EUROOPA KOMISJON Brüssel,19.12.2016 COM(2016) 795 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Vahearuanne,



milles käsitletakse Euroopa Liidu osalemist Euroopa Investeerimisfondi kapitali suurendamises ja Euroopa Investeerimisfondi asjakohast suuremat toetust ettevõtjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kasuks võetavatele meetmetele,



vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta otsuse nr 562/2014/EL (Euroopa Liidu osalemise kohta Euroopa Investeerimisfondi kapitali suurendamises) artiklile 4



1.SISSEJUHATUS Vastavalt otsuse nr 562/2014 artiklile 4 hinnatakse käesolevas vahearuandes, kuidas on ajavahemikus 2014. aastast 2016. aasta kolmanda kvartalini täidetud eesmärki suurendada Euroopa Investeerimisfondi toetust meetmetele, mis täiendavad liikmesriikide poolt ettevõtjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) kasuks võetavaid meetmeid. 1.1 Euroopa Investeerimisfond a) Kapitali struktuur Euroopa Investeerimisfondi (edaspidi „fond“) asutasid 1994. aastal Euroopa Investeerimispank (EIP), Euroopa Ühendus (praegune Euroopa Liit), mida esindas komisjon, ning mitmed avaliku ja erasektori finantsasutused kinnitatud kapitaliga 2 miljardit eküüd (mis hiljem konverteeriti eurodeks kursiga 1 : 1) jagatuna 2 000 osakuks. Osanike poolt sissemakstava kapitali määr oli 20 %. Komisjon märkis 600 osakut nimiväärtusega 600 miljonit eküüd, millest tuli sisse maksta 120 miljonit eküüd. Esimese, 2007. aastal algatatud kapitali suurendamisega suurenes fondi kinnitatud kapital 3 miljardi euroni (emiteeriti 1 000 uut osakut). Komisjon märkis 300 täiendavat osakut hinnaga, mis määrati igal aastal kindlaks fondi osanikega kokku lepitud valemi kohaselt. Osa märkimiskuludest kaeti ajavahemikus 2007–2010 fondis osalemisest saadud dividendidest ning ülejäänud osa kaeti eelarvest. See võimaldas säilitada ELi 30 % osaluse. 2014. aastal suurenes fondi kapital teise kapitali suurendamisega 4,5 miljardi euroni 1 500 uue osaku emiteerimise teel. Ajavahemikus 2014–2017 on komisjonil õigus märkida kuni 450 täiendavat osakut. ELi üldeelarvest tehti kättesaadavaks kokku kuni 178 miljonit eurot. Fondi dividendide jaotamist käsitlev otsus tehakse liidu üldeelarvet käsitlevate finantseeskirjade järgmise läbivaatamise käigus või hiljemalt käesoleva vahearuande raames. Käesoleva aruande koostamise ajal moodustab fondi kinnitatud kapitali 4 500 osakut, millest 4 382 on emiteeritud. EIP-le kuulub 2 624 (59,9 %), komisjonile (ELi nimel) 1 232 (28,1 %) ning 30 finantsasutusele kokku 526 (12,0 %) emiteeritud osakutest. b) Valitsemine Fondi põhikirjas ja kodukorras on sätestatud raamistik selle otsuseid tegevate organite loomise, nende ülesannete ja menetluste kohta. Otsuseid tegevad organid on üldkoosolek, direktorite nõukogu ja tegevdirektor, keda kontrollib auditinõukogu. c) Tegevus Fondi eesmärk on toetada Euroopa VKEsid, aidates neil rahastamisele juurde pääseda. Fond kavandab, arendab ja kasutab riski- ja kasvukapitali, tagatisi ja mikrofinantseerimise vahendeid, mis on suunatud konkreetselt VKEdele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate turusegmentidele, püüdes soodustada ELis täiendavaid investeeringuid ning suurendada ELi eelarvevahendite ja liikmesriikide osamaksude finantsvõimendust, tehes koostööd komisjoni asjakohaste talitustega. Fond edendab ELi eesmärki toetada innovatsiooni, teadus- ja arendustegevust, ettevõtlust, majanduskasvu ja tööhõivet, suunates finantstooteid finantsvahendajatele, nagu pangad, tagatis-, liisingu- ja mikrofinantseerimisasutused, börsivälistesse ettevõtetesse investeerivad ning riskikapitalifondid. Fond tegutseb peamiselt liikmesriikides, kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides ning Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikides. Fond kasutab praegu rohkem kui 80 volitust oma volitajate, peamiselt EIP ja komisjoni nimel, kelle nimel (ja riskil) teeb fond omakapitaliinvesteeringuid ning annab tagatisi. EIP riskikapitalivahendite (Risk Capital Resources) volitus ning EIP grupi riski suurendamise volitus (Group Risk Enhancement Mandate) on vastavalt fondi suurim omakapitali- ja võlavahend. Kasutades ELi eelarvevahendeid, kasutab fond omakapitali- ja võlainstrumente programmide COSME, InnovFin, Erasmus+ ja EaSI rahastute kaudu. Euroopa ühise jõupingutuse raames taaselustada VKEde blokeeritud krediidikanal ning vastastikuses täiendavuses ja koostoimes teiste üleeuroopalisel tasandil VKEdele kättesaadavate rahastamisvahenditega kasutab fond ka märkimisväärseid volitusi liikmesriikidelt ja asutustelt, kes haldavad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid, fondifondidelt, äriühingutelt ning era- ja avaliku sektori asutustelt ning teeb enda vahenditest kaasinvesteeringuid kapitali ja võlaga seotud äritegevuse valdkonnas. d) Kapitalinõuded ja krediidikvaliteedi eeldatav tase Fondi äriliinidega kaasnevad eri riskid, mis kajastuvad selles, et kõrvale tuleb panna teatav määr eraldatavast majanduslikust kapitalist. Fondi enda vahenditega seotud kulukohustused omakapitaliosaluste puhul piirduvad fondi põhikirja kohaselt praegu 50 %-ga fondi omavahenditest (arvestamata õiglase väärtuse reservi). Enda vahenditega seotud kulukohustuste ülempiir tagatistehingute puhul on märgitud kapitali kolmekordne summa. Fondi riski- ja kapitalijuhtimine on võimaldanud säilitada selle stabiilse AAA-krediidireitingu, mida suuremad krediidireitinguagentuurid hiljuti taaskinnitasid. Fondi toodete valik ning nende geograafiline ja valdkondlik ulatus toetavad mõõdukat ja jätkusuutlikku riskipositsiooni. 1.2 Kapitali suurendamise ülevaade

a) Peamised eesmärgid Peamised kapitali suurendamise eesmärgid olid järgmised: • arendada VKEde laenukapitali turge eesmärgiga mitmekesistada VKEdele suunatud pankade ja liisinguettevõtjate jaoks likviidsuse allikaid; • parandada VKEde juurdepääsu rahastamisele, reageerides Euroopa Ülemkogu üleskutsele suurendada fondi ainulaadset krediidikvaliteedi parandamise suutlikkust; • toetada fondi kasvamist riski- ja kasvukapitali turgude tuumikinvestorina; • tõhustada fondi rolli mikrofinantseerimises ja sotsiaalse mõjuga investeeringutes, võimaldades läbimurdelisi omakapitaliosalusi uutes sotsiaalsetes ettevõtetes ja finantsasutustes; • võimaldada fondi volitustes kaasinvesteeringute kaudu riske jagada; • toetada fondi AAA-reitingut, kaasates uut kapitali ning tõendades oma suurenenud poliitilist tähtsust. b) Heakskiitmise menetlused Pärast kapitali suurendamise ning asjaomaste tingimuste kinnitamist nõukogu poolt 14. aprillil 2014 kiideti see heaks 27. mai 2014. aasta üldkoosolekul. Üldkoosolek kiitis samal kuupäeval heaks ka uute osakute emiteerimise ja märkimise, sealhulgas osaku hinna maksmise korra. c) Osakute märkimine Vastavalt otsusele nr 562/2014 võib EL ajavahemikus 2014–2017 märkida kuni 450 uut osakut, milleks on ette nähtud kokku kuni 178 miljonit eurot eelarveassigneeringuid. Komisjon on märkinud kokku 332 osakut kogumaksumusega 133 479 829,08 eurot (osaku keskmine hind 402 047,68 eurot). EIP märkis täies ulatuses oma 923 osakut. 15 finantsasutust märkisid täielikult osakud, millele neil oli seoses kapitali suurendamisega õigus, ning veel 4 märkisid rohkem kui 50 % osakutest, millele neil oli õigus (kokku 193 uut osakut). d) Sammud kapitali suurendamise lõpuleviimiseks kuni aastani 2017 Kinnitatud, kuid emiteerimata on 118 uut osakut, mis kõik on reserveeritud komisjonile. ELi osakute jaoks esialgselt kättesaadavaks tehtud kokku kuni 178 miljonist eurost on alles 44,5 miljonit eurot eelarvevahendeid. Fondi esialgsete arvutuste kohaselt on osaku müügi- ja ostuhind 2017. aastal ligikaudu 436 000 eurot. Seega võimaldab ülejäänud eelarve ELil märkida selle hinnaga täiendavalt 102 osakut. Selle tulemusel märgib EL 450 uue osaku asemel 434 uut osakut, kuna osaku hind suureneb perioodi jooksul prognoositust rohkem. Kapitali suurendamise lõpus omab EL seega 1 334 osakut (29,6 % kinnitatud kapitalist). Võrreldes varasema 30 % osalusega ELi osalus seega väheneb. 2. Euroopa Investeerimisfond 2014–2016, kapitali suurendamisega seotud saavutused 2.1 Ülevaade 2016. aasta kolmanda kvartali seisuga 30. septembriks 2016 oli fond võrreldes 2013. aastaga suurendanud oma tegevuse mahtu keskmiselt 40 % aastas. Fond tegi 607 tehingut ja investeeringute maht oli 16,9 miljardit eurot. Kõnealustest tehingutest 370 tugines fondi kapitalibaasile. Mobiliseeriti 5,8 miljardit eurot fondi enda vahendeid, millest üle 4 miljardi euro investeeriti koos volitustega hõlmatud fondi hallatavate vahenditega. Sellest tulenev tugev kapitalisatsioon oli määrav tegur Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) edukaks kasutuselevõtmiseks fondi poolt. See võimaldas fondil esimesi tehinguid eelrahastada ja kasutada kiirendatud korras algatust InnovFin (mille puhul on fondil kõrgema nõudeõiguse järgu väärtpaberistamise seeria) ning teha omakapitaliinvesteeringuid EFSI-spetsiifiliste riskikapitalivahendite volituste raames (mille puhul fond kaasinvesteerib süstemaatiliselt 5 %).

Paralleelselt tugevdas fond veelgi oma sidemeid olemasolevate osanikega viimaste osaluse suurendamise kaudu ning lisades uute osanikena olulisi Euroopa VKEde rahastajaid. 2.2 Omakapital (riski- ja kasvukapital) Kapitali suurendamisega kaasnev täiendav riskivõtmisvõime on eelkõige võimaldanud fondil märkimisväärselt laiendada oma omakapitaliinvesteeringute ulatust, seda nii investeeringute mahtu kui ka nende kasutamise kiirust silmas pidades. a) Uued EFSI/riskikapitalivahendite tehingud, mida kapitali suurendamine toetab Riskikapitalivahendid võimaldasid fondil rohkem kui 15 aasta kestel ellu viia oma kapitalistrateegiat riskikapitali ja kasvusegmentides ning suurendada investeeringuid võla/omakapitali hübriidinstrumentide abil. Fond kaasinvesteerib enda vahendeid kõrvuti volitustega hõlmatud vahenditega. Juulis 2015 suurendas EIP riskikapitalivahendite volitusega hõlmatud omakapitalivahendeid 2,5 miljardi euro võrra (9,5 miljardi euroni) EFSI VKEde komponendi raames VKEdesse ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatesse erakapitali- ja tehnosiirdeinvesteeringute tegemiseks. 2015. aasta lõpus ulatusid EFSI-spetsiifilised kulukohustused 1,4 miljardi euroni 45 fondis. Sellest tulenev rahastamine ulatus 14,6 miljardi euroni (finantsvõimenduse määr peaaegu 1 : 11). 2015 tähistas mezzanine-kaasinvesteerimisrahastu tegutsemise esimest täisaastat riskikapitalivahendite volituse raames. Need 100 miljoni euro ulatuses võla-omakapitali hübriidinstrumendid võimaldasid fondil kaasinvesteerida sihtettevõtjatesse koos mezzanine-fondidega. 2016. aasta septembris ulatusid mezzanine-kaasinvesteerimisrahastuga seotud kulukohustused 72 miljoni euroni (millest 4 miljonit eurot olid fondi enda vahendid), edendades kaasinvesteerimislahenduste laiemat kasutamist ning tegeledes selgelt kindlaks tehtud rahaliste vahendite hankimise puudustega. Ajavahemikus 2014. aasta jaanuarist 2016. aasta septembrini võttis fond riskikapitalivahendite volituste alusel kulukohustusi 5,0 miljardi euro ulatuses, kusjuures 250 miljonit eurot tuli fondi enda vahenditest. b) Euroopa Investeerimisfondi riskijagamine ELi volituste raames – ELi ühtne omakapitali rahastamisvahend ELi ühtne omakapitali rahastamisvahend hõlmab COSME kasvuetapi omakapitalirahastut ning programmi „Horisont 2020“ algatuse InnovFin VKEde riskikapitali rahastamisvahendit (InnovFin Equity), mis hõlmab ka äriinglite katsealgatust. Mõlemal juhul kasutatakse ELi eelarvevahendeid kõrvuti fondi enda vahenditega. COSME kasvuetapi omakapitalirahastu võimaldab fondil investeerida fondidesse, mis pakuvad omakapitali kaudu ja mezzanine-rahastamist suure kasvupotentsiaaliga laienemis- ja kasvuetapis, eelkõige piiriüleselt tegutsevatele VKEdele. Septembriks 2016 oli kasvuetapi omakapitalirahastu raames allkirjastatud üheksa investeeringut – kokku 107 miljonit eurot kulukohustusi, millest 5 miljonit eurot tuli fondi enda vahenditest. InnovFin Equity kaudu teeb fond investeeringuid tehnosiirdesse, äriinglitesse, riskikapitalifondidesse ja fondifondidesse, mis pakuvad omakapitali varajases etapis ettevõtjatele – stardieelses ja stardijärgus ettevõtjatele ning idufirmadele –, kes ei pruugi veel olla oma toodete müügist tulu teeninud. See mobiliseerib liikmesriikide ning programmiga „Horisont 2020“ seotud riikide ettevõtjate jaoks üle 1,7 miljardi euro. Fond on võtnud kulukohustusi kokku 130 miljoni euro ulatuses seitsmes omakapitalifondis, sealhulgas 26,5 miljonit eurot fondi enda vahenditest. Pärast EFSI raames uue omakapitalitoote loomist loodi EFSI raames struktureeritud finantstoode, mis ühendab ELi InnovFin Equity ja EFSI ELi tagatisega kulukohustused mahus 270 miljonit eurot ning fondi enda vahenditest tulenevad kulukohustused mahus 290 miljonit eurot. c) Sotsiaalse mõjuga investeeringute arendamine: sotsiaalse mõju kiirendi (Social Impact Accelerator) Sotsiaalse mõju kiirendi on fondi 2013. aastal loodud algatus, mis on osa EIP grupi mõjuga investeeringute strateegiast, vastates laiemale ELi poliitilisele eesmärgile luua Euroopa sotsiaalse ettevõtluse jaoks jätkusuutlik rahastamisturg. Sotsiaalse mõju kiirendi on fondifond, mille eesmärk on luua sotsiaalse mõjuga fondidesse tehtavate omakapitaliinvesteeringute portfell. See edendab sotsiaalset kaasamist, pakub alternatiivseid tööhõivevõimalusi marginaliseeritud sotsiaalsetele rühmadele ning aitab kaasa majanduskasvule. Ajavahemikus 2014–2015 jätkas fond tugeva ja mitmekesise, sotsiaalse mõju kiirendiga seotud võimalike projektide portfelli loomist kogu Euroopas, tagades mitmesuguste rahastamisvõimaluste, sealhulgas võlainstrumendid või võla/omakapitali hübriidinstrumendid, kättesaadavuse. Sotsiaalse mõju kiirendit rahastatakse EIP riski suurendamise volituse kohasest sotsiaalse mõjuga finantsinstrumendist (189 miljonit eurot). Sotsiaalse mõju kiirendiga seotud kulukohustused ulatusid selle lõplikul sulgemisel 2015. aasta juulis kokku 243 miljoni euroni, pidades silmas, et täiendavaid investeeringuid oli saadud Bulgaaria arengupangast ja Soome innovatsioonifondist Sitra ning fondi enda vahendid moodustasid 11,5 miljonit eurot. d) Piirkondlik haare Fond on alates 2006. aastast laiendanud oma piirkondlikku omakapitali haaret, hallates praegu 12 piirkondlikku fondifondi, mille kogukohustused ulatuvad fondifondi tasandil 3,7 miljardi euroni. 2016. aastal lõid fond ja selle piirkondlikud partnerid kolm fondifondi, mis olid peamiselt suunatud Eestile (60 miljonit eurot), Rootsile (582 miljonit Rootsi krooni ehk ligikaudu 60,5 miljonit eurot) ning Madalmaadele (200 miljonit eurot), sealhulgas kasutades Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ja/või EFSI vahendeid. Fond investeerib enda vahendeid koos volitajate vahenditega ka muude piirkondlike fondifondide raames, tehes kaasinvesteeringuid riskikapitalivahendite volituste alusel, millega neid algatusi osaliselt rahastatakse. Fond laiendas oma tegevust ka Euroopa äriinglite fondi algatuse raames. Euroopa äriinglite fondi raames pakub fond omakapitalirahastust äriinglitele ja teistele mitteinstitutsioonilistele investoritele, suurendades nende investeerimisvõimet, kaasinvesteerides stardi-, varases või kasvuetapis innovatiivsetesse ettevõtetesse. Euroopa äriinglite fond katab nüüd Austriat, Saksamaad, Iirimaad, Madalmaid, Hispaaniat ja Taanit, olles alates selle kasutuselevõtmisest 2012. aastal märkimisväärselt laienenud. 2016. aasta septembri lõpu seisuga oli Euroopa äriinglite fondi algatuse maht 265 miljonit eurot, millest vähemalt 8 miljoni euro ulatuses kulukohustusi oli võetud fondi enda vahenditest.

2.3 Võlad (tagatised, väärtpaberistamine ja mikrofinantseerimine) Kõrvuti aastatel 2014–2016 kasutusele võetud uute volitustega, mis põhinevad eranditult volitajate vahendite mobiliseerimisel, võeti fondi kaasinvesteerimise ja/või riskijagamise kaudu kasutusele olulisel hulgal võlakeskseid volitusi. Lisaks on fond edendanud omal riskil tegevust krediidikvaliteedi parandamise operatsioonides. a) EIP riski suurendamise volitus EIP ja fond allkirjastasid riski suurendamise volituse märtsis 2014, et toetada Euroopa ettevõtete halvenenud rahastamist täiendavate tagatiste, võla- ning kapitaliinstrumentide kaudu. Kokku määrati selleks kuni 6 miljardit eurot, sellest 4 miljardit eurot EIPst ning kuni 2 miljardit eurot fondist. Riski suurendamise volituse tooted/komponendid toetavad olemasolevaid tegevusi või tugevdavad alternatiivseid rahastamisvahendeid, et vastata uutele konkreetsetele turuvajadustele: • varaga tagatud väärtpaberite krediidikvaliteedi parandamine (ABS Credit Enhancement) toetab kuni 1,95 miljardi euroga suutlikkuse suurendamist varaga tagatud väärtpaberistamise mezzanine-seerias, vabastades vahendeid väärtpaberistamise tehingu algatajatele, kes annavad laenu VKEdele ja väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele; • riski suurendamise volituse ühistupangad ja väiksemad asutused (EREM Cooperative Banks & Smaller Institutions) laiendavad EIP grupi vahendajate ringi, eriti väiksemate ühistupankade ja muude väiksemate asutuste osas, keskendudes eeskätt väiksematele VKEdele ja idufirmadele. Väärtpaberistamise tehingu algatajatelt eeldatakse omakorda vabanenud vahendite kasutamist VKEdele laenamise suurendamiseks; • laenufondid – uus segment, mille fond võttis kasutusele, et laiendada laenude kaudu rahastamise kättesaadavust VKEdele ja väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele lisaks tavapärastele pangakanalitele. Tugeva võimalike projektide portfelli tõttu kasvasid kättesaadavad vahendid 2016. aasta jaanuariks 725 miljoni euroni; • riski suurendamise volituse VKEde algatus. Riski suurendamise volituse kohaselt tuleb fondil EIP poolt kättesaadavaks tehtud rahastamise kõrval osaleda oma vahenditega. Seni on 42 tehingus mobiliseeritud kuni 333 miljonit eurot fondi enda vahendeid ja investeeringute kogumaht oli 1,2 miljardit eurot. b) Fondi kapitali panus ELi eelarvevahenditesse i) InnovFini VKEde tagatissüsteem (SMEG) Alates 2014. aastast on fond pakkunud ülempiirita tagatisi või edasigarantiisid finantsvahendajatele, võimaldades neil pakkuda soodsatel tingimustel laenuraha liikmesriikide ja assotsieerunud riikide innovatiivsetele VKEdele ja väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele. 1,1 miljardit eurot ELi eelarvest ning kuni 4,0 miljardit eurot fondi vahenditest teevad innovatiivsetele ettevõtetele hinnanguliselt kättesaadavaks ligikaudu 10 miljardit eurot laenuraha ning toovad kaasa investeeringuid mahus ligikaudu 14 miljardit eurot. Fond tegi 88 tagatistehingut kogumahus 3,8 miljardit eurot, millest 68 tehingut tagas EFSI (kogumaht 3,0 miljardit eurot). Alates jaanuarist 2015 on VKEde tagatissüsteemi kasutamine EFSI pakutava toe kaudu märkimisväärselt kiirenenud. ii) Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) EFSI lõid ühiselt EIP grupp ning EL, et aidata üle saada praegusest investeeringute puudujäägist ELis, mobiliseerides strateegilisteks investeeringuteks erasektori rahalisi vahendeid. Seda toetab tagatis ELi eelarvest mahus 16 miljardit eurot ning eraldis mahus 5 miljardit eurot EIP omakapitalist. Fond rakendab EFSI VKEde komponenti, pakkudes 5,5 miljardi euro ulatuses tagatisi ja omakapitaliinvesteeringuid. Eelduste kohaselt kasvab VKEdesse ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatesse investeerimise maht 2018. aasta suveks seeläbi 82,5 miljardi euroni (15-kordne finantsvõimendus). Praegune rakendamine toetab seda esialgset hinnangut ning osutab ühtlasi sellele, et eesmärkide saavutamisel ollakse ajakavast oluliselt ees. Fond kasutas enda vahendeid EFSI toodete kasutuselevõtu edendamiseks enne EFSI õigusaktide ametlikku heakskiitmist, mobiliseerides kuni EFSI struktuuri täies ulatuses tööle hakkamiseni omavahenditest kuni 500 miljonit eurot eelrahastamiseks. c) Fondi toetus VKEde algatusele

Komisjoni ja EIP grupi VKEsid käsitlev algatus stimuleerib VKEde rahastamist, pakkudes osalist riskikatet väärtpaberistamise tehingu algatanud finantsasutuste VKEde laenuportfellidele. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest pärineb suurem osa ELi vahenditest, mis hõlmavad vahendeid ELi tasandi instrumentidest (COSME ja/või programm „Horisont 2020“) ning kaasrahastamist EIP ja fondi enda vahenditest. Fond pakub valitud finantsvahendajatele ülempiirita portfellide tagamise vahendit või väärtpaberistamisvahendit. See kahjumi kaitse ja võimalik kapitalitoetus võimaldab finantsvahendajatel anda VKEdele soodsatel tingimustel laene, liisingut ja/või tagatisi. Praegu katab see Hispaaniat, Bulgaariat, Soomet, Maltat, Itaaliat ja Rumeeniat ning kavas on laieneda teistesse liikmesriikidesse. Fondile on seni usaldatud ligikaudu 1 miljard eurot Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid, millele eelduste kohaselt lisandub 1,8 miljardi euro ulatuses kulukohustusi EIPst ning 150 miljoni euro ulatuses kulukohustusi fondi enda vahenditest. d) Fondi enda vahenditega seotud tegevuse suurendamine VKEde laenude väärtpaberistamise tehingute puhul Hõlbustades krediidikvaliteedi parandamise kaudu väärtpaberistamistehinguid, pakub fond finantsasutustele tagatisi, mitmekesistades seeläbi nende rahastamisallikaid ning saavutades krediidiriski ülekandmise kaudu majandusliku ja regulatiivse kapitali toetuse, mis tõstab pankade võimet VKEdele laenu anda. Alates 2014. aastast on fondi kvaliteetsete VKEde laenude väärtpaberistamiste elavdamiseks tehtud jõupingutuste tulemusel allkirjastatud 2,8 miljardi euro ulatuses tagatisi. Geograafiline ulatus on märkimisväärselt laienenud 12 riigini. Väärtpaberistamise tehingute algatajate poolt VKEdele antavate täiendavate laenude finantsvõimenduse maht ulatub hinnanguliselt 9,6 miljardi euroni. Kokku on fondi VKEde laenude väärtpaberistamistegevusega sama perioodi jooksul mobiliseeritud üle 2,2 miljardi euro ulatuses fondi enda vahendeid. Fondi varaga tagatud väärtpaberite krediidikvaliteedi parandamine toetas ka VKEdel / väikestel keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatel põhinevate väärtpaberistamise tehingute mezzanine-seeriaid, sealhulgas nii sünteetilisi kui ka tegelikke müügitehinguid. Lisaks kasutas fond 105 miljonit eurot enda vahendeid, et osta äsja loodud VKEde varaga tagatud väärtpaberistamistesse otseinvesteeringute tegemise toote raames kõrgema nõudeõiguse järgu väärtpaberistamise seeriaid. 2.4 Osanikud Fond tugevdas oma avaliku ja erasektori osalusstruktuuri finantsasutuste osaluse kaudu 2014. aasta kapitali suurendamises. Pärast jõupingutusi osanikebaasi laiendamiseks ühines kuus täiendavat finantsasutust Hispaaniast, Itaaliast, Sloveeniast, Prantsusmaalt ja Türgist, mis teeb nüüdseks kokku 30 finantsasutusest osanikku. Peale selle kiideti 10. oktoobri 2016. aasta üldkoosolekul heaks uue liikme, Tšehhi-Moraavia garantii- ja arengupanga vastuvõtt. Võimalik edasine finantsasutustest osanike ringi laienemine lähtub geograafilise kaetuse laiendamisest ning keskendumisest Euroopa VKEde toetamisele. Koostööd finantsasutustega tugevdas fond täiendavalt ärisuhete allüksuse loomise kaudu 2015. aastal. 2.5 Krediidikvaliteet Suuremad reitinguagentuurid on järjepidevalt kinnitanud fondi AAA-krediidireitingut ning rõhutanud fondi tugevat kapitalisatsiooni, toonitades eeskätt 2014. aasta kapitali suurendamist. 3. Fondi peamine tegevus tulevikus 3.1 Täiendavad tegevused tulevikus Fond püüab pidevalt täita turul tuvastatud lünki Euroopa VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate rahastamises, sealhulgas mobiliseerides enda vahendeid kõrvuti volitatud vahenditega, näiteks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest. a) EFSI VKEde komponendi omakapitalitoode Juulis 2016 käivitasid fond, EIP ja komisjon toote, mis on ette nähtud omakapitaliinvesteeringuteks ELis ning mille kogu investeerimissuutlikkus mahus 2 068 miljonit eurot suunatakse eri rahastamisvajaduste ja teostamisviisidega (kaasinvesteeringud, tehnosiire, fondifondid, sotsiaalne mõju jne) omakapitaliinvesteeringuteks. VKEde komponendi omakapitalitootel on kaks allkomponenti – fond investeerib kuni 340 miljoni euro ulatuses enda vahendeid kasvu/laienemisse (alakomponent 1) ning varajase etapi investeeringutesse (alakomponent 2). Riiklike tugipankade ja asutuste koostööplatvorm võimaldab neil EFSI VKEde omakapitalitoote raames tehtavate investeeringute kogueelarvesse panustada suhtes 1 : 1.

b) Täiendavad võlaga seotud tegevused i) Täiendav EFSI tugi InnovFini VKEde tagatissüsteemile InnovFini VKEde tagatissüsteemi raames on kavandamisel uus tagatissüsteem, mis katab mezzanine-laene. Fondi vahendid mahus kuni 300 miljonit eurot kombineeritakse EFSIga, et katta aastatel 2017–2020 laene kogumahus kuni 2 miljardit eurot. ii) Rahastatavad instrumendid mikrofinantseerimiseks (EaSI) Vastavalt määrusele (EL) nr 1296/2013 on komisjonil ja EIP grupil kavas täiendada tagatisvolitust vahendiga kõrgemasse nõudeõiguse järku kuuluvate ja allutatud laenude pakkumiseks mikrofinantseerimise ja sotsiaalse ettevõtluse asutustele, kes pakuvad omakorda rahastamist mikro- ja sotsiaalsetele ettevõtjatele. Selleks mobiliseeritakse kuni 28,5 miljoni euro ulatuses fondi enda vahendeid (sealhulgas riski suurendamise volituse raames) koos EIP ja EaSI vahenditega eeldatavas kogumahus 200 miljonit eurot. iii) Täiendavad VKEde laenude väärtpaberistamise tegevused Olles edukalt alustanud VKEde-põhistesse väärtpaberistamistesse otseinvesteeringute tegemist, kaalub fond praegu oma osa suurendamist selles turusegmendis, võttes kolme aasta jooksul kasutusele potentsiaalselt 300 miljoni euro ulatuses fondi enda vahendeid. c) EFSI suurendamine (EFSI 2.0) Septembris 2016 tegi komisjon ettepaneku suurendada EFSI üldist investeerimissuutlikkust (millega kaasneks koguinvesteeringute suurenemine 315 miljardilt eurolt 500 miljardi euroni) ning pikendada samal ajal selle investeerimisperioodi aastani 2020. Lisaks on komisjon teinud ettepaneku suurendada EFSI tagatist 10 miljardi euro võrra 26 miljardi euroni. Lähtudes EFSI rakendamise väga edukast algusest, eriti fondi poolt rakendatavat VKEde komponenti silmas pidades, näeb uus ettepanek ette VKEde komponendi suurendamise 5 miljardi euro võrra, mis tehakse VKEdele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele investeerimiseks fondi kaudu kättesaadavaks. Selle tulemusel mobiliseeritakse ajavahemikus 2018–2020 kõrvuti EFSI vahenditega oluliselt rohkem fondi enda vahendeid. 3.2 Mõju fondi kapitalukulule a) Kapitalikulu i) Omakapital Fondi enda vahenditest võetavatele kulukohustustele omakapitaliosaluste valdkonnas on seatud jaotises 1.1.d nimetatud ülempiir. See tähendab, et 2016. aasta septembri seisuga on omakapitaliosalusteks kättesaadav 891 miljonit eurot. Börsivälise kapitali netokohustused mahus 659 miljonit eurot kasutasid sellest maksimaalsest summast ära 74 %. ii) Tagatised 2013. aasta septembri lõpu seisuga oli fondi omal riskil tagatistehingute maht 2,9 miljardit eurot, mis jättis sellisteks tehinguteks ruumi mahus 6,1 miljardit eurot. Ajavahemikus 2014. aastast kuni 2016. aasta septembri lõpuni märkimisväärselt suurenenud tagatistega seotud äritegevuse maht kahekordistas fondi kulukohustusi 5,8 miljardi euroni, ülempiir on aga 12,9 miljardit eurot. iii) 2014. aasta kapitali suurendamise lõpuleviimine 2014. aasta kapitali suurendamine peaks lõpule viidama 2017. aastal ELi reserveeritud ülejäänud kinnitatud fondiosakute lõpliku täiendava märkimisperioodi kaudu. Nimiväärtus kinnitatakse kohe pärast fondi 2017. aasta iga-aastast üldkoosolekut 2017. aasta esimeses pooles. Oma ülejäänud osakute märkimisega suurendab EL fondi täiendavate tehingute jaoks olemasolevat tegutsemisruumi, mis toetab jaotises 3.1 nimetatud fondi investeeringute edasist kasutuselevõtmist. b) Kapitali kasutamise optimeerimine Fond töötab aktiivselt oma kapitali jätkusuutliku haldamise nimel, et tagada oma tegevuste jaoks vajalik stabiilne kasvumäär. Fondi kapitalikulu vähendamiseks on kavandatud erinevaid meetmeid, sealhulgas aktiivsem portfellihaldus, eelkõige omakapitali valdkonnas.