[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel, 9.11.2010

KOM(2010) 680 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Komisjoni arvamus Albaania Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta

{SEK(2010) 1335 lõplik}

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Komisjoni arvamus Albaania Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta

A. Sissejuhatus

a) Euroopa Liidu liikmeks astumise avaldus

Albaania esitas Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse 28. aprillil 2009. 16. novembril 2009 palus Euroopa Liidu Nõukogu komisjoni esitada arvamus kõnealuse avalduse kohta vastavalt menetlusele, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 49: „ [Euroopa] Liidu liikmeks astumise avalduse võib esitada iga Euroopa riik, kes austab artiklis 2 osutatud väärtusi ning võtab endale kohustuse neid edendada. Sellest avaldusest teavitatakse Euroopa Parlamenti ja riikide parlamente. Taotlejariik esitab avalduse nõukogule, kes teeb otsuse ühehäälselt pärast konsulteerimist komisjoniga ning nõusoleku saamist Euroopa Parlamendilt, kes langetab otsuse oma liikmete häälteenamusega. Arvesse võetakse liitu astumise tingimusi, milles Euroopa Ülemkogu on kokku leppinud .”

Artiklis 2 on sätestatud, et „ [Euroopa] Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus .”

Need sätted moodustavad komisjoni arvamuse õigusraamistiku.

Feiras 2000. aasta juunis toimunud ülemkogu kohtumisel tunnistati, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevad Lääne-Balkani riigid on ELi võimalikud kandidaatriigid. Nende riikide väljavaateid ELiga ühinemiseks kinnitati Thessaloníkis 2003. aasta juunis toimunud ülemkogu istungil, kus kiideti heaks Lääne-Balkani arengukava. Thessaloníki arengukava on siiani seda piirkonda käsitleva ELi poliitika aluseks.

2006. aasta detsembri ülemkogu kohtumisel kinnitati uuesti ELi eesmärki võtta Lääne-Balkani riigid tulevikus Euroopa Liitu ja korrati, et iga riigi edusammud Euroopa Liidu suunas sõltuvad riigi enda jõupingutustest Kopenhaageni kriteeriumite täitmisel ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tingimuste täitmisest. Ülemkogu kinnitas, et stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu kohaste kohustuste rahuldav rakendamine (k.a kaubandust käsitlevate sätete rakendamine) riigi poolt on ELi jaoks oluline hindamiskriteerium, kui EL kaalub liikmeks astumise avaldust. Sarajevos 2. juunil 2010 toimunud ELi ja Lääne-Balkani riikide ministrite kohtumisel taaskinnitas EL ühemõtteliselt, et Lääne-Balkani riikidel on võimalik ühineda Euroopa Liiduga, ja rõhutas, et nende riikide tulevik on Euroopa Liidus.

Kooskõlas aluslepingutes sätestatuga on käesoleva hindamise aluseks Euroopa Ülemkogu kehtestatud Euroopa Liiduga ühinemise tingimused. 1993. aasta juunis toimunud Kopenhaageni kohtumisel esitas Euroopa Ülemkogu järgmised järeldused:

Liikmeks astumine leiab aset niipea, kui riik suudab võtta liikmesusega kaasnevad kohustused, täites nõutavad majanduslikud ja poliitilised tingimused.

Liikmesuse tingimusteks on:

kandidaatriik on saavutanud demokraatiat, õigusriiki, inimõigusi ning vähemuste austamist ja kaitset kindlustavate institutsioonide stabiilsuse;

toimiv turumajandus ning suutlikkus toime tulla konkurentsi ja turujõudude survega Euroopa Liidus;

võime võtta endale liikmesusega seotud kohustusi, sealhulgas poliitilise ning majandus- ja rahaliidu eesmärkide järgimine.

Euroopa Liidu suutlikkus uusi riike vastu võtta ja samal ajal süvendada Euroopa integratsiooni on samuti oluline arutlusteema nii Euroopa Liidu kui ka kandidaatriikide üldistes huvides.

1995. aasta detsembris toimunud Madridi kohtumisel viitas Euroopa Ülemkogu vajadusele „luua tingimused [kandidaat]riikide järkjärguliseks harmooniliseks lõimumiseks, eelkõige turumajanduse arendamise, nende haldusstruktuuri kohandamise ning stabiilse majandus- ja rahanduskeskkonna loomise teel.”

Stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tingimuste täitmise nõude sätestas ülemkogu 31. mail 1999. See hõlmab koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga ja piirkondlikku koostööd. Need tingimused on stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi põhiosa ning on võetud ka Albaaniaga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingusse, mis jõustus 2009. aasta aprillis.

2006. aasta detsembris lepiti Euroopa Ülemkogul kokku, et „ laienemise suhtes on uueks konsensuseks, et laienemisstrateegia põhineb kohustuste täitmise kindlustamisel, tingimuste täitmisel ja teavitustegevusel, mis on seotud Euroopa Liidu võimega integreerida uusi liikmeid .”

Käesolevas arvamuses analüüsib komisjon Albaania avaldust ja tema suutlikkust täita Euroopa Ülemkogu poolt 1993. aastal Kopenhaagenis sätestatud kriteeriume ning assotsieerimis- ja stabiliseerimisprotsessi tingimusi. Hinnatakse ka Albaania saavutusi stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevate kohustuste, sealhulgas kaubandussätete täitmisel. Arvamuse koostamisel on kasutatud samasugust metoodikat kui eelmiste arvamuste puhul, kuid seda on kohandatud vastavalt 2006. aasta uuele laienemiskonsensusele. Komisjon lähetas Albaaniasse mitu korda eksperte, kes käsitlesid peamiselt poliitiliste kriteeriumidega hõlmatud valdkondi. See võimaldas põhjalikult hinnata Albaania institutsioonide haldussuutlikkust ja õigusaktide rakendamist ning aitas välja selgitada edasised eesmärgid ja tegevuse prioriteedid. Komisjon on analüüsinud praegust olukorda ja olukorra võimalikku muutumist tulevikus keskmise pikkusega ajavahemiku jooksul. Käesolevas arvamuses loetakse keskmise pikkusega ajavahemikuks kolm aastat, mis aga ei ole siduv tulevase ühinemiskuupäeva suhtes.

Käesoleva arvamuse aluseks olev üksikasjalikku analüüsi sisaldav aruanne avaldatakse eraldi dokumendina (Albaania Euroopa Liidu liikmeks astumise avaldust käsitleva arvamuse analüüsiaruanne[1]). Kooskõlas uue laienemiskonsensusega on analüüsiaruandes esitatud esialgne hinnang selle kohta, millist mõju avaldab Albaania ühinemine ELi esmatähtsatele poliitikavaldkondadele, nagu töötajate vaba liikumine, põllumajandus ja maaelu areng, regionaalpoliitika ning finants- ja eelarvevaldkond. Üksikasjalikud hinnangud selle mõju kohta esitab komisjon ühinemiseelse protsessi hilisemas etapis. Peale selle tuleks Albaania ELiga ühinemise lepinguga tehniliselt kohandada Euroopa Liidu lepingus sätestatud ELi institutsioone.

b) Euroopa Liidu ja Albaania suhted

Albaania muutus parlamentaarseks vabariigiks 1991. aasta märtsis ja Euroopa Ühendus seadis temaga suhted sisse 1991. aasta juunis.

1992. aastal jõustus ELi ja Albaania vaheline kaubandus- ja koostööleping. 1999. aastal jõustusid Albaania suhtes ELi ühepoolsed kaubandussoodustused, millega võimaldati Albaania kaupu tuua ELi turule tollimaksuvabalt. See süvendas majanduskoostööd veelgi.

2009. aasta aprillis jõustus ELi ja Albaania vaheline stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping,[2] mis asendas 2006. aastal jõustunud kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva ajutise lepingu. Albaania on üldiselt ladusalt täitnud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevaid kohustusi, sealhulgas kaubandussätteid. Probleemide esilekerkimisel on Albaania olnud avatud ja edasipüüdlik nendele lahenduse otsimisel.

EL ja Albaania on pidanud poliitilist dialoogi ministeeriumide tasandil alates 2001. aastast. Ajutise lepinguga loodud ühiskomitee kohtus aastail 2006–2008 kolm korda. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu koosolekud toimusid 2009. ja 2010. aasta mais. Stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee esimene koosolek toimus 2010. aasta märtsis, allkomiteed on pidanud koosolekuid 2009. ja 2010. aastal.

2004. aastal kiitis nõukogu heaks Euroopa partnerluse Albaaniaga[3]. 2008. aasta veebruaris võttis nõukogu vastu otsuse uue Euroopa ja Albaania partnerluse kohta[4].

Viisanõude kaotamiseks peetava dialoogi raames on Albaania teinud märkimisväärseid edusamme mitmes tegevuskava valdkonnas. Seetõttu tegi komisjon 27. mail 2010 ettepaneku kaotada Albaania kodanike suhtes kehtiv viisanõue, kui Albaania täidab teatavad kriteeriumid. Euroopa Parlament võttis ettepaneku vastu 7. oktoobril ja nõukogu 8. novembril 2010. Euroopa Liidu ja Albaania tagasivõtuleping kehtib alates 2006. aastast.

Albaania kirjutas alla Kagu-Euroopa energiaühenduse lepingule 2005. aasta oktoobris ja lepingu jõustumisel 1. juulil 2006 sai temast Kagu-Euroopa energiaühenduse täieõiguslik liige. Albaania kirjutas Euroopa ühise lennunduspiirkonna lepingule alla 2006. aasta juunis.

Alates 2006. aastast osaleb Albaania aktiivselt võimalikele kandidaatriikidele ette nähtud ELi majandus- ja fiskaaljärelevalve ning aruandlusraamistikus.

Albaania pikaajalised arengu- ja ELiga integreerumise eesmärgid on esitatud 2007.–2013. aasta riiklikus arengu- ja integratsioonistrateegias, mis on Albaania valitsuse strateegiline poliitikadokument.

Albaania peamine kaubanduspartner on Euroopa Liit, kelle arvele 2009. aastal langes 80 % tema väliskaubandusest.

Albaania on saanud ELi finantsabi alates 1991. aastast. Ajavahemikul 1999–2010 eraldas EL Albaaniale abi üle 565,7 miljoni euro. Aastatel 1999–2006 toetati Albaaniat ELi programmist CARDS kokku 259,6 miljoni euroga. 2007. aastal asendati CARDS ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga, mille raames on Albaania saanud aastatel 2007–2010 abi 306,1 miljonit eurot. Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi eesmärk on toetada riigi reformiprotsessi Euroopa Liiduga integreerumist silmas pidades. Põhirõhk on suunatud institutsioonide ülesehitamisele, ELi õigustiku rakendamisele, sotsiaalmajanduslike tingimuste parandamisele, keskkonnakaitsele ja säästvale arengule. Finants- ja institutsiooniabi antakse ka kodanikuühiskonnale.

ELi programmides osalemist käsitlev Euroopa Ühenduse ja Albaania vaheline raamleping ratifitseeriti 2005. aasta mais. Praegu osaleb Albaania kolmes ELi programmis: teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmendas raamprogrammis (2007–2013), konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ettevõtluse ja uuendustegevuse alaprogrammis (2007–2013) ning programmis „Kodanike Euroopa”. Nendes kolmes programmis osalemise kulud kaetakse osaliselt ühinemiseelse abi rahastamisvahendist.

B. Liikmesuse kriteeriumid

POLIITILISED KRITEERIUMID

Hindamine viidi läbi vastavalt Kopenhaageni kriteeriumidele, mis käsitlevad demokraatiat, õigusriiki, inimõigusi ning vähemuste austamist ja kaitset tagavate institutsioonide stabiilsust ning assotsieerimis- ja stabiliseerimisprotsessi tingimuste täitmist.

Albaania on parlamentaarse demokraatiaga riik, kus põhiseaduslik ja õigusraamistik vastavad suures osas Euroopa põhimõtetele ja normidele ning kus ELiga ühinemise küsimuses ollakse üksmeelel. Kuid Albaania demokraatlikud institutsioonid ei ole veel piisavalt tugevad ega stabiilsed ning tema parlamentaarsed institutsioonid ja menetlused ei toimi veel nõuetekohaselt. Parlament ei suuda teostada valitsuse üle tegelikku järelevalvet ja kontrolli ega uuri piisavalt seadusandlikku tegevust. Poliitiline dialoog on vastakas ja ebakonstruktiivne, osaliselt ka 2009. aasta juunis toimunud valimiste tulemusel tekkinud patiseisu tõttu. See takistab parlamendi tööd ja konsensust vajavate poliitiliste reformide elluviimist. Vastutus ELiga edasise integreerumise eest lasub nii valitsusel kui ka opositsioonil, kel tuleb läbipaistvalt ja põhiseadusega kooskõlas leida selleks vajalikud lahendused. Puudujääke esineb ka õigusaktide rakendamises. Albaania avaliku halduse õigusraamistik ja avaliku teenistuse süsteem vastavad küll enam-vähem Euroopa normidele ja tavale, kuid probleeme on õigusraamistiku rakendamisega ning lisaks on avalik teenistus väga politiseeritud, ametisse nimetamine on läbipaistmatu ja personali voolavus on suur.

OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE-ODIHR) hinnangul olid 2009. aasta parlamendivalimised enam-vähem kooskõlas rahvusvaheliste normidega ning kujutasid endast edasiminekut võrreldes varasemate valimistega. Siiski leiti ka puudusi ja tulevasi valimisi silmas pidades esitati mitu soovitust, näiteks tagada mittepoliitiline häälte lugemine. Valimissüsteem tuleb nende soovituste kohaselt reformida järgmisteks valimisteks. Seni ei ole seda veel tehtud.

Viimaste aastate jooksul on Albaanias tugevadatud õigusriiki . Ümber on korraldatud kohtute õigusraamistik ja institutsioonid ning läbi viidud korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonna reform. Tugevdatud on haldussuutlikkust, eeskätt õiguskaitseasutusi. Kuid reformid on poolikud, kohtusüsteem ei ole piisavalt sõltumatu, läbipaistev ega aruandluskohustuslik ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas puuduvad märkimisväärsed tulemused.

Albaania kohtusüsteemi reformitakse. Igakülgne ja koordineeritud reformistrateegia ning olulisimad seadused, nagu halduskohtuseadus ja kõrgema kohtunõukogu korralduse seadus, on veel vastu võtmata. Kohtuasutuste toimimine, tõhusus ja sõltumatus valmistab tõsist muret. Kohtunike ametissenimetamine, edutamine, üleviimine ja hindamine on läbipaistmatu ning kohtute järelevalvesüsteem on puudulik. Viimastel aastatel on valitsus jätnud täitmata põhiseaduskohtu otsuseid ning põhiseadus- ja ülemkohtu kohtunike ametissenimetamine presidendi poolt on politiseeritud. Mõlemad nähtused põhjustavad muret, kuna need ei sobi kokku kohtu sõltumatuse ja õigusriigi põhimõtetega. Kohtute tööjõust, rahalistest vahenditest ja infrastruktuurist ei piisa kohtute toimimise tagamiseks ning need tuleb viia vajadusega kooskõlla.

Viimaste aastate jooksul on Albaanias tehtud palju tööd organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse õigus- ja institutsiooniraamistiku loomiseks ja see on nüüd enam-vähem täielik. Seni võetud meetmetest hoolimata lokkab korruptsioon paljudes valdkondades, mis väga suur probleem. Erilist muret põhjustavad kohtunike äraostetavus, korruptsioon, mis on seotud omandiõiguse taastamise ja omandi varade hüvitamisega, ning meelehea võtmine tervishoiuasutustes. Suur probleem on ka poliitiliste parteide rahastamise läbipaistmatus, mis võimaldab poliitikat lubamatult mõjutada. Albaanial tuleb täiendada korruptsioonivastase võitluse õigusraamistikku ja kõrvaldada kohtunike, ministrite ja parlamendiliikmete piiramatu puutumatus, mis ei võimalda uurida nende avalikus teenistuses olevate isikute tegevust. Selleks et saavutada arvestatavaid tulemusi korruptsiooniasjade ennetava uurimise ja juurdluse algatamises, süüdistuse esitamises ja mis tahes tasandil lõpliku süüdimõistva otsuste langetamises, tuleb ellu viia korruptsioonivastase võitluse strateegia ja tegevuskava

Viimaste aastate jooksul on Albaanias tehtud palju tööd organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse õigus- ja institutsiooniraamistiku loomiseks ja see on nüüd enam-vähem täielik. Organiseeritud kuritegevusega võitlemist aitas parandada õiguskaitseasutuste ümberkorraldamine ning neile piisavate vahendite ja varustuse eraldamine. Kuid uued õigusaktid on veel rakendamata ning uued ametiasutused ja süsteemid peavad oma professionaalsust alles tõestama. Albaanial tuleb hakata läbi viima ennetavaid uurimisi ning jõuda kohtuotsuste langetamiseni nende juhtumite puhul, mille uurimine on edukalt lõpule viidud. Endiselt valmistavad tõsist muret Albaania organiseeritud kuritegelikud jõugud, kelle tegevus mõjutab ka teisi riike. Albaanial tuleb tugevdada rahvusvahelist koostööd eriti naaberriikidega.

Albaanias on üldjoontes kehtestatud inimõigusi ning vähemuste austamist ja kaitset reguleeriv õigus- ja poliitiline raamistik ning see vastab laias laastus Euroopa ja rahvusvahelistele normidele. Institutsiooniraamistik on piisav. Õigusraamistikus esineb veel lünki ning vastuvõetud strateegiaid ja tegevuskavasid rakendatakse puudulikult. Haldus-, kohtu- ja õiguskaitseasutuste teadmisi inimõigustest ja nendega arvestamist tuleb parandada.

Kuigi Albaanias üldjoontes järgitakse inimõigusi, esineb ka mõningaid probleeme. Varade ja omandiõiguse tagastamine ning varade hüvitamise õigusraamistik on killustatud. Kuna paljudel juhtudel ametiasutuste pädevus kattub, on süsteem nii keeruline, et selles valdkonnas võib muutuda küsitavaks inimõiguste tagamine. Euroopa Inimõiguste Kohus on langetanud Albaania vastu mitu otsust selles valdkonnas seadusjärgse kohtumenetluse põhimõtte rikkumise pärast. Tõsist muret valmistavad ka kinnipidamistingimused ja kinnipeetavate kohtlemine politseijaoskondades, kohtueelsetes kinnipidamisasutustes ja vanglates. Poliitiline mõju ja ärihuvide domineerimine ohustab meedia sõltumatust. Koduvägivald on nähtus, mille käes kannatavad paljud perekonnad ja mis on visa kaduma. Selle probleemi väljajuurimisega ei ole aga süstemaatiliselt tegeldud. Oluliselt on paranenud diskrimineerimisvastase võitluse õigus- ja institutsiooniraamistik, eriti diskrimineerimiskaitse voliniku büroo asutamise tõttu. Kuid romasid, puudega isikuid, homo-, bi- ja transseksuaale diskrimineeritakse endiselt. Sugude võrdõiguslikkus ei ole tagatud eriti tööhõive ja majandusabi valdkonnas. Inimõiguste valdkonna õigusaktides esineb mõningaid lünki, eeskätt seetõttu, et kõikehõlmav lastekaitseseadus on vastu võtmata. Peale selle kahjustab riigi inimõiguste kaitse institutsioonide tegevust ombudsmani ametissenimetamise venimine juba alates 2010. aasta algusest.

Kuigi Albaanial ei ole vähemuste kaitse raamseadust, on vähemuste austamine ja kaitse üldjoontes tagatud. Praktikas tunnustatakse riigis määratletud kolme rahvusvähemuse ja kahe vähemuskeelt kõneleva etnilise rühma konkreetseid õigusi. Kuid nendest õigustest ei peeta alati järjekindlalt kinni. Sobiva poliitika väljatöötamist takistab asjaolu, et vähemuste kohta ei ole piisavalt andmeid. Eeldatavasti lahendab selle olukorra 2011. aastal toimuv ja rahvusvaheliste nõuete kohaselt läbiviidav rahvastikuloendus. Suurendada tuleb vähemustesse kuuluvate töötajate arvu avaliku halduse asutustes ja poliitikute seas. Romade elamistingimuste parandamise poliitikaraamistikku ei rakendata piisavalt. Roma vähemuse elamistingimused on väga halvad ning neil on keeruline saada tööd, haridust ja sotsiaalteenuseid.

Albaania vastab laias laastus stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tingimustele. Riik peab väga oluliseks piirkondlikku koostööd, tal on piirkonnas konstruktiivne roll ja ta osaleb aktiivselt piirkondlikes algatustes. Albaania suhted naaberriikidega on üldiselt head. Ta on ühinenud Rooma statuudiga, kuid ta ratifitseeris Ameerika Ühendriikidega sõlmitud kahepoolse leppe, mis ei ole kooskõlas ELi asjaomaste ühiste seisukohtade ja juhtpõhimõtetega, kuna selles on ette nähtud immuniteet Rahvusvahelise Kriminaalkohtu suhtes. Albaanial tuleks lähtuda ELi seisukohast.

MAJANDUSLIKUD KRITEERIUMID

Hinnangu aluseks on Kopenhaageni kriteeriumid, mis seisnevad toimivas turumajanduses ning suutlikkuses toime tulla konkurentsisurve ja turujõudude survega Euroopa Liidus.

Albaanias on saavutatud laiapõhjaline konsensus majanduspoliitika põhialuste kohta ning saavutatud tulemusi majandusreformide elluviimises. Albaanias on saavutatud selline majanduslik stabiilsus, mis võimaldab majandustegevuses osalejatel teha otsuseid prognoositavates tingimustes. Viimastel aastatel tehtud makromajanduspoliitilised valikud on olnud õnnestunud ja selle tulemusel on saavutatud üle 5 % suurune majanduskasv. Kuigi majanduskasv 2009. aastal majanduskriisi tõttu aeglustus, jäi see siiski positiivseks. Inflatsioonitase on madal. Erastamine on aidanud areneda vaba turu jõududel. Hinnad ja kaubandus on üldiselt liberaliseeritud. Turule sisenemist on märkimisväärselt hõlbustatud. Pangasüsteem on erastamise ja teiste riikide ettevõtjate tegutsema hakkamise tulemusel märkimisväärselt laienenud. Riigiabi andmist on vähendatud. Albaania kaubandus ja investeeringud on ELiga endiselt suurel määral integreeritud.

Kuid viimasel ajal on toimunud tagasiminek eelarvepoliitikas ja Albaanial on suur riigivõlg, mis suurendab makrorahanduskeskkonna haavatavust. Kuna ekspordibaas on ahtake ja avalik sektor investeerib vähe, on jooksevkonto pidevalt suures puudujäägis. Tööjõuturgu õõnestab üldlevinud mitteametlik töötamine ja töötuse määr on kõrge (2009. aastal 13,8 %). Väikeettevõtetel on raske saada laenu. Õigusriik on nõrguke, mis kahjustab ärikeskkonda ja omandiõiguse üleandmist. Endiselt on suuri probleeme omandiõiguse tunnustamisega. Haridussüsteem ei suuda töötajatele pakkuda oskusi, mida muutuval tööturul vajatakse. Infrastruktuuri tuleb veel palju investeerida. Võtta tuleb meetmeid elektrivarustuse stabiilsuse ja elektrisektori finantsilise jätkusuutlikkuse tagamiseks. Tõsise probleemina on endiselt päevakorral varimajandus.

VÕIME TÄITA LIIKMESUSEGA SEOTUD KOHUSTUSI

Albaania võimet täita liikmesusega seotud kohustusi hinnati järgmiste näitajate alusel:

- stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingus sätestatud kohustused;

- ELi õigustiku vastuvõtmise, rakendamise ja täitmise tulemuslikkus.

Albaania on üldiselt ladusalt täitnud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevaid kohustusi, kuigi ta peaks rohkem tähelepanu pöörama tähtaegadest kinnipidamisele. Kuni viimase ajani olid teatavad kaubandussätted (eeskätt impordi maksustamise määrade mittemuutmine) rakendatud mittetäielikult.

Albaanias on vastu võetud põhjalik ja kaugeleulatuvate eesmärkidega 2007.–2013. aasta riiklik arengu- ja integratsiooniprogramm, et ühtlustada riigi õigusaktid ELi õigustikuga. Ta on viimastel aastatel teinud palju tööd, et ühtlustada eeskätt teatavaid siseturgu, kaubandust, tolli ja maksusid käsitlevaid õigusakte ELi õigustikuga. Õigusaktide rakendamiseks ja jõustamiseks on tal siiski veel palju teha. Haldus- ja kohtusüsteemi suutlikkus on üldiselt kesine ja selleks, et täita liikmesusest tulenevad kohustused, tuleb Albaanial keskmise pikkusega ajavahemikus teha pidevalt jõupingutusi selle suurendamiseks.

Kui Albaania jätkab senise hooga, peaks ta keskmise pikkusega ajavahemikus suutma õigustiku üle võtta järgmistes valdkondades:

- maksustamine

- ettevõtlus- ja tööstuspoliitika

- teadus- ja uurimistegevus

- haridus ja kultuur

- tolliliit

- välissuhted

- välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika

- finants- ja eelarvevaldkond

Keskmise pikkusega ajavahemikus tuleb Albaanial teha rohkem tööd, et ELi õigustikuga ühtlustada ja rakendada järgmiste valdkondade õigusaktid:

- tööjõu vaba liikumine

- asutamisõigus ja teenuste osutamise vabadus

- kapitali vaba liikumine

- riigihanked

- äriühinguõigus

- konkurentsipoliitika

- finantsteenused

- energeetika

- majandus- ja rahapoliitika

- statistika

- üleeuroopalised võrgud

- tarbijakaitse ja tervishoid

Nendes valdkondades tuleb kohandada õigus- ja institutsiooniraamistikku ning parandada haldus- ja rakendussuutlikkust.

Keskmise pikkusega ajavahemikus tuleb Albaanial teha märkimisväärselt rohkem ja järjekindlalt tööd, et ELi õigustikuga ühtlustada ja rakendada järgmiste valdkondade õigusaktid:

- kaupade vaba liikumine

- intellektuaalomandi õigused

- infoühiskond ja meedia

- põllumajandus ja maaelu areng

- toiduohutus, veterinaar- ja fütosanitaarpoliitika

- kalandus

- transpordipoliitika

- sotsiaalpoliitika ja tööhõive

- regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimine

- kohtusüsteem ja põhiõigused

- õigus, vabadus ja turvalisus

- finantskontroll

Nendes valdkondades tuleb kohandada õigus- ja institutsiooniraamistikku ning märkimisväärselt parandada haldus- ja rakendussuutlikkust.

Väga suuri jõupingutusi tuleb teha keskkonnaalaste õigusaktide ühtlustamiseks ELi õigustikuga ja nende tulemuslikuks rakendamiseks. Vaja on teha mahukaid investeeringuid ja suurendada suutlikkust rakendada õigusakte, et täita keskmise pikkusega ajavahemikus nõuded kõige tähtsamates valdkondades, sealhulgas kliimamuutuste alal. Selleks et viia oma õigusaktid täielikult vastavusse ELi õigustikuga, kulub Albaanial veel palju aega. Selleks on vaja ka suurendada investeeringuid.

C. Järeldused ja soovitused

Albaania on saavutanud edu 1993. aasta Kopenhaageni Euroopa Ülemkogul kinnitatud kriteeriumide täitmisel, mis käsitlevad demokraatiat, õigusriiki ja inimõigusi ning vähemuste austamist ja kaitset tagavate institutsioonide stabiilsust, ning assotsieerimis- ja stabiliseerimisprotsessi tingimuste täitmisel. Kuid tal tuleb teha veel palju tööd.

Mis puudutab majanduskriteeriume, siis on Albaania saavutanud teatava makromajandusliku stabiilsuse. Kuid selleks, et saada 1993. aasta Kopenhaageni Euroopa Ülemkogul sätestatud kriteeriumidele vastava toimiva turumajandusega riigiks, tuleb Albaanial tugevdada haldamist, parandada tööturu toimimist, tagada omandiõigustest kinnipidamine ja tugevdada õigusriiki. Selleks et Albaania suudaks keskmise tähtaja jooksul toime tulla Euroopa Liidu konkurentsisurve ja turujõududega, tuleb tal täiendada füüsilist infrastruktuuri, suurendada inimkapitali ning teha rohkem struktuurireforme.

Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevate kohustuste täitmisel on Albaania saavutanud häid tulemusi.

Ta suudab keskmise pikkusega ajavahemiku jooksul hakata täitma liikmesusest tulenevaid kohustusi suuremas osas ELi õigustiku valdkondades, eeldusel et ta jätkab õigusaktide ühtlustamist ning teeb tõsiseid ja pidevaid jõupingutusi nende rakendamiseks ja jõustamiseks. Erilist tähelepanu on vaja pöörata kaupade vabale liikumisele, intellektuaalomandi kaitsele, infoühiskonnale ja meediale, põllumajandusele ja maaelu arengule, toiduohutusele, veterinaar- ja fütosanitaarpoliitikale, kalandusele, transpordipoliitikale, sotsiaalpoliitikale ja tööhõivele, regionaalpoliitikale ja struktuurivahendite koordineerimisele, kohtusüsteemile ja põhiõigustele, õigusele, vabadusele ja turvalisusele ning finantskontrollile. Keskkonnaküsimustes on täielikku kooskõla ELi õigustikuga võimalik saavutada vaid pikas perspektiivis ja selleks on vaja suuremaid investeeringuid. Selles valdkonnas tuleb jõupingutusi hoogustada.

Albaania ühinemise üldine mõju Euroopa Liidu poliitikavaldkondadele oleks väike ega mõjutaks ELi võimet arengut jätkata ja süvendada.

Komisjon on seisukohal, et läbirääkimisi Albaania ühinemiseks Euroopa Liiduga võib alustada siis, kui riik on piisaval määral täitnud liikmesuse kriteeriumid, eelkõige Kopenhaagenis vastuvõetud demokraatiat ja õigusriiki kindlustavate institutsioonide stabiilsuse poliitilised kriteeriumid. Seda silmas pidades tuleb Albaanial täita eeskätt järgmised peamised nõuded:

- tagada parlamendi nõuetekohane toimimine kõikide erakondade vahelise konstruktiivse ja järjekindla poliitilise dialoogi raames;

- parlamendi suurendatud enamuse toel võtta vastu menetlemisjärgus olevad seaduseelnõud;

- nimetada ametisse ombudsman ning tagada, et põhiseadus- ja ülemkohtu kohtunike ametissenimetamisel toimub parlamendis nõuetekohane ärakuulamine ja hääletamine;

- muuta valimisi käsitlevaid õigusakte vastavalt OSCE-ODIHRi soovitustele;

- tagada, et valimisi korraldatakse vastavalt Euroopa ja rahvusvahelistele normidele;

- viia lõpule avaliku halduse reformi tähtsaimad osad. Muu hulgas tuleb muuta avaliku teenistuse seadust ja avaliku halduse ametit, et muuta avalik haldus professionaalsemaks ja apoliitiliseks ning tugevdada läbipaistvat ja tulemuspõhist ametissemääramist ja edutamist;

- õigusriigi tugevdamiseks võtta vastu ja rakendada kohtute reformimise strateegia, et tagada kohtute sõltumatus, tõhusus ja aruandluskohustuse täitmine;

- rakendada valitsuse korruptsioonivastane strateegia ja tegevuskava ning kõrvaldada takistused eeskätt kohtunike, ministrite ja parlamendiliikmete tegevuse uurimise eest; saavutada arvestatavaid tulemusi korruptsiooniasjade ennetava uurimise ja juurdluse algatamises, süüdistuse esitamises ja mis tahes tasandil süüdimõistva otsuste langetamises;

- tugevdada võitlust organiseeritud kuritegevusega, kasutades selleks ohuhinnanguid ja ennetavat uurimist, tihendades koostööd piirkondlike ja ELi partneritega ning hakates paremini kooskõlastama õiguskaitseorganite tegevust. Saavutada selles valdkonnas märkimisväärseid tulemusi;

- pärast laialdast arutelu sidusrühmadega ja arvestades ECtHR kohtuasja pretsedendiga, töötada välja, võtta vastu ja rakendada omandiõigust käsitlev riiklik strateegia ja tegevuskava. Tegevuskava peaks muu hulgas käsitlema varade tagastamist, hüvitamist ja legaliseerimist;

- võtta konkreetseid meetmeid eriti naiste, laste ja romade inimõiguste kaitsmiseks ning rakendada diskrimineerimisvastane poliitika;

- võtta uusi meetmeid, et parandada kinnipeetavate kohtlemist politseijaoskondades, kohtueelsetes kinnipidamisasutustes ja vanglates. Tugevdada väärkohtlemisjuhtumite kohtulikku menetlemist ja rakendada paremini ombudsmani asjakohased soovitused.

Albaanial soovitatakse jätkata tulemustele orienteeritud osalemist piirkondlikus koostöös ja tugevdada kahepoolseid suhteid naaberriikidega. Jätkata tuleb stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ladusat rakendamist, pöörates rohkem tähelepanu tähtaegadest kinnipidamisele. Lisaks soovitatakse Albaanial tungivalt parandada üldist haldussuutlikkust. Koostöö kodanikuühiskonna organisatsioonidega tuleb viia uuele tasandile. Albaanial tuleb oma inimõiguste kaitse institutsioonide toimimiseks eraldada piisavalt vahendeid ja teha rohkem vähemuste kaitsmiseks. Samuti on tal vaja suurendada ajakirjandusvabadust ja ajakirjanduse sõltumatust ning kõrvaldada ülemäärane poliitiline mõju ajakirjandusele.

Komisjon jälgib vajalike reformide läbiviimist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu institutsioonilises raamistikus ning jätkab toetuse andmist ühinemiseelse abi rahastamisvahendist. Komisjon esitab aruande Albaania edusammude kohta 2011. aasta laienemispaketis. Aruandes käsitletakse peamiselt õigusaktide rakendamist ühinemisläbirääkimiste alustamise seisukohalt esmatähtsates valdkondades.

[1] SEC(2010) 1335, 9. november 2010.

[2] ELT L 107, 28.4.2009, lk 166.

[3] ELT L 35, 7.2.2006, lk 1.

[4] ELT L 80, 19.3.2008, lk 1.