ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 12.5.2004 
KOM(2004) 369 lõplik 
  
 KOMISJONI TEATIS NÕUKOGU LE, EUROOPA PARLAMENDILE, 
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTS IAALKOMITEELE JA REGIOONIDE 
KOMITEELE 
Kiirete ühenduste Euroopa : Siseri iklikud lairibastrateegiad 
Märkus: Käesolev on vaid kokkuvõte dokumendi  KOM(2004) 369 lõplik ingliskeelsest 
põhiversioonist. 
 
ET 2   ET 1. S ISSEJUHATUS  
Lairibatehnoloogia on majanduse ja ühiskonna moderniseerimi sel otsustava tähtsusega.1 Uusi 
lahendusi võimaldava tehnoloogiana on lairib a infoühiskonna leviku ning side- ja 
infotehnoloogia (IKT) arengu aluseks. Kõn ealused tehnoloogiad on omakorda kasvu ja 
tootlikkuse olulised tegurid.2 
Lairiba teeb kättes aadavaks uudsed kõrgtasemel lahe ndused. See tehnoloogia hoogustab uute 
teenuste teket ja võimaldab olemasolevaid teenuseid tõhusamalt kätte toimetada. See 
võimaldab töö- ja tootmisprotsesse ümbe r korraldada. Kõik need arengud loovad 
äriettevõtetele, haldusasutustele ja tarbijatele märkimisväärsed eelised.  
Lairiba eelised on laialdast tunnustust lei dnud. Kõik Euroopa Liidu liikmesriigid juba 
kasutavad neid eeliseid ja rakendavad lairiba jä rjest ulatuslikumalt. See areng, mis suures osas 
toimub turu survel , on väga lootustandev. Siiski on asjaolusid, mis takistavad veelgi kiiremat 
arengut.  
Mitmetele takistustele juhiti tähelepanu tegevuskavas „e-Euroopa 2005“.3 „e-Euroopa 2005“ 
eesmärk on arendada ja kasutusele võtta kõrgt asemel teenused, mis toimiksid turvalises 
lairiba infrastruktuuris. Tegevuskavas se atakse üheks peamiseks 2005. aasta lõpuks 
saavutatavaks eesmärgiks lairiba ulatus lik kättesaadavus ja kasutuselevõtt. 
Kõnealuse eesmärgi saavutamist toetatakse ri igipoliitiliste meetmetega, mis soodustavad 
investeerimist lairiba infrastruktuuri, rakendus tesse ja teenustesse. Kõik EL-15 liikmesriigid 
on praeguseks tõepoolest välja töötanud siseriik likud lairibastrateegiad, millega nähakse ette 
rida algatusi kõnealuste takist ustega tegelemiseks ja lairib a leviku ja kasutuselevõtu 
kiirendamiseks.4 Mitmed uued liikmesriigid on samuti siseriiklikke strateegiaid välja 
töötamas. Mõned riigid on nendega juba lõpule jõudnud. 
Kõnealused strateegiad sisaldavad suurt hulk a algatusi nii pakkumi se (infrastruktuuri 
kasutuselevõtt) kui nõudluse (suurenenud kasutamine) poolel . Kaks peamist tähelepanu 
keskmes olevat valdkonda on lairiba kasuta mise suurendamine vähese kasutusega 
piirkondades (kusjuures kavandata kse riiklik toetus piirkondadele, kus turujõud ei kindlusta 
vajalikke investeeringuid) ning riigi haldus asutuste nõudluse ühendamine. See on kooskõlas 
Telecomi nõukogu 2004. aasta märtsi ettepanekuga  liikmesriikidele „v almistada ette ja 
rakendada siseriiklikud lairibastr ateegiad, et muuhulgas võtta kõ ikides riigi haldusasutustes 
kasutusele lairibatehnoloogia ni ng sobival juhul algatada k iirprojekte digitaalse lõhe 
ületamiseks ja lairiba kasutuse suurendamise ks vähese kasutusega  piirkondades, vajaduse 
korral kasutades olemasolevaid rahastamisvahe ndeid nagu näiteks st ruktuurifondid.“ See 
vastab ka 2003. aasta detsembris riigipeade ja  valitsusjuhtide poolt heakskiidetud Euroopa 
kasvualgatuses välja toodud prioriteetidele.5  
                                                 
1 „Lairiba“ tähendab ülikiiret interneti püsiühendust, mis toetab uuenduslike ideede ja teenuste 
kättesaadavust. Võrreldes tavapärase kitsasribaühendusega on lairibaühendus silmapilkne ja võimaldab 
suuri andmemahtusid peaaegu ainsa hetkega edasta da; see on kasutajale kiirem ja tõhusam. 
2 Komisjoni teatis KOM(2004)61: „Euroopa kiirühendus: Elektronside hiljutisi arenguid“. 
3 KOM(2002) 263. 
4 Euroopa Ülemkogu 2003. aasta kevade istung, lõige 22. 
5 KOM(2003) 690. 
 
ET 3   ET Käesoleva teatise eesmärk on anda ülevaade lairiba arengust ja EL-15 liikmesriikide 
siseriiklikest lairibastrateegi atest pärast nendepoolset kohustuste võtmist 2003. aasta kevadisel 
Euroopa Ülemkogul.6 Seetõttu keskendutakse käesolevas teatises olukorrale EL-15 riikides ja 
tehakse ettepanek uutele liikmesriikidel e samasuguste kohustuste võtmiseks.  
Ülevaade antakse kolmes osas. Es imene osa (2. jagu) käsitleb tehnoloogilisi arenguid, lairiba 
eeliseid ning sisu, teenuste ja  rakenduste osatähtsust. Teine osa (3. jagu) an nab ülevaate 
siseriiklikest lairibastrateeg iatest ning toob välja peamis ed pakkumis- ja nõudluspoolsed 
algatused. Kokkuvõte kõnealustest strateegiatest on esitatud kä esolevale teatisele lisatud 
personali töödokumendis.7 Kolmandas osas (4. jagu) analüüsitakse lairiba kasutuse kasvu 
Euroopa Liidus ja vaadeldakse seda seoses konkurentsiga asjakohases õiguslikus raamistikus. 
ELi üldpoliitilised seisu kohad on esitatud 5. jaos. 
5. J ÄRELDUSED  
Lairibateenused loovad uusi turge, tõstavad tööt ajate ja ettevõtete toot likkust, avaliku sektori 
jõudlust ning parandavad elukvaliteeti. Lairib a eeliste rakendamine tagab konkurentsivõime 
kasvu ja on olulise tähtsusega teaduspõhise majanduse poole liikumisel ning kasvu toetamisel. 
Seetõttu on lairibalahenduste edukas kasutu selevõtt ja levik Euroopa majandusele tulevase 
jõukuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse s aavutamisel keskse tähtsusega. 
2003. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu tippkohtum isel tunnustasid liikmesriigid lairiba 
eeliseid ja otsustasid välja töötada siseriik likud lairibastrateegiad kõnealuse aasta lõpuks. EL-
15 liikmesriigid on praeguseks avaldanud ühtsed ka vad, milles on esitatud k äesolevas teatises 
käsitletud eesmärgid ja tegevuskavad. 
Infrastruktuuri kättesaa davus on igas riigis erinev, tulenedes geograafilisest eripärast, 
rahvastikutihedusest, tehnoloogilisest aren gust, kaabeltelevisi oonivõrkude ulatusest, 
konkurentsitasemest ja muudest teguritest. Seetõ ttu kirjeldatakse algatusi tulenevalt nende 
ulatusest igas strateegias erineva rõhuasetusega, kuid kõik riigid lähtuvad ühisest 
lähenemisviisist. 
Mitmed liikmesriigid on teatanud siseriik liku strateegia kohandamise ja uuendamise 
vajadusest seoses uute tehnoloogiate ja turu arengutega. Erilist tähelepanu tuleks pöörata 
järgmistele asjaoludele. 
a) Pakkumise poolel: (i) vähese kasutusega piirkondade väljaselgitami st on kasulik alustada lairiba kättesaadavuse 
kaardistamisest ning silmas pidades lairiba kiir et arengut kogu liidus tuleb pidevalt tegeleda 
kontrolli ja ajakohastamisega, 
(ii) riiklikul rahastamisel tuleb arvesse võtta struktuurifondide kasutamise suuniseid 
elektronside alal, et mitte põhjustada konkuren tsimoonutusi ega kahjustada eraalgatust. 
b) Nõudluse poolel: 
                                                
 
6 Täielikud andmed lairiba kohta uutes liikmesriikides on kättesaadavad hiljem. 
7 [“Kiirlahendused Euroopa Ühildamisel: Riiklikud Lairibastrateegiad - Lisad”] 
 
ET 4   ET (i) edendada avatud koostalitlusvõi melisi avaliku sektori teenuseid, 
(ii) kavandada vajalikud rakenduslikud meetmed riigi haldusasutuste, koolide, haiglate ja 
tervishoiukeskuste ühenduvuse suurendamiseks, 
(iii) rakendada koondnõudlusteenust, võttes arvesse võimalikke konkurentsiprobleeme, 
(iv) tõhustada finantsso odustusi lairiba kasutuselevõtu toetamiseks. 
Lühikeses perspektiivis ja arvestades  keskendumist eelkõige ääremaadele ja 
maapiirkondadele, avaldavad siseriiklikud strat eegiad tõenäoliselt kõige otsesemat mõju 
infrastruktuuri kasutuse levõtmisele. Sel põhjusel on riiklikud strateegiad olulise tähtsusega 
kasvualgatuse jaoks. Esimesel hinnangul kõnealus tele strateegiatele on  oluline osa Euroopa 
Ülemkogule 2005. aasta kevadel esitatav a kasvualgatuse eduaruandes. 
Komisjoni teatistes „Kiirete ühenduste Eur oopa: Elektronside hilju tised arengud“ ja „e-
Euroopa 2005 tegevuskava ajakohastus“ kavanda takse edasised tegevused lairibaturu 
pakkumise ja nõudluse poolel. Nende tegevuste ees märk on kiirendada la iriba kasutuselevõttu 
vähese kasutusega piirkondades, kõrvaldada uudse sisu ja teenuste arengut pidurdavad 
tõkked, soodustada nõudlust ja uurida põhjalikumalt praeguse nõudlusepoolse mahajäämuse põhjusi ning aidata kaasa uue Interneti proto kolli (kuues versioon) kasutuselevõtule, et 
laiendada uudsete teenuste  ja rakenduste valikut. 
Kõnealuseid tegevusi täiendatakse järgmiselt. 
• Tehnoloogilist arengut, lairibatur u kasvu, kogemustevahetust ja  rakendustulemusi silmas 
pidades tuleb siseriiklikke strateegiaid  uuendada. Liikmesriigid peavad põhjalikud 
uuendused ellu viima 2005. aasta lõpuks. 
• Uued liikmesriigid peavad vastu võtma siseriiklikud lairibastrateegiad 2004. aasta lõpuks.  
• Riiklike lairibastrateegiate rakendamise kont roll aitab oluliselt kaasa hinnangu andmisele 
„e-Euroopa 2005“ eesmärkidele, mis käsitlev ad lairiba ulatuslikku  kättesaadavust ja 
kasutamist ELs. Komisjon vaatab läbi 2006. aasta  esimese poole tegevused ja arengud ühe 
osana „e-Euroopa 2005“ hindamisest.