ET    ET  
 EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 7.6.2011 
SEK(2011) 813 lõplik 
  
Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitletakse Madalmaade 2011. aasta riiklikku reformikava  
  
ja esitatakse nõukogu arvamus 
 
Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011 −2015) kohta 
{SEK(2011) 727 lõplik} 
 
 
ET 2   ET Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitletakse Madalmaade 2011. aasta riiklikku reformikava  
  
ja esitatakse nõukogu arvamus 
 
Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011 −2015) kohta 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toim imise lepingut, eriti selle artikli 121 lõig et 2 ja artikli 148 
lõiget 4, 
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr  1466/97 eelarveseisundi 
järelevalve ning majanduspolii tika järelevalve ja kooskõlas tamise tõhustamise kohta,
1 eriti 
selle artikli 5 lõiget 3, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust2, 
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi, võttes arvesse tööhõive komitee arvamust, 
pärast konsulteerimist ma jandus- ja rahanduskomiteega 
ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku 
käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive stra teegia – Euroopa 2020. aas ta strateegia –, 
mis põhineb majanduspoliitika tõhustatu d koordineerimisel ning keskendub 
esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja  võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku 
majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. 
(2) Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu s oovituse liikmesriikide ja liidu 
majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta;
3 mõlemaid dokumente 
koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikme sriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid 
arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitika kujundamisel. 
                                                 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. 
2 ELT C [...], [...], lk [...] . 
3 Need säilitati 2011. aastaks nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega nr 2011/308/EL. 
 
ET 3   ET (3) Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esim ese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, 
mis tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud 
eelkoordineerimise esimese Euroopa pool aasta algust; majanduspoliitika parem 
koordineerimine on ette nähtud Euroopa 2020. aasta strateegiaga.  
(4) Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja 
struktuurireformide priorit eedid (kooskõlas nõukogu 15. veeb ruari ja 7. märtsi 2011. 
aasta järelduste ning komi sjoni iga-aastase majanduska svu analüüsiga). Ülemkogu 
rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks ee larve usaldusväärsus e ja riigi rahanduse 
jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötus e määra vähendamist ning 
uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles 
viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- 
või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.  
(5) Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroal a paktiga ühinenud liikmesriike 25. 
märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustu sed, mis lisatakse nende stabiilsus- või 
lähenemisprogrammidesse ja r iiklikesse reformikavadesse. 
(6) Madalmaad esitasid 29. aprillil 2011 om a ajakohastatud stabiilsusprogrammi 
ajavahemikuks 2011 −2015 ja oma riikliku reformikava 2011. aastaks. Vastastikuse 
seose arvessevõtmiseks hinnati neid kaht programmi üheaegselt. 
(7) Vaatamata varasematele headele tulemustele kannatas väga avatud Madalmaade 
majandus kriisi arened es märkimisväärselt − SKP reaalkasv vähenes 2009. aastal 
peaaegu 4 %. 2009. aasta teises pooles hakkas majandus välisnõudluse suurenedes elavnema ning 2010. aasta esimeses pooles sai elavnemine juba hoo sisse, andes tulemuseks 1,8 % SKP kasvu. Kriisi mõju t ööturule oli suhtelis elt piiratud. Tööpuudus 
langeb oodatavalt järgmise kahe aasta jooks ul järk-järgult 4,5 %-lt 2010. aastal 4 %-le 
2012. aastal. Kriis mõjus raskelt Madalmaade r iigi rahandusele, nii et valitsemissektori 
eelarvepuudujääk tõusis 5,5 %-ni SKPst 2009. aastal ja 5,4 %-ni SKPst 2010. aastal. 
Valitsuse tegevus finantseerimisasutuste toetamisel ja finantsturgude stabiliseerimisel tõi kaasa valitsemissektori võla suhte s uurenemise 15 protsendipunkti võrra SKPst, 
mille tulemusel jõudis võla suhe 2009. aastal 60,8 %-ni SKPst. 
(8) Tuginedes ajakohastatud stabiilsusprogr ammi hindamisele nõukogu määruse (EÜ) nr 
1466/97 kohaselt, on nõukogu arvamusel, et  stabiilsusprog rammis esitatud 
eelarveprognooside aluseks olev makrom ajanduslik stsenaarium tundub olevat 
realistlik. Programmis on aluseks võe tud komisjoni talituste 2011. aasta 
kevadprognoosist pisut tagasihoidlikum ad 2011. ja 2012. aasta majanduskasvu 
prognoosid. Stabiilsusprogrammiga kavats etakse vähendada valitsemissektori 
eelarvepuudujääki allapoole 3 % kontrollväär tust 2012. aastal, mis oleks üks aasta 
enne ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses määratud tähtaega. Stabiilsusprogrammis esitatud arvandmete põhjal jõutakse progr ammiperioodi lõpuks 
peaaegu keskpika perioodi eesmärgi (s truktuurne eelarvepuudujääk 0,5 % SKPst) 
saavutamiseni, kuna komisjoni arvutuste kohaselt on struktuurne eelarvepositsioon 
2015. aastal -0,8 % SKPst. Eelarvestrateegia t toetavad igakülgselt kuni 2015. aastani 
piisavalt täpsustatud meetmed, kuigi ne nde rakendamisega seonduvad mõned riskid, 
mis on peamiselt seotud tervishoiu ülekul ude tasakaalustamise suutlikkusega ja 
kohalike omavalitsuste kulude jälgimisega. Ajavahemikul 2011–2013 parandatakse eelarvepositsiooni aastas keskmiselt 0,75 % SKPst, mis on kooskõlas ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse raames va stu võetud nõukogu 2. detsembri 2009. aasta 
 
ET 4   ET soovitusega. Ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrva ldamise tähtajale järgnevatel aastatel 
(2014. ja 2015. aastal) paraneb ümberarvut atud struktuurne eel arvepuudujääk 0,25 % 
võrra 2014. aastal ja 0,5 % võ rra 2015. aastal, mis jääb pisut alla struktuurse 
eelarvepuudujäägi nõutava 0,5 % suuruse para nemise kuni keskpika perioodi eesmärgi 
saavutamiseni. 
(9) Madalmaade ametiasutuste kavandatav ja ra kendatav eelarve konsolideerimine sõltub 
tugevalt suuresti struktuurse test kulukärbetest, mis lähtestsenaariumiga võrrelduna 
moodustavad programmiperioodi  lõpuks (2015. aastaks) lig ikaudu 3 % SKPst. Selle 
tulemusel saadavas kohandamiskavas nähakse ette valitsemissektori eelarvepuudujäägi 
vähendamine 3,8 %-lt SKPst 2011. aastal 2,4  %-ni SKPst 2012. aastal, mis jääb 
allapoole järgnevalt ajavahemikul 2013 −2015 võetavatest umbes 0,5 % suurustest 
aastastest vähendustest. Madalmaad on kindlalt pühendunud nende eesmärkide 
saavutamisele. Selliste majanduskasvu toetavate polii tikavaldkondade nagu haridus 
kaitsmine eelarvekärbete eest, väldik s tulevase majanduskasvu potentsiaali 
kahjustamist ja aitaks kaasa ülemääras e eelarvepuudujäägi jät kusuuliku korrektsiooni 
saavutamisele. 
(10) Lisaks lühiajalisele konsolideerimisele  on üks peamisi probleeme riigi rahanduse 
pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamine , millele avaldab negatiivset mõju 
elanikkonna vananemisega seotud kulude kiire kasv. Elanikkonna vananemisega 
seotud pikaajalised kulud, eelkõige pikaajal ise hoolduse kulud ja pensionid, on selgelt 
üle ELi keskmise. Pikaajalise hoolduse kulude oodatav suurenemine on komisjoni 
2009. aasta rahvastiku vananemist käsitleva aruande kohaselt suurim Euroopas. Selle 
peamine põhjus on olemasolev juba ulatuslik  ametlik pikaajalise hoolduse süsteem (nt 
avalik pikaajaline kindlustus, mis hõlmab isikuhooldust, õendust, abistamist, ravi ja 
raviasutustes viibimist), samal ajal kui mitteametlikul hooldusel on Madalmaades väiksem roll. 
(11) Madalmaade tööturgu iseloomustab suhtelisel t kõrge tööturul osalemise määr, kõrge 
tootlikkus töötatud tunni kohta ja väike tööpuudus. Tööturul on siiski peamine 
väljakutse suurendada rakenduseta tööjõupotents iaali kasutamist eelkõige selleks, et 
kompenseerida elanikkonna vananemisega kaasnevat tööealise elanikkonna oodatavat 
vähenemist Kõige värskemate kättesaadav ate andmete põhjal on keskmine aasta 
jooksul töötatud tundide arv ELi madalaim . Madala töötatud tundide arvu põhjuseks 
on see, et väga suur osa elanikkonnast, eel kõige naistest, töötab osalise tööajaga, mis 
peegeldab isiklikke eelistusi, kuid ka se da, et on olemas rahalised tegurid, mis 
motiveerivad kas mitte tööturule sisenema või töötundide arvu mitte suurendama. Praegu on Madalmaades üheks peamiseks te guriks, mis motiveerib leibkonna teisel 
sissetuleku saajal tööturule mitte sisenema  või mitte rohkem tunde töötama, leibkonna 
teisele sissetulekule kehtestatud kõrge maksu piirmäär, mis võib mõnel juhul, muu 
hulgas sissetulekust sõltuvate hüvitiste (nt lapsehoolduse hüvitis) vähendamise ja 
üldise maksukrediidi tulemusel ulatuda 80 %-ni.  
(12) Osalise puudega, pikaajaliste töötute kasv ava ja mitmekesise rühma puhul, kes on üha 
suurenevas struktuurse töötus e ohus, ei näi aktiivsete tööturumeetmete rakendamine 
olevat positiivseid tulemusi andnud. Kolmanda te riikide kodanikud seisavad vastamisi 
eriliste raskustega, mis laiendab püs ivaid tööhõive ja töötuse lõhesid.  
(13) Madalmaade teadusuuringute ja innovatsi oonisüsteem on suutnud säilitada oma 
innovatsioonivõime, kuid erasektori väik e osakaal teadus- ja arendustegevusse 
 
ET 5   ET tehtavates investeeringutes võib avalda da negatiivset mõju Madalmaade majanduse 
tulevasele majanduskasvule ja konkurents ivõimele. Valitsus on seadnud eesmärgiks 
luua teadusuuringutele ja innovatsioonile  suurt rõhku paneva tele ettevõtetele 
atraktiivne keskkond maksusoodu stuste, ettevõtjatele antava ruumi ja tipptasemel 
teadustegevusega. Eelarve konsolideerimise va jaduse tõttu käesolev al aastal võidakse 
mõnede ettevõtetele suunatud toetuste an dmine siiski lõpetada, samal ajal kui 
ülejäänud toetusi ühtlustatakse ja s uunatakse need „kõige tähtsamatele 
majandusvaldkondadele” ning asendatakse need üldisemate maksustamismeetmetega. 
(14) Ettevõtluskeskkonnale avaldavad negatiivset mõju maantee- ja raudteetranspordis 
väga sagedased ummikud. Ummikute tase on üks ELi kõrgemaid. Selles kontekstis 
avaldab suhteliselt ebatõhus transpordi infrastruktuur negatiivset mõju tööjõu 
liikuvusele ja seega tootlikkuse kaudu ka pot entsiaalsele majanduskasvule. Töötajad 
peavad toime tulema pikkade töö ja kodu va heliste sõitudega, rask esti prognoositavate 
sõiduaegadega ja ummikutest tulenevate s uurte kuludega. Kui poliitikat ei muudeta, 
suurenevad viimatinimetatud oodatavalt veelgi kuni 2020. aastani. Infrastruktuuri 
kasutamise tõhususe parandamine näiteks teem aksu meetmete abil aitaks kaasa tööjõu 
liikuvuse ja tootlikkuse parandamisele ja seega toetaks ka potentsiaalset 
majanduskasvu.  
(15) 4. aprillil 2011 andsid Madalmaad teada mi tmetest laiendatud euroala pakti raames 
võetud kohustustest4. Kõnealuste kohustuste hulk a kuuluvad meetmed konkurentsi 
edendamiseks (üldisemate maksuvähendus te ja halduskoormuse vähendamisel 
põhineva uue ettevõtluspoliitika kehtes tamine) ja tööhõive suurendamiseks 
(sotsiaalkindlustuse muutmine aktivee rivamaks ja töötuhüvitistest sõltuvuse 
vähendamine), et aidata veelgi kaasa riig i rahanduse jätkusuutli kkusele (stabiilsuse ja 
kasvu pakti kajastamine siseriiklikus õi guses) ja tugevdada finantsstabiilsust 
(järelevalveasutustele suuremate volituste andmine). Need kohustused seonduvad pakti kõigi valdkondadega. Need kujutavad endast jätku stabiilsusprogrammis ja 
riiklikus reformikavas kirjel datud laiemale reformikavale. Siiski puuduvad täpsemad 
andmed nende ajakava ja nende rakendamise ks vajalike meetmete kohta. Nimetatud 
kohustusi on hinnatud ja s oovitustes arvesse võetud. 
(16) Komisjon on hinnanud Madalmaade stabiilsuspr ogrammi ja riiklikku reformikava, 
seahulgas laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi
5. Komisjon on arvesse 
võtnud mitte üksnes nende asjakohasust jätkusuutliku eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jaoks  Madalmaades, vaid ka se da, kas need on kooskõlas 
ELi eeskirjade ja suunistega, arvestad es vajadust tugevdada kogu Euroopa Liidu 
majanduse juhtimist, andes ELi tasandi panu se tulevastesse riikide tehtavatesse 
otsustesse. Komisjon on arvamusel, et ig akülgselt täpsustat ud Madalmaade eelarve 
konsolideerimise strateegia tuleks kava kohaselt rakendada, samal ajal säilitades 
kulutuste taseme valdkondades, mis toetav ad pikaajalist majanduskasvu kõige enam. 
Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamiseks tuleks võtta täiendavaid 
meetmeid, seda eelkõige pensionite ja pi kaajalise hoolduse valdkonna s, et suurendada 
tööturul osalemist ja integr atsiooni ning lahendada trans pordis esinevatest ummikutest 
tulenevad küsimused. 
                                                
 
4 Laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste kohta on esitatud täpsem teave dokumendis 
SEK(2011) 727. 
5 SEK(2011) 727. 
 
ET 6   ET (17) Seda hinnangut silmas pidades ja võttes arvesse Euroopa Lii du toimimise lepingu 
artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitust, on nõukogu Madalmaade 2011. aastal ajakohastatud stabii lsusprogrammi läbi vaadanud ning tema 
arvamus
6 on eeskätt esitatud järgnevalt punktides  1 ja 2 sisalduvates soovitustes. 
Võttes arvesse Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta  järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud 
Madalmaade riikliku reformikava, 
SOOVITAB KÄESOLEVAGA, et Madalmaad  peaksid võtma ajavahemikul 2011 −2012 
meetmeid selleks, et: 
(1) Rakendada 2012. aastaks ja sellele jä rgnevateks aastateks ettenähtud 
eelarvestrateegia kavakohaselt. Taga da, et ülemäärase eelarvepuudujäägi 
kõrvaldamine oleks jätkusuutlik ja ma janduskasvu toetav, kaitstes kulutusi 
valdkondades, mis otseselt aitaksid kaas a majanduskasvule, nagu teadusuuringud ja 
innovatsioon, haridus ja koolitus.  
(2) Võtta meetmeid seadusjärgse pensioniea tõ stmiseks, sidudes selle oodatava elueaga, 
ning neid meetmeid muude meetmetega, et tõsta tegelikku pensionile mineku iga ja 
parandada riigi rahanduse pika ajalist jätkusuutlikkust. K oostada pikaajalise hoolduse 
reformi kavand, pidades silmas elanikkonna vananemist.  
(3) Suurendada tööturul osalemist, vähendade s fiskaalseid tegureid, mis motiveerivad 
leibkonna teise sissetuleku saajal mitte töötama, ja koostada meetmed, millega 
toetada kõige haavatavamaid rühmasid ja ai data neil uuesti töötur ule integreeruda.  
(4) Edendada innovatsiooni, er asektori teadus- ja arendustegevust ning tugevamaid 
sidemeid teadusasutuste ja ettevõtete vahel, pakkudes sobivaid soodustusi uue 
ettevõtluspoliitika ( Naar de top ) kontekstis.  
(5) Jätkata ummikutest tulenevate suurte kulude vähendamist transpordivõrkudes, 
liikudes fikseeritud maanteeteetasudelt üle diferentseeritud tasudele, laiendades 
raudteevõrku seal, kus seda enim va ja on, ja kehtestades teemaksud.  
Brüssel, 
 Nõukogu nimel, 
 eesistuja 
                                                 
6 Ette nähtud nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 3.