ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 17.9.2010 
SEK(2010) 1043 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
  
Lisatud dokumendile: 
  
Ettepanek: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV, 
 
millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond 
 
(uuesti sõnastatud) 
 
 
{COM(2010) 475} 
{SEC(2010) 1042}  
 
 
 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
  
Lisatud dokumendile: 
  
Ettepanek: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV, 
 
millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond 
 
(uuesti sõnastatud)  
 
ET 3   ET SISSEJUHATUS  
Esimene raudteepakett1 koosneb kolmest direktiivist, seal hulgas 1991. aastast pärinevatest 
sätetest. Seoses komisjoni tegevuskavaga , mis käitleb õigusaktide lihtsustamist,2 on tehtud 
ettepanek sõnastada uuesti esimene raudteepa kett, mis tähendab, et lihtsustamise ja 
konsolideerimise eesmärgil kõnealused direk tiivid kodifitseeritakse ja koondatakse üheks 
õigusaktiks.  
Sisuliselt on eesmärk lisada sellisesse ühtsesse õigusakti uued sätted, et lihtsustada, täpsustada 
ja ajakohastada kehtivat regul eerivat raamistikku ning kõrvaldada vajakajäämised, mitmeti 
mõistetavused ja lüngad ning sedasi saavutada õigusakti esialgsed eesmärgid. 
1. P ROBLEEMI OLEMUS  
Käesolevas aruandes käsitletakse selliste esimese raudteepaketi uuestisõnastamisel lisatud 
meetmete mõju, millega on püütud lahendada raudteeturu järgmist kolme põhiprobleemi: 
• turulepääs  on endiselt raske uute sisenejate jaoks. Uusi raudtee-kaubaveoturule 
sisenejaid on endiselt väga vähe ning raudteeveo-ettevõtjate keskmised 
käitamiskulud on suured ja suurenevad veelgi;  
• Euroopa raudteeturgu iseloomustab ikka veel suur killustatus , mis kahjustab turu 
toimimist ja mõjutab eelkõige raudteeveo-ettevõtjaid;  
• infrastruktuuri kvaliteet  halveneb pidevalt. Selle tõttu halveneb raudteevedude 
tulemuslikkus, kuna läbilaskevõime vähe neb ja esinevad viivitused, vähenevad 
investeeringuid lisateenuste sse ja uutesse tehnoloogial ahendustesse ning väheneb 
raudtee suutlikkus usutavalt konkure erida teiste veoliikidega.  
Kõige selle tulemuseks on see, et raudtee veod on endiselt ebaatra ktiivsed ja teiste 
veoliikidega, eelkõige maanteevedudega võrre ldes sektori konkurentsivõime väheneb.  
Komisjon leiab, et kõnealuste probleemid e lahendamiseks on kolm suunda: kehtivad 
õigusaktid tuleb nõuetekohaselt rakendada ja j õustada; kehtivaid õigu snorme on võib-olla 
vaja täpsustada, et tagada nende ühtne koha ldamine kõikides liikmesriikides, ning lõpuks 
võimalus, et konkreetsete küsimustega tegelemi seks võib olla vaja võtta uusi meetmeid. 
                                                 
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/12/EÜ , 26. detsember 2001 (EÜT L 75, 15.3.2001, lk 
1); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/13/EÜ , 26. veebruar 2001 (ELT L 75, 15.3.2001, lk 
26, muudetud) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/14/EÜ , 26. veebruar 2001, 
raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise, raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutustunnistuste andmise kohta (EÜT L 75, 15.3.2001, lk 29, muudetud).  
2 Vt KOM(2005) 535 ja KOM(2006) 690: Ühenduse Lissaboni kava rakendamine: õiguskeskkonna 
lihtsustamise strateegia. 
 
ET 4   ET 2. K AS ELIL ON ÕIGUS SEKKUDA ? 
ELi toimimise lepingust tulenevad õigused 
Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (eda spidi „ELi toimimise leping”) VI jaotisele 
võib EL võtta meetmeid transpor di valdkonnas. ELi toimimise lepingu artikliga 90 on ette 
nähtud, et ühise transpordipoliitika raames tuleb püüda saavutada aluslepingute eesmärgid, 
milleks muu hulgas on ühisturu loomine ja ühiste poliitikasuundade väljatöötamine, et 
saavutada kõrgetasemeline konkurentsivõime ning majandustegevuse harmooniline, tasakaalustatud ja säästev areng. 
Subsidiaarsus 
Raudteesektori probleemid hõlmava d rahvusvahelisi aspekte, mistõttu on vaja võtta meetmeid 
ELi tasandil. Liikmesriikide ja muude osal iste vahelise puuduliku kooskõlastatuse tõttu 
väheneb rahvusvaheliste raudteevedude tõhusus  ja on oht, et raudteevedudelt minnakse üle 
maanteevedudele, mille tulemusena liiklusummikud ja saastatus suurenevad. Raudteeturule juurdepääsu reguleeriva raamistiku selgemak s muutmine, eesmärgiga lihtsustada turule 
sisenemist, soodustada konkurentsi ja arendada  raudteeteenuste turge, on ELi tasandil 
paremini saavutatav kui liik mesriikides individuaalselt. 
Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega 
saavutatakse Euroopa raudteesektori taaselustami se eesmärk paremini siis, kui täiendatakse 
ELi tasandil ja liikmesriikides juba võetud m eetmeid ELi meetmega sõnastada uuesti esimene 
raudteepakett. 
3. E
ESMÄRGID  
Algatuse üldeesmärgid  on järgmised: lihtsustada sisenemist raudteeturule, soodustada 
konkurentsi ja integreerida tu rg, et arendada tõhusaid ja  hästi toimivaid kauba- ja 
reisijateveoteenuseid. Algatus p eaks põhinema ELi tasandil vastuvõetud kehtivatel meetmetel 
ning peaks neid täiendama ja tugevdama. 
Õigusaktide kodifitseerimise ja ühendamise kaudu saavutatav õiguslik lihtsustamine  on just 
see esmane horisontaalne eesmärk , miks käesolev uuestisõnastamine on ette võetud. Teiseks 
võib öelda, et raudteeteenuste le juurdepääsu käsitlevate õigusaktide teatavate sätete 
selgemaks muutmisega  lihtsustatakse ELi õiguse nõuete kohast ülevõtmist ja tõhusat 
rakendamist kõikide liikmesriikides. Samuti on vaja õigusakte lihtsustada  ning kõrvaldada 
neist aegunud sätted (mis olid as jakohased enne turu täielikku av amist) ja lisada uued sätted, 
mis on nüüd turu toimimis e seisukohast asjakohasemad. 
Algatuse erieesmärgid  on järgmised: 
• parandada mittediskrimineerivat juurdepääsu teenindusrajatistele; 
• muuta raudteeturu institutsioonilin e raamistik läbipaistvamaks; 
• tõhustada koostööd ja kooskõlastatus t, et hõlbustada rahvusvahelisi 
raudteevedusid;  
• stimuleerida usaldusväärset ja jätkusuutlikku rahastamist; 
 
ET 5   ET • suurendada reguleeriva asutus e sõltumatust ja pädevust. 
4. P OLIITILISED VALIKUVÕIMALUSED  
Uuesti sõnastamiseks esitatud pa kett sisaldab 26 muudatust.  
Mõjuhinnangut peeti vajalikuks üheksa uue m eetme kehtestamisega seotud muudatuste puhul. 
Neist nelja meetme mõju oli komisjon eelneva lt hinnanud, mistõttu analüüsiti seega üksnes 
viit meedet. Arvestades meetmete piiratud reguleerimisala, analüüsiti neid üksnes kvalitatiivsest
 seisukohast võrreldes alternatiivsete valikuvõimaluste mõjuga. Kõnealuse viie 
uue meetme poliitilised valikuvõimalused ja  nende mõju on kokkuvõtlikult esitatud tagapool. 
Sellise analüüsi põhjal valiti iga meetme puhul välja üks variant.  
Aruanne sisaldab ka majandusliku, sotsia alse ja keskkonnamõju ning halduskulude 
kvantitatiivset  hinnangut, mis anti kõikide välja valitud muudatuste kohta tervikuna. 
Kvantitatiivne mõju on esitatud 5. jaotises. 
4.1. Raudteega seotud teenuste osutamine 
Tänu nõudele, et teenindusrajatist tuleks majandada raudteeveoteenuste osutamisest 
sõltumatult, vähendatakse huvide k onflikti ja diskrimineerimist teenustele juurdepääsemisel 
ning aidatakse seega uutel turule si senejatel äritegevust edendada.  
 1. valikuvõimalus  2. valikuvõimalus  3. valikuvõimalus  
Raudteega seotud 
teenuste osutamine Teenindusrajatise 
käitajad on juriidiliselt sõltumatud äriühingutest või üksustest, kellel on märkimisväärne võim raudteeveoturul Teenindusrajatise 
käitajad on juriidiliselt, organisatsiooniliselt ja otsustustes sõltumatud äriühingutest või üksustest, kellel on märkimisväärne võim raudteeveoturul Teenindusrajatise 
käitajad on juriidiliselt, organisatsiooniliselt ja otsustustes sõltumatud kõikidest raudteeveoturul aktiivselt tegutsevatest äriühingutest ja üksustest 
1. valikuvõimaluse puhul säilib siiski huvide konf likt, kuna sõltumatus on üksnes juriidiline ja 
teenindusrajatise käitaja võiks ol la osaline turgu valitsevat raudteeveo-ettevõtjat kontrollivas 
valdusettevõtjas. 
2. valikuvõimalusega tagatakse piisav sõltumatu s ja see mõjutab raudteega seotud teenuste 
arengut, kuna juurdepääs raudt eega seotud teenustele on uute sisenejate jaoks lihtsam ja 
odavam. Halduskulud on väiksema d kui 1. valikuvõimaluse puhul.  
3. valikuvõimalust kohaldatakse kõikide ettevõtja te suhtes ning see on 2. võimalusest rangem 
ja ebatõhusam. Investeerimine uutes se teenindusrajatistesse ei ol eks nii atraktiivne, kuna uutel 
turule sisenevatel raudteeveo-ettevõtjatel, kes on hiljuti investeerinud teenindusrajatisse ja 
selle välja arendanud, palutaks vara maha müüa või anda se lle majandamine üle kolmandale 
isikule.  
 
ET 6   ET Kõige paljulubavam on 2. valikuvõimalus, kuna sellega välistatakse võimalikud huvide 
konfliktid, ent ei võeta uutelt turule siseneva telt raudteeveo-ettevõtjate lt ära soovi raudteega 
seotud teenustesse edas pidi investeerida. 
4.2. Teenindusrajatiste kättesaadavus 
Erisätetega, millega stimuleeritakse olem asolevate varade tõhusamat kasutamist, 
suurendatakse infrastruktuuri läbilaske võimet minimaalsete investeeringutega. 
Teenindusrajatiste kättesaadavamaks muutmi sega kõrvaldatakse konkreetsed raudteeturu 
kitsaskohad. 
 1. valikuvõimalus  2. valikuvõimalus  3. valikuvõimalus  
Teenindusrajatiste 
kättesaadavus Rahaline karistus 
teenindusrajatise mittekasutamise korral  Kui teenindusrajatist ei 
kasutata, avaldab selle omanik teate, et kõnealune rajatis liisitakse või antakse rendile. Kui teenindusrajatist ei 
kasutata, avaldab selle omanik teate, et kõnealune rajatis pannakse müüki. 
1. valikuvõimalus ei ole alati tõhus, kuna uute konkur entide turule sisenemise takistamiseks 
võivad ettevõtjad rajatise taasavamise as emel eelistada maksta rahatrahvi.  
2. valikuvõimaluse mõju on mõõdukas. Uutel t eenuseosutajatel on võimalik üle võtta varem 
kasutuseta teenindusrajatised ja tänu kättesa adavate teenuste arvu suurenemisele alanevad 
tariifid uute turule tulevate raudteeveo-ette võtjate jaoks. 2. valikuvõimaluse puhul on varade 
liisimise või rendile andmisega seotud uue haldusmenetluse tõttu halduskulud suuremad kui 1. võimaluse kasutamise korral.  
3. valikuvõimalusega kehtestatakse kohustus müüa rajatis, kui seda ei kasutata. Samas võib 
rajatise omanik, kes on huvitatud uute raudteeveo-ettevõtjate turu le tulemise takistamisest, 
kasutada võimalust ja müüa rajatise kinnisvaraarendajale, mitte aga mõnele teisele raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale , kes sooviks seda käitada. 
Kõige paljulubavam on 2. valikuvõimalus. Kui sellega seotud halduskulud on eeldatavasti 
suuremad kui 1. võimaluse puhul, hüvitab sellest saadav kasu need suures osas.  
4.3. Raamatupidamisarvestuste lahusus 
Andes reguleerivatele asutuste le õiguse auditeerida raudteei nfrastruktuuri-ettevõtjate ja 
raudteeveo-ettevõtjate raamatupida misarvestust, on reguleerival asutusel võimalik kontrollida 
raamatupidamisarvestuste lahususe kohustuse tä itmist ning selgitada välja järelevalvet 
vajavad nn ebaausa käitumise juhud või ol ukorrad. Standardvormis ja -sisuga teave 
võimaldab kontrollida tasude m ääramise põhimõtete järgimist. 
 1. valikuvõimalus  2. valikuvõimalus  3. valikuvõimalus  
Raamatupida
misarvestuste lahusus  
 Kohustus teha 
korrapäraselt sõltumatuid välisauditeid ja esitada tulemused Reguleerival asutusel on 
õigus 
teha auditeid või 
algatada välisauditid, et kontrollida Reguleerival asutusel on 
õigus  
teha auditeid või 
algatada välisauditid, et kontrollida 
 
ET 7   ET reguleerivale asutusele 
  
 raamatupidamisarvestust
e lahususe kohustuse täitmist,  
ning nõuda kuluarvestuse 
andmeid kokkuvõtlikult standardvormis, mis sisaldab soovitatud miinimumandmeid raamatupidamisarvestust
e lahususe kohustuse täitmist,  
ning nõuda kuluarvestuse 
andmeid kokkuvõtlikult standardvormis, mis sisaldab põhjalikku ühtset andmekogumit ja näidisvormi 
 
1. valikuvõimalusega vähendatakse turumoonutusi ja  riiklike vahendite ebaõiget kasutamist 
ning suurendatakse sisekonkurentsi. Samas on 2.  valikuvõimaluse majanduslik mõju suurem, 
kuna täpsem teave võimaldab reguleerivatel asutustel tulemuslikult jälgida seda, kuidas 
raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad järgivad tasude määramise põhimõtteid, tänu millele 
infrastruktuuri kasutustasud alanev ad ja muutuvad läbipaistvamaks. 
3. valikuvõimaluse puhul tagatakse küll kulu arvestuse andmete täielikkus, samas aga 
üksikasjaliku ühisvormi kasutuselevõtuga kaas nevad avalikule sektorile ja ettevõtlusele 
täiendavad halduskulud, ent tõhusus märkimisväärselt ei suurene. 
Eelistatud on 2. valikuvõimalus, kuna s ee võimaldab reguleerivatel asutustel 
raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaid ja turgu valitsevaid raudteeveo-ettevõtjaid tõhusalt 
kontrollida, ilma et sellega k aasneksid sellised suured ha lduskulud nagu 3. võimaluse puhul.  
4.4. Ettevõtjate toetamine diskri mineeriva kohtlemise korral 
Suurendades konkurentsiasutuste või reguleerivate asutuste pä devust ja võimaldades neil 
ettevõtjaid piisavalt toetada nende diskrimineeriva kohtle mise korral teenindusrajatistele 
juurdepääsemisel, vähendatakse turule sisenemist  takistavaid asjaolusid uute sisenejate puhul, 
elavdatakse äritegevust ja saavutatakse mõnel juhul teenusehindade alanemine. 
 1. valikuvõimalus  2. valikuvõimalus  3. valikuvõimalus  
Ettevõtjate 
toetamine diskrimineeriva kohtlemise korral  Soovitatakse 
liikmesriikidel anda konkurentsiasutusele õigus rakendada erakorralist 
menetlust turgu 
valitseva seisundiga seotud juhtudel  Suurendatakse 
reguleerivate asutuste pädevust, et see hõlmaks direktiivi 2001/14/EÜ II lisaga seoses vastuvõetud 
otsuseid (raudteega 
seotud teenused) 
 Suurendatakse 
reguleerivate asutuste pädevust, et see hõlmaks direktiivi 2001/14/EÜ II lisaga seoses vastuvõetud 
otsuseid (raudteega 
seotud teenused) 
Lisatakse erakorraline 
kiirmenetlus, mis võimaldab eelnevalt sekkuda 
 
 
ET 8   ET Erakorralise menetluse kasutuselevõtuga 1. valikuvõimaluse puhul juhtudel, mis on seotud 
turgu valitseva seisundiga ja mis kuul uvad põhikirjajärgselt konkurentsiasutuste 
reguleerimisalasse, kiirendatakse uute sisenejate juurdepääsu t eenindusrajatistele. Samas aga 
turgu valitseva seisundi juhud e ndiselt säilivad ja prognoositak se täiendavaid halduskulusid. 
2. valikuvõimaluse puhul säilib konkurentsiasutuste õigus sekkuda, aga turul osalejatel on ka 
õigus esitada kaebus re guleerivale asutusele diskrimineeriv a kohtlemise küsimustes. Selline 
variant aitab 1. valikuvõimaluse st paremini vähendada diskri mineerimist raudteega seotud 
teenustele juurde pääsemisel  ja kõrvaldada turule sisene mist takistavaid asjaolusid. 
3. valikuvõimalusega antakse reguleerivatele as utustele ka õigus eelnevalt sekkuda turgu 
valitseva seisundi juhtudel, ent sellega kaasneb oht turg üle reguleerida , kui otsus tehakse ka 
siis, kui mingeid erilisi probleeme ei ole ilmnenudki. 
Eelistatakse 2. valikuvõimalust, kuna see võima ldab reguleerivatel asutustel sekkuda kõigil 
juhtudel, kui ettevõtjad tunnevad end diskrimineerituna, ja jälg ida raudteega seotud teenuseid 
käsitlevaid küsimusi, ilma et sellega kaasne ksid 3. valikuvõimaluse suured halduskulud. 
4.5. Reguleerivate asutuste sõltumatus 
Reguleerivate asutuste ja turgu valitsevate raudteeveo-ettevõtjate vahelist sõltumatust 
käsitlevate täiendavate nõuetega tagatakse nend e täielik sõltumatus otsuste tegemisel, pannes 
sellega aluse ausale konk urentsile raudteeturul. 
 1. valikuvõimalus  2. valikuvõimalus  
Reguleerivate asutuste 
sõltumatus  Reguleerivad asutused 
tehakse organisatsiooniliselt, rahastamisotsuste tegemisel, õigusliku struktuuri poolest ja otsustustes sõltumatuks mis tahes raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjast, tasude kogumise asutusest, läbilaskevõimet jaotavast asutusest või taotlejast, samuti ametiasutusest, kellele kuulub turgu valitsev raudteeveo-ettevõtja,  
ning funktsionaalselt sõltumatuks 
kõikidest pädevatest asutustest, kes on seotud avaliku teenindamise lepingute sõlmimisega. 
 Igas liikmesriigis luuakse üks 
reguleeriv asutus, mis on  
õiguslikult eraldiseisev ning 
organisatsiooniliselt, funktsionaalselt, hierarhiliselt ja otsustustes sõltumatu mis tahes muust ametiasutusest,  
organisatsiooniliselt, 
rahastamisotsuste tegemisel, õigusliku struktuuri poolest ning otsustustes sõltumatu mis tahes raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjast, tasusid koguvast asutusest, läbilaskevõimet jaotavast asutusest või taotlejast, 
ning funktsionaalselt sõltumatu 
kõikidest pädevatest asutustest, kes on seotud avaliku teenindamise 
 
ET 9   ET lepingute sõlmimisega. 
 
1. valikuvõimalusega kõrvaldatakse huvide konf likt, luuakse ELi kõikide reguleerivate 
asutuste ühesugune haldussuutlikkus, kõrvaldatakse  turule sisenemist takistavad asjaolud ja 
tagatakse võrdsed võimalused kõiki dele raudteeveo-ettevõtjatele. 
2. valikuvõimaluse kohaselt on reguleerivad asutus ed õiguslikult eraldiseisvad ja kõikidest 
muudest ametiasutustest sõltumatud, kuid nad ei ole raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatest ega 
turgu valitsevatest raudteev eo-ettevõtjatest sõltumatuma d kui 1. variandi puhul.  
Eelistatakse 1. valikuvõimalust, kuna sellega taga takse kõikide ELi regul eerivate asutuste 
piisav sõltumatus, millel on positiivne majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju. 
Halduskulud on mõistlikud. 
5. K OGU ETTEPANEKUT MÕJUTAVATE TEGURITE KVANTITATIIVNE ANALÜÜS  
5.1. Majanduslik mõju 
Konkurentsi seisukohast mõjutab muudatustepake ti rakendamine teataval määral 
kaubavedude osakaalu nii, et selle vähenemine  peatub või hakkab varem suurenema. Uute 
sisenejatega seoses peaks tänu paketiga kava ndatud muudatustele tekkima kuni 3–4 % uusi 
raudteeveo-ettevõtjaid ja nende ettevõtjate turuos a, kes turgu ei valitse, peaks suurenema kuni 
2–3 %. Kvaliteedi seisukohast välditaks maantee-ka ubavedudel inimohvritega toimuvaid 
õnnetusi, ent turu avamise ja täpsuse vaheline korrelatsioon on väike või väga väike. Käitamiskulusid oleks võimalik vähendada ligikaudu 6 %.  
5.2. Halduskulud 
Arvesse on võetud kaht liiki halduskulusid: ühekordsed halduskulud , milleks on tegevuse 
alustamisega seotud kulud või kulud, mis kaasnevad halduskohustuse täitmiseks või 
konkreetse ettevõtmise jaoks tehtava ümberkujundamisega, ja korduvad halduskulud , 
milleks on iga-aastased kulud. Kõnealuste kulud e hulka kuuluvad eelkõige liikmesriikide uute 
avaldamiskohustustega seotud kulud (tasude m ääramise raamistik ning keskpika perioodi 
pikaajaline arengustrateegia), raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ga seotud kulud (uus teave 
võrguaruandes), terminalijuhtidega seotud kulud (juurdepääsutingimused) ning tegevuslube väljaandvate asutustega seotud kulud (t egevuslubade andmise tingimused). 
5.3. Sotsiaalne mõju 
Paketi mõju tööhõivele  võrduks rohkem kui 1 700 000 tööt unniga, mis tähendab rohkem kui 
1 000 lisatöötajat. Maanteevedude osakaalu vähenemise ja raudteevedude osakaalu 
suurenemisega kaasneb tööhõive mõningane vähe nemine maanteeveosektoris. Üldiselt oleks 
nõudlus kvalifitseerituma personali järele ja suureneks nõudlus koolituskeskuste järele.  
5.4. Keskkonnamõju 
Muudatuste rakendamisest saadakse eel datavalt kasu sellega, et väheneb CO
2-heide ja 
paraneb õhu kvaliteet. Paketi negatiivne mõju võib olla seotud müratasemega, kuna liiklus 
 
ET 10   ET suureneb, ent selleks võetakse müratõrjemeetme id. Energiatarbimise vähenemisega kaasnev 
maksimaalne kasu peaks ilmnema täieliku rakendamise aastal ja seejärel peaks see mõnevõrra vähenema, kuna raskeveokite en ergiatõhusus peaks suurenema. 
6. J
ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Kasutada tuleks olemasolevate järelevalvesüs teemide kaudu saadud teavet ja lisaks sellele 
tuleks kasutusele võtta täiendavad näitajad . Algatuse rakendamine sõltub liikmesriikide 
ühistest jõupingutustest, mistõ ttu on äärmiselt oluline, et järelevalvesüsteemid oleksid 
ühtlustatud.  
Kuna praegu jälgitakse kõige olulisemaid näitaj aid raudteeturu seirekava3 raames, võiks 
käesoleva algatuse järelevalvet teosta da samuti kõnealuse seirekava raames.  
                                                 
3 Vt KOM(2007) 609 (lõplik) ja KOM (2009) 676.