millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud

SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

ELi ja Ukraina vahelist viisanõude kaotamise dialoogi alustati 2008. aasta oktoobris. 2010. aasta novembris esitas Euroopa Komisjon Ukraina valitsusele viisanõude kaotamise tegevuskava. Komisjon kohustus tegema ettepaneku muuta biomeetrilise passiga Ukraina kodanikele lühiajaline Euroopa Liidus viibimine viisavabaks, kui Ukraina valitsus on täitnud kõik viisanõude kaotamise tegevuskavas sätestatud kriteeriumid.

Enne viisanõude kaotamise dialoogi algust sõlmisid EL ja Ukraina korraga viisalihtsustuslepingu ja tagasivõtulepingu, mis jõustusid 1. jaanuaril 2008. Muudetud viisalihtsustusleping jõustus 1. juulil 2013. Viisadialoogi alustamise ja jätkamise peatingimus oli nende lepingute täielik ja tõhus rakendamine.

Viisanõude kaotamise tegevuskavas on neli teemarühma: dokumentide turvalisus, sealhulgas biomeetria (I teemarühm), integreeritud piirihaldus, rände haldamine ja varjupaigaküsimused (II teemarühm), avalik kord ja julgeolek (III teemarühm) ning välissuhted ja põhiõigused (IV teemarühm). Tegevuskavas on sätestatud iga nelja tehniliselt olulisi küsimusi käsitleva teemarühma täpsed kriteeriumid eesmärgiga võtta vastu poliitiline, institutsiooniline ja õigusraamistik (1. etapp) ning tagada selle tõhus ja jätkusuutlik rakendamine (2. etapp).

Alates ELi ja Ukraina vahelise viisanõude kaotamise dialoogi alustamisest on komisjon esitanud Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraselt aruandeid Ukraina edusammude kohta viisanõude kaotamise tegevuskava esimese ja teise etapi nelja teemarühma raames kindlaksmääratud kriteeriumite täitmisel. Edusammude hindamiseks käisid ELi liikmesriikide eksperdid kohapeal ja Ukraina ametiasutused esitasid üksikasjalikku teavet.

16. septembril 2011 võttis komisjon vastu esimese eduaruande viisanõude kaotamise tegevuskava rakendamise kohta Ukrainas ning andis mitu soovitust esimese etapi (õigusraamistik ja kavandamine) lõpuleviimiseks. Komisjon avaldas teise eduaruande 9. veebruaril 2012 ja kolmanda 15. novembril 2013. Pärast komisjoni neljandat aruannet (27. mai 2014) ja selle heakskiitmist nõukogus (23. juuni 2014) jõudis Ukraina ametlikult tegevuskava teise etappi, mille käigus hinnati õigus- ja poliitikaraamistiku rakendamise olukorda.

8. mail 2015 võttis komisjon vastu viienda eduaruande viisanõude kaotamise tegevuskava rakendamise kohta Ukrainas. Aruandes märgiti, et Ukraina ametiasutused on viisanõude kaotamise tegevuskava teises etapis teinud märkimisväärseid edusamme. Kooskõlas viisanõude kaotamise tegevuskavas sätestatud metoodikaga viis komisjon läbi kohapealsed hindamised, milles osalesid ka ELi liikmesriikide eksperdid. Aruandele oli lisatud hinnang ELi reisivate Ukraina kodanike viisanõude tulevase kaotamise võimaliku mõju kohta rändele ja julgeolekule.

18. detsembril 2015 vastu võetud viimases, kuuendas eduaruandes leidis komisjon, et Ukraina on teinud suuri edusamme ja viinud ellu kõik vajalikud reformid ülejäänud kriteeriumite tõhusa ja jätkusuutliku saavutamise tagamiseks.

Võttes arvesse seda hinnangut ning ELi ja Ukraina viisanõude kaotamise dialoogi algusest saadik toimunud pideva seire ja hindamiste tulemusi, kinnitas komisjon, et Ukraina on täitnud kõik viisanõude kaotamise tegevuskava teise etapi nelja teemarühma jaoks sätestatud kriteeriumid ning et komisjon esitab 2016. aasta alguses seadusandliku ettepaneku muuta määrust (EÜ) nr 539/2001 ja kanda Ukraina viisavabaduse saanud riikide nimekirja (II lisa).

Lisaks võttis komisjon teadmiseks, et pärast kuuenda eduaruande koostamist on Ukraina ametiasutused saavutanud edu viisanõude kaotamise tegevuskavaga ettenähtud reformide elluviimisel. Tegevust on alustanud riigi korruptsioonivastase võitluse büroo ja korruptsioonivastasele võitluse eriprokuratuur. Vastu on võetud varade tagastamist käsitlevad õigusaktid, prokuratuuri käsitlevas seaduses on tehtud muudatused, mis käsitlevad korruptsioonivastasele võitluse eriprokuratuuri (18. veebruaril 2016), ning muudetud varade elektrooniliste deklareerimise seadust (15. märtsil 2016). 2016. aasta märtsi keskel nimetati ametisse kaks uut riikliku korruptsiooni ennetamise ameti juhatuse liiget ning nüüd on juhatuses piisavalt liikmeid, et olla otsustusvõimeline. 28. märtsil valiti ametisse ameti juht ja 30. märtsil registreeriti amet juriidilise isikuna. Ukraina ametiasutused on 2016. aasta riigieelarvest ette näinud korruptsioonivastase võitluse institutsiooniline raamistiku, sealhulgas korruptsioonivastase võitluse ameti toimimiseks vajalikud summad.

Lisaks viisanõude kaotamise tegevuskava täitmise jälgimisele jätkas komisjon ka viisalihtsustuslepingu ja tagasivõtulepingu rakendamise pidevat seiret. Seda tehti kummagi lepingu alusel moodustatud ühiskomiteede abil. Ühise viisarežiimi lihtsustamise komisjoni viimane koosolek toimus 23. aprillil 2015 ja ühise tagasivõtmiskomitee viimane koosolek 6. mail 2014. Seal märkis komisjon, et mõlemat lepingut rakendatakse üldiselt vägagi rahuldaval tasemel.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate õigusnormide ja liidu muude tegevuspõhimõtetega

Nõukogu määruses (EÜ) nr 539/2001 on loetletud kolmandad riigid, kelle kodanikel peab liikmesriikide välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud. Määrust (EÜ) nr 539/2001 kohaldavad kõik liikmesriigid peale Iirimaa ja Ühendkuningriigi ning Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits. Määrus kuulub ELi ühisesse viisapoliitikasse ja reguleerib lühiajalist, kuni 90-päevast viibimist mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

Ukraina on praegu kantud määruse (EÜ) nr 539/2001 I lisasse, s.t nende riikide hulka, kelle kodanikelt nõutakse ELi liikmesriikide territooriumile reisimiseks viisat.

Määrust (EÜ) nr 539/2001 muudeti viimati määrusega (EL) nr 259/2014, et kanda Moldova pärast viisanõude kaotamise tegevuskava täitmist nende riikide nimekirja, kelle kodanikud on viisanõudest vabastatud, ja määrusega (EL) nr 509/2014, millega viis Kariibi mere ja üksteist Vaikse ookeani piirkonna riiki ning Colombia, Peruu ja Araabia Ühendemiraadid vabastati viisanõude kohaldamist käsitlevate nimekirjade korrapärase läbivaatamise tulemusel viisanõudest tingimusel, et sõlmitakse ELi ja asjaomaste kolmandate riikide vahelised viisavabaduslepingud.

Kolmandad riigid, kelle kodanikelt nõutakse viisat, ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on viisanõudest vabastatud, määratakse kindlaks igat riiki eraldi analüüsides vastavalt kriteeriumitele, mis on kindlaks määratud määruse (EÜ) nr 539/2001 artiklis -1 (mis lisati määrusega (EL) nr 509/2014). Need kriteeriumid on seotud ebaseadusliku sisserände, avaliku korra ja julgeoleku, majandusliku kasu, eelkõige turismi ja väliskaubanduse aspektist, ning liidu ja asjaomaste kolmandate riikide välissuhetega, arvestades eelkõige inimõigusi ja põhivabadusi, samuti piirkondlikku ühtekuuluvust ja vastastikkuse põhimõtet. Erilist tähelepanu tuleks pöörata asjaomaste kolmandate riikide välja antud reisidokumentide turvalisusele.