EUROOPA KOMISJON Brüssel,18.11.2020 COM(2020) 738 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1608/2003/EÜ (teadust ja tehnoloogiat käsitleva statistika kohta) rakendamise kohta



1. SISSEJUHATUS Euroopa Liidu ametlik teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonistatistika põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsusel nr 1608/2003/EÜ teadust ja tehnoloogiat käsitleva ühenduse statistika koostamise ja arendamise kohta. Otsuse nr 1608/2003/EÜ (edaspidi „otsus“) artikli 5 kohaselt peab komisjon esitama Euroopa Parlamendile iga kolme aasta järel aruande, milles hinnatakse otsuse rakendamist. Siinne aruanne on otsuse artikli 5 kohaselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud rakendusaruannetest viies. Aruandes hinnatakse otsuse artiklis 2 loetletud statistikaalaste üksikmeetmete rakendamist. Nende meetmete eesmärk on luua teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni statistilise teabe süsteem ELi poliitika toetamiseks ja järelevalveks. Aruandes antakse ülevaade peamiselt alates eelmise aruande esitamisest (2018) toimunud arengust. Komisjon rakendab otsust regulatiivmeetmete, ELi liikmesriikides vabatahtliku andmete kogumise ja Eurostati statistika tegemise kaudu. 2012. aastal võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) nr 995/2012. Rakendusmääruses on sätestatud otsuse rakendamise eeskirjad ja selles keskendutakse eeskätt järgmisi valdkondi käsitlevale statistikale: ·teadus- ja arendustegevus; ·valitsuse eelarveeraldised teadus- ja arendustegevusele (teadus- ja arendustegevuse riiklik rahastamine); ·innovatsioon ja ·muud olulised valdkonnad, nt teaduse ja tehnoloogia inimressursid; patendid; kõrgtehnoloogia ja teadmistepõhised teenused. Arvestades, et rakendusmääruses on kindlaks määratud nõutavad statistilised üksused ja ühtsed aruandlusstandardid, aitab see teadus- ja arendus- ning innovatsioonistatistikat ELis rohkem ühtlustada ning tugevdab selle seost Euroopa ettevõtlusstatistikaga. Kogutud statistikast on saanud laialt tsiteeritud võrdlusandmed ELi poliitika järelevalves. Otsuse ja rakendusmääruse tulemusena on teadus- ja arendus- ning innovatsioonistatistika paranenud, aidates omakorda ellu viia alljärgnevaid ELi meetmeid. ·2010. aasta juunis võttis Euroopa Ülemkogu vastu tööhõive ning aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“. Üks strateegias kindlaksmääratud viiest ELi peamisest eesmärgist on parandada innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevuse tingimusi, seades sihiks suurendada teadus- ja arendustegevusse tehtavate avaliku ja erasektori investeeringute osakaalu 2020. aastaks 3 %-le sisemajanduse koguproduktist (SKPst). ·6. oktoobri 2010. aasta teatises juhtalgatuse „Innovaatiline liit“ kohta tegi komisjon ettepaneku luua lisanäitajad teadus- ja arendustegevuse intensiivsuse mõõtmiseks ning kiiresti arenevate innovaatiliste ettevõtete kohta. Samuti tegi komisjon ettepaneku luua iga-aastane innovatsiooniliidu tulemustabel, mille abil jälgida innovatsioonitegevuse üldist edenemist. 2017. ja 2019. aastal täiendati Euroopa innovatsioonitegevuse tulemustabelit, kasutades rohkem andmeid ELi ühenduse innovatsiooniuuringust. Euroopa innovatsioonitegevuse 2020. aasta tulemustabel avaldati 23. juunil 2020. Teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni käsitlevate andmete alusel esitab komisjon aruandeid kestliku arengu ja Euroopa teadusruumi kohta. Teadus- ja arendustegevuse kulude andmeid kasutatakse rahvamajanduse arvepidamisega seotud eesmärkidel. ·Teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni käsitlevate andmete alusel koostab komisjon analüüsi teaduse ja innovatsiooni tulemuslikkuse kohta ELis, mis avaldatakse komisjoni aruandes „Science, Research and Innovation Performance of the EU“ (SRIP, e k „Teaduse ja innovatsiooni tulemuslikkus ELis“). Käesolevas aruandes antakse ülevaade teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni statistilise teabe süsteemi rakendamisest. Aruande teises peatükis keskendutakse meetmete rakendamisel tehtud olulisimatele edusammudele. Kolmandas peatükis käsitletakse andmete kvaliteeti ning neljandas peatükis kulusid ja statististikaga seotud koormust. Viiendas peatükis kirjeldatakse tulevikuväljavaateid. 2. OLULISIMAD EDUSAMMUD ALATES 2018. AASTA NOVEMBRIST Otsuse artikli 2 kohaste meetmete rakendamisel alates 2018. aasta novembrist tehtud olulisimad edusammud on alljärgnevad. ·27. novembril 2019 võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu määruse (EL) 2019/2152, mis käsitleb Euroopa ettevõtlusstatistikat, ning selle kohaldamisala hõlmab muu hulgas Euroopa statistikat teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas. Selle määrusega tunnistatakse otsus alates 2021. aastast kehtetuks. Määruse (EL) 2019/2152 oluline mõju on see, et see aitab paremini lõimida ettevõtlusstatistika eri valdkondi ja mitmesuguseid statistika tegemise süsteeme. Tänu sellele paraneb omakorda andmete kvaliteet ja andmete tootmise tõhusus. Ühenduse innovatsiooniuuring ning teadus- ja arendustegevust käsitlev ettevõtete uuring vaadati läbi, et asjaomased mõisted vastaksid täiel määral üldmõistetele, mis on sätestatud määruses (EL) 2019/2152 ja mida kasutatakse Euroopa ettevõtlusstatistikas (nt statistiline ettevõtlusregister ja ettevõtluse struktuurstatistika uuring). Sellega suurendati tulemuste järjepidevust ja vähendati andmeesitajate koormust, kasutades uuesti muudest allikatest juba kättesaadavat teavet. Peale selle saab teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni käsitlevaid andmeid tänu muu asjakohase andmete kogumise ja rahvamajanduse arvepidamise standarditega vastavusse viimisele hõlpsamini kasutada läbilõikearuannete koostamisel. ·Teadus- ja arendustegevust ning selle riiklikku rahastamist käsitlev Euroopa statistika on kooskõlas OECD teadusuuringuid ja eksperimentaalarendust käsitlevate andmete kogumise ja esitamise suunistega (Frascati käsiraamat). See võimaldab andmeid võrrelda ka rahvusvaheliselt, mitte üksnes ELi lõikes. OECD andis 2015. aastal välja käsiraamatu uue versiooni (edaspidi „2015. aasta käsiraamat“). Seejärel kohandas Eurostat tihedas koostöös ELi liikmesriikidega teadus- ja arendustegevust ning selle riiklikku rahastamist käsitlevate andmete kogumist, et see oleks jätkuvalt kooskõlas 2015. aasta käsiraamatuga. Eurostat koostas metoodilised suunised juhtudeks, mil 2015. aasta käsiraamatuga on ette nähtud eri valikuvariandid või jäetud tõlgendamisruumi. Need metoodilised suunised muudavad teadus- ja arendustegevuse ning selle riikliku rahastamise statistika võrdlemise ELi liikmesriikide lõikes palju lihtsamaks.

·Euroopa innovatsioonistatistika on vastavusse viidud innovatsiooniandmete kogumise ja tõlgendamise juhistega (Oslo käsiraamat). Oslo käsiraamat on OECD ja Eurostati ühisväljaanne, mille neljas versioon avaldati 2018. aasta lõpus. Selles versioonis selgitatakse paremini innovatsioonistatistikas kasutatavaid mõisteid ja käsitletakse uusi ettevõtlusinnovatsiooniga seotud teemasid. Selleks et Oslo käsiraamatu uuest versioonist oleks võimalikult palju kasu, tegi Eurostat tihedas koostöös ELi liikmesriikidega põhjalikud muudatused ühenduse innovatsiooniuuringus. Nüüd võimaldab kõnealune uuring koguda paremini andmeid innovatsioonitegevuse ja -võimekuse, teadmiste liikumise, väliste ajendite ja soodustavate tegurite ning innovatsiooni tulemuste, sealhulgas ökoinnovatsiooni (innovatsioon, millega kaasneb keskkonnakasu) kohta. Peale selle muutis Eurostat ühenduse innovatsiooniuuringut nii, et saada rohkem teavet kõigi (st nii innovaatiliste kui ka mitteinnovaatiliste) ettevõtete kohta. Selle teabe põhjal mõistavad poliitikakujundajad paremini, mis eristab tugevaid novaatoreid vähem innovaatilistest ja mitteinnovaatilistest ettevõtetest, ning saavad töötada välja asjakohased poliitikapõhimõtted. Need muudatused parandavad tulemuste kvaliteeti ja nende asjakohasust poliitikas. ·Eurostat parandas teadus- ja arendustegevuse ning selle riikliku rahastamise andmete, samuti ühenduse innovatsiooniuuringu andmete edastamise tehnilist külge. Varem saadeti andmeid suurte Exceli tabelitena, kuid nüüd kasutatakse selleks statistiliste ja metaandmete vahetamise (SDMX-) vormingut. Tänu sellele on andmeedastus oluliselt paranenud ja Eurostatil kulub andmete valideerimiseks vähem aega. Edaspidi võib see aidata parandada ka andmete avaldamise õigeaegsust. ·Teaduse ja tehnoloogia valdkonna inimressursside Euroopa statistika ning teaduse ja tehnoloogia valdkonna sooliselt eristatud Euroopa statistika puhul vaatas Eurostat läbi statistika tegemise protsessi, et tagada täielik kooskõla ELi tööjõu-uuringust saadud andmetega. ·Eespool nimetatud valdkondade kõrval on otsusega ette nähtud uute statistiliste muutujate väljatöötamine patente ja kõrgtehnoloogiat käsitleva statistika jaoks. Kõrgtehnoloogia statistika puhul töötatakse jätkuvalt välja metoodikat ja toodetakse andmeid. Patentide ja intellektuaalomandi õiguste valdkonnaga Eurostat enam ei tegele, sest vastavad andmed avaldab Euroopa Patendiamet. 3. ANDMETE KVALITEET Statistika peab olema usaldusväärne ja otstarbekohane. Teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni käsitlevate andmete kogumise kvaliteeti kontrollitakse süstemaatiliselt muu hulgas kvaliteediaruannete kogumise ja korrapärase vastavusjärelevalve abil. Nõuded Euroopa statistika arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks on ette nähtud Euroopa statistika tegevusjuhisega. See sisaldab 16 peamist põhimõtet, millest osa on seotud ELi liikmesriikide statistikaametitelt ja -asutustelt nõutavate institutsiooniliste üldtingimustega (ametialane sõltumatus ja piisavad ressursid). Need põhimõtted parandavad Euroopa statistika üldist kvaliteeti. Tegevusjuhises on sätestatud mitu teadus-, tehnoloogia- ja innovatsiooniuuringutega otseselt seotud kvaliteedipõhimõtet (nt täpsus, sidusus ja võrreldavus), mille täitmist jälgitakse korrapärase kvaliteediaruandluse abil. ELi liikmesriigid on kohustuslikke andmeesitamisnõudeid täitnud üldiselt väga hästi. Siiski esineb üksikuid vastavusprobleeme, mis on peamiselt seotud hilinemisega andmete esitamisel. Eurostat on riikidelt alates 2007. aastast kogunud iga-aastaseid kvaliteediaruandeid teadus- ja arendustegevuse ning selle riikliku rahastamise statistika kohta. Riiklikke kvaliteediaruandeid on kogutud ka kõikide ühenduse innovatsiooniuuringute jaoks alates 2004. aastast (uuring avaldatakse iga kahe aasta tagant), samuti koostab Eurostat ühenduse innovatsiooniuuringu kvaliteediaruannete kokkuvõtva aruande. Määrusega (EL) nr 995/2012 muudeti kvaliteediaruandlus alates 2013. aastast kohustusliku andmete esitamise osaks. Andmete koostajate ja kasutajate vahel 2017. aastal peetud konsultatsiooni käigus saadi kinnitust, et nimetatud määruses käsitletakse riigi ja ELi tasandi poliitikakujundamise seisukohast kõige tähtsamaid andmeid. 2018. ja 2019. aastal korraldas Eurostat põhjaliku konsultatsiooni teadus- ja arendustegevust ning selle riiklikku rahastamist käsitlevate andmete kogumise protsessi ja kõnealuste andmete kvaliteedi kohta ning arutas ELi liikmesriikidega teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni töörühma kohtumisel 2019. aasta novembris parandamisvõimalusi. Alati ei esitata andmeid vabatahtlike muutujate või kategooriate kohta. ELi liikmesriigid nimetavad selliste andmete esitamata jätmise põhjusena kulusid, andmeesitajate suurt koormust ja riiklike andmetootmissüsteemide teatavaid erijooni. Eurostat julgustab jätkuvalt ELi liikmesriike esitama andmeid ka vabatahtlike muutujate ja kategooriate kohta, et saada ELi liikmesriikide lõikes ja ajaliselt järjepidevaid andmeid. Alates 2000. aastate algusest on nende andmete täielikkus tasapisi, kuid järjekindlalt paranenud. Kuna vabatahtlike muutujate ja kategooriate andmete täielikkuse parandamine on pikaajaline protsess, pakub komisjon ka edaspidi suuniseid ja tuge andmete täielikkuse suurendamiseks. Teadus- ja arendustegevuse statistika valdkonnas tegutsevad Eurostat ja ELi liikmesriigid ka edaspidi selle nimel, et andmeid kogutaks kõigilt teadus- ja arendustegevusega tegelevatelt asutustelt nende suurusest ja tegevusvaldkonnast olenemata. Peale selle hindab Eurostat korrapäraselt ELi liikmesriikide esitatud hinnanguliste andmete kvaliteeti. 4. KULUD JA KOORMUS Eurostat on korduvalt püüdnud koguda andmeid teadus-, tehnoloogia- ja innovatsiooniandmete kogumisega seotud kulude ja koormuse kohta. Eurostat on palunud esitada kvaliteediaruannetes täpsed arvandmed, kuid üldkulusid võrrelda või hinnata võimaldavate järjepidevate andmete hankimine on osutunud keerukaks. Paljud ELi liikmesriigid on juhtinud tähelepanu sellele, et teadus- ja arendus- ning innovatsioonistatistika koostamise kulusid ei ole võimalik eristada kuludest, mis kaasnevad muu Euroopa ettevõtlusstatistika koostamisega või peamiselt riigi tasandil vajaliku teabe kogumisega. Isegi kui andmed on kättesaadavad, on aruandlusmeetodid ELi liikmesriikide ja sama liikmesriigi eri asutuste vahel erinevad. Selliste erinevuste tõttu ei saa üksikuid kuluhinnanguid asjakohaselt võrrelda ega avaldada. Viimastel aastatel on riikide statistikaametid mitmel juhul teada andnud ressursipuudusest, mis tekitab omakorda tõsist kahtlust selle suhtes, kas nad suudavad täita kehtivaid või uusi Euroopa andmenõudeid. Seepärast on nii käimasoleva kui ka kavandatava statistikatöö puhul tähtsam kui kunagi varem prioriteetide seadmine. Statistika tegemisega seotud kulude vähendamiseks jäävad Euroopa ettevõtlusstatistikat käsitleva määruse (EL) 2019/2152 kohased üldnõuded kehtima samas ulatuses. Eurostat on võtnud meetmeid ka kulutõhususe ja asjakohasuse suurendamiseks. Näited selliste meetmete kohta on esitatud allpool. ·Ajavahemikul 2016–2020 lõimis Eurostat ühenduse innovatsiooniuuringu andmete kogumise paremini ettevõtlusstatistikasse, võimaldades uuesti kasutada muust statistikast juba kättesaadavat teavet. ·Eurostat vaatas läbi teadus- ja arendustegevuse ettevõtlusuuringus (eriti ühenduse innovatsiooniuuringus) kasutatavad mõisted, et need oleksid kooskõlas raamatupidamistavade ja muude ettevõtluses levinud tavadega. Nii on andmete esitamine ettevõtjate jaoks lihtsam ja andmete kvaliteet parem.

·Eurostat on mitmel viisil suurendanud tõhusust. Näiteks kehtestati tehnilised andmeedastusstandardid ning sätestati ühised andmete valideerimise eeskirjad ja menetlused. Tänu sellele on statistika tegemine ELi liikmesriikides ja Eurostatis tõhusam. 5. EDASINE ARENG ELi teadus- ja tehnoloogiastatistika edasise arengu seisukohast on suur eesmärk veelgi parandada kõnealuse statistika seost muu ettevõtlusstatistikaga. Selle saavutamiseks lisati teadus- ja arendustegevust, selle riiklikku rahastamist ja innovatsiooni käsitlev statistika Euroopa ettevõtlusstatistikat käsitlevasse määrusesse (EL) 2019/2152. Tänu sellele paraneb andmete järjepidevus ja võrreldavus ning samal ajal vähenevad kulud ja koormus. Teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni töörühma kohtumisel 2019. aasta novembris leppisid Eurostat ja ELi liikmesriigid kokku, et ühenduse innovatsiooniuuring 2020 hõlmab andmeid keskkonnakasuga innovatsiooni kohta ning selle kohta, kui oluliseks peavad ettevõtjad kliimamuutusi. Need andmed on äärmiselt olulised Euroopa rohelise kokkuleppe seisukohast. Teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonistatistika koostamisel tõstatab nii praegu kui ka edaspidi keerukaid küsimusi teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni ning muu äritegevuse jätkuv rahvusvahelistumine. Muu hulgas vajab lahendust küsimus, kuidas saada uusi statistilisi andmeid rahvusvahelistumise kohta ning korraldada ettevõtlusuuringuid üha rohkem üleilmastuvas maailmas (ja seega palju keerulisemas kontekstis). Eurostat ja ELi liikmesriigid jätkavad tihedat koostööd selle nimel, et ühenduse innovatsiooniuuringu andmeid edaspidi paremini kasutada. See töö ei suurenda andmeesitajate koormust. Eurostat ja ELi liikmesriigid viivad ellu alljärgnevalt loetletud eesmärkidega projekte. ·Andmete esitamine ettevõtete eri innovatsiooniprofiilide kohta (nt strateegiline novaator, kohaneja, vähe- või mitteinnovaatiline ettevõte). Nii saaks kindlaks teha iga liikmesriigi levinumad innovatsiooniprofiilid, näiteks hinnata, kui suur osa riigi ettevõtjatest on strateegilised novaatorid ja kui suur osa kohanejad. Peale selle saaks kindlaks teha eri profiilide tunnused. Eesmärk on anda poliitikakujundajatele paremini diferentseeritud ülevaade innovatsiooni soodustavatest või takistavatest teguritest. ·Innovatsioonitulemuste tõhusam mõõtmine, sidudes ühenduse innovatsiooniuuringu andmed statistilise ettevõtlusregistri ja ettevõtluse struktuurstatistika uuringu andmetega. Nii oleks võimalik saada paremat statistilist teavet idu- ja kasvufirmade kohta. ·Ühenduse innovatsiooniuuringu piirkondlike andmete tootmise toetamine. Projektid ühendatakse, et kasutada ära nende koostoimet. Nagu teadus- ja arendustegevuse ning selle riikliku rahastamise statistika puhul, edastavad ELi liikmesriigid edaspidi ka ühenduse innovatsiooniuuringu andmed SDMX-vormingus. See suurendab andmete edastamise tõhusust, paindlikkust ja õigeaegsust. Eurostat ja ELi liikmesriigid täiustavad teadus- ja arendustegevuse ning selle riikliku rahastamise statistika metaandmete ja kvaliteediaruannete esitamist. Samuti otsivad nad uusi võimalusi, kuidas parandada ühenduse innovatsiooniuuringu põhinäitajatega seotud hinnanguliste andmete esitamise õigeaegsust. Nende edasiarenduste puhul võetakse arvesse teaduse ja innovatsiooni üha olulisemat rolli eelseisvate probleemide lahendamisel, nagu on kirjeldatud alljärgnevates näidetes. ·Euroopa rohelises kokkuleppes on von der Leyeni komisjon seadnud eesmärgi kujundada ELi majandus ümber ja suunata see uuele kestliku majanduskasvu teele. Selle saavutamiseks on Euroopa Komisjon välja töötanud sügavalt ümberkujundava poliitika, tagades kestlikkuse peavoolustamise kõigis ELi poliitikavaldkondades. Komisjon on esitanud mitu ettepanekut, näiteks uue programmi „Euroopa horisont“ ja programmi „InvestEU“ kohta ning ettepanekud kestliku Euroopa investeerimiskava raames. Oluline tahk selle tagamisel, et kestlikkusega alati arvestataks, on teadusuuringute rakendamine ja innovatsiooni edendamine. Seotud poliitika koostamiseks ja elluviimiseks on omakorda vaja kvaliteetseid andmeid teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni, sealhulgas keskkonnakasuga innovatsiooni kohta. ·Von der Leyeni komisjon on välja pakkunud lähenemisviisi Euroopa digituleviku kujundamiseks. Euroopa Komisjon teeb jõupingutusi selleks, et toetada digiüleminekut, mis põhineb kolmel järgmisel sambal: inimeste heaks toimiv tehnoloogia, õiglane ja konkurentsivõimeline digimajandus, avatud, demokraatlik ja kestlik ühiskond. Digiülemineku oluline osa on digitehnoloogia ja selle rakendamisega seotud teadusuuringud ja innovatsioon ning selleks, et toetada nendega seotud poliitika väljatöötamist, on vaja teadus- ja arendustegevust ning ettevõtlusinnovatsiooni käsitlevaid andmeid. ·2019. aasta märtsis ja aprillis jõudsid nõukogu ja Euroopa Parlament esialgsele kokkuleppele programmi „Euroopa horisont“ kohta. Euroopa Komisjon plaanib programmile eraldada ligikaudu 100 miljardit eurot, et tugevdada ELi teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid ning Euroopa teadusruumi; suurendada ELi konkurentsi- ja innovatsioonivõimet ning hoogustada töökohtade loomist; viia ellu kodanike prioriteete ning hoida alal Euroopa sotsiaal-majanduslikku mudelit ja väärtusi. ·Komisjoni 28. mail 2020 vastu võetud ettepanekus muudetud mitmeaastase finantsraamistiku kohta aastateks 2021–2027 on rõhutatud, et teadus ja innovatsioon jäävad ELi poliitikas prioriteediks ka eelseisvatel aastatel.