ELi ootused on demokratiseerumist ja märkimisväärseid poliitilisi muutusi arvestades suured. EL on hinnanud oma strateegiat, et vaadata üle tegevus demokraatia ja inimõiguste , rahuprotsessi, majanduse ja säästva arengu vallas.

2012.–2013. aastal suurendas EL riigile antavat arengutoetust esialgses summas 150 miljonit eurot. 2014. aasta detsembris võeti arengukoostöö rahastamisvahendi raames vastu Myanmari/Birma mitmeaastane sihtprogramm aastateks 2014–2020, mis hõlmas 688 miljoni euro soovituslikku jaotust. Abi tulemuslikkuse edendamiseks on EL ja tema liikmesriigid alates 2013. aastast kavandanud ühiselt arengukoostööd, mida kavatsetakse jätkata tihedates konsultatsioonides uue valitsusega, et tagada ELi ühtne reageerimine väljaselgitatud probleemidele.

Pärast 2011. aastal alanud reforme on Myanmaris/Birmas toimunud suured muutused ning uue, demokraatlikult valitud valitsuse ametisseastumine 2016. aasta aprillis toob kaasa ajaloolisi võimalusi. Euroopa Liidu strateegilistes huvides on toetada täiel määral edukat üleminekut tulemuslikule demokraatlikule valitsemisele ja säästvale arengule ning võtta sel eesmärgil kasutusele kõik asjakohased ELi poliitikameetmed ja vahendid.

Uue valitsuse peamised prioriteedid on õigusriigi põhimõte ja hea valitsemistava. Probleeme on palju ning institutsioonidel napib sageli nii töötajaid kui ka õigusloomeprotsessiga seotud eksperditeadmisi. Õigusriigi põhimõtte parandamine aitab kasvatada usaldust riigi institutsioonide vastu, suurendada läbipaistvust, võidelda korruptsiooniga ning tugevdada kohtusüsteemi rolli ja sõltumatust. Selle protsessi lahutamatu osa on julgeolekuvaldkonna reform, sealhulgas politseireform.

Tänu ülekaalukale võidule 2015. aastal on Rahvuslik Demokraatialiiga saavutanud enneolematu demokraatliku legitiimsuse, mis on andnud talle tugeva mandaadi ulatuslike reformide alustamiseks. Enam kui 400 uut parlamendiliiget asusid ametisse 1. veebruaril 2016 ja nad peavad viima ennast kurssi tänapäevase parlamendi kõikide tahkudega.

On selge, et EL peab selles strateegiliselt olulises Kagu-Aasia riigis ning laiemalt Aasia Vaikse ookeani piirkonnas täitma ka edaspidi oma silmapaistvat rolli demokratiseerimise ja reformimise hea eeskuju edendamisel. Samuti on ELi lähedasemad suhted Myanmari/Birmaga ja tihe koostöö valitsusega parim viis edendada kaasavaid sotsiaal-majanduslikke reforme ja suurendada ELi ettevõtjate võimalusi nüüd, mil riik jätkab reformimise teed. Lühidalt öeldes on ELil käimasoleva ülemineku edusse palju panustanud ja tal on suur huvi aidata tagada selle lõpulejõudmine.

laiendada toetust Myanmari politseijõududele, et muuta see nüüdisaegseks organisatsiooniks, kes teenib inimesi ja keda inimesed usaldavad, sealhulgas suurendades vastutust kooskõlas rahvusvaheliste parimate tavadega, inimõiguste ja põhivabaduste austamist ning jätkuvaid jõupingutusi, et tugevdada politseijõudude suhteid meedia ja kohalike kogukondadega;

parandada vaeste ja haavatavate juurdepääsu õigusemõistmisele ja õigusabile, arendades kohtusüsteemi töötajate õigusvõimet ja tugevdades õigusriigi põhimõttega kooskõlas välja valitud institutsioone, et need saaksid oma mandaati paremini täita;

tegutseda partnerluses valitsusega, et süvendada poliitilist dialoogi ja täita tekkivad vajadused, pakkudes valitsusasutustele riigi ülesehitamiseks poliitilist dialoogi ja tehnilist koostööd. EL peaks töötama koos paljude partneritega – kohaliku tasandi organisatsioonidest parlamentideni ning tugiorganisatsioonidest ametiühingute ja meediani –, et toetada demokraatiat edendavaid kohalikke jõupingutusi;

2015. aasta septembris alustatud kodanikuühiskonna kaasamise ELi tegevuskava rakendamisel teeb EL koostööd kodanikuühiskonnaga. Kodanikuühiskonna organisatsioonid on harilikult täitnud otsustavat rolli põhiteenuste osutamisel, eelkõige konfliktist häiritud aladel. Samuti on tegemist keskse liikumapaneva jõuga, kes edendab ja kaitseb demokraatiat, sealhulgas riigi valimisvaatlustes osaledes, ning inimõigusi ja kultuurilist mitmekesisust. Sellegipoolest puutub kodanikuühiskond praegu ikka veel kokku paljude piirangutega.

ELi politseikoolituse projekt (2013–2015) aitas Myanmari/Birma politseijõududel töötada professionaalsemalt, eelkõige oma kohalikes kogukondades. Selleks et parandada politsei tööd kogukonna tasandil ja tema suhteid kohalike elanikega, võeti lihtsaid, aga tulemuslikke meetmeid. ELi liikmesriikide kogenud politseiametnikud näitasid, kuidas tagada kodanike demokraatlik õigus koguneda ja kaitsta seda õigust. 4000 politseinikule õpetati parimaid rahvusvahelisi tavasid rahvahulkade ohjamisel. Samuti käsitleti projekti raames politsei suhteid meedia ja kodanikuühiskonnaga, et soodustada paremat vastastikust mõistmist.

EL kavatseb tagada, et kogu toetatud tegevus oleks konfliktitundlik, järgiks kahju tegemisest hoidumise põhimõtteid ning et seda rakendataks kaasaval, erapooletul ja läbipaistval viisil.

Uue ühise rahufondiga toetatakse riigi jõupingutusi, et jõuda etniliste relvakonfliktide püsiva lahendamiseni paindlikul, kiirelt reageerival ja ühtsel viisil. Fond töötab koos valitsuse, etniliste valimisringkondade, kodanikuühiskonna ja teadusringkondadega ning innustab naisi osalema. Rahu tagamisega seotud tegevuse eesmärk on suurendada kaasatust ja osalemist rahuprotsessis, usaldust selle vastu ning aidata kaasa haavatavate kogukondade turvalisuse ja julgeoleku kindlustamisele. Ühine rahufond alustas tegevust 2016. aasta aprillis enam kui 100 000 USA dollariga, mille eraldasid EL ja veel üheksa rahastajat.

ELil, ühel rahuprotsessi suurimal rahastajal, on head võimalused aidata ka edaspidi kaasa rahu püsimisele. Myanmari rahukeskus, mida EL on toetanud alates selle loomisest 2012. aastal, on olnud väga olulisel kohal valitsuse ja relvastatud etniliste organisatsioonide toomisel läbirääkimistelaua taha ja eksperdinõu andmisel kõigile asjaomastele pooltele. Edusammude jätkamiseks on otsustava tähtsusega kaasav ja laiapõhjaline protsess, mis hõlmab kodanikuühiskonna ja naiste osalemist. Suurem osa ELi toetusest on läinud etnilistele valimisringkondadele. Tegevuses on keskendutud kogukondade arengule konfliktist mõjutatud piirkondades, lepitamisele, rahu tagamisele, relvarahu rakendamisele ja relvarahu jälgimisele tsiviilühiskonnas. Muude projektide raames tehakse tööd elatusvahendite kättesaadavuse parandamise, vaesuse vähendamise ja etniliste alade arendamise kallal. EL on võtnud juhtrolli uue mitme rahastajaga ühise rahufondi rajamisel, et toetada rahuprotsessi kooskõlastatumalt.

Rahuprotsess on uue valitsuse põhieesmärk. Hädavajalik on saavutada sidusrühmade vaheline usaldus ja säilitada nende pühendumus. Rahvusvähemustel on suured ootused, et Riiklik Demokraatialiiga asuks looma demokraatlikku mitmerahvuselist föderaalset liitu, mis pakuks võrdsemat juurdepääsu majanduslikele võimalustele. Lisaks nõuab üldine rahuleping ka põhiseaduslike muudatuste tegemist.

Myanmari/Birmat on aastakümneid vaevanud relvakonfliktid Myanmari/Birma relvajõudude (Tatmadaw) ja erikultuuridega etniliste rühmade vahel, kes elavad loodusvarade poolest rikastel kaugetel piirialadel. Paljud neist aladest ei ole kunagi olnud keskvalitsuse täieliku kontrolli all ja seal on kehtinud erinevad omavalitsustasandid. Neil aladel on välja kujunenud majandushuvid, mis on seotud ebaseadusliku tegevusega nagu salakaubandus, ebaseaduslik nefriidi- ja puidukaubandus, oopiumitootmine ja uimastikaubandus. Katšini osariigis ja Šani osariigi põhjaosas on alates 2011. aastast ümber asustatud ligikaudu 100 000 elanikku ning jätkuvad kokkupõrked põhjustavad seniajani riigisiseseid ümberasustamisi ja õnnetusjuhtumeid. Ligikaudu 106 000 pagulast, kes on enamjaolt Karenist ja Kajast, elavad Tai pool piiriäärsetes laagrites. Kokkupõrked on toonud kaasa ka inimõiguste rikkumisi. Rahvusvahelise humanitaarõiguse kestev tõsine rikkumine on avaldanud mõjutatud elanikkonnale destabiliseerivat mõju.

Myanmaris/Birmas äsja saavutatud rahu on habras. EL, üleriigilise relvarahuleppe ainus lääneriike esindav tunnistaja, peaks koos kõigi asjaomaste pooltega töötama selle nimel, et viia ellu kaasav rahukava ning desarmeerida, demobiliseerida ja taaslõimida endised võitlejad. Rahu hoidmiseks jagab EL oma kogemusi föderalismi vallas ning töötab pooltevahelise usalduse loomise ja leppimise edendamise nimel.

Edasi tuleb liikuda kõigis valdkondades, sealhulgas rahvusvaheliste inimõigustealaste õigusaktide vastuvõtmisega, õigusreformiga, institutsioonide loomise ja suutlikkuse suurendamisega ning teadlikkuse süvendamisega üldiste inimõiguste vallas. Mineviku pärandit arvestades tuleks erilist tähelepanu pöörata sellele, et suureneksid kohtunike sõltumatus ja juurdepääs õigusemõistmisele, naiste õigused ja sooline võrdõiguslikkus, aga ka lapse õigused, pidades eelkõige silmas lapssõdurite jätkuvat kasutamist. Uus valitsus vabastas esimestel ametisoleku nädalatel enam kui 280 poliitvangi. See annab selgelt märku põhivabadustele pühendumisest.

Kahtlemata on riigi üleminek toonud kaasa teretulnud edusamme inimõiguste vallas. On võetud meetmeid poliitvangide vabastamiseks, sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabaduse edendamiseks ning sunniviisilise töö tõkestamiseks. Riik osaleb inimõigustealastes dialoogides ELi, Jaapani ja USAga ning laiendab samal ajal koostööd ÜROga, sealhulgas ÜRO eriraportööri, inimõiguste ülemvoliniku büroo ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooniga.

Kuigi saavutatud on juba palju, on inimõigused endiselt üks selle riigi põhiprobleeme

Sellest, et EL on kindlalt pühendunud riigi abistamisele tema inimõiguste olukorra edendamisel, annab tunnistust ELi inimõiguste eriesindaja aktiivne osalemine. EL on ÜRO Peaassambleel ja ÜRO Inimõiguste Nõukogus esitanud mitu resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta.

Olukorra ebakindlus on sundinud kümneid tuhandeid riigist meritsi või maitsi põgenema, mistõttu nad on sattunud sala- ja inimkaubitsejate ohvriks. 2015. aastal Andamani merel puhkenud rändekriisi tulemusel asusid Tai, Malaisia ja Indoneesia piirkondliku algatuse abil lahendusi otsima. Bangladesh pakub varjupaika kuni 500 000 rohingjale. Uus valitsus peab võtma ohjad enda kätte, rakendades kaasavat arengut kogu riigis ja parandades inimõigustega seotud olukorda. Kui lahendust ei leita, tekib oht, et see hakkab kahjustama üleminekut demokraatiale ja rikub uue Myanmari/Birma mainet.

Myanmari/Birma peamine inimõigustega seotud küsimus on endiselt Arakani osariigi olukord, kus enamjaolt kodakondsuseta, end rohingjana määratlev moslemivähemus seisab silmitsi paljude diskrimineerimisvormidega. Nad on ilma jäetud liikumisvabadusest ning neil ei ole juurdepääsu põhiteenustele ega elatusvahendeid. Pärast kogukondadevahelise vägivalla puhkemist 2012. aastal hoitakse ligikaudu 120 000 moslemit ikka veel laagrites. Naasta või ümber asuda on lubatud väga vähestel. Kogukonnad elavad endiselt segregatsioonis. Riigisiseselt ümberasustatud inimesed ja teised haavatavad elanikerühmad sõltuvad humanitaarabist, mida teiste seas annab ka EL.

2.4. Vaesuse vähendamine ja säästev areng

Myanmar/Birma on üks maailma vaeseimaid riike. Üleminek sillutab teed ELi arengukoostöö hoogustamisele sellistes valdkondades nagu haridus, maaelu areng ja juhtimine, muu hulgas märkimisväärsete eelarvetoetuse meetmete kaudu alates 2016. aastast. Et toetada säästva arengu eesmärkide saavutamist ning programmi Erasmus+ ja ELi teadusuuringute programmi „Horisont 2020“ võimalusi, avardatakse sihipärast tehnilist koostööd.

Üleminekuetapis riik, kes püüab pääseda vaesuslõksust

Myanmar/Birma on üks vähim arenenud maa, kes on ÜRO Arenguprogrammi 2015. aasta inimarengu indeksi pingereas 189 riigi seas 148. kohal. Vaesuse määr on hinnanguliselt 37,5 %, mis on Kagu-Aasia kõrgeim näitaja. 60 % riigi elanikest elab maapiirkondades, kuhu vaesus on ebaproportsionaalselt koondunud. SKP inimese kohta on 1 204 USA dollarit. Myanmaris/Birmas on kõigi ASEANi riikide madalaim oodatav eluiga, imikute ja laste suremuse määra poolest ollakse teisel kohal. Üle kolmandiku lastest on pidevas alatoitumuses. Elekter on vähem kui kolmandikul elanikkonnast.

Riiki tabavad sageli loodusõnnetused ja see on väga tundlik kliimamuutuste mõjule. Kuna loodusõnnetusteks valmisolek on praegu halval tasemel, võivad välisšokid avaldada tohutut mõju elanikkonna ja majanduse vastupidavusele.

Valitsuse eesmärk on saavutada kestev rahu ja juhtida majandus taas rööbastele, et muuta Myanmar/Birma keskmise sissetulekuga riigiks. Uuelt valitsuselt oodatakse, et ta keskenduks oma arengupüüdlustes vaesuse vähendamisele, töökohtade loomisele, jätkusuutlikkusele ja kaasamisele, hoides kasvumäärad kõrgel, tugevdades inimkapitali, edendades sotsiaalteenuseid, vähendades keskkonnamõju ja parandades vastupidavust. Peamised prioriteedid on maaelu areng, sealhulgas toiduga kindlustatus ja toitumisalane kindlustatus, maareform, haridus ja tervishoid. Tähelepanu keskmes peaks olema suurõnnetuste ohu vähendamine kõigil tasanditel. Veel üks uue valitsuse ees seisev ülesanne on maaomandi õiguste tugevdamine eelkõige maa võõrandamise tõttu kannatatud ebaõigluse heastamise abil.

EL peaks näitama teed kaugeleulatuva ja eesmärgipärase arengukoostöö kavaga

EL on Myanmari/Birma juhtiv koostööpartner riigi säästva arengu eesmärkide saavutamisel, nagu on määratletud säästva arengu tegevuskavas aastani 2030. Mitmeaastase sihtprogrammi 2014–2020 kaudu toimuvas kahepoolses arengukoostöös (688 miljonit eurot) jätkab EL riiki ümberkujundava arengukava toetamist neljas valdkonnas: 1) maaelu areng, põllumajandus, toiduga kindlustatus ja toitumisalane kindlustatus 2) haridus; 3) valitsemine, õigusriigi põhimõte, riigi suutlikkuse suurendamine ja 4) rahu tagamise toetamine. Veel saab EL pakkuda valitsusele paindlikku ja eesmärgipärast tehnilist koostööd olulistes poliitikavaldkondades. Abi dubleerimise ja killustumise vältimisel on endiselt tähtsal kohal rahastajate tegevuse tõhus kooskõlastamine.

Pärast laastavat tsüklonit Nargis (2008) loodi mitme rahastajaga elatise ja toiduga kindlustatuse usaldusfond (Livelihoods and Food Security Trust Fund, LIFT), et täita kiiresti taastus- ja rehabilitatsioonivajadusi. Aastate jooksul on LIFTi tegevusulatust järk-järgult laiendatud ja Myanmaris/Birmas toimunud muutustega kohandatud, et parandada väikepõllumajandustootjate ja vaeste maata maaelanike elu. Enam kui kolme miljoni inimese toetuseks on 90 projekti kaudu eraldatud ligikaudu 330 miljonit eurot, sellest 115 miljonit eurot ELilt. LIFTi projektid aitavad saada suuremat saaki ning paremat juurdepääsu laenudele ja turgudele. Selle tulemusel on suurenenud sihtrühmaks olevate leibkondade sissetulek ning paranenud toitumisalane ja toiduga kindlustatus. LIFT on maapiirkondade majandustegevuse kaasava ümberkujundamise parim tava.

Selleks et kliimamuutustega kohanemine oleks tähtis osa Myanmari/Birma poliitika väljatöötamisest ja reformikavast ning et edendada tõendipõhist kavandamist ja poliitikakujundamist, on koostamisel riiklik kliimamuutuste strateegia ja tegevuskava, mida toetab ELi ülemaailmne kliimamuutuste liit+ Myanmari/Birma kliimamuutuste liidu kaudu. See aitab juhtida Myanmari/Birmat keskkonnahoidlikuma ja vastupidavama majanduse poole.