EUROOPA KOMISJON Brüssel,23.6.2017 COM(2017) 338 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE kaubandus- ja investeerimistõkete kohta



1. jaanuar 2016 – 31. detsember 2016



KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE kaubandus- ja investeerimistõkete kohta



1. jaanuar 2016 – 31. detsember 2016 SISSEJUHATUS Käesolevas turulepääsu strateegia raames koostatud seitsmendas kaubandus- ja investeerimistõkete aruandes analüüsitakse kaubandus- ja investeerimistõkkeid, millest ettevõtjad ja liikmesriigid on teatanud komisjonile turulepääsu partnerluse kaudu. See komisjoni, liikmesriikide ja Euroopa ettevõtjate partnerlus on juba osutunud hindamatuks kaubandustõkete kohta teabe kogumisel ning ühise tõkete kaotamise strateegia väljatöötamisel ja prioriteediks seadmisel. Neile kogemustele tuginedes ja protektsionismi suurenemist silmas pidades teatas komisjon oma teatises „Kaubandus kõigile“ tõhustatud partnerlusest, et tugevdada tehtavaid ühiseid jõupingutusi ning minna nendega kaubandus- ja investeerimistõkete kaotamise juurest vabakaubanduslepingute rakendamise juurde. Sellega seoses keskendutakse käesoleva aasta kaubandus- ja investeerimistõkete aruandes konkreetsetele tõketele, mis otseselt mõjutavad ELi ettevõtjaid kolmandates riikides. Selle lähenemisviisiga loobutakse eelmises aruandes uuritud üldiste protektsionistlike suundumuste analüüsimisest ja keskendutakse kõige olulisematele 51 kolmandasse riiki suunatud ELi eksporti mõjutavatele tõketele, millest on teada antud turulepääsu partnerluse kaudu ja mis on registreeritud turulepääsu andmebaasi kaubandustõkkeid käsitlevas osas. See ELi ettevõtjaid mõjutavate meetmete analüüs võimaldab teha ka mõned järeldused, mis üldjuhul kinnitavad eelmistes kaubandus- ja investeerimistõkkeid ning protektsionismi käsitlevates aruannetes täheldatud protektsionistlike suundumuste jätkumist tõusvas joones. Käesoleva aruande esimeses osas esitatakse turulepääsu andmebaasis registreeritud 372 aktiivselt jälgitava kaubandus- ja investeerimistõkke ning 2016. aastal registreeritud 36 uue tõkke arvanalüüs riikide, tõkke liikide ja sektorite kaupa. Teises osas analüüsitakse üksikasjalikumalt uusi tõkkeid, millest 2016. aastal (1. jaanuar – 31. detsember) teatati, kirjeldades eri riikides ja sektorites esinevaid konkreetseid suundumusi ning hinnates kaubandusvooge, mida kõnealused tõkked võivad mõjutada. Kolmandas osas vaadeldakse põhjalikumalt vahendeid, mida kasutatakse turulepääsu strateegia raames kõnealuste tõketega tegelemiseks, ja antakse ülevaade 20 tõkkest, mis 2016. aastal edukalt kaotati. Pärast üldist analüüsi, kus käsitletakse kaubandusvooge, mida tõkked võisid mõjutada, ja peamisi sektoreid, mis tõkete kaotamisest kasu said, kirjeldatakse ka mõningaid suurimaid edulugusid. I. KAUBANDUS- JA INVESTEERIMISTÕKETE ÜLEVAADE Käesolevas osas esitatakse kolmandates riikides esinevate kaubandustõkete ja nendega seotud suundumuste faktiline ja arvanalüüs, tuginedes turulepääsu andmebaasi turutõkkeid käsitlevale osale, kus on registreeritud kõik tõkked, mille suhtes on võetud turulepääsu partnerluse raames meetmeid. On oluline märkida, et turulepääsu andmebaas (ja käesolev aruanne) ei anna täielikku ülevaadet kõikidest ELi ettevõtjate ees seisvatest kaubandustõketest. Ettevõtjad võivad otsustada teatavast tõkkest turulepääsu partnerluse raames teatamata jätta, sest nad loodavad tõkke ületada või selle mõjust kõrvale hoida või asjaomase tõkke kaotamine ei kuulu turulepääsu partnerluse esmatähtsate eesmärkide hulka. Lisaks ei pruugi mõni ettevõtja olla teadlik võimalusest tegeleda tõketega turulepääsu partnerluse kaudu. Ehkki turulepääsu andmebaasis ja käesolevas aruandes ei otsustata registreeritud meetmete (eba)seaduslikkuse üle, on leitud, et kõik kõnealused tõkked tekitavad ELi ettevõtjatele probleeme ja nendega tuleks tegeleda turulepääsu partnerluse raames esmajärjekorras, kuna nad võivad olla diskrimineerivad ja ebaproportsionaalsed ning piirata kaubandust. A. KAUBANDUS- JA INVESTEERIMISTÕKETE ÜLDINE ÜLEVAADE Käesoleva aruande koostamise ajal oli turulepääsu andmebaasis registreeritud kokku 372 aktiivselt jälgitavat kaubandus- ja investeerimistõket. See näitaja on tõend andmebaasi tõhususest kaubandustõkete kindlakstegemisel, kuid näitab ka seda, et suur hulk meetmeid piiravad jätkuvalt ELi eksportijate ja investorite võimalusi. Andmebaas võimaldab eristada registreeritud kaubandustõkked kolmandate riikide, meetme liikide ja sektorite kaupa. Käesolevas aruandes lähtutakse samast jaotusest. 1. Tõkete jaotus kolmandate riikide kaupa

Joonisel 1 on esitatud graafiliselt kõnealuste meetmete geograafiline jaotus. Hoolimata sellest, et G20 juhid kordasid 2016. aasta 4.–5. septembril Hangzhous toimunud G20 tippkohtumisel oma lubadust loobuda protektsionismist, on kümme riiki, kus kaubandustõkete arv on kõige suurem, kõik G20 riigid. Kõige rohkem tõkkeid – 33 meedet – on registreeritud Venemaa puhul. 16 meedet kohaldati otse piiril, 14 meedet riigisiseselt ja 3 meedet olid kaubandust moonutavad subsiidiumid. Aktiivselt jälgitavate tõkete arvu poolest teisel kohal olid Brasiilia, Hiina ja India – neis kõigis kohaldatakse praegu 23 meedet. Enamasti on tegemist riigisiseste meetmetega (Brasiilias 14 ning Hiinas ja Indias 12), ent esineb ka otse piiril võetavaid meetmeid (Brasiilias 9, Hiinas 10 ja Indias 11). Hiina puhul oli turulepääsu andmebaasis registreeritud ka üks subsiidiumiga seotud meede. Teised kolmandad riigid, kellega seoses oli registreeritud kümme või enam kaubandus- ja investeerimistõket, olid Indoneesia (17), Lõuna-Korea (17), Argentina (16), Ameerika Ühendriigid (16), Türgi (15), Austraalia (13), Tai (11), Vietnam (11), Tšiili (10) ja Mehhiko (10). Joonis 1. Turulepääsu andmebaasis registreeritud kaubandus- ja investeerimistõkete geograafiline jaotus (* on tähistatud G20 riigid) 2. Tõkete jaotus meetme liikide kaupa Turulepääsu andmebaas võimaldab eristada registreeritud tõkkeid ka tõkke liikide kaupa. Seda on kajastatud joonisel 2. Joonis 2. Turulepääsu andmebaasis registreeritud kaubandus- ja investeerimistõkete jaotus liikide kaupa Jooniselt on näha, et tavapärasemate piiril võetavate meetmete ja riigisiseste meetmete arv on võrdne (183). Piiril võetavad meetmed on piirangud – tavaliselt tariifide suurendamine, koguselised piirangud, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed, impordilitsentsid või otsesed kaubanduskeelud –, mis otseselt mõjutavad importi ja eksporti. Kõige rohkem oli neid piiranguid Venemaal (16), Indias (11), Argentinas (11), Hiinas (10) ja Türgis (10). Turulepääsu andmebaasis oli registreeritud sama suur arv riigisiseseid meetmeid. Nende hulka kuuluvad teenuste, investeeringute, riigihangete ja intellektuaalomandi õigustega seotud piirangud ning põhjendamatud tehnilised kaubandustõkked. Kõige rohkem oli selliseid registreeritud meetmeid Venemaa, Brasiilia (mõlema puhul 14), Hiina (12) ja India (12) puhul. Kolmas peamine registreeritud tõkete kategooria oli kaubandust moonutavad subsiidiumid. Ehkki subsiidiume käsitletakse pigem subsiidiumivastaste uurimiste raames, teatasid liikmesriigid ja ettevõtjad turulepääsu partnerluse raames mõnest (6) subsiidiumikavast, juhtides sellega tähelepanu selle ebaõiglase tavaga kaasnevatele üha suurenevatele probleemidele. Kaubandust iseäranis suurel määral moonutavate registreeritud subsiidiumide puhul on poolte (3) eest vastutav Venemaa, sellist meedet kohaldavad ka Hiina, Lõuna-Korea ja Ameerika Ühendriigid (kõikides üks subsiidiumikava). B. 2016. AASTAL TEATATUD KAUBANDUS- JA INVESTEERIMISTÕKKED Kuna kaubandus- ja investeerimistõkete aruanne hõlmab tervet aastat, annab see hea võimaluse anda ülevaade uutest tõketest ja turulepääsu partnerluse tegevusest tõkete kaotamisel aasta jooksul. Vastavalt turulepääsu andmebaasi andmetele registreeriti 2016. aastal 36 uut tõket 21 kolmandas riigis. Seega oli uute tõkete arv 2016. aastal üsna sarnane uute tõkete arvuga 2015. aastal (39). 1. 2016. aastal teatatud tõkete jaotus kolmandate riikide kaupa Joonisel 3 on esitatud uute tõkete geograafiline jaotus. Joonis 3. 2016. aastal teatatud kaubandus- ja investeerimistõkete geograafiline jaotus (* on tähistatud G20 riigid)

Kõige rohkem teatati 2016. aastal uutest tõketest kaubandus- ja investeerimissuhetes Venemaa (6) ning Indiaga (5), mis kinnitab juba eelmise aasta kaubandus- ja investeerimistõkete aruandes kindlaks tehtud protektsionistlikke suundumusi. Kolm uut tõket võttis kasutusele ka Šveits, kahest tõkkest teatati Alžeeria, Egiptuse, Hiina ja Türgiga seoses. Ülejäänud 14 registreeritud uut tõket jagunesid ühekaupa muude kolmandate riikide vahel. 2. 2016. aastal teatatud tõkete jaotus meetme liikide kaupa Joonisel 4 on antud ülevaade kolmest peamisest 2016. aastal registreeritud meetmete liigist. Joonis 4. 2016. aastal teatatud kaubandus- ja investeerimistõkete jaotus liikide kaupa Enamik 2016. aastal registreeritud tõketest olid riigi piires kohaldatavad meetmed (20), mis viitab sellele, et üha enam võetakse ELi eksporti või investeeringuid mõjutavaid riigisiseseid meetmeid, mida on raskem tajuda ja millega on keerulisem tegeleda. Valdav osa registreeritud piirangutest, sealhulgas põhjendamatud regulatiivsed takistused, riigisisesed maksumeetmed ja intellektuaalomandi õigused (17), oli kehtestatud kaubavahetuse valdkonnas. Peale selle registreeriti mõned uued tõkked seoses teenustekaubanduse (2) ja investeeringutega (1). Kuigi uute riigisiseste meetmete arv möödus 2016. aastal nende tavapäraste kaubandustõkete arvust, millega ELi eksportijad puutuvad kokku tollis, oli ka uute piiril võetavate meetmete arv endiselt märkimisväärne (13). Enamikul juhtudel piirati importimist kolmandatesse riikidesse suurendatud tariifide, kehtestatud kvootide ja keeldude või koormavate litsentsimissüsteemide (8) abil. Lisaks tekkis märkimisväärne arv (4) uusi sanitaar- ja fütosanitaarpiiranguid. ELi kaubanduspartnerite 2016. aastal registreeritud uute ekspordipiirangute arv oli piiratum (1). 2016. aastal teatatud tõkete hulka kuulusid ka uued subsiidiumimeetmed (3), kas üldise subsiidiumikava (2) või konkreetselt eksporditegevusega seotud subsiidiumi (1) vormis. 3. 2016. aastal teatatud tõkete jaotus sektorite kaupa Jooniselt 5 on näha, et 2016. aastal registreeritud uued meetmed mõjutasid 13 majandussektorit. Joonis 5. 2016. aastal teatatud kaubandus- ja investeerimistõkete jaotus valdkondade kaupa Kõige rohkem registreeriti teatatud uusi tõkkeid veini- ja kangete alkohoolsete jookide sektoris (7), järgnes põllumajandus- ja kalandussektor (6). Auto-, ravimi-, teenuste, meditsiiniseadmete, mänguasjade ning raua-, terase ja värviliste metallide sektoris registreeriti igas ühes kaks uut tõket. Üksikutest tõketest teatati ka ehitus-, mööbli-, IKT-, laevaehitus- ja tekstiilisektoris (igas sektoris üks). Lisaks registreeriti kuus horisontaalset tõket, mis mõjutavad mitut sektorit. II. PEAMISED 2016. AASTAL TEATATUD KAUBANDUS- JA INVESTEERIMISTÕKKED Käesolevas osas analüüsitakse põhjalikumalt uusi tõkkeid seitsme kaubanduspartneri puhul – Venemaa, India, Šveits, Hiina, Alžeeria, Egiptus ja Türgi –, kellega seoses registreeriti 2016. aastal mitu uut tõket. Samuti hinnatakse selles võimalikult mõjutatud kaubandusvooge. A. UUTE TÕKETE KVALITATIIVNE ANALÜÜS 1. Venemaa Keset riigis valitsenud tõsist majanduskriisi jätkas Venemaa 2016. aastal kohaliku tööstuse kaitsmiseks kaubandustõkete kasutamist, mis kinnitab eelmistes aruannetes täheldatud suundumusi. Venemaa puhul registreeriti 2016. aastal suurim arv uusi tõkkeid (6), millega selle riigi olemasolevate tõkete arv suurenes 33ni. Venemaa oli esikohal ka registreeritud kaubandustõkete koguarvu poolest. Peamiste Venemaaga seoses teatatud tõkete seas olid kaubandust moonutavad subsiidiumid – 2016. aastal registreeriti kaks uut sellist meedet. Ühe uue subsideerimise meetme eesmärk oli edendada pärast kohaliku nõudluse märkimisväärset vähenemist auto- ja põllumajandusmasinate sektoris Venemaa tehaste toodangut. Selleks andis valitsus välja kaks dekreeti, millega nähti riigi eelarvest ette ekspordisubsiidiumid Venemaal nendes sektorites tegutsevatele ettevõtjatele.

Samuti kehtestas valitsus konkreetsed piirangud seoses välisettevõtjate osalemisega riigile kuuluvate ettevõtete või riigi subsideeritavate eraettevõtete investeerimisprojektides. Selle meetme raames nägi Venemaa ette ka 15 % suuruse hinnaeelise riigile kuuluvate ettevõtete korraldatud hangetes osalevatele Vene ettevõtjatele. Lisaks kehtestas Venemaa tsemendisektoris ja ravimisektoris kaks uut sertifitseerimisega seotud tõket, mille eesmärk oli kaitsta kohalikku tootmist ja ergutada tootmist kohapeal. Tsemendi puhul võttis Venemaa vastu kohustuslikud sertifitseerimisnõuded ja ei väljastanud sertifikaate importivatele ettevõtjatele (v.a valge tsemendi jaoks), mille tagajärjel peatus alates 2016. aasta märtsist ELi tsemendieksport Venemaale. Samuti on Venemaa vastu võtnud heast tootmistavast lähtuvad sertifikaate käsitlevad nõuded seoses ravimite turustamise ja müügilubade uuendamisega, tagamata samas piisavat suutlikkust nende menetluste läbiviimiseks Venemaal, mis on põhjustanud ELi ravimitööstusele põhjendamatuid viivitusi. Venemaa (koos Kasahstaniga) on teatanud ka Euraasia Majandusliidus kohaldatava mänguasjade ohutust käsitleva määruse muutmise eelnõust, millega on kavas kehtestada psühholoogilise ja haridusliku mõjuga seotud ohutusnõuded, mis on rahvusvahelisi tavasid arvesse võttes enneolematu ja ei tundu omavat mingit seost tegelike mänguasjade ohutuse alaste eesmärkidega. Veel võttis Venemaa transiidikeelu vormis kasutusele ulatusliku piiril võetava meetme maantee- ja raudteeveo-ettevõtjate suhtes, kes suunduvad Ukraina territooriumilt läbi Venemaa Kasahstani ja Kõrgõzstani, olenemata veoettevõtja päritolust (sh EL). Piirang on suurendanud oluliselt teatavate ELi eksportijate veokulusid. On oluline märkida, et Venemaa on lisaks laiendanud oma pikka aega kehtinud piiranguid, mis ei lase välisettevõtjatel osaleda riigihangetes, veel kahele sektorile (toiduained ja raadioelektroonika). Käesoleva aruande koostamisel ei käsitatud neid piiranguid uute tõketena, vaid riigihangete valdkonnas pikka aega kehtinud ja suurt hulka kaupu (tekstiilitooted, meditsiiniseadmed, importsõidukid, kergetööstuse import, masinad ja seadmed, ravimid, tarkvara) hõlmanud piirangute uute aspektidena. Komisjon on tõstatanud kõikide Venemaaga kauplemisel esinevate uute ja olemasolevate tõkete küsimuse kõikides olemasolevates foorumites, sealhulgas 2016. aastal WTOs toimunud Venemaa kaubanduspoliitika läbivaatamisel, asjakohastes WTO komiteedes ning kahepoolsetel kohtumistel ja kahepoolses kirjavahetuses. Kui Venemaa poliitika läks vastuollu WTOs võetud kohustustega, kasutas EL ka WTO vaidluste lahendamise süsteemi. 2016. aastal langetasid WTO vahekohtud ELi kasuks otsuse seoses ELi sealihatoodete ekspordiga (mille apellatsioonikogu kinnitas 23. veebruaril 2017) ja ülemääraste tariifidega, mille Venemaa oli kehtestanud teatud põllumajandus- ja tööstustoodetele (mõistlik aeg, mis anti Venemaale WTO otsuse täitmiseks, ei olnud käesoleva aruande koostamise ajaks veel lõppenud). 2. India India võttis 2016. aastal kasutusele viis uut tõket, millega tõkete koguarv suurenes 23ni ning mis kinnitasid eelmise aasta kaubandus- ja investeerimistõkete aruandes kindlaks tehtud protektsionistlikke suundumusi. Enamik uutest kehtestatud piirangutest olid riigisisesed meetmed (4), mis hõlmasid suurt hulka sektoreid, nagu terase-, meditsiiniseadmete, tekstiili- ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide sektor. Terasesektoris kehtestas India 2016. aasta veebruaris algselt 173 terasetootele minimaalse impordihinna. Meedet pikendati viimati 2016. aasta detsembris kahe kuu võrra 19 terasetoote puhul. Peale selle pikendati 2016. aasta juunis India standardiameti kohustusliku sertifitseerimise süsteemiga hõlmatud toodete loetelu, lisades selles loetletud 35 terasetootele, mis on kindlaks määratud 2012. aasta kvaliteedikontrolli korralduses, veel kolm roostevabast terasest toodet. Meditsiiniseadmeid reguleeritakse Indias riigi ravimi- ja kosmeetikaseaduse ja -eeskirjade alusel endiselt ravimitena, mistõttu kohaldatakse nende suhtes tarbetult rangemaid nõudeid. Sellega seoses on keelatud eksportida ümberehitatud meditsiiniseadmeid (st tooteid, mis on täielikult ümber töödeldud ja mida ei saa seetõttu lugeda kasutatud seadmeteks), millega piiratakse ELi tootjate ekspordivõimalusi. Tekstiilisektoris on kahekordistatud teatavate kaubaartiklite maksimaalse jaehinna põhjal arvutatavat täiendavat tollimaksu (30 %-lt 60 %-le). See koos seonduvate mahalaadimistasudega toob ELi rõivatööstusele kaasa suure koormuse. India veini- ja kangete alkohoolsete jookide sektoris mõjutavad ettevõtlusvõimalusi põhjendamatud regulatiivsed erinevused märgistusnõuetega seotud rahvusvahelistest standarditest ja riigisisesed maksustamismeetmed. Ehkki telekommunikatsiooniseadmete ekspordiga seoses teatati 2016. aastal arengust, mis oli osaliselt rõõmustav, on endiselt alles teatavad koormavad nõuded, nagu kohustus kasutatud elektrilised ja elektroonilised seadised remontimise, katsetamise, teadus- ja arendustegevuse ning projektitöö korral reeksportida. See toob kaasa viivitused importimisel, mis kahjustavad nii telekommunikatsioonivõrkude remontimist kui ka võimalikke teaduskoostöö projekte. Kuigi Indiaga ulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimiseks peetud läbirääkimised eesmärkide ja ootuste vahelise ebakõla tõttu 2013. aasta suvel de facto seisati, arutab komisjon neid küsimusi India ametiasutustega korrapäraselt kõikides olemasolevates mitmepoolsetes ja kahepoolsetes foorumites, nagu WTO tehniliste kaubandustõkete komitee või kaubandusküsimuste jaoks loodud ELi-India töörühmad ja allkomisjon. 3. Šveits Šveitsi puhul teatati 2016. aastal turulepääsu partnerluse raames kolmest uuest tõkkest, millega registreeritud tõkete koguarv suurenes seitsmeni. Uutest piirangutest kaks on seotud teenustesektoriga. Seni tuli teenuseid osutavatel ELi ettevõtjatel registreerida end Šveitsis käibemaksukohustuslasena, kui nende aastakäive Šveitsis ületas teatava piirmäära. 2016. aastal kavandatud uue õigusaktiga asendatakse käive Šveitsis käibega kogu maailmas. Selle tulemusel peab enamik Šveitsis piiriüleseid teenuseid pakkuvaid ELi ettevõtjaid registreerima end käibemaksukohustuslasena ja maksma käibemaksu. Peale selle peab ELis asuval ettevõtjal olema Šveitsis maksuesindaja, mis toob kaasa lisakulud. Muudetakse ka käibemaksust vabastatud väikese väärtusega saadetiste suhtes kohaldatavaid eeskirju, millega väheneb väikese väärtusega impordi (mis toimub eelkõige e-kaubanduse kaudu) atraktiivsus. Lisaks peavad Ticino kantonis käsitööettevõtjatele kehtestatud uue registreerimisnõude kohaselt mitme käsitööala esindajad (nt puusepad, kunstnikud, aednikud) registreerima end erialaste nõuete (nt diplom ja praktiliste kogemuste omandamise aastate miinimumarv) ja isikuga seotud nõuete (nt varasema kriminaalkaristuse puudumine) alusel. Taotleja peab tõendama nende nõuete täimist, mis välismaalase puhul tähendab pädevate asutuste väljastatud kinnitatud dokumentide esitamist. See vähendab Euroopa spetsialistide väljavaateid osutada selliseid teenuseid. Šveits kehtestas ka piiril võetava meetme, liigitades ümber maitsestatud liha tariifid, neid tariife sellega märkimisväärselt suurendades. Ehkki vahepeal on tehtud otsus kuivatatud liha tootmiseks imporditava maitsestatud liha suhtes kohaldatavat tariifi vähendada, peavad importijad nõudmise korral tõendama, et liha on imporditud nimetatud otstarbel. Seetõttu kohaldatakse osa ELi ekspordi suhtes jätkuvalt kõrgemat tollimaksu. EL on arutanud neid tõkkeid Šveitsiga nii kohalikul ekspertide tasandil koos turulepääsu töörühmaga kui ka ametlikumalt asjakohase ühiskomitee tolli, isikute vaba liikumise ja põllumajanduse teemalistel kohtumistel. 4. Hiina

Nagu on märgitud varasemates kaubandus- ja investeerimistõkete aruannetes ja nagu on näha turulepääsu andmebaasi andmetest, on Hiina endiselt üks ELi kõige rohkem kaubandust piiravaid partnereid. ELi ettevõtjad seisavad Hiinas silmitsi arvukate pikaajaliste tõketega, mille hulka kuuluvad ühisettevõtet käsitlevad nõuded, turule sisenemise piirangud, tehnosiirdega seotud kohustused ja põhjendamatud tehnilised eeskirjad. Samuti on Hiinas toimuv tootmine endiselt peamine tegur, mis põhjustab olemasolevat ja kasvavat liigset üleilmset tootmisvõimsust terasesektoris ja ka mitmes muus sektoris, sealhulgas tavapäraste energiamahukate sektorite kõrval üha enam ka kõrgtehnoloogilistes tootmisharudes. Mõnel juhul ületab Hiina liigne tootmisvõimsus ELi kogutoodangu või kogu ELi turu suurust. See toob ELis kaasa ebaõiglaste hindadega dumpingu ohu ja tõsised turuhäired. 2016. aastaga seoses teatati turulepääsu partnerluse raames kahest uuest tõkkest (mõlemad riigisisesed reguleerivad meetmed), millest üks oli mööblisektoris ja teine meditsiiniseadmete sektoris. Mööbli puhul kehtestati teatavate lenduvate orgaaniliste ühendite tasemega seotud piirangud, mis ei ole kooskõlas rahvusvaheliste standarditega ja millega on tekkinud tõsine oht, et ELi ettevõtjad ei suuda oma tooteid Hiinas müüa. Komisjon on juhtinud nendele meetmetele tähelepanu oma vastuses asjakohastele tehniliste kaubandustõkete teadetele ning mitmel muul puhul WTO tehniliste kaubandustõkete komitees ja kahepoolse ELi-Hiina komitee koosolekutel. Meditsiiniseadmete puhul ajakohastas Hiina 2016. aastal oma regulatiivseid nõudeid, avaldades teise kataloogi, mis sisaldab 350 seadet, mille puhul ei nõuta kliinilisi katseid. Kõige innovaatilisemate seadmete registreerimiseks Hiinas tuleb aga endiselt teha Hiinas kliiniline katse. Komisjon on korrapäraselt nõudnud, sealhulgas ELi-Hiina meditsiiniseadmete valdkonna ekspertide ümarlauas, ELi-Hiina iga-aastase reguleerimisalase dialoogi ja turulepääsu teemalise kohtumise raames ning ELi-Hiina toidu- ja ravimiametite kõrgetasemelisel kohtumisel, et Hiina viiks oma meditsiiniseadmeid reguleeriva süsteemi vastavusse rahvusvaheliste standardite ja tavadega. 2016. aastal registreeritud uute tõketega tegelemisel võtab EL loomulikult ka kõik need vajalikud meetmed, mis võivad aidata kaotada turulepääsu andmebaasis juba varem registreeritud 23 olemasolevat tõket. Uute tõkete tekkimise väljavaade on siiski endiselt märkimisväärne. Näiteks on Hiina kehtestamas horisontaalseid julgeolekuga seotud eeskirju, millel on oluline majanduslik mõju mitmele sektorile. Samuti teatas Hiina hiljuti peatsetest õigusaktidest ELi ettevõtjate jaoks tähtsates valdkondades, nagu uut energiat kasutavad sõidukid. Lisaks on Hiina andnud märku oma kavatsusest kehtestada põhjendamatud toiduainete sertifitseerimise nõuded, mis mõjutavad paljusid tooteid, mille hulka kuuluvad joogid (alkohoolsed ja mittealkohoolsed), kondiitritooted, šokolaad, küpsised, keedised, kompotid ja muud puuviljavalmistised, jahvatatud tooted ja teravili, hommikusöögihelbed ning kuivained, nagu nuudlid ja pastatooted. Neid meetmeid, kui nende kohaldamine kinnitust leiab, käsitletakse järgmises kaubandus- ja investeerimistõkete aruandes. 5. Alžeeria Alžeeriat ei ole eelmiste aastate aruannetes esile tõstetud, kuid seoses jooksevkonto tasakaalu ja kaubandusbilansi halvenemisega ning püüdluses suurendada kohalikku tööstuslikku tootmist kehtestas riik 2016. aastal kaks olulist tõket, millel on ulatuslik mõju ELi eksportijatele mitmes sektoris. Pärast seda, kui 2015. aastal võeti vastu õigusakt, mis võimaldas kehtestada jõulised koguselised piirangud, võeti 2016. aastal nelja tootekategooria puhul (sõidukid, tsement, sarrusvardad ja terasest valtstraat) kasutusele impordilitsentside süsteem. Sellel oli 2016. aastal ELi tootjatele märkimisväärne mõju. Näiteks ELi autoeksportijatele väljastati 2016. aastal üksnes ligikaudu 57 000 litsentsi, mis tähendas võrreldes varasematel aastatel asjaomasele turule suunatud ELi ekspordiga suurt langust (nt 2012. aastal eksportis EL ligikaudu 245 000 sõidukit). Meede mõjus rängalt ka terasest sarrusvarraste, tsemendi ja terasest valtstraadi ekspordile. Peale selle jätkas Alžeeria 2015. aasta finantsseadusega kehtestatud kohaliku tööstuse ja kohapealse tootmise toetamise poliitika elluviimist, võttes vastu dekreedi, et luua Alžeerias toodetud või kokku pandud toodete ostmiseks alates 2016. aastast horisontaalne tarbijalaen. EL on arutanud neid küsimusi Alžeeriaga ELi-Alžeeria assotsieerimislepingu raames, kuid Alžeeria on seni suhtunud oma kaubandust piirava poliitika muutmisesse tõrksalt. See on ka üks põhjus, miks puuduvad edusammud Alžeeria WTOga peetavatel ühinemisläbirääkimistel. 6. Egiptus Kuigi Egiptus ei ole olnud varasemates aruannetes tähelepanu keskmes, kehtestatakse seal üha arvukamalt kaubandust mõjutavaid tõkkeid. Hiljuti nägi Egiptuse valitsus valdkonnaülese meetmena, mis hõlmab 25 kaubakategooriat alates põllumajandustoodetest, jalgratastest, kosmeetikatoodetest ja rõivastest kuni keraamiliste plaatide ja mööblini, ette oma tooteid Egiptusesse eksportida soovivate ettevõtjate kohustusliku registreerimise. Registreerimisel nõutavate dokumentide hulka kuulub vastavalt dekreedile tõend selle kohta, et tootjal ja/või kaubamärgi omanikul on kasutusel kvaliteedikontrollisüsteem. Kõik esitatavad dokumendid peavad olema kinnitatud kaubanduskojas, heaks kiidetud Egiptuse saatkonnas ja tõlgitud akrediteeritud tõlkekeskuses. Kõnealuse meetme puhul valmistab muret selle vastavus WTO ja ELi-Egiptuse assotsieerimislepingu raamistikule ning meetmega seoses tekib ettevõtjatel hulk praktilisi raskusi (nt registreerimisprotsessi läbipaistmatus, edasikaebamismenetluse puudumine, pikad viivitused). EL on väljendanud oma muret kõikides olemasolevates foorumites, sealhulgas WTO tehniliste kaubandustõkete komitees, ELi-Egiptuse assotsieerimislepinguga ette nähtud kahepoolses raamistikus ning Kairos asuva ELi delegatsiooni ja kõrgel poliitilisel tasandil saadetud kirja kaudu. Peale selle koostab Egiptus autosektoris kohaldatava maksusoodustuste kava eelnõud, et sundida peale kohapealset tootmist. Kavas nähakse ette maksuvähendused ettevõtjatele, kelle toodetes on kohalike komponentide nõutud osakaal, kes saavutavad nõutava kohaliku toodangu koguse ja/või ületavad teatava Egiptusest eksportimise künnise. 7. Türgi Türgi on säilitanud viimastel aastatel mitu kaubandustõket, nagu koormavad tollimenetlused või täiendavad tollimaksud, mis on vastuolus tema kohustustega ELi-Türgi tolliliidus. 2016. aastal kehtestas Türgi veel kaks kaubandust piiravat meedet, millega teatatud kaubandustõkete koguarv suurenes 15ni. Ühe uue tõkkena kohaldab Türgi suure arvu toodete suhtes (sh masinad ning elektrimootorid ja -pumbad) ülemääraseid sertifitseerimisnõudeid, hoolimata sellest, et nende toodete puhul ei ole esinenud ühtki puudust ega talitlushäiret. Sellest tulenevalt on paljud ELi ettevõtjad kogenud Türki eksportimisel probleeme seoses tollimenetlustega. Teise märkimisväärse uue kaubandustõkkena kohaldavad Türgi ametiasutused ravimisektoris sunniviisilise kohapealse tootmise nõudeid eesmärgiga edendada Türgis omamaist tootmist. Türgi tervishoiuministeerium on nõudnud mitme ravimi välisriigist pärit tootjatelt, et nad toodaksid asjaomaseid ravimeid Türgis. Kui välisriigi tootja ei kohustu piisavalt kohapeal tootma, kustutatakse tema tooted Türgi ravikindlustussüsteemis hüvitatavate ravimite nimekirjast. See tähendab, et asjaomased tooted jäetakse Türgi turult täielikult välja. See meede on diskrimineeriv impordi suhtes ja mõjutab tõsiselt ELi ravimitööstuse võimalusi eksportida Türki ja Türgis tegutseda, millega kaasneb turuosa märkimisväärse vähenemine oht. EL on väljendanud oma muret mõlema uue meetme pärast mitmesugustel Türgi majandusministeeriumi, tervishoiuministeeriumi ning ravimi- ja meditsiiniseadmete ameti esindajatega peetud kahepoolsetel kohtumistel. Komisjon jätkab nende meetmetega ja muude kaubanduse häirijatega tegelemist, et ära hoida protektsionistlike meetmete edasine levik ning parandada Euroopa ettevõtjate turulepääsu ja üldist kauplemiskeskkonda. See, kuidas Türgi täidab oma ELi-Türgi kaubandusliidus võetud kohustusi, võetakse vaatluse alla ka tolliliidu ajakohastamiseks ja tolliliidu ulatuse laiendamiseks kavandatud läbirääkimistel. B. KAUBANDUSVOOD, MIDA 2016. AASTAL REGISTREERITUD TÕKKED VÕIVAD MÕJUTADA

Konkreetsete turulepääsu tõkete majandusliku mõju hindamine on keeruline ülesanne, mis eeldab äriringkondade, liikmesriikide ja komisjoni tihedat koostööd. Üks teguritest, mida võetakse turulepääsu partnerluses arvesse kaubandustõkete tähtsusjärjestamisel, on teatatud uue meetme eeldatav mõju. Ehkki komisjonil on kavas keskenduda tulevikus rohkem sellise teabe kogumisele turulepääsu partnerluse kaudu, on olemasolevad majandusandmed registreeritud tõkete kohta endiselt mittetäielikud, kuid olukord on paranenud. Seepärast analüüsitakse selles osas kaubandusvooge, mida kaubanduses tekkinud uued tõkked võivad mõjutada. Analüüsis lähtutakse kahepoolsetest ELi ekspordinäitajatest (ja kolmandate riikide ekspordipiirangute korral impordinäitajatest) asjaomaste harmoneeritud süsteemi tariifikoodide kohta. Kuna 2016. aastal tekkinud tõkked võisid piirata ELi importi juba samal aastal, on analüüsis aluseks võetud kolme eelneva järjestikuse aasta (2013–2015) keskmised kaubandusvood. Kuigi kaubandustõkete täpset mõju kõnealustele kaubandusvoogudele ei olnud võimalik mõõta, annab see vähemalt aimu sellest, kui oluline on eksport, mida kaubandustõkked võivad mõjutada. Seda meetodit kasutati 2016. aastal registreeritud 36 uuest kaubandustõkkest 32 puhul – kõrvale jäeti kaks teenust ja üks investeerimismeede (mille puhul ei olnud kaubandusvooge käsitlevad andmed kättesaadavad) ning üks oluline horisontaalne meede, mille puhul ei olnud võimalik kindlaks teha ühtki konkreetselt mõjutatud sektorit. Selle hindamise tulemustest on näha, et 2016. aastal registreeritud uued kaubandustõkked võisid mõjutada ELi eksporti kuni 27,17 miljardi euro väärtuses. See ületab ELi eksporti Lõuna-Aafrikasse, Alžeeriasse ja Ukrainasse ning moodustab 1,6 % ELi asjaomaste aastate koguekspordist. Hinnangute kohaselt võis kokkuvõttes kõige suurem mõju ELi ekspordile olla Venemaa kehtestatud meetmetel, mis võisid mõjutada kaubandusvooge kuni 12,26 miljardi euro ulatuses. Järgnes nende tõkete võimalik mõju, mille olid kehtestanud Alžeeria (3,75 miljardit eurot), Hiina (3,7 miljardit eurot), Türgi (2,69 miljardit eurot), India (2,2 miljardit eurot) ja Egiptus (1,72 miljardit eurot). Analüüsist selgus ka see, et Venemaa kehtestatud uute meetmetega oli sihikule võetud just need sektorid, kus ELi eksport Venemaale oli tavapäraselt suur. Näiteks enne põhjendamatute sertifitseerimisnõuete kehtestamist ravimite suhtes eksportis EL Venemaale ravimeid aastas 6,1 miljardi euro väärtuses ning autode ja põllumajandusmasinate puhul kehtestatud subsiidiumid võivad vähendada asjaomastes sektorites EList Venemaale suunatud kaubandusvooge aastas 5,85 miljardi euro väärtuses. Alžeeria otsusel kehtestada uued koguselised piirangud ja impordilitsentside süsteem mootorsõidukite, tsemendi, terase ja terasest valtstraadi puhul võib samuti olla märkimisväärne mõju ELi eksportijatele, kes eksportisid varem kõnealustes sektorites 3,75 miljardi euro väärtuses. Muude tõkete hulka, millel võib olla mõju eriti suurtele kaubandusvoogudele, kuuluvad Hiinas Euroopa meditsiiniseadmete puhul nõutavad kliinilised katsed, mis võivad ohtu seada ELi ekspordi koguväärtusega 2,95 miljardit eurot; Türgis mitme toote, sealhulgas masinate ning elektrimootorite ja -pumpade puhul kohaldatav koormav tollimenetlus, mis võib kahjustada ELi eksporti 2,6 miljardi euro väärtuses, ning Indias terasele kehtestatud minimaalne impordihind, mis võib tuua ELi ekspordile kahju 1,36 miljardi euro väärtuses. Peale selle võivad Egiptuses kehtestatud tehase registreerimise nõuded, mis hõlmavad 25 tootekategooriat alates põllumajandustoodetest, jalgratastest, kosmeetikatoodetest ja rõivastest kuni keraamiliste plaatide ja mööblini, mõjutada EList välja suunatud kaubandusvooge koguväärtusega 1,03 miljardit eurot. See märkimisväärne kaubanduse osa, mida uute turulepääsu tõkete kehtestamine võib mõjutada, annab taas kinnitust sellest, kui tähtsad on ELi turulepääsu strateegia ja tõhustatud partnerlus, et üleilmselt jälgida kaubandust piiravaid meetmeid ja nendega üleilmselt tegeleda, seada selliste meetmete kaotamine esmatähtsaks eesmärgiks ja kasutada selleks kõige sobivamaid vahendeid. III. PEAMISED 2016. AASTAL KAOTATUD KAUBANDUS- JA INVESTEERIMISTÕKKED Selles osas käsitletakse põhjalikumalt strateegiat, mida komisjon järgis 2016. aastal kaubandus- ja investeerimistõketega tegelemisel, ning tõkete kaotamise vallas saavutatud tulemusi. Seejärel vaadeldakse üksikasjalikumalt mõnda 2016. aasta peamist saavutust. Lõpetuseks hinnatakse, kui suur oli enne meetmete kaotamist neist meetmetest mõjutatud kaubanduse väärtus. A. ELi STRATEEGIA KAUBANDUS- JA INVESTEERIMISTÕKETEGA TEGELEMISEKS Eelmises kaubandus- ja investeerimistõkete aruandes juba kirjeldati üksikasjalikult peamisi võimalusi, mida kasutatakse turulepääsu partnerluses tegelemiseks üha arvukamate kolmandates riikides kehtestatud tõketega. 2016. aastal jätkati turulepääsu partnerluse raames turulepääsuga seotud juhtumite lahendamisel mitmesuguste sarnaste vahendite kasutamist. EL on WTO raamistikus endiselt suur mitmepoolse kaubandustegevuskava ja vaidluste lahendamise mehhanismi toetaja. Samuti osaleb EL jätkuvalt aktiivselt ja edasiviivalt WTO komiteedes (kus käsitletakse näiteks tehnilisi kaubandustõkkeid, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid, subsiidiume ja tasakaalustusmeetmeid, kaubandusalaseid investeerimismeetmeid, impordi litsentsimise protseduure, maksebilansiga seotud piiranguid), mis andis 2016. aastal hea võimaluse väljendada mitmel korral oma muret seoses mitme eelmistes osades kirjeldatud meetmega. Kui konsultatsioonimehhanismi abil ei olnud võimalik ELi huve kahjustavaid tõkkeid kaotada, kasutas EL ka WTO vaidluste lahendamise süsteemi. 2016. aastal algatas EL kaks uut juhtumit, millest üks oli seotud tooraine ekspordi suhtes kehtestatud Hiina tollimaksude ja muude piirangutega (DS 509) ning teine ELi kangete alkohoolsete jookide ekspordi diskrimineeriva kohtlemisega Colombias (DS 502). Lisaks langetasid kaks WTO vahekohut 2016. aastal ELi kasuks otsuse (seoses juhtumiga DS 475, mis käsitles poliitikat, mida Venemaa kohaldas sealihatoodete impordi suhtes, ja seoses juhtumiga DS 485, mis käsitles tariife, mille Venemaa oli kehtestanud teatavate põllumajandus- ja tööstustoodete puhul). Peale selle jätkas EL ambitsioonika kaubandusläbirääkimiste tegevuskava elluviimist, et aidata sellega kaasa turgude avamisele ja kaubandustõkete kaotamisele. 2016. aastal kirjutati alla laiaulatuslikule majandus- ja kaubanduslepingule Kanadaga (CETA) ning Ecuadori ühinemisele Colombia ja Peruu vabakaubanduslepinguga, tehti märkimisväärseid edusamme Jaapaniga vabakaubanduslepingu sõlmimise teemal peetavatel läbirääkimistel, alustati uuesti arutelusid Mercosuri vabakaubandusepingu üle, algas Mehhiko vabakaubanduslepingu ajakohastamine ning alustati läbirääkimisi mitme riigiga, nagu Indoneesia, Filipiinid ja Tuneesia. Paljusid turulepääsu tõkkeid käsitletakse otse läbirääkimistel. Näiteks Kanadaga 2016. aastal sõlmitud laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu tulemusel kaotatakse lisaks tariifidele mitmes sektoris, näiteks veini- ja kangete alkohoolsete jookide sektoris, mitu olulist riigisisest tõket. Protektsionismi suurenemist silmas pidades otsustas komisjon tõhustatud turulepääsu partnerluse raames samuti tugevdada oma partnerlust liikmesriikide ja ettevõtjatega, et veelgi parandada kolmandate riikide tõkete kaotamiseks tehtavate jõupingutuste kooskõlastamist. Oluline on see, et komisjon on ka tõhustanud arutelusid, mida peetakse turulepääsu partnerluse sidusrühmadega nendes riikides kehtestatud kaubandustõkete üle, mille puhul kaalutakse vabakaubanduslepingu teemaliste läbirääkimiste alustamist või on selliste läbirääkimistega juba algust tehtud, et määrata kindlaks parim strateegia nende tõketega tegelemiseks. ELi kaubanduspoliitika oluline osa on endiselt ka kaubanduslepingute rakendamine ja jõustamine. Vabakaubanduslepingutega loodud rakendusstruktuurid aitavad tublisti kaasa konkreetsete kaubandustõkete kaotamisele. 2016. aastal oli see nii näiteks ELi ja Lõuna-Korea vabakaubanduslepingu ning ELi-Ukraina põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu puhul, mille esialgne kohaldamine algas 1. jaanuaril 2016 (vt käesoleva aruande III osa punkt C). Samuti jälgib komisjon tähelepanelikult seda, et laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu raames võetud kohustused võetaks üle Kanada õigusesse ja neid tõhusalt täidetaks. Lisaks on laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepinguga ette nähtud vajalik raamistik, et arutada takistusi, mis võivad tekkida näiteks sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete, tehniliste kaubandustõkete või investeeringute valdkonnas. Komisjon avaldab 2015. aastal vastu võetud strateegias „Kaubandus kõigile“ välja kuulutatud tõhustatud partnerluse raames aasta lõpu poole aruande vabakaubanduslepingute rakendamise kohta. B. 2016. AASTAL KAOTATUD TÕKETE ÜLEVAADE

1. 2016. aastal kaotatud tõkete jaotus kolmandate riikide kaupa Tänu kõikide turulepääsu partnerluse sidusrühmade ühistele jõupingutustele õnnestus 2016. aastal kaotada täielikult või osaliselt 20 registreeritud kaubandustõket, mida kohaldati 12 kolmandas riigis. Need eelmisel aastal saavutatud tulemused on laias laastus võrreldavad 2015. aastal saavutatud 23 meetme kõrvaldamisega. Joonisel 6 on esitatud kolmandad riigid, kus tõkked kaotati kõige edukamalt. Kõige edukam oldi Lõuna-Korea puhul, kelle kehtestatud tõketest kaotati 2016. aastal 5, järgnesid Hiina (3) ning Iisrael ja Ukraina (mõlema puhul 2). Üks registreeritud tõke õnnestus kaotada ka Argentinas, Botswanas, Brasiilias, Egiptuses, Indias, Jaapanis, Tais ja Türgis. Joonis 6. 2016. aastal kaotatud kaubandus- ja investeerimistõkete geograafiline jaotus (* on tähistatud G20 riigid) Tuleks siiski korrata, et kuna turulepääsu andmebaasist ei saa täielikku ülevaadet kõikidest kaubandustõketest, millega ELi eksportijad kokku puutuvad, ei ole võimalik saada täielikku pilti ka kõikidest 2016. aastal kaotatud tõketest. Tõkkeid ja nende kaotamist ei registreeritud teinekord näiteks juhul, kui olid käimas vabakaubanduslepingu teemalised läbirääkimised. Tulevikus jälgitakse seda tõhustatud turulepääsu partnerluse raames tähelepanelikumalt. 2. 2016. aastal kaotatud tõkete jaotus meetme liikide kaupa Kuna 2016. aastal suurenes eelkõige riigisiseste tõkete (20) kasutamine (vrd 13 piiril võetavat meedet), on kasulik analüüsida, kui tulemuslik EL nende eri liiki meetmetega tegelemisel möödunud aastal oli. Jooniselt 7 on näha, et turulepääsu strateegia on aidanud võrdselt kaasa nii piiril võetavate meetmete (10) kui ka riigisiseste meetmete (10) kaotamisele, mis viitab sellele, et kõnealuse strateegia vahendid on tõhusad ka selliste meetmetega tegelemisel, mida on sageli raskem tajuda. Enamik kümnest piiril võetud meetmest, millega edukalt tegeleti, oli seotud sanitaar- ja fütosanitaarküsimustega (7), ülejäänud kaotatud tõkked (3) puudutasid impordikeelde või tolliküsimusi. Kümne riigisisese meetme puhul saavutati kõige rõõmustavamad tulemused kaubavahetusega seotud regulatiivsete meetmete või maksustamismeetmete valdkonnas (9), ent edukalt lahendati ka üks teenustega seotud küsimus. 3. 2016. aastal kaotatud tõkete jaotus sektorite kaupa Joonisel 7 on antud lühiülevaade peamisest majandussektoritest, kus kaotati 2016. aastal kaubandustõkkeid. Kõige rohkem kõrvaldati (osaliselt või täielikult) tõkkeid põllumajandus- ja kalandussektoris (8), eeskätt seoses sanitaar- ja fütosanitaarküsimustega (5). Arvestatav hulk tõketest (3) kaotati ka veini- ja kangete alkohoolsete jookide sektoris, järgnesid autosektor ja kosmeetikasektor (mõlemas 2). Lisaks kaotati üksikud tõkked elektroonika-, ravimi- ja IKT-sektoris. Kaotati ka kaks horisontaalset tõket – mõlemad Lõuna-Koreas –, millest üks oli seotud päritolu tõendamisega ja teine, mis kaotati ajutiselt, (reimporditud) remonditud kaupadega (vt ka III osa punkti C alapunkt 1). Joonis 7. Turulepääsu andmebaasi andmetel 2016. aastal kaotatud kaubandus- ja investeerimistõkete jaotus valdkondade kaupa C. 2016. AASTAL KAOTATUD TÕKETE KVALITATIIVNE ANALÜÜS Selles osas analüüsitakse põhjalikumalt tõkkeid, mis kaotati nelja kaubanduspartneri puhul – Lõuna-Korea, Hiina, Iisrael ja Ukraina –, kellega seoses registreeriti 2016. aastal kõige rohkem kaotatud tõkkeid. 1. Lõuna-Korea Eriti rõõmustavat suundumust võib täheldada Lõuna-Koreas, kelle puhul registreeriti 2016. aastal vaid üks uus tõke, samal ajal kui viis tõket kaotati. See viitab asjaolule, et vabakaubanduslepingu rakendusstruktuur on kaubandustõketega tegelemisel tõhus vahend (vt ka III osa punkt A).

Pärast seda, kui hakati kohaldama vabakaubanduslepingut, suurenesid kaubandusvood autosektoris küll märkimisväärselt, kuid teatavad turulepääsuga seotud probleemid jäid selles sektoris siiski alles ja komisjon jätkas nende tõstatamist vabakaubanduslepingu autosektori töörühmas. Sellega seoses nõustus Lõuna-Korea 2016. aastal muutma oma ainulaadseid istme suuruse ja liikumisruumiga seotud nõudeid ning viima teatavad eeskirjad kooskõlla rahvusvaheliste standarditega (nt 48 voldi küsimus UNECE eeskirja nr 100 alusel). Komisjon jätkab allesjäänud tõkete arutamist asjakohastes vabakaubanduslepingu rakendusorganites ja olemasoleva lepingu võimalikul muutmisel. Üks tõke kaotati 2016. aastal ka kosmeetikasektoris: pärast ELi suhtlemist asjakohaste Lõuna-Korea ametiasutustega asendati üks diskrimineeriv meede, millega kohustati Lõuna-Korea linnades kesklinna piirkonnas tollimaksuvaba kauplust pidavaid ettevõtjaid eraldama teatav minimaalne põrandapind omamaiste toodete müügi jaoks, vähem diskrimineerivama kohustusega eraldada teatav minimaalne põrandapind väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toodete müügi tarvis. Põllumajandustoodetega kauplemise valdkonnas leevendati pärast ELi sekkumist kaubandust moonutavaid sätteid ühes õigusakti eelnõus, mis sisaldas ELi ettevõtjaid kahjustavaid põhjendamatuid tehnilisi nõudeid toorpiimast valmistatud juustu jaoks. Horisontaalsemal tasandil on Lõuna-Korea muutnud ka oma tollimenetlusi, mida kohaldatakse päritolu kontrollimisel. Kuni 2016. aastani kontrollis Lõuna-Korea tolliamet ELi kaupade päritolu viisil, mis oli samaväärne otsese päritolu kontrollimise meetodiga, st pöördudes otse importijate poole. ELi ettevõtjad eri sektorites kaebasid sellise lähenemisviisi üle, kuna see oli vastuolus vabakaubanduslepingus ette nähtud kaudse päritolu kontrollimisega. Pärast ELi sekkumist on Lõuna-Korea nõustunud kooskõlas vabakaubanduslepinguga kaudse päritolu kontrollimisega, millega on märkimisväärselt paranenud ELi eksportijate olukord. Veel üks pikaajaline horisontaalne küsimus on seotud (reimporditud) remonditud kaupade tariifse kohtlemisega Lõuna-Koreas. ELi ja Lõuna-Korea vabakaubanduslepingus ei ole ühtki sätet, millega ELis remonditud kaubad vabastataks uuesti Lõuna-Koreasse sisseveol tollimaksust. Pärast komisjoni korduvaid pöördumisi pikendas Lõuna-Korea kehtivat tollimaksuvabastust 2016. aasta detsembris 2018. aasta lõpuni. Selle ajutise lahenduse kõrval jätkab EL kõnealusele küsimusele pikaajalise lahenduse otsimist, sealhulgas vabakaubanduslepingu võimaliku muutmise raames. 2. Hiina Hiina on endiselt üks neist riikidest, kes kasutavad kõige rohkem turulepääsu tõkkeid nii registreeritud meetmete koguarvu (23) kui ka 2016. aastal tekkinud uute tõkete arvu (2) poolest. Kolme registreeritud kaubandustõkke puhul toimus 2016. aastal siiski ka rõõmustav areng, mis näitab, et ELi rakendatav tõkete kaotamise strateegia võib toimida tõhusalt ka suurtes majandusriikides. Edusamme tehti seoses ühe suure tõkkega IKT valdkonnas: Hiinal oli kavas vastu võtta eeskirjad, millega sunnitakse Hiina pankade jaoks IKT-kaupu hankivaid ettevõtjaid kasutama Hiina intellektuaalomandit ja avaldama peamised tarkvarakoodid, mida peetakse ärisaladuseks. Pärast komisjoni kõrgetasemelist sekkumist on Hiina otsustanud meetme vastuvõtmise kuni määruse läbivaatamiseni ajutiselt peatada. Komisjon jätkab selle küsimuse tähelepanelikku jälgimist, et see saaks kohapeal täielikult lahendatud. Rõõmustavat arengut täheldati ka kosmeetikasektoris, kus oli oodata, et uue õigusaktiga kehtestatakse koormavad nõuded, nagu keeld algne etikett üle kleepida või kohustus märkida pakendile allhankijate nimi ja aadress. Pärast ELi sekkumist kõikides asjakohastes mitmepoolsetes ja kahepoolsetes foorumites nõustus Hiina meetme kohaldamise peatama. See võimaldas alates 2016. aastast ELi kosmeetikaettevõtetel jätkata eksportimist Hiinasse varasemal moel. Edusammud registreeriti ka kangete alkohoolsete jookide sektoris: Hiina kohaldas põhjendamatut sanitaar- ja fütosanitaarmeedet, millega nõuti teatavate ftalaatide väga madalat taset, mis oli rangem nende oma riskihinnangus kindlaksmääratud ohutust tasemest. See küsimus leidis 2016. aastal lahenduse, kui Hiina kinnitas, et pöördub kooskõlas oma riskihindamise tulemusega tagasi oma varasema tava juurde, millega tagati, et ELi kangete alkohoolsete jookide eksportijad saavad jätkata oma tegevust. 3. Iisrael ELi ja Iisraeli kaubandussuhete aluseks on assotsieerimisleping, mis jõustus 2000. aastal. Iisrael on üldjoontes toetanud kaubanduse hõlbustamist ja ei ole kasutanud ELi ettevõtjate puhul väga aktiivselt turulepääsu tõkkeid, mis on aidanud kaasa tugeva kaubandussuhte tekkimisele. Pärast seda, kui kaks tõket 2016. aastal tulemuslikult kaotati, on turulepääsu andmebaasis veel vaid kolm aktiivselt jälgitavat tõket. Üks hiljuti kaotatud tõketest oli seotud ravimite ekspordiga: pärast otsest suhtlemist Iisraeli tervishoiuministeeriumiga on Iisrael nüüd nõus läbi vaatama kõikide ELi liikmesriikide, sealhulgas ELiga alates 2004. aastast liitunud liikmesriikide esitatud ravimite müügiloa taotlused. See on lõpuks andnud ka hiljem liitunud liikmesriikide ettevõtjatele võimaluse eksportida Iisraeli ravimeid. EL on lootusrikas, et sarnane tõke saab peagi kaotatud ka meditsiiniseadmete puhul. Samuti on Iisrael hakanud alates 2016. aastast uuesti väljastama mitmele liikmesriigile lube elusveiste ekspordiks, millega on lahenenud ka see sanitaar- ja fütosanitaarküsimus. 4. Ukraina ELi-Ukraina põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu esialgne kohaldamine alates 1. jaanuarist 2016 on kaasa toonud kaubandussuhete jätkuva paranemise. Pärast kahe tõkke kaotamist ja ühe uue tõkke kehtestamist 2016. aastal on aktiivselt jälgitavate kaubandustõkete koguarv Ukrainas vähenenud viielt neljale. Seoses hiljuti vastu võetud meetmega, mis seisneb vanametallile kehtestatud ekspordimaksus, tuleks märkida, et pärast Euroopa Komisjoni sekkumist ja seejärel Ukraina presidendi poolt algsele ettepanekule veto panemist lühendati vastu võetud meedet ühele aastale ja selle kohaldamine peaks lõppema 2017. aasta septembris. See peaks veelgi vähendama tõkete koguarvu. Ukraina on teinud edusamme ELi eksportijatele muret valmistavate tõkete kaotamisel, tühistades näiteks pikaajalise sanitaar- ja fütosanitaarkeelu, mida kohaldati veise- ja vasikaliha puhul (ehkki mõni imporditingimus ei ole ikka veel täielikult kooskõlas ELi standarditega), või samamoodi pikaajalise karantiininõude, mida kohaldati köögivilja importimisel või transiidil. Sellegipoolest on kahetsusväärne, et hoolimata Ukraina arvukatest lubadustest meetmest loobuda on endiselt jõus Ukraina 2015. aastal vastu võetud puiduekspordi keeld. Komisjon jätkab koos tõhustatud turulepääsu partnerluse partneritega põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu rakendamise jälgimist, et kaotada olemasolevad tõkked ja hoida ära uute tekkimist. D. KAUBANDUSVOOD, MIDA 2016. AASTAL KAOTATUD TÕKKED VÕISID MÕJUTADA Kuna piisavalt usaldusväärseid majandusandmeid praeguses etapis ei ole, kasutati nende kaubandusvoogude, mida 2016. aastal kaotatud tõkked võisid mõjutada, hindamisel samuti II osa punktis B selgitatud metoodikat. Kuigi see metoodika ei ole täiuslik – kaotatud tõkete seisukohast varasemate aastate kaubandusvooge vaadeldes saadakse moonutatud näitajad, sest endiselt kehtinud tõke jätkas ELi ekspordi allasurumist –, annab see mingigi ettekujutuse nende kaubandusvoogude olulisusest (seda küll alahinnates), millele tõkete kaotamine võis kasuks tulla. Kõnealust metoodikat kasutati 2016. aastal kaotatud 20 tõkkest 17 puhul – erandid tehti taas seoses horisontaalsemate juhtumitega (remonditud kaupade ja päritolu kontrollimise küsimus Lõuna-Koreas) ja IKTga seotud küsimusega Hiinas, mida on kirjeldatud eelmises osas. Kuigi nende tõkete kaotamisega loodav majanduslik väärtus on eeldatavasti märkimisväärne, on asjaomaseid kaubandusvooge liiga keeruline kindlaks teha ja mõõta ning seetõttu analüüs neid ei hõlma.