ET

Brüssel 12.4.2006

KOM(2006) 165 lõplik

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega Hiina Rahvavabariigist pärit ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. Ettepaneku taust |

110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKäesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2117/2005) (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi importi käsitleva menetluse suhtes. |

120 | Üldine taustKäesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ning tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |

130 | Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormidNõukogu 14. veebruari 2000. aasta määrus (EÜ) nr 360/2000, millega Hiina Rahvavabariigist pärit ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks, viimati muudetud nõukogu 5. juuni 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 986/2003. Ettepanek määruse kohta, millega pikendatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 360/2000 kehtestatud meetmeid. |

141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata. |

2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ning mõju hindamine |

| Konsulteerimine huvitatud isikutega |

219 | Menetlusega seotud huvitatud isikutel on algmääruste sätete kohaselt juba uurimise ajal olnud võimalus oma huvisid kaitsta. |

| Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |

229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

230 | Mõju hindamineKäesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärus ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid sisaldab täielikku nimekirja tingimuste kohta, mida tuleb hinnata. |

3. Ettepaneku õiguslik külg |

305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte15. veebruaril 2005 algatas komisjon Hiina Rahvavabariigist pärit ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi impordi suhtes kehtivate meetmete aegumise läbivaatamise, olles saanud ühenduse tootjate avalduse, milles märgitakse, et meetmete aegumine toob tõenäoliselt kaasa kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise.Lisatud nõukogu määruse ettepanek põhineb järeldustel dumpingu, kahju ja ühenduse huvide kohta ning kehtivate meetmete kõrvaldamise või säilitamise võimalike tagajärgede analüüsil.Uurimine kinnitas dumpingu jätkumist ja sellest tuleneva kahju kordumise tõenäosust juhul, kui asjaomase riigi suhtes kohaldatavad meetmed tühistatakse.Läbivaatamise tulemusi arutati liikmesriikidega. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, millega säilitatakse olemasolevad meetmed. |

310 | Õiguslik alusNõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |

329 | Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

| Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. |

331 | Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda teha riigisiseseid otsuseid. |

332 | Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike pädevate asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult madal ja saavutatava eesmärgiga proportsionaalne. |

| Õigusakti valik |

341 | Kavandatud õigusakt: määrus. |

342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el.Eespool nimetatud algmääruses ei nähta ette muid võimalusi. |

4. Mõju eelarvele |

409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega Hiina Rahvavabariigist pärit ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed(edaspidi „algmäärus”), [1] eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Kehtivad meetmed

(1) 1993. aasta detsembris kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 3386/93 [2] lõplikud dumpinguvastased meetmed Hiina Rahvavabariigist (HRV) pärit ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi (edaspidi „vaatlusalune toode”) suhtes (edaspidi „esialgne uurimine”). Kõnealused meetmed kehtestati minimaalse impordihinna kujul.

(2) Pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist säilitati need dumpinguvastased meetmed 2000. aasta veebruaris nõukogu määrusega (EÜ) nr 360/2000 [3].

(3) Vahepealse läbivaatamise järel muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 986/2003 [4] kehtivate dumpinguvastaste meetmete vormi, säilitades miinimumhinna, kuid seda eritingimustel, ja kehtestades kõigil muudel juhtudel väärtuselise tollimaksu 63,3%.

2. Läbivaatamistaotlus

(4) Pärast seda, kui avaldati teadaanne HRVst pärineva ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta, [5] said komisjoni talitused 2004. aasta novembris taotluse vaadata need meetmed läbi algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel.

(5) Taotluse esitas Eurométaux ühenduse tootjate nimel (edaspidi „taotluse esitanud tootjad”), kelle toodang moodustab suure osa, antud juhul üle 50%, kogu ühenduses toodetavast ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidist.

(6) Taotluse aluseks oli väide, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, ning algatas uurimise [6] kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2.

3. Uurimine

(7) Komisjoni talitused andsid läbivaatamise algatamisest ametlikult teada taotluse esitanud ühenduse tootjatele, teistele ühenduse tootjatele, HRV eksportivatele tootjatele (edaspidi „Hiina eksportijad”), teadaolevalt asjaga seotud importijatele, kaubandusettevõtjatele, kasutajatele ja nende ühendustele ning ekspordiriigi valitsuse esindajatele.

(8) Kõigile kõnealustele isikutele ja neile, kes endast algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul teada andsid, saatsid komisjoni talitused küsimustiku.

(9) Samuti andsid komisjoni talitused otseselt asjaga seotud isikutele võimaluse teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

(10) Pidades silmas HRV eksportivate tootjate ja vaatlusaluse toote importijate ilmselt suurt arvu, kavandati algatamisteates väljavõttelise uuringu kasutamist kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajadusel valimi moodustamiseks saatsid komisjoni talitused välja valimi moodustamise ankeedid, milles küsiti konkreetset teavet iga asjaomase eksportiva tootja ja importija keskmise müügimahu ja hindade kohta. Üheltki eksportivalt tootjalt vastust ei saadud ning importijatelt laekus ainult kolm vastust. Seetõttu otsustati, et valimi moodustamine ei ole vajalik.

(11) Lisaks saadeti küsimustikud komisjoni talitustele teadaolevatele tootjatele võimalikes võrdlusriikides, nimelt Brasiilias, Kanadas ja Türgis.

(12) Küsimustikule vastasid kõik taotluse esitanud ühenduse tootjad. Ükski Hiina eksportiv tootja ega importija küsimustikule ei vastanud. Kaks importijat esitasid oma seisukohad kirjalikult. Üks kasutaja esitas küsimustikule osalise vastuse.

(13) Komisjoni talitused otsisid ja kontrollisid kõiki andmeid, mida nad dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise kindlakstegemise ning ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidasid. Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

(a) taotluse esitanud ühenduse tootjad:

— Grecian Magnesite SA, Athens, Kreeka;

— Magnesitas Navarras, S.A., Pamplona, Hispaania;

— Slovenské Magnezitové Závody a.s., Jelšava, Slovakkia;

(b) võrdlusriigi tootja:

— Kümaş Kütahya Manyezit Işletmeleri Pazarlama A.Ş., Kütahya, Türgi.

4. Uurimisperiood

(14) Dumpingu jätkumist ja kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemiku 1. jaanuarist 2004 kuni 31. detsembrini 2004 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste arengutendentside uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2000 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusalune toode

(15) Vaatlusalune toode on samasugune kui eelmistes uurimistes, mille tulemusena kehtestati praegu jõusolevad meetmed, st HRVst pärinev looduslik ülepõletatud magneesiumoksiid, mis kuulub CN-koodi 2519 90 30 alla.

(16) Ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi toodetakse magnesiidist ehk looduslikust magneesiumkarbonaadist. Ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi tootmiseks magneesiumkarbonaat kaevandatakse, purustatakse, sorditakse ja põletatakse põletusahjus temperatuuril 1500–2000 °C. Selle tulemusel saadakse ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiid, mille MgO-sisaldus (magneesiumoksiid) on 80–98%. Peamised võõrlisandid ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidis on SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO ja B2O3 (vastavalt ränioksiid, raudoksiid, alumiiniumoksiid, kaltsiumoksiid ja booroksiid). Ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi kasutatakse peamiselt tulekindlate materjalide tööstuses vormitud ja vormimata tulekindlate materjalide valmistamiseks. Ehkki vaatlusalust toodet on erinevat tüüpi, nt erineva MgO sisaldusega, on kõigil tüüpidel samasugused põhilised keemilised ja füüsikalised omadused ja kasutusalad ning need on omavahel asendatavad. Seepärast tuleks sarnaselt eelmise uurimisega käsitleda kõiki ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi kvaliteediklasse ühe tootena.

2. Samasugune toode

(17) Nagu eelmiste uurimiste käigus, leiti ka käesoleva uurimise raames, et HRVst eksporditud toodetel ning nendel, mida toodetakse ja müüakse HRV siseturul, samuti toodetel, mida ühenduse tootjad toodavad ja müüvad ühenduse turul, ja toodetel, mida võrdlusriigi tootja toodab ja müüb võrdlusriigi siseturul, on samad füüsikalised ja keemilised omadused ning lõppotstarve ja seepärast loetakse neid samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C. DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

(18) Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine.

1. Sissejuhatavad märkused

(19) Kuna ükski Hiina eksportiv tootja ega ühenduse importija ei teinud koostööd, tuli kõnealuse uurimise aluseks võtta komisjoni talitustele muudest allikatest kättesaadav teave. Seoses sellega ja kooskõlas algmääruse artikli 18 sätetega kasutati impordikoguste ja -hindade kindlakstegemiseks muudest allikatest üle kontrollitud Eurostati andmeid 8kohalise CN-koodi kohta.

(20) Eurostati andmete põhjal leiti, et uurimisperioodil imporditi HRVst ühendusse 369 079 tonni ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi, st ligikaudu 40% ühenduse tarbimisest.

(21) Eelmise meetmete aegumise läbivaatamise uurimisperioodil oli Hiina ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi impordimaht ühendusse 260 967 tonni, st 54% ühenduse tarbimisest.

(22) Tuleb märkida, et kuna laienemise järel on ühenduses nüüd 25 liikmesriiki, ei saa otseselt võrrelda ekspordimahtusid ja ekspordi turuosasid eelmise meetmete läbivaatamise ja praeguse meetmete läbivaatamise vahel.

2. Dumpinguhinnaga import uurimisperioodil

(23) Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9 kasutasid komisjoni talitused sama metoodikat nagu eelmises uurimises. Tuleb meelde tuletada, et eelmises uurimises tehti kindlaks, et dumpingumarginaal oli 50%.

Võrdlusriik

(24) Normaalväärtuse arvutamisel võeti arvesse asjaolu, et käesoleva uurimise tarvis pidi normaalväärtus HRVst pärit impordi puhul põhinema kolmanda turumajandusriigi andmetel vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. Algatamisteates nähti kohase kolmanda turumajandusriigina ette Türgit. Üks sõltumatu importija väitis, et Türgi ei ole sobiv, sest tooraine on Türgis raskemini kättesaadav kui HRVs: Türgi magnesiidikaevandustel ei ole HRVs asuvate kaevandustega võrreldes samasuguseid looduslikke eeliseid ning seetõttu on kaevandamis- ja töötlemiskulud Türgi kaevandustes suuremad kui Hiinas. Peale selle väitis sama importija, et Türgi siseturg on liiga väike selleks, et olla Hiina turu seisukohalt representatiivne. See importija pakkus sobivamate võimalike kolmandate turumajandusriikidena välja Brasiilia ja Kanada.

(25) Komisjoni talitused uurisid, kas eelmises uurimises juba kolmanda turumajandusriigina kasutatud Türgi on endiselt mõistlik valik. Eelkõige leiti, et vähemalt kolm Türgi äriühingut tootis ja müüs Türgis märkimisväärses koguses ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi, konkureerides omavahel ja teistest riikidest lähtuva impordiga. Küsimust selle kohta, et tooraine on HRVs kergemini kättesaadav kui Türgis, käsitleti juba esialgse uurimise käigus, ning uusi tõendeid, mis muudaksid järeldust, et Türgi on kohane kolmas turumajandusriik, ei esitatud. Kuivõrd kõnealuseid erinevusi suudetakse tõendada, võib neid arvesse võtta, tehes vajalikud kohandused. Üks Türgi tootja nõustus koostööd tegema.

(26) Arvesse võeti ka ettepanekut kasutada potentsiaalsete võrdlusriikidena Brasiiliat ja Kanadat ning kõigile ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi teadaolevatele tootjatele neis riikides saadeti dumpinguvastased küsimustikud. Ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi müügihindade ja tootmiskulude kohta Kanadas ja Brasiilias ei saadud vastuseid ning seega puudus komisjoni talitustel sellekohane teave. Seepärast ei saanud Brasiilia või Kanada kasutamist võrdlusriigina põhjalikumalt kaaluda.

(27) Seetõttu otsustati, et Türgi on normaalväärtuse määramisel kohane võrdlusriik.

Normaalväärtus

(28) Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 4 kaaluti, kas piisav osa Türgi tootja vaatlusaluse toote omamaisest müügist toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus. Kuna tulutoovate tehingute maht oli üle 80% ning kaalutud keskmine hind oli kõrgem kui tootmiskulud koos müügi-, üld- ja halduskuludega, määrati normaalväärtus kindlaks vaatlusaluse toote eest Türgi siseturul tegelikult makstud kaalutud keskmiste hindade alusel. Vastavalt algmääruse artiklile 18 ja Hiina eksportijate koostöö puudumisel kasutati Türgi tootja kaalutud keskmist müügihinda, kuna puudus teave HRVst ühendusse imporditud tootetüüpide kohta ning teave, mis viidanuks sellele, et Hiinast ühendusse eksporditav tootevalik ja müük Türgi siseturul on oluliselt erinevad.

Ekspordihind

(29) Kuna Hiina eksportijad keeldusid koostööst, määrati ekspordihind kindlaks kättesaadavate andmete alusel vastavalt algmääruse artiklile 18. Ekspordihinna kindlaksmääramisel peeti sobivaks aluseks Eurostati andmeid. Eurostati andmetel põhinevad keskmised hinnatasemed kinnitati ühelt koostööd teinud kasutajalt saadud teabe põhjal.

Võrdlus

(30) Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi kaalutud keskmise ekspordihinnaga, kusjuures mõlema väärtus oli kindlaks tehtud tehasest hankimise tasandil.

(31) Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate tegurite erinevusi. Sellega seoses korrigeeriti maismaa- ja mereveo-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid.

(32) Eelmise uurimise käigus kinnitati, et HRVs on tooraine kergemini kättesaadav kui Türgis. Kuna ei laekunud teavet, mis viidanuks olukorra muutumisele, tehti kohandus, et võtta arvesse erinevusi kahe riigi kaevandamismäärades. Normaalväärtuses tehti sama kohandus nagu eelmise uurimise käigus, st normaalväärtuses tehti vähendus, mis vastab 20%le koostööd tegeva Türgi tootja kaevandamiskuludest.

(33) Peale selle leiti sarnaselt eelmiste uurimistega, et HRVst pärinev tooraine on Türgi toorainest puhtam. Kuna ei esitatud teavet, mis viidanuks selles osas mingile muutusele, tehti selle vahe arvessevõtmiseks parandus, mis vastas 25%le koostööd teinud Türgi tootja tootmiskuludest.

Dumpingumarginaal

(34) Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus kinnitas dumpingu olemasolu, kusjuures dumpingumarginaal võrdus summaga, mille võrra kindlaks määratud normaalväärtus ületas ühendusse eksportimise hinda. Leitud dumpingumarginaal väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril oli suurusjärgus 35%.

3. Impordi areng meetmete võimaliku tühistamise korral

Sissejuhatavad märkused

(35) Lisaks uurimisperioodil dumpingu esinemise analüüsimisele uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust. Kuna ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud koostööd ning Hiina ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi tööstuse kohta oli vähe avalikku teavet, tuginevad allpool toodud järeldused peamiselt kättesaadavatele faktidele, nimelt taotluse esitanud tootjatelt saadud või uurimise käigus leitud turu-uuringute andmetele, mida peeti usaldusväärseks, samuti Eurostati, Jaapani kaubandusstatistika ning USA rahvaloendusbüroo andmetele.

Hiina tootmisvõimsus

(36) Vastavalt meetmete aegumise läbivaatamise taotlusele on Hiina tootjatel märkimisväärne kasutamata tootmisvõimsus, sest neile kuuluvad maailma suurimad magnesiidimaagi varud, mida hinnatakse 1300 miljonile tonnile. Hiina kogu vaatlusaluse toote tootmisvõimsus on hinnanguliselt umbes 3,5 miljonit tonni aastas, samas kui Hiina sisetarbimine on hinnanguliselt umbes 1,2–1,5 miljonit tonni ja eksport umbes 1 miljon tonni aastas. See näitab, et Hiina eksportijad saaksid Hiina tootmist järsult suurendada.

Hiina ekspordihinnad ühendusse eksportimisel

(37) Eurostati näitajate kohaselt on Hiina ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi ekspordihind ühendusse langenud 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 10% võrra, kusjuures meetmed kehtisid. Sellegipoolest püsis ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi keskmine ekspordihind kehtestatud minimaalsest impordihinnast kõrgemal.

Eksport kolmandatesse riikidesse

(38) Jaapan ja USA olid vaatlusalusel perioodil Hiina ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi kaks peamist eksporditurgu.

(39) 2000. aasta ja uurimisperioodi vahel langes Hiinast Jaapanisse eksporditud toodete hind ligikaudu 7% võrra, 20 054 jeenilt tonni kohta 19 513 jeenile tonni kohta, samas kui kogus püsis 2000. aasta ja uurimisperioodi vahel üldiselt stabiilsena, olles umbes 270 000 tonni. Jaapanisse eksportimisel olid eurodes väljendatud ekspordihinnad 2000. aastal ja uurimisperioodil vastavalt 202 eurot tonni kohta ja 145 eurot tonni kohta.

(40) Ehkki ekspordihinnad Jaapanisse olid kõrgemad kui ekspordihinnad EÜsse, olid need viimastele vaatlusaluse perioodi lõpus märksa sarnasemad kui alguses. Seepärast muutus vaatlusalusel perioodil Hiina eksportijatele eksport EÜsse Jaapanisse eksportimisega võrreldes märksa atraktiivsemaks ning Hiina eksportijatel oli ajend eksportida EÜsse suuremas mahus.

(41) 2000. aasta ja uurimisperioodi vahel tõusis Hiina impordi hind USAsse märkimisväärselt, 129 USA dollarilt tonni kohta 208 USA dollarile tonni kohta uurimisperioodil, mis vastab 140 eurole tonni kohta ja 167 eurole tonni kohta.

(42) Seoses niisuguse USAsse suunatud ekspordi hindade tohutu kasvuga tuleb märkida, et vaatlusalusel perioodil peatasid kõik USA loodusliku ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi tootjad järk-järgult oma tegevuse ning USA turul domineerisid Hiina ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi importijad. See moodustas ülepõletatud magneesiumoksiidi tarbimisest USAs uurimisperioodil umbes 82%.

(43) Oma võrdlemisi kõrgete hindadega, pidades eriti silmas USAsse suunatud ekspordi kõrgemat hinnataset EÜga võrreldes, võis USA turg muutuda vaatlusalusel perioodil Hiina ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi tootjate silmis atraktiivsemaks. Ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi ekspordikogused USAsse vaatlusaluse perioodi algusest uurimisperioodini üldiselt ei kasvanud ning püsisid umbes 340 000 tonni tasemel aasta kohta. Seega ei ole ilmselt tõenäoline, et Hiina eksportijad tõstaksid lähitulevikus veel oluliselt oma ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi ekspordimahtu USAsse.

(44) Pidades silmas HRV tootjate märkimisväärset vaba tootmisvõimsust, on igal juhul ebatõenäoline, et kolmandad riigid suudaksid vastu võtta Hiina kasvavat eksporti. Meetmete kehtetuks muutumisel oleks Hiina eksportijatel seega ajend suurendada eksporti ühendusse.

Hiinast pärit ja ühendusse suunatud ekspordi tõenäoline areng

(45) Pidades silmas, et uurimisel ei teinud koostööd ükski Hiina eksportija, tugineti Hiinast pärit ja ühendusse suunatud ekspordi arengu analüüsimisel kättesaadavatele andmetele vastavalt algmääruse artiklile 18.

(46) Vaatlusalusel perioodil täheldatud suundumused näitasid Hiinast ühendusse toimuva ekspordi puhul aastate lõikes keskmiste mahtude ja ühikuhindade suurt varieerumist.

(47) Üldine hinnalangus, nagu eespool mainitud, oli vaatlusalusel perioodil 10%, kuid oluline langus –24% toimus vaatlusaluse perioodi viimastel aastatel, nimelt aastatel 2001–2004.

(48) Seoses mahtudega toodi juba eespool välja, et Hiina eksportijatel oleks stiimul oma ekspordimahtu Euroopa Liitu veelgi suurendada, pidades silmas vaba tootmisvõimsust ja piiratud võimalusi suurendada oma eksporti kolmandatesse riikidesse. Samas kui üldine areng vaatlusalusel perioodil näitas 6%list tõusutendentsi, on vaatlusaluse perioodi viimastel aastatel toimunud märkimisväärne tõus (+36% aastatel 2001–2004).

(49) Kuna miski ei viita sellele, et vaatlusaluse perioodi viimastel aastatel täheldatud tendentsid ei jätku, näitab kättesaadav teave, et tõenäoliselt toimub hindade edasine langus ja mahtude edasine kasv. Euroopa Ühendusse suunatud Hiina ekspordi oodatav edasine kasv toimub tõenäoliselt ühenduse tootmisharu kulul, teisisõnu turuosa võitmise nimel hindadega, mis on praeguste dumpinguhindadega samal tasemel või koguni madalamad.

(50) Peale selle tuleb märkida, et nagu on kirjeldatud nõukogu määruse (EÜ) 360/2000 [7], põhjenduses 73 mõjutab Hiina eksporihindu ja -koguseid praegu Hiina ametiasutuste kehtestatud ekspordilitsentside süsteem, mis tähendab, et kui see süsteem tühistatakse, on Hiina eksportijatel võimalik suurendada oma ekspordimahtu ja langetada ekspordihinda.

Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

(51) Uurimine näitas, et Hiina eksportijad jätkasid uurimisperioodil märkimisväärset dumpingutegevust. Arvestades asjaolu, et Hiinal on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus ja et EÜ võib olla muutunud Hiina eksportijate silmis teiste turgudega võrreldes atraktiivsemaks kui varem, on väga tõenäoline, et olemasolevate meetmete tühistamisel jätkuks dumping, kusjuures vähemalt samasugusel tasemel. Pealegi on tõenäoline, et dumpinguhinnaga impordi maht tõuseks olemasolevate meetmete tühistamisel oluliselt ja hind langeks.

D. ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

(52) Uurimisperioodil oli ühenduses viis ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi tootjat. Uurimine näitas, et kolme taotluse esitanud ja täielikult koostööd teinud ühenduse tootjate toodang moodustab umbes 55% ühenduse ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi toodangust ning seepärast moodustavad nad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

(53) Üks tootja ei teinud koostööd, kuid ei olnud ka uurimise vastu. Selgus, et tegu on tootmisahela järgmise etapi tootjaga, kes kasutab oma ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi toodangut üksnes sisetarbimiseks.

(54) Teine tootja oli komisjonile teada ja temaga võeti käesoleva menetluse raames ühendust. See äriühing ei väljendanud oma toetust ega olnud ka menetluse vastu.

E. ASJAOMASE ÜHENDUSE TURU KINDLAKSMÄÄRAMINE

(55) Et teha kindlaks, kas ühenduse tootmisharu on kandnud kahju või mitte, ning selgitada välja tarbimine ja mitmesugused ühenduse tootmisharu majandusnäitajad, uuriti, kas ja mil määral tuleb analüüsimisel arvesse võtta ühenduse tootmisharu toodetud samasuguse toote edasist kasutamist.

(56) Ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi kasutatakse toorainena tulekindlate toodete tootmisel samades äriühingutes või müüakse olemasoleval kujul seotud või sõltumatutele kolmandatele isikutele.

(57) Käesolevas uurimises loeti omatarbeks ettenähtud toodanguks seda, kui toodang tarniti samas äriühingute kontsernis edasiseks järgtöötlemiseks. Omatarbeks ettenähtud toodangu puhul toimus müük või kulude ülekandmine ülekandeväärtusega, mis ei olnud määratud turutingimuste kohaselt, või äriühingule, kellel puudus tarnija vaba valiku võimalus. Sellest tulenevalt tuli omatarbeks ettenähtud toodangut analüüsida toodetud koguste ja selle osa tasemel, mille see moodustas kogumüügist. Kõiki muid äritehinguid käsitleti kui müüki vabaturul.

(58) Vahetegemine omatarbeks ettenähtud toodangu ja vabaturu vahel on kahju analüüsimisel oluline, kuna omatarbeks ettenähtud toodang ei konkureeri otseselt impordiga. Seevastu vabaturul müümiseks ette nähtud toodang osutus vaatlusaluse toote impordiga otseselt konkureerivaks.

(59) Et anda ühenduse tootmisharu olukorrast võimalikult terviklik pilt, koguti ja analüüsiti kogu ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidiga seotud tegevust käsitlevaid andmeid ja tehti kindlaks, kas toodang oli ette nähtud omatarbeks või vabaturu jaoks.

(60) Uurimisele tuginedes leiti, et teatud ühenduse tootmisharu majandusnäitajaid tuleks uurida kogu vastava tootmistegevuse kohaste andmete alusel, st arvestades nii omatarbeks tootmist kui ka müüki vabaturul. Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine, rahavoog, investeeringud, kapitali kaasamise võime, varud, tööhõive, tööjõukulud ja tootlikkus sõltuvad tegevusest tervikuna, hoolimata sellest, kas toode suunatakse samas äriühingute kontsernis järgtöötlemisele või müüakse vabaturul.

(61) Teisi ühenduse tootmisharu majandusnäitajaid, nagu müügimaht ja müügihinnad ühenduse turul, ekspordimaht ja -hinnad analüüsiti ja hinnati võttes arvesse vabaturul valitsevat olukorda, eriti kui on olemas mõõdetavad turutingimused ja kui tehinguid tehakse tavapärastes turutingimustes, mis viitab tarnija vabale valikule. Sellest lähtudes määrati tarbimine, turuosad, majanduskasv ning tasuvus ja investeeringutasuvus kindlaks vabaturumüügi põhjal.

F. ÜHENDUSE TURU OLUKORD

1. Tarbimine ühenduse turul

(62) Ühenduse tarbimise aluseks võeti ühenduse tootmisharu müügimahu koondnäitajad ühenduses, välja arvatud omatarbeks ettenähtud toodang, import HRVst ja import muudest kolmandatest riikidest.

(63) Selle taustal kasvas tarbimine ühenduses vaatlusalusel perioodil 32% võrra, tõustes 693 145 tonnilt 2000. aastal 911 672 tonnile uurimisperioodil. See oli osaliselt tingitud terasetööstuse toibumisest.

TABEL 1 – Tarbimine ühenduses

Tarbimine ühenduses | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Vabaturg (tonnides) | 693 145 | 792 575 | 701 723 | 817 678 | 911 672 |

Indeks | 100 | 114 | 101 | 118 | 132 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 14 | –13 | 17 | 14 |

Allikas: EUROSTAT, ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused ja taotluse esitanud tootjate esitatud teave turu kohta

(64) Ühenduse tarbimise kohta vabaturul esitatud täielike andmete saamiseks arvutati välja ka omatarbeks ettenähtud toodangu tarbimine, mille aluseks võeti ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule ja taotluse esitanud tootjate esitatud turuteave. Selgus, et omatarbeks ettenähtud toodangu tarbimine kasvas vaatlusalusel perioodil 12% võrra.

TABEL 2 – Omatarbimine

Omatarbimine | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Kogus (tonnides) | 394 191 | 399 839 | 404 773 | 417 495 | 442 131 |

Indeks | 100 | 101 | 103 | 106 | 112 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 1 | 2 | 3 | 6 |

2. Import HRVst

Maht ja turuosa

(65) HRVst imporditud toodangu maht ei järginud ühenduse tarbimisega sama tendentsi. Esmalt langes see 2000. ja 2002. aasta vahel keskmiselt 25% võrra ning seejärel kasvas 2002. aastast uurimisperioodini 41% võrra. Vaatlusalusel perioodil kasvas import HRVst kokkuvõttes 6% võrra, 349 561 tonnilt 369 079 tonnini.

TABEL 3 – Import HRVst

Import HRVst | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Maht (tonnides) | 349 561 | 271 147 | 261 460 | 351 724 | 369 079 |

Indeks | 100 | 78 | 75 | 101 | 106 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | | –22 | –3 | 26 | 5 |

Allikas: EUROSTAT

(66) Hiina impordi turuosa, väljendatuna protsendina ühenduse tarbimisest vabaturul, langes 50%lt 2000. aastal 40%le uurimisperioodil.

TABEL 4 – HRVst pärit impordi turuosa

HRVst pärit impordi turuosa | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Vabaturu osakaal | 50% | 34% | 37% | 43% | 40% |

Indeks | 100 | 68 | 74 | 85 | 80 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | | –32 | 6 | 11 | –5 |

Allikas: EUROSTAT ja ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused

Impordihindade kujunemine ja hinna allalöömine

(67) HRV toodangu keskmine CIF-impordihind ühenduse piiril kasvas aastatel 2000–2002 14% võrra, kuid langes 2002. aasta ja uurimiseperioodi vahel järsult 22% võrra. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul langes see 10% võrra ja ulatus uurimisperioodil 140 euroni tonni kohta.

TABEL 5 – HRVst pärit impordi keskmine hind

HRVst pärit impordi keskmine hind | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Euro/tonn | 156 | 184 | 179 | 138 | 140 |

Indeks | 100 | 118 | 114 | 88 | 90 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 18 | –3 | –26 | 2 |

Allikas: EUROSTAT

(68) Komisjon kontrollis, kas vaatlusaluse riigi eksportivad tootjad lõid uurimisperioodil alla ühenduse tootmisharu hindu. Et tuua hinnad võrreldavatele alustele, kohandati ühenduse tootja hinnad tehasest hankimise tasemele.

(69) Sel moel leitud hinna allalöömismarginaal oli 7,6%.

3. Ühenduse tootmisharu majandusolukord

(a) Kogu tegevust, kaasa arvatud omatarbeks ettenähtud toodangut käsitlevate tegurite analüüs

Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

(70) Ühenduse tootmisharu toodang kasvas vaatlusalusel perioodil 11% võrra, järgides mõningal määral ühenduse tarbimise arengusuundi. Tootmise langus 3 protsendipunkti võrra 2002. aastal langes kokku ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi tarbimise vähenemisega ühenduse turul.

TABEL 6 – Tootmismaht

Tootmismaht | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Indeks | 100 | 101 | 98 | 108 | 111 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 1 | –3 | 10 | 3 |

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused

(71) Vaatlusalusel perioodil püsis ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus 2000. ja 2002. aasta vahelisel ajal esialgu stabiilsena, kuid tõusis siis 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel 3% võrra.

TABEL 7 – Tootmisvõimsus

Tootmisvõimsus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Indeks | 100 | 100 | 100 | 103 | 103 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 0 | 0 | 3 | 0 |

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused

(72) Tootmisvõimsuse rakendamine järgis vaatlusalusel perioodil ühenduse tootmise ja tarbimisega sama arengusuunda. Aastatel 2000–2002 langes tootmisvõimsuse rakendamine 2% võrra, kuid kasvas pärast 2002. aastat, kerkides vaatlusaluse perioodi jooksul 7% võrra.

TABEL 8 – Tootmisvõimsuse rakendamine

Tootmisvõimsuse rakendamine | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Indeks | 100 | 101 | 98 | 105 | 107 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 1 | –3 | 7 | 2 |

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused

Rahavoog

(73) Rahavoog kõikus vaatlusalusel perioodil. Üldiselt püsis see siiski samal tasemel (–1%).

TABEL 9 – Rahavoog

Rahavoog | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Indeks | 100 | 127 | 103 | 127 | 99 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 27 | –25 | 25 | –28 |

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused

Investeeringud ja kapitali kaasamise võime

(74) Investeeringud vähenesid vaatlusalusel perioodil umbes 23% võrra. Samas püsisid need arvestataval tasemel ja moodustasid uurimisperioodil umbes 10% ühenduse tootmisharu kogukäibest.

TABEL 10 – Investeeringud

Investeeringud | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Indeks | 100 | 141 | 79 | 59 | 77 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 41 | –62 | –20 | 18 |

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused

(75) Ei leitud, et ühenduse tootmisharul oleks olnud vaatlusalusel perioodil raskusi kapitali kaasamisega.

Varud

(76) Alltoodud tabel näitab, et varud kasvasid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt – 88% võrra. Absoluutväärtustes ei ole see tõus oluline.

(77) Varude mahu ja tootmismahu suhe, mis küündis 2000. aastal 4%ni, kasvas uurimisperioodil umbes 7%ni.

TABEL 11 – Varud

Varude maht | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Indeks | 100 | 137 | 137 | 146 | 188 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 37 | 0 | 9 | 42 |

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused

Tööhõive, tootlikkus ja tööjõukulud

(78) Pärast 2000. ja 2002. aasta vahel toimunud 8% tõusu langes tööhõive 2003. aastal ja uurimisperioodil. Kokkuvõttes langes see vaatlusalusel perioodil 4% võrra.

TABEL 12 – Tööhõive

Töötajate arv | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Indeks | 100 | 106 | 108 | 104 | 96 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 6 | 2 | –4 | –8 |

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused

(79) Toodangu kasvu ja tööhõive languse taustal kasvas tootlikkus vaatlusalusel perioodil 15% võrra.

TABEL 13 – Tootlikkus

Tootlikkus (tonni töötaja kohta) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Indeks | 100 | 96 | 91 | 104 | 115 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | | –4 | –5 | 13 | 11 |

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused

(80) Ühenduse tootmisharu tööjõukulud tõusid vaatlusalusel perioodil järk-järgult. Summaarne kasv 2000. aasta ja uurimisperioodi vahel oli 32%.

TABEL 14 – Palgad

Palgad | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Indeks | 100 | 106 | 111 | 118 | 132 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 6 | 5 | 7 | 14 |

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused

(b) Tegevust vabaturul käsitlevate tegurite analüüs

Müügimaht, omatarbeks ettenähtud toodang ja müügihinnad

(81) Ühenduse tootmisharu müük sõltumatutele tarbijatele ühenduse turul langes 2000. ja 2003. aasta vahel 9% võrra, kuid kerkis jällegi uurimisperioodil, tõustes vaatlusalusel perioodil kokkuvõttes 3% võrra.

TABEL 15 – Ühenduse tootmisharu müük sõltumatutele isikutele

Ühenduse tootmisharu müük sõltumatutele isikutele | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Indeks | 100 | 91 | 91 | 91 | 103 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | | –9 | 0 | 0 | 12 |

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused

(82) Ühenduse tootmisharu ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi keskmine müügihind ühenduse vabaturul kerkis vaatlusalusel perioodil järk-järgult. Summaarne kasv 2000. aasta ja uurimisperioodi vahel oli 25%.

TABEL 16 – Ühenduse tootmisharu müügihind

Ühenduse tootmisharu müügihind | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Indeks | 100 | 112 | 117 | 119 | 125 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 12 | 5 | 2 | 6 |

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused

Turuosa

(83) Ühenduse tootmisharu üldine turuosa langes 26%lt 2002. aastal 20%le uurimisperioodil.

TABEL 17 – Ühenduse tootmisharu müügi turuosa

Ühenduse tootmisharu müügi turuosa | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Vabaturu osakaal | 26% | 21% | 23% | 20% | 20% |

Indeks | 100 | 80 | 90 | 77 | 78 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | | –20 | 10 | –13 | 1 |

Allikas: EUROSTAT ja ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused

Kasv

(84) Samal ajal kui tarbimine ühenduses kasvas vaatlusalusel perioodil 32% võrra, kasvas ühenduse tootmisharu müük vabaturul ainult 3% võrra ning ühenduse tootmisharu turuosa vabaturul langes 6% võrra. Niisiis ei kaasnenud ühenduse tarbimise kasvutendentsiga vastavat tõusu ühenduse tootmisharu müüginumbrites.

Tasuvus ja investeeringutasuvus

(85) Vaatlusalusel perioodil tegi tasuvus, mida väljendatakse protsendina sõltumatutele isikutele toimunud müügi netoväärtusest, läbi järgmise arengu:

TABEL 18 – Tasuvus

Tasuvus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Protsent müügi netoväärtusest | –3,1% | 0% | 3,9% | 8,4% | 11,4% |

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused

(86) Ühenduse tootmisharu tasuvus järgis sama arengusuunda nagu ühenduse tootmisharu müügihinnad. Pärast 2000. aasta kahjumit ja 2001. aastal nullijõudmist teenis ühenduse tootmisharu aastal 2002 ja järgmistel aastatel kasumit. Tasuvus kasvas siis 2002. aasta 3,9%lt 11,4%le uurimisperioodil. Selle peamiseks põhjuseks oli üleminek kõrgema lisandväärtusega toodete valmistamisele. Vaatlusalusel perioodil oli ühenduse tootmisharu teenitud keskmine kasum 4,5%.

(87) Investeeringutasuvus, väljendatuna kasumina/kahjumina investeeringute raamatupidamislikust puhasväärtusest, järgis tasuvusega sama arengusuunda.

TABEL 19 – Investeeringutasuvus

Investeeringutasuvus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

% | –2,9% | 0% | 3,2% | 7,8% | 11,5% |

Indeks | –100 | –1 | 114 | 275 | 403 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 99 | 115 | 161 | 128 |

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused

4. Muude tegurite mõju

Ühenduse tootmisharu eksport

(88) Ühenduse tootmisharu ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi eksport kõikus vaatlusalusel perioodil. Üldiselt püsis see uurimisperioodil 2000. aastaga võrreldes samal tasemel (kerge langus 1%). Kõnealune eksport moodustas endiselt umbes 40% ühenduse tootmisharu toodangust uurimisperioodil.

TABEL 20 – Ühenduse tootmisharu eksport

Ühenduse tootmisharu eksport | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Indeks | 100 | 104 | 95 | 113 | 99 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 4 | –9 | 18 | –13 |

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht ja hinnad

(89) Ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi impordimaht ühendusse teistest riikidest peale HRV tegi läbi järgmise arengu:

TABEL 21 – Import muudest kolmandatest riikidest

tonnides | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Austraalia | 49 032 | 66 582 | 42 599 | 68 090 | 63 043 |

Põhja-Korea | 26 660 | 71 385 | 36 614 | 38 245 | 35 172 |

Türgi | 43 625 | 40 463 | 33 446 | 22 625 | 42 763 |

Brasiilia | 31 831 | 25 916 | 25 872 | 25 610 | 39 017 |

Venemaa | 2 520 | 12 928 | 8 107 | 9 773 | 24 380 |

Lõuna-Korea | 0 | 1 528 | 1 202 | 1 879 | 4 893 |

Kõik ülejäänud | 10 376 | 139 240 | 129 401 | 136 807 | 149 284 |

Kolmandad riigid kokku | 164 044 | 358 042 | 277 240 | 303 027 | 358 552 |

Indeks | 100 | 218 | 169 | 185 | 219 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 118 | –49 | 16 | 34 |

Allikas: EUROSTAT ja taotluse esitanud tootjate esitatud teave turu kohta

(90) Muudest kolmandatest riikidest peale HRV pärit ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi impordi kogumaht enam kui kahekordistus vaatlusalusel perioodil, tõustes 164 044 tonnilt 2000. aastal 358 552 tonnile uurimisperioodil. Suurimad ühendusse eksportijad on olnud Austraalia, Põhja-Korea, Türgi, Brasiilia, Venemaa ja Lõuna-Korea.

(91) Kolmandatest riikidest peale HRV pärineva impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 15,6 protsendipunkti võrra ja moodustas 39,3%.

TABEL 22 – Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Vabaturu osakaal | 23,7% | 45,2% | 39,5% | 37,1% | 39,3% |

Indeks | 100 | 191 | 167 | 157 | 166 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 91 | –24 | –10 | 9 |

Allikas: EUROSTAT ja taotluse esitanud tootjate esitatud teave turu kohta

(92) Keskmised impordihinnad muudest kolmandatest riikidest pärit impordi puhul olid kõrgemad kui ühenduse tootmisharu omad uurimisperioodil, välja arvatud Põhja-Koreast, Venemaalt ja Lõuna-Koreast pärit impordi hinnad. Tuleb märkida, et vaatlusaluse toote import neist riikidest moodustas ainult 8,9% kogu impordist ühendusse vaatlusalusel perioodil, kusjuures kumuleerunud turuosa ühenduses oli 7,1%, samas kui HRV turuosa oli 40%.

TABEL 23 – Import ühendusse muudest kolmandatest riikidest – hinnad

Import ühendusse muudest kolmandatest riikidest (eurodes). | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Austraalia | 235 | 228 | 225 | 213 | 183 |

Põhja-Korea | 111 | 128 | 128 | 109 | 128 |

Türgi | 164 | 181 | 184 | 160 | 169 |

Brasiilia | 182 | 180 | 200 | 201 | 188 |

Venemaa | 122 | 132 | 133 | 119 | 114 |

Lõuna-Korea | – | 139 | 154 | 126 | 132 |

Muud | 178 | 223 | 186 | 196 | 229 |

Allikas: EUROSTAT

(93) Eespool öeldut silmas pidades leitakse, et muudest kolmandatest riikidest pärit vaatlusaluse toote import ei avaldanud vaatlusalusel perioodil ühenduse tootmisharu majandusolukorrale märkimisväärset mõju.

5. Järeldus ühenduse tootmisharu olukorra kohta

(94) Tänu kehtivatele meetmetele on ühenduse tootmisharu pärast 2000. aastat osaliselt toibunud. Paralleelselt ühenduse kogutarbimise tõusuga õnnestus ühenduse tootmisharul tõsta müügimahtu ja hindu. Positiivset arengutendentsi näitasid ka sellised majandustegurid nagu tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine, tasuvus, investeeringutasuvus ja tootlikkus. Need indikaatorid näitavad, et ühenduse tootmisharu tegi edukaid jõupingutusi oma konkurentsivõime parandamiseks: ühenduse tootmisharu müük ühenduses on olnud tulutoov 2002. aastast saadik.

(95) Teisalt näitasid teised indikaatorid negatiivset arengutendentsi: ühenduse tootmisharu turuosa vabaturul ja investeeringud langesid, samas kui varud, ühiku tootmiskulud, investeeringud ja tööjõukulud tõusid. Sellegipoolest saab järeldada, et üldiselt on ühenduse tootmisharu olukord vaatlusalusel perioodil oluliselt paranenud, isegi kui täheldatud toibumine on vaid osaline. Ühenduse tootmisharu toibumine on tõesti endiselt ohus, muu hulgas HRVst pärineva dumpinguhinnaga impordi üha kasvava hinnasurve tõttu.

(96) Pidades silmas ühenduse tootmisharu esialgset toibumist, ei saanud dumpinguhinnaga impordist põhjustatud kahju jätkumist kindlaks teha. Seepärast uuriti, kas meetmete kehtivuse kaotamise korral kahju korduks.

G. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

(97) Seoses kehtivate meetmete aegumise tõenäolise mõjuga ühenduse tootmisharule võeti koos eespool kokkuvõetud elementidega arvesse mitmeid tegureid.

(98) HRV ja muude kolmandate riikide ühendusse suunatud impordi võrdlus on näidanud olulisi hinnavahesid. Muudest kolmandatest riikidest, välja arvatud Venemaalt, Põhja-Koreast ja Lõuna-Koreast lähtuva impordi hinnad olid vaatlusalusel perioodil ühenduse tootmisharu müügihindadest kõrgemad, samas kui Hiina dumpinguhinnaga impordi keskmine hind langes 10% võrra.

(99) Venemaalt, Põhja- ja Lõuna-Koreast pärit impordi võrdlemisi madalaid hindu arvestades langes nende keskmine ekspordihind EÜsse eksportimisel proportsionaalselt vähem kui Hiina ekspordi puhul ühendusse. Lisaks sellele olid nendest riikidest lähtuvad impordimahud Hiina impordiga võrreldes väga väikesed. Venemaa, Põhja-Korea ja Lõuna-Korea kumulatiivne turuosa oli uurimisperioodil 7,1%, st vähem kui viiendik HRV turuosast. Seega kaalus Hiina impordi majanduslik mõju ühenduse ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi turul uurimisperioodil kaugelt üles Venemaalt, Põhja- ja Lõuna-Koreast lähtuva impordi mõju ning miski ei viita sellele, et asi tulevikus muutub.

(100) Nagu põhjendustes 45–50 juba üksikasjalikumalt kirjeldatud, on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemisel kasvaks vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import HRVst ja hinnad langeksid järgmistel põhjustel:

– HRV-l on märkimisväärne kasutamata tootmisvõimsus ning maailma suurimad magnesiidimaagi varud;

– hindade ja mahtude suundumused vaatlusalusel perioodil viitavad juba hindade edasisele langusele ja mahu tõusule;

– dumpinguvastaste meetmete puudumisel on Hiina eksportijate võimalikud hinnad väga madalad, võttes arvesse, et need sisaldavad ekspordilitsentsi tasu;

– ühenduse turg on tänu oma käibemahule atraktiivne ja kuna kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi mahu oluline kasv on ebatõenäoline, püüavad Hiina eksportijad tõenäoliselt oma turuosa EÜs ekspordihinna langetamisega suurendada, kui praegused meetmed kaotaksid kehtivuse.

(101) Võib järeldada, et Hiina impordi märkimisväärne maht madalate ja langevate hindadega on avaldanud ühenduse ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi turule üha kasvavat survet, mis edaspidi täie tõenäosusega tugevneb, kui dumpinguvastased meetmed peaksid kehtivuse kaotama, kuna HRVst lähtuva impordi hinnad ilmselt langevad, samas kui ekspordimaht kasvab. HRVst pärit impordi järsk tõus põhjustab väga tõenäoliselt ühenduse tootmisharu turuosa edasise vähenemise ning arvestades ühenduse tootmisharu müügihindade ja tasuvuse paralleelset kujunemist vaatlusalusel perioodil, toob suurem surve hindadele väga tõenäoliselt kaasa ühenduse tootmisharu kasumi vähenemise. Ka teised näitajad liiguksid tõenäoliselt negatiivses suunas, kui ühenduse tootmisharu kaotab müügis ja seisab silmitsi hindade olulise langusega.

(102) Pealegi ei ole näha teisi tegureid, mis võiksid ühenduse tootmisharule kahju tekitada. Import teistest riikidest toimus kas kõrgema hinnaga kui HRVst või siis olid impordimahud palju väiksemad, kusjuures miski ei viita sellele, et asi edaspidi muutuks.

(103) Eespool öeldut silmas pidades järeldatakse, et kui meetmed kaotaksid kehtivuse, on tulemuseks suure tõenäosusega dumpinguhinnaga impordi ühenduse tootmisharule põhjustatud kahju kordumine.

H. ÜHENDUSE HUVID

1. Sissejuhatus

(104) Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, nagu näiteks ühenduse tootmisharu, st importijate ja hulgimüüjate ning vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel.

(105) Selleks et hinnata meetmete jätkamise või mittejätkamise tõenäolist mõju, nõudis komisjon teavet kõikidelt eespool nimetatud huvitatud isikutelt. Komisjon saatis küsimustiku vaatlusaluse toote 18 importijale ja 17 kasutajale. Küsimustikule ei vastanud ükski importija, kuid kaks neist tegid kirjaliku avalduse. Küsimustikule vastas osaliselt üks kasutaja.

(106) Tuleks meelde tuletada, et eelmise uurimise käigus oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Lisaks sellele tuleks märkida, et käesoleva uurimise puhul on tegemist teise meetmete aegumise läbivaatamisega, seega analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad. Seetõttu võimaldavad käesoleva uurimise aeg ja laad hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

(107) Selle põhjal uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, selle kohta, et meetmete säilitamine ei ole käesoleval juhul ühenduse huvides.

2. Ühenduse tootmisharu huvid

(108) On kindlaks tehtud, et kui dumpinguvastaseid meetmeid ei säilitata, võib kahjustav dumping kõrge ja kasvava dumpingumarginaaliga korduda, halvendades ühenduse tootmisharu olukorda, mis ei ole üksnes osalise toibumise tõttu ikka veel stabiilne. Teisalt peaks meetmete jätkumine aitama ühenduse tootmisharul täielikult toibuda ja edasist kahju vältida. Lisaks sellele näitavad ühenduse tootmisharu püüdlused oma tootmist ratsionaliseerida ja konkurentsivõimet tõsta ning vaatlusaluse perioodi viimasel kolmel aastal teenitud kasum, et ühenduse tootmisharu on elujõuline ja konkurentsivõimeline.

(109) Eespool öeldut silmas pidades tundub olemasolevate meetme kehtivuse pikendamine vajalik, et vältida dumpinguhinnaga impordi negatiivset mõju, mis võib ohustada ühenduse tootmisharu taastumisprotsessi ja kokkuvõttes selle olemasolu üldse ning sellest tulenevalt arvukate töökohtade olemasolu. Peale selle leiti, et ühenduse tootmisharu kadumine avaldab negatiivset mõju ka järgtööstusele, mille tarnijavalik väheneb märgatavalt.

3. Importijate huvid

(110) Nagu eespool mainitud, ei vastanud komisjoni saadetud küsimustikule ükski sõltumatu importija. Koostöö puudumine iseenesest kinnitab, et meetmete kehtestamine ei avaldanud kõnealuse sektori majandusolukorrale märgatavat negatiivset mõju. Seda kinnitab ka tõsiasi, et importijad jätkasid vaatlusaluse tootega kauplemist märkimisväärses mahus ning vaatlusalusel perioodil impordimaht koguni kasvas.

(111) Seetõttu ollakse seisukohal, et olemasolevad meetmed ei ole vaatlusaluse toote importijate majandusolukorda olulisel määral negatiivselt mõjutanud. Samadel põhjustel on ka ebatõenäoline, et meetmete jätkamine võiks nende majandusolukorda tulevikus halvendada.

4. Kasutajate huvid

(112) Vaatlusaluse toote kasutajad, st järgtööstus, on peamiselt tulekindlate materjalide tootjad. Nagu eespool märgitud, esitas komisjoni talituste saadetud küsimustikule vastuse ainult üks 17 kasutajast. Nagu ka importijate puhul, kinnitab vähene koostöö iseenesest seda, et meetmed ei ole kõnealuse sektori majandusolukorrale märgatavat negatiivset mõju avaldanud. Ehkki järgtööstuse koostööd tegeva äriühingu representatiivsus on piiratud, sest uurimisperioodil ostis ta alla 5% HRVst imporditud ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi üldkogusest, hinnati siiski kehtivate meetmete mõju tema olukorrale.

(113) Uurimise käigus tehti kindlaks, et kehtivatest meetmetest hoolimata jätkas koostööd teinud kasutaja HRVst pärineva ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi importimist. Seepärast ei olnud kõnealused meetmed tulekindlate materjalide tootjatele takistuseks ega sundinud neid vahetama tarneallikaid. Ehkki ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiid moodustab tulekindlate materjalide tootmiskuludest sugugi mitte tähtsusetu, ehkki väikese osa, olid Hiinast lähtuva impordi hinnad endiselt võrdlemisi madalad ning nende keskmine väärtus langes vaatlusaluse perioodi jooksul veelgi. Seega võib järeldada, et dumpinguvastased meetmed ei avaldanud märkimisväärset negatiivset mõju vaatlusaluse toote kasutajate kuluseisundile ja tasuvusele.

(114) Koostööd teinud kasutaja väitis, et ehkki lühiajalises perspektiivis ei mõjutaks dumpinguvastaste meetmete säilitamine oluliselt tema olukorda, võib see keskmises või pikemas perspektiivis kaasa tuua selle, et üha enam tulekindlaid tooteid toodetakse väljaspool Euroopa Ühendust ja imporditakse tooraine – ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi – asemel EÜsse.

(115) Seoses sellega tuleb meelde tuletada, et nagu eespool öeldud, ei ole kehtivate dumpinguvastaste meetmete tõttu ühenduse turgu ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi impordile suletud, vaid pigem on püütud võidelda ebaõiglaste kaubandustavadega ja teataval määral leevendada dumpinguhinnaga impordi moonutavat mõju. Võrdsete võimaluste tagamine ühenduse ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi tootmisharule garanteerib ühtlasi EÜ turul suurema konkurentsi ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi mitmete tarnijate vahel, kaasa arvatud ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi Hiina eksportijad.

(116) Peale selle selgus, et eksport HRVst ühendusse toimus madalama hinnaga kui mõningatele teistele suurematele turgudele, kaasa arvatud USA. Seega ei ole meetmed põhjustanud seda, et ühendusse suunatud impordi hinnad oleksid tõusnud muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud impordi hindadest kõrgemale. Väide, et dumpinguvastaste meetmete jätkumine mõjutaks konkurentsivõimet teistel turgudel, lükati seega tagasi.

(117) Seepärast järeldati, et kui meetmed säilitatakse samal tasemel, ei muuda see kasutajate olukorda halvemaks.

5. Järeldus ühenduse huvide kohta

(118) Uurimine on näidanud, et olemasolevad dumpinguvastased meetmed on võimaldanud ühenduse tootmisharul teataval määral toibuda. Kui meetmed kaotaksid kehtivuse, seab see ohtu taastumisprotsessi ning võib kaasa tuua ühenduse tootmisharu kadumise. Seega on meetmete jätkumine ühenduse tootmisharu huvides.

(119) Peale selle näis, et olemasolevad meetmed ei avaldanud kasutajate ja importijate majandusolukorrale märkimisväärset negatiivset mõju. Käesoleva uurimise käigus kogutud teabe alusel näib, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega kasutajate jaoks kaasnenud võimalik hinnatõus ei ole ebaproportsionaalne võrreldes kasuga, mida ühenduse tootmisharu sai dumpinguhinnaga impordi tekitatud kaubandustingimuste moonutamise kõrvaldamisest, samuti kasuga, mida kasutajad said ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi erinevate tarnijate omavahelise konkurentsi jätkumisest EÜ turul. Seepärast otsustatakse, et ei ole kaalukaid põhjusi jätta olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kehtivus pikendamata.

I. DUMPINGUVASTASED MEETMED

(120) Kõiki asjaga seotud isikuid on teavitatud olulistest faktidest ja kaalutlustest, millel ettepanek olemasolevate meetmete säilitamise kohta põhineb. Neile on antud võimalus esitada pärast kõnealust teavitamist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Ei saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta.

(121) Eespool öeldu põhjal otsustatakse algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt, et tuleks säilitada HRVst pärineva ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 360/2000 (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 986/2003) kehtestatud muutuvad dumpinguvastased tollimaksud ja miinimumhind 120 eurot tonni kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Hiina Rahvavabariigist pärit ja CN-koodi 2519 90 30 alla kuuluva ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2. Tollimaksu summa on

(a) minimaalse impordihinna 120 eurot tonni kohta ja netohinna vahe ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist kõigil juhtudel, kui viimane on:

– minimaalsest impordihinnast väiksem ja

– määratud Hiina Rahvavabariigis asuva eksportija poolt otse sõltumatule isikule ühenduses väljastatud arve alusel (Tarici lisakood A439);

(b) null, kui netohind ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, määratakse Hiina Rahvavabariigis asuva eksportija poolt otse sõltumatule isikule ühenduses väljastatud arve alusel, ning see on võrdne minimaalse impordihinnaga 120 eurot tonni kohta või sellest suurem (Tarici lisakood A439);

(c) võrdne väärtuselise tollimaksuga 63,3% kõigil teistel juhtudel, mis ei kuulu punktide a ja b alla (Tarici lisakood A999).

3. Kui dumpinguvastane tollimaks kehtestatakse kooskõlas artikli 1 lõike 2 punktiga a ja kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning seetõttu alandatakse tolliväärtuse määramisel tegelikult makstud või makstavat hinda vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) [8] artiklile 145, vähendatakse eespool sätestatud minimaalset impordihinda protsendimäära võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna suhtosale. Tasumisele kuuluv tollimaks on siis võrdne vähendatud minimaalse ekspordihinna ja vähendatud netohinna vahega ühenduse piiril enne tollivormistust.

4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid ja muid tollitavasid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

[2] EÜT L 306, 11.12.1993, lk 16.

[3] EÜT L 46, 18.2.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 986/2003 (ELT L 143, 11.6.2003, lk 5).

[4] ELT L 143, 11.6.2003, lk 5.

[5] ELT C 215, 27.8.2004, lk 2.

[6] ELT C 38, 15.2.2005, lk 2.

[7] EÜT L 46, 18.2.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 986/2003 (ELT L 143, 11.6.2003, lk 5).

[8] EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 215/2006 (ELT L 38, 9.2.2006, lk 11).

--------------------------------------------------