NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT nr 2/2014,

mis käsitleb miinimumnõudeid liikmesriikidevahelise töötajate liikuvuse suurendamiseks täiendavate pensioniõiguste omandamise ja säilitamise parandamise teel

Nõukogu poolt vastu võetud 17. veebruaril 2014

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 46,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

Inimeste vaba liikumine on üks liidu põhivabadustest. Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 46 on sätestatud, et Euroopa Parlament ja nõukogu annavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast Majandus- ja Sotsiaalkomiteega konsulteerimist direktiivid või määrused, milles nähakse ette ELi toimimise lepingu artiklis 45 sätestatud töötajate liikumisvabaduse saavutamiseks vajalikud meetmed. ELi toimimise lepingu artiklis 45 on sätestatud, et töötajate liikumisvabadus hõlmab muu hulgas õigust võtta vastu tehtud tööpakkumisi ja liikuda sel eesmärgil vabalt liikmesriikide territooriumil. Käesolev direktiiv edendab töötajate liikuvust, vähendades liikuvust tõkestavaid takistusi, mida tekitavad teatavad eeskirjad töösuhtega seotud täiendavate pensioniskeemide kohta.

Euroopa Parlamendil ja nõukogul on laialdased volitused ELi toimimise lepingu artikli 46 eesmärgi saavutamiseks sobivaimate vahendite valikul. Nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1408/71 (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 883/2004 (4) ettenähtud koordineerimise süsteem ning eelkõige perioodide liitmise suhtes kehtivad eeskirjad ei käsitle täiendavaid pensioniskeeme, välja arvatud skeemid, mis on kõnealustes määrustes määratletud õigusaktidena, või skeemid, mille kohta mõni liikmesriik on vastavalt nendele määrustele teinud vastava avalduse.

Nõukogu direktiiv 98/49/EÜ (5) on esimene konkreetne meede, mille eesmärk on parandada töötajate vaba liikumise õiguse kasutamist seoses täiendavate pensioniskeemidega.

Tuleks arvesse võtta täiendavate pensioniskeemide laadi ja eripära ning nende mitmekesisust ühe liikmesriigi piires ja liikmesriikide vahel. Uute skeemide loomine, olemasolevate skeemide elujõulisus ning pensioniskeemide praeguste liikmete ootused ja õigused peaksid olema piisavalt kaitstud. Samuti on eriti tähtis, et käesolevas direktiivis võetaks arvesse tööturu osapoolte rolli täiendavate pensioniskeemide väljatöötamisel ja rakendamisel.

Käesolevat direktiivi ei tuleks kohaldada täiendavate pensioniskeemide või, kui see on asjakohane, kõnealuste skeemide osade suhtes, mis on juba suletud, nii et nendega ei saa enam liituda, kuna uute eeskirjade kehtestamine koormaks põhjendamatult kõnealuseid skeeme.

Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada ainult selliste täiendavate pensioniskeemide suhtes, mille puhul pensioni saamise õigus tuleneb töösuhtest ja on seotud pensioniikka jõudmise või skeemi eeskirjades või riigisisestes õigusaktides kehtestatud muude nõuete täitmisega. Käesolevat direktiivi ei kohaldata muude kui töösuhtest tulenevate individuaalsete pensionikorralduste suhtes. Kui täiendavate pensioniskeemidega on seotud invaliidsus- või toitjakaotuspensionid, võivad selliste pensionide määramisel kehtida erieeskirjad. Käesolev direktiiv ei mõjuta kehtivat riigisisest õigust ega täiendavate pensioniskeemide eeskirju seoses kõnealuste erieeskirjadega.

Asjaolu, et mõnede täiendavate pensioniskeemide puhul võib pensioniõiguse jätta andmata, kui töötaja töösuhe lõpeb enne, kui ta on olnud skeemi liikmeks teatava miinimumperioodi (edaspidi „õiguste omandamise eelperiood”), või enne, kui ta on jõudnud miinimumikka (edaspidi „õiguste omandamise iga”), võib liikmesriikide vahel liikuvatel töötajatel takistada piisavate pensioniõiguste omandamist. Pensioniskeemi liikmeks saamiseks nõutavatel pikkadel ooteperioodidel võib olla sarnane mõju. Sellised tingimused on seetõttu takistusteks töötajate vabale liikumisele. Erinevalt sellest ei ole miinimumea nõue liikmeks saamisel takistuseks töötajate vabale liikumisele ning seetõttu seda käesolevas direktiivis ei käsitleta.

Õiguste omandamisega seotud nõudeid ei tuleks sarnastada muude tingimustega, mis on pensionõiguste omandamiseks sätestatud väljamakseteetapi suhtes riigisisese õiguse kohaselt või teatavate täiendavate pensioniskeemide, eelkõige määratud sissemaksetega skeemide eeskirjade kohaselt. Näiteks perioodi, mille jooksul peab isik pärast täiendava pensioniõiguse omandamist olema skeemi aktiivne liige, et saada pensioni annuiteedi või kapitalimakse kujul, ei käsitata õiguste omandamise eelperioodina.

Kui töösuhe lõpeb enne, kui lahkuv töötaja on jõudnud koguda omandatud pensioniõigusi või kui skeem või tööandja kannavad investeerimisriski, eelkõige määratud väljamaksega pensioniskeemide puhul, peaks skeem alati hüvitama lahkuva töötaja tehtud sissemaksed. Kui töösuhe lõpeb enne, kui lahkuv töötaja on jõudnud koguda omandatud pensioniõigusi või kui lahkuv töötaja kannab investeerimisriski, eelkõige määratud sissemaksega pensioniskeemide puhul, võib skeem hüvitada nende sissemaksete abil tehtud investeeringute väärtuse. Kõnealune väärtus võib olla lahkuva töötaja sissemaksetest suurem või väiksem. Teine võimalus on see, et skeem hüvitab tehtud sissemaksete summa.

Kui lahkuva töötaja omandatud pensioniõigused või omandatud pensioniõiguste väärtus ei ületa asjaomase liikmesriigi kindlaksmääratud kohaldatavat ülempiiri ning et vältida suure hulga väikese väärtusega säilitatud pensioniõiguste haldamisest tulenevaid liiga suuri halduskulusid, võib pensioniskeemidele anda võimaluse neid omandatud õigusi mitte säilitada, vaid maksta need lahkuvatele töötajatele välja kapitalina, mis vastab tagatud pensioniõiguste väärtusele. Asjakohasel juhul tuleks ülekandeväärtus või kapitalimakse suurus määrata kindlaks vastavalt riigisisesele õigusele ja tavale. Liikmesriigid peaksid vajaduse korral kehtestama sellistele maksetele piirmäära, võttes arvesse, et töötaja tulevase pensionipõlve sissetulek oleks piisav.

Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/41/EÜ (6) kohaldamist, tuleks skeemide aktiivseid liikmeid ja tulevasi pensionile õigustatud isikuid, kes kasutavad või kavatsevad kasutada vaba liikumise õigust, taotluse korral asjakohaselt teavitada nende täiendavatest pensioniõigustest. Kui skeemiga on seotud toitjakaotuspension, peaks vastavatel soodustatud isikutel olema samasugune teabe saamise õigus kui tulevastel pensionile õigustatud isikutel. Liikmesriikidel peaks olema võimalik sätestada, et kõnealust teavet ei tule esitada sagedamini kui kord aastas.

Kooskõlas täiendavate pensioniskeemide korraldamist reguleerivate riigisiseste sätetega võivad liikmesriigid tööturu osapoolte ühise taotluse korral usaldada neile käesoleva direktiivi kollektiivlepinguid käsitlevate sätete rakendamise, tingimusel et liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et nad on suudavad igal ajal tagada käesoleva direktiivi tulemuste saavutamise,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas direktiivis sätestatakse eeskirjad, mille eesmärk on hõlbustada töötajate liikmesriikidevahelise vaba liikumise õiguse kasutamist, vähendades töösuhtega seotud täiendavaid pensioniskeeme käsitlevate teatavate eeskirjadega loodud takistusi.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse täiendavate pensioniskeemide suhtes, välja arvatud skeemid, mis on hõlmatud määrusega (EÜ) nr 883/2004.

2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata järgmise suhtes:

3. Käesolevat direktiivi ei kohaldata täiendavate pensioniskeemide osaks olevate invaliidsus- ja/või toitjakaotuspensionide suhtes, välja arvatud artiklite 5 ja 6 toitjakaotuspensioniga seotud erisätted.

4. Käesolevat direktiivi kohaldatakse üksnes pärast artikli 8 kohast direktiivi ülevõtmist töötatud perioodide suhtes.

5. Käesolevat direktiivi ei kohaldata selliste töötajate täiendavate pensioniõiguste omandamisele ja säilitamisele, kes liiguvad üheainsa liikmesriigi piires.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „täiendav pension”– vanaduspension, mis on ette nähtud riigisisese õiguse ja tava kohaselt kehtestatud täiendava pensioniskeemi eeskirjadega;

b) „täiendav pensioniskeem”– riigisisese õiguse ja tava kohaselt kehtestatud ning töösuhtega seotud tööandja vanaduspensioniskeem, mille eesmärk on pakkuda töötajatele täiendavat pensioni;

c) „aktiivne skeemi liige”– töötaja, kellele tema kehtiv töösuhe annab või annab tõenäoliselt pärast omandamistingimuste täitmist õiguse täiendavale pensionile mõne täiendava pensioniskeemi sätete kohaselt;

d) „ooteperiood”– periood, mille jooksul töötamine on riigisisese õiguse või täiendava pensioniskeemi eeskirjade kohaselt nõutav, et töötaja vastaks skeemi liikmeks saamise tingimustele;

e) „õiguste omandamise eelperiood”– ajavahemik, mis on riigisisese õiguse või täiendava pensioniskeemi eeskirjade kohaselt vajalik selleks, et aktiivne skeemi liige omandaks õiguse kogunenud täiendavatele pensioniõigustele;

f) „omandatud pensioniõigused”– õigus kogunenud täiendavatele pensioniõigustele, mis on omandatud pärast täiendava pensioniskeemi eeskirjade või, kui see on asjakohane, riigisisese õigusega ette nähtud pensioniõiguste omandamise tingimuste täitmist;

g) „lahkuv töötaja”– aktiivne skeemi liige, kelle kehtiv töösuhe lõpeb muudel põhjustel kui see, et ta vastab täiendava pensioni saamise tingimustele, ja kes liigub liikmesriikide vahel;

h) „tulevane pensionile õigustatud isik”– endine aktiivne skeemi liige, kes on omandanud pensioniõigused täiendavas pensioniskeemis ning kellele ei ole veel täiendavat pensioni selle skeemi alusel määratud;

i) „säilitatud pensioniõigused”– omandatud pensioniõigused, mida hoitakse alles selles skeemis, kus need kogus tulevane pensionile õigustatud isik;

j) „säilitatud pensioniõiguste väärtus”– riigisisese õiguse ja tava kohaselt arvutatud pensioniõiguste kapitaliväärtus.

Artikkel 4

Täiendavate pensioniskeemide alusel õiguste omandamise tingimused

1. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, mis tagavad, et

kui pensioniõiguste omandamiseks on ette nähtud miinimumvanus, ei tohi see lahkuvate töötajate puhul olla suurem kui 21 eluaastat, ja

2. Liikmesriikidel on võimalus lubada tööturu osapooltel näha kollektiivlepinguga ette erinevad sätted, kui nendega tagatakse vähemalt samaväärne kaitse ja need ei loo takistusi töötajate vabale liikumisele.

Artikkel 5

Säilitatud pensioniõiguste säilitamine

1. Tingimusel et järgitakse lõigete 3 ja 4 sätteid, võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et tagada lahkuvate töötajate omandatud pensioniõiguste säilitamine selles täiendavas pensioniskeemis, kus õigused omandati. Kõnealuste õiguste algne väärtus lõike 2 tähenduses arvutatakse välja lahkuva töötaja töösuhte lõppemise ajal.

2. Liikmesriigid võtavad pensioniskeemi eeskirjade ning tava laadi arvestades vajalikud meetmed tagamaks, et lahkuvate töötajate ja nende ülalpidamisel olnud isikute säilitatud pensioniõigusi või nende väärtusi koheldakse kooskõlas skeemi aktiivsete liikmete õiguste väärtustega või juba makstavate pensionihüvitiste arendamisega, või tagavad selle muudel õiglase kohtlemisena käsitatavatel viisidel, mis võivad olla näiteks järgmised:

3. Liikmesriigid võivad täiendavatel pensioniskeemidel lubada mitte säilitada lahkuvate töötajate omandatud pensioniõigusi, vaid teha lahkuvatele töötajatele nende teadlikul nõusolekul, sealhulgas kõikide kohaldatavate tasude suhtes, kapitalimakse, mis vastab omandatud pensioniõiguste väärtusele, kui omandatud pensioniõiguste väärtus ei ületa asjaomase liikmesriigi kehtestatud ülempiiri. Liikmesriik teavitab komisjoni kohaldatavast ülempiirist.

4. Liikmesriikidel on võimalus lubada tööturu osapooltel näha kollektiivlepinguga ette erinevad sätted, kui nendega tagatakse vähemalt samaväärne kaitse ja need ei loo takistusi töötajate vabale liikumisele.

Artikkel 6

Teavitamine

1. Liikmesriigid tagavad, et aktiivsed skeemi liikmed saavad taotluse korral teavet selle kohta, kuidas töösuhte lõppemine mõjutab nende täiendavaid pensioniõigusi.

Eelkõige antakse teavet seoses järgmisega:

Kui skeem võimaldab varast juurdepääsu omandatud pensioniõigustele kapitalimakse tegemisena, peaks edastatav teave sisaldama kirjalikku avaldust, et skeemi liige peaks kaaluma soovitust investeerida kõnealune kogusumma vanaduspensioniks.

2. Liikmesriigid tagavad, et tulevased pensionile õigustatud isikud saavad taotluse korral teavet järgmise kohta:

3. Pensioniskeemide osaks olevate toitjakaotuspensionide puhul kohaldatakse lõiget 2 soodustatud isikute suhtes seoses toitjakaotushüvitise maksmisega.

4. Teave antakse selgelt, kirjalikult ja mõistliku aja jooksul. Liikmesriigid võivad ette näha, et teavet ei ole vaja anda sagedamini kui kord aastas.

5. Käesolevast artiklist tulenevad kohustused ei piira, vaid täiendavad direktiivi 2003/41/EÜ artiklist 11 tulenevate tööandjapensioni kogumisasutuste kohustuste kohaldamist.

Artikkel 7

Miinimumnõuded ja kaitse taseme säilitamine

1. Liikmesriigid võivad töötajate täiendavate pensioniõiguste omandamise, lahkuvate töötajate täiendavate pensioniõiguste säilitamise ning aktiivsete skeemi liikmete ja tulevaste pensionile õigustatud isikute teavitamise õiguse kohta võtta vastu või säilitada soodsamaid sätteid kui käesoleva direktiivi sätted.

2. Käesoleva direktiivi ülevõtmist ei või mingil juhul kasutada õigustusena olemasolevate täiendavate pensioniõiguste omandamise ja säilitamise õiguste või aktiivsete skeemi liikmete või tulevaste pensionile õigustatud isikute teavitamise õiguse vähendamiseks liikmesriikides.

Artikkel 8

Ülevõtmine

1. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu hiljemalt … (7) või tagavad, et tööturu osapooled kehtestavad nõutud sätted selleks kuupäevaks kokkuleppe teel. Liikmesriigid on kohustatud võtma vajalikud meetmed selleks, et nad oleksid võimelised tagama käesoleva direktiiviga nõutavad tulemused. Nad teavitavad nendest viivitamata komisjoni.

2. Kui liikmesriigid võtavad vastu lõikes 1 osutatud meetmed, lisavad nad nendesse või meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 9

Aruandlus

1. Liikmesriigid edastavad komisjonile kogu olemasoleva teabe käesoleva direktiivi kohaldamise kohta hiljemalt … (8).

2. Komisjon koostab hiljemalt … (9) aruande direktiivi kohaldamise kohta ning esitab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.

Artikkel 10

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 11

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

(1) ELT C 185, 8.8.2006, lk 37.

(2) Euroopa Parlamendi 20. juuni 2007. aasta seisukoht (ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 217) ja nõukogu 17. veebruari 2014. aasta esimese lugemise seisukoht. Euroopa Parlamendi … seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(3) Nõukogu 14. juuni 1971. aasta määrus (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate ja nende pereliikmete suhtes (EÜT L 149, 5.7.1971, lk 2).

(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta (ELT L 166, 30.4.2004, lk 1).

(5) Nõukogu 29. juuni 1998. aasta direktiiv 98/49/EÜ ühenduse piires liikuvate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate täiendavate pensioniõiguste kaitse kohta (EÜT L 209, 25.7.1998, lk 46).

(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/41/EÜ tööandjapensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta (ELT L 235, 23.9.2003, lk 10).

(7) Väljaannete talitus: palun lisada kuupäev, mis saabub nelja aasta möödumisel pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(8) Väljaannete talitus: palun lisada kuupäev, mis saabub viie aasta möödumisel pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(9) Väljaannete talitus: palun lisada kuupäev, mis saabub kuue aasta möödumisel pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I. SISSEJUHATUS

Komisjon võttis 20. oktoobril 2005 vastu direktiivi ettepaneku täiendavate pensioniõiguste kaasaskantavuse parandamise kohta.

Pärast seda, kui Euroopa Parlament võttis 20. juunil 2007 esimesel lugemisel vastu oma arvamuse (1), võttis komisjon vastu muudetud ettepaneku, mis esitati 15. oktoobril 2007 (2). Muudetud ettepanekusse lisas komisjon mitu Euroopa Parlamendi muudatusettepanekut ja võttis arvesse nõukogus toimunud arutelusid. Muudetud ettepanekus keskenduti õiguste omandamisele ja säilitamisele, ülekantavuse aspekt jäeti välja.

Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas oma arvamuse 20. aprillil 2006 (3).

Nõukogu saavutas üldise lähenemisviisi 20. juunil 2013 (4).

Pärast mitteametlikke läbirääkimisi saavutasid kaasseadusandjad 26. novembril 2013 esialgse kokkuleppe, eesmärgiga saavutada varane teise lugemise kokkulepe.

Nõukogu saavutas 16. detsembril 2013 poliitilise kokkuleppe oma esimese lugemise seisukoha suhtes (5).

II. EESMÄRK

Direktiivi eelnõu eesmärk on hõlbustada liikmesriikidevahelist töötajate liikuvust skeemi liikmete täiendavate pensioniõiguste omandamise ja säilitamise parandamise teel.

III. NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA PÕHIJOONTE ANALÜÜS

A. Menetluslik kontekst

Euroopa Parlament ja nõukogu pidasid komisjoni muudetud ettepaneku alusel läbirääkimisi, eesmärgiga saavutada kokkulepe nõukogu esimese lugemise seisukoha vastuvõtmise etapis („varane teise lugemise kokkulepe”). Nõukogu seisukoha tekst kajastab kahe kaasseadusandja vahel saavutatud kompromissi.

B. Põhiküsimuste kokkuvõte

1. Õiguslik alus

Nõukogu esimese lugemise seisukohas kajastuva kompromissteksti õiguslikuks aluseks valiti ELi toimimise lepingu artikkel 46.

2. Mõiste „lahkuv töötaja” reguleerimisala ja määratlus (artikkel 2, artikli 3 punkt g ja põhjendus 6)

Kompromisstekstis sätestatakse, et direktiivi kohaldatakse lahkuvatele töötajatele, kes liiguvad liikmesriikide vahel. Seda ei kohaldata töötajatele, kes liiguvad üheainsa liikmesriigi piires. Põhjenduses 6 märgitakse siiski, et liikmesriigid võivad sellegipoolest kaaluda oma siseriikliku pädevuse kasutamist, et laiendada direktiivist tulenevaid eeskirju skeemi liikmetele, kes vahetavad töökohta üheainsa liikmesriigi piires.

Lisaks täpsustatakse kompromisstekstis, et direktiivi kohaldatakse üksnes pärast direktiivi rakendamist töötatud perioodide suhtes. Seda ei kohaldata määrusega (EÜ) nr 883/2004 hõlmatud pensioniskeemide suhtes ega skeemide suhtes, mis on lõpetanud uute aktiivsete liikmete vastuvõtmise ega skeemide suhtes, mille puhul kohaldatakse meetmeid, nagu näiteks likvideerimismenetlust. Samuti ei kohaldata seda makseraskustesse sattunud skeemide tagatisskeemidele, kompensatsiooniskeemidele, riiklikele reservfondidele või ühekordsetele maksetele, mis ei ole seotud vanaduspensioni kogumise eesmärgil tehtavate sissemaksetega. Reguleerimisalast on välja jäetud ka invaliidsushüvitised. Omandatud ja säilitatud pensioniõiguste säilitamist (artikkel 5) ja teavitamist (artikkel 6) käsitlevaid teatavaid sätteid kohaldatakse toitjakaotuspensioni suhtes, mis muidu on reguleerimisalast välja jäetud.

3. Pensioniõiguste kaitse (artiklid 4 ja 5 ning põhjendus 23)

Esimese lugemise seisukohas kajastuvas kompromisstekstis on tõhustatud pensioniõiguste omandamise tingimusi selleks, et õiguste omandamise eelperioodi ja/või ooteperioodi kohaldamisel ei oleks nende perioodide kogupikkus pikem kui kolm aastat. Pensioniõiguste omandamise miinimumvanus ei tohi olla suurem kui 21 eluaastat.

Omandatud pensioniõiguste säilitamise kohta on kompromisstekstis sätestatud riiklikud meetmed selle tagamiseks, et lahkuvate töötajate omandatud pensioniõigused võivad jääda sellesse skeemi, kus õigused omandati. Siiski on pensioniskeemis ette nähtud võimalus teha töötajale tema teadlikul nõusolekul, sealhulgas kõikide kohaldatavate tasude suhtes, kapitalimakse, mille väärtus ei ületa liikmesriigi kehtestatud ülempiiri. Nagu on selgitatud põhjenduses 23, on eesmärk vältida suure hulga väikese väärtusega säilitatud õiguste haldamisest tulenevaid liiga suuri halduskulusid. Teisest küljest peavad liikmesriigid võtma kapitalimakse ülempiiri kehtestamisel arvesse, et töötaja tulevase pensionipõlve sissetulek oleks piisav.

Kompromisstekstis on sätestatud, et lahkuvate töötajate ja nende ülalpidamisel olnud isikute säilitatud pensioniõigusi või nende väärtusi koheldakse kooskõlas skeemi aktiivsete liikmete õiguste väärtustega või juba makstavate pensionihüvitiste arendamisega, või muudel õiglase kohtlemisena käsitatavatel viisidel.

4. Teavitamine (artikkel 6)

Kompromisstekstiga täiustatakse ka aktiivsete skeemi liikmete ja tulevaste pensionile õigustatud isikute ning toitja ülalpidamisel olnud isikute õigust teabele. Liikmesriigid tagavad, et aktiivsed skeemi liikmed saavad taotluse korral teavet selle kohta, kuidas töösuhte lõpetamine mõjutab nende pensioniõigusi. Kui skeem võimaldab varast juurdepääsu omandatud pensioniõigustele kapitalimakse tegemise kaudu, peaks teave sisaldama kirjalikku avaldust, et skeemi liige peaks kaaluma soovitust investeerida kõnealune kapitalimakse vanaduspensioniks.

Tulevased pensionile õigustatud isikud saavad taotluse korral samuti teavet säilitatud pensioniõiguste väärtuse ja nende kohtlemisega seotud tingimuste kohta. Direktiivi kohaselt on toitja ülalpidamisel olnud isikutel õigus teabele täiendavate pensioniskeemide osaks oleva toitjakaotushüvitise maksmise kohta.

5. Ülevõtmine (artikkel 8)

Kompromisstekstis sätestatakse nelja aasta pikkune ülevõtmisperiood alates vastuvõtmise kuupäevast.

6. Aruandlus (artikkel 9)

Kompromisstekstis sisalduv aruannete esitamise kalender on järgmine: liikmesriigid edastavad komisjonile aruande direktiivi kohaldamise kohta viie aasta jooksul direktiivi jõustumisest. Aasta hiljem esitab komisjon direktiivi kohaldamist käsitleva aruande Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.

IV. KOKKUVÕTE

Nõukogu esimese lugemise seisukoht kajastab kompromissi, milleni jõuti nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahelistel läbirääkimistel, mille läbiviimist toetas komisjon. Euroopa Parlamendi tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni (EMPL) esimees kinnitas seda kompromissi oma 9. detsembri 2013. aasta kirjaga alaliste esindajate komitee eesistujale. Selles kirjas teatas tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni esimees, et ta soovitab tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni liikmetel ja seejärel täiskogul kiita nõukogu esimese lugemise seisukoht pärast selle viimistlemist mõlema institutsiooni õiguskeele ekspertide poolt muudatusteta heaks parlamendi teisel lugemisel.

(1) 10933/07.

(2) 13857/1/07 REV 1.

(3) SOC/217.

(4) 11459/13.

(5) 17221/13 ADD 1.