Brüssel 15.12.2004

KOM(2004) 803 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Euroopa Liidu ning Põhja-Ameerika, Kaug-Ida ja Okeaania industriaalmaade vahelisi koostöö- ja kaubandussuhteid edendavate projektide rakendamist käsitleva määruse (EÜ) nr 382/2001 rakendamise kohta

SISSEJUHATUS

Nõukogu 28. veebruari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 382/2001 (edaspidi „määrus“) on õiguslik raamistik, mis võimaldab arendada koostööd ja tugevdada kaubandussuhteid Euroopa Liidu ja järgmiste riikide vahel: Ameerika Ühendriigid, Kanada, Jaapan, Korea vabariik, Austraalia ja Uus-Meremaa.

Ühenduse tegevus on seega jagatud kaheks põhivaldkonnaks:

- Koostöösuhted hõlmavad iga nimetatud riigi puhul suurt hulka valdkondi (haridus, teave, kultuuri- ja akadeemilised sidemed, keskkond, transport, energia, toll, teadus ja tehnika, jne). Nende üldiseks eesmärgiks on aidata kaasa soodsa kliima loomisele liidu ja partnerriikide vaheliste suhete tugevdamisel ja arendamisel, pidades silmas eesmärke, mis on seatud mitmesugustes Euroopa Liidu ja partnerriikide suhteid reguleerivates kahepoolsetes lepetes (koostöölepingud, poliitilised ühisdeklaratsioonid, tegevuskavad, jne).

- Kaubandussuhete arendamine puudutab üksnes Jaapanit ja Koread. Selle eesmärgiks on täiendada liikmesriikide algatust ning soodustada Euroopa ettevõtete tegutsemist Jaapani ja Korea turgudel ning eksporti nendesse riikidesse.

Määrus jõustus märtsis 2001 ning kehtib kuni 2005. aasta lõpuni. Käesoleva aruanne annab ülevaate määruse rakendamise tulemustest aastatel 2001-2003.

ÜLEVAADE

Eelarvepädeva asutuse kulukohustuste assigneeringud eelarvereal „Koostöö kolmandate industriaalmaadega“ olid aastatel 2001-2003 järgmised:

€

+++++ TABLE +++++

Määruse vastuvõtmine võimaldas kaasata kaubandussuhete arendamise programme ja terve hulga mitmesuguseid koostööprojekte industriaalmaadega, enamasti konkreetse õigusliku aluseta pilootprojektide kujul. Koostööprojektide ja kaubandussuhete edendamise vahekord (ligikaudu ¼ / ¾) peegeldab suures osas üldist olukorda enne aastat 2001.

Jaotus eelarveaastate lõikes oli järgmine (€):

+++++ TABLE +++++

Koostöö vallas seisneb ühenduse tegevus põhiliselt toetustes, mida antakse üksikprojektidele, mille on ette pannud ja välja arendanud ning mida kaasrahastavad (komisjoni välja töötatud tingimuste alusel) partnerriikide või liidu organisatsioonid ja institutsioonid asjaosaliste (toetusesaajad ja komisjon) ning partnerite (kolmandad riigid ja Euroopa Liit) vastastikustes huvides. Kaubandussuhete edendamise vallas tegutseb komisjon peamiselt integreeritud programmide kaudu, mille mitmesuguseid aspekte komisjon korraldab ja koordineerib teenuseosutajate abiga. Integreeritud programmides võivad osaleda Euroopa ettevõtted ja ettevõtete esindajad, kes vastavad teatud sobivus- ja valikukriteeriumidele.

KAUBANDUSSUHETE EDENDAMINE

Määruses nähakse ette, et komisjon tagab kampaania „Aken jaapanisse“ (edaspidi Gateway to Japan ) rahastamise ning jätkab „Ettevõtjate koolitusprogrammide“ (edaspidi EKP) rahastamist.

Kampaania Gateway to Japan

Gateway to Japan teise kampaania lõpetamine

Gateway to Japan toetab otseselt Euroopa väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKE), valmistades ette nende sisenemist või tugevdades nende positsiooni Jaapani turul. Teine, kümnele majandussektorile suunatud kampaania hõlmas ajavahemikku 1997–2001. Viimasel aastal, mida rahastati eelarveaasta 2001 eelarvest 2,2 miljoni euro suuruses summas, korraldati 6 ärivisiiti, mille tulemused on järgmised:

+++++ TABLE +++++

Gateway to Japan kolmanda kampaania alustamine

Gateway to Japan kolmanda kampaania rakendamine hõlmab ajavahemikku 2002–2006 ning moodustab 4 aastast kaubandusvisiitide tsüklit 8 sektoris[1]. Eesmärgiks on viia Jaapani turule kokku umbes 880 Euroopa VKEd.

Kampaania maksimaalne eelarve (välja arvatud laienemise mõju) on ligikaudu 14,2 miljonit eurot, mis jaguneb mitme eelarveaasta peale. Summa kujunes pakkumiskonkursside tulemuste põhjal, mis korraldati kampaania rakendamisel kasutatavate teenusepakkujate leidmiseks Euroopas (programmi tutvustamine liikmesriikides ning osalevate ettevõtete leidmine ja ettevalmistamine) ning Jaapanis (visiitide logistika ja avalikkussuhted Jaapanis). Eelarveaastateks 2002 ja 2003 ette nähtud vahendid võimaldavad korraldada 19 kaubandusvisiiti:

+++++ TABLE +++++

Välja valiti 200 VKEd (380 kandidaadi seast) ning need osalesid ühel aastatel 2002/2003 toimunud kaheksast visiidist, millest võttis osa 1 634 potentsiaalset Jaapani partnerit. Iga visiidi järel hinnatakse Euroopa osalejate rahulolu: 86% osalejatest olid rahul või väga rahul, üle 85% loodab, et nende eksport Jaapanisse kasvab, ning 45% kavandavad täiendavaid investeeringuid tänu Gateway visiitide tulemusel sõlmitud lepingutele.

+++++ TABLE +++++

Osaluse suhtes tuleb märkida, et ETP 21 raames valiti 89 kandidaadi seast välja 43 ettevõtjat, ETP 22 raames 78 kandidaadi seast 38 ettevõtjat ning ETP 23 raames 82 kandidaadi seast 37 ettevõtjat. Esindatud oli 15 liikmesriigist 14.

2003. aastal läbi viidud uurimus, mis hõlmas kõiki ETPs programmi algusest peale osalenud ettevõtjaid (neid on kokku ligi 850), tõi esile programmi pikaajalisse positiivse mõju osalejate karjäärile, isiklikule arengule, ametialastele oskustele ja toimetulemisele Jaapani ning üldisemalt Aasia turgudel.

ETP Korea

ETP Korea põhineb programmi ETP Jaapan eeskujul ning see sai alguse aastal 2001. Ühtsuse tagamiseks korraldatakse programmi tutvustamist ning kandidaatide leidmist ja valimist koostöös programmiga ETP Jaapan. Pedagoogilised osad korraldatakse aga eraldi ning aastatel 2001–2003 oli programmi eelarve järgmine:

+++++ TABLE +++++

ETP 1 raames valiti 18 kandidaadi seast välja 11. ETP 2 puhul valiti 19 kandidaadi seast 10.

KOOSTÖÖ

Mis puutub koostöösse partnerriikidega, siis on komisjon püüdnud keskendada ühenduse toetuse piiratud hulgale valdkondadele ja eesmärkidele, mis võiksid anda maksimaalseid tulemusi.

Üks põhilisi prioriteete on edendada Euroopa Liidu alaste teadmiste levitamist ja tugevdada liidu kohalolekut partnerriikides ning tutvustada Euroopa Liitu ning selle ja partnerriikide vahelisi kahepoolseid suhteid.

Selles kontekstis on määrusega hõlmatavate partnerriikidega tehtava koostöö vallas enim tähelepanu pööratud parterriikides asuvate Euroopa keskuste võrgustiku tugevdamisele ja laiendamisele. Seda peamist projekti täiendavad teised väiksema ulatusega projektid.

Euroopa keskused

Eksperimendi korras loodi Ameerika Ühendriikidesse Euroopa keskused ( EU Centres ) aastal 1998. Nüüdseks on keskused Ameerika Ühendriikides kindlalt paigas ja aastatel 2001–2003 on neid asutatud ka Kanadas, Austraalias, Uus-Meremaal ning viimaks ka Jaapanis. Kõik Euroopa keskused tegutsevad partnerriikide tähtsamate ülikoolide juures ning partnerriigid kaasrahastavad nende tegevust. Keskuste eesmärgiks on tõsta teadlikkust Euroopa Liidust, selle institutsioonidest, ajaloost ja poliitikast partnerriikides järgmiste tegevuste kaudu:

- Euroopa Liiduga seotud õppetegevuse algatamine ja arendamine ning selleteemalise uurimistegevuse toetamine;

- Euroopa Liidu teemaliste seminaride, konverentside ja muude ürituste korraldamine ning teabevahendite arendamine;

- akadeemilise vahetuse arendamine.

Programmi raames on välja töötatud 250 uut Euroopa küsimusi käsitlevat õppemoodulit ja loengukursust. Samuti on selle algatuse toel avaldatud 1700 teadustööd ja kaitstud üle 450 doktoritöö. Hinnanguliselt on üle 42 000 magistriõppe tudengi saanud tänu Euroopa keskustele täiendada oma teadmisi Euroopa Liidu kohta.

Ühenduse toetusi on eraldatud 15 keskusele Ameerika Ühendriikides, 5 keskusele Kanadas, 1 keskusele Austraalias, 1 keskusele Uus-Meremaal ja 1 keskusele Jaapanis. Programmi eelarvemaht on näidatud järgnevas tabelis.

€

+++++ TABLE +++++

Muud koostööprojektid

Aastatel 2001–2003 on ühendus vastavalt koostööprioriteetidele või poliitilistele kokkulepetele partnerriikidega toetanud ka teisi koostööprojekte. Neist märkimisväärsemad seonduvad järgmiste valdkondadega:

- avaliku diplomaatiaga seotud tegevuse (poliitika-alane uurimistegevus ja prognoosimine, konverentsid, sümpoosiumid, jne) ning ELi ja partnerriikide (tarbijaühenduste, ametiühingute, tööandjate ja töövõtjate, äriringkondade, jne) vahelise dialoogi toetamine;

- isiklike sidemete arendamine, näiteks kõrghariduse alane koostöö Austraalia ja Uus-Meremaaga.

Lisaks hõlmab ühenduse tegevus mitmeid väiksemaid projekte, mis tulenevad konkreetsematest prioriteetidest (nt euroga seotud teavituskampaania, laienemise teemalised seminarid, jne). Projektide eelarvemaht aastatel 2001–2003 on näidatud järgnevas tabelis.

+++++ TABLE +++++

Ülevaade eelarveliste vahendite kasutamisest aastatel 2001–2003

+++++ TABLE +++++

TEGEVUSE HINDAMINE

Aastal 2004 viidi läbi tegevuse hindamine (milles keskenduti Euroopa keskustele, ETPle ja programmile Gateway to Japan , mis moodustavad kokku üle 90% ühenduse rahastamisest). Hindamise peamised järeldused on järgmised:

- Euroopa keskused Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Austraalias ja Uus-Meremaal:

- Euroopa keskuste programm areneb rahuldavalt ja selle investeeringutasuvus on kõrge;

- programmi tuleks jätkata ning võimaluse korral tuleks Euroopa keskusi luua ka teistes riikides ja piirkondades;

- Executive Training Programme ja Gateway to Japan :

- mõlemad programmid on vastavuses eesmärgiga suurendada Euroopa eksporti Jaapanisse ja Koreasse ning nende tõhusust peetakse üldjoontes rahuldavaks;

- Jaapani ja Korea turgudel valitsevad tingimused ja tavad on muutunud, kuid Euroopa ettevõtted vajavad seal tegutsemiseks endiselt spetsiifilist tuge;

- ühenduse programmid täiendavad liikmesriikide algatusi ning Euroopa Liidu laienemine pakub nimetatud kahe programmi arendamiseks uusi võimalusi;

- mõlemat programmi peetakse asjakohaseks ja neid tuleks jätkata.

Komisjon on hakanud rakendama hindamisest tulenevaid soovitusi seoses asjakohaste programmide ja algatuste jätkamise ja arendamisega.

[1] Tervisekaitse (HC), keskkonnatehnoloogia (ET), side- ja infotehnoloogia (ICT), sisekujundus (INT), vabaõhutegevus (OUT), ehitusmaterjalid (CM), toidukaubad ja joogid (F&D) ning noorte moeloojate looming (YFD).