ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 21.4.2009 
SEK(2009) 451 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
 
mis on lisatud dokumendile: 
 
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAM ENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
Riigiabi parem suunamine ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade 
põllumajandustootjatele 
 
Mõju hindamise kokkuvõte  
{KOM(2009) 161 lõplik} 
{SEK(2009) 449} {SEK(2009) 450} 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Mõju hindamise kokkuvõte  
Riigiabi parem suunamine ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade 
põllumajandustootjatele 
1. PROBLEEMI MÄÄRATLEMINE  
Alates 1975. aastast kohaldatud vähem soods ate piirkondade (LFA) põllumajandustootjate 
abikavaga on kehtestatud mehhanism põlluma jandustegevuse jätkumise ja seega paikkonna 
säilitamise toetamiseks mägipiirkondades,  muudes vähem soodsates piirkondades kui 
mägipiirkondades (nn tavalised vähem soods ad piirkonnad) ja eriliselt ebasoodsate 
tingimustega piirkondades. 
Pärast seda, kui Euroopa Kontrollikoda juhtis 2003. aastal tähelepanu lahknevustele, nimelt 
tavalistel LFA piiritlemise probleemidele, v aadati 2005. aastal läbi LFA abikava toetuse – 
praegu „toetused ebasoodsate looduslike tingimu stega piirkondadele” (NHP) – põhimõtted, et 
parandada nende panust Euroopa Li idu säästva arengu strateegiasse. 
Uus seadusandlik raamistik NHP jaoks ei ol e veel siiski lõpetatud, kuna 2005. aastal ei 
saavutanud nõukogu kokkulepet kogu ühendust hõlma va muude vähem soodsate piirkondade 
kui mägipiirkondade ja erilis elt ebasoodsate tingimustega pi irkondade uue määratluse ja 
poliitikaeesmärkidega kooskõlas oleva kla ssifitseerimissüsteemi kohta. Seepärast on 
käesoleva ülevaate eesmärk viia 2005. aastal alus tatud protsess lõpule, välistamata seejuures 
ajaliselt 2013. aastast kaugemale ulat uva poliitika kavandamise arengut. 
Lahendamist vajavad probleemid: 
• tavaliste LFA-de osaliselt sots iaal-majanduslikel näitajatel põ hinevad praeguse piiritlemise 
vastuolud NHP abikava läbivaadatud eesmärkidega, mis sotsiaal-majanduslike eesmärkide 
asemel keskenduvad maa korraldusele; 
• liikmesriikide poolt tavaliste LFA-de määramis eks kasutatavate kriteeriumite erakordne 
mitmekesisus ja sellest tulenev puudulik läbipa istvus, mille tagajärjeks võib olla abisaajate 
ebavõrdne kohtlemine; 
• abi ebapiisav suunamine piirkondadesse, mida ähvardab kõige suurem maa kasutamata 
jätmise oht. 
Määruse (EÜ) nr 1698/20051 artikliga 37 kehtestati toetus te arvutamise muutus. Kõnealuse 
sättega, mis jõustub pärast LFA ülevaate lõpu leviimist, antakse olu line panus abi tõhususe 
edendamisse. 
                                                 
1 Nõukogu 20. septembr i 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa 
Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu  toetuste kohta, ELT L 277, 21.10.2005, lk 1. 
ET 3   ET 2. SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTE  
Käesolev ülevaade ei ole suurem reformipro tsess, vaid ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) 
raames kehtestatud olemasoleva abikava ajakoh astamine. Selle reguleerimisala on kooskõlas 
nõukogu 2005. aastal määratletud eesmärkidega piirat ud LFA piiritlemise- ja maksesüsteemi 
kohandamisega. 
Ühiste objektiivsete kriteeriumite alusel toimuva piirkonna piiritlemise läbipaistvamaks 
muutumise tagajärjel on lihtsustuspoten tsiaal ülevaate eesmärkidesse kaasatud. 
3. EESMÄRGID  
Eespool nimetatud probleemide vastusena on läbivaatamise eesmärgid: 
• kohandada tavaliste LFA-de piiritlemise ja  maksesüsteemi 2005. aastal otsustatud maa 
korralduse süsteemi eesmärkidega; 
• parandada piirkonna piiritl emise läbipaistvust ja objektiivsust kogu ELis; 
• soodustada abi suunamist piirkondadesse, kus  maa kasutamata jätmise oht on kõige 
suurem. 
Piiratud andmed ei võimalda komisjonil praeguses  etapis esitada sea dusandlikku ettepanekut, 
mis põhineks võimaliku uue piiritlemissü steemi analüüsidel. Uue üksikasjaliku 
piiritlemisvõimaluse tulemuse hindamiseks vajalik teave on kättesaadav või kogutav üksnes 
riiklikul tasandil. Seepärast on kavas edaspidise seadusandliku ettepaneku  jaoks sillutada teed 
kolme järgmise etapiga:  
(1) komisjoni sellise teatise vastuvõtmine, milles antakse ülevaade olukorrast ja 
kutsutakse liikmesriike nende riigi territooriumil simuleerima võimalike ühiste kriteeriumite kohaldamist, et piiritle da muud vähem soodsad piirkonnad kui 
mägipiirkonnad ja eriliselt ebasoodsate tingimustega piirkonnad; 
(2) komisjonile liikmesriikide simulatsiooni dest teatamine 2009. aasta sügisel; 
(3) pärast liikmesriikide simulatsioonitulemus te kättesaamist mõju hindamise lõpetamine 
ja seadusandliku ette paneku väljatöötamine. 
4. V
ÕIMALIKUD POLIITIKAVARIANDID  
Määratleti neli võimalust ja esita ti 22. mail 2008 ava likuks aruteluks: 
1. võimalus: Praeguse olukorra säilitamine 
Piirkonna määramine 
Selle võimaluse kohaselt palu takse liikmesriikidel kõrval dada sotsiaal-majanduslikud 
näitajad, mida praegu kasutatakse LFA-de piiritlemiseks ning määratleda sellised 
kriteeriumid, mis tunduvad olevat kõige asjakohasemad põllumajandust mõjutavate 
ebasoodsate looduslike tingimuste määratlemiseks. Indeksisüsteeme kasutavatel 
ET 4   ET liikmesriikidel võidakse lubada jätkata nende kasutamist, kui nad on kõrvaldanud 
kõnealustesse süsteemidesse kaasatud so tsiaal-majanduslikud näitajad. Muudelt 
liikmesriikidelt nõutakse nende olukorrale ko handatud mulda ja kliimat käsitlevate 
kriteeriumite süsteemi väljatöötamist. Komisjon peaks hindama iga liikmesriigi kasutatava 
süsteemi asjakohasust seoses NHP abikava eesmärkidega.  
 
Abikõlblikkuse eeskirjad 
Liikmesriikidel oleks võimalus määrat a kindlaks abikõlblikkuse eeskirjad 
põllumajandusettevõtte tasandil, et suunata abi nende maaelu arengu programmide raames 
põllumajandustootmise erisüsteemidesse. Komisjon peaks hindama, kas sellised 
kriteeriumid on objektiivsed, mittediskrimineerivad ning kooskõlas meetme eesmärkide ja 
ELi rahvusvaheliste kohustustega.   
 
Võimalused 2, 3 ja 4 on välja töötatud sama piirkonna piiritlemise meetodi kohaselt, mis 
põhineb kaheksal ühisel biofüüsikalisel näitajal , mille on määratlenud pinnase, kliima ja maa 
hindamise kõrgetasemelistest ekspertidest koosnev vaekogu, mille tööd koordineeris Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC). Kriteeriumite  määratlust ja kohaldamist käsitletakse 
käesolevale kommenteeritud kokkuv õttele lisatud teatises. 
2. võimalus: Ühiskriteeriumid 
Piirkonna määramine 
Tavalisi LFA-sid määrataks teatise lisas loetletu d ühiste biofüüsikaliste kriteeriumite alusel. 
 
Abikõlblikkuse eeskirjad 
Liikmesriikidel oleks võimalus määrat a kindlaks abikõlblikkuse eeskirjad 
põllumajandusettevõtte tasandil, et suunata abi nende maaelu arengu programmide raames 
põllumajandustootmise erisüsteemidesse. Komisjon peaks hindama, kas sellised 
kriteeriumid on objektiivsed, mittediskrimineerivad ning kooskõlas meetme eesmärkide ja 
ELi rahvusvaheliste kohustustega.  
 
3. võimalus: Abikõlblikkuse eeskirjad 
Piirkonna määramine 
Tavalisi LFA-sid määrataks teatise lisas loetletu d ühiste biofüüsikaliste kriteeriumite alusel. 
Abikõlblikkuse eeskirjad 
Liikmesriikidelt nõutaks abi ekstensiivpõllumajandusse suunamise määramiseks kindlaks 
asjakohased eeskirjad, mis panustavad positiivs elt jätkusuutlikku maa korraldusse, jättes 
samal ajal abi saamisest kõrvale inte nsiivse põllumajanduse süsteemid. Ühenduse 
õigusaktidega loodaks alusraamistik abikõlblik kuse kriteeriumitele, esitades kriteeriumite 
põhimõtted ja liigid, mida kasutada intensii vsete põllumajandussüsteemide välistamiseks (nt 
ET 5   ET maksimaalne loomkoormus, keskmine saagikus, standardne brutomarginaal). Kõnelausele 
alusele tuginedes valiksid liikmesriigid kõi ge asjakohasemad näitajad ning määraksid 
vastavad läviväärtused maaelu arengu progra mmide raames. Abikõlblikkuse kriteeriumid 
peaksid olema objektiivsed, mittediskrimineerivad ning kooskõlas meetme eesmärkide ja 
ELi rahvusvaheliste kohustustega.   
 
4. võimalus: kõrge loodusväärtus 
Piirkonna määramine 
See võimalus tähendaks piirkondade veelgi tä psemat piiritlemist: Üksnes ebasoodsate 
looduslike tingimuste poolt mõjutatud piirkon nas asuv kõrge loodusväärtusega (HNV) 
põllumajandusmaa kvalifitseeruks LFA-ks.  
Tavaliste LFA-de piiritlemine toimuks esialgu  ühiste biofüüsikaliste  näitajate alusel 
vastavalt samale meetodile, mida kasutatakse võimaluste 2 ja 3 puhul. Esmase piiritlemise 
tulemusel saadud piirkonnad piiratakse seejärel vaid kõrge loodusväärtusega 
põllumajandusmaana klassifitseeritud piirkondade ga, mis Euroopas on m ääratletud aladena, 
kus põllumajandus on peamine (tavalisel t domineeriv) maakasutusviis ning kus 
põllumajandus toetab liikide ja elupaikade mitmekesisust või on se llega seotud või kus on 
esindatud liigid, mille säilimine tekitab muret Euroopa ja/või riiklikul ja/või piirkondlikul 
tasandil.  
 
Abikõlblikkuse eeskirjad 
Liikmesriikidel oleks võimalus vastavalt läbipaistvatele, objektiivsetele ja 
mittediskrimineerivatele kriteeriumitele määrata kindlaks abikõlblikkuse eeskirjad, mis 
vastavad meetme eesmärkidele.   
 
Kõikide võimaluste puhul arvutataks toetus nõukogu kindlaks määratud miinimum- ja 
maksimumsummade ulatuses ning selliste lisaku lude ja saamata jäänud tulu alusel, mis on 
seotud asjaomaste piirkondade ebas oodsate looduslike tingimustega. 
5. MÕJU HINDAMINE  
5.1. Piiratud andmed ja hindamise raskused 4. võimaluse puhul 
Analüüside piiranguks on juba nimetatud asja olu, et asjakohased a ndmed on kättesaadavad 
vaid riiklikul tasandil. Praeguses seisus sa ab hinnangu alusel a nda vaid viiteid ja 
ekstrapolatsioone selle kohta, mis laadi mõ ju on läbivaatamisest oodata; läbivaatamise 
edasine areng sõltub liikmesriikide teostatavatest simulatsioonidest. 
4. võimaluse „Kõrge loodusväärtus”  hindamisel esinevad olulised  ja objektiivsed takistused. 
Maaelu arendamise ühise seire- ja hindami sraamistiku kontekstis toimuv HNV näitajate 
määratlemise protsess ei ole praeguses etapis  piisavalt välja arenda tud ning selle edasine 
täiustamine on eri liikmesriikides erineval järjel. Selles olukorra s on erakordselt raske 
ET 6   ET kehtestada raamistiku üldkava, mis ühendab ebasoodsaid looduslikke tingimusi ja HNV 
näitajaid ning mida saaks kasutada hindamise alusena. 
HNV näitajate piisavalt selgete viidete puudumis e tõttu tundub seepärast olevat asjakohane 
jätta 4. võimalus esialgu arvesse võtmata, mi s aga ei välista selle kasutamist pikemas 
perspektiivis. 
5.2. Abi läbipaistvus ja suunamine 
Praeguse olukorra säilitamise (1. võimalus)  puhul jääks suures osas edasi kestma 
klassifitseerimise kriteeriumite läbipaistvuse,  objektiivsuse ja tea dusliku aluse puudulikkus 
ning abisaajate ebaõiglase kohtlemise oht, mille  eest kehtivat piiritlemise süsteemi on 
kritiseeritud. 
Võimaluste 2 ja 3 puhul parandataks ühise piirit lemise süsteemiga abi suunamise läbipaistvust 
ja vastutavust. 2. võimaluse kohase abikõlblikkus e eeskirjade alusel abi edaspidise suunamise 
ühise lähenemisviisi puudumine kujutab endast ohtu, et abi ei ole piis avalt kontsentreeritud; 
võrreldes 3. võimalusega on aga sel puhul  rohkem arvestatud kohalike vajadustega. 
5.3. Sotsiaalmajanduslikud mõjud  
LFA läbivaatamise põhiline eeldatav sotsiaalma janduslik mõju on seotud uue piiritlemise ja 
maksesüsteemi hõlmatud asjaomaste piirkondade sissetulekuga. Praeguses etapis kättesaadava 
teabe alusel ei ole võimalik määratleda piir kondi, mida mõjutaks määratletud võimaluste 
kohane LFA staatuse muutus. 
Üldiselt võib arvata, et uute piiritlemiskriteer iumite kohaldamise alusel LFA staatuse kaotusel 
oleks mitmesugune negatiivne mõju vastav alt sellele, kuivõrd ol uline on LFA toetus 
põllumajandusettevõtte sissetuleku jaoks. Sellega seoses tundub praeguse olukorra säilitamise 
võimalus  olevat kõige väiksema mõjuga, kuna see ei tähendaks olulis i muutusi praeguses 
piiritlemise süsteemis. 
Võimaluste 2 ja 3  kohaste piirkonna piiritlemise  muutuste puhul on võimalikud 
põllumajandusettevõtte sissetuleku nii negat iivsed kui positiivsed mõjud, kuid praeguses 
etapis ei ole seda võimalik hi nnata vastavate andmete puudumis e tõttu. Igal juhul oleks LFA 
toetuse kaotamisel erakordsed tagajärjed ja või ks tähendada vähestel juhtudel (3 % kõikidest 
abisaajatest) negatiivse sissetuleku olukorda  (põllumajandusettevõtte netolisandväärtusega 
seoses). 
3. võimaluses  kavandatud riiklike abikõlblikkus e kriteeriumite ühise raamistiku 
kehtestamisega kontsentreeritaks abi ekstens iivse põllumajanduse tootmissüsteemidele, mis 
on vähem tulusad ja tähendaks maa kasutamata jätmise suuremat ohtu. Sellel võimalusel oleks 
positiivne mõju madala sissetulekuga ja LFA toetusest enam sõltuvatele 
põllumajandusettevõtetele. 
– Tuleks märkida, et mõnedes liikmesriikide s saavad vähem soodsas piirkonnas asuvad 
põllumajandustootjad kasu tervest reast soodus tustest (nt riiklikel õigusaktidel põhinevad 
madalamad maksud), kuigi nad ei ole LFA abisaajad selle täpses tähenduses. Nende 
piirkondade LFA staatuse muutusel võib põllumajandusettevõtte sissetulekule olla 
märkimisväärne mõju, kuigi seda  ei ole võimalik kogu ELis hinnata. 
ET 7   ET – Praeguses analüüside etapis ei ole teada, kas ja kus oleksid põllumajandustootjad, kes 
sotsiaalmajanduslike kriteeriumite tühistamise tõttu ei saa enam LFA toetust. Selliste 
juhtumite võimalikkust ja ulatust tuleks hinnata liikmesriikide 2009. aasta sügisel 
esitatavate simulatsioonitulemuste alusel . Sellega seoses tuleks kaalutleda: 
– kas piirkonnas kättesaadavad muud ÜPP meetmed, näiteks vastava maaelu arengu 
programmi 3. telje kohased, sa aks hüvitada sotsiaalmajandusli kke puudujääke, mida seni 
tehti LFA toetusest; 
– kas tuleks võtta vajalikud meetmed uue pi iritlemise sujuva ülemineku tagamiseks. 
5.4. Maakogukondade elujõulisus 
Piirkondades, kus põllumajandustootmine on kohaliku majanduse alustala, on LFA 
piiritlemise muutusel ja/või toetuse süstee mil tõenäoliselt märkimisväärne mõju nende 
üldisele arengule. 
Mõned põllumajandustootmise kogukonnad on toot missüsteemi, piiratud lisandväärtuse, 
ettevõtte suuruse ja ääremaise asukoha tõttu taandarengust rohkem ohustatud kui teised. 
Tootmissüsteemide haavatavus on mitmetel juht udel looduslike tingimuste tagajärg, seepärast 
võib tõhustatud abi suunamine nendesse piirkon dadesse, mis on kõige tugevamalt mõjutatud 
ebasoodsatest looduslikest tingimustest, olla positiivse mõjuga kogu piirkonna elujõulisusele. 
Juhtudel, kus taandareng ei ole seotud ebasood sate looduslike tingimu stega, tundub olevat 
meetmetel, mille eesmärk on põllumaja ndussektori konkurentsivõime edendamine, 
mitmekesisuse soodustamine ja integreeritud a lt-üles suunatud arengu strateegiad, olevat 
rohkem eduvõimalusi kui põllumajandustoo tjatele ebasoodsate looduslike tingimuste 
hüvitamiseks antaval toetusel. 
5.5. Keskkonnamõjud 
Piirkonna piiritlemine, mis põhineb biofüüsika liste kriteeriumite ühtlasel kogumil kogu ELis, 
suurendaks abi suunamise võimalikkust ek stensiivsetesse põllumajandustootmise 
süsteemidesse, kuna piirkonna määramine on üheselt seotud põllumajandust mõjutavate 
ebasoodsate looduslike tingimust ega. Sel põhjusel on võimalus ed 2 ja 3 tõhusamad kui 1. 
võimalus. 
2. võimaluse puhul saaks liikmesriigid valida, kas nad tahavad kehtestada maa korraldusega 
seotud abikõlblikkuse tingimused. Ühistel biof üüsikalistel kriteeriu mitel põhinev piirkonna 
piiritlemine peaks suunama abi piirkondadesse , mida eelkõige iseloomustab ekstensiivne 
põllumajandustootmine ning NHP abisaajad peak sid järgima nõuetele vastavust. Abikava 
tõhususe takistuseks võib olla siiski abi ebapiisav suunamine eelkõige ekstensiivse 
põllumajandustootmise süsteemidega kõrvuti eksisteerivate intensiivse 
põllumajandustootmise süsteemidega piirkondadesse, mis on tavaliselt keskkonna poolt rohkem ohustatud. 2. võimaluse kohane NHP panus  jätkusuutlikku maa korraldusse ja ELi 
keskkonnaalastesse eesmärkidesse sõltuks seepärast liikmesrii kide abikava rakendamisest. 
Võrreldes 2. võimalusega hõlmab 3. võimalu s põllumajandusettevõtte juhtimistavadega 
seotud täiendavaid nõudeid ni ng piiraks NHP toetust selliste põllumajandustootmise 
süsteemidega, mis aiatavad kaasa jätkusuutlikule maa korraldusele. Toetusega ei oleks siiski 
hõlmatud kohustused, mis ulatuvad võrdlustasemest kaugemale, kuid kataks vaid 
ET 8   ET põllumajandustootja täiendavad kulud ja saamat a jäänud tulu, mis on tingitud asjaomaste 
piirkondade ebasoodsatest looduslikest tingimust est. 3. võimalus tundub seepärast olevat 
keskkonnaeesmärkidele kõige rohkem kaasa aitav võimalus tingimusel, et abikava rakendatakse kooskõlas 2. telje meetmetega . 3. võimaluse hästi tasakaalustatud 
rakendamisega nõutakse ühelt poolt, et põllumaja ndustootjatele ei makstaks sama kohustuse 
täitmiseks kaks korda (NHP ja muude 2. te lje meetmete alusel) ning teiselt poolt, et 
ebasoodsatest looduslikest tingimustest mõjuta tud piirkondade põllumajandustootjaid ei 
diskrimineeritaks sellega, et nad arvataks välja põllumajanduse keskkon natoetuse saamisest, 
mida kohaldataks nende põllumajandustootjate suhtes, kes täidavad sarnaseid kohustusi 
väljaspool piirkonda. 
6. V
ÕIMALUSTE VÕRDLUS  
Käesolevas ülevaatamise etapis ei eelistata ühtegi konkreetset võimalust. Praeguse olukorra 
säilitamise võimaluses on siiski  vaid vähesel määral arvestat ud praeguses abikavas kindlaks 
tehtud kriitiliste punktidega ning 4. võimalust ( HNV) ei saa lühikese aja jooksul rakendada. 
Kavandatud on 3. punktis soovitatud läbivaatamise pr otsessi jätkamine, et täpsustada võimalusi 
ning jõuda eelistuseni liikmesriikide teostatud üh iste biofüüsikaliste kriteeriumite kohaldamise 
simuleerimise alusel. 
7. SEIRE JA HINDAMINE  
Järgmised näitajad on kavandatud muude ebasoods ate loodulike tingimust ega piirkondade kui 
mägipiirkondade põllumajandustootjate toetuse seireks: 
võrdlust
ase: Bioloogiline mitmekesisus: kõrge loodusväärtusega põllumajandusmaa ja mets 
Bioloogiline mitmekesisus: põllumajandusmaal elavate lindude populatsioon  
sisendk
ogus —  Saadud riiklike kulutuste summa (kogusumma võrreldes EARFD-ga)  
väljundkogus
 Toetust saanud ettevõtete arv ebasoodsat est tingimustest mõjutatud muudes kui 
mägipiirkondades (jaotus vastavalt ebasoodsa tingimuse liigile – märgala, 
künkad…–) 
Toetust saanud põllumajandusmaa (jaotus vastavalt piirkonna liigile ja ebasoodsa 
tingimuse liigile)  
tulemus
ed Piirkonnad, mida hallatakse edukalt ja mille panustamise eesmärgid on: 
Bioloogilise mitmekesisuse suurendamine vee kvaliteedi parandamine 
kliimamuutuse mõju leevendamine 
mulla kvaliteedi parandamine 
 
marginaliseerumine ja maa kasutamata jätmise vältimine  Ühised 
näitajad  
mõju Bioloogilise mitmekesisuse vähenemise tagasipööramine 
Kõrge loodusväärtusega põllumajandus- ja metsamaa hooldamine  
 
 
Läbivaadatud abikava hindamisel tu leks rõhutada järgmisi punkte: 
ET 9   ET – Mil määral on NHP aidanud tagada põllumaa jätkuvat kasutamist ebasoodsate looduslike 
tingimuste mõjutatud piirkondades,  muudes kui mägipiirkondades? 
– Mil määral on abikava kaasa aidanud jät kusuutliku põllumajandustootmise säilitamisele 
või edendamisele? 
– Mil määral on abikava kaasa aidanud m aapaikkondade säilimisele ja keskkonna 
parandamisele?