KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT

MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

Lisatud dokumendile:

Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse NÕUKOGU 26. veebruari 2009. aasta MÄÄRUST (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta ja Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKRIIV kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuesti sõnastatud)

1. Taust

Euroopas saab kaubamärki registreerida liikmesriigi tasandil liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse ametites või ELi tasandil ühenduse kaubamärgina Siseturu Ühtlustamise Ametis (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) Alicantes (edaspidi „OHIM”).

Alates 1990ndatest, mil loodi kaubamärgi acquis, ei ole kaubamärkide direktiivi ega ka ühenduse kaubamärgi määrust oluliselt muudetud. Ärikeskkond on siiski viimasel kahel aastakümnel märgatavalt muutunud.

2. Probleemi määratlus

Kaks peamist tuvastatud probleemi on seotud esiteks olemasoleva õigusraamistiku lahknevate sätetega ning teiseks vähese koostööga kaubamärgiametite vahel.

Esiteks ei hõlma direktiiv üldse menetluslikke aspekte, materiaalõiguse (sealhulgas vabatahtlike sätete) puhul on ühtlustamise tase ebapiisav ning OHIMi ja liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse ametite vahelise koostöö jaoks on ühenduse kaubamärgi määruses ainult ebamäärane õiguslik alus.

Teiseks, et saavutada ja tagada ühenduse kaubamärgi ja siseriiklike süsteemide vahel vastastikune täiendavus ja koostoimimisvõime, peavad OHIM ja liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse ametid tegema tihedat koostööd. Lisaks selge õigusliku aluse puudumisele on siiski veel kaks tegurit, mis takistavad koostööd. Need tegurid on liikmesriikide ametite tehniliste vahendite (IT-seadmed) ebapiisavus ning asjaolu, et ametitel ei ole vajalikke rahalisi vahendeid, et pikas perspektiivis töötada välja, käivitada ja hoida töös ühiseid vahendeid, nt ühiseid kaubamärkide andmebaase koos veebipõhiste otsinguvõimalustega.

Kirjeldatud probleemidel on sektori jaoks mitmed olulised negatiivsed tagajärjed. Need puudused lisaks kaubamärgikaitse süsteemide kättesaadavuse piiramisele, suurele õiguslikule ebakindlusele ning ühenduse kaubamärgi ja siseriiklike süsteemide vaheliste täiendavate suhete ohustamisele, moonutavad ka võrdseid tingimusi ettevõtjate jaoks ning neil on täiendav negatiivne mõju ELi konkurentsivõimele.

Ilma asjakohaste muudatusteta halvenevad praegused ebasoodsad tingimused Euroopa ettevõtjate jaoks ning kaubamärgisüsteemide vaheline ebapiisav vastastikune täiendavus veelgi.

On olnud paljulubavaid katseid leida praktilised lahendused OHIMi ja liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse asutuste vahelise koostöö hõlbustamiseks, eelkõige OHIMi koostööfondi raames. See kogemus on siiski paljastanud praeguse koostööraamistiku selgeid puudusi ning vabatahtlikul korral põhineva koostöö piiranguid.

Seepärast ei ole hoolimata praegustest koostööalastest algatustest tagatud pikaajalised tulemused ning olemasolevatest koostööalgatustest saadav kasu on pigem kulu, kui olukord ei muutu.

Seega, mida enam väheneb tööstusomandi õiguskaitse ametite tõhusus, seda vähem atraktiivseks need muutuvad võrreldes ühenduse kaubamärgi süsteemiga ning kaasneb oht, et kaubamärgiomanikud lõpetavad nende kasutamise täielikult ja valivad selle asemel ühenduse kaubamärgi. Pikaajalises perspektiivis võib see ohustada liikmesriikide süsteemide elujõulisust, vastupidiselt eesmärgile säilitada ühenduse kaubamärkide kõrval siseriiklikud kaubamärgid harmoonilises ja vastastikku täiendavas koostoimimise süsteemis.

3. subsidiaarsus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 118 esimese lõiguga lubatakse sätestada meetmed selleks, et luua intellektuaalomandi õigused, mis tagavad intellektuaalomandiõiguste ühetaolise kaitse kogu ELis, sealhulgas kehtestada kogu liitu hõlmava tsentraliseeritud loa andmise, koordineerimise ja järelevalve korra. ELi toimimise lepingu artikliga 114 on ette nähtud meetmete võtmine liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamiseks, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine.

Ühenduse kaubamärk on iseseisev ELi intellektuaalomandi õigus. Ainult ELi seadusandjal on õigus teha määrusesse vajalikud muudatused, et parandada ja ühtlustada ühenduse kaubamärgisüsteemi. Sama kehtib kaubamärgidirektiivi osaks olevate vastavate sätete vajalike muudatuste kohta.

Lisaks kuna kindlaks tehtud probleemid ei võimalda ELi äriühingutele võrdseid tingimusi (koos täiendavate negatiivsete tagajärgedega nende konkurentsivõimele), on soovitav võtta vastu meetmed, mille abil saab parandada siseturu toimimist. Selliseid meetmeid, mille eesmärk on suurendada praegust ühtlustamise taset kaubamärgidirektiivi kaudu, saab võtta ainult ELi tasandil, eelkõige arvestades vajadust tagada järjepidevus ühenduse kaubamärgisüsteemiga.

Kuna OHIM on ELi reguleeriv amet, siis lahendus raamistiku ebasoodsatele tingimustele, mis takistavad tulemuslikku koostööd siseriiklike ametitega, leidub samuti ELi tasandil.

4. Eesmärgid

Läbivaatamise üldeesmärk on ajakohastada kaubamärgisüsteemi Euroopas, tugevdades sellega ELi äriühingute konkurentsivõimet kaubamärgisüsteemide kättesaadavuse parandamise abil (madalamad kulud, suurem kiirus ja prognoositavus), tagades õiguskindluse kõigi ELi ettevõtjate jaoks ning tagades ELi ja liikmesriikide süsteemide vahelise koostoimimise ja täiendavuse.

Konkreetsed eesmärgid on ühtlustada kaubamärgidirektiiv ühenduse kaubamärke käsitleva määrusega ning suurendada koostööd OHIMi ja liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse ametite vahel.

Tegevuseesmärgid on saavutada kaubamärkidega seotud menetluste ja sisuliste küsimuste suurem ühtlustamine, kehtestada asjakohased regulatiivsed stiimulid koostööks, suurendada liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse ametite tehnilise koostöö suutlikkust ning kindlustada koostöötegevuse pikaajaline rahastamine.

5. Poliitikavalikute ja nende mõjude analüüs ja võrdlus

Poliitikavalikuid kaaluti iga tegevuseesmärgi puhul ning võrreldi neid tulemuslikkuse (eesmärkide saavutamine) ja tõhususe (kuluv aeg, kogukulud ja proportsionaalsus) kriteeriumidega.

5.1. Kaubamärke käsitlevate õigusaktide ja menetluste ühtlustamine

Valikuvõimalus 1 (algne olukord): täiendavat ühtlustamist ei toimu, kuigi on nähtav vajadus veelgi ühtlustada heterogeenset õigusraamistikku.

Valikuvõimalus 2 (osaline ühtlustamine): siseriiklike õigusaktide ühtlustamist ja nende kooskõla ühenduse kaubamärgisüsteemiga laiendataks, et see hõlmaks i) peamiste menetluseeskirjade vastavusse viimist ühenduse kaubamärki käsitleva määrusega, ii) ühenduse kaubamärki käsitleva määruse kohaste täiendavate materiaalõiguse aspektide kooskõlla viimist ning iii) kaubamärgidirektiivi vabatahtlike sätete vähendamist kooskõlas ühenduse kaubamärki käsitleva määrusega. Leitakse, et see piiratud ühtlustamine oleks liikmesriikide jaoks teostatav ja seda saaks teha mõistliku ajavahemiku jooksul. Kuna kindlaksmääratud eesmärkide saavutamine oleks väga ebakindel juhul, kui ühtlustamist teostataks vabatahtlikkuse alusel (allvõimalus 2a), näib asjakohane püüda saavutada ühtlustamist õiguslikult siduva õigusakti abil (allvõimalus 2b).

Valikuvõimalus 3 (täielik ühtlustamine): ühtlustamine põhineks valikuvõimalusel 2, kuid hõlmaks kaubamärgi materiaalõiguse ja menetluste kõiki ülejäänud aspekte. Ühtlustamine oleks kas vabatahtlik (3a) või kohustuslik (3b). Siiski praeguste probleemide analüüsist ei nähtu ilmset vajadust kaubamärke käsitlevate sätete täieulatusliku ühtlustamise järele. Pigem ei näi liikmesriigid olevat valmis selliseks ulatuslikuks sammuks. Seega ei oleks valikuvõimalus 3 proportsionaalne tegelike vajadustega ning selle poliitiline teostatavus oleks väga ebakindel.

Valikuvõimalus 4 (ühtne eeskirjade kogumik): kaubamärkide siseriiklikud õigusaktid asendataks täielikult ühtse eeskirjade kogumikuga, kehtestades kogu ELis ühtsed eeskirjad. Selle tulemusena kohaldaksid kõik siseriiklikud ametid identseid sätteid. See valikuvõimalus oleks siiski veel vähem proportsionaalne kui valikuvõimalus 3 ning tuleb juba enne kõrvale heita.

Eesmärk 1 – kaubamärke käsitlevate õigusaktide ühtlustamine[1]

||

|| Tulemuslikkus || Tõhusus || Kokku

Kaubamärke käsitlevate õigusaktide ja menetluste suurem ühtlustamine || Vajalik aeg || Kogukulu || Proportsionaalsus

1. Algne olukord || 0 || 0 || 0 || 0 || 0

2. Osaline ühtlustamine || || || || ||

2a. Vabatahtlik || ? || -- || - || + || -

2b. Kohustuslik || ++ || + || - || + || ++

3. Täielik ühtlustamine || || || || ||

3a. Vabatahtlik || ? || -- || -- || - || -

3b. Kohustuslik || ++ || -- || -- || -- || +/-

4. Ühtne eeskirjade kogum || ++ || -- || -- || -- || +/-

Valitud võimalusel 2b peaks olema üldiselt positiivne mõju kaubamärgisüsteemi kõigile kasutajatele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Pikaajalises perspektiivis aitaks see kaasa siseriiklike tööstusomandi õiguskaitse ametite menetluste tõhususe ja tulemuslikkuse parandamisele ning lõpptulemusena kaasneks sellega kulude oluline kokkuhoid. Lisaks oleks see selgelt kasulik OHIMile, arvestades mõtet võtta ühenduse kaubamärgisüsteem võrdlusaluseks ning OHIMi ülesannet toetada ja kooskõlastada püüdlusi tavade ja vahendite ühtlustamisel siseriiklike ametitega. Lisaks kaasneb ühe prioriteetse ühtlustamismeetmega („ühe klassi eest üks lõiv” süsteemi kehtestamine) ühenduse kaubamärgi taotlemise, pikendamise ja klassiga seotud lõivude asjakohane kohandamine, mis on kasulik ka kasutajatele.

5.2. Selge õigusliku aluse puudumine koostöö puhul

Valikuvõimalus 1 (algne olukord): koostöö jaoks ei kehtestataks konkreetset õiguslikku alust.

Valikuvõimalus 2: kehtestatakse selge õiguslik alus, mis võimaldab OHIMil ja siseriiklikel ametitel teha koostööd (vabatahtlik koostöö), mille eesmärk on tavade ühtlustamine ning ühtsete vahendite ja andmebaaside väljatöötamine. Võttes arvesse selle mittesiduvat olemust, ei saa loota, et kõik ametid osalevad.

Valikuvõimalus 3: siseriiklikud ametid ja OHIM oleksid kohustatud tegema koostööd (kohustuslik koostöö). Koostöö eesmärgid oleksid selgelt sätestatud, et oleks võimalik jälgida nende saavutamist. Selle tulemusena oleks tagatud kõigi ametite osalemine ja neil oleks lihtsam põhjendada oma eelarveasutustele vahendite eraldamist teiste tööstusomandi õiguskaitse ametitega tehtavatele ühistele projektidele ning OHIMil oleks lihtsam organisatsioonisiseselt kontrollida oma kulusid seoses koostöötegevusega.

Eesmärk 2 – kehtestada koostööks asjakohane õiguslik alus

||

|| Tulemuslikkus || Tõhusus || Kokku

Suuremad stiimulid koostööks || Vajalik aeg || Kogukulu || Proportsionaalsus

1. Algne olukord || 0 || 0 || 0 || 0 || 0

2. Õiguslik alus vabatahtlikuks koostööks || ? || + || + || ? || ?

3. Õiguslik alus kohustuslikuks koostööks || ++ || + || + || + || +

Valitud valikuvõimalus 3 tagaks tavade ühtlustamise ja ühiste vahendite väljatöötamise protsessis täieliku osalemise ning seega vastaks kasutajate ootustele. Siseriiklike ametite jaoks kaasneks valitud valikuvõimalusega keskpikas kuni pikaajalises perspektiivis oluline tõhususe suurenemine ja kulude vähenemine. Siseriiklikud ametid saaksid toetuda OHIMi koostööfondi raames saadud kogemusele ning arendada praegust raamistikku edasi, mis hõlbustaks sujuvat üleminekut. OHIM on selgelt näidanud oma suutlikkust tegeleda tulemuslikult ja lühikese ajavahemiku jooksul selliste suuremahuliste projektidega ning saab samuti kasu ühistest projektidest.

5.3. Koostöösuutlikkuse suurendamine seoses tehniliste vahenditega

Valikuvõimalus 1: iga tööstusomandi õiguskaitse asutus jätkaks nõutavate vahendite hankimist ja arendamist.

Valikuvõimalus 2: võimaldaks, et nõutavad vahendid on tööstusomandi õiguskaitse asutustele kättesaadavad vabatahtliku koostööraamistiku kaudu.

Valikuvõimalus 3: tagaks, et nõutavad vahendid on kättesaadavad kohustusliku koostööraamistiku kaudu. Ainult see valikuvõimalus tagaks, et kõik ametid saavad kasu ja osalevad ühiste vahendite ja andmebaaside väljatöötamises.

Eesmärk 3 – tehnilise suutlikkuse suurendamine siseriiklikes tööstusomandi õiguskaitse ametites

||

|| Tulemuslikkus || Tõhusus || Kokku

Suurem vahendite saamise kindlus || Vajalik aeg || Kogukulu || Proportsionaalsus

1. Algne olukord || 0 || 0 || 0 || 0 || 0

2. Vabatahtlik juurdepääs vahenditele || ? || ? || + || + || ?

3. Kohustuslik juurdepääs vahenditele || ++ || + || + || + || +

Valitud valikuvõimaluse 3 kohaselt võivad kasutajaid oodata ühtlustatud ja tehnoloogiliselt ajakohastatud IT lahendused. Selle tulemusena suureneb kättesaadavus ja tõhusus ning vähenevad kulud. Tööstusomandi õiguskaitse ametid saavad kasu tugevdatud koostööst tänu IT arenduste paremale kättesaadavusele. Valitud valikuvõimalus oleks kasulik ka OHIMile.

5.4. Koostöösuutlikkuse suurendamine seoses rahastamisega

5.4.1. Üldine rahastamine

Valikuvõimalus 1: iga tööstusomandi õiguskaitse amet ja OHIM kannaks kõik oma koostöötegevuse kulud. See takistaks liikmesriikidel koostöökavades osalemist ning seega ei saavutataks selle võimalusega kavandatud eesmärki.

Valikuvõimalus 2: koostöötegevusi rahastataks ELi eelarvest. Siiski on väga ebatõenäoline, et ELi eelarvest oleks võimalik eraldada märkimisväärseid vahendeid, arvestades praegused eelarvepiiranguid.

Valikuvõimalus 3: rahastamine toimuks OHIMi eelarvest, kasutades selleks osa OHIMi iga-aastasest tulust. Kindlaks määrataks asjakohane rahastamismehhanism, sealhulgas kontrollimehhanismid, tagamaks et vahendeid kasutatakse üksnes konkreetsel sihtotstarbel, ning kohaldataks vastavuse kriteeriumeid. OHIM on kogunud olulise eelarveülejäägi, mida osaliselt juba kasutatakse koostööfondi projektide jaoks. Lisaks ületavad OHIMi aastaeelarve tulemused pidevalt tema tegevuskulusid. Seega saaks uusi koostöötegevusi rahastada aastatulust ja/või olemasolevast ülejäägist, tagades seega piisavate rahaliste vahendite olemasolu. OHIMi ja siseriiklike ametite vahelise koostöötegevuse maksumus oleks 17–20 miljonit eurot aastas, mis vastab umbes 10 %-le OHIMi tegevustuludest. Eelarveprognoosidest nähtub, et valikuvõimalus 3 ei põhjustaks OHIMi eelarve tasakaalustamatust.

Eesmärk 4 – kindel pikaajaline rahastamine

Valikuvõimalused || Hindamiskriteeriumid

Pikaajalise rahastamise kindlustamine || Tulemuslikkus (eesmärkide saavutamine) || Tõhusus || Üldhinnang

Suurem rahastamiskindlus || Vajalik aeg || Kogukulu

1. Rahastamine liikmesriikide poolt || 0 || 0 || 0 || 0

2. Rahastamine ELi eelarvest || ? || ? || 0 || -

3. Rahastamine OHIMi eelarvest || ++ || ++ || 0 || ++

5.4.2. Rahastamine OHIMi eelarvest – rahastamismehhanism

Aruandes analüüsitakse kahte võimalikku rahastamise mudelit: rahastamine kindlasummaliste maksete abil kokkulepitud jaotamiskriteeriumide alusel (3.1a) ja projektipõhine rahastamine toetuste alusel (3.2a). Selle hindamise alusel leitakse aruandes, et viimane variant on kindlaksmääratud eesmärkide saavutamiseks asjakohasem.

OHIMi eelarve kasutamine – rahastamismehhanism

Valikuvõimalused, mis on seotud rahastamisega OHIMi eelarvest Rahastamismehhanism || Tulemuslikkus (eesmärk: kindlustada pikaajaline rahastamine) || Tõhusus || Üldhinnang

Rahastamise asjakohasus || Keerukus ja läbipaistvus

1a. Kindlasummalised maksed jaotamispõhimõtete alusel || +/- || - || - || -

2a. Projektipõhine rahastamine toetuste alusel || ++ || ++ || + || ++

5.4.3. Rahastamine OHIMi eelarvest – rahastamisallikas

Valikuvõimaluste analüüsi alusel, eelkõige rahastamine OHIMi tegevuseelarvest (3.1b), OHIMi konkreetsest tulust (3.2b) ja kasutades veelgi kogunenud finantsreservi (3.3b), näib kõige asjakohasem rahastada koostöötegevust OHIMi aastasest tulust kui tervikust.

OHIMi eelarve kasutamine – rahastamisallikas

Valikuvõimalused, mis on seotud rahastamisega OHIMi eelarvest Rahastamisallikas || Tulemuslikkus (eesmärk: kindlustada pikaajaline rahastamine) || Tõhusus || Üldhinnang

Rahastamise asjakohasus || Asjakohasus (allikas vs eesmärk) || Risk OHIMi eelarve jaoks

1b. Rahastamine tegevuseelarvest || ++ || + || 0 || +/- || +

2b. Rahastamine konkreetsest tulust (pikendamislõivud) || ++ || - || - || 0 || 0

3b. Ülejäägi kasutamine (koostööfondi osa suurendamine) || -- || + || 0 || 0 || -

5.4.4. Valitud valikuvõimaluse mõju

Kasutajad saaksid kindlasti kasu uue koostöökava tulemustest. Lisaks ei ole kasutajatele rahalist mõju, sest siseriiklike tööstusomandi õiguskaitse ametitega teostatavaid ühisprojekte rahastataks OHIMi eelarvest. Asjaolu, et koostöötegevuse rahastamiseks eraldataks piisavad vahendid, võimaldaks siseriiklikel tööstusomandi õiguskaitse asutustel osaleda ühistes koostööprojektides ja pühenduda neile pikaajaliselt. Koostöötegevuse rahastamine OHIMi eelarvest mõjutaks märkimisväärselt OHIMi eelarvet. Kokkuvõtlikult võib väita, et OHIMi tegevuseelarvest oleks võimalik katta täiendavaid kulusid, mis on seotud siseriiklike ametite teostatavate koostööprojektide rahastamisega, võttes arvesse OHIMi lõivude kohandamise mõju, mis tuleneb süsteemi „ühe klassi eest üks lõiv” kehtestamisest. Seega valitud võimalus ei põhjustaks OHIMi eelarve tasakaalustamatust.

6. Järelevalve ja hindamine

Liikmesriigid võiksid esitada kolm aastat pärast direktiivi ülevõtmise tähtpäeva möödumist komisjonile aruande direktiivi uute sätete rakendamise kohta. Selle tagasiside alusel võiks komisjon koostada aruande, sealhulgas võetud meetmete tulemuslikkuse hinnangu. Lisaks kontrollitaks ja jälgitaks OHIMi eelarvest rahastatavaid koostöötegevusi vastavalt OHIMi suhtes kohaldatavatele finantseeskirjadele, eelkõige seoses toetusmenetlustega. Edusamme tavade ja vahendite ühtlustamise puhul saaks mõõta iga-aastaselt, tehes seda OHIMi koondaruannete alusel. Viis aastat pärast ühenduse kaubamärgi määruse muudatuste jõustumist (ja võimaluse korral ka kaubamärgidirektiivi muudatuste jõustumist) võiks komisjon läbi vaadata koostööd käsitleva uue õigusraamistiku, pöörates eelkõige tähelepanu koostöö rahastamismehhanismile. Läbivaatamine peaks põhinema OHIMi koostatud iga-aastastel koondaruannetel.

[1] Punktisüsteem: positiivne mõju: veidi positiivsest (+) kuni tugevalt positiivseni (++); negatiivne mõju: veidi negatiivsest (-) kuni tugevalt negatiivseni (--); ebakindel tulemus: (?); mõju puudub: 0.