Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2022/C 175/06)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlusega saab tutvuda Euroopa Komisjoni andmebaasis eAmbrosia.

KOONDDOKUMENT

„Sainte-Maure de Touraine“

ELi nr: PDO-FR-0133-AM04 – 17.12.2021

KPN (X) KGT ()

1. Nimetus

„Sainte-Maure de Touraine“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa.

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Juust „Sainte-Maure de Touraine“ on toodetud ainult kitse toortäispiimast. Juust on pehme ja seda saadakse peamiselt piima kalgendamisel, mille käigus lisatakse veidi laapi, ning nõrgumine toimub loomulikul teel.

Juustu välispinnal on palja silmaga nähtav pindhallitus ja selle koorik on tuhkhall.

Juustul on piimhappeline maitse, see pole liialt soolane ega happeline ning sellel on kuivatatud puuviljade aroom, milles esineb taimseid noote, näiteks heina noote. Juustu tekstuur on kreemjas, isegi veidi niiske, ning see muutub laagerdudes kuivemaks ja mõnikord rabedaks.

Lõikejälg on puhas, juustumass on valge või vandlikarva ja ühtlase peeneteralise tekstuuriga.

Juust on koonusja halu kujuline. Kuivaine kogumass ei tohi olla vähem kui 100 grammi juustu kohta.

Rasvasisaldus kuivaines on vähemalt 45 %.

Iga juustu „Sainte-Maure de Touraine“ sisse on torgatud õlekõrs, millele on graveeritud vähemalt päritolunimetus ja juustukoja identifitseerimiskood.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Lüpsikitsed on järgmistest tõugudest: Alpi, Saaneni ja Poitevine’i tõugu või nende tõugude ristandid.

Aastasest söödakogusest on iga lüpsikitse kohta geograafilisest piirkonnast pärit vähemalt 825 kg (ehk 75 %) kuivaines väljendatuna. Teatav osa söödast ei ole geograafilisest piirkonnast pärit, sest see ei ole geograafilises piirkonnas kättesaadav (nt kuivatatud lutsern).

Iga lüpsikitse kohta on ette nähtud vähemalt 1 000 m2 rohumaad. Kõnealune rohumaa on põllumajandusmaa ja/või maa-ala, kust sööta sisse ostetakse.

Aastane söödakogus on ühe lüpsikitse kohta vähemalt 550 kg kuivaines väljendatuna. Sööt pärineb ainult geograafilisest piirkonnast. Seda tarbitakse värskelt, kääritatult või heinana. Kääritatud sööda maksimaalne aastane kogus on ühe kitse kohta 355 kg kuivaines väljendatuna. See ei tohi ühe lüpsikitse kohta olla päevas enam kui 1 kg kuivaines väljendatuna. Kääritatud sööta antakse loomadele koos heina või rohesöödaga või karjamaal.

Lubatud sööt on loetletud positiivses nimekirjas.

Täiendsööt moodustab lüpsikitse söödast maksimaalselt 50 %, st maksimaalselt 550 kg kuivaines väljendatuna.

Lubatud täiendsööt on loetletud positiivses nimekirjas.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piima tootmine, juustu valmistamine ja laagerdumine peab toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

–

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lisaks märgistust ja toiduainete pakendamist käsitlevate õigusaktidega sätestatud kohustuslikele märgetele on päritolunimetust „Sainte-Maure de Touraine“ kandev juust selle turustamisel varustatud individuaalse märgisega, kus on ühele vaateväljale kantud päritolunimetus „Sainte-Maure de Touraine“ ja Euroopa Liidu KPNi logo.

Peale nende väljendite, mille kasutamine on kõikide juustude puhul kohustuslik, ei tohi toote märgisel, reklaamil, arvetel ega müügipaberites kasutada mis tahes kirjeldavat või muud tähistust, välja arvatud eriline kauba- või vabrikumärk.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab järgmiste kommuunide territooriume vastavalt 2021. aasta ametlikele geograafilistele koodidele:

Indre’i departemang (36): Argy, Arpheuilles, Azay-le-Ferron, Buzançais, La Chapelle Orthemale, Châtillon-sur-Indre, Chezelles, Cléré-du-Bois, Clion, Écueillé, Fléré-la-Rivière, Fontgombault, Fontguenand, Frédille, Gehée, Heugnes, Jeu-Maloches, Langé, Lingé, Luçay-le-Mâle, Lurais, Lureuil, Lye, Martizay, Méobecq, Mérigny, Mézières-en-Brenne, Murs, Néons-sur-Creuse, Neuillay-les-Bois, Obterre, Palluau-sur-Indre, Paulnay, Pellevoisin, Préaux, Preuilly-la-Ville, Saint-Cyran-du-Jambot, Saint-Genou, Saint-Lactencin, Saint-Médard, Saint-Michel-en-Brenne, Sainte-Gemme, Saulnay, Sauzelles, Selles-sur-Nahon, Sougé, Tournon-Saint-Martin, Le Tranger, Valençay, Vendoeuvres, La Vernelle, Veuil, Vicq-sur-Nahon, Villedieu-sur-Indre, Villegouin, Villentrois-Faverolles, Villiers.

Kogu Indre-et-Loire’i departemang (37)

Loir-et-Cheri departemang (41): Ambly, Angé, Artins, Authon, Averdon, Champigny-en-Beauce, La Chapelle-Vendômoise, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Le Controis-en-Sologne (Thenay kommuuni territoorium), Couddes, Couffy, Crucheray, Les Essarts, Faverolles-sur-Cher, Françay, Gombergean, Les Hayes, Herbault, Houssay, Huisseau-en-Beauce, Lancè, Lancôme, Landes-le-Gaulois, Lavardin, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Cher, Montoire-sur-le-Loir, Montrichard Val de Cher, Montrouveau, Nourray, Noyers-sur-Cher, Pontlevoy, Pouillé, Prunay-Cassereau, Rilly-sur-Loire, Les Roches-l’Évêque, Saint-Aignan, Saint-Amand-Longpré, Saint-Arnoult, Saint-Cyr-duGault, Saint-Etienne-des-Guérets, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Gourgon, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Martin-des-Bois, Saint-Rimay, Saint-Romain-sur-Cher, Santenay, Sasnières, Seigy, Thenay, Thésée, Troo, Valencisse, Vallée-de-Ronsard, Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse, Veuzin-sur-Loire, Villavard, Villechauve, Villedieu-le-Château, Villefrancoeur, Villeporcher.

Vienne’i departemang (86): Antran, Basses, Berthegon, Beuxes, Bournand, Buxeuil, Ceaux-en-Loudun, Chenevelles, Coussay-les-Bois, Dangé-Saint-Romain, Ingrandes, Leigné-les-Bois, Leigné-sur-Usseau, Lésigny, Leugny, Loudun, Mairé, Messemé, Mondion, Nueil-sous-Faye, Les Ormes, Oyré, Pleumartin, Port-de-Piles, Pouant, Prinçay, La Roche-Posay, Roiffé, Saint-Christophe, Saint-Gervais-les-Trois-Clochers, Saint-Rémy-sur-Creuse, Sammarçolles, Sérigny, Usseau, Vaux-sur-Vienne, Vellèches, Vézières, Vicq-sur-Gartempe.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Juust „Sainte-Maure de Touraine“ on valmistatud kitsepiimast ja selle peamised eripärad seisnevad selles, et juust on pikliku halu kujuline ja selle sisse on torgatud õlekõrs, juustul on kuivatatud puuviljade aroom, milles esineb taimseid noote, näiteks heina noote, lisaks muutub juustu pehme tekstuur laagerdudes rabedaks. Juust saab oma omadused tänu kitsekasvatuse oskusteabele, mille raames toidetakse kitsi ainult geograafilisest piirkonnast pärineva söödaga, kuid ka tänu tootmisalasele oskusteabele (piimhappeline kalgend, aeglane nõrutamine, pinna tuhaga katmine ja soolamine pärast juustu vormist eemaldamist) ning laagerdamine võimaldab luua juustule iseloomuliku laagerdumisel tekkiva mikrofloora.

Geograafiline piirkond „Sainte-Maure de Touraine“ asub Pariisi nõo edelaosas ja ulatub ajaloolisest Touraine’i provintsist kaugemale. Piirkonda ida-läänesuunal läbiv Loire’i jõgi ja selle lisajõed mõjutavad tugevalt väikeste piirkondade maastikku.

Avatud platood, kus domineerivad teraviljakultuurid, vahelduvad metsasaludega kaetud orgudega, kus põllumajanduses on spetsialiseerutud rohkem konkreetsete toodete tootmisele (viinamarjakasvatus, puuviljakasvatus, loomakasvatus, köögiviljakasvatus). Platoodel esineb nii savimuldasid kui savi-lubjakivimuldasid.

Ookeanilisele kliimale on iseloomulikud pehmed talved ja suved, mis võimaldavad kasvatada paljusid loomasöödaks vajalikke sööda- ja teraviljakultuure. See ookeaniline mõju, mis väheneb Loire’i teljel ida suunas liikudes väga aeglaselt, hoiab kliima kogu piirkonnas üpris ühtlasena.

Kuni XX sajandi keskpaigani seal kitsekarju ei olnud. Kõige vaesemates maamajapidamistes oli ainult üks kuni kolm kitse. Kitsede kasvatamine oli vanaema ülesanne (või kõige noorema tütre ülesanne, kes oskused oma vanaemalt õppinud oli), kes hoolitses kitsede eest, neid toitis ja lüpsis ning juustu valmistas. Piima kasutati toortäispiimana kohe pärast lüpsmist. Ühe „Sainte-Maure de Touraine“ juustu vorm mahutab ühe kitse toodetud päevase piimakoguse ehk umbes 2,5 liitrit piima ühe juustu jaoks. Eraldi juustukojad puudusid ning juustu valmistamine toimus köögis ja need kuivasid korstna lähedal. See, et juust on pikliku halu kujuline, muudab selle õrnaks ja raskesti käsitsetavaks, mille tõttu hakati kasutama pikuti juustu sisse torgatud õlekõrt, mis muudab selle käitlemise hõlpsamaks.

Tänapäevane tootmistehnoloogia on sellest ajaloost välja kasvanud. Juust saadakse toortäispiima kalgendamisel piimhappebakteritega, mille käigus lisatakse väike kogus laapi. Kalgend vormitakse koonusjatesse vormidesse.

Juust „Sainte-Maure de Touraine“ on toodetud ainult kitse toortäispiimast, sellele lisatakse veidi laapi ning see saadakse piimakalgendist. Juustu eripäraks on:

— sellele iseloomulik koonusjas kuju;

— selle ühtlane selge peeneteraline valge kuni vandlikarva juustumass;

— selle pehme tekstuur, mis muutub laagerdudes kuivemaks ja rabedamaks;

— selle koorik, mis on pärast 10päevast laagerdumist hästi välja kujunenud ja kaetud silmaga nähtava pindhallitusega;

— juustumassi sisse on pikuti torgatud õlekõrs;

— juustul on piimhappeline maitse ja kuivatatud puuviljade aroom, milles esineb taimseid noote.

See kitsepiimast valmistatud juust sai alguse kõige vaesematest Touraine’i piirkonna muldadest.

See, et geograafilises piirkonnas esineb nii sööda- ja teraviljakultuuride kasvatamiseks sobivaid savimuldasid kui ka savi-lubjakivimuldasid, on soodustanud kõige vaesemates sektorites põllumajanduse arengut, sest seal on hakanud tegutsema kitsekasvatusettevõtted, mis olid algselt väikesed ja kus toodetud piima kasutati algselt perekonna tarbeks juustu valmistamiseks.

Juustu „Sainte-Maure de Touraine“ eriline kuju tuleneb selle vormist, mis punuti algselt vitstest. Vormi suurus vastab ühe kitse päevasele toodangule. Pikliku halu kuju ja juustumassi kohati rabe tekstuur muudavad juustu õrnaks ja raskesti käsitsetavaks. Enne kui õlekõrrest sai tarbijatele mõeldud tunnusmärgis, pandi see algselt juustu sisse pikisuunaliselt praktilistel kaalutlustel, sest see võimaldas juustu hõlpsamini käsitseda.

Pikliku vormi kasutamine ja piimhappelise tootmise omadused, mis on seotud aeglase nõrutamisega ja kohandatud talumajapidamise töörütmiga ning see, et juustu pind pärast vormist eemaldamist tuhaga kaetakse ja soolatakse, annab juustule tekstuuri ja muudab juustumassi peeneteraliseks, samuti on selle tõttu pinna ja mahu suhe selline, et juustu laagerdamisel tekib juustule „Sainte-Maure de Touraine“ omane mikrofloora, tänu millele juust oma maitse- ja lõhnaomadused saab.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0044ace0-9759-4aae-a3cf-fe706eac1395

(1) ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.