ET    ET  
 EUROOPA  
KOMISJON 
Brüssel, 8.8.2014  
COM(2014) 508 final 
  
KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRB) ülesannete ja korralduse kohta 
{SWD(2014) 260 final}  
 
2 
 KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PA RLAMENDILE JA NÕUKOGULE  
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESR B) ülesannete ja korralduse kohta 
1. S ISSEJUHATUS  
Ülemaailmne finantskriis 2008. aastal tõ i välja lünki Euroopa Liidu õigus- ja 
järelevalveraamistikus. Järelevalve jäi riig iti killustatuks ja ei olnud küllaldaselt 
keskendunud vastastikusele sõltuvusele finantssüsteemis, samuti ei toimunud piisavalt teabevahetust ja koordineerimist järelevalveasutuste va hel ja vähe rõhku 
asetati makrotasandi usaldatavusjäreleva lvele. Tuginedes 2009. aasta Larosière’i 
aruandes
1 antud soovitustele, asutati 2010. aastal uus makrotasandi 
usaldatavusjärelevalve eest vastutav lii du tasandi asutus – Euroopa Süsteemsete 
Riskide Nõukogu (ESRB) osana uuest Eur oopa Finantsjärelevalve Süsteemist 
(ESFS), mis hõlmab ka kolme Euroopa valdkondlikku mikrotasandi usaldatavusjärelevalve asutust ehk Euroopa järelevalveasutusi
2. 
Kooskõlas ESRB asutamise määruse3 artikliga 20 vaadatakse käesolevas aruandes 
kolme viimase aasta kogemuse varal lä bi Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 
ülesanded ja korraldus, sealhulgas küsimu sed seoses ESRB eesistuja määramisega. 
Vastavalt kõnealuse määruse artikli 5 lõik ele 1 määratakse esimeseks viieaastaseks 
ametiajaks pärast kõnealuse määruse jõustumist, s.o 16. detsembrit 2010, ESRB 
eesistujaks Euroopa Keskpanga (EKP) pr esident. Järgnevateks ametiaegadeks 
määratakse ESRB eesistuja edaspidi kindl aks määratava korra kohaselt. Käesoleva 
aruandega täidetakse ka aruande esitami se nõue, mis on sätestatud teise ESRB 
määruse4 (milles on määratletud tingimused EK P toe andmiseks ESRB-le) artiklis 8. 
Järjekindluse huvides ja kuna n eed neli asutust kuuluvad samasse 
järelevalvesüsteemi, on komisjon otsu stanud korraldada ESRB ja Euroopa 
järelevalveasutuste läbivaatamise ühel ajal, et vastu võtta ja avaldada samal ajal 
kaks läbivaatamisaruannet – üks ESRB ja teine Euroopa järele valveasutuste kohta. 
Käesoleva aruande eesmärk on hinnata ESRB ülesandeid ja korra ldust alates selle 
loomisest, kooskõlas kahe ESRB määruse lä bivaatamissätetega. Lisaks vahetule 
kogemusele oma osalemisest ESRB haldusnõukogu liikmena ja ESRB teiste juht- või nõuandeorganite liikmena tugineb komis jon ESRB läbivaatamisel eri allikatest 
saadud teabele. Esiteks analüüsis komisj on tõendusmaterjali av alikult kuulamiselt 
Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi t eemal 24. mail 2013. aastal. Teiseks hindas 
komisjon tagasisidet, mida ta sai 26. aprillist 31. juulini 2013 toimunud konsultatsiooniprotsessist. See protsess  hõlmas avalikku konsultatsiooni ja 
sihipärast konsulteerimist, mis sisaldas üksikasjalikumaid ja tehnilisi küsimusi 
Euroopa järelevalveasutustele, liikme sriikide asutustele, asjaomastele 
institutsioonidele ja ametitele ning si dusrühmadele. Komisjon sai kokku 137 vastust 
(94 avalikule konsultatsioonile ja 43 sihi pärasele konsultatsioonile). Kolmandaks 
                                                
 
1 Kõrgetasemelise finantsjärelevalve  eksperdirühma (mida juhtis Jacques de Larosière) aruanne, 25. 
veebruar 2009; http://ec.europa.eu/internal_market/fin ances/docs/de_larosiere_report_en.pdf . 
2 Euroopa järelevalveasutuste asutamise määruste kohta vt ELT L 331, 15.12.2010, lk 12. 
3  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1092/2010, 24. november 2010, finantssüsteemi 
makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 
asutamise kohta (ELT L 331, 15.12.2010, lk 1) (ESRB määrus). 
4  Nõukogu määrus (EL) nr 1096/2010, 17. november 2010, millega antakse Euroopa Keskpangale 
eriülesanded seoses Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevusega (ELT L 331, 15.12.2010, 
lk 162). 
 
3 arvestas komisjon ESRB kõrgetasemelise töörühma arvamust ESRB läbivaatamise 
kohta5 ning Euroopa järelevalveasutuste üh isarvamust ESRB läbivaatamise kohta6. 
Lisaks võttis komisjon arvesse muid selleteemalisi uurimusi ja aruandeid, mille esitas Rahvusvaheline Valuutafond (IMF)
7. Lõpuks kaaluti hoolikalt Euroopa 
Parlamendi tellitud uurimust8 ESRB läbivaatamise kohta ja Euroopa Parlamendi 
resolutsiooni soovitustega komisjonile Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi 
läbivaatamise kohta9 ning neile eelnenud arutelusid. Nendest erinevatest välistest 
allikatest – edaspidi lihtsalt „sidusrühm ad” – saadud teabele tuginedes on komisjon 
koostanud seejärel asjaomastes õigusaktides nõutud hinnangu 10. 
ESRB toimimise hindamine praegu on keeru line ülesanne peamiselt kahel põhjusel. 
Esiteks on raske hinnata ESRB kui tu levikule orienteeritud makrotasandi 
usaldatavusjärelevalve asutuse tulemus likkust, kuna see asutati finantskriisi 
haripunktis, samas kui tema esmane pädevus on vältida selliste kriiside esinemist. 
Teiseks on rakendamisel kaks olulist fi nantsraamistiku reformi, mis mõjutavad 
ESRB rolli, nimelt ühtse järelevalvemehhanismi asutamine11 euroalal ja sellistes 
euroalavälistes liikmesriikides, ke s teevad EKPga tih edat koostööd, ning 
makrotasandi usaldatavusjärelevalve va hendeid käsitlevad sätted, mis on ette 
nähtuduues kapitalinõuete direktiivis ja määr uses (CRD IV / CRR)12. Sellegipoolest 
keskendutakse aruande järgmistes punktides  ESRB senisele tege vusele, tuues esile 
ESRB peamised tugevad küljed ja saavutused  ning tehes kindlaks valdkonnad, mida 
saaks veel täiustada. 
                                                 
5  ESRB, kõrgetasemeline ESRB läbivaatamise töörühm, „Panus ESRB läbivaatamisse (ettenähtud 
ESRB määruses)”, märts 2013:  http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/130708_h ighlevelgroupreport.pdf?e913faa529f509c934cd48
4435ad13a8 . 
6 Euroopa järelevalveasutuste ühisarvamus – Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu läbivaatamine 
(ESRB, 17. detsember 2013, ESAs-2013-035; 
https://eiopa.europa.eu/fileadmin/tx_dam/files/pu blications/opinions/ESAs _opinion_on_the_ESRB_re
view.pdf ). 
7 „ European Union: Publication of Financial Sector Assessment Program Documentation —Technical 
Note on Macroprudential Oversight and the Role of the ESRB” (Euroopa Liit: finantssektori 
hindamisprogrammi dokumentide avaldamine – Tehniline märkus makrotasandi 
usaldatavusjärelevalve ja ESRB rolli kohta), IMFi riigiaruanne nr 13/70; märts 2013.  
8 Euroopa Parlament, „Uue Euroopa Finantsjärel evalve Süsteemi (ESFS) läbivaatamine – 2. osa: 
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRB) töö” (Autorid: Samuel McPhilemy ja John Roche 
(Oxford Analytica)), oktoober 2013:  
http://www.europarl.europa.eu/RegData/ etudes/etudes/join/2013/507490/IPOL-
ECON_ET(2013)507490_EN.pdf . 
9  Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2014. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile Euroopa 
Finantsjärelevalve Süsteemi läbivaatamise kohta (2013/2166(INL)):
 http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc .do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P7-TA-2014-
0202+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN#top . 
10 Vt ESRB määruse artikkel 20 ja nõukogu määruse (EL) nr 1096/2010 artikkel 8. Oodatakse Euroopa 
Keskpanga arvamust. 
11  Nõukogu määrus (EL) nr 1024/2013, 15. oktoober 2013, millega antakse Euroopa Keskpangale 
eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavus nõuete täitmise järele valve poliitikaga (ELT L 287, 
29.10.2013, lk 63) (ühtse järelevalvemehhanismi asutamise määrus). 
12  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja 
investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 
muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning 
krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse 
direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338). 
 
4 2. E UROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU TOIMIMINE (ÜLESANDED JA 
KORRALDUS ) LOOMISEST ALATES  
2.1. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesanded 
ESRB pädevus on üldjoontes kindl aks määratud ESRB määruses. Ta vastutab 
liidus finantssüsteemi makrotas andi usaldatavusjärelevalve eest, et aidata ära hoida 
või vähendada finantssüsteem is aset leidvatest arengus uundadest finantsstabiilsusele 
tulenevaid süsteemseid riske. Ta toetab siseturu sujuvat toimimist, tagades sel moel, et finantssektoril on osa jätkusuutliku ma janduskasvu edendamises. ESRB määruses 
on süsteemne risk määratletud kui „finantssüsteemi häire risk, millel võivad olla tõsised negatiivsed tagajärjed siseturule ja reaalmajandusele. Kõik finantsvahendajate, -turgude ja -infrastru ktuuri liigid võivad olla teataval määral 
süsteemselt tähtsad”
13. 
ESRB määruses rõhutatakse ESRB ennetavat rolli  selles, et see peaks „toetama 
süsteemsete riskide vältimis t” ja „hoidma ära laiaulatuslikud finantsprobleemid”.
 Lisaks peaks ESRB „tuvastama süsteemsed riskid ja seadma need tähtsuse 
järjekorda”. 
Et täita oma makrotasandi usaldatavus järelevalve pädevust, täidab ESRB mitmeid 
põhiülesandeid, milleks on ri skide jälgimine, riskihindamine ja lõpuks, kui see on 
asjakohane, parandusmeetmeteks hoia tuste ja soovituste vastuvõtmine14. Lisaks 
poliitilistele soovitustele on ESRB av aldanud mitu dokumen ti oma tegevuse ja 
analüütilise töö kohta: kord kvartalis av aldatavad riskinäidikud, teadusliku 
nõuandekomitee aruanded ja muud mitteperioodilised väljaanded ja kommentaarid ning kaks aastaaruannet. ESRB määruse koha selt võib ESRB anda ainult hoiatusi ja 
soovitusi, mis on mittesiduvad, kuid mille suhtes kohaldatakse „tegutse või selgita” menetlust. Mittesiduvate instrumentide kasutamine võimaldab ESRB-le vabalt lävida kõigi finantsküsimustega tegelevate  avaliku sektori asutustega ning tagada 
soovituste sõnastamisel suurema vaba duse. ESRB tugineb oma mõjule ja 
autoriteedile (s.o maine jõule) tagamaks , et vastuseks tema hoiatustele ja 
poliitilistele soovitustele võetaks asjakoha seid meetmeid. Hoiatused ja soovitused 
võib avalikustada ESRB haldusnõukogu sellekohase  otsuse põhjal igal üksikul juhul 
eraldi. Seni on ESRB avaldanud seitse poliitilist soovitust
15. 
CRD IV /CRRi makrotasandi usaldatavus järelevalve raamistiku jõustumisega 1. 
jaanuaril 2014 arendab ESRB analüütilist ja  korralduslikku raamistikku, et olla 
võimeline võtma uusi ülesandeid, mis on talle õigusaktidega usaldatud, s.o anda 
liikmesriikidele arvamusi ja/või soovitusi uute makrotasandi usaldatavusjärelevalve 
vahendite kasutamise kohta (s.o vastutsükl ilised kapitalipuhvrid, süsteemse riski 
puhver), mis hõlmab võimalust kehtestada  kapitalinõuete määruse artikli 458 
(„paindlikkuse klausel”) alusel rangem aid usaldatavusjärele valve nõudeid. Selleks 
                                                 
13  Vt ESRB määruse artikli 2 punkt c. 
14  Vt ESRB määruse artikkel 3. 
15  Soovitus välivääringus laenude kohta (ELT C 342, 22.11.2011, lk 1); soovitus rahastamise kohta 
USA dollarites (ELT C 72, 10.3.2012, lk 1) , soovitus riigi ametiasutuste makrotasandi 
usaldatavusjärelevalve pädevuse kohta (ELT C 41, 14.2 .2012, lk 2); soovitus krediidiasutuste rahastamise 
kohta (ELT C 119, 25.4.2013, lk 1), soovitus rahaturufondide kohta (ELT C 146, 25.5.2 013, lk 1); soovitus 
vahe-eesmärkide ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika instrumentide kohta (ELT C 170, 
15.6.2013, lk 1); soovitus vastutsükliliste kap italipuhvrite määrade kehtestamise juhiste kohta 
(ESRB/2014/1; 30.6.2014).  
 
5 et muuta makrotasandi usaldatavusjärel evalve raamistik operatiivseks, avaldas 
ESRB 2014. aasta märtsis põhiaruande16, milles anti esimene ülevaade uuest 
makrotasandi usaldatavusjärelevalve raamistikust ELis, ning üksikasjalik 
käsiraamat17, mille eesmärk on anda riikide asutustele juhiseid uute vahendite 
kasutamiseks. Tulevikus on selles va ldkonnas oluline roll ka EKP-l. Ühtse 
järelevalvemehhanismi asutamise määruse artikli 5 kohaselt on EKP-l makrotasandi 
usaldatavusjärelevalve eripädevus euroalal ja sellistes euroalavälistes liikmesriikides, kes teevad EKPga tihedat koostööd, ning ta võib eelkõige kehtestada rangemaid makrotasandi usal datavusjärelevalve puhvreid, kui on riigi 
tasandil ette nähtud.  
2.2. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu korraldus 
ESRB-l on keerukas organisatsiooni struktuur, mis kajastab soovi koguda 
vajalikke ekspertteadmisi nii riigi tasa ndil, mis hõlmab riikide keskpanku ja 
järelevalveasutusi, kui ka Euroopa ta sandil, mis hõlmab EKPd, komisjoni, 
majandus- ja rahanduskomiteed ning Euroopa järelevalveasutusi.  ESRB 
institutsiooniline raamistik hõlmab haldusnõukogu, juhtkomiteed, tehnilist nõuandekomiteed ja teaduslikku nõuandekomit eed. Nende eri foorumite tööd toetab 
ESRB sekretariaat
18. ESRB haldusnõukogu, mille koosseisus on praegu 67 liiget, on 
ESRB põhiline otsuseid tegev organ. Kõigil praegusel haldusnõukogu 38-l 
hääleõigusega liikmel19 on üks hääl ja haldusnõukogu te eb tavaliselt otsuseid 
lihthäälteenamusega. Soovituse vastuvõt miseks või hoiatuse või soovituse 
andmiseks on nõutav kahekolmandikuline häälteenamus20. Ilma hääleõiguseta 
haldusnõukogu liikmete (praegu 29 liiget) seas on iga liikmesriigi kohta üks kõrgetasemeline esindaja pädevast riig i järelevalveasutusest ning majandus- ja 
rahanduskomitee eesistuja. Üldiselt pida sid sidusrühmad hääletamise korda 
haldusnõukogus asjakohaseks. Juhtkomitee, kuhu kuulub 14 haldusnõukogu liiget, vastutab halduskomitee koosolekute et tevalmistamise eest. Tehniline 
nõuandekomitee peegeldab haldusnõukogu koo sseisu tehnilisemal tasandil. 
Teaduslik nõuandekomitee on asutatud selleks, et tuua ESRB töösse erinevat ja välisemat teaduslikku perspektiivi. Selle koosseisus on 15 liig et, kellel on mitmed 
erinevad oskused ja ekspertteadmised. 
ESRB-le annab analüütilist, finants- ja haldustuge EKP . ESRB asutamise ajal 
juhinduti EKP valimisel vastuvõtva institutsio onina mitmetest kaalutlustest. Esmane 
eesmärk oli tugineda EKP olemasolevatel e ekspertteadmistele finantsstabiilsuse 
valdkonnas. Samuti peeti väärtuseks makrot asandi usaldatavusjä relevalve poliitika 
lähedust rahapoliitika funktsioonile. ES RB tulevase edu tagamiseks peeti 
                                                
 
16 Põhiaruanne makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika kohta pangandussektoris; 
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/140303_f lagship_report.pdf?31b5f8e9c568a6ca55d8bd08d3
6b1eb8 . 
17 ESRB käsiraamat makrotasandi usaldatavusjärel evalve poliitika pangandussektoris operatiivseks 
muutmiseks; 
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/140303_esrb_handbook.pdf?d15dae97dfb3b9136f3d130ba18
5dfe9 . 
18 Nõukogu määruse (EL) nr 1096/2010 artikli 2 punkt e. 
19  EKP president ja asepresident; liikmesriikide keskpankade juhid; komisjoni volinik; Euroopa 
Järelevalveasutuse (Euroopa Panga ndusjärelevalve) eesistuja; Euroopa  Järelevalveasutuse (Euroopa 
Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) eesistuja; Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa 
Väärtpaberiturujärelevalve) eesistuja; teadusliku nõ uandekomitee eesistuja ja kaks eesistuja asetäitjat; 
tehnilise nõuandekomitee eesistuja. 
20  ESRB määruse artikkel 10. 
 
6 hädavajalikuks, et ta saak s EKP-lt analüüsi-, finants-  ja haldusvaldkonnas tuge. 
Veelgi olulisem on, et ESRB sai kasu EKP nähtavusest, sõltumatusest ja tugevast 
mainest. Samadest kaalutlustest lähtuvalt  otsustati, et esimene ESRB eesistuja 
viieaastaseks ametiajaks peaks olema EKP president. Kuna ESRB-l ei ole siduvaid 
volitusi, vaid ta tugineb moraalsele mõjutusele ja ametivennalikule survele, peeti asjakohaseks valida ESRB eesistujaks tunt ud ja usaldusväärne isik. ESRB määruse 
läbivaatamisklauslis on spetsiaalselt osutatud ESRB eesistuja määramise või valimise korrale
21. 
ESRB vastutab parlamendi ja nõukogu ees. Ta peab andma teavet oma tegevusest 
Euroopa Parlamendile ja nõukogule22. Vähemalt kord aastas ja oluliste 
finantsprobleemide korral sagedamini kutsutakse ESRB eesistuja kuulamisele 
Euroopa Parlamenti. ESRB eesistuja kuulam ised toimuvad üldjuhul üksteise järel 
EKP presidendi kuulamistega. ESRB eesistu ja peab vähemalt kaks korda aastas 
Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskom isjoni esimehe ja aseesimeestega ka 
konfidentsiaalseid s uulisi arutelusid. 
ESRB on osa Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemist ja asut amismäärustes on 
erilist tähelepanu pööratud ESRB ja Eu roopa järelevalveasutuste vahelisele 
lävimisele. Üheks suuremaks finantskriisi õppe tunniks oli see, et stabiilse 
finantssüsteemi saavutamiseks peaksid mi krotasandi järelevalveasutused lävima 
tihedalt uue makrotasandi usalda tavusjärelevalve tasandiga. Uue 
järelevalvesüsteemi mõlemad sambad on hädavajalikud, et saavutada väärtuslik 
koostoime mikro- ja makrotasandi va hel, et vastasti kku tugevdada mõju 
finantsstabiilsusele ja saada kasu täiesti integreeritud järelevalveraamistikust. Tihe 
lävimine on tagatud ristliikmesusega  nende nelja asutuse seas. Euroopa 
järelevalveasutuste määrustes23 on täpsustatud ka menetlused, mida Euroopa 
järelevalveasutused peavad järgima, et tegutseda ESRB soovituste järgi, ja see, kuidas Euroopa järelevalveasutused peaksi d kasutama oma volitusi selleks, et 
tagada õigeaegne järelmeetmete võtmine ühele või mitmele liikmesriigi pädevale järelevalveasutusele adresseeritud soovitustele. ESRB ja Euroopa 
järelevalveasutuste vaheline koostöö on tä htis ka stressitestimise valdkonnas.  
3. H INNANG EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU TÖÖLE : PEAMISED 
TUGEVAD KÜLJED JA PARANDAMIST VAJAVAD VALDKONNAD  
Sidusrühmad olid ESRB tööga esimestel aas tatel alates selle asutamisest paljudes 
aspektides rahul. Peaaegu kõik rõhutasid makrotasandi  usaldatavusjärelevalve 
tähtsust ja vajadust koordineerimise järe le makrotasandi usaldatavusjärelevalve 
vahendite kasutamises liikmesriikide poolt. Sidusrühmad tundsid siiski üldiselt, et 
on veel liiga vara kujundada põhjendatud arvamust ESRB hoiatuste ja soovituste 
mõju kohta. ESRB on oma mõjuhindamise raamistiku just valmis saanud ja vaja on rohkem aega, et saada paremat ja põhjalikum at ülevaadet sellest, kuidas adressaadid 
on reageerinud.  
Kuigi ESRB-d nähakse Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi põhikomponendina, 
tegid paljud sidusrühmad kindlaks val dkondi, mida saaks täiustada. Need 
täiustamist vajavad valdkonnad on peamise lt seotud organisatsi ooni identiteedi, 
                                                
 
21  Vt ESRB määruse artikkel 20 koostoimes artikliga 5. 
22  Vt ESRB määruse artikkel 19. 
23  Vt Euroopa järelevalveasutuste asutamise mä äruste artikkel 36 (vt joonealune märkus 2). 
 
7 sisemise juhtimissüsteemi ja kasutada olevate vahenditega (s.o hoiatused ja 
soovitused).  
3.1. P EAMISED TUGEVAD KÜLJED  
ESRB tugevaid külgi ja kordaminekui d on rõhutanud paljud sidusrühmad. ESRB 
tugineb ainulaadsetele ja laialdastele ekspertteadmis tele, tal on õnnestunud tõsta 
poliitikakujundajate seas teadlikkust finant sstabiilsuse küsimustest ja ta on hakanud 
arendama kasulikku ja paljutõotavat analüüt ilist tööd, eriti vastas tikuse seotuse alal. 
ESRB pädevuse ja volituste suhtes  jagas valdav enamik sidusrühmadest 
seisukohta, et ESRB pädevus on piisavalt lai,  ja kõik sidusrühmad olid ESRB 
tulevikule orienteeritud ja ennetavat laadi pä devusega rahul. Kõik sidusrühmad olid 
samuti rahul sellega, et ESRB hoiatused  ja soovitused on oma olemuselt 
mittesiduvad, mida nähti hästi sobivat ESRB laialdase pädevuse ja tegevusulatusega. Ükski sidusrühm ei nõudnud selles valdkonnas muutusi. Valitseb üldine üksmeel, et „tegutse või selgita” mehhanism peaks jääma põhiosaks hoiatuste 
ja soovituste süsteemis, mis peaks olema võimeline andma tulemusi õigel ajal ja 
paindlikult. 
Kogu kriisi vältel on ESRB olnud ainulaadne kõige kõrgema tasandi 
arutelufoorum  stabiilsusküsimustes keskpankurite,  riikide järelevalveasutuste ja 
Euroopa asutuste vahel. ESRB koondab suur t hulka ekspertteadmisi finantssektorite 
ja riikide lõikes, mida on paljud sidusr ühmad tunnustanud tema peamise tugeva 
küljena. ESRB sekretariaadi ro lli pidasid sidusrühmad ül diselt heaks. See mängis 
põhirolli sisemenetluste kehtestamises, t öömeetodite ja vahendite väljaarendamises 
(nt ESRB veebisait, ESRB IT-rakendus) ni ng koosolekute tõhusas ettevalmistamises 
ja korraldamises. See oli aktiivselt kaas atud ka ESRB analüütilisse töösse. ESRB 
sekretariaadile eraldatud vahendeid pidasi d mõned sidusrühmad siiski ebapiisavaks. 
ESRB on kaasa aidanud makrotasandi  usaldatavusjärelevalve mõõtme 
sisseviimisele finantspoliitik asse ja -eeskirjadesse. Makrotasandi 
usaldatavusjärelevalve poliitika oli Laro sière’i aruande peamine uuendus. Enne 
ESRB asutamist ei olnud Euroopa Liidus ühtegi asutust, mis oleks aktiivselt 
kaasatud makrotasandi usaldatavusjä relevalvesse. Se llal kui Euroopa 
järelevalveasutused tuginesid peamiselt ri ikide tasandil juba toimuvale tegevusele, 
oli ESRB pädevusala suures osas tundmatu maa. Tänu oma tegevusele, eriti ( kuid 
mitte ainult) oma hoiatuste ja soovituste kaudu, on ESRB suutnud muuta poliitikakujundajad tundlikumaks süsteemsete riskide ja finantsstabiilsuse 
probleemide suhtes. 
ESRB-l on põhiroll Euroopa Liidus m akrotasandi usaldatavusjärelevalve 
raamistiku rajamises. Tehniline nõuandekomitee osaleb aktiivselt liikmesriikide 
lõikes järjekindla raamistiku rajami ses. Komitee on koostanud selleks kaks 
soovitust, mille mõlemad on haldusnõukogu vastu võtnud ja avaldanud: üks vajaduse kohta asutada riikides spet siaalse pädevusega makrotasandi 
usaldatavusjärelevalve asutused; ja tein e makrotasandi usaldatavusjärelevalve 
poliitika eesmärkide ja vahendite kohta. Soovitusel makrotasandi 
usaldatavusjärelevalve asutuste kohta oli väga käegakatsutav mõju. Vastuseks 2014. 
aasta jaanuaris jõustunud CRD IV ja CRRi  (ja ka nende tagajärjel), millega 
nõutakse, et liikmesriigid nimetaksid „määratud asutuse”, kes vastutab uute 
makrotasandi usaldatavusjärelevalve  puhvrite aktiveerimise eest, on kõik 
liikmesriigid asutanud siseriiklikud makrotas andi usaldatavusjärelevalve asutused 
või alustanud protsessi nende asutamiseks (ehkki tuleb märkida, et mitte kõik need asutused ei ole praegu ESRBs esinda tud). ESRB uus CRD IV / CRRi kohane 
 
8 liikmesriikide makrotasandi usaldatavusjä relevalve poliitika koordineerija roll on 
kooskõlas ESRB määruses sätestatud eesmä rgiga, et ESRB peaks andma otseselt 
panuse liidu integreeritud järe levalvestruktuuri, mida on vaja selleks, et soodustada 
asjakohaste poliitikameetmete õigeaegset ja järjekindlat võtmist liikmesriikides, 
vältides seega erinevaid käsitlusviise ja parandades siseturu toimimist. Pidades silmas EKP tulevast makrotasandi usaldata vusjärelevalve alast pädevust euroalal ja 
sellistes euroalavälistes liikmesriikides, ke s teevad EKPga tihedat koostööd, on vaja 
tagada asjakohane lävimi ne EKP ja ESRB vahel. 
ESRB teeb olulist analüütilist tööd läbiva tes makrotasandi usaldatavusjärelevalve 
küsimustes (nt ülemäärane pangandus, vastastikune seotus). Selles suhtes on eriti 
huvitav hiljutine töö seoses krediidiriski vahetustehingut e kaudu riskile ülekandmise 
kanalitega või pankadevahelise rahastam isega. Paljud sidusrühmad on rõhutanud 
selle hiljutise töö tähtsust ja  soovitanud, et seda tuleks edasi arendada. Mikrotasandi 
usaldatavusjärelevalve asutuste osalemin e ESRB töös ja samuti ESRB osalemine 
Euroopa järelevalveasutust e töös on hädavajalik taga maks, et makrotasandi 
usaldatavusriski hindamine põhineb täielikul ja täpsel teabel. Üldiselt leitakse, et 
koostöö ESRB ja Euroopa järelevalveasutuste  vahel on toiminud hästi, kuid paljud 
sidusrühmad näeksid meelsasti rohkem ühist tööd – nt ühiste riskinäidikute loomist. 
Märkimist väärib ka ESRB üha suurem os a stressitestimises ja selle on heaks 
kiitnud paljud sidusrühmad. 
Praegust aruandekohustuse korraldust pidasid sidusrühmad sobivaks,  sest see 
võimaldab asjakohast dialoogi, tagade s samas tundliku teabe puhul täieliku 
konfidentsiaalsuse. 
3.2. T
ÄIUSTAMIST VAJAVAD VALDKONNAD  
Sidusrühmade poolt kindlaks tehtud val dkonnad, mida oleks võimalik veel 
täiustada, seonduvad peamiselt kolme aspek tiga: ESRB organisatsiooni identiteet, 
ESRB sisemine korraldus ja tema tööstr uktuurid ning tema käsutuses olevad 
vahendid ja volitused, mida võiks laie ndada, et tõhustada varajase hoiatuse 
funktsiooni. 
3.2.1. Organisatsiooni identiteet 
ESRB eesistuja ameti usaldamine esimeseks viieks aastaks pärast ESRB asutamist  
EKP presidendile on võimaldanud ESRB-l saada kasu EKP nähtavusest, 
sõltumatusest ja tugevast mainest. Arvest ades, et esimese eesistuja ametiaeg lõpeb 
viis aastat pärast ESRB määruse jõustu mist, s.o 16. detsembril 2015, tuleb määrus 
läbi vaadata, et tagada õiguslik selgus. Kuna ESRB volitused ei ole siduvad, vaid ta tugineb moraalsele mõjutusele ja am etivennalikule survele, on tuntud ja 
usaldusväärne isik ESRB eesistujana palju väärt. 
Paljud sidusrühmad rõhutasid vajadust tugevdada ESRB identiteeti.  Paljud 
sidusrühmad nõudsid, et vaja on tugevdada  ESRB autonoomiat, võimaldades samas 
tal jätkuvalt tugineda EKP mainele ja eksp ertteadmistele. Seda küsimust käsitleti ka 
Euroopa Parlamendi resolutsioonis. Se lles kontekstis on mõned sidusrühmad 
soovitanud kahetasandilise juhtimisstruktuu ri võimalust. ESRB eesistujaks oleks 
edasi EKP president, kuid loodaks uus tä iskohaga tegevdirektori ametikoht. Sellal 
kui EKP president oleks jätkuva lt ESRB haldusnõukogu juht, vastutaks 
tegevdirektor ESRB kõrgeim otsuseid te geva organina ESRB igapäevase tegevuse 
eest ja võiks ka ESRB-d esindada teatud peamistes foorumites, näiteks majandus- ja 
rahanduskomitees. Tegevjuhi nimetamist on soovitatud ka Euroopa Parlamendi 
resolutsioonis. 
 
9 3.2.2. Sisemine korraldus ja tööstruktuurid 
Enamiku sidusrühmade arvates s aaks ESRB praegust struktuuri ja 
juhtimiskorraldust parandada, et tagada tõhusam otsuste tegemine. 
Haldusnõukogu võiks olla väiksem . Peaaegu kõik sidusrühmad nimetasid 
võimaliku probleemina haldusnõukogu suurus t (67 liiget) ja mõned juhtisid 
sarnaselt tähelepanu ka tehnilise nõua ndekomitee suurusele. Kui suurt hulka 
ekspertteadmiste kokku koondamist peetakse  üldjuhul väärtuseks, siis paljud 
sidusrühmad rõhutasid, et praegus el haldusnõukogu suurusel on puudusi 
koosolekute ja arutelude toimimise, konfid entsiaalse ja tund liku teabe vahetuse 
võimaluse ning sujuva otsuste tegemise poolest. Juhtkomitee, mis on väiksem (s.o 
14 haldusnõukogu liiget), on delikaatsete küsimuste arutamiseks sobivam, kuid ei ole volitatud otsuseid tegema ja se lle roll piirdub seega haldusnõukogu koosolekute 
ettevalmistamisega. Mõned sidusrühmad on soovitanud, et juhtkomitee roll võiks 
aidata tugevdada selle koosolekute sage duse suurendamine. Paljud sidusrühmad on 
väitnud, et on ruumi haldusnõukogu väiksemaks  teha (nt piirates liikmesriikide 
esindatust ühe esindajaga) või usaldada rohkem volitusi juhtkomiteele, mille koosseisu saaks samuti muuta, eelkõige (kuid mitte ainult) ühtse järelevalvemehhanismi loomisega.  
Mõned sidusrühmad soovitasid samuti haldusnõukogu koosseisu muuta, et 
tasakaalustada ESRB fookust sektorite lõik es ja tugevdada Eu roopa perspektiivi. 
Liikmed võiksid näiteks esindada mitut in stitutsiooni samas liikmesriigis või isegi 
mitmes liikmesriigis. Veel üks tegur, mi da on nimetatud võimalikult teatavaid 
„panganduskalduvusi” soosivana, oleks ke skpankadest tulevad ESRB sekretariaadi 
töötajad, kes keskenduksid loomuli kult rohkem pangandusküsimustele (enamik 
riikide keskpanku vastutab pangandus järelevalve eest) kui muudele 
finantssektoritele. Peale selle tuleb samuti tunnistad a, et pangad on tüüpiliselt 
peamised süsteemse riski allikad, seega on fookus põhjendatud ka suuremast riskist, 
mida pangandussektor tekitab. 
Soovitatud on kahe nõuandekomitee koosseis läbi vaadata. Kahe nõuandekomitee 
töö teemal peetud konsultatsiooni de käigus saadi vastandlik ku tagasisidet. Tehnilise 
nõuandekomitee puhul kiitsid paljud vastanud komiteed regulaarse sisendi andmise 
eest ESRB haldusnõukogu päevakorda. Teised aga rõhutasid, et see on liiga pangandusele orienteeritud ja oma süsteemse riski käsitluses teatud riikide suhtes kallutatud. Soovitati vähendada tehnilise nõuandekomitee liikmete arvu sarnaselt 
lahendusele, mille võiks valida haldusnõukogu puhul. Teadusliku nõuandekomitee 
kohta märkisid sidusrühmad, et see a nnab tulemusi harvem kui tehniline 
nõuandekomitee. Sisu poolest peetakse siiski selle tööd üldiselt innovaatilisemaks ja 
vähem „raamidesse surutuks” kui tehnilise nõuandekomitee oma.  Mõned vastanud 
tegid ettepaneku kaks nõuandekomiteed liita, et kombineerida tehnilise 
nõuandekomitee töömeetod ja teadusliku nõu andekomitee „raamidesse surumata” 
käsitlusviis.  
3.2.3. ESRB töövahendid 
ESRB kommunikatsiooni ja lävimist teiste institutsioonide ja asutustega tajuvad 
paljud sidusrühmad veel täiustamist vajavana ja liigselt formaalsetele hoiatusvahenditele ja so ovitustele tuginevana. 
Sidusrühmad on nõudnud s uuremat läbipaistvust , et tugevdada „tegutse või 
selgita” mehhanismi (nt hoiatuste ja soovi tuste avaldamine, suurem läbipaistvus 
adressaatide võetud järelmeetmete osas jne).  
 
10 Sidusrühmad on samuti avaldanud arvamust , et „tegutse või selgita” mehhanismi 
saaks tõhustada parema lävimisega teis te Euroopa asutustega, eelkõige 
majandus- ja rahanduskomiteega . Parem ja varajane lä vimine võiks tugevdada 
ESRB tegevuse mõju ja parandada liikmesriikide seas teadlikkust nende poliitikaotsuste mõjust finantsstabiilsusele. Mõned neist (eelkõige tehnilise nõuandekomitee ja teadusliku nõuandekom itee kõrgetasemeliste ekspertide 
aruandes) on rõhutatud, et täiskohaga ESRB tegevdirektor
24 võiks aidata kaasa 
sujuvamale lävimisele potentsiaalsete adressaatidega varajases etapis, muutes sel moel ESRB tegevuse tulemuslikumaks. 
ESRB sekkumise suhtes õigusloomeval dkonda soovitasid mõned sidusrühmad, et 
selle raamistik võiks olla paremini määratletud , et vältida kaasamist õigusloome 
protsessi selle väga hilises etapis või  koguni pärast seda, kui õigusakt on vastu 
võetud. Varajase panuse ettenägemisega sa aks vältida hilisest kaasamisest tingitud 
ebatõhusust – nagu juhtus CRD IV / CRRi puhul. Sellega seoses on väidetud, et 
ESRB kaasamine võiks piirduda tulevase  õigusloometegevuse jaoks valdkondade 
kindlaks määramisega. Teised sidusrü hmad tegid ettepaneku, et enne 
finantsstabiilsuse vallas seadusandliku ettepaneku vastuvõtmist võiks ESRBga 
konsulteerida. 
Sidusrühmade hulgas valitseb seisukoht, et ESRB väliskommunikatsiooni võiks 
parandada. ESRB roll on jälgida ja hinnata fina ntssüsteemile avalduva id riske, kuid 
nende riskide leevendamiseks makrotas andi usaldatavusjär elevalve poliitika 
rakendamises tugineb ta teistele asutuste le ja liikmesriikidele. ESRB tulemuslikkus 
sõltub seega sellest, kui hästi ta juhi b oma suhteid teiste sidusrühmade ja 
liikmesriikidega. Ta tugineb ka oma töös juhindumiseks nendelt asutustelt saadud teabele. Mõned sidusrühmad näevad r uumi ESRB kommunikatsi ooni kvaliteedi ja 
õigeaegsuse parandamiseks nii sisemiselt, Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) teis te asutustega, kui ka välisriikide ja 
rahvusvaheliste ametivendadega (USA  Finantsstabiilsuse Järelevalvenõukogu, 
finantsstabiilsuse nõukogu, Baseli pangajäre levalve komitee, IMF) , turuosalistega 
ning laiema üldsusega. Täis kohaga tegevdirektori potent siaalne roll võiks aidata 
suurendada ESRB nähtavust ja võimald ada proaktiivsemat ja sidusamat 
kommunikatsioonistrateegiat. 
Sidusrühmad tuvastasid vajaduse parandada ESRB ja Euroopa 
järelevalveasutuste vahelis e andmevahetuse protsesse Euroopa Finantsjärelevalve 
Süsteemis . Heakskiitmisprotsess, mille kaudu  ESRB saab andmeid, on üksikasjalik 
ja pikaldane, mis võib kahjustada tema  meetmete õigeaegsust ja mõju. Hulk 
heakskiitmisetappe on topelttöö. On väid etud, et neid prot sesse tuleks muuta 
sujuvamaks, et parandada tõhusust ja tulemuslikkust. Hilinemine andmetele juurdepääsul tähendab, et ESRB ei pruugi olla võimeline andma hoiatusi ja 
soovitusi enne riskide realiseerumist, see aga võib kahjustada tema varajase 
hoiatamise võimet. 
ESRB töövahendeid võiks laiendada, et ne ed hõlmaksid rohkem n.-ö pehmeid 
volitusi . ESRB on viimasel kolmel aastal andn ud mitmeid formaalseid soovitusi. 
Mõned sidusrühmad kritiseerisid ESRB soovituste ajakohasust, kuna mõned 
soovitused tulid hilja ja ühel juhul pärast  seda, kui probleem o li juba lahendatud. 
Hilinemise tõenäoliste põhjustena on tuvastatud ESRB soovituste haldusnõukogu poolt vastuvõtmise protsess ja asjaol u, et ESRB soovitused koostatakse väga 
                                                
 
24  Vt punkt 3.2.1. 
 
11 formaalselt. Adressaadid on neid vahel ta junud liiga formaalsetena, mille tõttu nad 
on reageerinud kaitsva hoiakuga. Järkjärgul isem käsitlus võiks suurendada ESRB 
tegevuse mõju ja võimaldada alustada potentsiaalsete adre ssaatidega varajases 
etapis konstruktiivset dialoogi. Võib o lla ruumi laiendada ESRB valikuvõimalusi 
pehme võimu teostamiseks, näiteks kirjade avaldamise või avalike teadaannete abil, mis võiks muuta varajase hoiatamise funkt siooni paindlikumaks. On soovitatud, et 
täiskohaga ESRB tegevdirektori amet võiks täita selles suhtes positiivset rolli, 
suurendades ESRB nähtavust ja seega selle mõju avaldamise võimet enne 
formaalsete hoiatuste ja soovituste andmist. 
4. J ÄRELDUS  
Kuna ESRB on alles hiljuti loodud, on selle tu lemuslikkust tulevikule orienteeritud 
makrotasandi usaldatavusjärelevalve as utusena raske hinnata. Siiski näitab 
tagasiside, mida komisjon on sidusrühmad elt saanud, et ESRB on esimesel kolmel 
tegevusaastal suutnud ennast kehtes tada Euroopa järelevalveraamistiku 
põhikomponendina. Sidusrühmad on tunnist anud, et ESRB on olnud ainulaadne 
foorum finantsstabiilsuse küsimuste ar utamiseks kogu kriisi vältel ja et see on 
parandanud poliitikakujundajate  seas teadlikkust finants poliitika ja -eeskirjade 
makrotasandi usaldatavu sjärelevalve mõõtmest. ESRB on endiselt Euroopa 
Finantsjärelevalve Süst eemi oluline komponent.  
Neid saavutusi arvestades on siiski väärt juhtida tähelepanu ESRB raamistiku 
olulistele aspektidele, et suurendada makrotasandi usal datavusjärelevalve tõhusust 
ELi tasandil. 
Mõned täiustused saab ESRB rakendada lühi kese ajaga ja need ei nõuaks muutusi 
õigusraamistikus. Nii on see näiteks järgneva puhul:  
- Proaktiivsem kommunikatsioonistrat eegia ja varajasem lävimine 
potentsiaalsete adressaatidega . See võiks hõlmata eelkõige paremat teabevahetust 
majandus- ja rahanduskomiteega ning ESRB suuremat kaasatust majandus- ja rahanduskomitee aruteludesse ja koosol ekutesse. ESRB võiks samuti rohkem 
kasutada n.-ö pehmeid volitusi, näiteks enne formaalse hoiatuse või soovituse andmist kirjade avaldamise või avalike t eadaannete abil, mis või ks muuta varajase 
hoiatamise funktsiooni paindlikumaks. 
- Sagedasemad juhtko mitee koosolekud.  See oleks viis suurendada juhtkomitee 
rolli, võimaldades sellel ESRB töös truktuure lähemalt jälgida haldusnõukogu 
koosolekute vahelisel ajal. 
- Vähem formaalsust ESRB soovituste koostamisel . See võiks aidata lühendada 
soovituste vastuvõtmise tähtaegu ja suurendada ESRB reageerimisvõimet, 
tugevdades sellega tema vara jase hoiatamise funktsiooni. 
- Fookuse tasakaalustamine pangandusriskidest kaugemale.  ESRB on hakanud 
oma perspektiivi laiendama ja töötanud v iimasel ajal üha rohkem pangandusväliste 
probleemide kallal. Selline trend on teretulnud ja seda tuleks jätkata, sest see on oluline selleks, et säilitada ESRB pädevuse mitmeid valdkondi hõlmav mõõde. 
Samal ajal seonduvad paljud sidusrühmade poolt suuremat tähelepanu väärivatena 
tuvastatud probleemid ESRB asutamism ääruste endiga. See puudutab eelkõige 
eesistuja määramise korda (kuna EKP president määrati selleks esimeseks 
 
12 viieaastaseks ametiajaks, s.o 16. detsembr ini 2015); täiskohaga te gevdirektori ameti 
loomist; muudatusi otsuste tegemise st ruktuuris (nt muudatused haldusnõukogu ja 
juhtkomitee koosseisus, haldusnõukogu suurus e vähendamine, juhtkomitee otsuste 
tegemise volituste tugevdamine jne). Komisjon kavatseb täiendavalt uurida mitme tõstatatud küsimuse tehnilisi ja juriidilisi aspekte ning alustada ettevalmistustööd, et 
hinnata võimalikke variante nende küsimus te lahendamiseks. Selles töös uuritakse 
eelkõige järgmist: 
- Organisatsiooni identiteet: on vaja suurendada ESRB nä htavust ja autonoomsust, 
võimaldades sellel samas saada jätkuvalt ka su EKP mainest ja ekspertteadmistest. 
Komisjon jätkab selle küsimuse arutamist. Üks variant, mida võib edasi uurida, on kahetasandilise juhtimisstruktuuri võimal us, kus ESRB eesistuja on EKP president 
ja ESRB igapäevase tegevuse eest vast utab uus täiskohaga tegevdirektor. 
- Sisemine j uhtimissüsteem:  praegust ESRB sisemist struktuuri oleks kasulik 
reformida. Eelkõige on ruumi muut a haldusnõukogu ja juhtkomiteed hõlmavat 
otsuste tegemise korda sujuvamaks, muutes haldusnõukogu väiksemaks või 
delegeerides/andes rohkem volitusi üle juhtkomiteele. Täiendavalt võib olla ruumi suurendada tuge pakkuvate nõuandekom iteede tõhusust ja tulemuslikkust.  
- Töövahendid:  ESRB on viimasel kolmel aasta l andnud mitmeid formaalseid 
hoiatusi ja soovitusi. On siiski ruumi ESRB töövahendeid laiendada, nii et ESRB 
kasutaks rohkem n.-ö pehmet võimu, et suurendada paindlikkust ja edendada 
varajast sekkumist. Teisalt võib olla ruumi määrata täpsemalt kindlaks ESRB rolli seoses seadusandlike muudatustega.  
Tehniline ja õiguslik töö, mille komisjon ette võtab, võimaldab võtta arvesse üldise 
finantsarhitektuuri olulisi elemente, mis ei ole täna veel paigas: pangandusliidu eri sambad ei ole veel täielikult rajatud; liik mesriikidel on siseriiklike makrotasandi 
usaldatavusjärelevalve asutuste asutamine pooleli; makrotasandi 
usaldatavusjärelevalve vastutust EKPs / ühtses järelevalvemehhanismis alles 
määratletakse. Kõikides nendes elementides on vaja suuremat selgust, enne kui saab teha ettepaneku võimalike õiguslike meet mete kohta ESRB reformimiseks, sest 
need võivad selgelt mõjutada ettepaneku kavandamist.