[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 13.7.2006

SEK(2006) 922

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT Mõjuhindamise kokkuvõte

Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Lähimereveo edendamise programmi vahekokkuvõte (KOM(2003) 155 lõplik) {KOM(2006) 380 lõplik}{SEK(2006) 923}

Mõjuhindamise kokkuvõte

Käesoleva aruandega võtavad kohustused üksnes komisjoni talitused, kes on seotud aruande ettevalmistamisega, ning see ei mõjuta komisjoni ühtegi lõplikku otsust.

1. probleem

Maanteid pidi toimuva raskeveo kiire kasv ja sellega seonduvad ummikud, õnnetused ja saaste on peamised majanduslikud, ühiskondlikud ja keskkonnaprobleemid, mida lähimereveo edendamise poliitika peab eeldatavasti lahendama. Lisaks keskendutakse selle transpordiliigi tõhususele ja jätkusuutlikkusele. Euroopa vajab tõhusat kõikide transpordiliikide eeliseid ühendavat logistilist transpordisüsteemi, et säilitada ja suurendada Euroopa konkurentsivõimet ja jõukust kooskõlas Lissaboni strateegiaga ja Euroopa transpordipoliitika valge raamatu vahekokkuvõttega.

Lähimerevedu areneb kiiresti, kuid optimaalsetes tingimustes oleks areng veelgi kiirem. Mitmed tegurid aeglustavad lähimereveo arengut:

- see ei ole veel täielikult integreeritud mitmeliigilisse ukselt-uksele tarneahelasse;

- see hõlmab keerukat haldusmenetlust;

- see nõuab tõhusamaid sadamaid ja head sisemaist juurdepääsu.

2. Asjaomased osalised

Kõnealused probleemid puudutavad kõiki. Maanteetransport põhjustab ummikuid, õnnetusi, müra ja keskkonnasaastet, mis mõjutavad kodanikke ja tööstust. Maismaa-infrastruktuuri ehitamine eeldab hoolikat maakasutuse plaanimist. Lähimereveo valdkond on oluline tööhõiveallikas. Nimetatud probleemid on ilmsed ka poliitilisel tasandil.

Need mõjutavad Euroopat laiemalt, kuna transpordisüsteemi ei kasutata tasakaalustatult, vaid rõhutatakse maanteetranspordi osa isegi pikemate vahemaade puhul. Euroopa konkurentsivõime ja jõukus võivad kannatada, kui transpordisüsteemi ei kasutata optimaalselt. Maanteetransporti on alati vaja, kuna igale poole ei ole võimalik laevaga jõuda, kuid transpordiliikide täiendavus koosmodaalse transpordi[1] raames peaks andma paremaid tulemusi.

3. Probleemi eeldatav areng

Kui asjaolud jäävad samaks, siis ilma täiendavate meetmeteta minetaks lähimerevedu oma praeguse seisundi, selle areng hakkaks pidurduma ning lähimerevedu ei suudaks täielikult vastata Euroopa transpordipoliitika valge raamatu vahekokkuvõtte ja Lissaboni strateegia eesmärkidele.

4. Subsidiaarsus ja proportsionaalsus

Lähimereveo edendamise poliitika põhineb asutamislepingu artikli 80 lõikel 2.

Riikide poliitika ei pruugi alati anda koostalitlusvõimelisi transpordilahendusi, mida on vaja Euroopa optimaalseks koostööks piirideta alal. Märkimisväärsete tulemusteni on võimalik jõuda vaid siis, kui Euroopa Komisjon teeb koostööd liikmesriikide ja tööstusharu esindajatega, et luua kogu Euroopat hõlmav ühtne raamistik.

Lähimereveo poliitikast tulenevaid võimalikke õiguslikke üksikmeetmeid tuleb uurida ükshaaval subsidiaarsuse seisukohast. Lähimereveo edendamise programmi 2003. aasta vahekokkuvõttes ja käesolevas mõjuhindamises osutatud ainuke uus õiguslik meede on direktiivi 2002/6/EÜ (Rahvusvaheline Merendusorganisatsioon (IMO) — Rahvusvaheline mereliikluse hõlbustamise konventsioon (FAL))[2] lisade kooskõlastamine 2005. aastal IMO vastuvõetud meetmetega, kui need on jõustunud. Seda tehakse komiteemenetluse alusel, nagu on ette nähtud kõnealuse direktiivi artikliga 5. Kõik muud osutatud meetmed on kas leebed meetmed või menetluses olevaid õiguslikke algatusi toetavad meetmed (nt ettepanek intermodaalsete transpordiühikute[3] kohta). Subsidiaarsust, proportsionaalsust ja põhiõigusi järgitakse täielikult.

5. Konsulteerimine sidusrühmadega

Konsultatsioonid liikmesriikide (lähimereveo teabekeskused[4]), tööstusharu esindajatega (Meresõiduühingute Foorum – MIF) ja lähimereveo tutvustuskeskustega[5] algasid 2005. aasta oktoobris. Kirjalikke märkusi paluti 2006. aasta jaanuariks. 2006. aasta mais korraldas komisjon osalistega veel ühe kohtumise.

Saadud vastused kinnitasid, et lähimerevedu on vaja soodustada ja edendada. Vastused olid üldiselt positiivsed ja kinnitasid lähimereveo edendamise algse programmi eeliseid. Alates lähimereveo edendamise 2003. aasta programmi esitamisest on edasiminek olnud positiivne. Programmi meetmeid tuleb rakendada täielikult.

6. Poliitika üldised eesmärgid

Lähimereveo edendamise 2003. aasta programmis on sätestatud 14 meedet, mille eesmärk on arendada nimetatud transpordiliiki ja ületada selle arengut takistavad asjaolud.

Oodatavaid tulemusi silmas pidades on poliitika üldiseks eesmärgiks suurendada lähimereveo tõhusust ja üle minna kaupade maanteeveolt lähimereveole, et vähendada eespool nimetatud mittesäästvaid arengusuundi. Euroopa konkurentsivõimet ja jõukust on vaja säilitada ja suurendada ning lähimereveol on oluline osa selles protsessis. Lisaks edendatakse lähimereveoga sidusust ning äärealade ja saartega peetavat ühendust.

Eesmärgid seoses projekti SMART kriteeriumidega :

Konkreetsed: Arendada edasi lähimereveo tõhusust ning selle integreerimist mitmeliigilisse ukselt-uksele logistikaahelasse.

Mõõdetavad: Saab mõõta lähimereveo aastast kasvu; kõrvaldatud konkreetsete kitsaskohtade arvu; lähimereveole omistatavat poliitilist tähtsust; ning tööstusharu esindajate huvi.

Heakskiidetud: Konsultatsioonid lähimereveo edendamise programmi üle näitavad selgelt, et nii liikmesriigid kui ka tööstusharu esindajad toetavad ühenduse edendamispoliitikat.

Realistlikud: Lähimerevedu on praegu ainus transpordilik, mille kasvumäär on võrreldav maanteetranspordi omaga. Kitsaskohtade esialgset nimekirja (161) on tänaseks vähendatud 35ni. On säilitatud poliitiline ja majanduslik huvi.

Ajalised: Lähimereveo edendamise 2003. aasta algse programmi meetmed osutavad konkreetsetele tähtaegadele, millest on kinni peetud.

Ühenduse lähimereveo edendamise poliitika on täielikult kooskõlas Lissaboni strateegia eesmärkidega (jõukus ja konkurentsivõime; õiguskeskkonna parandamine; reguleerimise kulude vähendamine ettevõtjatele) ja Euroopa transpordipoliitika valge raamatu vahekokkuvõttega (koosmodaalsus, konkurentsivõime, jätkusuutlikkus, ohutus ja maanteeveoga seotud kitsaskohtade kõrvaldamine).

7. mõjuanalüüs

Lähimereveo edendamise programmi on nüüdseks rakendatud kolm aastat ning selles mõjuhindamises uuritakse lähimereveo arendamise edendamise erinevate poliitiliste valikute mõju. Täpsemalt uuritakse alternatiivsete võimaluste mõju, sealhulgas võimalust lisada lähimereveo edendamise programmi vahekokkuvõttele neli uut või muudetud suunitlusega meedet. Võimalused on järgmised:

- lõpetada ELi poolne lähimereveo edendamine ;

- mitte teha uuendusi , vaid jätkata käimasoleva edendamisprogrammiga sellisena nagu see on;

- vaadata läbi lähimereveo edendamise 2003. aasta programm ja esitada uus komisjoni teatis, mis ühendab uued ning muudetud suunitlusega pehmed meetmed õigusliku raamistikuga.

Võimalusi hinnatakse võrreldes praeguse olukorraga (stabiilne, neutraalne valik), mis valitseb 2006. aastal, kuni võimalike uute meetmete kehtestamiseni.

Mõjuhindamise kriteeriumid on: positiivne (++), kergelt positiivne (+), neutraalne (0), kergelt negatiivne (-) ning negatiivne (--).

Ajaperspektiiv ulatub lühiajalisest keskmise tähtajani.

7.1. Üldise lähenemisviisi üldine mõju

Mõju kokkuvõtlik tabel |

Majanduslik mõju | Sotsiaalne mõju | Keskkonnamõju |

Lõpetada ELi poolne lähimereveo edendamine | -- | -/-- | -/-- |

Mitte teha uuendusi | 0/- | 0/- | 0/- |

Vaadata läbi lähimereveo edendamise 2003. aasta programm ja esitada uus komisjoni teatis | + | 0/+ | 0/+ |

7.2. Võimalike uute tegutsemisviiside ja meetmete konkreetne mõju

7.2.1. Liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi käsitleva direktiivi (IMO-FAL) lisade muutmine – uus meede

Mõju kokkuvõtlik tabel |

Majanduslik mõju | Sotsiaalne mõju | Keskkonnamõju |

Lõpetada ELi poolne lähimereveo edendamine | 0/- | 0 | 0 |

Mitte teha uuendusi | 0/- | 0 | 0 |

Lisada see meede võimalusele vaadata läbi lähimereveo edendamise 2003. aasta programm | 0/+ | 0 | 0 |

7.2.2. Mere kiirteede elluviimine – uus meede

Mõju kokkuvõtlik tabel |

Majanduslik mõju | Sotsiaalne mõju | Keskkonnamõju |

Lõpetada ELi poolne lähimereveo edendamine | -- | - | - |

Mitte teha uuendusi | 0/- | 0/- | 0/- |

Lisada see meede võimalusele vaadata läbi lähimereveo edendamise 2003. aasta programm | + | 0/+ | 0/+ |

7.2.3. Lähimereveo tutvustuskeskuste rakendusala laiendamine mitmeliigilisele transpordile sisemaa logistikalahenduste raames – uus meede

Mõju kokkuvõtlik tabel |

Majanduslik mõju | Sotsiaalne mõju | Keskkonnamõju |

Lõpetada ELi poolne lähimereveo edendamine | -- | -- | -- |

Mitte teha uuendusi | - | 0/- | 0 |

Lisada see meede võimalusele vaadata läbi lähimereveo edendamise 2003. aasta programm | + | 0/+ | 0/+ |

7.2.4. Lähimereveo maine ümberkujundamine – muudetud suunitlusega meede

Mõju kokkuvõtlik tabel |

Majanduslik mõju | Sotsiaalne mõju | Keskkonnamõju |

Lõpetada ELi poolne lähimereveo edendamine | -- | - | - |

Mitte teha uuendusi | 0/- | 0/- | 0/- |

Lisada see meede võimalusele vaadata läbi lähimereveo edendamise 2003. aasta programm | + | 0/+ | + |

7.3. Võimaluste järjestamine

Need summeeritud mõjud tulenevad punktides 7.1 ja 7.2 sätestatud mõjudest, mille suhtes on kohaldatud kaalutegurit üks mõju kohta.

VÕIMALUSTE JÄRJESTAMINE |

Summeritud mõjud kokku |

Lõpetada ELi poolne lähimereveo edendamine | Kergelt negatiivne kuni negatiivne |

Mitte teha uuendusi | Neutraalne kuni kergelt negatiivne |

Vaadata läbi lähimereveo edendamise 2003. aasta programm ja esitada uus komisjoni teatis | Kergelt positiivne |

7.4. Eelistatud võimalus

Eelistatud võimalus on esitada komisjoni teatis, milles vaadatakse läbi lähimereveo edendamise 2003. aasta programm. Kooskõlas 2003. aastal kasutatud lähenemisviisiga peaks selline läbivaatamine ühendama pehmed meetmed õigusliku raamistikuga.

8. Järelevalve ja hindamine

8.1. Arengu põhinäitajad

Viimased eesistujariigid Hispaania ja Holland (vastavalt aastatel 2002 ja 2004) omistasid tähtsust lähimereveole ning korraldasid ELi transpordiministrite mitteametlikke kohtumisi sellel teemal. Eesistujariik Soome ( 2006. aasta teine pool) on teatanud, et lähimerevedu on eesistumise ajal prioriteet.

Liikmesriikide, tööstusharu esindajate ning lähimereveo tutvustuskeskuste jaoks on oluline saada teavet saavutatud üldiste edusammude kohta ja plaanida edasist tegevust. See soodustab ühelt poolt lähimereveo arengut ja aitab teiselt poolt keskenduda peamiste probleemsete valdkondade lahendamisele.

Arengu põhinäitaja on säilitada lähimereveo praegune soodus pärituul.

Edusamme lähimereveo arengus saab mõõta selle transpordiviisi suhtelise kasvu alusel võrreldes maanteetranspordiga. Praegu on lähimereveo kasv väga lähedal maanteetranspordi kasvule.

Veenev mõõdupuu võiks olla ka osakaal, mida liikmesriigid omistavad lähimereveole oma transpordipoliitikas. See osakaal on praegu märkimisväärne. Seoses sellega võiks kaaluda ka seda, kui prioriteetsed on liikmesriikide jaoks mere kiirteede projektid üleeuroopalise transpordivõrgu raames võrreldes teiste transpordiliikidega.

Täiendav mõõdupuu võiks olla lähimerevedu edendavate meetmete heakskiidumäär. Heakskiidumäär on praegu kõrge.

Asjakohane mõdupuu võiks samuti olla lähimereveo edendamise 2003. aasta programmi erinevate meetmete puhul tehtud edusammud.

8.2. Võimaliku järelevalve ja hindamise üldine ülevaade

Komisjon koos liikmesriikide, tööstusharu esindajate ning lähimereveo tutvustuskeskustega jätkab selle transpordiliigi soodustamist, jälgides edusamme ning hinnates lähimereveo edendamise programmi tulemusi. Seda tehakse lähimereveo teabekeskuste, tööstusharu esindajate ning lähimereveo tutvustuskeskuste korrapärastel kohtumistel, kus eesistujaks on komisjon.

2008. aastal on oodata veel ühte teatist, kus tehakse järeldusi kõnealuse programmi kohta ja näidatakse edasisi arenguvõimalusi.

[1] Koosmodaalsus – transpordiliikide tõhus kasutus Euroopa transpordisüsteemis ühe- või mitmeliigilises veos, et saavutada ressursside optimaalne ja jätkusuutlik kasutus.

[2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. veebruari 2002. aasta direktiiv 2002/6/EÜ ühenduse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsuste kohta; EÜT L 67, 9.3.2002, lk 31.

[3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu ettepanek intermodaalseid transpordiüksuseid käsitleva direktiivi kohta, KOM(2003) 155 (lõplik) 7.4.2003, mida on muudetud KOM(2004) 361 (lõplik) 30.4.2004.

[4] Lähimereveo teabekeskustes töötavad riigi mereadministratsioonide esindajad, kes vastutavad lähimereveo eest oma riigi valitsuses.

[5] Lähimereveo tutvustuskeskused on ettevõtlusest lähtuvad üksused, mis annavad lähimereveo kohta neutraalset ja erapooletut nõu, et rahuldada transpordikasutajate vajadused. Need 21 riiklikku tutvustuskeskust on ühendatud üleeuroopalisse võrgustikku Euroopa lähimereveo võrgustiku (ESN) kaudu.