Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine

(2020/C 170/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„SOLTVADKERTI“

PDO-HU-02171

Kohaldamise alguskuupäev: 28.4.2016

1. Registreeritav(ad) nimetus(ed)

Soltvadkerti

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Vahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

Valge vein

Kahvaturohelise või rohekaskollase värvusega vein, millel on viinamarjaõite tagasihoidlik lõhn ja mis on tugevalt happelise, ümara ja pika järelmaitsega.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnorme kohaldatakse maksimaalse üldalkoholisisalduse ja vääveldioksiidi maksimaalse üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11,5 Minimaalne üldhappesus 5,5 g/l väljendatult viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein

Kuldkollane vein, millel on kompleksne aroom, suur naturaalne suhkrusisaldus, täidlane ja õline tekstuur ning kompleksne maitse ja lõhn, mis meenutab mett ja küpseid või kuivatatud puuvilju.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnorme kohaldatakse maksimaalse üldalkoholisisalduse ja vääveldioksiidi maksimaalse üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 5,5 g/l väljendatult viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vahuvein

Värske, kerge ja õhuline, kauakestva mulliga, keskmise intensiivsusega vahuvein, millel on kahvaturoheline või kahvaturohekaskollane värvus ning sordile 'Ezerjó' iseloomulik kergelt lilleline, tugev, erk, karge, happeline ja puuviljaline maitse ja lõhn.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnorme kohaldatakse vääveldioksiidi maksimaalse üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 13 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 10 Minimaalne üldhappesus 5,5 g/l väljendatult viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Valge vein ja kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein

Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud

— viinamarjade töötlemine nende koristamise päeval;

— viinamarjapress peab olema selline, mis pressib järk-järgult,

— nõutav virde puhastamine;

— nõutav virde kontrollitud kääritamine temperatuuril kuni 18 °C.

Vahuvein

Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud

— nõutav kääritamine pudelites või mahutites;

— teine kääritamine vähemalt kolm kuud;

— täiendav laagerdamine mahutites vähemalt kuus kuud,

— laagerdamine pudelites vähemalt kolm kuud.

Viinapuude kasvatamise meetod, vahekaugus ja pungade tihedus

Viljelustavad

Viinapuude kujundamine on lubatud järgmiste meetoditega:

— gobelet-süsteem,

— nöörpuumeetod (madal, keskmine või kõrge cordon).

Viinapuude tihedus peab olema vähemalt 4 000 viinapuud hektari kohta, viinapuude vahe vähemalt 0,8 m. Puuduvate viinapuude ja välismaiste viinapuude osakaal kokku ei tohi viinamarjaistanduses olla suurem kui 10 % viinapuude arvust istutamise ajal.

Saagikoristuse kuupäeva määramine

Viljelustavad

Saagikoristuse alguskuupäeva määrab Soltvadkerti veiniühendus proovikoristuse põhjal, mida tehakse alates 1. augustist igal nädalal. Toodet, mis on valmistatud viinamarjadest, mis on koristatud enne veiniühenduse kehtestatud saagikoristuse alguskuupäeva, ei tohi turustada kaitstud päritolunimetuse „Soltvadkerti“ märgisega. Saagikoristuse alguskuupäev avaldatakse veiniühenduste teadaandena.

Viinamarjade minimaalne suhkrusisaldus ja võimalik alkoholisisaldus

Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud

Ungari viinamarjavirrete minimaalne naturaalne suhkrusisaldus (17,5 °C juures) on valge veini puhul 17,0, kuivatatud viinamarjadest valmistatud veini puhul 20 ja vahuveini puhul 16.

Viinamarjade minimaalne võimalik alkoholisisaldus (mahuprotsentides 20 °C juures) on valge veini puhul 10,6, kuivatatud viinamarjadest valmistatud veini puhul 12,83 ja vahuveini puhul 9,87.

b. Maksimaalne toodang

Vein ja vahuvein

70 hektoliitrit hektari kohta

Viinamarjade saagikus

10 000 kg viinamarju hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Soltvadkerti omavalitsusüksuse halduspiiridesse kuuluvad alad, mis on viinamarjaistanduste katastri järgi liigitatud I ja II klassi.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

’Ezerjó’ - ’Kolmreifler’

’Ezerjó’ - ’Korponai’

’Ezerjó’ - ’Szadocsina’

’Ezerjó’ - ’Tausendachtgute’

’Ezerjó’ - ’Tausendgute’

’Ezerjó’ - ’Trummertraube’

8. Seos(t)e kirjeldus

Looduslikud tegurid (vein ja vahuvein)

Doonau ja Tisza jõgede vahel asuv tootmispiirkond eristub ümbritsevast piirkonnast. Selle ökoloogilised omadused tulenevad peamiselt piirkonna madalast asendist. Suurem osa piirkonnast asub 110–120 meetri kõrgusel merepinnast. Maapind on tasane, kusjuures kõrguste erinevus ei ole suurem kui 10–15 m.

Tootmispiirkonnale on iseloomulikud alluviaalsed liivaluited, mille all on lammimullad ja kohati lubjarikkad lössisetted. Liivmuld soojeneb tavaliselt kiiresti, selle eredad värvid peegeldavad paremini päikesevalgust, mis aitab viinamarjadel küpseda; tänu kvartsisisaldusele, mis on üle 75 %, on muld immuunne viinapuu-lehetäi suhtes. Tänu mineraalainete sisaldusele on aluspinnase toitainesisaldusel positiivne mõju viinamarjade kvaliteedile.

Tootmispiirkonna ilmastikutingimused tulenevad kontinentaalsest kliimast, mida iseloomustavad eelkõige kuumad suved ja külmad talved. Keskmine temperatuur on ligikaudu 10–11 °C. Päikesepaistelisi tunde on aastas keskmiselt 2 100. Aasta keskmine sademete hulk on 500–550 mm, mis vastab suures osas viinamarjade vajadustele, kuid sademete jaotus aasta lõikes on ebaühtlane. Soltvadkerti järvel on positiivne mõju tootmispiirkonna kliimale.

Inimtegurid (vein)

Viinamarjade kasvatamine Soltvadkerti veini valmistamiseks sai alguse 18. sajandil. Kohalike elanike püsivus ja raske töö on muutnud päikesepaistelised ja tuultele avatud liivaluited viljakaks tootmispiirkonnaks. Kohalike hoolikus ja andekus on kandunud põlvest põlve, luues eduka viinamarjade ja puuviljade tootmise.

Tänu ökoloogilistele tingimustele, kasutatud sordile ja kohalike elanike oskusteabele on Soltvadkerti veinitootmine märkimisväärselt kasvanud. Kohalikud elanikud ja veinitootjad tagavad viinamarjade tootmise ja traditsioonide hoidmise ning Soltvadkerti veinide hea maine säilimise. Tootmise liikumapanevaks jõuks on piirkonnas tegutsevad perekondlikud veinimajad. Tootmise piiramine ja konkreetse koristuskuupäeva kindlaksmääramine on olnud viinamarjade tootmise tehnoloogia arendamisel otsustava tähtsusega. Veini tootmine põhineb redutseerivatel meetoditel, mida tõhustab veelgi vaatides laagerdamine.

'Ezerjó' on Ungari ajalooline valge veini viinamarjasort, millest sai Kunsági veinipiirkonna Soltvadkerti piirkonnas oluline sort. Selle sordi eripära ja ainulaadsus seisneb selles, et seda saab kasutada hiliskorjeveini, kuivatatud viinamarjadest valmistatud veini või vahuveini tootmiseks.

Põhjusliku seose esitlemine ja näitamine (vein)

— Tootmispiirkonnal on veini omadustele märkimisväärne mõju, mis avaldub järgmiselt.

— Lubjarikkal mullal on positiivne mõju viinamarjade happelisele koostisele.

— Aluspinnase mineraalsus suurendab veini tugevat karakterit.

— Kasvuperioodil mõõdetud kogutemperatuur ja päikesepaisteliste tundide arvukus toetavad viinamarjade küpsemist ja suhkrusisalduse arenemist ning happe ja alkoholi vahelise tasakaalu tulemuseks on harmoonilised veinid.

— Soltvadkerti järve temperatuur on tasakaalustav, reguleerides põhjavee kättesaadavust ja luues soodsa niiskustaseme. Põhjavee tase on maapinna lähedal, nii et viinapuujuured saavad vett kergesti imada. Päikesepaisteliste tundide arv ja soodsad põhjaveevarud aitavad viinamarjadel ühtlaselt areneda, mis tagab viinamarjakasvatuse püsivalt kõrge kvaliteedi. See vähendab aastakäigu mõju, võimaldades toota kvaliteetset veini ühtlase kvaliteediga viinamarjadest peaaegu igal aastal.

— Kuna tootmine on piiratud ja saagikoristuse kuupäev kindlaks määratud, annavad viinamarjade tootmise meetodid piirkonnale erilise kvaliteedi, mida kohalikud tootjad veelgi parandavad, kombineerides redutseerivat veinivalmistamist ja vaatides laagerdamist. Nende harmooniliste veinide eripäraks on eelkõige eriline happeline koostis ja suur happesus ning viinamarjasordi sametised maitseomadused.

— Tänu looduslikule kuivamisele kontsentreerub suhkrusisaldus, mis annab veinile naturaalse jääksuhkrusisalduse ja täidlase, õlise tekstuuri.

Inimtegurid (vahuvein)

Oma erilise happelise koostise, suure happesuse ja mõõduka alkoholisisalduse tõttu on viinamarjasort 'Ezerjó' ideaalne vahuveini tootmiseks. 100 % 'Ezerjó' viinamarjadest valmistatud veinist vahuveini tootmiseks kasutatav tehnoloogia töötati kohalikes veinimajades välja hiljuti. Toote ainulaadsus on tingitud kasvatatavate viinamarjade omadustest, redutseerivatest veinivalmistamise tehnoloogiatest ja traditsioonilisest pudelis kääritamisest ja laagerdamisest.

Põhjusliku seose esitlemine ja näitamine (vahuvein)

— Liivaste muldade eripära tõttu on keskkonnal oluline mõju vahuveini omadustele, mis avaldub järgmiselt.

— Lubjarikas muld annab vahuveinile iseloomuliku õrna happelise koostise.

— Kuna viinamarjad koristatakse varakult, siis vahuveini happed on ergad ja karged.

— Aluspinnase mineraalsus suurendab veini tugevat karakterit.

— Soltvadkerti järve temperatuur on tasakaalustav, reguleerides põhjavee kättesaadavust ja luues soodsa niiskustaseme. Põhjavee tase on maapinna lähedal, nii et viinapuujuured saavad vett kergesti imada. Päikesepaisteliste tundide arv ja soodsad põhjaveevarud aitavad viinamarjadel ühtlaselt areneda, mis tagab viinamarjakasvatuse püsivalt kõrge kvaliteedi. See vähendab aastakäigu mõju, võimaldades toota kvaliteetset vahuveini ühtlase kvaliteediga viinamarjadest peaaegu igal aastal.

— Kasvuperioodil mõõdetud kogutemperatuur ja päikesepaisteliste tundide arvukus toetavad viinamarjade küpsemist ning annavad vahuveinile selle puuviljalisuse.

— Veini töötlemisel kiiret, redutseerivat tehnoloogiat kasutades ei säilitata mitte ainult sordi värsket aroomi, vaid saadakse ka veini elegantne värvus. Vahuveini tootmise ajal tekkiv autolüüsi lõhn on seetõttu diskreetne.

9. Olulised lisatingimused

Märgistamiseeskirjad – üldised märgistamiseeskirjad

Õigusraamistik:

riigisisestes õigusaktides.

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Nende paikkondade nimed, mida võib kasutada väiksemate geograafiliste üksuste märkimiseks: Csábor, Szarvaskút-dűlő, Kútágas-dűlő. Kohanime võib kasutada ainult siis, kui vein on toodetud 100 % sellest kohast pärit viinamarjadest.

Link tootespetsifikadile

https://boraszat.kormany.hu/soltvadkert

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.