ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 21.1.2009 
SEK(2009) 47 
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
 
Lisatud järgmisele dokumendile: 
Ettepanek: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV, 
 
milles käsitletakse ühenduse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate 
laevade teavitusformaalsusi ning millega tunnistatakse kehtetuk s direktiiv 2002/6/EÜ 
  
Lähimereveo haldusmenetluste lihtsustami st/vähendamist/tühistamist ja Euroopa 
piirideta meretranspordiruumi loomist käsitl evate eri tegevussuundade mõju hindamise 
aruanne 
  
MÕJU HINDAMISE ARUANDE KOKKUVÕTE  
  
{KOM(2009) 11 lõplik} 
{SEK(2009) 46}  
ET 1   ET KOKKUVÕTE 
Maanteid pidi toimuva raskeveo kiire ka sv ja sellega seonduvad ummikud, õnnetused ja 
saaste on peamised majanduslikud, ühiskondlikud ja keskkonnaprobleemid, mida lähimereveo 
edendamise poliitika peab eeldatavasti la hendama. Euroopa vajab tõhusat kõikide 
transpordiliikide eeliseid ühendavat logistilist tr anspordisüsteemi, et säilitada ja suurendada 
Euroopa konkurentsivõimet ja jõukust kooskõlas Lissaboni strateegiaga ja Euroopa 
transpordipoliitika valge raamatu vahekokkuvõttega. 
Keerukad haldusmenetlused takistavad lähimere veo kiiremat arengut. Haldusmenetlustel on 
negatiivsed majanduslikud tagajärjed: eelkõige haldusalaste viivitu stega seotud kulud, 
sagedased või regulaarsed kontrollid ning dok umentide ja menetluste ettevalmistamisele 
kulunud aeg. Selline keerukus vähendab ka kõnealuse transpordiliigi huvipakkuvust ja tingib selle, et lähimerevedu ei aita täiel määral  kaasa Euroopa transpordisüsteemi tõhususe ja 
säästvuse edendamisele. 
Kui maismaatranspordi puhul on takistatused kõrvaldatud, siis  lähimereveo osas ei ole 
Euroopa Liidu siseturg veel välja kujundatud. 
Komisjon on Euroopa piiridet a meretranspordiruumi kont septsiooni alusel hinnanud 
lähimereveo peamisi haldus- ja dokumendimene tlusi, et neid kahe ELi sadama vahelise 
transpordi puhul lihtsustada, vähend ada või võimaluse korral tühistada. 
Eelkõige uuriti järgmisi menetlusi: 
• tolliprotseduurid (kaasa arva tud lihtsustatud protseduurid) 
• laevaga seotud teavitusformaalsused 
• veterinaar- ja fütosanitaarmenetlused 
• ohtlike kaupade vedu 
Lisaks kaaluti ka järgmisi võimalusi: 
• haldusandmete elektrooniline edastamine 
• ühtne liides kõikide haldusmenetluste jaoks 
• ühtne kontrollpunkt 
• lootsitasõidu load 
• alternatiivne asjaajamiskeel 
• lähimereveo jaoks eraldat ud kindlad alad sadamas 
Kaaluti järgmisi võimalusi: 
– praegune olukord lähtestsenaariumina; 
– üksikute haldusformaalsuste lihtsu stamine igal üksikjuhul eraldi; 
ET 2   ET – kooskõlastatud meetmete kogumil põhinev tegevus, millega lihtsustatakse, 
vähendatakse ja võimaluse korral tühistatakse ELi sadamate vahel sõitvate laevadega seotud formaalsused vastavalt maismaatranspordi siseturu näitele. 
Kõnealuste võimaluste mõju hindamine põhi nes mitmel oletusel, mis tehti kõikide 
sidusrühmade seisukohtade hoolikal kaalumisel. See näitas veenvalt, et haldusalane lihtsustamine toob selget kasu ja et meretran spordisektorit ei tohiks  jätta välja üldisest, 
maismaatranspordis juba kehtesta tud vaba ringluse süsteemist. 
Algatus on saanud asjaomaste sidusrühmade täieliku toetuse ja see on üks hiljutise 
integreeritud merenduspoliitikat kä sitleva teatise („si nine raamat”) nurga kivi. Sidusrühmad 
leidsid, et lähimereveo kasutamist ei nõrgenda üksnes tegelikud viivitused, vaid ka viivituste 
oht. Usaldusväärus ja täpsus on kõige olulisemad tegurid ni ng neid parandatakse kavandatud 
meetmete abil ühiskonna jaoks tagasihoidlike kuludega. ELi sisese me retranspordi suhtes 
kohaldatavad haldusformaalsused viiakse vastavusse teiste transpordiliikidega ning tänu sellele valivad paljud lastisaatjad meretranspordi. 
Sellest tulenevalt tehakse ette panek, et komisjon võtab vast u tegevuskava olemasolevate 
haldusmenetluste lihtsustamiseks ja neist m õne tühistamiseks. Tegevuskava sisaldab 
lühiajalisi meetmeid: 
– laevade ja kaupadega seotud selliste aruannete ja vormide ratsionaliseerimine 
direktiividega 2002/6/EÜ (formaalsused laevade sadamasse saabumisel ja sealt lahkumisel), 2000/59/EÜ (heitmete ja jäät mete vastuvõtmine), 2002/59/EÜ (laevade 
seire) ja määrusega (EÜ) nr  725/2004 (meresõiduturvalisus); 
– tolli süstemaatiliste kontrol lide ja dokumendinõuete tühistamine ELi sadamate vahel 
meritsi veetavate kaupade puhul vastavalt maismaatranspordi näitele. Meede eeldab 
ühenduse tolliseadustiku
1 rakendussätete muutmist ja  see peaks jõustuma 2010. 
aastal; 
– 2009. aastal tuleks vastu võtta taimseid ja l oomseid tooteid käsitlevate õigusaktidega 
seotud suunised, et kiirendada direktiivides 89/662/EMÜ,2 90/425/EMÜ3 ja 
2000/29/EÜ4 sätestatud dokumentide kontrolli. 
Rakendada tuleks ka muid va jalikke meetmeid, milleks on: 
– haldusandmete elektroonilise edastamise edendamine; 
– ühtse haldusalase liidese loomine; 
                                                 
1 Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 
(EÜ) nr 450/2008, 23. aprill 2008, millega kehtesta takse ühenduse tolliseadustik (ELT L 145, 4.6.2008, 
lk 1). 
2 Nõukogu direktiiv 89/662/EMÜ, 11. detsember 198 9, veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses 
kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega (EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13). 
3 Nõukogu direktiiv 90/425/EMÜ, 26. juuni 1990, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses 
teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses sise turu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja 
zootehnilisi kontrolle (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29). 
4 Nõukogu direktiiv 2000/29/EÜ, 8. mai 2000, taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide 
ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (EÜT L 169, 10.7.2000, 
lk 1). 
ET 3   ET – ohtlike kaupade meretranspordi lihtsustamine, võrdsustades ELi liikmesriikides 
mõned IMDG (ohtlike kaupade merevedu) ee skirjad ja ADR/RID (ohtlike kaupade 
autovedu/raudteevedu) eeskirjad. 
Esimest kahte meedet võiks rakendada ja kooskõl astada ulatuslikemate ettepanekute alusel, 
mis eelkõige sisalduvad 2009. aasta e-merenduse süsteemide kasutuselevõtu tegevuskavas. 
Lisaks sellele tuleks soovitada, et liikmesriig id rakendaksid täiendavaid vajalikke meetmeid 
iga kord, kui kohalikud olud võimaldavad seda teha tõhusalt; kõnealused meetmed on järgmised: 
– kooskõlastada sadamates erinevate halduste enistuste tehtavad kontrollid (ühtne 
haldusalane kontrollpunkt); 
– lootsitasõidu lubade kohaldamisala laiendamine; 
– merenduses kõige enam kasutatava keele kasutuselevõtt haldusalases suhtlemises 
riigikeel(t)e alternatiivina; 
– sadamates lähimereveo jaoks eraldatud al ade loomine, kui see hõlbustab mereveoga 
seotud toiminguid. 
Kõnelauseid meetmeid kombineerides ja neid  kooskõlastatult rake ndades saab kulusid kokku 
hoida ja parandada tootlikkust, säilitades samal ajal olulise teabe kättesaadavuse. 
Tolli- ja muu järelevalve all (loomsed tooted, veterinaar- ja fütosanitaarkontroll) olevaid 
kaupu käsitlev teave oleks endiselt kättesaadav ja  see tuleb esitada pisteliste kontrollide puhul. 
Meetmepakett aitab vähendada halduskoormust 2,4 miljardi euro ulatuses ning sellest saadav 
keskkonnaalane kasu on ajavahemikul 2009–2040 hinnanguliselt 182–365 miljonit eurot. Meetmete kavandamise, arendamise ja elluviimise kulud on hinnanguliselt 617 miljonit eurot. Need kulud jagunevad e ttevõtjate, eelkõige sadamaasutuste ja laevandusettevõtjate vahel. 
Riiklike ametiasutuste kulud oleksid tühised. 
Kõnealuse lähenemisviisi rakendamine ei tooks  kaasa normide alandamise ohtu ning seega 
säiliksid tolli- ja ohutusalas te õigusaktide põhieesmärgid. 
Mitmes liikmesriigis aitaks see vähendada ettevõtjate ja seeläbi ka tarbijate kulusid.