ET Euroopa Liidu Teataja C 220/18

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 220/10

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„FORMAGGELLA DEL LUINESE”

EÜ nr: IT-PDO-0005-0524-17.02.2006

KPN ( X ) KGT ( )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teavitamise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1. Liikmesriigi pädev asutus:

Nimi: Ministero delle politiche agricole e forestali Aadress: Via XX Settembre 20 00187 Roma RM ITALIA Tel +39 0646655104 Faks +39 0646655306 E-post: saco7@politicheagricole.it

2. Taotlejate rühm:

Nimi: Consorzio per la Tutela della Formaggella del Luinese Aadress: Juriidiline aadress: Via Collodi 4 21016 Luino VA ITALIA Kontor: Via Battaglia di San Martino 21030 Cuveglio VA ITALIA Tel +39 3487811248 Faks +39 033242907 E-post: info@consorzio-fdl.it Koosseis: tootjad/töötlejad ( X ) muu ( )

3. Toote liik:

Klass 1.3. Juust

4. Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1. Nimetus:

„Formaggella del Luinese”

4.2. Kirjeldus:

Kaitstud päritolunimetusega „Formaggella del Luinese” tähistatakse poolkõva juustu, mis on valmistatud üksnes laabiga kalgendatud kitsepiimast, mida on lastud laagerduda vähemalt 20 päeva ja mis on järgmiste omadustega.

Morfoloogilised omadused:

Kuju: silindriline, sileda põhjaga; läbimõõt 13–15 cm, külg 4–6 cm; kaal 700–900 g.

Välimus: juustukoorik on naturaalne, mitte kõva ja sellel võib esineda hallitust. Juustu sisu on pehme, tihe ja selles võib esineda silmakesi.

Füüsikalised ja keemilised omadused: kuivaine rasvasisaldus vähemalt 41 %; kuivainesisaldus vähemalt 45 %; niiskusesisaldus kui 55 %.

Mikrobioloogilised omadused:

Piimhappebakterite segu omapära (kokid, kepikesed, homo- ja heterofermendid) tuleneb piima päritolust, keskkonnast ja taimedest.

Organoleptilised omadused:

Juustu maitse on keskmiselt mahe, õrn, meeldiv, muutudes laagerdumise käigus intensiivsemaks. Lõhn on õrn ja muutub samuti laagerdumise käigus tugevamaks. Struktuur on elastne, niiske, pehme ja üsna sulav. Juustu sisu värvus on ühtlane ja valdavalt valge.

4.3. Geograafiline piirkond:

Juustu „Formaggella del Luinese” kõik tootmisetapid (kitsekasvatus, piima tootmine, juustu valmistamine ja laagerdumine) peavad toimuma Varese provintsi põhjaosas, mida kutsutakse ka Varese eel-Alpideks. Tootmispiirkond hõlmab Varese provintsi järgmisi kommuune:

Agra, Arcisate, Azzio, Barasso, Bardello, Bedero Valcuvia, Besano, Besozzo, Biandronno, Bisuschio, Brebbia, Bregano, Brenta, Brezzo di Bedero, Brinzio, Brissago Valtravaglia, Brusimpiano, Cadegliano Viconago, Cantello, Casalzuigno, Cassano Valcuvia, Castello Cabiaglio, Caravate, Casciago, Castelveccana, Cittiglio, Clivio, Cocquio Trevisago, Comerio, Cremenaga, Cuasso al Monte, Cugliate Fabiasco, Cunardo, Curiglia con Monteviasco, Cuveglio, Cuvio, Dumenza, Duno, Ferrera di Varese, Gavirate, Gemonio, Germignaga, Grantola, Induno Olona, Lavena Ponte Tresa, Laveno Mombello, Leggiuno, Luino, Luvinate, Maccagno, Marchirolo, Marzio, Masciago Primo, Malgesso, Mesenzana, Montegrino Valtravaglia, Monvalle, Orino, Pino sulla Sponda del Lago Maggiore, Porto Ceresio, Porto Valtravaglia, Rancio Valcuvia, Saltrio, Sangiano, Travedona-Monate, Tronzano Lago Maggiore, Valganna, Varese, Veddasca, Viggiù.

4.4. Päritolutõend:

Tootmisprotsessi iga etappi jälgitakse ning kõik sissetulevad ja väljaminevad tooted dokumenteeritakse. Toote jälgitavus tagatakse eespool osutatud viisil ning lisaks sellele kontrolliasutuse, kitsekasvatajate, tootjate ja laagerdajate hallatavate spetsiaalsete registrite koostamise abil ning kontrolliasutust õigeaegselt toodetud kogustest teavitades. Rohumaade, talve- ja suvekarjamaade ning metsakarjamaade maatükid peavad olema kantud kontrolliasutuse peetavasse nimekirja.

Iga tootmistsüklis osalev isik peab oma pädevuse piires kandma selleks ettenähtud registrisse kaitstud päritolunimetusega juustu valmistamiseks kasutatava piima hulga tsüklisse sisenemisel, piima päritolu, sama piima hulga, mida kasutatakse juustu „Formaggella del Luinese” valmistamiseks, toodetud juustuketaste arvu, samuti põletusmärgiga ja märgisega tähistatud juustuketaste arvu.

Kontrolliasutus kontrollib kõiki kõnealustesse registritesse kantud nii juriidilisest kui ka füüsilisest isikust ettevõtjaid.

4.5. Tootmismeetod:

Kasutada tuleb 100 % kitse toorpiima, mis on lüpstud tõugudelt Camosciata delle Alpi, Nera di Verzasca, Saanen ja nende ristanditelt, mida Alpides kasvatatakse. 7–8 kuud karjamaal peetav kitsekari sööb lisaks rohule ka eri taimesegust koosnevat heina ja kontsentreeritud sööta. Rohumaal karjatamise ajal kasutatakse lisaks tavapäraselt kasvavatele taimedele, nagu tavaline kanarbik, sarapuu, saar ja kastan (eriti nende kevadine lehestik) ning metsikult kasvavad taimed, täiendava söödana kontsentreeritud sööta ja teatavatel juhtudel ka kuivsööta. Laudas pidamise ajal antakse kitsedele peamiselt kuivsööta ja kontsentreeritud sööta.

Kuivsööta toodavad peamiselt põllumajandusettevõtted, mis asuvad orgudes, mille rohumaadel kasvavad järgmised taimeliigid: Dactylis glomerata, Poa pratensis, Poa trivialis, Avenula pubescens, Trifoglium repens, Trifoglium pratense. Silo kasutamine on keelatud.

Enne töötlemist tuleb piima hoida kuni 30 tunni jooksul temperatuuril mitte üle + 4 °C. Seejärel lisatakse fermenti ja laap. Kasutatakse eranditult naturaalseid või valikfermente, mis koosnevad peamiselt termofiilsetest piimhappebakteritest, millele võib lisada väikeses koguses mesofiilseid baktereid. Laabina võib kasutada üksnes naturaalset vasikalaapi. Kalgend tekib 30–40 minuti jooksul temperatuurivahemikus 32–34 °C. Kui kalgend on saavutanud keskmiselt kõva konsistentsi, purustatakse see väikesteks, maisitera suurusteks tükikesteks. Seejärel pannakse mass 14 cm läbimõõduga vormidesse. Vorme lastakse 48 tunni jooksul toatemperatuuril nõrguda, pöörates neid selle aja jooksul 2–5 korda. Juustu võib soolata kuivsoolaga või soolvees, millele järgneb toatemperatuuril kuivamine. Laagerdumine toimub kas kambrites, mille kontrollitud õhuniiskus on 85–95 % ja maksimaalne temperatuur 15 °C, või loodusliku õhuniiskuse ja temperatuuriga keldrites. Laagerdumine peab kestma vähemalt 20 päeva. Terasest või toiduplastikust nõude asemel lubatakse kasutada vaskkatlaid, kangast ning puitriiuleid. Võrede kasutamine ei ole lubatud.

4.6. Seos piirkonnaga:

Juustu „Formagella del Luinese” tootmispiirkond hõlmab Varese provintsi põhjaosa, mida kutsutakse ka Varese eel-Alpideks. Piirkonda iseloomustavad raskesti ligipääsetavad alad, mis on kaetud peamiselt metsa ja karjamaadega. Kogu piirkonna pinnamood on kujunenud ja välja arenenud tänu kitsekasvatusega seotud pikaaegsele viljakale tegevusele. Nii orgude põhjas ja külade ümbruses asuvad rohumaad, kust saadakse talveks kuivsööta, kui kõige ligipääsetavamatel nõlvadel asuvad karjamaad, kuhu on seatud sisse ajutised karjamaad (il Castel), samuti kõrgel mägedes asuvad alpiaasad annavad tunnistust sellest, et kitsekarjatamisest tuleneval taimkatte kärpimisel on olnud maastiku säilimise jaoks otsustav tähtsus. Karjateede ja kitseradade võrgustik, veesilmad ja jootmiskohad, karjaste ja kitsede varjualused, samuti erinevad taimekooslused on tänase seisuga tänu kitsede karjatamisele veel selgelt olemas. Seda piirkonda mõjuavad oluliselt ka kaks kliimaaspekti. Esimene on eel-Alpidele omane sademeterohkus. Teine kohalikku kliimat iseloomustav aspekt on seotud Lago Maggiore termoregulatsiooniga, mis reaalselt väljendub äärmuslike temperatuuride mahedamaks muutmises. Nende kahe teguri mõjul on siin valdav tüüpiline eel-Alpide kliima, mida iseloomustavad hästi jaotunud rohked sademed ja väike temperatuuri amplituud. Selline kliima koos looduslikult happelise pinnasega on mänginud olulist rolli kohaliku taimestiku kujunemisel ja taimeliikide väljaarenemisel. Kuna selles piirkonnas on inimtegevust vähe, kasvavad siin hästi nende keskkonnatingimustega kõige paremini kohastunud liigid, näiteks harilik sinihelmikas (Molinia caerulea), harilik kilpjalg (Pteridium aquilinum), harilik luudpõõsas (Cytisus scoparius), kanarbik (Calluna vulgaris), kask (Betula pendula), harilik pöök (Fagus sylvatica), sarapuu, saar ja kastan. Kitsekari leidis traditsiooniliselt oma sööda nendest põõsastest ja puudest koosnevast kõrvalisest taimekooslustest. Ka tänapäeval on neil liikidel kitsede söödas oluline osa. Orgude põhjas on seevastu peamiselt segataimestikuga rohumaad, kus on valdavalt esindatud kõrge raikaerik ning kõrreliste heintaimede ja liblikõieliste taimede liigid, mida antakse kitsedele heinana.

Juustu „Formaggella del Luinese” toodetakse üksnes kohalikku tõugu kuuluvate kitsede toorpiimast. Kitsede mitmekesine sööt annab piimale erilised organoleptilised omadused, mis tagavad juustule selle iseloomuliku maitse ja kerge aroomi, samuti piimhappebakterite segust tuleneva omapärase tunnuse. Uuringud näitavad, et osa valmistoote aroomikooslusest pärineb otse kitsede söödud taimedest, sest teatavad taimedele iseloomulikud lõhnamolekulid esinevad ka juustus. See annab selgelt tunnistust ka tihedast seosest tootmispiirkonnaga.

Piirkonna juustumeistrid kannavad edasi iidset kultuuri ja tehnikaid, kasutades sellele piirkonnale väga iseloomuliku tootmise puhul erilisi töövahendeid ja tehnoloogiaid. See oskusteave on sektori tootjate puhul säilinud ja iseloomustab piirkonnas levinud juustuvalmistamise oskusi ja tehnikaid, ning seda kõike tänu mitmetele erilistele juustuvalmistamise vahenditele, mida võib pidada piirkonnale iseloomulikeks.

Vanade tootmistehnikate seas, mida tänapäevalgi juustu „Formaggella del Luinese” tootmiseks kasutatakse, tuleks märkida laabiga kiirkalgendamist (vähem kui ühe tunni jooksul) ja kalgendi purustamist väikesteks tükkideks. Traditsiooniliselt kasutatavate tööriistade seas, mida kasutatakse juustu „Formagella del Luinese” valmistamiseks ka tänapäeval, on kalgendi purustaja (lo spino, mis vanasti koosnes puust varrest, mille külge kinnitati rauast ja vasest terad), la lira ning muud töövahendid, nagu maitsetaimedega täidetud augulised kulbid, juustuvormidena kasutatavad väikesed puidust vormid.

Kitsekasvatusega tegeleti peredes juba ammustest aegadest, sest kitsepiima töötlemine oli perele oluline sissetulekuallikas. Paljud ajaloolised materjalid annavad tunnistust, et alates XVII sajandist on juustu „Formaggella del Luinese” valmistamine olnud kohalikus juustutootmises ja gastronoomias esindatud.

4.7. Kontrolliasutus:

Kontrolliasutus vastab standardile EN 45011.

Nimi: CERTIPRODOP srl Aadress: Via del Macello 26 26013 Crema CR ITALIA Tel +39 025514875 Faks +39 0255193153 E-post: certiprodop@virgilio.it

4.8. Märgistus:

KPNga juust „Formaggella del Luinese” antakse tarbimisse üksnes terviklikul kujul ja juustuketas on identifitseeritav toitude puhul lubatud paberist ümara märgise järgi. Tootja ja laagerdamisasutuse aadress on märgise välisküljel oleval kuldkollasel äärel. See tähistus peab olema väiksemalt kui sõnad „Formaggella del Luinese” D.O.P. Lisaks on juustu põhjal põletusmärgiga vajutatud logo, millel on kujutatud kitse pea ja registrinumber, mille järgi on võimalik tootja kindlaks teha. Logo välisäär on kuldkollane ja sisemine osa punane. Punasel siseosal on mustaga kujutatud kitse pea kuldse kaelarihma ja karjakellaga ning selle ümber valgega kiri „Formaggella del Luinese”.

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.