EUROOPA KOMISJON Strasbourg, 13.6.2017 COM(2017) 330 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA ÜLEMKOGULE JA NÕUKOGULE

Kolmeteistkümnes aruanne ümberpaigutamise ja ümberasustamise kohta







x0009





1Sissejuhatus Kolmeteistkümnendas ümberpaigutamise ja ümberasustamise aruandes antakse ülevaade kiireloomulistest meetmetest, mida on vaja selleks, et praegu Itaalias ja Kreekas viibivad tingimustele vastavad inimesed lähikuudel ümber paigutada ning täita ümberasustamise eesmärgid. Ümberpaigutamise tempo on 2017. aasta esimese viie kuu jooksul märgatavalt tõusnud. Alates jaanuarist on ümber paigutatud ligikaudu 10 300 inimest. See on rohkem kui viiekordne kasv võrreldes sama ajavahemikuga 2016. aastal, mil oli ümber paigutatud ainult 1 600 inimest. Nimetatud kasv tuleneb sellest, et 2016. aasta teisel poolel saavutati menetluste täielik toimimine, enamik liikmesriike esitab nüüd korrapäraselt lubadusi ning kaks toetatavat liikmesriiki jätkavad jõupingutusi vastastikuse koostöö ja usalduse parandamiseks. Seega paigutati 2017. aasta mais Itaaliast ümber rohkem kui 1 000 inimest – see on seni suurim arv ning see on lähedal kavandatud kuueesmärgile. Kokku on Itaaliast ümber paigutatud 6 896 inimest. Itaalia peab tegema siiski rohkem jõupingutusi, et tuvastada ja registreerida ümberpaigutamiseks kõik Itaalias viibivad isikud ning suunata uued tingimustele vastavad isikud kiiresti ümberpaigutamisprogrammi. Kreekas püsib ümberpaigutatavate isikute arv eeldatavasti stabiilsena (ümberpaigutamiseks on registreeritud 27 208 inimest). Ühes kuus ümber paigutatud isikute arv on püsinud 1 300 juures ning kokku on Kreekast ümber paigutatud 13 973 inimest. 11 000 inimest tuleb siiski veel ümber paigutada. Seepärast on liikmesriigid kokku leppinud konkreetses tegevuskavas ning võib eeldada, et kõnealust kava ja vastuvõtulubaduste hetkeseisu arvestades saavutatakse eesmärk 3 000 ümberpaigutamist kuus juulikuuks ning selline tempo säilib kuni septembrini. Kokku on praeguseks ümber paigutatud rohkem kui 20 000 inimest. Enamik liikmesriike panustab nüüdseks õiglaselt ja proportsionaalselt ümberpaigutamisprogrammi rakendamisse. Ungari, Poola ja Tšehhi Vabariik on jätnud täitmata oma juriidilised kohustused ning ei ole esitanud vastuvõtulubadusi ega paigutanud ümber inimesi Kreekast ja Itaaliast. Ümberpaigutamine on jätkuvalt määrava tähtsusega meede, millega leevendatakse Kreekale ja Itaaliale avalduvat survet, jagades vastutust selgelt rahvusvahelist kaitset vajavate taotlejatega tegelemise eest. Liikmesriigid ei tohiks oma jõupingutusi vähendada, kuna praegune ümberpaigutamise tempo ei ole ikka veel piisav, et paigutada 2017. aasta septembriks ümber kõik tingimustele vastavad inimesed. Liikmesriikide juriidilised kohustused sellega siiski ei lõpe, nõukogu otsuseid kohaldatakse isikute suhtes, kes saabuvad Itaalia ja Kreeka territooriumile kuni 26. septembrini 2017. Seetõttu peavad liikmesriigid ümberpaigutamismenetlused tingimustele vastavate taotlejate jaoks lõpule viima mõistliku aja jooksul pärast seda. 2015. aasta juuli järelduste (mille kohaselt tuleb ümber asustada 22 504 inimest) rakendamisega ollakse endiselt graafikus, kuna rohkem kui kaks kolmandikku neist inimestest on juba ümber asustatud. 2Ümberpaigutamine Ümberpaigutamise tempo kiireneb jätkuvalt ning see suundumus on positiivne. Kui kõik ümberpaigutamise sihtliikmesriigid teeksid täiendavaid jõupingutusi, oleks võimalik saavutada komisjoni määratud eesmärgid. Need eesmärgid peavad tagama, et kõik praegu Itaalias ja Kreekas viibivad tingimustele vastavad inimesed paigutatakse ümber tõhusalt ja õigel ajal, vältides tegevuslikke ja logistilisi kitsaskohti, mis võivad tekkida, kui enamik ülejäänud ümberpaigutamisi tuleks teostada ainult septembri viimastel nädalatel. Praeguseks paigutavad Itaaliast ja Kreekast inimesi ümber peaaegu kõik liikmesriigid. Ungari, Poola ja Tšehhi Vabariik on ainsad liikmesriigid, kes ei ole oma seisukohta muutnud ning jätkuvalt hoiduvad vastuvõtulubaduste andmisest ja ümberpaigutamisest nii Kreekast kui Itaaliast, rikkudes seega oma juriidilisi kohustusi. Ungari ja Poola on ainsad liikmesriigid, kes ei ole ümber paigutanud mitte ühtegi inimest. Poola ei ole alates 16. detsembrist 2016 esitanud ka ühtegi vastuvõtulubadust. Tšehhi Vabariik ei ole samuti alates 2016. aasta maist lubadusi esitanud ning ei ole kedagi ümber paigutanud alates 2016. aasta augustist.

Austria ei ole samuti veel kedagi ümber paigutanud, kuid esitas hiljuti lubaduse paigutada maikuus Itaaliast ümber 50 inimest. See lubadus tuleb nüüd tegelike ümberpaigutustena viivitamata täide viia. 2.1 Kreeka: ümberpaigutamise menetlus on Kreekas kindlalt rakendunud, kuid tegevust tuleb märkimisväärselt kiirendada, et paigutada ümber kõik tingimustele vastavad inimesed Nagu varem teatati, on Kreeka lõpule viinud kõigi eelregistreerimismenetlusega hõlmatud inimeste, sealhulgas ümberpaigutamistingimustele vastavate inimeste registreerimise („rahvusvahelise kaitse taotluse esitamine“). 9. juuniks on ümberpaigutamiskava alusel taotluse esitanud kokku 27 208 inimest, 13 973 inimest on juba ümber paigutatud ja ümber paigutamata on veel 10 923 inimest. Kuigi enne 26. septembrit 2017 võidakse registreerida veel ümberpaigutamise taotlejaid ja teatavad taotlejad võidakse ümberpaigutamiskavast välja arvata, eeldatakse, et ümberpaigutamiseks registreeritud inimeste koguarv jääb stabiilseks. Ümberpaigutamise tempo: kavandamisdokumendid tuleb valmis saada ja rakendada Peaaegu kõik liikmesriigid on nüüd võtnud kohustusi ja paigutavad inimesi Kreekast ümber kas igakuiselt või iga kahe kuu tagant. Tšehhi Vabariik, Ungari, Poola ja Austria on ainsad, kes oma juriidilisi kohustusi ei täida. Malta on inimesi ümber paigutanud kogu kvoodi ulatuses ning ka Läti ja Norra on oma kohustusi täitmas. Eesti, Soome, Leedu, Luksemburg ja Portugal on kohustuste täitmisega graafikus. Hoolimata varasemates aruannetes esitatud korduvatest soovitustest ja mitmest kahepoolsest arutelust jätkab Slovakkia rangete eelistuste poliitikat, mille tulemuseks on ebaproportsionaalselt suur taotluste tagasilükkamiste arv. Selline poliitika on vastuolus nõukogu ümberpaigutamist käsitlevate otsustega, mille kohaselt võivad keeldumise aluseks olla riikliku julgeoleku või avaliku korraga seotud põhjused. Kõnealust poliitikat tuleks nüüd kindlasti muuta. Kõik liikmesriigid peaksid vältima haavatavate taotlejate väljaarvamist oma eelistustest, kuna sellised taotlejad tuleb esmajärjekorras ümber paigutada. Samuti on ülioluline, et liikmesriigid looksid võimekuse luua eriti haavatavatele taotlejatele vajalikud tingimused. Kõik liikmesriigid peaksid olema valmis vastu võtma igat liiki varjupaigataotlejaid (suured perekonnad, üksikud mehed) ja oma õiglase osa haavatavaid taotlejaid, sealhulgas saatjata alaealisi ning tõsiste terviseprobleemidega inimesi. Ümberpaigutamise tempo jõudis viimastel kuudel 1 300 ümberpaigutamiseni kuus, millest siiski ei piisa, et kõik tingimustele vastavad inimesed 2017. aasta septembri lõpuks ümber paigutada. Komisjon korraldas koostöös Kreeka varjupaigatalituse ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooniga (IOM) erikohtumise logistiliste koordineerimisprobleemide lahendamiseks, kus hea näitena kasutati Rootsi koostatud kavandamisdokumenti. Nende liikmesriikidega, kes on esitanud suuri igakuiseid vastuvõtulubadusi, korraldati kahepoolsed kohtumised, et määrata kindlaks ümberpaigutamismenetluse eri etapid. Kavandamisdokumentides on kokku lepitud Saksamaa, Prantsusmaa, Madalmaade, Rumeenia, Hispaania ja Rootsiga. Võib eeldada, et kõnealust kavandamist ja kõigi liikmesriikide igakuiste vastuvõtulubaduste hetkeseisu arvestades peaks ümberpaigutamiste arv jõudma juunis 2 500ni ning juulis, augustis ja septembris jõutakse ümber paigutada 3 000 inimest kuus. Kavandatu tulemuslikuks rakendamiseks peaksid kõik liikmesriigid tegutsema konstruktiivselt ümberpaigutamismenetluse igas etapis. Komisjon on valmis seda protsessi toetama. Piiratud vastuvõtuvõimekusega liikmesriigid (Iirimaa, Soome ja Portugal) on tegutsenud selle nimel, et lahendada tekkinud probleemid. Saatjata alaealised: edusammud jätkuvad 6. juuni seisuga on ümber paigutatud 365 saatjata alaealist ümberpaigutamistingimustele vastavast 574 saatjata alaealisest. Pärast eelmise aruande avaldamist on rohkem liikmesriike pakkunud kohti selle kategooria haavatavatele taotlejatele. Liikmesriike julgustatakse vajadust mööda jätkuvalt tagama kohti, et paigutada ümber vanematest eraldatud registreeritud alaealised. Kiiret tegutsemist vajavad küsimused ·Tšehhi Vabariik, Ungari, Poola ja Austria peaksid esitama oma lubadused ja alustama viivitamata ümberpaigutamisi Kreekast, et täita võetud juriidilised kohustused. ·Üleandmist käsitlevad kavandamisdokumendid tuleb valmis saada ja rakendada. Liikmesriigid, kes ei ole veel kavandamisdokumente koostanud, peaksid järgima nende eeskuju, kes on seda teinud. ·Liikmesriigid peaksid käesolevas viimases rakendamisetapis suurendama oma taotluste menetlemise suutlikkust, et tagada protsessi sujuvus, vältida viivitusi üleandmisel ja lahendada vajaduse korral vastuvõtuvõime probleemid, sh need, mis on seotud haavatavate taotlejate vastuvõtmisega. ·Slovakkiat kutsutakse üles vaatama lähinädalatel läbi oma taotlejate ümberpaigutamisega seotud eelistuspoliitika, et viia see vastavusse nõukogu otsustega ning alustada ümberpaigutamist Kreekast niipea kui võimalik.

2.2 Itaalia: vaja on rohkem jõupingutusi, et tagada kõigi Itaalias viibivate tingimustele vastavate taotlejate ümberpaigutamine Sisserändajate isikute kindlakstegemine ja registreerimine ümberpaigutamiseks: Itaalia peab ümberpaigutamiste kiirendamiseks rohkem pingutama Itaalia on seni ümberpaigutamiseks registreerinud ligikaudu 8 600 inimest, kellest 6 896 on juba ümber paigutatud. Itaalia ametiasutuste sõnul on ligikaudu 700 taotlejat veel registreerimise ootel. Lisaks sellele on 2017. aastal Itaaliasse tulnud rohkem kui 2 500 eritrealast, kes tuleks samuti kiiresti ümberpaigutamiseks registreerida. Itaaliasse saabus üksnes 2016. aastal 20 700 eritrealast ja seega on selge, et seni on neist ümberpaigutamiseks registreeritud ainult ligikaudu pooled. Seepärast on äärmiselt oluline, et Itaalia tuvastab ja registreerib ümberpaigutamiseks kiiresti kõik praegu tema territooriumil viibivad tingimustele vastavad taotlejad. Selleks et nende taotlejateni jõuda, on Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO) koostöös komisjoniga valmis korraldama suunatud teabekampaania (sotsiaalmeedia, EASO ümberpaigutamist käsitlevate teabelehtede laiem levitamine, EASO ümberpaigutamise infoliin, plakatid, EASO mobiilsete meeskondade aktiivne kohalolu), mis võimaldab suurendada tingimustele vastavate taotlejate registreerimist. Itaalia peaks pakkuma vajalikku toetust selle teabekampaania elluviimiseks ning suurendama teadlikkust ümberpaigutamiskava kohta kohalikes prefektuurides/peaprefektuurides (Prefetture/Questure) ja vastuvõtukeskustes. Lisaks on väga oluline, et Itaalia tõhustaks jõupingutusi selleks, et tsentraliseerida ümberpaigutamismenetlus (eriti selle viimased etapid) üksikutesse sihtotstarbelistesse keskustesse ja viia kõik ümberpaigutamise taotlejad kümme päeva enne lahkumist üle Roomas või selle lähedal asuvatesse vastuvõtukeskustesse. Praegune olukord, kus ümberpaigutamise tingimustele vastavad rändajad jaotatakse üle terve Itaalia territooriumi ja ümberpaigutamispunktid on sageli alakasutuses, kuna seal viibijatest enamik on ümberpaigutamistingimustele mittevastava kodakondsusega rändajad, muudab ümberpaigutamismenetluse keerulisemaks ja tekitab logistikaprobleeme menetluse viimastes etappides, eelkõige seoses nõuetekohaste tervisekontrollide tagamisega enne üleviimist. Ümberpaigutamise tempo: edusamme tuleb jätkata Itaaliast ümberpaigutamise tempo puhul on näha püsivat positiivset suundumust ning kõigi praegu Itaalias viibivate tingimustele vastavate taotlejate ümberpaigutamine on realistlik, kui liikmesriigid järgivad üldjoontes komisjoni seatud eesmärke. Soome ja Malta täidavad peagi oma Itaaliast ümberpaigutamise kvoodi täies mahus ning igakuiste lubaduste ja ümberpaigutamiste kohaselt on ka muud liikmesriigid (Saksamaa, Luksemburg ja Madalmaad) teinud suuri edusamme. Horvaatia ja Portugal alustasid hiljuti taas lubaduste andmist. Teisest küljest on Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Eesti, Ungari, Iirimaa, Poola, Slovakkia ja Austria ainsad liikmesriigid, kes ei ole Itaaliast ümber paigutanud veel ühtki inimest. Austria esitas Itaaliale mais esimese lubaduse 50 inimese vastuvõtmise kohta ja peaks nüüd tagama, et ümberpaigutamine toimub võimalikult kiiresti. Ühtlasi tähendab see, et Itaalia peaks saatma õigeaegsed ümberpaigutamistaotlused Austria vastuvõtulubaduste täitmiseks. Eesti ja Iirimaa ei ole Itaaliast veel kedagi ümber paigutanud, kuna Itaalia kohaldab ümberpaigutamise sihtliikmesriikide täiendavate julgeoluküsitluste suhtes ranget poliitikat. Bulgaaria ja Slovakkia ei ole kedagi ümber paigutanud, kuna nad rakendavad väga ranget eelistuspoliitikat (Bulgaaria ei soovi eritrealasi vastu võtta ja Slovakkia võtab vastu ainult üksikuid naisi lastega ning inimesi, kellel on reisidokumendid), mistõttu on Itaalial peaaegu võimatu leida neile eelistustele vastavaid taotlejaid. Selleks et tagada kõigi tingimustele vastavate taotlejate ümberpaigutamine lähikuudel, tuleb leida lahendus ümberpaigutamise sihtliikmesriikide korraldatavate täiendavate julgeoluküsitluste osas. Lisaks ei ole Küpros, Prantsusmaa ega Läti rohkem kui kolme kuu jooksul Itaaliale lubadusi esitanud. Teabe jagamise parandamiseks korraldab IOM 16. juunil spetsiaalse koolituse Itaalia kontaktametnikele, et suurendada kultuuri tutvustavate kursuste tõhusust. EASO on samuti koostanud uue eriotstarbelise video Portugali ümberpaigutamise kohta. Saatjata alaealiste ümberpaigutamine on alanud, kuid vaja on täiendavaid jõupingutusi

Aruandeperioodil paigutati Itaaliast Norrasse ümber kaks saatjata alaealist. Seega on Itaaliast kokku ümber paigutatud viis saatjata alaealist (sh üks vanematest eraldatud alaealine). See konkreetne ümberpaigutamine õnnestus tänu tihedamale koostööle kohalikul tasandil. Mitu muud taotlust on läbivaatamisel. Nagu kaheteistkümnendas aruandes tõdeti, peaks Itaalia nüüd tuginema esimeste ümberpaigutamiste käigus omandatud kogemustele ja standardima menetlused, et pakkuda ümberpaigutamist kõigile saatjata alaealistele, kui see on nende huvides. Komisjon korraldas 1. juunil kõigi asjaomaste osapoolte kohtumise, kus otsustati menetlusi veelgi ühtlustada. Liikmesriigid peaksid omalt poolt jätkama oma lubadustes saatjata alaealistele kohtade pakkumist ning esitama Itaalia ametiasutustele konkreetse teabe oma riigis saatjata alaealistele ette nähtud konkreetsete vastuvõtutingimuste kohta. Kuna menetlused võivad võtta rohkem aega kui täiskasvanute puhul, julgustatakse liikmesriike säilitama olemasolevaid alaealistele mõeldud kohti pikema aja vältel (nt kinnitama valmisolekut alaealisi vastu võtta ka järgmistes vastuvõtulubadustes). Kiiret tegutsemist vajavad küsimused ·Tšehhi Vabariik, Ungari ja Poola peaksid esitama oma lubadused ja alustama viivitamata ümberpaigutamisi Itaaliast, et täita võetud juriidilised kohustused. ·Bulgaariat ja Slovakkiat kutsutakse üles vaatama lähinädalatel läbi oma ümberpaigutamistaotlustega seotud eelistuspoliitika, et viia see vastavusse nõukogu otsustega ning alustada ümberpaigutamist Itaaliast niipea kui võimalik. ·Itaaliat kutsutakse üles leidma lähinädalatel vastastikku sobiv lahendus täiendavate julgeoluküsitluste osas. Mitu liikmesriiki nõuab küsitluste korraldamist, et hinnata turvalisusega seotud riske kooskõlas nõukogu otsustega. ·Itaalia peaks esmajärjekorras kiirendama ümberpaigutamise tingimustele vastavate taotlejate registreerimist, tegema EASOga koostööd teabekampaania rakendamisel ning tõhustama jõupingutusi ümberpaigutamismenetluse tsentraliseerimiseks eelkõige selle viimastel etappidel. ·Kõik muud liikmesriigid peaksid jätkama lubaduste esitamist ja igakuist Itaaliast ümberpaigutamist vastavalt võetud kohustustele, suurendama taotluste menetlemise suutlikkust, vältima liigseid piiravaid eelistusi, vähendama nõudeid, mis tekitavad viivitusi üleviimismenetlustes ning käsitlema prioriteetsena haavatavas olukorras taotlejate, eelkõige saatjata alaealiste taotlusi. 3Ümberasustamine 20. juuli 2015. aasta järelduste rakendamisel tehakse jätkuvalt edusamme ning üle kahe kolmandiku kokku lepitud 22 504 ümberasustamisest on juba ellu viidud. Alates 12. maist 2017 on kava alusel ümber asustatud 256 inimest. Kuna paljud suure kvoodiga liikmesriigid on oma järelduste kohased kohustused täitnud ja suunanud jõupingutused ELi ja Türgi 18. märtsi 2016. aasta avalduse rakendamisele, on hiljuti suurem osa inimesi ümber asustatud Türgist, kuigi väiksemas mahus jätkub ümberasustamine ka Jordaaniast ja Liibanonist. 9. juuni 2017. aasta seisuga on ümber asustatud 16 419 inimest 21 riiki (Belgiasse, Tšehhi Vabariiki, Taanisse, Saksamaale, Eestisse, Prantsusmaale, Islandile, Iirimaale, Itaaliasse, Lätisse, Liechtensteini, Leedusse, Madalmaadesse, Norrasse, Austriasse, Portugali, Hispaaniasse, Soome, Rootsi, Šveitsi ja Ühendkuningriiki). Seitse liikmesriiki (Eesti, Soome, Saksamaa, Iirimaa, Madalmaad, Rootsi ja Ühendkuningriik) ning kolm assotsieerunud riiki (Island, Liechtenstein ja Šveits) on oma lubadused juba täitnud. Kuigi eelmiste aastatega võrreldes osaleb ümberasustamises rohkem liikmesriike, ei ole kümme liikmesriiki selle kava alusel veel kedagi ümber asustanud. Muutub üha küsitavamaks, kas liikmesriigid, kelle võetud kohustused ja tegelik rakendamine suurel määral erineb, suudavad tegelikult oma kohustusi täita. 20. juuli 2015. aasta järelduste rakendamine hõlmab liikmesriikide jõupingutusi süürlaste Türgist ümberasustamisel vastavalt ELi ja Türgi avaldusele. Alates 4. aprillist 2016 on ELi-Türgi avalduse ümberasustamist käsitleva osa alusel Türgist ümber asustatud 6 254 süürlast. Pärast eelmist aruandeperioodi on selle mehhanismi alusel ümber asustatud 559 süürlast ja kõigi lubaduste alusel on veel ümber asustamata 24 461 inimest. ELi-Türgi avalduse alusel on siiani inimesi ümber asustatud Austriasse, Belgiasse, Eestisse, Prantsusmaale, Saksamaale, Itaaliasse, Lätti, Leetu, Luksemburgi, Madalmaadesse, Portugali, Rumeeniasse, Hispaaniasse, Soome ja Rootsi. Lisaks on Norra alates 4. aprillist 2016 asustanud Türgist ümber 563 süürlast. ELi-Türgi avalduse alusel ümberasustavad liikmesriigid valmistavad ette edasisi toiminguid, sealhulgas tehakse külastusi Türki, et küsitleda ümberasustamise kandidaate. Rumeenia on nüüd täitnud oma varasema lubaduse alustada peagi ümberasustamist, võttes vastu 11 süürlast. ELi delegatsioon Ankaras on ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile (edaspidi „UNHCR“) rõhutanud, et oluline on saata kandidaatide uusi taotlusi ka väiksemate vastuvõtulubadustega liikmesriikidesse. Osa liikmesriike ei ole Türgist veel kedagi ümber asustanud. Neist Malta valmistab ette missiooni Türki ja Küpros on esitanud UNHCRile ametliku teate, mille kohaselt ta on valmis ELi-Türgi avalduse alusel ümber asustama 5 inimest. Kuid on ka liikmesriike, kes said UNHCRilt toimikud juba 2016. aasta suvel, aga ei ole pärast seda midagi ette võtnud (Bulgaaria ja Tšehhi Vabariik). Neid julgustatakse kiirelt tegutsema hakkama. Selleks et toetada ELi-Türgi avalduse alusel toimuvat ümberasustamist ja arutada käimasolevaid operatsioone, on ELi delegatsioon Ankaras jätkanud iganädalasi kohtumisi Türgi rände haldamise peadirektoraadiga. ELi delegatsioon kohtub igal nädalal ka liikmesriikide ning UNHCRi ja IOMiga, et võrrelda statistilist teavet ja arutada uute operatsioonide üle. Selleks et tegeleda kitsaskohtadega ja kontrollida eelmistes aruannetes esitatud soovituste täitmist, esitas ELi delegatsioon liikmesriikidele ettepaneku koostada UNHCRi kasutatava küsimuste ja vastuste dokumendi uus versioon, mis tagaks, et Süüriast pärit kandidaatidele esitatakse terviklik teave ELi liikmesriikide vastuvõtutingimuste ning kultuuriliste, sotsiaalsete ja õiguslike normide kohta. Selle dokumendi uue versiooni koostamist on toetanud UNHCR ja enamik liikmesriike ning 13 liikmesriiki on juba esitanud oma küsimuste ja vastuste dokumendi ajakohastatud versiooni.