Enamik 2015. aastal leitud puudusi oli seotud väikeste puudustega riikliku tsiviillennundusprogrammi teatavate sätete järgimisel ja puudustega riikliku kvaliteedikontrolliprogrammi rakendamisel. Viimati nimetatu puhul ei kontrollinud mõned liikmesriigid endiselt piisavalt välisriigi lennuettevõtjate ega kokkuleppeliste üksuste julgestusprogrammide piisavust ega rakendamist, mis tulenes peamiselt vahendite nappusest ning asjaomaste ettevõtete suurest arvust. Suurem osa liikmesriike siiski kontrollis lennuväljadel kohaldatavaid lennundusjulgestusmeetmeid piisavalt tihti. Enamik 2015. aastal inspekteeritud liikmesriike olid kindlakstehtud puudused ka rahuldavalt kõrvaldanud ja kõigil liikmesriikidel olid piisavad nõuete täitmise tagamise meetmed. Vastastikuse hindamise süsteemi kaudu jätkab komisjon tihedat koostööd nende liikmesriikidega, kel on raskusi oma ELi õigusest tulenevate kohustuste täitmisel, et leida lahendusi ja neid abistada.

Sellega seoses laiendas komisjon ühekordse julgestuskontrolli kontseptsiooni Kanadale ja Montenegrole ning jätkas jõupingutusi, et kehtestada rahvusvahelisel tasandil ühtlustatud eeskirjad, tehes koostööd Ameerika Ühendriikide ja teiste sarnaselt meelestatud lennundusjulgestuse partneritega. Komisjon osales tulemuslikult kõigil Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) vastavatel koosolekutel ja Maailma Tolliorganisatsiooni (WCO) lastilendudega seotud kohtumistel. Tihedas koostöös arengukoostöö ning ELi naabruspoliitikaga tegelevate talitustega on koostatud kolmandate riikide lennundusjulgestusalase suutlikkuse parandamise programmid, mida hakatakse rakendama alates 2016. aastast. Abi keskendub Aafrika ja Lähis-Ida riikidele ning ELi naaberriikidele ja Kesk-Aasia riikidele. Komisjoni nimel haldab neid programme juhtima Euroopa Tsiviillennunduse Konverents (ECAC).

Suurem osa leitud puudujääkidest tuleneb jätkuvalt inimteguriga seotud probleemidest. Need ilmnevad peamiselt teatavate käsipagasi tugevdatud läbivaatusmeetmete elluviimisel, samuti töötajate ja kauba läbivaatamisel. Veel üks valdkond, milles tuleb teha täiendavaid jõupingutusi, on õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine. Nende probleemide lahendamiseks tuleks asjaomastes valdkondades tõhustada riiklikku kvaliteedikontrolli.

Pärast suhteliselt häid tulemusi juba 2014. aastal tõusis 2015. aastal veelgi pardavarude kokkuleppeliste tarnijate nõuetele vastavuse tase. Selle põhjuseks võib olla veelgi suurem teadlikkus ja praktiline kogemus läbivaadatud rakendusaktidega, mis parandas meetmete täpsust ja järjepidevust.

4.Järelinspekteerimine

Komisjoni määruse (EL) nr 72/2010 artikli 13 kohaselt teeb komisjon tavaliselt teatava arvu järelinspekteerimisi. Kui esmase inspekteerimise käigus on avastatud mitu olulist puudust, lepitakse kokku korduskontroll, kuid mõningal juhul tehakse järelinspekteerimisi ka pistelise valiku põhimõttel, et kontrollida riiklike järelevalvetoimingute ja aruandluse täpsust. 2015. aastal tehti üks järelinspekteerimine, mis andis tunnistust sellest, et kõik kindlakstehtud puudused olid kõrvaldatud.

5.Hindamine

Aasta jooksul hinnati ELi ja Ameerika Ühendriikide vahelise üldise lennutranspordilepingu alusel Ameerika Ühendriikide transpordijulgestuse ametiga väljatöötatud koostöökorra raames üht Ameerika Ühendriikide lennuvälja.

Lisaks tutvus lennundusjulgestuse regulatiivkomitee Montenegro kahe lennujaama hindamisaruannetega, mille alusel eespool nimetatud kaks lennuvälja lisati ELi ühekordse julgestuskontrolli süsteemi.

6.Avatud toimikud, artikli 15 kohased juhtumid ja kohtumenetlused

Inspekteerimistoimikud jäävad avatuks seni, kuni komisjon on veendunud, et asjakohased parandusmeetmed on rakendatud. Aastal 2015 suleti 37 toimikut (28 lennuvälja ja kuus pädeva ametiasutuse toimikut). Seega suleti iga 2015. aastal tehtud uue inspekteerimise kohta üks varasem toimik ja avatud toimikute arv 2015. aastal ei suurenenud. Kõnealuse aasta lõpuks jäid avatuks kokku 10 pädeva asutuse ja 13 lennujaama inspekteerimistoimikud.

Kui lennuväljal julgestusmeetmete rakendamisel kindlaks tehtud puudusi peetakse nii olulisteks, et need kujutavad märkimisväärset ohtu tsiviillennundusjulgestuse üldisele tasemele ELis, võtab komisjon määruse (EL) nr 72/2010 artikli 15 kohased meetmed. See tähendab, et kõiki teisi pädevaid asutusi teavitatakse olukorrast ning et kõnealuselt lennuväljalt väljuvate lendude puhul võidakse kaaluda kompenseerivate meetmete võtmist. 2015. aastal ei olnud vaja algatada mitte ühtegi artikli 15 kohast juhtumit.

Olenemata sellest, kas artiklit 15 kohaldatakse või mitte, võib komisjon eelkõige puuduste pikaaegse kõrvaldamata jätmise või nende kordumise puhul algatada rikkumismenetluse. 2015. aastal esitati Euroopa Kohtule üks 2014. aastal riikliku ametiasutuse inspekteerimise tulemusel algatatud rikkumismenetlus. Komisjon leidis, et asjaomane liikmesriik ei suutnud mitmel tema territooriumil asuval lennuväljal jätkuvalt tagada korrapärast järelevalvet teatavate julgestusmeetmete nõuetelevastavuse üle. See rikkumismenetlus oli 2015. aasta lõpul ikka veel lõpetamata.

TEINE OSA

Õigusaktid ja lisavahendid

1.Õigusaktid

Tsiviillennundus on endiselt jäänud terroristirühmituste atraktiivseks sihtmärgiks ning sellest tuleneva ohu vähendamiseks on vaja tagada asjakohaste riskipõhiste kaitsemeetmete rakendamine. Seetõttu kohandavad komisjon ja liikmesriigid pidevalt riskileevendusmeetmeid, et saavutada julgeoleku kõrgeim tase, vähendades samal ajal nii palju kui võimalik asjaomaste meetmete kahjulikku mõju lennutegevusele.

2015. aasta novembris võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2015/1998 ja rakendusotsuse C(2015) 8005, millega kehtestatakse lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamise üksikasjalikud meetmed. Mõlemat õigusakti kohaldatakse alates 1. veebruarist 2016 ja need asendavad varasemaid rakendusakte, millest kumbagi oli alates nende vastuvõtmisest 2010. aastal muudetud 20 korda. Otsus C(2015) 8005 sisaldab turvalisuse seisukohalt tundlikku teavet ja seda ei avaldata, vaid see on adresseeritud üksnes liikmesriikidele, kes teevad asjassepuutuvad osad kättesaadavaks isikutele, kellel on selge vajadus teada. Nende uute õigusaktidega konsolideeritakse varasemad aktid ja kõik nende muudatused ning samal ajal täpsustatakse ja ajakohastatakse teatavaid nõudeid, võttes arvesse saadud praktilisi kogemusi ning asjakohaseid tehnoloogiaarenguid. Nii suureneb selgus ja õiguskindlus.

2.ELi tarneahelapõhine julgestuse andmebaas (UDSCS)

Kokkuleppeliste esindajate ja tuntud saatjate andmebaas on olnud ainus esmane õiguslik vahend, mida kokkuleppelised esindajad kasutavad alates 1. juunist 2010 teabe saamiseks, kui nad võtavad vastu saadetisi teistelt kokkuleppelistelt esindajatelt või tuntud saatjatelt. Alates 1. veebruarist 2012 on andmebaasi lisatud loetelu lennuettevõtjatest, kellel on lubatud kolmandate riikide lennuväljadelt kaupa ja posti ELi tuua (ACC3). 2013. aastal laiendati andmebaasi õiguslikult nii, et see hõlmab ka liikmesriikide heakskiidetud ELi lennundusjulgestuse valideerijate loetelu. Selleks et andmebaasi rakendusala laienemist paremini kajastada, nimetati see ümber ELi tarneahelapõhise julgestuse andmebaasiks. 2015. aasta lõpus oli andmebaasis ligikaudu 14 000 kannet kokkuleppeliste esindajate, tuntud saatjate, sõltumatute valideerijate ja ACC3 üksuste kohta. Ka 2015. aastal oli jätkuvalt täidetud andmebaasi ettenähtud kättesaadavuse määr 99,5 %.

3.Euroopa Liidu lennuväljade inspekteerimise käsiraamatud

Määruse (EÜ) nr 300/2008 ja komisjoni määruse (EL) nr 72/2010 kohaselt peab komisjoni talituste teostatav tsiviillennundusjulgestuse nõuete täitmise järelevalve olema objektiivne ja põhinema standardmetoodikal.