ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
59.

rõhutab, et läbimurdeliste tehnoloogiate arendamine ja rakendamine on võti kliimamuutusega võitlemiseks ja samas ELi partnerite veenmiseks kogu maailmas, et heitkoguste vähendamine on võimalik ilma konkurentsivõimet ja töökohti kaotamata; nõuab rahvusvahelist kohustust suurendada teadus- ja arendustegevuse investeeringuid läbimurdelistesse tehnoloogiatesse asjakohastes sektorites; peab loomulikuks, et Euroopa peaks olema juhtivaks eeskujuks ja suurendama märkimisväärselt kulutusi, mis on pühendatud kliimasõbralike ja energiatõhusate tööstuslike ja energeetikatehnoloogiate alasele teadustööle, ja et Euroopa peaks arendama selles valdkonnas tihedat teadusalast koostööd rahvusvaheliste partneritega, nagu BRIC-riigid ja Ameerika Ühendriigid;
F.

arvestades, et OECD tunnistab, et kogu maailmas toimub üleminek otseselt maksustamiselt kaudsele maksustamisele ning käibemaksusüsteemide osatähtsus suureneb pidevalt; arvestades, et ka parlament tunnistab seda suundumust, kui rõhutab samal ajal, et otsene maksustamine on maksusüsteemi progressiivsuse jaoks; arvestades, et ka OECD juhib tähelepanu sellele, et käibemaksu tõhusus on OECD riigiti erinev, mis tähendab, et käibemaksu tõhusamaks muutmisel on palju arenguruumi; arvestades, et käibemaksu tõhustamise meetmetega peaks kaasnema pettusevastased meetmed ja meetmed, mille eesmärk on selgitada asjaomaste tagajärgede analüüsi põhjal võimalusi finantstehingute käibemaksuvabastuse kaotamiseks, võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv (2007/0267(CNS));
4.

nõuab, et liikmesriigid teeksid Bulgaaria ja Rumeenia Schengeni alaga ühinemise kohta otsuse ainult Schengeni acquis'st ja menetlustest lähtudes; on veendunud, et nende liikmesriikide suhtes, kes on Schengeni alaga juba ühinemas, täiendavaid nõudeid kehtestada ei saa;
19.

märgib, et kuna puudub õiguslikult siduv ELi mõiste selle kohta, kes on mikro- ja väikeettevõtjad, ning arvestades selliste ettevõtjate olemuse muutumist aja jooksul, peaks tagatisskeeme käsitleva direktiivi ettepanekut kohaldama üksnes füüsiliste isikute suhtes, kusjuures kõigist tarbijarühmadest tuleks välja jätta füüsilised isikud, kes on otseselt seotud kriisi sattunud kindlustusandjaga, näiteks direktorid, tippjuhid või hääleõigusega juhatuse liikmed, kelle ametialane vastutus on seotud maksejõuetuse põhjustega; nõuab, et kui õiguslikult siduv mõiste on kindlaks määratud, hindaks komisjon uuesti seda küsimust valitud juriidiliste isikute kaasamise osa; rõhutab, et subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt võivad üksikute liikmesriikide riiklikud tagatisskeemid hõlmata ka juriidilisi isikuid;
5.

leiab, et kava peaks sisaldama vähemalt järgmisi elemente: — ELi kava Euroopa pankade rekapitaliseerimiseks; — Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi ja tulevase Euroopa stabiilsusmehhanismi üleviimine ühenduse pädevusse ning hinnang selle kohta, kas olemasolevad ja ettenähtud vahendid on piisavad, et saada riiklikud võlakriisid kontrolli alla; — põhjendatud kava Euroopa majanduskasvu, investeeringute ja töökohtade kohta, mis hõlmaks ka projektivõlakirju; — võimalused, kuidas tõhustada liikmesriikide jõupingutusi maksusüsteemide elementide kooskõlastamisel ning ühtlustamisel, kaasa arvatud meetmed maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu; — ettepanek kiirema ja tõhusama mehhanismi kohta, mille abil komisjon saaks liikmesriikides jõustada ühisturu õigustiku; — ühendusemeetodil põhinev majandusvalitsus euroala jaoks; — ettepanekud finantsturu reguleerimise uuendamiseks, et muuta ELi majandus edaspidiste kriiside suhtes vastupidavamaks; — aruanne Euroopa riigivõlakirjade (euroväärtpaberite) ühise väljastamise süsteemi loomise kohta solidaarvastutuse alusel enne 2011. aasta lõppu; euroväärtpaberite eesmärk on tugevdada eelarvedistsipliini ja suurendada euroala stabiilsust turgude kaudu, ning ühtlasi likviidsuse suurenemist ära kasutades kindlustada, et kõrgeimate krediidireitingutega liikmesriike ei karistataks kõrgemate intressimääradega;
5.

tuletab meelde, et troopilise metsa ning teiste bioloogiliselt väga mitmekesiste ja väärtusliku süsinikuvaruga metsade ulatusliku kasutussevõtmise laiendamine ei ole kestlik ning võib põhjustada metsade täiendavat hävitamist ja metsade seisundi halvenemist, mis aitab kaasa ülemaailmse keskkonna hävimisele; märgib sellega seoses vabatahtlikele partnerluslepingutele omast sisepinget, mis tuleneb sellest, et kui EL ergutab suuri looduslikke metsaalasid omavate riikidega peetavat puidutoodete kaubandust, võib ta samaaegselt kahjustada kliimamuutusega võitlemise eesmärke, bioloogilise mitmekesisuse säilitamist ja kestlikku kasutamist, vaesuse vähendamist ja metsade hävitamise peatamist kogu maailmas; seepärast kutsub komisjoni üles tagama, et ELi poliitika on sidus ning vabatahtlike partnerluslepingutega toetatud meetmed aitavad tõhusalt kaasa vabatahtlike partnerluslepingute kõigi osaliste rahvusvaheliste kohustuste täitmisele; nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu selgitaksid üksikasjalikult, millised vabatahtlike partnerluslepingute lisaalgatused on ette nähtud metsade hävitamise ja looduslike metsade seisundi halvenemisega võitlemiseks ning nende kaitse edendamiseks;
43.

on arvamusel, et teadustegevus ja innovatsioon on kõige olulisemad valdkonnad toiduga kindlustatuse probleemiga tegelemiseks, kuna tootmist tuleb suurendada vähemate ressurssidega; rõhutab, et põllumajandussektoris on oluline edendada professionaalset väljaõpet, hariduse ligipääsetavust, teadmiste edasiandmist ja parimate tavade vahetamist; kordab, et on vaja kooskõlastatud lähenemisviisi ÜPP ja teiste poliitikavaldkondade vahel, et hõlbustada põllumajanduses juurdepääsu teadustegevusele ja innovatsioonile;
E.

arvestades, et Sotoudehi karistus on üks osa Iraanis inimõigusi kaitsvate advokaatide ja aktivistide vastu suunatud süstemaatilisest ründamisest, mis hõlmab ka inimõigustest kirjutavate reporterite komitee kaasasutajale ja väljapaistvale aktivistile Shiva Nazaraharile nelja-aastase vanglakaristuse ja 74 piitsahoobi määramist 7. jaanuaril 2011 ning väljapaistvale advokaadile Mohammad Seifzadehile üheksa-aastase vanglakaristuse ja kümneaastase juristina töötamise keelu määramist 30. oktoobril 2010; arvestades, et inimõiguste advokaat Mohammad Oliyafar kannab oma klientide kaitsmise eest üheaastast vanglakaristust; arvestades, et teised inimõiguste kaitsjad, keda Iraanis ähvardab kohene kohtu alla andmine, on Mohammad Ali Dadkhah, Abdolfattah Soltani ja Houtan Kian;
L.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 5 on sätestatud, et demokraatia edendamine ning inimõiguste ja kodanikuvabaduste austamine on Euroopa Liidu aluspõhimõtted ja eesmärgid, millele tuginetakse ühiselt kolmandate riikidega suhtlemisel; arvestades, et ELi kaubandus- ja arenguabi tingimuseks on inimõiguste ja vähemuste õiguste järgimine,
28.

rõhutab, et nii majanduspartnerluse vaheleping kui ka kõikehõlmav majanduspartnerlusleping peaksid sisaldama läbivaatamisklauslit, milles nähakse ette, et tuleb läbi viia üldise mõju sõltumatu hindamine, mis hõlmab majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju hindamist ning rakendamise kulude ja tagajärgede hindamist, kusjuures mõju hindamine tuleks läbi viia kolm kuni viis aastat pärast lepingu allkirjastamist; rõhutab, et majanduspartnerluse vahelepingu ja edaspidi ka majanduspartnerluslepingu läbivaatamisklausel peaks sisaldama sätet, et kõikidel lepinguosalistel on õigus lepingu läbivaatamisklauslit kasutada, lähtudes eespool nimetatud mõju hindamisest; nõuab, et Euroopa Parlament ja Vaikse ookeani piirkonna riikide parlamendid kaasataks lepingu läbivaatamisse;
C.

arvestades, et Valgevene võttis kohustuse arvestada OSCE ning selle demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) soovitusi valimisseaduse parandamiseks, et viia see kooskõlla demokraatlike valimiste rahvusvaheliste standarditega, ning kohustuse konsulteerida muudatusettepanekute osas OSCEga; arvestades, et Valgevene Rahvuskogu kiitis heaks valimisseaduse reformi ilma OSCEga eelnevalt konsulteerimata;
K.

arvestades, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist on Euroopa põhiõiguste harta muutunud siduvaks; arvestades, et harta artikli 24 kohaselt on lastel õigus heaoluks vajalikule kaitsele ja hoolitsusele, ja arvestades, et lisaks on Lissaboni lepingu artiklis 3 sätestatud, et lapse õiguste kaitse on üks Euroopa Liidu eesmärkidest,
A.

arvestades, et selle juhtumi puhul kohaldatakse õigusliku alusena nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta (1), milles on sätestatud, et I klassi kuuluvate meditsiiniseadmete tootjad võivad sellise seadme turule lasta ilma volitatud asutuse või pädeva asutuse osalemiseta ning et tootja ülesanne on tõestada seadme vastavust direktiivi nõuetele;
75.

tuletab meelde, et digitaalne konvergents ning koostalitlusvõime ja standardite kasvav tähtsus on globaalses keskkonnas, kus kõik on vastastikku üha enam seotud, info- ja sidetehnoloogia valdkonna jaoks keskse tähtsusega; rõhutab samuti, kui tähtis on info- ja sidetehnoloogia valdkonnas pidevalt tagada konkurentsivabadust, samas kui turule ilmuvad uued tooted ja teenused; kutsub seetõttu komisjoni üles tegelema nende probleemidega horisontaalseid koostöölepinguid käsitlevates, peatselt vastuvõetavates juhistes;
C.

arvestades, et haldusõiguserikkumiste seadustiku muudatusettepanek on vastuolus Leedu Vabariigi põhiseaduse artikliga 25, milles on sätestatud, et „inimest ei tohi takistada otsimast, saamast ja jagamast teavet ja ideesid”, ning artikliga 29, milles on sätestatud, et „kõik isikud on seaduse, kohtu ja muude riigiasutuste ja -ametnike ees võrdsed. Inimese õigusi ei tohi piirata ega tohi talle anda eelisõigusi soo, rassi, rahvuse, keele, päritolu, ühiskondliku seisundi, usu, veendumuste või arvamuste alusel”;
26.

toetab terviklikku ja kõikehõlmavat lähenemist terrorismivastase võitluse poliitikale, soovitades Euroopa julgeolekustrateegia ja sisejulgeolekustrateegia ühtlustamist ning justiits- ja siseküsimuste nõukogu struktuuride, asutuste ja Euroopa välisteenistuse vaheliste olemasolevate kooskõlastamismehhanismide tugevdamist; rõhutab, et hea luure on terrorismi vastu võitlemisel ülitähtis ning et ELil on unikaalsed võimalused hõlbustada luureandmete vahetamist liikmesriikide vahel, tingimusel et selline koostöö tugineb nõuetekohasele õiguslikule alusele ja korrapärastele otsustamismenetlustele, kuid et see tegevus peab alluma samadele aruandekohustuse nõuetele, mis kehtivad liikmesriikides; rõhutab seejuures, et kõigi olemasolevate tehniliste vahendite kõrval jääb inimluure terrorivõrgustike vastases võitluses ja rünnakute õigeaegsel ennetamisel asendamatuks;
28.

tunnistab, et kahepoolsed ja piirkondlikud algatused, nt Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa 2010. aasta kaitselepingud, Põhjamaade kaitsekoostöö ja Baltimaade kaitsekoostöö, on tähtsad selleks, et vahendeid mõistlikult kasutada ja kõrvaldada lühiajalised puudused võimekuse osas; võtab teadmiseks sarnased koostööettepanekud muudes piirkondades, nt Visegradi rühma riikide vahel; on siiski seisukohal, et jätkuvalt esineb olulisi struktuurilisi puudusi, mis tuleb kõrvaldada kooskõlastatult ELi tasandil, ja et seetõttu on vaja teatud etapis need kahepoolsed või piirkondlikud kokkulepped laiemasse Euroopa perspektiivi integreerida, tagades, et need kokkulepped aitavad kaasa ÜJKP arendamisele ega ole ühelgi moel sellega vastuolus; on selles seoses veendunud, et EDA-le tuleks anda jõupingutuste üldise sidususe tagamise ülesanne, ning julgustab mõtlema põhjalikumalt selle üle, kuidas aluslepingu sätteid alalise struktureeritud koostöö kohta saaks kasutada üldise koordineerimisraamistiku loomiseks;
25.

peab kahetsusväärseks, et Senat jättis ikkagi menetlemata perevägivalda käsitleva eelnõu, kuigi Rahvuskogu võttis selle 2009. aastal vastu; usub, et on vajalik ja naisi toetavate seaduste hiljutise vastuvõtmisega kooskõlas võtta nimetatud eelnõu koduvägivalla vastu võitlemise eesmärgil uuesti menetlusse ja see kiiresti heaks kiita;
F.

arvestades, et mõnes liikmesriigis moodustavad suure osa kinnipeetavatest kohtueelse kinnipidamise all olevad isikud; arvestades, et kohtueelne kinnipidamine on erakorraline meede ning et kohtueelse kinnipidamise ülemäära pikk kestus on kahjulik asjaomasele isikule, võib kahjustada õigusalast koostööd liikmesriikide vahel ja on vastuolus ELi väärtustega (14); arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus on mõistnud märkimisväärsel arvul liikmesriike korduvalt hukka Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni rikkumiste eest seoses kohtueelse kinnipidamisega;
28.

on seisukohal, et Venemaa, kellel on ÜRO Julgeolekunõukogus vetoõigus, peab ise täitma oma kohustusi rahvusvahelistes kriisiolukordades; rõhutab, et rahvusvahelisi probleeme, nt Süürias ja Iraanis, ei ole võimalik lahendada ilma kooskõlastatud lähenemiseta, mis hõlmab ka Venemaad; palub Venemaal võtta konstruktiivsem lähenemine, eeskätt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide osas; kutsub Venemaad üles ühinema ülemaailmsete püüdlustega tõkestada Iraani katsed uraani rikastada ja muu tuumaalane tegevus, mille eesmärk on tuumarelvade tootmine; kutsub Venemaa ametivõime üles ühinema Iraani üksuste vastaste rahvusvaheliste sanktsioonidega vastuseks Ühendkuningriigi suursaatkonna ründamisele;
3.

rõhutab siiski, et naaberriikidele tuleks luua materiaalsed ja kindlad stiimulid, et nad võtaksid omaks eesmärgi ehitada üles tugev demokraatia, ning et diferentseerimine iga riigi poliitilise, majandusliku ja sotsiaalse olukorra, tulemuslikkuse ja saavutuste alusel peaks tuginema selgelt kindlaksmääratud kriteeriumidele ning hinnatavatele ja regulaarselt kontrollitavatele võrdlusalustele iga partnerriigi puhul; palub sellega seoses komisjonil ja Euroopa välisteenistusel lugeda ühisteatises sätestatud võrdlusalused saavutamist vajavateks eesmärkideks ja märgib, et tehtud edusammude hindamiseks on tarvis konkreetsemaid, paremini hinnatavaid, saavutatavaid ja ajapiirangutega võrdlusaluseid, mille lähtepunkt on erinev lõuna- ja idanaaberluse puhul; on arvamusel, et tulemustele orienteeritud poliitikas on vajadus selgema võrdlusaluste metoodika järele, ning rõhutab, et naabruspoliitika partnerriikide edusammude hindamiseks on tähtis kehtestada asjakohased järelmehhanismid; rõhutab, et seda tuleb kajastada naabruspoliitika tegevuskavade ja nendega seotud iga-aastaste eduaruannete struktuuris;
6.

palub komisjonil tagada, et valdkondlikke toetusi kasutataks tulemuslikumalt, ja nõuab kindlalt, et järelevalve oleks tulemuslikum; on veendunud, et kalandusalane partnerlusleping peab sisaldama tulemuslikke jälgimismehhanisme, mis tagaksid, et arengu toetamiseks ette nähtud vahendeid – eelkõige vahendeid infrastruktuuri parandamiseks kalandussektoris – kasutataks nõuetekohaselt;
5.

tuletab meelde Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta resolutsioonile (ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus makromajanduse tasakaalunihete ennetamise ja korrigeerimise kohta (majanduse juhtimise pakett)) (2) lisatud komisjoni avaldust, milles on sätestatud, et makromajanduslik järelevalve hõlmab jooksevkonto puudujäägi ja ülejäägiga riike, keda eristatakse vastavalt sellele, kui kiireloomuline meetmete võtmine on ja milliseid parandusmeetmeid on vaja; juhib tähelepanu sellele, et see avaldus sillutas teed majanduse juhtimise paketi lõplikule vastuvõtmisele; kutsub komisjoni üles sellest ka edaspidi kinni pidama; on endiselt seisukohal, et mis tahes järeldused, milleni nõukogu võib jõuda, ei tohi piirata komisjoni sellealaseid seaduslikke õigusi;
P.

arvestades, et ühed liikmesriigid on teatanud, et nad kavatsevad säilitada Bulgaariast ja Rumeeniast pärit töötajatele kehtestatud piirangud kuni 2014. aastani ja teised liikmesriigid on teatanud, et avavad oma tööturu kõigile ELi töötajatele;
G.

arvestades, et ÜRO inimõiguste komitee, kes jälgib, et rakendataks kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (ICCPR), mille lepinguosaline on ka Iraan, väljendas hiljuti muret Iraani karistusseadustiku artikli 226 pärast, mis sätestab, et mõrva sooritamine lõpeb survevahendite kasutamisega, kui mõrvatud isik ei ole islami seaduste kohaselt mõrva ära teeninud; arvestades, et fatwat kasutatakse tõendusmaterjalina tõsiasja kohta, et isik „on surma ära teeninud”;
A.

arvestades, et ÜRO hinnangul on alates 2011. aasta märtsist Süüria režiimi jõhkrates repressioonides omaenda rahva vastu tapetud üle 5 000 inimese, kellest 300 on lapsed, ent vigastatuid on veel palju rohkem, vahistatud on teadete kohaselt üle 14 000 inimese ning kümned tuhanded on põgenenud naaberriikidesse või asunud ümber oma riigi teistesse piirkondadesse; arvestades, et laialdasele rahvusvahelisele hukkamõistule vaatamata jätkavad ja intensiivistavad Süüria ametivõimud, sõjavägi ja julgeolekujõud vägivallast hoiduvate tsiviilisikute vägivaldset mahasurumist ning inimõiguste rikkumist; arvestades, et paljud Süüria linnad ja asulad on väidetavalt valitsusvägede piiramisrõngas ning neil puudub juurdepääs toidule, meditsiinitarvetele ja sidevahenditele; arvestades, et paljude süürlaste humanitaarolukord on vägivalla ja ümberasustamiste tõttu halvenenud;
on seisukohal, et julgeolekusektori reformimine ja karistamatusega võitlemine on esmatähtsad ülesanded, millega tuleb alastada kohe, ning leiab, et alles nende ülesannete lahendamisel on võimalik luua elujõuline õigusriigi põhimõtetel rajanev riik ja alustada rahvusliku lepitamise protsessi; asub seisukohale, et politsei muutmine avaliku korra tagamisele ja kontrollile keskendunud organist üksikisikute ja vara kaitsmisele pühendunud organiks on oluline demokraatiale ülemineku protsessi osa; nõuab seetõttu, et reformiprotsess viidaks läbi tihedas koostöös selles valdkonnas tegutsevate kodanikuühiskonna organisatsioonidega;
G.

arvestades, et Euroopa tootjatel on raskusi Jaapani turule sisenemisel, eriti autotööstuse, lennunduse ja lennukitööstuse valdkonnas ning eelkõige riigihangete puhul; arvestades, et Jaapani autoturul tulenevad need raskused peamiselt aeglasest tempost, millega Jaapan asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid vastu võtab (kahetsusväärselt on Jaapan 1958. aasta lepingu kohasest 127-st ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjast võtnud vastu vaid 40); tunnistab siiski, et sõiduautosid (M1 kategooria) – mis on Euroopa autotootjate jaoks kõige olulisem Jaapani turu sektor – käsitlevast 47-st eeskirjast on vastu võetud 30 ning et rahvusvaheliste standardite vastuvõtmise aeglane tempo Jaapanis piirab 1958. aasta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni lepingu vastastikuse tunnustamise sätetest saadavat kasu; arvestades, et 1994. aastal algatatud ELi – Jaapani regulatiivsete reformide alane dialoog ei ole veel õigusnormide vastastikuse kooskõlastamise või tunnustamise osas märkimisväärseid edusamme saavutanud, mis näitab – eriti kui arvestada praegust majandusolukorda – kui tähtis on käsitleda tarbetuid mittetariifseid tõkkeid ja need kõrvaldada, võimaluse korral alustades ELi ja Jaapani vahelise majandusliku integratsiooni lepingu / vabakaubanduslepingu alaseid läbirääkimisi, juhul kui analüüs näitab, et nõutavad tingimused, muu hulgas eespool nimetatud tingimused – sealhulgas 17 M1 sektori tingimust – on täidetud, ning märgib, et Jaapanis kohaldatava katsetsükli (mille käigus mõõdetakse kergesõidukite tekitatud heitgaase ja kütusesäästlikkust) tõttu vastavad Euroopa sõidukid väiksema tõenäosusega keskkonnaohutusega seotud tulemuspõhiste maksusoodustuste tingimustele;
52.

tunneb heameelt käimasoleva Kesk-Aasia tuumarelvavaba tsooni rakendamise üle viie Kesk-Aasia vabariigi poolt; on seisukohal, et leping, mis sisaldab siduvat kohustust tuumarelvadest loobumiseks, mille on võtnud riigid, kes hoidsid varem oma territooriumil tuumarelvi ja kellel on tuumarelvadega naabrid, on oluline panus tuumarelvadevaba maailma nimel tehtavatesse pingutustesse ning võimas eeskuju tuumarelvade leviku tõkestamise alasest koostööst;
B.

arvestades, et transpordisektor on Euroopa Liidu ning tema piirkondade ja linnade arengu jaoks ülitähtis, sest see moodustab u 5 % SKPst ja annab tööd u 10 miljonile inimesele; arvestades, et oluline on säilitada ELi arengu- ja innovatsioonivõime sellistes valdkondades nagu liikuvus, transport ja logistika, mis on Euroopa majandusliku ja tööstusliku positsiooni jaoks määrava tähtsusega; arvestades, et väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel on eriti oluline osa transpordisektoris;
77.

leiab, et tööhõive- ja sotsiaalpoliitikal on keskne osa kogu Euroopa 2020. aasta strateegias ja selle juhtimises; on seisukohal, et kõnealust poliitikat on kriisi silmas pidades vaja tugevdada ja et Euroopa poolaasta on selle eesmärgi saavutamisel väga oluline;
63.

toetab komisjoni jõupingutusi hõlbustada ettevõtjate ja liikmesriikide suhtlust; soovitab siiski teha täiendavaid parandusi, eelkõige nõuab tungivalt, et komisjon avaldaks riiklike ekspertidega toimuvate kohtumiste kohta kogu asjakohase teabe ja kõik dokumendid, niipea kui need on kättesaadavad, et võimaldada ettevõtjate esindajatele ja kõigile tollivaldkonna arengust huvitatud kodanikele otsene juurdepääs kõnealustel kohtumistel peetud arutelude ülevaadetele; on veendunud, et see tooks eelkõige kasu VKEdele, tagaks läbipaistvuse ja tõstaks üldsuse teadlikkust tolliga seotud teemadest;
27.

arvestades, et Horvaatia asjaomaste institutsioonide haldusvõime on endiselt nõrk, soovitab Horvaatia ametivõimudel jätkata haldusstruktuuri ja institutsioonilise suutlikkuse tugevdamist, mis on vajalik ELi õigustiku nõuetekohaseks rakendamiseks, et riik võiks pärast ühinemist ELi liikmesusest maksimaalselt kasu saada;
51.

Palub liikmesriikidel — luua ja rakendada tõhus maksusüsteem ja takistada maksubaasi põhjendamatut vähenemist, mis tuleneb hooletust maksustamata jätmisest ja kuritarvitustest; — kohaldada kuritarvituste vastaseid meetmeid, võttes sihikule kunstlikud skeemid, mis on loodud liikmesriikide õigusaktide või liikmesriikide õigusaktidesse ülevõetud ühenduse eeskirjade täitmisest kõrvalehoidumiseks; — jagada jätkuvalt teavet ettevõtete kahjumiga seotud agressiivsete maksukavandamisskeemide, nende tuvastamise ja nende vastu võetavate meetmete kohta ning mõõta kasutatavate strateegiate tulemuslikkust ja see teave avaldada; — kaaluda ühiste täitmisprogrammide kasutuselevõtmist ning agressiivsetest maksukavandamisskeemidest teatamise algatuste kasutuselevõtmist või läbivaatamist; — viia lõpule tükiks ajaks nõukogusse toppama jäänud hoiuste maksustamise direktiivi uuendamine, mille eesmärgiks on jõustada automaatne teabevahetus, et tagada hoiuste õiglane ja asjakohane maksustamine ELis; rõhutab, et kõik asjaomased jurisdiktsioonid peaksid rakendama halduskoostööd, mis ei riku maksumaksjate menetlusõigusi ega õigust eraelu puutumatusele, ning pakkuma automaatset teabevahetust, mis lisaks üksikisikutele laieneb ka ettevõtetele ning trustidele; — riiklike ametiasutuste kaudu teatada ja avalikustada maksueeskirjad piiriüleselt tegutsevatele ettevõtetele; — anda VKEdele maksusoodustusi näiteks maksuvabastuste ja maksude vähendamise näol, et ergutada ettevõtlust, innovatsiooni ja töökohtade loomist; — edendada reforme, millega piiratakse maksudest kõrvalehoidumise võimalusi, kehtestades tõhusad maksukogumise mehhanismid, mis vähendavad maksumaksja suhteid maksuasutusega ja suurendavad moodsa tehnoloogia kasutust ning keskenduvad majandustegevuse registreerimisel ja kontrollimisel e-valitsemisele;
A.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 49 ja 54 tagavad kõikidele äriühingutele asutamisvabaduse; arvestades, et äriühingute piiriülene liikumine on siseturu väljakujundamise üks olulisi tingimusi; arvestades vajadust märkida, et riigis registreeritud olemasoleva äriühingu registrijärgse või tegeliku asukoha ühest liikmesriigist teise üleviimist käsitlevad materiaal- ja menetlusõiguse normid ei ole ühtsel turul ühtlustatud ning et sellega kaasnevad tööhõivealased riskid, haldusprobleemid, tekkivad kulud, sotsiaalsed probleemid ning õiguskindlusetus;