Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas Kreekast) /* KOM/2011/0580 lõplik */





SELETUSKIRI Eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe[1] punkti 28 kohaselt võib Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF, edaspidi ka „fond”) kasutada igal aastal piirmäära raames, mis on kuni 500 miljoni euro võrra suurem finantsraamistiku asjakohastes rubriikides ettenähtust. Fondist toetuse saamise tingimused on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[2]. 10. mail 2011. aastal esitas Kreeka taotluse EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas fondist rahalise toetuse saamiseks pärast seda, kui ettevõttes ALDI Hellas Supermarket Holding EPE & Assoc. E.E ning ühe tarnija (Thessaloniki Logistics S.A) juures Kreekas olid toimunud koondamised. Pärast taotluse põhjalikku läbivaatamist otsustas komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 10, et kõnealuses määruses sätestatud tingimused rahalise toetuse saamiseks on täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE JA ANALÜÜS Põhiandmed: || EGFi viitenumber: || EGF/2011/004 Liikmesriik: || Kreeka Artikkel 2 || (a) Põhiettevõte || ALDI Hellas Supermarket Holding EPE & Assoc. E.E. Tarnijad ja tootmisahela järgmise etapi tootjad || 1 Vaatlusperiood || 4.11.2010 – 4.3.2011 Individuaalsete teenuste osutamise algustähtaeg || 1.7.2011 Taotluse esitamise kuupäev || 10.5.2011 Koondamised vaatlusperioodil || 554 Koondamised enne ja pärast vaatlusperioodi || 88 Toetuskõlblikke koondamisi kokku || 642 Toetust vajavate koondatud töötajate arv || 642 Individuaalsete teenustega seotud kulud (eurodes) || 4 266 000 Fondi toetuse rakendamisest tulenevad kulud[3] eurodes || 224 000 Fondi toetuse rakendamisest tulenevad kulud (%) || 4,99 Kogueelarve (eurodes) || 4 490 000 Fondi toetus eurodes (65 %) || 2 918 500 1. Taotlus esitati komisjonile 10. mail 2011 ning sellele lisati täiendavat teavet viimati 22. juunil 2011. 2. Taotlus vastab fondi vahendite kasutamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a, ja see on esitatud kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud kümnenädalase tähtaja jooksul. Koondamiste seos globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses või ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga 3. Koondamiste ning ülemaailmse finants- ja majanduskriisi vahelise seose tõestamiseks väidab Kreeka, et finants- ja majanduskriisiga kaasnesid rängad tagajärjed Kreeka majandusele ning seetõttu oli Kreeka valitsus sunnitud võtma meetmeid nagu näiteks maksutulude suurendamine, riiklike kulutuste ühtlustamine ja riigiametnike palkade vähendamine. Samuti vähenes erasektori keskmine sissetulek, kuna püüti tõsta Kreeka majanduse konkurentsivõimet. Vähenenud sissetulekute tõttu kahanes tarbimine kohe. 2009. aastal järgisid Kreeka erasektori lõpptarbimiskulude arvud samasugust negatiivset trendi nagu EL 27 keskmine. 2010. aastal toimus EL 27 tasandil eratarbimise taastumine, samal ajal oli eratarbimise langus Kreekas eelmisest aastast isegi suurem. Erasektori lõpptarbimiskulud (muutuse protsent võrreldes eelmise aasta sama kvartaliga)[4] || 2009 || 2010 || Q1 || Q2 || Q3 || Q4 || Q1 || Q2 || Q3 || Q4 EL 27 || -2,3 || -2,2 || -1,8 || -0,5 || 0,4 || 0,7 || 1,2 || 1,0 Kreeka || -1,6 || -2,6 || -2,4 || -2,2 || 1,0 || -5,0 || -5,6 || -8,6 4. Eratarbimise vähenemine on tugevalt mõjutanud jaemüügisektorit, eriti supermarketeid. Kreeka osutab Nielseni andmetele, mille põhjal kahanes kogukäive 8,5 miljardilt eurolt 2009. aastal 7,9 miljardi euroni 2010. aastal. Sellele järgnesid pankrotid (nt „Atlanticu“, Kreeka suuruselt viienda (turuosa järgi mõõdetuna) supermarketiketi pankrott) ning ülevõtmised (DIA Hellase võttis üle suurim supermarketikett Carrefour-Marinopoulos ja PLUS Hellase võttis üle suuruselt teine supermarket AB Vassilopoulos). 5. Mõistes kriisi mõju klientide sissetulekutele, muutsid suurimad supermarketiketid oma müügistrateegiaid ja suurendasid märkimisväärselt turustaja kaubamärgiga toodete müügimahtu – selline muudatus müügistrateegias oli aluseks ka eelnimetatud ülevõtmistele. 2010. aastal moodustasid turustaja kaubamärgiga tooted 15 % supermarketite müügi kogumahust ning kaks juhtivat supermarketiketti Carrefour-Marinopoulos ja AB Vassilopoulos pakkusid vastavalt 2200 tootenimetust turustaja kaubamärgiga tooteid, mis kokku moodustasid 20 % kogu tootevalikust. Teised supermarketiketid, sealhulgas ALDI, ei suutnud brändikeskselt strateegialt turustaja kaubamärgikesksele strateegiale ümber orienteeruda ning peavad taluma vastavaid tagajärgi käibele. 6. Kriisist tuleneva sissetulekute vähenemise teine tagajärg oli jaekaubanduse mahu vähenemine, mida Kreekas tajuti teravamalt kui EL 27s keskeltläbi. Jaekaubanduse maht (muutuse protsent võrreldes eelmise aasta sama kuuga)[5] 2009 || Jaan || Veebr || Märts || Apr || Mai || Juuni || Juuli || Aug || Sept || Okt || Nov || Dets EL 27 || -1,2 || -3,7 || -2,4 || -1,2 || -3,2 || -1,5 || -1,3 || -1,6 || -2,7 || -0,9 || -1,6 || -0,2 Kreeka || -10,2 || -13,3 || -18,7 || -14,9 || -14,4 || -14,2 || -10,2 || -4,5 || -8,9 || -15,4 || -11,0 || -0,2 2010 || Jaan || Veebr || Märts || Apr || Mai || Juuni || Juuli || Aug || Sept || Okt || Nov || Dets EL 27 || -1,4 || 0,0 || 1,6 || -0,9 || -1,0 || 1,4 || 1,3 || 1,3 || 1,4 || 1,1 || 1,3 || 0.3 Kreeka || 6,0 || 1,9 || 9,8 || -5,8 || -7,0 || -4,5 || -9,3 || -11,8 || -10,5 || -8,1 || -11,7 || -19,4 7. ALDI otsus Kreekasse investeerida võeti vastu ajal, mil jaemüügisektor näitas suurt kasvutendentsi (13 % ajavahemikul 1992-2009) ja eeldati, et Kreeka SKT elaniku kohta (83 % ELi SKTst 1999. aastal) tõuseb 93 %ni ELi keskmisest SKTst aastal 2006. Finants- ja majanduskriis muutis stsenaariumit ja sellega seotud ootusi kardinaalselt. Ajavahemikul 2005-2010 oli ALDI Hellase kumulatiivne kahjum kokku 181 595 000 eurot. 58 % sellest kahjumist tekkis kahe aasta jooksul (2008-2009). Koondamiste arvu tõendamine ja vastavus artikli 2 punktis a esitatud kriteeriumidele 8. Kreeka esitas käesoleva taotluse määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a sätestatud sekkumiskriteeriumi alusel, milles on seatud tingimuseks, et liikmesriigi ettevõttes on nelja kuu jooksul koondatud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kes koondatakse nimetatud ettevõtja tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate juures. 9. Taotluses on nimetatud 554 koondamist ettevõttes ALDI Hellas Supermarket Holding EPE & Assoc. E.E. ja ühe tarnija – Thessaloniki Logistics S.A. – juures neljakuulise vaatlusperioodi jooksul, mis kestis 4. novembrist 2010 4. märtsini 2011 ning veel 88 koondamist ALDIs väljaspool vaatlusperioodi, mis aga olid seotud sama kollektiivse koondamise korraga ja sündmusega, mis vaatlusperioodi jooksul toimunud koondamised põhjustas. Nendest koondamistest 67 määrati kindlaks määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 teise lõigu esimese taande kohaselt. Ülejäänud 575 koondamist määrati kindlaks kooskõlas sama lõigu teise taandega. Selgitus koondamiste ettenägematuse kohta 10. Kreeka ametiasutused väidavad, et kui ALDI Kreekas tegevust alustas (2005-2006), nägi ettevõtte kümne aasta strateegiline plaan ette 300-400 kaupluse ja kolme logistikakeskuse (Ateena, Thessaloniki ja Patras) loomist kümneaastase perioodi lõpuks ning investeeringut 1,2 kuni 1,8 miljardi euro ulatuses. Üks logistikakeskus, mis varustas 150 kauplust, ehitati Thessalonikisse ja teise logistikakeskuse (Patras) ehitamise plaanid olid väljatöötamisel (ALDI Hellas oli ostnud maad 3 miljoni euro eest). Lisaks avas ALDI Hellas ajavahemikul 2008-2010 ka uusi kauplusi, ehkki planeeritust vähem. 11. 16. juulil 2010, kui ettevõte teatas, et mastaabisäästu saavutamine pole kriisist tulenevate turutingimuste tõttu võimalik ning sellepärast kavatseb ettevõte lõpetada kümne aasta strateegilise plaaniga seotud tegevuse ja sulgeda kõik oma kauplused, ei olnud ei töötajad ega Kreeka ametiasutused valmis selliseid uudiseid vastu võtma. Töötajaid koondanud ettevõtjate andmed ning abi vajavate töötajate kirjeldus 12. Taotluses osutatakse 642le koondamisele järgmistes ettevõtetes: Äriühingud ja koondatud töötajate arv ALDI Hellas Supermarket Holding EPE & Assoc. E.E. || 569 Thessaloniki Logistics || 73 Ettevõtete koguarv: 2 || Koondatud töötajate koguarv: 642 13. 642st koondamisest 554 toimus vaatlusperioodi jooksul ja 88 koondamist leidis aset enne vaatlusperioodi, kuid on siiski abikõlblikud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3a punkti b kohaselt. Kõigile 642le koondatud töötajale taotletakse EGFi toetust. 14. Toetust vajavad töötajad jagunevad järgmiselt: Kategooria || Arv || Protsent Mehed || 155 || 24,1 Naised || 487 || 75,9 ELi kodanikud || 632 || 98,4 ELi mittekuuluvate riikide kodanikud || 10 || 1,6 15-24-aastased || 43 || 6,7 25-54-aastased || 597 || 93,0 55-64-aastased || 2 || 0,3 üle 64-aastased || 0 || 0,0 15. Haridustaseme osas oli 80 % töötajatest lõpetanud keskkooli. Ülejäänud 20 % töötajatest olid omandanud kas kõrghariduse või rakenduskõrghariduse. 16. Elukutsete lõikes on jagunemine järgmine: Kategooria || Arv || Protsent Kassapidajad, koristajad ja üldkohustusi täitvad töötajad || 447 || 69,6 Keskastme juhid ja raamatupidajad || 160 || 24,9 Direktorid ja osakonnajuhatajad || 35 || 5,5 17. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 7 on Kreeka kinnitanud, et fondi toetuse rakendamise eri etappides ja eelkõige sellele juurdepääsu puhul on kohaldatud ning kohaldatakse jätkuvalt naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ning diskrimineerimisvastaseid põhimõtteid. Asjaomase territooriumi ning selle asutuste ja huvirühmade kirjeldus 18. Kõige rohkem mõjutasid koondamised Kesk-Makedoonia ja Attica piirkondi, kus asus enim ALDI kauplusi. Vähemal määral toimus ALDI koondamisi ka teistes Kreeka piirkondades, näiteks Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonnas, Lääne-Makedoonias, Epiruses, Lääne-Kreekas, Kreeka mandriosas ja Peloponnesosel. Koondamiste oodatav mõju kohalikule, piirkondlikule ja riigi tööhõivele 19. Majanduslangus avaldas olulist mõju Kreeka tööhõive tasemele. Kreeka statistikaameti (EL-STAT) andmetel suurenes töötus 2010. aasta detsembris 45,2% võrra võrreldes sama kuuga eelmisel aastal ja töötuse määr suurenes 14,8 %ni. Lisaks on mitteaktiivsete inimeste arv nüüd suurem kui majanduslikult aktiivsete inimeste arv (vastavalt 4 353 149 ja 4 233 764). 20. Põhja-Kreekas, kus toimus kõige enam ALDI Hellase koondamisi, on majanduskriis ja selle tagajärjed rängimad. 2010. aasta detsembris oli töötuse määr Lääne-Makedoonia piirkonnas 17,7 %, samal ajal kui Kesk-Makedoonias, kus asus ALDI peakontor, oli see 16,5 %. Kreeka teises põhilises majanduslikus, tööstuslikus, kaubanduslikus ja poliitilises keskuses Thessalonikis (Kesk-Makedoonia) märkis 81,4% Thessaloniki kaubanduskoja majandusuuringu EVETH baromeetri 2010. aasta väljaandes osalenud ettevõtetest, et nad ei ole oma tegevuse suhtes eriti optimistlikud või optimism puudub üldse. Samalaadne pessimism väljendus töökohtade loomise ja töökohtade säilitamise osas: 67,3 % ettevõtetest kavatses töötajaid tööl hoida ja 28 % planeeris koondamisi, samas kui 2009. aasta uuringus olid protsendid vastavalt 78 % ja 11,7 %. Need asjaolud on võimendanud ALDI Hellase koondamiste negatiivset mõju nii kohalikul, piirkondlikul kui ka riiklikul tasandil. Rahastatav individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett ja selle hinnanguline kulude jaotus, kaasa arvatud selle täiendavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega 21. Tehakse ettepanek järgmiste meetmete kohta, mis kokku moodustavad individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi, mille eesmärk on aidata töötajatel tööturule naasta. – Kutsenõustamine ja tööotsingute toetamine: see hõlmab individuaalset tutvustavat kohtumist; kutsesobivuse määramist; isikliku ja tööalase arengu alaseid konsultatsioone – sealhulgas oskuste arendamist, kutsenõustamist ja tööotsingutehnikaid; tööturule taasintegreerimise isikliku programmi koostamist. Nõustajad on töötajatele abiks ka nende individuaalsete kavade rakendamisel. Koondatud töötajad, kes tahavad hakata füüsilisest isikust ettevõtjaks, saavad tuge ettevõtte rajamise alasest nõustamisest. Viimane hõlmab õigusnõustamist, projektide ja algatustega seotud nõustamist, rahaliste vahendite kogumise alast nõustamist ja tuge nende haldusnõudmiste täitmisel, mis on eelduseks ettevõtte alustamiseks vajalike toetuste taotlemiseks jne. Selline esialgne nõustamine on määratud kõigile 642 töötajale. – Välja- ja ümberõpe: see meede hõlmab asjaomaste töötajate koolitusvajaduste hindamist ja järgnevat koolitust. Pakutav koolitus sisaldab kutseõpet nendes sektorites, kus on tööhõivevõimalused või kus neid võib edaspidi tekkida, koolitust, mis on kavandatud kohalike ettevõtete vajadusi silmas pidades ning üldoskuste, sealhulgas info- ja sidetehnoloogia (IKT) ja võõrkeelte alast koolitust. Osalejatele makstakse osalustoetust 20 eurot iga osaluspäeva eest. – Ettevõtluse alustamise toetus: töötajad, kes loovad oma ettevõtte, saavad kuni 20 000 euro suuruse toetuse tegevuse alustamisega seotud kulude korvamiseks. Toetus makstakse välja kahes 10 000 euro suuruses osas. Esimese osamakse tegemise tingimuseks on ettevõtte loomise protsessi teatavate etappide läbimine, näiteks ettevõtte loomise alase koolituse läbimine, äriplaani koostamine, ettevõtte registreerimine jne. Teine osamakse makstakse välja kahe kuu jooksul või hiljem pärast esimest osamakset. – Tööotsingutoetus: tööotsingutoetus on suunatud töötajale, kes otsib aktiivselt uut töökohta. Selle suurus on 620 eurot ühekordse väljamaksena . – Transporditoetus ja reisikulude hüvitamine: reisikulude hüvitamiseks makstakse meetmes osalevatele töötajatele 15 eurot iga osalemispäeva eest. Töötajatele, kes võtavad vastu töökoha, mis eeldab elukoha muutmist, makstakse sellega kaasnevate kulude hüvitamiseks ühekordset toetust 3 000 eurot. 22. Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud, mis on taotluse hulka arvatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 3, koosnevad ettevalmistus-, haldus-, kontrollitegevuse ning teavitamise ja reklaamikuludest. 23. Individuaalsed teenused, mida Kreeka ametiasutused kirjeldavad, on aktiivsed tööturumeetmed, mis on määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kohaselt toetuskõlblikud. Kreeka ametiasutuste hinnangu kohaselt on teenuste kogumaksumus 4 266 000 eurot ja fondi toetuse rakendamisega seotud kulud moodustavad 224 000 eurot (4,99 % kogukuludest). Fondilt taotletav kogusumma on 2 918 500 eurot (65 % kogukuludest). Meetmed || Toetust saavate töötajate hinnanguline arv || Hinnangulised kulud toetust saava töötaja kohta (eurodes) || Kulu kokku (EGF ja riiklik kaasfinantseerimine) (eurodes) Individuaalsed teenused (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 esimene lõik) Kutsenõustamine ja tööotsingute toetamine || 642 || 3 000 || 1 926 000 Välja- ja ümberõpe ja osalustoetus || 400 || 2 500 || 1 000 000 Ettevõtluse alustamise toetus || 50 || 20 000 || 1 000 000 Tööotsingutoetus || 500 || 620 || 310 000 Transporditoetus ja reisikulude hüvitamine || 30 || 1 000 || 30 000 Individuaalsed teenused kokku || || 4 266 000 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmas lõik) Ettevalmistav tegevus || || 60 000 Haldamine || || 104 000 Teave ja reklaam || || 50 000 Kontrollitegevused || || 10 000 EGFi toetuse rakendamisega seotud kulud kokku || || 224 000 Hinnangulised kogukulud || || 4 490 000 Fondi toetus (65 % kogukuludest) || || 2 918 500 24. Kreeka kinnitab, et eespool kirjeldatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatud meetmeid. Euroopa Sotsiaalfondi (ESFi) ja EGFi sarnaste eesmärkidega ja asjaomastele töötajatele suunatud meetmete pidev järelevalve võimaldab vältida kõnealuste fondide (või mistahes teise ELi vahendi või programmi) meetmete kattumist. Kuupäev(ad), millal alustati või kavatsetakse alustada individuaalsete teenuste osutamist asjaomastele töötajatele 25. Kreeka alustas EGFi kaasrahastamist taotlevas kooskõlastatud paketis sisalduvate individuaalsete teenuste osutamist asjaomastele töötajatele 1. juulil 2011. Kõnealune kuupäev kujutab endast seega fondist saadava toetuse puhul toetuskõlblikkusperioodi algust. Menetlused tööturu osapooltega konsulteerimiseks 26. Meetmete kooskõlastatud paketi ettevalmistamisel konsulteeriti tööturu osapooltega. Taotluse projekti arutati 24. jaanuaril 2011 kohtumisel järgmiste tööturu osapooltega: tööhõiveministeerium, EGFi korraldusasutus (EYSEKT), sotsiaalkindlustusfond, Kreeka töötajate keskliidu tööinstituut, ALDI töötajate esindajad, Kreeka tööhõiveamet, ALDI Hellas ja tööandjate organisatsioon SELPE (Kreeka jaemüügiettevõtjate ühendus). Kohtumisel kirjeldati töötajate probleeme ja toetusmeetmeid, mida ettevõte on koondatud töötajate heaks võtnud. Töötajate esindajad väljendasid oma arvamusi selle kohta, millised meetmed peaksid sisalduma EGFi individuaalsete teenuste paketis ja esitasid asjakohase dokumendi EGFi korraldusasutusele ning tööhõive ja sotsiaalkindlustuse ministeeriumile. 27. Kreeka ametivõimud kinnitasid, et riiklikus ja ELi õiguses sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud. Teave meetmete kohta, mis on siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt kohustuslikud 28. Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumidega on Kreeka ametiasutused oma taotluses: · kinnitanud, et fondist saadav rahaline toetus ei asenda meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute vastutusalas; · tõendanud, et kavandatud meetmed on ette nähtud töötajate toetuseks ja neid ei kasutata äriühingute või sektorite ümberkorraldamiseks; · kinnitanud, et eespool nimetatud toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust muudest ELi rahalistest vahenditest. Haldus- ja kontrollisüsteemid 29. Kreeka on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis haldavad ja kontrollivad Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavaid meetmeid Kreekas. ESFi meetmete koordineerimis- ja järelevalveasutus (EYSEKT) tegutseb korraldusasutusena ning EDEL (maksurevisjoni komitee) kontrolliasutusena. Rahastamine 30. Kreeka taotluse põhjal on kavas fondist rahastada kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketti (sealhulgas EGFi toetuse rakendamise kulud) 2 918 500 euro ulatuses, mis moodustab 65 % kogukuludest. Komisjoni kavandatav eraldis fondist põhineb Kreeka esitatud teabel. 31. Arvestades määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 10 lõike 1 alusel fondist eraldatava toetuse maksimumsummat ja assigneeringute ümberpaigutamise võimalusi, teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi vahendeid eespool nimetatud kogusummas, mis eraldatakse finantsraamistiku rubriigist 1a. 32. Kavandatava rahalise toetuse puhul jääb üle 25 % fondi aastasest maksimumsummast kasutamiseks aasta viimasel neljal kuul kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 12 lõikega 6. 33. Tehes käesoleva ettepaneku fondi kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud kolmepoolse menetluse eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa kohta. Komisjon kutsub eelarvepädevat institutsiooni, kes saavutab fondi kasutamise eelnõu suhtes esimesena asjakohasel poliitilisel tasandil kokkuleppe, üles teavitama oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja komisjoni. Kui eelarvepädevad institutsioonid on eriarvamusel, kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine. 34. Samuti esitab komisjon ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2011. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste assigneeringud, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28. Makseassigneeringute allikad 35. EGFi eelarverida 04.0501 suurendati lisaeelarvega 2/2011 makseassigneeringutena 50 000 000 euro võrra. Kõnealuselt eelarverealt eraldatavat summat kasutatakse käesoleva taotluse jaoks vajatava 2 918 500 euro suuruse summa katmiseks. Kui mõlemad eelarvepädevad institutsioonid on vastu võtnud neile seni esitatud juhtumid, siis jääb EGFi eelarvereale 04.0501 kasutamiseks 6 091 460 euro suurune summa. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas Kreekast) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta[6], eriti selle punkti 28, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[7], eriti selle artikli 12 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[8], ning arvestades järgmist: (1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. (2) Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel. (3) 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. (4) Kreeka esitas 10. mail 2011 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses ettevõttes ALDI Hellas Supermarket Holding EPE & Assoc. E.E. ja ühe tarnija (Thessaloniki Logistics S.A.) juures toimunud koondamistega ning saatis lisateavet kuni 22. juunini 2011. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 2 918 500 euro eraldamiseks. (5) Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et anda Kreeka taotluse põhjal rahalist toetust. ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2011. majandusaasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 2 918 500 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena. Artikkel 2 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. [Brüssel/Strasbourg], Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel President eesistuja [1] ELT L 139, 14.6.2006, lk 1. [2] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [3] Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmanda lõiguga. [4] Allikas: Eurostat: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/dataset?p_product_code=TEINA021 [5] Allikas: Eurostat. [6] ELT L 139, 14.6.2006, lk 1. [7] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [8] ELT C […], […], lk […].