ET Euroopa Liidu Teataja C 189/40

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused vabatahtliku spordialase tegevuse kui sotsiaalse kaasamise platvormi kohta

(2017/C 189/09)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

TULETADES MEELDE, ET

1) sport kujutab endast kõige laiaulatuslikumat sotsiaalset ja vabatahtlikku tegevust Euroopas. Paljud inimesed tunnevad spordi vastu huvi ning sellel on tähtis roll eri taustaga inimeste lähendamisel;

2) Euroopa ühiskonnal ei ole lihtne olla jätkuvalt sidus ja kaasav. Ühiskonnas osalemine vabatahtliku spordialase tegevuse kaudu võib soodustada sotsiaalset integratsiooni ja edendab kodanikuaktiivsust ning seda saab kasutada sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks (1);

3) vabatahtlik spordialane tegevus võib tekitada ühiskonna haavatavates liikmetes tugevama ühiskonda kuulumise tunde. See võib aidata edendada kodanikuaktiivsust. Nõukogu järeldustes tunnistatakse Euroopa ühiskonna mitmekesisust ning järelduste eesmärk on tegeleda marginaliseerumisohus olevate rühmadega, eelkõige rändajate ja pagulaste, (2) eakate, puudega inimeste ja haavatavate noortega (3);

TUNNISTADES, ET

4) vaatamata sellele, et majandus- ja finantskriisist taastumine on toimunud aeglaselt, on paljud ELi liikmesriigid jätkanud võitlemist vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu (4). Sotsiaalne kaasatus nõuab kõigi ühiskonnarühmade võrdset kohtlemist ning keskendub eelkõige osalemisele;

5) konfliktid, kriisid ja ebastabiilne olukord kolmandates riikides on suurendanud alates 2010. aastast enneolematult rändajate ja pagulaste arvu (5) ELis ning tekitanud Euroopas rände- ja pagulaskriisi, kus ELi liikmesriikidel on keerukas sissevooluga toime tulla;

6) ELi 2017. aasta seadusandlikke prioriteete kehtestava nõukogu, komisjoni ja Euroopa Parlamendi ühisavalduse eesmärk on kõige pakilisemate ELi ees seisvate probleemide käsitlemine. Ühisavalduses nähakse ette kuus konkreetset valdkonda, mida tuleks käsitada esmatähtsana. ELi sotsiaalse mõõtme käsitlemine ning ELi rändepoliitika reformimine ja arendamine on nimetatud kuue prioriteetse valdkonna hulgas (6);

7) vabatahtlik spordialane tegevus võib haarata inimesi nii rahvusvahelisel, riigi, piirkonna kui ka kohalikul tasandil, edendada kodanikuaktiivsust ning samuti olla võimas sotsiaalne vahend paljudes valdkondades. Seda saab kasutada selleks, et aidata integreerida üha suurenevat sisserändekogukonda, võidelda sotsiaalse tõrjutuse vastu või suurendada põlvkondadevahelist solidaarsust ning soodustada soolist võrdõiguslikkust. See on lahutamatult seotud sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kaasavate kogukondade loomisega. Siin on võtmeroll kohalikel omavalitsustel, kes kasutavad koostöös spordiklubide, -ühingute ja muude üksustega sporti töömeetodina;

8) Euroopa ühiskonnas, majanduses, kultuuris ja elus moodustavad olulise ja üha suurema osa eakad. Mitmed tegurid nagu väike sissetulek, kehv tervis, vanadus ja/või sooline diskrimineerimine, füüsiliste või vaimsete võimete vähenemine, töötus, eraldatus, väärkohtlemine ja piiratud juurdepääs teenustele võivad suurendada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohtu (7) osale sellesse rühma kuuluvatest inimestest. Spordialane vabatahtlik tegevus saab tuua nad eraldatusest välja ning panna jagama oma kogemusi, soodustades sellega põlvkondadevahelist dialoogi;

9) vabatahtlik spordialane tegevus annab mitmesuguseid oskusi ja pädevust noortele ning ühtlasi loob neile võimalused mitteformaalseks ja informaalseks õppeks, mille kaudu kujunevad spordis omandatud väärtushinnangud hiljem positiivseks sotsiaalseks hoiakuks (8). Vabatahtlik spordialane tegevus võib toimida ka turvavõrguna hariduseta või tööta ja ühiskonnaelust kõrvale jäänud noorte jaoks (9);

10) võrdsete võimaluste tagamine puudega inimeste jaoks võimaldab neil osaleda vabatahtlikus spordialases tegevuses teistega võrdsetel alustel (10). Kõigil puudega inimestel peaks olema õigus omada täielikku juurdepääsu sportimisele, sealhulgas vabatahtlikule spordialasele tegevusele (11);

TUNNISTADES, ET

11) 2014. aasta Eurobaromeetri andmetel väidab 7 % ELi kodanikest end tegelevat sportimist propageeriva vabatahtliku tööga (12). Uuring näitab, et kolmandik vastanutest tegeleb vabatahtliku tööga rohkem kui kuus tundi kuus ja 8 % vastanutest 21 tundi või rohkem;

12) vabatahtlikul tegevusel on tähtis roll inimeste kogukonda kaasamisel, tugevdades aktiivsete kodanike rolli, suurendades tööalast konkurentsivõimet ning edendades väärtusi ja kultuuridevahelist dialoogi. Vabatahtlik spordialane tegevus võib toimuda eri vormides ning seda on võimalik teha juhuti (näiteks kohalike, piirkondlike, üleriigiliste ja rahvusvaheliste spordiürituste ettevalmistamine ja korraldamine) või korrapärase igapäevategevusena (näiteks osalemine mitmesuguste valdkondlike spordiorganisatsioonide või -ühingute töös) (13);

13) endiselt puudub teaduslik tugimaterjal sotsiaalset kaasatust ja vabatahtlikku spordialast tegevust käsitleva poliitikakujunduse toetamiseks. Tänaseni ei ole läbi viidud süstemaatilist, riikideülest uuringut, milles keskendutaks sotsiaalset kaasatust ja vabatahtlikku spordialast tegevust edendavate spordiühingute, -alaliitude, -klubide ja muude üksuste poliitilisele olukorrale, majanduslikule ja sotsiaalsele mõjule ning struktuurile (14) (15);

14) Euroopa solidaarsuskorpuse eesmärk on anda rohkematele noortele võimalusi mitmesugustes solidaarsusprogrammides osalemiseks vabatahtliku tegevuse, töötamise, praktika või õpipoisiõppe kaudu, et aidata lahendada keerulisi olukordi kogu Euroopas. See võib aidata neil arendada oskusi, mida nad vajavad nii tööturul kui ka kodanikuaktiivsuse saavutamiseks. See omakorda võib aidata edendada sotsiaalset kaasatust ja Euroopa väärtusi (16).

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES

15) uurima ja tunnustama vabatahtlikku spordialast tegevust sotsiaalse kaasamise platvormina. Seda on võimalik teha selliste kohalike ja piirkondlike ametiasutuste toetamise ja julgustamise kaudu, kes kasutavad koostöös spordiklubide ja -organisatsioonide, sealhulgas valitsusväliste organisatsioonidega, sporti töömeetodina, et tagada juurdepääs inimestele, kes on sotsiaalselt tõrjutud. See aitaks edendada ja arendada uuenduslikke viise, kuidas vabatahtliku spordialase tegevuse edendamise kaudu soodustada vähemuste ja haavatavate rühmade, sealhulgas ühiskonnaelust eraldunud eakate, haavatavate noorte, puudega inimeste ja pagulaste sotsiaalset kaasatust, andes nimetatud vähemustele uusi oskusi ja arendades nendes suhtumist sporti kui elustiili;

16) edendama vabatahtlikku spordialast tegevust kõigi ühiskonnasfääride inimeste, sealhulgas rändajate, eakate, puudega inimeste ja haavatavate noorte seas;

17) arendama ja edendama vabatahtlikku spordialast tegevust kui väärtuslikku hariduskontseptsiooni, mis tuleks lisada eri taseme informaalsesse ja mitteformaalsesse õppesse, hõlmates noorsoo- ja spordiorganisatsioone ning muid kodanikuühiskonna sidusrühmi ja tugevdades koostööd nende vahel. See võiks hõlmata koostöös spordiorganisatsioonidega koostatud haridusprogramme, milles tuuakse esile füüsilise ja vaimse heaolu eelised, samuti spordivaldkonna vabatahtlike tähtsus;

18) edendama vabatahtlikku tööd suurte spordiürituste korraldamise raames koostöös spordiühendustega. Suured spordiüritused annavad suurepärase võimaluse luua sobivad tingimused vabatahtlike väljaõpetamiseks ning aidata neil ammutada vajalikku kogemust;

KUTSUVAD EUROOPA KOMISJONI ÜLES

19) toetama vabatahtliku spordialase tegevusega seotud heade tavade ja teadmiste vahetamist kõigi ELi liikmesriikide vahel vabatahtliku spordialase tegevuse panuse ja mõju kohta sotsiaalsele kaasatusele;

20) kaaluma selliste riikidevaheliste algatuste (nt heade tavade vahetamine, õpingud, võrgustikud, projektid) toetamist, mis keskenduvad sotsiaalset kaasatust käsitlevate riiklike ja rahvusvaheliste meetmete rakendamisele ELi rahastamisprogrammide, eelkõige Erasmus+ ja Euroopa Sotsiaalfondi raames, pöörates peatähelepanu vabatahtlikule spordialasele tegevusele;

KUTSUVAD EUROOPA KOMISJONI JA LIIKMESRIIKE ÜLES OMA PÄDEVUSE PIIRES

21) kasutama Euroopa spordinädalat algatusena vabatahtliku spordialase tegevuse edendamiseks ning kaasama üksikisikuid ühiskonna kõikidest rühmadest. See võib aidata jõuda kõigi ühiskonnarühmadeni tänu tegevuse korraldamisele mahajäänud piirkondades ning meelitada nendes piirkondades vabatahtlikke spordialasesse tegevusse;

22) edendama vabatahtliku spordialase tegevuse kaudu saadud mitteformaalse ja informaalse õppe tunnustamist ja valideerimist, eelkõige Euroopa vahendite ja suuniste (17) kasutamise abil, mis võib hõlbustada omandatud õpitulemuste valideerimist, suurendada nende võrreldavust ja läbipaistvust ning parandada nende tunnustamist. Eesmärk on vaadelda, mil moel saaks tugevdada vabatahtlike staatust, et tagada omandatud oskuste tunnustamise;

23) edendama struktuuri- ja investeerimisfonde ja Ühtekuuluvusfondi spordiklubide infrastruktuuri- ja muude programmide jaoks, et parandada valitsevaid sotsiaalseid tingimusi, eelkõige piirkondades, kuhu on koondunud palju marginaliseerumisohus rühmi;

24) edendama Euroopa solidaarsuskorpuse kontseptsiooni spordiorganisatsioonide seas ning julgustama neid selles algatuses osalema, et spordi valdkonnas aktiivsetel noortel oleks kõnealusele programmile parem juurdepääs;

KUTSUVAD SPORDIÜHENDUSI ÜLES KAALUMA

25) rändajate ja pagulaste, eakate, puudega inimeste ja haavatavate noorte erinevatesse vabatahtlikesse rollidesse kaasamise soodustamist rohujuure tasandi spordialases tegevuses väikeste ja suurte spordiürituste korraldamise kaudu ning rohujuure tasandi spordis vabatahtliku tegevusega alustamise kättesaadavamaks tegemist, et kõnealuste isikute mõjuvõimu suurendada;

26) koostöö arendamist spordi-, noorsoo-organisatsioonide ja muude valitsusväliste organisatsioonidega selles, kuidas vabatahtlikke esile tõsta, kaasata ja hoida, et tagada spordis maksimaalselt vabatahtliku tegevuse võimalusi, näiteks suurte spordiürituste korraldamise raames;

27) õppimis- ja koolitusvõimaluste loomist, et parandada spordiorganisatsioonide vabatahtlike töötajate, sealhulgas rändajate ja pagulaste, eakate, puudega inimeste, haavatavate noorte ja muude vähemuste oskusi, pöörates samal ajal tähelepanu erinevate vabatahtlike rühmade värbamise ja juhtimise eest vastutavate isikute suutlikkuse suurendamisele;

28) võrdsete võimaluste edendamist spordiklubides, sealhulgas marginaliseerumisohus isikute võrdset kohtlemist seoses klubide liikmesusega ja neis vabatahtlikuna osalemisega;

29) eakate spordiklubidesse kaasamise ja eakate vabatahtlike kaasamise edendamist, kasutades nende väärtuslikku elukogemust kõigi tasandite spordistruktuurides.

(1) Sotsiaalse tõrjutuse all mõistetakse protsessi, mis tõukab inimesed ühiskonnaelust kõrvale, piirab nende juurdepääsu vahenditele ja võimalustele, takistab nende osalemist normaalses ühiskonna- ja kultuurielus, paneb nad end tundma tõrjutuna, jõuetuna ja diskrimineerituna.

(2) Käesolevas dokumendis käsitletakse rändajate ja pagulaste integreerimist vastavalt nõukogu ja liikmesriikide valitsuste esindajate 9. detsembri 2016. aasta järeldustele ELis seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike integreerimise kohta. (15312/16).

(3) Elanikkonnarühmad, keda ähvardab muust elanikkonnast suurem vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse oht. Nii etnilised vähemused, rändajad, puudega inimesed, kodutud, ainete kuritarvitamisega kimpus olevad inimesed kui eraldatud eakad ja noored inimesed on sageli silmitsi raskustega, mis võivad kaasa tuua suurema sotsiaalse tõrjutuse, näiteks madala haridustaseme ja töötuse või vaegtööhõive.

(4) Social Policy Reforms in the EU: A Cross-national Comparison Social Inclusion Monitor Europe (SIM) – Reform Barometer. Jan Arpe, Simona Milio, Andrej Stuchlik (Eds.).

(5) Valge raamat Euroopa tuleviku kohta. Mõttearendusi ja tulevikustsenaariume EL 27 jaoks aastaks 2025. Lk 4: „Pagulaskriis, mille käigus saabus 2015. aastal Euroopasse 1,2 miljonit inimest, on enneolematu ulatusega, milletaolist ei ole nähtud Teisest maailmasõjast alates“ (vt ka joonealune märkus 3).

(6) Ühisavaldus 2017. aasta institutsioonidevahelise programmitöö kohta – heakskiitmine, dok 15375/16.

(7) Active Senior Citizens for Europe - A Guide to the EU (2012) AGE Platform Europe.

(8) ELT C 372, 20.12.2011, lk 24.

(9) Promoting Inclusion and Fundamental Values through Formal and Non-Formal Learning: EU Level measures to implement the Paris Declaration.

(10) ELT C 326, 3.12.2010, lk 5.

(11) „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: Uued sammud tõketeta Euroopa suunas“, KOM(2010) 636 (lõplik).

(12) Sport and Physical Activity Special Eurobarometer 412 (2014).

(13) Inimressursside arendamise ja spordi eksperdirühm. Soovitused, mis käsitlevad vabatahtliku spordialase tegevuse julgustamist ning õiguslikke ja maksustamismehhanisme käsitlevad häid tavasid.

(14) Projekt „Sotsiaalne kaasamine ja vabatahtlik tegevus Euroopa spordiklubides“ (SIVSCE), mida toetab Euroopa Liidu programm „Erasmus+“ (2015–2017).

(15) Euroopa spordi kaasav võrgustik – rändajate ja vähemuste võrdsete võimaluste edendamine vabatahtliku spordialase tegevuse kaudu.

(16) Euroopa Liidu lepingu artikkel 2.

(17) Nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitus mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (ELT C 398, 22.12.2012, lk 1).