[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 6.9.2005

SEK(2005) 1091 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

EAGGF tagatisrahastu kulude kohta Varajase hoiatamise süsteem nr 7/2005

SISUKORD

1. SISSEJUHATUS 3

2. MÄRKUSED 2005. AASTA EELARVE TÄITMISE KOHTA 3

3. JÄRELDUSED 5

1. SISSEJUHATUS

1. lisas on esitatud eelarve tegelik täitmine ajavahemikus 16. oktoober 2004 – 31. mai 2005, võrreldes kulude profiiliga, mis määrati kindlaks näitaja abil, mis kehtestati eelarvedistsipliini käsitleva nõukogu 26. septembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2040/2000[1] sätete põhjal.

2. MÄRKUSED 2005. AASTA EELARVE TÄITMISE KOHTA

Järgnev on lühikokkuvõte tähtsaimatest erinevustest tegeliku täitmise ja näitajakohase täitmistaseme vahel 2005. aasta eelarve erinevate sektorite lõikes (NB: sulgudes esitatakse praegune ülekasutamise (+) või alakasutamise (–) määr).

2.1. Finantstegurid

Dollari-euro kurss

Eespool nimetatud ajavahemikus tehtud kulude puhul võetakse arvesse dollari-euro kursis toimunud muutusi. Suure osa põllumajandustoodete, eeskätt teravilja ja suhkru eksporditoetuste ning mõnede sisetoetuste, näiteks puuviljatoetuse puhul mõjutab kulusid euro-dollari kurss.

Eelarvepädevate institutsioonide poolt vastuvõetud eelarve põhines assigneeringutel, mida taotleti 2005. aasta esialgses eelarveprojektis, mis koostati keskmise pariteedi suhte 1 euro = 1,25 USA dollarit põhjal. Tuleb märkida, et ajavahemikus 1. august 2004 – 31. mai 2005 oli keskmine pariteedi suhe ligikaudu 1 euro = 1,28 USA dollarit, s.t ligikaudu 2% kõrgem 2005. aasta esialgse eelarveprojekti koostamisel kasutatud kursist.

2.2. Alamrubriik 1a – turutegurid

2.2.1. Teraviljaturumeetmed (+ 67,7 miljonit eurot)

Komisjoni seisukoht on sarnane eelmise kuu aruandes esitatud seisukohaga (varajase hoiatamise süsteemi aruanne nr 6/2005). Komisjon eeldab siiski kõnealuse sektori assigneeringute olulist ülekasutamist, kuna 2004.–2005. aasta üliküllusliku teraviljasaagi tulemusel on riiklikult ladustatava teravilja kogus suurenenud.

2.2.2. Põllukultuuride otsetoetused (+ 306,0 miljonit eurot)

Vastavalt varajase hoiatamise süsteemi aruandele nr 6/2005 leiab komisjon, et selle sektori assigneeringute praegune ülekasutamise tase, võrreldes näitaja tasemega, ei peegelda tõenäolist aasta tulemust. Pärast liikmesriikide eeldavate maksete kohta järelepärimise tegemist ja nendelt kõnealuse kava rakendamise aluseks olevaid parameetreid käsitleva teabe saamist on komisjon seisukohal, et eelarveaasta lõpuks saavutatakse ligikaudu 200,0 miljoni euro suurune ülekasutamine võrreldes 2005. aasta kasutada olevate eelarveassigneeringutega.

2.2.3. Suhkur (– 163,1 miljonit eurot)

Praegune alatäitmine selles sektoris, võrreldes näitaja tasemega, tuleneb sellest, et eksporditoetuste maksmine on võrreldes eelnevate eelarveaastatega aeglustunud. Mõju, mida avaldab oluliste suhkrukoguste suunamine riiklikusse ladustamisesse, mis ulatub käesoleva aruande koostamise ajal ligikaudu 440 000 tonnini, ei kajastu veel kõnealuse sektori kuludes. Kõnealuse sektori kogukulud sõltuvad ladustatud suhkru kogustest eelarveaasta lõpuks.

2.2.4. Oliiviõli (– 6,1 miljonit eurot)

Komisjon tegi oma otsuse oliiviõli tootmistoetuse lõpliku määra kohta. Sellest tulenevad kulud on ligilähedased 2005. aasta eelarves selleks ettenähtud assigneeringute tasemele.

2.2.5. Kiutaimed (+ 97,3 miljonit eurot)

Komisjon tegi ka kõnealuses sektoris oma otsuse puuvillatoetuse lõpliku määra kohta. Sellest tulenevad kulud puuvillale on umbes 67 miljoni euro võrra suuremad 2005. aasta eelarves selleks ettenähtud summast.

2.2.6. Horisontaalsed otsetoetused (+ 56,8 miljonit eurot)

Vastavalt varajase hoiatamise süsteemi aruandele nr 6/2005 toimub kümnest uuest liikmesriigist kaheksat hõlmava lihtsustatud pindalatoetuste kava assigneeringute puhul ülekasutamine. Selle põhjuseks on valuutakursi kahekordne mõju, mis on tingitud toetuste omavääringus maksmisest nendes liikmesriikides, kes ühisrahas ei osale.

2.2.7. Piim ja piimatooted (– 441,0 miljonit eurot)

Komisjon näeb ette, et alakasutamine näitaja suhtes kõnealuses sektoris alates veebruarist jätkub eelarveaasta lõpuni, kusjuures selle praegune tase võib isegi kahekordistuda, kui soodsad sise- ja välisturu tingimused püsivad. Need tingimused on võimaldanud komisjonil vähendada selle sektori mitmesuguste toodete eksporditoetuste määrasid ja siseturutoetuste taset võrreldes 2005. aasta eelarves selleks ettenähtud tasemega ning see põhjustab eespool nimetatud alakasutamist.

2.2.8. Veise- ja vasikaliha (+ 340,3 miljonit eurot)

Komisjon nõustub kõnealuse sektori ületäitmisega näitaja suhtes ja leiab, et see jätkub eelarveaasta lõpuni juhul, kui liikmesriigid maksavad 2004. aasta eest kõik loomade puhul makstavad lisatasud vastavalt olemasolevatele andmetele.

2.2.9. Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine (– 500 miljonit eurot)

Varajase hoiatamise süsteemi aruande nr 6/2005 kohaselt eeldatakse liikmesriikidelt raamatupidamisarvestuse nõuetekohasuse kontrollimise menetluse tulemusena tagasinõutavate summade suurendamist eelarveaasta lõpuks umbes 170 miljoni euro võrra.

2.3. Alamrubriik 1b – maaelu arendamine (+ 71,9 miljonit eurot)

2005. aasta maaelu arendamise kulukohustuste assigneeringuteks (EL-15) ja uute liikmesriikide üleminekuperioodi rahastamisvahendi assigneeringuteks määrati selle alamrubriigi ülemmäär.

Liigendatud assigneeringute põhjal rakendatava üleminekuperioodi rahastamisvahendiga seotud kulukohustuste kõik eelarveassigneeringud tehti aprillis 2005. Samal ajal tehti 920,3 miljoni euro ulatuses makseid 1369,4 miljoni suurustest ettenähtud maksete assigneeringutest.

Seega hõlmab praegune ületäitmine EAGGFi tagatisrahastu maaelu arendamise kulukohustuste assigneeringuid. Kuna assigneeringuteks määrati ülemmäär, on assigneeringute ülekasutamine ajutine ja kõnealuse alamrubriigi sellist ülekasutamist ei saa eelarveaasta lõpuks tekkida.

3. JÄRELDUSED

Alamrubriigi 1a puhul kasutati ajavahemikus 16. oktoober 2004 – 31. mai 2005 assigneeringuid liikmesriikide kuludeks kokku 36 774,1 miljoni euro väärtuses, mis moodustab 85,8% kasutada olevatest assigneeringutest. Selles ajavahemikus ulatus eelarveassigneeringute ülekasutamine võrreldes näitajaga umbes 261,4 miljoni euroni. See on tingitud peamiselt taimesaaduste sektorist, samas kui loomakasvatussaaduste sektoris ilmnes eelarveassigneeringute alakasutamine. Hetkel leiab komisjon, et suundumused näitaja suhtes nii taimesaaduste sektoris (ülekasutamine) kui ka loomakasvatussaaduste sektoris (alakasutamine) jätkuvad eelarveaasta lõpuni.

Alamrubriigi 1b puhul kasutati ajavahemikus 16. oktoober 2004 – 31. mai 2005 assigneeringuid liikmesriikide kuludeks kokku 3 506,4 miljoni euro väärtuses, s.t 51,3% olemasolevatest assigneeringutest. Hetkel eeldab komisjon, et selle sektori assigneeringuid kasutatakse 2005. aasta eelarves ettenähtud viisil.

[pic]

[1] EÜT L 244, 29.9.2000, lk 27.