[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 17.6.2010

KOM(2010) 315 lõplik

2010. AASTA ÜLDEELARVE PARANDUSEELARVE PROJEKT nr 6

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPA II jagu – Euroopa Ülemkogu ja nõukogu III jagu – komisjon X jagu – Euroopa välisteenistus

2010. AASTA ÜLDEELARVE PARANDUSEELARVE PROJEKT nr 6

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPAII jagu – Euroopa Ülemkogu ja nõukoguIII jagu – komisjonX jagu – Euroopa välisteenistus

Võttes arvesse:

- Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 27,

- Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,

- nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust,[1] eelkõige selle artiklit 37,

- Euroopa Komisjoni 24. märtsi 2010. aasta ettepanekut, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002[2],

- 17. detsembril 2009 vastuvõetud Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvet,

- 19. mail 2010 vastuvõetud paranduseelarve projekti nr 1/2010,

- paranduseelarve projekte nr 2/2010,[3] 3/2010,[4] 4/2010[5] ja 5/2010[6],

esitab Euroopa Komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele seletuskirjas esitatud põhjustel 2010. aasta eelarve paranduseelarve projekti nr 6.

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUSE MUUDATUSED EELARVEJAGUDE KAUPA

Tulude ja kulude eelarvestuses eelarvejagude kaupa tehtavad muudatused on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-et.htm). Käesolevale projektile on teadmiseks lisatud nende muudatuste ingliskeelne versioon, mis moodustab eelarve lisa.

1. Raamistik

1.1. Välisteenistus muutuvas maailmas Euroopa julgeoleku tagamiseks

1.1.1. Euroopa Liidu lepingus on sätestatud, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja juhib välisasjade nõukogu tööd, aitab oma ettepanekutega kaasa ühise välis- ja julgeolekupoliitika väljatöötamisele ning tagab Euroopa Ülemkogu ja nõukogu vastuvõetud otsuste rakendamise. Kõrge esindaja esindab liitu ühise välis- ja julgeolekupoliitika küsimustes, peab liidu nimel kolmandate isikutega poliitilist dialoogi ning väljendab liidu seisukohta rahvusvahelistes organisatsioonides ja rahvusvahelistel konverentsidel.

1.1.2. Euroopa Liidu lepingu kohaselt abistab kõrget esindajat tema volituste täitmisel Euroopa välisteenistus (edaspidi „välisteenistus”).

1.1.3. Vaid tulemuslikult tegutseva välisteenistuse abil suudab Euroopa Liit saavutada Lissaboni lepingu strateegilised eesmärgid ja tugevdada oma positsiooni terves maailmas, muuta ta nähtavamaks ning võimaldada tal esitada oma huve ja väärtusi tõhusamalt.

1.1.4. ELi eesmärkide saavutamisel ja ohtudega võitlemisel saab välisteenistus kasutada kõiki ELi käsutuses olevaid vahendeid, mis võimaldab tal luua lisaväärtust. Välisteenistus saab oma töös tugineda Euroopa Komisjoni ja nõukogu peasekretariaadi talituste ning ELi liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste väärtuslikule pädevusele.

1.1.5. Eeltoodut silmas pidades esitab Euroopa Komisjon paranduseelarve projekti tehnilise ettepanekuna, milles on arvesse võetud kõrge esindaja taotlusi ning nõukogu otsuse eelnõud, mille kohaselt 2010. aasta viimases kvartalis võetakse välisteenistusse tööle ELi liikmesriikide diplomaate ajutiste teenistujatena vastavalt ELi eelarves ettenähtud vahenditele.

1.2. Tõhusa organisatsioonilise struktuuri kujundamine eelarve konsolideerimise taustal

1.2.1. Euroopa Ülemkogu esitas välisteenistuse asutamist käsitlevates 29.–30. oktoobri 2009. aasta järeldustes välisteenistuse kohta järgmised suunised (punkt 16):

„See peaks olema eelarvelise ja personalijuhtimise seisukohast autonoomne. Euroopa välisteenistus peaks kuuluma finantsmääruse artikli 1 reguleerimisalasse.”

Seetõttu esitab Euroopa Komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele finantsmääruse muutmise ettepaneku (KOM...) ja esitas 9. juunil 2010 personalieeskirjade muutmise ettepaneku (KOM(2010) 85). Käesolev paranduseelarve projekt on välisteenistuse rajamist käsitleva ülemkogu otsuse rakendamiseks vajalike muudatuste kolmas osis.

1.2.2. 25. märtsil 2010 esitas kõrge esindaja nõukogu selle otsuse eelnõu, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine.

1.2.3. Välisteenistuse rajamisel seatakse eesmärgiks säästlikkus, eelarvemõju puudumine ning usaldusväärne ja tõhus juhtimine.

Välisteenistuse loomisel ja rakendamisel võetakse arvesse majanduskriisi mõju eelarvele ning eelarve konsolideerimise poliitikat. Seetõttu piiratakse alaliste ja ajutiste töötajate arvu.

1.2.4. Teenistuse loomisel rakendatakse üleminekukorda ja ametikohad täidetakse järk-järgult. Usaldusväärse ja tõhusa juhtimise raames kasutatakse kõiki ratsionaliseerimise ja menetluste otstarbekamaks muutmise võimalusi, et vältida struktuuriüksuste ülesannete, funktsioonide ja ressursside tarbetut dubleerimist.

1.2.5. Välisteenistusele antakse üle nõukogu peasekretariaadi ja komisjoni asjakohased osakonnad ja funktsioonid, mis on loetletud nõukogu otsuse eelnõu lisas. Ametnike üleviimisel välisteenistusse määratakse ametnikud sellisele ametikohale, mis vastab nende palgaastmele.

1.2.6. Välisteenistusse võetakse ajutiste teenistujatena tööle ka liikmesriikide diplomaate. Pärast täiskoosseisuni jõudmist 2013. aastal peaks Euroopa välisteenistuse liikmesriikidest pärinevad AD-kategooria töötajad moodustama töötajate koguarvust vähemalt kolmandiku.

1.2.7. Seega alustab välisteenistus 2010. aastal tööd struktuuriga, mis võimaldab kõrgel esindajal täita oma ülesandeid, kuid mille halduskulud (rubriik 5) vastavad kehtestatud piirangutele ja eelarve konsolideerimise vajadusele.

1.3. 2010. aasta lisatööjõu vajadus

1.3.1. Välisteenistus peaks töövõimeliseks saama võimalikult peatselt. Välisteenistuse koosseisu üleviidud komisjoni ja nõukogu peasekretariaadi talituste ühtesulandamine loob arvatavasti uut sünergiat ja suurendab peakorteri tegevuse tõhusust. Vähemalt osa välisteenistuse esmavajaduste katmiseks ja uute ülesannete täitmiseks vajalikest vahenditest saadakse välisteenistuse tõhususe suurendamise abil.

1.3.2. Arvesse tuleb võtta ka välisasjade nõukogu ettevalmistavate töörühmade ja komiteede eesistujana täidetavaid uusi ülesandeid, mis seni ei kuulunud ei nõukogu peasekretariaadi ega komisoni talituste pädevusse, ning vajadust näha välisteenistuse koosseisus ette haldus- ja poliitikaüksuse ametikohad.

Seetõttu tuleks peakorterile ette näha 20 AD ametikohta, mis võimaldaks tööle võtta juhtivametnikke, luua väikese õigusteenistuse ning lisaks täita ülesandeid geograafiliste ja temaatiliste töörühmade eesistujana. Kõrge esindaja esmatähtis ülesanne on luua eeldused uues struktuuris ettenähtud tippjuhtide töölevõtmiseks. Lisaks taotletakse 10 lepingulise töötaja kohta tugiülesandeid täitvate töötajate töölevõtmiseks.

1.3.3. Liidu delegatsioonid on Euroopa välisteenistuse lahutamatu osa. Alates 1. jaanuarist 2010 on rohkem kui 60 ELi delegatsiooni asunud kohapeal täitma ülesandeid, mis seni kuulusid eesistujariigi pädevusse. Need ülesanded on seotud ELi esindamise ning ELi nimel tegevuse koordineerimise ja läbirääkimiste pidamisega. Esindustel on uute ülesannete täitmiseks vaja uusi töötajaid.

Kiiresti on ELi delegatsioonidele vaja 80 uut AD ametikohta, mis täidetakse järk-järgult 2010. aasta viimases kvartalis. Need ametikohad jagunevad järgmiselt:

- 40 AD ametikohta delegatsioonidele, kus ei seni ole poliitiliste ametnikku;

- umbes 20 AD ametikohta mitmepoolsetele delegatsioonidele;

- umbes 20 AD ametikohta piirkondlike delegatsioonide tugevdamiseks ning delegatsiooni juhi asetäitja ametikoha loomiseks;

- lisaks on vaja assigneeringuid 60 tugiülesandeid täitva kohaliku töötaja töölevõtmiseks.

2. VÄLISTEENISTUSE EELARVE KUJUNDAMISE KORD

2.1. Välisteenistuse korraldust ja toimimist käsitleva nõukogu otsuse eelnõu artikli 12 lõikes 5 on sätestatud: „ Hiljemalt ühe kuu möödumisel käesoleva otsuse jõustumisest esitab kõrge esindaja komisjonile Euroopa välisteenistuse tulude ja kulude prognoosi, sealhulgas ametikohtade loetelu, mille põhjal saab komisjon koostada paranduseelarve projekti .”

2.2. Kui luuakse uut üksust, millel on ka eraldi eelarvejagu, sisaldab eelarvemuudatus tavaliselt järgmist:

- ametikohtade loetelu,

- ametnike töötasu, infrastruktuuri ja jooksvate kulude assigneeringud;

- muude töötajatega seotud assigneeringud (s.h töötasu, infrastruktuur ja jooksvad kulud),

- muud halduskulud, nagu IT-, turva-, lähetus- jm kulud.

2.3. Selleks et välisteenistus saaks alustada iseseisvat toimimist, tuleb ta eelarve vastu võtta niipea kui võimalik. Seejuures tuleb tagada teenistuse ladus ja katkematu tegevus.

2.4. Enamik välisteenistuse toimimiseks vajalikke vahendeid saadakse nende institutsioonide vahendite ümberpaigutamise teel, kes on seni täitnud neid ülesandeid, mida nüüd hakkab täitma välisteenistus. Seega tuleb välisteenistuse jaoks tehtava eelarvemuudatusega muuta ka nimetatud institutsioonide eelarvet.

Kuna välisteenistuse eelarve- ja haldusüksused ei tööta veel täisvõimsusel, on paranduseelarve eelnõud välja töötatud tihedas koostöös kahe asjaomase rahastava institutsiooni ja kõrge esindaja tihedas koostöös.

2.5. Põhimõtteliselt tuleks välisteenistuse eelarves kajastada kõiki tema tegevuskulusid.

Kuid Euroopa Ülemkogu möönis, et uue institutsiooni loomine on keerukas ja sedastas oma 2009. aasta oktoobri suuniste artiklis 27, et selleks tuleb kasutada üleminekukorda ja ametikohtade järkjärgulist täitmist.

Välisteenistuse esimese eelarve koostamisel 2010. aastal esinevad järgmised peamised probleemid:

- kuna uus asutus luuakse seniste institutsioonide erinevate osade ühendamise teel, ei suuda välisteenistus päris oma tegevuse algul täita kõiki oma ülesandeid;

- välisteenistuse käivitamise praeguses etapis ei ole veel täielikult selgunud tema töömeetodid ja struktuur;

- lähteinstitutsioonide lepingute ja rahaliste kohustuste üleandmine välisteenistusele on keerukas protsess, mida tuleb põhjalikult ette valmistada ja hoolikalt läbi viia;

- üleantavad assigneeringud tuleb täpselt välja arvutada selle kuupäeva seisuga, mil eelarveparandus eeldatavasti tehakse. Kui paranduseelarvet ei võeta vastu ettenähtud kuupäeval, võib juhtuda, et asjaomase institutsiooni eelarves ei ole palkade maksmiseks ja lepinguliste kohustuste täitmiseks vajalikke assigneeringuid;

- finantskohustuste ja vahendite üleandmine eelarveaasta keskel, mitte aga selle algul, on riskantne ka raamatupidamisarvestuse seisukohalt.

Kokkuvõttes tuleb nentida, et esineb tõelisi ohtusid, mille tõttu võib peakorteris ja delegatsioonides esineda tõrkeid näiteks palga maksmisel ja muude kohustuste täitmisel, mis kahjustaksid vastloodud välisteenistuse mainet.

2.6. Lähtudes eeldusest, et paranduseelarve võetakse vastu 2010. aasta 1. oktoobriks, pakutakse välja lahendus, mille kohaselt paranduseelarve koostatakse vastavalt pragmaatilistele kaalutlustele üleminekuperioodiks, mis hõlmab 2010. aasta viimast kvartalit. Paranduseelarve hõlmab järgmist:

- Välisteenistusele nähakse ette eraldi eelarvejagu ja ametikohtade loetelu kooskõlas Euroopa Komisjoni esitatud finantsmääruse muutmise ettepanekuga.

- Komisjonist ja nõukogu peasekretariaadist üleviidavad ametikohad jäävad endiselt kummagi asutuse ametikohtade loetellu (kuigi eraldi veergu), et tagada haldus- ja lepinguliste kohustuste täitmise järjepidevus kuni aasta lõpuni. Välisteenistuse asjassepuutuvad ametikohad kustutatakse komisjoni ja nõukogu peasekretariaadi ametikohtade loetelust 2011. aasta eelarves vastavalt kirjalikule muutmisettepanekule, mis esitatakse hiljem käesoleval aastal.

- Esmajärjekorras nähakse ette uued AD-ametikohad, mis on vajalikud kiireloomuliste lisaüleannete täitmiseks, ja mis võimaldavad saavutada eesmärki, et aastaks 2013 moodustab kolmandiku AD töötajatest liikmesriikidest tööle võetud diplomaatiline personal.

- Assigneeringud, sealhulgas välisteenistuses uute ametikohtade loomiseks taotletavad täiendavad assigneeringud, nähakse ette komisjoni ja nõukogu peasekretariaadi eelarveridadel. See võimaldab neil institutsioonidel teostada välisteenistuse personalile maksed (töötasu, hüvitised, rendimaksed jms) ja tagada neile teenuste (IT-teenused, kinnisvarahooldus, sööklate käitamine jms) osutamine aasta lõpuni.

Eeltoodu võimaldaks aasta lõpuni kestval üleminekuperioodil tagada peakorteri ja delegatsioonide järjepideva tegevuse.

Kõrge esindaja saab keskenduda välisteenistuse organisatsiooni loomisele, töötajate töölevõtmisele[7] ning teenistuse haldus- ja finantssuutlikkuse väljakujundamisele ja nende järelevalvele eesmärgiga võtta alates 1. jaanuarist 2011 üle kogu vastutus haldus-, finants- ja lepinguliste kohustuste täitmise eest.

2.7. Kavakohaselt saab välisteenistus 2011. aastal eraldi eelarve koos asjakohaste assigneeringutega. Selleks on vaja õigel ajal esitada 2011. aasta eelarveprojekti kirjalik muutmisettepanek, et seda saaks aastaeelarve väljatöötamisel arvesse võtta.

3. Välisteenistust hõlmav 2010. aasta paranduseelarve

3.1. Eelarve struktuur

- Euroopa Liidu eelarves luuakse X jagu – Euroopa välisteenistus .

- Teiste institutsioonide eelarvestruktuuri eeskujul töötatakse välja välisteenistuse halduskulude struktuur (jaotis 1 – töötajad , jaotis 2 – talituskulud , jaotis 3 – delegatsioonid ).

3.2. Ametikohtade loetelu

Lähteinstitutsioonid on kindlaks määranud nõukogu otsuse kohaselt üleantavate ülesannetega seotud ametikohad järgmiselt: komisjoni ametikohtade loetelust antakse välisteenistusele üle 1114 ametikohta, nõukogu peasekretariaadi ametikohtade loetelust aga 411 ametikohta (neist 43 kohta abifunktsioonide täitmiseks).

Lisaks taotletakse välisteenistusele 100 uut ametikohta, neist 20 peakorterile ja 80 delegatsioonidele. Viimased täidetakse 2010. aasta viimases kvartalis – pooled oktoobris ja pooled novembris. Järgmises ülevaatetabelis esitatakse välisteenistuse (peakorteri ja delegatsioonide) ametikohtade jaotus ja kohtade päritolu (sealhulgas nii üleviidavate töötajatega täidetud ametikohad kui ka täitmata ametikohad):

Tabel 1. lähteinstitutsioonidest üleviidavate ja 2010. aastal loodud ametikohtade loetelu

Komisjon | Nõukogu | Uued ametikohad | Kokku |

Peakorter | 675 | 387 | 20 | 1 082 |

Delegatsioonid | 439 | 24 | 80 | 543 |

Kokku | 1 114 | 411 | 100 | 1 625 |

Muudetud ametikohtade loetelu on esitatud eelarve lisas.

3.3. Ametikohtade loeteluga hõlmamata töötajad

Ametikohtade loetelus ettenägemata, kuid üleviimisele kuuluvate töötajaile (riiklikud eksperdid, lepingulised töötajad, delegatsioonide kohalik tööjõud) ettenähtud assigneeringuid rahastatakse 2010. aasta jooksul lähteinstitutsioonide eelarvest.

Käesolevas paranduseelarves taotletakse välisteenistusele täiendavaid assigneeringuid ka 10 lepingulise töötaja töölevõtmiseks peakorterisse ja 60 kohaliku töötaja töölevõtmiseks delegatsioonidesse. Kuna välisteenistuse eelarves (punkt 2.6) sellekohased assigneeringud puuduvad, nähakse need ette komisjoni eelarvejaos.

3.4. Muud halduskulud

2010. aastal ei kanta lähteinstitutsioonide eelarvest välisteenistusele üle muudeks halduskuludeks (üüri-, lähetus-, IT- jms kulud) ettenähtud assigneeringuid. Need assigneeringud on kajastatud komisjoni ja nõukogu pesasekretariaadi eelarve asjakohases jaos.

4. Kokkuvõte

Euroopa Komisjon esitab Paranduseelarves ettepaneku muuta finantsmäärust seoses Euroopa välisteenistuse loomisega, luues selles X jao (Euroopa välisteenistus) ja muutes eelarve II jagu (Euroopa Ülemkogu ja nõukogu) ja III jagu (komisjon) (vt eelarve lisa).

X jaos esitatakse ka välisteenistuse ametikohtade loetelu, mis sisaldab 411 II jaost (Euroopa Ülemkogu ja nõukogu) ja 1 114 III jaost (komisjon) ületoodud ametikohta ning 100 uut AD ametikohta, neist 80 delegatsioonides.

Aluslepingust tulenevate uute ülesannete täitmiseks kõrge esindaja taotletava 100 töötaja töölevõtmiseks ning peakorterisse 10 lepingulise töötaja ja delegatsioonidesse 60 kohaliku töötaja töölevõtmiseks vajalikeks assigneeringuteks tuleb ette näha täiendavaid kulusid. Need ametikohad luuakse juba 2010. aastal. See aitab täita nõukogu otsuseid, mille kohaselt täidetakse 2013. aastaks kolmandik välisteenistuse ametikohtadest ELi liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste töötajatega.

5. Koondtabel finantsraamistiku rubriikide kaupa

Finantsraamistiku rubriik/alamrubriik | 2010. aasta finantsraamistik | 2010. aasta eelarve (k.a PE nr 1 ja PEP nr 2–5) | PEP nr 6/2010 | 2010. aasta eelarve (k.a PE nr 1 ja PEP nr 2–6) |

|Kulukohustused |Maksed |Kulukohustused |Maksed |Kulukohustused |Maksed |Kulukohustused |Maksed | | 1. JÄTKUSUUTLIK KASV | | | | | | | | | | 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |14 167 000 000 | |14 861 853 253 |11 342 270 803 | | |14 861 853 253 |11 342 270 803 | |1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |49 388 000 000 | |49 387 592 092 |36 384 885 000 | | |49 387 592 092 |36 384 885 000 | | Kokku | 63 555 000 000 | |64 249 445 345 |47 727 155 803 | | |64 249 445 345 |47 727 155 803 | | Varu[8] | | |-194 445 345 | | | |-194 445 345 | | | 2. LOODUSVARADE KAITSE JA MAJANDAMINE | | | | | | | | | | millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed |47 146 000 000 | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | Kokku | 59 955 000 000 | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | Varu | | |456 166 698 | | | |456 166 698 | | | 3. KODAKONDSUS, VABADUS, TURVALISUS JA ÕIGUS | | | | | | | | | | 3a. Vabadus, turvalisus ja õigus |1 025 000 000 | |1 006 487 370 |738 570 370 | | |1 006 487 370 |738 570 370 | |3b. Kodakondsus |668 000 000 | |668 000 000 |659 387 500 | | |668 000 000 |659 387 500 | | Kokku | 1 693 000 000 | |1 674 487 370 |1 397 957 870 | | |1 674 487 370 |1 397 957 870 | | Varu[9] | | |18 512 630 | | | |18 512 630 | | | 4. EL KUI ÜLEMAAILMNE PARTNER[10] | 7 893 000 000 | | 8 160 182 000 |7 787 695 183 | | | 8 160 182 000 |7 787 695 183 | | Varu | | | -18 300 000 | | | | -18 300 000 | | | 5. HALDUS[11] |7 882 000 000 | |7 908 983 423 |7 908 478 423 |9 521 362 |9 521 362 |7 918 504 785 |7 917 999 785 | | Varu | | | 53 016 577 | | | | 43 495 215 | | | KOKKU | 140 978 000 000 |134 289 000 000 |141 491 931 440 |122 956 928 088 | | |141 501 452 802 |122 966 449 450 | | Varu | | |528 250 560 |11 660 953 912 | | |518 729 198 |11 651 432 550 | |

[1] EÜT L 248, 16.09.2002, lk 1.

[2] KOM(2010) 85.

[3] KOM(2010) 108.

[4] KOM(2010) 149.

[5] KOM(2010) 169.

[6] KOM(2010) 320.

[7] Kuni 1. jaanuarini 2011 võtab töötajad vormiliselt tööle komisjon, kes aga annab oma pädevuse ametisse nimetava ja töölevõtva asutusena üle komisjoni asepresidendi ametikohal töötavale kõrgele esindajale, millega viimane saab valikumenetluse suhtes ainupädevuse.

[8] Alamrubriigi 1a 500 miljoni euro suuruse varu arvutamisel ei ole arvestatud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi. Ettenähtud piirmäära ületavad 195 miljonit eurot saadakse paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise teel.

[9] Euroopa Liidu Solidaarsusfondi summa on kantud eelarvesse suuremana, kui vastavate rubriikide puhul on ette nähtud, nagu on sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes (ELT C 139, 14.6.2006).

[10] Rubriigi 4 2010. aasta varus ei ole arvestatud hädaabireserviga seotud assigneeringuid (248,9 miljonit eurot).

[11] Rubriigis 5 ülemmäära suhtes jääva varu arvutamisel on võetud arvesse aastate 2007–2013 finantsraamistiku joonealuses märkuses 1 nimetatud 80 miljonit eurot töötajate sissemakseid pensionikavasse.