[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 9.4.2008

SEK(2008) 441

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT

Lisatud dokumendile: Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU SOOVITUS Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku (EQARF) loomise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE [SEK (2008) 440 KOM (2008) 179 (lõplik)]

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT

MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE, MIS KÄSITLEB EUROOPA KVALITEEDITAGAMISE VÕRDLUSRAAMISTIKU (EQARF) LOOMIST KUTSEHARIDUSE JA -KOOLITUSE VALDKONNAS

Mõju hindamise eesmärk on analüüsida erinevaid viise, kuidas tagada Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku ( European Quality Assurance Reference Framework – EQARF; edaspidi „raamistik”) rakendamine, ning kaaluda õiguslike vahendite variante, et valida nende hulgast sobivaim.

Raamistik on valminud paljude kutseõppe ja -koolituse kvaliteedi arendamise alal eripädevusi omavate asutuste koostöö tulemusena. Nimetatud koostöö algas kutseõppe ja -koolituse kvaliteeti käsitleva Euroopa foorumiga (2000–2002), jätkus kutseõppe ja -koolituse tehnilises töörühmas (2003–2004) ning alates 2005. aastast kutseõppe ja -koolituse kvaliteedi tagamise Euroopa võrgustiku ( European Network on Quality Assurance in VET – ENQAVET) raames.

Komisjon konsulteeris kutseõppe nõuandekomiteega ( Advisory Committee for Vocational Training – ACVT), sealhulgas liikmesriikide valitsuste ning sotsiaalpartnerite esindajatega, kes toetasid igati EQARFi loomise kavatsust. Kõnealuse algatuse ettevalmistusse olid aktiivselt kaasatud ka liikmesriikide kutseharidusjuhid ( Directors General for Vocational Training of Member States – DGVT) ja endine Kopenhaageni koordineerimisrühm ( Copenhagen Coordination Group – CCG).

Lisaks sellele põhineb käesolev ettepanek tihedal koostööl kutseõppe ja -koolituse kvaliteeti käsitleva Euroopa foorumiga (2000–2002), seejärel kutseõppe ja -koolituse tehnilise töörühmaga (2003–2004) ning alates 2005. aastast kutseõppe ja -koolituse kvaliteedi tagamise Euroopa võrgustikuga (ENQAVET), kuhu on kaasatud peamised sidusrühmad, kes on seotud kvaliteedi tagamisega kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas.

Enamasti leidis nimetatud konsultatsioonide käigus kinnitust laiaulatuslik toetus raamistikule kui vahendile, mis aitab liikmesriikidel edendada ja jälgida oma kutsehariduse ja -koolituse süsteemide[1] pidevat parandamist ning selle kaudu suurendada riikide vastastikust usaldust.

Raamistik sisaldab järgmist:

- kvaliteedi tagamise ja parandamise tsükkel, mis hõlmab kutsehariduse ja -koolituse kavandamist, rakendamist, hindamist ja kontrolli ning mida toetavad ühtsed kvaliteedikriteeriumid, näidiskirjeldused ja näitajad;

- seireprotsess, kus on ühendatud sise- ja välishindamismehhanismid ning mille korraldamise üle otsustavad liikmesriigid vastavalt vajadusele, et selgitada välja:

(a) süsteemide, protsessi ja menetluste tugevad küljed; ning

(b) parandamist vajavad valdkonnad;

- mõõtmisvahendite kasutamine, et tõendada tulemuslikkust.

Kvaliteedikriteeriumid, näidiskirjeldused ja näitajad on kehtestatud konsensuslikult ja „alt üles” lähenemisviisi kaudu, et toetada raamistiku rakendamist.

Mõju hindamisel kaaluti viit võimalust:

1. Euroopa tasandil meetme võtmata jätmine. See tähendaks tegevuse jätkamist ühtse kvaliteeditagamise raamistiku ( Common Quality Assurance Framework – CQAF) praegu kehtivate põhimõtete alusel. Senised kogemused aga näitavad, et olemasoleva raamistiku mõju on olnud liiga väike, et innustada liikmesriike edendama selle kasutamist.

2. Komisjoni teatis. Vaatamata suuremale kaalule soovitusena (nagu ka 3. võimaluse puhul), ei ole selle vastuvõtmisse kaasatud liikmesriike ega Euroopa Parlamenti ning see ei tekita poliitilist vastutust, mida on vaja raamistiku usaldusväärsuse loomiseks ja selle rakendamise tagamiseks liikmesriigi tasandil.

3. Komisjoni soovitus. Nagu 2. võimaluse puhul, ei ole selle vahendi vastuvõtmisse kaasatud liikmesriike ega Euroopa Parlamenti ning see ei tekita poliitilist vastutust, mida on vaja raamistiku rakendamise tagamiseks liikmesriigi tasandil.

4. Asutamislepingu artiklite 149 ja 150 alusel vastuvõetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus. Liikmesriikide tegevusvabadus säiliks. Samas oleks see jõuline poliitiline märk selle kohta, et institutsioonid kavatsevad arendada kutsehariduse ja -koolituse süsteeme ja koolituse pakkumise viise vastavalt nõukogu 2004. aasta järeldustele,[2] hõlbustades seeläbi üleeuroopalist liikuvust. Näib, et soovitus vastaks liikmesriikide, sotsiaalpartnerite ja teiste sidusrühmade ootustele, edendaks Euroopa koostöö kaudu kutsehariduse ja -koolituse süsteemide kvaliteedi parandamist ning oleks samas vabatahtliku olemusega õiguslik vahend. Lisaks oleks soovituse kasutamine kõnealuses valdkonnas kooskõlas teiste sarnaste algatustega, nagu näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta soovitus 2006/143/EÜ edasise Euroopa koostöö kohta kõrghariduse kvaliteedi tagamisel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitus 2006/961/EÜ hariduse ja koolitusega seotud riikidevahelise liikuvuse kohta ühenduse piires: Liikuvust käsitlev Euroopa kvaliteediharta.

5. Asutamislepingu artiklite 149 ja 150 alusel vastuvõetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus. Kõnealuse valiku puhul tuleks kehtestada põhimõtted ja kohustused, mille kaudu liikmesriigid peaksid siduma oma kvaliteedisüsteemid raamistikuga. Samuti nõuaks see ühtsete kvaliteedi võrdlusnäitajate ja standardite kehtestamist Euroopa tasandil ning liikmesriikide tegelikku kohustust neid standardeid rakendada. Niisuguse ettepaneku toetamine on ülimalt ebatõenäoline. Enamik sidusrühmi on üksmeelel, et raamistiku kasutamine peaks olema täiesti vabatahtlik.

Kaaludes eespool esitatud võimaluste tugevaid ja nõrku külgi, valis komisjon neljanda võimaluse , mis võimaldab koostöös liikmesriikide ja sotsiaalpartneritega tegeleda kindlakstehtud probleemidega ning leida sobivad lahendused. See võimalus, mis vastab ka kõige paremini liikmesriikide ja sidusrühmade ootustele, looks parima aluse raamistiku edukaks rakendamiseks ja tõelise lisaväärtuse tekkimiseks seoses suurema tõhususe, riikides toimunud kvaliteedialaste arengute parema kooskõla ning kutsehariduse ja -koolituse süsteemide suurema läbipaistvusega, toetades sel viisil liikuvust ja elukestvat õpet. Samuti oleks see kooskõlas EQFi ja ECVETi algatuste raames kohaldatavate lähenemisviisidega.

Teine küsimus, mida mõju hinnangus vaadeldakse, on õigusakti oodatav mõju halduskoormusele ja kuludele. Absoluutseid hinnanguid anda on raske, sest liikmesriikide olukord erineb suuresti, kuid näib, et mõju on piiratud ulatusega ning peamiselt seotud olemasolevate asutuste vahelise organisatsioonilise korraldusega. ELi tasandil võib oodata üksnes seirekulude lisandumist.

Seda, kas raamistik täidab talle esitatud ülesandeid, jälgitakse ja hinnatakse pidevalt. Kui parlament ja nõukogu raamistiku vastu võtavad, hakatakse seda kontrollima ja kasutama edaspidiste arengute alusena. Komisjon jälgib raamistiku rakendamist ning esitab kolm aastat pärast selle vastuvõtmist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande saadud kogemuste ja võimalike tulevikusuundumuste kohta ning vajaduse korral vaatab soovituse uuesti läbi. See aruanne põhineb muu hulgas välishindamise tulemustel.

Kvaliteeditagamine: Mida see hõlmab? Koolituspakkumise tulemuslikkust ja tõhusust ühiskonna, majanduse ja üksikisiku kasvavate vajaduste rahuldamisel tuleb tõendusmaterjalile toetudes korrapäraselt hinnata, jälgida ja parandada. Seda eesmärki on võimalik saavutada kvaliteeditagamise abil. Kvaliteeditagamist võib käsitleda kutsehariduse ja -koolituse pideva täiustamise vahendina, mis põhineb kvaliteeditsüklil, milles luukase vajalikud seosed kutsehariduse ja -koolituse planeerimise, rakendamise, hindamise ja kontrolli vahel. Seepärast tuleks kvaliteeditagamise puhul kasutada süsteemset lähenemisviisi. See peaks hõlmama ka viise, kuidas juhtida ja jälgida kutsehariduse ja -koolituse tulemuslikkust ning kasutama mõõtmist, mis toetab kutsehariduse ja -koolituse kontrollimist ja parandamist nii süsteemi kui ka koolituse pakkuja tasandil. Selline lähenemisviis kvaliteeditagamisele tuleneb hariduse ja koolituse kvaliteedi tagamise üldpõhimõtetest, mis on esitatud Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku (European qualifications framework – EQF) loomist käsitleva soovituse 3. lisas Samal ajal toetab see ka raamistiku loomist. |

6. Kutseharidus ja -koolitus on Lissaboni strateegiat toetava teadmistepõhise ühiskonna loomise oluline liikumapanev jõud. See peab rajanema inimressurssi investeerimisele ja inimressursi kvaliteedi parandamisele. Lissaboni strateegia vahearuandes (2005) tõdeti, et praegu ei suudeta neid ülesandeid täita.

ELis tervikuna on arvukalt erinevaid kutsehariduse ja -koolituse süsteeme ja programme, millega püütakse saavutada erinevaid eesmärke. Euroopa vajab ühtseid kvaliteeditagamise tugikeskusi, et tagada kvalifikatsioonide läbipaistvus, vastavus ja ülekantavus kogu Euroopas toimivate paljude arengusuundade lõikes ja aidata sel viisil kaasa vastastikuse usalduse tekkimisele ja liikuvusele, pidades silmas piirideta elukestva õppe perspektiivi. Kõik see ei tohi mõjutada liikmesriikide sõltumatust oma kutsehariduse ja -koolituse süsteemide juhtimisel.

Eesmärgi kohaselt peaksid raamistiku peamised eesmärgid ja lisaväärtus aitama:

- suurendada kutsehariduse ja -koolituse tulemuslikkust nii, et need vastaksid paljudele erinevatele vajadustele, säilitades samal ajal üldise sidususe erinevate rakendustasandite lõikes;

- parandada eri riikides toimivate arengute läbipaistvust ja kooskõla, edendades niiviisi vastastikust usaldust ning töötajate ja õppijate liikuvust, pidades silmas elukestva õppe perspektiivi.

Lisaks sellele tugevdatakse asjaomaste sidusrühmade ulatuslikku ja jätkusuutlikku koostööd kvaliteedi parandamise edendamisel kõikidel tasanditel.

Raamistiku arendamine on tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010” ning Kopenhaageni protsessi oluline osa. Raamistik tugineb alates aastast 2002 selles valdkonnas tehtud üleeuroopalisele koostööle (Kopenhaageni protsess) ja eelkõige ühtsele kvaliteeditagamise raamistikule ( Common Quality Assurance Framework – CQAF),[3] mis töötati välja liikmesriikide ja muude osalisriikide seniste kogemuste põhjal.

Kõnealune raamistik kuulub meetmete hulka, mille eesmärk on toetada kutsehariduse ja -koolituse süsteemide kvaliteedi ja juhtimise pidevat parandamist. Nende meetmete hulka kuuluvad Euroopa kvalifikatsiooniraamistik elukestva õppe valdkonnas ( European Qualifications Framework for lifelong learning – EQF),[4] Euroopa kutseõppe ja -koolituse ainepunktide süsteem ( European Credit System for VET – ECVET)[5] ning Euroopa ühised põhimõtted mitteformaalse ja informaalse õppe määratlemise ja tunnustamise kohta[6].

Raamistik respekteerib täiel määral liikmesriikide pädevust. Samal ajal püütakse selle kaudu

- luua kõikides riikides senisest arenenumad ja kooskõlastatumad kvaliteedi tagamise ja parandamise süsteemid, mis aitaksid suurendada koolituse tõhusust ja selle kaudu parandada kutsehariduse ja -koolituse mainet Euroopa Liidus;

- suurendada kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi tagamise ja parandamise süsteemide ning lähenemisviiside läbipaistvust, et parandada vastastikust usaldust ja hõlbustada liikuvust;

- teha koostööd ja vastastikku õppida, et toetada sidusrühmade kaasamist kvaliteedi parandamise ja vastutuse loomise protsessi kõikidel tasanditel.

Raamistik peaks olema paindlik vahend, mida on võimalik praktiliste kogemuste alusel edasi arendada nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil. Nõukogu on CQAFi lähenemisviisi heaks kiitnud.

Raamistiku kasutamine on vabatahtlik. Selle peamised kasutajad on riigiasutused ning kvaliteedi tagamise ja parandamise eest vastutavad asutused.

Ettepanek raamistiku vastuvõtmiseks tehakse EÜ asutamislepingu artiklite 149 ja 150 alusel. Kõnealustes artiklites on sätestatud, et ühendus toetab liikmesriikide tegevust kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas ja nähakse sõnaselgelt ette, et „ühendus aitab kaasa kvaliteetse hariduse arendamisele” ning et „ühenduse tegevusega püütakse […] parandada esialgset ja täiendkutseõpet […]”. Lisaks on asutamislepinguga ette nähtud, et ühenduse tegevus hõlmab panust kvaliteetse hariduse ja kutseõppe saavutamisse[7].

[1] Käesolevas soovituses kohaldatakse mõisteid vastavalt Cedefopi koolituskvaliteedi sõnastiku määratlustele (töödokument, november 2003) http://communities.trainingvillage.gr/quality.

[2] Nõukogu järeldused kvaliteedi tagamise kohta kutsehariduses ja -koolituses, 18. mai 2004.

[3] CQAF-lähenemisviis kiideti heaks nõukogu 18. mai 2004. aasta järeldustega kvaliteedi tagamise kohta kutsehariduses ja -koolituses.

[4] Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus Euroopa elukestva õppe kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta, seni avaldamata.

[5] Komisjoni töödokument „Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem; Euroopa õpitulemuste ülekandmise, kogumise ja tunnustamise süsteem” (SEK (2006) 1431 – 31. oktoober 2006).

[6] Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused Euroopa ühiste mitteformaalse ja informaalse hariduse määratlemise ja valideerimise põhimõtete kohta ( 9175/04 EDUC 101 SOC 220), 18. mai 2004.

[7] Artikli 3 lõike 1 alapunkt q.