ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et seoses kahe kommentaariga, mille kontrollikoda esitas 2011. aastat käsitlevas aruandes ning mille seisuks oli 2012. aastat käsitlevas kontrollikoja aruandes märgitud „alustamata“ ja 2013. aastat käsitlevas kontrollikoja aruandes „pooleli“, on võetud parandusmeetmeid ning kommentaaride seisuks on nüüd kontrollikoja aruandes märgitud „lõpetatud“; võtab ühtlasi teadmiseks, et seoses kolme kommentaariga, mille kontrollikoda esitas 2012. aastat käsitlevas aruandes ja mille seisuks oli 2013. aastat käsitlevas kontrollikoja aruandes märgitud „alustamata“ või „pooleli“, on võetud parandusmeetmeid ning kahe kommentaari seisuks on nüüd kontrollikoja aruandes märgitud „lõpetatud“, samas kui ühe seisuks on märgitud „pooleli“; märgib, et kontrollikoja poolt 2013. aastat käsitlevas aruandes esitatud kolmest kommentaarist on kontrollikoja aruandes kahe seisuks märgitud „pooleli“, samas kui ühe seisuks on märgitud „ei kohaldata“;
7.

võtab murega teadmiseks, et fondi veebisaidil on avaldatud ainult ligikaudu poolte fondi juhatuse liikmete elulookirjeldused ja huvide deklaratsioonid; võtab teadmiseks, et fondil puuduvad õiguslikud vahendid, et nõuda nimetatud dokumentide esitamist; nõuab tungivalt, et fondi juhatuse liikmed esitaksid läbipaistvuse suurendamiseks viivitamata need dokumendid;
29.

võtab teadmiseks, et Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi ülesehitamisetapp ei ole veel lõpule viidud, ning märgib seetõttu, et asutusele juba usaldatud ülesannete täitmine ning poolelioleva õigusloometöö tulemusel lisanduvad kavandatavad ülesanded eeldavad nii töötajate arvu kui ka kvalifikatsiooni seisukohast piisavat personali ja rahastamist, mis võimaldaks teostada rahuldaval tasemel järelevalvet; rõhutab, et ülesannete laiendamise korral tuleb väga sageli ka vastavalt ressursse suurendada, et tagada järelevalvega seotud töö kvaliteet; rõhutab siiski, et igasugust asutuse vahendite võimalikku suurendamist tuleb üksikasjalikult põhjendada ja sellega peavad võimaluse korral käima kaasas ratsionaliseerimismeetmed;
8.

võtab siiski teadmiseks, et 2014. aastal kasutati ainuüksi komitee liikmete ja asendusliikmete sõidu- ja kohtumiste kuludeks kokku 8 277 556 eurot ning 409 100 eurot personali lähetus- ja sõidukuludeks; on arvamusel, et lähetuste arv on erakordselt suur (787) ning erakordselt suured on ka kulud, mis tulenevad liikmete reisi- ja kohtumiste kulude eest makstavatest hüvitistest; on seisukohal, et liikmete lähetused peaksid olema selgelt kirjas aasta tegevusaruandes, kus on välja toodud üksikasjalikud kulud ning kulude ja tulude analüüs; rõhutab, et liikmete lähetustele viidatakse ebaselgelt, ebatäpselt ning ilma selgete arvudeta; nõuab tungivalt, et komitee lisaks aasta tegevusaruandesse alati andmed liikmete lähetuste kohta;
tõdeb, et ühisettevõte teostas 2014. aastal kaks olulist läbivaatamist, et uuesti hinnata programmiga seotud põhilisi riske ja neid leevendavaid meetmeid; märgib, et läbivaatamise tulemusena tuvastati 33 programmi ja ühisettevõttega seotud riski, millest üheksat peeti nende kriitilisuse tasemest tulenevalt eriti oluliseks; on seisukohal, et 2014. aastal põhjustas hulk väliseid tegureid (ebakindlad majandusprognoosid, uus mitmeaastane finantsraamistik, organisatsioonilised muudatused ühisettevõttes ja juhtivas peadirektoraadis jne) programmi tuleviku osas ebakindlust ja tavapärasest rohkem riske; väljendab heameelt selle üle, et ühisettevõte on rakendanud või rakendab konkreetseid parandusmeetmeid;
märgib, et Bosal S.A. alustas tegevust 1986. aastal, mil Sagunto piirkond oli pärast kohalikus kõrgahju käitavas ettevõttes toimunud koondamisi kuulutatud reindustrialiseerimise eelispiirkonnaks; märgib, et Bosal S.A. pankroti ja sulgemise tõttu kadus Saguntos 250 töökohta, mis on selle linna kohta suhteliselt suur arv, ning arvestades, et sel on kohalikule ja piirkondlikule majandusele tõsine mõju, arvestades eelkõige, et tegemist on väikelinna ja maapiirkonnaga, mida on rängalt mõjutanud majanduskriis ning autotööstuses toimunud globaliseerumise tagajärjed; tuletab meelde, et kuigi tööhõive on hakanud näitama paranemise märke, on töötuse määr Comunidad Valencianas endiselt 20,17 % ( 7 )
C.

arvestades, et Euroopa Liidu Solidaarsusfond on mitmeaastase finantsraamistiku määruses määratletud erivahend ning et vastavad kulukohustuste ja maksete assigneeringud tuleb kanda eelarvesse mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ületavalt;
2.

on nõus rubriigi 3 assigneeringute suurendamisega ettenägemata kulude varu kasutuselevõtmise abil ning vahendite varasema kasutuselevõtmisega Frontexi ametikohtade loetelu suurendamiseks; tunneb erilist heameelt Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi osalise täiendamise üle, kuid tunneb muret selle üle, et vaatamata eelarve kõrgele täitmismäärale liikmesriikide programmide alusel on praeguseks tegelikult ümber paigutatud ainult mõned pagulased;
B.

arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku võtta kasutusele paindlikkusinstrument, et täiendada liidu 2017. aasta üldeelarves ette nähtud rahastamist üle rubriigi 3 ülemmäära 530 miljoni euroga, et rahastada meetmeid rände, pagulaste ja julgeoleku valdkonnas;
B.

arvestades, et 2017. aastal tekib tõenäoliselt täiendavaid rahalisi vajadusi seoses sisejulgeolekukriisidega ning humanitaar-, rände- ja pagulasprobleemidega; võtab teadmiseks, et need vajadused võivad rubriigi 3 raames kasutatavaid vahendeid märkimisväärselt ületada; tuletab meelde, et rubriigi 3 ülemmäära all enam varu ei ole; palub seetõttu komisjonil selgitada, kas ja kuidas oleks võimalik täiendavaid rahalisi vahendeid ettenägematute kulude varu kasutades kasutusele võtta, et täita võimalikke täiendavaid rahastamisvajadusi rubriigi 3 osas 2017. aasta jooksul;
E.

arvestades, et taotlus esitati EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõttes koondatud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtte tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud;
83.

väljendab muret selle pärast, et maksete assigneeringuid on eelarveprojektis võrreldes 2016. aasta eelarvega järsult vähendatud; märgib, et see näitab täitmisega seotud viivitusi, mis ei tekita mitte üksnes muret liidu poliitika elluviimise pärast, vaid millega kaasneb ka oht, et praeguse programmitöö perioodi lõppu koguneb jälle suur summa maksmata arveid; on seisukohal, et see probleem tuleb lahendada mitmeaastase finantsraamistiku muutmise käigus; peab lisaks kahetsusväärseks, et nõukogu on makseid kärpinud, kuigi ülemmäärade piires on kasutada piisav varu;
4.

võtab teadmiseks asjaolu, et liit on kemikaalide müügi esikoha maailmas järk-järgult loovutanud Hiinale ning Hiina on sama ajavahemiku jooksul suurendanud oma turuosa 9 %-lt ligikaudu 35 %-le; tuletab meelde, et mineraalväetiste tootmine on väga energiamahukas (gaasihinnad moodustavad kuni 80 % kõigist tootmiskuludest); märgib, et langevate naftahindade tõttu on Eesti mineraalkütuste eksport vähenenud 2016. aasta esimese kahe kuu jooksul võrreldes eelneva aasta sama perioodiga 25 %; märgib, et Eestis on selliste tootmisharude kontsentratsioon, mis sõltuvad nafta- ja gaasihindadest, kõrge;
4.

tuletab meelde, et liidu osa üleilmse infotehnoloogia ja kommunikatsiooni (IKT) sektori tööhõives on viimastel aastatel vähenenud ja IKT-l on Soome majanduses väga suur tähtsus, sest 2014. aastal oli IKT sektoris hõivatud 6,7 % töötajatest, mis on liikmesriikide hulgas kõrgeim protsent; on seisukohal, et Microsoftis toimunud koondamised on seotud suundumusega, mis on alates Nokia allakäigust oma päritoluriigis mõjutanud kogu Soome elektroonikatööstust ja millega on seotud neli varasemat taotlust; järeldab, et need sündmused on otseselt seotud maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel aset leidnud struktuurimuutustega;
C.

arvestades, et konkreetselt kavandatakse paranduseelarve projektis nr 3/2016 35 alalise ametikoha lisandumine täiendavate turvatöötajate värbamiseks Euroopa Parlamenti; arvestades, et sellised ametikohad tuleks 2017. aasta eelarves säilitada ja mitte kohaldada nende suhtes personali 5 % vähendamise eesmärki, kuna tegu on uute meetmetega; arvestades, et parlament austab täielikult personali 5 % vähendamise kohta tehtud avaldust 2016. aasta eelarvet puudutavate ühisjärelduste lisas;
2.

märgib, et paranduseelarve projekti nr 2/2016 vastuvõtmisega vähendatakse 2016. aastal liikmesriikide kogurahvatulul põhinevaid osamakseid liidu eelarvesse 1,349 miljardi euro võrra; nõuab veel kord tungivalt, et liikmesriigid kasutaksid seda vahendite tagasisaamise võimalust, et täita oma pagulaskriisiga seotud kohustusi ning panustada liidu panusele vastavalt kahte sihtotstarbelisse liidu usaldusfondi; võtab murega teadmiseks, et 2016. aasta kevadel panustasid liikmesriigid ainult 82 miljonit eurot Aafrika usaldusfondi ja 69 miljonit eurot Süüria kriisile reageerimiseks loodud Madadi usaldusfondi, samal ajal, kui liidu panus on vastavalt 1,8 miljardit ja rohkem kui 500 miljonit eurot;
4.

märgib, et pärast Caterpillar Belgium SA 23. veebruari 2013. aasta teadet, et alustatakse kollektiivse koondamisega Gosselies's asuvas tehases, esitati enamikku selle 1399 töötajast käsitlev taotlus EGF/2014/011 BE/Caterpillar, ning juhib tähelepanu asjaolule, et praegune taotlus on jätk esimesele taotlusele, sest tegemist on osaga samast koondamisprotsessist; rõhutab, et Hainaut' tööturu olukord on eriti problemaatiline, sest sealne töötuse määr on 14,5 % (5,9 % võrra kõrgem kui riigi keskmine), 2013. aastal kaotati tootmissektoris 1 236 töökohta ja 2014. aastal 1 878 töökohta, tööpakkumiste arv on alates 2012. aastast langenud 13 % ning tööturul on väga palju alakvalifitseeritud tööjõudu, sest rohkem kui pooltel tööotsijatel puudub keskharidus, ning pikaajalise töötuse määr on kõrge (see moodustab Hainaut' piirkonna üldisest töötusest 39,0 %);
D.

arvestades, et Prantsusmaa esitas taotluse EGF/2015/010 FR/MoryGlobal, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 49 (maismaaveondus ja torutransport) ja osa 52 (laondus ja veondust abistavad tegevusalad) alla kuuluvas majandussektoris mandri-Prantsusmaal, ning arvestades, et eeldatavalt osaleb meetmetes 2 132 fondist toetuse saamise tingimustele vastavat koondatud töötajat; arvestades, et see taotlus esitati pärast MoryGlobali kohtulikku likvideerimismenetlust ja on taotluse EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros järelmeede;
11.

märgib murega, et mõningate eelarvepunktide lõikes vähenes 2015. aastal järjekindlalt maksete täitmise määr; võtab teadmiseks, et 2015. aastal algas komitee kuues ametiaeg; on sellegipoolest arvamusel, et see ei tohiks komitee eelarve haldamist mõjutada; kutsub komiteed üles oma tulemusi parandama ja komitee seitsmenda ametiaja algusaastaks paremini valmistuma;
4.

täheldab, et 2016. aastasse kanti üle 1 406 984 euro, mis moodustab 17 % 2015. aasta kogueelarvest; märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt oli kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr II jaotises (halduskulud) 49 % (212 456 eurot), samas kui 2014. aastal oli see 59 % ehk 383 940 eurot; võtab teadmiseks, et need ülekandmised olid tingitud kolledži ümberpaigutamisest Ühendkuningriigist Ungarisse 2014. aasta septembris ja sellega seoses uute teenus- ja tarnelepingute sõlmimise vajadusest; võtab teadmiseks, et enamik nimetatud üheaastaste lepingute raames tellitud teenustest ei olnud veel 2015. aasta lõpuks osutatud;
4.

märgib, et I ja II jaotises ülekantud üldiste assigneeringute määr fondis kahanes 3,3 %-le (2014. aastal oli see 6,4 %); märgib, et ülekantud assigneeringuid oli I jaotises (personalikulud) 180 398 eurot (1,4 %); märgib lisaks, et II jaotises (halduskulud) oli ülekandmiste summaks 316 442 eurot (16,1 %), mis kujutab endast olulist, 20,1 % suurust vähenemist eelnenud aastaga võrreldes; märgib, et ülekandmiste määr III jaotises (tegevuskulud) suurenes 4 %, moodustades kokku 36,4 %, eelkõige seetõttu, et 2015. aasta teiseks pooleks kavandatud tegevuste maht kasvas ning 2015. aasta detsembris kanti rahalisi vahendeid üle III jaotisest, et maksimeerida fondi toetust põhitegevusele;
4.

rõhutab, et ühisettevõte haldab ITERi projekti tehtavat liidu osamaksu ning eelarvepiirang 6 600 000 000 eurot tuleb säilitada kuni aastani 2020; toonitab ka, et ITERi projekti puhul on peamine väljakutse tagada, et peetakse kinni realistlikust ajakavast ja eelarvest ning võimalikud kõrvalekalded või probleemid tuvastatakse võimalikult varajases etapis; märgib, et kontrollikoja aruande osas „Asjaolu rõhutamine“ märgitakse taas, et eelarvepiirang 6 600 000 000 eurot, mis on 2010. aastal ehitusetapiks algselt ette nähtud eelarvelistest kuludest kaks korda suurem summa, ei sisaldanud ettenägematuid kulusid; võtab seega teadmiseks mõningad edusammud ühisettevõtte 2015. aasta sissemaksu ajakohastatud määra osas, mis on terviklikum number; on teadlik, et hiljutised muudatused, mida selles suhtes ikka veel tehakse, on projekti edu jaoks keskse tähtsusega;
5.

tuletab kontrollikojale meelde, et 2012. aasta juulis vastu võetud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni detsentraliseeritud asutusi käsitleva ühise lähenemisviisi (punkt 54) kohaselt vastutab detsentraliseeritud ametite auditeerimise eest täielikult kontrollikoda, kes „viib läbi kõik vajalikud haldus- ja hankemenetlused“; soovitab kontrollikojal esitada ettepanekud, et lahendada ametite auditeerimise küsimus finantsmääruse käimasoleva muutmise ja sellele järgneva raamfinantsmääruse muutmise käigus; on seisukohal, et seda küsimust tuleks selgitada, et vähendada detsentraliseeritud ametite ülemäärast halduskoormust, ilma et see kahjustaks kontrollikoja töö vajalikkust ja tulemuslikkust;
7.

märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt alahindas büroo oma vajadusi ametialaste ürituste korraldamisteenuste osas; märgib, et 2013. aastal sõlmitud nelja-aastases raamlepingus ette nähtud maksimumsumma ammendati juba 2014. aasta detsembris; märgib, et alahindamise põhjuseks olid ootamatud muudatused 2014. aasta viimase täiskogu istungi korralduses; leiab, et selleks, et niisugused olukorrad ei korduks, peaks büroo oma sellistel istungitel osalevate liikmete ja vaatlejatega toimimisviisides kokku leppima; juhib tähelepanu asjaolule, et 2015. aasta augustis käivitati hankemenetlus uue raamlepingu sõlmimiseks ning et vahepeal tellis büroo kõnealuseid teenuseid ostutellimuste ja läbirääkimistega hankemenetluste kaudu; nõustub kontrollikoja seisukohaga, et oleks tulnud kasutada avatud hankemenetlust, mille puhul kõik huvitatud koostööpartnerid oleksid saanud pakkumusi esitada; märgib, et 2016. aastal vaatas büroo läbi kehtivad hankemenetluse eeskirjad, et seda protsessi tõhustada, sh e-pakkumiste kasutamisega; väljendab rahulolu sellega, et büroo on juba võtnud meetmeid oma hanke-eeskirjade täiustamiseks ja käivitanud avatud hankemenetluse, mille tulemusena sõlmiti mitme pakkujaga (kolme firmaga) raamleping, mis hakkas kehtima 2016. aasta jaanuaris;
2.

tõdeb, et amet on jätkuvalt teinud suuri pingutusi Kreeka ametiasutustega kontakti hoidmiseks, et olukorda lahendada, arvestades et mingi muu lahendus ei ole praegu nähtavasti võimalik, ning et komisjonil, ametil ja Kreeka ametivõimudel tuleks sellele probleemile lahendus leida, et tunduvalt vähendada ametiga seotud riske;
24.

rõhutab, et asutus peaks – tagades samal ajal kõigi ülesannete täieliku ja tähtaegse täitmise – jääma rangelt nende ülesannete juurde, mille Euroopa Parlament ja nõukogu on talle määranud; on veendunud, et asutus peaks täiel määral kasutama oma volitust edendada tulemuslikult proportsionaalsust kogu oma tegevuses; märgib, et kui asutusel on õigus koostada 2. ja 3. tasandi meetmeid, peaks ta kõnealuste standardite koostamisel pöörama erilist tähelepanu eri riikide turgude konkreetsetele omadustele, ning märgib, et asjaomased turuosalised ja tarbijakaitseorganisatsioonid tuleks kaasata standardite kehtestamise protsessi varajases etapis ning samuti tuleks neid kaasata koostamis- ja rakendamisetappide ajal;
5.

märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt oli kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr III jaotises (tegevuskulud) 61 % (2014. aastal oli see 54 %); võtab teadmiseks, et need ülekandmised on peamiselt seotud instituudi tegevuse iseloomuga, mis hõlmab mitmeid kuid ja sageli järgmisel aastal jätkuvate uuringute hankeid; märgib, et ülekandmine on sageli osaliselt või täielikult põhjendatud, sest ametite rakenduskavad on mitmeaastased või on nõukogu eesistujariigi otsused uuringuteemade kohta hilinenud, ning see ei näita tingimata probleeme eelarve planeerimisel ja täitmisel, samuti ei ole see alati vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega ja seda eriti juhul, kui instituut on assigneeringute ülekandmist eelnevalt kavandanud ja sellest kontrollikojale teada andnud;
23.

märgib, et asutus on sõlminud 12 aastaks üürilepingu, mis peaks lõppema 8. detsembril 2026, ning tavapäraste lepingutingimuste kohaselt tuleb üüri tasuda täies ulatuses kogu perioodi eest; märgib siiski, et asutus jõudis kokkuleppele lepingust taganemise klausli osas lepingu kehtivuse keskpunktis, mis tähendab, et kui seda klauslit kohaldatakse, vabastab see asutuse kohustusest maksta üüri viimase kuue aasta jooksul; märgib lisaks, et lepingust taganemise klausli kohaldamisel on asutus kohustatud tagasi maksma poole talle antud soodustusest (vabastus üüri tasumisest 32 kuuks), mis põhines 12 aastaks sõlmitud üürilepingul; märgib, et asutus peab lahkumisel ruumid üle andma samas seisukorras, kui need olid lepingu alguses, mis antud juhul tähendab, et asutusel tuleb tasuda tema poolt neisse ruumidesse paigaldatud büroosisustuse eemaldamise kulud; märgib, et täpne summa sõltub ekspertide hinnangutest ja täiendavate läbirääkimiste tulemustest; palub asutusel teavitada Euroopa Parlamenti, kui see summa on selgunud;
209.

on seisukohal, et otsetoetused ei täida täielikult oma ülesannet põllumajandusettevõtjate sissetulekute stabiliseerimise kaitsemehhanismina, eelkõige väiksemate põllumajandusettevõtjate jaoks, arvestades seda, et praegune tasakaalustamata maksete jagamine viib selleni, et 20 % kõigist liidu põllumajandusettevõtjatest saab 80 % kõigist otsetoetustest, mis ei kajasta tootmise mahtu ning tuleneb sellest, et liikmesriigid tuginevad maksete tegemisel endiselt ajaloolistele kriteeriumitele, kuigi nad tunnistavad, et suurte ja väikeste põllumajandusettevõtete suurus oleneb liikmesriigist; on arvamusel, et suuremad põllumajandusettevõtted ei vaja sissetulekute kõikumise ajal tingimata samal tasemel toetust põllumajandusettevõtete sissetulekute stabiliseerimiseks nagu väiksemad põllumajandusettevõtted, kuna nad võivad kasutada ära mastaabisäästu, mis teeb nad tõenäoliselt vastupidavamaks; on seisukohal, et otsetoetustele piirmäära kehtestamine, mida komisjon algselt soovitas ja mida Euroopa Parlament toetas, võiks anda piisavad rahalised vahendid ÜPP õiglasemaks muutmiseks;
31.

võtab teadmiseks, et kontrollikoja andmeil on parlamendi mitmest asukohast tingitud kulud aastas 114 miljonit eurot, ja võtab teadmiseks, et oma 20. novembri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu institutsioonide asukoha kohta (3) kohaselt on 78 % kõigist parlamendi koosseisuliste töötajate lähetustest otseselt tingitud parlamendi teenistuste geograafilisest hajutatusest; tuletab meelde, et mitme asukoha tagajärjeks keskkonna seisukohast on hinnanguliselt 11 000 – 19 000 tonni CO2 heidet; palub juhatusel nõuda peasekretärilt viivitamata parlamendi üheainsa töökoha tegevuskava väljatöötamist; kordab oma üleskutset parlamendile ja nõukogule tegeleda pikaajalise kokkuhoiu saavutamiseks vajadusega töötada välja parlamendi ühe töökoha tegevuskava, nagu parlament on juba mitmes varasemas resolutsioonis märkinud; on veendunud, et Ühendkuningriigi lahkumine ja vajadus paigutada ümber Euroopa ametid, mille praegune asukoht on Ühendkuningriigis, võivad pakkuda suurepärase võimaluse lahendada üheaegselt mitu küsimust; juhib siiski tähelepanu ELi toimimise lepingu artiklile 341, milles sätestatakse, et liidu institutsioonide asukoht määratakse liikmesriikide valitsuste ühisel kokkuleppel, ning ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokollile nr 6, milles on sätestatud, et parlamendi asukoht on Strasbourgis; tuletab meelde, et üheainsa töökoha lahendus nõuab aluslepingute muutmist;
14.

võtab teadmiseks asjaolu, et amet on teinud liidu teiste asutuste ja ametitega (EFCA, Frontex, EUNAVFOR, MAOC-N) ulatuslikku praktilist koostööd mereseire, järelevalve ja teabevahetuse vallas, et kasutada ära olemasolevaid oskusi ja teenuseid vastastikku kasulikul viisil; märgib, et amet on alates 2014. aasta detsembrist jaganud oma Madridis asuvaid ruume tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte (F4E) talitluspidevuse keskusega; võtab teadmiseks asjaolu, et amet on jätkanud koostööd Euroopa Kalanduskontrolli Ametiga (EFCA), kes saab samuti kasutada ameti talitluspidevuse keskust; märgib, et amet on teinud tihedat koostööd Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskusega (EMCDDA), et edendada kahe geograafiliselt lähestikku asuva asutuse ühistegevust ja sünergiat eesmärgiga suurendada tulemuslikkust ja tõhusust ning hoida kokku kulusid;
16.

märgib, et agentuuri talitluspidevuse kava vaadati täielikult läbi, seda testiti ja selle lõppversioon võeti vastu; märgib et agentuuri IKT töörühm alustas koostööd liidu infoturbeintsidentidega tegeleva rühmaga, et suurendada infotehnoloogilist turvalisust; märgib, et agentuur hakkas tarkvaraküsimuste dokumenteerimiseks rakendama iseenda vahendit, tänu millele suureneb tarnijate vastutus ja probleemide käsitlemisel toimunu kohta on lihtsam teavet saada;
B.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes fondi eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta on saanud piisava kindluse selle kohta, et fondi 2015. aasta raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;
6.

märgib, et ühisettevõte jõudis riiklike kvaliteeditagamise süsteemide ulatusliku hindamise põhjal järeldusele, et auditiaruanded tagavad liikmete finantshuvide mõistliku kaitse; märgib ühtlasi, et 2014. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise edasilükkamise otsuse järel palus ühisettevõte riiklikel rahastamisasutustel esitada kirjaliku avalduse selle kohta, et riiklike menetluste rakendamine annab tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta mõistliku kindluse; eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon võttis edasilükatud heakskiidu andmise ajal arvesse riiklike rahastamisasutuste esitatud avaldusi ja andis ühisettevõtte eelarve täitmisele heakskiidu 2016. aasta oktoobris; tõdeb, et ühisettevõte palus 2017. aasta jaanuaris riiklikel rahastamisasutustel esitada eelmise aasta eeskujul samasugused kirjalikud avaldused, et esitada need eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile;