Eriaruanne Kas AKV riikide 
investeerimisrahastu 
annab lisaväärtust?ET 2015  nr 14
EUROOPA
KONTROLLIKODA
EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2015
Trükis ISBN 978-92-872-3134-5 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/720289 QJ-AB-15-015-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-3099-7 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/154006 QJ-AB-15-015-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-3121-5 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/712057 QJ-AB-15-015-ET-E
© Euroopa Liit, 2015
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
Kas AKV riikide 
investeerimisrahastu 
annab lisaväärtust?
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2015  nr 14
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tule -
mus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende 
mõju. Seejuures võetakse arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, 
tulevasi arengusuundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Käesoleva tulemusauditi viis läbi välistegevuse kuluvaldkondade eest vastutav III auditikoda, mille eesistuja on kontrol -
likoja liige Karel Pinxten. Auditit juhtis kontrollikoja liige Klaus -Heiner Lehne, teda toetasid kabinetiülem Michael Weiss, 
üksuse juhataja Sabine Hiernaux -Fritsch, auditirühma juht Lars Markström ning audiitorid Polina Cherneva ja Athanasios 
Tsamis.
Vasakult paremale:  S. Hiernaux -Fritsch, M. Weiss, K.-H. Lehne, A. Tsamis, 
L. Markstr öm.

03
 Sisukord
Punkt
 Mõisted ja lühendid
I–VII  Kokkuvõte
1–10  Sissejuhatus
1–9 Investeerimisrahastu loomine
10 Investeerimisrahastust saadav lisaväärtus
11–13  Auditi ulatus ja lähenemisviis
14–37  Tähelepanekud
14–27  Investeerimisrahastu tegevus on üldiselt kooskõlas ELi muude arengukoostöö meetmetega
16–18  Projektide leidmine ja valik
19–27  Rahastamiskord
28–37  Investeerimisrahastu pakub pikaajalist rahastamist, kohalikus vääringus laene ning kiirendab 
majandusarengut
29–30  Pikaajaline rahastamine
31–33  Rahastamine kohalikus vääringus
34–37  Rahastu majandusarengut kiirendav mõju  
38–42  Järeldused ja soovitused
 I lisa.   AKV riikide investeerimisrahastu heaks kiidetud rahastamine aastate kaupa ja kokku, 
allkirjastatud lepingud ja välja makstud summad
 II lisa.  Mahud rahastamisvahendite kaupa
 III lisa.  Kontrollikoja läbi vaadatud projektid
 EIP vastus
04
 Mõisted ja lühendid
AKV riigid : Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühm
EAFid : Euroopa Arengufondid  
EAFid on peamised vahendid ELi arengukoostöö abi jagamiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna 
riikidele ning ülemeremaadele ja -territooriumidele. Partnerlusleping sõlmiti 2000.  aasta 23. juunil Cotonous 
(Cotonou leping) 20 aastaks ning see moodustab raamistiku Euroopa Liidu koostööks nimetatud riikide ja 
territooriumidega. See keskendub vaesuse vähendamisele ja selle lõplikule likvideerimisele.
EIP: Euroopa Investeerimispank  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 309 kohaselt peab EIP panustama siseturu arendamisse. Lisaks haldab pank 
Cotonou lepingu kohaselt AKV riikide investeerimisrahastut.
ELi delegatsioon : EL on maailmas esindatud 139 ELi delegatsiooni ja büroo kaudu. ELi delegatsioonid 
moodustavad osa Euroopa Komisjonist ja teenivad ELi huve tervikuna.
VKEd : väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad
05
 Kokkuvõte
I
AKV riikide investeerimisrahastu loodi Cotonou 
lepinguga; rahastu tegevus kavandati 20  aastaks ja 
see alustas tööd 2003.  aastal. Rahastu eesmärk on 
toetada eraõiguslike ning kaubanduslikult tegutse -
vate avalik -õiguslike üksuste investeeringuid kõikides 
majandusvaldkondades. Rahastu eraldab eri rahasta -
misvahendite kaudu keskpikka ja pikaajalist rahasta -
mist, eesmärgiga tuua jätkusuutlikku majanduslikku, 
sotsiaalset ja keskkonnaalast kasu.
II
Investeerimisrahastu saab oma kapitali 9., 10. ja   
11. Euroopa Arengufondist ning on riski võttev ja ring -
leva kapitaliga fond, mille eesmärk on olla rahaliselt 
jätkusuutlik. Fondile on kokku eraldatud 3,685  miljar -
dit eurot. Liikmesriigid maksavad oma osamaksed otse 
investeerimisrahastut haldavale Euroopa Investeeri -
mispangale (EIP).
III
Selleks, et hinnata investeerimisrahastupoolset 
lisaväärtust Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani 
piirkonna riikidega (AKV riigid) tehtavale arengukoos -
tööle, kasutas kontrollikoda auditis ajavahemikus 
2011–2014 allkirjastatud rahastamisotsuseid. Kontrolli -
koda hindas, kas investeerimisrahastu tegevus oli 
kooskõlas AKV riikidele osutatud muu ELi arenguabiga, 
ning uuris, kui edukas oli investeerimisrahastu pika -
ajalise rahastamise ja kohalikus vääringus laenude 
andmisel. Lisaks hindas kontrollikoda, kas investeeri -
misrahastul oli majandusarengut kiirendav mõju.IV
Kontrollikoda jõudis järeldusele, et investeerimis-
rahastu annab ELi ja AKV riikide vahelisele arengu -
koostööle tõepoolest lisaväärtust.
V
Investeerimisrahastu tegevus on üldiselt kooskõlas 
ELi ja AKV riikide vahelise arengukoostööga. Projektid 
käivitati tulemusliku rahastamise vahendi raames. 
Alati ei täideta lepingulist kohustust teavitada lõplikke 
toetusesaajaid EIP/investeerimisrahastu rahastamisest 
ning tehnilise abi vahendeid ei suunata alati väikeste 
ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) toetamiseks.
VI
Investeerimisrahastu annab pikaajalist rahastamist ja 
kohalikus vääringus laene. Rahastu on ka näidanud, 
et tema tegevusel on positiivne majandusarengut 
kiirendav mõju.
VII
Kontrollikoda annab aruande lõpus soovitusi eesmär -
giga suurendada investeerimisrahastu tegevusest 
tulenevat lisaväärtust.
06
 Sissejuhatus
Investeerimisrahastu 
loomine
01 
Cotonou lepingu1 ning ülemeremaade 
ja -territooriumide assotsieerimise ot -
susega2 20 aastaks loodud AKV riikide 
investeerimisrahastu alustas tööd 
2003.  aastal. Rahastu eesmärk on toe -
tada eraõiguslike ning kaubanduslikult 
tegutsevate avalik -õiguslike üksuste 
investeeringuid kõikides majandus -
valdkondades (teenused, energeetika, 
telekommunikatsioon, transport jne). 
Rahastu eraldab eri rahastamisvahen -
dite kaudu keskpikka ja pikaajalist 
rahastamist eesmärgiga tuua jätku -
suutlikku majanduslikku, sotsiaalset ja 
keskkonnaalast kasu.02 
Euroopa Investeerimispank (EIP) lisab 
rahastu vahenditele ka omavahen -
deid. Ülevaade investeerimisrahastu 
ja EIP omavahenditest Aafrika, Kariibi 
ja Vaikse ookeani riikide rühmale ning 
ülemeremaadele ja -territooriumidele 
antud abi peamistest komponentidest 
on esitatud joonisel 1 .
10048,53 7503 637
EIP EIP omavahendidÜMTde
investeerimisrahastuEAF (9, 10 ja 11)Ülemeremaade ja 
-territooriumide
assotsieerimise otsusEIP EIP omavahendidAKV riikide
investeerimisrahastu
Cotonou leping
ÜMTd;Eelarve 
(miljonites eurodes)RahastamisallikadEIP hallatavad
vahendidELi koostöö-
lepingud
AKV 
riigidEAF (9, 10 ja 11)1 AKV -EÜ partnerlusleping 
(Cotonou leping) (EÜT L 317, 
15.12.2000, lk 3).
2 Nõukogu 27. novembri  
2001. aasta otsus 2001/822/EÜ,  
ülemeremaade ja 
-territooriumide 
assotsieerimise kohta Euroopa 
Ühendusega (EÜT L 314, 
30.11.2001, lk 1).Joonis 1Ülevaade investeerimisrahastu ja EIP omavahenditest Aafrika, Kariibi ja Vaikse 
ookeani riikide rühmale ning ülemeremaadele ja -territooriumidele antud 
rahastamise kohta
Allikas:  kontrollikoda EIP andmete põhjal.
07 Sissejuhatus
03 
Investeerimisrahastule tehtavad liik -
mesriikidepoolsed osamaksed maks -
takse otse EIP -le. Vahendid eraldatakse 
9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi (EAF) 
raames. Investeerimisrahastut haldab 
EIP , kes tegutseb ELi nimel ja vastutu -
sel3 ning (sarnaselt EAFidele) väljas -
pool ELi üldeelarve raamistikku.  
Investeerimisrahastut ei käsitleta 
kontrollikoja iga -aastase kinnitava 
avalduse raames ning see ei vaja oma 
eelarve täitmisele Euroopa Parlamendi 
heakskiitu4.
04 
Investeerimisrahastu on ringleva kapi -
taliga fond, st et fondi jätkusuutlikkuse 
tagamiseks kasutatakse selle tulusid ja 
tagasimakseid fondi jätkuva tegevuse 
rahastamiseks. 9., 10. ja 11. EAFi raames 
on fondile kokku eraldatud 3685,5 mil -
jonit eurot. 2014. aasta lõpu seisuga 
olid liikmesriigid teinud rahastule osa -
makseid summas 2,057  miljardit  eurot. 
Täiendav teave investeerimisrahastu 
portfelli kohta AKV riikides on esitatud 
I lisas .05 
EAFi raames eraldati investeerimis -
rahastule täiendavalt sihtotstarbeliselt 
500  miljonit  eurot, millest rahastatakse 
tulemusliku rahastamise vahendi raa -
mes suurema arengumõjuga projekte.
06 
Investeerimisrahastu on EIP raamatu -
pidamises bilansiväline kirje. Investee -
rimisrahastu portfell kasvas 2010.  aasta 
lõpu 2,8  miljardilt  eurolt 2014.  aasta 
lõpuks 4,5  miljardi  euroni. Perioodi 
tulud on esitatud 1. selgituses .
07 
Cotonou lepingu kohaselt peab in -
vesteerimisrahastu tegutsema turu -
tingimustel ega tohi tekitada moonu -
tusi kohalikel turgudel või asendada 
erasektori allikatest pärinevat rahasta -
mist. Rahastu peab püüdma kiirenda -
da arengut, soodustades pikaajaliste 
kohalike vahendite kasutamist ning 
erasektori investorite ja laenuandjate 
kaasamist5.3 Nõukogu 2. märtsi 2015. aasta 
määruse (EL) 2015/323, mis 
käsitleb11. Euroopa 
Arengufondi suhtes 
kohaldatavat finantsmäärust 
(finantsmäärus) (ELT L 58, 
3.3.2015, lk 17) artikkel 51.
4 Parlament sõnastas oma 
29. aprilli 2015. aasta 
resolutsiooni (2013.  aasta 
eelarvele heakskiidu andmine: 
ELi üldeelarve – 8. 9. ja 10. EAF, 
P8_TA -PROV(2015)0120) 
punktides 53–63 
sellegipoolest 
investeerimisrahastu kohta 
mitu soovitust.
5 Üksikasju vt Cotonou lepingu 
II lisa artikli 3 lõike 1 
punktides a ja b.1. selgitusInvesteerimisrahastu portfell ja tulud ajavahemikus 2011–2014 (miljonites eurodes)
2011 2012 2013 2014
Allkirjastatud lepingud (kokku) 3009,1 3364,1 3835,6 4488,2
Aasta tulud kokku 78,4 45,7 10,3 31,2
Allikas:  EI P.
08 Sissejuhatus
08 
Rahastamise tingimustes eristab inves -
teerimisrahastu pakutavat rahastamist 
ja EIP omavahenditest antavaid laene 
peamiselt krediidiriski määr. Kui EIP 
omavahenditest võib laenata üksnes 
kindlate garantiide ja muude tagatiste 
olemasolul, siis investeerimisrahastu 
võib aktsepteerida ka suuremaid riske. 
EIP omavahendeid kasutatakse peami -
selt avaliku sektori projektide jaoks.
09 
Investeerimisrahastu annab peamiselt 
krediidiliine finantsvahendajatele, pa -
kub omakapitaliinvesteeringute kaudu 
riskikapitali ja rahastab infrastruktuuri -
projekte (vt  II lisa ).Investeerimisrahastust 
saadav lisaväärtus
10 
Investeerimisrahastu puhul toob EIP 
välja, et rahastu võib eelkõige anda 
kolme liiki lisaväärtust6:
a) pikaajalise rahastamise pakkumine 
AKV riikide toetusesaajatele;
b) rahastamise pakkumine kohalikus 
vääringus; ning
c) toetusesaajate usaldusväärsuse 
suurendamine ning rahaliste va -
hendite mobiliseerimine, millel on 
arengut kiirendav mõju.6 2014. aasta aruanne EIP 
tegevuse kohta Aafrikas, 
Kariibi mere ja Vaikse ookeani 
piirkonnas ning 
ülemereterritooriumidel, lk 17 
(http://www.eib.org/
infocentre/publications/all/
investment-facility-annual-
report-2014.htm?lang=en ).
09
 Auditi ulatus ja 
lähenemisviis
11 
Kontrollikoda uuris, kas investeerimis -
rahastu annab ELi ja AKV riikide vahe -
lisele arengukoostööle lisaväärtust. 
Seejuures keskenduti auditis järgneva -
le kahele küsimusele.
a) Kas investeerimisrahastu tegevus 
on kooskõlas AKV riikidele suu -
natud teiste ELi arengukoostöö 
meetmetega?
b) Kas investeerimisrahastu pakub 
pikaajalist rahastamist ja kohalikus 
vääringus laene ning kas sellel on 
majandusarengut kiirendav mõju?
12 
Tegu oli lühikese ja täpselt suunatud 
auditiga (esimese kontrollikoja audi -
tiga selles valdkonnas), mis viidi läbi 
2015. aasta jaanuarist maini. Audit hõl -
mas investeerimisrahastu AKV riikide 
projekte, mis allkirjastati ajavahemikus 
2011–2014. EIP omavahenditest rahas -
tatud tegevus jäi vaatluse alt välja, 
kuna kontrollikojal puuduvad volitused 
nende vahendite kasutamise auditee -
rimiseks. Summade väiksuse tõttu ei 
hõlmanud audit ka ülemeremaadele 
ja -territooriumidele eraldatud va -
hendeid. Auditis ei hinnatud tulemusi 
ja tulemeid ning sellest tulenevalt ei 
tehta ka järeldusi AKV riikide investee -
rimisrahastu mõjususe kohta.13 
Kontrollikoja audititöö koosnes analüü -
tilisest kontrollist, intervjuudest EIP ja 
komisjoni töötajatega ning projekti -
dest koostatud valimi üksikasjalikust 
kontrollimisest. Tehti üks auditikülas -
tus – Keeniasse ja Ugandasse. Mitut 
rahastamisvahendit ja sektorit hõlma -
nud valim koosnes investeerimisrahas -
tult vahendeid saanud 20 projektist 
(vt III lisa ). Valim hõlmas 35% inves -
teerimisrahastu ja AKV riikide toetuse -
saajate vahel ajavahemikus 2011–2014 
sõlmitud lepingutest.
10
 Tähelepanekud
Investeerimisrahastu 
tegevus on üldiselt 
kooskõlas ELi muude 
arengukoostöö 
meetmetega
14 
Kontrollikoda uuris, kas investeerimis-
rahastu tegevus oli kooskõlas AKV 
riikidele suunatud teiste ELi arengu -
koostöö meetmetega. See tähendas 
valikumenetluste ja rahastamiskorra 
uurimist. Kontrollikoda jõudis läbi 
vaadatud 20 projekti põhjal seisu -
kohale, et need olid kooskõlas Coto -
nou lepingus üldjoontes kirjeldatud 
ELi arengupoliitikaga.
15 
Tulemusliku rahastamise vahend või -
maldab investeerimisrahastul toetada 
suure riskiga projekte ja seada sama -
aegselt eesmärgiks arengupoliitika 
suurem mõju. Tulemusliku rahastamise 
vahendil on tohutu potentsiaal veelgi 
parandada kooskõla ELi arengukoos -
töö muude meetmetega seetõttu, et 
keskendutakse suure arengupoliitika 
alase mõjuga projektidele, mille üldine 
eesmärk on vaesuse vähendamine. 
Peale 2014.  aasta aprillis vastu võetud 
otsust rahastamisvahendite kasutuse -
levõtu kohta kiideti kaks projekti heaks 
veel enne 2014. aasta lõppu.Projektide leidmine ja valik
16 
EIP koordineerib projektide leidmist 
ja valikut oma peakorterist Luxem -
bourgis. Selleks kasutab pank oma 
esindajaid AKV riikides ning konsul -
teerib sealsete ELi delegatsioonidega. 
Hiljutine otsus suurendada EIP kohal -
olu AKV riikides ja leida EIP kohalikele 
kontoritele tööpinnad ELi delegatsioo -
nide ruumes, peaks EIP ja komisjoni 
koostööd veelgi parandama.
17 
EIP valmistab ette rahastamisettepane -
kud, mis hõlmavad projekti kirjeldust 
ja selle sobivust ELi vastava riigi või 
piirkonna arengustrateegiaga. Rahas -
tamisettepaneku esitamisel inves -
teerimisrahastu komiteele7 palutakse 
komisjonil esitada arvamus ettepaneku 
sobivuse kohta ELi arengupoliitikaga. 
Kui investeerimisrahastu komitee on 
ettepaneku heaks kiitnud, esitatakse 
see EIP direktorite nõukogule, kes teeb 
lõpliku rahastamisotsuse.
18 
Komisjon oli esitanud positiivse arva -
muse kõigi 20 kontrollikoja läbi vaada -
tud projekti kohta. Kui komisjonil oli 
olnud kommentaare, oli neid arutatud 
investeerimisrahastu komitee vastaval 
koosolekul.7 Investeerimisrahastu komitee 
loomise aluseks on nõukogu 
14. mai 2007. aasta määruse 
(EÜ) nr 617/2007 (AKV -EÜ 
koostöölepingu raames  
10. Euroopa Arengufondi 
rakendamise kohta, ELT L 152, 
13.6.2007, lk 1) artikkel 13. 
Komitee koosneb 
liikmesriikide valitsuste 
esindajatest ja ühest komisjoni 
hääleõiguseta esindajast.
11 Tähelepanekud
Rahastamiskord
Krediidiliinid
19 
Finantsvahendajatele antavad krediidi -
liinid on investeerimisrahastu peami -
ne töövahend AKV riikide väikeste ja 
keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) 
rahastamisvajaduste täitmise toetami -
seks. Kasutades finantsvahendajaid va -
hendite VKEdele n-ö edasilaenamiseks 
võimaldab kulutõhusalt laenata palju 
suuremale hulgale VKEdele kui see 
oleks võimalik EIP poolt otse antavate 
laenude korral. Finantsvahendajatega 
tehtav koostöö annab investeerimis -
rahastule olulist teavet erasektoris 
toimuva kohta.
20 
EIP finantsvahendajatest koostöö -
partnerite valiku aluseks on põhjalik 
kontroll, mis hõlmab nende varase -
mat tegevust, tulevikustrateegiat ja 
keskendumist suurele hulgale VKEdele 
suunatud laenutegevusele. Finants -
vahendajate kasutamisel on investeeri -
misrahastu jaoks kahte liiki eeliseid:  
a) rahastu annab finantsvahendajatele 
pikaajalisi vahendeid, mis aitab aren -
dada kohalikku finantssektorit, ning  
b) rahastu motiveerib finantsvahenda -
jaid VKEdele laenama.21 
Antavate krediidiliinide rahastamis -
kõlblikkuse kontrollimiseks on EIP 
loonud vahendite eraldamise me -
netluse, mille käigus antakse enne 
heakskiit lõplikele toetusesaajatele ja 
alles pärast seda makstakse krediidiliin 
finantsvahendajale välja8. Menetluse 
kohaselt peab finantsvahendaja igas 
edasilaenamise lepingus ära mainima 
ka EIP/investeerimisrahastu ning and -
ma EIP -le aru krediidiliini kasutamise 
kohta.
22 
Vahendite eraldamise menetlus on 
kasulik toetusesaajate toetuskõlblikku -
se kontrollimiseks ning paljud teised 
arengu rahastamisega tegelevad ins -
titutsioonid seda ei kasuta. Käesoleva 
auditi valimi puhul leidis kontrollikoda, 
et vahendite eraldamise menetlus 
töötas hästi Ugandas teostatud pro -
jektides, ent Keenias ei täidetud nõuet 
mainida lepingus EIPd/investeerimis-
rahastut (vt 2. selgitus ).8 Vahendite eraldamise 
menetlust ei kasutata 
mikrofinantseerimise korral; 
sellistel juhtudel esitavad 
finantsvahendajad EIP -le 
toetusesaajatest koostatud 
üldise nimekirja.
Investeerimisrahastu vahendite finantsvahendajate poolne kasutamine
Ühegi Keenias külastatud kolme panga edasilaenamise lepingus ei olnud mainitud EIPd/investeerimisrahastut. 
Selles küsimuses ei täitnud finantsvahendajad neil lasuvaid lepingulisi kohustusi ning lõplikke toetusesaajaid 
ei teavitatud sellest, et vahendid pärinesid investeerimisrahastust.2. selgitus
12 Tähelepanekud
23 
Paljudel juhtudel lisandub finants -
vahendajatele eraldatud krediidiliini -
dele erinevat liiki tehniline abi9. Kuigi 
algselt oli eesmärk toetada lõplikke 
toetusesaajaid tehnilise abi kaudu 
juhtimiskoolituse ja projektide välja -
töötamise alal, leidis kontrollikoda, et 
auditeeritud krediidiliinide puhul ei 
olnud finantsvahendajad teavitanud 
VKEsid sellise tehnilise abi saamise 
võimalusest.
Omakapitaliinvesteeringud
24 
Cotonou leping võimaldab oma -
kapitaliinvesteeringute vormis riski -
kapitaliinvesteeringute tegemist, mis 
tavaliselt tähendab mittekontrollivaid 
vähemusosalusi10. Omakapitaliinves -
teeringutega antakse VKEdele kasvuks 
vajalikku kapitali, mis edendab finant -
silist kaasatust, töökohtade loomist 
ja ettevõtlust. EIP võib kasutada 20% 
eraldatud kapitalist omakapitaliinves -
teeringute tegemiseks. 2014.  aasta 
lõpu seisuga moodustasid omakapitali 
tehtud investeeringud 13% investeeri -
misrahastule eraldatud vahenditest.25 
Investeerimisrahastu teeb omakapitali -
investeeringuid nii otse (ostes mõne 
ettevõtte aktsiaid) kui ka kaudselt 
(börsivälistesse ettevõtetesse investee -
rivate fondide kaudu) (vt  3. selgituses  
esitatud näide). Omakapitaliinvestee -
ringud nõuavad EIP -lt laenudega võr -
reldes aktiivsemat juhtimist. Tavaliselt 
on EIP esindatud fondide nõuandvates 
komiteedes, kus ta saab tagada vasta -
vuse valitud strateegiatele ja kooskõla 
ELi arengupoliitikaga. Börsivälistesse 
ettevõtetesse investeerivatel fondidel 
on ka sotsiaalse mõju alased eesmär -
gid (vt  8. selgituses  mikrofinantsee -
rimise fondi  kohta esitatud näide).
Näide börsivälistesse ettevõtetesse investeeriva fondi kaudu tehtud 
investeeringust
Investeerimisrahastu nõustus investeerima 10  miljonit  eurot ühte börsivälistesse ettevõtetesse investeerivasse 
fondi, mis oli loodud investeerimiseks Ida -Aafrika riikide keskmise suurusega ettevõtetesse. EIP on esindatud 
fondi nõuandvas komitees. Investeerimisstrateegia on osta strateegilisi vähemusosalusi suure kasvupotent -
siaaliga keskmise suurusega ettevõtetes. Eesmärk on investeerida 4–6 aastaks kuni 14-sse eri ettevõttesse. 
Rõhk on tarbekaupade, jaemüügi-, finantsteenuste, telekommunikatsiooni- ja tootmissektoril.
Fondi esimese investeeringuga osaleti Tansaania juhtiva hügieenitarvetetootja väljaostmisel. Väljaostmine 
teostati konsortsiumis koos ühe suure rahvusvahelise panga ja ühe teise börsivälistesse ettevõtetesse inves -
teeriva fondiga.3. selgitus9 Näiteks riskihindamised, 
hoolduskohustuse audit, 
juhtimiskoolitus, projektide 
väljatöötamine.
10 Cotonou lepingu II lisa 
artikkel 2.
13 Tähelepanekud
Otseinvesteeringud 
taristuprojektidesse
26 
Paljudes AKV riikides on puudus põhi -
taristust. Investeerimisrahastu toetab 
taristuprojekte järgmistes valdkonda -
des: elektriga varustamine ja elektri -
tootmine, telekommunikatsioon, vesi 
ja kanalisatsioon, transport, tervishoid 
ja haridus. Erilist tähelepanu on pööra -
tud taastuvenergia ja kliimamuutusega 
seotud projektidele. Taristuprojektid 
võivad kiirendada jätkusuutlikku ma -
janduskasvu, luua töökohti ja paranda -
da piirkondlikku integratsiooni.
27 
Kõik auditeeritud taristuprojektid olid 
kooskõlas ELi muude arengukoostöö 
meetmetega (vt  4. selgitus ).
Investeerimisrahastu pakub pikaajalist 
rahastamist, kohalikus 
vääringus laene ning 
kiirendab 
majandusarengut
28 
Kontrollikoda uuris, kas investeerimis -
rahastu tegevus andis oodatud lisa -
väärtust. Praeguseks on olukord turul 
küll muutunud, ent investeerimisrahas -
tu tegevuse algusaastatel oli EIP turul 
üks vähestest finantseerimisasutustest, 
kes pakkus erasektorile pikaajalist 
kohalikus vääringus rahastamist. Ra -
hastu tegevus soodustas ka täiendava 
rahastamise kaasamist.
Näide taristuprojektist
Investeerimisrahastu investeeris 30 miljonit eurot Kribi gaasielektrijaama (Kamerunis asuv 216 MW võimsusega 
maagaasil töötav elektrijaam). 253  miljoni  eurose kogumaksumusega elektrijaam on esimene omataoline riigis 
ja hakkab elektriga varustama 160 000 majapidamist, kohalikku tööstust ja väikeettevõtteid. Projekti eesmärk 
on rahuldada eratarbijate kasvavat nõudlust elektritarbimise järele, edendada kaubandust, töökohtade loo -
mist ja majanduskasvu.4. selgitus
14 Tähelepanekud
Pikaajaline rahastamine
29 
Tavaliselt on investeeringud kõigis 
sektorites jätkusuutlikumad, kui need 
hõlmavad pikaajalist rahastamist. 
Finantsvahendajatele krediidiliinide 
vormis antud pikaajalised vahendid 
kujutavad endast pankadele täienda -
vat kindlat rahastamist. See on kasulik 
rahastamist vajavatele VKEdele edasi 
laenavate pankade jaoks. Auditivalimis 
oli finantsvahendajatele antud laenu -
de keskmine pikkus üheksa aastat.30 
EIP ei ole ainuke pikaajaliste laenude 
andja  – seda teeb enamik arenguabi 
valdkonnas tegutsevaid finantseeri -
misasutusi. Investeerimisrahastu on 
krediidiliinide vormis antavaid laene 
aga viimastel aastatel märkimisväärselt 
suurendanud. 2014. aasta lõpu seisuga 
moodustasid krediidiliinid investeeri -
misrahastu portfellist 28% (2010.  aasta 
lõpus 14%). Suurenenud osakaal pee -
geldab investeerimisrahastu pakutava 
pikaajalise rahastamise jätkuvat oluli -
sust (vt 5. selgitus ).5. selgitusInvesteerimisrahastu krediidiliinid ajavahemikus 
2011–2014 (miljonites eurodes)
Allikas:  EI P.Riik/piirkond 2011 2012 2013 2014 Kokku
Botswana 20,00 20,00
Dominikaani Vabariik 15,50 1,00 16,50
Ghana 8,00 20,00 20,00 48,00
Haiti 8,00 8,00
Keenia 13,50 76,50 50,00 140,00
Malawi 15,00 15,00
Mosambiik 5,00 5,00
Nigeeria 100,17 120,00 50,00 270,17
Aafrika piirkondlik 80,11 80,11
Kariibi mere piirkondlik 50,00 50,00
Ida-Aafrika piirkondlik 4,00 60,00 114,00 152,00 330,00
Lõuna-Aafrika piirkondlik 25,50 25,50
Lääne-Aafrika piirkondlik 10,00 10,00
Rwanda 8,00 8,00
Seišellid 5,00 5,00
Sambia 25,00 25,00
Kokku 177,00 241,67 270,00 427,61 1056,28
15 Tähelepanekud
Rahastamine kohalikus 
vääringus
31 
Lõplike toetusesaajate valuutariski 
vältimiseks soovitatakse EIP -l (kui see 
on võimalik ja asjakohane) anda laene 
kohalikus vääringus11. EIP sisemise kre -
diidiriskipoliitika kohaselt võivad koha -
likus vääringus antud laenud moodus -
tada kuni 20% investeerimis  rahastule 
eraldatud vahenditest. Aja  vahemikus 
2011–2014 oli kohalikus vääringus 
antud rahastamine suurem kui kunagi 
varem (seda nii aastases mahus kui 
ka osakaaluna investeerimisrahastu 
koguportfellist). 2014. aasta lõpu sei -
suga moodustasid kohalikus vääringus 
antud laenud 18,1% investeerimis -
rahastule eraldatud vahenditest.32 
Laenude andmine kohalikus vääringus 
on tähtis vahend investeerimisrahastu 
arengupoliitikaalase mõju suurenda -
miseks. Seda algatust toetavad AKV 
riikide paljud finantsvahendajad (vt 
6. selgituses  esitatud näide).
33 
Kohalikus vääringus rahastamist paku -
vad ka teised arenguabi rahastamisega 
tegelevad asutused; mõned finants -
vahendajad suudavad ka ise valuutaris -
ke juhtida. Kõigest hoolimata valitseb 
kohalikus vääringus antavate laenude 
järele endiselt suur nõudlus ja EIP -l on 
tähtis osa selle rahuldamisel.
Mikrofinantseerimine Haitil
Ühele Haiti mikrofinantseerimisasutusele avati krediidiliin, et võimaldada asutusel maavärinajärgse ülesehitus -
töö kontekstis oma laenuportfelli suurendada. Toetusesaajate sihtrühmaks olid peamiselt kaubanduse, käsitöö 
ja teenuste valdkondades tegutsevad linnapiirkondade eraisikust ettevõtjad ning väga väikesed ettevõtted. 
Investeerimisrahastu antud summa (eurodesse ümber arvestatult 3  miljonit  eurot) laenati välja kohalikus vää -
ringus (haiti gurdides). Valuutariski kannab täies ulatuses investeerimisrahastu. Algatusega pakutakse väikes -
tele ettevõtetele juurdepääsu rahastamisele.6. selgitus
Rahastu majandusarengut 
kiirendav mõju
34 
Cotonou lepingu kohaselt peab inves -
teerimisrahastu kiirendama majan -
dusarengut, soodustades pikaajaliste 
kohalike vahendite kasutamist ning 
välismaiste investorite ja laenuandjate 
kaasamist AKV riikide projektidesse12.35 
Majandusarengut kiirendavat mõju 
saab lihtsalt arvutada finantsvõimen -
duse arvu arvutamisega (projektidesse 
investeeritud kogusumma ja investee -
rimisrahastu eraldatud koguvahendite 
jagatis). Finantsvahendajate ja lõplike 
toetusesaajatega tehtud intervjuude 
käigus saadud teabe alusel olid inves -
teerimisrahastu auditeeritud valimi 
projektidel järgnevad finantsvõimen -
duse näitajad (vt 7. selgitus ).11 Cotonou lepingu II lisa artikli 5 
punkt c.
12 Cotonou lepingu II lisa artikli 3 
lõike 1 punkt b.
16 Tähelepanekud
36 
Investeerimisrahastu mõju täiendavate 
vahendite kaasamisel on kohati raske 
hinnata. Tulemus sõltub sellest, kas 
investeerimisrahastu liitus projektiga 
(mõni teine arengu rahastamisega te -
gelev finantsinstitutsioon) või oli selle 
algataja.37 
Arengut kiirendav mõju on aga laiem 
mõiste kui lihtsalt finantsvõimendus. 
Seega peitub investeerimisrahastu 
lisaväärtus EIP osalusega kaasnevas  
usaldusväärsuse suurenemises. Suu -
rem usaldusväärsus annab laenuand -
jatele ja rahastajatele kindlust ning 
motiveerib neid projektides osalema 
(vt 8. selgituses  esitatud näited).7 . selgitusFinantsvõimendus
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.Rahastamisvahend Finantsvõimendus Märkused
Taristuprojektid ja otselaenud 4,6Projektide kogumaksumuse ja investeerimisrahastu 
eraldatud vahendite jagatis
Krediidiliinid 3,2Investeerimisrahastu rahastab projektide kogumak -
sumust kuni 50% ulatuses
Omakapital 7,1Omakapitalifondide kogumahu ja investeerimis -
rahastu eraldatud vahendite jagatis
Majandusarengut kiirendavad suure mõjuga projektid
Turkana järve tuulepark
Investeerimisrahastu osaleb Turkana järve 623  miljoni  euro suuruse maksumusega tuulepargi rahastamises. 
Tegu on ajaloo ühe kõige mahukama Keenias tehtud erainvesteeringuga ja Sahara -taguse Aafrika kõige suure -
ma tuulepargiga. Investeerimisrahastu osa rahastamises on 150  miljonit  eurot. Investeerimisrahastul on olnud 
projektis suur majandusarengut kiirendav mõju: EIP osalusel oli põhiroll selles, et ka teised investorid liitusid 
projektiga.
Mikrofinantseerimise fond
Investeerimisrahastu investeeris 5  miljonit  eurot ühte mikrofinantseerimise fondi, mille sihtrühmaks olid 
mikrofinantseerimisega tegelevad asutused ja õiglasele kaubandusele spetsialiseerunud väiketootjad kogu 
Aafrikas. Fondi kogukapital oli 22 miljonit eurot. Fondi algatajateks olid algselt kolm vabaühendust. Investee -
rimisrahastu toetuseta ei oleks projekti tõenäoliselt ellu viidud.8. selgitus
17
 Järeldused ja soovitused
38 
Tehtud tööle tuginedes jõudis 
kontrolli koda järeldusele, et investee -
rimisrahastu annab ELi ja AKV riikide 
vahelisele arengukoostööle lisaväär -
tust. Investeerimisrahastu on kooskõlas 
ELi ja AKV riikide vahelise arengukoos -
tööga, pakub pikaajalist rahastamist ja 
kohalikus vääringus laene ning kiiren -
dab majandusarengut.
39 
Investeerimisrahastu kooskõla ELi ja 
AKV riikide vahelise arengukoostöö 
muude valdkondadega on veelgi 
paranenud alates sellest ajast, kui EIP 
hakkas tulemusliku rahastamise vahen -
di raames osalema kõrgema riskiga 
projektides.
40 
Kontrollikoda leidis Keenias, et finants -
vahendajad ei täitnud täiel määral 
nähtavuse nõuet, mille kohaselt peab 
vahendite VKEdele edasilaenamise 
lepingutes ära mainima ka investeeri -
misrahastu (vt punktid 21 ja 22).1. soovitus  
Vahendite edasilaenamise 
lepingutes peab 
süstemaatiliselt 
ära mainima 
investeerimisrahastu 
osaluse
EIP peaks tagama, et finantsvahen -
dajad mainivad vahendite edasilae -
namise lepingutes ära ka investee -
rimisrahastu. Nii oleksid lõplikud 
toetusesaajad informeeritud vahendite 
päritolust.
41 
Krediidiliinide täiendamiseks antud 
tehniline abi ei olnud küllaldasel mää -
ral lõplikele toetusesaajatele suunatud 
(vt punkt 23).
2. soovitus  
Ettepanek anda lisaks 
krediidiliinidele tehnilist 
abi
Arengupoliitikaalase mõju suurenda -
miseks VKEde tasandil peaks EIP koos 
finantsvahendajatega tagama, et lõpli -
kud toetusesaajad saaksid täies mahus 
kasutada tehnilise abi võimalusi.
18 Järeldused ja soovitused
42 
Investeerimisrahastul on oluline roll 
pikaajalise finantseerimise ja kohalikus 
vääringus laenude andmisel. Rahastu 
on ka näidanud, et tema tegevusel on 
positiivne majandusarengut kiirendav 
mõju (vt punktid 28–37).
III auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Karel PINXTEN, võttis käesoleva 
aruande vastu 22. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

19
 Lisad
AKV riikide investeerimisrahastu heaks kiidetud rahastamine aastate kaupa ja 
kokku, allkirjastatud lepingud ning välja makstud summad
(miljonites eurodes )
2003–2010 2011 2012 2013 2014 Kokku
Heaks kiidetud 3 96,3 429,6 617, 0 818,0 443,6 5704,6
Allkirjastatud 2816,1 193,0 355,0 471,5 652,6 4488,2
Välja makstud 1401,4 305,5 315,1 27 7, 2 290,5 2589,7
Allikas:  EI P.I lisa
20 Lisad II lisaMahud rahastamisvahendite kaupa  
Ajavahemikus 2011–2014 allkirjastatud summad 
Muu
100 miljonit eurot
Omakapital
136 miljonit eurotTaristuprojektid
378 miljonit eurotKrediidiliinid
1056 miljonit eurot
Allikas:  EI P.
21 Lisad III lisaKontrollikoja läbi vaadatud projektid (miljonites eurodes)
Nr Riik Lepingu nimetusInvesteerimisra -
hastus allkirjas -
tatud summa Projekti 
kogumaksu -
mus1Allkirjas -
tamise 
aastaSektor/rahasta -
misvahend
1 KamerunGaasi müük gaasiküttel töötavatele 
elektrijaamadele29,5 260 2012 INFRA (energeetika)
2 Haiti ACME Haiti kohalikus vääringus laen 3,0 6 2011 Krediidiliin
3 Keenia Turkana järve tuuleenergia 150,0 623 2014 INFRA (energeetika)
4 Keenia Family Bank PEFF 10,0 20 2013 Krediidiliin
5 Keenia Elamuehituse rahastamine 20,0 50 2012 Krediidiliin
6 Keenia Family Bank mikrorahastamise rahastu 10,0 20 2013 Krediidiliin
7 Keenia Shelter Afrique 15,0 38 2013 Linnaareng
8 Malawi Malawi krediidiliin 15,0 30 2013 Krediidiliin
9 Mauritius Mauritiuse lennujaamahotell 8,0 21 2012 Turism
10 Nigeeria Access Bank 50,0 125 2012 Krediidiliin
11 Aafrika piirkondlik ADENA fond 12,0 100 2011 Omakapital
12a) Aafrika piirkondlik EDFI/EFP -Proparco Osa 100 miljoni euro 
suurusest eraldisest 
(EDFI -EFP)75
2013Laen
12b) Keenia EDFI/EFP -FMO 45 Krediidiliin
13 Aafrika piirkondlik Catalyst fond 8,93 125 2011 Omakapital
14 Aafrika piirkondlik Convergence ICT Fund 19,25 145 2012 Omakapital
15AKV 
riigid  – piirkondlikFEFISOL 5,0 22 2011 Omakapital
16 Aafrika piirkondlik PTA Bank 80,0 160 2014 Krediidiliin
17 Tansaania NMB  – PEFF 50,0 107 2013 Krediidiliin
18 Tansaania NMB – Väikelaen 20,0 88 2013 Krediidiliin
19 Uganda Crane Bank 28,0 56 2014 Krediidiliin
20 Uganda EADB 25,0 50 2012 Krediidiliin
1 Auditi tegemise seisuga eraldatud summad.
22 EIP 
vastus
Kokkuvõte
Euroopa Investeerimispank väljendab heameelt 
Euroopa Kontrollikoja lõpparuande üle dokumendi 
„The ACP Investment Facility – does it provide 
added value?” kohta. Audit võimaldas hinnata inves -
teerimisrahastu finantseeritud projektide esindava 
valimi sidusust ja asjakohasust Euroopa Liidu seatud 
ning Cotonou lepingus määratletud arengueesmär -
kide seisukohast. Kõik kolmanda auditikoja järeldu -
sed ja soovitused on meile vastuvõetavad.
Tähelepanekud
Rahastamiskord
26
Investeerimisrahastust rahastatakse tõepoolest 
kitsamas mõttes põhiinfrastruktuuriprojekte (eriti 
erasektoris) energeetika, transpordi, telekommuni -
katsiooni ja veemajanduse valdkonnas. Hariduse ja 
tervishoiu valdkonna projekte rahastatakse praegu 
pigem vahendatult (krediidiliinide või osaluste 
kaudu investeerimisfondides), eelkõige 2014.  aastal 
kasutusele võetud mõju rahastamise eelarve kaudu. 
Eesmärk on suurendada juurdepääsu tervishoiule 
ja haridusele, eriti kõige haavatavamate elanikkon -
narühmade jaoks, toetades eelkõige eraettevõtjate -
poolse pakkumise kujunemist. Kavandame siiski ka 
otsest sekkumist põhiinfrastruktuuri toetamiseks 
nendes kahes valdkonnas, võttes kasutusele EIP 
vahendite ühendamise ELi eelarvevahenditega 
(blending ).Järeldused ja soovitused
1. soovitus
Süstemaatiline viitamine rahastamisallikale finants -
vahendajate ja laenusaajate vahelistes laenulepin -
gutes on juba kindel lepingutingimus kõikides meie 
finantsvahenduslepingutes. Püüame hoolikamalt 
jälgida selle klausli tegelikult rakendamist. Pärast 
auditi läbiviimist oleme juba palunud oma Keenia 
partneritel1 seda lepingulist kohustust tõhusalt 
rakendada ning pöörame sellele Euroopa Liidu 
tegevuse nähtavuse seisukohast Cotonou lepingu 
raames otsustava tähtsusega aspektile edaspidi 
erilist tähelepanu.
2. soovitus
Kui oluline osa tehnilisest abist on tõepoolest mõel -
dud kohalike finantsasutuste (eelkõige kommerts -
pangad ja mikrorahastamisasutused) suutlikkuse 
parandamiseks finantssektori üldiseks modernisee -
rimiseks AKV -riikides, siis tehnilise abi programmid 
on vähemal määral mõeldud lõplikele abisaajatele 
ehk ettevõtjatele, et aidata muuta suuremal arvul 
VKEde investeerimisprojekte pangakõlblikeks. Meie 
kõige uuemates tehnilise abi projektides on juba 
hakatud abi andma ka ettevõtjatele otse. Märgime 
ühtlasi, et 11. EAFi raames kavatseb EIP süvendada 
koostööd Euroopa Komisjoniga, eriti blending -mee -
todil finantseeritavate tehingute osas erasektori 
arendamiseks. See võimaldab suurendada inves -
teerimisrahastu lõplikele abisaajatele kättesaadava 
tehnilise abi mahtu ja anda mitmekesisemat abi. 
Praegu toimuvad arutelud mõnede konkreetsete 
lähenemisviiside üle.
1 Projekt „SHELTER -AFRIQUE COMMUNITY DEVELOPMENT”.
KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
AKV riikide investeerimisrahastu on EIP hallatav riski võttev 
ringleva kapitaliga fond, mis toetab Aafrika, Kariibi ja Vaikse 
ookeani riikide rühma ning ülemeremaade ja 
-territooriumide eraõiguslike ning turumajanduslikel alustel 
tegutsevate avalik -õiguslike üksuste investeeringuid. 
Rahastu eraldab eri rahastamisvahendite kaudu keskpikka ja 
pikaajalist rahastamist, eesmärgiga tuua jätkusuutlikku 
majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast kasu.
Kontrollikoda jõudis järeldusele, et investeerimisrahastu 
tegevus annab lisaväärtust ning on üldiselt kooskõlas ELi ja 
AKV riikide vahelise arengukoostööga. Alati ei täideta aga 
lepingulist kohustust teavitada lõplikke toetusesaajaid EIP/
investeerimisrahastu rahastamisest ning tehnilise abi 
vahendeid ei suunata alati väikeste ja keskmise suurusega 
ettevõtjate toetamiseks.
EUROOPA
KONTROLLIKODA