[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 18.9.2007 KOM(2007) 536 lõplik KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 2006.–2007. aasta aruanne ühenduse abi kasutamise kohta nõukogu 27. veebruari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 389/2006 (millega luuakse rahalise toetuse programm Küprose türgi kogukonna majandusarengu soodustamiseks) alusel KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 2006.–2007. aasta aruanne ühenduse abi kasutamise kohta nõukogu 27. veebruari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 389/2006 (millega luuakse rahalise toetuse programm Küprose türgi kogukonna majandusarengu soodustamiseks) alusel 1. SISSEJUHATUS 26. aprillil 2004 Luxembourgis toimunud istungil võttis nõukogu teatavaks 24. aprillil 2004 üheaegselt kogu Küprose saarel Annani kava üle toimunud rahvahääletuse tulemused ja tegi järgmise avalduse: „Küprose türgi kogukond on väljendanud selget soovi siduda oma tulevik Euroopa Liiduga. Nõukogu soovib otsustavalt lõpetada Küprose türgi kogukonna isolatsiooni ning aidata kaasa Küprose taasühendamisele, toetades Küprose türgi kogukonna majanduslikku arengut. Nõukogu kutsunus komisjoni üles esitama vastavaid põhjalikke ettepanekuid, mis keskenduksid eelkõige saare majanduslikule integreerimisele ning kahe kogukonna vaheliste kontaktide ja Euroopa Liiduga suhtlemise edendamisele. Nõukogu soovitas, et Küprose põhjaosale kokkuleppe saavutamise korral eraldada mõeldud 259 miljoni euro suurust summat kasutataks nüüd sellel eesmärgil.“ Nendest järeldustest lähtuvalt esitas komisjon 7. juulil 2004[1] ettepaneku võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse rahalise toetuse programm Küprose türgi kogukonna majandusarengu soodustamiseks. Kõnealusele ettepanekule lisatud finantsselgituses oli ette nähtud 259 miljoni euro paigutamine aastatel 2004–2006 finantsperspektiivi 7. rubriiki (Ühinemiseelne strateegia). Selle tulemusena võeti 27. veebruaril 2006. aastal vastu nõukogu määrus (EÜ) nr 389/2006, millega luuakse rahalise toetuse programm Küprose türgi kogukonna majandusarengu soodustamiseks ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusameti kohta[2] , (edaspidi abimäärus). Abimääruse artiklis 10 sätestatakse, et „ Igal aastal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande ühenduse abi rakendamise kohta käesoleva määruse alusel. Aruanne sisaldab teavet aasta jooksul rahastatud meetmete ja järelevalve tulemuste kohta ning selles antakse hinnang abi tulemustele“. Käesolev esimene aruanne hõlmab ajavahemikku 27. veebruar 2006 kuni 28. veebruar 2007. Kooskõlas finantsabi eduaruannete esitamise tavaga vastavalt eelarveaasta tavalisele tsüklile korra aastas hõlmab järgmine aastaaruanne ajavahemikku kuni detsembrini 2007. Esimene aruanne hõlmab eelkõige järgmisi valdkondi: 1) finantsabi kavandamine, 2) käesoleva programmi tarbeks mehhanismide rakendamine, 3) hankekonkursside ja lepingute sõlmimisega seotud esimesed meetmed, ja 4) kõnealuse abiprogrammiga tekkivate väljakutsete järeldused ja hinnangud. 2. ABI KAVANDAMINE 2.1. Taust Abimääruse vastuvõtmise järel 2006. aasta veebruaris oli komisjoni tegevus aruandeperioodil keskendunud põhiliselt abi kavandamisele, et täita vajalikud eelarvelised kulukohustused enne 2006. aasta lõppu. 2006. aasta abi kavandamise protsessi iseloomustavad järgmised tegurid: 2.1.1. Abimääruse hilinenud heakskiitmine Abimäärus võeti nõukogus vastu umbes 20 kuud pärast komisjoni esialgset ettepanekut 2004. aasta juulis. Abimääruse hilinenud heakskiitmine tõi kaasa olukorra, kus esialgselt kolmele aastale, 2004., 2005. ja 2006. aastale kavandatud eelarvelised kohustused tuli täita ainult ühe aasta jooksul. Aasta kavandamisvajaduste paremaks määratlemiseks võetakse mitmeaastase kavandamisraamistiku raames arvesse eelmiste aastate kogemusi. See ei olnud käesoleval juhul võimalik ning seetõttu tuli 2006. aastal välja töötada ja vastu võtta kogu 259 miljonit eurot hõlmav kava. Kõnealune aspekt on eriliselt oluline ka arvestades asjaolu, et kõnealuse abiprogrammi raames on abi osatähtsus märksa kõrgem kui eelmiste Küprose türgi kogukonnale mõeldud finantsabikavade puhul. Kõnealuse viivituse tagajärjel jäi mitu juba 2004.–2005. aastaks kavandatud ettevalmistavat meedet teostamata. Kava ettevalmistamisel pidi komisjon hakkama saama Küprose põhjaosale 2003. aasta konkreetse abipaketiga[3] teostatavusuuringuteks ette nähtud 2 miljoni eurose piiratud eelarvega. Teostatavusuuringud viidi muuhulgas läbi ka tahkete jäätmete, vee ja reovee ning energeetika ja maaelu arengu valdkonnas. Maailmapank teostas komisjoni nimel ka Küprose põhjaosa majanduslikku olukorda käsitleva alusuuringu, et toetada kava üldist ettevalmistamist. Eespool mainitud uuringud andsid esialgse hinnangu puuduste kohta seoses ühenduse õigustiku nõuetega ning tuvastas prioriteetsed projektid, mida abiprogrammi raames teostada. Kõnealused uuringud rõhutasid üldiselt suurte investeeringute vajadust, et viia Küprose põhjaosa infrastruktuuri ja teenuste tase ühenduse õigustiku nõuetega kooskõlla. Uuringud näitasid ka vajadust projekte seoses üksikasjalike pakkumistingimuste väljatöötamisega veelgi paremini ette valmistada. Küprose põhjaosa käsitlev usaldusväärne sotsiaalmajanduslik statistika puudub. Viivitus ettevalmistavas tegevuses tähendab seda, et teatavate investeerimisprojektide puhul toimub lepingu sõlmimine vahetult enne lepingute sõlmimise tähtaja aegumist 2009. aasta lõpus. 2.1.2. Olemasolevate finantsvahendite kogusummat käsitlevad ebakindlad andmed Nõukogu soovitas oma 26. aprilli 2004. aasta järeldustes, et kokkuleppe saavutamise korral Küprose põhjaosale juba ette nähtud 259 miljonit eurot tehakse abimääruse eesmärkide saavutamiseks kättesaadavaks. Selleks nähti õigusliku aluse vastuvõtmiseni ette 2005. aasta eelarve reservi 120 miljonit eurot ja 2006. aasta eelarve reservi 139 miljonit eurot. Õigusliku aluse hilinenud heakskiitmise tõttu ei saanud 2005. aastaks ette nähtud vahendeid enam kasutada. Määruse heakskiitmise hetkel 2006. aasta veebruaris oli kasutada vahendeid ainult 139 miljoni euro ulatuses. Esialgse kava aluseks oli kõnealune eraldis. Komisjon teavitas liikmesriike, et oleks olnud võimalik taastada 259 miljoni euro suurune kogusumma, taotledes 7. rubriigis olemasolevast 1085,4 miljonist eurost täiendavalt 120 miljonit eurot. Paranduseelarve võeti vastu 2006. aasta oktoobris. Kui selgus, et kasutada on võimalik kogu esialgselt kavandatud 259 miljoni euro suurust summat, kohandati vastavalt sellele abi kavandamist ja mõned projektid töötati välja kaheetapilistena. 2.1.3. Konsultatsioonid Küprose Vabariigi valitsusega Abimääruse vastuvõtmisel nõukogu protokolli kantud avalduses teatas komisjon, võttes arvesse Küprose praegust poliitilist olukorda ja eesmärki saar integreerida ja taasühendada, oma valmisolekust konsulteerida Küprose Vabariigi valitsusega kõnealuse määruse alusel toimuva abi andmise peamiste aspektide üle. Kava sisu käsitlevad konsultatsioonid Küprose Vabariigi valitsuse esindajatega toimusid 19. juunil ja 9.–11. oktoobril 2006, erilist rõhku pandi kogu saart hõlmavale kavandamisele. Ajavahemikus märts kuni oktoober 2006 peeti täiendavaid kohtumisi ja kirjavahetust horisontaalsetes küsimustes (eriti abimääruse artikli 7 lõike 1 teemal, mis käsitleb omandiõiguste kaitset). 2.1.4. Komiteemenetlus Abimääruse artikli 3 lõikes 3 sätestatakse, et Phare korralduskomitee esitab arvamuse esialgsete rahastamisotsuste kohta, kui need käsitlevad summasid üle 5 miljoni euro ja hõlmavad tegevusmeetmeid, mitte tugimeetmeid. Phare korralduskomiteega konsulteeriti 3. juuli ja 20. oktoobri kohtumistel kahe rahastamisotsuse eelnõu puhul, mis kuulusid nimetatud artikli kohaldamisalasse. Mõlemal korral toimus hääletamine. 3. juuli kohtumisel arvamust ei esitatud, 20. oktoobril aga esitas komitee pooldava arvamuse kvalifitseeritud häälteenamusega. Kooskõlas komiteemenetluse eeskirjadega võttis komisjon rahastamisotsused vastu. 3. juuli kohtumisel palusid komitee liikmed komisjonil Küprose Vabariigi valitsusega veel konsulteerida. Kontaktid jätkusid 2006. aasta suvel ja sügisel kohtumiste või kirjavahetuse teel, nagu märgiti punktis 2.1.3. 2.2. Programmi sisu Komisjon eraldas viie rahastamisotsuse vastuvõtmise kaudu ajavahemikus 23. juunist kuni 22. detsembrini 2006 assigneeringuid kogusummas 259 miljonit eurot (vt rahastamisotsuste loetelu I lisas ning abikava üksikasjalik loetelu projektide kaupa II lisas). 259 miljonist eurost on 240,15 miljonit eurot eraldatud abiprogrammi tegevuslikule osale, ülejäänud 18,85 miljonit eurot (st 7,2% kogu rahastamisotsuse eraldisest) kasutatakse komisjoni toetamiseks abiprogrammi rakendamisel vastavalt abimääruse artikli 4 lõike 3 sätetele. Programmi koostades võttis komisjon aluseks järgmised andmed: - abimääruse eesmärgid; - arutelud abisaava kogukonnaga; - käimasolevate projektide tulemused; - aastatel 2004–2006 teostatud uuringute tulemused; - võimalikud lepingusõlmimise ajakavad (N+3). 2.2.1. Finantsabi tegevuskavadele Kolme rahastamisotsuse kaudu töötati välja programm, mis kujutab endast meetmete tasakaalustatud paketti, mis vastavad Küprose türgi kogukonna peamiste vajadustele ja nõukogu määruse nr 389/2006 kõigile eesmärkidele (ülevaade rahastamise jagunemise kohta peamiste eesmärkide kaupa, vt tabel 1 allpool). Kõnealuse abimääruse alusel antud finantsabi keskendub järgmisele viiele prioriteetsele eesmärgile: I eesmärk: Infrastruktuuri arendamine ja ümberkorraldamine (umbes 129,25 miljonit eurot): Kõnealuse prioriteetse eesmärgi raames on programmi eesmärk tegeleda Küprose põhjaosa sellistes peamistes sektorites nagu keskkond (eriti vesi ja kanalisatsioon, tahked jäätmed ja looduskaitse), energeetika (eriline tähelepanu pakkumise ja nõudluse juhtimisega seotud küsimustel), liiklusohutus ja telekommunikatsioon, valitsevate tõsiste infrastruktuuriga seotud puudujääkide lahendamisega. Pikaaegsete ebapiisavate investeeringute ja hooletusse jätmise tõttu vajavad peamised infrastruktuuri valdkonnad ümberkorraldamist ja uuendamist, et vasta ühenduse õigustiku nõudmistele. Lisaks investeeringutele infrastruktuuri kasutatakse suutlikkuse tõstmisel tehnilist abi ja viiakse ellu poliitilisi reforme, et tagada pikaajaline jätkusuutlikkus seoses parema teenuste osutamisega. Kõnealust prioriteeti mõjutab tõenäoliselt kõige rohkem olukord kinnisvara valdkonnas. Kavas on seoses reservprojektide rahastamisega ette nähtud teatav paindlikkus juhuks, kui mõnda projekti ei saa omandiõiguse järgmise vajaduse tõttu edasi arendada. II eesmärk: Sotsiaalse ja majandusliku arengu soodustamine (umbes 70,2 miljonit eurot): Kõnealune prioriteet hõlmab mitmeid tegevusi, mille eesmärk on parandada Küprose türgi kogukonna pikaajalist majanduslikku jätkusuutlikkust järgmiselt: - Maaelu areng ja põllumajandussektori ümberkorraldamine ja ajakohastamine, sealhulgas meetmed kohaliku elanikkonna säilimiseks maapiirkondades mitmekesisema kohaliku majandusliku baasi ja sotsiaalmajanduslike tingimuste parandamise ning kohalike teenuste osutamise kaudu; - linna- ja kohaliku infrastruktuuri taastamine Nicosia, Kyrenia ja Famagusta linnas ning muudes väiksemates keskustes ja külades; - infrastruktuuriga seotud tööd uute eraldusjoone ületuskohtade avamiseks; - inimressursside arendamine , reformide toetamine haridussektoris ning kutseõppe tugevdamine, et katta eri programmide kaudu kohalike ettevõtjate vajadus kvalifitseeritud tööjõu järele; - meetmed erasektori konkurentsivõime edendamiseks, muuhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) suunatud laenukava ja otsetoetuste kaudu. III eesmärk: Leppimisele kaasa aitamine, usaldust suurendavad meetmed ja toetus kodanikuühiskonnale (umbes 13 miljonit eurot): Kõnealuse prioriteedi raames rahastatakse abiprogrammist järgmisi tegevusi: - tugevdada kodanikuühiskonda ja toetada leppimist ning usaldust suurendavaid meetmeid (sealhulgas toetus teadmata kadunud isikute otsimisega tegelevale komiteele). Leppimise ja usaldust suurendavate meetmete edu oleneb praeguse poliitilise kliima paranemisest; kõnealuses valdkonnas saavutatud tulemused on siiani olnud tagasihoidlikud, kahe kogukonna vaheline usaldus on jätkuvalt väike ja lahendus peitub ühiskonna kõiki valdkondi hõlmava usalduse taastamises; - jätkata puhvervööndi ja sellega piirnevate alade demineerimist ; erilist tähelepanu tuleb jätkuvalt osutada tulevaste eraldusjoone ületuskohtade demineerimisele; - toetada partnerluses Euroopa Nõukoguga kahe kogukonna vahelist koostööd ajalooõpetuse valdkonnas, toetudes kahes kogukonnas alates 2004. aastast tehtud ettevalmistustööle. IV eesmärk: Küprose türgi kogukonna lähendamine Euroopa Liidule (umbes 9,5 miljonit eurot): Kõnealuse prioriteedi eesmärk on lõpetada Küprose türgi kogukonna isolatsioon, lihtsustades kontakte Euroopa Liiduga järgmiste meetmete kaudu: - ühenduse stipendium üliõpilastele ja õpetajatele; - toetused inimestevaheliste kontaktide edendamiseks Küprose türgi kogukonna ja tema partnerite vahel Euroopa Liidus; - Euroopa Liitu ja tema poliitikat käsitleva teadlikkuse tõstmine; Küprose põhjaossa luuakse ELi infopunkt . V eesmärk: Küprose türgi kogukonna ettevalmistamine ühenduse õigustiku kasutuselevõtuks ja rakendamiseks (umbes 13,46 miljonit eurot): Kõnealuse prioriteediga toetatakse õigusaktide ettevalmistamist ning õigustiku rakendamissuutlikkuse suurendamist, pidades silmas õigustiku kohaldamise peatamise lõpetamist kooskõlas ühinemisakti protokolli nr 10 artikliga 1. Mitu kõnealuse prioriteedi alla kuuluvat meedet rakendatakse tehnilise abi infobüroo (TAIEX) kaudu. Rahastatakse ka õigustiku ühtlustamiseks vajalike väikese ulatusega seadmete hankeid/investeeringuid. Võttes arvesse keskkonnakaitse tähtsust Küprose põhjaosas, toetatakse ka eraldi projekti, mille eesmärk on tõsta keskkonnahooldussuutlikkust. Assigneerimata tehniline abi ja abiprogrammi reserv (umbes 4,74 miljonit eurot, 2%): Abiprogrammi reservi komponent sisaldab teatavaid piiratud vahendeid, et reageerida uute meetmete taotlustele, mis võivad osutuda vajalikuks pärast programmi rakendamise algust ja mis võivad tekkida seoses muudatustega poliitilises olukorras. See on eriti oluline arvestades asjaolu, et kuigi kõnealuse abiprogrammi rakendamine kestab üle 5 aasta, eraldati vahendeid abi kavandamiseks alles 2006. aastal. Tabel 1: Rahastamise jagunemine peamiste eesmärkide kaupa --- [pic] 2.2.2. Finantsabi abimääruse artikli 4 lõike 3 kohaste halduskulude katmiseks Abimääruse artikli 4 lõike 3 kohaselt võib abi kasutada selliste tegevustega seotud kulutuste katmiseks nagu esialgsed ja võrdlevad „uuringud, koolitus, abi ettevalmistamine, eelhindamine, haldamine, rakendamine, järelevalve, kontrollimine ja järelhindamine, teavitus- ja tutvustustegevus ning abiga tegeleva personali töötasude maksmine, ruumide rentimine ja varustuse ostmine“. Komisjoni toetamiseks kõnealuse abiprogrammi rakendamisel on ette nähtud kokku 18,85 miljonit eurot. Halduskuludeks antav finantsabi suunatakse muuhulgas: 1. valdkondlike strateegiate koostamisele; 2. projekti ettevalmistamiseks vajalike teostatavusuuringute läbivaatamiseks ja/või teostamiseks (sealhulgas majandus- ja finantsanalüüsid, üksikasjalikud tehnilised kirjeldused, õiguslikud hinnangud, tööde, teenuste ja tarnete pakkumisdokumentide ettevalmistamine ning toetuskonkursside ettepanekud jne); 3. vajaduse korral nõu andmisele hankemenetlustes ja rakendamisetapis (sealhulgas auditid, järelevalve, hindamine jne); 4. lepinguliste töötajate palkamisele abiprogrammidega tegelevasse komisjoni meeskonda, büroo juhtimise logistikale (sealhulgas ruumide rent) ja abisaavas kogukonnas programmi tugibüroo loomiseks vajaliku varustuse hankimisele. 2.3. Lepingute sõlmimise ja rakendamise tähtajad Lepingute sõlmimise tähtajad kehtestati kõigis viies 2006. aastal abimääruse alusel vastu võetud komisjoni otsuses. Lepingute sõlmimise tähtajad kehtestati ajavahemikuks 2009. aasta juuni kuni detsember kooskõlas abimääruse artikli 5 lõikega 1. Suur osa abiprogrammist rakendatakse 2012. aasta detsembriks. Juhul kui projekt hõlmab automaatlaenu andmist, kestab rakendusperiood kuni 2014. aasta detsembrini. 3. RAKENDUSMEHHANISMID Vastavalt abimääruse artikli 3 lõikele 1 vastutab komisjon abi haldamise eest. Abimääruse artikli 5 lõikega 2 võib komisjon anda abiprogrammi täieliku või osalise rakendamisega seotud ülesanded Euroopa Ülesehitusametile. Pärast seda, kui komisjon esitas nõukogule ameti tulevikku käsitleva aruande[4], milles tehti ettepanek ameti tegevus 2008. aasta lõpuks lõpetada, ei peetud ameti kasutamise võimalust siiski enam sobivaks. Rakendamisetapil tuleb kriitilistes olukordades võimalike viivituste ja katkestustega arvestades kasutusele võtta alternatiivsed meetmed. 3.1.1. Komisjonipoolne tsentraliseeritud haldamine Abiprogrammi rakendamisel järgitakse finantsmääruse[5] artikli 53 punkti a (tsentraliseeritud haldamine) ning Euroopa Komisjoni laienemise peadirektoraat tegutseb tellijana punktis 3.1.2 nimetatud erandiga. Hange teostatakse kooskõlas finantsmääruse II osa IV jaotise (välistegevus) ja kõnealuse määruse rakendamiseeskirjade[6] II osa III peatüki III jaotisega ning komisjoni 24. jaanuari 2006. aasta otsusega K(2006) 117 ja 24. mai 2007. aasta otsusega K(2007) 2034, mis käsitleb kolmandate riikidega koostöö arendamise eesmärgil Euroopa Ühenduste üldeelarvest rahastatud teenuste, tarne- ja töölepingute eeskirju ja menetlusi. Abiprogrammi rakendamiseks koostati komisjoni ametnikest ja lepingulistest töötajatest abiprogrammi meeskond, mis kuulub laienemise peadirektoraadi Küprose türgi kogukonna töörühma koosseisu. Abi ettevalmistamisel ja rakendamisel abisaava kogukonnaga tulemusliku koostöö tagamiseks ning koosolekuteks ja kohtumisteks ruumide võimaldamiseks kasutas abiprogrammi meeskond alates 2006. aasta septembrist Nikosia põhjaosas asuva abiprogrammi tugibüroo ruume. Büroojuhtimise, sealhulgas ruumide ja tugipersonali (sekretärid ja autojuhid) teenust osutab eraettevõtja GTZ ( Deutsche Gesellschaft für Technische Zusammenarbeit ). Abiprogrammi meeskonna olulise osana loodi ka TAIEXi kohalik tugipunkt, mille eesmärk on kooskõlastada liikmesriikide ekspertide külaskäike. Abiprogrammi meeskonda on aruandeperioodil järk-järgult suurendatud. 2007. aasta veebruari lõpus koosnes meeskond 20 töötajast, kellest 2 olid komisjoni ametnikud, 8 lepingulised töötajad ja 10 eraettevõtja poolt antud haldus- ja logistilisi ülesandeid täitvad tugitöötajad. Käimas oli täiendavate lepinguliste töötajate värbamine, mis pidi lõpule jõudma 2007. aasta lõpuks. 3.1.2. Ühine haldamine Kohaliku ja linnainfrastruktuuri uuendamise ning erasektori toetamise valdkonna meetmeid (kokku 17,5 miljoni euro ulatuses) hakatakse kooskõlas finantsmääruse artikli 53 punktiga d haldama ühiselt koos ÜRO arenguprogrammiga. Komisjon kasutab ÜRO arenguprogrammi programmi “Tuleviku partnerlus 2001–2004“ raames saadud kogemusi ja teadmisi; ÜRO arenguprogrammi abil edastati ELi abi Küprose türgi kogukonnale. 3.1.3 Kaudne tsentraliseeritud haldamine TAIEXi meetmeid rakendatakse (9,5 miljonit eurot) vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktis c ja artiklis 56 sätestatud kaudse tsentraliseeritud haldamise menetlusele. GTZiga ( Deutsche Gesellschaft für Technische Zusammenarbeit ) sõlmitakse praegu kokkulepet, mis kestaks kuni 20. juuni 2008 ja mis hõlmaks kogu TAIEXi kava. 3.1.4. Toetuse andmine ilma konkursikutseta Abiprogrammiga on ette nähtud võimalus anda mitu toetust ilma konkursikutset esitamata, eelkõige ÜRO arenguprogrammile (demineerimise abikava ja toetus teadmata kadunud isikute otsimisega tegeleva komitee kampaaniale) kokku 5,5 miljoni euro ulatuses ja Euroopa Nõukogule (ajaloo õpetamise projekt ja poliitteaduste akadeemia projekt) kokku 1,6 miljoni euro ulatuses. Abi otsene andmine on põhjendatud finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 168 lõike 1 punkti c alusel, arvestades kõnealuste organisatsioonide de facto monopoolset seisundit kõnealustes valdkondades. 4. ARUANDLUSPERIOODI JOOKSUL RAHASTATUD MEETMED 4.1. Meetmed Enamus abiprogrammiga seotud rahastamisotsuseid tehti komisjonis 2006. aasta sügisel. Aruandeperioodi ajal keskendusid meetmed abiprogrammi meeskonna ja TAIEXi kohaliku tugipunkti asutamisele ning konkreetseid vajadusi arvesse võtvate süsteemide ja menetluste loomisele. ÜRO arenguprogrammiga allkirjastati 2006. aasta detsembris toetuslepingud erasektori arendamise ning linna ja kohaliku infrastruktuuri valdkonnas. Oli oluline tagada ÜRO arenguprogrammi meetmete jätkumine Küprose türgi kogukonna hüvanguks, kuna eelmised ÜRO arenguprogrammi toetuslepingud kõnealustes valdkondades aegusid 2006. aasta novembris. ÜRO arenguprogrammi ja komisjoni hõlmav projektijuhtimiskomitee kogunes 2007. aasta jaanuaris, et teha otsus võetavate erimeetmete kohta. Aruandeperioodil algasid ka Küprose türgi kogukonna tahkete jäätmete haldamiskava ettevalmistavad tegevused . Kõnealune kava on oluliseks eeltingimuseks, et tahkete jäätmete haldamise sektori programmi alusel ette nähtud tööde pakkumismenetlus välja kuulutada. III lisas esitatakse loetelu lepingutest, mille komisjoni on allkirjastanud aruandeperioodil. Kuulutati välja ka lepingute prognoosid ja avaldati hanketeated, sealhulgas esimene konkursikutse ühenduse stipendiumiprogrammi kavandamiseks akadeemiliseks aastaks 2007/2008, mis avaldati 2007. aasta jaanuaris. Paljud pakkumismenetlused käsitlesid pakkumiste ettevalmistamisega seotud konsultatsioonimeetmeid. Tööde projekte ei saanud üksikasjalikult ette valmistada varasema ebapiisava rahastamise tõttu. 4.2. TAIEX TAIEX on alates 2004. aastast andnud eelmiste rahastamisskeemide alusel Küprose türgi kogukonnale tehnilist abi. Aruandeperioodil kasutati abikava vahendeid peamiselt TAIEXi kohaliku tugipunkti asutamiseks. Teisi meetmeid rahastati veel eelnevate rahastamiskavade vahenditest. 4.3. Teavitamine ja avalikustamine Aruandeperioodil oli avalikustamisega seotud meetmete põhirõhk suunatud abisaava kogukonna teadlikkuse suurendamisel nende projektide kohta, mida abimääruse alusel rahastama hakatakse. 2006. aasta novembrist kuni detsembrini sai abisaav kogukond teavet laienemise peadirektoraadi korraldatud seminaride kaudu, milles osalesid erinevad sidusrühmad, sealhulgas Küprose türgi kogukonna juhid, kohalikud ühendused, haridus- ja põllumajandussektori ning erasektori ja kodanikuühiskonna esindajad. 2006. aasta novembris ja 2007. aasta jaanuaris korraldati pressikonverents nii Küprose türgi- kui kreekakeelsele pressile. Koostati infoleht, mida jaotati nii võimalikele abisaajatele kui ka laiemale avalikkusele. Lisaks sellele kasutatakse abiprogrammi tutvustamiseks laienemise peadirektoraadi veebisaiti. Kõnealune veebisait sisaldab abimääruse teksti, komisjoni rahastamisotsuseid ja nendega seotud dokumente. Seal on ka lingid muudele veebisaitidele, mis käsitlevad abimääruse alusel rahastatavaid lepingute pakkumismenetlusi. 4.4. Rahastamine (lepingute sõlmimine ja väljamaksete tegemine) Aruandeperioodi lõpuks sõlmiti lepinguid 14,5 miljoni euro ulatuses. Sellest summast umbes 13,2 miljonit eurot kulus operatiivmeetmete ja 1,3 miljonit eurot tugimeetmete rahastamiseks. Komisjon tegi aruandeperioodi vältel ettevõtjatele väljamakseid 4,25 miljoni euro ulatuses. Sellest summast umbes 3,7 miljonit eurot kulus operatiivmeetmete ja 550 000 eurot tugimeetmete rahastamiseks. Lisaks sellele kasutas komisjon kulude katmiseks umbes 400 000 eurot personali- ja lähetuskuludeks. 5. KOKKUVÕTE Enamus meetmetest keskendus aruandeperioodil järgmistele eesmärkidele: 5. abi kavandamine: kõik rahastamisotsused võeti vastu 2006. aastal; 6. rakendusmehhanismide loomine : loodi abiprogrammi meeskond; 2006. aasta septembris, vähem kui seitse kuud pärast abimääruse vastuvõtmist, alustas tööd abiprogrammi toetusbüroo ja TAIEXi kohalik tugipunkt; 7. eelnevate ELi rahastatud meetmete jätkuvuse tagamine Küprose türgi kogukonna huvides: varem ÜRO arenguprogrammi raames teostatud meetmeid võib tänu 2006. aasta detsembris komisjoni ja ÜRO arenguprogrammi vahel sõlmitud toetuslepingutele katkematult jätkata. Õiguslik, diplomaatiline ja poliitiline kontekst, mille raames komisjon tegutseb, on ainulaadne. Kõnealune kontekst seab abimääruse edukale rakendamisele mitu väljakutset ning riski: 8. lepingute sõlmimise ranged tähtajad ja abiprogrammi kestuse piiramine: nagu juba varem märgitud, piiras kõnealuse abiprogrammi tarbeks olemasolevate vahendite eraldamist õigusliku aluse hilinenud vastuvõtmine. Abiprogrammi rakendamise kestuse üldise vähendamise tagajärjed on järgmised: 9. Abiprogrammi algetapis kavandatud ettevalmistavaid meetmeid ei saanud rakendada. Projekti eelneva ettevalmistustöö puudumise tõttu on infrastruktuuri tehtavate ulatuslike investeeringutega seotud lepingute sõlmimine väga raske. 10. Meetmeid, mida kavatseti võtta aastapõhiselt, võib rakendada ainult kolme järjestikuse aasta jooksul (2007–2009), mitte viie aasta jooksul (2005–2009) nagu esialgselt kavandati. Näiteks ühenduse stipendiumit antakse ainult kolmeks akadeemiliseks aastaks. Praegu puuduvad vahendid sellise kava rahastamiseks pärast akadeemilist aastat 2009./2010. Sama kehtib kõigi abikavaga ette nähtud toetuskavade kohta, mis on mõeldud nt talupidajatele, kohalikele ühendustele, kodanikuühiskonna organisatsioonidele jne. Selliseid toetuskavasid hõlmav viimane konkursikutse avaldatakse 2009. aasta esimesel poolel. 11. Omandiga seotud küsimused : 78% eraomandisse kuuluvast maast Küprose põhjaosas kuulub hinnanguliselt Küprose kreeklastele. Paljude kavandatud infrastruktuuride asukoht on siiani määramata. Arvestades Küprose kreeklastele kuuluva omandi suurust, on siiski tõenäoline, et paljusid investeeringuid saab teha ainult siis, kui kõnealused omanikud selleks oma loa annavad. Ette valmistatakse ka varuprojektid, mis peaksid leevendama omanike loa puudumise tõttu poolelijäävate projektidega seotud riske. Loa saamise vajadus nõuab ka lisaaega, mida on rangete rakendamistähtaegade tõttu niigi vähe. 12. Abisaava kogukonna vähene suutlikkus abi vastu võtta: kuigi vajadused on suured, on Küprose türgi kogukond väike ja neil puuduvad vahendid nii suure hulga ressursside vastuvõtuks lühikese aja jooksul. Majandusliku ja sotsiaalse arengu üldine mõju võib abiprogrammi lühema aja jooksul rakendamise järjel hoopis väheneda. 13. Komisjoni abiprogrammi meeskonna värbamine: lepinguliste töötajate lepingute maksimaalset kestust käsitlevate praeguste personalieeskirjade tõttu toimub 2009. aastal abikava meeskonnas lepingute lõppemise tõttu oluline tööjõu voolavus. 14. Küprose türgi ja kreeka kogukonnavaheline koostöö: abiprogrammi üldise eesmärgi saavutamine, milleks on Küprose taasühendamisele kaasaaitamine, sõltub olulisel määral saarel elava kahe kogukonna vahelisest koostööst.Poliitilised küsimused, mis ei ole otseselt seotud abiprogrammiga, vaid üldise poliitilise kontekstiga, võivad põhjustada olukorra, kus mõlemad kogukonnad üritavad takistada abiprogrammi teatavate osade rakendamist. Selles mõttes aitaks rakendamisele palju kaasa ÜRO egiidi all toimuva taasühendamiseprotsessi edukas läbiviibimine. 6. LISAD 6.1. I lisa : Abimääruse alusel tehtud komisjoni otsuste loetelu Otsuse pealkiri ja kuupäev | Summa (miljonit eurot) | 1 | Komisjoni otsus K/2006/2336/3, 23. juuni 2006, millega luuakse tehnilise abi vahend, et toetada rahalise toetuse programmi rakendamist, Küprose türgi kogukonna majandusarengu toetamiseks | 4,00 | 2 | Komisjoni otsus K/2006/2335/4, 26. juuni 2006, millega luuakse tehnilise abi infobüroo (TAIEX) antav abiprogramm Küprose türgi kogukonnale | 4,50 | 3 | Komisjoni otsus K/2006/5000, 27. oktoober 2006, millega luuakse finantsabiprogramm, millega toetatakse Küprose türgi kogukonna majandusarengut – I osa | 38,10 | 4 | Komisjoni otsus K/2006/6533, 15. detsember 2006, millega luuakse finantsabiprogramm, millega toetatakse Küprose türgi kogukonna majandusarengut – II osa | 197,55 | 5 | Komisjoni otsus K/2006/7035, 22. detsember 2006, millega luuakse tehnilise abi vahend, et toetada rahalise toetuse programmi rakendamist Küprose türgi kogukonna majandusarengu toetamiseks – II osa | 14,65 | 258 800* | * See on 2006. aasta eelarverea 22 02 11 (2007. aasta eelarverida 22 02 07 03) kogusumma. Saldo on 200 000 eurot TAIEXi 2006. aasta halduskuludega seotud eelarvereal TAIEXi abi rakendamiseks Küprose türgi kogukonnale. 6.2. II lisa: Üksikprojektide loetelu Eesmärgid ja projektid | Maksumus (eurodes) | I eesmärk: Infrastruktuuri arendamine ja ümberkorraldamine (49,9%) | I alleesmärk – Keskkonnakaitse | Projekt 1.1 – Veevarustuse ja sanitaarteenuste kvaliteedi ja haldamise parandamise sektori programm | 71 400 000 | Projekt 1.2 – Toetus Küprose türgi kogukonnale seoses võimalike Natura 2000 alade haldamise ja kaitsega Küprose põhjaosas | 5 000 000 | Projekt 1.3 Küprose türgi kogukonna tahkete jäätmete sektori programm | 21 200 000 | Projekt 1.4 Lefke kaevanduspiirkonna taastamise teostatavusuuring | 900 000 | II alleesmärk – Energeetikasektori juhtimise parandamine | Projekt 1.5 Energeetikasektori juhtimise ajakohastamine | 5 000 000 | Projekt 1.6 Energeetika infrastruktuuri arendamine ja ümberkorraldamine – II osa | 8 750 000 | III alleesmärk – Liiklusturvalisuse parandamine | Projekt 1.7 Liiklusturvalisuse parandamine | 3 000 000 | IV alleesmärk – Telekommunikatsioon | Projekt 1.8 Telekommunikatsiooni infrastruktuuri arendamine ja ümberkorraldamine | 14 000 000 | Vahesumma | 129 250 000 | II eesmärk: Sotsiaalse ja majandusliku arengu soodustamine (27,1%) | Projekt 2.1 Maaelu arengu sektori programm | 29 700 000 | Projekt 2.2 Linna ja kohaliku infrastruktuuri uuendamine | 7 000 000 | Projekt 2.3 Linna ja kohaliku infrastruktuuri uuendamine – II osa | 8 000 000 | Projekt 2.4 Inimressursside arengu sektori programm | 8 000 000 | Projekt 2.5 Mikro- ja väikeettevõtete laenukava | 9 000 000 | Projekt 2.6 Jätkusuutliku majandusliku arengu sektori programm | 6 000 000 | Projekt 2.7 Erasektori arengu toetamine Küprose türgi kogukonnas | 2 500 000 | Vahesumma | 70 200 000 | III eesmärk: Leppimisele kaasa aitamine, usaldust suurendavad meetmed ja toetus kodanikuühiskonnale (5%) | Projekt 3.1 Leppimine, usaldust suurendavad meetmed ja toetus kodanikuühiskonnale | 8 000 000 | Projekt 3.2 Demineerimise abiprogramm | 4 000 000 | Projekt 3.3 Toetus ajalooõpetuse uute suundumuste väljatöötamiseks lepituse ja stabiilsuse saavutamiseks Küprosel | 1 000 000 | Vahesumma | 13 000 000 | IV eesmärk: Küprose türgi kogukonna lähendamine Euroopa Liidule (3,7%) | Projekt 4.1 Ühenduse stipendiumiprogramm | 5 000 000 | Projekt 4.2 Noorsoovahetuste ja muude inimestevaheliste kontaktide edendamine | 3 000 000 | Projekt 4.3 Teave Euroopa Liidu poliitilise ja õigussüsteemi kohta | 1 500 000 | Vahesumma | 9 500 000 | V eesmärk: Küprose türgi kogukonna ettevalmistamine ühenduse õigustiku kasutuselevõtuks ja rakendamiseks (5,2%) | Projekt 5.1 Tehniline abi, et toetada õigusaktide ülevõtmist ja ühenduse õigustiku rakendamist TAIEXi vahendi kaudu – II osa (komponent A – abi Taiexi kaudu), komponent B – väikesemahulised seadmed) + I osa | 6 500 000 4 500 000 | Projekt 5.2 Keskkonnasektori suutlikkuse tõstmine | 2 460 000 | Vahesumma | 13 460 000 | VI eesmärk: Assigneerimata tehniline abi ja programmi reserv (1,8%) | Projekt 6.1 Assigneerimata tehniline abi ja programmi reserv | 4 740 000 | Vahesumma | 4 740 000 | Kokku | 240 150 000 | + abikava rakendamiseks antud üldine tehniline abi (7,2%) | 18 850 000 | Kõik kokku | 259 000 000 | 6.3. III lisa: Aruandeperioodil sõlmitud lepingud Lepingu number (CRIS) | Hanke nimetus | Ettevõtja | Sõlmimise kuupäev | Summa (eurodes) | 2006/124-237 | Lisa GTZiga sõlmitud TAIEX 2005 lepingule eesmärgiga luua TAIEXi kohalik sidepunkt Küprose põhjaosas | Deutsche Gesellschaft für Technische Zusammenarbeit - GTZ GMBH (Saksamaa) | 18.7.2006 | 506 836 | 2006/124-397 | Abiprogrammi tugibüroo loomine Küprose põhjaosas | Deutsche Gesellschaft für Technische Zusammenarbeit - GTZ GMBH (Saksamaa) | 25.7.2006 | 1 324 257 | 2006/127-273 | Lisa GTZiga sõlmitud TAIEX 2005 lepingule tehnilise abi andmiseks Küprose türgi kogukonnale | Deutsche Gesellschaft für Technische Zusammenarbeit - GTZ GMBH (Saksamaa) | 8.11.2006 | 2 993 164 | 2006/129-343 | Erasektori arengukava Küprose põhjaosas | ÜRO arenguprogramm | 26.12.2006 | 2 500 000 | 2006/129-353 | Linna- ja kohaliku infrastruktuuri uuendamine | ÜRO arenguprogramm | 26.12.2006 | 7 000 000 | 2006/131-199 | Küprose türgi kogukonna tahkete jäätmete haldamiskava | AGRECO | 23.2.2007 | 199 850 | KOKKU | 14 524 107 | ---- [1] Teatis KOM(2004) 465 (lõplik), 7.7.2004, mida on muudetud teatisega KOM(2004) 696 (lõplik), 21.10.2004. [2] ELT L 65, 7.3.2006. lk 5. [3] Rahastati nõukogu 13. märtsi 2000. aasta määruse (EÜ) nr 555/2000 (ühinemiseelse strateegia raames Küprose Vabariigi ja Malta Vabariigi suhtes võetavate meetmete rakendamise kohta) alusel [4] KOM(2005) 710 (lõplik), 23.12.2005 [5] Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, 25. juuni 2002, (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1). Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, 13. detsember 2006, (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1). [6] Komisjoni määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, 23. detsember 2002, (EÜT L 537, 31.12.2002, lk 1). Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007, ELT L 111, 28.4.2007, lk 13.