ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 30.9.2009 
SEK(2009) 1212 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Linnalise liikumiskesk konna tegevuskava  
MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
 
{KOM(2009) 490} 
{SEK(2009) 1211}
ET 2   ET 1. S ISSEJUHATUS  
Linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava on jätk linnalist liikumiskeskkonda 
käsitlevale rohelise raamatule,1 mis avaldati 25. septembril 2007. Tegevuskava on 
lisatud komisjoni tööprogrammi viitega 2008/TREN/036. 
Linnalist liikumiskeskkonda käsitlevas roheli ses raamatus määratleti viis peamist 
probleemset teemat linnalise liikumiske skkonna valdkonnas ning algatati arutelu ELi 
meetmete lisandväärtuse üle probleeme lahe ndavate kohalike, piirkondlike ja riiklike 
ametiasutuste toetamisel. Kuigi kõnealustele  probleemidele lahenduse leidmise eest 
vastutavad peamiselt koha likud, piirkondlikud ja riikli kud ametiasutused, tehakse 
linnalise liikumiskeskkonnaga seotud otsuseid  ka ELi poliitilises ja reguleerivas 
raamistikus ning need otsused võivad om akorda mõjutada globaalset keskkonda ja 
inimeste, kaupade ning teenuste vaba liikumist ELis. Käesolevas mõjuhinnangus 
uuritakse, milline võib olla ELi meetmete täpne lisandväärtus.  
Mõjuhinnangu on koostanud Euroopa Komi sjoni transpordi ja energeetika 
peadirektoraat ning selle ettevalmistami sel osales ka tegevuskavast huvituvate 
komisjoni talituste esindajaid ühendav t öörühm. Toetust saadi uuringulepingu alusel 
läbiviidud uurimusest. Mõju hindamise  komitee esitas arvamused mõjuhinnangu 
eelnõude kohta 2008. aasta 23. juulil, 1. oktoobril ja 4. novembril.  
Linnalise liikumiskeskkonna tegevuskavaga nähakse ette ELi võimaliku sekkumise 
raamistik ning mitteseadusandlikud meetme d teadmiste suurendamiseks, dialoogi 
edendamiseks, parimate tavade vahetamise ks ja linnadele stiimulite pakkumiseks. 
Kõnealused meetmed aitavad otsustajatel te ha teadlikumaid otsuse id seoses linnalise 
liikumiskeskkonnaga ning parandada sellealas t poliitikakujundamist ja rakendamist 
kõikidel tasanditel. Meetmete mõju on rask e kvantitatiivselt või kvalitatiivselt hinnata. 
2. K ONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA  
Huvitatud isikutega peeti nõu kahes etapis. Esimene etapp toimus 2007. aasta esimesel 
kuuel kuul, mil peeti nõu linnalist liikumiskesk konda käsitleva rohelise raamatu üle. 
Teine etapp leidis aset pärast rohelise raamatu väljaandmist ajavahemikus 25. september 2007 – 15. märts 2008.  
Linnalist liikumiskeskkonda käsitle vas rohelises raamatus esita ti 25 küsimust, et juhtida 
konsultatsiooni ja suunata huvitatud isikute vastuseid. Sidusrühmi ja huvitatud isikuid 
kutsuti üles vastama ka rohelises raamat us tõstatatud üldküsimustele. Kokku saadi 431 
kirjalikku vastust. Konsu ltatsiooni käigus saadud vast ustes esitatud arvamused on 
tähelepanelikult läbi vaadatud. Konsu ltatsiooni tulemused on avalikustatud
2 ning neid 
on mõju hindamisel arvesse võetud.  
                                                 
1 Uued suunad linnalise liikumiskeskkonna arendamisel. KOM(2007) 551 
2 Vt http://ec.europa.eu/transport/urban/urb an_mobility/green_paper/green_paper_en.htm. 
ET 3   ET Lisaks võttis Euroopa Parlament 9. juulil  2008 vastu rohelist raamatut käsitleva 
resolutsiooni3 ja 23. aprillil 2009 omaalgatusliku ar uande linnalise liikumiskeskkonna 
tegevuskava kohta4. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis vastu arvamuse 
rohelise raamatu kohta 29. mail 20085 ning Regioonide Komitee võttis vastu oma 
arvamuse 9. aprillil 20086. Regioonide Komitee võttis vastu arvamuse Euroopa 
Parlamendi aruande kohta 21. aprillil 20097. Nõukogus on samuti peetud mitteametlikke 
arutelusid kõnealuse teema kohta8.  
Konsultatsiooni üldisest järeldusest ilmne b, et sidusrühmad ja huvitatud isikud on 
suuresti ühel meelel selles osas, et ELi ülesanne on võtta linnalise liikumiskeskkonna 
vallas meetmeid ametiasutuste, ettevõtja te ning muude sidusrühmade ja huvitatud 
isikute toetamiseks kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil. Kuigi väljendati 
erinevaid arvamusi selle kohta, millistel konkreetsetel ELi meetmetel oleks lisandväärtust, aita s konsultatsioon määrata kind laks ühised seisukohad.  
Konsultatsiooni puhul võeti arvesse h uvitatud isikutega konsulteerimise 
miinimumnõudeid
9.  
3. P ROBLEEMI MÄÄRATLEMINE  
Milleks on vaja linna lise liikumiskeskkonna tegevuskava ELi  tasandil? Põhjus on selles, 
et paljudes ELi linnades seistakse silmits i sarnaste linnalist liikumiskeskkonda 
puudutavate probleemidega, nagu suur liiklus tihedus ja ummikud, kahjulikud heited 
ning tasakaalustamata areng, mis toob k aasa sotsiaalse tõrjutuse ning mõjutab 
majanduskasvu. Need on olulised proble emid, mida lahendatakse kohalikul, 
piirkondlikul ja riiklikul  tasandil vastavalt subs idiaarsuse põhimõttele. 
Viimastel aastatel ELiga ühinenud liikmesr iikide poliitikakujundajad peavad tegelema 
konkreetsete probleemidega. Majandusarengu tulemusel suureneb  järsult autode 
omamine ja kasutus. Kuna puuduvad pi isavalt kohandatud vahendid, ei vasta 
linnatranspordi täiustused alati sääs tva arengu ja sotsi aalse ühtekuuluvuse 
kindlustamiseks vajalikele miinimumstandarditele. 
Kui uurida kohaliku ja ELi tasandi ametiasu tuste poolt linnaliikluse ja linnalise 
liikumiskeskkonna probleemide lahendamise ks tehtud algatusi, võib märgata 
poliitikasuundade, meetmete ja rahastamisla henduste olulist erinevust. Killustunud 
lähenemisviisid, tegevusetus või sobimatu tegevus võivad kaasa tuua piiriüleseid 
tagajärgi ning kulukat tegevuste kattumist. 
Tarbijad on sunnitud kasutama killustunud teabesüsteeme ja ühtlustamata lahendusi. 
Piiratud liikumisvõimega isikutel puudub sageli  teistega võrdsetel alustel juurdepääs 
linnatranspordile. 
                                                 
3 INI/2008/2041. 
4 INI/2008/2217. 
5 TEN/320 – CESE 982/2008. 
6 CdR 236/2007. 
7 CdR 417/2008. 
8 www.ue2008.fr/PFUE/lang/ en/accueil/PFUE-09_2008/PFUE-
01.09.2008/Informelle_Transports. 
9 KOM(2002) 704 lõplik 
ET 4   ET Linnatransport on üldise transpordiketi es matähtis osa nii reisijate kui ka kaubaveo 
jaoks (nn viimase miili probleem ja vajadus tagada eri transpordiliikide hästitoimivad sõlmpunktid, mis asuvad sageli linnapiirkond ades või nende lähedal). Linnalise 
liikluskeskkonna vallas kohalikul, piirkondlikul  ja riiklikul tasandil väljatöötatud 
poliitikameetmete tõhusus mõjutab seepäras t Euroopa transpordisüsteemi tervikuna, 
kuid kõnealustel ametiasutustel ei pruugi olla vahendeid ega huvi selle mõõtme arvessevõtmiseks. 
Kui ei jagata ega levitata katsetamis e läbi teinud parimaid tavasid, võivad 
poliitikakujundajad välja töötada asjatult ku lukaid lahendusi ja poliitikameetmeid, mille 
puhul ei võeta piisavalt arvesse mujal sa adud kogemusi või kavandada lahendusi, mis 
võivad sattuda vastuollu ELi põhimõtete või õigusaktidega. 
4. EL
I ÕIGUS MEETMEID VÕTTA  
ELi asutamislepingutega piiratakse ELi volitusi. Linnalist liikumiskeskkonda ja 
linnatransporti hõlmab asutamislepingu artikkel 70, milles on sätestatud ühine 
transpordipoliitika10. Linnalise liikumiskeskkonna ja linnatranspor diga on seotud 
artikli 71 punktid c ja d. Neis on sätest atud, et artikli 70 rakendamiseks kehtestavad 
nõukogu ja Euroopa Parlament meetmed trans pordi ohutuse tõhustamiseks ning kõik 
muud asjakohased sätted. Transpordi eest vastutavad ühiselt EL ja liikmesriigid. Allpool esitatud argumentidest nähtub, et liikmesriigid üksi tegutsedes ei suuda 
kõnealust ülesannet kõige optimaalsemalt täita (vajalikkuse hindamine) ning et 
eesmärgid saab kõige paremini saavutada ELi tasandil (lisandväärtuse hindamine).  
Linnalise liikumiskeskkonna valdkonnas ELi  meetmete võtmise õigus tuleneb 
komisjoni kohustusest saavutada asutamisle pingus sätestatud põhieesmärgid ja neid 
kaitsta.  ELi õigusaktidel ja rahastamisva henditel on otsene mõju linnalise 
liikumiskeskkonna vallas kohalikul, piirkond likul ja riikide ta sandil tehtavatele 
otsustele. Komisjonil on seega õigus taga da, et kõnealused otsu sed on kooskõlas ELi 
õigusaktidega, aidata ametiasutustel rake ndada ELi poliitikameetmeid ning aidata neil 
kõige paremini kasutada ELi rahalisi  vahendeid. Lisaks mõjutavad linnalise 
liikumiskeskkonna vallas kohalikul, piirkondlikul  ja riikide tasand il võetud meetmed 
otseselt muude riikide kaubaveoettevõtjaid ja  reisijaid. Sellin e piiriülene mõju 
põhjendab ELi meetmeid, mille eesmärk on tagada ühtse turu sujuv toimimine ning ELi poliitikameetmete ning õigusaktide (nt keskkon na, riigiabi, sotsiaalmeetmete kava või 
teadus- ja arendustegevuse vall as) nõuetekohane rakendamine.  
Turuhäirete tõttu linnalise lii kumiskeskkonna valdkonnas on vaja riiklikku sekkumist, et 
lahendada ummikute, saaste ja tasakaal ustamata arengu probleemid. ELil on õigus 
tagada, et selline r iiklik sekkumine on kooskõlas ELi õi gusaktide ja ELi poliitikaga. 
Muid valdkondi kui transporti käsitlevate ELi  poliitiliste strateegiate (nt keskkonna-, 
regionaal- või energiapoliitika) raames on juba varemgi välja töötatud linnalise 
liikumiskeskkonnaga seotud meetmeid. Piisaval t tähelepanu ei ole pööratud mõjule, 
                                                
 
10 Komisjon võib teha konkreetse id ettepanekuid ka muude artiklite kui artikli 70 alusel. Näiteks 
võib linnalise liikluskeskkonna ja linnatranspordiga seotud konkreetsete probleemide käsitlemiseks kasutada artikleid 174 ja 175 (kes kkonnapoliitika) või artiklit 158 (majanduslik ja 
sotsiaalne ühtekuuluvus). 
ET 5   ET mida need poliitikameetmed võivad aval dada linnalisele liikumiskeskkonnale ja 
linnatranspordile. Mõnel juhul ei ole am etiasustustele asjakohaseid vahendeid 
kättesaadavaks tehtud, nad ei ole neid kasutu sele võtnud või ei ole selliste vahendite 
puhul piisavalt arvesse võetud linnalise liik umiskeskkonna küsimusi. Seetõttu tuleb 
teatavatel juhtudel pakkuda välja meetmeid selliste varasemate ja olemasolevate ELi 
algatuste rakendamise toetamiseks ni ng nende sidususe suurendamiseks.  
Samuti on ELil õigus kasutada  abinõusid kõnealuste prob leemide lahendamiseks, kui 
ELi meetmed toovad lisandväärtust.  EL võib lisada väärtust kohaliku tasandi 
meetmetele mitmel viisil,11 ilma et ta kahjustaks koha like, piirkondlik e või riiklike 
vastutavate ametiasutuste volitusi. Ta võib pakkuda ametiasutustele katsetatud 
lahendusi, et kõrvaldada kohalike, piirkondlike ja riiklike lähenemisviiside killustatusest 
tulenevad ohud, ning aidata kõrvaldada õi guslikud puudused, nt turu andmete ebapiisav 
kogumine ja jagamine, mille tõttu ei ole võimalik asjakohaseid arengusuundi kõikehõlmavalt jälgida. Samuti võib EL toetad a andmete ja teabevahetust, pakkuda 
rahalist toetust ning käivitada linnalise liikumiskeskkonnaga seotud teadusuuringute ja 
tehnoloogiaarenduse alast tegevust ELi tasand il. EL võib aidata edendada riiklike 
vahendite tõhusat kasutamist, nt vältides  jalgratta leiutamist või ühendades jõud 
võrdlusuuringute tegemiseks, hangete korrald amiseks või teabe jagamiseks. Ühtlasi 
võib ta pakkuda abi uuenduste ja standardite edendamiseks  ning tööstusharule turgude 
loomiseks.  
5. E
ESMÄRGID  
Linnalise liikumiskeskkonna tegevuskaval  on kaks peamist poliitikaeesmärki: 
• pakkuda linnadele ning piirkondlikele ja riiklikele ametiasu tustele stiimuleid 
ja tuge, et nad saaksid välja töötad a ja rakendada selliseid linnalise 
liikumiskeskkonna poliitikameetmeid, mis aitavad saavutada järgmisi ühiseesmärke: võitlus kliimamuutuste vast u, toimiv siseturg ettevõtjate ja 
tarbijate heaks ning Eur oopa hästitoimiva transpordisüsteemi, sotsiaalse 
ühtekuuluvuse ja heaolu edendamine; 
• laiendada kõigi tasandite otsustajate teadmistebaasi, et aidata neil välja 
töötada ja rakendada ühtseid, head el teadmistel põhinevaid ning 
uuenduslikke poliitikameetmeid, mida on praegu vaja linnalise liikumiskeskkonnaga seotud väga keeruka te ja mitmemõõtmeliste küsimuste 
lahendamiseks.  
6. P
OLIITIKAVALIKUD  
Kõnealuste peaeesmärkide saavutamisek s kaaluti hulgaliselt poliitikavalikuid. 
Poliitikavalikute väljavalimist ja hindamist  alustati 31 mitmele allikale tugineva 
poliitikavaliku loetelu koostamisega. Kasutati järgmisi allikaid: seisukohad, mis esitati 
                                                 
11 Linnapiirkondades võetavad ELi meetmed võivad tugineda linnakeskkonda käsitleval 
temaatilisel strateegial (KOM(2005) 718), mille väljatöötamiseks andsid volituse nõukogu ja 
Euroopa Parlament kuuenda keskkonnalase tegevuskavaga.  
ET 6   ET linnalist liikumiskeskkonda käsitleva rohe lise raamatu koostamiseks ja kõnealust 
rohelist raamatut käsitl eva sidusrühmadega peetud konsultatsiooni käigus, ELi 
rahastatud teadusuuringute ja tehnoloogiaa renduse ning parimate tavade vahetuse 
programmide raames tehtud töö, ELi ins titutsioonides rohelise raamatu kohta peetud 
arutelud ning komisjoni talituste ettepanekud.  
Selline lai lähenemisviis võimaldas läbi va adata mitmesuguseid poliitikavalikuid, alates 
strateegilisematest kuni prakt ilisemate meetmeteni. Loete llu on lisatud võimalused, mis 
näivad küll vähetõenäoliste või soovimatut ena, kuid mille pakkusid välja sidusrühmad. 
See tähendab, et mõni po liitikavalik võib tunduda probl eemsena subsidiaarsuse 
põhimõtte tõttu või põhjusel, et see ei näi olevat tõhus. Läbipaistvuse tagamiseks ei 
jäetud neid aga esialgu välja.  
Kindlaks määrati kaheksa võimalikku vahend it, mida võiks ELi tasandil kasutada 
teatava poliitikavaliku rakendamiseks, näit eks eneseregulatsiooni jälgimine, teabe 
levitamine, suuniste ettevalmistamine, rahaliste stiimulite pakkumine ja õiguslikud meetmed. 
Kõigepealt kontrolliti iga poliitikavaliku ja  selle rakendamiseks mõeldava vahendi 
vastavust subsidiaarsuse põhimõ ttele. Kui poliitiline valik ei  läbinud kõnealus t testi, ei 
võetud seda enam arvesse ning edasi ei anal üüsitud. Kui aga poliitikavalik vastas 
subsidiaarsuse põhimõttele, hinnati selle vastavust tõhususe, tulemuslikkuse ja 
järjepidevuse kriteeriumidele. Pärast subs idiaarsuse, tõhususe, tulemuslikkuse ja 
järjepidevuse kontrolli jäi algsest 31st võimalusest järele 18.  
Järgmiseks selgitati välja ülejäänud 18 poliitikavaliku võimalik mõju. Selleks kasutatud 
näitajad hõlmasid liikuvust, ummikuid, energiat, majandus- ja sotsiaalküsimusi ning poliitikakujundamist. Edasi valiti välja  kõige sobivam vahend iga võimaluse 
rakendamiseks. Selleks analüüsiti kulutõhusust, proportsionaalsust, kooskõla muude algatustega ja halduskoormust.  
Lõpuks töötati välja 20 ette panekut ELi võimalike meetmete  võtmiseks, olles kaalunud 
koostoimet võimaluste vahel ja vahendite va hel. Lisaks kohandati võimalike meetmete 
iseärasusi, silmapaistvust ja teostatavust. Li satud ei ole ühtegi vahe tu õigusliku meetme 
ettepanekut. Tuleks aga märkida, et võimalike meetmete kõnealune valimine ja hindamine ei mõjuta mingil viisil tegevuska va sisu ega konkreetsete ettepanekute mõju 
võimalike hindamiste tulemusi.  
7. T
EGEVUSVALDKONNAD  
Tegevuskava alusel võib võtta järgmised meetmed. 
2009. aastal:  
• uuring rohelistele tsoonidele juurdepääsu eeskirjade kohta, 
• keskkonnahoidlikke ja energiatõhusaid sõ idukeid käsitlev internetiteatmik, 
• veebiportaal, millega parandatakse juurdepääsu ühistranspordiga seotud 
teabele,  
• keskkonnahoidlike sõidukite tutvustamise projekt, 
• teabevahetus linnade hinnakavade valdkonnas, 
ET 7   ET • õigusakte, rahastamist ja parimaid tavasid käsitlev internetiteatmik,  
• linnalise liikumiskeskkonna vaatluskeskuse loomine, 
• säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade kiirem kasutuselevõtt, 
2010. aastal: 
• dialoog reisijate õiguste koht a linnade ühistranspordis, 
• tulevaste rahastamisallikate ettevalmistamine, 
• linnalist liikumiskes kkonda käsitleva foorumi käivitamine,  
• energiatõhus sõidukijuhtimine sõiduõpetuse raames, 
• andmete ja statistika uuendamine, 
• säästva liikuvusega seotud käitu mistavasid käsitlev kampaania, 
• rahvusvahelise dialoogi ja teabevahetuse hõlbustamine, 
2011. aastal:  
• ohutu jalutamise ja ohutu jalgrattasõidu suunised, 
• säästva linnalise liikumiskeskkonna ja regionaalpoliitika suunised, 
• uuring väliskulude sisestamise linnaliste aspektide kohta, 
2012. aastal: 
• linnalises liikumiskeskkonnas kasutata vate arukate transpordisüsteemide 
suunised,  
• linnalise kaubaveo suunised.  
Linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava koostati kõnealuste võ imalike meetmete 
põhjal. Tegevuskava koostamisel täpsustati kõnealuseid meetmeid veelgi, nad seati 
tähtsuse järjekorda ning kontrolliti nende poliitilist paikapidavust, võttes muu hulgas 
arvesse saadaolevaid vahendeid.  
8. J ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Tegevuskava üldine mõju ja edu sõltub sellest , kui aktiivselt osal evad ettevõtjad ning 
muud huvitatud isikud ja sidusrühmad kohalikul , piirkondlikul ja riiklikul tasandil ning 
mil määral nad tegevuskava kasutusele  võtavad. Komisjon jä lgib ELis toimunud 
arengusuundi linnalise liikumiskeskkonna ja  linnatranspordi vallas ning ELi poolt 
kõnealuse tegevuskavaga käivitatud meetme te tulemusi. Aastal 2010 vaatab komisjon 
tegevuskava läbi ning hindab selle mõju, muutmise vajadust ja lisameetmete käivitamise tarvet.