjel. 2014. aasta veebruaris tehti lõplikult teatavaks, et pikad ja keerulised jutuajamised ettevõtja Scandlinesi esindajatega jäid tulemusteta. Kuna laevatehas suleti, jäi tööta 700 ettevõtte STX Finland Oy töötajat Raumas ja umbes 70 sama ettevõtja töötajat Turus. Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele 19. 2013. aastal oli Raumas umbes 3 100 töötut, neist 900 olid endised tööstustöölised. Töötute arv tõusis 2014. aasta jaanuaris 3 400-le. Pärast koondamisi ettevõttes STX tõuseb see arv veel 700 võrra. Koondatutest umbes 500 on tööstustöölised. 20. Kõige madalam töötuse määr piirkonnas (7,1 %) pandi kirja 2008. aastal. 2013. aastal oli töötuse määr 10,0 % ning 2014. aasta jaanuaris 11,1 %. Kui ettevõte STX oma tehase sulgeb, suureneb töötuse määr ilmselt veel rohkem kui 2 protsendipunkti võrra. 21. Haridustaustalt on Rauma piirkonna töötud enamasti keksharidusega (48 %). Põhiharidusega isikute hulk on veidi väiksem (34 %) ning 8 %-l on kõrghariduse algtase või esmane kraaditase. 3 % omavad magistrikraadi. Ettevõttes STX toimuvad koondamised suurendavad oluliselt kesk- või põhiharidusega töötute hulka. 22. Piirkonna töötutest on 30 % vanemad kui 55aastased. Neile järgneb 45–54aastaste vanuserühm, kelle osakaal on 22 %. Alla 25aastaste töötute osakaal on 11 %. Seega on üle 55aastaste vanuserühm ettevõttest STX koondatute hulgas suurim ja sinna rühma kuulub 250 inimest. 45–54aastaste vanuserühma kuuluvate töö kaotavate inimeste arv on samuti suur, st üle 200 inimese. Koondatud töötajate vanusest tulenevalt on neil inimestel keerulisem uut tööd leida ja mõne vanema töötaja puhul võib juhtuda, et nad valivad ennetähtaegselt pensionile jäämise. 23. Madal haridustase koos suhteliselt kõrge vanusega suurendavad pikaajalise töötuse riski. Ajavahemikus 2010. aasta jaanuarist kuni 2014. aasta maini suurenes pikaajaliste töötute arv 23 %. Üle 55aastaste pikaajaliste töötute arv suurenes samal ajal 42 %. Ettevõttes STX töö kaotavate isikute hulgas on kõige rohkem neid, kes on vanemad kui 55 ja 45–54aastaseid, nende hulgas on risk jääda pikaajaliselt töötuks või tööturult tõrjutuks kõrge. 24. Edela-Soomes asuvat Turu linna mõjutavad koondamised samuti, sest sealses ettevõtte STX tehases koondatakse umbes 70 töötajat, peamiselt need, kes tegelesid Rauma laevatehase jaoks laevade kavandamisega. 25. Üleilmne finants- ja majanduskriis, mis kestis piirkonnas neli aastat, tõi kaasa selle, et praegune töötuse määr Turu piirkonnas on 12,7 % ehk 5,5 protsendipunkti võrra kõrgem kui 2008. aasta alguses (kusjuures töötuse määra tõus kogu riigis oli 4,0 protsendipunkti). Turu piirkonda ähvardavad veel koondamised kaubanduse ja teenuste sektoris. 26. Ettevõtte STX Finlandi Turu tehase uute tellimuste nimekiri (mis meretööstuses on oluline näitaja) oli käesoleva taotluse esitamise ajal tühi. Tehases käib praegu laeva Mein Schiff 3 seadistamine ja algust on tehtud laeva Mein Schiff 4 kokkupanekuga. Esimene neist laevadest antakse TUI laevatehasele üle 2014. aasta suvel ja teine 2015. aasta kevadel. Omaniku finantsprobleemide tõttu ei olnud Turu laevatehasel lihtne uusi tellimusi saada. Uute omanikega tundub olukord muutuvat ja eeldatakse, et tuleb uusi tellimusi. 27. Edela-Soome ettevõtjate üldist tsüklilist olukorda tervikuna mõjutavad välisrahastamise rangemad piirangud ja kaubavahetuse vähenemine Venemaa suunal. Piirkonna tehnoloogiasektor (mille suurim esindaja oli varem Nokia) on kaotanud osa oma riiklikust tähtsusest. Toetusesaajate sihtrühm ning kavandatud meetmed Toetusesaajate sihtrühm 28. Meetmetes osalevate sihtrühma kuuluvate töötajate eeldatav arv on 565. Eeldatavad osalejad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt: Kategooria || Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arv Sugu: || Mehed: || 496 || (87,79 %) || Naised: || 69 || (12,21 %) Kodakondsus:: || Euroopa Liidu kodanikud: || 565 || (100,00 %) || ELi mittekuuluvate riikide kodanikud: || 0 || (0,00 %) Vanuserühm: || 15–24aastased: || 7 || (1,24 %) || 25–29aastased: || 28 || (4,96 %) || 30–54aastased: || 294 || (52,04 %) || 55–64aastased: || 234 || (41,42 %) || üle 64aastased: || 2 || (0,35 %) Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus 29. Soomel on kavas võtta käesolevas taotluses käsitletud koondatud töötajate jaoks kolme tüüpi meetmeid, mis aitavad neid i) üleminekul uuele töökohale, ii) oma ettevõtte asutamisel ja iii) hariduse omandamisel või koolitusel osalemisel. Kõik alljärgnevalt loetletud meetmed üheskoos moodustavad individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi, mille eesmärk on aidata koondatud töötajatel tööturule naasta. 30. Nõustamine ja muud ettevalmistavad meetmed: Tööta jäänud töölistel aidatakse omandada tööotsimistehnikaid, neid nõustatakse ja juhendatakse, käiakse koos töömessidel, aidatakse koostada tööle kandideerimise avaldusi ja CV-sid. Teenust pakutakse erineva suurusega gruppidele. Olenevalt grupi suurusest kestab koolitus 5 kuni 20 päeva. Gruppides pakutakse ka individuaalset karjäärinõustamist, sealjuures keskendutakse suhtlusele ja tööpraktikale. Selline nõustamine võib toimuda kuni 40 päeva vältel. Üksikisikutele või gruppidele võidakse määrata nn töö-juhendajaid, kellega saab töö otsimise ajal koos töövestluseks ette valmistada ja kes uue töökoha leidmisel on mentoriteks nii tööandjatele kui ka töövõtjatele. Iga tööotsija kohta on aastas ette nähtud kuni 50 tundi nõustamist. Koondatud töötajad saavad kasutada ka mitmesuguseid ekspertide pakutavaid hindamisteenuseid. Näiteks võidakse hinnata tööotsijate töövõimet, sealhulgas tervisega seonduvaid aspekte, pädevust ja kutseoskusi või ettevõtlusoskusi ja töötaja potentsiaali selles osas. Tööotsijatele võidakse pakkuda ka nn proovikoolitusi, kus nad saavad umbes 10 päeva kestva prooviperioodi vältel testida, kas nad sobivad mingit ala õppima. 31. Tööhõive- ja ettevõtlusteenuste teeninduspunktid: Koondatud töötajate jaoks rajatakse teeninduspunktid, kust nad saavad abi meetmete rakendamise ajal. Need teeninduspunktid luuakse selleks, et nõustada koondatud töötajaid algusest peale, pakkudes neile personaalseid ja hoolikamalt suunatud teenuseid, mida riiklik tööturuasutus tavapäraselt ei suudaks. Erilist tähelepanu on pööratud sellele, et ükski töötaja ei jääks pikaajaliseks töötuks. 32. Koolitus ja ümberõpe: Koolitusmeetmete eesmärk on see, et koondatud omandaksid mõnes kasvava tööhõive määraga sektoris vajalikud põhioskused või kutsekvalifikatsiooni või jätkaksid õpinguid olemasolevate oskuste süvendamiseks. Isikutele, kellel puuduvad edasised karjääriplaanid, pakutakse nõustamist ja ettevalmistavaid tööturu koolitusi. Koolitus on sihtrühmapõhine ja kursused võivad sisaldada näiteks IKT oskuste süvendamist, samuti projektijuhtimist, kvaliteedi- ja finantsjuhtimist ning ettevõtlusoskuste arendamist. Tööturul vajaliku kutseõppe puhul pööratakse enamasti tähelepanu kutse omandamisele. Kui tööotsijate hulgas leidub sobivaid kandidaate, siis pakutakse neile ettevõtlusega alustamise koolitust. 33. Ettevõtluse edendamine ja koolitus ning eksperditeenused: Ettevõtluse edendamine algab sellest, et tulevastele potentsiaalsetele ettevõtjatele pakutakse tööturu koolitust. Lisaks pakutakse uutele ettevõtjatele nõustamist, konsultatsioone, tuge ja ettevõtluse alustamise toetust. Need, kes kavatsevad uue ettevõtte luua, võivad katsetada ettevõtjaks olemist näiteks mõnes tegutsevas ettevõttes. Ettevõtluse alustamise toetuse raames võib ettevõtte tegutsemise algfaasis anda eraldi toetust uue ettevõtja elamiskulude katteks. Sellise toetuse maksimaalne kestus on 18 kuud. 34. Ettevõtete uuring: Koostöös Rauma ettevõtjate ja tööstuse esindajatega viiakse läbi Rauma piirkonna töökohtade uuring. Uuringu käigus kogutakse ajakohast teavet selle kohta, milliseid töötajaid ettevõtted vajavad. Kogutud teabe põhjal saab sihtrühma kuuluvaid töötajaid töö otsimisel suunata ning aidata neil plaane teha ja vajalikel koolitustel osalemist korraldada. Aastas on plaanitud läbi viia umbes 500 vestlust. 35. Palgatoetus: Palgatoetuse vahendid võidakse teha kättesaadavaks riigi- või erasektori tööandjatele, kes tahavad meetmetes osalevaid töötajaid tööle võtta ning kes on valmis tagama seda, et neile makstakse mõistlikku palka ja pakutakse igakülgset toetust ja tööks vajalikku kohapealset koolitust, mida uues töökohas vaja on. Töötajatele endale võidakse väljastada kaart, mille alusel saab potentsiaalne uus tööandja vahendid toetuse maksmiseks. Summa ja toetuse kestus määratakse kindlaks töötaja pädevuse ja vajaduste järgi. Hoolimata sellest, et meetme kestust ei ole ametlikult kindlaks määratud, lisab Soome, et seda meedet kohaldatakse tavaliselt kolm kuud. Kui toetusesaaja on noor tööotsija, võidakse meetme kohaldamise aega vähendada ühele kuule või kahele nädalale. 36. Reisi-, ööbimis- ja kolimiskulude hüvitamine: Tööotsijatele võib hüvitada reisi- ja majutuskulud, mis on seotud töö otsimisega või töö leidmise hõlbustamiseks vajalikul koolitusel osalemisega. Samuti võidakse kompenseerida kolimiskulud, kui uus töökoht asub kaugemal kui 43 km. Need hüvitised innustavad töö kaotanuid tööd otsima laiemas geograafilises piirkonnas. 37. Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid. 38. Soome ametiasutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomane ettevõte peab võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et rahaline toetus EGFist ei asenda ühtegi niisugust meedet. Hinnanguline eelarve 39. Meetmete hinnanguline kogukulu on 2 378 000 eurot, mis sisaldab individuaalsete teenuste kogumaksumust 2 265 000 eurot ning ettevalmistuste, juhtimise, teabe ja reklaami, kontrolli ja aruandlusega seotud kulusid summas 113 000 eurot. 40. EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 1 426 800 eurot (60 % kogukuludest). Meetmed || Osalejate hinnanguline arv || Hinnanguline kulu osaleja kohta (eurodes)[8] || Hinnanguline kogukulu (eurodes)[9] Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed) Nõustamine ja muud ettevalmistavad meetmed || 405 || 400 || 162 000 Tööhõive- ja ettevõtlusteenuste teeninduspunktid || 550 || 360 || 200 000 Koolitus ja ümberõpe || 208 || 4 900 || 1 016 000 Ettevõtluse edendamine ja koolitus ning ekspertiis || 60 || 6 000 || 360 000 Ettevõtluse alustamise toetus || 30 || 6 000 || 180 000 Ettevõtete uuring || 550 || 45 || 25 000 Vahesumma (a): || – || 1 943 000 (85,78 %) Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) Palgatoetus || 62 || 5 000 || 310 000 Reisi-, ööbimis- ja kolimiskulude hüvitamine || 80 || 150 || 12 000 Kokku (b): || – || 322 000 (14,22 %) EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed: 1. Ettevalmistustegevus || – || 2 500 2. Haldamine || – || 73 000 3. Teavitamine ja reklaam || – || 25 000 4. Kontroll ja aruandlus || – || 12 500 Vahesumma (c): || – || 113 000 (4,75 %) Kogukulu (a + b + c): || – || 2 378 000 EGFi toetus (60 % kogukuludest) || – || 1 426 800 41. Kulutused tabelis esitatud meetmetele, mis on EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed, ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi kogumaksumusest. Soome ametiasutused kinnitasid, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühmas olevate toetusesaajate osalemist tööotsingul või koolitustegevuses. 42. Soome ametiasutused kinnitasid, et füüsilisest isikust ettevõtjatele mõeldud investeeringud ega ettevõtte loomiseks antud toetus, ei ületa 15 000 eurot toetusesaaja kohta. Kulude rahastamiskõlblikkuse periood 43. Soome ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 15. jaanuaril 2014. Seega võib punktides 29–37 osutatud meetmetega seotud kulude eest tasumiseks saada EGFist toetust alates 15. jaanuarist 2014 kuni 27. maini 2016. 44. Soome ametiasutused hakkasid kandma halduskulusid EGFi rakendamisega seoses alates 15. jaanuarist 2014. Ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandlusmeetmete kulutuste katteks võib seega saada EGFist toetust alates 15. jaanuarist 2014 kuni 27. novembrini 2016. Meetmete täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega 45. Nõutavad riikliku kaasrahastamise eraldised on enamasti pärit tööhõive- ja majandusministeeriumi haldusalasse kuuluvast riiklike tööhõiveteenuste eelarvest. Mõnd teenust kaasrahastatakse majandusarengu-, tarnspordi- ja keskkonnaküsimustega tegelevate keskuste ning tööhõive ja majandusarengu ametite halduskuludest. Tehnilise toega seotud ülesandeid kaasrahastatakse tööhõive- ja majandusministeeriumi ning majandusarengu-, transpordi- ja keskkonnaküsimustega tegelevate keskuste halduskuludest. Tehakse kõik, et tegevuse läbiviimiseks ja kõigi ülesannete täitmiseks saaks kasutusele võtta riiklikud eelrahastamisvahendid, mis võimaldavad EGFist toetatavad meetmed käiku lasta nii ruttu ja nii hästi kui võimalik (enne kui EGFilt taotletud toetus on saabunud). 46. Ettevalmistamisel on riiklik meetmepakett „Mallit rekrytoivan ja irtisanovan yrityksen välillä” ESFi uue programmitöö perioodi raames. Meetmepaketi eesmärk on tegeleda struktuurimuutuste ja nendega toimetuleku tagamise riiklike meetmete väljatöötamise ja täiendamisega. Riikliku koordineerimise peamine eesmärk on suurendada meetmete tõhusust ja tulemuslikkust ning vältida nende kattuvust, võttes arvesse nii ESFi piirkondlikku tegevust kui ka eelmiste programmitöö perioodide käigus omandatud kogemusi. Muu hulgas on see meetmepakett mõeldud ka ühiseks tootearenduseks, heade ja halbade tavade väljasõelumiseks, teabevahetuse parandamiseks ja projektide heade tulemuste kinnistamiseks. EGFi haldusasutus jälgib tegevust, et kasutada seda ära tulevikus esitatavate EGFi taotluste puhul. 47. Soome ametiasutused on kinnitanud, et EGFist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest. Nad on kirjeldanud ka süsteemi, kuidas seda kontrollitakse. Toetusesaajate sihtrühmaga, nende esindajatega või tööturu osapooltega ning kohalike ja piirkondlike ametiasutustega konsulteerimise kord 48. Soome ametiasutused on andnud teada, et kooskõlastatud individuaalne teenustepakett on koostatud asjaomaste tööturu osapoolte ja muude huvirühmadega konsulteerides. 49. Konsultatsioonid toimusid ja toimuvad jätkuvalt tööhõive- ja majandusministeeriumi abiga moodustatud töörühmades, kelle ülesanne on tegeleda just ettevõttes STX Finland toimunud koondamistega. Töörühma kuuluvad esindajad Satakunta majandusarengu-, tarnspordi- ja keskkonnaküsimustega tegelevast keskusest, Edela-Soome majandusarengu-, tarnspordi- ja keskkonnaküsimustega tegelevast keskusest, Satakunta tööhõive ja majandusarengu ametist, Rauma linnavalitsusest ja tööturu osapoolte hulgast, Soome tööstusliitude nõukogust (sealhulgas Ammattiliitto Pro, Metalliliitto ja Tekniikan akateemiset/Ylemmät toimihenkilöt YTN, Uusi Insinööriliitto), Soome tehnoloogiaföderatsiooni esindajad ja samuti ettevõtte STX Finlandi esindajad. Haldus- ja kontrollisüsteemid 50. Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi üksikasjalikku kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Soome on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldab tööhõive- ja majandusministeerium, mis ühtlasi haldab Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid. Sama ministeerium täidab ka sertifitseerimisasutuse ülesandeid. Nimetatud kahe kohuse täitmise eest vastutavate osakondade ülesanded ja aruandlussuhted hoitakse rangelt lahus. EGFi haldamisega tegeleb tööhõive- ja ettevõtlusosakond, ESFi haldamisega aga regionaalpoliitika osakond. Mõlema fondi sertifitseerimine kuulub personali- ja haldusüksuse vastutusalasse. Ministeerium on koostanud üksikasjaliku juhendi järgitavate menetluste kohta. 51. Auditeerimise eest vastutab sõltumatu siseauditi üksus, mis tegutseb kantseleiülema alluvuses. Järelevalve ja auditeerimisega tegelevad nii haldus- kui ka sertifitseerimisasutus. Asjaomase liikmesriigi kohustused 52. Soome ametiasutused on esitanud kõik järgmiste tingimustega seotud nõutavad tagatised: – kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid; – riigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud; – koondamisi teostav ettevõte jätkas pärast koondamisi tegevust ning ta on täitnud koondamiste puhul oma juriidilised kohustused ja on kooskõlas nendega oma töötajate eest hoolt kandnud; – kavandatud meetmetega toetatakse töötajaid ja meetmeid ei kasutata ettevõtete või sektorite restruktureerimiseks; – kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine; – kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; – EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele. MÕJU EELARVELE Eelarvet käsitlev ettepanek 53. Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)[10] artikli 12 kohaselt ei tohi EGF ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). 54. Olles taotlust hinnanud EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste taustal ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku võtta taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks kasutusele EGFi vahendeid 1 426 800 euro ulatuses, mis moodustab 60 % kavandatavate meetmete kogukuludest. 55. EGFi kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)[11] punktis 13. Seotud õigusaktid 56. Koos EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 1 426 800 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale. 57. Koos EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepaneku. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (taotlus EGF/2014/008 FI/STX Rauma) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,[12] eriti selle artikli 15 lõiget 4, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, toimides kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 13 sätestatud menetlusega[13] ning arvestades järgmist: (1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „EGF” või „fond”) on asutatud selleks, et osutada abi töötajatele, kes on koondatud, ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on lõpetanud oma tegevuse maailma kaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, määruses (EÜ) nr 546/2009[14] käsitletud ülemaailmse finants- ja majanduskriisi jätkumise tõttu või uue ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda. (2) Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)[15] artiklis 12 on sätestatud, et EGFist makstav toetus ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). (3) Soome esitas 27. mail 2014 taotluse EGFi kasutuselevõtmiseks seoses koondamistega[16] Soomes ettevõtte STX Finland Oy Rauma laevatehases ning täiendas taotlust lisateabega, nagu on ette nähtud määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikega 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13. (4) Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Soome taotluse rahuldamiseks rahalist toetust summas 1 426 800 eurot, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) raames kasutusele 1 426 800 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena. Artikkel 2 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] ELT L 347, 20.12.2013, lk 855. [2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1). [3] Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4. [4] Komisjoni määrus (EL) nr 1046/2012, 8. november 2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34). [5] EGFi määruse artikli 3 punkti a tähenduses. [6] Allikas: Sea Europe Market Monitoring 1-3Q/2013 [7] Need on: EGF/2010/001 DK/Nordjylland COM(2010)451; EGF/2010/006 PL/Cegielski-Poznan COM(2010)631; EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard COM(2011)251; EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard COM(2012)272; EGF/2011/019 ES/Galicia Metal KOM(2012)451, ja praegune juhum EGF/2014/008 FI/STX Rauma. [8] Kümnendkohtade vältimiseks on hinnangulised kulud ühe töötaja kohta ümardatud. Ümardamine ei mõjuta siiski iga meetme kogumaksumust, mis jääb selliseks, nagu ta on Soome esitatud taotluses. [9] Ümardamise tõttu ei ole kogusumma päris täpne. [10] ELT L 347, 20.12.2013, lk 884. [11] ELT C 373, 20.12.2013, lk 1. [12] ELT L 347, 20.12.2013, lk 855. [13] ELT C 373, 20.12.2013, lk 1. [14] ELT L 167, 29.6.2009, lk 26. [15] ELT L 347, 20.12.2013, lk 884. [16] EGFi määruse artikli 3 punkti a tähenduses.