EUROOPA KOMISJON Brüssel,29.11.2016 COM(2016) 742 final Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta

(Madalmaade taotlus – EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail)



SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST 1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (edaspidi „EGFi määrus“). 2.12. juulil 2016 esitasid Madalmaad taotluse EGF/2016/005 NL/ Drenthe Overijssel Retail, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) alla kuuluvas majandussektoris Madalmaades, NUTS 2. tasandi piirkondades NL13 - Drenthe ja NL21 - Overijssel. 3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE EGFi taotlus EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail Liikmesriik Madalmaad Asjaomased piirkonnad (NUTS 2. tasand) NL13 - Drenthe NL21 - Overijssel Taotluse esitamise kuupäev 12. juuli 2016 Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev 12. juuli 2016 Lisateabe nõudmise kuupäev 15. juuli 2016 Lisateabe esitamise tähtaeg 6. september 2016 Hindamise lõpuleviimise tähtaeg 29. november 2016 Sekkumiskriteerium EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt b

Asjaomaste ettevõtjate arv 6 Majandussektor(id) (NACE Revision 2 osa) Osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) Vaatlusperiood (üheksa kuud) 1. august 2015 – 1. mai 2016 Koondamiste arv vaatlusperioodil (a) 1 096 Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b) 0 Koondamisi kokku 1 096 Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv 1 096 Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv 800 Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv 0 Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes) 2 910 000 EGFi rakendamise eelarve (eurodes) 121 250 Kogueelarve (eurodes) 3 031 250 EGFi toetus eurodes (60 %) 1 818 750 TAOTLUSE HINDAMINE Menetlus 4.Madalmaade ametiasutused esitasid taotluse EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail 12. juulil 2016, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal päeval ja palus Madalmaade ametiasutustelt lisateavet 15. juulil 2016. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 29. novembril 2016. Taotluse rahastamiskõlblikkus Asjaomased ettevõtted ja toetusesaajad 5.Taotlus esitati, sest NACE Revision 2 osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) alla kuuluvas majandussektoris koondati 1 096 töötajat. Koondamised toimusid NUTS 2. tasandi piirkondades NL13 - Drenthe ja NL21 - Overijssel. Ettevõtjad ja nende koondatud töötajate arv vaatlusperioodil Aktiesport (Drenthe) 41 Perry Sport (Drenthe) 19 Aktiesport (Overijssel) 84 Perry Sport (Overijssel) 36 Dolcis (Drenthe) 19 Scapino (Drenthe) 209 Dolcis (Overijssel) 44 Scapino (Overijssel) 213 Manfield (Drenthe) 11 V&D (Drenthe) 125 Manfield (Overijsse) 27 V&D (Overijssel) 268



Ettevõtjaid kokku: 6 Koondatuid kokku: 1 096 Tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku: 0 Toetuse saamise nõuetele vastavaid töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku: 1 096 Sekkumiskriteeriumid 6.Madalmaade ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti b kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, mille kohaselt on fondist abi saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul mõne liikmesriigi ettevõtetes, kes tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasandil määratletud majandussektoris ja asuvad NUTS 2. tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas. Kokku toimus 1 096 koondamist NUTS 2. tasandi piirkondades NL13 - Drenthe ja NL21 - Overijssel. Taotluse aluseks olev üheksakuuline vaatlusperiood on ajavahemik alates 1. augustist 2015 kuni 1. maini 2016. Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine 7.Kõik 1096 koondatud töötajat on arvestatud alates kollektiivsest koondamisest teatamise kuupäevast, mil tööandja teavitas vastavalt nõukogu direktiivi 98/59/EÜ artikli 3 lõikele 1 pädevat asutust kirjalikult kavandatavast kollektiivsest koondamisest. Madalmaade ametiasutused on enne komisjoni hindamise lõpetamise kuupäeva kinnitanud, et need 1 096 töötajat on tõepoolest koondatud. Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad

8.Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 1 096. Koondamiste seos määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud üleilmse finants- ja majanduskriisiga 9.Selleks et näidata koondamiste seost määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga, väidavad Madalmaad, et jaemüügisektoris on kriis. Nimetatud sektoris toimusid põhimõttelised muudatused ja seal esineb ikka veel suuri raskusi nendega kohanemisel. Need raskused on avaldanud sektori tööhõivele olulist negatiivset mõju. 10.Paaril viimasel aastal on tarbijate suhtumises toimunud märkimisväärsed muudatused, näiteks on vähenenud müük keskmises hinnakategoorias ja kasvanud internetiostude populaarsus. Uute, kesklinnast väljaspool asuvate ostukeskuste rajamine paljudesse Hollandi linnadesse ja tarbijate vähenev usaldus majanduse vastu mõjutasid samuti negatiivselt traditsioonilise jaemüügisektori positsiooni. 11.Madalmaad väidavad, et Hollandi finantssektor kui ülemaailmsel tasandil tegutseja peab järgima rahvusvahelisi eeskirju, sealhulgas rahaliste reservide eeskirju, et vastata rahvusvahelistele standarditele. Sellest tulenevalt on pankadel vähem ressursse majanduse rahastamiseks kui enne. 12.Madalmaad väidavad, et pangad on muutunud ettevaatlikumaks krediidi andmisel ettevõtetele. Kõikide jaemüügisektoris toimunud pankrottide puhul ei olnud võimalik korraldada täiendava krediidi andmist või krediidi ümberkorraldamist. Selle tingisid rangemad panganduseeskirjad, mida rakendati finants- ja majanduskriisi tulemusena. Hiljutine analüüs näitab, et Hollandi suuremad pangad annavad järjest vähem laenu. 13.Suuremate kaubamajade kehv finantsseisund muutis võimatuks investeeringud teistesse poemudelitesse, et teha vajalikud muudatused ja olla jälle konkurentsivõimeline. 14.Praegu on NACE 47. sektoris toimunud koondamistega seoses esitatud 6 EGFi taotlust, kõiki neid taotlusi põhjendati ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga. Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused 15.Ehkki Hollandi tööturg on aeglaselt kriisist toibumas, on selle mõju teatud sektorites ikka veel tunda. Mõned sektorid, näiteks jaemüügisektor, on finants- ja majanduskriisi tagajärgede all hakanud kannatama alles hiljuti. 16.Eelnimetatud negatiivsete arengute peamiseks põhjuseks jaemüügisektoris on finants- ja majanduskriisi tagajärjel toimunud tarbijate sissetulekute vähenemine koostoimes nende võlakoormaga. Samuti on vähenemas tarbijate usaldus ja nende ostujõud. Esimesel perioodil kannatasid finants- ja majanduskriisi tagajärgede all ainult väiksemad kaubamajad, hiljuti aga on raskustesse sattunud ka suuremad kaubamajad. 17.Hollandi jaemüügisektoris võis viimastel kuudel täheldada arvukaid koondamisi. Sektori suurimad kaubamajad kannatavad pankrottide tagajärgede all, mis on tinginud kokku 27 052 koondamist ajavahemikul 2011–2015. 18.Finants- ja majanduskriisi ajal langesid tarbijate usalduse näitajad kõigepealt ajavahemikul 2011–2013. 2014. aastal taastus usaldus mõnevõrra, ent oli ikka negatiivne. 2014. aastal jaemüügisektoris tarbekaupade müük mõnevõrra (+1 %) taastus, sama suundumust oli näha tarbijate usalduse puhul. 19.2016. aastal on tarbijate usalduses jälle toimunud langus. Jaemüügisektoris müüdud kaupade mahud järgisid seda mustrit, langedes –2%lt (2011) –4%ni (2013). 2014. aastal toimus tänu internetiostudele mõningane taastumine.. Ent ostud jäävad siiski 2,7 % allapoole 2008. aasta tasemest – sellel aastal algaski majanduskriis. 20.Jaemüügikaupade tarbimine, eelkõige keskmise hinnaklassi toodete valiku osas kannatab ikka veel kriisi tagajärgede all. Siin on peamiseks põhjuseks tarbijate sissetulekute jätkuv vähenemine ja nende vähenenud suutlikkus osta tarbekaupu. Nagu juba mainitud, ei ole dünaamiline ostujõu areng ajavahemikul 2008–2013 sissetulekute puhul täheldatud negatiivsest suundumusest veel taastunud. 21.Seda väheneva ostujõu negatiivset mõju süvendab keskmise Hollandi majapidamise suur võlakoormus. Enamik nimetatud võlgadest on seotud hüpoteekidega. Majapidamiste võlgnevustel ja väheneval usaldusväärsusel oli tugevalt negatiivne mõju jaemüügisektorile. 22.Kriisi algusest peale on pankrotti läinud 5 200 jaemüügipoodi, alles hiljuti sattusid pankrotilainesse suurimad kaubamajad. 23.Mõned suurimad jaemüügipoed läksid pankrotti 2015. aasta lõpuks. Ühes analüüsis on välja toodud jaemüügisektoris aastate jooksul toimunud 10 suurimat pankrotti, suletud filiaalide/poodide arv ja kaotatud töökohtade arv. Pankrotid algasid juba kriisi keskel (2011–2013), tabades kõigepealt väiksemaid jaemüügikette ja praegu (2015–2016) ka suuremaid. Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele 24.Mõlemas provintsis on jaemüügisektor üks suurimatest sektoritest piirkondlikus majanduses. Näitajatest ilmneb, et kaubandussektor (mis hõlmab ka jaemüügisektorit) on suuruselt teine sektor Drenthes (2015. aastal oli sektoris 7 800 filiaali ja 37 410 töökohta) ning suurim sektor Overijsselis (19 400 filiaali ja 104 000 töökohta). 2013. aastast alates on filiaalide arv Drenthes pidevalt vähenenud.

25.Nii Drenthe kui ka Overijssel kannatavad märkimisväärselt eelkõige jaemüügisektoris toimunud pankrottide tõttu. Tööhõive osakaal kõnealuses sektoris on märkimisväärne mõlemas provintsis ja seetõttu on töökohtade kadumisel tugevalt negatiivne mõju mõlema piirkonna majandustele. Eelkõige avaldab piirkondlikule majandusele tugevalt negatiivset mõju poodide kadumine kesklinnapiirkondadest. 26.Overijsseli provintsis on kaubanduses märgata kerget paranemistrendi nii filiaalide kui ka töökohtade arvu osas. See paranemine on peamiselt tulenenud toidukaupade filiaalidest, supermarketitest ja internetiostudest. Koondamised on aset leidnud teistes jaemüügisektori filiaalides (näiteks toiduks mittekasutatavad jaemüügikaubad, kultuuri- ja vabaajakaubad, informatsiooni- ja kommunikatsiooniseadmete poed, majapidamisseadmete poed). 27.Töökohtade koguarv Drenthes väheneb ikka veel, sellal kui Overijsselis võis 2015. aastal täheldada väikest taastumist töökohtade osas võrreldes 2013. aastaga, kui kadus suurim hulk töökohti. 28.Pankrottide arvul jaemüügisektoris on märkimisväärne mõju mõlema provintsi majandusele ja tööjõuturule. Jaemüügisektori osakaal Drenthe ja Overijsseli kogutööhõives jääb vahemikku 17–19 %. Töökohtade areng (2015–2016) tarbijateenuste sektoris, mis hõlmab ka jaemüüki, jääb Drenthes ja Overijsselis 1 % allapoole Hollandi keskmisest näitajast. 29.Nii Drenthes kui Overijsselis võib täheldada töökohtade koguarvu vähenemist. Sellele arengule on kaasa aidanud koondamised jaemüügisektoris. 30.2015. aastal kasvas jaemüügisektoris töötushüvitiste saajate koguarv Drenthes 410 ja Overijsselis 905 inimese võrra. Kuni 2016. aasta märtsini oli nimetatud kasv 711 Drenthes ja 1 435 Overijsselis. Mitmed kaubamajad läksid pankrotti 2015. aasta lõpuks ja 2016. aasta alguseks. 2016. aasta esimese kolme kuu jooksul võis täheldada töötushüvitiste saajate järsku kasvu võrreldes kogu 2015. aastaga. Kokku pidid 15 kuu jooksul taotlema töötushüvitist 1 121 töötut inimest Drenthes ja 2 340 töötut Overijsselis. Kui võtame arvesse kaubandussektorit, sealhulgas jaemüüki, siis on need näitajad veelgi murettekitavamad. 31.Viimasel aastal töötuks jäänud inimeste koguarv suurenes Overijsselis märkimisväärsemalt kui Drenthes. Jaemüügisektoriga seotud koondamised olid ettenägematud. Mõned suured kaubamajad kannatasid varem finants- ja majanduskriisi negatiivsete tagajärgede all, ent nende pankrott ei olnud võimalik ette näha, eelkõige niivõrd lühikese etteteatamise ja suure koondamiste arvuga. Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad 32.Meetmetes osalevate koondatud töötajate hinnanguline arv on 800. Kõnealused töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt:



Kategooria Sihtrühma kuuluvate

toetusesaajate arv* Sugu: Mehed: 570 (71,2 %) Naised: 230 (28,8 %) Kodakondsus: ELi kodanikud: 800 (100 %) ELi mittekuuluvate riikide kodanikud 0 (0 %) Vanuserühm: 15–24aastased: 492 (61,5 %) 25–29aastased: 45 (5,6 %) 30–54aastased: 198 (24,8 %) 55–64aastased: 64 (8,0 %) üle 64 aasta vanused: 1 (0,1 %) * % ümardatud. Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus 33.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid. 34.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest. –Arvelevõtmine: selle meetme abil mõõdetakse osalejaid vastavalt nende võimetele, potentsiaalile ja tööväljavaadetele. Iga arvelevõtmine hõlmab ka nõustamist. –Abi töö otsimisel ja juhtumikorraldus: see meede algab koondatute vajadustele vastavalt kohandatud programmi pakkumisega. See hõlmab muu hulgas üleviimisdokumentide koostamist, intensiivset tööotsimise koolitust, töömesside korraldamist ja intensiivset kontakteerumist tööandjatega. –Liikuvusmeede: see meede kujutab endast paindlikku tööbörsi tööotsijatele ja tööandjatele, kus pakutakse ajutist tööd. Kõnealune teenus võimaldab tööjõudu paindlikult kasutada. Selle abil pakutakse töökogemust (ümberõppinud) töötajatele ja aidatakse neil end uutele tööandjatele tutvustada. –Töökohavahetuse toetamine: selle meetme abil pakutakse tööalast suunamist, tööalast nõustamist ja pädevusega seotud koolitust.

–Koolitus ja ümberõpe: selle meetme abil pakutakse koolitust, ümberõpet ja muid haridusega seotud võimalusi jaemüügisektorile ja uutele kutseprofiilidele, näiteks transport, IT teenused, tehnilised erialad ja muu. –Ettevõtluse edendamise koolitus ja juhendamine: mõned osalejad saavad kasutada omandatud ärialaseid oskusi ja kogemusi oma ettevõtte loomiseks. Selle meetme abil pakutakse neile koolitust ja juhendamist, arendades nende oskusi, koostades jätkusuutliku äriplaani ja juhtides neid läbi õigusmenetluste. –Ettevõtluse edendamise toetus: selle meetme abil antakse toetust investeerimiskulude katmiseks, kui osaleja omandab vajalikud oskused ja tal on jätkusuutlik äriplaan. 35.Eelnimetatud meetmete pakett lisatakse koondatud töötajatele pakutavatele tavateenustele. Need meetmed on individuaalsed ja suunatud koondatud töötajale. Eelarveprognoos 36.Hinnangulised kogukulud on 3 031 250 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 2 910 000 eurot ning ettevalmistuste, haldamise, teavitamise ja reklaami, kontrolli ja aruandlusega seotud kulusid summas 121 250 eurot. 37.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 1 818 750 eurot (60 % kogukuludest). Meetmed Osalejate hinnanguline arv Hinnanguline kulu osaleja kohta*

(eurodes) Hinnangulised kogukulud (eurodes) Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed) Arvelevõtmine 800 356 285 000 Abi töö otsimisel ja juhtumikorralduses (Trajectbegeleiding reintegratie) 800 1 006 805 000 Liikuvusmeede (Mobiliteitspool) 200 3 310 662 000 Töökohavahetuse toetamine (Outplacement begeleiding) 50 1 600 80 000 Koolitus ja ümberõpe (Scholing en cursussen) 180 3 611 650 000 Ettevõtluse edendamise koolitus ja juhendamine (Promotie, cursussen en begeleiding ondernemerschap) 25 2 120 53 000 Ettevõtluse edendamise toetus (Toelage ondernemerschap) 25 15 000 375 000 Vahesumma (a): Protsent individuaalsete teenuste paketist: – 2 910 000 (100 %) Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) 0 0 0 Vahesumma (b): Protsent individuaalsete teenuste paketist: – 0 (0 %) EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed 1. Ettevalmistav tegevus – 0 2. Haldamine – 30 312 3. Teavitamine ja reklaam – 60 625 4. Kontroll ja aruandlus – 30 313 Vahesumma (c): Protsent kogukuludest: – 121 250 (4 %) Kogukulud (a + b + c): – 3 031 250 EGFi toetus (60 % kogukuludest) – 1 818 750 * Näitajad on ümardatud. 38.Madalmaade ametiasutused kinnitasid, et ei näe ette toetuste ja subsiidiumide maksmist. 39.Madalmaade ametiasutused kinnitasid ka, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 15 000 eurot ühe toetusesaaja kohta. Kulude rahastamiskõlblikkuse periood 40.Madalmaade ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 22. augustil 2016. Seega võib nende meetmete kulude katteks saada EGFist toetust alates 22. augustist 2016 kuni 12. juulini 2018. 41.Madalmaade ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 22. augustil 2016. Ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulude katteks võib seega anda EGFi rahalist toetust alates 22. augustist 2016 kuni 12. jaanuarini 2019. Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega 42.Riikliku kaasrahastamise allikad on kahe asjaomase provintsi kohalikud omavalitsused ja kõnealuse sektori esindajad. Nad kaasrahastavad 40 % kuludest. 43.Madalmaade ametiasutused on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest. Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või tööturu osapoolte ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord 44.Madalmaade ametiasutused on andnud teada, et taotlus, eelkõige kooskõlastatud individuaalsete teenuste pakett on koostatud sidusrühmade, sotsiaalpartneritega ning jaemüügisektori ja asjaomaste piirkondade esindajatega konsulteerides. 45.Tööturuamet (UWV), kes vastutab koondatud töötajate arvelevõtmise eest, konsulteeris koondatud töötajatega. Kõnealuse probleemi olemust ja suurust analüüsiti tööturuametiga.

46.Asjaomase sektori ja piirkondade (provintside) esindajatega korraldati mitu koosolekut. Samuti koostati plaan, et suurendada koondatud töötajate võimalusi uue töökoha leidmiseks. Juhtimis- ja kontrollisüsteemid 47.Taotlus sisaldab juhtimis- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. See on identne Euroopa Sotsiaalfondi struktuuriga. Kõnealuste tegevustega seotud kulud on lisatud projekti kogukuludesse. Madalmaade ametiasutused on komisjonile teatanud, et juhtimist hakkab läbi viima sotsiaal- ja tööhõiveministeeriumi allasutus (Agentschap SZW). 48.Finantskontrolli hakkab teostama Hollandi ettevõtlusamet (RVO, Rijksdienst voor Ondernemend Nederland) kui sertifitseerimisasutus. Sõltumatu auditeerija on rahandusministeeriumi all tegutseva auditiameti direktor. 49.Sotsiaal- ja tööhõiveministeerium ei ole ette näinud eraldi eelarvet kõnealuse projekti poliitikaosa jaoks. Seda peetakse nende töö osaks. EGFi meetmete eest vastutab üldiselt tööandjate regulatsiooni osakond. Asjaomase liikmesriigi kohustused 50.Madalmaade ametiasutused on esitanud kõik vajalikud kinnitused seoses järgmisega: –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid; –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud; –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine; –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele. MÕJU EELARVELE Eelarvet käsitlev ettepanek 51.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). 52.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 1 818 750 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest. 53.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 13. Seotud õigusaktid 54.EGFi kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 1 818 750 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale. 55.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.

Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta

(Madalmaade taotlus – EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006, eriti selle artikli 15 lõiget 4, võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, eriti selle punkti 13, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda. (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). (3)12. juulil 2016 esitasid Madalmaad taotluse, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega Euroopa Ühenduse majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori NACE Revision 2 osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) alla kuuluvas majandussektoris statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuri NUTS 2. tasandi piirkondades NL13 - Drenthe ja NL21 - Overijssel Madalmaades. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13. (4)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Madalmaade ametiasutuste taotluse alusel rahalist toetust summas 1 818 750 eurot. (5)Selleks et minimeerida EGFi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 1 818 750 eurot. Artikkel 2 Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [the date of its adoption]. Brüssel,