ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 21.12.2010 
SEK(2010) 1591 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
 
Ettepanek: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DI REKTIIV ohtlike ainetega seotud 
suurõnnetuste ohu ohjeldamise kohta 
   
COM(2010) 781 final 
SEC(2010) 1590 final 
 
ET 2   ET SISUKORD 
1. Probleemi olemus......................................................................................................... 2 
2. Subsidiaarsuse analüüs................................................................................................. 3 3. Eesmärgid................................................................................................................... .. 3 
4. Poliitikavalikud, sealhulgas nende mõju analüüs ja võrdlus........................................ 4 5. Järelevalve ja hindamine............................................................................................ 10 
 
ET 3   ET 1. P ROBLEEMI OLEMUS  
Seveso direktiivi keskmes olev probleem 
Keemiaõnnetuste tagajärjed on sageli rasked  ja isegi laastavad. Sevesos, Bhopalis, 
Schweizerhalles, Enschedes, Toulouse'is ja Buncefieldis  toimunud suurõnnetustes on 
hukkunud tuhanded ning kahjude korvamise  kulud on ulatunud miljarditesse 
eurodesse. Seveso direktiivis käsitletakse õnnetuste vältimist ja valmisolekut nendeks 
ning õnnetustest saadud kogemusi. Kehtiv Seveso II direktiiv 96/82/EÜ võeti vastu 
1996. aastal ja seda muudeti direktiiviga 2003/105/EÜ. Selle peamine eesmärk on 
hoida ära suurõnnetused, mis on seotud I lisa s loetletud ohtlike ainete (või nende 
segude) suurte kogustega, ning piirata selliste  õnnetuste tagajärged e ulatust inimeste 
tervisele ja keskkonnale. Kontrollimine to imub direktiivi kohaselt astmelisena – 
mida suuremad on ainete kogused, seda rangemad on eeskirjad. 
Suurõnnetuste esinemissagedus on 2000. ja 2008. aasta vahelisel perioodil 
vähenenud ligikaudu 20 %. Selline suundumus näitab, et direktiiv aitab saavutada 
püstitatud eesmärke. Samuti näitab Seveso  lähenemisviisi edukust selle põhimõtete 
järgimine ka mujal maailmas. 
Käesolevas mõjuhinnangu aruand es käsitletavad probleemid 
Direktiivi tuleb muuta I lisas viidatud ELi ohtlike ainete klassifitseerimissüsteemis 
tehtud muudatuste tõttu. Kõnealune süsteem  asendati määrusega (EÜ) nr 1272/2008, 
mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (CLP-määrus) ning jõustub 1. juunil 2015. CLP- määrusega vastavusse viimisega seoses 
tekib kolm olulist küsimust . Peamine neist on, kuidas hakatakse rakendama CLP-
määruse I lisa (1. poliitikateema). Se llega on seotud muud võimalikud tehnilised 
muudatused I lisas, millega määratletakse edaspidiste I lisa kohandamiste ulatus (2. poliitikateema) ja menetlus (3. poliitikat eema) sellistel erijuhtudel, mis nõuavad 
paindlikumaid lahendusi, kui seda võ imaldab CLP-määrusele viitamine. 
Et kõnealune muudatus oli vaja teha ja di rektiiv on olnud selle vastuvõtmisest alates 
praktiliselt muutmata, otsustati direkt iiv ka laiemalt läbi vaadata. Kuigi 
läbivaatamine on näidanud, et direktiiv on aidanud kaasa keemiaõnnetuste tõenäosuse vähendamisele ja nende tagajä rgede leevendamisele ning et üldiselt on 
praegused sätted eesmärgi kohased, leiti siiski, et mitmes valdkonnas oleksid 
väiksemad muudatused asjakohased, selleks et  täpsustada ja ajakohastada teatavaid 
sätteid. Olulisemad neist on seotud üldsus e teavitamise ja teabehaldussüsteemidega 
(4. poliitikateema) ning maakasutuse plan eerimisega (5. poliitikateema), mille puhul 
võib olla teatavaid võimalusi täiustusteks. Suhteliselt väikesi muudatusi saaks teha ka 
mitmes üksikasjalikus sättes nende tä psustamiseks ja ajakohastamiseks (6. 
poliitikateema). 
2. S
UBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Direktiivi muutmiseks on vaja ELi tasandi meetmeid, et tagada kogu liidus praeguse 
inimeste tervise ja keskkonna kaitse kõrge taseme säilimine ning püüda rakendamist paremini ühtlustada. See aitab vältida olul isi erinevusi liikmesriikide kaitsetasemete 
 
ET 4   ET puhul ja võimalikke kaasnevaid konkurentsimoonutusi.  Subsidiaarsuse põhimõttest 
peetakse kinni, sest ka edaspidi võetak se aluseks sama lähenemisviis, mille kohaselt 
sätestatakse ühtlustatud eesmärgid ja ülesan ded, kuid jäetakse otsustamine praktilise 
rakendamise üksikasjade üle liikmesriikidele.  
3. E ESMÄRGID  
Üldeesmärk on vältida suurõnnetusi ja leevendada nende tagajärgi, milleks tuleb 
säilitada senine kaitsetase ja tõsta seda veelgi. Vastavalt komi sjoni strateegilistele 
eesmärkidele ja parema õigusloome põhimõtetele tuleks selle saavutamiseks muuta regulatiivsed sätted tõhusamaks ning vähendada võimaluse korral mittevajalikku halduskoormat. Direktiiv peab olema ka selg e, seostatud ja kergesti mõistetav, et 
muuta rakendamine kooskõlalisemaks. 
Peamine erieesmärk on viia I lisa vastavu sse CLP-määrusega, säilitades olemasoleva 
kaitsetaseme. Teine erieesmärk on täps ustada rakendamise ja jõustamise 
parandamiseks teatavaid sätteid. Ülejää nud sätteid tuleb aja kohastada, et võtta 
arvesse kehtiva direktiivi vastuvõtmisest möödunud aja jooks ul toimunud tehnika ja 
õigusraamistiku arengut. Samuti tuleb või maluse korral nõudeid ühtlustada ja 
lihtsustada, et vähendada käitajate ja pädevate asutuste halduskoormat ohutusele 
mööndusi tegemata. 
4. P
OLIITIKAVALIKUD , SEALHULGAS NENDE MÕJU ANALÜÜS JA VÕRDLUS  
1. poliitikateema: I lisa vastav usseviimine CLP-määrusega  
See poliitikavalik on mõjuhinnangu keskmes. 
Kõnealune vastavusseviimine tuleb teha  terve rea ohtlike ainete kategooriate 
ohuklasside puhul, kuid see on pr obleemne vaid toksilisus ega seoses. Põhjuseks on 
asjaolu, et CLP-määrusega võeti kasutusele kolm uut toksilisuse kategooriat, mis ei vasta piirväärtuste osas täiel määral ka hele varasemale kategooriale, mida nad 
asendavad. Uued toksilisuse kategoor iad jagunevad ka kokkupuuteviisi järgi – 
suukaudne, nahakaudne ja sissehingamisel.  Seega on erinevate poliitikavalikute 
puhul kategooriaid ja kokkupuutev iise erinevalt arvesse võetud. 
Kuigi pikaajalise mõju suhtes on teatav aid kahtlusi, on üldise hinnangu kohaselt 
kõigi poliitikavalikute mõju ning samuti mõju erinevus valikute kaupa piiratud. 
Mõju ilmneb eelkõige direktiivi reguleerimisala mõningases muutumises. Olenevalt 
valikust jääks kuni 405 praegu direktiiviga hõlmatud käitist reguleerimisalast välja (-
4,2 %) ning reguleerimisalasse lisanduks kuni 342 uut käitist (+3,4 %). See mõjutaks 
samas suurusjärgus nõuetele vastavus e tagamisega seotud halduskulusid ja 
kaitsetaset. Üldine mõju kulude le on võrreldes direktiivi üldise halduskuluga väike. 
Tegemist oleks CLP-määrusega vastavus seviimisest tuleneva ühekordse kuluga 
(mida peavad kandma kõik käitajad vaatam ata eelistatud poliitikavalikule), mis on 
hinnanguliselt 1,7 miljonit eurot. Lisanduksid  ka konkreetse poliitikavalikuga seotud 
kulud (või sääst) käitiste jaoks, mis ulat uksid kulude kasvust 4,9 miljonit eurot aastas 
säästuni 1,1 miljonit eurot aastas vastavalt valikule. Pädevate asutuste jaoks oleks hinnanguline mõju ligikaudu 10 % käitiste kuludest/säästust. Võrdluseks on kogu 
direktiivi järgimisega seotud arvatav kogukulu käitistele umbes 52 miljonit eurot 
 
ET 5   ET aastas ning käitistele ja pädevatele asutustele kokku vähemalt 100 miljonit eurot 
aastas. Arvesse tuleb võtta ka muid kvalit atiivselt hinnatavaid aspekte, mis on seotud 
praktilise rakendamisega ja haldust öö keerukuse/mahukuseg a ning mis väljub 
esialgse vastavusseviimise ülesande raamest. 
Käesoleva hinnangu tulemuste põhjal eelist atakse poliitikavalikut, mille puhul on 
sarnaselt teiste valikutega mõju reguleer imisalale väike, kuid mis säilitab kõrge 
kaitsetaseme ja võtab suurõnnetuse puhul arvesse kõige tõenäolisemaid 
kokkupuuteviise. 
2. poliitikateema: I lisa muud tehnilised muudatused  
Valikute puhul on oluline küsimus, kas konkreetsed toote- või ainekategooriad 
(sealhulgas teatavad CLP-määruse kohaldam isalas tooted või ained) on asjakohaselt 
direktiiviga hõlmatud. Valikute skaala algab olemasoleva olukorra säilitamisega ning 
lõpeb asjaomaste ainete suhtes kõrgema te piirväärtuste kehtestamisega või 
pakendatud toodete puhul tehtavate eranditega. 
Erinevate valikute üldine mõju on tõenäoliselt marginaalne. Valikud, mille puhul 
piirväärtusi suurendatakse, võivad tähendada  asjaomastele käitistele teatavat kulude 
kokkuhoidu, kuid võivad samas vähendada kaitsetaset. 
Eelistatavad valikud on need, mille puhul kait setase jääb samaks või veidi tõuseb. 
3. poliitikateema: I lisa kohandamine tulevikus  
Nagu juba nimetati 1. poliitkateema puhul, on I lisa esialgse vastavusseviimise ja 
pikaajalise mõju osas teatav ebakindlus, er iti seoses selle automaatse kohandamisega 
ainete ja segude klassifikatsiooni muudatu stega edaspidi. See tähendab, et I lisa peab 
olema vajaduse korral võimalik kohandada delegeeritud õigusaktidega. Lahenduseks 
on pakett, mis sisaldab selliseid võimalu si nagu ainete ELi ülesed erandid ja 
käitistele kehtestatavad erandid liikmesriik ide tasandil, millega kaasneb kaitseklausel 
direktiiviga hõlmamata ainete lisamiseks.  
Selline pakett ja I lisa muutmiseks kasu tatavad delegeeritud õigusaktid tagaksid 
vajaliku paindlikkuse CLP-määrusega vast avusse viimisest põhjustatud selliste 
olukordade lahendamisel, kus ained, mi s on suurõnnetusohutud/suurõnnetusohtlikud 
hõlmatakse direktiiviga / jäetakse selle regu leerimisalast välja. Sellel oleks positiivne 
mõju kaitsetasemetega seoses ning veel gi positiivsem mõju kulutasemele. 
Käesoleva poliitikateema raames hinnatud valikud on kõik vastastikku täiendavad ja 
eelistatud. 
4. poliitikateema: üldsuse teavita mine ja teabehaldussüsteemid  
Eesmärk on teavitada üldsust ja pädeva id asutusi tõhusamalt. See parandaks 
läbipaistvust ning tagaks, et üldsus tunneb ohtusid ja suurõnnetuse korral võetavaid 
asjakohaseid meetmeid. Poliitikavalikute lähe nemisviis muutub astmeliselt, alustades 
nn tavapärasest tegevusest ja l õpetades väga põhjaliku teabega. 
Samuti on oluline, et teavet kogutaks, hallataks ja jagataks  tõhusalt ja ühtlustatult, 
hõlbustades sellega rakendamise järelevalv et ja aruandlust. Sellega seotud valikud 
hõlmavad ühelt poolt andmebaaside loomist liikmesriikide tasandi l ja teiselt poolt 
täielikult integreeritud ELi keskset andmebaasi. Hinnangus t nähtub, et mida rohkem 
teavet tuleb teha kättesaadavaks, seda  suuremad on kulud. Kuid mida parema 
 
ET 6   ET kvaliteediga on teave, seda suurem on ka tulu kaitsetaseme näol. Samuti on tõhusama 
teave haldamise puhul tulude ja kulude suhe parem. 
Tasuvusekaalutlustel on eelistatud vali kud need, mille puhul on asjaomase teabe 
kättesaadavus parem ning seda mõõdukate kuludega.  
5. poliitikateema: maaka sutuse planeerimine  
Eesmärk on kaaluda, kuidas maakasutuse planeerimise puhul arvestada paremini 
suurõnnetusohtudega. Direktiivis sisaldub nõue liikmesriikidele hoida kontrolli all 
uute käitiste paigutamine, olemasolevate käitiste puhul tehtavad muudatused ja uued 
arendused nende ümbruses, kasutades selleks ohutuse seis ukohast asjakohaseid 
vahemaid või olemasolevate käitiste puhul täiendavaid tehnilisi meetmeid. Kaaluda 
tuleks ehk edasisi täpsustusi ja parendus i. Valikuvõimalused on järgmised: säilitada 
kuid täpsustada kehtivaid sätteid, r õhutades keskkonnakaitset ja tuues esile 
menetluste võimalikku ühitamist sarnase kohaldamisalaga õigusaktide järgsete 
menetlustega, või laiendada uusi käit isi käsitlevate õi gusaktide kohaldamist 
olemasolevatele käitistele.  
Viimane variant võib kaasa tuua olulisi kulusid, kuid ka kaitse märkimisväärselt 
kõrgema taseme. Sellise käsitluse praktilise  rakendamisega on aga seni liiga vähe 
kogemusi, et praeguses etapis toetada konkreetset ettepanekut. 
Seega eelistatakse esimest valikut. Selle puhu l ei eeldata erilist mõju kulutasemele, 
küll aga võib see tõsta kaitsetaset. 
6. poliitikateema: muud täpsustused  
Eesmärk on parem kooskõlastatus eri asutus te vahel ning teabe ja menetluste 
tulemuslikum ühitamine, et halduskoorma vähendamiseks muuta rakendamine järjepidevamaks, sujuvamaks ja lihtsamaks. Samuti on eesmärk rea sätete täpsustamine, et parandada j õustatavust ja rakendamise tu lemuslikkust. Selleks anti 
hinnang tervele reale valikute võimalikel e komponentidele. Komponentidel, mis 
aitaksid suurendada kooskõlastatust jn e oleks rakendamise, lihtsustamise ja 
halduskoorma vähendamise seisukohast tõenäo liselt positiivne üldi ne mõju (kuigi 
seda on täpselt raske määratleda), ning võib- olla paraneks teataval määral praegune 
kaitsetase. Täpsustamisele ja parandamisele suunatud elemendid aitaksid muuta õigusloome selgemaks ja tõhusamaks ning  tõsta kaitsetaset olulisi lisakulusid 
tekitamata. 
Käesoleva poliitikateema all hõlmaksid alavalikud 1) sell iseid, mis võiksid anda 
säästu kaitsetaset alandamata, ning 2) se lliseid, mis tagaksid kaitsetaseme tõusu 
väikseimate kuludega. 
Üldised tähelepanekud seoses mõjudega 
Arutlusalused võimalikud muudatused tähe ndaksid direktiivi mõõdukat kohandamist 
ning ei mõjutaks oluliselt kaitsetaset ega direktiivi kohaldamise kulusid. Eri valikutega kaasnevad kulud on direktiivi üldkuludega võrreldes väiksed. 
Seveso direktiiv käsitleb peamiselt suurettevõtete käsutuses olevate kemikaalide 
suurte kogustega kaasnevat suurõnnetus ohtu, piirates võimalikku mõju VKEde 
 
ET 7   ET puhul. Seda kajastab ka direktiivi astme line lähenemisviis, mille kohaselt madalama 
tasandi käitiste suhtes kehtivad põhin õuded, mis arvestavad VKEde suutlikkust.  
Olemasolevad andmed näitavad, et sell iste käitiste osakaal, mis on VKEd ja 
hakkaksid CLP-määrusega vastavusseviimise tulemusel edaspidi kuuluma direktiivi reguleerimisalasse, ei erine praegu di rektiiviga hõlmatud VKEdena tegutsevate 
käitiste osakaalust. Kuid teatavad kahtlused jäävad  siiski seoses puuduliku teabega 
segude kohta. Enamik teisi direktiivi kavandatud muudatusi tähendaks üksnes mõõdukad kulusid, mis oleks vaid väike os a praegustest kuludest . See kehtib nii 
investeeringute kui ka halduskulude kohta. Kuid kui kaasataks mõni ambitsioonikam 
valik, mis oleks seotud madalama tasa ndi käitistele esitatavate nõuete 
karmistamisega, tähendaks see VKEdele  suuremaid kulusid. Kõrgema tasandi 
VKEde puhul võib kulukoormus olla siiski suurem ning mõnedel valikutel võib mõju 
olla nende äritegevusele, sest VKEd on oma olemuse tõttu kulude kasvu suhtes 
tundlikumad kui suuremad ettevõtted. 3. poliitikateema all käsitletud valikud 
võimaldaksid ehk suuremat paindlikkust VKEde le erandite kehtes tamisel, juhul kui 
on võimalik tõendada, et nende tege vusega ei kaasne suurõnnetusohtu. 
Põhiaruande 5. ja 6. jaos  on võrreldud iga poliitikat eema kõiki põhivalikuid ning 
nende maksumust/mõju ja eeliseid. Ta belis allpool on tehtud kokkuvõte eelistatud 
valikutest.  
Valiku komponent  Majanduslik  
mõju, sh 1. poliitikateema 
puhul 
reguleerimisala muudatus
1 Kaitsetase2  Muu mõju, sh 
lihtsustamine, haldusmeetmed jne
 
1. poliitikateema: I lisa 
vastavusse viimine     
E* 
Kulud kuni 2,4 
miljonit eurot aastas
 Mõningane langus (3. kategooria akuutse toksilisuse puhul 
suukaudse 
kokkupuuteviisi välja arvamine)
 Veidi suurem eristatud kokkupuuteviiside 
tõttu
 
2. poliitikateema: I lisa muud tehnilised muudatused
    
Vesinik: a) jätkata 
muudatusteta  Neutraalne  Ei muutu   
Raske kütteõli: b) vältida 
võimalikku mõju, lisades selle 
muude naftasaaduste loetellu  Neutraalne  Ei muutu  
 
                                                 
1 Majanduslik mõju on seotud halduskuludega. Muid kulusid, mis on seotud nõuetele vastavusega (nt 
füüsiliste muudatustega), ei ole arve sse võetud, sest need on igale käitis ele eriomased ning seni ei ole 
olnud võimalik neid täpselt kindlaks määrata.  
2 Kaitsetaseme aspekt hõlmab kaitset keskkonnakahjude,  inimeste tervisele ning avalikule ja eraomandile 
tekitatava kahju vastu. Seega sõltub keskkonnamõju ja osaliselt ka sotsiaalne mõju vahetult 
kaitsetasemest. 
 
ET 8   ET Valiku komponent  Majanduslik  
mõju, sh 1. 
poliitikateema puhul 
reguleerimisala 
muudatus
1 Kaitsetase2  Muu mõju, sh 
lihtsustamine, 
haldusmeetmed jne  
Aerosoolid: a) ettepanek ühtlustada 150/500 CLP-
määrusega
 Lisaks umbes 0,5 
miljonit eurot 
aastas  Ei muutu / 
veidi kõrgem  
 
Naatriumhüpoklorit: a) aktsepteerida CLP ümberklassifitseerimise mõju 
segude puhul
 Lisaks kuni 3,5–4 
miljonit eurot aastas
 Kõrgem   
3 b)/d: lubada liikmesriikidel kehtestada ühtlustatud kriteeriumide alusel erandid 
mõnede või kõigi Seveso 
nõuete puhul 
 Võimalik sääst nii käitistele kui ka pädevatele 
asutustele
 Mõju puudub või 
vähene mõju (erandi tingimus)
 Võimalik turumoonutuse risk 
 
3 c): lubada kogu ELis kehtestada ühtlustatud 
kriteeriumide alusel ainete 
puhul erandid mõne või kõigi 
Seveso nõuete osas
 Võimalik oluline 
sääst nii käitistele 
kui ka pädevatele 
asutustele  Mõju puudub (erandi tingimus)
 Võimaldab CLPga seoses paindlikkust 
 
3 e) kaitseklausel  Võimalik reguleerimisala suurenemine 
 Võimalik kasv  Võimaldab CLPga seoses paindlikkust 
 
Poliitikateema 4A – üldsusele 
pakutava teabe laad3    
c) lisateave kõigi 
tootmiskohtade põhiandmete 
kohta, lisaks õnnetuste stsenaariumid ja kõrgema 
tasandi käitiseväliste 
ohuolukorra lahendamise plaanide põhiteave 
(läbivaadatud V lisa) 
elektrooniliselt
 Ühekordne kulu 
umbes 2-4 miljonit 
eurot 
Aastane kulu kuni 
0,5 miljonit eurot  Kõrgem. Parem kättesaadava teabe 
kvaliteet 
 
 Parem juurdepääs 
teabele. Õnnetuse 
korral vähem tagajärgi. Aitab 
kogemustest õppida 
ja neid vahetada, tegeliku rakenduse 
kulgu kontrollida 
jne. Suurem läbipaistvus. 
 
Poliitikateema 4B: teabehaldus     
                                                 
3 Võetakse arvesse konfidentsiaalsuse küsimus. 
 
ET 9   ET Valiku komponent  Majanduslik  
mõju, sh 1. 
poliitikateema puhul 
reguleerimisala 
muudatus
1 Kaitsetase2  Muu mõju, sh 
lihtsustamine, 
haldusmeetmed jne  
c) lihtne veebisait linkidega dokumentidele ELi saidil või 
linkidega liikmesriikide 
veebisaitidele, kus asuvad dokumendid/teave
 Hooldusele aastas 50 000 – 100 000 
eurot, lisaks 
teatavad liikmesriikide 
kulud 
Ühekordne kulu 1 
miljon eurot aastas 
linkide loomiseks / 
dokumentide üleslaadimiseks
 Kõrgem. Oluliselt parem kättesaadava 
teabe kvaliteet
 
 Sama mis eespool. 
Lisaks parem 
ühtlustatus ja vähem 
killustatust; sujuvus ja lihtsus 
 
5. poliitikateema: maakasutuse 
planeerimine     
b) väiksemad täpsustused  Kulud ja võimalik 
sääst puuduvad  Piiratud mõju   
Poliitikateema 6A: parem 
kooskõlastatus, teabe ja 
menetluste integreeritus jne  Kulude kokkuhoid 
umbes 0,5 miljonit 
eurot aastas (inspekteerimiste 
kooskõlastamine) 
Lisakulud puuduvad
 Mõju puudub või 
vähene kaitsetaseme 
tõus Lihtsustatus, suurem 
tõhusus, ühtlustatum 
rakendamine  
Poliitikateema 6B: muud 
täiustused / täpsustused     
Ohutusalase tulemuslikkuse 
näitajad     
b) lisada viide ohutusalaste tulemusnäitajate kasutamise 
kohta käitisesiseselt
 Olulised lisakulud 
puuduvad  Võimalik tõus   
c) juhised  Lisakulud puuduvad
 Võimalik tõus   
Ohutusnõuded madalama tasandi käitiste puhul
    
a) täpsustada kehtivaid sätteid  Oluline muutus 
puudub / võimalik 
väike sääst  Ei muutu   

 
ET 10   ET Valiku komponent  Majanduslik  
mõju, sh 1. 
poliitikateema puhul 
reguleerimisala 
muudatus
1 Kaitsetase2  Muu mõju, sh 
lihtsustamine, 
haldusmeetmed jne  
Muud täpsustused (nt maa-alused gaasihoidlad, 
doominoefekt, 
keskkonnaaspektid, ohuolukorra lahendamise 
plaanide tähtajad, tähtajad ja 
piirväärtused õnnetuste aruannete puhul 
 Piiratud lisakulu (1,5 miljonit eurot 
aastas maa-aluste 
gaasihoidlate puhul) 
 Tõus  
5. J ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
ELi tasandil põhineb direktiiv i järelevalve ja hindamine ka edaspidi konkreetsetel 
näitajatel. Põhinäitajad on teatatud suurõnne tuste arv, direktiiviga hõlmatud käitiste 
arv ning plaanide ja aruannete esitamine. Pr aegust järelevalve- ja aruandluskorraldust 
lihtsustatakse ja ühtlustatakse, nagu on ni metatud 4. poliitikateema all. I lisa CLP-
määrusega vastavusse viimise mõju ja kavandatud parandusmehhanismide tõhususe järelevalve puhul põhinevad näitajad madalama  tasandi ja kõrgema tasandi käitiste 
vastavatel arvudel ning teabel nende tegevuse  ja peamiste asjaomaste ohtlike ainete 
kohta, samuti kehtestatud era nditel ja nende põhjustel.