[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 1.10.2008

KOM(2008) 595 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse 2009. ja 2010. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST |

110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Süvamere kalavarud moodustuvad kaladest, keda püütakse väljaspool mandrilavade peamisi püügipiirkondi. Need paiknevad mandrilava nõlvadel või seonduvad merealuste mägedega. Need liigid kasvavad aeglaselt ja ülepüük võib neid kergesti ohustada. Süvamereliikide püügi võimalused 2007. ja 2008. aastaks on sätestatud nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 2015/2008, millega kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega[1]. Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) esitab süvamere kalavarude kohta teadusuuringute tulemused iga kahe aasta järel. Viimased andmed esitati 2008. aasta juunis ja need on aluseks eelnõus sisalduvatele lubatud kogupüükidele aastateks 2009–2010. Kõnealused andmed näitavad, et enimpüütavaid süvamereliike ei püüta säästvalt. Lubatud kogupüügi vähendamised, mis on esitatud käesolevas ettepanekus, vastavad ICES soovituste põhialusele viivitamata vähendada süvamerepüüki, välja arvatud juhul, kui suudetakse tõestada, et püütakse säästvalt. Sellist järeldust ei saa teha ICESile kättesaadavate andmete põhjal ühegi püügipiirkonna kohta, mille suhtes kohaldatakse käesolevat ettepanekut. ICES on korduvalt rõhutanud, et püügikoormus peaks olema süvamere kalavarude puhul juhtimismehhanismi liikumapanev jõud, arvestades nende varude liigilist mitmekesisust. Püügi piirnorme käsitatakse siiski kasuliku täiendava meetmena ja komisjonil on seepärast saanud tavaks esitada püügi reguleerimise ettepanekud siis, kui saavad teatavaks teadusuuringute tulemused. Komisjon on igatahes võtnud ülesandeks läbi vaadata süvamere kalapüügi suhtes kohaldatav püügikoormuse süsteem ja vajaduse korral seda muuta asjakohaste eraldi eelnõude abil. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kehtestada süvamere kalavarudega seotud püügivõimalused tasemel, mis on kooskõlas ICES esitatud teadusuuringute tulemustega. |

120 | Üldine taust Süvamereliikide püügi võimalused 2007. ja 2008. aastaks on sätestatud nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 2015/2008, millega kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega. Kuna on pakiline vajadus neid liike kaitsta, on soovitav rakendada neid meetmeid ühepoolselt, püüdes samas jätkuvalt jõuda ühtlustatud meetmete suhtes muude asjaomaste riikidega kokkuleppele asjakohases piirkondlikus kalandust korraldavas organisatsioonis (Kirde-Atlandi kalanduskomisjon ehk NEAFC). Püügivõimaluste kindlaksmääramine ja jagamine on ainuüksi ühenduse pädevuses. Ühenduse kohustused vees paiknevate elusvarude säästva kasutamise suhtes tulenevad nõukogu 2002. aasta 20. detsembri määruse nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) artiklist 2. Sellised püügivõimalused peaksid olema kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepetega, mis hõlmavad kalavarude ettevaatlikku majandamist ja säästvat kasutamist, muu hulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokkuleppega, mis käsitleb siirdekalade ja piirialade kalavarude kaitset ja majandamist. |

139 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 2015/2006, 19. detsember 2006, millega kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega. |

140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Esitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ning on kooskõlas ühenduse säästva arengu poliitikaga. Kooskõla ühenduse keskkonnapoliitikaga tagatakse eelkõige kalastussuremuse vähendamisega, mis on bioloogilise mitmekesisuse kaitse keskne tegur, ning samuti saagi vette tagasilaskmise vähendamisega kaaspüügi kvootide kehtestamise tulemusel. |

2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Eelnõu põhiseisukohtadest on teavitatud Põhjamere piirkondlikku nõuandekomisjoni (NSRAC), loodepiirkonna vete piirkondlikku nõuandekomisjoni (NWWRAC) ja edelapiirkonna vete piirkondlikku nõuandekomisjoni (SWWRAC). Lisaks on asjaomaseid liikmesriike teavitatud kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee koosolekul 2. juulil 2008. |

212 |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

221 | Asjaomased teadus-/pädevusvaldkonnad Tähtsate kalavarude olukorra osas kasutab ühendus ICES ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) teadusuuringute tulemusi. STECFi ülesanne on ka nõustamine asjaomastes tehnika- ja majandusküsimustes. |

222 |

223 | Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti Teadusorganisatsioonid, kellega on konsulteeritud, on Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). |

2249 | Saadud ja kasutatud nõuannete kokkuvõte |

225 | Kõikide käesoleva ettepanekuga hõlmatud varude kohta on ebapiisavalt andmeid nende püügi säästlikkuse tõendamiseks. ICES nõuande kohaselt on enamikul juhtudel õige vähendada püügivõimalusi, kuni saab tõendada varude jätkusuutlikkust. Käesoleva eelnõu eesmärk on seda nõuannet järgida, kuid selleks, et leevendada sotsiaalmajanduslikku mõju, hajutatakse nõuande järgimiseks vajalikud vähendused nelja aasta peale. Arvestades süvamereliikide tundlikkust ülepüügi suhtes ja nende pikki taastumisaegu, on komisjon arvamusel, et lubatud kogupüükide vähendamise hajutamine veel pikema aja peale tooks kaasa süvamere ökosüsteemi pikaajalise kahjustamise vastuvõetamatu riski. Samuti on arvesse võetud paljude süvamere-püügipiirkondade liigilist mitmekesisust. Olukorras, kus ICES soovitab oluliselt vähendada teatava liigi lubatud kogupüüki püügipiirkonnas, kust püütakse ka teist liiki, mille püüki nii rangelt ei soovitata vähendada, on lubatud kogupüük kehtestatud lähtuvalt kõige enam ohustatud liigist. Kehtivad kvoodid, mis on väikesed ja mõeldud vältimatu kaaspüügi katmiseks, säilitatakse selleks, et vältida vette tagasi laskmise kohustuse tekkimist. Kavandatavate lubatud kogupüükide arvutamisel kasutatakse 2007. aasta kohta teatatud püügimahtusid. Enamikul juhtudel kasutatakse ametlikke püügiandmeid. Kui ICES on teatanud ametlike andmetega võrreldes oluliselt suuremast ühenduse püügimahust, võetakse aluseks ICES andmed. Põhjuseks on see, et ICES andmed on tõenäoliselt realistlikumad ja väiksemate ametlike andmete kasutamine soodustaks väljapüügi mahu osalist teatamata jätmist. Teadusuuringute tulemuste kohaselt ei tohiks üheski lubatud kogupüügi piirkonnas püüda atlandi karekala. Siiski säilitatakse atlandi karekala kaitseala, mis on nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusega 2270/2004 (millega kehtestatakse 2005. ja 2006. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas) kehtestatud ICES VI ja VII püügipiirkonnas, arvestades varude ammendumist kõnealuste piirkondade merealuste mägede ümber ja seda, et väljaspool neid suletud piirkondi on kvoodid endiselt kasutuses. |

226 |

230 | Mõju hindamine Eelnõuga vähendatakse oluliselt süvamere kalavarudega seotud püügivõimalusi. Kuigi süvamereliikide lossitavate koguste majanduslik osatähtsus ühenduse lossitavates kogustes on väga väike, põhjustab püügivõimaluste kadumine asjaomastele laevastikele vältimatult rahalisi raskusi. Siiski tuleb käesolevat eelnõu käsitada osana pikaajalisest lähenemisviisist, millega püügitaset vähendatakse järk-järgult jätkusuutlikule tasemele ning mis on seega suunatud tööstusharu pikaajalise heaolu tagamisele, samuti süvamere ökosüsteemi kaitsele. |

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Käesoleva eelnõu eesmärk on kooskõlas teadusuuringute tulemustega kehtestada ühenduse kalalaevadele teatavate süvamereliikide püügi võimalused 2009. ja 2010. aastaks. |

310 | Õiguslik alus Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on nõukogu määrus (EÜ) nr 2371/2002, eriti selle artikkel 20. |

329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |

331 | Ettepanek tugineb määruse 2371/2002 artiklile 20, mille kohaselt nõukogu otsustab püügipiirangute ja/või püügikoormuse piirangute ning püügivõimaluste jaotamise üle liikmesriikide vahel. |

332 |

Õigusakti valik |

341 | Kavandatud õigusakt(id): määrus. |

342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel. Käesoleva ettepanekuga asendatakse kehtiv määrus. |

3. MÕJU EELARVELE |

409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

4. LISATEAVE Ei kohaldata. |

570 |

.

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse 2009. ja 2010. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EMÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta,[2] eriti selle artiklit 20,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

1. Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 4 kohaselt peab nõukogu vastu võtma meetmed, mida on vaja, et tagada juurdepääs vetele ja varudele ning säästev kalapüük, võttes arvesse kättesaadavaid teaduslikke andmeid ja kõiki nõuandeid, mis on saadud piirkondlikelt nõuandekomisjonidelt.

2. Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 kohaselt on nõukogul kohustus kehtestada püügivõimalused püügipiirkondade või püügipiirkonnarühmade kaupa ja jaotada need ettenähtud tingimuste kohaselt.

3. Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) värskeimad teadusuuringute tulemused näitavad, et teatavaid süvamere kalavarusid püütakse mittesäästvalt ja et nende kalavarude jätkusuutlikkuse tagamiseks tuleks vähendada püügivõimalusi seoses nende varudega.

4. Lisaks sellele on ICES andmete kohaselt atlandi karekala püük ICES VII püügipiirkonnas liiga suur. Samuti nähtub teadusuuringute tulemustest, et atlandi karekala varud on VI püügipiirkonnas suuresti ammendunud ja teatavatel aladel on täheldatud selle liigi ohustatud kogumeid. Seetõttu on asjakohane keelata atlandi karekala püük nendel aladel.

5. Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2347/2002 (millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused)[3] kohaselt otsustatakse kõnealuse määruse 1. lisas määratletud süvamereliikide püügi võimalused kaks korda aastas. Siiski on tehtud erand seoses põhja-atlandi hõbekala ja sinise molva varudega, mille püügi võimalused sõltuvad Norraga peetavate iga-aastaste läbirääkimiste tulemustest. Kõnealuste liikide püügi võimalused määratakse seepärast kindlaks aastasi kalapüügivõimalusi käsitlevas määruses, mille nõukogu võtab vastu detsembris.

6. Kvootide tõhusaks haldamiseks tuleks kehtestada püügi eritingimused.

7. Nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel)[4] artikli 2 kohaselt on vaja märkida, milliste varude suhtes kohaldatakse nimetatud määruses kindlaksmääratud mitmesuguseid meetmeid.

8. Käesolevas määruses sätestatud meetmed tuleks kehtestada vastavalt ICES püügipiirkondadele, mis on määratletud nõukogu 1991. aasta 17. detsembri määruses (EMÜ) nr 3880/91 (Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta)[5] ja CECAF (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) piirkondadele, mis on määratletud nõukogu 1995. aasta 23. oktoobri määruses (EÜ) nr 2597/95 (nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades)[6].

9. Püügivõimalusi tuleks kasutada kooskõlas asjakohaste ühenduse õigusaktidega, eelkõige komisjoni 22. septembri 1983. aasta määrusega (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad,[7] komisjoni 20. mai 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 1381/87, millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad,[8] nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem,[9] nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 1627/94, millega nähakse ette kalapüügilube käsitlevad üldsätted,[10] nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu,[11] nõukogu määrusega (EÜ) nr 2347/2002 ning nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2187/2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1434/98 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 88/98[12].

10. Ühenduse kaluritele elatusvahendite tagamiseks on oluline avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2009. Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on hädavajalik teha erand kuue nädala pikkuse aja suhtes, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingu ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu juurde kuuluva protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao artiklis 3,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1 Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse 2009. ja 2010. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalaliikide varudega ühenduse vetes ja teatavates ühendusevälistes vetes asuvates piirkondades, kus nõutakse püügipiiranguid, ja üksikasjalikud tingimused püügivõimaluste kasutamiseks.

Artikkel 2Mõisted

1. Käesolevas määruses tähendab mõiste „süvamere-kalapüügiluba” määruse (EÜ) nr 2347/2002 artiklis 3 osutatud kalapüügiluba.

2. ICES (Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu) ja CECAF (Kesk-Atlandi Idaosa Kalanduskomitee) piirkonnad on määratletud vastavalt määrustes (EMÜ) nr 3880/91 ja (EÜ) nr 2597/95.

Artikkel 3Püügivõimaluste kehtestamine

Ühenduse kalalaevadele kehtestatud püügivõimalused seoses süvamereliikide varudega on esitatud lisas.

Artikkel 4Jaotus liikmesriikide vahel

Lisas sätestatud liikmesriikidevaheline püügivõimaluste jaotus ei piira:

(a) määruse (EMÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohaseid vahetusi;

(b) määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 4 ja artikli 32 lõike 2 ning määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 23 lõike 4 kohaseid ümberjaotusi;

(c) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohast täiendavate lossitavate koguste lubamist;

(d) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast koguste peatamist;

(e) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 ja määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 23 lõike 4 kohaseid mahaarvamisi.

Artikkel 5

Kvootide paindlikkus

Määruse (EÜ) nr 847/96 kohaldamisel käsitatakse kõiki käesoleva määruse lisas sisalduvaid kvoote „analüütiliste” kvootidena.

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõikes 2 sätestatud meetmeid kõnealuste kvootide suhtes siiski ei kohaldata.

Artikkel 6

Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused

11. Käesoleva määrusega kehtestatud püügivõimalustega hõlmatud varudest pärinevaid kalu võib jätta pardale või lossida üksnes juhul, kui need püüti sellise liikmesriigi laevaga, kelle kvoot ei ole ammendunud. Kõik lossitud kogused arvestatakse kvoodist maha.

12. Lõiget 1 ei kohaldata saagi suhtes, mis on püütud määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 43 kohaste teadusuuringute raames. Selliselt püütud koguseid ei arvestata kvoodist maha.

Artikkel 7

Atlandi karekala

1. Atlandi karekala püük on keelatud järgmistes merepiirkondades:

(a) merepiirkond, mida ümbritsevad loksodroomid, mis järjestikku ühendavad järgmisi punkte:

57° 00' N, 11° 00' W

57° 00' N, 8° 30' W

55° 00' N, 8° 30' W

55° 00' N, 11° 00' W

57° 00' N, 11° 00' W

(b) merepiirkond, mida ümbritsevad loksodroomid, mis järjestikku ühendavad järgmisi punkte:

55º 30' N, 15º 49' W

53º 30' N, 14º 11' W

50º 30' N, 14º 11' W

50º 30' N, 15º 49' W

(c) merepiirkond, mida ümbritsevad loksodroomid, mis järjestikku ühendavad järgmisi punkte:

55º 00' N, 13º 51' W

55º 00' N, 10º 37' W

54º 15' N, 10º 37' W

53º 30' N, 11º 50' W

53º 30' N, 13º 51' W

Neid punkte ja vastavaid loksodroome ning laevaasukohti mõõdetakse standardi WGS84 kohaselt.

2. Süvamere-kalapüügiluba omavad laevad, mis on sisenenud lõikes 1 määratletud piirkonda, ei tohi pardale jätta ega ümber laadida mis tahes koguses atlandi karekala, samuti ei tohi püügiretke lõpul lossida mis tahes kogust atlandi karekala, v.a juhud, kui

(a) kõik pardalolevad püügivahendid on piirkonna läbimise ajal kinnitatud ja paigutatud vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikes 1 sätestatud tingimustele;

(b) keskmine kiirus piirkonna läbimise ajal on vähemalt kaheksa sõlme.

3. Liikmesriigid tagavad, et süvamere-kalapüügiluba omavaid laevu jälgivad korra kohaselt kalapüügi seirekeskused, kellel on süsteem, millega tuvastada laeva sisenemine lõikes 1 määratletud piirkonda, selle läbimine ja piirkonnast väljumine.

Artikkel 8Jõustumine

Käeolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

1. osa

Liikide ja liigirühmade määratlus

1. Käesoleva lisa 2. osas esitatud loetelus osutatakse kalavarudele liikide ladinakeelsete nimetuste tähestikulises järjekorras. Süvamere haid on esitatud kõnealuse loetelu alguses. Käesoleva määruse kohaldamiseks on allpool esitatud ka tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabel.

Tavanimetus | Teaduslik nimetus |

Süsisaba | Aphanopus carbo |

Limapead | Beryx spp. |

Kalju-tömppeakala | Coryphaenoides rupestris |

Atlandi karekala | Hoplostethus atlanticus |

Sinine molva | Molva dypterigia |

Besuugo Niituimlutsud | Pagellus bogaraveo Phycis blennoides |

2. Käesolevas määruses tähendab „süvamere haid” järgmisi liike:

Islandi koerhailane | (Apristuris spp.) |

Kare ogahai | (Centrophorus granulosus) |

Hall lühiogahai | (Centrophorus squamosus) |

Portugali süvahai | (Centroscymnus coelolepis) |

Pikk-koon-süvahai | (Centrocymmus crepidater) |

Pikk-koon hai | (Deania calceus) |

Must koletishai | (Centroscyllium fabricii) |

Šokolaadhai | (Dalatias licha) |

Suur tumehai | (Etmopterus princeps) |

Harilik tumehai | (Etmopterus spinax) |

Mustsuu-koerhai | (Galeus melastomus) |

Hiir-saagrai | (Galeus murinus) |

Atlandi polaarhai | (Somniosus microcephalus) |

2. osa

Püügipiirangutega piirkondades ühenduse laevadele kehtivad aastased kalapüügivõimalused liikide ja piirkondade kaupa (elusmassi tonnides)

Kõik viited tähistavad ICES allpiirkondi, kui ei ole märgitud teisiti.

Liik | Süvamere haid | Püügipiirkond | V, VI, VII, VIII ja IX (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (DWS/56789-) |

Aasta | 2009 | 2010 |

Saksamaa | 20 | 0 |

Hispaania | 93 | 0 |

Eesti | 1 | 0 |

Prantsusmaa | 339 | 0 |

Iirimaa | 55 | 0 |

Leedu | 1 | 0 |

Poola | 1 | 0 |

Portugal | 127 | 0 |

Ühendkuningriik | 187 | 0 |

EÜ | 824 | 0 |

Liik | Süvamere haid | Püügipiirkond | X (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (DWS/10-) |

Aasta | 2009 | 2010 |

Portugal | 10 | 0 |

EÜ | 10 | 0 |

Liik | Süvamere haid ning Deania histricosa ja Deania profondorum | Püügipiirkond | XII (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (DWS/12-) |

Aasta | 2009 | 2010 |

Hispaania | 17 | 0 |

Prantsusmaa | 6 | 0 |

Iirimaa | 1 | 0 |

Ühendkuningriik | 1 | 0 |

EÜ | 25 | 0 |

Liik | Süsisaba Aphanopus carbo | Püügipiirkond | I, II, III ja IV (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (BSF/1234-) |

Aasta | 2009 | 2010 |

Saksamaa | 4 | 4 |

Prantsusmaa | 4 | 4 |

Ühendkuningriik | 4 | 4 |

EÜ | 13 | 13 |

Liik | Süsisaba Aphanopus carbo | Püügipiirkond | V, VI, VII ja XII (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (BSF/56712-) |

Aasta | 2009 | 2010 |

Saksamaa | 30 | 25 |

Hispaania | 147 | 125 |

Eesti | 14 | 12 |

Prantsusmaa | 2 068 | 1 757 |

Iirimaa | 74 | 63 |

Läti | 96 | 82 |

Leedu | 1 | 1 |

Poola | 1 | 1 |

Ühendkuningriik | 147 | 125 |

Muud (1) | 8 | 7 | (1) |

EÜ | 2 586 | 2 198 |

(1) Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |

Liik | Süsisaba Aphanopus carbo | Püügipiirkond | VIII, IX ja X (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (BSF/8910-) |

Aasta | 2009 | 2010 |

Hispaania | 10 | 9 |

Prantsusmaa | 27 | 23 |

Portugal | 3 363 | 2 858 |

EÜ | 3 400 | 2 890 |

Liik | Süsisaba Aphanopus carbo | Püügipiirkond | CECAF 34.1.2 (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (BSF/C3412-) |

Aasta | 2009 | 2010 |

Portugal | 3 642 | 3 642 |

EÜ | 3 642 | 3 642 |

Liik | Limapead | Püügipiirkond | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII, ja XIV (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (ALF/3X14-) |

Beryx spp. |

Aasta | 2009 | 2010 |

Hispaania | 74 | 74 |

Prantsusmaa | 20 | 20 |

Iirimaa | 10 | 10 |

Portugal | 214 | 214 |

Ühendkuningriik | 10 | 10 |

EÜ | 328 | 328 |

Liik | Kalju-tömppeakala | Püügipiirkond | I, II, IV ja Va (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (RNG/1245A-) |

Coryphaenoides rupestris |

Aasta | 2009 | 2010 |

Taani | 2 | 2 |

Saksamaa | 2 | 2 |

Prantsusmaa | 11 | 11 |

Ühendkuningriik | 2 | 1 |

EÜ | 17 | 17 |

Liik | Kalju-tömppeakala | Püügipiirkond | III (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (RNG/03-) |

Coryphaenoides rupestris |

Aasta | 2009 | 2010 |

Taani | 804 | 804 |

Saksamaa | 5 | 5 |

Rootsi | 41 | 41 |

EÜ | 850 | 850 |

Liik | Kalju-tömppeakala | Püügipiirkond | Vb, VI ja VII (ühenduse veed ning veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (RNG/5B67-) |

Coryphaenoides rupestris |

Aasta | 2009 | 2010 |

Saksamaa | 7 | 6 |

Eesti | 57 | 49 |

Hispaania | 63 | 54 |

Prantsusmaa | 3 222 | 2 738 |

Iirimaa | 254 | 216 |

Leedu | 74 | 63 |

Poola | 37 | 32 |

Ühendkuningriik | 189 | 160 |

Muud (1) | 7 | 6 |

EÜ | 3 910 | 3 324 |

(1) Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |

Liik | Atlandi karekala | Püügipiirkond | VI (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (ORY/06-C.) |

Hoplostethus atlanticus |

Aasta | 2009 | 2010 |

Hispaania | 2 | 0 |

Prantsusmaa | 11 | 0 |

Iirimaa | 2 | 0 |

Ühendkuningriik | 2 | 0 |

EÜ | 17 | 0 |

Liik | Atlandi karekala | Püügipiirkond | VII (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (ORY/07-C.) |

Hoplostethus atlanticus |

Aasta | 2009 | 2010 |

Hispaania | 0 | 0 |

Prantsusmaa | 50 | 0 |

Iirimaa | 15 | 0 |

Ühendkuningriik | 0 | 0 |

Muud (1) | 0 | 0 | (1) |

EÜ | 65 | 0 |

(1) Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |

Liik | Atlandi karekala | Püügipiirkond | I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII ja XIV (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (ORY/1CX14C) |

Hoplostethus atlanticus |

Aasta | 2009 | 2010 |

Hispaania | 1 | 0 |

Prantsusmaa | 9 | 0 |

Iirimaa | 2 | 0 |

Portugal | 2 | 0 |

Ühendkuningriik | 1 | 0 |

EÜ | 15 | 0 |

Liik | Sinine molva | Püügipiirkond | II, IV ja V (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (BLI/245-) |

Molva dypterygia |

Aasta | 2009 | 2010 |

Taani | 5 | 4 |

Saksamaa | 5 | 4 |

Prantsusmaa | 28 | 25 |

Iirimaa | 5 | 4 |

Ühendkuningriik | 18 | 15 |

Muud | 5 | 4 | (1) |

EÜ | 66 | 56 |

(1) Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |

Liik | Sinine molva | Püügipiirkond | III (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (BLI/03-) |

Molva dypterygia |

Aasta | 2009 | 2010 |

Taani | 5 | 4 |

Saksamaa | 3 | 3 |

Rootsi | 5 | 4 |

EÜ | 13 | 11 |

Liik | Besuugo | Püügipiirkond | VI, VII ja VIII (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (SBR/678-) () |

Pagellus bogaraveo |

Aasta | 2009 | 2010 |

Hispaania | 204 | 172 |

Prantsusmaa | 10 | 9 |

Iirimaa | 7 | 6 |

Ühendkuningriik | 25 | 22 |

Muud | 7 | 6 | (2) |

EÜ | 253 | 215 |

(1) Tuleb pidada kinni alammõõdust 33 cm (kogupikkus). (2) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi all lubatud. |

Liik | Besuugo | Püügipiirkond | IX (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (SBR/09-) () |

Pagellus bogaraveo |

Aasta | 2009 | 2010 |

Hispaania | 722 | 614 |

Portugal | 196 | 166 |

EÜ | 918 | 780 |

(1) Tuleb pidada kinni alammõõdust 33 cm (kogupikkus). |

Liik | Besuugo | Püügipiirkond | X (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (SBR/10-) () |

Pagellus bogaraveo |

Aasta | 2009 | 2010 |

Hispaania | 9 | 9 | (2) |

Portugal | 1 032 | 1 032 | (2) |

Ühendkuningriik | 9 | 9 | (2) |

EÜ | 1 050 | 1 050 | (2) |

(1) Tuleb pidada kinni alammõõdust 33 cm (kogupikkus). (2) Kuni 10% 2010. aasta kvootidest võib kasutada detsembris 2009. |

Liik | Niituimlutsud | Püügipiirkond | I, II, III ja IV (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (GFB/1234-) |

Phycis blennoides |

Aasta | 2009 | 2010 |

Saksamaa | 9 | 9 |

Prantsusmaa | 9 | 9 |

Ühendkuningriik | 13 | 13 |

EÜ | 31 | 31 |

Liik | Niituimlutsud | Püügipiirkond | V, VI ja VII (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (GFB/567-) |

Phycis blennoides |

Aasta | 2009 | 2010 |

Saksamaa | 10 | 10 |

Hispaania | 588 | 588 |

Prantsusmaa | 356 | 356 |

Iirimaa | 260 | 260 |

Ühendkuningriik | 814 | 814 |

EÜ | 2 028 | 2 028 |

Liik | Niituimlutsud | Püügipiirkond | VIII ja IX (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (GFB/89-) |

Phycis blennoides |

Aasta | 2009 | 2010 |

Hispaania | 242 | 242 |

Prantsusmaa | 15 | 15 |

Portugal | 10 | 10 |

EÜ | 267 | 267 |

Liik | Niituimlutsud | Püügipiirkond | X ja XII (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (GFB/1012-) |

Phycis blennoides |

Aasta | 2009 | 2010 |

Hispaania | 9 | 9 |

Portugal | 36 | 36 |

Ühendkuningriik | 9 | 9 |

EÜ | 54 | 54 |

[pic][pic][pic]

[1] (ELT L 384, 29.12.2006, lk 28).

[2] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

[3] EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2269/2004 (ELT L 396, 31.12.2004, lk 1).

[4] EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 338/2008 (ELT L 107, 17.4.2008, lk 1).

[5] EÜT L 365, 31.12.1991, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 448/2005 (ELT L 74, 19.3.2005, lk 5).

[6] EÜT L 270, 13.11.1995, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

[7] EÜT L 276, 10.10.1983 lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1804/2005 (ELT L 290, 4.11.2005, lk 10).

[8] EÜT L 132, 21.5.1987, lk 9.

[9] EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1559/2007 (ELT L 340, 22.12.2007, lk 8).

[10] EÜT L 171, 6.7.1994, lk 7.

[11] EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2166/2005 (ELT L 345, 28.12.2005, lk 5).

[12] ELT L 349, 31.12.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 809/2007 (ELT L 182, 12.7.2007, lk 1).