Lühikokkuvõte Itaalia kohtusüsteemis jätkatakse mitme reformiga, mille eesmärk on parandada kohtusüsteemi kvaliteeti ja tõhusust. Muu hulgas arutatakse parlamendis endiselt seaduseelnõusid, millega lihtsustada tsiviil- ja kriminaalmenetlust. Jätkuvalt arendatakse kohtusüsteemi digiteerimist ning suurendatud on inimressursse, kusjuures viimasega on kavas on jätkata. Need meetmed on eriti olulised, et lahendada kohtusüsteemi tõhususega seotud tõsiseid probleeme, mille hulka kuuluvad kohtuasjade kuhjumine ja menetluste kestus. Parlamendis arutatakse jätkuvalt kõrgemat kohtute haldamise nõukoda ja muid kohtusüsteemi aspekte käsitlevat seaduseelnõud, mille eesmärk on suurendada kohtusüsteemi sõltumatust. Selle seaduseelnõuga püütakse eelkõige muuta viisi, kuidas valitakse nõukoja liikmed. Oluline on, et nende reformide elluviimisel võetaks arvesse Euroopa Nõukogu soovitusi. Itaalia jätkab oma korruptsiooni ja korruptsiooniga seotud kuritegude vastu võitlemise õigusraamistiku tugevdamist. Korruptsioonile ja korruptsiooniga seotud kuritegudele keskendunud uurijate ja prokuröride koostööd, spetsialiseerumist ja ressursse peetakse korruptsiooni, sealhulgas suurkorruptsiooni piiramiseks üldjoontes piisavaks. Õiguskaitseasutuste suutlikkust jälgida tulemuslikult piiriülest altkäemaksu andmist ja/või võtmist ning selle eest süüdistus esitada mõjutavad vahendite nappus ning piiratud kogemused ja õigusalane pädevus. Otsusele jõudmiseks kuluva aja ülemäärane pikkus, eriti apellatsiooniastmes, takistab endiselt võitlust korruptsiooniga ning ulatuslikud reformid kriminaalmenetluse lihtsustamiseks on ikka veel parlamendis menetlemisel. Menetlemisel on ka mitu seadusandlikku ettepanekut ja muudatusettepanekut, mille eesmärk on tugevdada korruptsiooni ennetamise meetmeid, sealhulgas huvide konfliktide, lobitöö ja nn pöördukse efekti kohta. COVID-19 pandeemia suurendas märkimisväärselt ohtu, et korruptsioon ja korruptsiooniga seotud kuriteod imbuvad Itaalia seaduslikku majandustegevusse. Itaalial on kindel meediasektorit reguleeriv õigusraamistik ning sõltumatu, piisavate vahenditega ja tulemuslik meediat reguleeriv asutus. Itaalia kavandatud reform, mis puudutab laimamist käsitlevaid seadusi, on endiselt parlamendis menetlemisel ning jätkuvalt tekitab muret Itaalia meedia poliitiline sõltumatus, eriti audiovisuaalsektoris. Päästepaketid, mille valitsus koostas 2020. aastal COVID-19 pandeemia finantsmõju tasakaalustamiseks, sisaldasid mõningasi meedia jaoks mõeldud meetmeid. Endiselt valmistavad muret ajakirjanike sage füüsiline ründamine ja surmaga ähvardamine ning muus vormis hirmutamine. Mis puudutab kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi, siis COVID-19 pandeemiaga seotud eriolukorra režiim kehtib edasi, kuid valitsus võtab vastu meetmeid, et piiranguid järk-järgult vähendada. Arutluse all on uus ettepanek, et tugevdada parlamendi rolli eriolukorra ajal. Avalike konsultatsioonide pidamine ja regulatiivse mõju järelhindamine on veidi paranenud, kuid need ei toimu ikka veel süstemaatiliselt. Parlament vaatab praegu läbi seaduseelnõud, millega luuakse sõltumatu inimõiguste asutus. Mõningatest edusammudest on teatatud rändajatega tegelevaid kodanikuühiskonna organisatsioone käsitlevate õigusaktide puhul, näiteks sätetest, millega reguleeritakse merel otsingu- ja päästeoperatsioone tegevate kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevust, kuid mured ELi üldises kontekstis, kus rände haldamine on keeruline, püsivad.





I.Kohtusüsteem

Kohtusüsteemi ülesehitus on kindlaks määratud põhiseaduses, kus on sätestatud kohtusüsteemi sõltumatus ja autonoomia. Konstitutsioonikohus teeb otsuseid vaidlustes, mis on seotud seaduste põhiseaduslikkusega. Kolmeastmeliste üldkohtute pädevusse kuuluvad tsiviil- ja kriminaalasjad. Esimene kohtuaste koosneb rahukohtunikest, üldkohtutest ja alaealiste asjade kohtutest. Teise kohtuastme moodustavad apellatsioonikohtud ja kolmanda kassatsioonikohus. Halduskohtud on korraldatud esimese astme kohtutena ja teise astme kohtutena. Majanduskontrolli teostab kontrollikoda (millel on maakondlik ja üleriigiline koda). Maksuasjades on esimeses ja teises astmes vastutavateks kohtuteks maksukohtud ning kõrgeimas astmes kassatsioonikohus. Prokuratuuri ülesehitus peegeldab kohtute ülesehitust. Itaalia osaleb Euroopa Prokuratuuris. Vastavalt kohtuvõimu ühtsuse põhimõttele on nii üldkohtunikel kui ka prokuröridel kohtuniku staatus, neil on ühtne teenistuskäigu ülesehitus ning nad alluvad kõrgemale kohtute haldamise nõukojale (Consiglio Superiore della Magistratura). Halduskohtutel, kontrollikodadel ja maksukohtutel on eraldi omavalitsuslikud organid. Riiklik advokatuur on seaduse alusel asutatud sõltumatu omavalitsuslik organ.

Sõltumatus

Itaalias on kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase jätkuvalt madal. Hoolimata väikesest paranemisest võrreldes möödunud aastaga, peab vaid 34 % üldsusest kohtusüsteemi sõltumatust võrdlemisi või väga suureks. Ettevõtjate hinnangul on sõltumatuse tase taas langenud, mis kinnitab kahe viimase aasta langussuundumust, ning praegu peab vaid 29 % ettevõtjatest kohtusüsteemi sõltumatust suureks või väga suureks . Kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase on püsinud viimasel viiel aastal püsivalt madal.

Seaduseelnõu, mis käsitleb kõrgema kohtute haldamise nõukoja ees seisvaid probleeme, sealhulgas nõukoja liikmete valimise viisi, on ikka veel parlamendis arutluse all. Kõrgemal kohtute haldamise nõukojal on tulnud silmitsi seista mitme probleemiga, mis on seotud nõukoja liikmete esinduslikkusega ja nõukojas rakendatava kõrgete kohtuametnike ametisse nimetamise korra läbipaistvusega . 2020. aasta augustis valitsuse esitatud seaduseelnõu eesmärk on tagada nõukoja liikmete sõltumatus kutseliitudest, muu hulgas muutes nõukoja liikmete valimise eeskirju ning suurendades nõukoja liikmete mitmekesisust piirkondliku päritolu ja soolise võrdõiguslikkuse vaatenurgast. Peale selle püütakse seaduseelnõuga tõmmata selgem joon kohtulike ja poliitiliste ülesannete vahele. Kõrgem kohtute haldamise nõukoda esitas 2021. aasta aprillis seaduseelnõu kohta mitu arvamust, kus ta juhtis tähelepanu positiivsetele elementidele (nt kohtubüroode, sh prokuratuuri korraldus ning kõrgetele ametikohtadele nimetamise korra ja kohtunike kutsetegevuse hindamise korra teatavate eeskirjade suurem läbipaistvus ). Nõukoda väljendas ka mõningast muret, eelkõige seoses valimissüsteemiga, tuues välja vähemuste tõrjumise ohu, justiitsministeeriumi kaalutlusõiguse valijameeste kogude moodustamisel enne valimisi ja mitmekesisuse võimaliku vähenemise kohtunikest liikmete seas. Distsiplinaarkorra puhul juhtis nõukoda tähelepanu uute distsiplinaarsüütegude ebamäärasuse ohule. 26. märtsil 2021 võttis GRECO vastu oma teise vastavusaruande, milles analüüsitakse kohtunike otsest osalemist poliitilises elus. Hoolimata seaduseelnõuga saavutatud edusammudest leiti, et soovitus on täidetud vaid osaliselt, kuna seaduseelnõu tuleb alles vastu võtta. 2021. aasta märtsis esitas justiitsminister parlamendile uued õigusemõistmisealased poliitilised suunised , . Oluline on, et nende reformide elluviimisel võetaks arvesse Euroopa Nõukogu soovitusi, mis käsitlevad kohtute haldamise nõukoda, sealhulgas selle liikmete valimist, ning kohtunike staatust, karjääri, vastutust ja distsiplinaarkorda . Itaalia teeb ses suhtes Euroopa Nõukoguga koostööd.

Võetud on lisameetmeid, et lahendada usaldusväärsusega seotud probleeme . Kõrgem kohtute haldamise nõukoda on jätkanud selliste eeskirjade kehtestamist, mille eesmärk on edendada läbipaistvust ja teenetepõhist ametisse nimetamist kõrgete ametikohtade puhul . Et kohtusüsteemi sõltumatust veelgi suurendada, võttis nõukoda lisaks meetmeid, et kehtestada kohtunike jaoks vara avalikustamist ja süstemaatilist kontrolli käsitlevad üksikasjalikud sätted. GRECO on need sätted heaks kiitnud . Nõukoda on algatanud ka mitu distsiplinaarmenetlust ning võtab tulevast kutsetegevuse hindamist ja juhtivatele ametikohtadele nimetamist silmas pidades arvesse 2020. aastal kriminaalmenetluse käigus ilmnenud usaldusväärsusprobleeme, mis tõid kaasa viie nõukoja liikme tagasiastumise. Peale selle on riiklik kohtunike ühing hakanud rakendama oma liikmete suhtes kohtunike eetikakoodeksi rikkumise korral distsiplinaarkaristusi.

Kvaliteet

Suurendatakse inimressursse – kavas on värvata juurde nii kohtu- kui ka haldustöötajaid. Pärast kõrgema kohtute haldamise nõukoja arvamust tekitas justiitsministeerium 2020. aasta septembris juurde 600 kohtuniku ametikohta kõrgeimatesse kohtutesse ja prokuratuuri (70), esimese ja teise astme kohtutesse (422) ning paindlike üksuste rakkerühma (176). 2021. aasta märtsis alustasid uued töötajad (285 kohtunikku) oma praktikat. COVID-19 pandeemia tõttu konkursid peatati, kuid nüüd jätkatakse nendega . 2020. ja 2021. aastal on värvatud digimenetlust kasutades üle 2 000 haldustöötaja . Pärast õigusriigi olukorda käsitlevat 2020. aasta aruannet, milles nimetati inimressursside nappust Itaalias eriliseks probleemiks, mis mõjutab kohtusüsteemi tõhusust, on valitsus kavandanud erakorralised meetmed, et tugevdada kohtuametit, kus haldus- ja kohtutöötajad teevad koostööd ja tegutsevad koostoimes läbivaadatud organisatsiooniliste moodulite kaudu . Nende meetmete kohaselt on kavas võtta kolmeaastase tähtajalise lepinguga tööle umbes16 500 õigus-, majandus- ja ettevõtlus- ning politoloogiateaduskonna lõpetanut, et pakkuda kohtunikele tehnilist tuge, samuti 1 600 noort kõrgkooli lõpetanut ning 750 erikeskhariduse ja 3 000 üldkeskhariduse omandanut, et toetada kohtunikke ja jälgida justiitsministeeriumi projekte, nagu menetluste digiteerimine ja reformid. Osa neist uutest töötajatest määratakse kassatsioonikohtusse, et korraldada ümber tsiviilasju menetlevad kojad, sealhulgas need, mis tegelevad maksuasjadega. Halduskohtutes on endiselt suur arv täitmata ametikohti, eriti esimese astme kohtunike omi. 2021. aasta veebruaris avaldati siiski uus menetlus 40 kohtuniku värbamiseks (hiljem laiendati 60 kohtunikule) ja kavas on luua juurde 130 haldustöötaja ametikohta. Halduskohtutesse kavatsetakse värvata uusi töötajaid ka selleks, et tugevdada kohtubüroosid, edendada digiteerimist ja jälgida projektide elluviimist. Kohtuasjade kuhjumise vähendamiseks ja menetluste kestuse lühendamiseks võetavate uute meetmete eesmärk on täita ammune riigipõhine soovitus kohtusüsteemi tõhususe kohta .

Kohtusüsteemi digiteerimine paraneb tsiviil- ja halduskohtutes pidevalt, kuid kriminaalõiguse valdkonnas esineb endiselt probleeme . Menetluste digiteerimine on esimese ja teise astme tsiviilkohtutes lõpule viidud ning sellega on alustanud ka kassatsioonikohus (tsiviilosakond) ja rahukohtunikud . Areng on olnud tagasihoidlikum kriminaalmenetluste puhul, mille digiteerimine peaks algama 2021. aasta mai lõpuks. Esimese sammuna on kavas digiteerida register, mida kasutatakse telefonikõnede pealtkuulamise menetluse jaoks. Halduskohtutes tehti COVID-19 pandeemia ajal täiendavaid edusamme digiteeritud haldusmenetluse rakendamisel, korraldades kaugistungeid . Lisaks kassatsioonikohtu otsustele tsiviil- ja kriminaalasjades tehakse veebis tasapisi kättesaadavaks esimese ja teise astme kohtute otsused; 2023. aastaks on kavas lõpule viia veebipõhise juurdepääsu andmine vaid tsiviilasjades tehtud otsustele . Peale selle tehakse digitaalseid täiustusi, et edendada kohtubüroode pakutavaid veebipõhiseid teenuseid, ajakohastades e-teenuste portaali, tähitud e-kirja registreid ja e-makseid, ning parandada juurdepääsu mõnele teenusele avaliku digitaalse identiteedi süsteemi (SPID), riikliku teenustekaardi ja elektroonilise ID-kaardi kaudu. COVID-19 pandeemia ajal toimunud kaugtöö kiirendas kaugjuurdepääsu võimaldamist mõnele registrile (tsiviilvaidlused, hagita menetlused ja töövaidlused esimeses ja teises kohtuastmes). Peale selle on kavandatud piisav koolitus, et arendada juhtivtöötajate ning digiteerimise toetamiseks ja kuhjunud kohtuasjade hulga vähendamiseks palgatud alaliste ja ajutiste töötajate IT-oskusi . Mis puudutab tsiviilmenetluse seaduse eelnõud, siis valitsus on välja töötanud eelnõu muudatused, et lahendada tõhususega seotud probleeme, sealhulgas suurendada kohtusüsteemi digiteerimise taset; eelnõu valmimise järel edastatakse see parlamendile.

Maksukohtute reform on endiselt pooleli. Justiitsministeeriumi ning majandus- ja rahandusministeeriumi loodud eksperdikomisjon peaks lõpetama 30. juuniks 2021 töö, mida ta teeb esimese ja teise astme maksukohtute reformi ettevalmistamiseks . Reformi eesmärk on muu hulgas vähendada kassatsioonikohtusse sissetulevate kohtuasjade suurt arvu. Peale selle võttis maksukohtute esimeeste nõukogu GRECO soovituse täitmiseks mitmeid ennetus-, järelevalve- ja jõustamismeetmeid, et edendada maksukohtute liikmete professionaalsust ja usaldusväärsust, samuti nende koolitamist ja nende tegevuse edasist digiteerimist.

Seadusesse on kavas lisada olemasolevad standardid, et parandada kohtuotsuste kvaliteeti. Nagu on märgitud õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes, on kohtuotsuste selguse ja sisukuse suurendamiseks mõeldud standardid praegu sätestatud kõrgema kohtute haldamise nõukoja ja riikliku advokatuuri vahelises vastastikuse mõistmise memorandumis. Valitsus on koostanud muudatusettepanekud, et lisada need standardid tsiviilmenetlust käsitlevatesse seaduseelnõudesse.