ET Euroopa Liidu Teataja C 347/19

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2015/C 347/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„ROSÉE DES PYRÉNÉES CATALANES”

ELi nr: MULTI-PGI-0005-01343 – 23.4.2010

KPN ( ) KGT ( X )

1. Nimetus

„Rosée des Pyrénées Catalanes”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania (ühine taotlus Prantsusmaaga)

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.1. Värske liha (ja rups)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Rosée des Pyrénées Catalanes” on vasikaliha, mida saadakse maatõugudelt Bruna de los Pirineos, Aubrac või Gasconne või nimetatud maatõugu emasloomade ja Charolaise’i, Limousine’i või Blonde d’Aquitaine’i tõugu isasloomade ristanditelt.

Vasikaid kasvatatakse terve elu jooksul ekstensiivselt koos emasloomadega ning nende sööt koosneb emapiimast ja rohusöödast.

Võõrutamata vasikad tapetakse 5–8 kuu vanuselt, kui nende rümba miinimumkaal on 110 kg.

Liha võib turustada terve rümbana, poolrümbana, veerandrümbana (tagaosa/esiosa) või tükeldatuna (sh hakkliha).

Nõuetekohased rümbad kuuluvad EUROP-klassifikatsiooni lihakusklassi E, U või R, rümpade profiil ulatub eriti kumerast lamedani ja lihaste areng erakordselt heast heani.

Rümpade rasvasusklass peab olema EUROP-klassifikatsiooni põhjal 2 või 3.

Liha värvus peab olema roosast helepunaseni. Rasva värvus peab olema valgest kreemikani.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Vasikaid söödetakse kogu elu jooksul emapiima ja rohusöödaga.

Selline söötmine toimub kuni võõrutamata vasikate tapmiseni.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kaitstud liha pärineb punktis 3.2 määratletud tõugu loomadelt, kes on sündinud ja kasvanud kõnealuse KGT määratletud geograafilises piirkonnas.

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, on järgmised.

Sünd

Kasvatamine: terve elu koos emasloomadega karjakasvatusettevõtte rohumaadel, kuni kari siirdub mägedes asuvatele suvekarjamaadele. Sel ajal võivad vasikad olla koos emasloomadega. Vasikad söövad järk-järgult vähem emapiima ja rohkem rohtu.

Neid ei võõrutata.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Tapmine ja tükeldamine ei pea toimuma asjaomases piirkonnas.

Enne tapmist ei tohi loomi transportida kauem kui kolm tundi, et tekitada neile võimalikult vähe stressi ja ärevust ning tagada sellega lõpptoote kvaliteet.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toote märgistusel peab nähtaval kohal olema kaitstud geograafiline tähis „Rosée des Pyrénées Catalanes”, ELi kaitstud geograafilise tähise sümbol ja kehtivate õigusaktidega nõutavad andmed.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Vaatamata sellele, et kaitstud geograafilise tähise geograafiline piirkond – Kataloonia Püreneed – asub kahes eri riigis, on see kultuuriliselt ja geograafiliselt ühtne.

Kataloonia Püreneed (Hispaania):

Geograafiline piirkond hõlmab kõiki kõrgmäestiku omavalitsusüksusi: Alta Ribagorça, Alt Urgell, Berguedà, Cerdanya, Garrotxa, Pallars Jussà, Pallars Sobirà, Solsonès, Ripollès ja Val d’Aran; samuti järgmiste mägipiirkondade omavalitsusüksusi: Alt Empordà (Albanyà, Maçanet de Cabrenys ja La Vajol), Bages (Aguilar de Segarra, Castellfollit del Boix, L’Estany, Moià, Mura, Sant Feliu Sasserra, Sant Mateu de Bages ja Talamanca), Noguera (Àger, Alòs de Balaguer, Les Avellanes i Santa Linya, La Baronia de Rialb, Camarasa, Os de Balaguer ja Vilanova de Meià), Osona (Alpens, Balenyà, El Brull, Centelles, Collsuspina, Espinelves, Folgueroles, Lluçà, Montesquiu, Muntanyola, Olost, Orís, Oristà, Perafita, Prats de Lluçanès, Rupit i Pruit, Sant Agustí de Lluçanès, Sant Bartomeu del Grau, Sant Boi de Lluçanès, Sant Julià de Vilatorta, Sant Martí de d’Albars, Sant Martí de Centelles, Sant Pere de Torelló, Sant Quirze de Besora, Sant Sadurní d’Osormort, Sant Vicenç de Torelló, Santa Eulàlia de Riuprimer, Santa Maria de Besora, Santa Maria de Corcó, Seva, Sobremunt, Sora, Tavèrnoles, Tavertet, Tona, Vidrà, Viladrau ja Vilanova de Sau) ning Pla de l’Estany (Sant Miquel de Campmajor).

Kataloonia Püreneed (Prantsusmaa):

Pyrénées-Orientalesi departemangus hõlmab geograafiline piirkond kõiki järgmiste kantonite omavalitsusüksusi: Vinça, Sournia, Arles-sur-Tech, Prats-de-Mollo, Prades, Olette, Mont Louis ja Saillagouse; samuti teatavaid järgmiste kantonite omavalitsusüksusi: Perpignan (Perpignan), Millas (Corbère ja Corbère-les-Cabanes), Thuir (Thuir, Castelnou, Camelas, Caixas, Sainte-Colombe-de-la-Commanderie, Fourques, Tordères, Llauro, Passa), Latour de France (Belesta ja Caramany), Céret (Montauriol, Calmeilles, Oms, Taillet, Reynes, Céret, Vivès, Saint-Jean-Pla-de-Corts, Maureillas-las-Illas, Les Cluses, Le Perthus, l’Albère), Argelès (Montesquieu-des-Albères, Villelongue-dels-Monts, Laroque-des-Albères, Sorède, Argelès-sur-Mer), Saint-Paul-de-Fenouillet (Vira, Fenouillet, Caudiès-de-Fenouillèdes, Prugnanes, Fosse, Saint Martin).

Aude’i departemangus hõlmab geograafiline piirkond Pyrénées-Orientalesi departemanguga piirnevaid ja Püreneedes asuvaid omavalitsusüksusi. Nendeks on kõik järgmiste kantonite omavalitsusüksused: Axat, Belcaire, Mouthoumet ja Quillan; samuti mõned järgmiste kantonite omavalitsusüksused: Couiza (Arques, Bugarach, Camps-sur-l’Agly, Cassaignes, Couiza, Coustaussa, Cubières-sur-Cinoble, Fourtou, Luc-sur-Aude, Missègre, Peyrolles, Rennes-le-Château, Rennes-les-Bains, Serres, Sougraigne, Terroles, Valmigère), Lagrasse (Mayronnes ja Saint-Martin-des-Puits), Limoux (Alet-les-Bains, Bouriège, Bourigeole, Castelreng, Festes-et-Saint-André, La Bezole, Saint-Couat-du-Razès, Véraza), Saint Hilaire (Belcastel-et-Buc, Caunette-sur-Lauquet, Clermont-sur-Lauquet, Greffeil, Ladern-sur-Lauquet, Villardebelle, Villefloure) ja Tuchan (Cucugnan, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Maisons, Montgaillard, Padern, Rouffiac-des-Corbières).

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Kataloonia Püreneede piirkond on ekstensiivse karjakasvatuse jaoks väga sobiv. Piirkonda iseloomustavad madalamal ja kõrgemal mägedes asuvad karjamaad ja niidud. Seal leidub hulgaliselt looduslikke rohumaid, kus loomad saavad veeta suure osa aastast, kuni ilmastikutingimused muutuvad keeruliseks. Tänu Vahemere mõjule (niiske lähisvahemereline kliima) saavad loomad pikemalt süüa suve- ja mägikarjamaadel, kus neid karjatatakse kuni sügiseni.

Veerohkus ja küllaldane päikesepaiste loovad soodsad tingimused rikkaliku ja eripärase taimestiku kasvuks (eelkõige Festuca pratensis, Festuca alpina, Poa pratensis, Dactylis glomerata, Sesleria caerulea, Bromus erectus ja Arrhenatherum elatius) ning tänu sellele sobib piirkond karjakasvatuseks suurepäraselt. Samuti võimaldavad nimetatud tingimused karjakasvatajatel külvata keskmäestiku niitudele segamini kõrrelisi ja liblikõielisi taimi, millega söödetakse kariloomi perioodidel, kui alpiniidud ei ole ligipääsetavad. Kõige levinumad söödataimed on ristikhein, raihein, lutsern, esparsett ja aruhein.

Mis puudutab inimtegureid, siis traditsiooniliselt poegisid tööloomad ja lihaloomad kevadel ning siirdusid kõrgemal mägedes asuvatele suvekarjamaadele koos vasikatega. Nii jäi muude hooajaliste talutööde jaoks rohkem vabu töökäsi ja säilitati madalamal asuvaid söödatagavarasid. Mõned neist vasikatest tapeti suvekarjamaadelt alla tuleku ajal kohapeal söömiseks või perele toiduks. Selline teguviis oli majanduslikult mõistlik, sest vasikaid (keda nimetati Rosée) oli suvekuude jooksul söödetud vaid emapiima ja rohuga. Sellest traditsioonist on saanud alguse ka „Rosée des Pyrénées Catalanes” tootmine tänapäeval.

Kõnealuse kaitstud geograafilise tähisega toote eripära tuleneb kasutatavatest maatõugudest (Bruna de los Pirineos, Aubrac ja Gasconne), mis on keskkonnaga kohanenud ja mida kasvatatakse vabas õhus.

Sellisel viisil kasvatatud vasikad kasvavad kiiresti tänu kasvuperioodil antavale söödale, mille tulemusena saadakse lihakaid rümpasid.

Vasikate „Rosée des Pyrénées Catalanes” lihased on hästi arenenud, nende liha on roosa kuni helepunase värvusega ja rasv kreemikas. Just seetõttu hindavad lihakaupmehed ja tarbijad vasikate rümpasid ja liha väga kõrgelt. Kõnealuses piirkonnas on võõrutamata vasikate liha tarbimise traditsioon sajandite pikkune.

Kataloonia Püreneedes peetakse palju karjakasvatusega seotud pidustusi, laatu ja turge, kus piirkonna vasikatel on oluline roll. Nende ürituste seas on silmapaistvamad Fira de Sant Ermengol de la Seu d’Urgell (mille algus ulatub juba 11. sajandisse), feria d’Olette, feria de Prats de Mollo ja feria de Vinça ning samuti matkad Kataloonia Püreneede piirkondliku looduspargi mägikarjamaadel. Suur hulk piirkonda külastavaid turiste on aidanud kaasa kõnealuse vasikaliha suurepäraste omaduste tutvustamisele ning tänu sellele on toote hea maine viimastel kümnenditel kinnistunud ka tarbijate ja lihaspetsialistide seas väljaspool tootmispiirkonda. Kõige selle kohta on korrapäraselt ilmunud hulgaliselt artikleid ja kommentaare kohalikus ajakirjanduses, nt „Indépendant” (2. juuli 1992 ja 11. juuli 2013), ning laiema levikuga ajakirjades, nt „Patrimoine en region” (nr 22, kevad 2014), samuti viiteid internetis: toidukultuuri käsitleval lehel „guide gourmand” (http://guidedesgourmands.fr) ning Roussilloni kokkade ja restoranipidajate ühingu (Association des cuisiniers et restaurateurs du Roussillon) kodulehel (http://toques-blanches-du-roussillon.com). Samuti näitavad kõnealuse toote tähtsust selle turustuskanalid: toimub toote ühismüük posti teel ja piirkonna lihapoodides on toote jaoks eraldi riiulid.

„Rosée des Pyrénées Catalanes” liha omadused tulenevad järgmisest:

— eriline keskkond, mis võimaldab kasvatada loomi vabas õhus ja karjatada neid pikkade perioodide vältel suvekarjamaadel;

— geograafilise piirkonna päikeseline kliima ja veerohkus soodustavad rikkaliku ja eripärase taimestiku kasvu, tänu millele leidub piirkonnas palju looduslikke rohumaid. Samuti võimaldab selline kliima külvata keskmäestiku teatavates osades ajutisi rohumaid, mis aitavad karja toita perioodidel, kui karjamaal karjatamine ei ole võimalik;

— kõnealuse keskkonnaga kohanenud tõugude kasutamine. Kasutatavad tõud Bruna de los Pirineos, Aubrac ja Gasconne on kõik tüüpilised kohalikud maatõud, millel on mägipiirkondades kasutatava traditsioonilise karjakasvatussüsteemi seisukohalt olulised omadused, st loomad taluvad äärmuslikke ilmastikutingimusi, saavad hakkama vähesega, kuna neil võime kasutada külluslikel söödaperioodidel kogutud varusid (rändkarjatamine), ning on seega väga hästi kohanenud nii piirkonna ilmastiku kui ka pinnavormidega;

— eriline oskusteave (ekstensiivne karjakasvatus vähese loomade hulgaga);

— kõnealusele loomakasvatussüsteemile iseloomulik vasikate sööt (mis koosneb üksnes emapiimast ja rohust), mis annab lihale iseloomuliku värvuse ja õrna tekstuuri ning rümpadele nende lihakuse. Vasikad kasvavad kiiresti tänu emapiimale, milles leidub rohkelt kaltsiumi. Viimane aitab kaasa luustiku arengule ja see omakorda lihaka rümba moodustumisele.

Kokkuvõttes võib öelda, et kõnealuste mägipiirkondade rasked elutingimused on tänu piirkonnaga lahutamatult seotud kvaliteetsele tootele muutunud vaieldamatuks eeliseks. Kohalikud maatõud on võimelised parimal viisil ära kasutama eri kõrgustel asuvate mägikarjamaade võimalusi, mis aitab hoida ka looduskeskkonda. Karjakasvatajad väärtustavad oma toodangut (tuntus ja hea maine nii tarbijate kui ka turustajate seas ja toote keskmisest kõrgem hind). See võimaldab neil säilitada traditsioonilist karjakasvatussüsteemi (millest saavad kasu ka teised valdkonnas tegutsejad), jääda raskete tingimustega piirkondadesse ja hoida mägikülasid elus.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Viidatud määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://www.gencat.cat/alimentacio/pliego-rosee-pyrenees-catalanes

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCRoseedesPyreneescatalanes-FR-24-03-2015.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.