KOMISJONI TÖÖDOKUMENT 2011. aastal liikmesriikide esitatud maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute andmete kvaliteedi hindamise kohta /* COM/2012/0674 final */





KOMISJONI TÖÖDOKUMENT 2011. aastal liikmesriikide esitatud maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute andmete kvaliteedi hindamise kohta 1. Sissejuhatus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 184/2005 (ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta, edaspidi „maksebilansimäärus”) artikli 4 lõikes 3 on sätestatud: „Andmete kvaliteeti hindab kvaliteediaruannete põhjal komisjon, keda abistab artikli 11 lõikes 1 osutatud maksebilansi komitee. Komisjoni antud hinnang saadetakse teadmiseks Euroopa Parlamendile.” Käesolevas töödokumendis hinnatakse liikmesriikide poolt 2011. aastal esitatud andmete kvaliteeti. Dokument valmis koostöös maksebilansi komiteega, nagu on nõutud maksebilansimääruses. See on kõnealuse teema kohta esimene dokument, mille Eurostat on Euroopa Parlamendile koostanud, ning põhineb Eurostati poolt ajavahemikus 2012. aasta jaanuarist juunini korraldatud maksebilansi kvaliteedi hindamise tulemustel. Esmalt kirjeldatakse ametliku statistika kvaliteedi kõiki hindamispõhimõtteid ja käsitletakse lühidalt probleeme, mis tekkisid maksebilansiandmete koostamisel tänapäeva üleilmastumise tingimustes, ning seejärel analüüsitakse, mil määral vastavad maksebilansiandmed Euroopa Statistikasüsteemi (ESS) kvaliteedikriteeriumitele. 2. Ametliku statistika kvaliteedi hindamine Eurostat hindab maksebilansi kvaliteeti igal aastal kooskõlas komisjoni 20. detsembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1227/2010 (ELT L 336, 21.12.2010), millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1055/2008. Maksebilansi kvaliteedi hindamisega kontrollitakse, kas on täidetud Euroopa statistikat käsitleva määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriumid – asjakohasus, täpsus, ajakohasus, õigeaegsus, kättesaadavus ja selgus, võrreldavus ja sidusus. Eurostat on teinud suuri jõupingutusi, et arendada kvaliteedikontrolli meetodeid ja -vahendeid, mis toetavad kvaliteetse Euroopa statistika koostamist. Kvaliteediaruanded tugevdavad kvaliteedi hindamist, mis omakorda on kvaliteedi paranemise alus. Euroopa statistikasüsteemi kvaliteediaruande käsiraamat kirjeldab kõiki meetodeid, mille abil saab hinnata ametliku statistika[1] kvaliteeti ja mis erinevad sõltuvalt statistilise protsessi tüübist. Statistika eesmärk on esitada hinnanguid tundmatute väärtuste kohta. Need hinnangud ei ole vastavuses täpsete väärtustega varieeruvuse ja nihke tõttu. Statistikat võivad kahjustada paljud valikuvead ja valikust sõltumatud vead. Valikuuringul põhineva statistika täpsuse kontrollimiseks on loodud teooria, mis vaatleb oodatava väärtuse piires hinnangfunktsiooni hajusust, mida väljendavad selle dispersioon, standardviga, variatsioonikordaja või usaldusvahemik. Maksebilansi (nagu ka rahvamajanduse arvepidamiste) andmed on mitmesuguse põhistatistika koondnäitajad, millest osa põhineb valikuuringutel, osa tuletatakse haldusandmetest ja osa on mudelite kasutamise tulemus. Maksebilansi koondstatistika täpsust ei ole võimalik otse mõõta. Statistika kvaliteedi käsiraamatute järgi on kaks peamist vahendit, mille abil saab sellise statistika kvaliteeti hinnata, korrigeerimiste analüüs ning vigade ja väljajätmiste[2] uurimine. Käesolevas aruandes on käsitletud mõlemat vahendit. Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) on „Data Quality Assessment Framework” (DQAF) raamistiku osana välja töötanud statistika kvaliteedi hindamise standardid. Üks konkreetne DQAF on ette nähtud maksebilansile[3]. Eurostati maksebilansi kvaliteediaruanne on välja töötatud vastavalt Euroopa statistikasüsteemi kehtestatud ja DGAF määratletud standarditele. Selleks et andmekvaliteedi erinevad aspektid kajastuksid aruandes paremini, on selle sisu aja jooksul laiendatud ja tulevikus täiustatakse seda veelgi. Kui koondstatistika kvaliteet ei ole üksnes kõigi peamiste alusandmete kvaliteedi summa, siis maksebilansi andmete kvaliteet sõltub kindlasti kõigi andmeallikate alusandmete kvaliteedist. Kvaliteediaruandeid koostatakse regulaarselt rahvusvahelises kaubavahetuses,[4] mis on jooksevkonto põhikomponent; samas oleks iga maksebilanssi teabega varustava komponendi hindamine väga kulukas ja aeganõudev. 3. Probleemid maksebilansistatistika koostamisel Maksebilansistatistikat hakati algselt koostama välisvaluuta kontrollisüsteemide kõrvaltootena: residentidest pangad kogusid ja esitasid maksebilansi koostajatele (kes olid tavapäraselt osa riigi keskpangast) teavet iga välisvaluutas tehtud üksiktehingu kohta. See teabeallikas, mida nimetatakse rahvusvaheliseks tehinguaruandlussüsteemiks (International Transaction Reporting System, ITRS) või arvelduspõhiseks aruandluseks, on endiselt peamine maksebilansistatistika koostamise teabeallikas mitmes riigis väljaspool Euroopa Liitu. Välisvaluutapiirangute kaotamine, piiriüleste finantstehingute arvu suurenemine ja nende muutumine keerulisemaks ning rahvusvaheliste ettevõtete maksete integreeritud haldamine on vähehaaval piiranud arvelduspõhisest süsteemist kogutud teabe täielikkust. Euroopa Liidus muutus arvelduspõhise aruandluse kasutamine maksebilansi koostamiseks veelgi vähem kasulikuks meetmete tõttu, mille eesmärk on ELi finantsteenuste turu liberaliseerimine[5]. Kuna seni maksebilansistatistika koostamiseks kasutatud andmeallikate katvus järjest vähenes, lõid Euroopa maksebilansi statistikud alternatiivsed andmeallikad, arvestades seejuures olukorraga, kus vahendid vähenesid, samas aga vastuseis vastajate koormuse suurendamisele kasvas. Alates 2000. aastast on maksebilansi koostajad ELis kasutusele võtnud uued andmekogumis- ja andmekoostamissüsteemid. Enamikus liikmesriikides põhinevad juba kohaldatavad uued süsteemid mitmesuguste uuringute kombinatsioonil, mida aeg-ajalt täiendatakse tehinguaruandlussüsteemist seni saadaoleva vähese teabega. Rohkem kasutatakse otse ettevõtetelt või üksikisikutelt saadavat teavet. Täielikumalt kasutatakse ka valimi moodustamist ja hindamismeetodeid. Põhjalikumalt jälgitakse vastavust muudele allikatele, nagu riiklik arvepidamine ja kaubandusandmed, samuti on ELis ja euroalal kasutusele võetud ühised statistilised vahendid, et statistika koostamine oleks homogeensem. Näiteks võimaldab väärtpaberite keskandmebaas (Central Security Database) portfelliinvesteeringute kohta andmeid koguda väärtpaberi kaupa ning välismaiste otseinvesteeringute võrgustik (FDI network) võimaldab vahetada välismaiste otseinvesteeringutega seotud mikroandmeid. 4. Asjakohasus Asjakohasus näitab, mil määral statistika vastab kasutajate olemasolevatele ja võimalikele vajadustele. Finantskriisi tõttu on maksebilansiandmed (ja rahvusvaheline investeerimispositsioon) üha enam kasutajate huvi äratanud. Maksebilansi- ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika on põhivahendid maksebilansi tasakaalustamatuse analüüsimiseks ning need on peamised andmeallikad kümnest kolmele näitajale ELi makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse (MIP) hindamiseks loodud tulemustabelis[6]. Maksebilansi kvaliteedi hindamisel mõõdetakse asjakohasust selle põhjal, kuidas maksebilansimäärusega ettenähtud andmed on lõppkasutajatele kättesaadavad, oletades, et kasutajate vajadused on määruses hästi kajastatud. Võttes arvesse, et kasutajate vajadused arenevad, muutis komisjon maksebilansi andmetele esitatavaid nõudeid, pidades silmas uusi rahvusvahelisi standardeid. Muudetud maksebilansimäärus avaldati 27. juunil 2012 Euroopa Liidu Teatajas ja seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2014[7]. Hiljutiste finantsraskuste tõttu soovivad kasutajad palju üksikasjalikumat teavet maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni kohta, kui on kehtestatud muudetud maksebilansimääruses. Kasutajad vajavad paremat finantsvoogude geograafilist jaotust ja ideaaljuhul mitme investeeringuvooga seotud kahepoolseid andmeid. Kasutajad, kes vastutavad kaubandusläbirääkimiste eest kolmandate riikidega, nõudsid jätkuvalt teavet teenuste tarneviiside kohta[8]. Eurostat uurib võimalust, kuidas sellist teavet maksebilansi koostajatelt vabatahtlikult koguda. 4.1. Andmete kättesaadavus Andmete täielikkuse nõude puhul keskendutakse määrusega (EÜ) nr 184/2005 (muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 707/2009) nõutavate andmete kättesaadavusele. Seda mõõdetakse väärtuste arvu protsendina, mis on esitatud vajalike väärtuste kogusummas. Tabelis 1 on esitatud see näitaja liikmesriikide ja andmekogumite kaupa. Euroindikaatorite puhul järgisid kõik liikmesriigid vaatluskvartalite (2010 III kv – 2011 II kv) ajal maksebilansimääruse nõudeid sajaprotsendiliselt. Kvartali maksebilansi puhul oli andmete kättesaadavus viimaste kvartalite ajal stabiilne ning vaatlusperioodidel (2010 III kv – 2011 II kv) keskmiselt 95 %, kinnitades eelmise nelja kvartali suundumust. Rahvusvahelise teenuskaubanduse puhul on andmete kättesaadavus võrreldes eelmise aastaga veidi halvenenud, s.t langes EL 27-s 97 %-le kõikidest nõutud andmeelementidest (kirjete tasandil). Välismaiste otseinvesteeringute positsioonide ja voogude puhul oli ELi keskmine vaatlusaastal 2010 (t + 9) võrreldes eelmise aastaga kasvanud, jõudes 100 %-ni. Välismaiste otseinvesteeringute andmete üldine kättesaadavus vaatlusaastal 2009 (t + 21) tegevusvaldkonna järgi ja geograafiliselt jaotatuna paranes, s.t kasvas välismaiste otseinvesteeringute positsioonide puhul 92 %-ni ning oli välismaiste otseinvesteeringute voogude puhul stabiilselt 95 %. Mõnel liikmesriigil oli probleeme seoses välismaiste otseinvesteeringute aruandluse esitamisega t + 21 kuuks: Belgia ei esitanud välismaiste otseinvesteeringute tulude tegevusalade jaotust, sest selle koostamise protsess koosnes riigi/instrumendi üldisest hinnangust, Ungaril oli probleeme Gesmes faili loomisega ja Poola esitas andmed NACE Rev.2 kohta kaheksa kuud pärast tähtpäeva, ELi ja euroala koondnäitajate loomiseks liiga hilja. Kokkuvõtvalt on kõikides maksebilansi valdkondades andmete kättesaadavus väga hea. Mõned esitamata jäänud andmed on seotud väga üksikasjalike kirjetega ja jaotamisega geograafiliselt või tegevusvaldkonna järgi. Tabel 1. Andmete täielikkus || Euronäitajad (t+ 2) || Kvartali maksebilanss (t + 3) || Rahvusvaheline teenuskaubandus (t + 9) || Välismaiste otseinvesteeringute vood (t+ 9) || Välismaiste otseinvesteeringute positsioonid (t+ 9) || Välismaiste otseinvesteeringute vood (t+ 21) || Välismaiste otseinvesteeringute positsioonid (t+ 21) Belgia || 100 % || 100 % || 97% || 100 % || 100 % || 40 % || 100 % Bulgaaria || 100 % || 81 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Tšehhi Vabariik || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Taani || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 99 % || 99 % Saksamaa || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Eesti || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Iirimaa || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Kreeka || 100 % || 100 % || 73 % || 100 % || 100 % || 70 % || 87 % Hispaania || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 98 % || 99 % Prantsusmaa || 100 % || 81 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Itaalia || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Küpros || 100 % || 92 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Läti || 100 % || 87 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Leedu || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Luksemburg || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Ungari || 100 % || 97 % || 98 % || 100 % || 100 % || 75 % || 96 % Malta || 100 % || 100 % || 98% || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Madalmaad || 100 % || 100 % || 92 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Austria || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 99 % || 99 % Poola || 100 % || 74 % || 100 % || 100 % || 100 % || 0 % || 6 % Portugal || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Rumeenia || 100 % || 85 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Sloveenia || 100 % || 100 % || 97% || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Slovakkia || 100 % || 93 % || 91 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Soome || 100 % || 100 % || 95 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Rootsi || 100 % || 94 % || 98 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Ühendkuningriik || 100 % || 100 % || 91 % || 100 % || 96 % || 91 % || 91 % ELi keskmine || 100 % || 95 % || 97 % || 100 % || 100 % || 92 % || 95 % 5. Kättesaadavus ja selgus EL 27 liikmesriikide maksebilansiandmed on tasuta kättesaadavad Eurostati veebisaidilt (Eurobase): http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database. Need on liigitatud joonisel 1 esitatud viisil. Joonis 1: Internetis kõikidele kasutajatele kättesaadavad maksebilansiandmed Internetist kättesaadavate maksebilansiandmete määr on pidevalt kasvanud ja üksikasjalikkus paranenud ning igale tabelile on lisatud asjakohased metaandmed. Töötajate rahaülekandeid käsitlevate andmete korrapärane avaldamine algas 2010. aasta veebruarist. 2011. aasta jaanuaris lisati uus tabel, mis käsitleb peamisi maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni kirjeid osakaaluna SKPst („Main Balance of Payments and International Investment Position items as share of GDP”), 2011. aasta oktoobris lisati tabel, mis käsitleb ekspordi turuosa („Export market shares”) ja kord kvartalis hakati avaldama rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmeid. Kuna huvi riiklike maksebilansside ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni vastu üha kasvab, on avaldatud pikemaid aegridasid, üksikasjalikumaid geograafilisi jaotusi ja täielikumaid tabeleid. 6. Täpsus Täpsus näitab hinnangute lähedust tegelikele teadmata väärtustele. Kui põhistatistika keskmise vea ja dispersiooni näitajatega saab täpsust mõõta, siis sarnaseid näitajaid ei saa koostada makromajandusliku statistika jaoks, mis on eri andmekogumis- ja andmekoostamisprotseduuride tulem. Maksebilansi kvaliteediaruandes mõõdetakse täpsust, uurides korrigeerimiste ulatust. Eeldatakse, et iga korrigeerimisega läheneb andmekogum tegelikule väärtusele. Korrigeerimine ei tähenda, et tehtud on „vigu” või et andmete kvaliteet on aja jooksul halvenenud. Vastupidi, korrigeerimisi tehakse siis, kui kättesaadavaks on saanud uued andmeallikad ja kvaliteetsem teave. Kindlakskujunenud korrigeerimispõhimõtted, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks, on märk statistikasüsteemi tugevusest. Korrigeerimiste ulatus näitab siiski teatava andmekogumi esimese avaldamise kvaliteeti võrreldes viimati avaldatud versiooniga. Korrigeerimisel tehakse kompromisse ajakohasuse tagamiseks – mida varem andmekogum esimest korda avaldatakse, seda ulatuslikumaid korrigeerimisi on oodata, kui avaldatakse sama andmekogumi hilisemaid versioone. 6.1. Stabiilsus Tabelites 2 ja 3 on esitatud kvartali maksebilansi korrigeerimiste keskmised näitajad viimase 14 kvartali jooksul (2008 I kv – 2011 II kv) iga ELi liikmesriigi kohta protsentuaalselt esialgsest väärtusest. Graafikul 1 on näidatud esmaste hinnangute ja lõplike hinnangute vahelised erinevused EL 27 riikide kogu jooksevkontos. Esmased hinnangud on kättesaadavad kolm kuud pärast vaatlusperioodi lõppu (Q+90 päeva). Lõplikud hinnangud on tavaliselt kättesaadavad kolme ja poole aasta pärast, kuid võimalikud on veelgi hilisemad korrigeerimised. Korrigeerimine oli kõige ulatuslikum aastal 2007 ning keskmiselt rohkem deebeti kui kreediti poolel. Riiklike andmete korrigeerimine tihti ühtlustab riikidevahelist seisu. EL 27 koondnäitajate hinnangud on seega aja jooksul üsna stabiilsed. Kreediti ja deebeti poolel tehtud erisuunalised korrigeerimised võivad põhjustada olukorra, kus saldosse tuleb teha olulisi korrigeerimisi, isegi kui absoluutsed korrigeerimised on väikesed. Korrigeerimiste keskmisi väärtusi tuleks tõlgendada ettevaatlikult, kuna need võivad olla tavatult suured, kui esialgsed hinnangud on väikesed. Eelkõige väikeste majanduste näitajad on selles osas eriti tundlikud: mõnel juhul on tulemuseks äärmiselt suured väärtused, olenemata sellest, et nii esmaste hinnangute kui ka järgnevate korrigeerimiste absoluutsummad on väga väikesed. Ettevaatlik tõlgendamine on üldiselt vajalik ka sellistel juhtudel (nt tuletisinstrumentide puhul), kui mõõdetakse netovoogude (deebet miinus kreedit) korrigeerimisi. Jooksevkontol registreeriti nii kreediti kui ka deebeti poolel kaupade kontol väga väikesi korrigeerimisi, samas kui teenuste kontol olid korrigeerimiste väärtused üldiselt suuremad kui kaupade puhul. Korrigeerimised mõjutavad kõige rohkem tulude kontot, kus otseinvesteeringute tulu all kirjendatakse tihti väga suuri väärtusi, kuna koostajatel on esimese edastamise jaoks raske kasumit hinnata. Vaadeldud 14 kvartali lõikes olid keskmised korrigeerimised üldiselt suuremad finantskonto kirjete kui jooksevkonto kirjete puhul, mis kajastab erinevusi nii piiriüleste finantstehingute ulatuses kui ka nende volatiilsuses. ELis olid korrigeerimised kõige ulatuslikumad välisriikidesse tehtud otseinvesteeringute ja portfelliinvesteeringute varade puhul. Tabel 2. Jooksevkonto peamiste kirjete korrigeerimiste keskmised väärtused, 2008. aasta I kvartal – 2011. aasta II kvartal Liikmesriik || Kaubad || Teenused || Veoteenused || Reisiteenused || Muud teenused || Tööjõutulu || Otseinv. tulu || Muude inv. tulu || Jooksevülekanded C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D BE || 3,45 || 2,77 || 1,75 || 12,21 || -0,04 || 0,75 || -1,52 || 0,92 || 3,08 || -4,74 || 7,63 || 19,26 || -16,05 || 61,67 || -14,11 || -32,95 || 59,44 || 15,57 BG || -0,74 || 0,51 || 3,79 || 3,14 || -13,18 || -8,44 || 15,87 || 16,51 || 6,24 || 10,77 || -2,13 || 65,26 || 44,00 || 8,35 || 6,81 || 14,10 || 22,36 || -3,70 CZ || 2,05 || -2,79 || 1,09 || 18,66 || -6,59 || 3,60 || 0,22 || 8,14 || 15,47 || 5,81 || 2,64 || -2,93 || -63,06 || 1,68 || -11,49 || 1,28 || -1,75 || 2,34 DK || 1,01 || -2,06 || 1,95 || 0,22 || 0,16 || 2,51 || -4,67 || -0,76 || 9,30 || -3,75 || 24,63 || -3,13 || 3,62 || -52,04 || 1,61 || 1,63 || 11,12 || 0,27 DE || 1,92 || 3,41 || 3,45 || 2,11 || 6,22 || 5,67 || 0,39 || -3,22 || 2,69 || 3,19 || 7,27 || 2,67 || -3,45 || -44,07 || 2,97 || 6,08 || -6,28 || -0,72 EE || -0,41 || 0,53 || 1,39 || -3,94 || 0,92 || -7,73 || -8,93 || -2,88 || 7,08 || 0,27 || -4,30 || -0,05 || 4,58 || 991,78 || -1,08 || -0,22 || -6,53 || 0,40 IE || -0,48 || 1,03 || -5,08 || -2,92 || 0,13 || 1,08 || 0,76 || -1,27 || -5,36 || -3,10 || 0,00 || -0,11 || 11,99 || -10,34 || -8,42 || 0,49 || -8,78 || -5,99 EL || -1,27 || -0,70 || -0,21 || -0,70 || -0,17 || -0,62 || 0,00 || 0,00 || -1,33 || -1,68 || -1,40 || -0,65 || 15,61 || -18,94 || -2,71 || -1,39 || -0,49 || 0,47 ES || 0,80 || -0,62 || -0,35 || -2,78 || 1,17 || -5,69 || -0,53 || 0,65 || -0,63 || -2,35 || 1,77 || 0,19 || -6,85 || -16,30 || -0,27 || 0,91 || 3,37 || 4,16 FR || 0,14 || -0,70 || -0,50 || -2,57 || -1,06 || -0,24 || 3,98 || -1,57 || -1,91 || -4,87 || 4,42 || 7,29 || 17,48 || 2,72 || 4,16 || 0,83 || 6,57 || 4,59 IT || -0,26 || 0,74 || 14,73 || 11,26 || 3,16 || 0,24 || 1,12 || 0,39 || 38,14 || 26,11 || 353,33 || 145,17 || 200,05 || 40,58 || 43,04 || -6,73 || 56,81 || 12,50 CY || -29,69 || -10,88 || 7,10 || 1,78 || 6,48 || -0,19 || -1,06 || -2,83 || 9,91 || 8,22 || -4,02 || -0,29 || 434,16 || 221,13 || 12,80 || -1,11 || -8,81 || 0,26 LV || -0,20 || 0,09 || -0,08 || -0,14 || -0,37 || 2,47 || 0,00 || 0,00 || -0,04 || -0,82 || -2,60 || 0,00 || 10,77 || -6,22 || 0,02 || -0,18 || 0,13 || -0,11 LT || -0,16 || 0,54 || -0,44 || 4,68 || 1,29 || 1,36 || -3,25 || 16,04 || -2,98 || -1,02 || 17,57 || 32,36 || 321,03 || -412,40 || -5,46 || -5,23 || -11,99 || 15,71 LU || 7,07 || -0,91 || -3,98 || 4,94 || 0,08 || 0,45 || -0,21 || 0,86 || -4,25 || -3,41 || 10,28 || 48,85 || 10,17 || 13,79 || -5,81 || -31,27 || -1,69 || 0,74 HU || -6,33 || -0,32 || 2,44 || -0,16 || -2,19 || 2,38 || 0,00 || -19,27 || 4,59 || 3,63 || 1610,53 || -11,62 || 77,79 || 50,73 || -1,82 || 1,07 || -8,65 || -18,07 MT || 1,27 || -3,52 || 11,10 || 42,00 || 2,94 || -2,84 || 6,97 || -18,36 || 14,51 || 66,92 || -4,99 || -0,44 || -183,68 || -9,14 || -0,17 || -0,31 || 66,34 || 66,55 NL || -1,92 || 0,28 || -1,67 || 3,80 || 0,57 || 1,04 || -3,20 || -0,68 || -2,25 || 2,62 || -1,15 || 97,62 || 4,84 || 23,89 || -3,23 || -2,76 || 2,19 || 7,33 AT || 0,68 || -0,82 || 1,42 || 0,47 || 3,28 || 1,07 || -1,64 || 0,85 || 1,94 || -0,17 || -0,73 || -10,89 || 12,63 || -5,82 || 0,76 || -0,41 || -11,55 || -2,74 PL || -0,81 || -1,02 || -0,95 || -1,41 || 0,47 || 1,95 || -2,77 || -3,40 || -0,22 || -2,08 || -21,69 || 293,84 || 308,05 || -22,84 || -0,07 || -0,71 || -63,93 || -21,09 PT || -0,38 || -0,01 || 1,43 || 0,25 || 3,45 || -0,25 || -0,10 || -0,09 || 1,80 || 0,85 || -0,70 || 3,96 || 4,98 || -1,35 || 0,95 || -6,33 || -9,36 || -11,57 RO || 0,04 || 0,36 || 1,38 || 1,14 || -7,51 || 0,45 || 2,39 || 0,81 || 5,34 || 3,79 || 6,83 || 27,92 || -630,52 || -327,00 || 24,01 || 0,46 || -1,35 || 8,46 SI || 4,14 || 9,10 || -8,40 || 19,94 || 6,88 || 4,11 || 0,78 || -3,55 || 6,27 || 3,75 || 95,52 || 15,68 || -92,87 || -27,29 || 0,57 || 4,95 || -3,51 || 14,28 SK || -1,90 || 0,19 || 0,81 || 1,10 || 1,10 || 1,10 || 1,09 || 1,09 || -0,36 || 0,04 || 50,17 || -15,71 || 803,66 || -26,93 || 0,95 || 1,12 || 0,74 || -0,45 FI || 1,23 || -0,06 || 16,51 || 24,49 || 9,39 || 10,17 || 1,04 || 2,21 || 19,37 || 36,31 || 4,12 || 5,51 || 24,05 || 545,66 || -0,47 || 3,56 || 27,34 || 18,66 SE || 1,74 || 1,18 || 1,51 || 1,59 || -0,48 || 2,68 || -9,07 || -3,00 || 5,28 || 3,55 || -3,03 || -1,77 || 17,97 || -15,40 || -3,49 || -9,77 || -11,97 || -3,50 UK || 0,28 || 0,21 || 0,69 || -2,72 || 3,91 || -1,98 || 0,70 || -5,54 || 0,30 || -2,08 || 1,15 || -3,84 || -28,77 || -13,93 || 9,80 || -0,76 || 2,04 || -0,17 EL || 0,62 || 0,81 || 1,39 || 1,56 || 1,43 || 0,86 || -0,18 || -2,73 || 1,95 || 1,73 || 13,51 || 30,55 || 3,06 || -2,17 || 1,13 || -4,11 || 8,68 || 4,01 Tabel 3. Finantskonto peamiste kirjete korrigeerimiste keskmised väärtused, 2008. aasta I kvartal – 2011. aasta II kvartal Kvartali maksebilansi finantskonto keskmine (%) Liikmesriik || Otseinvesteeringud välismaal || Otseinvesteeringud koostavas riigis || PI varad || PI kohustused || Muud investeeringud, varad || Muud investeeringud, kohustused || Tuletisinstrumendid BE || -31,03 || 27,54 || -124,24 || -44,69 || 41,73 || 10,10 || -186,75 BG || 16,91 || 67,33 || 67,11 || 17,69 || 115,41 || -39,60 || 5,54 CZ || -111,98 || -397,93 || 0,02 || 3,46 || -8,11 || -2197,80 || -0,71 DK || -46,19 || 53,49 || 21,69 || 0,02 || 2,00 || 0,24 || 20,77 DE || -26,56 || 52,11 || -4,10 || 12,30 || 54,50 || -1,58 || 6,07 EE || 32,41 || 53,09 || 9,56 || -0,67 || -13,79 || -31,16 || 1,49 IE || 71,28 || -377,19 || -7,77 || 82,50 || -39,87 || -2,57 || 54,00 EL || 9,72 || -54,83 || -4,25 || -0,59 || -450,81 || 0,28 || -0,01 ES || 7,41 || -36,64 || 11,17 || -5,00 || -0,98 || 0,56 || -56,68 FR || -43,78 || -30,99 || -16,32 || -4,36 || -26,45 || -28,23 || -100,27 IT || 234,78 || -63,77 || -185,28 || 162,04 || -1369,01 || 261,87 || 666,93 CY || 629,42 || 404,98 || -15,00 || -847,87 || -80,27 || 32,28 || -4,36 LV || -23,64 || -38,18 || -204,30 || 33,65 || -9,10 || -37,02 || -1,38 LT || 8,02 || 162,63 || -44,70 || -41,77 || -3,44 || 4,30 || -22,28 LU || -114,94 || -139,05 || -15,67 || -18,30 || 32,03 || -12,60 || 1597,77 HU || -23,16 || 204,44 || 46,60 || 5,65 || -18,19 || 8,46 || 5,26 MT || 197,44 || -28,12 || -4,99 || -71,68 || 0,08 || 2,29 || -0,11 NL || -68,42 || 95,70 || -4,15 || -38,61 || -25,58 || -16,72 || -28,15 AT || 93,64 || -1,37 || 2,87 || 3,71 || -8,75 || 4,00 || 9,95 PL || 91,07 || -52,24 || -66,65 || -15,51 || -1,70 || -15,18 || 0,67 PT || -345,76 || -25,69 || -38,70 || 46,58 || -54,88 || -258,31 || 9,98 RO || 2549,20 || -140,35 || -89,82 || -17,72 || -105,36 || 9,16 || 42,86 SI || -28,47 || 8,74 || -0,55 || 1,10 || -1033,25 || 66,04 || -588,34 SK || -49,32 || -18,22 || -3,54 || 1,42 || -1,85 || -11,61 || -100,32 FI || 165,75 || -71,90 || -1,98 || -15395,81 || 0,35 || -1,02 || 17,56 SE || 82,68 || -44,64 || 10,48 || -64,85 || -146,32 || -16,56 || -44,98 UK || -12,63 || -17,94 || 145,57 || -3,44 || 5,21 || 33,31 || -5,97 EL || 31,53 || -11,16 || 68,69 || 12,88 || 29,94 || 6,49 || 16,16 Graafik 1. Erinevused esmaste ja lõplike hinnangute vahel EL 27 jooksevkontol, 2005 I kvartal – 2011 II kvartal, miljonites eurodes. 7. Ajakohasus ja õigeaegsus Õigeaegsust mõõdetakse maksebilansimäärusega andmete edastamiseks kehtestatud tähtpäevade abil. Tabel 4 sisaldab[9] maksebilansistatistika õigeaegsuse analüüsi. Sellest nähtub, et kui mõned vähesed erandid välja arvata, on liikmesriigid kõikide andmekogumite puhul tähtaegasid järginud. Asjakohasust mõõdetakse kui vahet, mis jääb andmekogumikke hõlmanud vaatlusperioodi ja nende lõppkasutajatele kättesaadavaks tegemise vahele. Praegu edastatakse maksebilansiandmed Eurostatile 90 päeva pärast vaatlusperioodi lõppu. Muudetud maksebilansimääruses arvestatakse kasutajate vajadusega saada ajakohasemat statistikat, vähendades aruandluse esitamise tähtaega praeguselt 90 päevalt 85/82/80 päevale aastatel 2014/2017/2019. Tabel 4. Andmete edastamise õigeaegsus* || Euronäitajad || Kvartali maksebilanss || Rahvusvaheline teenuskaubandus || Välismaised otseinvesteeringud – vood || Välismaised otseinvesteeringud – positsioonid Tähtpäev: || vaatlusperiood + 2 kuud || vaatlusperiood + 3 kuud || vaatlusperiood + 9 kuud || vaatlusperiood + 9 (või 21) kuud[10] || vaatlusperiood + 9 (või 21) kuud Austria || hea || hea || hea || hea || hea Belgia || hea || hea || hea || hea || halb Bulgaaria || hea || hea || hea || hea || hea Küpros || hea || hea || hea || hea || hea Tšehhi Vabariik || hea || hea || hea || hea || hea Taani || hea || hea || hea || hea || hea Eesti || hea || hea || hea || hea || hea Soome || hea || hea || hea || hea || hea Prantsusmaa || hea || hea || hea || hea || hea Saksamaa || hea || hea || hea || hea || hea Kreeka || hea || hea || hea || hea || hea Ungari || hea || hea || hea || hea || hea Iirimaa || hea || hea || hea || hea || hea Itaalia || hea || hea || hea || hea || hea Läti || hea || hea || hea || hea || hea Leedu || hea || hea || hea || hea || hea Luksemburg || hea || hea || hea || hea || hea Malta || hea || hea || vastuvõetav || hea || hea Madalmaad || hea || hea || hea || hea || hea Poola || hea || hea || hea || hea || hea Portugal || hea || hea || hea || hea || hea Rumeenia || hea || hea || hea || hea || hea Slovakkia || hea || hea || hea || hea || hea Sloveenia || hea || hea || hea || hea || hea Hispaania || hea || hea || hea || hea || hea Rootsi || hea || hea || hea || hea || hea Ühendkuningriik || hea || vastuvõetav || halb || hea || hea *Ajaline täpsus: hea: ≤ 0 päeva, vastuvõetav: ≤ 5 päeva, halb: > 5 päeva 8. Võrreldavus Võrreldavus tähendab erinevusi, mida võib täheldada siis, kui sama valdkonna statistikat võrreldakse piirkonniti või ajas. Maksebilansi kvaliteediaruandes mõõdetakse ruumilist võrreldavust asümmeetriat uurides. Eurostat avaldab korrapäraselt tabeleid, millest nähtuvad iga riigi ja kirje puhul esinevad peamised pidevad asümmeetriad, ning julgustab riike asümmeetria põhjusi kahepoolsete kontaktide ja üksikasjalikuma teabe vahetamise abil kõrvaldama. Välismaiste otseinvesteeringute (FDI) võrgustiku loomise üks põhjustest oli võimaldada kahepoolset välismaiste otseinvesteeringute andmete vahetamist ning selle mõjul loodetakse välismaiste otseinvesteeringute andmete asümmeetriat aja jooksul vähendada. Graafikul 2 võrreldakse EL 27 liikmesriikide ja kogu maailma asümmeetriaid. EL 27 asümmeetriad moodustavad ligi 1 % ELi SKPst ja on alates 2004. aastast püsinud stabiilsena. Mitmed asümmeetriatega seotud Eurostati algatused EL 27 liikmesriikide maksebilansis annavad nähtavaid tulemusi. Graafik 2. EL 27 riikide ja kogu maailma asümmeetriad, kogu jooksevkonto, 1999-2010, miljonites eurodes. 9. Sidusus Sidusus näitab, kas eri kasutusotstarbeks toodetud statistika on järjepidev. Maksebilansi kvaliteediaruandes mõõdetakse seda komponenti, uurides nii sisemist järjepidevust (andmete terviklikkuse nõude järgimine, kvartali- ja aastaandmete sidusus ning vigade ja väljajätmiste ulatus) kui ka välist järjepidevust (maksebilansiandmete ja muudest statistilistest raamistikest saadud sarnase statistika vaheline sidusus). Intrastati ja Extrastati toodetavate maksebilansi kaubaandmete ja väliskaubanduse statistika välist järjepidevust jälgitakse korrapäraselt. 9.1. Sisemine järjepidevus Sisemist järjepidevust mõõdetakse, uurides netosummade vigasid ja väljajätmisi. Netosummade vead ja väljajätmised sisaldavad tagantjärele kontosid tasakaalustavat kirjet. Mõnikord elimineerivad andmekogumisvead üksteise mõju. Seega ei näita tagantjärele tuletatud kirje suurus tingimata aruande üldist täpsust. Netosummade vigasid ja väljajätmisi jälgivad põhjalikult riiklikud maksebilansi koostajad: suured väärtused või pidev kasv on märk probleemidest koostamissüsteemides, mis tuleb kindlaks teha ja kõrvaldada. Tabelis 5 on esitatud keskmine suhteline viga, mille liikmesriigid on registreerinud ajavahemikul 2008-2010. See võrdub asjaomase ajavahemiku netosummade vigade ja väljajätmiste absoluutväärtusega (mida mõõdetakse jooksevkonto kreediti ja deebeti keskmise protsendina), mis on registreeritud liikmesriikide kvartali maksebilanssides. Ajavahemikul 2008-2010 registreeriti kolmes liikmesriigis (Itaalia, Soome ja Rootsi) selle näitaja väärtuseks üle 10 % ning viies liikmesriigis (Bulgaaria, Taani, Iirimaa, Prantsusmaa ja Poola) oli see üle 5 %. Täiesti uuele andmekogumis- ja andmekoostamissüsteemile ülemineku tõttu kerkis Itaalia vigade ja väljajätmiste absoluutväärtus eelmise aasta kvaliteediaruandes toodud 3,8 %-lt (ajavahemikul 2006-2008) 12 %-le (2008-2010). Tabelis 6 on esitatud kumulatiivne keskmine suhteline viga ajavahemiku 2008-2010 kohta. See võrdub sama ajavahemiku netosummade vigade ja väljajätmiste kumulatiivsete naturaalväärtustega (mida mõõdetakse jooksevkonto kreediti ja deebeti keskmise protsendina). Ühes liikmesriigis (Rootsi) registreeriti selle näitaja väärtuseks üle 10 % ning kolmes liikmesriigis (Bulgaaria, Taani ja Soome) oli see üle 5 %. Tabel 5: Keskmine suhteline viga 2008-2010 Belgia || 0,5 % || Prantsusmaa || 5,1 % || Austria || 3,4 % Bulgaaria || 8,6 % || Itaalia || 12,0% || Poola || 5,2 % Tšehhi Vabariik || 2,2 % || Küpros || 2,1 % || Portugal || 1,7 % Taani || 8,0 % || Läti || 2,3 % || Rumeenia || 4,3 % Saksamaa || 3,7 % || Leedu || 0,9 % || Sloveenia || 1,5 % Eesti || 1,8 % || Luksemburg || 0,3 % || Slovakkia || 4,1 % Iirimaa || 10,0 % || Ungari || 1,9 % || Soome || 12,0 % Kreeka || 2,0 % || Malta || 4,1% || Rootsi || 13,7 % Hispaania || 2,3 % || Madalmaad || 4,2 % || Ühendkuningriik || 3,6 % Tabel 6: Kumulatiivne keskmine suhteline viga 2008-2010 Belgia || 0,0% || Prantsusmaa || 3,3 % || Austria || 0,7% Bulgaaria || -5,7 % || Itaalia || 0,0 % || Poola || -4,6 % Tšehhi Vabariik || -0,3 % || Küpros || -0,5 % || Portugal || -0,3 % Taani || -5,5 % || Läti || -1,9 % || Rumeenia || -2,9 % Saksamaa || 0,7 % || Leedu || 0,2 % || Sloveenia || 0,2 % Eesti || 0,9 % || Luksemburg || -0,1 % || Slovakkia || -3,3 % Iirimaa || -2,3 % || Ungari || -2,1 % || Soome || -8,6% Kreeka || 0,0 % || Malta || 1,3 % || Rootsi || -16,3 % Hispaania || -0,9 % || Madalmaad || 0,7 % || Ühendkuningriik || 0,2 % 9.2. Väline järjepidevus Väline järjepidevus on seotud maksebilansiandmete ja muudest statistilistest raamistikest saadud sarnase statistika vahelise sidususega. Eurostat jälgib korrapäraselt kaupadega seotud välist järjepidevust maksebilansis ja väliskaubanduse statistikas registreeritud andmete alusel. Neid kahte andmekogumit võrreldes tuleks arvesse võtta maksebilansi ja väliskaubanduse statistika vahelisi metodoloogilisi erinevusi. Peamised neist on seotud asjaoluga, et maksebilansi puhul on tehingu salvestamiseks nõutav omandiõiguse üleminek, samas kui väliskaubanduse statistikas registreeritakse kaupade füüsiline piiriülene liikumine, ning erinevate hindamismeetoditega[11]. Üks näide sellise erinevuse kohta on seotud mitterahalise kullaga, mille omandiõigus läheb üle ilma, et seda füüsiliselt transporditaks uue omaniku riiki; selline kuld ei sisaldu väliskaubanduse statistikas, kuid sisaldub maksebilansis. Väliskaubanduse statistika ja maksebilansi vahelist üldist järjepidevust saab kiiresti hinnata, uurides neist kahest statistilisest andmekogumist saadavate kreediti/ekspordi ja deebeti/impordi väärtuste vaheliste erinevuste aegridasid, mis on esitatud EL 27 kohta graafikul 3. Alates 2006. aasta I kvartalist on maksebilansi ja väliskaubanduse statistika kaubaandmete vaheline järjepidevus selgelt paranenud ja on stabiliseerunud üpris madalate tasemete juures. Graafik 3. Kaubad – erinevus väliskaubanduse statistika ja maksebilansi vahel, EL 27, partner: „EL-27-väline” 10. Järeldused Määruse (EÜ) nr 184/2005 jõustumine on aidanud ühtlustada maksebilansi statistikat kogu ELis ja on suurendanud andmete kättesaadavust kasutajate jaoks. Käesolev töödokument näitab, et iga liikmesriik esitas Eurostati poolt määruse (EÜ) nr 184/2005 alusel nõutavad maksebilansiandmed üldiselt tähtajaks. Lõppkasutajatele kättesaadavate maksebilansiandmete hulk on praegu palju suurem kui 1990-ndate lõpus: tehingute ja geograafilise jaotuse kohta on praegu palju rohkem üksikasju kättesaadavad, paranenud on andmete avaldamissagedus ja ajakohasus ning majandusanalüüsi jaoks on loodud pikemaid aegridasid. Hindamist kasutatakse rohkem, kuid tulemuste kvaliteeti kontrollitakse väga rangelt. Kvaliteediaruannete abil on võimalik andmete stabiilsust ja järjepidevust korrapäraselt jälgida. Finantskriisi tõttu on nii maksebilansi kui ka rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmed kasutajates üha enam huvi äratanud. Eurostat ja riiklikud koostajad teevad kõik endast sõltuva, et tagada maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmete vastavus kasutajate laia ringi vajadustele. Järgmine maksebilansi kvaliteedi hindamine algab 2013. aasta jaanuaris. [1] Vt „ESS Handbook for Quality Reports” Eurostati töödokument, 2009. Vt „ESS Standard for Quality Reports”, Eurostati töödokument, 2009. [2] Vt „ESS Handbook for quality reports”, Eurostat, 2009, lk 65. [3] Vt http://dsbb.imf.org/images/pdfs/dqrs_bop.pdf [4] Vt http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/publication?p_product_code=KS-RA-10-026. [5] Määrusega (EÜ) nr 2560/2001 eurodes tehtavate välismaksete kohta on kõik alla 12 500 euro suurused tehingud vabastatud statistilise aruandluse kohustusest. Määruse (EÜ) nr 2560/2001 läbivaatamisel tõsteti määruse (EÜ) nr 924/2009 artikli 5 lõikega 1 see piirmäär 50 000 euroni. [6] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/excessive_imbalance_procedure/imbalance_scoreboard [7] Komisjoni 22. juuni 2012. aasta määrus (EÜ) nr 555/2012; http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2012:166:0022:0066:ET:PDF [8] See tähendab, et tehinguid tuleks selgelt eristada vastavalt järgnevale: a) teenuseid pakutakse piiriüleselt (nn esimene tarneviis); tarbija ületab piiri (teine tarneviis); teenusepakkuja ületab piiri (neljas tarneviis). Vt rahvusvahelise teenuskaubanduse statistika juhendit 2010, peatükk V. [9] Õigeaegsust hinnatakse heaks, kui andmed on esitatud tähtajaks või enne tähtaega, vastuvõetavaks, kui viivitus ei ületa keskmiselt viit päeva, ning muudel juhtudel halvaks. [10] Välismaiste otseinvesteeringute (nii voogude kui ka positsioonide) korral on kaks erinevat andmepäringut, millel on erinevad tähtajad: ühe andmepäringu tähtaeg on üheksa kuud pärast vaatlusperioodi lõppu ja teise andmepäringu tähtaeg on 21 kuud pärast vaatlusperioodi lõppu. [11] Import/deebet hinnatakse maksebilansis FOB-väärtusena, kuid väliskaubanduse statistikas CIF-väärtusena.