SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Nõukogu volitas 2004. aasta novembris komisjoni pidama läbirääkimisi eraldi partnerluse ja koostöö raamlepingute sõlmimiseks Tai Kuningriigi, Singapuri Vabariigi, Indoneesia Vabariigi, Filipiini Vabariigi, Malaisia ja Brunei Darussalami Riigiga. Läbirääkimisi Malaisiaga alustati 2011. aasta veebruaris pärast seda, kui komisjoni president Barroso ja Malaisia peaminister Najib Razak olid 2010. aasta oktoobris läbirääkimiste alustamises kokku leppinud. Läbirääkimised lõpetati pärast 11. läbirääkimistevooru 12. detsembril 2015. Mõlemad lepinguosalised parafeerisid partnerlus ja koostöölepingu 6. aprillil 2016 Putrajayas.

Läbirääkimisprotsessis osalesid Euroopa välisteenistus ja komisjoni talitused. Liikmesriikidega on kogu läbirääkimiste protsessi vältel konsulteeritud nõukogu asjaomaste töörühmade kohtumistel. Euroopa Parlamenti on läbirääkimiste vältel korrapäraselt teavitatud.

Kõrge esindaja ja komisjon on arvamusel, et nõukogu läbirääkimisjuhistes seatud eesmärgid on saavutatud ja et lepingu eelnõu võib nüüd esitada allakirjutamiseks ja sõlmimiseks. Käesolev ühisettepanek kujutab endast õiguslikku vahendit, millega leping sõlmitakse.

2. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

2.1 Kokkuleppe eesmärk ja sisu

Partnerlus- ja koostööleping on esimene ELi ja Malaisia vahel sõlmitud kahepoolne leping, mis asendab praeguse 1980. aasta Euroopa Majandusühenduse ja Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni liikmesriikide vahel sõlmitud koostöölepinguga loodud õigusraamistiku.

Partnerlus- ja koostööleping sisaldab õiguslikult siduvaid kohustusi, mis on ELi välispoliitikas kesksel kohal, sealhulgas sätteid inimõiguste, massihävitusrelvade leviku tõkestamise, terrorismivastase võitluse, Rahvusvahelise Kriminaalkohtu, rände ja maksustamise kohta.

Partnerlus- ja koostööleping laiendab oluliselt vastastikuse suhtlemise ulatust majanduse ja kaubanduse, ning õiguse ja siseasjade valdkonnas. Leping tugevdab koostööd mitmes poliitikavaldkonnas, sh järgmistes valdkondades: inimõigused, massihävitusrelvade leviku tõkestamine, terrorismivastane võitlus, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus, kaubandus, ränne, keskkond, energeetika, kliimamuutused, transport, teadus ja tehnoloogia, tööhõive ja sotsiaalküsimused, haridus, põllumajandus, kultuur jne. Leping sisaldab ka sätteid ELi finantshuvide kaitse kohta. Partnerlus- ja koostööleping sisaldab ka tähtsat kaubanduskoostöö osa, mis sillutab teed käimasolevate vabakaubanduslepingut käsitlevate läbirääkimiste lõpetamisele.

Poliitiliselt märgib Malaisiaga sõlmitud partnerlus- ja koostööleping olulist sammu ELi rolli tugevnemise suunas Kagu-Aasias, toetudes ühistele väärtustele nagu demokraatia ja inimõigused. See leping sillutab teed poliitilise, piirkondliku ja ülemaailmse koostöö laiendamisele kahe sarnaselt meelestatud partneri vahel. Partnerlus- ja koostöölepingu rakendamisest on praktilist kasu mõlemale poolele, see on ELi laiemate poliitiliste ja majandushuvide edendamise aluseks.

Lepinguga luuakse ühiskomitee, mis jälgib lepinguosaliste kahepoolsete suhete arengut. Leping sisaldab täitmatajätmise klauslit, millega nähakse ette võimalus peatada lepingu kohaldamine juhul, kui rikutud on selle olulisi osi.

2.2 Kavandatava otsuse õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktis iii) sätestatakse, et kui leping loob koostöömenetlusi kehtestades teatud institutsioonilisi raamistikke, võtab nõukogu vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist. Lisaks sellele on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 8 teises lõigus, et nõukogu teeb otsuse ühehäälselt, kui leping hõlmab valdkonda, mille puhul liidu õigusakti vastuvõtmisel on nõutav ühehäälsus.

Meetme osas, millel on mitu üksteisest lahutamatult seotud eesmärki või reguleeritavat valdkonda, millest ükski ei ole teiste suhtes kõrvalise tähtsusega, on Euroopa Kohus otsustanud, et kui kohaldada saab erinevaid EÜ asutamislepingus sätestatud õiguslikke aluseid, peavad selle meetme õiguslikuks aluseks erandina olema need vastavad erinevad õiguslikud alused, välja arvatud juhul kui kummagi õigusliku aluse jaoks ettenähtud menetlused on ühildamatud (kohtuasi C-490/10, komisjon vs. nõukogu, ECLI: EU:C:2012:525, punkt 46).

Lepingu eesmärgid on seotud ühise välis- ja julgeolekupoliitika, ühise kaubanduspoliitika ja arengukoostööga, ning see sisaldab kõnealuseid valdkondi käsitlevaid osi. Lepingu kõnealused aspektid on omavahel lahutamatult seotud ja ükski neist ei ole teistega võrreldes kõrvalise tähtsusega.