Tuginedes saavutatud edule on aeg kaaluda, millised võiksid olla konkreetsed eesmärgid seoses liidu tulevase rolliga julgeolekus ja kaitses. Käesolev aruteludokument on Euroopa Komisjoni panus sellesse arutellu, mis jätkub 27 liikmesriigis.

Esimesed ambitsioonikad sammud julgeoleku- ja kaitsekoostöö liidu loomiseks on juba tehtud. Käesolev aruteludokument täiendab 2016. aasta detsembris Euroopa Ülemkogus heaks kiidetud tööd kaitsepaketi elluviimiseks, mis hõlmab ELi üldise strateegia rakendamist julgeoleku ja kaitse valdkonnas, Euroopa kaitsealast tegevuskava ja meie koostööd NATOga. Nimetatud kolmes tähtsas valdkonnas võetakse praegu väga konkreetseid meetmeid: käimas on ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika struktuuride reform, arendatakse tsiviil- ja sõjalisi võimeid ja vahendeid, süvendatakse Euroopa kaitsekoostööd ning edendatakse partnerlust partnerriikide ja -organisatsioonidega, nagu ÜRO ja NATO. Kui liidul on kavas võtta Euroopa julgeoleku eest suurem vastutus, on ka kõike öeldut arvesse võttes teha siiski veel palju.

Euroopa Liit on taganud Euroopas ebatavaliselt pika rahuperioodi. Meie julgeolekule on aga olulisteks väljakutseteks ebastabiilsuse kasv Euroopa naabruses asuvates riikides ja kogu maailmas ning uued esilekerkivad julgeolekuohud, mille põhjuseks on majanduslikud, keskkonna- ja tehnoloogilised tegurid. Kodanikud on üha enam mures julgeoleku pärast ja pööravad oma pilgud kaitset otsides Euroopa Liidu poole. Kui tahame nende ootustele vastata, tuleb julgeoleku ja kaitse osatähtsust Euroopa ühistegevuses edaspidi suurendada. Seda kinnitati ka Rooma deklaratsioonis, kus esitati nägemus ohutust ja turvalisest liidust, kelle ülesandeks on oma ühise julgeoleku ja kaitse tugevdamine.

Aruteludokument Euroopa kaitse tuleviku kohta on nende dokumentide hulgas neljas. Selles kirjeldatakse peamisi suundumusi ja probleeme, mis mõjutavad meie julgeoleku ja kaitse tulevikku, ning sellest lähtuvalt esitatakse kolme eri stsenaariumi kohases võimalused julgeoleku- ja kaitsekoostöö liidu loomiseks. Kuigi need stsenaariumid ei välista üksteist, on ELi plaan julgeoleku- ja kaitsekoostöös ühiselt tegutseda neist igaühe puhul eri ulatusega.

„Usun samuti, et peame püüdlema tugevama Euroopa poole julgeoleku ja kaitseküsimustes. Euroopa on peaasjalikult küll pehme jõud, kuid isegi kõige tugevam pehme jõud ei saa pikemas perspektiivis hakkama vähemalt mõningase integreeritud kaitsevõimekuseta.“

[…] liit, mis on valmis võtma suurema vastutuse ning aitama kaasa konkurentsivõimelisema ja integreeritud kaitsetööstuse loomisele; liit, mis on pühendunud oma ühise julgeoleku ja kaitse tugevdamisele, samuti koostöös ja vastastikuses täiendavuses Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooniga, võttes samas arvesse liikmesriikide olusid ja juriidilisi kohustusi […].“

1.Sissejuhatus

Tõustes tuhast pärast 80 miljonit inimelu nõudnud kahte maailmasõda, oli Euroopa Liit inspireeritud nägemusest, mille kohaselt Euroopas valitseb püsiv rahu. Enam kui kuuskümmend aastat hiljem on kolm generatsiooni eurooplasi saanud elada rahus seitse aastakümmet – see on pikim rahuperiood Euroopa rahutus ajaloos (vt joonis 1).

Kuigi selle aja jooksul on maailm, kus me elame, põhjalikult muutunud, on meie pühendumus tagada rahu püsinud muutumatuna. Tänapäeval on meie käsutuses enneolematud võimalused, kuid me seisame silmitsi ka uute ohtude ja väljakutsetega. Rahu ja julgeolek kodus ei ole enam enesestmõistetavad maailmas, kus üleilmsed ja piirkondlikud jõud relvastuvad taas, terroristid korraldavad rünnakuid nii Euroopa linnades kui ka mujal maailmas ning küberründed sagenevad.

Kirjeldatud olukorras on Euroopa Liidul ja selle liikmesriikidel kohustus ja ülesanne kaitsta kodanikke ning edendada Euroopa huve ja väärtusi. Julgeolekust on saanud eurooplaste üks peamisi mureküsimusi. Nad loodavad, et liit kaitseb neid. Nad tahavad, et neil oleks Euroopas kindel ja turvaline olla – ning neil on selleks õigus ja see peabki nii olema.

Me vastutame oma ühiskonna ja vabaduste kaitse eest ühiselt. Kui tahame, et ka järgmised põlvkonnad saaksid elada rahus, nii nagu saime meie, tuleb julgeoleku ja kaitse tähtsust Euroopa projektis suurendada. Liit on parim võimalus Euroopa julgeoleku ja kaitse tuleviku seisukohalt ainulaadse lisaväärtuse pakkumiseks.

Paljud ohud, millega tänapäeval kokku puutume, ei tunne riigipiire. Ka tulevikus on eesliinil liikmesriigid, kes vastutavad vajaduse korral julgeoleku- ja relvajõudude kasutuselevõtmise eest, kuid kõnealuseid uut liiki ohte saab kõige paremini ennetada ja nendega võidelda koostööd tehes.

Koostöö algatajaks, edendajaks ja tugevdajaks saab olla EL, kes saab aidata muuta ühised meetmed tõhusamaks. Liit saab liikmesriikidele luua raamistiku ja pakkuda stiimuleid ulatuslikuma ja parema kaitsevõime arendamiseks ja säilitamiseks. Selleks tuleb teha süstemaatilisemat koostööd ning ühiselt arendada tehnoloogiaid ja võimeid, mida on vaja Euroopa turvalisuse jaoks.

Üks ELi lähenemisviisi peamisi tugevaid külgi on pehme ja tugeva jõu kombineerimine. Julgeoleku- ja kaitsevahendeid kasutatakse koos konfliktide ennetamisele suunatud diplomaatia, sanktsioonide, arengukoostöö ja kaubandusega. EL edendab rahu, kaasavat majanduskasvu, inimõigusi, õigusriigi põhimõtet ja keskkonnakaitset nii liidus kui ka väljaspool. Ainuüksi pehmest jõust ei pruugi ebastabiilses maailmas piisata, seetõttu on jätkusuutliku julgeoleku tagamiseks oluline integreeritud lähenemisviis.

Samuti pakub liit ainulaadset platvormi julgeoleku- ja kaitsepoliitika koordineerimiseks peamiste partneritega, nagu Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga. Praegune olukord lähendab ELi ja NATOt rohkem kui kunagi varem.

2016. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus esitas president Juncker üleskutse, et Euroopa peaks olema hoidev ja pakkuma kaitset nii kodus kui ka võõrsil. Käesolevas aruteludokumendis käsitletakse küsimusi, mis on olulised meie julgeoleku ja kaitse tuleviku seisukohalt. Selles ei piirduta käimasolevates debattides ja otsustes käsitletavate teemadega. Selle asemel arutletakse aluseks olevate struktuursete suundumuste üle, esitatakse erinevad stsenaariumid Euroopa julgeoleku ja kaitse võimaliku tuleviku kohta aastani 2025 ning kirjeldatakse võimalikke edasisi samme.