EUROOPA KOMISJON Brüssel,12.8.2021 COM(2021) 477 final 2021/0270(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) 2018/1091 seoses liidu toetusega põllumajandusettevõtete integreeritud statistika jaoks aastate 2021–2027 finantsraamistikus (EMPs kohaldatav tekst)



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Määrusega (EL) nr 2018/1091, mis käsitleb integreeritud statistikat põllumajandusettevõtete kohta, on nõutud, et liikmesriigid viiksid läbi põllumajandusettevõtete integreeritud uuringuid aastatel 2020, 2023 ja 2026. Määrusega (EL) 2018/1091 on kehtestatud rahastamispakett (st eelarveeraldis) kogu asjaomase mitmeaastase finantsraamistiku kehtivusajaks. See sisaldab sätet andmekogumise eelarve kehtestamise kohta 2023. ja 2026. aastal läbiviidavate uuringute jaoks. Määruse artiklis 14 on sätestatud, et pärast 2021–2027. aastaks ette nähtud mitmeaastase finantsraamistiku jõustumist määravad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ettepaneku alusel kindlaks 2020. aasta järgseks ajaks ettenähtud summa. Käesoleva ettepaneku rahastamise alus on nõukogu määrus (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027. Liikmesriigid saavad ELilt uuringute tegemise kulude katteks rahalist toetust kuni 75 % ulatuses rahastamiskõlblikest kuludest (vastavalt määruse (EL) 2018/1091 artikli 13 lõigetes 4 ja 5 osutatud kindlaksmääratud maksimumsummadele). 2020. aasta järgse perioodi summa tuleks kindlaks määrata mitmeaastase finantsraamistiku säte kohaselt. Käesoleva seadusandliku ettepanekuga kehtestatakse aastateks 2021–2027 eelarve 40 000 000,00 eurot (millest 36 400 000,00 eurot on ette nähtud toetuste andmiseks riiklikele statistikaametitele ja muudele riiklikele asutustele). Määruse (EL) 2018/1091 artikli 13 lõikes 2 osutatud liidu rahalist toetust makstakse artikli 13 lõige 7 kohaselt Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist kooskõlas määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 4 lõike 2 punktiga d või määrusega ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1306/2013. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Statistika peab olema usaldusväärne ja kvaliteetne, et poliitikakujundajad, ettevõtjad ja üldsus saaksid teha asjakohaseid tõenduspõhiseid otsuseid. 2020. aasta põllumajandusstatistika strateegias on sätestatud järgmised põhieesmärgid: ·teha tõhusalt ja tulemuslikult kvaliteetset, kasutajate vajadustele vastavat statistikat; ·parandada Euroopa põllumajandusstatistika ühtlust ja sidusust. Käesoleva ettepanekuga taotletakse otseselt neid eesmärke. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Kvaliteetse statistika pakkumine Euroopa poliitika toetamiseks on ühtse turu programmi raames Euroopa statistika peamine eesmärk. Keskkonna- ja põllumajandusstatistika on üks programmi kolmest statistika kogumise valdkonnast. Samuti on vaja õigeaegseid ja asjakohaseid andmeid ühise põllumajanduspoliitika jaoks. Käesoleva algatusega rakendatakse seda eesmärki aastatel 2021–2026. Euroopa põllumajandusstatistika süsteem aitab samuti kaasa komisjoni kuuest prioriteedist vähemalt kahe saavutamisele, nimelt:

·Euroopa roheline kokkulepe koos selle aluseks oleva strateegiaga „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegiaga ning ·inimeste hüvanguks toimiv majandus, esitades paremaid andmeid kõnealuse sektori kestlikkuse hindamiseks keskkonna, inimeste, piirkondade ja majanduse vaatenurgast. Põllumajandusstatistika on kasulik ka ELi ja liikmesriikide muude prioriteetide puhul, mis mõjutavad põllumajandust ja maaelu arengut või mida mõjutavad põllumajandus ja maaelu areng. ELi poliitika toetamiseks on vaja kvaliteetset, võrreldavat ja usaldusväärset statistilist teavet majandusliku, sotsiaalse, territoriaalse ja keskkonna olukorra kohta liidus. Euroopa statistika võib aidata laiemal üldsusel mõista demokraatlikku protsessi ja selles osaleda ning arutada ELi praegust olukorda ja tulevikku. Põllumajandusstatistika põhieesmärk on esitada aja- ja asjakohaseid andmeid, mis vastavad ühise põllumajanduspoliitika, ühise kalanduspoliitika ning muude keskkonna, toiduga kindlustatuse ja loomade heaoluga seotud poliitikavaldkondade vajadustele. Põllumajandusstatistika annab ühise põllumajanduspoliitika rakendamiseks ja jälgimiseks vajalikke kvaliteetseid tõendeid. Ühine põllumajanduspoliitika on oluline tööhõive ning aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu edendaja liidus. Maaelu arengu poliitika, mis on ühise põllumajanduspoliitika lahutamatu osa, aitab lisaks oma sotsiaaleesmärkidele parandada ka põllumajandustootmise konkurentsivõimet ja kestlikkust. Ühine põllumajanduspoliitika moodustas 2014.–2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus üle 37 % ELi kogueelarvest. Põllumajandusstatistikat vajatakse üha rohkem ka muudes olulistes ELi poliitikavaldkondades, nagu Euroopa roheline kokkulepe, keskkonna- ja kliimamuutuste poliitika, kaubanduspoliitika, sotsiaalpoliitika ja regionaalpoliitika. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Euroopa statistika õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 338. Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt meetmeid statistika tegemiseks, kui see on vajalik, et Euroopa Liit saaks täita oma ülesandeid. Artiklis 338 on sätestatud nõuded Euroopa statistika kohta, mille kohaselt peab statistika vastama erapooletuse, usaldusväärsuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, kulutasuvuse ja statistilise konfidentsiaalsuse standarditele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 223/2009 nähakse ette õigusraamistik Euroopa statistika arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Kohaldatakse subsidiaarsuse põhimõtet, kuna ettepanek ei kuulu ELi ainupädevusse. Euroopa statistikasüsteem tagab taristu statistilise teabe jaoks. Süsteem on kujundatud nii, et see rahuldab paljude kasutajate vajadused ja toetab otsustusprotsessi demokraatlikes ühiskondades. Käesolev määruse ettepanek on koostatud eesmärgiga kaitsta Euroopa statistikasüsteemi partnerite põhitegevust, tagades samas paremini põllumajandusstatistika kvaliteedi ja võrreldavuse. Statistiliste andmete põhikriteeriumide hulka kuuluvad sidusus ja võrreldavus. Liikmesriigid ei suuda vajalikku sidusust ja võrreldavust saavutada ilma selge Euroopa raamistikuta, st ELi õigusaktideta, millega määratakse kindlaks ühised statistilised mõisted, aruandlusvormid ja kvaliteedinõuded. Ühise põllumajanduspoliitika puhul on põllumajandusstatistika võrreldavuse nõue väga oluline. Neid eesmärke ei suuda liikmesriigid üksinda täielikult saavutada. Tõhusam on tegutseda ELi tasandil, tuginedes liidu õigusaktile, millega tagatakse kavandatud õigusaktiga hõlmatud statistikavaldkondades statistilise teabe võrreldavus. Andmeid koguvad aga liikmesriigid kõige paremini ise. •Proportsionaalsus Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, pidades silmas järgmist. Kõikides liikmesriikides ühtede ja samade põhimõtete rakendamisega tagab ettepanek kogutud ja koostatud Euroopa põllumajandusstatistika kvaliteedi ja võrreldavuse. Samamoodi tagab ettepanek, et Euroopa põllumajandusstatistika jääb asjakohaseks ning seda kohandatakse vastavalt kasutajate vajadustele. Määrus muudab statistika tegemise kulutõhusamaks, arvestades samas liikmesriikide süsteemide eripära. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega piirdutakse kavandatud määruses vähimaga, mis on vajalik seatud eesmärgi saavutamiseks, ega minda sellest kaugemale. •Vahendi valik Kavandatud õigusakt: määrus. Ettepaneku eesmärki ja sisu arvestades on kehtiva määruse muutmine kõige asjakohasem vahend.

ELi tähtsad poliitikavaldkonnad, nagu ühine põllumajanduspoliitika, sõltuvad võrreldavast, ühtlustatud ja kvaliteetsest Euroopa tasandi põllumajandusstatistikast. Selle statistika saab kõige paremini tagada määrustega, mis on liikmesriikides vahetult kohaldatavad ja mida ei ole vaja kõigepealt siseriiklikku õigusesse üle võtta. Määruse (EL) 2018/1091 artiklis 14 on määruse muutmine juba ette nähtud. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Euroopa põllumajandusstatistika süsteemi hindamine, mis tehti 2020. aasta ja järgnevate aastate põllumajandusstatistika strateegia jaoks (SWD (2017) 96 final), osutas vajadusele rakendada valdkonnas süstemaatilisemat lähenemisviisi. Põllumajandusstatistika süsteemi hindamisel selgus, et ·kehtivad põllumajandusstatistikat käsitlevad õigusaktid ei vasta piisavalt uutele ja tekkivatele andmevajadustele, kuna statistika tegemine ei ole õigusaktides nõudena kirjas. Samuti ei ole õigusaktid piisavalt paindlikud ja integreeritud, et uutele vajadustele kohe reageerida; ·Euroopa põllumajandusstatistika süsteem ei ole piisavalt paindlik ega võimalda reageerida tekkivatele vajadustele nii kiiresti kui vaja. See on osaliselt tingitud statistika kogumise olemusest, aga ka sellest, kuidas eeskirjad on kehtestatud, ning eelarve- ja inimressursside puudusest; ·andmete kogumine ei ole piisavalt ühtlustatud ega sidus. Selle põhjuseks on asjaolu, et tekib vajadus uute andmete järele, õigusaktid on aastate jooksul välja töötatud üksteisest sõltumatult ning mõisted ja määratlused on põllumajanduse eri valdkondades veidi erinevad; ·statistikat oleks võimalik teha tõhusamalt, kui õigusakte kohandataks nii, et need hõlmaksid eri teabeallikaid ja liikmesriigid võtaksid kasutusele nüüdisaegse tehnoloogia. Määruse (EL) 2018/1091 ettevalmistamise osana korraldati avalik konsultatsioon, mille tulemusi on üksikasjalikult kirjeldatud eriaruandes. Koostatud põllumajandusstatistika strateegias jõuti järeldusele, et põllumajandusstatistika tuleb kavandada nii, et see toimib süsteemina, mille osad sobivad omavahel kokku ja mille väljund on enamat kui osade summa. Põllumajandusstatistika peab ka sujuvalt sobituma üldisesse Euroopa statistikasüsteemi ning andmeallikaid tuleb mitmekesistada ja kasutada võimaluse korral ka muid andmeallikaid. Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning muud uued tehnoloogiad (nt suurandmed ja teadusuuringutel põhinevad uuendused) tuleb integreerida andmete kogumisse. Andmekogumismeetodite tulemuslikkust ja tõhusust tuleb hinnata andmevajaduste ja kvaliteedikriteeriumide alusel ning olemasolev andmete isoleeritus tuleks kaotada. •Konsulteerimine sidusrühmadega Eurostat arendab, teeb ja levitab Euroopa põllumajandusstatistikat, toetudes Euroopa statistikasüsteemi raames toimuvale tihedale, koordineeritud ja korrapärasele koostööle ning pikaajalisele partnerlusele riiklike statistikaametite ja kõigi muude asjaomaste asutustega. Kooskõlas 2020. aasta ja järgnevate aastate põllumajandusstatistika strateegiaga on Euroopa põllumajandusstatistikaga seotud peamised rühmad ja üksikisikud järgmised: andmete kogujad (riiklikud statistikaametid, muud riiklikud asutused ja Eurostat); andmeesitajad (põllumajandustootjad, põllumajandustootjate organisatsioonid ja ettevõtted) ja kasutajad (avaliku ja erasektori otsustajad, eelkõige komisjoni muud osakonnad, teadlased ja ajakirjanikud). Nende sidusrühmadega on põhjalikult konsulteeritud selle üle, millised probleemid neil esinevad, milliseid muudatusi nad sooviksid, millised on nende andmevajadused ja prioriteedid, millised oleksid võimalikud poliitilised lahendused, milline oleks soovitatud meetmete mõju ning milline peaks olema strateegia. Sidusrühmade arvamusi on kogutud alalise põllumajandusstatistika komitee (CPSA) ja selle järglasorgani – riiklike statistikaametite põllumajandusstatistika juhtide rühma – koosolekutel ja seminaridel, kus sageli kuulatakse ära komisjoni talitused, rahvusvahelised organisatsioonid ja põllumajandustootjate organisatsioonid, riiklike statistikaametite peadirektoreid ühendava Euroopa statistikasüsteemi komitee koosolekutel ning komisjoni talituste korrapärastel konsultatsioonidel ning ärakuulamistel. Kõigi nende konsultatsioonide tulemusi on võetud arvesse eespool nimetatud hindamisel. Lisaks toimus 4 nädala pikkune konsultatsioon ettepaneku tegevuskava üle Euroopa Komisjoni veebisaidil „Avaldage arvamust!“. •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Määruse (EL) 2018/1091 ettevalmistamiseks pidas Eurostat riiklike statistikaametitega asjaomastes eksperdirühmades, sealhulgas direktorite tasandil põhjalikke arutelusid ettepaneku sisu üle. •Mõju hindamine

Mõjuhinnang, mis käsitleb 2020. aasta ja järgnevate aastate põllumajandusstatistika strateegiat ( SWD (2016)430 ), mille juurde kuulub põllumajandusettevõtete integreeritud statistika, sai õiguskontrollikomiteelt positiivse arvamuse. Statistikaalased õigusaktid puudutavad peamiselt andmete kasutajaid haldustasandil (nt komisjoni poliitikaosakonnad), statistika koostajaid (riiklikud statistikaametid) ja andmete esitajad (põllumajandustootjad). Seega on selle otsene majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju väike. Sidusrühmade peamised otsesed kulud tulenevad uute statistika- ja tehniliste süsteemidega kohanemisest. Keskpikas ja pikas perspektiivis peaksid ajakohastamismeetmed halduskoormust ja sellega seotud kulusid veidi vähendama. Lõviosa kokkuhoiust tuleneks määruse (EL) 2018/1091 katvusnõuete leevendamisest. Statistikakulude hindamisel tuleb arvesse võtta statistika kogumisega kaasnevat sotsiaalset kasu, kuid ka seda, kui palju läheks maksma statistika puudumine või vaid madala kvaliteediga statistika. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Ettepanek on osa 2020. aasta ja järgnevate aastate põllumajandusstatistika strateegiast, mis on Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide tihedas koostöös koostatud ulatuslik ELi põllumajandusstatistika ajakohastamise programm. Strateegiat toetab Euroopa statistikasüsteemi komitee ja see on osa õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmist, mille eesmärk on ühtlustada ja täiustada Euroopa põllumajandusstatistika süsteemi (EASS). Käesolev ettepanek hõlmab põllumajandusettevõtete integreeritud statistika rahastamist aastatel 2021–2027 kooskõlas määrusega (EL) 2018/1091. •Põhiõigused Ettepanek ei mõjuta põhiõiguste kaitset. 4.MÕJU EELARVELE Ettepaneku finantsmõju on ajaliselt piiratud ja selles osutatakse põllumajandusettevõtete integreeritud statistikat käsitlevate andmete kogumise kaasrahastamisele ajavahemikul 2021–2027 (andmete kogumine 2023. ja 2026. aastal). Määruse (EL) 2018/1091 artikliga 13 on kehtestatud ELi rahaline toetus kõnealuse määruse rakendamiseks. Käesoleva seadusandliku ettepanekuga kehtestatakse aastateks 2021–2027 eelarve 40 000 000,00 eurot (millest 36 400 000,00 eurot on ette nähtud toetuste andmiseks riiklikele statistikaametitele). Määruse (EL) 2018/1091 artikli 13 lõikes 2 osutatud liidu rahalist toetust makstakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist kooskõlas määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 4 lõike 2 punktiga d või määrusega ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1306/2013. 5.MUUD ELEMENDID •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad kavandatud määruse eeldatavasti vastu niipea kui võimalik ning komisjon võtab rakendusmeetmed eeldatavasti vastu varsti pärast seda. Määrus on vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides, ilma et oleks vaja rakenduskava. Liikmesriigid peavad esitama komisjonile andmed 2024. ja 2027. aastal. Kooskõlas määrusega (EL) 2018/1091 peaks komisjon pärast Euroopa statistikasüsteemi komiteega konsulteerimist esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. detsembriks 2024 aruande määruse rakendamise ja oma eesmärkide saavutamise kohta. •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul) Ei kohaldata. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Kavandatud muudatust kohaldatakse määruse (EL) 2018/1091 artikli 13 lõigete 4, 5 ja 7 ning artikli 14 lõike 1 suhtes, millega kehtestatakse igale liikmesriigile eraldatavad maksimumsummad ning rahastamispaketi suurus ja allikas aastateks 2021–2027.

2021/0270 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) 2018/1091 seoses liidu toetusega põllumajandusettevõtete integreeritud statistika jaoks aastate 2021–2027 finantsraamistikus (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/1091 on sätestatud, et liikmesriigid peavad koguma ja esitama põllumajanduslike majapidamistega seotud põhilisi struktuuriandmeid (edaspidi „põhiandmed“) ja mooduliandmeid 2023. ja 2026. aastal. (2)Põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringute tegemiseks ja liidu teabenõuete täitmiseks on vaja liikmesriikide ja liidu poolset märkimisväärset rahastamist. (3)Liikmesriigid saavad liidult kuni 75 % rahalist toetust 2023. ja 2026. aasta põhiandmete ja mooduliandmete kogumise kulude katteks, võttes arvesse määruses (EL) 2018/1091 sätestatud maksimumsummasid. (4)Määruses (EL) 2018/1091 on sätestatud rahastamispakett kogu asjaomase mitmeaastase finantsraamistiku kehtivusajaks ning see sisaldab sätet, millega määratakse kindlaks summa, mis eraldatakse järgmises mitmeaastases finantsraamistikus täiendava andmekogumise jaoks 2023. ja 2026. aasta uuringute raames. (5)Järgmine mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 on sätestatud nõukogu määruses (EL, Euratom) 2020/2093. (6)Kooskõlas määrusega (EL) 2018/1091 peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu pärast määruse (EL, Euratom) 2020/2093 jõustumise kuupäeva määrama komisjoni ettepaneku põhjal kindlaks liidu toetuse summa põllumajandusettevõtete integreeritud statistika jaoks aastateks 2021–2027 ette nähtud mitmeaastases finantsraamistikus. (7)Aastateks 2021–2027 kavandatud summast tuleks rahastada üksnes 2023. ja 2026. aastal läbi viidavaid põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid, sealhulgas kulusid, mis on seotud selliste andmebaaside haldamise, hoolduse ja arendamisega, mida komisjon kasutab liikmesriikide esitatud andmete töötlemiseks. (8)Lisaks on pärast Ühendkuningriigi väljaastumist liidust asjakohane jätta välja viide sellele endisele liikmesriigile. (9)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 7 alusel loodud Euroopa statistikasüsteemi komiteega on konsulteeritud.

(10)Määrust (EL) 2018/1091 tuleks seetõttu vastavalt muuta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määrust (EL) 2018/1091 muudetakse järgmiselt. (1)Artiklit 13 muudetakse järgmiselt: (a)lõiget 4 muudetakse järgmiselt: i)sissejuhatav lause asendatakse järgmisega: „Vaatlusaastate 2023 ja 2026 põhiandmete ja mooduliandmete kogumise kogukulude alusel makstava liidu rahalise toetuse ülemmäärad on järgmised:“; ii)alapunkt c asendatakse järgmisega: c) Bulgaaria, Saksamaa, Ungari ja Portugal – igaüks 2 000 000 eurot;“; (b)lõige 5 jäetakse välja; (c)lõige 7 asendatakse järgmisega: „7. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud liidu rahalist toetust makstakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist kooskõlas määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 4 lõike 2 punktiga d või sellele järgneva määrusega ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1306/2013.“; (2)Artikli 14 lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Liidu rahastamispakett vaatlusaastate 2023 ja 2026 andmekogumisprogrammi rakendamise jaoks, sealhulgas assigneeringud, mis on vajalikud komisjonis liikmesriikide poolt käesoleva määruse alusel esitatud andmete töötlemiseks kasutatavate andmebaasisüsteemide haldamiseks, hooldamiseks ja arendamiseks, on 40 000 000 eurot aastateks 2021–2027; see kaetakse aastate 2021–2027 mitmeaastasest finantsraamistikust.“ Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president president FINANTSSELGITUS Sisukord 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) •Proportsionaalsus •Vahendi valik 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll •Konsulteerimine sidusrühmadega •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine •Mõju hindamine •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine •Põhiõigused 4.MÕJU EELARVELE

5.MUUD ELEMENDID •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul) •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad 1.3.Ettepanek/algatus käsitleb 1.4.Eesmärgid 1.4.1.Üldeesmärgid 1.4.2.Erieesmärgid 1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju 1.4.4.Tulemusnäitajad 1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendused 1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava 1.5.2.ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda eri teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud. 1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid 1.5.4.Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega 1.5.5.Erinevate kasutada olevate rahastamisvõimaluste, sealhulgas vahendite ümberpaigutamise võimaluste hinnang 1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju

1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2.HALDUSMEETMED 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem(id) 2.2.1.Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise mehhanismi(de), maksete tegemise korra ja kavandatava kontrollistrateegia selgitus 2.2.2.Teave kindlakstehtud riskide ja nende vähendamiseks kasutusele võetud sisekontrollisüsteemi(de) kohta 2.2.3.Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal). 2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2.Ettepaneku hinnanguline finantsmõju assigneeringutele 3.2.1.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ülevaade 3.2.2.Tegevusassigneeringutest rahastatav väljund (hinnang) 3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade 3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3.Hinnanguline mõju tuludele 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) 2018/1091 seoses liidu toetusega põllumajandusettevõtete integreeritud statistika jaoks aastate 2021–2027 finantsraamistikus 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad Euroopa statistika tegemine Põllumajandus ja maaelu areng 1.3.Ettepanek/algatus käsitleb ◻uut meedet ◻ uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest ⌧ olemasoleva meetme pikendamist ◻ ühe või mitme meetme ümbersuunamist teise või uude meetmesse või ühendamist teise või uue meetmega 1.4.Eesmärgid 1.4.1.Üldeesmärgid Käesoleva seadusandliku ettepanekuga kehtestatakse aastateks 2021–2027 eelarve 40 000 000,00 eurot (millest 36 400 000,00 eurot on ette nähtud toetuste andmiseks riiklikele statistikaametitele ja muudele riiklikele asutustele). Statistika peab olema usaldusväärne ja kvaliteetne, et poliitikakujundajad, ettevõtjad ja üldsus saaksid teha asjakohaseid tõenduspõhiseid otsuseid. Käesolevas ettepanekus käsitletakse 2020. aasta põllumajandusstatistika strateegia kahte eesmärki: teha tõhusalt ja tulemuslikult kvaliteetset, kasutajate vajadustele vastavat statistikat; parandada Euroopa põllumajandusstatistika ühtlust ja sidusust. 1.4.2.Erieesmärgid Erieesmärk nr 1 Rahastada 2023. aastal läbi viidavaid põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid, sealhulgas kulusid, mis on seotud selliste andmebaaside haldamise, hooldamise ja arendamisega, mida komisjon kasutab liikmesriikide poolt 2023. aasta vaatlusperioodi kohta esitatud andmete töötlemiseks ning IFSi ja FADNi/FSDNi koostalitlusvõime parandamiseks. Erieesmärk nr 2

rahastada 2026. aastal läbi viidavaid põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid, sealhulgas kulusid, mis on seotud selliste andmebaaside haldamise, hooldamise ja arendamisega, mida komisjon kasutab liikmesriikide poolt 2026. aasta vaatlusperioodi kohta esitatud andmete töötlemiseks ning IFSi ja FADNi/FSDNi koostalitlusvõime parandamiseks. 1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju Märkige, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Mõju riiklikele statistikaametitele ja teistele: Statistikaalased õigusaktid puudutavad peamiselt andmete kasutajaid haldustasandil (nt komisjoni poliitikaosakonnad), statistika koostajaid (riiklikud statistikaametid) ja andmete esitajad (põllumajandustootjad). Seega on selle otsene majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju väike. Sidusrühmade peamised otsesed kulud tulenevad uute statistika- ja tehniliste süsteemidega kohanemisest. Keskpikas kuni pikas perspektiivis peaksid ajakohastamismeetmed halduskoormust ja sellega seotud kulusid vähendama. 1.4.4.Tulemusnäitajad Märkige, milliste näitajate abil jälgitakse edusamme ja saavutusi. Määruses (EL) 2018/1091 on ette nähtud, et vaatlusaastate 2023 ja 2026 puhul esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) valideeritud põhi- ja mooduliandmed ning kvaliteediaruande 12 kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu. Lisaks sellele esitab komisjon pärast konsulteerimist Euroopa statistikasüsteemi komiteega 31. detsembriks 2024 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise ja eesmärkide saavutamise kohta (artikkel 18). 1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendused 1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava Ettepaneku eesmärk on tagada, et liikmesriikidele antakse jätkuvalt rahalist toetust, et koguda andmeid põllumajandusettevõtete struktuuri kohta, määrates kindlaks rahastamispaketi aastateks 2021–2027. Eeldatavasti jääb ELi rahaline toetus riikide põllumajandusstatistika andmete kogumisele ka uue süsteemi puhul praegusega võrreldavale tasemele ja ka riikide kulutused peaksid jääma sama suureks kui praegu. Täieliku rakendamise korral võivad koormuse ja kulude vähendamise meetmed ning põllumajandusettevõtete arvu oodatav vähenemine (täheldatud suundumuste põhjal) vähendada andmete kogumise vajadust ja seega ka eelarvet. Määruse (EL) 2018/1091 eesmärk on parandada Euroopa põllumajandusstatistika kvaliteeti, võrreldavust ja sidusust, et poliitikakujundajad, ettevõtjad ja üldsus saaksid teha asjakohaseid tõenditel põhinevaid otsuseid. See hõlmab põllumajanduslikku struktuuristatistikat ning on peamise raammääruse ja rakendusaktide kujul. Määrusena on see ELi liikmesriikides vahetult kohaldatav ning rakendusaktides määratakse kindlaks muutujate loendid ja kirjeldused ning metoodika nõuded. Liikmesriigid integreerivad muutujad ja muud nõuded oma riiklikesse andmebaasidesse, küsimustikesse jne niipea, kui õigusaktid on vastu võetud. 2020. aasta põllumajandusloendus on juba käimas. 2023. aasta andmete kogumine on ettevalmistamisel ja sellele järgneb 2026. aasta andmete kogumine. 1.5.2.ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda eri teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud. Integreeritud põllumajandusstatistika (IFS) abil saavad EL ja selle liikmesriigid kvaliteetse, võrreldava ja sidusa Euroopa struktuurilise põllumajandusstatistika, mis paneb andmeesitajatele ja andmetootjatele saadava kasuga võrreldes vastuvõetava koormuse. Tõenduspõhine poliitikakujundamine on väga tähtis edu saavutamiseks sellistes poliitikavaldkondades nagu ühine põllumajanduspoliitika ning on oluline tööhõive ning aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu edendaja ELis. Statistikaalased õigusaktid puudutavad peamiselt andmete kasutajaid haldustasandil (s.t komisjoni poliitikaosakonnad), statistika koostajaid (riiklikud statistikaametid) ja andmete esitajad (põllumajandustootjad). Seega on selle otsene majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju väike. Sidusrühmade otsesed kulud tulenevad peamiselt kohanemisest uute statistika-, korralduslike ja tehniliste süsteemidega ning neidki kulusid ja halduskoormust peaks keskpikas ja pikas perspektiivis kompenseerima andmete esitamise koormuse vähenemine ning suurem tõhusus ja kokkuhoid. 1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Euroopa põlumajandusstatistika on olnud aastakümneid ühise põllumajanduspoliitika ja mitme muu olulise ELi poliitikavaldkonna nurgakivi. Määrus (EL) 2018/1091 koostati selleks, et reageerida muutustele põllumajanduses ja lahendada Euroopa põllumajandusstatistika süsteemi (EASS) hindamise käigus tuvastatud peamised probleemid. Need probleemid olid järgmised:

1. varasemad liidu põllumajandusstatistika õigusaktid ei taganud uute ja tekkivate statistikavajaduste rahuldamist; 2. Euroopa põllumajandusstatistika süsteem ei olnud piisavalt paindlik ega võimaldanud küllaldaselt kiiresti reageerida tekkinud vajadustele; 3. andmete kogumine ei olnud piisavalt ühtlustatud ega sidus; 4. statistika koostamine ei olnud tõhus; 5. andmete esitamist peeti liiga koormavaks. 1.5.4.Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Määrus (EL) 2018/1091 on osa Eurostati 2020. aasta ja järgnevate aastate põllumajandusstatistika strateegiast, mida täiendatakse põllumajandussisendite ja -toodangu statistikaga (SAIO) ning ajakohastatud põllumajanduse arvepidamise määrusega (EAA). Kõigil kolmel määrusel on ühine kohaldamisala ning tehniline ja metoodiline dokumentatsioon. Koos hõlmavad need kõiki põllumajandusstatistika aspekte. Olulised ELi ühised poliitikavaldkonnad, nagu ühine põllumajanduspoliitika, Euroopa roheline kokkulepe ning „Talust taldrikule“ strateegia ja elurikkuse strateegia, sõltuvad võrreldavast, ühtlustatud ja kvaliteetsest Euroopa tasandi põllumajandusstatistikast ning nende ühilduvusest ja täiendavusest teiste seotud andmeallikatega, nagu põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk. Selle statistika saab kõige paremini tagada määrustega, mis on liikmesriikides vahetult kohaldatavad ja mida ei ole vaja kõigepealt siseriiklikku õigusesse üle võtta. Praegune muudatus on sätestatud määruses (EL) 2018/1091 ja käsitleb üksnes 2023. ja 2026. aasta andmekogumise rahastamist. 1.5.5.Erinevate kasutada olevate rahastamisvõimaluste, sealhulgas vahendite ümberpaigutamise võimaluste hinnang Ei kohaldata 1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju ⌧ Piiratud kestusega –⌧ hõlmab ajavahemikku 01/01/2022 (esialgne) kuni 31/12/2027 –⌧ finantsmõju kulukohustuste assigneeringutele avaldub ajavahemikul 2022–2025 ja maksete assigneeringutele ajavahemikul 2024–2028. ◻ Piiramatu kestusega –Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, –millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid

⌧ Eelarve otsene täitmine komisjoni poolt –⌧ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali; –◻ rakendusametite kaudu ◻ Eelarve jagatud täitmine koostöös liikmesriikidega ◻ Eelarve kaudne täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele; –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (nimetage); –◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile; –◻ finantsmääruse artiklites 70 ja 71 osutatud asutustele; –◻ avalik-õiguslikele asutustele; –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd neile antakse piisavad finantstagatised; –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kellele antakse piisavad finantstagatised; –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ühise välis- ja julgeolekupoliitika erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis. –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“. Märkused Ei kohaldata 2.HALDUSMEETMED 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Märkige sagedus ja tingimused.

Toetusesaajad peavad esitama kogutud andmed ja vastavad kvaliteediaruanded, nagu on sätestatud määruse (EL) 2018/1091 artiklis 12. Kooskõlas määrusega (EL) 2018/1091 artikliga 18 peaks komisjon pärast Euroopa statistikasüsteemi komiteega konsulteerimist esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. detsembriks 2024 aruande määruse rakendamise ja eesmärkide saavutamise kohta. 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem(id) 2.2.1.Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise mehhanismi(de), maksete tegemise korra ja kavandatava kontrollistrateegia selgitus Kohaldatakse subsidiaarsuse põhimõtet, kuna ettepanek ei kuulu ELi ainupädevusse. Euroopa statistikasüsteem tagab taristu statistilise teabe jaoks. Süsteem on kujundatud nii, et see rahuldab paljude kasutajate vajadused ja toetab otsustusprotsessi demokraatlikes ühiskondades. Käesolev määruse ettepanek on koostatud eesmärgiga kaitsta Euroopa statistikasüsteemi partnerite põhitegevust, tagades samas paremini põllumajandusstatistika kvaliteedi ja võrreldavuse. Statistiliste andmete põhikriteeriumide hulka kuuluvad sidusus ja võrreldavus. Liikmesriigid ei suuda saavutada vajalikku sidusust ja võrreldavust ilma selge Euroopa raamistikuta, st ELi õigusaktideta, millega määratakse kindlaks ühised statistikamõisted, aruandlusvormid ja kvaliteedinõuded. Neid eesmärke ei suuda liikmesriigid üksinda täielikult saavutada. Tõhusam on tegutseda ELi tasandil, tuginedes liidu õigusaktile, millega tagatakse kavandatud õigusaktiga hõlmatud statistikavaldkondades statistilise teabe võrreldavus. Andmeid koguvad aga liikmesriigid kõige paremini ise. 2.2.2.Teave kindlakstehtud riskide ja nende vähendamiseks kasutusele võetud sisekontrollisüsteemi(de) kohta Tuvastatud riskide hulka kuuluvad andmete kvaliteedi mittevastavus ja andmete hiline esitamine. Neid riske saaks vähendada, kui saata liikmesriikidele eelnevalt tehnilised ja metoodikat käsitlevad dokumendid ja suunised, automatiseerida andmekontroll, jälgida tähtaegadest kinnipidamist ja kontrollida iga uuringu kvaliteediaruandeid. 2.2.3.Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal). Kontrollimisi teevad komisjoni ametnikud oma tavapäraste ülesannete täitmise käigus, et hinnata andmekvaliteeti ja võrreldavust. Prognoositav veariski tase on väike, sest juba alates 1950. aastatest on põllumajandusstatistika jaoks andmeid kogutud liikmesriikidega heas koostöös ning kasutuses olevaid süsteeme on ajakohastatud vastavalt uusimatele tehnilistele standarditele. 2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Nimetage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed, nt pettustevastase võitluse strateegias esitatud meetmed. Lisaks regulatiivsetele kontrollimehhanismidele rakendab Eurostat ka pettusevastase võitluse strateegiat kooskõlas komisjoni üldise pettusevastase poliitikaga. Sellega tagatakse, et pettuseriski juhtimine on suunatud pettusealdiste valdkondade kindlaksmääramisele ning neile reageerimisele asjakohasel viisil. Vajaduse korral moodustatakse võrgustikud ja võetakse kasutusele asjakohased IT-vahendid, mis on ette nähtud võimalike pettusejuhtumite analüüsimiseks. Eurostat on välja töötanud kontrollistrateegia, et toetada liikmesriikide kulutusi andmete kogumisele meetmete ja vahenditega, mis on kavandatava määruse jaoks asjakohased. Keerukuse vähendamine, kulutõhusate järelevalvemenetluste kasutamine ning riskipõhiste eel- ja lõppkontrollide tegemine peaks aitama pettusi vähendada ja ära hoida. Strateegia hõlmab teadlikkuse suurendamise meetmeid ja pettuste ennetamise teemalist koolitust. 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub ·Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriigiti ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik Eelarverida Kululiik Rahaline osalus Nr

Liigendatud/liigendamata EFTA riigid kandidaatriigid kolmandad riigid finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses 3 08.02 06 03 – Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) – Operatiivne tehniline abi Liigendatud EI EI EI EI ·Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriigiti ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik Eelarverida Kulu

liik Rahaline osalus Nr

Liigendatud/liigendamata EFTA riigid kandidaatriigid kolmandad riigid finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses [XX.AA.AA.AA] JAH/EI JAH/EI JAH/EI JAH/EI 3.2.Ettepaneku hinnanguline finantsmõju assigneeringutele 3.2.1.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ülevaade –◻ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist –⌧ Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 08.02 06 03 – Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) – Operatiivne tehniline abi DG: AGRI Aasta

2021 Aasta

2022 Aasta

2023 Aasta

2024 Aasta

2025 Aasta

2026 Aasta

2027 Pärast 2027. aastat KOKKU •Tegevusassigneeringud 08.02 06 03 Kulukohustused (1a) 20,000 20,000 40,000 Maksed (2 a) 9,100 1,800 18,200 1,800 9,100 40,000 Eelarverida Kulukohustused (1b) Maksed (2b) Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud Eelarverida (3) DG AGRI

assigneeringud KOKKU Kulukohustused =1a+1b +3 20,000 20,000 40,000 Maksed =2a+2b +3 9,100 1,800 18,200 1,800 9,100 40,000





•Tegevusassigneeringud KOKKU Kulukohustused (4) 20,000 20,000 40,000 Maksed (5) 9,100 1,800 18,200 1,800 9,100 40,000 •Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU (6) Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 3 assigneeringud KOKKU Kulukohustused =4+ 6 20,000 20,000 40,000 Maksed =5+ 6 9,100 1,800 18,200 1,800 9,100 40,000 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki, tuleb eelmist jaotist korrata •Tegevusassigneeringud KOKKU (kõik rubriigid) Kulukohustused (4) Maksed (5) Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU (kõik rubriigid) (6) Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1‒6 assigneeringud KOKKU



(võrdlussumma) Kulukohustused =4+ 6 Maksed =5+ 6







Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 7 „Halduskulud“ Selle punkti täitmisel tuleks kasutada haldusalaste eelarveandmete tabelit, mis on esitatud õigusaktile lisatava finantsselgituse lisas (sisekorraeeskirjade V lisa), ja laadida see üles DECIDE’i talitustevahelise konsulteerimise eesmärgil.

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta

2021 Aasta

2022 Aasta

2023 Aasta

2024 Aasta

2025 Aasta

2026 Aasta

2027 KOKKU DG: ESTAT •Personalikulud 0,775 0,775 0,775 0,775 0,775 0,775 0,775 5,426 •Muud halduskulud 0,030 0,530 0,280 0,280 0,280 0,280 0,030 0,210 DG ESTAT KOKKU Assigneeringud 0,805 1,305 1,055 1,055 1,055 1,055 0,805 5,636 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 7 assigneeringud KOKKU (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) 0,805 1,305 1,055 1,055 1,055 1,055 0,805 5,636 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta

2021 Aasta

2022 Aasta

2023 Aasta

2024 Aasta

2025 Aasta

2026 Aasta

2027 KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1‒7 assigneeringud KOKKU

Kulukohustused 0,775 0,775 0,775 0,775 0,775 0,775 0,775 5,426 Maksed 0,030 0,530 0,280 0,280 0,280 0,280 0,030 0,210 3.2.2.Tegevusassigneeringutest rahastatav väljund (hinnang) kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Märkige eesmärgid ja väljundid ⇩ Aasta

2021 Aasta

2022 Aasta

2023 Aasta

2024 Aasta

2025 Aasta

2026 Pärast 2027. aastat KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik Keskmine kulu Arv Kulu Arv Kulu Arv Kulu Arv Kulu Arv Kulu Arv Kulu Arv Kulu Väljundite arv kokku Kulud kokku ERIEESMÄRK nr 1: IFS2023 - Väljund andmed 9,100 9,100 18,200 - Väljund muu 1,800 1,800 - Väljund Erieesmärk nr 1 kokku 9,100 1,800 9,100 20,000 ERIEESMÄRK nr 2: IFS2026 - Väljund andmed 9,100 9,100 18,200 - Väljund muu 1,800 1,800 Erieesmärk nr 2 kokku 9,100 1,800 9,100 20,000 KOKKU 9,100 1,800 18,200 1,800 9,100 40,000 3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade –◻ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist –⌧ Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta

2021 Aasta

2022 Aasta

2023 Aasta

2024 Aasta

2025 Aasta

2026 Aasta

2027 KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIK 7 7 7 7 7 7 7 7 7 Personalikulud 0,775 0,775 0,775 0,775 0,775 0,775 0,775 5,426 Muud halduskulud 0,030 0,530 0,280 0,280 0,280 0,280 0,030 1,710 Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGI 7 kulud kokku 0,805 1,305 1,055 1,055 1,055 1,055 0,805 7,136 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 7 välja jäävad kulud Personalikulud Muud halduskulud Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGIST 7 välja

jäävad kulud kokku

KOKKU 0,805 1,305 1,055 1,055 1,055 1,055 0,805 7,136 Personali- ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraadi siseselt ümberpaigutatud assigneeringutest, mida vajaduse korral võidakse täiendada nendest lisaassigneeringutest, mis haldavale peadirektoraadile eraldatakse iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega. 3.2.3.1.Hinnanguline personalivajadus –◻ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist –⌧ Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:* Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina Aasta

2021 Aasta

2022 Aasta 2023 Aasta 2024 Aasta 2025 Aasta 2026 Aasta 2027 •Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) 20 01 02 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) 5,1 5,1 5,1 5,1 5,1 5,1 5,1 20 01 02 03 (delegatsioonides) 01 01 01 01 (kaudne teadustegevus) 01 01 01 11 (otsene teadustegevus) Muud eelarveread (märkige) • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad) 20 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) 20 02 03 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored spetsialistid delegatsioonides) XX 01 xx yy zz – peakorteris – delegatsioonides 01 01 01 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) 01 01 01 12 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) Muud eelarveread (märkige) KOKKU 5,1 5,1 5,1 5,1 5,1 5,1 5,1 XX tähistab asjaomast poliitikavaldkonda või eelarvejaotist. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate peadirektoraadisisese ümberpaigutamise teel. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Täidetavad ülesanded on järgmised: - algatusega seotud toetuste haldamine - andmete valideerimine - toetamine ja metoodiline töö - aruannete analüüsimine - andmete levitamine Koosseisuvälised töötajad 3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga Ettepanek/algatus: –◻ on täielikult rahastatav mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi sisese vahendite ümberpaigutamise kaudu. Selgitage vajalikku ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele. Põhjaliku ümberplaneerimise korral tuleb esitada Exceli tabel. –◻ tingib mitmeaastase finantsraamistiku asjaomases rubriigi mittesihtotstarbelise varu ja/või mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatud erivahendite kasutuselevõtu. Selgitage, millised toimingud on vajalikud, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele ning nimetades kasutatavad rahastamisvahendid. –◻ nõuab mitmeaastase finantsraamistiku muutmist. Selgitage, millised toimingud on vajalikud, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus