ET Euroopa Liidu Teataja C 204/20

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase muutmistaotluse avaldamine

(2015/C 204/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

GARANTEERITUD TRADITSIOONILISE TOOTE SPETSIFIKAAT

„JĀŅU SIERS”

ELi nr: LV-TSG-0007-01264 – 09.10.2014

LÄTI

1. Registreeritav nimetus

„Jāņu siers”

2. Toote liik

Klass 1.3. Juust

3. Registreerimise alused

3.1. Kas toode

—

☒

—

☐

Toode „Jāņu siers” on traditsiooniline tänu kümneid ja isegi sadu aastaid muutumatuna püsinud valmistamise meetodile, retseptile, välimusele, värvusele ja maitsele.

Nimetusega „Jāņu siers” tähistatakse värsket hapupiimajuustu, mis on valmistatud järgmiselt: piima kalgendamisel kasutatakse üksnes piimhappebakterite pärmi või kohupiima. Toodet „Jāņu siers” valmistatakse piimast ja kohupiimast, mida kuumutatakse vadaku eemaldamiseks ning järelejäänud massile lisatakse võid või koort, mune, soola ja köömneid. Saadud massi kuumutatakse ja segatakse tugevalt seni, kuni tekib ühtlane konsistents.

3.2. Kas nimetus

—

☒

—

☐

Läti traditsiooniderikka Jāņi-festivaliga tähistatakse suvist pööripäeva. Jāņi-festivaliga on seotud paljud traditsioonid: punutakse pärgi ja vanikuid, kaunistatakse kodu traditsiooniliselt suvise pööripäeva aegu korjatavate lillede, ürtide ja rohttaimedega, lauldakse, tehakse lõket ja valmistatakse eriroogi. 12. sajandil Läänemere äärde jõudnud Saksa ristirüütlid olid imestunud jaaniõhtul lõkketule ümber toimuvate pidustuste suurejoonelisuse üle. Toode „Jāņu siers” ja õlu kuuluvad lahutamatu osana jaanipäeva tähistamise juurde. Suvise pööripäeva aegu söödava juustu nimetus „Jāņu siers” kajastub Läti rahvalauludes, mida peetakse Läti suulise rahvapärimuse varaaidaks; ajavahemikul 1894–1915 kogus Krišjānis Barons rahvalaulud kogusse Latvju dainas ning seadis ja toimetas neid.

4. Kirjeldus

4.1. Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab, sh selle peamised füüsikalised, keemilised, mikrobioloogilised ja organoleptilised omadused, mis näitavad toote eripära (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

Toode „Jāņu siers” on puhta, piimhappe maitse ja lõhna ning köömnete tugeva maitse ja lõhnaga hapupiimajuust.

Toode „Jāņu siers” on kujult madal silinder, mille läbimõõt on 8–30 cm ja kõrgus 4–6 cm. juustumassi värvus on helekollane kuni kollane.

Juust on mõõdukalt soolane. Selle üleni ühtlane konsistents on pehme, tihke ja kergelt teraline. Läbilõike välimus: mass ilma silmakesteta, aga võib esineda auke ja liigtäidetud kohti; nähtavad on ka ühtlaselt jaotatud köömned.

Keemilised omadused:

— kuivaine rasvasisaldus: mitte üle 30 %,

— maksimaalne veesisaldus: mitte üle 58 %,

— soolasisaldus 1,2–1,8 %.

4.2. Punktis 1 esitatud nimetusega toote tootmismeetodi kirjeldus, mida tootjad peavad järgima, sealhulgas asjakohasel juhul tooraine või kasutatavate koostisainete laad ja omadused, ning toote valmistamisviisi kirjeldus (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

10 kg „Jāņu siers” tootmiseks on vaja järgmisi koostisaineid:

— 28–50 liitrit lõssi,

— 10–13 kg lõssikohupiima,

— 1,0–1,2 kg võid (82 % rasva) või 2,5 liitrit koort (35 % rasva),

— 0,6–1,0 kg munamassi (koorteta),

— 40–50 g köömneid,

— 100–120 g keedusoola.

— Lisada võib ka toiduvärvi (beetakaroteen).

Valmistamismeetod

— Piim kuumutatakse kastrulis (85–90 °C), aga ei keedeta.

— Pudendatud kalgend lisatakse kuumale piimale. Segamist jätkatakse seni, kuni segu on kuumutatud 65–85 °C-ni. Segatakse niikaua, kuni piim on täielikult kalgendunud ja vadak hakkab eralduma.

— Kuumutamise käigus muutub kalgendi struktuur veidi venivaks.

— Vadak nõrutatakse.

— Juustumass pannakse kastrulisse. Lisatakse munasegu, või või koor, köömned ja sool ning segu kuumutatakse 65–70 °C-ni (segamine jätkub) kuni juustumass eraldub kastruliseinte küljest (ligikaudu 15–30 minutit) ning muutub kergelt elastse konsistentsiga ühtlaseks massiks.

— Juustumass pannaks vormidesse ja jäetakse vähemalt 1–2 tunniks jahedasse kohta. Seejärel võetakse juustud vormist välja, lastakse kuivada ja pakendatakse.

Kuigi nõudlus toote „Jāņu siers” järele on suurim suvise pööripäeva aegu, toodetakse seda kogu aasta jooksul.

4.3. Nende peamiste elementide kirjeldus, mis määravad kindlaks toote traditsioonilised omadused (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

Toote „Jāņu siers” ainulaadsus põhineb traditsioonilisel tootmismeetodil, koostisainetel, toote kujul ja värvusel, mis on juba sajandeid püsinud muutumatuna.

Traditsioonilised koostisained

Toode „Jāņu siers” on tehtud piimast ja kohupiimast, millele on lisatud võid või koort, mune, soola ja köömneid. Juustu on kajastatud mitmes kirjandusallikas, milles on ühendatud toote „Jāņu siers” retseptide ajalooline teave ja valmistamismeetodid: „Latviešu svētki” (Läti rahvapeod), Latviešu Folkloras Krātuves materiāli (Läti folkloorimuuseumi materjalid), 1940; Latviešu pavāru grāmata; Muižas pavāriem par mācību visādus ēdienus gardi sataisīt un savārīt, (Läti kokaraamat. Igat sorti maitsvate roogade valmistamise õpiraamat mõisakokkadele) Jelgava, 1796; Amols, M. Piens, sviests un siers un viņu apstrāde, (Piim, või, juust – kuidas neid kasutada), Jelgava, 1899; Kļaviņa, A. Viesību galds, (Peolaud), Riia: Liesma, 1971; Gustava, V., Jansone, I. Pavārgrāmata, (Kokaraamat), Riia: Liesma, 1977; Masiļūne, N., Pasopa, A. Latviešu ēdieni (Läti köök), Riia: Avots, 1986; Ozola, L. Siera ražošanas tehnoloģija (Juustuvalmistamise tehnoloogia), Riia: Neo, 1997; Dumpe, L. Latviešu tradicionālā piensaimniecība; Piena produkti un piena ēdieni (Läti traditsiooniliste piimatoodete valmistamine. Piimatooted ja -road) Riga, 1998; Ozola, L. ja Ciproviča, I. Piena pārstrādes tehnoloģijas (Piima töötlemise tehnoloogia) Jelgava: LLU, 2002; Praktiskā Jāņu grāmata (Jaanipäevatavade käsiraamat) SIA Tautas mākslas centrs, 2004; Jāņu siers, Siera Klubs, 2004.

Kārlis Lepevičs on põllupidamise juhistes (avaldatud 19. sajandi keskel) esile toonud juustu omapärast maitset ja konsistentsi, mis sõltuvad koostisosadest, mida on kasutatud ettenähtud vahekorras. Umbes samal ajal avaldatud Henriete Dauderte kokaraamatus (nagu ka muudes 20. sajandi käsiraamatutes) on märgitud, et juustu valmistamisel tuleb kohupiima happesuse tõttu kasutada rohkem piima kui kohupiima, sest piima lisamine muudab juustu magusamaks.

Kuju ja värvus

Toote „Jāņu siers” ümmargune kuju on tähendusrikas ja sümboolne. Päikest sümboliseeriva, ümmarguse kujuga toiduaineid süüakse tavaliselt suvise pööripäeva aegu. Nii seostatakse ka toote „Jāņu siers” sõõrjat kuju päikese sümboolse kujutisega. Pööripäevapidustuste tähistamisel ühendab juust „Jāņu siers” sümboolselt nii päikese loovenergiat kui ka piimatoodetest saadud külluslikku tulu. Toote „Jāņu siers” ümmargune kuju sümboliseerib päikest ja maailma; juustu tükeldamisel saab iga inimene osa päikese energiast.

Krišjānis Baronsi koostatud kogumiku Latvju dainas (1894–1915) paljudes rahvalauludes on toote „Jāņu siers” sidumist esitatud erilise rituaalina: juust mähitakse kangasse nii, et sõlm on juustukera keskel ja kangavoltidest jäävad ühtlased jäljed juustu pealispinnale. Sõlm ja seda ümbritsev pind moodustavad juustu „Jāņu siers” keskpunkti ning voldid selle ümber oleks nagu päikesekiired. Sidumise teel antakse juustule ümmarguse rattaga sarnanev kuju. Seda protsessi kirjeldatakse toote „Jāņu siers” valmistamise kõigis kirjanduslikes allikates.

Valmistamismeetod

Tänu paljude aastate jooksul välja kujunenud oskusteabele on saadud tulemuseks toote „Jāņu siers” pehme, hästi koos püsiv, kergelt elastne ja ühtlane konsistents ning mahe maitse.

Kalgendi valmistamist on kirjeldatud Riia jesuiitide kolledži ürikutes, mis on pärit 16. sajandi lõpust ja 17. sajandi algusest.

Toote „Jāņu siers” retsepti võib leida mitmes raamatus, nt Kļaviņa, A. Viesību galds (Peolaud), Riia: Liesma, 1971; Gustava, V., Jansone, I. Pavārgrāmata (Kokaraamat), Riia: Liesma, 1977; Masiļūne, N., Pasopa, A. Latviešu ēdieni (Läti köök), Riia: Avots, 1986;

Tootest „Jāņu siers” on saanud rahvuslik rikkus. Juust on kultuurilise identiteedi oluline ja populaarne sümbol, mida Läti tutvustab teistele riikidele. Toode „Jāņu siers” täidab olulist osa ka Läti muude oluliste sündmuste ja hooajaliste festivalide tähistamisel.

Juba aastaid on Lätis igal aastal korraldatud piimatoodete näitust ja võistlust. Iga kahe aasta järel kaasatakse sellesse üritusse Läti juustutootjad, kes võistlevad kõige traditsioonilisema ja maitsvama juustu „Jāņu siers” tootja aunimetusele. 2003. aastal tunnustati toodet „Jāņu siers” iga-aastasel üritusel Latvijas novadu Siera diena (Läti piirkondliku juustu päev) ja omistati sellele austav tiitel Latvijas Sieru karalis (Läti juustukuningas).

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.