SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Selleks on vaja võtta kasutusele erivahendid, kuna mitmeaastase finantsraamistiku rubriigis 3 puuduvad olemas olevad varud ja vahendite ümberpaigutamise võimalused. Erivahendite kättesaadavus 2020. aastal on esitatud mitmeaastase finantsraamistiku 2020. aasta tehnilises kohanduses.

Selleks et reageerida asjakohaselt COVID-19 puhangust tulenevatele vajadustele, teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 2016. aastal pagulaskriisi haripunktis loodud erakorralise toetuse rahastamisvahend eelarvega 2,7 miljardit eurot, et abistada liikmesriike COVID-19 puhanguga toimetulekul. Pidades silmas kriisi kiiret arengut, teeb komisjon ka ettepaneku suurendada liidu elanikkonnakaitse mehhanismi / rescEU vahendeid 300 miljoni euro suuruse lisaeelarvega, et hõlbustada ulatuslikumat meditsiinivahendite varu loomist ja koordineerida oluliste ressursside jaotamist Euroopas.

Selleks et aidata liikmesriikidel kõigi nende probleemidega toime tulla ja reageerida viirusepuhangu mõjule, tegi komisjon koroonaviirusega võitlemise investeerimisalgatuse raames ettepanekud mitmesuguste meetmete, sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutuselevõtmise kohta. Tehti ettepanek liidu elanikkonnakaitse mehhanismi / rescEU vahendite suurendamiseks, et koordineerida ühishankeid, suurendada ravimite, isikukaitsevahendite ja meditsiinitoodete varu ning tuua koju tagasi väljaspool ELi lõksu jäänud Euroopa kodanikud. Samuti tehti ettepanek suurendada Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) vahendeid.

COVID-19 puhang on andnud Euroopa Liidu ühiskonnale ja majandusele ränga hoobi, sundides liikmesriike võtma erakorralisi meetmeid. Viirusepuhang on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskondi ja majandust. Majandustegevus on häiritud, põhjustades likviidsuspiiranguid ja majandustegevuses osalejate (ettevõtjate, eelkõige VKEde) rahalise olukorra väga tõsist halvenemist. Liikmesriigid peavad toime tulema ka suureneva vajadusega kasutada riigi ressursse riiklike tervishoiusüsteemide rahastamiseks ja avalike teenuste osutamise jätkamiseks.

Võttes aluseks erivahendite praeguse määratluse ja kohaldamisala mitmeaastase finantsraamistiku määruses, saab sellel eesmärgil kasutada ainult paindlikkusinstrumenti ja ettenägemata kulude varu, kuna kulukohustuste koguvaru kasutamine on piiratud noorte-, tööhõive-, rände- ja julgeolekumeetmetega. Paindlikkusinstrumendi ja ettenägemata kulude varu raames praegu saadaolevate vahendite summast ei piisa erakorralise toetuse rahastamisvahendi rahastamisvajaduste katmiseks ja liidu elanikkonnakaitse mehhanismi / rescEU vahendite oluliseks suurendamiseks.

Võttes arvesse, et käesolev aasta on mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 viimane aasta ning Euroopa Liit seisab silmitsi enneolematu tervise- ja majanduskriisiga, teeb komisjon ettepaneku mitmeaastase finantsraamistiku määruse muutmiseks, et tühistada kulukohustuste koguvaru kohaldamisalaga seotud piirangud (artikkel 14) ning võimaldada seeläbi täies ulatuses rahastada COVID-19 puhangule reageerimiseks mõeldud 3,0 miljardit eurot, mille kohta on tehtud ettepanek paranduseelarve projektis nr 2/2020 (esitatud eraldi).

Komisjon teeb ettepaneku jätta asjaomaste artiklite sõnastusest välja viited noortele ja tööhõivele ning sõnad „rände- ja julgeolekumeetmetega“.

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artikli 135 lõikega 2 on ette nähtud, et Ühendkuningriigi suhtes ei kohaldata nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 muudatusi, mis võetakse vastu kõnealuse lepingu jõustumise kuupäeval või pärast seda kuupäeva, kui need muudatused mõjutavad Ühendkuningriigi finantskohustusi. Käesolevas määruses sätestatud muudatused piirduvad kulukohustuste koguvaru kasutamise eesmärgi muutmisega ning ei suurenda finantskohustusi. Seetõttu ei kohaldata Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artikli 135 lõiget 2 kõnealuse muudatuse suhtes.