Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV raadioseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta /* COM/2012/0584 final - 2012/0283 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST · Ettepaneku taust, eesmärgid ja põhjused Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiiviga 1999/5/EÜ (raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta, nn R&TTE direktiiv) on kehtestatud reguleeriv raamistik raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete turule laskmiseks ELis ning nende vaba liikumise ja kasutuselevõtmise tagamiseks. Direktiiv jõustus 1999. aastal ja sellel on olnud määrava tähtsusega roll siseturu kujunemisel kõnealuses valdkonnas. Direktiiv sisaldab olulisi nõudeid, mis käsitlevad tervise ja ohutuse kaitset, elektromagnetilist ühilduvust ja kahjulike häirete vältimist. Need nõuded on tehniliste nõuetena kaasatud mittesiduvatesse harmoneeritud standarditesse ning samuti muudesse uue lähenemisviisi kohastesse õigusaktidesse. Regulatiivsed põhimõtted jäävad kehtima, mistõttu direktiivi põhjalikum läbivaatamine ei ole vajalik. Samas on direktiivi rakendamise vältel täheldatud mõningaid probleeme, millega tuleks tegeleda[1]. Ettepaneku eelnõu põhieesmärgid on järgmised. – Tõsta direktiivi nõuete täitmise taset ning suurendada kõigi sidusrühmade usaldust regulatiivse raamistiku vastu. – Muuta direktiiv selgemaks ja lihtsamaks, teha mõningaid muudatusi reguleerimisalas, et hõlbustada selle kohaldamist ja kõrvaldada ettevõtjate ja ametiasutuste liigne koormus. Kavandatud läbivaatamisega on võimalik direktiivi paremini ühildada muude asjakohaste ELi õigusaktidega, eelkõige raadiospektrit käsitleva otsusega[2]. Kavandatud tekstiga viiakse direktiiv vastavusse toodete turustamist käsitleva uue õigusraamistikuga, komisjoni rakendusvolituste teostamist käsitleva määrusega nr 182/2011 ja Euroopa Liidu toimimise lepinguga. Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitel 26 (Siseturg) ja 114 (Õigusaktide ühtlustamine). · Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid R&TTE direktiiviga on täielikult harmoneeritud selle reguleerimisalasse kuuluvate toodete ELi turule laskmise tingimused. Turule võib lasta ainult direktiivi nõuetele vastavaid tooteid ning liikmesriigid ei või neid nõudeid (st tervise ja ohutuse kaitsmine, elektromagnetiline ühilduvus ja kahjulike häirete vältimine) riiklikul tasandil rakendades kehtestada lisapiiranguid. Kõnealuste toodete suhtes kohaldatakse ka muid, keskkonna aspekte käsitlevaid õigusakte, eelkõige direktiivi teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (RoHS),[3] direktiivi elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete (WEEE)[4] kohta ja patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid käsitlevat direktiivi (Batteries),[5] samuti ökodisaini direktiiviga[6] ettenähtud rakendusmeetmeid. Raadioseadmete kasutuselevõtmine ja kasutuse haldamine on liikmesriikide pädevuses. Seda pädevust kasutades peavad liikmesriigid järgima asjaomaseid ELis kohaldatavaid õigusakte, eelkõige: – raadiospektripoliitikat reguleerivat üldist raamistikku, mis on kehtestatud raadiospektripoliitika programmiga;[7] – direktiivis 2002/21/EÜ (raamdirektiiv[8]) elektrooniliste sidevõrkude ühise reguleeriva raamistiku raames sätestatud üldisi kriteeriume; – raadiospektri kasutamiseks tegevusloa andmise tingimusi, mis on sätestatud direktiivis 2002/20/EÜ (loadirektiiv[9]) elektrooniliste sidevõrkude ühise reguleeriva raamistiku raames; – otsuse 676/2002/EÜ (raadiospektrit käsitlev otsus[10]) alusel kehtestatud rakendusmeetmeid, millega ühtlustatakse teatavate sagedusribade kasutamise tehnilised tingimused ELis ja mis on siduvad kõigi liikmesriikide jaoks. ELi tasandil on ühtlustatud ka näiteks GMSi ja UMTSi, samuti lähitoimeseadmete sagedusribad; – kooskõla liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega. Ettepanek on kooskõlas komisjoni kavandatud aruka reguleerimise poliitika[11] ja strateegia „Euroopa 2020” põhimõtetega, eriti silmas pidades juhtalgatusega „Innovaatiline liit”[12] ettenähtud õigusalast läbivaatamist, samuti raadiospektripoliitika programmiga[13]. Algatus on kooskõlas 2008. aastal vastuvõetud uue õigusraamistiku paketiga, mis sisaldab määrust (EÜ) nr 765/2008 akrediteerimise ja turujärelevalve kohta ja otsust nr 768/2008/EÜ toodete turustamise ühise raamistiku kohta. Otsuse artiklis 2 on sätestatud, et asjaomaste õigusaktide kavandamisel või läbivaatamisel tuleb toetuda selle otsuse sätetele. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE TULEMUSED JA MÕJU HINDAMINE · Konsulteerimine huvitatud isikutega Esimene direktiivi toimimist käsitlev avalik arutelu leidis aset 2007. aastal. Arutelu käigus kerkinud probleemid lisati direktiivi rakendamise kohta koostatud teise arenguaruandesse[14]. 2010. aastal korraldas komisjon järgmise avaliku arutelu, milles keskenduti mõningate kavandamisjärgus meetmete mõjule. Komisjon sai tagasisidet 122 vastajalt, sealhulgas 50 VKE-lt, 36 muult ettevõtjalt, riiklikelt asutustelt, teavitatud asutustelt ja standardimisasutustelt[15]. · Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine 2009. aastal viidi läbi välisuuring, milles keskenduti vajadusele parandada toodete jälgimist ja nende vastavust direktiivi nõuetele ning kaaluti probleemi erinevate lahendusteede mõju[16]. Üldiselt toetatakse üsna üksmeelselt direktiivi selgemaks ja lihtsamaks muutmist ja selle vastavusse viimist uue õigusraamistiku paketiga. Eriarvamusi esineb aga toodete turulelaskmisele eelneva registreerimise nõude ja teatavate halduskorda lihtsustavate meetmete rakendamise osas. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG · Õiguslik alus ELi toimimise lepingu artiklid 26 ja 114. · Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõte ELi tasandi meetmeid on vaja selleks, et kohandada, selgitada või lihtsustada siseturgu käsitlevaid õigusnorme kõnealuses valdkonnas. Ettepanekuga ühtlustatakse olulised haldusnõuded, mille täitmine tagab juurdepääsu ELi turule; liikmesriikide paljude samalaadsete eraldi võetud meetmetega võrreldes on käesoleval ettepanekul selged eelised. Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe kavandatud muudatused püstitatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Uued või muudetud kohustused ei põhjusta liigset koormust ja kulusid tootmisharule, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ega ametiasutustele. Negatiivse mõjuga muudatuste korral on nende mõju analüüsimise abil suudetud leida probleemidele kõige sobivamad lahendused. Rida muudatusi lisavad kehtivasse direktiivi selgust ilma uusi nõudeid kaasa toomata. · Õigusakti valik Tehakse ettepanek asendada direktiiv 1999/5/EÜ uue direktiiviga, mille peavad liikmesriigid riiklike õigusaktide kehtestamise teel üle võtma. 4. MÕJU EELARVELE Ettepanek on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga: kavandatava direktiiviga ette nähtud meetmed või tegevus on kooskõlas kehtiva ja tulevase mitmeaastase finantsraamistikuga (2014–2020), vastavalt komisjoni ettepanekule. Ettepanekus sisaldub võimalus nõuda teatava kategooria raadioseadmete registreerimist enne nende turulelaskmist. Kui see nõue tegelikkuses jõustatakse, peab komisjon looma asjakohase andmebaasi ja seda haldama. Olemasolev kulude prognoos näeb ette 300 000 euro suurust investeeringut ja 30 000 euro suuruseid iga-aastaseid hoolduskulusid. 5. TÄIENDAV TEAVE · Lihtsustamine ja halduskulude vähendamine Ettepaneku eesmärk on selgitada direktiivi kohaldamist ja kõrvaldada ettevõtjate ja ametiasutuste liigne halduskoormus spektrikasutuse paindlikkuse suurendamise ja vastavate haldusmenetluste lihtsustamise teel. Ettepanek on ühenduse õigustiku ajakohastamist ja lihtsustamist käsitleva komisjoni programmi ning komisjoni töö- ja õigusloomeprogrammi osa (viitenumber 2009/ENTR/021). · Läbivaatamine Ettepanekuga nähakse ette, et komisjon vaatab direktiivi toimimise läbi ja annab sellest aru pärast 4 aasta möödumist direktiivi jõustumisest ja seejärel iga viie aasta möödudes. · Liikmesriikidelt saadav teave Liikmesriigid teatavad komisjonile direktiivi riiklikku õigusse ülevõtmisest ja saadavad komisjonile direktiivi kohaldamist käsitleva aruande pärast kolme aasta möödumist direktiivi jõustumisest ja seejärel iga kahe aasta möödudes. · Euroopa Majanduspiirkond Kavandatav õigusakt käsitleb EMPga seotud küsimust ja peaks seetõttu laienema EMP-le. · Ettepaneku üksikasjalik selgitus Direktiivi läbivaatamise ettepaneku kõige olulisemad elemendid on järgmised. 1. Vastavusse viimine otsusega nr 768/2008/EÜ toodete turustamise ühise raamistiku kohta: – artiklis 2 esitatakse otsuse 768/2008/EÜ R1. peatükis sätestatud mõistete määratlused – artiklites 10–15 esitatakse otsuse nr 768/2008/EÜ R2. peatükis sätestatud kohustused ettevõtjate jaoks – artiklis 17 ning III, IV ja V lisas esitatakse otsuse nr 768/2008/EÜ II lisas sätestatud kolm moodulit vastavushindamismenetlusteks – artiklites 22–38 esitatakse otsuse nr 768/2008/EÜ R4. peatükis sätestatud teabekohustused vastavushindamisasutuste jaoks – artiklites 39–43 esitatakse otsuse nr 768/2008/EÜ R5. peatükis sätestatud lihtsustatud kaitsemenetlused 2. Artikli 2 lõikes 1 sätestatakse mõistele „raadioseadmed” uus määratlus, mis piiritleb direktiivi muudetud reguleerimisala: siia kuuluvad üksnes need seadmed, mis on mõeldud signaalide edastamiseks raadiospektri teel kas teabevahetuse või muul eesmärgil. Artikli 3 lõikes 2 sisalduv oluline nõue on vastavalt muudetud ja puudutab ainult e signaalide edastust. Eelnevast lähtudes kavandatakse direktiivi uueks pealkirjaks: „Direktiiv raadioseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta”. 3. Artikli 3 lõike 3 punktiga a nähakse ette võimalus nõuda raadioseadmete koostalitlust selliste tarvikutega nagu laadimisseadmed. 4. Artikli 3 lõike 3 punktiga g nähakse ette võimalus nõuda, et tarkvaralise raadioseadme puhul oleks tagatud, et kasutatakse üksnes nõuetekohaseid tarkvara ja riistvara kooslusi. Artikliga 4 nähakse ette võimalus kohandada meetmeid eesmärgiga vältida olukorda, kus kõnealune nõue tekitab turul konkurentsitõkkeid kolmandatele tarkvaraarendajatele. 5. Artikliga 5 nähakse ette võimalus nõuda, et nõuetele vaid osaliselt vastavad tootekategooriad registreeritaks keskses süsteemis, tuginedes liikmesriikidest artikli 47 lõike 1 kohaselt saadud teabele nõuetelevastavuse kohta. 6. Artiklis 7 selgitatakse R&TTE direktiivi ja ELi ning riiklike raadiospektri kasutust käsitlevate õigusnormide omavahelist seost. 7. Lihtsustamine ja halduskoormuse vähendamine: – artikli 2 lõikes 1 sätestatud uus määratlus mõistele „raadioseadmed” sätestab selgesti reguleerimisala piirid direktiiviga 2004/108/EÜ (elektromagnetilise ühilduvuse direktiiv[17]) ; – direktiivi reguleerimisalasse ei kuulu enam telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmed ja ainult vastuvõtja funktsiooniga seadmed; need kuuluvad direktiivide 2004/108/EÜ ja 2006/95/EÜ[18] või toitepingest olenevalt direktiivide 2004/108/EÜ ja 2001/95/EÜ reguleerimisalasse:[19] sellega kaasneb mõningane halduskoormuse vähendamine; – välja jäetakse nõue, et tuleb teatada selliste seadmete turulelaskmisest, mis töötavad sagedusribadel, mille kasutamine ei ole kogu ELis ühtlustatud (praegu artikli 6 lõige 4); – välja jäetakse kohustus lisada tootele seadmeklassi tunnus (praegu VII lisa punkt 5); – välja jäetakse kohustus lisada kasutusjuhendile CE-vastavusmärgis (praegu VII lisa punkt 3); – välja jäetakse lõppseadmete turul konkurentsi soodustamist käsitlevad nõuded (praegu artikli 4 lõige 2 ja artikli 7 lõiked 3–5); samalaadsed nõuded sisalduvad direktiivis 2008/63/EÜ[20]. 8. Vastavusse viimine Euroopa Liidu toimimise lepinguga ja määrusega (EL) nr 182/2011, mis käsitleb komisjoni rakendusvolituste teostamist: – komisjoni rakendus- ja delegeerimisvolituste teostamise menetlused on sätestatud artiklites 44 (komiteemenetlus) ja 45 (volituste delegeerimine); – rakendusvolitusi käsitletakse artikli 8 lõikes 3 (seadmeklasside määramine) ja artikli 10 lõikes 9 (teabe esitamine geograafilise piirkonna kohta, kus seade on kasutamiseks mõeldud, ja raadioseadme kasutamise piirangute kohta); – volituste delegeerimist käsitletakse artikli 2 lõikes 3 (raadioseadmete määratluse alla kuuluvate ja mittekuuluvate seadmete loetelu sisaldava II lisa kohandamine tehnilise arenguga), artikli 3 lõikes 3 (täiendavad olulised nõuded), artikli 4 lõikes 2 (teabe andmine tarkvaralise raadioseadme nõuetekohasuse kohta) ja artikli 5 lõikes 2 (raadioseadmete registreerimise nõue mõningate kategooriate puhul). 2012/0283 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV raadioseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 114, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[21] olles konsulteerinud Euroopa andmekaitseinspektoriga,[22] tegutsedes tavapärase seadusandliku menetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivi 1999/5/EÜ raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta[23] on korduvalt oluliselt muudetud. Kuna sellesse tuleb teha uusi muudatusi, tuleks see selguse huvides asendada uue direktiiviga. (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 765/2008 (millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93)[24] on kehtestatud vastavushindamisasutuste akrediteerimise kord, kolmandatest riikidest pärit toodete turujärelevalve ja kontrollimise raamistik ning CE-vastavusmärgise üldpõhimõtted. (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsusega nr 768/2008/EÜ (toodete turustamise ühise raamistiku kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 93/465/EMÜ)[25] on kehtestatud üldpõhimõtete ja erisätete ühine raamistik, mida on ette nähtud kohaldada kõigi õigusaktide puhul, millega ühtlustatakse toodete turustamise tingimusi, et tagada nimetatud õigusaktide läbivaatamiseks või uuestisõnastamiseks ühtne alus. Direktiivi 1999/5/EÜ tuleks seetõttu kohandada vastavalt nimetatud otsusele. (4) Direktiivis 1999/5/EÜ esitatud olulisi nõudeid telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete kohta (tervise ja ohutuse kaitsmine ja elektromagnetiline ühilduvus) käsitletakse asjakohasel määral Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivis 2006/95/EÜ teatavates pingevahemikes kasutatavaid elektriseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta[26] ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivis 2004/108/EÜ, mis käsitleb elektromagnetilise ühilduvuse alaste liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 89/336/EMÜ[27]. Seepärast ei peaks kavandatav direktiiv hõlmama telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmeid. (5) Konkurentsiküsimusi lõppseadmete turul käsitleb asjakohaselt komisjoni 20. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/63/EÜ (konkurentsi kohta telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete turgudel),[28] eelkõige direktiiviga riiklikele reguleerivatele asutustele kehtestatud kohustus tagada võrgu juurdepääsuliideste üksikasjaliste tehniliste spetsifikatsioonide avaldamine. Seega ei ole kavandatavasse direktiivi vajalik lisada direktiivis 2008/63/EÜ sisalduvaid nõudeid konkurentsi soodustamise kohta lõppseadmete turul. (6) Seadmed, mis oma kasutuseesmärgi täitmiseks edastavad raadiolaineid, kasutavad süstemaatiliselt raadiospektrit. Selleks et tagada raadiospektri otstarbekas kasutus, nii et välditaks kahjulikke häireid, peaks kavandatava direktiivi reguleerimisala hõlmama kõiki asjaomaseid seadmeid, olenemata sellest, kas neid saab kasutada teabevahetuseks või mitte. (7) Kogemused näitavad, et mõne toote kuulumist direktiivi 1999/5/EÜ reguleerimisalasse on keeruline määratleda. Tehnoloogia arengut ja liigitatavaid tooteid silmas pidades on eelkõige vajalik määratleda tootekategooriad, mida raadioseadmete mõiste hõlmab, mida mitte. Selleks et muuta II lisa ja kohandada seda tehnika arenguga, tuleks komisjonile anda volitused võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, mille eesmärk on täiendada või muuta kavandatava direktiivi teatavaid mitteolemuslikke osi. (8) Direktiiviga 2006/95/EÜ kehtestatud olulised ohutusnõuded on ka raadioseadmete tarvis piisavad; seepärast tuleks käesolevas direktiivis nendele viidata ja sätestada nende kohaldamine. Selleks et vältida tarbetut dubleerimist muude sätete osas, ei peaks direktiivi 2006/95/EÜ kohaldama raadioseadmete suhtes. (9) Direktiiviga 2004/108/EÜ kehtestatud olulised nõuded elektromagnetilise ühilduvuse kohta on ka raadioseadmete tarvis piisavad; seepärast tuleks käesolevas direktiivis nendele viidata ja sätestada nende kohaldamine. Selleks et vältida tarbetut dubleerimist muude sätete osas, ei peaks direktiivi 2004/108/EÜ kohaldama raadioseadmete suhtes. (10) Kahjulike häirete vältimiseks tuleks tagada raadiospektri otstarbekas, tehnika arengu tasemele vastav kasutamine. (11) Kuigi vastuvõtuseadmed iseenesest ei tekita kahjulikke häireid, on vastuvõtu parameetrid, mis tõstavad raadiohäirete ja soovimatute signaalide osas vastuvõtuseadmete häirekindlust vastavalt direktiivi 2004/108/EÜ olulistele nõuetele raadiospektri otstarbeka kasutuse tagamiseks üha olulisemad. (12) Ainult vastuvõtuks mõeldud seadmete vastuvõtuparameetrid peavad vastama direktiivis 2004/108/EÜ sätestatud olulistele nõuetele, eelkõige ühisel või naabersagedusribal töötamisega kaasnevate soovimatute signaalide osas; seepärast ei ole kõnealuseid seadmeid vaja lisada käesoleva direktiivi reguleerimisalasse. (13) Mõningatel juhtudel võib osutuda vajalikuks tagada võrguülene koostalitlusvõime muude raadioseadmetega ja ühendus asjakohast tüüpi liidestega kogu liidus. Raadioseadmete ja tarvikute, nagu laadimisseadmed, koostalitlusvõime muudab raadioseadmete kasutamise lihtsamaks ja vähendab tarbetute jäätmete teket. (14) Raadioseadmete teatavate eriomadustega on võimalik pakkuda paremat isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitset, samuti pettusevastast kaitset. Seepärast tuleks raadioseadmed vajaduse korral ehitada selliselt, et need kõnealuseid funktsioone toetaksid. (15) Raadioseadmetest on kasu hädaabiteenustele juurdepääsu võimaldamisel. Seepärast tuleks raadioseadmed vajaduse korral ehitada selliselt, et need toetaksid kõnealustele teenustele juurdepääsu võimaldavaid funktsioone. (16) Raadioseadmetel on oluline roll puuetega inimeste heaolus ja tööhõives; see rahvastikurühm moodustab liikmesriikide elanikest märkimisväärse ja üha kasvava osa. Seepärast tuleks raadioseadmed vajaduse korral ehitada nii, et puuetega inimesed saaksid neid ilma kohandamata või minimaalselt kohandades kasutada. (17) Teatavasse kategooriasse kuuluvate raadioseadmete puhul võib esineda olukord, kus tarkvara lisamine, samuti muudatuste tegemine olemasolevasse tarkvarasse võib mõjutada seadmete vastavust olulistele nõuetele. Raadioseadmete kasutajal või kolmandal isikul peaks olema võimalik laadida seadmesse tarkvara ainult juhul, kui selle tagajärjel ei eksita kehtivate oluliste nõuete vastu. (18) On vajalik sätestada võimalus kehtestada täiendavaid nõudeid, et käsitleda selliseid küsimusi nagu koostalitusvõime, kasutaja privaatsus, pettuste ennetamine, puuetega inimesed kasutajatena, juurdepääs hädaabiteenustele, nõuetele mittevastavate tark- ja riistvara koosluste ennetamine. Selleks et määratleda raadioseadmete kategooriad või klassid, mis peavad vastama täiendavatele olulistele nõuetele, mis käsitlevad koostalitusvõimet, kasutaja privaatsust, pettuste ennetamist, puuetega inimesi kasutajatena, juurdepääsu hädaabiteenustele ning nõuetele mittevastavate tark- ja riistvara koosluste ennetamist, tuleks komisjonile anda volitused võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte eesmärgiga täiendada või muuta käesoleva direktiivi teatavaid vähemolulisi elemente. (19) Raadioseadme ja tarkvara koosluse nõuetelevastavuse kontrolli ei tohiks teha selleks, et takistada sõltumatute isikute tarnitud tarkvara kasutamist. Raadioseadmete ja tarkvara kavandatavate koosluste nõuetelevastavust käsitlev teave, mis on kättesaadav riigiasutustele, tootjatele ja kasutajatele, peaks toetama ja edendama konkurentsi. Selleks et määratleda raadioseadmete kategooriad või klassid, mille puhul peavad tootjad esitama raadioseadmete ja tarkvara kavandatavate koosluste nõuetelevastavust käsitleva teabe, ja et määratleda esitatava teabe sisu ning selle kättesaadavaks tegemise kord, tuleks komisjonile anda volitused võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte eesmärgiga täiendada või muuta käesoleva direktiivi teatavaid vähemolulisi elemente (20) Nõue registreerida raadioseade enne turulelaskmist keskandmebaasis võib parandada turujärelevalve tõhusust ja tulemuslikkust ja seeläbi tagada, et direktiivi nõudeid täidetakse väga hästi. See nõue paneb ettevõtjatele lisakoormuse, mistõttu tuleks see kehtestada üksnes selliste seadmekategooriate osas, kus nõudeid veel täiel määral ei täideta. Selleks et määratleda raadioseadmete kategooriad või klassid, mis tuleb keskses andmebaasis liikmesriikidest nõuetelevastavuse kohta saadud teabe põhjal registreerida, ja et määratleda registreerimisel esitatava teabe sisu ning registreerimise ja registreerimisnumbri lisamise kord, tuleks komisjonile anda volitused võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte eesmärgiga täiendada või muuta käesoleva direktiivi teatavaid vähemolulisi elemente. (21) Raadioseadmed, mis vastavad asjakohastele olulistele nõuetele, tuleks lubada vabasse ringlusse. Selliseid raadioseadmeid tuleks lubada kasutada ettenähtud otstarbel ning vajaduse korral kooskõlas raadiospektri kasutamiseks ja asjaomase teenuse osutamiseks vajalike tegevuslubade andmise eeskirjadega. (22) Tarbetute kaubandustõkete vältimiseks raadioseadmete turul liidus peaksid liikmesriigid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivile 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord)[29] teatama teistele liikmesriikidele ja komisjonile, milliseid tehnilisi eeskirju käsitlevaid projekte nad kavandavad, nt raadioliideste alal; teatamine ei ole aga vajalik, kui neid projekte kavandatakse liikmesriikide jaoks siduvate õigusaktide nõuete täitmiseks, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsuse nr 676/2002/EÜ (Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku rakendusmeetmete kohta)[30] järgimiseks võetud rakendusmeetmed. (23) Teabe avaldamine raadioliideste eeskirjade ja nende kasutustingimuste samaväärsuse kohta vähendab tõkkeid, mis takistavaid pääsu raadioseadmete siseturule. Seepärast peaks komisjon hindama ja kinnitama raadioliideste eeskirjade samaväärsust ning tegema vastava teabe kättesaadavaks raadioseadmete klassifikatsiooni vormis. (24) Kooskõlas komisjoni 16. mai 2007. aasta otsusega 2007/344/EÜ teabe kättesaadavuse ühtlustamise kohta seoses raadiospektri kasutamisega ühenduses[31] peavad liikmesriigid kasutama Euroopa Raadiosideameti raadiosageduste infosüsteemi (EFIS), mille asutas Euroopa Raadiosidebüroo (ERO), et üldsusel oleks Internetis juurdepääs võrreldavale teabele spektri kasutamise kohta eri liikmesriikides. Tootjatel on EFISest enne raadioseadmete turulelaskmist võimalik saada teavet kõigis liikmesriikides kasutatavate sagedusribade kohta ja seega prognoosida, kas ja millistel tingimustel nende tooteid eri liikmesriikides kasutusele võetakse. Seepärast ei ole käesolevasse direktiivi vajalik lisada sätteid, mis nõuaksid eelnevat teatamist, võimaldamaks tootjatel saada teavet ühtlustamata sagedusribadel töötavate raadioseadmete kasutuselevõtu tingimuste kohta. (25) Teadusuuringute ja reklaamürituste edendamise seisukohast on vajalik, et kaubandusmessidel, näitustel jms üritustel oleks võimalik esitleda käesoleva direktiivi nõuetele mittevastavaid raadioseadmeid, mida ei või lasta turule, tingimusel et esitlejad annavad külastajatele piisavalt sellekohast teavet. (26) Ettevõtjad peaksid vastutama toodete nõuetekohasuse eest vastavalt oma rollile turustusahelas; see tagaks tervise ja ohutuse tõhusa kaitse, elektromagnetilise ühilduvuse ja raadiospektri otstarbeka kasutuse vältimaks kahjulikke häireid, samuti õiglase konkurentsi liidu turul. (27) Kõik tarne- ja turustamisahelas osalevad ettevõtjad peaksid võtma asjaomaseid meetmeid eesmärgiga teha turul kättesaadavaks ainult asjakohaste õigusaktidega vastavuses olevad tooted. On vaja ette näha selge ja proportsionaalne kohustuste jagunemine, mis vastab iga ettevõtja rollile tarne- ja turustusprotsessis. (28) Kõige sobivam täieliku vastavushindamismenetluse teostaja on tootja, kellel on üksikasjalikud teadmised toote projekteerimis- ja tootmisprotsessist. Seega peaks vastavushindamine jääma ainult tootja kohustuseks. (29) Tootja peaks andma piisavat teavet seadme ettenähtud kasutuse kohta, nii et seda kasutataks olulisi nõudeid järgides. Selline teave võiks sisaldada tarvikute (nt antennid) ja osade (nt tarkvara) kirjeldust ning spetsifikatsioone seadme paigaldamiseks. (30) Direktiivis 1999/5/EÜ sätestatud nõue lisada seadmele ELi vastavusdeklaratsioon on arvamuste kohaselt teavitamisprotsessi edendanud ja lihtsustanud ning turujärelevalvet tõhustanud. Tänu võimalusele lisada tootele ELi vastavusdeklaratsioon lihtsustatud kujul on vähenenud kõnealuse nõudega kaasnev halduskoormus, mitte aga selle tõhusus, mistõttu tuleks see võimalus käesolevas direktiivis sätestada. (31) Tuleb tagada, et kolmandatest riikidest liidu turule sisenevad tooted oleks vastavuses käesoleva direktiivi nõuetega ja eelkõige, et tootjad oleksid nende toodete puhul kasutanud nõuetekohaseid hindamismenetlusi. Seepärast tuleks sätestada, et importijad tagavad nende poolt turulelastavate toodete vastavuse käesoleva direktiivi nõuetele ning et nad ei lase turule tooteid, mis nendele nõuetele ei vasta või mis on ohtlikud. Samuti tuleks sätestada, et importijad on kohustatud tagama, et vastavushindamismenetlus on läbi viidud ja et toote märgistus ning tootja koostatud dokumentatsioon on järelevalveasutustele kontrollimiseks kättesaadav. (32) Levitaja teeb raadioseadmed turul kättesaadavaks pärast seda, kui tootja või importija on raadioseadmed turule lasknud, ja tegutseb hoolikalt tagamaks, et tema käitlemine ei paneks ohtu raadioseadmete nõuetekohasust. (33) Raadioseadmete turulelaskmisel peaks iga importija märkima seadmele oma nime ja kontaktaadressi. Erandid tuleks ette näha juhtudeks, kui seadme suurus või olemus seda ei võimalda. Nii tuleb toimida ka juhul, kui importijal tuleks tootele oma nime ja aadressi lisamiseks avada pakend. (34) Kui ettevõtja laseb raadioseadmed turule oma nime või kaubamärgi all või muudab raadioseadmeid selliselt, et see võiks mõjutada seadmete vastavust käesoleva direktiivi nõuetele, tuleks teda käsitleda tootjana ja talle peaksid laienema tootja kohustused. (35) Levitajad ja importijad, kes on turuga tihedalt seotud, tuleks kaasata pädevate riiklike asutuste turujärelevalvetoimingutesse; nad peaksid olema valmis aktiivseks koostööks ja andma nendele asutustele kogu asjaomaste raadioseadmetega seotud vajaliku teabe. (36) Raadioseadmete jälgitavuse tagamine kogu turustusahelas aitab lihtsustada ja tõhustada turujärelevalvet. Tõhus jälgimise süsteem lihtsustab turujärelevalveasutuste tööd selliste ettevõtjate tuvastamisel, kes on nõuetele mittevastavad raadioseadmed turul kättesaadavaks teinud. (37) Käesolev direktiiv peaks piirduma oluliste nõuete määratlemisega. Selleks et hõlbustada kõnealustele nõuetele vastavuse hindamist, on vaja sätestada vastavuseeldus raadioseadmete puhul, mis vastavad harmoneeritud standarditele, mis on vastu võetud kooskõlas määrusega (EL) nr [.../...], [mis käsitleb Euroopa standardimispoliitikat][32] ja mille eesmärk on määratleda kõnealuste nõuetega seotud üksikasjalikud tehnilised spetsifikatsioonid. (38) Määrusega (EL) nr [.../...] [(mis käsitleb Euroopa standardimispoliitikat)] nähakse ette harmoneeritud standardite suhtes vastuväidete esitamise kord, juhuks kui kõnealused standardid ei ole käesoleva direktiivi nõuetega täielikult kooskõlas. (39) Selleks et ettevõtjad saaksid tõendada ja pädevad asutused tagada, et turul kättesaadavaks tehtud raadioseadmed vastavad olulistele nõuetele, on vaja sätestada vastavushindamismenetlused. Otsuses nr 768/2008/EÜ on sätestatud vastavushindamismenetluse moodulid, mis näevad ette erineva rangusastmega menetlusi, vastavalt riski tasemele ja nõutud ohutustasemele. Selleks et tagada valdkondadevaheline ühtsus ja vältida erakorralisi lahendusi, tuleks vastavushindamismenetlus valida kõnealuste moodulite hulgast. (40) Tootjad peaksid koostama ELi vastavusdeklaratsiooni, milles esitatakse üksikasjalik teave raadioseadmete vastavuse kohta käesoleva direktiivi nõuetele ja muudele liidu asjaomastele ühtlustamisalastele õigusaktidele. (41) CE-vastavusmärgis, mis tõendab toote nõuetelevastavust, on kogu vastavushindamist selle laiemas tähenduses hõlmava menetluse nähtav tulem. CE-vastavusmärgist käsitlevad üldpõhimõtted on sätestatud määruses (EÜ) nr 765/2008. Käesolevas direktiivis peaksid olema sätestatud eeskirjad CE-vastavusmärgise kinnitamise kohta. (42) CE-vastavusmärgise tootele kinnitamise nõue on tarbijate ja riigiasutuste teavitamiseks oluline. Direktiiviga 1999/5/EÜ ettenähtud võimalus kinnitada väikestele seadmetele vähendatud mõõtmetega CE-vastavusmärgis, kui selle nähtavus ja loetavus ei halvene, on võimaldanud lihtsustada kõnealuse nõude rakendamist ilma selle tulemuslikkust kahjustamata ja seepärast tuleks see lisada käesolevasse direktiivi. (43) Direktiivis 1999/5/EÜ sätestatud nõue kinnitada CE-vastavusmärgis seadme pakendile on arvamuste kohaselt lihtsustanud turujärelevalvet ja tuleks seepärast lisada käesolevasse direktiivi. (44) Käesolevas direktiivis sätestatud vastavushindamismenetluste puhul on vajalik liikmesriikide poolt komisjonile teavitatud vastavushindamisasutuse sekkumine. (45) Kogemus on näidanud, et direktiivis 1999/5/EÜ sätestatud kriteeriumid, mida vastavushindamisasutused peavad täitma, selleks et neist saaks komisjoni teavitada, ei ole piisavad, et tagada teavitatud asutuste ühtlaselt kõrgetasemeline toimimine kogu ELis. Samas on oluline, et kõik teavitatud asutused täidaksid oma funktsioone samal tasemel ja õiglase konkurentsi tingimustes. Seepärast on vaja kehtestada kohustuslikud nõuded vastavushindamisasutustele, kes soovivad, et neist teavitataks kui vastavushindamisteenuste osutajatest. (46) Vastavushindamise kvaliteedi ühtlase taseme tagamiseks on vaja kehtestada ka nõuded, mida peavad täitma teavitavad asutused ja muud teavitatud asutuste hindamisse, teavitamisse ja jälgimisse kaasatud asutused. (47) Kui vastavushindamisasutus on tõendanud vastavust harmoneeritud standardites sätestatud kriteeriumitele, tuleks eeldada, et ta järgib käesoleva direktiivi nõudeid. (48) Käesolevas direktiivis sätestatud süsteemi tuleks täiendada määrusega (EÜ) nr 765/2008 ettenähtud akrediteerimissüsteemiga. Kuna akrediteerimine on vastavushindamisasutuse pädevuse kontrollimise põhiline vahend, tuleks seda kasutada ka sellest asutusest teavitamisel. (49) Riiklikud asutused kõikjal liidus peaksid vastavushindamisasutuse tehnilise pädevuse kinnitamiseks eelistatavalt kasutama määruse (EÜ) nr 765/2008 kohast läbipaistvat akrediteerimist kui vahendit, mis tagab vastavussertifikaatide usaldusväärsuse vajaliku taseme. Samas võivad riiklikud asutused otsustada, et nende valduses on sobivad vahendid, et kõnealune hindamine ise läbi viia. Sellisel juhul peaksid nad muude riiklike asutuste hindamistoimingute piisava usaldusväärsuse tagamiseks esitama komisjonile ja teistele liikmesriikidele vajalikud dokumentaalsed tõendid, mis näitavad hinnatud vastavushindamisasutuste vastavust asjaomastest õigusaktidest tulenevatele nõuetele. (50) Vastavushindamisasutused ostavad tihti mõnda vastavushindamisega seotud teenust sisse või kasutavad tütarettevõtteid. Et tagada raadioseadmete liidu turule laskmiseks nõutav kaitsetase, on oluline, et vastavushindamist teostavad alltöövõtjad ja tütarettevõtted täidaksid vastavushindamistoimingute osas samu nõudeid nagu teavitatud asutused. Seega on oluline, et asutuste pädevuse ja tegevuse hindamisel käsitletaks lisaks asutustele, kellest on kavas teatada, ja juba teavitatud asutustele ka alltöövõtjate ja tütarettevõtjate tehtud toiminguid. (51) Teavitamismenetluse tõhusust ja läbipaistvust tuleb suurendada ning eelkõige tuleb seda kohandada uute tehnoloogiatega, et luua elektroonilise teavitamise võimalus. (52) Kuna teavitatud asutused võivad pakkuda oma teenuseid kogu Euroopa Liidus, siis peaks teistel liikmesriikidel ja komisjonil olema võimalus esitada teavitatud asutuse kohta vastuväiteid. Seega on oluline ette näha ajavahemik, mille jooksul saaks selgust vastavushindamisasutuse pädevusega seotud kõigi võimalike kahtluste või probleemide osas, enne kui nad alustavad tegevust teavitatud asutustena. (53) Konkurentsivõime huvides on ülioluline, et teavitatud asutused kohaldaksid vastavushindamismenetlust ilma ettevõtjaid liigselt koormamata. Samal põhjusel ja ettevõtjate võrdse kohtlemise tagamiseks tuleb tagada vastavushindamismenetluse tehnilise rakendamise järjekindlus. Seda on kõige paremini võimalik saavutada teavitatud asutuste vahelise asjakohase koordineerimise ja koostöö kaudu. (54) Õiguskindluse tagamiseks on vaja täpsustada, et raadioseadmete suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 765/2008 sätestatud eeskirju liidu turujärelevalve ja liidu turule sisenevate toodete kontrolli kohta. (55) Direktiivis 1999/5/EÜ on sätestatud kaitsemenetlus, mida kohaldatakse vaid juhul, kui liikmesriigid ei jõua ühe liikmesriigi võetud meetmete osas kokkuleppele. Läbipaistvuse suurendamise ja menetlusaja lühendamise huvides on vajalik parandada olemasolevat kaitseklauslimenetlust, et muuta see veel tõhusamaks ja liikmesriikide ekspertiisivõimalustele toetuvaks. (56) Olemasolevat süsteemi tuleks täiendada menetlusega, mis võimaldaks huvitatud isikutel olla kursis meetmetega, mida kavandatakse raadioseadmete suhtes, mis kujutavad endast ohtu inimeste tervisele ja ohutusele või muule avalikule huvile, mida käsitlevad käesolevas direktiivis sätestatud olulised nõuded. See võimaldaks ka turujärelevalveasutustel koostöös asjaomaste ettevõtjatega selliste seadmete tuvastamise korral võimalikult ruttu reageerida. (57) Kui liikmesriigid ja komisjon nõustuvad liikmesriigi võetud meetme põhjendustega, siis ei tohiks komisjon rohkem sekkuda, välja arvatud kui mittevastavus on põhjendatav puudustega harmoneeritud standardis. (58) Selleks et tagada käesoleva direktiivi rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendusvolituste teostamise suhtes[33]. (59) Eriti oluline on, et komisjon viiks delegeeritavaid õigusakte ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (60) Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud riiklike õigusaktide rikkumise korral, ja tagama nende rakendamise. Karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. (61) Tuleb ette näha üleminekukord, mis võimaldab teha turul kättesaadavaks ja kasutusele võtta raadioseadmeid, mis on juba turule lastud kooskõlas direktiiviga 1999/5/EÜ. (62) Kuivõrd liikmesriigid ei suuda piisaval tasemel saavutada käesoleva direktiivi eesmärke, milleks on tagada turul olevate raadioseadmete vastavus tervise ja ohutuse kõrgetasemelise kaitse, elektromagnetilise ühilduvuse ja raadiospektri otstarbeka, kahjulike häirete vältimist võimaldava kasutuse nõuetele, nii et samas oleks tagatud siseturu toimimine, ning kuivõrd neid eesmärke on nende ulatuse ja mõju tõttu võimalik paremini saavutada ELi tasandil, võib EL võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. (63) Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid lisama põhjendatud juhtudel ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi komponentide ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: I PEATÜKK ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Reguleerimisese ja -ala 1. Käesoleva direktiiviga luuakse reguleeriv raamistik raadioseadmete turul kättesaadavaks tegemiseks ja nende kasutuselevõtmiseks liidus. 2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata I lisas loetletud seadmete suhtes. 3. Käesolevat direktiivi ei kohaldata raadioseadmete suhtes, mida kasutatakse ainult avaliku julgeoleku, riigikaitse, riigi julgeolekuga (kaasa arvatud riigi majanduslik heaolu, kui toiming on seotud riigi julgeoleku küsimustega) seotud tegevuseks ja riigi tegevuseks kriminaalõiguse valdkonnas. 4. Käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate raadioseadmete suhtes ei kohaldata direktiivi 2006/95/EÜ, välja arvatud käesoleva direktiivi artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud nõuded. Artikkel 2 Mõisted 1. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: (1) „raadioseade” – toode, mis oma kasutuseesmärgi täitmiseks edastab raadiolaineid, või toode, millele tuleb lisada tarvik, nt antenn, et edastada raadiolaineid oma kasutuseesmärgi täitmiseks; (2) „raadiolained” – elektromagnetlained sagedusega 9 kHz – 3 000 GHz, mis levivad ruumis ilma suunava elemendita; (3) „liides” – raadioliides, mis määrab kindlaks raadioseadmete vahelise edastustee ja nende tehnilised spetsifikatsioonid; (4) „raadioseadmeklass” – klass, mis iseloomustab käesoleva direktiivi põhjal samalaadseiks peetavaid konkreetset tüüpi raadioseadmeid ja liideseid, mille jaoks seadmed on projekteeritud. (5) „kahjulikud häired” – kahjulikud häired, nagu need on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/21/EÜ;[34] (6) „turul kättesaadavaks tegemine" – raadioseadme tasu eest või tasuta pakkumine Euroopa Liidu turul majandustegevuse käigus kas levitamiseks, tarbimiseks või kasutamiseks; (7) „turule laskmine" – raadioseadme esmakordselt Euroopa Liidu turul kättesaadavaks tegemine; (8) „tootja" – füüsiline või juriidiline isik, kes valmistab raadioseadme või kes laseb raadioseadme projekteerida või valmistada ja kes turustab seda toodet oma nime või kaubamärgi all; (9) „volitatud esindaja” – Euroopa Liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes on saanud tootjalt kirjaliku volituse tegutseda tema nimel kindlaksmääratud ülesannetes; (10) „importija" – Euroopa Liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes laseb kolmandast riigist pärineva raadioseadme Euroopa Liidu turule; (11) „levitaja" – turustusahelas osalev füüsiline või juriidiline isik, välja arvatud tootja või importija, kes teeb raadioseadme turul kättesaadavaks; (12) „ettevõtja” – tootja, volitatud esindaja, importija ja levitaja; (13) „tehniline spetsifikatsioon” – dokument, millega nähakse ette raadioseadmele esitatavad tehnilised nõuded; (14) „harmoneeritud standard” – määruse (EL) nr [../..] [mis käsitleb Euroopa standardimispoliitikat] artikli 2 lõike 1 punktis c määratletud harmoneeritud standard;[35] (15) „akrediteerimine” – akrediteerimine määruses (EÜ) nr 765/2008 määratletud tähenduses; (16) „riiklik akrediteerimisasutus” – riiklik akrediteerimisasutus määruses (EL) nr 765/2008 määratletud tähenduses; (17) „vastavushindamine” – protsess, mille käigus hinnatakse, kas raadioseadmele kehtestatud olulised nõuded on täidetud; (18) „vastavushindamisasutus” – asutus, kes viib läbi vastavushindamise toiminguid; (19) „tagasivõtmine” – meede, mille eesmärk on võtta turult tagasi raadioseade, mis on seal juba kasutaja jaoks kättesaadavaks tehtud; (20) „kõrvaldamine" – meede, mille eesmärk on vältida turustusahelas oleva raadioseadme turul kättesaadavaks tegemist; (21) „CE-vastavusmärgis” – märgis, millega tootja kinnitab, et raadioseade vastab vastavusmärgise tootele paigaldamist sätestavate ELi ühtlustamisalaste õigusaktide alusel kohaldatavatele nõuetele; (22) „liidu ühtlustamisalased õigusaktid” – toodete turustamise tingimusi ühtlustavad liidu õigusaktid. 2. Käesoleva artikli lõike 1 punkti 1 kohaldamisel hõlmab raadioseadmete määratlus II lisa punktis 1 loetletud tooteid, kuid mitte sama lisa punktis 2 loetletud tooteid. 3. Komisjonile antakse kooskõlas artikliga 45 volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte II lisa kohandamiseks tehnika arenguga. Artikkel 3 Olulised nõuded 1. Raadioseade tuleb konstrueerida selliselt, et oleks tagatud: (a) kasutaja ja kõigi muude isikute tervise ja ohutuse kaitse, sealhulgas direktiivis 2006/95/EÜ sätestatud ohutusnõuetega seotud eesmärkide täitmine, ilma et kohaldataks miinimumpinge nõuet; (b) elektromagnetilise ühilduvuse kaitse vastavalt direktiivile 2004/108/EÜ, sh sellisel tasemel häirekindlus, mis võimaldaks töötada ühisel või naabersagedusribal veelgi otstarbekamalt. 2. Raadioseade tuleb konstrueerida selliselt, et selle edastatud signaalid kasutaks maapealseks või avakosmose raadiosideks eraldatud spektrit ja orbitaalressursse otstarbekalt, vältides kahjulike häirete tekkimist. Kõnealusele nõudele saab vastata üksnes selline raadioseade, mis tohib töötada vähemalt ühes liikmesriigis ilma asjakohaseid kasutusnõudeid rikkumata. 3. Raadioseade tuleb konstrueerida selliselt, et oleksid täidetud järgmised olulised nõuded: (a) sellel on koostalitlusvõime tarvikutega ja/või võrgu kaudu muude raadioseadmetega ja/või võime ühenduda asjakohast tüüpi liidestega kogu liidus; (b) see ei kahjusta võrku ega selle tööd ega kuritarvita võrgu ressursse, mis lubamatult halvendaks teenuste kvaliteeti; (c) see sisaldab turvaseadmeid, et tagada kasutajate ja abonentide isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse; (d) need toetavad teatavaid pettusevastase kaitse funktsioone; (e) see toetab teatavaid hädaabiteenustele juurdepääsu tagavaid funktsioone; (f) see toetab teatavaid võimalusi, mis muudavad kõnealused seadmed puuetega inimestele hõlpsamini kasutatavaks; (g) see toetab teatavaid funktsioone, mis tagavad, et tarkvara on võimalik laadida raadioseadmesse ainult juhul, kui on kindlaks tehtud raadioseadme ja tarkvara koosluse nõuetelevastavus. Komisjonile antakse volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 45, et määratleda, millised esimese lõigu punktides a–g esitatud nõuded kehtivad milliste raadioseadmete klasside või kategooriate kohta. Artikkel 4 Teave raadioseadmete ja tarkvara koosluste nõuetelevastavuse kohta 1. Raadioseadme ja selle ettenähtud kasutust võimaldava tarkvara tootjad esitavad liikmesriikidele ja komisjonile teabe, mis käsitleb raadioseadme ja tarkvara kavandatavate koosluste vastavust artiklis 3 esitatud olulistele nõuetele. 2. Komisjonile antakse volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 45, et määratleda need raadioseadmete klassid või kategooriad, mille kohta kehtib lõikes 1 sätestatud nõue, et määratleda nõutava teabe sisu ja selle kättesaadavaks tegemise kord. Artikkel 5 Teatava kategooria raadioseadmete registreerimine 1. Alates [date - four years after the date of entry into force of the Directive] peavad tootjad, enne kui nad lasevad turule sellisesse kategooriasse kuuluva raadioseadme, mis ei ole vastavuses kõigi artiklis 3 sätestatud nõuetega, selle keskses süsteemis registreerima. Komisjon määrab igale registreeeritud seadmetüübile registreerimisnumbri, mille tootja kinnitab turule lastavale raadioseadmele. 2. Komisjonile antakse volitus vastu võtta delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 45, et määratleda need raadioseadmete klassid või kategooriad, mille kohta kehtib lõikes 1 sätestatud nõue, tuginedes seejuures liikmesriikidest artikli 47 lõike 1 kohaselt saadud teabele nõuetelevastavuse kohta, ja et määratleda registreerimisel esitatava teabe sisu ning registreerimise ja registreerimisnumbri lisamise kord. 3. Komisjon teeb tootjatele kättesaadavaks keskse süsteemi, mis võimaldab neil nõutavat teavet registreerida. Artikkel 6 Turulelaskmine Liikmesriigid tagavad, et raadioseadmed tehakse turul kättesaadavaks ainult siis, kui need nõuetekohase paigaldamise ja hooldamise ning ettenähtud otstarbel kasutamise korral vastavad käesoleva direktiivi nõuetele. Artikkel 7 Kasutuselevõtmine ja kasutamine Liikmesriigid lubavad raadioseadmed kasutusele võtta ja neid ettenähtud otstarbel kasutada, kui need vastavad käesoleva direktiivi nõuetele. Ilma et see mõjutaks otsusest nr 676/2002/EÜ tulenevaid kohustusi ja liidu õigusaktide, eriti direktiivi 2002/21/EÜ artikli 9 lõigete 3 ja 4 kohaselt sagedusribade kasutamisloa andmise tingimusi, võivad liikmesriigid kehtestada raadioseadmete kasutuselevõtmise ja/või kasutamise kohta lisatingimusi ainult põhjustel, mis on seotud raadiospektri otstarbeka kasutamise, kahjulike häirete vältimise või rahva tervise kaitsega. Artikkel 8 Liideste spetsifikatsioonidest ja raadioseadmete klassidest teatamine 1. Liikmesriigid teatavad direktiivis 98/34/EÜ sätestatud korra kohaselt, milliste liideste suhtes nad kavandavad reguleerivaid meetmeid. 2. Hinnates raadioseadmete ja reguleeritud liideste sobivust, võtavad liikmesriigid arvesse, kas need on samaväärsed teiste liikmesriikide teatatud raadioliidestega. 3. Komisjon hindab teatatud raadioliideste samaväärsust ja määrab raadioseadme klassi ning avaldab sellekohase teate Euroopa Liidu Teatajas. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 44 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. Artikkel 9 Raadioseadmete vaba liikumine 1. Liikmesriigid ei keela, piira ega takista käesolevas direktiivis käsitletud aspektidega seotud põhjustel oma territooriumil selliste raadioseadmete turulelaskmist, mis vastavad käesoleva direktiivi nõuetele. 2. Liikmesriigid ei loo takistusi käesoleva direktiivi nõuetele mittevastavate seadmete esitlemiseks messidel, näitustel, esitlustel või muudel sarnastel üritustel, tingimusel et nähtaval sildil on selgelt osutatud, et selliseid seadmeid ei või turustada ega kasutusele võtta enne, kui need on kehtivate nõuetega vastavusse viidud. II PEATÜKK ETTEVÕTJATE KOHUSTUSED Artikkel 10 Tootjate kohustused 1. Tootjad tagavad raadioseadme turulelaskmisel, et see on projekteeritud ja toodetud kooskõlas artiklis 3 sätestatud oluliste nõuetega. 2. Tootjad koostavad artiklis 21 osutatud tehnilise dokumentatsiooni ja teostavad või lasevad teostada artiklis 17 osutatud vastavushindamismenetluse. Kui nimetatud menetlusega on tõendatud raadioseadme vastavus asjakohastele nõuetele, siis koostavad tootjad ELi vastavusdeklaratsiooni ning kinnitavad tootele CE-vastavusmärgise. 3. Tootja säilitab tehnilist dokumentatsiooni ja ELi vastavusdeklaratsiooni kümne aasta jooksul pärast raadioseadme turulelaskmist. 4. Tootjad tagavad, et on kehtestatud menetlused, millega tagatakse seeriatoodangu püsiv nõuetelevastavus. Asjakohaselt võetakse arvesse muudatusi raadioseadme konstruktsioonis või omadustes ja muudatusi neis harmoneeritud standardites või tehnilistes spetsifikatsioonides, mille põhjal raadioseadme vastavust deklareeritakse. Kui raadioseadmest tuleneva ohu tõttu osutub vajalikuks, teevad tootjad turul kättesaadavaks tehtud raadioseadmete pistelisi katsetusi, uurivad kaebusi, mittevastavaid tooteid ja nende toodete tagasivõtmisi ning kui vaja, registreerivad need, ning teavitavad levitajaid igast sellisest monitooringust. 5. Tootjad tagavad, et nende raadioseadmed kannavad tüübi-, partii- või seerianumbrit või muud märget, mis võimaldaks neid tuvastada; kui raadioseadme suurus või olemus seda ei võimalda, siis tagavad tootjad, et nõutud teave on pakendil või raadioseadmega kaasasolevas dokumendis. 6. Tootjad märgivad oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja kontaktaadressi kas raadioseadmele või, kui toote suurus või olemus seda ei võimalda, pakendile või raadioseadmega kaasasolevasse dokumenti. Tootjaga ühenduse võtmiseks tuleb märkida üksainus aadress. 7. Tootjad tagavad, et raadioseadmega on kaasas juhised ja ohutusalane teave asjaomase liikmesriigi poolt määratud keeles, mis on tarbijate ja teiste kasutajate jaoks kergesti arusaadav. Juhised sisaldavad teavet, mida on vaja raadioseadme ettenähtud otstarbel kasutamiseks. Kõnealune teave hõlmab vajaduse korral selliste tarvikute ja/või osade, samuti tarkvara kirjeldust, mis võimaldavad raadioseadet kasutada selleks ettenähtud otstarbel. Lisada tuleb ka järgmine teavet: sagedusriba(d), millel raadioseade töötab; raadioseadme töösagedus(t)el lubatud saatevõimsus. 8. Iga raadioseadmega peab olema kaasas koopia täielikust ELi vastavusdeklaratsioonist. Nõue loetakse täidetuks ka lihtsustatud vastavusdeklaratsiooni esitamisega. Kui esitatakse vaid lihtsustatud deklaratsioon, peab sellele vahetult järgnema täpne veebisaidi või e-posti aadress, et oleks võimalik leida täielik ELi vastavusdeklaratsioon. 9. Pakendil esitatud teabe põhjal peab olema võimalik kindlaks teha liikmesriik või piirkond liikmesriigi territooriumil, kus raadioseadet saab kasutusele võtta; samuti peab teabes juhtima kasutajate tähelepanu kasutuspiirangutele või -nõuetele, mis mõningates liikmesriikides kehtivad. Kõnealune teave peab sisalduma raadioseadmega kaasasolevates juhistes. Komisjon võib vastu võtta kõnealuse teabe esitamist reguleerivaid rakendusakte. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 44 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. 10. Tootjad, kes arvavad või kellel on põhjust arvata, et raadioseade, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele, võtavad viivitamatult vajalikud parandusmeetmed selle raadioseadme vastavusse viimiseks; vajaduse korral kõrvaldavad nad selle turult või võtavad tarbijalt tagasi. Kui raadioseade on ohtlik, teavitavad tootjad sellest viivitamatult nende liikmesriikide pädevaid asutusi, kus nad raadioseadme kättesaadavaks tegid, ning esitavad andmed, eelkõige mittevastavuse ja võetud parandusmeetmete kohta. 11. Tootjad esitavad pädevale riiklikule asutusele viimase põhjendatud nõudmise korral viivitamata kogu raadioseadme vastavust tõendava teabe ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele asutusele kergesti arusaadav. Tootjad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmise korral koostööd kõigis meetmetes, mis võetakse nende poolt turulelastud raadioseadmete põhjustatud ohtude kõrvaldamiseks. Artikkel 11 Volitatud esindajad 1. Tootja võib kirjaliku volituse alusel määrata volitatud esindaja. Artikli 10 lõikes 1 sätestatud kohustused ja tehnilise dokumentatsiooni koostamine ei kuulu volitatud esindaja ülesannete hulka. 2. Volitatud esindaja täidab talle tootja volituses määratud ülesandeid. Volitus võimaldab volitatud esindajal teha vähemalt järgmist: (a) hoida ELi vastavusdeklaratsiooni ja tehnilise dokumentatsiooni riiklikule järelevalveasutusele kättesaadavana kümne aasta jooksul pärast raadioseadme turulelaskmist; (b) esitada pädevale riiklikule asutusele viimase põhjendatud nõudmise korral kogu raadioseadme vastavust tõendava teabe ja dokumentatsiooni; (c) teha pädevate riiklike asutustega viimaste nõudmise korral koostööd meetmetes, mis võetakse sellistest raadioseadmetest põhjustatud ohtude kõrvaldamiseks, mida volitatud esindajate volitused hõlmavad. Artikkel 12 Importijate kohustused 1. Importijad lasevad turule üksnes nõuetele vastavaid raadioseadmeid. 2. Enne raadioseadme turulelaskmist tagavad importijad, et tootja on teinud asjakohase vastavushindamismenetluse. Nad tagavad, et tootja on koostanud tehnilise dokumentatsiooni ning et raadioseadmele on kinnitatud CE-vastavusmärgis ja kaasa pandud teave kasutajatele ja artikli 10 lõigetes 7, 8 ja 9 osutatud reguleerivatele asutustele; nad tagavad samuti, et tootja on täitnud artikli 10 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuded. Kui importija arvab või tal on põhjust arvata, et raadioseade ei ole kooskõlas artiklis 3 sätestatud oluliste nõuetega, siis ei lase ta raadioseadet turule enne, kui see on nõuetega vastavusse viidud. Lisaks teatab importija raadioseadme ohtlikuks osutumise korral sellest tootjale ja turujärelevalveasutustele. 3. Importijad märgivad oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja kontaktaadressi kas raadioseadmele või, kui see ei ole võimalik, pakendile või raadioseadmega kaasasolevasse dokumenti. Nii tuleb toimida ka juhul, kui toote suurus ei võimalda importijal oma nime ja aadressi lisada või kui tal tuleks selleks avada pakend. 4. Importijad tagavad, et raadioseadmega on kaasas juhised ja ohutusalane teave asjaomase liikmesriigi poolt määratud keeles, mis on tarbijate ja teiste kasutajate jaoks kergesti arusaadav. 5. Importijad tagavad, et sel ajal, kui raadioseade on nende vastutusel, ei ohusta selle ladustamise või transportimise tingimused seadme vastavust artiklis 3 sätestatud olulistele nõuetele. 6. Kui raadioseadmest tuleneva ohu tõttu peetakse vajalikuks, teevad importijad selleks, et tagada tarbijate ohutus, turul kättesaadavaks tehtud raadioseadmete pistelist kontrolli, uurivad kaebusi, mittevastavaid raadioseadmeid ja raadioseadmete tagasivõtmisi ning kui vaja, registreerivad need, ning teavitavad levitajaid sellistest jälgimismeetmetest. 7. Importijad, kes arvavad või kellel on põhjust arvata, et raadioseade, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele, võtavad viivitamatult vajalikud parandusmeetmed selle raadioseadme vastavusse viimiseks; vajaduse korral nad võtavad selle tarbijalt tagasi või kõrvaldavad turult. Lisaks sellele, kui raadioseade on ohtlik, teavitavad importijad sellest viivitamatult nende liikmesriikide pädevaid asutusi, kus nad raadioseadme kättesaadavaks tegid, ning esitavad andmed, eelkõige mittevastavuse ja võetud parandusmeetmete kohta. 8. Importijad hoiavad ELi vastavusdeklaratsiooni koopiat turujärelevalveasutuste jaoks kättesaadavana kümme aastat pärast raadioseadme turule laskmist ning tagavad, et tehniline dokumentatsioon oleks viimaste nõudmise korral neile kättesaadav. 9. Importijad esitavad pädevale riiklikule asutusele viimase põhjendatud nõudmise korral viivitamata kogu raadioseadme vastavust tõendava teabe ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele asutusele kergesti arusaadav. Importijad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmise korral koostööd kõigis meetmes, mis võetakse nende poolt turulelastud raadioseadmete põhjustatud ohtude kõrvaldamiseks. Artikkel 13 Levitajate kohustused 1. Raadioseadme turul kättesaadavaks tegemisel tegutsevad levitajad käesoleva direktiivi nõuete kohaselt. 2. Enne raadioseadme turul kättesaadavaks tegemist kontrollivad levitajad, et raadioseadmel on CE-vastavusmärgis, et sellel on kaasas nõutud dokumendid ja juhised ning ohutusteave keeles, millest saavad kergesti aru selle liikmesriigi tarbijad ja muud kasutajad, mille turul raadioseade kättesaadavaks tehakse, ning et tootja ja importija on täitnud artikli 10 lõigetes 5–9 ning artikli 12 lõikes 3 sätestatud nõuded. Kui levitaja arvab või tal on põhjust arvata, et raadioseade ei ole kooskõlas artiklis 3 sätestatud oluliste nõuetega, siis ei tee ta raadioseadet turul kättesaadavaks enne, kui see on nõuetega vastavusse viidud. Lisaks teavitab levitaja tootjat või importijat ja turujärelevalveasutusi, kui raadioseadmetega kaasneb risk. 3. Levitajad tagavad, et sel ajal, kui raadioseade on nende vastutusel, ei ohusta selle ladustamise või transportimise tingimused seadme vastavust artiklis 3 sätestatud olulistele nõuetele. 4. Levitajad, kes arvavad või kellel on põhjust arvata, et raadioseade, mille nad on turul kättesaadavaks teinud, ei vasta käesolevale direktiivi nõuetele, tagavad vajalike parandusmeetmete võtmise selle raadioseadme vastavusse viimiseks; vajaduse korral nad võtavad selle tagasi või kõrvaldavad turult. Kui raadioseade on ohtlik, teavitavad levitajad sellest viivitamatult nende liikmesriikide pädevaid asutusi, kus nad raadioseadme kättesaadavaks tegid, ning esitavad andmed, eelkõige mittevastavuse ja võetud parandusmeetmete kohta. 5. Levitajad esitavad pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmise korral nimetatud asutusele viivitamata kogu raadioseadme vastavust tõendava teabe ja dokumentatsiooni. Levitajad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmise korral koostööd kõigis meetmetes, mis võetakse nende poolt turul kättesaadavaks tehtud raadioseadmete põhjustatud ohtude kõrvaldamiseks. Artikkel 14 Juhtumid, mille korral tootjate kohustusi kohaldatakse importijate ja levitajate suhtes Käesolevas direktiivis loetakse tootjaks importijat või levitajat, kes laseb raadioseadme turule oma nime või kaubamärgi all või kes muudab juba turule lastud raadioseadet viisil, mis võib mõjutada vastavust käesoleva direktiivi nõuetele, ning tema suhtes kohaldatakse artikli 10 kohaseid tootja kohustusi. Artikkel 15 Ettevõtjate tuvastamine Ettevõtjad esitavad turujärelevalveasutusele nõudmise korral teabe, mille alusel on võimalik kindlaks teha järgmist: (a) iga ettevõtja, kes on neid raadioseadmetega varustanud; (b) iga ettevõtja, keda nad on raadioseadmetega varustanud. Ettevõtjad peavad tagama, et nad saavad esitada esimeses lõigus osutatud teavet 10 aasta jooksul pärast seda, kui raadioseadmed neile tarniti, ja 10 aasta jooksul pärast seda, kui nad raadioseadmed ise tarnisid. III PEATÜKK RAADIOSEADMETE NÕUETELEVASTAVUS Artikkel 16 Vastavuseeldus ja harmoneeritud standardid 1. Raadioseade, mis on vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, loetakse vastavuses olevaks artiklis 3 sätestatud oluliste nõuetega, mida nimetatud standardid või nende osad hõlmavad. 2. Kui harmoneeritud standard vastab täielikult nõuetele, mida ta hõlmab ja mis on sätestatud artiklis 3 või 27, avaldab komisjon asjaomase standardi viitenumbri Euroopa Liidu Teatajas. Artikkel 17 Vastavushindamismenetlused 1. Tootjad võivad selleks, et tõendada raadioseadme vastavust artikli 3 lõike 1 punktides a ja b sätestatud olulistele nõuetele, kasutada järgmisi vastavushindamismenetlusi: (a) tootmise sisekontroll, mis on sätestatud III lisas; (b) ELi tüübihindamismenetlus, millele järgneb tüübivastavuse hindamise menetlus, mis on sätestatud IV lisas; (c) täielik kvaliteedi tagamise menetlus, mis on sätestatud V lisas. 2. Kui tootja on selleks, et tõendada raadioseadme vastavust artikli 3 lõigetes 2 ja 3 sätestatud olulistele nõuetele, rakendanud harmoneeritud standardeid, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, võib ta kasutada järgmisi menetlusi: (a) tootmise sisekontroll, mis on sätestatud III lisas; (b) ELi tüübihindamismenetlus, millele järgneb tüübivastavuse hindamise menetlus, mis on sätestatud IV lisas; (c) täielik kvaliteeditagamise menetlus, mis on sätestatud V lisas. 3. Kui tootja on selleks, et hinnata raadioseadme vastavust artikli 3 lõigetes 2 ja 3 sätestatud olulistele nõuetele, rakendanud harmoneeritud standardeid, mille viitenumber on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, ainult osaliselt või üldse mitte või kui asjakohaseid harmoneeritud standardeid ei ole olemas, hinnatakse raadioseadet kõnealuste oluliste nõuete osas ühes järgmistest menetlustest sätestatud korra kohaselt: (a) ELi tüübihindamismenetlus, millele järgneb tüübivastavuse hindamise menetlus, mis on sätestatud IV lisas; (b) täielik kvaliteeditagamise menetlus, mis on sätestatud V lisas. Artikkel 18 ELi vastavusdeklaratsioon 1. ELi vastavusdeklaratsioon kinnitab, et artiklis 3 sätestatud olulised nõuded on täidetud. 2. ELi vastavusdeklaratsioon järgib VII lisas sätestatud elemente sisaldavat näidisstruktuuri ja seda ajakohastatakse pidevalt. Vastavusdeklaratsioon tõlgitakse keelde või keeltesse, mida nõuab liikmesriik, kus raadioseade turule lastakse või kättesaadavaks tehakse. Artikli 10 lõikes 8 osutatud lihtsustatud ELi vastavusdeklaratsioon sisaldab VIII lisas sätestatud elemente ja seda ajakohastatakse pidevalt. Vastavusdeklaratsioon tõlgitakse keelde või keeltesse, mida nõuab liikmesriik, kus raadioseade turule lastakse või kättesaadavaks tehakse. Täielik ELi vastavusdeklaratsioon, millele on juurdepääs Internetis või e-posti kaudu, esitatakse keeles või keeltes, mida nõuab liikmesriik, kus raadioseade turule lastakse või kättesaadavaks tehakse 3. Kui raadioseadme suhtes kohaldatakse rohkem kui ühte liidu õigusakti, milles nõutakse ELi vastavusdeklaratsiooni, koostatakse üks ELi vastavusdeklaratsioon kõigi asjaomaste ELi õigusaktide suhtes. Selles deklaratsioonis tuleb märkida kõik asjaomased õigusaktid, sealhulgas avaldamisviited. 4. ELi vastavusdeklaratsiooni koostamisega võtab tootja endale vastutuse raadioseadme nõuetelevastavuse eest. Artikkel 19 CE-vastavusmärgise üldpõhimõtted 1. CE-vastavusmärgise suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 30 sätestatud üldpõhimõtteid. 2. Raadioseadmele kinnitatava CE-vastavusmärgise kõrgus võib seadme omadustest tulenevalt olla alla 5 mm, tingimusel et märgis on nähtav ja loetav. Artikkel 20 CE-vastavusmärgise kinnitamise eeskirjad ja tingimused 1. CE-vastavusmärgis tuleb raadioseadmele või selle andmeplaadile kinnitada nii, et see on nähtav, loetav ja kustumatu, välja arvatud juhul, kui seda ei saa teha või tagada raadioseadme omaduste tõttu. CE-vastavusmärgis tuleb kinnitada nähtavalt ja loetavalt ka pakendile. 2. CE-vastavusmärgis kinnitatakse raadioseadmele enne selle turulelaskmist. 3. Kui rakendatakse V lisas sätestatud vastavushindamismenetlust, tuleb CE-vastavusmärgise järele märkida teavitatud asutuse identifitseerimisnumber. Teavitatud asutuse identifitseerimisnumber peab olema sama kõrge kui CE-vastavusmärgis. Identifitseerimisnumbri kinnitab seadmele teavitatud asutus ise või viimase juhendamisel tootja või tootja volitatud esindaja. Artikkel 21 Tehniline dokumentatsioon 1. Tehniline dokumentatsioon sisaldab kõiki asjakohaseid andmeid või märkusi vahendite kohta, mida tootja on kasutanud selleks, et tagada raadioseadmete vastavus artiklis 3 sätestatud nõuetele. See peab sisaldama vähemalt VI lisas loetletud dokumente. 2. Tehniline dokumentatsioon koostatakse enne raadioseadmete turulelaskmist ja seda ajakohastatakse pidevalt. 3. ELi tüübihindamismenetlusega seotud tehniline dokumentatsioon ja kirjavahetus koostatakse selle liikmesriigi ametlikus keeles, kus teavitatud asutus on registreeritud, või mõnes muus asutusele vastuvõetavas keeles. 4. Tehnilist dokumentatsiooni, mis on koostatud vastavalt asjakohast harmoneeritud standardit ja/või tehnilist spetsifikatsiooni rakendavatele riikliku standardi spetsifikatsioonidele, loetakse vastavushindamismenetluse tarvis piisavaks. 5. Liikmesriigi turujärelevalveasutuse põhjendatud taotluse alusel esitab tootja talle tehnilise dokumentatsiooni asjakohaste osade tõlke liikmesriigi ametlikku keelde. Kui turujärelevalveasutus nõuab tootjalt tehnilist dokumentatsiooni, esitatakse see talle viivitamata. Kui turujärelevalveasutus taotleb tootjalt tehnilise dokumentatsiooni või selle osade tõlget, võib ta selleks esitada tähtaja, mis on 30 päeva, välja arvatud juhul, kui lühema tähtaja tingib tõsine ja vahetu risk. 6. Kui tehniline dokumentatsioon ei vasta käesoleva artikli lõigete 1, 2 või 3 nõuetele, mistõttu see ei sisalda piisavalt asjakohaseid andmeid vahendite kohta, mida tootja on kasutanud selleks, et tagada raadioseadmete vastavus artiklis 3 sätestatud olulistele nõuetele, võib turujärelevalveasutus nõuda, et tootja laseb turujärelevalveasutuse poolt heakskiidetud asutusel asjaomast raadioseadet nõuetelevastavuse tõendamiseks katsetada, kusjuures katsetamine peab toimuma kindlaksmääratud ajavahemikul ja tootja kulul. IV PEATÜKK VASTAVUSHINDAMISASUTUSTEST TEAVITAMINE Artikkel 22 Teavitamine Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike asutustest, kes on volitatud täitma kolmandate osapooltena vastavushindamisülesandeid käesoleva direktiivi alusel. Artikkel 23 Teavitavad asutused 1. Liikmesriigid määravad teavitava asutuse, kes vastutab vastavushindamisasutuste hindamiseks ja nendest teavitamiseks ning teavitatud asutuste jälgimiseks vajalike menetluste kehtestamise ja rakendamise eest, samuti artiklis 28 sätestatud nõuete täitmise eest. 2. Liikmesriigid võivad otsustada, et lõikes 1 nimetatud hindamis- ja jälgimistoiminguid teostab määruse (EÜ) nr 765/2008 tähenduses ja sellega kooskõlas riiklik akrediteerimisasutus. 3. Kui teavitav asutus delegeerib või annab muul viisil edasi lõikes 1 osutatud hindamis-, teavitamis- või jälgimistoimingud asutusele, mis ei ole valitsusasutus, siis peab see asutus olema juriidiline isik ja täitma mutatis mutandis artikli 24 lõigetes 1–6 sätestatud nõudeid. Lisaks peab kõnealusel asutusel olema piisavalt vahendeid oma tegevusest tulenevate kulude katmiseks. 4. Teavitav asutus vastutab täielikult lõikes 3 osutatud asutuse tegevuse eest. Artikkel 24 Nõuded teavitavatele asutustele 1. Teavitav asutus on loodud nii, et ei tekiks huvide konflikti vastavushindamisasutustega. 2. Teavitava asutuse tööd korraldatakse ja juhitakse nii, et on tagatud tema tegevuse objektiivsus ja erapooletus. 3. Teavitava asutuse töö korraldatakse nii, et vastavushindamisasutusest teavitamisega seotud otsuseid teevad sellised pädevad isikud, kes ei ole hindamistoimingutes osalenud. 4. Teavitav asutus ei tohi pakkuda ega osutada teenuseid, mida osutavad vastavushindamisasutused, ega nõustamisteenuseid ärilisel või konkureerival alusel. 5. Teavitav asutus tagab saadud teabe konfidentsiaalsuse. 6. Teavitaval asutusel on oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks piisavalt pädevaid töötajaid. Artikkel 25 Teavitavate asutuste teabekohustus Liikmesriigid annavad komisjonile teada menetlustest, mis nad on kehtestanud vastavushindamisasutuste hindamiseks, nendest teavitamiseks ja teavitatud asutuste jälgimistoiminguteks, ning nendes menetlustes tehtavatest muudatustest. Komisjon teeb kõnealuse teabe avalikkusele kättesaadavaks. Artikkel 26 Nõuded teavitatud asutustele 1. Vastavushindamisasutus peab selleks, et temast teavitataks, vastama lõigetes 2–11 sätestatud nõuetele. 2. Vastavushindamisasutus luuakse siseriikliku õiguse alusel ning ta on juriidiline isik. 3. Vastavushindamisasutus on kolmandast isikust asutus, mis on sõltumatu organisatsioonist või raadioseadmest, mida ta hindab. Asutust, mis kuulub ettevõtjate ühendusse või kutseliitu, mis esindab ettevõtjaid, kes on seotud selliste raadioseadmete projekteerimise, tootmise, tarnimise, monteerimise, kasutamise või hooldamisega, mida see hindab, võib pidada selliseks asutuseks, kui on tõendatud selle sõltumatus ning huvide konflikti puudumine. 4. Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi olla ei hinnatava raadioseadme projekteerija, tootja, tarnija, paigaldaja, ostja, omanik, kasutaja, hooldaja ega ühegi nimetatud isiku volitatud esindaja. See ei välista hinnatud raadioseadmete kasutamist vastavushindamisasutuse tegevuseks ega nende kasutamist isiklikuks otstarbeks. Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi olla otsesel viisil seotud nimetatud raadioseadmete projekteerimise, tootmise või valmistamise, turustamise, paigaldamise, kasutamise või hooldusega ega esindada ühtegi isikut, kes nimetatud toiminguid teeb. Nad ei tohi osaleda üheski tegevuses, mis võib olla vastuolus nende otsuste sõltumatuse ja aususega vastavushindamistoimingutes, mille teostamiseks neist on teavitatud. See kehtib eelkõige nõustamisteenuste puhul. Vastavushindamisasutused tagavad, et nende tütarettevõtjate või alltöövõtjate tegevus ei mõjuta nende vastavushindamistoimingute konfidentsiaalsust, objektiivsust ja erapooletust. 5. Vastavushindamisasutused ja nende töötajad teostavad vastavushindamistoiminguid suurima erialase kohusetunde ja konkreetses valdkonnas nõutava tehnilise pädevusega; nad ei tohi alluda mis tahes surveavaldustele ja ahvatlustele, eelkõige rahalistele, mis võivad nende otsuseid või vastavushindamistoimingute tulemusi mõjutada, eriti isikute või isikute rühmade poolt, kes on huvitatud nimetatud toimingute tulemustest. 6. Vastavushindamisasutus on võimeline täitma temale käesoleva direktiivi alusel määratud vastavushindamisülesandeid, mille täitmisega seoses on temast teavitatud, sõltumata sellest, kas vastavushindamisasutus täidab neid ise või täidetakse neid tema nimel ja tema vastutusel. Vastavushindamisasutuse käsutuses on alati vajalikud vahendid, et teostada iga vastavushindamismenetlust iga raadioseadmete klassi või kategooria puhul, millega seoses temast on teavitatud, nimelt: (a) tehniliste teadmistega töötajad, kellel on piisav ja asjakohane kogemus vastavushindamisülesannete täitmiseks; (b) menetluste kirjeldused, mille kohaselt vastavushindamist teostatakse ja mis tagavad läbipaistvuse ning nende menetluste kordamise võime. Asutusel on asjakohased tegevuspõhimõtted ja menetlused, kus eristatakse ülesandeid, mida ta täidab teavitatud asutusena, ja muud tegevust; (c) toimingute menetluskord, mis võtab arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda, struktuuri, hinnatava raadioseadme tehnilise keerukuse astet ning seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega. Asutuse käsutuses olevad vahendid peavad tagama vastavushindamistoimingutega seotud tehniliste ja haldusülesannete nõuetekohase täitmise. 7. Vastavushindamistoimingute teostamise eest vastutavatel töötajatel on järgmised pädevused: (a) usaldusväärne tehniline ja kutsealane väljaõpe kõigi vastavushindamistoimingute osas, mille teostamisega seoses asjaomasest vastavushindamisasutusest on teavitatud; (b) piisav pädevus vastavushindamise teostamiseks ja piisavad teadmised sellealastest nõuetest; (c) artiklis 3 sätestatud oluliste nõuete, kohaldatavate harmoneeritud standardite ning liidu ühtlustamisalaste õigusaktide ja siseriiklike õigusaktide asjakohaste sätete tundmine ja mõistmine; (d) oskus koostada sertifikaate, registreid ja aruandeid, mis tõendavad, et hindamine on teostatud. 8. Tagatakse vastavushindamisasutuste, nende juhtkonna ja hindamist tegevate töötajate erapooletus. Vastavushindamisasutuse juhtkonna ja hindamist tegevate töötajate tasu suurus ei sõltu teostatud hindamiste arvust ega nimetatud hindamiste tulemustest. 9. Vastavushindamisasutus võtab endale vastutuskindlustuse, välja arvatud juhul, kui vastutus kuulub siseriikliku õiguse alusel riigile või kui liikmesriik ise on vastavushindamise eest otseselt vastutav. 10. Vastavushindamisasutuse töötajad hoiavad ametisaladust teabe osas, mis on saadud käesoleva direktiivi või selle jõustamiseks vastuvõetud siseriiklike õigusaktide kohaselt täidetud ülesannete käigus, välja arvatud teabevahetus selle liikmesriigi pädevate asutustega, kus teavitatud asutus tegutseb. Tagatakse omandiõiguste kaitse. 11. Vastavushindamisasutus võtab osa või tagab, et tema hindamistöötajad on teavitatud asjakohastest standardimistoimingutest, reguleerivast tegevusest raadioseadmete ja sageduste planeerimise valdkonnas ning asjakohaste liidu ühtlustamisalaste õigusaktide alusel loodud teavitatud asutuste koordineerimisgrupi tegevusest ning kohaldab nimetatud grupi töö tulemusel koostatud haldusotsuseid ja -dokumente üldiste suunistena. Artikkel 27 Vastavushindamisasutuse nõuetelevastavuse eeldus Kui vastavushindamisasutus tõendab, et ta vastab asjakohastes harmoneeritud standardites või nende osades sätestatud kriteeriumidele, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse tema vastavust artiklis 26 sätestatud nõuetele, kui kohaldatavad harmoneeritud standardid hõlmavad neid nõudeid. Artikkel 28 Teavitatud asutuste tütarettevõtjad ja alltöövõtjad 1. Kui teavitatud asutus kasutab vastavushindamisega seotud ülesannete täitmiseks alltöövõtjaid või tütarettevõtjat, siis tagab ta, et alltöövõtja või tütarettevõtja vastab artiklis 26 sätestatud nõuetele, ning teatab sellest teavitavale asutusele. 2. Teavitatud asutus vastutab täielikult oma alltöövõtjate ja tütarettevõtjate tehtud töö eest, olenemata nende asukohast. 3. Töö tegemiseks võib alltöövõtjaid või tütarettevõtjat kasutada ainult kliendi nõusolekul. 4. Teavitatud asutused hoiavad teavitavale asutusele kättesaadavana dokumente alltöövõtja või tütarettevõtja kvalifikatsiooni hindamise ja käesoleva direktiivi alusel tehtud töö kohta. Artikkel 29 Teavitamise taotlus 1. Vastavushindamisasutus esitab teavitamise taotluse selle liikmesriigi teavitavale asutusele, mille territooriumil ta on asutatud. 2. Kõnealuse taotlusega koos esitab ta dokumendi, kus kirjeldatakse vastavushindamistoiminguid, vastavushindamismoodulit või -mooduleid ja raadioseadmete kategooriaid, millega tegelemiseks ta väidab end pädev olevat, ning riikliku akrediteerimisasutuse väljastatud akrediteerimistunnistuse (viimase olemasolu korral), mis tõendab, et vastavushindamisasutus vastab artiklis 26 sätestatud nõuetele. 3. Kui asjaomane vastavushindamisasutus ei saa akrediteerimistunnistust esitada, esitab ta teavitavale asutusele kogu dokumentaalse tõendusmaterjali, mis on vajalik, et kontrollida, tunnustada ja korrapäraselt jälgida artiklis 26 sätestatud nõuete järgimist. Artikkel 30 Teavitamiskord 1. Teavitavad asutused võivad teavitada ainult neist vastavushindamisasutustest, mis vastavad artiklis 26 sätestatud nõuetele. 2. Nad kasutavad komisjoni ja teiste liikmesriikide teavitamiseks komisjoni väljatöötatud ja hallatavat elektroonilist teavitamise vahendit. 3. Teavitus sisaldab täielikku ülevaadet vastavushindamistoimingutest, vastavushindamismoodulist või -moodulitest ja raadioseadmete kategooriatest ning asjakohast pädevuse tõendamist. 4. Kui teavitus ei põhine artikli 29 lõikes 2 osutatud akrediteerimistunnistusel, esitab teavitav ametiasutus komisjonile ja teistele liikmesriikidele dokumentaalsed tõendid vastavushindamisasutuse pädevuse ja korra kohta, millega tagatakse asutuse korrapärane jälgimine ning selle järjepidev vastavus artiklis 26 sätestatud nõuetele. 5. Asjaomane asutus võib teavitatud asutusena tegutseda ainult juhul, kui komisjon või teised liikmesriigid ei esita vastuväiteid kahe nädala jooksul pärast teavitamist, kui teavitamine põhines akrediteerimistunnistusel, ja kahe kuu jooksul pärast teavitamist, kui akrediteerimist ei kasutatud. Käesolevas direktiivis käsitletakse teavitatud asutusena ainult sellist asutust. 6. Komisjoni ja teisi liikmesriike teavitatakse kõigist edaspidistest asjakohastest muudatustest selles teavituses. Artikkel 31 Identifitseerimisnumber ja teavitatud asutuste loetelud 1. Komisjon määrab igale teavitatud asutusele identifitseerimisnumbri. Ta määrab üheainsa numbri, isegi kui asutusest teavitatakse mitme liidu õigusakti alusel. 2. Komisjon teeb avalikkusele kättesaadavaks käesoleva direktiivi alusel teavitatud asutuste nimekirja, mis sisaldab ka asutuste identifitseerimisnumbreid ja toiminguid, mille teostamiseks neist on teavitatud. Komisjon tagab, et kõnealust nimekirja pidevalt ajakohastatakse. Artikkel 32 Muudatused teavitustes 1. Kui teavitav ametiasutus on veendunud või talle on teatatud, et teavitatud asutus ei vasta enam artiklis 26 sätestatud nõuetele või ei ole oma kohustusi täitnud, siis piirab, peatab või tühistab teavitav ametiasutus teavituse, sõltuvalt nõuetele mittevastavuse või kohustuste täitmata jätmise tõsidusest. Asjakohane liikmesriik teatab sellest viivitamatult komisjonile ja teistele liikmesriikidele. 2. Juhul, kui teavitust piiratakse, see peatatakse või tühistatakse või kui teavitatud asutus on lõpetanud oma tegevuse, astub teavitav liikmesriik vajalikud sammud tagamaks, et kõnealuse asutuse dokumente menetleks mõni teine teavitatud asutus või et need oleks nõudmise korral kättesaadavad teavitamise ja turujärelevalve eest vastutavatele ametiasutustele. Artikkel 33 Teavitatud asutuste pädevuse vaidlustamine 1. Komisjon uurib igat juhtumit, mil tal tekib kahtlus või tema tähelepanu juhitakse kahtlusele, et teavitatud asutus ei ole enam pädev või ei täida enam kehtivad nõudeid ega talle pandud ülesandeid. 2. Teavitav liikmesriik esitab komisjonile viimase nõudmise korral kogu teabe seoses teavitamise alusega või asjaomase asutuse pädevuse säilimisega. 3. Komisjon tagab, et uurimise käigus omandatud tundlikku teavet käsitletakse konfidentsiaalsena. 4. Kui komisjon on veendunud, et teavitatud asutus ei täida või on lakanud täitmast teavitamise aluseks olevaid nõudeid, annab ta teavitavale liikmesriigile sellest teada ning nõuab, et see võtaks parandusmeetmeid, sealhulgas vajadusel tühistaks teavituse. Artikkel 34 Teavitatud asutuste tegevusega seotud kohustused 1. Teavitatud asutused teostavad vastavushindamist kooskõlas IV ja V lisas sätestatud vastavushindamismenetlustega. 2. Vastavushindamist tehakse proportsionaalsel viisil, vältides ettevõtjate liigset koormamist. Vastavushindamisasutused võtavad oma ülesannete täitmisel arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda ja struktuuri, asjaomase tootetehnoloogia keerukusastet ning seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega. Samas nad siiski rakendavad käesolevas direktiivis raadioseadmete nõuetelevastavuse suhtes sätestatud rangusastet ja kaitse taset. Kui teavitatud asutus leiab, et tootja ei ole kinni pidanud artiklis 3 sätestatud olulistest nõuetest või vastavatest harmoneeritud standarditest või tehnilistest spetsifikatsioonidest, nõuab ta kõnealuselt tootjalt asjakohaste parandusmeetmete võtmist ja ei väljasta vastavussertifikaati. 3. Kui teavitatud asutus pärast sertifikaadi väljastamist nõuetelevastavust jälgides avastab, et raadioseade ei vasta enam nõuetele, nõuab ta tootjalt parandusmeetmete võtmist ja vajadusel peatab või tühistab sertifikaadi. 4. Kui parandusmeetmeid ei võeta või neil ei ole soovitud mõju, siis piirab, peatab või tühistab teavitatud asutus mis tahes sertifikaadi. Artikkel 35 Teavitatud asutuse otsuste vaidlustamine Liikmesriigid tagavad, et teavitatud asutuse otsuste vaidlustamiseks nähakse ette kaebemenetlus. Artikkel 36 Teavitatud asutuste teabekohustus 1. Teavitatud asutus annab teavitavale asutusele järgmist teavet: (a) sertifikaadi andmisest keeldumine, selle piiramine, peatamine või tühistamine; (b) teavitamise ulatust ja tingimusi mõjutavad asjaolud; (c) turujärelevalveasutustelt saadud mis tahes teabenõuded vastavushindamistoimingute kohta; (d) nõudmise korral teave nende teavitusalas teostatud vastavushindamistoimingutest ja muudest tehtud toimingutest, sealhulgas piiriülesest tegevusest ja alltöövõttudest. 2. Teavitatud asutused esitavad teistele käesoleva direktiivi alusel teavitatud sarnaste vastavushindamistoimingute ja sama kategooria raadioseadmetega tegelevatele asutustele asjakohase teabe negatiivsete ja nõudmise korral positiivsete vastavushindamistulemuste kohta. 3. Teavitatud asutused täidavad teabekohustusi vastavalt IV ja V lisas sätestatule. Artikkel 37 Kogemuste vahetamine Komisjon korraldab kogemuste vahetamist liikmesriikides teavituspoliitika eest vastutavate riiklike asutuste vahel. Artikkel 38 Teavitatud asutuste koordineerimine Komisjon tagab, et käivitatakse käesoleva direktiivi alusel teavitatud asutuste vaheline asjakohane koordineerimine ja koostöö, mille edukaks toimimiseks moodustatakse teavitatud asutuste valdkondlik rühm. Liikmesriigid tagavad oma teavitatud asutuste osalemise nimetatud rühma(de) töös otseselt või määratud esindajate vahendusel. V PEATÜKK LIIDU TURUJÄRELEVALVE, LIIDU TURULE SISENEVATE TOODETE KONTROLL JA KAITSEMENETLUSED Artikkel 39 Liidu turujärelevalve ja liidu turule sisenevate toodete kontrollimine Raadioseadmete suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 15 lõiget 3 ja artikleid 16–29. Artikkel 40 Menetlus selliste raadioseadmetega tegelemiseks, mis kujutavad endast ohtu riiklikul tasandil 1. Kui ühe liikmesriigi turujärelevalveasutused on võtnud määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 20 alusel meetmeid või kui neil on piisavalt põhjust arvata, et käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluv raadioseade kujutab ohtu inimeste tervisele või ohutusele või muudele käesolevas direktiivis käsitletud avaliku huvi kaitse aspektidele, siis viivad nad läbi asjaomase raadioseadme hindamise kõigist käesolevas direktiivis sätestatud nõuetest lähtudes. Asjaomased ettevõtjad teevad turujärelevalveasutustega vajaduse korral koostööd. Kui turujärelevalveasutused leiavad nimetatud hindamise käigus, et raadioseadmed ei vasta käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele, nõuavad nad viivitamata, et asjakohane ettevõtja võtaks kõik vajalikud parandusmeetmed, et raadioseadmed nimetatud nõuetega vastavusse viia, või kõrvaldaks raadioseadmed turult või võtaks need tarbijalt tagasi turujärelevalveasutuse poolt määratud mõistliku aja jooksul, arvestades ohu suurust. Turujärelevalveasutused teatavad sellest asjakohasele teavitatud asutusele. Teises lõigus osutatud meetmete suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklit 21. 2. Kui turujärelevalveasutused on seisukohal, et mittevastavus ei piirdu üksnes nende liikmesriigi territooriumiga, siis teavitavad nad komisjoni ja teisi liikmesriike hindamistulemustest ja meetmetest, mille võtmist nad on ettevõtjalt nõudnud. 3. Ettevõtja tagab, et kõikide tema poolt liidu turul kättesaadavaks tehtud asjaomaste raadioseadmete suhtes võetakse kõik vajalikud parandusmeetmed. 4. Kui ettevõtja ei võta lõike 1 teises lõigus nimetatud ajavahemiku jooksul asjakohaseid parandusmeetmeid, rakendavad turujärelevalveasutused sobivaid ajutisi meetmeid eesmärgiga keelata või piirata raadioseadme kättesaadavaks tegemist siseriiklikul turul, see sealt kõrvaldada või tagasi võtta. Turujärelevalveasutused teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike nendest meetmetest viivitamatult. 5. Lõikes 4 osutatud teave hõlmab kõiki teadaolevaid üksikasju, eelkõige mittevastavate raadioseadmete tuvastamiseks vajalikku teavet, seadmete päritolu, väidetava mittevastavuse ja riski olemust, võetud siseriiklike meetmete laadi ja kestust, samuti asjaomase ettevõtja esitatud seisukohti. Turujärelevalveasutused näitavad eelkõige, kas mittevastavus on seotud mõnega järgmistest põhjusest: (a) raadioseade ei vasta käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele, mis käsitlevad inimeste tervist ja ohutust või muid avaliku huvi kaitse aspekte; (b) puudused artiklis 16 osutatud harmoneeritud standardites, mis annavad vastavuse eelduse. 6. Liikmesriigid, kes ei ole menetluse algatajad, teavitavad viivitamatult komisjoni ja teisi liikmesriike mis tahes võetud meetmetest ja mis tahes muust nende käsutuses olevast täiendavast teabest seoses asjaomase raadioseadme mittevastavusega ning kui nad ei ole nõus teavitatud siseriikliku meetmega, siis oma vastuväidetest. 7. Kui kaheksa nädala jooksul alates lõikes 4 nimetatud teabe kättesaamisest ei ole teised liikmesriigid ega komisjon esitanud vastuväiteid liikmesriigi võetud ajutise meetme kohta, loetakse meede põhjendatuks. 8. Liikmesriigid tagavad, et asjaomase seadme suhtes võetakse viivitamata kõik vajalikud piiravad meetmed. Artikkel 41 Liidu kaitsemenetlus 1. Kui artikli 40 lõigetes 3 ja 4 sätestatud menetluse lõppedes esitatakse liikmesriigi võetud meetmele vastuväiteid või kui komisjon arvab, et riiklik meede on liidu õigusaktidega vastuolus, alustab komisjon viivitamatult konsulteerimist liikmesriikidega ja asjaomase ettevõtja või asjaomaste ettevõtjatega ja hindab riiklikku meedet. Nimetatud hindamise tulemuste põhjal otsustab komisjon, kas riiklik meede on põhjendatud või mitte. Komisjon edastab otsuse viivitamatult kõigile liikmesriikidele ning teavitab neid ja asjaomast ettevõtjat või asjaomaseid ettevõtjaid. 2. Kui riiklik meede loetakse põhjendatuks, võtavad kõik liikmesriigid vajalikud meetmed, et tagada mittevastavate raadioseadmete kõrvaldamine või tagasivõtmine oma turult, ja teatavad sellest komisjonile. Kui leitakse, et riiklik meede ei ole õigustatud, tühistab asjaomane liikmesriik selle meetme. 3. Kui siseriiklik meede loetakse põhjendatuks ja raadioseadme mittevastavus viitab puudustele käesoleva direktiivi artikli 16 osutatud harmoneeritud standardites, kohaldab komisjon määruse (EL) nr [../..] (mis käsitleb Euroopa standardimispoliitikat) artiklis [8] sätestatud menetlust. Artikkel 42 Nõuetelevastavad raadioseadmed, mis kujutavad endast riski tervisele ja ohutusele 1. Kui liikmesriik leiab pärast artikli 40 lõike 1 kohast hindamist, et raadioseade kujutab olenemata sellest, et ta vastab käesoleva direktiivi nõuetele, ikkagi ohtu inimeste tervisele või ohutusele või muudele käesolevas direktiivis sätestatud avaliku huvi kaitse aspektidele, siis nõuab ta, et asjakohane ettevõtja võtaks kohaseid meetmeid, tagamaks, et see raadioseade ei kujutaks turule laskmisel endast enam ohtu, et ettevõtja kõrvaldaks selle turult või võtaks selle tagasi liikmesriigi poolt määratud mõistliku aja jooksul, arvestades ohu suurust. 2. Ettevõtja tagab, et parandusmeetmed võetakse kõikide asjaomaste raadioseadmete suhtes. 3. Liikmesriik teavitab sellest viivitamatult komisjoni ja teisi liikmesriike. Teave sisaldab kõiki teadaolevaid üksikasju, eelkõige asjaomaste raadioseadmete tuvastamiseks vajalikku teavet, seadmete päritolu ja tarneahelat, riski olemust ning võetud riiklike meetmete laadi ja kestust. 4. Komisjon alustab viivitamatult konsulteerimist liikmesriikidega ja asjaomase ettevõtja või asjaomaste ettevõtjatega ja hindab võetud riiklikku meedet. Selle hinnangu tulemuste põhjal otsustab komisjon, kas meede on põhjendatud või mitte, ning vajadusel teeb komisjon ettepaneku sobivate meetmete kohta. 5. Komisjon edastab otsuse viivitamatult kõigile liikmesriikidele ning teavitab neid ja asjaomast ettevõtjat või asjaomaseid ettevõtjaid. Artikkel 43 Vormiline mittevastavus 1. Ilma et see piiraks artikli 40 kohaldamist, nõuab liikmesriik asjaomaselt ettevõtjalt mittevastavuse kõrvaldamist, kui ta on avastanud ühe järgmisest asjaoludest: (a) CE-vastavusmärgise kinnitusviis on vastuolus määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 30 või käesoleva direktiivi artiklite 19 või 20 sätetega; (b) CE-vastavusmärgist ei ole kinnitatud; (c) ELi vastavusdeklaratsiooni ei ole koostatud; (d) ELi vastavusdeklaratsioon ei ole koostatud nõuetekohaselt; (e) tehniline dokumentatsioon ei ole kättesaadav või on puudulik; (f) toode ei vasta artikli 10 lõigetes 5 ja 6 ning artikli 12 lõikes 3 sätestatud nõuetele; (g) raadioseadmega ei ole kaasas artikli 10 lõigetega 7, 8 ja 9 ettenähtud teavet ettenähtud kasutuse ja kasutuspiirangute kohta ning ELi vastavusdeklaratsiooni; (h) artikliga 15 ettenähtud nõuded ettevõtjate tuvastamise kohta ei ole täidetud; (i) artiklis 5 sätestatud nõuded ei ole täidetud. 2. Kui lõikes 1 osutatud mittevastavust ei kõrvaldata, võtab asjaomane liikmesriik kõik vajalikud meetmed, et selle raadioseadme turul kättesaadavaks tegemine keelata või seda piirata, või tagab, et see turult tagasi võetakse või kõrvaldatakse. VI PEATÜKK KOMITEE, RAKENDUSAKTID JA DELEGEERITUD AKTID Artikkel 44 Komiteemenetlus 1. Komisjoni abistab telekommunikatsiooniseadmete nõuetekohasuse hindamise ja turujärelevalve komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 2. Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. Artikkel 45 Delegeerimine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artikli 2 lõikes 3, artikli 3 lõikes 3, artikli 4 lõikes 2 ja artikli 5 lõikes 2 osutatud delegeeritud volitused antakse üle määramata ajaks alates [jõustumise kuupäev]. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 2 lõikes 3, artikli 3 lõikes 3, artikli 4 lõikes 2 ja artikli 5 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses määratud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba kehtivate delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle üheaegselt teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 5. Artikli 2 lõike 3, artikli 3 lõike 3, artikli 4 lõike 2 ja artikli 5 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast seda, kui õigusakt neile teatavaks tehti, esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu mõlemad on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. VII PEATÜKK LÕPP- JA ÜLEMINEKUSÄTTED Artikkel 46 Karistused Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida rakendatakse vastavalt käesolevale direktiivile vastuvõetud riiklike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende jõustamise tagamiseks. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad komisjonile nendest sätetest hiljemalt [artikli „Ülevõtmine” lõike 1 teises lõigus sätestatud kuupäevaks] ja annavad viivitamata teada kõigist nende edaspidistest muudatustest. Artikkel 47 Läbivaatamine ja aruandlus 1. Liikmesriigid saadavad komisjonile aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta [kuupäev, mis on kolm aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist] ja pärast seda vähemalt iga kahe aasta järel. Aruandes antakse ülevaade liikmesriikide rakendatud turujärelevalvemeetmetest ja tehakse teatavaks, kas ja millises ulatuses on saavutatud käesoleva direktiivi nõuete täitmine, eelkõige ettevõtjate tuvastamist käsitlevate nõuete osas. 2. Komisjon vaatab käesoleva direktiivi toimimise läbi ning annab selle kohta aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule [kuupäev, mis on neli aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist] ja pärast seda iga viie aasta järel. Aruannetes käsitletakse asjakohaste standardite koostamise edenemist ja direktiivi rakendamise käigus tekkinud võimalikke probleeme. Aruannetes antakse samuti ülevaade komitee tegevusest, hinnatakse saavutusi raadioseadmete avatud ja konkurentsile rajatud turu ülesehitamisel liidu tasandil ja arutletakse, kuidas tuleks arendada raadioseadmete turulelaskmise ja kasutuselevõtmise reguleerivat raamistikku, et oleks võimalik: (a) tagada liidu tasandil ühtse, kõiki raadioseadmeid hõlmava süsteemi loomine; (b) võimaldada telekommunikatsiooni-, audiovisuaal- ja infotehnoloogiasektori lähenemist; (c) võimaldada reguleerivate meetmete ühtlustamist rahvusvahelisel tasandil. Eelkõige keskendutakse küsimusele, kas olulised nõuded on endiselt vajalikud kõigi direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate raadioseadmete kategooriate puhul. Vajaduse korral võib aruandes teha ettepaneku lisameetmete kohta, et täielikult saavutada direktiivi eesmärk. Artikkel 48 Üleminekusätted Liikmesriigid ei takista direktiivi 1999/5/EÜ reguleerimisalasse kuuluvate, selles sätestatud nõuetele vastavate ja enne [artikli „Ülevõtmine” lõike 1 teises lõigus sätestatud kuupäeva] turule lastud raadioseadmete turul kättesaadavaks tegemist ja/või kasutusele võtmist. Artikkel 49 Ülevõtmine 1. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt [kuupäevaks, mis on 18 kuud pärast selle vastuvõtmist]. Nad edastavad nimetatud normide teksti viivitamata komisjonile. Nad kohaldavad nimetatud norme alates [üks päev pärast esimeses lõigus sätestatud kuupäeva]. Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Samuti lisavad liikmesriigid märkuse, et kehtivates õigus- ja haldusnormides esinevaid viiteid käesoleva direktiiviga kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi ja kõnealuse märkuse sõnastuse näevad ette liikmesriigid. 2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti. Artikkel 50 Kehtetuks tunnistamine Direktiiv 1999/5/EÜ on tunnistatud kehtetuks alates [käesoleva direktiivi artikli „Ülevõtmine” lõike 1 teises lõigus sätestatud kuupäevast]. Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ja loetakse vastavalt IX lisa vastavustabelile. Artikkel 51 Jõustumine Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Artikkel 52 Adressaadid Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. I LISA VÄLJAPOOLE KÄESOLEVA DIREKTIIVI REGULEERIMISALA JÄÄVAD SEADMED 1. Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu (ITU) raadiosideeeskirjade artikli 1 määratluse 56 kohased raadioamatööride kasutatavad raadioseadmed, kui need ei ole kaubanduslikult kättesaadavad. Raadioamatööridele kokkupanemiseks mõeldud komplekte ning raadioamatööride modifitseeritud ja neile kasutamiseks mõeldud kaubanduslikke seadmeid ei peeta kaubanduslikult kättesaadavateks seadmeteks. 2. Nõukogu direktiivi 96/98/EÜ[36] reguleerimisalasse kuuluvad laevadel kasutatavad raadioseadmed; 3. Kaabeldus ja juhtmestik. 4. Katseseadmed, mis on ettenähtud ainult professionaalsetele kasutajatele raadioseadmete testimiseks. 5. Lennundustooted, osad ja seadmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008[37] artikli 3 tähenduses. II LISA TOOTED, MIS KUULUVAD RAADIOSEADMETE MÄÄRATLUSE ALLA 1. Käesolevas direktiivis käsitatakse raadioseadmetena järgmisi tooteid: (a) aktiivantennid; (b) raadiosidet takistavad seadmed. 2. Käesolevas direktiivis ei käsitata raadioseadmetena järgmisi tooteid: (a) passiivantennid; (b) kohleaarsed implantaadid; (c) mikrolaineahjud. III LISA VASTAVUSHINDAMINE Moodul A (tootmise sisekontroll) 1. Tootmise sisekontroll on vastavushindamismenetlus, millega tootja täidab punktides 2, 3 ja 4 sätestatud kohustused ning tagab ja kinnitab, et asjaomased raadioseadmed vastavad artiklis 3 sätestatud nõuetele ja muudele asjakohastele ühtlustamisalastele õigusaktidele. 2. Tehniline dokumentatsioon Tootja koostab tehnilise dokumentatsiooni artiklis 21 sätestatud nõuete kohaselt. 3. Tootmine Tootja teeb kõik vajaliku, et tootmisprotsess ja selle jälgimine tagaksid valminud raadioseadme vastavuse punktis 2 osutatud tehnilisele dokumentatsioonile ning artiklis 3 sätestatud asjakohastele olulistele nõuetele. 4. CE-vastavusmärgis ja vastavusdeklaratsioon 4.1. Tootja kinnitab nõuetekohase CE-vastavusmärgise artiklites 19 ja 20 kirjeldatud viisil igale kehtivatele nõuetele vastavale raadioseadme osale. 4.2. Tootja koostab iga raadioseadme tüübi kohta kirjaliku vastavusdeklaratsiooni ja säilitab seda koos tehnilise dokumentatsiooniga riiklike asutuste jaoks kättesaadavana kümne aasta jooksul pärast raadioseadme turulelaskmist. Vastavusdeklaratsioonis määratletakse raadioseade, mille kohta see koostati. Vastavusdeklaratsiooni koopia tehakse asjaomaste asutuste nõudmise korral neile kättesaadavaks. 5. Volitatud esindaja Punktis 4 sätestatud tootja kohustusi võib täita tema nimel ja vastutusel tema volitatud esindaja, kui need on volituses täpsustatud. IV LISA Vastavushindamise moodulid Moodulid B ja C ELi tüübihindamismenetlus + tootmise sisekontrollil põhinev tüübivastavus Kui viidatakse käesolevale lisale, on tegemist vastavushindamismenetluse moodulitega B (ELi tüübihindamismenetlus) ja C (tootmise sisekontrollil põhinev tüübivastavus). Moodul B ELi tüübihindamine 1. ELi tüübihindamine on vastavushindamismenetluse osa, mille puhul teavitatud asutus hindab raadioseadme tehnilist projekti ja kontrollib ning kinnitab, et raadioseadme tehniline projekt vastab selle suhtes kohaldatava õigusakti nõuetele. 2. ELi tüübihindamist võib teostada järgmisel viisil: raadioseadme tehnilise projekti nõuetelevastavuse hindamine punktis 3 osutatud tehnilise dokumentatsiooni ja täiendavate tõendite kontrollimise teel ilma tootenäidist (konstruktsioonitüüpi) kontrollimata. 3. Tootja esitab ELi tüübihindamisavalduse ühele tema valitud teavitatud asutusele. Taotlus sisaldab järgmist: – tootja nimi ja aadress ning kui taotluse on esitanud volitatud esindaja, siis ka tema nimi ja aadress; – kirjalik kinnitus selle kohta, et samasugust taotlust ei ole esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele; – tehniline dokumentatsioon. Tehniline dokumentatsioon võimaldab hinnata raadioseadme vastavust asjaomase õigusaktiga kohaldatavatele nõuetele ning sisaldab riski(de) nõuetekohast analüüsi ja hinnangut. Tehnilises dokumentatsioonis loetletakse kohaldatavad nõuded ja käsitletakse raadioseadme projekteerimist , tootmist ja tööpõhimõtet hindamiseks vajalikul määral. Tehniline dokumentatsioon sisaldab vajaduse korral käesoleva direktiivi V lisas sätestatud elemente; – tõendusmaterjal tehnilise projekti nõuetelevastavuse kohta. Tõendusmaterjalis nimetatakse kõik kasutatud dokumendid, eelkõige juhul, kui asjakohaseid harmoneeritud standardeid ja/või tehnilisi spetsifikatsioone ei ole täielikult kohaldatud. Vajaduse korral lisatakse ka tootja enda nõuetekohases laboris või tema nimel ja vastutusel muus laboris tehtud katsete tulemused. 4. Teavitatud asutus kontrollib tehnilist dokumentatsiooni ja lisatud tõendusmaterjali, et hinnata raadioseadme tehnilise projekti nõuetelevastavust. 5. Teavitatud asutus koostab hindamisaruande, kuhu on märgitud vastavalt punktile 4 tehtud toimingud ja nende tulemused. Ilma et see piiraks punktis 8 sätestatud kohustusi, avalikustab teavitatud asutus nimetatud aruande sisu, kas täielikult või osaliselt, ainult tootja loal. 6. Kui raadioseadme tüüp vastab selle suhtes kohaldatava konkreetse õigusakti nõuetele, väljastab teavitatud asutus tootjale ELi tüübihindamistõendi. Tõend sisaldab tootja nime ja aadressi, kontrollimise põhjal tehtud järeldusi, kehtivustingimusi (kui need kehtestatakse) ja hindamise läbinud tüübi identifitseerimiseks vajalikke andmeid. Tunnistusel võib olla üks või enam lisa. Tõend ja selle lisad sisaldavad kogu asjakohast teavet, mis võimaldab hinnata valminud raadioseadme vastavust kontrollitud tüübile, seda seadet hinnata ja teha kasutuskontrolli. Kui tüüp ei vasta asjaomase õigusaktiga kohaldatavatele nõuetele, keeldub teavitatud asutus ELi tüübihindamistõendit välja andmast ning teeb selle taotlejale teatavaks keeldumist üksikasjalikult põhjendades. 7. Teavitatud asutus hoiab end kursis muutustega valdkonna üldtunnustatud tehnilises tasemes, mis tähendab seda, et kord kinnitatud tüüp võib mõne aja pärast osutuda asjaomase õigusaktiga kohaldatavatele nõuetele mittevastavaks, mistõttu asutus seejärel otsustab, kas need muutused toovad kaasa täiendava uurimise. Kui uurimine on vajalik, teatab teavitatud asutus sellest tootjale. Tootja teavitab teavitatud asutust, kelle käes on hoiul ELi tüübihindamistõendiga seotud tehniline dokumentatsioon, kõigist kinnitatud raadioseadmetüübi osas tehtud muudatustest, mis võivad mõjutada selle vastavust asjaomase õigusakti olulistele nõuetele või tunnistuse kehtivuse tingimusi. Sellised muudatused tuleb täiendavalt heaks kiita ja vormistada esialgse ELi tüübihindamistõendi lisana. 8. Kõik teavitatud asutused teatavad oma teavitavatele asutustele ELi tüübihindamistõendi ja/või selle lisade väljastamisest või tühistamisest ja teevad teavitavatele a