(2)2020. aasta aruanne Bulgaaria kohta avaldati 26. veebruaril 2020. Selles hinnati Bulgaaria edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Bulgaarias ei esine enam makromajanduslikku tasakaalustamatust. Eelmistel aastatel kaasnes finantssektori haavatavusega suur võlakoormus ja viivislaenud ettevõtlussektoris. Tasakaalustamatust enam ei tuvastata, sest järjepidevad poliitikameetmed ja soodne makromajanduslik keskkond on riske ja haavatavust jätkuvalt vähendanud.

(3)11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu Euroopa Liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

(4)Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja erakorralise seisukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peavad olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

(5)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest, võimaldades samal ajal komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

(6)Majandustegevuse taastamiseks on vaja jätkuvaid meetmeid pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning tehes kriisist põhjalikud järeldused.

(7)COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida ühtne turg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleb ühtse turu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada, niipea kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusüsteemis on vaja kriisivalmidust, mis hõlmab eelkõige oluliste kaupade täiustatud ostustrateegiaid, mitmekesistatud tarneahelaid ja strateegilist reservi. Need on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamised elemendid.

(8)Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke, et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad täiendava paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Bulgaariat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata probleemidest kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

(9)Pandeemia mõju sotsiaal-majanduslik jaotumine Bulgaaria piirkondade vahel on tõenäoliselt ebaühtlane, kuna spetsialiseerumismudelid on erinevad, eelkõige piirkondades, mis sõltuvad märkimisväärselt tarbijate silmast silma toimuvast äritegevusest. Sellega kaasneb suur oht, et piirkondlikud erinevused Bulgaarias suurenevad, mis võimendab juba täheldatud ebavõrdsuse suurenemist pealinna ja ülejäänud riigi ning linna- ja maapiirkondade vahel. Arvestades ohuga, et liikmesriikide vaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

(10)Bulgaaria esitas 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

(11)Bulgaaria suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa.

(12)Oma 2020. aasta lähenemisprogrammis kavandab valitsus nominaalset eelarvepositsiooni halvenemist 2020. aastal 2019. aasta ülejäägi (2,1 % SKPst) tasemelt puudujäägile 3,1 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks pärast vähenemist 20,4 %ni 2019. aastal suurenema 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt 2020. aastal 25,8 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

(13)Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud ELi lähenemisviisist on Bulgaaria võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning pakkuda leevendust eriti mõjutatud kodanikele ja sektoritele. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt moodustasid need eelarvemeetmed 1,3 % SKPst. Meetmed hõlmavad suuremaid kulutusi tervishoiu- ja julgeolekuteenustele ning tööhõive toetamise kava raskustes olevatele sektoritele. Lisaks on Bulgaaria teatanud meetmetest, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad toetada ettevõtete likviidsust, ja mille mahuks hinnatakse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt 0,6 % SKPst. Need meetmed hõlmavad riigi omanduses oleva Bulgaaria arengupanga garantiisid ja äriühingu tulumaksu edasilükkamist. Üldiselt on Bulgaaria võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni teatises „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“. Nende meetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

(14)Kui poliitikat ei muudeta, on Bulgaaria valitsemissektori eelarvepuudujääk komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal 2,8 % SKPst ja 2021. aastal 1,8 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst.

(15)Kuna Bulgaaria kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Aruandes jõuti pärast kõigi asjakohaste tegurite hindamist järeldusele, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud puudujäägikriteerium on täidetud.

(16)13. märtsil 2020 kuulutas Bulgaaria välja erakorralise seisukorra 13. märtsist 2020 kuni 13. aprillini 2020; Seda pikendati hiljem 13. maini 2020 ja seejärel 14. juunini 2020. 6. aprillil võttis parlament vastu valitsuse esitatud ettepaneku 2020. aasta riigieelarve muutmise kohta. Uues eelarves nähakse ette 3,5 miljardi Bulgaaria leevi (2,9 % SKPst) suurune puudujääk, mis tuleneb kriisiga seotud meetmete suurenenud kuludest ja tulude eeldatavast vähenemisest 2,4 miljardi euro võrra. Nähakse ette valitsuse emiteeritavate uute võlakirjade ülempiiri viiekordne suurendamine 2,2 miljardilt Bulgaaria leevilt 10 miljardile Bulgaaria leevile. Kokku võttis Bulgaaria aastatel 2014–2020 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatud mitme rakenduskava raames kasutusele rohkem kui 870 miljoni Bulgaaria leevi suuruse rahastamispaketi, et toetada tervishoiusüsteemi ja tegeleda pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgedega.

(17)Kriisile reageerimiseks võttis Bulgaaria kasutusele tööhõive toetamise meetme, millega riik kohustub maksma kuni kolme kuu jooksul 60 % töötajate sissetulekust ja sellega seotud sotsiaalkindlustusmaksetest, tingimusel et tööandja maksab vahe ja kohustub töötajad tööhõives hoidma. Toetuskõlblikud on need äriühingud, keda erakorralise seisukorra tõttu kehtestatud piirangud otseselt mõjutavad. Toetatakse ka muude sektorite äriühingud, kelle tulu 2020. aasta märtsis võrreldes 2019. aasta märtsiga vähenes 20 %.

(18)Majanduse likviidsuse toetamiseks suurendati Bulgaaria Arengupanga kapitali. 500 miljonit Bulgaaria leevi eraldati portfellitagatisteks pankadele, et pakkuda ettevõtetele paindlikumaid ärilaenutingimusi, samas kui 200 miljonit Bulgaaria leevi oli ette nähtud kuni 4 500 leevi suuruste intressivabade laenude tagatisteks inimestele, kelle nende ettevõtted või füüsilisest isikust ettevõtjad olid palgata puhkusele jätnud. Bulgaaria Arengupank rakendab ka 100 miljoni euro suurust tagatisskeemi Euroopa Regionaalarengu Fondi rakenduskava „Innovatsioon ja konkurentsivõime“ raames VKEdele antavate laenude suhtes. Bulgaaria rahastamisvahendite fondijuht vaatas oma portfelli uuesti läbi ja kohandab oma ettevõtluse toetusvahendeid vastavalt praegusele majandusolukorrale. Bulgaaria Riigipank võttis kasutusele 9,3 miljardi Bulgaaria leevi suuruse meetmepaketi, mille eesmärk on säilitada pangandussüsteemi vastupanuvõime ja suurendada selle paindlikkust, et vähendada piirangute negatiivset mõju kodanikele ja ettevõtjatele.

(19)Kriis tabas Bulgaaria majandust rängalt, mõjutades nii teenuste- kui ka tootmissektorit. Negatiivset mõju suurendasid nõudluse ja pakkumise vähenemine ning häired ülemaailmsetes väärtusahelates. Meetmed, mida valitsus hädaolukorra lahendamiseks võtab, võivad aidata leevendada kriisi tagajärgi, kuid nende kiire ja tõhus rakendamine on väga oluline tööhõive säilitamiseks ning ettevõtete, eelkõige VKEde ja füüsilisest isikust ettevõtjate likviidsuse parandamiseks. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. Kooskõlas komisjoni suunistega tühistas Bulgaaria isikukaitsevahendite ekspordikeelud ja seadis sisse „rohelised koridorid“ kiireks kontrolliks piiriületuspunktides.

(20)COVID-19 tekitas lisakoormuse Bulgaaria tervishoiusüsteemile, mida juba iseloomustab piiratud juurdepääsetavus, mis tuleneb vähesest riiklikust rahastamisest, piiratud ravikindlustuskate, õdede väike arv ja tervishoiutöötajate ebaühtlane geograafiline jaotus. Seetõttu on Bulgaaria tervishoiusüsteemi üldist vastupanuvõimet, juurdepääsetavust ja suutlikkust võimalik tugevdada. Parema ambulatoorne (üld- ja eri-) arstiabi (ka telekonsultatsioonide kaudu) vabastaks haiglad, samas kui testimine ja ravi peaksid olema kättesaadavad kõigile, sõltumata tervisekindlustusstaatusest. Nõuetekohane juurdepääs tervishoiutöötajatele ja nende teenustele tuleks tagada kogu territooriumil. Esmase, pikaajalise ja kogukondliku hoolduse integreerimine on eakate ja kõige haavatavamate rühmade jaoks väga oluline.

(21)Komisjoni prognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 7,0 %ni ja väheneb 2021. aastal 5,8 %ni. Alates erakorralise seisukorra algusest on töötus kiiresti kasvanud majutussektoris, suurtes linnades ja kesk- ja madalama haridusega inimeste hulgas. Valitsus on võtnud meetmeid tööhõive kaitsmiseks, eelkõige lühendatud tööaja kavasid, mida tuleks kiiresti rakendada ja veelgi tõhustada. Praegune olukord nõuab koostöös sotsiaalpartneritega ulatuslikku toetust tööandjatele ja töötajatele, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele, et vältida edasist töökohtade kadumist. Riikliku tööhõiveameti suutlikkust ja rakendatavaid meetmeid tuleb tugevdada, et reageerida negatiivsetele mõjudele tööturul. Edasised jõupingutused aktiveerimisel, oskuste täiendamisel ja ümberõppel aitavad tuua inimesed tagasi tööturule, valmistades samal ajal tööjõudu ette digiteerimisest tulenevateks väljakutseteks ja võimalusteks. Kriis võib avaldada märkimisväärset mõju ka mitteametlikus töösuhtes olevatele töötajatele, kelle juurdepääs tervishoiuteenustele ja sotsiaalkaitsele on piiratud. Sihipärased poliitikameetmed võivad ära hoida kaitsmata töötajate ja kõige haavatavamate rühmade sattumise sügavamasse vaesusse ning parandada nende toimetulekut majanduse taastumise ajal.

(22)COVID-19 kriis mõjutab ebaproportsionaalselt just haavatavaid rühmi ja süvendab olemasolevaid sotsiaalseid probleeme. Vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste osakaal oli juba enne kriisi suur, eriti laste, eakate, puuetega inimeste ja romade hulgas, ning sotsiaaltoetuste abil õnnestus vaesust vaid piiratud määral vähendada. Sissetulekute ebavõrdsus oli üks suuremaid ELis ning maksu- ja hüvitissüsteemide mõju selle vähendamisele oli üks nõrgemaid. Kriisi tõttu on vaja võtta meetmeid, et kõrvaldada juba varasematel aastatel tuvastatud puudujäägid, eelkõige miinimumsissetuleku kavas, mis on ELis üks kõige vähem asjakohane vahend abisaajate vaesusest välja aitamiseks. Jätkuvalt on olulised sellised küsimused nagu sotsiaalkaitse tagamine kõigile, sealhulgas ebatüüpilises töösuhtes olevatele töötajatele, füüsilisest isikust ettevõtjatele ja madala sissetulekuga leibkondadele, sissetulekutoetuse, toidu ja piisavate sotsiaalteenuste tagamine ning kodututele ajutise majutuse ja toetuse pakkumine. Sotsiaalteenuste reform aitaks süsteemi stabiliseerida, samal ajal kui tugevam koostöö tervishoiu- ja sotsiaalteenuste vahel võimaldaks jõuda veelgi paremini nendeni, kes ei suuda ise enda eest hoolitseda, ja puuetega inimesteni. Paljud roma leibkonnad, kes olid juba enne kriisi sügavas vaesuses, vajavad vahendusteenuseid, olulisi teenuseid ja toetust.