Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa missioonid“

(2022/C 301/05)

Raportöör: Markku MARKKULA (FI/EPP), Uusimaa maavanem Viitedokument: Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele teemal „Euroopa missioonid“ COM(2021) 609 final

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

1. väljendab heameelt ELi missioonide kui komisjoni kooskõlastatud jõupingutuse üle koondada vajalikud vahendid rahastamisprogrammide, -poliitika ja -regulatsiooni ning muu tegevuse näol, et kaasata ja mobiliseerida avalik ja erasektor, ettevõtjad ja investorid ning kodanikud, et saavutada tõeline ja kestev mõju, et edendada uute lahenduste ja lähenemisviiside kasutuselevõttu ühiskonnas. Komitee rõhutab vajadust kaasava lähenemisviisi järele, mille puhul tuleks territoriaalse ühtekuuluvuse edendamiseks ja kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks kasutada ELi missioone koos kogu ELi hõlmavat ühtekuuluvuspoliitikaga ja kõiki muid ELi rahastamisvahendeid;

2. rõhutab, ( 1 ) et Euroopa tuleviku konverentsi silmas pidades on Euroopa missioonid kui uus ja oluline vahend põletavate ühiskondlike probleemide lahendamiseks ELi mõju ja usaldusväärsuse tõeline proovikivi. Need peavad olema laialdaselt õiguspärased ja tunnustatud. Nagu Euroopa Komisjon on rõhutanud, on linnadel ja piirkondadel koos kõigi oma sidusrühmade ja kodanikega otsustav tähtsus ELi missioonide ambitsioonikate eesmärkide saavutamisel;

3. kordab oma avaldust ( 2 ) toetada ELi missioonide rakendamist kui julgeid samme ühiskondlike probleemide lahendamiseks ning rõhutab vajadust tõhusa mitmetasandilise valitsemissüsteemi järele, mis ühendaks missioonid struktuurifondide kaudu kohalike ja piirkondlike arengustrateegiate, aruka spetsialiseerumise strateegiate, COVIDi taastemeetmete ja innovatsiooni rahastamisega;

4. nõuab tungivalt, et ELi ja liikmesriikide peamised otsustajad reageeriksid Ukraina olukorrale kiiresti ja otsustavalt, sealhulgas ELi missioonide, eelkõige linnu puudutava missiooni käivitamisel. Taasterahastu „NextGenerationEU“ vahenditest ja muudest avaliku sektori rahastamisallikatest rahastamise kriteeriumid peavad olema paindlikult suunatud sellele, et osa linnu puudutava missiooni tegevustest aitaks kiirendada Euroopa energiasüsteemi üleminekut. Need peaksid toetama avaliku ja erasektori teadusuuringuid uute energiasüsteemilahenduste väljatöötamisel. Eelkõige saavad linnad ja muud avaliku sektori osalejad kasutada koos ettevõtjatega uuenduslikke riigihankeid, et kiirendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu ning luua kestlikke ja uuenduslikke energialahendusi, millega asendada praegu Venemaalt ELi liikmesriikidesse ostetavaid fossiilkütuseid;

5. väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa missioone käsitlevas teatises ( 3 ) tunnistatakse asjakohaselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsust nii Euroopa missioonide elluviimise kui ka kujundamis- ja teabevahetusetapis;

6. rõhutab, et teadmiste ja oskusteabe koosloomist arvestades peab Euroopa missioonide rakendamine põhinema igapäevasel tööl, keskendudes linnade ja piirkondade protsesside arendamisele ja uuendamisele. See loob süsteemse koostoime ELi ühtekuuluvuspoliitikaga, struktuurifondide ja muude sihtotstarbeliste vahendite kasutamisega. See näitab ka kogu maailmas piirkondade ja kohalike kogukondade potentsiaali ning omavalitsuste rolli sihipäraste muutuste elluviimisel;

ELi missioonid kui uus ambitsioonikas vahend suurte ühiskondlike probleemide lahendamiseks

7. tunnistab, et ELi missioonid peaksid kujunema „uueks“ ja „oluliseks“ vahendiks, ning ka Euroopa Komisjon märgib, et ELi missioonid on uus viis tuua konkreetsed lahendused mõnele meie ees seisvatest suurimatest probleemidest, andes 2030. aastaks konkreetseid tulemusi ja mõju, omistades teadusuuringutele ja innovatsioonile uue rolli koos uute valitsemis- ja koostöövormidega ning kaasates kodanikke; ( 4 )

8. tuletab meelde, et iga ELi missiooniga seoses tuleks koostada selge tegevuskava ning luua süsteemne uus mitmetasandiline lähenemisviis ja metoodika tegevuste katsetamiseks, nende jaoks prototüüpide loomiseks ning nende järelevalveks ja laiendamiseks kõigil valitsemistasanditel. Erilist tähelepanu tuleb pöörata tegevusportfellide loomisele nii ELi kui ka kohalikul/piirkondlikul tasandil ning nende tulemuslikule levitamisele kavandamise ja rakendamise kõigis etappides. See nõuab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist ja osalemist ning partnerlusi tõhusate uuenduslike juhtimiskogemuste jagamisel;

9. juhib tähelepanu vajadusele eraldada kohalikule ja piirkondlikule tasandile vahendeid missioonide rahastamiseks, et jõuda ühiselt mittestandardse läbimurdeni paljudes ummikolukordades, mis liiga sageli takistavad asjakohaste edusammude tegemist uute lahenduste ja mõju saavutamisel. Selleks on vaja uusi Euroopa partnerlusi, mis põhinevad aruka spetsialiseerumise strateegiates määratletud kohalikel ja piirkondlikel huvidel. ELi missioonid peaksid kasutama komitee ja Teadusuuringute Ühiskeskuse ühise katseprojekti „Piirkondliku innovatsiooni partnerlused“ kogemusi;

10. julgustab ELi missioone rõhutama edusamme inimlikkuse ja inimkesksuse suunas, mille puhul jätkusuutlikkus kõigis selle mõõtmetes – ökoloogiline, majanduslik, sotsiaalne ja kultuuriline – on ELi missioonide ambitsioonikate eesmärkide saavutamisel muutuste tõukejõud. Elukvaliteeti saab parandada ainult siis, kui tehakse teadlikku koostööd keerukates üksustes. Sellega seoses tuleb leida parem tasakaal materiaalse ja immateriaalse heaolu vahel Euroopas ja kogu maailmas. Loodus võimaldab meie planeedil elada. Tuleb austada inimsõltuvust loodusest;

11. rõhutab, et ELi missioonidel tuleb ühiselt luua uusi tegutsemisviise. Areng eeldab, et kõik osalejad õpivad uusi pädevusi, integreerides tehnoloogia ja teadusuuringud inimkeskse lähenemisviisiga, pühendudes ühiste rohe- ja digipöörde protsesside rakendamisele ning kindlustades juurdepääsu vajalikele ressurssidele. Nõuded on olulised hästitoimivate kohalike ja piirkondlike teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni ökosüsteemide kujundamisel, mis loovad uusi uuenduslikke teadmussildu, et ühendada tipptasemel Euroopa teadmiste loojaid kohalike ja piirkondlike eluslaborite ning muude katsekeskustega, samuti tutvustamistegevusega, nagu majakaprojektid. Nende abil saavad kõik linnad ja piirkonnad luua võrdlusõppeprotsesse ja mõttekaaslaste võrgustikke, et kasutada arukate ja jätkusuutlike tavade eestvedajate kontseptsioone ja lahendusi;

12. juhib tähelepanu sellele, et kohalik ja piirkondlik valitsemine, tulevikusuundade analüüs ning suuremad investeeringud teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni on nurgakivid, millele toetuvad ELi missioonide portfellid, mis koosnevad professionaalsel viisil kooskõlastatult kavandatud meetmetest Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. ELi missioonide kooskõlastatud kavandamine suurendab koostööd, motivatsiooni ja suutlikkust, st konkurentsivõimet, luues ühiselt uusi portfelle ja meetmeid. Kooskõlastatud kavandamine hõlmab paljusid paralleelseid samme ja mitmetasandilisi tegevusi eri süsteemides. Kaasata tuleb nii avaliku kui ka erasektori rahastamisvahendid ning tuleb toetada eelkõige vähem arenenud piirkondi, et julgustada kõiki piirkondi täiustama oma teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni süsteeme ning aitama kaasa ELi missioonide elluviimisele;

13. tuletab meelde, et komiteel on ELi missioonide elluviimisel väga oluline roll oma kuue komisjoni ja selliste kampaaniate kogemuste kaudu, nagu „Roheline kokkulepe kohalikul tasandil“ ja „Euroopa ettevõtluspiirkond“, märkides, et komitee kujutab endast loomulikku juurdepääsupunkti koostööks avaliku ja erasektori, tööstuse ja teenuste sektori ning kodanikega;

Linnade ja piirkondade roll ELi missioonides

14. rõhutab kooskõlas volinik Mariya Gabrieli ja komitee vahel 2020. aastal sõlmitud ühise tegevuskavaga, et komitee koos liikmesriikide ning Euroopa piirkondade ja linnadega on valmis täitma aktiivset rolli mitmetasandilise valitsemissüsteemi loomisel, et saavutada ELi missioonide eesmärgid. Vajaliku arengu tagamiseks võetavad meetmed põhinevad piirkondlikel kohapõhistel innovatsiooni ökosüsteemidel ja aruka spetsialiseerumise strateegiatel (S3/S4);

15. võib mõjutada ELi missioonide üldisi protsesse, teavitada otsusetegijaid, mobiliseerida piirkondi ja linnu eri viisidel aktiivselt panustama jne. ELi missiooni kavadel on tugev piirkondlik ja kohalik kohapõhine mõõde ning rakendusmehhanismid hõlmavad ettepanekuid, mille keskmes on piirkonnad ja linnad ning nende teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni ökosüsteemid. Seega saab komitee teha ulatuslikku koostööd kõigi partneritega, et tagada selle uue alt üles suunatud poliitikavahendi soovitud mõju;

16. on nõus – kasutades komitee kõiki üksikute missioonide teemade eest vastutavaid komisjone – aitama kaasa võimalikult paljude linnade ja piirkondade kaasamisele, tagamaks, et kohalik ja piirkondlik tasand toetaks ELi missioone, a) rakendades teavituskampaaniaid, otsest dialoogi ning muid ühiseid avatud ja interaktiivseid kaasamisprotsesse, mis on suunatud eri rühmadele, sealhulgas ka alla 18-aastatele, b) ergutades eesrindlikke kogukondi katsetama uuenduslikke lahendusi oma tegelikus töös; c) innustades näidiskogukondi aitama kaasa uuenduslike lahenduste ulatuslikule kasutuselevõtule ja laiendama parimaid lahendusi üleeuroopaliseks kasutamiseks; d) tagades, et Euroopa piirkondade mitmekesisus oma mitmesuguste sidusrühmade ja kodanike kogukondadega oleks laialdaselt kaasatud missioonide elluviimise tegevusse;

17. kutsub liikmesriike üles toetama ELi missioonide elluviimist, luues koostoimet riiklike ja piirkondlike programmidega ning hõlbustades juurdepääsu ELi ja riiklikule rahastamisele;

18. rõhutab vajadust tagada, et kõigil linna- ja maa-asulatel ja -piirkondadel (tulemuslikud, keskmised või mahajääjad) on piisav vabadus teha oma kogukondades uuendusi ning neid toetatakse asjakohaste õppeprotsesside kaudu, mis võimaldavad neil toimida ka platvormidena mitme osalejaga teenuseosutajatele, kes toetavad teisi, sealhulgas kõiki osalejate rühmi. Kohalikke/piirkondlikke väärtusloomeprotsesse tuleb korraldada tõhusate ühiste väärtusahelate ja väärtusvoogude tasandil, arendades edasi ökosüsteeme;

19. rõhutab, et ambitsioonikad eesmärgid nõuavad otsustava eeltingimusena otsustajatelt, ametnikelt ja innovatsioonispetsialistidelt pädevuse omandamist, et tegutseda muutuste elluviijana uute teadmiste ja oskuste omandamisel. Kolm määrava tähtsusega protsessi on a) linnade ja piirkondade praktilised õppeprotsessid, keskendudes missiooniga seotud tegevuste integreerimisele muudesse kohalikesse tegevustesse, mis on osa tavapärasest strateegilisest ja operatiivsest otsustusprotsessist, b) ettevõtete, uurimisinstituutide, ülikoolide, kutseõppeasutuste ning nende asukohapõhiste ja temaatiliste ökosüsteemide motiveerimine ja toetamine, et aidata kaasa uute uuenduslike eesrindlike lahenduste koosloomisele, ning c) uute kaasavate innovatsioonimeetodite kasutamine. Nendes protsessides kasutatavad vahendid peaksid hõlmama laiaulatuslikke partnerlusi, uuenduslikke riigihankeid, kiiresti väljatöötatud prototüüpe ja uute lahenduste katsetamist;

20. tuletab meelde, et end tõestanud menetlused on olemas, kuid need nõuavad konkreetsete linnade ja piirkondade pühendumist ning ELi missioonide meeskondade korraldatud sihtotstarbelist koostööd. Rahaliste vahendite eraldamine üleeuroopalistele partnerlustele edendab oluliselt neid tähtsaid tegureid paljudes Euroopa linnades ja piirkondades. Selles võib olla oluline roll mitmel olemasoleval ELi vahendil, näiteks Teadusuuringute Ühiskeskusel, Interregil, ühise kavandamise algatustel ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudil (EIT) ja selle teadmus- ja innovatsioonikogukondadel;

21. rõhutab vajadust vaadata läbi kõik ELi rahastamisvahendid, et toetada missioonide tegevust, eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Programmi „Horisont“ vahendid ei ole piirkondadele ja linnadele kergesti kättesaadavad ega ole veel piisavalt kooskõlas ELi missioonide uute strateegiliste eesmärkidega. Paljudel piirkondadel on märkimisväärseid raskusi pääseda juurde rahastamisele, mis hõlmab mitut projektikonkurssi, väga spetsiifilisi kriteeriume ja keerukaid süsteeme. Näiteks on paljudel piirkondadel probleeme rahastusega oma tööjõu oskuste täiendamiseks, et kiirendada rohepööret, mis on ELi missioonides kesksel kohal. See nõuab läbivaatamist, et lihtsustada juurdepääsu ELi vahenditele;

Suunised ELi missioonide mõjukama rakendamiseks

22. rõhutab vajadust aidata kaasa dünaamiliste partnerluste loomisele ELi missioonide ning näidisprojekte elluviivate linnade ja piirkondade vahel, et suurendada arvukate oluliste algatuste ja hajutatud näidisprojektide töö üleeuroopalist mõju. Need partnerlused peavad osaliselt olema formaliseeritud vastastikused kokkulepped, kuid osaliselt jääma ka paindlikuks.

23. Komitee toetab ELi missioonide rakenduskavades kavandatud linnade ja piirkondade lepingute paindlikku kasutamist ja rõhutab nende aktiivset kontseptuaalset arendamist;

24. teeb ettepaneku luua ELi missiooni märgise kontseptsioon nende linnade ja piirkondade jaoks, kes võtavad endale vastutuse Euroopa rohe- ja digipööret tutvustavate eestvedajate ja toetajatena ELi missiooni eesmärkide saavutamisel ja oma uuenduslike lahenduste tulemuste laiendamisel, ning kutsub üles õppima juba olemasolevatest tavadest, näiteks linnapeade paktist;

25. teeb ettepaneku kasutada ELi missiooni märgist eri viisidel, et suurendada koostoimet teiste asjakohaste ELi ja muude seotud algatuste ning selliste rahastamisvahendite kasutamisega nagu InvestEU fond, taaste- ja vastupidavusrahastu, piirkondadevahelised innovatsiooniinvesteeringud (I3), Interreg Europe, Euroopa ühendamise rahastu, digitaalne Euroopa, programm „EL tervise heaks“, Euroopa Investeerimispank ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut. Komitee teeb ettepaneku luua kogu Euroopat hõlmav süsteem, mille raames nii EL kui ka liikmesriigid kasutavad ELi missiooni märgist, et lihtsustada taotlemisprotsesse. Märgis peaks hõlbustama juurdepääsu ELi ja riiklikele vahenditele, et toetada kohaliku ja piirkondliku tasandi tegevust ELi missiooni ambitsioonikate eesmärkide saavutamisel ning samal ajal kohalike ja piirkondlike menetluste täiustamisel;

26. juhib tähelepanu sellele, et kohalikul ja piirkondlikul tasandil võivad Euroopa teadusruumi keskused olla üks tõhusamaid vahendeid piirkondlike teadus- ja innovatsioonistrateegiate, sealhulgas aruka spetsialiseerumise strateegiate (S3/S4) kooskõlastamiseks riiklike ja Euroopa strateegiate, Euroopa teadusruumi, programmi „Euroopa horisont“ ja ELi missioonidega. Euroopa teadusruumi keskused saavad seega aidata kaasa selliste struktureerivate projektide tekkele, mis panustavad iseäranis ELi missioonidesse, ja koondada nende ümber erinevaid rahastamisallikaid, seega oleks kasulik ühendada ELi missioonide märgis võimaluse korral Euroopa teadusruumi keskustega;

27. tuletab meelde vajadust luua ja kasutada ELi missioonide rakendamiseks tõhusaid teadmiste haldamise menetlusi, kasutades parimaid ülemaailmseid ja piirkondlikke teadmisi ning arvestades seejuures komisjoni teadusuuringute ja innovatsiooni uue rahvusvahelise koostöö strateegia eetiliste kriteeriumitega. Tulemuste kasutuselevõtuks ja laiendamiseks peavad programm „Euroopa horisont“ ja muud vahendid olema senisest dünaamilisemad katseteks ja prototüüpide loomiseks tegelikes oludes;

28. Rõhutab, et missioonide rakendamine peaks toimuma avatud ja kaasava protsessi kaudu, kaasates kõik asjaomased sidusrühmad kohalikul, piirkondlikul, Euroopa ja ülemaailmsel tasandil ( 5 ) . Iseäranis piirkondade, kohalike omavalitsuste ja kodanike kaasamine on ELi missioonide edukaks rakendamiseks otsustava tähtsusega. Sellega seoses tuleks iga missiooni puhul tagada kõnealuste sidusrühmade otsene dialoog. Komitee on valmis tegutsema ELi missioonide kindla toetajana;

29. juhib tähelepanu sellele, et ELi missiooni katse- ja näidisprojektides tuleks keskenduda tegevuse korraldamisele teaduse piiride edasiarendamiseks, süvatehnoloogiate omandamiseks ning digitaalsete, füüsikaliste, keskkonnaalaste ja bioloogiliste uuenduste ühendamiseks ning tulemuste korrapäraseks läbivaatamiseks ja jagamiseks eesliinil. Aruka spetsialiseerumise strateegiad kui tööstuse ja teadusuuringutega tehtava piirkondliku koostöö kontseptsioonid peaksid ELi missioonides olema olulisel kohal;

Tulevikusuundade analüüs ja ühiskondlikud uuendused, mis on olulisel kohal ELi missioonide seisukohast ja loodud nende poolt

30. kinnitab veel kord, et probleemid on keerulised ning olemas on vaid osa vajalikest teaduslikest ja tehnoloogilistest teadmistest. Eesmärkide saavutamine on võimalik ulatusliku tulevikusuundade analüüsi, teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute suurendamise, tegelikes oludes prototüüpide loomise, katsetamise ja tulemuste laiendamise abil;

31. tunnistab teadusuuringute märkimisväärset potentsiaali igat liiki uuenduste ja suurte ühiskondlike probleemide lahendamisel. Seepärast ootab komitee, et poliitiliste otsuste tegemine oleks üldiselt rohkem tõenditel põhinev, teadusuuringuid toetav ja suunatud ühiskondlike uuenduste jaoks soodsate tingimuste loomisele, rakendades neid samas piisavalt kiiresti reaalsetes tavades ja protsessides;

32. tuletab meelde, et ELi missioonide lennukaid eesmärke on võimalik saavutada ainult siis, kui toetatakse piirkondade ja organisatsioonide poliitilistele liidritele, juhtidele, ekspertidele ja kodanikele mõeldud tõhusaid õppimisprotsesse. Euroopa linnadest/piirkondadest lähtuvad kontseptsioonid tuleb kohandada piirkonna olukorraga, kasutades süsteemset kutsealast arengut, mis põhineb kohapeal töö käigus õppimisel kõigi jaoks;

33. rõhutab, et ELi missioonid peaksid keskenduma immateriaalse vara ja intellektuaalse kapitali potentsiaali kasutamisele. Nende teadmiste integreerimine poliitiliste otsuste tegemisse, eelkõige selliste arukate ja inimkesksete linnade loomiseks, kus keskendutakse kestlikkusele, võib aidata hoogustada investeeringuid inimkapitali, struktuurikapitali, suhtekapitali ning teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni üldiselt;

34. rõhutab, kui oluline on tegutseda, tuginedes peamistele tõdemustele Euroopa teadus- ja arendustegevuse poliitikas ning tehnoloogiapoliitikas, nagu on määratletud ELi 2021. aasta aruandes tulevikusuundade strateegilise analüüsi kohta, ( 6 ) eelkõige järgmistele: a) Lähikümnendeid iseloomustab võimu üha suurem ümberjaotamine maailmas ja geomajandusliku raskuskeskme liikumine ida poole. b) EL võitleb ülemaailmses konkurentsis standardite kehtestamise valdkonnas esimesena tegutseja eelise nimel. c) EL peab võtma kindlama positsiooni järgmise põlvkonna kaasavate tehnoloogiate arendamisel ja tootmisel. d) Konkreetsete tehnoloogiate kõrval edendab üleminekut ka hüperühendatus. e) Kriitilise tähtsusega toorained on olulised ELi kaksikülemineku jaoks. f) ELi digitaalne suveräänsus sõltub suutlikkusest säilitada, võtta välja ja töödelda andmeid, järgides usalduse, turvalisuse ja põhiõiguste austamise nõudeid. g) Tuleb edendada ELi strateegilist autonoomiat. h) Tööstus-, teadus- ja kaubanduspoliitika arukas ühendamine rahvusvahelise partnerlusega võib tagada kestlikud ja mitmekesised tarned;

35. juhib tähelepanu sellele, et tegutsema asudes peaks tehnoloogia areng senisest rohkem olema kooskõlas sotsiaal-majanduslike arengutega ja toimuma tegelikes oludes, tagades seeläbi tulemuste kiire kasutuselevõtu ja laiendamise;

36. teeb ettepaneku suurendada ELi institutsioonidevahelist koostööd tulevikusuundade analüüsimisel, usaldades erirolli Teadusuuringute Ühiskeskusele, Euroopa Parlamendi uuringuteenistustele ja Euroopa Regioonide Komiteele. Komitee teeb ettepaneku kaaluda riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil kõigile kodanikele ja iseäranis noortele, eelkõige ülikooli- ja keskkooliõpilastele, ning ettevõtjatele suunatud ning poliitiliste otsuste tegemise toetamiseks mõeldud kodanike teadusalgatuste korraldamist, luues tulevikukomiteed, mis keskenduvad tulevikusuundade analüüsile ja tehnoloogia;

ELi missioonide uus lähenemine tehnoloogiale ning teadus- ja arendustegevuse poliitikale

37. toonitab, et ELi missioonide eesmärke toetavad ühiskondlikud ja käitumuslikud muutused peavad olema kaasavad ja positiivsed, rakendades laialdaselt prototüüpide loomist ja katsetades metoodilist lähenemisviisi;

38. tuletab meelde, et ELi missioonide keskmes on teadusuuringud ja innovatsioon. Keerukaid ühiskondlikke probleeme on võimalik lahendada üksnes teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni tehtavate investeeringute suurendamise kaudu. Nii Euroopa teadusruumi käsitlevate kui ka tööstusuuringute tulemused näitavad selgelt, ( 7 ) et EL on oma peamistest ülemaailmsetest konkurentidest maha jäänud ettevõtete teadus- ja arendustegevuse intensiivsuse osas, eriti kõrgtehnoloogiasektorites, ning uuenduslike VKEde laiendamise osas, mis avaldab negatiivset mõju tootlikkusele, töökohtade loomisele ja konkurentsivõimele;

39. nõustub Euroopa teadusruumi eesmärkidega ( 8 ) hoogustada Euroopa majanduse taastumist ning toetada selle rohe- ja digipööret ja sotsiaalseid muutusi, toetades innovatsioonipõhist konkurentsivõimet ja edendades tehnoloogilist suveräänsust peamistes strateegilistes valdkondades (nt tehisintellekt, robootika, küberturvalisus, andmeökoloogia, mikroelektroonika, kvantarvutus, 5G, järgmise põlvkonna akud, taastuvenergia, vesinikutehnoloogia, heitevabad hoonestatud keskkonnad, arukas liikuvus jne) kooskõlas avatud strateegilise autonoomia mudeliga;

40. 2 -neutraalsuse poliitikat, mis hõlmaks CO 2 jalajälge ja käejälge kui kestlike riigihangete kriteeriume. Lisaks CO 2 jalajäljele juhib komitee tähelepanu sellele, kui oluline on CO 2 käejälg, mis on uus lähenemisviis kliimamõju tekitamisele ja arvutamisele, näidates kliimasõbralike toodete ja teenuste positiivset mõju; nõuab nõudlusel põhinevat CO-neutraalsuse poliitikat, mis hõlmaks COjalajälge ja käejälge kui kestlike riigihangete kriteeriume. Lisaks COjalajäljele juhib komitee tähelepanu sellele, kui oluline on COkäejälg, mis on uus lähenemisviis kliimamõju tekitamisele ja arvutamisele, näidates kliimasõbralike toodete ja teenuste positiivset mõju; ( 9 )

41. toetab tööstuse teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni CO 2 käejäljega seotud meetmeid uute laiendatud toodete, süsteemide ja muude uuenduslike lahenduste loomisel, millel on oluline osa kliimaeesmärkide saavutamisel, ning juhib tähelepanu sellele, et ilma puhta energia alase innovatsiooni olulise kiirendamiseta ei ole netonullheite sihttasemed;

42. 2 heite vähendamisest, mis on vajalik Maa kliima kestlikule teele viimiseks, tuleneb väljakujunenud tehnoloogiatest. Seevastu tuleb 41 % vajalikust tehnoloogiast varases kasutuselevõtu etapis uutest tehnoloogiatest ning 34 % tuleb tehnoloogiatest, mis on tutvustamise etapis, prototüübi etapis või mida ei ole veel isegi välja töötatud; kordab vajadust uue tehnoloogia järele. Rahvusvahelise Energiaagentuuri aruandest ( 10 ) nähtub, et 25 % COheite vähendamisest, mis on vajalik Maa kliima kestlikule teele viimiseks, tuleneb väljakujunenud tehnoloogiatest. Seevastu tuleb 41 % vajalikust tehnoloogiast varases kasutuselevõtu etapis uutest tehnoloogiatest ning 34 % tuleb tehnoloogiatest, mis on tutvustamise etapis, prototüübi etapis või mida ei ole veel isegi välja töötatud;

43. juhib sellele, kui oluline ja keeruline on mõõta kasvuhoonegaaside heidet. Kasvuhoonegaaside heite põhiline mõõtmine toimub 1. ja 2. kohaldamisala raames. Kasutades lisaks ka 3. kohaldamisala on võimalik saavutada netonullheite ja negatiivse netoheite eesmärgid. 3. kohaldamisalaga on hõlmatud kõiki muud kaudsed heitkogused, mis tekivad kogu väärtusahelas;

44. rõhutab ELi missioonide rolli ELi prioriteetide keskmes rohe- ja digipöörde elluviimisel. Euroopa Komisjon on käivitanud Euroopa teadusruumi keskuste algatuse katseetapi, et hõlbustada piirkondlikku teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni alast koostööd ja parimate tavade vahetamist, mille eesmärk on teadmiste tootmise, levitamise ja kasutamise väärtus maksimumini viia. Komitee julgustab uurima võimalusi kasutada ELi missioonidel Euroopa teadusruumi keskusi kui vahendit, mille abil ühendada kohalikke ja piirkondlikke teadusuuringute ja innovatsiooni ökosüsteeme, ning tegema aktiivselt koostööd kohalike ja piirkondlike otsustajatega Euroopa teadusruumi keskuste katsetamisel, et arendada välja konkreetne koostöö;

45. rõhutab, et Euroopa teadusruumi keskuste süsteem püüab tuua Euroopa teadusruumi ja Euroopa haridusruumi maastikule puuduvad elemendid, loomaks kogu Euroopas tugeva Euroopa teadmusühiskonna, et kiirendada ühiskonna ümberkujundamist keskkonnahoidliku, kestliku ja digitaalse majanduskasvu suunas; Euroopa teadusruumi keskuste võrgustik tagab ideaaljuhul, et kohalikud ja piirkondlikud teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni ökosüsteemid saavad üleeuroopalise teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni ökosüsteemi lahutamatuks osaks;

46. toetab aktiivse kohaliku panuse võimaldamist Euroopa teadusruumi keskuste integreeritud rakendamisse, muudesse piirkondlike ökosüsteemide katsetustesse ning ELi missioonidesse teadusuuringute ja innovatsiooni tõhususe katsetamisel, kiirel prototüüpide loomisel, testimisel, tutvustamisel ja laiendamisel linnades ja piirkondades;

47. tunnistab, et oluline on orkestreerida erinevaid kohalikke ja piirkondlikke arusaamu, ideid ja õppimist, et luua üleeuroopaline lähenemisviis uuenduslikele meetmetele. Väga oluline on jagada õpitut linnade ja piirkondade vahel ning viie ELi missiooni vahel. Komitee soovitab varakult luua ühisõppe võrgustiku, mille kaudu saaks olulisi teadmisi nii protsessi kui ka sisu kohta eri ulatuses jagada – kitsamalt teiste linnade/piirkondadega ning laiemalt teiste ELi missioonide ja Euroopaga tervikuna;

48. kutsub üles avaldama Prantsusmaa eesistumise ajal nõukogu järeldused ELi missioonide kohta, et ühtlasi võimaldada tugevdada Euroopa teadusruumi keskuste kontseptsiooni, millele missioonid peavad tuginema, et tuua need edukalt kohalikule ja piirkondlikule tasandile. Järeldustes tuleks rõhutada ka seda, kui oluline on teadustaristu, mida linnad ja piirkonnad tugevalt toetavad ning mis on ELi missioonide kasutuselevõtul otsustava tähtsusega;

49. kinnitab, et kuigi esmatähtis on viia ellu juba otsustatud missioonid, tuleb pidevalt jätkata arutelu uute missioonide loomise üle, kui tekivad suured uued kollektiivsed probleemid. Pärast ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutuse (HERA) loomist tuleks äärmiselt oluline küsimus, kuidas valmistada Euroopa ühiskonnad ette terviseohtudeks ja -kriisideks valmistumiseks ning nende ohjamiseks, hõlmata arutellu uue sellele probleemile keskenduva missiooni üle, arvestades selle probleemi süsteemset, valdkonnaülest ja paljusid sidusrühmi hõlmavat olemust;

Komitee kogemused: koostoime ELi missioonide ja teiste peamiste poliitikavahendite vahel

50. leiab, et ELi missioonid peaksid tuginema kogemustele ja teadmistele, mis on saadud olemasolevatest ELi algatustest ja programmidest, nii et need toimiksid koostoimes. Süsteemne muutus nõuab ümberkujundavate ökosüsteemide koosloomist õppimise ning teadus- ja arendustegevuse ja innovatsioonil põhjal koos interdistsiplinaarse teadusliku ja operatiivse koostoimega kogu ELis ja hõlmates kõiki viit ELi missiooni;

51. tuletab meelde vajadust tugevdada avatud koostöö vaimu ning suurendada kohalikku koostööd ja Euroopa partnerlusi Euroopa uue inimkeskse kestliku tuleviku kujundamisel. Kogu Euroopas on kohalikul ja piirkondlikul tasandil selleks suur võimekus. Kiirus on väga oluline. Lähiaastatel tuleb lahendada suured ühiskondlikud probleemid. Kesksel kohal on teadmised ja õppimine;

52. teeb ettepaneku pöörata erilist tähelepanu sammudele, mida teevad ELi missioonide rakendamisel linnad ja piirkonnad komitee toetusel, muu hulgas mitmetasandilise valitsemise, rahastamise ja ambitsioonikate eesmärkide eduka elluviimise alal, integreerides need teemad tõhusalt ELi teadus- ja innovatsioonipoliitikasse, eelkõige aruka spetsialiseerumise strateegiatesse (S3/S4), Euroopa teadusruumi keskustesse, uude Euroopa Bauhausi ning muudesse ELi mitmetasandilise poliitika raames pakutavatesse kõige olulisematesse algatustesse, programmidesse ja vahenditesse;

53. on pühendunud õppetegevuse korraldamisele koostöös Teadusuuringute Ühiskeskusega, et toetada ELi missioonide tegevust rubriikide „Teadus linnades“ ja „Teadus saab kokku piirkondadega“ all, edendades laiaulatuslikku mõju avaldavat tegevust ja jagades ELi missioonide tulemusi. Lühiajalised meetmed ei ole adekvaatne lahendus küsimustele, mida tegelikult on vaja lahendada. Kasulik on toetada piirkondlike tulevikukeskuste võrgustiku loomist, et stimuleerida loovust ja ettevõtlikku meelelaadi ning siduda need uue Bauhausi, ÜRO kestliku arengu eesmärkide töö ja UNESCO tulevikupädevuse laboritega, et tagada käivitatud algatuste nii lühi- kui ka pikaajaline jätkusuutlikkus;

54. julgustab süvendama koostööd selliste Euroopa võrgustikega, mis edendavad teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni ühiskondlike probleemide lahendamisel, nagu Euroopa Ülikoolide Assotsiatsioon (EUA), Euroopa Teadus- ja Tehnoloogiaorganisatsioonide Assotsiatsioon (EARTO) ning Euroopa piirkondade teadusuuringute ja innovatsiooni võrgustik (ERRIN). Lisaks peaks iga ELi missioon tegema tõhusat koostööd oma temaatiliste võrgustikega, nagu Euroopa Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Nõukogu (CEMR), Eurocities ja Euroopa Mereliste Äärealade Konverents (CPMR). Komitee teeb ulatuslikku koostööd kõigi kõnealuste sidusrühmade võrgustikega tagamaks, et ELi missioonid kui uus alt üles suunatud poliitikavahend avaldaksid soovitud mõju;

55. rõhutab, kui oluline on suurendada piirkondade ja omavalitsuste suutlikkust, et taotleda ELi missioonide rahastamist ja kasutada kogemusi, mis on saadud sellistest ELi rahastatavatest suurtest algatustest nagu Euroopa eluslaborite võrgustik (ENoLL), Vanguardi algatus, linnade digiüleminek, avatud ja paindlikud arukad linnad, algatus „Teadus linnades“ ja Living-in.EU (Euroopa viis digiülemineku elluviimiseks linnades ja kogukondades). See suurendab linnade ja piirkondade vastupanuvõimet, reageerimisvõimet ja aktiivset osalemist Euroopa reformides ning kodanike kaasamist kogu ELis. See võimendab ELi algatuste mõju ning tagab laiema ja õiglasema ressursside jaotamise, nii et tingimused oleksid kõikjal paremad, et saada rahastamist ELi ja ELi välistest allikatest ning jõuda arengus tippu;

Missioonipõhised soovitused

56. rõhutab, kui oluline on missioonidevaheline koostöö kõigil valitsemistasanditel. Komitee rõhutab, et ELi missioonidel on selge ühine fookus: kujundada kestlikku ja arukat tulevikku. See võib väljenduda koosloomisel ning teadus- ja arendustegevusel ning innovatsioonil põhinevates lahendustes: — kohanemine: üleujutuste, metsatulekahjude ja muude katastroofide ohjamine, looduspõhised lahendused, elutähtsa taristu kliimakindluse tagamine, rahvatervisele avalduva mõju jälgimise ja selle eest hoiatamise süsteemid; — vähktõbi: tervis üldiselt, ennetusmeetmete tõhustamine, muu hulgas edendades tervislikke eluviise; — ookeanid ja vesi: kaitsta ja taastada veeökosüsteeme, vähendada saastet ja muuta sinine majandus kliimaneutraalseks; — kliimaneutraalsed linnad: edusammud valdkondadevaheliste keskkonna-, taristu- ja tööstuslahenduste valdkonnas, mis aitavad kaasa linnade CO2-neutraalsuse saavutamisele; — muld: maakasutusest tuleneva saastamise vältimine ning igal juhul värske ja tervisliku põhjavee kaitsmine;

57. teeb ettepaneku võtta ELi missioonide mõju suurendamiseks järgmisi missioonipõhiseid meetmeid:

a) Kliimamuutustega kohanemine

Komitee rõhutab, et kliimamuutustega kohanemise missioonil peaks olema oluline üldine roll, eelkõige tulevikusuundade analüüsimisel ja kõigi Euroopa osalejate motiveerimisel, et nad osaleksid aktiivselt ELi missioonides. Missioon peaks keskenduma sotsiaalsele ja ühiskondlikule teadlikkusele ning üldisele kohustusele luua laiaulatuslikke süstemaatilisi lahendusi. Eelkõige tuleb selles käsitleda tööstuse ökoloogilise ümberkujundamise, eluaseme ja liikuvusega seotud probleeme. Kliimamuutustest tingitud kahjud on juba keskmiselt 12 miljardit eurot aastas ning EL peaks tegema makromajanduslikke ja eelarvelisi analüüse kliima valdkonnas, et teha teavitustööd kliimamuutustega kohanemise meetmete kiirendamiseks paralleelselt nende leevendamisega. Lähenemisviis inimeste kaitsmisele kliimamuutuste eest peab hõlmama ka sotsiaalseid aspekte ja ühtekuuluvusküsimusi.

b) Vähktõbi;

Komitee rõhutab ülemaailmsete tippuuringute tähtsust ning julgustab teadlasi ja novaatoreid suurendama Euroopa ja valdkondadevahelist koostööd sidusrühmade hulgas, et see missioon oleks edukas. Komitee rõhutab, kui oluline on laiendada inimese papilloomiviiruse vastu vaktsineerimist ja biopangandust ning juurdepääsu kõige innovaatilisematele raviviisidele, samuti seda, kui oluline on levitada riikide ja piirkondade vahel parimaid tavasid. Üks peamisi katsumusi on erinevused vähiravi kättesaadavuses ja haigete elukvaliteedis ELi liikmesriikide ja piirkondade vahel ja nende sees. Seepärast on väga oluline parandada juurdepääsu varajasele sõeluuringule, uutele diagnostikavahenditele ja uuenduslikule vähiravile Euroopa riikides ja piirkondades. See nõuab investeeringuid taristusse, seadmetesse, tervishoiu digiüleminekusse, tervishoiutöötajatesse ja uutesse hooldusmudelitesse. Teine probleem on juurdepääs taskukohasele ravile ja meditsiinitoodetele nagu ka patsientide individuaalse toetamise ja hooldajate toetamise sotsiaalse innovatsiooni kvaliteet.

c) Meie ookeani ja vete taastamine 2030. aastaks

Komitee rõhutab, et tervete ookeanide ja veekogude taastamine ning magevee kindlustamine on ülemaailmsed elutähtsad küsimused nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis. Saasteprobleeme on võimalik lahendada üksnes siis, kui rõhutatakse rahvusvahelist mõõdet – mere (nt Vahemeri, Atlandi ookean, Läänemeri, Must meri) vesikonna mõõdet ja Doonau vesikonda – ning suurendatakse piirkondadevahelist koostööd. Eritähelepanu tuleb pöörata Arktikale. Komitee kutsub Euroopa Liitu üles seadma Euroopa integratsiooniprotsessi uuendamise keskmesse uue ühiseesmärgina mere. Ta rõhutab, et missiooni jaoks on väga oluline eriline keskendumine teadusuuringutele ning puhta vee tehnoloogiale ja puhta veega varustamise tõhustamisele, samuti sinine ookeanimajandus rõhuasetusega ettevõtlusel, säästval turismil, meretranspordi CO2 heite vähendamisel ja taastuval mereenergial. Sellega luuakse uusi ulatuslikke võimalusi piiriüleseks ja uuenduslikuks ärikoostööks. Sellega seoses rõhutab komitee vajadust mobiliseerida linnad ja piirkonnad, et luua Euroopa võrgustikud, mis koondavad kohalikke mereinnovatsiooni ökosüsteeme väärtusahelate ümber ja loovad uuendusi meretööstuses.

d) Kliimaneutraalsed ja arukad linnad

Komitee rõhutab tungivalt, et Euroopa vajab aktiivseid eesrindlikke linnu, et luua koos uusi kiireloomulisi lahendusi ja jagada oma eksperimentide tulemusi teistega – kaasata ja toetada tuleb kõiki linnu ja piirkondi kogu Euroopas. Eesrindlikke linnu tuleks kasutada innovatsioonikeskustena, luues ühiselt korratavaid ja koheselt kasutatavaid lahendusi, mida laiendada kõigile teistele Euroopa linnadele nende üleminekul kliimaneutraalsusele 2050. aastaks. Komisjon peaks koondama kokku linnad, mis kandideerisid eesrindlikeks linnadeks, kuid ei osutunud väljavalituks, et neil oleks võimalik mitmel viisil kasutada eesrindlike linnade edusamme ja tulemusi, muu hulgas otseselt rakendades korratavaid lahendusi. Juba olemasolevad edukad programmid ja projektid või nendega seotud keskkonnahoidlikud algatused on loetletud kõnealuse missiooni rakenduskava lisas. Saadud õppetunnid tuleks võtta aluseks mitmetasandiliste tegevuskavade koostamisel linnade kliimaneutraalsuse saavutamiseks. Kasutada tuleks mitut osalejat hõlmavaid üleminekukogukondi, kellel on ühised vahendid, hoides ära iga kogukonna eraldi tegutsemise. Komitee rõhutab, et osalevad linnad koostavad kliimaneutraalse linna lepingud nõudlusel põhineva protsessina, mis peaks võimaldama kohalikke lahendusi, kuid vajab tugevat toetust riiklikul ja piirkondlikul tasandil.

e) Euroopa mullakokkulepe

Komitee rõhutab, et mullamissiooni (mis hõlmab iga liiki maakasutust) eesmärkide saavutamiseks ja uute lahenduste uurimiseks ELi ÜPP poliitika ümberkujundamiseks ambitsioonikamal viisil on vaja süsteemset mõtlemist ja instrumentaalset ümberkujundamise juhtimist, teadus- ja arendustegevus ja innovatsioon ning õppimine kaasa arvatud. Selleks et suurendada süsinikku siduvat põllumajandust ja süsiniku metsades sidumist, on missiooni edukuse seisukohast otsustav tähtsus põllumajanduslike tootmissüsteemide ümberkujundamisel ja eluslaborite riikidevaheliste klastrite loomisel. Nii maa- kui ka linnakeskkonnas on vaja toetada elurikkust ja seda, et kodanikud eelistaksid metsapõhiseid mahetooteid ning kestlikku ja kohaliku päritoluga toitu. Oluline aspekt on ka see, kuidas muuta metsaga seotud tegevus atraktiivseks ja majanduslikult jätkusuutlikuks – ilma kasumlikkust kaotamata – mullamissiooni eesmärkide toetamisel;

Komitee roll Euroopa ja kogu maailma ümberkujundamise toetamisel

58. rõhutab, et inimesed elavad ja töötavad linnades ja piirkondades ning kogu ELi missioonide tegevus peaks keskenduma inimestele: alates ettevõtjatest, akadeemilistest ringkondadest ja riigisektori osalejatest kuni igas vanuses ja igasuguse taustaga kodanikeni. Euroopa Regioonide Komitee, Teadusuuringute Ühiskeskus ja teised asjaomased osalejad tunnevad mitmesuguseid tõhusaid ja tõestatud võimalusi kodanike kaasamiseks, alates ettevõtlusvaimus toimuvatest avastamistest kuni ühiskondlikele teemadele pühendatud innovatsioonilaagriteni, mida kasutatakse kodanike kaasatuse tagamiseks;

59. on valmis aitama jõuda kohalike kogukondadeni, et suurendada teadlikkust ELi missioonidest kui sellistest ning aidata neil leida kontakt Euroopa kodanike ja ettevõtjatega;

60. rõhutab, et ELi missioonid saavutavad edu ainult siis, kui tähelepanu keskmesse asetatakse teadmiste- ja innovatsioonilõhe kaotamine Euroopas ning innovatsioonilõhe ületamine Euroopa ja USA vahel. Keskenduda tuleb ambitsioonikatele konkreetsetele ja kaasavatele reaalsetele meetmetele, kasutades teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tulemusi;

61. rõhutab, et ELi missioonide edukuse eeldus on uued arengud teadus- ja arendustegevuses ning innovatsioonis. See tähendab uusi ulatuslikke lahendusi vastastikuse täiendavuse tagamiseks ja koostoime edendamiseks liidu teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammidega ning muude liidu ja ülemaailmsete programmide ja fondidega. Uue sammuna katsetatakse Euroopa teadusruumi keskuste süsteemi, mis peaks edendama kõigi asjakohaste ELi teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni algatuste kasutamist piirkondliku poliitika kujundamise olulise;

62. juhib tähelepanu sellele, et ELi missioonide elluviimine edendab kohalikku ja piirkondlikku juhtpositsiooni Elis ja kogu maailmas. Komitee peaks linnade ja piirkondade rolli tugevdamisel linnapeade pakti ja muude ülemaailmsete võrgustike raames looma sünergiaid ELi missioonide ja ÜRO kestliku arengu eesmärkidega seotud tegevuse ning kampaaniate „Võidujooks nullini“ ( Race to Zero ) või „Võidujooks vastupanuvõime saavutamiseks“ ( Race to Resilience ) vahel. ELi linnade ja piirkondade ülemaailmse juhtpositsiooni tugevdamine võib samuti toetada komitee jõupingutusi riigi tasandist madalama tasandi valitsuste ametlikuks tunnustamiseks ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raamistikus ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 27. istungjärguks valmistumisel;

Oluliste edutegurite kokkuvõte

63. tuletab meelde, et Euroopa peab tugevdama oma üleilmset konkurentsivõimet, mis põhineb teadmistel, üleeuroopalistel partnerlustel, suutlikkusel ja talentidel, et töötada tuleviku nimel, rakendades kõiki kaasavat lähenemisviisi. Euroopal on võimalus võtta ülemaailmse liidri roll, rakendades koostööpoliitikat, et saavutada kestliku arengu eesmärgid, ja võideldes kliimamuutuste vastu;

64. rõhutab, et ELi missioonide jaoks on määrava tähtsusega reaalne tegevus. Teadusuuringud on väga olulised uute lahenduste loomiseks ja parimate edasiste sammude kindlaksmääramiseks – asjakohased rakendused on tulemuste saavutamiseks hädavajalikud. ELi missioonid on edukad, kui nad leiavad eest kohaliku soodsa ökosüsteemi. See ei puuduta mitte ainult tehnoloogiat ja teadusuuringuid, vaid eelkõige inimkeskset lähenemisviisi, millega suurendatakse pädevusi, käsitletakse kohalikke riske ja võimaldatakse juurdepääsu parimatele üleeuroopalistele ressurssidele. Innovatsiooni inimaspektid on olulised kestlike lahenduste koosloomiseks;

65. märgib ELi missioonide olulisust, et toetada Euroopa ümberkujundamist keskkonnahoidlikumaks, tervislikumaks, kaasavamaks ja vastupidavamaks kontinendiks. Ambitsioonikate eesmärkide saavutamiseks peab iga ELi missioon toimima ulatusliku meetmeportfellina. Need Euroopa portfellid tuleb luua ulatuslike kohalikul ja piirkondlikul tasandil orkestreeritud meetmeportfellide alusel, sealhulgas integreeritud teadusprojektid, poliitilised ja seadusandlikud meetmed ning kohalikud;

66. rõhutab vajadust kaasrahastada ja toetada linnade ja piirkondade igapäevast tööd väärtuste loomisel ja võrdleval õppimisel, et laiendada kodanike igapäevast heaolu tagavaid parimaid menetlusi ja meetmeid. Näidiskogukondade roll on tegutseda süsteemsete muutuste teerajajate, arendajate ja eesliinil katsetajatena kõigi teiste jaoks;

67. on valmis tegema koostööd ELi missioonidega, et muuta võrdlusuuringud ja võrdleva õppimise protsessid näidisprojekte elluviivate linnade ja piirkondade ning teiste hulgas atraktiivseks. Rahastamisvahendid peavad olema paindlikud ja uuenduslikud ning soodustama linnade ja piirkondade tegelikke huve;

68. rõhutab, et põhiküsimused on selles, kuidas linnad ja piirkonnad õpivad vajalikke tegevusi korraldama ning kuidas tegevused meelitavad ligi erasektori tööstus- ja muid investeeringuid. Euroopa teadusruumi keskuste võrgustik tagab ideaaljuhul, et kohalikud ja piirkondlikud teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni ökosüsteemid saavad üleeuroopalise teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni ökosüsteemi lahutamatuks osaks;

69. nõuab paremat ühiskondlikku ja tehnoloogilist prognoositavust ning tihedamat koostööd, mis on olulised edutegurid, et kiirendada tööstus- ja muid investeeringuid CO 2 -neutraalsuse ja muude ELi missiooni eesmärkide saavutamiseks. ELi missioonidele suunatud poliitika sobib hästi alt üles suunatud mõõtme tugevdamiseks ELi ainulaadses mitmetasandilises valitsemissüsteemis: saadud õppetunde saab aktiivselt liikmesriikide vahel jagada ja asutaksegi jagama. Vaja on ELi missioonide eesmärkide senisest põhjalikumat kaalumist ja nendega arvestamist tulevaste õigusaktide väljatöötamisel; mille näitena võib tuua CO 2 heite maksustamise ja „Eesmärk 55“ paketi;

70. rõhutab, et uusimad ELi tasandi tööstus- ja innovatsioonipoliitika suunised, kavad ning vajalikud uued teaduslikud ja tehnoloogilised teadmised ja uuendused tuleb integreerida ELi missioonidesse ning need tuleb välja töötada ja üle kanda tegelikesse lahendustesse ja tavadesse tõhusate alt üles suunatud teadmushalduse ja muude meetmete abil;

71. on tunnistanud vajadust ELi missioonide digiplatvormide järele teadmussiirde ja -halduse kiirendamiseks, virtuaalse koostöö ja partnerluste moodustamise toetamiseks, rahastamisprotsesside lihtsustamiseks jne. Need tuleb luua koos linnade ja piirkondade esindajatega.

72. märgib kokkuvõttes, et uued asjakohased ja tõhusad tööprotsessid on ELi missioonide edu tagamiseks hädavajalikud. Need protsessid peavad kajastama mudeli „Avatud innovatsioon 2.0“, erinevate nelikheeliksi algatuste ja paljude teiste algatuste õppetunde atraktiivse järgmise põlvkonna kaasava juhtimise kaasloomisel. Kaasata tuleb kõik kodanikud, alates noortest kuni eakateni. Missiooni tegevuses tuleks arvesse võtta eri põlvkondade erinevaid aspekte ning luua uuenduslikud ja vastutustundlikud viisid, et saavutada Euroopa jätkusuutliku tuleviku kujundamiseks vajalik osalus.

Brüssel, 27. aprill 2022 Euroopa Regioonide Komitee president Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 27. jaanuari 2022. aasta istung, resolutsioon Euroopa tuleviku konverentsi kohta (ELT C 270, 13.7.2022, lk 1).

(2) Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 1.–2. detsembri 2021. aasta istungjärk, resolutsioon Euroopa Komisjoni 2022. aasta tööprogrammi kohta (ELT C 97, 28.2.2022, lk 1).

(3) Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa missioonid“ (COM (2021) 609 final).

(4) Euroopa teadusruumi poliitiline tegevuskava – ülevaade meetmetest ajavahemikuks 2022–2024, Euroopa Komisjon, 2021.

(5) Komitee arvamus teemal „„Euroopa horisont“: üheksas teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm“ (COR-2018-03891) (ELT C 461, 21.12.2018, lk 79).

(6) 2021. aasta aruanne tulevikusuundade strateegilise analüüsi kohta (COM(2021) 750 final).

(7) „Uus Euroopa teadusruum teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks“ (COM(2020) 628 final).

(8) „Uus Euroopa teadusruum teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks“ (COM(2020) 628 final).

(9) Euroopa Regioonide Komitee täiskogus 1. juulil 2021 vastu võetud arvamus „Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise Euroopa kujundamine – ELi uus kliimamuutustega kohanemise strateegia“ (ELT C 440, 29.10.2021, lk 42).

(10) Rahvusvahelise Energiaagentuuri energiatehnoloogia väljavaated 2020.