SELETUSKIRI

1.Kavandatav reguleerimisese

Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel võetav seisukoht tsiviilõhusõidukite ekspordikrediitide sektorilepet (edaspidi „tsiviilõhusõidukite sektorilepe“) käsitleva ühisseisukoha vastuvõtmise küsimuses vastavalt tsiviilõhusõidukite sektorileppe 4. osa 3. jaole

2.Ettepaneku taust

2.1.Tsiviilõhusõidukite ekspordikrediitide sektorilepe

Tsiviilõhusõidukite sektorileppe eesmärk on sätestada raamistik sellise riiklikult toetatava ekspordikrediidi ennustatavaks, järjepidevaks ja läbipaistvaks kasutamiseks, mis on ette nähtud õhusõidukite ja nendega seotud, tsiviilõhusõidukite sektorileppe punkti 4 allpunktis a määratletud kaupade ja teenuste müügiks või liisimiseks. Sektorilepe jõustus 1. veebruaril 2011.

Õhusõidukite sektorilepe on esitatud riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe (edaspidi „ekspordikrediitide kokkulepe“) III lisas. Kuigi kokkulepe on administratiivselt allutatud OECD-le ja selle täitmist toetab OECD ekspordikrediidi sekretariaat, ei ole ei kokkulepe ega ka tsiviilõhusõidukite sektorilepe OECD aktid.

Euroopa Liit osaleb nii ekspordikrediitide kokkuleppes kui ka tsiviilõhusõidukite sektorileppes, mis mõlemad on ühenduse õigustikku üle võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrusega (EL) nr 1233/2011. Seega on ekspordikrediitide kokkulepe ja tsiviilõhusõidukite sektorilepe liidu õiguse kohaselt õiguslikult siduvad.

2.2.Tsiviilõhusõidukite sektorileppe osalised

Tsiviilõhusõidukite sektorileppel on praegu kümme osalist: Ameerika Ühendriigid, Austraalia, Brasiilia, Euroopa Liit, Jaapan, Kanada, Korea, Norra, Šveits ja Uus-Meremaa. Tsiviilõhusõidukite sektorileppe osalised teevad otsuseid tsiviilõhusõidukite sektorileppe muutmise kohta ja võivad vastu võtta ühisseisukohti kooskõlas tsiviilõhusõidukite sektorileppe 4. osa 3. jaoga. Otsused tehakse konsensuse alusel ja kui mõni osaline on vastu, siis ei saa tsiviilõhusõidukite sektorileppe või ühisseisukoha muudatust vastu võtta.

Euroopa Komisjon esindab liitu tsiviilõhusõidukite sektorileppe osaliste koosolekutel ja osaliste kirjalikus otsustusmenetluses.

Tsiviilõhusõidukite sektorileppega on ette nähtud võimalus võtta vastu ühisseisukohti, millega lubatakse osalistel erandkorras tsiviilõhusõidukite sektorileppe sätetest kõrvale kalduda konkreetse tehingu ja tähtajaliselt ka määratlemata arvu tehingute puhul. Kirjalikus menetluses on võimalik ühisseisukoht heaks kiita ettepanekule vastamata jätmise teel, kuna vaikimist käsitatakse nõusolekuna. Kui osaline teatab, et tal seisukoht puudub, tähendab see seda sama. Ühisseisukoha ettepanekule tuleb põhimõtteliselt vastata 20 kalendripäeva jooksul (tsiviilõhusõidukite sektorileppe artikkel 29). OECD ekspordikrediidi sekretariaat teatab osalistele, kas ühisseisukoht võeti vastu. Kokkulepitud ühisseisukoht jõustub kolm kalendripäeva pärast teadaannet (tsiviilõhusõidukite sektorileppe artikkel 32).

2.3.Tsiviilõhusõidukite sektorileppe osaliste kavandatav akt

Kavandatav meede on ühisseisukoht, mille ettepanek esitatakse osalistele vastavalt tsiviilõhusõidukite sektorileppe 4. osa 3 jaole. Kavandatav ühisseisukoht on kiireloomuline ja erakorraline meede, mis võetakse COVID-19 põhjustatud tervisekriisist tuleneva majanduslanguse tõttu eesmärgiga leevendada rasket kriisi, millesse on sattunud Euroopa tsiviillennukitootjad (vt täpsemalt käesoleva dokumendi punkt 3). Kui see ühisseisukoht kokku lepitakse, muudetakse ajutiselt tsiviilõhusõidukite sektorileppe sätet laenu tagasimaksmise kohta (tsiviilõhusõidukite sektorileppe artikkel 13), ja sellel oleks õiguslik mõju ELile liidu õiguse alusel (vt käesoleva dokumendi punkt 2.1).

Võttes arvesse meetme erakorralist iseloomu, tuleks ettepanek esitada niipea kui võimalik. Kui selles kokkuleppele jõutakse, oleks vaja, et osalised saaksid hakata ühisseisukohta kohaldama niipea kui võimalik. Tsiviilõhusõidukite sektorileppes sätestatud 20päevase tähtaja jooksul seisukoha esitamata jätmisega (vt punkt 2.2 eespool) nõustuksid osalised liidu ettepanekuga automaatselt ning kui vastuväiteid ei esitata, oleks see ettepanek ühtlasi ühisseisukoha lõplik versioon, mis jõustuks kolm päeva pärast menetluse lõppu.

Eespool toodut arvesse võttes on asjakohane käsitada liidu ettepanekut seisukohana, mis võetakse kokkuleppega loodud organis liidu nimel, võttes arvesse, et otsus on liidule siduv ja mõjutab liidu õigust vastavalt määruse (EL) nr 1233/2011 artiklile 1, milles on sätestatud, et „Suuniseid, mis sisalduvad riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppes, kohaldatakse liidus. Kokkuleppe tekst on esitatud käesoleva määruse lisana.“

Tsiviilõhusõidukite sektorileppe osaliste ühisseisukoha menetlus peaks algama 2021. aasta jaanuaris ja jõudma lõpule veebruaris.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Kavandatav ühisseisukoht võimaldaks tsiviilõhusõidukite sektorileppe osalistel anda ajutiselt toetust oma tsiviilõhusõidukite tootjatele, kelle tegevust ohustavad uute õhusõidukite ja mootorite käitajate ja ostjate lühiajalised likviidsusprobleemid, mis on tekkinud COVID-19 puhangu tulemusel. Praegu on kõik või peaaegu kõik lennuettevõtjad silmitsi tulude olulise vähenemisega ja üritavad pärast haiguspuhangut taastuda, ning kriisi finantstagajärgede ja nõudluse vähenemise tõttu on nende likviidsuspositsioon endiselt kesine.