–poliitiline koostöö ühist huvi pakkuvates välispoliitika- ja julgeolekuküsimustes, mille hulka kuuluvad massihävitusrelvad, väike- ja kergrelvad, terrorismivastane võitlus, rahvusvahelise rahu ja julgeoleku edendamine ning koostöö mitmepoolsetel foorumitel. Leping sisaldab siduvaid poliitilisi sätteid, mis põhinevad ühistel väärtustel. Need sätted on kooskõlas ELi poolt allakirjutatud sarnastes lepingutes leiduvate standardsätetega;

Lepingu eesmärk on „tugevdada lepinguosaliste partnerlust; luua raamistik, et hõlbustada ja edendada koostööd kõikvõimalikes vastastikust huvi pakkuvates valdkondades, ning tõhustada koostööd, et leida lahendused piirkondlikele ja üleilmsetele probleemidele (lepingu artikkel 1).

Kõrge esindaja ja komisjon on arvamusel, et nõukogu läbirääkimisjuhistes seatud eesmärgid on saavutatud ja et lepingu eelnõu võib nüüd esitada sõlmimiseks. See ühisettepanek kujutab endast õiguslikku vahendit, millega lubatakse leping ELi nimel sõlmida.

Läbirääkimistesse on olnud kaasatud Euroopa välisteenistus ja komisjoni talitused. Liikmesriikidega on kogu läbirääkimisprotsessi vältel konsulteeritud nõukogu asjaomaste töörühmade kohtumistel. Euroopa Parlamenti on läbirääkimiste vältel korrapäraselt teavitatud.

Nõukogu võttis 10. oktoobril 2011 vastu otsuse, millega anti Euroopa Komisjonile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale luba pidada ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Austraalia vahelist raamlepingut käsitlevaid läbirääkimisi. Läbirääkimised algasid 2011. aasta detsembris ja need lõpetati edukalt 5. märtsil 2015 lepingu parafeerimisega. Leping kirjutati alla XXX. Kooskõlas lepingu artikliga 61 kohaldatakse teatavaid lepingu osi, mille EL ja Austraalia on ühiselt kindlaks määranud, kuni lepingu jõustumiseni ajutiselt.

Meetme osas, millel on mitu üksteisest lahutamatult seotud eesmärki või reguleeritavat valdkonda, millest ükski ei ole teiste suhtes kõrvalise tähtsusega, on Euroopa Kohus otsustanud, et kui kohaldada saab erinevaid aluslepingu sätteid, peavad selle meetme õiguslikuks aluseks erandina olema need vastavad erinevad õiguslikud alused, välja arvatud juhul, kui kummagi õigusliku aluse jaoks ettenähtud menetlused on ühitamatud.

Lepingu eesmärgid on seotud ühise välis- ja julgeolekupoliitika, ühise kaubanduspoliitika ja arengukoostööga, ning see sisaldab kõnealuseid valdkondi käsitlevaid osi. Lepingu kõnealused aspektid on omavahel lahutamatult seotud ja ükski neist ei ole teistega võrreldes kõrvalise tähtsusega.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktis iii on sätestatud, et kui leping loob koostöömenetlusi kehtestades teatud institutsioonilisi raamistikke, võtab nõukogu vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist. Lisaks sellele on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 8 teises lõigus, et nõukogu teeb otsuse ühehäälselt, kui leping hõlmab valdkonda, mille puhul liidu õigusakti vastuvõtmisel on nõutav ühehäälsus.

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika on valdkond, mille puhul on liidu õigusakti vastuvõtmisel nõutav ühehäälsus. Samamoodi luuakse lepinguga institutsiooniline raamistik, kehtestades koostöömenetlusi ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Austraalia vahel.

Eespool nimetatut arvestades peaks seega kavandatava otsuse õiguslikuks aluseks olema Euroopa Liidu lepingu artikkel 37, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 207 ja artikli 212 lõige 1, tõlgendatuna koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktiga a ja artikli 218 lõike 8 teise lõiguga. Täiendavad sätted ei ole õigusliku alusena vajalikud.

2.3. Kavandatava otsuse vajalikkus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 216 on sätestatud, et liit võib sõlmida lepingu ühe või mitme kolmanda riigiga, kui aluslepingutes on nii sätestatud või kui lepingu sõlmimine on vajalik mõne aluslepingutes seatud eesmärgi saavutamiseks liidu poliitika raames, kui lepingu sõlmimise näeb ette liidu õiguslikult siduv akt või kui see võib mõjutada ühiseeskirju või muuta nende kohaldamisala.

Aluslepingutes on raamlepingulaadsete lepingute sõlmimine ette nähtud Euroopa Liidu lepingu artikli 37 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 ja artikli 212 lõikega 1.

2.4. Muud õiguslikud aspektid

Lepinguga moodustatakse ühiskomitee, mille eesmärk on jälgida lepinguosaliste kahepoolsete suhete arengut.

Lepinguga on ette nähtud ka peatamismehhanism. Lepingu oluliste osade eriti raske ja märkimisväärse rikkumise korral võidakse leping peatada või lõpetada ning võtta muid lepinguid mõjutavaid asjakohaseid meetmeid kooskõlas lepinguosaliste selliste lepingute kohaste õiguste ja kohustustega.

Lepingu jõustumisel tekib Euroopa Liidu suhete jaoks Austraaliaga õiguslikult siduv sidus üldine raamistik.

2016/0367 (NLE)

Ühisettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Austraalia vahelise raamlepingu sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 37,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 ja artikli 212 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 6 ja artikli 218 lõike 8 teise lõiguga,