EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2020/1974,

14. mai 2020,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, VII jagu – Regioonide Komitee

EUROOPA PARLAMENT,

— võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, VII jagu – Regioonide Komitee,

— võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

— võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0071/2020),

A. arvestades, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames soovib eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon rõhutada, et eriti oluline on veelgi tugevdada liidu institutsioonide demokraatlikku legitiimsust, suurendades läbipaistvust ja aruandekohustust ning rakendades tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtet ja personalijuhtimise head tava;

1. märgib rahuloluga, et kontrollikoda märkis 2018. aastat käsitlevas aruandes, et ta ei leidnud Regioonide Komitee (edaspidi „komitee“) inimressursse ja hankeid käsitlevates auditeeritud valdkondades suuri puudusi;

2. väljendab heameelt kontrollikoja järelduse üle, et komitee 31. detsembril 2018. aastal lõppenud aasta halduskulude maksed ei sisaldanud tervikuna olulisi vigu ning auditeeritud järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid mõjusad;

3. peab üldiselt kahetsusväärseks, et kontrollikoja 2018. aasta aruande 10. peatükk „Haldus“ ja selles esitatud järeldused on üsna piiratud, ehkki mitmeaastase finantsraamistiku rubriiki 5 „Haldus“ peetakse väikese riskiga rubriigiks;

4. märgib, et kontrollikoja valim koosnes mitmeaastase finantsraamistiku rubriiki 5 „Haldus“ kuuluvast 45 tehingust, mille hulgas oli kõikide liidu institutsioonide ja asutuste omi; märgib, et valim koostati nii, et see oleks statistiliselt esinduslik kogu rubriigi 5 kulutuste suhtes, mis moodustavad liidu eelarvest 6,3 %; võtab teadmiseks, et kontrollikoja töö põhjal võib järeldada, et halduskulude puhul on vearisk väike; on aga seisukohal, et teiste institutsioonide kategoorias valitud tehingute arv on ebapiisav, ja nõuab, et kontrollikoda suurendaks auditeeritavate tehingute arvu vähemalt 10 %;

5. märgib, et 2018. aastal oli komitee eelarve 96 101 000 eurot, mida oli 2017. aasta 93 295 000 eurost 3 % rohkem; märgib, et 2018. aasta lõpuks oli kulukohustustega seotud 99,3 % assigneeringutest (võrreldes 98 %-ga 2017. aastal ja 98,7 %-ga 2016. aastal) ning 2018. aastal oli välja makstud 91 % (võrreldes 89,9 %-ga 2017. aastal ja 89,6 %-ga 2016. aastal);

6. peab kiiduväärseks komitee üldist usaldusväärset ja arukat finantsjuhtimist 2018. aasta eelarveperioodil; peab kiiduväärseks asjaolu, et jaotise 1 „Komitee heaks töötavate isikutega seotud kulud“ kulukohustuste täitmise määr oli 99,1 % ja jaotise 2 „Hooned, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud“ kulukohustuste täitmise määr oli 99,6 %;

7. võtab teatavaks komitee vastuse jaotise 2 maksete täitmise määrade kohta (76,9 % 2018. aastal, 77,1 % 2017. aastal ja 74,5 % 2016. aastal); märgib, et arved, mis käsitlevad peamiselt hoonete korrashoidu ja energiatarbimist, saabuvad alles järgmise aasta alguses; palub komiteel olukorda parandada, sõnastades võimaluse korral nendes teenuslepingutes aasta lõikes tasakaalustatud maksetingimused;

8. märgib, et mitmel eelarvereal on kasutamata assigneeringuid, nagu liikmete kursused (punkt 1 0 5) – 59,0 %, töötajate lähetused (punkt 1 6 2) – 33,3 %, meditsiiniteenused (punkt 1 6 3 4) – 77,9 % ja ruumide sisustamine (punkt 2 0 0 7) – 92,7 %; tuletab meelde vajadust võtta meetmeid, et viia eelarve ülehindamine miinimumini;

9. rõhutab, et vaatamata komitee poliitilisele tegevusele peetakse komitee eelarvet puhtalt halduseelarveks ja see moodustab 1 % liidu eelarve haldusrubriigist 5; tunneb heameelt komitee pingutuste üle tulemuspõhise eelarve põhimõtete kohaldamisel oma igapäevases tegevuses ning komitee valmisoleku üle olukorda koos teiste liidu institutsioonide ja organitega veelgi parandada; võtab teadmiseks edukad vahendid, nagu eelarve täitmise läbivaatamine, et jälgida ja aidata parandada komitee eelarve täitmise määrasid; peab komitee tulemustele suunatud käsitust üldiselt kiiduväärseks;

10. märgib, et komitee peab keskset registrit sisemenetluste ja parandusmeetmete järgimata jätmisega seotud eranditest teatamise kohta; väljendab heameelt selle üle, et finantserandite koguarv vähenes 2017. aastaga võrreldes 6,8 %;

11. väljendab heameelt komitee pingutuste üle vähendada maksete tegemise aega (finantsmääruse kohaselt tuleb maksed teha 30 päeva jooksul) 2018. aastal keskmiselt 16 päevani, mis on 10 aasta parim määr (võrreldes 23 päevaga 2017. aastal, 26 päevaga 2016. aastal ja 20 päevaga 2015. aastal); märgib, et 2018. aastal ei teatatud ühestki kohustusliku viivise maksmise juhtumist;

12. märgib, et komitee algatas küsimustiku abil 16 sisekontrollistandardi hindamise, mille eesmärk on hinnata iga sisekontrollistandardi nõuete täitmist ja tõhusust; võtab teadmiseks hindamise positiivsed tulemused ja järeldused keskenduda tõsiselt standardile ICS 3 (töötajate jaotus), standardile ICS 10 (talitluspidevus) ja standardile ICS 12 (teave ja teabevahetus), tingituna eesseisvatest ülesannetest, nagu uus mandaat ja komitee 25. aastapäev;

13. tõdeb, et siseauditi funktsiooni järelevalvet teostab auditikomitee, mis koosneb ühest liikmest iga komitee finants- ja halduskomisjoni fraktsiooni kohta ja ühest kõrgetasemelisest välisnõunikust; märgib, et 2018. aasta eesmärk täita 75 % väga olulistest soovitustest kuue kuu järel täideti 50 %-liselt ning eesmärk täita 100 % väga olulistest soovitustest 12 kuu pärast täideti 100 %-liselt;

14. tuletab meelde, kui oluline on institutsioonidevaheline koostöö, näiteks talitustevahelised kokkulepped inimressursside valdkonnas ja muud halduskokkulepped; palub komiteel järgmises iga-aastases tegevusaruandes Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile teatada, millised summad selliste kokkulepete alusel maksti;

15. rõhutab, kui oluline on edendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalust, võttes arvesse nende rolli liidu poliitika rakendamisel;

16. märgib, et komitee, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Euroopa Parlamendi vahel 2014. aastal sõlmitud halduskoostöö leping lõppes 31. detsembril 2019; märgib, et seni ei ole 2014. aasta lepingut uuesti läbi räägitud ega pikendatud; on arvamusel, et 2014. aasta leping oli komitee ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (edaspidi „komiteed“) jaoks väga tasakaalustamata, kuivõrd nad paigutasid kokku 60 tõlkijat (24 komiteest) ümber parlamenti ja said vastutasuks kasutada ainult Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse (EPRS) teenuseid; märgib murega, et selle tulemusena pidid komiteed palkama lepingulisi töötajaid ja hankima tõlketeenuseid allhanke korras; märgib murega, et Euroopa Parlament andis tõlkepersonali vähendamise kompenseerimiseks komiteedele lisasumma (1 200 000 eurot aastatel 2015–2016), et katta tõlketeenuste sisseostmise kulud ning et seda raha saab ümber jaotada teistesse poliitikavaldkondadesse, kui seda tõlgete sisseostmiseks täielikult ära ei kasutata; on arvamusel, et need asjaolud ei ole kooskõlas üldise usaldusväärse finantsjuhtimise kriteeriumidega ning tuleks praeguse lepingu pikendamise või uue lepingu üle peetavate läbirääkimiste korral uuesti läbi vaadata; tõdeb, et kokkulepet tuleb poliitilisest seisukohast ajakohastada, et tulla toime tänaste küsimustega, nagu uus mitmeaastane finantsraamistik või uued ühtekuuluvuspoliitika reeglid;

17. väljendab heameelt kampaania „Mõttevahetus Euroopa teemal – Euroopa tulevik“ üle, mille käigus toimus üle 209 ürituse (kuni 2019. aasta veebruarini); märgib, et komitee järgib seda edukat ettevõtmist, et töötada koos teiste liidu institutsioonide ja asutustega välja mudel jätkuvateks konsultatsioonideks liidu kodanikega, eesmärgiga ühendada kohalikud arutelud tagasisidemehhanismiga, et teavitada liidu tasandi otsusetegijaid; palub komiteel järgmises iga-aastases tegevusaruandes saavutatud tulemuste kohta aru anda;

18. kiidab heaks läbipaistvuse huvides komitee iga-aastases tegevusaruandes kampaania „Mõttevahetus Euroopa teemal – Euroopa tulevik“ raames 2017. ja 2018. aastal toimunud ürituste loetelu avaldamise; võtab teadmiseks komitee kaasatud liikmete nimed, ürituse nimetuse, kuupäeva, koha ja kogukulu 41 747,87 eurot 2018. aastal (võrreldes 45 505,93 euroga 2017. aastal);

19. tunnustab komitee edu sotsiaalmeedias: 2018. aastal sai komitee Facebookis 12 658 laiki (võrreldes 9 013-ga 2017. aastal) ja komitee Twitteri kontol oli 3 727 jälgijat (võrreldes 3 425-ga 2017. aastal); tunnustab veebipõhise küsitluse/mobiilirakenduse „Avaldage arvamust Euroopa kohta!“ edukat kasutamist kogu liidus; õnnitleb komiteed uue veebisaidi puhul, millele tehti 2018. aastal 101 983 külastust (2017. aastal oli neid 43 748); väljendab heameelt avatud veebipõhise kursuse üle, mis toimus 2018. aasta jaanuaris pealkirja all „Kuidas ELi vahendeid oma piirkonna või linna jaoks paremini ära kasutada?“, milles osales peaaegu 15 000 inimest (võrreldes 8 500 osalejaga 2015. aastal ja 5 500 osalejaga 2016. aastal);

20. peab tervitatavaks komitee saavutusi uuringute avaldamise suurendamisel – neid avaldati 27, ületades eesmärki, mis oli 15; märgib, et kõik need uuringud on avaldatud komitee veebisaidil ja on seega üldsusele kättesaadavad;

21. märgib, et kokkulepe komiteede ja komisjoni vahel komisjoni VMA hoone vahetamise kohta komiteede BEL68/TRE 74 hoonete vastu allkirjastati 28. augustil 2019; märgib, et vahetus jõustub 16. septembril 2022; märgib murega, et komiteede kinnisvarapoliitika peamine prioriteet on hoonete geograafiline kontsentratsioon; märgib murega, et see vahetus toob kaasa 10 440 m2 suuruse kontoripinna kaotuse ja seega vajaduse leida pärast vahetust juurde kontoriruume ligikaudu 200 töötajale, mida ei saa lühiajaliselt täielikult kompenseerida alternatiivsete meetmetega, nagu ruumide kasutamise intensiivistamine teistes hoonetes ja kaugtöö suurendamine, vaid kontoripinna vähendamise kompenseerimiseks on vaja osta veel üks kõrvalasuv hoone; märgib samuti, et VMA hoone on vaja lühikeses ja keskpikas perspektiivis renoveerida; kardab, et sellel lepingul on tagajärjed mitte ainult komitee rahalistele vahenditele, vaid ka sellest mõjutatud töötajate heaolule; peab kahetsusväärseks, et õigustalitusega ei ole komitee jaoks niivõrd ulatuslikus ja olulises küsimuses konsulteeritud;

22. märgib, et komiteed on hiljuti moodustanud ühise töörühma, et teha lisaanalüüs sobivate lahenduste leidmiseks; märgib, et üks teine töörühm peab tegelema uute tööviiside täpsustamisega; rõhutab, et töötajate heaolu, tööviisid ja tööruumid ei tohi hoonete vahetamisest tulenevate puuduste negatiivsete tagajärgede tõttu kannatada; tuletab meelde, et hoonete vahetamise küsimuses tuleb konsulteerida töötajatega ja nende arvamust tuleb arvesse võtta; palub, et komiteed annaksid parlamendi eelarvekontrollikomisjonile ja eelarvekomisjonile kõigist tulemustest teada;

23. väljendab tõsist muret, et kinnitust on leidnud asbesti esinemine VMA hoone kriitilistes kohtades, sealhulgas parklas; peab äärmiselt kahetsusväärseks asjaolu, et spetsialiseerunud välistöövõtja tegi inventuuri 2019. aasta septembris, vaid üks kuu pärast komisjoniga lepingu allkirjastamist; taunib asjaolu, et leping allkirjastati, ilma et kõiki sidusrühmi oleks asbesti võimalikust esinemisest VMA hoones õigeaegselt teavitatud; taunib ka asjaolu, et liikmeid ja töötajaid ei ole olukorrast teavitatud, ning on seisukohal, et ei ole piisav, kui teave on avaldatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee intranetis, kus seda on raske leida;

24. märgib, et komiteed said 2019. aasta septembris VMA hoone asbestiohutuse sertifikaadi ja selles sertifikaadis on täpsustatud, et hoone sisaldab asbesti, kuid see ei ole hoone tavakasutuse puhul ohtlik; arvestades, et hoone järgmine kasutus ei ole tavapärane, vaid ehituslik olukord, on sügavalt mures, mis sellest küsimusest saab;

25. märgib, et see, kuidas pikaajaline ja ohtlik asbestiga kokkupuude inimeste tervisele mõjub, on hästi dokumenteeritud ning elanikkonna jaoks üldiselt alati muret ja ärevust tekitav küsimus; palub komiteedel rakendada täieliku ja ennetava läbipaistvuse poliitikat ning anda teavet olukorra haldamise kohta enne ja pärast VMA hoone tegelikku kasutuselevõttu, vältides samal ajal tarbetu ärevuse tekitamist;

26. tunnustab 29. novembril 2017. aastal heaks kiidetud komitee kinnisvarastrateegiat, mille prioriteet on geograafiline koondumine ja füüsiline seotus komitee peahoonega Jacques Delors, mis toob märkimisväärset rahalist ja mitterahalist kasu; märgib, et VMA hoone vajab võimalikult kiiresti (2020–2022) kerget remonti ja põhjalikumat renoveerimist, kui komiteed on 2028. aastal VMA hoone täielikult oma käsutusse saanud; märgib, et kulud katavad komiteed vastavalt halduskoostöö lepingu alusel kohaldatavale jagamispõhimõttele;

27. tunnustab kõiki seni rakendatud meetmeid, et tagada piisavad (küber)turvalisuse standardid; märgib, et pärast uute juurdepääsukontrolli seadmete paigaldamist ja IT turvameetmeid on turvastandardid saavutanud Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni turvastandarditega sama taseme;

28. peab kahetsusväärseks asjaolu, et komiteel ei ole veel õigusraamistikku, mille abil käsitleda oma liikmetega seotud ahistamisjuhtumeid; kordab Euroopa Ombudsmani üleskutset liidu institutsioonidele võtta vastu oma liikmete suhtes kohaldatav ahistamist käsitlevad eeskiri; palub, et komitee võtaks sellise eeskirja kooskõlas parlamendi juhatuse 2. juuli 2018. aasta otsusega ahistamiskaebuste kohta kiiresti vastu; palub komiteel anda Euroopa Parlamendile järelmeetmete kohta aru;

29. nõuab tungivalt, et komitee suurendaks pingutusi oma liikmete kavandatava käitumisjuhendi vallas, mis käsitleb huvide konfliktide ennetamist ja nende vastu võitlemist; palub komiteel tagada asjaomaste eeskirjade ja menetluste avaldamine oma veebisaitidel;

30. tunnustab jõulist mehhanismi, mille komitee on kehtestanud selliste ahistamisjuhtumitega tegelemiseks, millega on seotud üksnes töötajad, kelle suhtes kohaldatakse sise-eeskirja, millega rakendatakse personalieeskirjade asjakohaseid sätteid; väljendab heameelt selle üle, et kõigile töötajatele on korraldatud ahistamise ennetamise teemalisi koolitusi, milles keskendutakse ahistamiskaebuste valdkonnas kehtivatele eeskirjadele, sätetele ja menetlustele; märgib, et komiteel on toimiv meeskond, kuhu kuuluvad konfidentsiaalsed nõustajad (praegu on ametisse nimetatud kuus ja kaks isikut on paigutatud reservnimekirja), kes kõik on saanud enne ametisse asumist koolitust;

31. märgib, et parlamendiga sõlmitud koostöölepingu ja sellest tulenenud kirjaliku tõlke personali vähendamise tõttu suurenesid kirjaliku tõlke allhanke assigneeringud; märgib, et 2018. aastal ulatus kirjaliku tõlke teenuste sisseostmine 20,2 %-ni ehk veidi üle seatud 20 % eesmärgi ning see oli osaliselt tingitud ka suurest töökoormusest (21 % suurem kui 2017. aasta samal perioodil); märgib ka, et kirjaliku tõlke allhanke kogumaksumus oli 2018. aastal 3 251 855 eurot (samas kui sisetõlke kogumaksumus oleks olnud 5 263 108 eurot);

32. tunnustab komiteede pingutusi, mille tulemuseks oli uue strateegia kohane märkimisväärne ümberkorraldamine, et saavutada ressursitõhusam mitmekeelsus; peab kahetsusväärseks, et aastatel 2014–2017 tuli keelevaldkonna teenistustest parlamendi teenistustesse üleviidavaid ametikohti kompenseerida lepinguliste töötajate arvu suurendamisega; palub, et komitee teavitaks parlamenti korrapäraselt sellega seotud muutustest;

33. võtab teadmiseks mõnede tõlkeüksuste ühise juhtimise katseprojekti hindamisaruande, milles lisaks üldjuhtimise kulude vähendamisele tehti kindlaks täiendav sünergia tõlkeassistentide tasandil, kui kõik tõlkeüksused on ühendatud ja kõik vajalikud tehnilised tingimused on täidetud; märgib, et komitee juhatus andis oma peasekretärile volitused koostada ja esitada koostöös EMSK peasekretäriga uus ametikohtade loetelu; märgib, et katseüksuste ühinemine on kinnitatud ja 2019. aastal toimub veel kaks ühinemist; kutsub komiteed üles andma Euroopa Parlamendile aru kõigist meetmetest, mis on võetud tõlkeväljundi jätkusuutlikkuse tagamiseks;

34. võtab teadmiseks personaliprotsesside edasise lihtsustamise vallas tehtavad pingutused, eelkõige paberivabade töövoogude (arved, lähetuste dokumendid jne) järkjärgulise kasutuselevõtu kaudu; kutsub komiteed üles suurendama pingutusi IT-vahenditega seotud hankeprotsesside ajakohastamiseks ja elektroonilise töövoo loomiseks, et võimaldada paberivaba korra kasutamist; märgib, et e-arvete valdkonnas on tehtud suuri edusamme, sest e-arved toimivad nüüd IT seisukohast täielikult;

35. märgib, et 2018. aastal oli ametikohtade loetelus 538 töötajat (võrreldes 533 töötajaga 2017. aastal); väljendab heameelt selle üle, et vabade ametikohtade määr oli 2018. aastal madalam (alla 2 %) kui 2017. aastal (ligikaudu 2,5 %); väljendab heameelt asjaolu üle, et 2018. aastal algatati töökoormuse hindamine, et saada ülevaade inimressursside tõhusast kasutamisest komitees ja teha kindlaks võimalikud lüngad; märgib, et lõpparuanne esitati 2019. aasta kevadel; palub, et järelmeetmeid kirjeldataks komitee järgmises iga-aastases tegevusaruandes;

36. väljendab heameelt individuaalsele tulemuslikkusele keskenduva uue hindamissüsteemi ja uue tulemustel põhineva edutamissüsteemi kehtestamise üle, mis olid 2018. aastal intensiivse sotsiaaldialoogi teemaks; tõdeb, et 2016. aasta lõpus korraldatud töötajate rahulolu uuringule järgnenud tegevuskava rakendamise tulemuseks oli nii keskastme juhtidele kui ka nooremjuhtidele mõeldud juhtimisprogramm, mis hõlmas töötajate rahuloluga seotud teemasid;

37. märgib, et töölt puudumise määr on aastate jooksul alanenud (4,86 %-lt 2015. aastal 4,6 %-le 2016. aastal ja 4,5 %-lt 2017. aastal 4,29 %-le 2018. aastal); märgib, et 2018. aastal oli 23 töötajat haiguspuhkusel siiski rohkem kui 90 päeva, sealhulgas kolm haiguspuhkuse juhtumit, mis kestsid vastavalt 352, 296,5 ja 280,5 päeva ning mille puhul oli tegemist raske haigusega; tunnustab komitee terviklikku poliitikat töölt puudumise haldamise kohta, sealhulgas töölt puudumiste suhtes järelmeetmete võtmist ja struktureeritud tööle naasmise poliitika rakendamist;

38. kiidab võrdsete võimalustega seoses heaks kõik meetmed, mis on võetud seoses puude, mitmekesisuse ja soolise tasakaaluga, näiteks võrdsete võimaluste kohapealsete kontaktpunktide võrgustik direktoraatides, et suurendada teadlikkust ja rakendada meetmeid kõigis komitee talitustes; väljendab heameelt komitee pingutuste üle paindlike töötingimuste vallas, et võimaldada mõlemast soost töötajatel täita juhtimisülesandeid, ühitades samas paremini oma perekondlikke ja ametialaseid kohustusi;

39. märgib huviga, et komitee võttis vastu tervikliku talendihaldusstrateegia, mis hõlmab paljusid valdkondi ja poliitikavaldkondi ning aitab lõppkokkuvõttes kaasa töötajate tulemuslikkusele ja pühendumusele; märgib, et üksuse juhataja asetäitjate, sektorijuhtide ja rühmajuhtide tase on ametlikult tunnistatud uueks juhtimistasandiks ning komitee korraldas sellega seotud asutusesiseseid koolitusi;

40. tunnustab komitee pingutusi saavutada komitee juhtide seas geograafiline tasakaal, arvestades eelkõige liikmesriike, kes ühinesid liiduga 2014. aastal või pärast seda ja kelle esindajate osakaal on jõudnud 22,2 %-ni (eesmärk on 20 %), mis on veidi suurem kui nende riikide rahvaarv võrreldes liidu kogurahvastikuga;

41. võtab teadmiseks raskused naiste osakaalu suurendamisel kesk- ja kõrgema astme juhtivatel ametikohtadel (naisi on juhtivatel ametikohtadel 35,6 %); tõdeb, et komitee on piiratud suurusega institutsioon, millel on suhteliselt noorte keskastme juhtide rühm; võtab teadmiseks sellised pingutused nagu töölevõtmisega seotud heade tavade juhend, mis töötati ümber teenistusjuhendiks ja millega kehtestati siduv eeskiri nii mees- kui ka naissoost paneeli liikmete kaasamiseks igasse töölevõtmiskomisjoni; kutsub komiteed üles oma pingutusi veelgi tugevdama ja tehtud edusammudest aru andma;

42. kordab, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust tuleb lihtsustada ja kiirendada; teeb sellega seoses ettepaneku seada iga-aastaste tegevusaruannete esitamise tähtajaks eelarveaastale järgneva aasta 31. märts; väljendab heameelt komitee valmisoleku üle seda head tava järgida, mis peaks aitama toetada soovi lühendada eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse ajakava;

43. väljendab heameelt asjaolu üle, et üldiselt jõuti 2018. aasta alguses lõpule viidud vahehindamises järeldusele, et komiteede institutsioonidevaheline koostööleping toimib hästi; märgib, et ühistalitused teenivad kirjaliku tõlke, infrastruktuuri, logistika ja IT valdkonnas mõlema komitee huve; märgib, et koos töötasudega seotud kuludega ületab ühistalituste iga-aastane rahaline maksumus 100 miljonit eurot;

44. märgib, et komiteede vahel 2016. aastal allkirjastatud koostööleping loob kindla õigusraamistiku pikaajaliseks, tõhusaks ja tulemuslikuks koostööks ning näitab, et komiteed tegutsevad partnerluses, austades samas teineteise volitusi ja õigusi; märgib, et leping lõppes 31. detsembril 2019 ja seda otsustati pikendada ühe aasta võrra, kuni peetakse läbirääkimisi uue lepingu üle; palub komiteedel teha vajalikud pingutused uue lepingu võimalikult kiireks sõlmimiseks, et võimaldada täiendavat koostoimet ja kokkuhoidu;

45. tuletab meelde, et komiteed eraldasid IT-le taas vähem kui 3 % oma kogueelarvest ning et IT-projektid ja seadmed on mitu aastat kannatanud struktuurse alarahastamise all; märgib murega, et mahajäämuse kõrvaldamiseks IT-projektides ja -süsteemides jätkab kumbki komitee aasta lõpus IT-projektide rahastamiseks assigneeringujääkide ümberpaigutamist; palub komiteedel rakendada võimalikult kiiresti uut digitaalset strateegiat ja mitmeaastast IT-kulutuste kava;

46. kutsub komiteed üles olukorda täiendavalt analüüsima, et teha kindlaks koos Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega töötavate ühistalituste lisavaldkonnad; rõhutab, et selline institutsioonidevaheline koostöö võiks märkimisväärselt vähendada komitee kogukulusid; palub, et komitee annaks parlamendi eelarvekontrollikomisjonile kõigist analüüsitulemustest teada;

47. tunnustab komiteed e-õppe koolituse eest, mille üks valdkond on pühendatud eetikale ja mis on mõeldud peamiselt uustulnukatele ning paigutatud komitee intraneti esilehele, et tagada kõigile lihtne juurdepääs; peab tervitatavaks, et läbipaistvuse huvides avaldatakse komitee veebisaidil komitee poliitika, nagu rikkumistest teatamise kord ja endiste kõrgemate ametnike kutsealase tegevuse poliitika; soovitab komiteel jätkata oma teenuste digiteerimise tegelikku poliitikat;

48. tuletab meelde, et endine siseaudiitor esitas pärast seda, kui komitee oli 24. mail 2018. aastal võtnud vastu otsuse, et ta keeldub siseaudiitorit heauskse rikkumisest teatajana tunnustamast, 23. augustil 2018 ametisse nimetavale asutusele komitee vastu personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel kaebuse; peab äärmiselt kahetsusväärseks komitee otsust, mis on vastuolus Euroopa Parlamendi seisukohaga, et siseaudiitor on heauskne rikkumisest teataja, mida kinnitati Euroopa Parlamendi resolutsioonis 2001. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta; (1) julgustab komiteed siseaudiitori staatust täielikult tunnustama ja tema juhtumi väära käsitlemise pärast avalikult vabandama;

49. märgib, et komitee tegi 20. detsembril 2019 endisele siseaudiitorile ettepaneku jõuda mitteavalikustamise kokkuleppega seotud kohtuvälisele kokkuleppele, mille endine siseaudiitor läbipaistvuse puudumise tõttu tagasi lükkas; ergutab komiteed oma ettepanekut läbi vaatama, et tunnistada endine siseaudiitor ametlikult heauskseks rikkumisest teatajaks ja võimaldada läbipaistvuse huvides mis tahes lepituskokkuleppe avalikustamist;

50. peab kahetsusväärseks, et komitee ja endise siseaudiitori lepitusmenetlust, mida nõuti Euroopa Parlamendi resolutsioonis 2017. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, (2) ei ole veel alustatud ja see on kavandatud alles 2020. aasta algusesse; peab kahetsusväärseks ka seda, et komiteel kulus üle 20 aasta, et endise siseaudiitoriga lepitusmenetlust alustada; kordab oma mitmes Euroopa Parlamendi resolutsioonis väljendatud tugevat toetust endise siseaudiitori suhtes õiglase ja ausa lahenduse leidmisele ja komitee avalikule vabandamisele selle juhtumi käsitlemisel toime pandud väärtegude eest;

51. võtab teadmiseks kolmanda töövõimetuskomitee otsuse, milles kinnitatakse ühehäälselt, et siseaudiitor jäi ametialastel põhjustel töövõimetuks ja komitee kiusas teda;

52. märgib, et komitee esitas 20. detsembril 2019. aastal ettepaneku kohtuvälise kokkuleppe kohta ja avaliku avalduse projekti, mille endine siseaudiitor tagasi lükkas, väljendades soovi, et kõige sobivama vahendina juhtumi õiglaseks lahendamiseks käivitataks lepitusmenetlus;

53. väljendab heameelt, et endist siseaudiitorit käsitlevas asjas nimetati lepitajaks Euroopa Parlamendi liige Sophie in t’Veld, et saavutada kompromisslahendus endise siseaudiitori ja komitee vahel; tuletab meelde oma nõudmist, et lepitamisel tuleks arvestada ka seda, et endine siseaudiitor tegutses heauskse rikkumisest teatajana (nagu on tunnistanud Euroopa Parlament oma 2001. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonis) ja lähtus liidu institutsioonidele väärtegudest teatades liidu huvidest;

54. nõuab, et komitee nõustuks vahendamisega kiiresti, et kolmanda töövõimetuskomitee otsus ellu viia, ning võtaks kõik vajalikud meetmed, et täita parlamendi varasemates resolutsioonides esitatud nõudmised;

55. märgib, et komitee tagab nn pöördukse poliitika raames, et kõigile teenistusest lahkuvatele töötajatele ja eelkõige tippjuhtidele tuletatakse ennetavalt ja süstemaatiliselt meelde nende kohustust teatada oma kavatsusest tegeleda kutsetegevusega; väljendab heameelt asjaolu üle, et komitee tuletab ka neile töötajatele, kes lahkuvad ajutiselt teenistusest palgata puhkusele või invaliidsuse tõttu, meelde nende personalieeskirjade artiklist 16 tulenevaid kohustusi ja komitee siseotsust nr 66/2014 tööväliste tegevuste ja lähetuste kohta;

56. märgib, et nõukogu sätestas, et alates kuupäevast, mil Ühendkuningriigi liidust väljaastumine jõustub, antakse kolm Ühendkuningriigile antud 24 kohast Eestile, Küprosele ja Luksemburgile; märgib, et komitee kohtade arv väheneb seega vaid 21 võrra;

57. rõhutab tulemusi, mida on viimastel aastatel saavutatud sellistes valdkondades nagu tulemuspõhine eelarvestamine, eetikaraamistik koos kõigi sellega seotud reeglite ja menetlustega, tõhustatud kommunikatsioonitegevus ja läbipaistvuse parandamiseks võetud meetmete arvu suurendamine; väljendab rahulolu selle üle, et institutsioonid on üksteisega sõlminud suurel hulgal teenus- ja koostöölepinguid; rõhutab, et liidu institutsioonid ja organid peavad koostööd tegema ja kogemusi jagama; soovitab komiteel analüüsida, kuidas saaks eri valdkondades luua ametlikke võrgustikke, mille kaudu jagada parimaid tavasid ja töötada välja ühiseid lahendusi.

(1) Euroopa Parlamendi 29. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni märkustega, mis on lisatud Euroopa Liidu 2001. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevale otsusele, VII jagu – Regioonide Komitee (ELT L 57, 25.2.2004, lk 8).

(2) Euroopa Parlamendi 26. märtsi 2019. aasta resolutsioon (EL) 2019/1429 tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, VII jagu – Regioonide Komitee (ELT L 249, 27.9.2019, lk 123).