Nagu on sätestatud EMKFi määruse artiklis 108, on ühise seire- ja hindamissüsteemi eesmärgid järgmised:

Tegemist on teise Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatava aruandega ühise seire- ja hindamissüsteemi rakendamise kohta. Selles keskendutakse eelmisest aruandest alates toimunud arengule, antakse ülevaade rakendamise käigus saadud kogemustest ning vaadeldakse, kuidas neid kogemusi on aastateks 2021–2027 Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi (EMKVF) raamistiku väljatöötamisel arvesse võetud. Aruandes ei esitata üksikasju EMKFi saavutuste kohta. Need on esitatud EMKFi rakendamisaruannetes, mis on kättesaadavad merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi veebisaidil.

Jagatud eelarve täitmise raames rahastatavate EMKFi toimingute jälgimiseks loodi ühine seire- ja hindamissüsteem. Süsteem aitab registreerida ja jälgida nende toimingute saavutusi. Sellega tagatakse avaliku sektori vahendite kasutamise läbipaistvus ja see võimaldab hinnata EMKFi toetust. Ühise seire- ja hindamissüsteemi aluseks on komisjoni ja liikmesriikide vahelise pideva dialoogi, tegevuse jätkamise, toetamise ja kogemuste jagamise raamistik. Selle raamistiku eesmärk on tagada ühised ja võrreldavad andmed, mida saab koondada ja analüüsida erinevate kriteeriumide alusel kõigi liikmesriikide arvestuses.

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) toetas ELi merendus- ja kalanduspoliitikat aastatel 2014–2020. Fondi kaudu oli kättesaadav kokku 6,4 miljardit eurot, millest 5,96 miljardit eurot haldasid liikmesriigid ja komisjon ühiselt (jagatud eelarve täitmine). Käesolev aruanne käsitleb üksnes eelarve seda osa, mida rakendatakse jagatud eelarve täitmise alusel. Seda eelarve osa kasutatakse säästva kalanduse ja vesiviljeluse soodustamiseks, kalandus- ja vesiviljelustoodete tõhusa ja kestliku turustamise ja töötlemise edendamiseks, kalanduskontrolli tugevdamiseks ja kalavarude majandamise eesmärgil teaduslike andmete kogumise parandamiseks. See aitab rannikukogukondadel mitmekesistada oma sinist majandust ja muuta ELi rannikud ligitõmbavamaks. Samuti toetab see keskkonnakaitset ja veekeskkonna elurikkuse mitmekesistamist.

d)anda EMKFi toimingutele põhjendatud ja tõenditel põhinev hinnang, millele saab tugineda otsustusprotsessis.

Nende eesmärkide saavutamiseks hõlmab ühine seire- ja hindamissüsteem järgmist:

1)tegevusloogika, millega selgitatakse, kuidas prioriteedid, erieesmärgid ja meetmed üksteist mõjutavad;

2)ühiste näitajate kogum;

3)kumulatiivsed andmed rahastamiseks valitud toimingute kohta;

4)rakenduskavade rakendamise aastaaruanded;

5)hindamiskavad;

6)eel- ja järelhindamised ning kõik muud EMKFi programmidega seotud hindamised ning

7)tulemuslikkuse hindamine.

Neid aspekte on üksikasjalikult kirjeldatud eelmises aruandes EMKFi ühise seire- ja hindamissüsteemi rakendamise kohta. Käesolevas aruandes keskendutakse uutele aspektidele, mis on ilmnenud pärast viimast aruannet.

2.Ühise seire- ja hindamissüsteemi rakendamine

Kõiki 1. osas kirjeldatud aspekte arutati liikmesriikidega EMKFi eksperdirühma koosolekutel. Komisjon kasutas neid koosolekuid selleks, et töötada välja ühist seire- ja hindamissüsteemi toetav delegeeritud ja rakendusmääruste raamistik. Seda osaluspõhist lähenemisviisi jätkati kogu programmitöö perioodi vältel, kaasates korraldusasutused ühise seire- ja hindamissüsteemi edasiarendamisse ja tugevdamisse, jagades parimaid tavasid ja tegeledes ühiste probleemidega. See tagas ühise vastutuse süsteemi eest ja selle omaksvõtu ning aitas korraldusasutustel ja komisjonil saada vajalikud teadmised ja vahendid seire ja hindamiste tegemiseks.

Tagamaks, et liikmesriigid kohaldavad ühist seire- ja hindamissüsteemi järjepidevalt, lõi komisjon tehnilise toe üksuse, mida tuntakse FAME (kalanduse ja vesiviljeluse seire ja hindamine) nimetuse all. Seda tugiteenust osutas programmitöö perioodi seitsme aasta jooksul välistöövõtja. Korraldusasutustelt koguti tagasisidet, kogemusi ja teadmisi ning neid arendati koos FAME tugiüksusega. FAME koostatud töödokumendid ja aruanded on kättesaadavad Europa portaali asjaomasel veebilehel. FAME aitas komisjonil ja liikmesriikidel töötada välja, rakendada ja analüüsida kõiki käesolevas peatükis esile toodud aspekte.





Millist teavet annab ühine seire- ja hindamissüsteem EMKFi kohta? Ühine seire- ja hindamissüsteem ühendab omavahel mitmest allikast pärit seire- ja hindamisteabe. Teabe iga rahastatud tegevuse kohta võib ühendada taustateabega liikmesriikide olukorra kohta ja väliste andmebaasidega, näiteks ühise laevastikuregistriga. ·Ühised tulemusnäitajad annavad kõrgeima tasandi teavet. Näiteks säilitati tänu EMKFi toetusele rannikukogukondades kalandus-, vesiviljelus- ja töötlemissektoris 31 594 töökohta. ·Kulusid saab hinnata EMKFi määruse nende meetmete alusel, mille jaoks kõnealused rahalised vahendid on eraldatud. Näiteks eraldati ligikaudu 33 % EMKFi kogurahastamisest elurikkust toetavatele meetmetele (1,637 miljardit eurot). ·Esitada võib ka üksikasjalikuma analüüsi sektorite kaupa. Näiteks sai EMKFist toetust 13 123 laeva. Umbes 25 % EMKFi kuludest laevadele eraldati väikesemahulise rannapüügi sektori laevadele (124 miljonit eurot). Kõigi nende näidete kohta saab omakorda esitada teabe liikmesriikide kaupa. Arvud kajastavad EMKFi rakendamise olukorda 31. detsembri 2020. aasta seisuga. Täpsemad üksikasjad ja näited on esitatud EMKFi rakendamisaruannetes merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi veebisaidil4.

2.1.EMKFi tegevusloogika

Tegevusloogikaga kirjeldatakse, kuidas poliitilised otsused, võetud meetmed ja soovitud tulemused üksteist mõjutavad. See on seire ja hindamise tugisammas, mis algab poliitiliselt tasandilt ning jätkub konkreetsete programmide ja toimingute tasandil.

EMKFi määruse artiklis 5 on sätestatud selle ELi tasandi eesmärgid. Poliitilisel tasandil on need jaotatud ELi prioriteetideks ja erieesmärkideks, mis on sätestatud EMKFi määruse artiklis 6. Iga EMKFi rakendav liikmesriik koostab rakenduskava. Rakenduskavas käsitletakse asjaomase liikmesriigi toetusvajadusi, valides need välja 51 meetme hulgast. Liikmesriigid analüüsivad vajaduste kindlakstegemiseks oma tugevaid ja nõrku külgi, võimalusi ja ohte (SWOT). See analüüs võimaldab neil otsustada asjakohaste meetmete ja nende põhjalikkuse üle. Liikmesriigid valivad ka asjakohased tulemus- ja väljundnäitajad ning kehtestavad finants-, väljund- ja tulemusnäitajate sihtväärtused ja vahe-eesmärgid. Neid kasutatakse edusammude jälgimiseks ja hindamise hõlbustamiseks. Rakenduskavad kiidab heaks komisjon. Liikmesriigid võivad kogu rakendusperioodi jooksul rakenduskavu muuta, et võtta arvesse muutuvaid vajadusi pärast seda, kui komisjon on rakenduskava heaks kiitnud.

Tegevusloogika kavandati eelnevalt kindlaksmääratud struktuurina, et võtta arvesse kõigi liikmesriikide vajadusi. Rakendamise käigus selgus siiski, et paindlikum lähenemisviis toimiks paremini. Mõned aspektid, näiteks ELi prioriteedid, toimisid hästi. Need lihtsustasid andmete koondamist Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tasandil. Muud aspektid, nagu valdkondlikud eesmärgid (st andmete koondamine kõrgemal tasandil, mis hõlmab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 11 investeerimisprioriteeti), osutusid EMKFi suhtes vähetähtsaks, kuna selle eelarve on sellise tasandi analüüsi jaoks suhteliselt väike.