Käesolev aruanne Rumeeniasse tehtud tõhustatud järelevalvemissiooni kohta edastatakse nõukogule vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli -11 lõikele 4. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli -11 lõikele 5, edastati järelevalvemissiooni esialgsed järeldused Rumeenia ametiasutustele, et nad esitaksid oma märkused.

Rumeenia – märkimisväärse kõrvalekalde menetlus

Tõhustatud järelevalvemissioon, 27. –28. september 2018

Aruanne

1. Sissejuhatus

Rumeenia suhtes on alates 2017. aasta kevadest kohaldatud märkimisväärse kõrvalekalde menetlusi. Rumeenia oli esimene liikmesriik, kelle suhtes märkimisväärse kõrvalekalde menetlus algatati. Esimene märkimisväärse kõrvalekalde menetlus algatati 2017. aasta kevadel, kuna 2016. aastal kaldus Rumeenia keskpika perioodi eelarve-eesmärgist märkimisväärselt kõrvale, mil struktuurne puudujääk suurenes 2,1 %-ni SKPst võrreldes 0,2 %-ga 2015. aastal. 2017. aasta juunis esitas nõukogu soovituse, milles paluti Rumeenial viia 2017. aastal läbi struktuurne kohandus 0,5 % SKPst, mis on „tavaolukorras“ standardne maatriksil põhinev nõue. Nõukogu otsustas 2017. aasta detsembris, et Rumeenia ei ole võtnud nõukogu 2017. aasta juuni soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid ja on keskendunud üksnes sellele, et vältida valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi kontrollväärtuse (3 % SKPst) ületamist. 2017. aasta detsembris väljastas nõukogu teise märkimisväärse kõrvalekalde menetlust käsitleva soovituse, paludes Rumeenial viia 2018. aastal läbi struktuurne kohandus 0,8 % SKPst 2018. aasta juunis leidis nõukogu taas, et Rumeenia ei ole võtnud nõukogu 2017. aasta detsembri soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid. Määruses (EÜ) nr 1466/97 ei nähta ette ühe märkimisväärse kõrvalekalde menetluse raames korduva läbivaadatud soovituse esitamist. Nagu juba 2017. aasta detsembris, aegus ka 2018. aasta juunis märkimisväärse kõrvalekalde menetluse tähtaeg, mille kohta esitas nõukogu järjekordse tõhusate meetmete võtmata jätmise otsuse.

Kuna 2017. aastal esines märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, algatati 2018. aastal kevadel uus märkimisväärse kõrvalekalde menetlus. Komisjon esitas 23. mail 2018 Rumeeniale hoiatuse ja soovitas nõukogul algatada uus märkimisväärse kõrvalekalde menetlus. Nõukogu palus oma 22. juunil 2018 heaks kiidetud soovituses võtta Rumeenial vajalikke meetmeid tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2018. aastal 3,3 % ja 2019. aastal 5,1 %. Selline kasvumäär vastab iga-aastasele struktuursele kohandamisele 0,8 % SKPst, mis ületab mõlemal aastal standardset maatriksil põhinevat nõuet 0,5 % SKPst. Nõukogu osutas 2018. aasta riigipõhises soovituses otseselt kõnealusele uuele märkimisväärse kõrvalekalde menetlust käsitlevale soovitusele. Rumeenia on teavitanud nõukogu meetmetest, mida ta võttis vastuseks nõukogu 16. oktoobri 2018. aasta märkimisväärse kõrvalekalde menetlust käsitlevale soovitusele. Komisjon kiitis 21. novembril 2018 heaks Rumeenia meetmeid käsitleva hindamise.

Käesolevas aruandes esitatakse komisjoni järeldused Rumeeniasse 27. –28. septembril 2018 tehtud tõhustatud järelevalvemissiooni kohta. Järelevalvemissioon korraldati määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli -11 lõike 2 alusel. Järelevalvemissiooni raames kohtuti rahandusministri Eugen Teodoroviciga, Rumeenia Riigipanga asepresidendi Liviu Voineaga, senati ja saadikutekoja eelarve- ja maksupoliitikakomiteede liikmetega ning Rumeenia eelarvenõukogu juhi Ionut Dumitruga. Nagu varasemate sarnaste järelevalvemissioonidegi puhul, oli eesmärk arutada ametiasutuste kavandatud eelarvemeetmeid, rõhutada eelarveriskide olemasolu ning kutsuda üles järgima märkimisväärse kõrvalekalde menetlust käsitlevat soovitust. Käesoleva aruande aluseks on enne järelevalvemissiooni ja selle ajal saadud teave.

2. Missiooni järeldused

Rumeenia ametiasutused täidavad 2018. aasta nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärki veidi alla 3 % SKPst ning seega ei kavatse märkimisväärse kõrvalekalde menetlust käsitlevat soovitust järgida. 3. septembril 2018 avaldatud 2018. aasta eelarvemuudatus („parandamine”) täidab esialgset 2018. aasta valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärki 2,97 % SKPst (kassapõhiselt), mis on Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemi (ESA) eeskirjade kohaselt 2,96 % (tekkepõhiselt), olles pisut suurem kui 2017. aasta puudujääk. Valitsemissektori kassapõhine eelarvepuudujääk ajavahemikus 2018. aasta jaanuarist augustini oli siiski ligikaudu 1,5 % SKPst, mis on üle kahe korra rohkem kui 2017. aasta sama perioodil, ületades juba iseenesest eelmiste aastate eelarve täitmise tulemusi. Rahandusminister kinnitas 2018. aasta ametlikud eelarve-eesmärgid. Ta selgitas, et 2018. aastaks kaalutav peamine uus meede on kohaliku arengu riikliku kava raames juba teostatud avaliku sektori investeeringute (kohalike ametiasutuste investeeringud, mida rahastab keskvalitsus) ümberliigitamine. Eesmärk on saada neile investeeringutele Euroopa Liidu vahenditest kaasarahastust, suurendades seega valitsemissektori tulusid. Minister lootis arutada kõnealust kava komisjoni asjakohaste talitustega. Lisaks lootis minister, et liit hüvitaks loomade tervishoiuga tegelevatest liidu vahenditest seagripivaktsiiniga seotud kulud ning liidu solidaarsusfondist käesoleva aasta üleujutustega kaasnenud erakorralised kulud. Samuti kaaluvad ametiasutused maksuamnestiat. Ministri sõnul võiksid kõnealused meetmed aidata vähendada 2018. aastaks kavandatud puudujääki. Missiooni käigus rõhutati, et võetud meetmete aruanne, mille tähtaeg oli 15. oktoober 2018, peab sisaldama kavandatud meetmete üksikasju ja kvantitatiivseid andmeid.

2019. aastal kavatseb valitsus nominaalset eelarvepuudujääki 2018. aastaga võrreldes vähendada, selleks kasutatavaid meetmeid ei ole veel avalikustatud. Rahandusminister kinnitas, et valitsuse eelarve-eesmärgid 2019. aastaks on valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk 2,58 % (kassapõhiselt) ja 2,38 % (ESA, tekkepõhiselt), samamoodi nagu on sätestatud 2018. aasta lähenemisprogrammis. Novembri keskpaigas valitsuse heaks kiidetavas 2019. aasta eelarveprojektis esitatakse üksikasjad selle kohta, kuidas neid eesmärke saavutada. Minister kaalub täiendavate käibemaksu- ja aktsiisikärbete tegemist, nimelt käibemaksumäära alandamist restoranidele ja hotellidele, ning varasema kütuseaktsiisi tõusu tagasipööramist. Minister on seisukohal, et järelmõjude tõttu ei omaks need kaudsed maksukärped märkimisväärset mõju valitsemissektori puudujäägile. Ministri väitel oli see nii 2015. aasta keskpaigas toimunud põllumajandusliku toidutööstuse toodete käibemaksumäära alandamise puhul 24 % -lt 9 % -le.

Pensioniseaduse eelnõuga kasvab 2020. aastal ja pärast seda märkimisväärselt eelarvepuudujäägi oht. Hiljuti avaldas tööministeerium tutvumiseks seaduseelnõu. Eelnõus määratakse kindlaks pensionipunktide (peamine parameeter, mida kasutatakse pensioni indekseerimisel) tõstmise ajakava alates 2019. aastast, rakendades seega valitsuse programmi. Seaduseelnõuga korrigeeritakse alates 2021. aastast ülespoole ka muid pensioniparameetreid. Selle tulemusena suureneksid 2022. aastaks avaliku sektori kulutused vanaduspensionile valitsuse enda arvutuste kohaselt rohkem kui kaks korda (ligikaudu 13,4 %-ni SKPst 2022. aastal võrreldes 6,8 %-ga SKPst 2018. aastal).

Missioonil vahetati arvamusi Rumeenia Keskpangaga eelarve-, makromajandus- ja finantsolukorra kohta. Rumeenia Keskpanga nõukogu lähtub oma tegevuses eeldusest, et valitsemissektori eelarvepuudujääk ei oleks 2018. aastal üle 3 % SKPst. Asepresident märkis ka, et tarbijahindade inflatsioon jõudis haripunkti oodatust varem, mais-juunis, ning Rumeenia Keskpank prognoosis inflatsiooni langust 3,5 % -ni 2019. aastal ja 3,0 % -ni 2020. aastal, st jäädes inflatsioonieesmärgi raamesse. Ta rõhutas ka, et Rumeenia finantssektor oli palju tugevam kui kümme aastat tagasi.

Missioonil arutati ka parlamendikomisjonide liikmetega eelarve- ja maksupoliitikat. Ühiskomisjonide esimees selgitas, et ekspansiivne eelarvepoliitika oli 2015. aastast alates suunatud majanduskasvu edendamisele, mis oli edukas, kuna Rumeenia kuulub liidu kõige kiiremini kasvavate majanduste hulka. Ta lisas, et valitsuse prioriteediks oli kvalifitseeritud tööliste edasise väljavoolu ümberpööramine ja ennetamine töötasude suurendamise abil tervishoiu ja hariduse valdkonnas. Teisest küljest jagas esimees komisjoni muret seoses avaliku sektori investeeringute vähenemisega viimastel aastatel. Missioon väitel nõustub komisjon nende eesmärkidega, kuid ei ole nõus valitud meetoditega. Missioon väljendas muret ekspansiivse eelarvepoliitika tempo üle ja märkis, et neid eesmärke oleks võimalik saavutada, parandades avaliku sektori kulutuste tõhusust. Opositsiooni esindaja jagas seda seisukohta.

Eelarvenõukogu avaldas muret seoses eelarveväljavaatega. Eelarvenõukogu hinnangul on olemas suur oht ületada 2018. aastal valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärk ja seega aluslepingukohane kontrollväärtus 3 % SKPst, kui tasakaalustavaid fiskaalmeetmeid ei võeta. Eelarveprojekti septembrikuist läbivaatamist käsitlevas eelarvenõukogu arvamuses, mis on avalik dokument, rõhutatakse, et 2018. aasta eelarve puudujääk võib ületada 2,97 % valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi sihttaset 6 miljardi Rumeenia leu võrra (0,6 % SKPst). Eelarvenõukogu on mures ka riiklike kulutuste struktuuri pärast. Jooksvad kulud, eelkõige personalikulud, on avaliku sektori investeeringute arvelt kiiresti suurenenud. Avaliku sektori investeeringud vähenesid 2017. aastal ühinemisjärgse madalaima tasemeni osakaaluna SKPst. Sellise kulutuste struktuuri mõju pikaajalisele majanduskasvule on murettekitav. Lisaks sellele on avaliku sektori palkade ja vanaduspensioni kasvu poliitiliselt keeruline ümber pöörata.