Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 288/07)

Teade avaldatakse kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikega 5

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„BARDOLINO“

PDO-IT-A0436-AM03

Teate esitamise kuupäev: 26. aprill 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJENDUSED

1. Nimetus ja veinid

KIRJELDUS:

a) nüüd on lisatud järgmised alampiirkonnad: Montebaldo, La Rocca ja Sommacampagna. Nende alampiirkondade eeskirjad on sätestatud tootespetsifikaadi lõpus olevas lisas 1, mis on selle lahutamatu osa.

PÕHJENDUSED:

a) selle muudatusega tuleb sellele traditsioonilisele tootele – peamiselt kohalikule turule ja Kesk-Euroopasse mõeldud jahedalt serveeritavad igapäevased kerged punased veinid – lisada kolm erilist ajaloolist alampiirkonda, mis suudavad toota elegantsemaid, peenemaid ja pikemaealisi veine, jäädes samal ajal truuks 1968. aastal esimesena kontrollitud päritolunimetusena (denominazione di origine controllata) tunnustatud nimetusele „Bardolino“ iseloomulikele stiilielementidele. Eesmärk on muuta kehtiva tootespetsifikaadi lähenemisviisi, mille puhul puudub eristamine. Niiviisi on võimalik saavutada kohaliku identiteedi omadusi paremini väljendavate ja pikema säilivusajaga veinide kuvand. Selle eesmärgi saab saavutada nende kolme alampiirkonna veinide ajalooliselt tuntud omaduste täieliku ärakasutamise, uute elegantsematest ja pikemaealistest punastest veinidest huvitatud sihtturgude vallutamise ning seeläbi hindade tõstmise võimaldamise teel. Tootespetsifikaadis: see muudatus puudutab artiklit 1 ja lisa 1. Koonddokumendis: see muudatus hõlmab punktidesse „Veini(de) kirjeldus“, „Veinivalmistustavad“ ja „Seos geograafilise piirkonnaga“ alampiirkondadele viidete lisamist.

2. Sordisegu

KIRJELDUS:

a) Corvina’ viinamarjade osakaalu ülempiir sordisegus ulatub nüüd 80 %-lt 95 %-ni ning ’Rondinella’ viinamarjade alampiir moodustab nüüd 10 % asemel 5 %.

PÕHJENDUSED:

a) Corvina’ ülempiiri tõstmine 95 %-ni võimaldab seda sorti paremini kasutada piirkondades, mis on selle kasvatamiseks eriti sobilikud. Eriti kehtib see alampiirkondade kohta: viinapuude kasvukeskkondade kaardistamise uuringu tulemustest nähtub, et üldiselt tagab see viinamarjasort tänu ’Corvina’ kohanemisvõimele parima kvaliteedi, kindlustades samal ajal veinide iseloomulike tunnuste täieliku säilimise. Sel viisil üles ehitatud muudatusettepaneku, mille eesmärk vastavalt eespool toodule on nimetuse „Bardolino“ kasvukeskkonna omaduste parandamine, põhjus on see, et kui tingimused on õiged – st järgides viinapuude kasvukeskkondade kaardistamise uuringus toodud juhiseid –, on vein „Bardolino“ kahe kohaliku sordi ’Corvina’ (Corvinone) ja ’Rondinella’ segu. Teise võimalusena, olukordades, kus see tundub vajalikum või sobivam, ning alati selleks, et võimaldada kasvukeskkonnale omastel tunnustel silma paista, võib seda segu selle piirkonna traditsioonilise tava kohaselt täiendada väga laia sortide valikuga. Selleks et sort ’Corvina’ saaks moodustada segus kuni 95 %, tuleb ’Rondinella’ alampiiri vähendada 5 %-ni. Tootespetsifikaadis: see muudatus puudutab artiklit 2.

3. Kasvupiirkond

KIRJELDUS:

Montebaldo, La Rocca ja Sommacampagna alampiirkonna veinide valmistamiseks kasutatavate viinamarjade jaoks on paika pandud kasvupiirkonnad.

PÕHJENDUSED:

viinapuude kasvukeskkondade kaardistamisuuringu tulemuste abil on paika pandud ajalooliste ja agronoomiliste tegurite põhjal kõigi kolme alampiirkonna – Montebaldo, La Rocca ja Sommacampagna – halduspiirid.

Tootespetsifikaadis: see muudatus puudutab artiklit 1 ja lisa 1.

4. Viinamarjakasvatuse eeskirjad

KIRJELDUS:

a) võrakujundust käsitlevaid eeskirju on muudetud;

b) saagikust hektari kohta on vähendatud 12 tonnini;

c) on lisatud neli lõiku, milles on sätestatud, et kaitseühenduse nõudmisel ja pärast kaubandusorganisatsioonidega konsulteerimist tohivad piirkondlikud ametiasutused: langetada otsuseid viinamarjade sihtkohtade, kasutusotstarvete ja kasutatavate viinamarjade hektarisaagi ülempiiri kohta; vähendada lubatud viinamarjasaagikust ja veini ekstraheerimise määra ning suurendada kuni 20 % maksimaalset saagikust hektari kohta ületava liigse saagi ladustamist tulevikus kasutamiseks.

PÕHJENDUSED:

a) see muudatus võimaldab kasutada kaldkatusega lehtlat (pergola) lisaks ühepoolsele lehtlale (tuntud kui pergoletta). Samuti võimaldavad piirkonna mullastik ja kliima selle Garda järve piirkonnale iseloomuliku võrakujundusega saada – tootespetsifikaadi piires – kvaliteetseid viinamarju ja saavutada ühtlast valmimist;

b) viimase viie aasta jooksul on kontrollitud päritolunimetuse „Bardolino“ kaitseühendus rakendanud turu reguleerimise poliitikat, et stabiliseerida hindu ja vältida nende järsku langust. Kui Veneto maakonna ametiasutused konsulteerisid kontrollitud päritolunimetuse „Bardolino“ 2016. aasta saagikoristuse saagi piiramise meetmete vastuvõtmise ettevalmistamisel kaubandusorganisatsioonidega (viies järjestikune aasta, kui selliseid meetmeid on võetud), ärgitasid kõnealused organisatsioonid tungivalt võtma asjakohasemaid meetmeid tootespetsifikaadi muutmise kujul. Sellele kaubandusorganisatsioonidega konsulteerimisele viidatakse nende meetmete vastuvõtmise dekreedis, mille Veneto maakonna ametiasutused andsid välja 8. septembril 2016. Seega vastab kõnealune ettepanek vähendada saagikuse piirnormi hektari kohta 13 tonnilt 12 tonnile tööstuse, sektori kaubandusorganisatsioonide ja Veneto maakonna ametiasutuste nõudmistele. Hektarisaaki tuleb selle veini nimetusega seotud majandusliku väärtuse ja kvaliteedi suurendamiseks vähendada. Igal juhul viiakse selle muudatuse alusel tootmine vastavusse sellega, kuidas viinamarjaistandusi praegu juhitakse, kuna vana istutussüsteem on asendatud täielikult ridade kasutamisega. Analüüsist ilmneb, et viimase viie aasta jooksul villitud veini maht on jäänud enam-vähem stabiilseks ja et turg suudab vastu võtta ainult osa toodetud veinist, st et üksnes väike osa veinist müüakse hinnaga, mis veinivalmistajatele tõenäoliselt kasumit toob ja aitab kujundada nende veinide kvaliteedi mainet riigi ja rahvusvahelistel turgudel. Tööstus on otsustanud seetõttu üldiselt vähendada kontrollitud päritolunimetusega veinide „Bardolino“ kogust;

c) nüüdsest sisaldab tekst hulka teatavatel eritingimustel kohaldatavaid viinamarjakasvatuse eeskirju. Tootespetsifikaadis: see muudatus puudutab artiklit 4. Koonddokumendis: see muudatus hõlmab jaotise „Veinivalmistustavad“ osa „Maksimaalne saagikus“.

5. Veinivalmistamise eeskirjad

KIRJELDUS:

a) vahuveinid („Bardolino“Chiaretto Spumante) ei piirdu enam kõnealuse tootetüübi kategooriatega „brut“, „extra dry“ ja „dry“;

b) piirkonda, kus peab toimuma baasveini muutmine vahuveiniks („Bardolino“Chiaretto Spumante valmistamiseks), on muudetud;

c) et vein saaks kasutada nimetust „Bardolino“Novello, on süsihappegaasi keskkonnas leotamise nõuet suurendatud 85 % viinamarjadelt 100 % viinamarjadele;

d) erinevast aastakäigust pärinevate veinide segamine on nüüd lubatud veinide puhul, mis on saadud alates kaks aastat vahetult enne ja üks aasta vahetult pärast seda aastakäiku, mil vein sertifitseeritakse;

e) tootespetsifikaadi kohaselt võib nüüd veinid „Bardolino“ ja „Bardolino“Classico tuua turule selle aasta 15. jaanuarist, mil nende valmistamiseks kasutatud viinamarjad korjati;

f) on lisatud kolm lõiku, milles on sätestatud, et kaitseühenduse nõudmisel ja pärast kaubandusorganisatsioonidega konsulteerimist tohivad piirkondlikud ametiasutused kehtestada tootespetsifikaadis sätestatud piirmäärast väiksema sertifitseeritava veini koguse ülempiiri, st peatades sellise liigsetest viinamarjakogustest toodetud virde ja veini villimise, mida tohib kaitseühenduse nõudmisel sertifitseerida.

PÕHJENDUSED:

a) see muudatus võimaldab valmistada veini „Bardolino“Chiaretto Spumante ükskõik millises seadusega lubatud vahuveinikategooriates, v.a „sweet“ (magus), st et tootjad suudavad vastata eri tootetüüpide nõudlusele. Kuna „Bardolino“Chiaretto Spumante on roosa vahuvein, mida iseloomustab mahlasus, võivad erinevast aastakäigust pärinevad veinid olla vahuveini eri kategooriatele sobivamad;

b) baasveini muutmist vahuveiniks võib nüüd teha kõikjal Veneto maakonnas ning ka Mantua, Brescia ja Trento provintsides;

c) „Bardolino“Novello oli esimene Itaalia vino novello (nouveau ehk noor vein), mis sai kontrollitud päriolunimetuse staatuse (1987. aastal). Piirkonna viinamarjakasvatajad kasutavad selle veini valmistamisel ainult süsihappegaasi keskkonnas leotamist. Veini „Bardolino“Novello jaoks nõutavat süsihappegaasi keskkonnas leotamise osakaalu on suurendatud eesmärgiga parandada kvaliteeti;

d) erinevatest aastakäikudest pärinevate veinide segamiseks mõeldud veinide piiramine nendega, mis turustati kaks aastat vahetult enne ja üks aasta vahetult pärast aastakäigu turustamist, tagab, et kaitstud päritolunimetusega veinidel „Bardolino“ on alati selline värskus ja joodavus, mille poolest „Bardolino“ traditsiooniliselt tuntud on;

e) selle eeskirja kehtestamine, et veine „Bardolino“ ja „Bardolino“Classico ei või turustada enne 15. jaanuarit, on tingitud soovist parandada kvaliteeti ja turuväärtust;

f) tegemist on õigusakti kohandamisega. Tootespetsifikaadis: see muudatus puudutab artiklit 5. Koonddokumendis: see muudatus puudutab jaotise „Veinivalmistustavad“ osa „Veinivalmistuse eritavad“.

6. Tarbimisomadused

KIRJELDUS:

a) „Bardolino“Chiaretto ja „Bardolino“Chiaretto Classico värvuse kirjeldust on muudetud järgmiselt: „heleroosa, kaldudes oranži poole“;

b) „Bardolino“Chiaretto Spumante vahu kirjeldust on muudetud järgmiselt: „tihe ja kauapüsiv“;

c) „Bardolino“Chiaretto Spumante värvuse kirjeldust on muudetud järgmiselt: „heleroosa, kaldudes oranži poole“;

d) „Bardolino“Chiaretto Spumante lõhna kirjeldust on muudetud järgmiselt: „aromaatne ja puuviljane, kui on kasutatud vahuveini valmistamise autoklaavimeetodit; pudelis kääritamise peen bukett, kui on kasutatud traditsioonilist meetodit“;

e) „Bardolino“Chiaretto Spumante maitse kirjeldust on muudetud järgmiselt: „ilma lisatud suhkruteta („zero dosage“) kuni poolkuiv, värske, maitseküllane, kauakestev“.

PÕHJENDUSED:

a) muudatus tehti selleks, et tagada „Bardolino“Chiaretto värvuse täpne kirjeldus;

b) muudatus tehti selleks, et tagada vahu iseloomulike omaduste täpne kirjeldus;

c) muudatus tehti selleks, et tagada „Bardolino“Chiaretto Spumante värvuse täpne kirjeldus;

d) muudatus tehti selleks, et tagada „Bardolino“Chiaretto Spumante lõhna täpne kirjeldus iga kasutatud tootmismeetodi puhul;

e) muudatus tehti selleks, et tagada „Bardolino“Chiaretto Spumante maitse täpne kirjeldus viitega suhkrusisaldusele. Tootespetsifikaadis: see muudatus puudutab artiklit 6. Koonddokumendis: see muudatus hõlmab jaotist „Veini(de) kirjeldus“.

7. Märgistus, nimetus ja esitlusviis

KIRJELDUS:

a) nüüd võib nimetust „Chiaretto di Bardolino“ kasutada Chiaretto tüübi etiketil.

PÕHJENDUSED:

Traditsiooniliselt kasutatakse kohalikus piirkonnas kõnekeeles nimetust „Chiaretto di Bardolino“ otsese seotuse tõttu ajaloolise nimetusega „Chiaretto del Garda“, mis oli piirkonnas kasutusel juba enne Garda järve piirkonna eri veinide tunnustamist päritolunimetustena. Aja jooksul, eriti viimase viie aasta jooksul, on „Chiaretto di Bardolino“ järk-järgult kinnistunud „Bardolino“Chiaretto kirjeldava vormina Itaalias ja välismaal. Selle kasutamine on nüüd nii laialt levinud – nii ajakirjanduses kui ka ettevõtjate, nt ostjate, restoranide ja suurimate jaemüüjate poolt –, et see on praktiliselt asendunud nimetusega „Bardolino“Chiaretto turustajate, restoranide ja suurimate jaemüüjate nimekirjades ning ka kõige olulisemates tööstusjuhendites ning eriala- ja peavooluajakirjanduses, st et seda kasutab nüüd kõnekeeles tohutu hulk tarbijaid. See tähendab, et nüüd on suur erinevus veini etikettidel kasutatava sõnastuse (kontrollitud päritolunimetus „Bardolino“Chiaretto) ning turul ja ajakirjanduses kinnistunud ja laialdaselt kasutatava nimetuse („Chiaretto di Bardolino“) vahel, mis võib avaldada tõsist mõju selle tootjatele kättesaadavatele kaubandus- ja turustamisvõimalustele. Seega on kõnealune muudatus vajalik, et viia tööstusharu esitatud tootekirjeldus kooskõlla nõudluse poolel kogetuga.

Tootespetsifikaadis: see muudatus puudutab artiklit 7.

8. Pakendamine

KIRJELDUS:

a) kõik veinide pakendamist käsitlevate õigusaktide muudatused tuleb nüüd automaatselt vastu võtta.

PÕHJENDUSED:

a) enamik kontrollitud päriolunimetusega veine „Bardolino“ on tuntud oma värskuse poolest ning need on eeskätt mõeldud müümiseks ja joomiseks aasta jooksul. Selleks, et tootjad saaksid turu nõudlusele koheselt reageerida ja rahvusvaheliselt konkureerida, on hädavajalik, et neil lubataks võtta uus tehnoloogia kasutusele niipea, kui see on seadusega lubatud. Seepärast on tootjate selge soov, et kõik veinide pakendamise teemalised õigusaktid tuleks selle nimetuse puhul automaatselt vastu võtta. Eriti kehtib see kott karbis pakendite kasutamise puhul: karpi pakendatud, päritolunimetuse staatusega roosade veinide järele on pidev ja kiiresti kasvav rahvusvaheline nõudlus, kuid praegu ei lubata õigusaktides selle pakendivormi kasutamist Chiaretto tüübi puhul. See asetab kontrollitud päritolunimetuse „Bardolino“ oma suurimate väliskonkurentidega võrreldes ebasoodsamasse olukorda. Seega, kui kott karbis pakendi kasutamist käsitlevaid eeskirju leevendatakse nii, nagu loodetud, laiendades selle kasutamist, et hõlmata Chiaretto tüüpi, soovivad tootjad sellisele muudatusele koheselt reageerida. Tootespetsifikaadis: see muudatus puudutab artiklit 8.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Bardolino

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Vahuvein

5. Kvaliteetvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

1. „Bardolino“

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

— Värvus: rubiinpunane, kaldudes kirsspunase poole, mis muutub laagerdudes granaatpunaseks

— Lõhn: iseloomulik, veinine

— Maitse: tuhkkuiv, maitseküllane, harmooniline

— Maksimaalne üldalkoholisisaldus: 10,50 mahuprotsenti

— Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 17,0 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

—

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

—

Minimaalne üldhappesus:

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

—

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

—

2. „Bardolino“ Classico

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

— Värvus: rubiinpunane, kaldudes kirsspunase poole, mis muutub laagerdudes granaatpunaseks

— Lõhn: iseloomulik, veinine

— Maitse: tuhkkuiv, maitseküllane, harmooniline

— Maksimaalne üldalkoholisisaldus: 10,50 mahuprotsenti

— Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 17,0 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

—

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

—

Minimaalne üldhappesus:

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

—

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

—

3. „Bardolino“ Chiaretto

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

— Värvus: heleroosa, kaldudes oranži poole

— Lõhn: iseloomulik, puuviljane, hõrk

— Maitse: maitseküllane, harmooniline

— Maksimaalne üldalkoholisisaldus: 10,50 mahuprotsenti

— Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16,0 g/l

— Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: kuni 9 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

—

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

—

Minimaalne üldhappesus:

5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

—

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

—

4. „Bardolino“ Chiaretto Classico

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

— Värvus: heleroosa, kaldudes oranži poole

— Lõhn: iseloomulik, puuviljane, hõrk

— Maitse: maitseküllane, harmooniline

— Maksimaalne üldalkoholisisaldus: 10,50 mahuprotsenti

— Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16,0 g/l

— Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: kuni 9 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

—

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

—

Minimaalne üldhappesus:

5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

—

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

—

5. „Bardolino“ Chiaretto Spumante

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

— Vaht: tihe ja kauapüsiv

— Värvus: heleroosa, kaldudes oranži poole

— Lõhn: aromaatne ja puuviljane, kui on kasutatud vahuveini valmistamise autoklaavimeetodit; pudelis kääritamise peen bukett, kui on kasutatud traditsioonilist meetodit

— Maitse: ilma lisatud suhkruteta („zero dosage“) kuni poolkuiv, värske, maitseküllane, kauakestev

— Maksimaalne üldalkoholisisaldus: 10,50 mahuprotsenti

— Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 17,0 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

—

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

—

Minimaalne üldhappesus:

5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

—

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

—

6. „Bardolino“ Novello

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

— Värvus: hele rubiinpunane

— Lõhn: iseloomulik, intensiivne, puuviljane

— Maitse: tuhkkuiv, mahlakas, maitseküllane, kergelt hapukas, värske, mõnikord kergelt kihisev

— Maksimaalne üldalkoholisisaldus: 11,00 mahuprotsenti

— Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 17,0 g/l

— Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: kuni 10,0 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

—

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

—

Minimaalne üldhappesus:

5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

—

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

—

7. „Bardolino“ Classico Novello

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

— Värvus: hele rubiinpunane

— Lõhn: iseloomulik, intensiivne, puuviljane

— Maitse: tuhkkuiv, mahlakas, maitseküllane, kergelt hapukas, värske, mõnikord kergelt kihisev

— Maksimaalne üldalkoholisisaldus: 11,00 mahuprotsenti

— Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 17,0 g/l

— Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: kuni 10,0 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

—

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

—

Minimaalne üldhappesus:

5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

—

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

—

8. „Bardolino“ – Montebaldo alampiirkond

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

— Värvus: hele rubiinpunane, särav

— Lõhn: iseloomulik, värskete marjade ja vürtside lõhn, võib-olla ürdise ja lillelise varjundiga

— Maitse: tuhkkuiv, peen, maitseküllane, harmooniline

— Maksimaalne üldalkoholisisaldus: 11,00 mahuprotsenti

— Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20,00 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

—

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

—

Minimaalne üldhappesus:

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

—

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

—

9. „Bardolino“ – La Rocca alampiirkond

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

— Värvus: hele rubiinpunane, särav

— Lõhn: iseloomulik, värskete marjade ja vürtside lõhn, võib-olla ürdise ja lillelise varjundiga

— Maitse: tuhkkuiv, peen, maitseküllane, harmooniline

— Maksimaalne üldalkoholisisaldus: 11,00 mahuprotsenti

— Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20,00 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

—

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

—

Minimaalne üldhappesus:

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

—

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

—

10. „Bardolino“ – Sommacampagna alampiirkond

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

— Värvus: hele rubiinpunane, särav

— Lõhn: iseloomulik, värskete marjade ja vürtside lõhn, võib-olla ürdise ja lillelise varjundiga

— Maitse: tuhkkuiv, peen, maitseküllane, harmooniline

— Maksimaalne üldalkoholisisaldus: 11,00 mahuprotsenti

— Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20,00 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

—

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

—

Minimaalne üldhappesus:

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

—

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

—

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1. Vino novello (nouveau ehk noor vein)

Veinivalmistuse eritava

Novello vein peab olema villitud viinamarjade kasvatamise aasta 31. detsembriks ja selle valmistamisel tuleb kasutada 100 % süsihappegaasi keskkonnas leotamist.

5.2. Maksimaalne saagikus

1. „Bardolino“, „Bardolino“ Classico, „Bardolino“ Chiaretto, „Bardolino“ Chiaretto Classico, „Bardolino“ Chiaretto Spumente 12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

2. „Bardolino“ Novello, „Bardolino“ Classico Novello 12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

3. „Bardolino“ Montebaldo, „Bardolino“ La Rocca, „Bardolino“ Sommacampagna 10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Järgmiste kommuunide haldusterritoorium (kas kogu territoorium või osa sellest) moodustab piirkonna, kus kontrollitud päritolunimetusega veini „Bardolino“ valmistamiseks kasutatavad viinamarjad peavad oma kasvatatud: Bardolino, Garda, Lazise, Affi, Costermano, Cavaion Veronese, Torri del Benaco, Caprino Veronese, Rivoli Veronese, Pastrengo, Bussolengo, Sona, Sommacampagna, Castelnuovo del Garda, Peschiera del Garda ja Valeggio sul Mincio.

Montebaldo alampiirkonnast pärit veinid tuleb valmistada viinamarjadest, mis on kasvatatud määratletud piirkonna (vastavalt kontrollitud päritolunimetuse „Bardolino“ tootespetsifikaadi artikli 3 punkti a määratlusele) Affi, Cavaion Veronese, Costermano sul Garda ja Rivoli Veronese kommuunidesse kuuluvas osas.

La Rocca alampiirkonnast pärit veinid tuleb valmistada viinamarjadest, mis on kasvatatud määratletud piirkonna (vastavalt kontrollitud päritolunimetuse „Bardolino“ tootespetsifikaadi artikli 3 punkti a määratlusele) Bardolino, Castelnuovo del Garda, Garda, Lazise, Peschiera del Garda ja Torri del Benaco kommuunidesse kuuluvas osas.

Sommacampagna alampiirkonnast pärit veinid tuleb valmistada viinamarjadest, mis on kasvatatud määratletud piirkonna (vastavalt kontrollitud päritolunimetuse „Bardolino“ tootespetsifikaadi artikli 3 punkti a määratlusele) Bussolengo, Pastrengo, Sommacampagna, Sona ja Valeggio sul Mincio kommuunidesse kuuluvas osas.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

Corvina N. – Cruina

Corvinone N.

Molinara N.

Rondinella N.

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1. „Bardolino“ – 1. kategooria: vein

a) Geograafilise piirkonna eripära

Looduslikud tegurid

Veine „Bardolino“ valmistatakse piirkonda kujundanud liustike poolt Garda järve idakaldale ladestatud moreenidel, millest on jäänud mitu konsentrilist kihistut vaatega järve vesikonnale. Piirkonnas on palju erinevaid muldi – tavaliselt sügavaid ja kruusaseid –, mis soojenevad pärast talve lõppu kiiresti, võimaldades pungadel varakult puhkeda ja kasvuperioodil stabiilselt edeneda, mis on hädavajalik võsude ja kobarate tekkeks ja optimaalselt valmimiseks, isegi kõige ebasoodsamatel aastatel.

Piirkonnas on vahemereline kliima kuumade, kuid mitte lämbete suvede ja mahedate talvedega. Kliimat mõjutavad veemass (st järv) ning põhjas Monte Baldo mäemassiiv ja Adige jõe org.

Selles piirkonnas on järve kõrval väiksem osa maast, kus on eriomased kliima- ja keskkonnatingimused ning kus traditsioon pärineb veelgi kaugemast ajast. Seal valmistatakse Classico veine. Geograafia, pinnase ja kliima põhjal saab määratleda veel kolm alampiirkonda: Monte Baldo lähedal asuv sisemaa; Garda ranniku piirkond, mida iseloomustab La Rocca nimeline mägi, ning lõunapoolne mägine lõik Sommacampagna ümbruses.

Ajaloolised ja inimtegurid

Pronksi- ja roomaaegsed leiud, keskaegseid kirikuid kaunistavad viinamarjakobarate kujutised ning dokumentaalsed viited viinamarjaistanduste müügile ning antiikaja kuulsate autorite teostes on kõik tõendid viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise pikast ja katkematust traditsioonist tootmispiirkonnas.

19. sajandil kasutati kohalike veinide puhul esimest korda nimetusi „Bardolino“ (punased) ja „Chiaretto“ (roosad) ning tuvastati ka kolm alampiirkonda: 1837. aastal kirjeldas põllumajandusvaatleja Bernardino Angelini saagikoristust „Caprino, Bardolino ja Villafranca ringkonnas“, samal ajal kui 1900. aastal avaldatud tekstis kirjeldas Giovanni Battista Perez, kuidas alates selle sajandi algusest olid „veinide eksperthindajad“ määranud tolleaegsete „Valle di Caprino“ või „distretto di Montebaldo“, „distretto di Bardolino“ ja „Colli Morenici Meridionali“ alampiirkondade (praeguse Sommacampagna piirkonna) veinidele eri hindasid.

Rahvapärimuse järgi töötas Chiaretto veinide retsepti välja Garda järve piirkonnas 1896. aastal Veneetsia senaator Pompeo Molmenti, kes oli õppinud Prantsusmaal punastest viinamarjadest valgete veinide valmistamist. 1970. aastal kirjutas Zeffiro Bocci, et „Garda järve lähedal asuvad Verona viinamarjakasvatuspiirkonnad on alati tootnud täpselt määratletud Chiaretto del Garda veini“.

Inimtegurid

Veini „Bardolino“ valmistajate oskus realiseerub eeskätt nende võimes tuua välja kohalike viinamarjasortide – ’Corvina Veronese’ ja ’Rondinella’ – eripära koos nende viinamarjade muude eriomadustega: nende puuviljased ja vürtsikad omadused, värskus ja maitseküllasus.

Chiaretto veinide valmistamiseks korjatakse viinamarjad kas eraldi (varajane saagikoristus) või kasutatakse roosa veini valmistamise saignée-meetodit, kurnates teatud koguse veinide „Bardolino“ valmistamiseks kasutatud mahlast. Mõlemal juhul hoolitsevad tootjad väga hoolikalt selle tagamise eest, et roosad veinid säilitaksid täiusliku värvuse, mis on üks nende iseloomulikest omadustest. Samuti on selles piirkonnas täiustatud vahuveini valmistamise meetodeid, mille tulemusena saadi vein Spumante, mis põhineb Chiaretto eriomadustel.

8.2. „Bardolino“ – 1. kategooria: vein

b) Toote eripära

Veinide „Bardolino“ ja „Chiaretto“ olulised omadused on nende värskus, nende marja- ja vürtsilõhn, asjaolu, et need on kergelt joodavad, hõlpsasti sobitatavad veinid, ning nende nooruslik karakter, mida iseloomustab 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses autorite kirjeldatud tüüpiline kerge soolasus.

„Bardolino“ on puuviljase lõhna ja elegantse vürtside varjundiga särav rubiinpunane vein. Maitselt on see tuhkkuiv, mahlakas ja tasakaalustatud, värske ja kergelt joodav.

Veinidel „Chiaretto“ on iseloomulik särav heleroosa värvus. Lõhnalt ja maitselt meenutavad need marjade ja vürtside hõrku aroomi. Nende kadestusväärne värskus on veel üks eripära.

c) Keskkonna ja toote põhjuslik seos

Maa soodus asend, Garda järve piirkonna pehme ja tuuline kliima, asjaolu, et suvine sademete hulk on piiratud, ning viinamarjaistanduste nutikas haldamine loovad aluse selle tagamiseks, et „Bardolino“ ja „Chiaretto“ valmistamiseks kasutatavad viinamarjad saavutaksid õige küpsusastme. Tänu järvelt puhuvatele briisidele on piirkonnas hea päevaste ja öiste temperatuuride vaheldumine, mis aitab kaasa fenoolsele küpsusele ja märgatavate puuviljaste aroomide tekkele. Mullastiku struktuur ja keemiline koostis ning selle moreenne päritolu annavad veinidele iseloomuliku maitseküllasuse ja noorusliku värskuse, eristades neid naaberpiirkondade sarnastest veinidest.

Selles üldiseloomustuses on ka teatud tsoonidele omased elemendid, mis annavad veinidele erilise lõhna: kannikese varjund kruusastelt ja liivastelt muldadelt; kirsi varjund lõunast, kus suvine kliima on soojem kui piirkonna keskmine, pärit veinidel, ning vürtsikad nüansid ja suurem happesus Monte Baldo mäeahelikuni ja Adige oruni ulatuva aluskivimi peal olevatest muldadest.

8.3. Vahuvein (4. kategooria) ja kvaliteetvahuvein (5. kategooria)

a) Geograafilise piirkonna eripära

Looduslikud tegurid

Päritolunimetuse „Bardolino“ puhul on olemas vahuveini valmistamise traditsioon, eriti Chiaretto kategoorias. Baasveine kääritatakse teist korda nii traditsioonilisel pudelis kui ka autoklaavis kääritamise meetodil. Need vahuveinid (Chiaretto Spumante) on tihedalt seotud tootmispiirkonna konkreetsete geograafiliste tegurite ning värskuse ja maitseküllasusega, mis on tingitud mullastikust ja kliimast.

Tootmispiirkond asub piirkonda kujundanud liustike poolt Garda järve idaosas ladestunud moreenidel, millest on jäänud mitu konsentrilist kihistut vaatega järve vesikonnale. Piirkonnas on palju erinevaid muldi, mis on tavaliselt sügavad ja kruusased ning sisaldavad palju mineraalsoolasid. Kliimat mõjutavad suur veemass (st Garda järv), aga ka Monte Baldo mäemassiivi ja Adige jõe oru olemasolu. Piirkonna kuumad – kuid mitte lämbed – suved ja mahedad talved tähendavad seda, et seda saab üldjoontes iseloomustada vahemerelise kliimana. Need tegurid tähendavad, et mullad soojenevad pärast talve lõppu kiiresti, võimaldades pungadel varakult puhkeda ja kasvuperioodil stabiilselt edeneda.

Ajaloolised ja inimtegurid

Pronksi- ja roomaaegsed arheoloogilised leiud, keskaegseid kirikuid kaunistavad viinamarjakobarate kujutised ning dokumentaalsed viited viinamarjaistanduste müügile ning antiikaja autorite teostes on kõik tõendid viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise pikast ja katkematust traditsioonist tootmispiirkonnas.

Rahvapärimuse järgi töötas Chiaretto veinide retsepti välja Garda järve piirkonnas 1896. aastal senaator Pompeo Molmenti, kes oli õppinud Prantsusmaal punastest viinamarjadest valgete veinide valmistamist. 1970. aastal kirjutas Zeffiro Bocci, et „Garda järve lähedal asuvad Verona viinamarjakasvatuspiirkonnad on alati tootnud täpselt määratletud Chiaretto del Garda veini“.

Piirkonna veinide nüüdisaeg algas 1968. aastal, mil veine „Bardolino“, sh vahuveine Chiaretto Spumante, tunnustati kaitstud päritolunimetusena.

Inimtegurid

Veinivalmistajate oskus realiseerub nende võimes tuua välja kohalike viinamarjasortide – ’Corvina Veronese’ ja ’Rondinella’ – eripära ja tihedaid seoseid looduskeskkonnaga. Kohalikud tootjad tuginevad oma kogemusele iga valmistatava toote, sh Chiaretto Spumante ideaalse küpsusastme kindlaks tegemisel. Nad kohandavad saagikoristus- ja veinivalmistusprotsesse kliima varieeruvuse ja turunõudlustega. Viinamarjad, millest tehakse veine Chiaretto, eriti veine Chiaretto Spumante, korjatakse varakult.

Tootjad hoolitsevad väga hoolikalt selle tagamise eest, et roosad veinid säilitaksid täiusliku värvuse, mis on üks nende iseloomulikest omadustest, ning selle tagamise eest, et metsamarjade lõhn, mis on omane piirkonna traditsioonilistele viinamarjasortidele, suudaks veinides koos märkimisväärse värskusega esile tulla.

8.4. Vahuvein (4. kategooria) ja kvaliteetvahuvein (5. kategooria)

b) Toote eripära

Chiaretto puhul kasutatud roosade veinide valmistamise meetod on lühiajaline leotamine koos kestadega: see annab veinidele iseloomuliku särava roosa värvuse. Vahuveini versiooni (Chiaretto Spumante) valmistatakse tootespetsifikaadis kehtestatud tingimustele vastavast virdest või veinist, mis läbib seejärel loomuliku teise kääritamise protsessi kas pudelis (traditsiooniline meeteod) või autoklaavis (Charmat’ meetod).

Chiaretto Spumante lõhn meenutab metsamarjade hõrku lõhna, millega kaasnevad vaevuhoomatavad vürtsinüansid. See on maitselt mahlane ja meenutab punaseid marju, mida on kombineeritud kadestusväärse noorusliku värskusega. Tänu Chiaretto Spumante kergusele, puuviljasusele, vürtsikusele ja värskusele on seda lihtne sobitada piirkonna traditsioonilise kokakunsti ning tänapäevaste ja rahvusvaheliste roogadega.

c) Keskkonna ja toote põhjuslik seos

Maa soodus asend, moreensete muldade struktuur ja keemiline koostis, Garda järve piirkonna pehme ja tuuline kliima, asjaolu, et suvine sademete hulk on piiratud, ning viinamarjaistanduste nutikas haldamine loovad aluse selle tagamiseks, et viinamarjad, millest saab Chiaretto valmistamiseks kasutatav virre ja vein, saavutaksid optimaalse küpsusastme.

Moreenmuldade mitmekesine struktuur ja keemiline koostis annavad veinidele iseloomuliku maitseküllasuse ja soolsuse ning ka värskuse, nooruslikkuse, elavuse – nende vahuveinide ideaalsed omadused, mis eristavad neid naaberpiirkondade samasugustest veinidest. Lisaks tänu järvelt puhuvatele briisidele on piirkonnas hea päevaste ja öiste temperatuuride vaheldumine, mis aitab kaasa fenoolsele küpsusele ja märgatavate puuviljaste aroomide tekkele.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

—

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/16809

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.