ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
58.

on veendunud, et ühistransport on säästva linnalise liikumiskeskkonna saavutamisel kesksel kohal; rõhutab, et on vaja suurendada toetust ühistranspordivõrkudele ja ühissõidukitele nii kohalikul kui ka piirkondlikul tasandil, sest see on tõhus vahend üleminekuks vähese heitega liikuvusele, ning edendada samal ajal üleminekut ühelt transpordiliigilt teisele, eelkõige suurlinnade keskustes, ja ühendatust maapiirkondades, et suurendada territoriaalset ühtekuuluvust; on seisukohal, et linnatranspordi rahastamise tugevam seostamine säästva linnalise liikumiskeskkonna kavadega on oluline, et edendada linnalise liikumiskeskkonna ümberkujundamist; kutsub komisjoni üles tegema liikmesriikidega koostööd, et töötada välja säästva linnalise liikumiskeskkonna kavad ja poliitika, sealhulgas toetada tõhusaid ühistranspordisüsteeme ja aktiivse liikuvuse lahendusi, nagu jalgsi käimine ja jalgrattasõit, ning edendada eri transpordiliikide juurdepääsetavust ja mitmeliigilisust;
C.

arvestades, et viimase protokolli tulemuslikkus on tuunipüügi osas rahuldav, ning arvestades, et ühenduse laevad on jätnud siiski osa põhjalähedaste süvamereliikide püügivõimalustest kasutamata; arvestades, et senegali merluusi püük Senegali vetes moodustab vähem kui 10 % ühenduse püügist selles allpiirkonnas;
Y.

arvestades, et liidu rahaline toetus Seišellidele säästva kalapüügi partnerluslepingu alusel on 5,3 miljonit eurot aastas; sealhulgas 2,8 miljonit eurot valdkondlikuks toetuseks; arvestades, et ELi eelarve kogupanus kuue aasta jooksul on 31,8 miljonit eurot; arvestades, et eelmise protokolliga suurendati laevaomanike tasu iga püütud tuunitonni eest 55 eurolt 75 eurole, ning arvestades, et uues protokollis on ette nähtud tõus 80 eurolt tonni kohta 2020. aastal 85 eurole tonni kohta kuue aasta jooksul; arvestades, et laevaomanike kogupanus protokolli kogu kehtivusaja jooksul on hinnanguliselt 26,4 miljonit eurot; arvestades, et protokolli kehtivusaja jooksul on Euroopa Liidu rahaline toetus kokku 58,2 miljonit eurot ehk 9,7 miljonit eurot aastas;
21.

tuletab meelde, et programm „Erasmus+“ on Euroopa haridusruumi loomise toetamiseks peamine rahastamisvahend; rõhutab programmi „Erasmus+“ toetusel välja töötatud vahendite väärtust õppematerjalide tootmiseks ja jagamiseks, näiteks e-mestimise kaudu, ning õpetajakoolituse moodulite väljatöötamiseks, näiteks School Education Gateway kaudu; on veendunud, et selliseid vahendeid tuleks hariduskogukonnas laiendada, paremini rahastada ja aktiivselt edendada, et veebipõhisele õpetamisele ja õppimisele tõelist kasu tuua; tuletab meelde, et on selle poolt, et programm „Erasmus+“ täiendaks liikuvust virtuaalse õppe ja koostöö vahenditega, kuid ei asendaks seda; juhib tähelepanu sellele, et mitmed Euroopa Parlamendi kavandatud haridusega seotud katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed annavad väärtusliku panuse, ning nõuab, et edukaimad neist võetaks poliitikasse ja programmidesse üle;
23.

rõhutab, et hiljutine pandeemia on tõestanud digitaalsete lahenduste, eelkõige kaugtöö tähtsust ning vajadust kehtestada sellekohased suunised ja eeskirjad Euroopa tasandil; on veendunud, et nõuetekohaselt reguleeritud paindlikul töökorraldusel, kaugtööl ja asukohast sõltumatutel töökohtadel võib olla oluline roll töökohtade säilitamisel, töö- ja eraelu paremal tasakaalustamisel, igapäevaste sõitudega seotud CO 2 -heite vähendamisel, puudega inimeste tööhõivevõimaluste suurendamisel ning see võib olla vahend maapiirkondade rahvastikukaoga võitlemiseks; kutsub seetõttu komisjoni üles esitama ettepanekut ELi kaugtöö tegevuskava kohta, sealhulgas õigusraamistiku kohta, et tagada inimväärsed töötingimused, sealhulgas töötundide, puhkuse ning töö- ja eraelu tasakaalu austamine ja õigus mitte olla kättesaadav; rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata lastega vanemate, üksikvanemate ja abivajavaid sugulasi pidevalt hooldavate mitteametlike hooldajate olukorrale, kuna COVID-19 pandeemia on näidanud, et nendel rühmadel on kaugtöö puhul kõige raskem töö- ja pereelu ühildada; rõhutab seetõttu asjakohaste lapsehoiulahenduste tähtsust;
(18)

Hoolsus, mida võib käitajalt eeldada, peaks olema vastavuses i) tehisintellektisüsteemi olemusega, ii) seadusjärgse õigusega, mida see võib mõjutada, iii) võimaliku kahjuga, mida tehisintellektisüsteem võib põhjustada, ja iv) sellise kahju tõenäosusega. Sealjuures tuleks võtta arvesse, et käitajal võivad olla piiratud teadmised tehisintellektisüsteemis kasutatavatest algoritmidest ja andmetest. Tuleks eeldada, et käitaja on sobiva tehisintellektisüsteemi valimisel rakendanud nõuetekohast hoolsust, mida temalt võib põhjendatult eeldada, kui ta on valinud tehisintellektisüsteemi, mis on sertifitseeritud samasuguse süsteemi alusel nagu komisjoni kavandatud vabatahtliku sertifitseerimise süsteem (5). Tuleks eeldada, et käitaja on rakendanud tehisintellektisüsteemi käitamisel nõuetekohast hoolsust sellises ulatuses, mida temalt võib põhjendatult eeldada, kui ta suudab tõendada, et ta on selle käitamise ajal tehisintellektisüsteemi tegelikult ja korrapäraselt jälginud ning on teavitanud tootjat võimalikest ebareeglipärasustest käitamise ajal. Tuleks eeldada, et käitaja on töökindluse säilitamisel rakendanud nõuetekohast hoolsust sellises ulatuses, mida temalt võib põhjendatult eeldada, kui ta on installeerinud kõik tehisintellektisüsteemi tootja pakutavad saadaolevad värskendused. Kuna käitajate teadmiste tase võib varieeruda sõltuvalt sellest, kas nad on lihtsalt tarbijad või spetsialistid, tuleks hoolsuskohustust vastavalt kohandada.
30.

tuletab meelde, et tasulised reklaamid või sponsitud sisu tasuline paigutus järjestuses tuleks selgelt, kokkuvõtlikult ja arukalt tuvastada; teeb ettepaneku, et platvormid peaksid avalikustama tasuliste reklaamide ja sponsitud sisu päritolu; teeb sellega seoses ettepaneku, et sisumajutusplatvormid avaldaksid kogu sponsitud sisu ja reklaamid ning muudaksid need oma kasutajatele selgelt nähtavaks üldsusele kättesaadavas reklaamiarhiivis, märkides, kes on nende eest maksnud ja kelle nimel, kui see on asjakohane; rõhutab, et see hõlmab nii otseseid kui ka kaudseid makseid või mis tahes muud tasu, mida teenuseosutajad saavad;
17.

märgib seoses isikustamata andmete kasutamisega tehisintellekti tehnoloogiates, et autoriõigusega kaitstud teoste ja muu materjali ning nendega seotud andmete, sealhulgas olemasoleva sisu, kvaliteetsete andmekogumite ja metaandmete seaduslikku kasutamist tuleb hinnata lähtuvalt intellektuaalomandi õiguste kaitse piiranguid ja erandeid käsitlevatest kehtivatest eeskirjadest, näiteks teksti- ja andmekaevega seotud erand, nagu on sätestatud autoriõigust ja autoriõigusega kaasnevaid õigusi digitaalsel ühtsel turul käsitlevas direktiivis; kutsub üles üksikasjalikumalt selgitama autoriõiguse normide kohast andmekaitset ning võimalikku kaubamärgi ja tööstusdisaini kaitset teoste puhul, mis on loodud iseseisvalt tehisintellekti rakenduste kaudu; on seisukohal, et edendada tuleks vabatahtlikku isikustamata andmete jagamist ettevõtjate ja sektorite vahel ning see peaks põhinema õiglastel lepingulistel kokkulepetel, sealhulgas litsentsilepingutel; rõhutab intellektuaalomandi õigusi puudutavaid probleeme, mis tekivad, kui süvavõltsingute loomiseks kasutatakse eksitavaid, manipuleeritud või lihtsalt madala kvaliteediga andmeid, olenemata sellest, kas sellised süvavõltsingud sisaldavad autoriõigusega kaitstud andmeid; on mures selle pärast, et kodanikke võidakse massiliselt manipuleerida demokraatia destabiliseerimiseks, ning nõuab suuremat teadlikkuse tõstmist ja meediapädevust ning hädavajalike tehisintellekti tehnoloogiate kättesaadavaks tegemist, et kontrollida fakte ja teavet; on seisukohal, et tehisintellektil põhinevate tehnoloogiate kogu olelusringi kestel kasutatavate kontrollitavate isikustamata andmete registreerimine kooskõlas andmekaitse-eeskirjadega võiks hõlbustada autoriõigusega kaitstud teoste kasutamise jälgimist ja seeläbi paremini kaitsta õiguste omajaid ning aidata kaasa eraelu puutumatuse kaitsele; rõhutab, et tehisintellekti tehnoloogiad võivad olla kasulikud intellektuaalomandi õiguste jõustamisel, kuid see eeldaks inimesepoolset läbivaatamist ja selle tagamist, et kõik tehisintellektil põhinevad otsustussüsteemid on täiesti läbipaistvad; rõhutab, et ükski tulevane tehisintellekti kord ei tohi kõrvale hoida avatud lähtekoodiga tehnoloogiat puudutavatest võimalikest nõuetest avalikes hangetes ega takistada digiteenuste vastastikust ühenduvust; märgib, et tehisintellektisüsteemid on tarkvarapõhised ja põhinevad statistilistel mudelitel, mis võivad sisaldada vigu; rõhutab, et tehisintellekti loodud väljund ei tohi olla diskrimineeriv ning üks tõhusamaid viise tehisintellektisüsteemide kallutatuse vähendamiseks on tagada – niivõrd kui see on liidu õiguse kohaselt võimalik –, et koolituseks ja masinõppeks on olemas võimalikult palju isikustamata andmeid; kutsub komisjoni üles kaaluma avalike andmete kasutamist sellistel eesmärkidel;
29.

rõhutab, et lisaks vastuväitemenetlustele on vaja asjakohaseid kaitsemeetmeid ja nõuetekohase menetluse kohustust, sealhulgas inimjärelevalve ja -kontrolli nõuet, et võimaldada sisu omanikel ja üleslaadijail oma õigusi asjakohaselt ja õigeaegselt kaitsta ning tagamaks, et eemaldamis- või tõkestamisotsused on seaduslikud, täpsed, hästi põhjendatud, kaitsevad kasutajaid ja austavad põhiõigusi; rõhutab, et süstemaatiliselt ja korduvalt valesid või kuritahtlikke teateid esitavate isikute suhtes tuleks võtta sanktsioone; tuletab meelde, et lisaks vastuväitemenetlustele ja vaidluste kohtuvälisele lahendamisele platvormide poolt kooskõlas platvormisisese kaebussüsteemiga peaks olema võimalik kasutada tõhusat õiguskaitsevahendit, et tagada õigus tõhusale õiguskaitsevahendile;
93.

on seisukohal, et liidu raamistikus nii praegu kui ka tulevikus toimuv julgeoleku- ja kaitsealane tegevus tugineb tehisintellektile, robotitehnoloogiale ja autonoomiale ning seonduvale tehnoloogiale ning et töökindel, vastupidav ja usaldusväärne tehisintellekt võib anda panuse kaasaegsele ja tõhusale sõjaväele; liit peab seetõttu võtma julgeoleku- ja kaitsevaldkonna tehisintellekti süsteemide teadus- ja arendustegevuses juhtiva rolli; on veendunud, et tehisintellektil põhinevate rakenduste kasutamine julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas võib sõjaliste operatsioonide juhtidele pakkuda mitmeid otseseid eeliseid, näiteks kvaliteetsemaid kogutud andmeid, suuremat olukorrateadlikkust, kiiremat otsuste tegemist, vähemat ohtu kaasneva kahju tekkimiseks tänu paremale kaabelühendusele, kohapealsete vägede kaitset ning sõjalise varustuse suuremat töökindlust; rõhutab, et usaldusväärse tehisintellekti arendamine kaitsevaldkonnas on hädavajalik, et tagada Euroopa strateegiline autonoomia sõjaliste võimete ja operatsioonide valdkonnas; tuletab meelde, et tehisintellekti süsteemid on muutumas põhielementideks ka uute julgeolekuohtude, näiteks kübersõja ja hübriidsõja vastu võitlemisel nii internetis kui ka väljaspool seda; rõhutab samal ajal kõiki ohte ja probleeme, mis kaasnevad tehisintellekti reguleerimata kasutamisega; märgib, et tehisintellekti suhtes võidakse kasutada manipuleerimist ning selles võivad esineda vead ja ebatäpsused;
B.

arvestades, et vastastikuse viisavabaduse mehhanismi eesmärk on saavutada selline vastastikune viisavabadus; arvestades, et ELi viisapoliitika keelab liikmesriikidel kehtestada viisanõudeid sellise kolmanda riigi kodanike suhtes, kes on loetletud määruse (EL) 2018/1806 II lisas (riigid, kelle kodanikud vabastatakse lühiajalise viibimise puhul viisanõudest);
K.

arvestades, et uue koalitsioonivalitsuse enamus Moldova Vabariigi parlamendis on pidevalt kahanenud, sest saadikuid on valitsevast liidust välja tõrjutud; arvestades, et Moldova Vabariigis toimuvad sügisel presidendivalimised ja et praegu on tegemist terava poliitilise ebastabiilsuse perioodiga; arvestades, et president Igor Dodon on rõhutanud, et parlament tuleb laiali saata ja võimalikult kiiresti tuleb korraldada ennetähtaegsed valimised; arvestades, et 7. juulil 2020 otsustas Moldova Vabariigi konstitutsioonikohus, et ennetähtaegsed valimised võiksid toimuda alles pärast presidendivalimisi;
3.

on mures, et alates 2015. aastast on täidetud tagasisaatmisotsuste arv vähenenud, ning märgib, et see arv ei pruugi tingimata tähendada ebaseaduslike sisenemiste arvu suurenemist või vähenemist; rõhutab, et tõhus tagasisaatmispoliitika on hästitoimiva ELi varjupaiga- ja rändepoliitika üks põhielemente; rõhutab, et komisjoni sõnul on tagasisaatmise määr langenud 46 %-lt (2016) 37 %-le (2017), kuid see ei pruugi anda täielikku ülevaadet, sest liikmesriikidel on tagasisaatmisdirektiivi rakendamisel kaalutlusruumi, eelkõige on raskusi koostöös kolmandate riikidega, ning mõned liikmesriigid väljastavad ühele isikule rohkem kui ühe tagasisaatmisotsuse ja neid otsuseid ei võeta tagasi, kui tagasisaatmist ei toimu kolmandate riikidega tehtava koostööalaste probleemide või humanitaarpõhjustel, või lahkuvad inimesed vabatahtlikult ilma, et nende tagasi pöördumist oleks registreeritud; rõhutab, et mitte igale tagasisaatmisotsusele ei järgne praktiliste ja õiguslike takistuste tõttu kiireid tagasisaatmis- ja tagasivõtmismenetlusi, ning märgib murega, et see võib põhjustada tõsist koormust mitte ainult kohalikele asutustele, vaid ka asjaomastele inimestele;
3.

toonitab, et liikmesriikide piiride osaline või täielik sulgemine COVID-19 pandeemia ajal on liikumisvabadust rängalt mõjutanud; peab kahetsusväärseks, et piiride kiirustades ja kooskõlastamata järsk sulgemine ning sellega kaasnevad meetmed jätsid parajasti reisivad inimesed võimaluseta sihtkohta jõuda ja on rängalt mõjutanud piirialade elanikke, piirates nende võimalust töötamise, teenuste pakkumise või tarbimise ning sõprade ja pereliikmete külastamise eesmärgil piiri ületada; rõhutab, et sise- ja välispiiride sulgemine on rahvusvahelisele ettevõtlusele ning teadus- ja turismisektorile halba mõju avaldanud; rõhutab, et piirikontrolli kehtestamise asemel peaksid liikmesriigid püüdlema selliste meetmete võtmise poole, mis teeksid piiriületuse võimalikuks, kuid kindlustaksid samal ajal maksimaalse ohutuse ja kaitseksid tervist;
86.

on seisukohal, et ökosüsteemid on järgmise tööstusrevolutsiooni keskse tähtsusega osad, kuna need võimendavad arenenud ja nutikat tootmist ning pakuvad taskukohast, puhast, kestlikku ja kindlat energiat, samuti vajalikku energiataristut ning ümberkujundavaid tootmis- ja teenuste osutamise meetodeid; nõuab ökosüsteemide analüüsi, et hinnata mis tahes valdkonna üleminekuvajadusi ning aidata koostada üleminekukava; on lisaks veendunud, et koostöö toetamine tööstuse, akadeemiliste ringkondade, VKEde, idufirmade ja kasvufirmade, ametiühingute, kodanikuühiskonna, lõppkasutajate organisatsioonide ja kõigi teiste sidusrühmade vahel on keskse tähtsusega, et lahendada turutõrkeid ning kaotada lõhe idee ja selle teostamise vahel, tagades töötajate kaitse, sealhulgas valdkondades, mis tööstusele veel huvi ei paku, kuid millel on kõrge ühiskondlik lisaväärtus; nõuab nende ökosüsteemide juhtimist, mis hõlmaks kõiki nendest tööstussektoritest pärit asjakohaseid sidusrühmi, mis on vajalikud rohe- ja digipöörde saavutamiseks; on arvamusel, et ökosüsteemidel peaks olema oma osa lahenduste ja meetmete kehtestamisel, mis tuleb vastu võtta selleks, et rakendada Euroopa tööstusstrateegiat ja toetada jõulisi Euroopa väärtusahelaid, mis on kaksikülemineku (rohe- ja digipööre) jaoks üliolulised;
N.

arvestades, et ELis on hakanud levima rassismi, sallimatuse, ekstremismi, ksenofoobia, islamofoobia, antisemiitlikud ja romavastased hoiakud, mida teatud liikmesriikides on hakatud tavapäraseks pidama, ning arvamusliidrid ja poliitikud kogu ELis on need omaks võtnud, edendades sotsiaalset kliimat, mis soodustab rassismi, diskrimineerimise ja vaenukuritegude lokkamist; arvestades, et moslemid, sealhulgas moslemi naised, kogevad paljudes ELi riikides jätkuvalt laialdast vaenulikkust ja sallimatust (55); arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet juhtis oma 2019. aasta aruandes tähelepanu sellele, et paljudes riikides esineb diskrimineerivaid institutsioonilisi tavasid, poliitikat ja seadusi; arvestades, et terrorismivastane võitlus ja terrorismivastane poliitika ei tohiks põhjustada üldist diskrimineerimist teatavate kogukondade suhtes; arvestades, et FRA lõi 2018. aasta detsembris moslemivastase vaenu kohta esimese sihtotstarbelise andmebaasi; arvestades, et antisemitism näib olevat tõusuteel, nagu näitab Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 4. juuli 2019. aasta aruanne, kusjuures mitu liikmesriiki on teatanud antisemitismist ajendatud kuritegude sagenemisest; arvestades, et etnilised ja usuvähemused kogevad sageli sõnalist, füüsilist, psühholoogilist ja rassilist ahistamist; arvestades, et äärmiselt oluline on arendada haridust ja koolitust, et edendada kriitilist mõtlemist, pakkuda vahendeid diskrimineerimise ja sallimatuse kõigi vormide tuvastamiseks ning edendada digitaalset kirjaoskust;
46.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama jõupingutusi, et tugevdada hariduspoliitikat, millega edendatakse meedia- ja infopädevust, õpetatakse kodanikke kriitiliselt mõtlema ja aidatakse neil desinformatsiooni ära tunda; rõhutab, et propaganda, desinformatsiooni ja manipuleerimise vastu tõhusaks võitlemiseks tuleb tugevdada vastupanuvõimet, suurendada teadlikkust ja parandada haridust ning selleks tuleb üleriigilistes ja kohalikes meediaväljaannetes tagada toimetuse sõltumatus ning arendada meediapädevuse projekte; on seisukohal, et selleks, et ühiskond suudaks sellistele ohtudele digiruumis paremini vastu panna, on vaja järjepidevat meediapädevuse õppekava ja pingutusi kõigis vanuserühmades; kutsub sellega seoses komisjoni üles tegema liikmesriikide ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega tihedat koostööd, et töötada teabe-, meedia- ja andmepädevuse õppekavad välja; rõhutab, et meediapädevus on kodanike jaoks üha olulisem ja vajalikum oskus; juhib tähelepanu sellele, et laiema üldsuse ja võimalikult paljude vanuserühmadeni jõudmiseks tuleb meediapädevusega seotud algatusi levitada sotsiaalmeedia platvormide kaudu ning see puudutab muuhulgas eakatele ja kõige vähem kaitstud rühmadele mõeldud tõhusaid meediapädevuse strateegiaid; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ühtlasi edendama programme ja meetmeid, mille eesmärk on suurendada ajakirjanike ja meediasektori osaliste meedia- ja uudistepädevust ning arendada kriitilist ja teadlikku IKT kasutamist ning mille hulka kuuluvad näiteks kampaaniad, millega suurendatakse teadlikkust digiruumis kehtivate õiguste ja võimalike ohtude kohta; rõhutab, et tuleb välja töötada kõikehõlmav ELi meediapädevuse strateegia, ning kutsub komisjoni üles suurendama sellealaseid jõupingutusi; rõhutab, et meediapädevuse edendamises ja vaenuõhutuse leviku pidurdamisele kaasa aitamises on tähtsaim roll kodanikuühiskonna organisatsioonidel; tuletab meelde, et programmides, mille raames kasutatakse vaenukuritegude ja vaenuõhutuse vastu võitlemiseks tõhusaid strateegiaid, keskendutakse koostööle, teabevahetusele, konfliktide lahendamisele, probleemide lahendamisele, vahendamisele ja eelarvamuste teadvustamisele;
6.

nõustub, et tehisintellekti süsteemid peaksid olema ohutud, et olla usaldusväärsed, nagu rõhutab kõrgetasemeline eksperdirühm usaldusväärse tehisintellekti eetikasuunistes, ning palub komisjonil kõrgetasemelise eksperdirühma soovitusi täielikult arvesse võtta ja jagab seisukohta, et tarbijaid tuleb teavitada tehisintellekti ja seda sisaldavate toodete ohutusest ja turvalisusest; on veendunud, et kogu ELi hõlmav lähenemisviis tehisintellektile on selle tehnoloogia arendamiseks ELis väga tähtis; rõhutab vajadust ühise määratluse järele, mida tuleks korrapäraselt läbi vaadata, et kohandada seda uute suundumustega tehnoloogia arengus, ning samuti tehisintellekti ohutusnõuete järele, et vältida ühtse turu edasist killustumist, mis tuleneb erinevustest siseriiklikes õigusaktides; rõhutab, et EL peab võtma meetmeid, et luua investeeringute, andmetaristu, teadusuuringute ja ühiste eetikanormide raamistik, mis suurendaks tarbijate ja ettevõtjate usaldust, tagaks tõhusama ja õiglasema tarbijakaitse, looks õiguskindluse, parandaks ELi majanduse konkurentsivõimet ning stimuleeriks tehisintellektiga seotud teadusuuringuid tegevate ja neid kasutavate idufirmade ja ettevõtete asutamist ja arendamist; rõhutab, et komisjon peaks hindama, kuidas tehisintellekti tehnoloogiat ja plokiahelat saaks kasutada tooteohutuse suurendamiseks, näiteks töötada välja koostalitlevad andmebaasid ühtsel turul ringlevate ohtlike toodete põhjustatud vigastuste kohta;
36.

tunnistab vajadust vaadata läbi ELi julgeoleku- ja kaitsestrateegiad, et arendada strateegilist autonoomiat, sealhulgas tervishoiuvaldkonnas, olla paremini ette valmistatud ja vastupanuvõimelisem uute ja hübriidohtude ja tehnoloogiate suhtes, mis on muutnud sõjapidamise olemuse vähem tavapäraseks ja vaidlustanud sõjaväe traditsioonilise rolli, ning tuleviku suhtes, kus Venemaa ja Hiina on muutumas jõulisemaks; rõhutab, et on vaja tugevdada sõjaväelist liikuvust, et aidata liikmesriikidel võimaliku tulevase konflikti korral kiiremini ja tõhusamini tegutseda; rõhutab, et tulevastes julgeoleku- ja kaitsealastes strateegilistes suunistes tuleks neid arenguid kajastada ja võtta arvesse COVID-19 laiemat geopoliitilist mõju ning käsitleda kõiki ohte, nagu uued pandeemia-, keemilised, bioloogilised, kiirgus- ja tuumaohud ning välised sekkumised, sealhulgas väärinfo või küberrünnakud; on veendunud, et arvestades uut poliitilist tasakaalu ja rahvusvahelise julgeolekukeskkonna võimalikku halvenemist pärast COVID-19, ei tohi ELi kaitse-eelarvet üldiselt ja eelkõige sõjaväelise liikuvuse eelarvet kärpida;
28.

kutsub komisjoni üles tagama järelmeetmete võtmise niisuguste ettepanekute suhtes, mille sisenõuanderühm on esitanud meie rahvusvahelise kaubanduspoliitika täiustamiseks, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tutvustama paremini eeliseid ja mõju, mida ELi kaubanduspoliitika kõigi jaoks kaasa toob, et suurendada läbipaistvust ja teadlikkust kodanike, valitsusväliste organisatsioonide, ametiühingute ja ettevõtjate, eriti VKEde hulgas, sest väga oluline on esitada täpset teavet kõikidele sidusrühmadele; tuletab sellega seoses meelde, kui olulised on Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklites 207 ja 218 sätestatud Euroopa Parlamendi õigused ja institutsioonidevaheline dialoog, et aidata kaasa käimasolevate arutelude pidamisele ja jõuda nende lõpus positiivse tulemuseni; tuletab meelde, et Euroopa Parlament on kaubanduspoliitikas kaasseadusandja ning kontrollib ka kaubanduslepingute üle peetavaid läbirääkimisi ja nende lepingute tulemuslikku rakendamist, samuti kohustusi, mille komisjoni president on võtnud toetamaks seadusandlikke algatusi käsitlevaid resolutsioone, mille Euroopa Parlament on võtnud vastu ELi toimimise lepingu artikli 225 alusel;
O.

arvestades, et Alžeeria põhiseaduses säilitatakse ajakirjandusvabaduse tingimuslikkus, sest ajakirjandusvabadus on ametlikult sätestatud muudetud põhiseaduse artiklis 54, tingimusel et austatakse „riigi traditsioone ning usulisi, moraalseid ja kultuurilisi väärtusi“; arvestades, et sellised ajakirjandusvabaduse piirangud rikuvad kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Alžeeria on ratifitseerinud; arvestades, et ÜRO inimõiguste komitee üldises märkuses nr 34 on öeldud, et ühtegi meediakanalit ei saa karistada poliitilise või sotsiaalse süsteemi kritiseerimise eest; arvestades, et läbivaatamise käigus tehti ka ohtlik muudatus, mis seisneb sõjaväe poliitilise rolli ja poliitiliste volituste põhiseaduslikuks muutmises; arvestades, et põhiseaduse reformiga säilitatakse samuti presidendi ülemvõim kõigi institutsioonide, sealhulgas kohtusüsteemi üle;