Väga oluline on koostöö ELi kaasseadusandjate vahel, samuti liikmesriikide ja sidusrühmadega, sealhulgas sotsiaalpartneritega. Tuleb suurendada ühiseid jõupingutusi, et muuta poliitikat tõenduspõhisemaks, parandada selle läbipaistvust, edendada elanikkonna seas teadlikkust õigusloome hüvedest ja vähendada ELi õigusaktidest lähtuvat regulatiivset koormust.

Peale selle tuleb parandada arusaama ELi õigusaktide mõjust ELi sees ja väljaspool ELi ning kaaluda, millisel juhul on omaette õigusakti vaja, pidades selleks ühendust välispartneritega. Üksikisikute, ettevõtjate ja kodanikuühiskonna kaasamiseks on kavas suurendada elanikkonna teadlikkust komisjoni avalikest konsultatsioonidest ning hõlbustada neil osalemist. Lõpuks on komisjonil kavas astuda samme 2019. aasta parema õigusloome kokkuvõttes tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks.

Parem õigusloome on kõigi ELi institutsioonide ühine eesmärk ja vastutus. Komisjon peab ühendust Euroopa Parlamendi ja nõukoguga, et tutvuda nende jõupingutustega ELi õigusaktide ja ELi rahastamisprogrammide mõju hindamisel ja selle üle järelevalve tegemisel. Lisaks teeb komisjon ELi poliitika kujundamisel tihedamat koostööd kohalike, piirkondlike ja riiklike ametiasutustega ning sotsiaalpartneritega.

-Komisjon muudab ÜRO kestliku arengu eesmärgid keskseks poliitikateemaks, pöörates tähelepanu sellele, et iga seadusandlik ettepanek aitaks kaasa kestliku arengu tegevuskavale 2030. Samuti tagab komisjon selle, et kooskõlas Euroopa rohevandega kohaldatakse kõigis poliitikavaldkondades põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“.

-Komisjon kutsub liikmesriike, piirkondi ja peamisi sidusrühmi üles aitama kõrvaldada takistusi ja bürokraatiat, mis aeglustavad 21. sajandisse sobiva taristu rajamist. See aitaks hoogustada investeerimist ja NextGenerationEU rakendamist. Sealjuures ei saa mööda vajadusest õigusloomet parendada. Oluline roll on ka tulevikukindluse platvormil, mis aitab ELi õigusakte lihtsustada ja muuta need tulevastele vajadustele paremini vastavaks.

Õigusloome parendamise protsessis hinnatakse süstemaatiliselt poliitikameetmete majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju, et tagada kavandatavate õigusaktide ühtlaselt kõrge kvaliteet. Arvestades komisjoni laia tööpõldu ja enneolematuid väljakutseid, annab vajadus põhjaliku analüüsi ja usaldusväärse tõendusmaterjali järele endast üha rohkem tunda. Seda arvesse võttes paneb komisjon ette mitu uut parendust, millega eelkõige tagada see, et poliitikaalgatused toetaksid võimalikult ulatuslikult ELi majanduse taastumist ja vastupidavust ning edendaksid digi- ja rohepööret. Komisjonil on kavas järgmised sammud.

Komisjoni parema õigusloome süsteem on üks paremaid regulatiivse järelevalve mehhanisme maailmas. Süsteemi jätkuv täiustamine viimastel aastatel on aidanud märgatavalt kaasa paremate tulemuste saavutamisele.

Komisjon on teadlik VKEde olulisusest ELi majanduse jaoks ja sellest, et COVID-19 kriisi tõttu on neil tulnud taluda suuri raskusi. Seda, milliste ELi algatuste puhul tuleb VKEdele avalduvale mõjule pöörata erilist tähelepanu, saab aidata kindlaks teha ELi VKEde saadik. Samuti aitab saadik kujundada tulevikukindluse platvormi tööprogrammi ning võtab koostöös Regioonide Komitee piirkondlike keskuste võrgustikuga (RegHub) vaatluse alla õigusaktid, mis on selles vallas kõige probleemsemad.

Tõendusmaterjali kogumine ja kättesaadavaks tegemine

Õigusloome parendamise nurgakivi on hinnata praegusi õigusakte ja õppida oma senistest kogemustest. Õigusloome järelevalve on poliitikatsükli oluline osa ning see nõuab süstemaatilist andmekogumist. Andmete kogumine ja hindamine tagatakse õigusaktide järelevalve- ja läbivaatamisklauslitega. Kaasseadusandjad vastutavad ühiselt selle eest, et need sätted oleksid korrektselt sõnastatud ja võimaldaksid ELi õigusaktide tulemuslikkust liikmesriikides nõuetekohaselt hinnata.

Veel nõuab parem õigusloome teadusliku tõendusmaterjali kasutamist, et jõuda probleemi täpse kirjelduseni, mõista süvitsi põhjuslikke seoseid ja kujundada välja põhjendatud sekkumispõhimõtted; samuti on see abiks mõju hindamisel. Kvaliteetseid teadusuuringuid ei ole võimalik teha üleöö, mistõttu tuleb asjakohase tõendusmaterjali saamiseks vajadust tõendusmaterjali järele paremini hinnata ja koordineerida. See nõuab teadusringkondade paremat kaasamist reguleerimisprotsessi algusest peale, nagu paljud valitsused on pandeemia ajal teinud.

Komisjonil ning Euroopa Parlamendil ja nõukogul on mitmeid andmebaase, kuhu kogutakse õigusloomeprotsessis kasutatav tõendusmaterjal. See, kui luua ühine tagasisideregister – õigusloome ühisportaal –, annaks kõigile ELi poliitikast huvitatutele hõlpsa juurdepääsu ühe või teise poliitikaalgatuse aluseks olevale tõendusmaterjalile. Ühiste jõupingutustega loodud register võimaldaks ühtlasi parendada koostööd ja tõhustada teabevahetust ELi ja liikmesriikide tasandi poliitikakujundajate vahel.

Inimeste kaasamine ELi poliitika kujundamisse

Komisjonil on kavas tõmmata rohkem tähelepanu oma avalikele konsultatsioonidele, et meelitada ligi rohkem osalejaid ja leida uusi sisukaid teemaarendusi. Nagu kokkuvõtete tegemise teatises ette nähtud, kavatseb komisjon süvendada koostööd Regioonide Komitee, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, riiklike ametiasutuste, sotsiaalpartnerite ja muude esindusühendustega, et suurendada üldsuse teadlikkust võimalustest anda oma panus komisjoni poliitikakujundusse. Näiteks palutakse neil aidata populariseerida riiklikul ja piirkondlikul tasandil komisjoni tagasisidekorjet. Neid jõupingutusi peaksid toetama ka komisjoni esindused liikmesriikides ja ELi delegatsioonid.

3.Parem teabevahetus sidusrühmade ja üldsusega

Hea poliitikakujundus hõlmab neid, keda otsused mõjutavad. Selleks, et säiliks usaldus Euroopa Liidu vastu, peab ELi poliitika võtma arvesse ja kajastama kodanike väärtusi ja muresid. Eriti ebakindlatel aegadel on sidusrühmade ja kodanike aktiivne osalemine väga oluline. Samal ajal ei tohiks konsultatsioonid tekitada tarbetut koormust. Seepärast on vaja huvitatud osapoolte jaoks komisjoni konsultatsioonides osalemist lihtsustada.

Kriisi ajal on sidusrühmad märkinud, et neil on olnud keeruline konsultatsioonideks ette nähtud tähtaegadest kinni pidada. Seetõttu on komisjon pikendanud 2020. aastal ja 2021. aasta alguses elluviidavate algatuste puhul avalikke konsultatsioone ja tagasiside andmise võimalusi kuni kuue nädala võrra, kui see on olnud võimalik. Edaspidi võetakse kasutusele sujuvam, kaasavam ja lihtsam süsteem, mis põhineb ühtsel tagasisidekorje menetlusel ja selgematel küsimustikel, austades samas sotsiaalpartnerite õigusi.

Sujuvam ja avatum süsteem: tagasisidekorje

Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) on seisukohal, et komisjoni konsulteerimistavad on väga head. Sellegipoolest soovib komisjon konsulteerimist veelgi parendada.

Komisjoni praegune konsultatsioonisüsteem pakub poliitika kujundamises kaasa rääkimiseks mitmeid võimalusi, näiteks saab anda kindla ajavahemiku jooksul tagasisidet esialgsetele mõjuhinnangutele ja tegevuskavadele, osaleda veebipõhistes avalikes konsultatsioonides ja sihtotstarbelistes konsultatsioonides ning anda kindla ajavahemiku jooksul tagasisidet vastuvõetud seadusandlike ettepanekute ning rakendusaktide ja delegeeritud õigusaktide eelnõude kohta.

Teisalt võib ühe ja sama algatuse kohta mitme konsultatsiooni korraldamine olla koormav ning sidusrühmade jaoks ressursimahukas. Seepärast teeb komisjon ettepaneku muuta konsulteerimine korrastatumaks, selgemaks ja kasutajasõbralikumaks. Komisjonil on kavas koondada oma avalikud konsultatsioonid ühtseks tagasisidekorje menetluseks, mida korraldatakse veebiportaali Avaldage arvamust! kaudu. Sellega ühendatakse kaks eri protsessi, mis on seni teineteisele järgnenud: tegevuskavadele ja esialgsetele mõjuhinnangutele kindla aja jooksul antav tagasiside, mille andmist jätkatakse veebilehe Avaldage arvamust! kaudu tagasisidekorje raames, ning küsimustikupõhised avalikud konsultatsioonid.

Tagasisidekorje väljakuulutamisel avaldatakse edaspidi algatuse kirjeldus ja vajaduse korral link avalikule konsultatsioonile. Reeglina tehakse need kõik kättesaadavaks kõigis ELi ametlikes keeltes ja inimestel on vastamiseks aega 12 nädalat.

Sidusrühmade panus

Avalikesse konsultatsioonidesse panustamine nõuab osalejatelt aega ja ressursse. Seepärast soovib komisjon hõlbustada sidusrühmade elu nii palju kui võimalik ja konsulteerida üldsusega ainult vajaduse korral.

Hindamine hakkab jätkuvalt tuginema mõjutatud isikute seisukohtadele, kuid kehtivate õigusaktide läbivaatamisel ja rahastamisprogrammide vahehindamisel konsulteerib komisjon üldsusega võimaluse korral ainult ühe korra, selle asemel et korraldada hindamise ja mõjuhinnangu käigus eraldi konsultatsioone. Samuti püüab komisjon hoiduda avalikest konsultatsioonidest ülemäära tehnilistes küsimustes, mis üldsusele vähe huvi pakuvad ja mille puhul on vajalikku tagasisidet parem koguda sihipärasel konsulteerimisel sidusrühmadega.

Parema õigusloome kokkuvõte näitas, et avaliku konsultatsiooni küsimustikud on praegu sageli pikad ja liiga tehnilised ning neis puudub tasakaal avatud ja suletud küsimuste vahel. Nende probleemide lahendamiseks on kavas parandada küsimustike struktuuri, sisu ja keelt.

Laiem suhtlusring