[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 3.10.2008

KOM(2008) 603 lõplik

KOMISJONI TEATIS

Ühise lennunduspiirkonna loomine Tuneesiaga

KOMISJONI TEATIS

Ühise lennunduspiirkonna loomine Tuneesiaga

1. SISSEJUHATUS

1. Teatises „Ühenduse lennundusalase välispoliitika programmi arendamine”[1] rõhutas komisjon vajadust luua ühine lennunduspiirkond ELi naabruspoliitika sihtrühmaks olevate ida- ja lõunapoolsete naaberriikidega.

2. Alustatud töö lõppeesmärk on kujundada välja ühtlustatud eeskirjade alusel toimiv ühisturg, mis hõlmab ELi liikmesriike ning nende lõunas ja idas asuvaid partnerriike. 27. juunil 2005. aastal kohtunud transpordinõukogu kinnitas nimetatud eesmärki oma järeldustes ühenduse lennundusalase välispoliitika edasise arengu kohta ning tegi ettepaneku kujundada ELi naaberriikidega ühine lennunduspiirkond välja 2010. aastaks.

3. Pidevalt kasvavasse ühisesse lennunduspiirkonda on Euroopa Liit juba kaasanud Šveitsi, Norra ja Islandi lennundusturu ning seejärel üheksa Lääne-Balkani riigi turud (juunis 2006). Uusim liige on Maroko, kes ühines pärast esimese ELi – Vahemere riikide lepingu allakirjutamist detsembris 2006. Nõukogu palvel alustab komisjon sellesuunalisi läbirääkimisi ka Jordaania ning Iisraeliga ning jätkab kõnelusi Ukrainaga. Lennundusalaste suhete tugevdamine ELi ja tema naaberriikide vahel on Euroopa lennundustööstuse arengu võtmetegur. Ulatudes peaaegu 20 % ühendusevälistest rahvusvahelistest lendudest kõikides turusegmentides (puhkusereisid, külastusturism, ametisõidud), on lennuühenduse tihedus ELi naaberriikidega võrreldav Põhja-Ameerika riikidesse tehtavate lennureiside arvuga. Lisaks lennundusvaldkonna kasvuvõimalustele hoogustab ühine lennunduspiirkond jõuliselt ka piirkondlikku integratsiooni ja majandusarengut, olles täielikult kooskõlas Barcelona protsessi ja naabruspoliitika tegevuskavaga. Samu eesmärke teenib ka hiljuti algatatud projekt Vahemere Liidu loomiseks Barcelona protsessi raames.

4. Ühise lennunduspiirkonna väljakujundamisel Vahemerest lõuna poole jäävate riikidega on ELi oluliseks partneriks Tuneesia. Assotsiatsioonilepinguga[2] sõlmitud Euroopa – Vahemere riikide partnerlus rõhutab vajadust tihendada koostööd transpordisektoris, arendada osapoolte vahelist koostööd õigusnormide ühtlustamisel ning ajakohastada lennujaamade infrastruktuure ja lennuliikluse juhtimist.

5. Seega on Euroopa Liidu muud Vahemere riikidele suunatud meetmed tihedalt seotud kõnealuse projektiga ühise lennunduspiirkonna loomiseks. Ka projekti eesmärk on Vahemere mõlemal kaldal ühine. Vahemere lõunapiirkonna riikidega tehtava lennundusalase koostöö tugevdamiseks algatatud Euroopa Liidu projekti „EUROMED Aviation” raames näitas Tuneesia üles huvi läbirääkimiste alustamiseks Euroopa Ühendusega üldise lennunduslepingu sõlmimiseks. Selline lennundusleping ühendusega avaks uusi võimalusi nii kogu lennundussektorile (lennuettevõtjad, lennujaamade infrastruktuuri-ettevõtjad, maapealse käitluse teenuste osutajad) kui ka lennureisijatele Vahemere mõlemalt kaldalt. ELi liikmesriikide ja Tuneesia vahelistes kahepoolsetes kokkulepetes sisalduvad piirangud, mis praegu kehtivad lennuettevõtjate iganädalaste lendude arvu, lubatud lennuettevõtjate arvu, teenindamiseks avatud lennujaamade ning kohaldatavate hindade suhtes, saaks kaotada, ühtlustades samal ajal ka asjaomaseid õigusnorme.

2. LENNUNDUSSUHETE ARENDAMINE ERITI OLULISE PARTNERIGA

6. Tuneesia majanduslik kaal ja ulatuslikud lennundusalased suhted Euroopa Liiduga teevad temast olulise partneri ühise lennunduspiirkonna kiirel ellurakendamisel vastavalt eesmärkidele, mille nõukogu 2005. aastal püstitas.

7. Euroopa Liit on Tuneesia peamine kaubanduspartner: 73 % riiki imporditud toodetest pärineb Euroopa Liidust, kuhu omakorda suundub 31 % Tuneesia ekspordist. 2006. aastal ulatus kaubavahetuse maht peaaegu 16 miljardi euroni ning Tuneesia oli üks Euroopa Liidu peamisi kaubanduspartnereid Vahemere lõunakalda riikide hulgas.

8. Euroopast lähtub 82 % Tuneesiasse suunduvatest turismireisidest, mis on riigile oluliseks tuluallikaks. Seega on geograafilistel põhjustel ilmne, et Tuneesia turismisektor sõltub suuresti lennundusalastest suhetest Euroopaga. Lisaks on Tuneesia ja ELi lennutransporditurud omavahel tihedalt seotud, millest annavad tunnistust ka 21 lennuteenuste kokkulepet Tuneesia ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahel, mille alusel reisis 2007. aastal lennukiga Euroopast Tuneesiasse ja vastupidi 8,5 miljonit inimest ehk 40 % rohkem kui 10 aastat tagasi. Riikide turgudest olid 2007. aastal suurimad Prantsusmaa (3,5 miljonit lennureisijat), Saksamaa (1,2 miljonit reisijat), Itaalia (1 miljon reisijat), Ühendkuningriik (650 000 reisijat), Belgia (450 000 reisijat) ja Tšehhi Vabariik (300 000 reisijat).

9. 2006. aastal oli Tuneesiasse suunduva rahvusvahelise lennuliikluse kogumaht 10,5 miljonit reisijat, mis rõhutab veelgi Euroopa suhtelist osatähtsust. Kahte kolmandikku kõikidest rahvusvahelistest lendudest teenindasid Tuneesia lennuettevõtjad ning Euroopa ja Tuneesia vahelise lennuliikluse puhul oli see näitaja isegi suurem: 70 % reisidest sellisel võtmetähtsusega turul nagu Prantsusmaa–Tuneesia lennuliinid teenindasid Tuneesia ettevõtjad. Ühenduse suurimate regulaarlennuteenuseid pakkuvate ettevõtjate lennud Tuneesiasse on peaasjalikult suunatud jõukatele klientidele, kuid tagatud on ka vajalik lennuühendus, millega hoida alal jätkuvat huvi oma sõlmlennujaama teenuste vastu. Ühenduse lennuettevõtjad tegutsevad ka puhkuse- ja külastusturismi turul, kuid siin on Tuneesia ettevõtjad praeguse seisuga endiselt ülekaalus.

10. Tuneesia suurim lennuettevõtja on Tunisair, kes teostab 37 % Tuneesia rahvusvahelistest lennureisidest ning teenindas 2006. aastal 3,8 miljonit reisijat. Ettevõtja asutas Tuneesia riik, kellele praegu kuulub 74 % aktsiakapitalist, ülejäänu on käibekapital. Kontsern Tunisair on otseseks või kaudseks tööandjaks peaaegu 8000 inimesele ning tema tegevus hõlmab kõiki lennutranspordiga seotud valdkondi, kaasa arvatud hooldus ja lennujaamade abitööd. Järjest tihenevas rahvusvahelises konkurentsis püsimiseks vajaliku moderniseerimise eesmärgil viis kontsern Tunisair läbi struktuurireformid, mille tulemusena loodi tütarettevõtjad, kus töötab peaaegu 4000 inimest. Kontsernile Tunisair kuulub kolmkümmend lennukit Boeing ja Airbus. Kahekümnel nendest lennukitest ei ole äriklassi, mis näitab turistiklassi reisijate osatähtsust ettevõtja jaoks.

11. Turistiklassi reisijad on sihtrühmaks veel kahele rahvusvahelisi lende sooritavale Tuneesia ettevõtjale, kelleks on Nouvelair ja Karthago Airlines, turismisektori (hotellid, reisibürood) algatusel loodud tellimuslennuettevõtjad.

12. Nouvelair, mille asutas 1989. aastal turismikontsern „Tunisian Travel Services (TTS)”, asub Monastiris ja lendab 120 lennujaama 25 riigis, millest enamik asub Euroopas. Nouvelair’ile kuulub 13 lennukit Airbus, millega 2006. aastal lendas ligikaudu 1,5 miljonit reisijat, mis moodustab 16 % Tuneesia rahvusvaheliste lendude turust. Kontsernile Karthago kuuluv Karthago Airlines loodi 2002. aastal Djerbasse suunduvate ja sealt väljuvate tellimuslendude sooritamiseks ning kasutab renditud lennukeid reisikorraldajate hooajaliste vajaduste katmiseks. Ettevõtja kontrollib 6 % Tuneesia rahvusvahelisest lennundusturust ning on ebatavaline selle poolest, et on börsil noteeritud. Nouvelair’i ja Karthago Airlines’i ärimudelite sarnasus ning asjaolu, et nende lennud lähtuvad kahest eri lennujaamast (Monastir ja Djerba), on andnud neile alust kaaluda võimalusi tihedamate suhete loomiseks või koguni ühinemiseks. Tuneesia lennundusturu selline tugevdamine oleks igati kooskõlas Euroopa Ühendusega sõlmitava lennunduslepinguga ning võimaldaks Tuneesia lennuettevõtjatel kindlustada oma positsioone piirangutest vabastatud lennundusturul tekkiva tihedama konkurentsi tingimustes. Kui turg ühendusega sõlmitava lennunduslepingu tulemusena vabastatakse, ei saaks Tuneesia ametiasutused enam teha Tuneesiasse lendavatele Euroopa ettevõtjatele ettekirjutusi piletihinna suhtes ega vastu seista traditsioonilistele piirangutele ühenduse ettevõtjate omandilise kuuluvuse ja kontrolli kohta.

13. Seega pakub Euroopa ühine lennunduspiirkond Tuneesiaga soodsaid majanduslikke võimalusi nii tarbijate kui ka lennuettevõtjate ja lennujaamade jaoks. Nagu näitas ka projekti „EUROMED Aviation” raames tehtud uuring,[3] on Tuneesia õigusraamistik piisavalt tugev ja arenenud, et võimaldada õigusnormide kiiret lähendamist ühenduse standardite alusel. See on ka ühise lennunduspiirkonna loomise üheks peaeesmärgiks. Euroopa eeskujul on Tuneesia lennundusasutused juba algatanud reformi, millega lahutatakse järelevalve- ja kontrolliülesanded äritegevusega seotud ülesannetest. Samuti on selgunud, et Tuneesia lennuettevõtjate lennundusohutuse ja aeronavigatsiooniteenuste tase on lähedane kõrgeimale Euroopas pakutavale tasemele ja tagatud on õigusnormide vastavus Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni soovituslikele standarditele ja tavadele, Euroopa Lennundusohutusameti määrustele ning Eurocontroli ohutusnõuetele (ESARR). Kõnealusele tööle õigusnormide lähendamiseks ühenduse standarditele andis hoogu ja tuge ka projekt „EUROMED Aviation”, mille raames koostati konkreetselt Tuneesiale suunatud tehnilise abi kava lähtuvalt riigi vajadustest.

3. ÜHENDUSE LÄHENEMISVIISI EELISED JA SELLEST TULENEV LISANDVÄÄRTUS

14. Tsiviillennundussektor (sealhulgas infrastruktuurid, lennuettevõtjad ja muud sellega seotud valdkonnad) hõlmab märkimisväärset osa Euroopa majandusest. Lennuettevõtjad üksi toodavad ligikaudu 0,6 % ELi lisandväärtusest ning annavad tööd rohkem kui 400 000 inimesele (0,4 % kõikidest finantssektorivälistes majandusharudes töötavatest inimestest)[4]. Lennundussektoris kokku töötab Euroopa Liidus ligikaudu 3 miljonit inimest. Ühtse lennundusturu loomine 1990. aastate alguses on tunduvalt kaasa aidanud kõnealuse majandussektori dünaamilisemaks ja tõhusamaks muutmisele ning toonud suurt majanduslikku ja sotsiaalset kasu. Aastatel 1992–2003 kasvas ühendusesiseste lennuliinide arv rohkem kui 40 % võrra. Aastatel 1990–2003 tõusis ühenduse peamiste lennuettevõtjate tootlikkus 87% võrra[5]. Seega tuleks järk-järguline ühinemine ühise lennundusturuga Tuneesiale ainult kasuks ning riik saaks osa Euroopa Liidu positiivsest kogemusest selles valdkonnas. Ühise lennundusturu laiendamine liiklusõiguste liberaliseerimise ja õigusnormide ühtlustamise teel toob kaasa lisandväärtust ka Euroopa lennundussektorile ja selle kasutajatele.

15. Üldjuhul on liikmesriigid siiani Tuneesiaga sõlminud piiravaid lennuteenuste kokkuleppeid, mis reguleerivad turgude avamist, kuid pärsivad lennuettevõtjate ja reisijate võimalusi. Kokkulepetega on kindlaks määratud lennuettevõtjate veomahud, samal ajal ei ole neil aga alati võimalik vabalt piletihindu kehtestada. Samuti ei ole ühenduse lennuettevõtjatel nimetatud kahepoolsete kokkulepete alusel võimalik lennata kõikidest Euroopa lennujaamadest igasse Tuneesia lennujaama. Praegused kahepoolsed lennuteenuste kokkulepped ELi liikmesriikide ja Tuneesia vahel moonutavad liiklusmudeleid ja võivad asetada teatavad ühenduse lennuettevõtjad ja liikmesriikide tarbijad ebasoodsasse olukorda.

16. Üldine kokkulepe Euroopa Ühendusega aitaks seda olukorda parandada ning kokkuleppega kaasnev kasv ELi ja Tuneesia vaheliste otselendude arvus[6] võimaldaks tunduvalt suurendada kaubavahetust ja turistide hulka. Maroko ja Euroopa ühtse turu näitel võib esimestel kokkuleppe rakendamise aastatel oodata lennuliikluse kasvu umbes 15–20 % aastas: mahult tähendaks see aastas umbes 1,5 miljonit reisijat rohkem. Eeldusel et praegused makromajanduslikud ja poliitilised tingimused püsivad, tuleb seda prognoosi Tuneesia turu võimsat kasvupotentsiaali arvestades kindlasti veel positiivses suunas muuta.

17. Eeldatavasti saab suur osa majanduskasust osaks Euroopa lennundustööstusele ja Euroopa majandusele laiemalt. See omakorda hõlbustaks Tuneesia lennuettevõtjate kaasamist olemasolevatesse kaubanduslikesse liitudesse koos ühenduse ettevõtjatega ning võimaldaks arendada integreeritud tooteid ja paremaid teenuseid reisijatele.

18. Lennundusturgude avamisega paralleelselt peab toimuma õigusnormide lähendamine sellistes võtmevaldkondades nagu julgeolek, turvalisus, keskkond ning riigiabi käsitlevad eeskirjad, võimaldades luua tingimused ausaks konkurentsiks eesmärgiga kohaldada Vahemere mõlemal kaldal kõrgeid lennundusstandardeid. Keskkonnaküsimustes peab kokkulepe vastama ühenduse võetud kohustusele edendada lennunduse säästvat arengut. Seepärast on tähtis, et kokkulepe ei piiraks ELi võimalusi kasutada õiguslikke või majanduslikke vahendeid, mille abil vähendada suurenenud lennuliikluse soovimatuid kõrvaltoimeid, mis on seotud eelkõige üleilmse kliimamuutusega ning õhukvaliteedi ja müratasemega lennujaamade ümbruses. On ilmne, et kõige paremini saab Tuneesia õigusnorme Euroopa omadele lähendada just ühenduse tasandil. Selleks on vaja anda Euroopa Komisjonile volitused läbirääkimiste alustamiseks Tuneesiaga üldise lennunduslepingu sõlmimise üle, mille lõppeesmärk on Tuneesia lennundusturu täielik kaasamine Euroopa Liiduga ühisesse lennunduspiirkonda.

19. Ühise lennunduspiirkonna loomine Tuneesiaga võimaldaks soodustada ka piirkondlikku integratsiooni, mis ei hõlmaks mitte ainult lennundussuhteid Euroopa Liiduga, vaid ka lennundusvaldkonna kontakte Vahemere lõunakalda eri riikide vahel. Just sel eesmärgil lisas Euroopa Ühendus Marokoga sõlmitud lennunduslepingusse sätte selle geograafilise laiendamise kohta, mille alusel saavad ühises lennunduspiirkonnas osaleda ka teised riigid, nagu näiteks Tuneesia. Ühelt poolt ELi ja Maroko ning teiselt poolt ELi ja Tuneesia vaheliste lennundussuhete liberaliseerimine võib viia lennundusturgude avamiseni ka Tuneesia ja Maroko vahel. Ehkki Vahemere lõunakalda riikidega sõlmitavate lennunduslepingute eesmärgid on samad ning nad on omavahel seotud, on praeguses etapis ilmselt parem pidada läbirääkimisi iga riigiga eraldi, eelkõige selleks, et arvestada ELi naabruspoliitika põhimõtteid ning vastu tulla kõnealuste riikide soovile omada „kahepoolseid erisuhteid” Euroopa Liiduga, mis võimaldavad ka suuremat paindlikkust ja arvestamist konkreetse lepingupartneri vajadustega.

20. Komisjonile antud volitused läbirääkimiste alustamiseks Tuneesiaga oleksid muu hulgas tõestuseks, et Euroopa Liit on kindlalt otsustanud ellu viia nõukogu 2005. aastal seatud eesmärgid ning avada oma lennundusturu koos kõikide naaberriikidega, tingimusel et paralleelselt toimub õigusnormide lähendamine. Seega edendaks ühise lennunduspiirkonna loomine Tuneesiaga piirkondlikku koostööd ja kõikide Vahemere lõunakalda riikide lennundusturgude integratsiooni.

4. JÄRELDUSED

21. Eelöeldut arvesse võttes peab komisjon oluliseks pakkuda Tuneesiale võimalust senisest tihedamaks koostööks tsiviillennunduse alal. Üldine lennundusleping Tuneesiaga hõlmaks ühest küljest traditsioonilisi lennuteenuste kokkulepete valdkondi, kuid looks ka avaraid arenguvõimalusi pakkuva raamistiku koostööks julgeoleku, turvalisuse ja lennuliikluse korraldamisega seotud õigusnormide lähendamise alal ning hõlbustaks asjaomaste riikidega tehtavat tööstuskoostööd.

22. Tsiviillennundussektor pakub märkimisväärseid uusi võimalusi edasiseks tihedamaks koostööks kogu transpordisektoris ning tulusaid väljavaateid nii Tuneesiale kui ka ELile. Seepärast tuleb nüüd teha jõupingutusi lennutranspordi muutmiseks ELi ja Tuneesia vahelise koostöö üheks peamiseks valdkonnaks, mis annaks Tuneesiale uusi võimalusi integreeruda ühenduse struktuuride ja Euroopa turuga.

23. Kõnealune leping on tähtis samm Euroopa Liidu ja selle Vahemere-äärsete naaberriikide ühise lennunduspiirkonna loomise suunas, mis on üks ühenduse poliitika põhieesmärke lennundusalaste välissuhete valdkonnas ning ka ELi üldise välispoliitika oluline osa. Lennundusalane leping Tuneesiaga tooks kaasa nii poliitilist kui majanduslikku lisandväärtust ning oleks teistele Vahemerest lõuna poole jäävatele riikidele eeskujuks sarnaste lepingute sõlmimisel, aidates seeläbi kaasa nende riikide piirkondlikule integratsioonile.

24. Eelöeldut arvesse võttes teeb komisjon nõukogule ettepaneku volitada komisjoni alustama läbirääkimisi üldise lennunduslepingu sõlmimiseks eesmärgiga luua ühine lennunduspiirkond Tuneesiaga. Komisjon teeb tihedat koostööd liikmesriikide ja kõikide huvitatud isikutega nõukogu otsuse eelnõus esitatud eesmärkide täpsustamiseks ja saavutamiseks.

[1] KOM(2005) 79 (lõplik), 11.3.2005.

[2] ELi assotsiatsioonileping Tuneesiaga kirjutati alla juulis 1995.

[3] Projekti „EUROMED Aviation” aruanne Tuneesia kohta (nr MED 2006/132-039)

[4] Eurostat, „ Statistiques en bref ”, 37/2005, ISBN 1561-4840

[5] Komisjoni teatise „Ühenduse lennundusalase välispoliitika programmi arendamine” lisa (KOM(2005) 79 (lõplik)).

[6] Pärast Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu allakirjutamist Marokoga detsembris 2006 kasvas lennuliiklus 18 % võrra ning Euroopa Liidu ja Maroko vahelistel lendudel reisis 2007. aastal peaaegu 8 miljonit inimest.