SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käibemaks on Euroopa kõige pikaajalisem tarbimismaks. 1967. aastal otsustati kasutusele võtta lõplik käibemaksusüsteem, mis toimiks kogu Euroopa Ühenduses samamoodi nagu ühes riigis, ilma et oleks kokku lepitud konkreetsetes käibemaksumäärasid käsitlevates eeskirjades, v. a hariliku käibemaksumäära kohaldamine, kehtestamata seejuures minimaalset ega maksimaalset käibemaksumäära. Kuna liikmesriikidevahelised maksupiirid 1992. aasta lõpuks kaotati, oli vaja kaubavahetuse maksustamise viisid ühenduses uuesti läbi vaadata. Eesmärk oli kaupade maksustamine lähteriigis, mis kajastab täiuslikult tõelise siseturu olemust. Kuna poliitilised ja tehnilised tingimused ei olnud sellise süsteemi kasutuselevõtuks küpsed, võeti vastu käibemaksu üleminekukord. Üleminekusüsteemi kohaselt pidid käibemaksumäärasid käsitlevad eeskirjad võimaldama hoida pärast maksupiiride kaotamist ära piiriülese ostmise ja kauplemise korral tekkida võivaid moonutusi. 1992. aasta oktoobris kiitis nõukogu heaks eeskirjad, millega piiratakse liikmesriikide otsustusõigust käibemaksumäärade kehtestamisel. Liikmesriigid olid kohustatud kohaldama minimaalset 15-protsendilist harilikku käibemaksumäära kuni 31. detsembrini 1996.

Minimaalse 15-protsendilise hariliku käibemaksumäära kehtivust on sellest ajast pikendatud kuus korda. Praegu on nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (edaspidi „käibemaksudirektiiv”) artikliga 97 ette nähtud, et alates 1. jaanuarist 2016 kuni 31. detsembrini 2017 ei või harilik maksumäär olla madalam kui 15 %.

Käibemaksu 2016. aasta tegevuskavas tegi komisjon ettepaneku asendada praegune liikmesriikidevahelise kaubanduse maksustamise üleminekukord lõpliku korraga, mis põhineb kaupade sihtliikmesriigis maksustamise põhimõttel, et luua tugev ühtne Euroopa käibemaksuala. 2010. aastast hakati ka teenuste maksustamisel järk-järgult üle minema sihtliikmesriigis maksustamisele. Otsus tehti 2008. aastal, mil nõukogu võttis vastu ettepaneku eesmärgiga hoida ära konkurentsimoonutusi erinevaid käibemaksumäärasid kohaldavate liikmesriikide vahel.

4. oktoobril 2017 võttis komisjon vastu esimese ettepaneku liikmesriikidevahelise kaubanduse maksustamise lõpliku süsteemi kasutuselevõtu kohta ja tõi käibemaksu tegevuskava järelmeetmetes välja selle süsteemi rakendamise järjestikused etapid ja alaetapid. Komisjon teatas ka ettepanekust käibemaksumäärade reformi kohta, mis oleks kooskõlas sihtliikmesriigi põhimõttel põhineva lõpliku korraga, mis asendab järk-järgult praegu kehtiva üleminekukorra.

Kuigi lõplik käibemaksusüsteem, mille alus on kauba ja teenuste sihtliikmesriigis maksustamise põhimõte, võimaldaks liikmesriikidele suuremat paindlikkust käibemaksumäärade kehtestamisel, tuleks lõplikus käibemaksusüsteemis minimaalne harilik käibemaksumäär säilitada ja seeläbi püsivaks muuta.

Võttes arvesse, et praegu kohaldavad kõik liikmesriigid vähemalt 17-protsendilist harilikku maksumäära, on kehtiv 15-protsendilist harilikku maksumäära ette nägev kord endiselt asjakohane. Sellega rakendataks kokkulepitud piirmäära, mis tagab siseturu nõuetekohase toimimise, jättes samas liikmesriikidele võimaluse olla hariliku käibemaksumäära kehtestamisel paindlik.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Kuna ettepanekuga pikendatakse praegu jõus oleva ajutise sätte (käibemaksudirektiivi artikkel 97) kehtivust, on ettepanek kooskõlas kehtivate õigusaktidega.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Ei ole asjakohane.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Direktiiviga muudetakse käibemaksudirektiivi. Direktiivi õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artikkel 113. Selles artiklis on sätestatud, et nõukogu, kes teeb otsuse ühehäälselt seadusandliku erimenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ning majandus- ja sotsiaalkomiteega, võtab vastu sätted ühtlustamaks liikmesriikide eeskirju kaudse maksustamise valdkonnas.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)