ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 10.6.2009 
SEK(2009) 703 
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile: 
 
KOMISJONI TEATIS  
EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGU LE, EUROOPA MAJANDUS- JA 
SOTSIAALKOMITEELE JA RE GIOONIDE KOMITEELE, 
 
mis käsitleb 
 
ELi Läänemere piirkonna strateegiat 
  
Mõju hindamise kokkuvõte  
   
{KOM(2009) 248 lõplik} 
{SEK(2009) 702}  
ET 2   ET Sissejuhatus 
14. detsembril 2007 märkis Euroopa Ülemkogu eesis tujariigi järeldustes, et „ilma et see 
piiraks integreeritud merendus poliitikat, palub Euroopa Ül emkogu komisjonil esitada 
strateegia Euroopa Liidu Läänemere piirkonna  kohta hiljemalt 2009. aasta juuniks. Nimetatud 
strateegia peab muu hulgas ai tama käsitleda Läänemerega se otud tungivaid keskkonnaalaseid 
väljakutseid.” Samades eesistuja riigi järeldustes kinnitati ELi  integreeritud merenduspoliitika 
ning rõhutati, et „eelkõige tuleks selles arvesse võtta liikmesriikide ja konkreetsete meresõidupiirkondade eripära, mis nõuab suuremat  koostööd muu hulgas saarte, saarestike ja 
äärepoolseimate piirkondadega, ning rahvusva helist mõõdet.” ELi Läänemere piirkonna 
strateegia on seega esimene näide integreeri tud merendusstrateegia merepiirkonna tasandil 
rakendamisest.  
Strateegia geograafiline ulatus hõlmab Lään emere äärset makropiirkonda. Üldiselt hõlmab 
strateegia kaheksat liikmesr iiki (Rootsi, Soome, Eesti, Lä ti, Leedu, Poola, Saksamaa ja 
Taani). Kolmel ELi mittekuuluval riigil (Vene Föderatsioonil, Norral ja Valgevenel) on 
tõenäoliselt samuti strateegia vastu huvi. Põhj amõõtme raamistik annab aluse väliskoostööks 
kolmandate riikidega Läänemere piirkonnas.
 
Läänemere piirkonna riikides on  äärmiselt erinev majandus-, ke skkonna- ja kult uuripoliitika, 
kuid neil on palju ühiseid ressu rsse ning nad sõltuvad üksteisest küllaltki olulisel määral. See 
tähendab, et ühes valdkonnas võetu d meetmed avaldavad kiiret mõ ju teistele valdkondadele 
või ka kogu piirkonnale.  
• Piirkonnas tuvastatud probleemid on eutrofeer umine, mereline mitmekesisus, ohtlikud 
ained, laevadelt pärit reostus ja kliimamuutus. Piirkonnas valits eb küllaltki suur üksmeel, 
et Läänemere probleemidega tuleb tegeleda  üheskoos HELCOMi raames. Kuid HELCOMi 
rakendussuutlikkus ja meetmete täideviimise võime on madal. Lisaks sellele on paljud 
keskkonna seisukorda mõjutavad sektorid, nagu kalandus, põllumajandus, tööstus ja 
merendus, jäänud kõrvale. On vähe tõenäoline, et  seda probleemi saaks lahendada, ilma et 
rakendataks tõhusamalt integreeritud lä henemisviisi keskkonnaküsimuste suhtes ja 
tugevamat poliitilist tahet HELC OMi meetmete elluviimisel.  
• Heaoluga seotud probleemid sõltuvad siseturu st ning kaubandussuhetest naaberriikidega, 
innovatsioonist, ettevõtlusest, väikestest ja keskmise suurusega ettevõtetest ning 
inimressurssidest, põllumajandusest, metsanduses t ja kalandusest. Piiriülesed struktuurid, 
mis aitaksid lahendada ühtse turuga seot ud probleeme ning tegele da innovatsiooni ja 
tööturuga, on vähem arenenud kui teistes piirkondades. See osutab osaliselt sellele, et 
riikliku ja ELi tasandi roll nende probleemide lahendamisel  on väga oluline. Paljude 
probleemide puhul on sidusrühmad selgesti väljendanud soovi tugevdada sidemeid 
piirkonna sees, eelkõige selleks, et tasandada ida- ja läänepoolsemate piirkondade vahelist 
erinevust majanduslikus suutlikkuses. Igati põhjendatud on koostöö tugevdamine ELi poliitika, näiteks siseturuga seonduva  poliitika täidev iimise tasandil. 
• Juurdepääsetavuse ja atraktiivsuse probleem id on seotud energiajul geoleku, energiaturu 
integreerimise ja energiatõhususega, transpordi  sise- ja välisvõrkudega  ning atraktiivsusega 
kodanike ja turistide jaoks. Energia- ja transpordivõrkude osas on olemas strateegilised raamistikud prioriteetide seadmiseks, kuid puudub poliitiline tahe teha riiklikul tasandil 
otsuseid, mis oleksid kooskõlas ühiste vajadustega; samuti puudub koordineerimine 
rakendamistasandil ning riiklik e ja ELi fondide sidusus. 
ET 3   ET • Ohutuse ja julgeolekuga seotud probleemid on piiriülene kuritegevus,  meresõiduohutus ja 
–turvalisus, suured õnnetused merel ja mais maal. Selles valdkonnas on olemas mitmed 
algatused nii riiklikul, piirkond likul kui ka ELi tasandil. S iiski esineb mõnes valdkonnas 
killustatust sektorite ja geograafilise asendi lõikes. HELCOMil on suurte merekatastroofide 
korral konkreetsed ülesanded, mille eest ta vastutab. 
Põhiprobleemiks piirkonnas ei ole algatuste võ i juhtimisstruktuuride puudumine. Pigem on 
selleks juhtimisstruktuuride suur killustatus ja sellest tulenev suutmatus luua piisavalt kindlat 
raamistikku Läänemere piirkonna pr ioriteetsete küsimuste lahendamiseks integreeritud viisil, 
et ennetada poliitilisi konflikte  ja jõuda sektoritevaheliste kompromissideni. On vaja ühist 
tegevust, et luua raamistik sidusrühmad ele meetmete võtmiseks piirkonna majandus, 
keskkonna- ja sotsiaalalase potents iaali täielikuks rakendamiseks. 
Läänemere strateegiaga seoses  ei esita EL õigusakti ettepa nekuid. Strateegia kujundatakse 
ELi kehtivate õigusaktide raames ja seondub liikmesriikide omal tahtel võetud kohustustega. Strateegia ja tegevuskava on kutsutud ellu lii kmesriikide endi ja asjaomaste kolmandate 
riikide soovil.  
Seepärast on strateegia üldine eesmärk  vastata makropiirkondlikele väljakutsetele, et 
tugevdada piirkonna suutlikkust kasutada oma sotsiaalmajanduslikku ja keskkonnaalast potentsiaali ning kujundada keskkonnasäästlikum  ja kasvava heaoluga piirkond, mida 
iseloomustab parem juurdepääs ja atraktiivsus, ning tagada ohutus e ja turvalisuse kõrgem tase 
oma kodanikele.
  
Erieesmärgiks  on välja töötada raamistik iga ülesande jaoks ning tegeleda 
juhtimisstruktuuride vajakajäämistega, et tagada kõikide väljakutsetele vastamiseks 
kavandatud strateegiliste meetmete (st tege vuskava) rakendamine kõige tõhusamal ja 
kooskõlastatumal viisil. Selle saavutamisek s on vaja täita kolm tingimust: tõhusam 
koordineerimine ja sidudus; meetmete rakendami seks vajaliku institutsionaalse suutlikkuse 
kasv; suurem nähtavus ja vastutus. 
Strateegiliste väljakutsetele  vastamiseks vajaliku suutlikkuse suurendamiseks on võimalik 
valida mitme võimaluse vahel. Sidusrühmadelt av alikul arutelul saadud  tagasiside siiski 
näitas, et olemasolevad juhtimisstruktuurid  peaksid paika jääma. Analüüsitud on nelja 
valikuvõimalust: 
1. Ei võeta täiendavalt ELi  meetmeid koostöö edendamiseks riikide ja piirkondade 
vahel. 
2. Ei looda uusi struktuure: praegusest olukorrast edas iminekuks kehtestatakse 
strateegia ja tegevuskava, kuid see to imub olemasolevate struktuuride raames. 
3. Toetutakse olemasolevale struktuurile: tugevdatakse ühte va litsustevahelist 
organisatsiooni, mis võtaks vastu otsuseid ja kooskõlastaks tegevuskava rakendamist. 
Ainus piisava ulatusega valdkondi ja kõiki asjaomaseid liikmesriike valitsuste tasandil hõlmav organisatsioon on Läänemeremaade nõukogu (CBSS). 
4. Ühenduse meetmed, üldasj ade nõukogu ja komisjon : see lähenemisviis tähendab 
strateegia juhtimist ja rakendamist, jä rgides ühenduse tavapärast töökorda, kus 
poliitiline vastutus on ministrite n õukogul, kes kohtuvad üldasjade nõukogu raames, 
ning koordineerimise, järelevalve ja aruandluse eest va stutab komisjon. 
ET 4   ET Allpool esitatud tabelis on kokkuvõtli kult kirjeldatud iga valikuvõimaluse plusse ja miinuseid 
olenevalt nende potentsiaalist saavutada seatud eesmärke. 
Tabel 1. Hinnang juhtimise tõhustamise võimalustele  
Valikuvõimalus  
Ei looda uusi struktuure Toetutakse olemasolevale 
struktuurile  Ühenduse meetmed  Juhtimisalane probleem 
Liikmesriigid rakendavad 
strateegia ja tegevuskava  Olemasolev valitsustevaheline organisatsioon rakendab 
strateegia ja tegevuskava Üldasjade nõukogu (poliitika); 
Komisjon (koordineerimine ja 
järelevalve)  
Erieesmärk nr 1: meetmete rakendamiseks  vajaliku institutsionaalse suutlikkuse kasv  
Konsensusliku 
otsustamisprotsessi 
nõrkus  Olukord ei parane  Mittekuulumine ELi takistab 
otsustusprotsessi  Olukord paraneb tänu reguleeritud kõrge tasemelisele 
otsustusmehhanismile 
Puudub suutlikkus rakendamist 
jõustada Olukord ei parane  Olukord ei parane, 
valitsustevahelistel 
organisatsioonidel puudub 
jõustamissuutlikkus  Ainus jõustamismehhanism on vastastikune surve; saavutusi 
hinnatakse tegevuskavaga 
võrreldes 
Puudub suutlikkus 
otsuseid täita  Otsuseid täidetakse, kuid ei parane koordineerimine Olukord ei parane, Läänemeremaade nõukogul 
puudub rakendussuutlikkus Osalemine kõrgel tasemel aitab 
tõenäoliselt rakendamisele kaasa  
Erieesmärk nr 2: tõhusam koordineerimine ja järjepidevus  
Tegevuse 
dubleerimine  Olemasolevad koordineerimisviisid ei 
parane Olukord paraneb, kuigi jääb 
ebaselgeks, kuidas toimub 
koordineerimine samal tasemel 
organisatsioonide esindajate 
vahel Koordineeritakse kõrgemal 
tasemel, ülesanded on 
täpsustatud tegevuskavas  
Poliitika killustatus  Olukord paraneb, sest 
liikmesriigid järgivad 
ühtset strateegiat  Puudub volitus rakendada 
integreeritud lähenemisviisi ELi 
tegevuskava suhtes  Koordineeritakse kõrgemal 
tasemel, integreeritud 
lähenemisviis on tegevuskavaga 
ette nähtud  
Puudub volitus võtta oma 
organisatsiooni 
huvidest 
kaugemaleulatuva 
tähtsusega otsuseid Olukord ei parane  Organisatsioonile pannakse üldist laadi vastutus ühiste 
meetmete rakendamise eest: kuid 
selleks tuleks muuta 
organisatsiooni olemust  Koordineeritakse kõrgemal 
tasemel  
Ebamäärane 
ülesannete jaotus  Olukord paraneb: liikmesriigid on 
vastutavad, kuid puudub 
koordineeriv struktuur Olukord ei parane – puudub volitus võtta teises 
organisatsioonis muutusi 
tekitavaid meetmeid  Ülesanded on määratletud tegevuskavas  
Erieesmärk nr 3: suurem nähtavus ja vastutus.  
Madal vastutusmäär  Olukord ei parane  Paranemine küsitav, sest liikmeteks on nii ELi riigid kui 
kolmandad riigid Olukord paraneb: Liikmesriigid 
vastutavad, kuid ainus 
jõustamismehhanism on 
vastastikune surve; saavutusi 
hinnatakse tegevuskavaga 
võrreldes  
Vähene nähtavus  Paraneb tänu strateegiale  Paraneb tänu strateegiale  Paraneb tänu strateegiale ja kõrgemale poliitilisele tasandile 
Analüüs näitab, et parim valik oleks võtta  meetmeid ühenduse tasandil. See pakub häid 
võimalusi juhtimisprotsessi parandamiseks L äänemere piirkonnas, eriti parimate võimalike 
järelevalvemehhanismide tõttu. See tagab ka  tugeva vastastikuse kontrolli. Lisaks on 
ühenduse tasandi tegevus ainus, mis tagab pol iitika koordineerimise nii ühenduse kui ka 
Läänemere piirkonna tasandil, sest üldasjade nõukogus on võima lik arutada nii Läänemere 
piirkonna kui ka ühendusega seotud küsimusi.  Seega on kõnealune lähenemisviis ainus, mis 
võimaldab täies ulatuses tegeleda eelkõige  ühenduse pädevuses olevate probleemidega (nt 
põllumajanduses ja kalanduses) integreeritud viisil ning ühtlasi järgida kooskõla ELi 
tegevuspõhimõtetega. Selle valikuvõimalusega oleks tagatud ka tihe koostöö põhjamõõtmega, 
ET 5   ET ilma eelnevalt ELi seisukohaga kooskõlastamata, va stupidiselt teistele  valikuvõimalustele, 
kus seda tuleks strateegiavälise tegevuse korral teha.  
Täiendavate ressursside vajadus sõltub strateegia ambitsioonikuses t. Esimesel astmel on vaja 
sidusrühmade kaasamise võimekust strateegia rakendamisse. Teisel as tmel on vaja mõõduka 
suurusega sekretariaati, kes suudaks ette valm istada järelevalve meta tasandi aruandeid ja 
hallata kõrgetasemeliste töögrupp ide tööd arenguprotsessi hinna ngute ettevalmistamisel. Seda 
saaks teha kas olemasoleva Läänemere piirkonn a organisatsiooni või ühenduse meetmete abil. 
Kolmandal astmel oleks vaja võimekamat sekret ariaati, et suhelda ELi institutsioonidega, 
tagamaks ELi poliitika integreeritud ja järjep idev areng, eriti valdkondades, kus ELil on tugev 
pädevus. Seda võimaldaksid üksnes ühenduse tasandil võetavad meetmed.  
Üldiselt arvatakse, et tänu in tegreeritud lähenemisviisiga kaas nevale tihedamale koostööle ja 
ühisele õppimisele saadakse Läänemere piirkonna probleemide lahendamisest palju suuremat 
kasu. Integreeritud lähenemisviis suurendab kind lasti piirkonna poliitili ste lahenduste sidusust 
ja annab panuse üldise eesmärgi saavutamisse. S uurem sidusus toob kaasa protsesside üldise 
tõhususe kasvu ning leevendab killusta tust ja tegevuse dubleerimist. Lisanduva 
koordineerimistegevusega kaasnevad täiendava d halduskulud on prognoosi kohaselt väikesed, 
võrreldes praeguse haldustege vuse kuludega. Ei tehta uute õigusaktide ettepanekuid, ei 
kehtestata täiendavaid ar uandlusnõudeid ega täiendavaid otsustusmehhanisme.  
Strateegia rakendamisel on oluline jälgida, et  organisatsioonilised struktuurid ei muutuks 
keerukamaks. Sellest seisukohast lähtudes on ee listatav kaasata ELi tasandi institutsioone, 
eriti nõukogu ja komisjoni, kes suudavad tegevusk ava rakendamisprotsessi struktureerides ja 
korrastades tagada kooskõla ühenduse tegevuspõhimõ tetega ning vältida algatuste killustatust. 
Tuleb ette näha võimalus strateegiat korrapära selt läbi vaadata ja ajakohastada vastavalt 
sellele, kui tõhusalt juhtimisstruktuurid on ühi se tegevuse korraldamisel toiminud ning kuidas 
on eesmärke täidetud. Ajapiiranguklausli lisamis ega saaks riike ja si dusrühmi motiveerida 
strateegiat rakendama ja edasi arendama.