ET    ET  
 EUROOPA  
KOMISJON 
Brüssel, 3.2.2015  
COM(2015) 42 final 
  
KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 450/2003 rakendamise kohta seoses 
tööjõukuluindeksiga 
 
 
 1. S ISSEJUHATUS  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruar i 2003. aasta määruses (EÜ) nr 450/2003 
tööjõukuluindeksi kohta1 on kehtestatud liikmesriikidele ühine raamistik võrreldavate 
tööjõukuluindeksite koostamiseks ja edastami seks komisjonile. Igas kvartalis avaldab 
komisjon (Eurostat) oma veebisaidil2 pressiteate tööjõukuluindek si kohta tunnis. See hõlmab 
täielikke andmeid, mis on jaotatud majandus tegevusalade ja tööjõukulude komponentide 
kaupa. Esitatud on ka kvartali- ja aastapõhine kasvumäär. 
2003. aasta juulis võttis komisjon vastu määruse (EÜ) nr 1216/20033, milles on sätestatud 
üksikasjalikumalt menetlused, mida liikmesriigi d peavad järgima, kui nad saadavad oma 
indeksid komisjonile, ning samuti indeksitesse tehtavad hooajalised ko handused ja riiklike 
kvaliteediaruannete sisu. 2007. aasta märt sis võttis komisjon vastu määruse (EÜ) 
nr 224/20074. Sellega on muudetud määrust (EÜ) nr 1216/2003 ja laiendatud 
tööjõukuluindeksi kohaldamisala nii, et see ka taks klassifikaatori NACE Revision 1 jagudes 
L, M, N ja O nimetatud majandustegevusalasid . Laiendamine tähendab, et tööjõukuluindeks 
hõlmab nüüd ka turuväliseid teenuseid, mis moodustavad suurema osa nimetatud jagude 
majandustegevusaladest ja mille dünaamika võib olla turuteenuste omast erinev. 2007. aasta 
augustis võttis komisjon vastu määruse (EÜ) nr 973/20075. Määrusega muude ti konkreetseid 
statistikavaldkondi käsitlevaid m äärusi, sealhulgas tööjõukuluinde ksit käsitlevat määrust, et 
oleks võimalik majandustegevusalade statistilis t klassifikaatorit NACE Revision 2 rakendada.  
Määruse (EÜ) nr 450/2003 artiklis 13 on sätestat ud, et komisjon peab iga kahe aasta tagant 
esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule ar uande. Aruandes tuleks eelkõige vaadelda 
tööjõukuluindeksi aluseks olev ate andmete kvaliteeti. Käes olevas aruandes käsitletakse 
tööjõukuluindeksi andmeid, mis esitati komisj onile vaatluskvartalit el 2012. aasta kolmas 
kvartal – 2014. aasta teine kvartal (kaasa arvatud). 
Määruse (EÜ) nr 1216/2003 I lisas on tööjõu kuluindeksi kvaliteet määratud järgmiste 
kriteeriumide kaudu: andmete as jakohasus, täpsus, õigeaegsus , kättesaadavus ja selgus, 
võrreldavus, sidusus ja täielikkus. 
Nagu viimasel aruandeperioodil, olid ka nüüd andmete täpsus, kättesaadavus ja selgus 
rahuldaval tasemel. Käesolevas aruandes kesken dutakse seega asjakohasuse ja kaetuse osas 
saavutatud edasiminekule ja osutatakse probl eemidele, mis on seotud riiklikes aruannetes 
esitatud andmete sidususe ja tööpäeva suhtes kohandat ud andmete võrreldavusega. 
                                                            
1 ELT L 69, 13.3.2003, lk 1.  
2 Kord kvartalis koostatav pressiteade avaldataks e andmete avaldamise kalendris kindlaks määratud 
kuupäevadel; kalender ja pressiteade on kättesaadavad Eurostati veebisaidil 
(http://ec.europa.eu/eurostat ). 
3 Komisjoni määrus (EÜ) nr 1216/2003, 7. juuli 2003, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrust (EÜ) nr 450/2003 tööjõukuluindeksi kohta (ELT  L 169, 8.7.2003, lk 37).  
4 Komisjoni määrus (EÜ) nr 224/2007, 1. märts 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1216/2003 
tööjõukuluindeksiga kaetava majandustegevuse osas (ELT L 64, 2.3.2007, lk 23).  
5 Komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007, millega muudetakse teatavaid EÜ määrusi, mis 
käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi, et rakendada majandustegevusalade statistilist 
klassifikaatorit NACE Revision 2 (ELT  L 216, 21.8.2007,  lk 10). 
 
 Eritähelepanu pööratakse probleemile, et liikme sriigid ei esita andmei d sätestatud tähtaja 
jooksul ning kuidas see mõjutab avalda tud Euroopa agrega atide kvaliteeti. 
2. Ü LDISED EDUSAMMUD PÄRAST VIIMAST ARUANNET  
Viimasel aruandeperioodil on Eurostat tegelenud liikmesriikidelt komisjonile saadetavatele 
andmetele ja metaandmetele (kvaliteediarua nded) esitatavate nõuete lihtsustamise ja 
ühtlustamisega. Tööjõukuluindeksi andmetes ka sutatavad nomenklatuuri d ja muutujad on 
viidud kooskõlla SDMXi standardiga6, mis on kogu maailmas kasutatav uus vorming 
statistilise teabe jagamiseks. Enamik liikmesriike on hakanud andmeid saatma SDMX 
vormingus ning Eurostat on palunud seda 2014. aast a lõpuks teha ka neil, kes seda vormingut 
praegu veel ei kasuta (Belgia,  Taani, Iirimaa, Kreeka, Horvaatia, Luksemburg ja Rumeenia). 
Liikmesriikide edastatud aruanded on migreeritud IT vahendisse - E uropean Statistical 
System Metadata Handler  - , mis võimaldab igal liikmesriig il laadida oma kvaliteediaruanded 
ise üles ja ajakohastada osi, mis on eelmise aasta jooksul muutunud, ilma et oleks vaja need 
aruanded uuesti täiskujul esitada. Lisaks selle le võimaldab see IT vahend panna riiklikud 
kvaliteediaruanded Eurostati võrdlusandmebaas i üles ja teha need sel moel kõigile 
kasutajatele kättesaadavaks. 
Mõlemad algatused on tootmisprotsessi li htsustanud, parandanud kasutajatele pakutavat 
teenust ja vähendanud seejuures riiklike statistikaametite tööd. 
Kokkuvõttes võib öelda, et tööj õukuluindeksi kättesaadavus ja kvaliteet on jätkuvalt 
paranenud. Hooajaliselt kohandatud andmed on nüüd olemas kõikide liikmesriikide kohta, 
välja arvatud Iirimaa ja Horvaatia. Eurostat otsustas, et ei võta hooajaliselt kohandatud 
tööjõukuluindekseid pressiteates peamiseks võrdluspunktiks, kuigi arvud on välja toodud 
Statistics Explained asjaomasel veebisaidil7. Kõik liikmesriigid, välja arvatud Kreeka ja 
Horvaatia, on esitanud riiklikud kvaliteediarua nded vaatlusaasta 2013 kohta ja need on 
avalikkusele kättesaadavaks tehtud. 
Üks jätkuvalt tähelepanu all olev va ldkond on tööjõukuluindeksi sidusus muu 
tööjõukulustatistikaga, eelkõige r iiklike kvartaliaruannete andmet ega. Seda on analüüsitud nii 
teoreetilisest kui ka empiirilisest vaatepunk tist ja tulemusi on arutatud liikmesriikidega. 
Komisjonil (Eurostat) on kavas korraldad a 2015. aastal liikmesriikidele õpikoda, mille 
eesmärk on hinnata tööjõukulustatistika ül dist kvaliteeti ja seda parandada. 
Komisjon (Eurostat) on teinud kättesaadav amaks prognoosid tunni kaupa arvestatava 
tööjõukulu kohta, avaldades ühe aasta ke skmised, mis põhinevad suures osas 
tööjõukuluindeksil ja mida on võimalik toota kohe pärast vaatlusaasta lõppu. 
 Selle tulemusena ei esita liikmesriigid komis jonile avaldamiseks enam iga-aastast riiklikku 
tööjõukulustatistikat, mida koguti suulise kokkule ppe alusel. Samal ajal kui liikmesriigid 
võtsid kasutusele tööjõukuluindeksi koostamiseks vajaliku infrastruktuuri  ning haldasid seda, 
haldas ja tõhustas komisjon (Eurostat) oma süst eemi, mis võimaldab andmeid õigel ajal vastu 
                                                            
6  http://sdmx.org/. 
7 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explaine d/index.php/Labour_cost_index_-_recent_trends. 
 
 võtta, nende õigsust kontrol lida, neid töödelda, säilitada ja levitada ning need kohe avaldada. 
Neid protsesse, mis hakkasid täielikult toimim a 2005. aastal, vaadatakse  pidevalt läbi ja 
ajakohastatakse. 
3. A NDMETE KVALITEEDI HINDAMINE JA MÕJU EUROOPA AGREGAATIDELE  
3.1. Asjakohasus 
See, kuidas tööjõukulu ühe töötat ud tunni kohta muutub, on olulis eks näitajaks lühikese ja 
keskpika perioodi majandusarengute analüüs imisel. Komisjon ja Euroopa Keskpank 
kasutavad tööturu olukorrast  tingitud võimaliku inflat sioonisurve hindamiseks 
tööjõukuluindeksit ühe töötat ud tunni kohta, mis näitab t ööjõukulu lühiajalisi arenguid. 
Indeks tuleb pärast andmete kätte saamist välja arvutada võimalikult kiiresti iga liikmesriigi, 
kogu ELi ja euroala kohta. Samuti on tööjõukului ndeks tähtis sotsiaalpartnerite jaoks 
palgaläbirääkimiste pidamisel ja komisjoni  jaoks tööjõukulude lü hiajaliste arengute 
jälgimisel. Tööjõukuluindeks on üks Euroopa peamine majandusnäitaja8. 
Teavet ei vajata ainult tööjõukulu protse ntuaalse muutumise kohta kvartalis (mida 
mõõdetakse tööjõukuluindeksiga), va id järjest suurem huvi on ka tööjõukulu absoluutväärtuse 
(eurot tunnis) vastu. 2012. aasta  aprillis avaldas Eurostat esmakordselt varased prognoosid 
(2011. aasta kohta) tööjõukulu kohta tunnis, seda  tehti eurodes ja riiklikus vääringus. 
Tööjõukuluindeksi põhjal tehtud prognooside kvaliteet  leiti olevat piisa v. Kuna neid saab 
avaldada pärast vaatlusaasta lõppu olu liselt kiiremini, kui kogutakse kokku suulise 
kokkuleppe alusel saadetavad aastased tööj õukulud, võeti vastu otsus viimaseid andmeid 
alates 2014. aastast mitte enam edastada. 
Tööjõukuluindeksi põhjal tehtud aastaste tööjõ ukulude prognooside avaldamine suurendas 
juba niigi suurt kasutajate nõud lust põhjaliku ja kiirelt toodet ava teabe järele tunni kaupa 
arvestatava tööjõukulu vormis. Komisjon sa i positiivset tagasisidet nende prognooside 
avaldamise kohta ning mitmed kasutajad ol id huvitatud jaotusest NACE jagude ja ka 
kulukomponentide kaupa. Prognoosid avaldati 2013. aastal esimest korda ka internetipõhises 
andmebaasis, et teha need paremini kättes aadavaks. Üksikasjalikuma teabe avaldamise 
teostatavust hinnatakse koos 2012. aasta tööj õukulude uuringu tulemuste analüüsiga. 
 
3.2. Täpsus ja korrigeerimine 
Pärast viimase aruande avaldamist 2012. aastal on liikmesriigid komisjonile andmete saatmise 
tähtajast paremini kinni pidanud. Hilinemised on olnud minimaalsed, välja arvatud ühe riigi 
puhul9. Andmete õigeaegne edastamine on tööjõ ukuluindeksi tootmise seisukohalt ü lioluline, 
sest andmete esitamisega hilinemine tähendab,  et ELi ja euroala agregaatide puhul tuleb 
kasutada prognoose. See võib hiljem põhjustada ta rbetult suuri korrigeerimisi. Joonisel 1 on 
                                                            
8 KOM (2002) 661, komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule eurotsooni statistika kohta 
„Eurotsooni statistika ja näitajate paremate metoodikate suunas”. 
9 Portugalil ei õnnestunud esitada 2014. aasta neljanda kvartali tööjõukuluindeksit õigel ajal riigisiseses 
uuringus läbi viidud suurte muutuste tõttu.  
 
 näidatud ELi tööjõu kogukulu osakaal eurodes. See põhineb andmetel, mis olid iga kvartali 
kohta pressiteate avaldamise ajaks olemas.  
 
Joonis 1: Avaldamise ajaks kättesaadavad t ööjõukuluindeksi andmed, ELi tööjõu kogukulu 
osakaal eurodes 
 
 
Kaks liikmesriiki (Horvaatia ja Ühendkuningriik) saatsid oma andmed rohkem kui kaks päeva 
tähtajast hiljem ühel korral 2012. aasta kolmanda kvartali ja 2014. aasta teise kva rtali vahel. 
Siiski esitati need õigel ajal selleks, et ne id saaks pressiteates arvesse võtta. Käesoleva 
aruande koostamise ajal esines vaid ühel liik mesriigil, Kreekal, strukt uurseid probleeme, mis 
takistasid tal tööjõukuluindeksi an dmeid toota ja esitada. Kogu vaatlusperioodi jooksul esitas 
Kreeka andmed liiga hilja selleks, et neid olek s saanud pressiteates arvesse võtta. Mais 2014 
oli Eurostatil Kreeka statistikaametiga ka hepoolne kohtumine, kus lepiti kokku kava 
kõnealuste struktuursete probleemide lahendamise ks. Sellest alates on andmete esitamiseks 
vajaminev aeg mõnevõrra lühenenud. 
Tööjõukuluindeks koosneb mitmest muutujast (nt tööjõukulud ja töötatud  tunnid), mida võib 
saada eri allikatest. See tähendab, et korrige erimisi võidakse teha igal ajal ja nendega 
võidakse muuta kas siis viimast kvartalit, mitu t kvartalit või kogu aastat käsitlevaid andmeid. 
Kui kohandused käsitlevad vaatlusaastat, tu leb läbi vaadata kogu andmesari. Alates 2012. 
aasta esimesest kvartalist on ELi põhinäitajaid10 (aastane kasvumäär) korrigeeritud rohkem 
kui 0,3 protsendipunkti võrra kolmel korral. Enam ikus kvartalites on prognoose korrigeeritud 
ülespoole, mis on vastupidine eelmises ar uandes nähtud suundumusele (vt joonis 2). 
Eurostatis jätkatakse selle küsimuse üksikas jalikku uurimist pikemate aegridade alusel. 
Joonis 2: Muutused andmetes esimeste avalda tud arvude ja 2014. aasta teise kvartali vahel 
(EL 27/28 NACE Revision 2, jaod B ja S, agregaadid protsentides) 
                                                            
10 Kuni 2013. aasta teine kvar tal (k.a) EL 27, edasi EL 28. 
 
 
 
 
3.3. Võrreldavus: tööpäeva kohandamine 
Komisjoni määruse (EÜ) nr 1216/2003 artiklis 1 on sätestatud, et tööjõukuluindeksi näitajad 
tuleb esitada hooajalise lt kohandamata, tööpäev ade arvu järgi kohanda tuna ning tööpäevade 
arvu järgi ja hooajaliselt kohand atuna. Siin esineb mõningaid erandeid, sest mõnel 
liikmesriigil on erandkorras lubatud hooajaliselt kohandamata andmed esitamata jätta ning 
Horvaatia ja Iirimaa esitavad NACE Revision 2 jagude O kuni S kohta ainult andmesarju, mis 
on liiga lühikesed, et teha hooajalisi kohandusi. Määruses (EÜ) No 450/2003 ei ole 
üksikasjalikult sätestatud, kas t ööpäeva järgi või hooajaliselt te htavad kohandused tuleb teha 
otseselt või kaudselt. Kaudsel  kohandamisel tehakse kohandus i alus-sarjades ja neid 
kasutatakse hiljem kõrgema taseme agreg aatide moodustamiseks. Otsesel kohandamisel 
kohandatakse iga sarja, sealhulgas kõrge ma taseme agregaate eraldi. Mõlemal 
kohandamisviisil on oma eelised ja puudused ning mõlemat toetatakse Euroopa 
statistikasüsteemi suunistes hooajaliste kohanduste kohta11. Liikmesriigid võivad 
tööjõukuluindeksi kohandamisel kasu tada ükskõik kumba meetodit. 
Tavaliselt on mõlemal viisil saadud kohandami se tulemused sarnased ja ühe või teise 
kohandamisviisi valik ei tekita probleeme. Ku id kui kohandamise õige viisi määramine 
osutub töötlemata andmete volatiilsuse tõttu ra skeks, võib tekkida probleeme enamasti just 
otsese kohandamise kasutamise korral. Näit eks võib kogukulude koha ndatud indeks olla 
kõrgem või madalam kogukulude indeksit m oodustava mõlema komponendi kohandatud 
indeksist. Seepärast kontrollis Eurostat süstem aatiliselt kõigi liikmesriikide esitatud andmeid 
sidususe seisukohast tagamaks, et koguindeks oleks sidus selle indeksi komponentidega 
NACE jagude kaupa. Eurostat järgib nüüd põhimõte t, et avaldatakse ainult koguindeks ning 
peidetakse komponendid, kui ne ed erinevad koguväärtusest rohkem kui kahe põhipunkti 
võrra. 
 
                                                            
11 Suuniste ajakohastatud versioon sisaldab eraldi osa ahelindeksite kohandamise kohta. 
 
 3.4. Sidusus riiklike aruannete näitajatega 
Iga-aastase kvaliteediaruande jaoks paluta kse liikmesriikidel võrrelda tööjõukuluindeksi 
kasvumäära töötaja tunnitasu omaga rahvamaja nduse arvepidamises (ESA95 määratlus). Ei 
saa muidugi eeldada, et arvud ol eksid täpselt samad. Isegi oluko rras, kus kasutatakse peaaegu 
identseid tööjõukulu mõisteid, võivad statistili sed töötlusviisid ja andmeallikad erineda. 
Lisaks on andmete kogumine töötatud tu ndide kohta nii tööjõukuluindeksi kui ka 
rahvamajanduse arvepidamise jaoks eriti keeru line. Hoolimata metoodi ka erinevusest võib 
kokkulangevust (või selle puudumist) kahe andme kogumise viisi puhul kasutada selleks, et 
teha kindlaks mõlema andmekogumisviisi või malikke probleeme. Seda võrdlust ei olnud 
võimalik teha Belgia, Horvaatia, Luksemburgi ja  Malta puhul, kuna need riigid ei kogu igas 
kvartalis rahvamajanduse arvepidamise  andmeid töötajate tunnitasu kohta. 
Alates viimase aruande avaldamisest on Eurostat hakanud kaasama rahvamajanduse 
arvepidamise andmeid otse t ööjõukuluindeksi andmebaasi, mi s teeb mõlema andmesarja 
võrdlemise lihtsamaks. 
Käesoleva kvaliteediaruande koostamisel võr dles Eurostat hooajaliselt kohandamata NACE 
Revision 2 jagude B kuni S agregaate. Kui tööjõukuluindeksi kasvumäära ja töötajate 
tunnitasu kasvumäära vahel esineb rohkem kui kaheprotsendiline kõrvalekalle aruande jaoks 
analüüsitud kogu kaheaastase ajavahemiku jooksul  (st üks protsendipunkt  aastas), ollakse 
seisukohal, et tuleb teha põhjalikum analüüs. N ii oli see Tšehhi Vabari igi, Eesti, Itaalia, 
Ungari, Poola, Portugali ja Sloveenia puhul. Need  kaks arvu erinesid üksteisest rohkem kui 
viie protsendipunkti võrra It aalia ja Portugali puhul. Ii rimaa ja Rootsi puhul oli 
tööjõukuluindeksi kasvumäära ja rahvamajanduse arvepidamises esitatud töötajate tunnitasu 
kasvumäära suundumus vähemalt ühes kvartalis erinev. 
Eurostat on põhjalikult analüüs inud tööjõukuluindeksi sidusust rahvamajanduse arvepidamise 
andmete ja tööjõukulu uuringug a ning tegeleb sellega ka ed aspidi. Analüüsi tulemusi 
arutatakse liikmesriikidega, et teha kindlak s probleemsed valdkonnad ja lahendada esinevad 
probleemid, eelkõige töötundide arvestus ega seoses, et parandada erinevate 
statistikavaldkondade sidusust. 
 
3.5. Täielikkus 
Horvaatia ja Iirimaa on praegu ainukesed liikme sriigid, kes ei esita hooajaliselt kohandatud 
andmeid. Võttes arvesse asjaolu, et hooaja liselt kohandatud andmed on kõigi teiste 
liikmesriikide kohta kättesaadavad, avaldatakse n eed kvartaalses press iteates ja Eurostati 
veebipõhises andmebaasis. Pärast andmekvalit eedi ja kasutajate va jaduste põhjalikku 
analüüsimist otsustati siiski, et tööpäeva suhtes kohandatud an dmete kasutamist jätkatakse 
ainult põhinäitajate puhul. See tagab selguse ja sidususe muu hinnastatistikaga (nt 
tarbijahinnaindeks). 
Kord kvartalis esitatavat pr essiteadet on pärast viimase aruande avaldamist kohandatud. 
Eelkõige lihtsustati joonelauseid märkusi ni ng osa tehnilist teavet viidi üle Statistics 
 
 Explained veebisaidile12. Sarnaselt varasemaga on põhia ndmed esitatud NACE Revision 2 B 
ja S jagudes ning edasine alaj aotus on antud tabelites. 
 
4. K OKKUVÕTE  
Kokkuvõttes on tööjõukuluindeksi kvaliteet pära st eelmist, 2012. aasta l avaldatud aruannet 
jätkuvalt paranenud. Erilist märkimist väärib andm ete suurem täielikkus ning et liikmesriigid 
esitavad need üha rohkem tähtaja jooksul. Li saks on tööjõukuluindeksi üldist kasutatavust 
suurendanud agregaatide, sealhulgas NACE Revi sion 2 jagude O kuni S, kättesaadavus täies 
ulatuses. Kasutajate vajadused on paremini rahuldatud tänu tööjõukulu indeksil põhinevate 
iga-aastaste tööjõukulude prognoos ide avaldamisele. Andmete esitamine liikmesriikide poolt 
on olnud peaaegu rahuldav. Kui Kreeka välja arva ta, ei esitanud ükski liikmesriik andmeid 
süstemaatiliselt liiga hilja. 
Viimastel aastatel on komisjon (Eurostat) ku tsunud liikmesriike regul aarselt üles tegema 
rohkem jõupingutusi nõudmiste täitmiseks se lles valdkonnas. Komisjon jätkab veel 
lahendamata probleemide regulaarset jälgim ist seoses nõudmiste mittetäitmise ja 
andmekvaliteediga, kasutades edastatud andm eid ja muid riikide esitatud dokumente, 
sealhulgas kvaliteediaruandeid. Kui soovitud ja kavandatud parandusmeetmed ei anna üldse 
või piisavat tulemust, võetakse asjaomaste riiklike ametiasutustega ühendust ning komisjon 
võtab nõuete täitmise tagamiseks vajalikke meetmeid. 
 
 
                                                            
12 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explaine d/index.php/Labour_cost_index_-_recent_trends.