ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.

kutsub eelarvepädevaid institutsioone üles tagama, et CEPOLi asukoha üleviimisega seonduvad täiendavad kulud kaetakse täielikult praeguse asukohariigi poolt ja ELi lisaeelarvest ning et need ei mõjutaks seega negatiivselt CEPOLi korralist eelarvet, et mitte seada ohtu CEPOLi tavapäraste tegutsemisvajaduste katmist;
C 443/219

ET

P7_TA(2014)0369

Kolmandate riikide kodanike liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimused ettevõtjasisese üleviimise korral ***I

Euroopa Parlamendi 15. aprilli 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanike liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta ettevõtjasisese üleviimise korral (COM(2010)0378 – C7-0179/2010 – 2010/0209(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 443/50)

Euroopa Parlament,

(1) ELT C 218, 23.7.2011, lk 101.

(2) ELT C 166, 7.6.2011, lk 59.

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

NÕUKOGU, EUROOPA PARLAMENDI JA KOMISJONI ÜHISAVALDUS

„Kõnealuse direktiiviga luuakse sõltumatu liikuvussüsteem, millega nähakse ette Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 79 lõike 2 punktide a ja b alusel vastu võetud erieeskirjad, mis reguleerivad kolmanda riigi kodanike muusse kui ettevõtjasiseselt üleviidud töötaja loa väljastanud liikmesriiki ettevõtjasiseselt üleviidud töötajana töötamise eesmärgil sisenemise ja seal viibimise ning vaba liikumise tingimusi, ning neid eeskirju tuleks Schengeni acquis’ suhtes vaadelda lex specialis’ena.

Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad teadmiseks komisjoni kavatsuse uurida, kas on tarvis võtta meetmeid õiguskindluse parandamiseks seoses nende kahe õigusliku korra vastastikuse mõjuga, ning eelkõige seda, kas on vaja ajakohastada Schengeni käsiraamatut.“

KOMISJONI AVALDUSED

1) Avaldus „spetsialisti“ määratluse kohta:

„Komisjon leiab, et „spetsialisti“ määratlus käesoleva direktiivi artikli 3 punktis f on kooskõlas WTO teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) raames võetud ELi kohustuste loendis kasutatud samaväärse määratlusega („isik, kes omab [vastuvõtva üksuse seisukohalt] olulisi ja eriomaseid teadmisi. Sõna „eriteadmisi“ kasutamine sõnade „ja eriomaseid teadmisi“ asemel ei tähenda GATSis esitatud määratluse muutmist ega laiendamist ning on vaid keelekasutuse ajakohastamine.“

2) Avaldus artikli 18 lõike 2 punktides c ja d osutatud kahepoolsete lepingute kohta:

„Komisjon jälgib käesoleva direktiivi artikli 18 lõike 2 punktide c ja d rakendamist eesmärgiga hinnata selles artiklis osutatud kahepoolsete lepingute võimalikku mõju ettevõtjasiseselt üleviidud töötajate kohtlemisele ning määruse (EL) nr 1231/2010 kohaldamisele ning võtab vajaduse korral asjakohased meetmed.“
C 316/215

ET

P8_TA(2015)0046

Ühenduses liikuvate maanteesõidukite maksimaalmõõtmed ja täismass ***II

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass (11296/3/2014 – C8-0294/2014 – 2013/0105(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2016/C 316/30)

Euroopa Parlament,

(1) ELT C 327, 12.11.2013, lk 133.

(2) Vastuvõetud tekstid, 15.4.2014, P7_TA(2014)0353.

(3) Jörg Leichtfried ja Maurizio Lupi juhatasid õigusakti üle peetud läbirääkimisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu nimel.

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldus tüübikinnituse raamistiku läbivaatamise kohta

Erand aerodünaamiliste kabiinide ja raskeveokite tagaosale paigaldatavate aerodünaamiliste seadmete maksimaalse pikkuse kohta, mis on ette nähtud uue direktiiviga raskeveokite maksimaalse massi ja mõõtmete kohta (direktiivi 96/53/EÜ muutmine) nõuab muudatusi tüübikinnituse õigusraamistikku (määrused (EÜ) nr 661/2009 ja (EL) nr 1230/2012).

Komisjon vaatab parajasti läbi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009, et parandada sõidukite üldist ohutust. Nagu on nõutud määruse (EÜ) nr 661/2009 artiklis 17, esitab komisjon 2015. aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis sisaldab vajaduse korral selle määruse või teiste asjaomaste liidu õigusaktide muutmise ettepanekuid, mis on seotud täiendavate uute ohutusabinõude kasutuselevõtmisega, eriti veokite puhul. Komisjon kavatseb teha ettepaneku vajalike muudatuste kohta hiljemalt 2016. aastaks, pärast sidusrühmadega konsulteerimist ja vajaduse korral mõjuhinnangut.
2. Kui mis tahes asjaomase kalavaru kudekarja biomass on teataval aastal väiksem kui lõike 1 kohane kudekarja biomassi tase, võetakse vastu asjakohased parandusmeetmed, et tagada asjaomase kalavaru kiire taastamine ettevaatusprintsiibi kohasele tasemele. Erandina käesoleva määruse artikli 4 lõikest 2 ja kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikega 4 tuleb kalapüügivõimalused kehtestada eelkõige tasemel, mis on madalam tasemest, mille puhul jääb kalastussuremus artikli 4 lõikes 1 sätestatud vahemikku. Kõnealused parandusmeetmed võivad vajaduse korral hõlmata ka komisjoni poolt seadusandlike ettepanekute esitamist ja erakorraliste meetmete võtmist vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklile 12.

2. Kui mis tahes asjaomase kalavaru kudekarja biomass on teataval aastal väiksem kui lõike 1 kohane kudekarja biomassi tase, võetakse vastu asjakohased parandusmeetmed, et tagada võimalikult kiiresti asjaomase kalavaru taastamine tasemele , mis ületab maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagava taseme . Erandina käesoleva määruse artikli 4 lõikest 2 ja kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikega 4 tuleb kalapüügivõimalused kehtestada eelkõige tasemel, mis on madalam tasemest, mille puhul jääb kalastussuremus käesoleva määruse artikli 4 lõikes 1 sätestatud vahemikku. Kõnealused parandusmeetmed võivad vajaduse korral hõlmata ka komisjoni poolt seadusandlike ettepanekute esitamist ja erakorraliste meetmete võtmist vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklile 12.
1. Kui komisjon leiab, et on piisavalt tõendeid pettuse kohta või ei tulda toime päritolutõendite kontrollimiseks vajaliku halduskoostööga või kui ühendusse suunduv eksport on märkimisväärselt kasvanud, ületades tavapäraseid tootmis- ja ekspordimahtusid, või kui artiklis 1 osutatud maade ja territooriumide osas ei täideta artikli 2 lõikes 1 sätestatud tingimusi, võib ta võtta meetmeid, et käesoleva määrusega ettenähtud sooduskord kas täielikult või osaliselt kolmeks kuuks peatada, tingimusel et ta on eelnevalt:

„1. Kui komisjon leiab, et on piisavalt tõendeid pettuse kohta või ei tulda toime päritolutõendite kontrollimiseks vajaliku halduskoostööga või kui ühendusse suunduv eksport on märkimisväärselt kasvanud, ületades tavapäraseid tootmis- ja ekspordimahtusid, või kui artiklis 1 osutatud maade ja territooriumide osas ei täideta artikli 2 lõike 1 punktides a ja b sätestatud tingimusi, võib ta võtta meetmeid, et käesoleva määrusega ettenähtud sooduskord kas täielikult või osaliselt kolmeks kuuks peatada, tingimusel et ta on eelnevalt:”
P8_TA(2015)0101

Õhukeste plastkandekottide tarbimise vähendamine ***II

Euroopa Parlamendi 28. aprilli 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 94/62/EÜ seoses õhukeste plastkandekottide tarbimise vähendamisega (05094/1/2015 – C8-0064/2015 – 2013/0371(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2016/C 346/24)

Euroopa Parlament,

(1) ELT C 214, 8.7.2014, lk 40.

(2) ELT C 174, 7.6.2014, lk 43.

(3) Vastuvõetud tekstid, 16.4.2014, P7_TA(2014)0417.

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi avaldus

Euroopa Parlament võtab teadmiseks komisjoni avalduse saavutatud kokkulepe kohta, millega muudetakse direktiivi 94/62/EÜ seoses õhukeste plastkandekottide tarbimise vähendamisega.

Nagu komisjon oma seletuskirjas märkis, oli esialgse ettepaneku eesmärk „vähendada negatiivset mõju keskkonnale, eelkõige seoses plastkandekottide äraviskamisega, soodustada jäätmetekke vältimist ja ressursside tõhusamat kasutamist ning piirata samal ajal negatiivset sotsiaalmajanduslikku mõju. Täpsemalt soovitakse ettepanekuga vähendada õhemate kui 50 mikronit (0,05 millimeetrit) plastkandekottide tarbimist Euroopa Liidus.”

Euroopa Parlament märgib, et kaasseadusandjate poolt kokku lepitud tekst on täielikult kooskõlas komisjoni ettepaneku eesmärkidega.

Komisjon järeldas oma mõjuhinnangus, et „valikul, mis ühendab ELi vähendamiseesmärgi ja selgesõnalise soovituse kasutada hinnakujundusmeetmeid ning liikmesriikide võimaluse kohaldada erandina artiklist 18 […] turupiiranguid, on kõige suurem potentsiaal anda häid keskkonnaalaseid tulemusi, samal ajal saavutatakse sellega positiivne majanduslik mõju, piiratakse negatiivset mõju tööhõivele, tagatakse üldsuse toetus ja aidatakse suurendada teadlikkust säästvast tarbimisest”.

Euroopa Parlament märgib, et kokkulepitud lõplik tekst põhineb komisjoni mõjuhinnangus kindlaks tehtud eelistataval valikul ja selles kehtestatakse liikmesriikidele asjakohased sätted, et tagada plastkottide tarbimise tulemuslik vähendamine kogu ELis.

Euroopa Parlament tuletab samuti meelde, et vastavalt 2003. aasta paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 30 on kaasseadusandjatel õigus teha otsus mõjuhinnangu läbiviimise kohta enne mis tahes sisulise muudatuse vastuvõtmist.

Euroopa Parlament tuletab meelde, et Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõike 2 kohaselt on „institutsioonid […] omavahelises koostöös üksteise suhtes lojaalsed.” Parlament hindab komisjoni jõupingutusi, et institutsioonidevahelised läbirääkimised lõpule viia. Ta taunib siiski asjaolu, et komisjoni avalduses käsitletakse küsimusi, millega on seadusandliku menetluse käigus juba piisavalt tegeletud.

Lõpuks tuletab Euroopa Parlament meelde, et komisjon kui aluslepingute täitmise järelevalvaja vastutab täielikult liidu õiguse nõuetekohase kohaldamise eest liikmesriikides.
(3) Oma 17. detsembri 1999. aasta järeldustes sotsiaalkaitse ajakohastamiseks ja parandamiseks tehtava koostöö kohta (1) toetas nõukogu komisjoni ettepanekut luua selle tegevuse rakendamiseks tõhustatud koostöö mehhanism, mille valmistab ette kõrgete ametnike töörühm. Nõukogu rõhutas, et selline koostöö peaks hõlmama kõiki sotsiaalkaitse vorme ja aitama vajaduse korral liikmesriikidel parandada ja tugevdada oma sotsiaalkaitsesüsteeme vastavalt nende riiklikele prioriteetidele. Samuti tuletas nõukogu meelde liikmesriikide pädevust sotsiaalkaitse korraldamisel ja rahastamisel ning kiitis heaks komisjoni poolt sotsiaalkaitsesüsteemide ajakohastamise raames püstitatud neli üldeesmärki, nimelt muuta töö tasuvaks ja tagada kindel sissetulek, muuta pensionid kindlaks ja pensionisüsteemid püsivaks, edendada sotsiaalset kaasamist, tagada kõrge kvaliteediga ja püsiv tervishoid; samuti rõhutas nõukogu, et naiste ja meeste võrdõiguslikkust tuleb süvalaiendada kõikides toimingutes, mis on suunatud nende nelja eesmärgi saavutamisele. Lõpetuseks tunnistas nõukogu, et rahastamisseisukohad on kõikide eesmärkide puhul ühesugused.

(3) Oma 17. detsembri 1999. aasta järeldustes sotsiaalkaitse ajakohastamiseks ja parandamiseks tehtava koostöö kohta (2) toetas nõukogu komisjoni ettepanekut luua selle tegevuse rakendamiseks tõhustatud koostöö mehhanism, mille valmistab ette kõrgete ametnike töörühm. Nõukogu rõhutas, et selline koostöö peaks hõlmama kõiki sotsiaalkaitse vorme ja aitama vajaduse korral liikmesriikidel parandada ja tugevdada oma sotsiaalkaitsesüsteeme vastavalt nende riiklikele prioriteetidele. Samuti tuletas nõukogu meelde liikmesriikide pädevust sotsiaalkaitse korraldamisel ja rahastamisel ning kiitis heaks komisjoni poolt sotsiaalkaitsesüsteemide ajakohastamise raames püstitatud neli üldeesmärki, nimelt muuta töö tasuvaks ja tagada kindel sissetulek, muuta pensionid kindlaks ja pensionisüsteemid püsivaks, edendada sotsiaalset kaasamist, tagada kõrge kvaliteediga ja püsiv tervishoid kõigile ; samuti rõhutas nõukogu, et naiste ja meeste võrdõiguslikkust tuleb süvalaiendada kõikides toimingutes, mis on suunatud nende nelja eesmärgi saavutamisele. Lõpetuseks tunnistas nõukogu, et rahastamisseisukohad on kõikide eesmärkide puhul ühesugused.
(8) Liidu kodanikud ja kodanikuühiskonna esindajad on suurendanud teadlikkust liidu jurisdiktsiooni all tegutsevatest ettevõtjatest, keda ei ole võetud vastutusele nende võimaliku seotuse eest konfliktipiirkondadest pärit mineraalide ebaseadusliku kaevandamise ja kaubandusega. Selle tagajärjel seostavad kõnealused mineraalid, mida võib leiduda tarbekaupades, tarbijaid liidust väljaspool aset leidvate konfliktidega. Seetõttu on kodanikud nõudnud eeskätt petitsioonide kaudu õigusakti ettepaneku tegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule, et ettevõtjaid ÜRO ja OECD suuniste alusel vastutusele võtta.

(8) Liidu kodanikud ja kodanikuühiskonna esindajad on suurendanud teadlikkust liidu jurisdiktsiooni all tegutsevatest ettevõtjatest, keda ei ole võetud vastutusele nende võimaliku seotuse eest konfliktipiirkondadest pärit mineraalide ebaseadusliku kaevandamise ja kaubandusega. Selle tagajärjel seostavad kõnealused mineraalid, mida võib leiduda tarbekaupades, tarbijaid liidust väljaspool aset leidvate konfliktidega. Nii on tarbijad kaudselt seotud konfliktidega, millel on ränk mõju inimõigustele, eelkõige naiste õigustele, kuna relvastatud rühmitused panevad sageli toime massilisi vägistamisi, rakendades sellega kindlat strateegiat kohaliku elanikkonna hirmutamiseks ja kontrolli all hoidmiseks ning omaenda huvide kaitseks. Seetõttu on kodanikud nõudnud eeskätt petitsioonide kaudu õigusakti ettepaneku tegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule, et ettevõtjaid ÜRO ja OECD suuniste alusel vastutusele võtta.
(30) Tuleks võtta meetmeid, et vältida ümberpaigutatud isikute teisest rännet ümberpaigutamise sihtliikmesriigist teistesse liikmesriikidesse. Eelkõige tuleks taotlejaid teavitada liikmesriikide piires edasiliikumise tagajärgedest ja asjaolust, et kui ümberpaigutamise sihtliikmesriik annab neile rahvusvahelise kaitse, on neil rahvusvahelise kaitsega kaasnevad õigused olemas põhimõtteliselt ainult selles liikmesriigis.

(30) Tuleks võtta meetmeid, et vältida ümberpaigutatud isikute teisest rännet ümberpaigutamise sihtliikmesriigist teistesse liikmesriikidesse. Taotlejate eelistuste, sealhulgas selliste perekondlike sidemete, mis ei piirdu määruses (EL) nr 604/2013 sätestatuga perekonna kohta, ning sotsiaalsete ja kultuuriliste sidemete võimalikult suurel määral arvesse võtmine on lihtne meede, mis aitab kaasa sellele, et taotlejatel tekiks ümberpaigutamise sihtliikmesriiki kuulumise tunne. Taotlejatele tuleks anda keeles, millest nad saavad aru või peaksid kõigi eelduste kohaselt aru saama, kogu vajalik teave sihtkoha kohta, ning juhul, kui nende eelistust ei olnud võimalik täielikult arvesse võtta, selle põhjuste kohta. Edaspidise teisese rände vältimiseks tuleks taotlejaid teavitada liikmesriikide piires edasiliikumise tagajärgedest , nagu on sätestatud määruse (EL) nr 604/2013 artiklis 4, ja asjaolust, et kui ümberpaigutamise sihtliikmesriik annab neile rahvusvahelise kaitse, on neil rahvusvahelise kaitsega kaasnevad õigused olemas põhimõtteliselt ainult selles liikmesriigis.
Tuleb kõrvaldada haridus- ja koolitussüsteemide struktuursed puudused, et tagada kvaliteetsed õpitulemused ja hoida ära koolist väljalangemist. Liikmesriigid peaksid parandama hariduse taset ja kaaluma duaalseid haridussüsteeme ning ajakohastama kutsealast koolitust , suurendades samal ajal võimalusi tunnustada väljaspool ametlikku haridussüsteemi omandatud oskusi.

Tuleb kõrvaldada haridus- ja koolitussüsteemide struktuursed puudused, et tagada kvaliteetsed õpitulemused ja hoida ära koolist väljalangemist , ning edendada kõikehõlmavat ja kvaliteetset haridust alates algharidusest . Selleks on vaja paindlikke haridussüsteeme, mis keskenduvad praktikale. Liikmesriigid peaksid koostöös kohalike ja piirkondlike ametiasutustega parandama hariduse taseme kvaliteeti, muutes hariduse kõigile kättesaadavaks, looma ja parandama duaalseid haridussüsteeme , mis on kohandatud nende vajadustele, ning ajakohastama kutsealast koolitust ja olemasolevaid raamistikke, nagu Europass, tagades samas vajaduse korral õigeaegse ümberõppe ning tunnustades väljaspool ametlikku haridussüsteemi omandatud oskusi. Hariduse ja tööturu vahelisi sidemeid tuleks tugevdada, tagades samal ajal, et haridus oleks piisavalt laiapõhjaline, et luua inimestele kindel alus elukestvaks tööalaseks konkurentsivõimeks.
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi avaldus erandite tegemise kohta traalnootade ja nakkevõrkude kasutamisel Musta mere piirkonnas

„Euroopa Parlament teatab, et määrusesse (EL) nr 1343/2011 lisatava artikli 15a sätted, mis käsitlevad erandeid teatud püügivahendite kasutamise keelust Musta mere rannikuvetes, on erandlikud. Sätetes võetakse arvesse olukorda, mis valitseb piirkonnas, kus liikmesriigid on kehtestanud meetmed, võimaldamaks asjaomaste püügivahendite kasutamist vastavalt Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) tehtud asjakohastele soovitustele. See teave oli parlamendile kättesaadav juba enne käesoleva komisjoni ettepaneku esitamist. Nendel põhjustel kiidab parlament sellega seoses heaks kokkuleppe, mille kohaselt lubatakse asjaomastel liikmesriikidel teha kõnealuseid erandeid. Sellegipoolest rõhutab parlament, et neid sätteid ei tohi võtta ega kasutada pretsedendina ühegi edaspidise õigusakti puhul.“
A.

arvestades, et kavandatav muutmismäärus on erakorraline meede, mille eesmärk on anda Kreekale viivitamatut toetust, võimaldades Kreekal pääseda juurde ja kasutada enne 2015. aasta lõppu liidu ühtekuuluvuspoliitika rahalisi vahendeid, mis on veel saadaval programmitöö perioodist 2007–2013, ning seetõttu tuleb see kiiremas korras vastu võtta;
(1) Piiriülese maksustamise vältimisega, agressiivse maksuplaneerimisega ja kahjustava maksukonkurentsiga seotud probleemide hulk on märgatavalt suurenenud ning need on muutunud suureks mureküsimuseks liidus ja kogu maailmas. Maksubaasi kahanemise tõttu vähenevad liikmesriikide maksutulud märgatavalt ja see takistab neil majanduskasvu soodustava maksupoliitika kohaldamist. Maksustamisest lähtuvaid struktuure käsitlevate otsuste tulemuseks on see, et eelotsuse teinud riikides maksustatakse kunstlikult suuri sissetulekusummasid väikese maksumääraga ja muudes asjaomastes riikides maksustatakse kunstlikult väike osa sissetulekust. Seepärast on hädavajalik muuta süsteem läbipaistvamaks . Selleks tuleb tõhustada nõukogu direktiiviga 2011/16/EL (13) loodud vahendeid ja mehhanisme.

(1) Piiriülese maksustamise vältimisega, agressiivse maksuplaneerimisega ja kahjustava maksukonkurentsiga seotud probleemide hulk on märgatavalt suurenenud ning need on muutunud suureks mureküsimuseks liidus ja kogu maailmas. Maksubaasi kahanemise tõttu vähenevad liikmesriikide maksutulud märgatavalt ja see takistab neil majanduskasvu soodustava maksupoliitika kohaldamist , moonutab konkurentsi, mis kahjustab õiges summas makse maksvaid ettevõtjaid – eriti VKEsid –, ja suunab maksustamise sellistele vähem liikuvatele teguritele nagu tööjõud ja tarbimine . Siiski on konkreetsetel juhtudel olnud maksustamisest lähtuvaid struktuure käsitlevate otsuste tulemuseks see, et eelotsuse teinud riikides on maksustatud kunstlikult suuri sissetulekusummasid väikese maksumääraga ja muudes asjaomastes riikides on maksustatud kunstlikult väike osa sissetulekust , millega vähendatakse maksubaasi nendes liikmesriikides . Seepärast on tungivalt vaja suurendada sihipärast läbipaistvust ja teabevahetust vähemalt OECD standardite kohaselt . Selleks tuleb tõhustada nõukogu direktiiviga 2011/16/EL (13) loodud vahendeid ja mehhanisme.
2. Alates 2017. aastast esitavad liikmesriigid komisjonile ja Euroopa Keskkonnaametile I lisas sätestatud andmete esitamise kuupäevaks oma riiklikud heiteinventuurid, heiteprognoosid, ruumiliselt jaotatud heiteinventuurid, suuri punktreostusallikaid hõlmavad inventuurid ja andmed, millele on osutatud artikli 7 lõigetes 1, 2 ja 3, ning kui see on asjakohane, artikli 7 lõigetes 4, 5 ja 6.

2. Alates 2017. aastast esitavad liikmesriigid komisjonile ja Euroopa Keskkonnaametile I lisas sätestatud andmete esitamise kuupäevaks oma riiklikud heiteinventuurid, heiteprognoosid, ruumiliselt jaotatud heiteinventuurid, suuri punktreostusallikaid hõlmavad inventuurid ja andmed, millele on osutatud artikli 7 lõigetes 1, 2 ja 3, ning kui see on asjakohane, artikli 7 lõigetes 5 ja 6.
Ahelad on ohjeldamisvahendid, mis koosnevad kahest rauast või võrust, mis on varustatud lukustusmehhanismiga ja ühendatud keti või varvaga

Ahelad on ohjeldamisvahendid, mis koosnevad kahest rauast või võrust, mis on varustatud lukustusmehhanismiga ja ühendatud keti või varvaga

See punkt ei hõlma II lisa punktis 2.3 keelatud jalaraudu ja rühmaahelaid.

See punkt ei hõlma II lisa punktis 2.3 keelatud jalaraudu ja rühmaahelaid.

See punkt ei hõlma „tavalisi käeraudu“. Tavalised käerauad on käerauad, mis vastavad kõikidele järgmistele tingimustele:

See punkt ei hõlma „tavalisi käeraudu“. Tavalised käerauad on käerauad, mis vastavad kõikidele järgmistele tingimustele:

nende kogupikkus koos ketiga mõõdetuna ühe raua välisäärest kuni teise raua välisääreni on vahemikus 150–280 mm, kui mõlemad rauad on suletud;

nende kogupikkus koos ketiga mõõdetuna ühe raua välisäärest kuni teise raua välisääreni on vahemikus 150–280 mm, kui mõlemad rauad on suletud;

kummagi käeraua maksimaalne sisemine ümbermõõt on 165 mm, kui lukk on suletud lukustusmehhanismi viimases sälgus;

kummagi käeraua maksimaalne sisemine ümbermõõt on 165 mm, kui lukk on suletud lukustusmehhanismi viimases sälgus;

kummagi käeraua minimaalne sisemine ümbermõõt on 200 mm, kui lukk on suletud lukustusmehhanismi esimeses sälgus, ning

kummagi käeraua minimaalne sisemine ümbermõõt on 200 mm, kui lukk on suletud lukustusmehhanismi esimeses sälgus, ning

käeraudu ei ole muudetud nii, et need põhjustaksid füüsilist valu või kannatust.

käeraudu ei ole muudetud nii, et need põhjustaksid füüsilist valu või kannatust.

Üksikud rauad või võrud, mis on varustatud lukustusmehhanismiga ja mille sisemine ümbermõõt on suurem kui 165 mm, kui lukk on suletud lukustusmehhanismi viimases sälgus

Üksikud rauad või võrud, mis on varustatud lukustusmehhanismiga ja mille sisemine ümbermõõt on suurem kui 165 mm, kui lukk on suletud lukustusmehhanismi viimases sälgus

See punkt hõlmab kaelaraudu ja muid üksikuid raudu või võrusid, mis on varustatud lukustusmehhanismiga ja on ketiga ühendatud tavaliste käeraudadega
(5) Direktiivi 2014/107/EL reguleerimisala on põhimõtteliselt laiem kui direktiivi 2003/48/EÜ oma ja direktiiviga nähakse ette, et reguleerimisala kattumise korral on ülimuslik direktiiv 2014/107/EL. Siiski on veel jäänud juhtumeid, mille korral kohaldataks ikkagi ainult direktiivi 2003/48/EÜ. Need juhud tulenevad kahe direktiivi lähenemisviiside väikestest erinevustest ja mitmesugustest konkreetsetest eranditest. Kui nendel piiratud juhtudel jääb direktiivi 2003/48/EÜ reguleerimisala väljapoole direktiivi 2014/107/EL reguleerimisala, tuleks jätkuvalt kohaldada direktiivi 2003/48/EÜ asjakohaseid sätteid, mille tulemuseks on teabevahetuse topeltstandardid liidus. Sellisest topeltteabevahetusest tulenev kasu on väiksem kui sellega seotud kulud.

(5) Direktiivi 2014/107/EL reguleerimisala on põhimõtteliselt laiem kui direktiivi 2003/48/EÜ oma ja direktiiviga nähakse ette, et reguleerimisala kattumise korral on ülimuslik direktiiv 2014/107/EL. Siiski on veel jäänud juhtumeid, mille korral kohaldataks ikkagi ainult direktiivi 2003/48/EÜ. Need juhud tulenevad kahe direktiivi lähenemisviiside väikestest erinevustest ja mitmesugustest konkreetsetest eranditest. Kui nendel piiratud juhtudel jääb direktiivi 2003/48/EÜ reguleerimisala väljapoole direktiivi 2014/107/EL reguleerimisala, tuleks jätkuvalt kohaldada direktiivi 2003/48/EÜ asjakohaseid sätteid, mille tulemuseks on teabevahetuse topeltstandardid liidus. Kuigi teabevahetuse topeltstandardi kohta ei ole tehtud konkreetset kulude-tulude analüüsi, isegi mitte standardite vahetumise aegse üleminekuperioodi jaoks, on mõistlik eeldada, et sellisest topeltteabevahetusest tulenev kasu on väiksem kui sellega seotud kulud.