ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 4.12.2008  
SEK(2008) 2951 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile:   
 
Ettepanek:  
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS 
 
mis käsitleb meritsi ja siseveeteedel sõitvat e reisijate õigusi ning  millega muudetakse 
määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse  jõustamise eest vastutavate siseriiklike 
asutuste vahelise koostöö kohta  
 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
{KOM(2008) 816 lõplik} 
{SEK(2008) 2950} 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
mis käsitleb meritsi ja sise veeteedel sõitvate reisijate õi gusi ning millega muudetakse 
määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse  jõustamise eest vastutavate siseriiklike 
asutuste vahelise koostöö kohta  
1. MENETLUSKÜSIMUSED JA KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA  
Korraldus  
Käesolev mõjuhinnang on teostatud olukorra uuri miseks seoses reisija te õiguste kaitsega 
meretranspordi sektoris ja vajadusega kehtestada õigusaktid, millega tagatakse reisijatele üldised õigused. Keskendutakse murettekita vatele põhivaldkondadele, mida komisjon on 
rõhutanud oma poliitikadokumentides, nimelt: liikumispuudega isikute õigused; teenuse kvaliteet; abi ja hüvitis reisijatele, kui reis on hilinemise või tühistamise tõttu katkestatud; 
õigus saada teavet; ja mittediskrimineerimise küsimused. 
Konsultatsioon ja eksperdiarvamus 
Aastatel 2005–2006 teostas transpordi ja energe etika peadirektoraat sõltumatu uuringu, mille 
käigus kontrolliti reisijate õi guste kaitse praegust taset ELi  meretranspordi sektoris 
reisikatkestuse korral. 2006. aastal käivitas Eu roopa Komisjon ka avaliku arutelu. Mõlema 
meetme järeldus oli, et kogu ELis peaks reisij ate õigused olema kaitstud minimaalsel vajalikul 
tasemel sõltumata transpordiliig ist või sellest, kas kogu reis toimub ühes liikmesriigis või 
ületatakse sise- või välispiir. 
2. P
ROBLEEMI MÄÄRATLEMINE  
Probleemid liikumispuudega reisijate jaoks 
Suurem enamus (79 %) Euroopa Liidus el avatest kodanikest käsitavad puuet ebasoodsa 
asjaoluna. Kõikides liikmesriikides (91 %) vali tseb üksmeel selle üle, et juurdepääsetavuse 
parandamiseks oleks vaja veelgi rohkem ära teha ja selle heaks enam raha kulutada. 
Transporditeenuste valdkonnas ei saa liikumispuudega isi kute õigused piirduda üksnes 
transpordivahenditesse pääsemisega, vaid hõlma vad ka mittediskrimineerimist, terviklikku abi 
kogu reisi vältel ja teavet. 
Meretranspordisektori probl eemid ELi reisijate jaoks 
Meritsi ja siseveeteedel sõitv ate reisijate õiguste tõhus ka itse mõjutab kogu meretranspordi 
sektorit: st riigisisest, üh endusesisest, rahvusvahelist ja merematkelaevade liiklust. 
Turu avamisel ei ole olnud eeldatud mõju standa rdite ja teenuste kvaliteedi tõstmisele, sh 
paremad reisijaõigused ja kasutajasõbralikul  viisil vaidluste lahendamine. Reisijad, kes 
peavad toime tulema ettevõttest olenevate eri menetluste ja tähtaegadega, peavad vajaduse 
korral rahulolematust väljendades olema võimelised end tavaolukorras ise aitama. Üldmenetluste puudumine isolee rib reisijaid ja tõkestab neid oma rahulolematuse 
väljendamisel, kui neil on vaja nii teha. 
ET 3   ET Probleemi aluseks olevad tegurid  
– Reisijate õiguste kaitse ulatuse ja põhjalikkusega seotud ühtsuse puudumine.  
– Tühistamise või hilinemise juhtumite kohta puudub vahetuid ja eelnevalt määratletud 
lahendusi käsitlev ühtne raamistik.  
– Reisijaid üldiselt ja liikumis puudega isikuid eelkõige ei teav itata ohtliku juhtumi korral. 
– Võimalik diskrimineerimine liikumispuudega isik ute suhtes ja eriots tarbeliste rajatiste 
puudumine meretranspordi sektoris.  
Keda see mõjutab ja kuidas? 
Mereveoturgude avamise tõttu on suurenenud mere transporti kasutavate reisijate arv, mille 
tagajärjel on avardunud üha madalama hinnaga turismisihtkohtade pakkumiste palett. 2006. 
aastal hinnati vaatlusalu stes riikides meretran sporti kasutavate reisija te aastaseks üldarvuks 
199 miljonit, millest ligikaudu 60 % riigisiseses, 35 % ühendusesiseses ning ülejäänud osa rahvusvahelises ja merematkelaevade liikluses.  2005. aastal oli EL 27 li ikumispuudega isikute 
koguarv ligikaudu 136,2 miljonit
1.  
Kas ELil on sekkumiseks volitused? 
Reisijate kaitse, eelkõige enim ohustatud reisij arühmade kaitse, on osa Euroopa Liidu siseturu 
ja ühisest transpordipoliitikast. Ühtset turgu loetakse asutatuks juhul, kui tarbijad ja ettevõtted 
saavad maksimaalset kasu. Kui ühtne turg me retranspordis on saavut atud, tuleb vastavalt 
kehtestada ka meretransporti ka sutatavate reisijate õiguste kaitse Euroopa ühisturu siseselt. 
Seda Euroopat hõlmavat ulatust on juba tunnus tatud ja sellega on ühenduse tasandil tegelenud 
Euroopa seadusandja nii õhutranspordi kui ka raudteetranspordi sektoris2. Lisaks sellele on 
praegu talitustevahelise konsulteerimise järgus ettepanek määruse kohta, mis käsitleb bussiga 
või reisibussiga sõitva te reisijate õigusi. 
Reisijad ja tööstus vajavad ühist, kõikide tran spordiliikide suhtes vastutust reguleerivat 
aluspõhimõtete kogumit: vastutus õnnetusjuhtumite korral; puudega inimeste ja liikumispuudega isikute teavitamine ja kvaliteetne kaitse; abi ja hüvitus hilinemise ja 
tühistamise korral. 
3. E
ESMÄRGID  
Reisijate õiguste kehtestamise põhieesmärgid t uginevad ELi üldeesmärkidele nagu tarbijate 
kõrgetasemeline kaitse, parem sotsiaalne ja  majanduslik ühtekuuluvus , eri sotsiaalsete 
rühmade sotsiaalne kaasatus ning isikute va ba liikumise tagamine Euroopa Liidus.  
                                                 
1 PricewaterhouseCoopersi analüüs Eu rostati ja Euroopa juurdepääsetava turismi „kõik teenused ühest 
kohast” (OSSATE) andmete koht a: „Juurdepääsetavuse turg ja sidusrühmade analüüs”.  
2 Õhutransporti käsitlevad määrused (EÜ) nr 261/ 2004, ELT L 46, ja (EÜ) nr 1107/2006, ELT L 204; 
raudteetransporti käsitlev määrus (EÜ) nr 1371/2007. 
ET 4   ET 4. VALIKUD  
Senise olukorra jätkum ine (valik nr 1)  
ELi tasandil ei võeta ühtegi meedet ning kestab  edasi praegune olukord, kus siseriiklikud ja 
rahvusvahelised seadused üksteisest lahknevad. 
Ühenduse seadusandlik meede laevareisijate  õiguste parandamise ks (valik nr 2) 
Teine kavandatav meede võiks olla regulatiivmeede ELi tasandil, kui see on siduv ja vahetult 
kohaldatav. Sellist määrust ei kohaldataks mitte  üksnes vähemalt ühte ELi sadamat hõlmavate 
rahvusvaheliste liinide, vaid ka kõikide üksikut e liikmesriikide siseste teenuste osutamise 
suhtes. Sellise ELi õigusaktiga: 
• kehtestataks liikumispuudega isikuid kä sitlevad õigused: juurdepääsetavus 
sadamates, abi sadamates ja laeva pardal ning teabenõuded 
• kehtestataks reisijate õigused juhul, kui re is on tühistamise või hilinemise tõttu 
katkestatud 
• kehtestataks meretransporti kasutatavate  reisijate õigusi käs itleva vajaliku teabe 
normid üldsuse ja eelkõige reisijat e, sh liikumispuudega isikute jaoks 
• tagataks kaebuste käsitlemine ning reisij ate õiguste järelevalve ja jõustamine.  
ELi koordinatsioon ja parimate tava de vahetamine siseriiklike õigusaktide 
tõhustamiseks (valik nr 3) 
Selle kava kohaselt piirdub ELi määrus liikme sriikide jaoks üldise mittesiduva õigusakti 
raamistiku tõhustamisega. Kõnealune mittesid uva õigusakti raamistik põhineks parimatel 
tavadel ja oleks siseriiklike õi gusaktide võrdlusalus meritsi ja siseveeteedel sõitvate reisijate 
õiguste jõustamisel. 
Vabatahtlikud kokkule pped (valik nr 4) 
Vabatahtlike kokkulepete tõhusus reisijate veo valdkonnas on ülimalt vaieldav: 
tarbijaorganisatsioonide esitatud kindlad seis ukohad kinnitavad, et nende väheste siiani 
väljatöötatud tegevusjuhendite esitami ne on ebaõnnestunud. Eelnevad kogemused 
õhutranspordisektori reguleerimise alal näivad kinnitavat seda tüüpi kokk ulepete väga piiratud 
edu.  
5. MAJANDUSLIKU MÕJU ANALÜÜS  
Valik nr 1: Senise olukorra jätkumine  
Käesoleva poliitilise valiku alusel ei ole ettevõtjatel, sadamatel,  haldusasutuste l ning kohalikel 
asutustel vaja kanda täiendavaid kulusid. Kui lis atransporti käiku ei panda, võivad nad lõpuks 
sattuda ebasoodsasse olukorda. Kui laevareisijate kasuks meetmeid ei võeta, siis reisijate arv 
tõenäoliselt ei suurene.  
ET 5   ET Ettevõtjatele, sadamatele, haldusasutustele ni ng kohalikele asutustele nii ELis kui väljaspool 
ELi avalduv täiendav mõju on siseriiklike õigu saktide vahelistest lahknevustest tulenevad 
kulud. 
Valik nr 2: Ühenduse sekk umine õigusloome tasandil 
1) Liikumispuudega isikutega seoses võetavate meetmete kulud 
Sadamates vastuvõetava tasemega juurdepääs u võivad ettevõtjad saavutada minimaalsete 
kuludega terminali ulatusliku renoveer imise või uuesti ehitamise käigus. 
Sadamates ainukesed abiga seotud kulud, mida laevakäitajatel tuleks arvesse võtta, on 
koolituskursustega seotud kulud. Veoettevõtjad peavad oma personali jaoks korraldama koolituskursusi, mis käsitlevad abi laeval . Keskse koolitusosakonna töötajatega seotud 
hinnangulised aastased kulud on ligikaudu 2,9 m iljonit eurot. Teadlikkuse suurendamise 
huvides võiks nõuda ka tugiteenindusosakonna t öötajate osalemist kõnealustel kursustel. 
Konkreetsel juhul on täiendavateks kuludeks  arvutatud ligikaudu 1 miljon eurot.  
Teabe esitamise kohustusi võib käsitada väikese kuluallikana, kuna seda kirjet saab lisada 
ettevõtjate juba koos tatud või levitatud muu teabe osana.  
2) Hilinemise või tühistamise tõttu katkesta tud reisi tõttu võetavate meetmetega seotud 
kulud 
Hüvituskavade määratlemise ja teabe esitam isega seotud meetmete kulud, mille võtmisega 
suurendatakse reisijate teadlikkust  nende õiguste kohta, ei hõlma tõenäoliselt liig seid kulutusi, 
kuigi seda on raske prognoosida. Sellest hoolim ata on mõjud tuludele ja kasumile ilmselt 
tähtsusetud; lisaks sellele on mõju ühenduse ettevõtete konkurentsivõimele väike, kuna 
hõlmatud oleksid kõik sektoris tegutsevad ettevõtjad. 
3) Teavitamiskohustustest tulenevad kulud Teavitamiskohustusest ei näi ettevõtjat ele tekkivat konkree tseid lisakulusid. 
4) Kaebuste käsitlemise teenus e ja järelevalvega seotud kulud 
Vaidluste lahendamise juhtimise protsess ei  peaks ettevõtjate ja oks tähendama olulist 
täiendavat majanduslikku koormust.  
5) Mõju meretransporti kasutavatele reisijatele  Suurenenud kulud võivad tähend ada laevakäitajate jaoks te gevuskasumi vähenemist või 
reisijate jaoks piletihindade tõusu. Mis tahe s mõju piletihindadele  oleneks lisakuludest, 
millega laevakäitajad silmitsi seisavad.  
6) Mõju turismitööstusele  Kavandatud meetmetel on tõenäoliselt soodne mõju ELi ettevõtete konkurentsivõimele.  
ET 6   ET Valik nr 3: ELi koordinatsioon ja parima te tavade vahetamine si seriiklike õigusaktide 
edendamiseks 
Kavandatud meetmest tulenevad eeldatavad tu lud ja kulud olenevad sellest, kui suures 
ulatuses ELi liikmesriigid riiklikke eeskirju vastu võtavad ja neid rakendavad. Siseriiklike 
meetmete võtmisest loodetakse positiivset mõju turismitööstusele. Turismist saadav võimalik suurem maksutulu oleks siiski väiksem kui va liku nr 2 puhul, kuna teenus ed oleksid täielikult 
kättesaadavad vaid liikmesriikides, kus täielikult järgitakse ELi soovitusi.  
Valik nr 4: Vabata htlikud kokkulepped 
Kululiigid on samad mis kahe eelmise vali ku puhul. Kogukulud arvatakse siiski olevat 
väiksemad kui teiste valikute puhul, kuna tõen äoliselt vaid piiratud hulk ettevõtjaid on 
vabatahtlikult nõus kandma täiendavaid kulusid. 
6. M
ÕJU ANALÜÜS  
Valik nr 1: Senise olukorra jätkumine 
Muude transpordiliikide suhtes  tekkinud reisijate usaldus, mis põhineb juba heakskiidetud 
õigustel ühenduse tasandil, muutuks usaldama tuseks, kui meretransp ordisektor keelduks 
reisijatele nende õigusi ühtsel, selgel ja tõhusal miinimumtasemel tagamast. Negatiivsed sotsiaalsed tagajärjed võiksid põhjustada töökohtade vähenemist ning puudujääke vanurite ja 
puuetega inimeste integreerimisel.  
Valik nr 2: Ühenduse seadusandlik meede 
Meritsi ja siseveeteedel sõitvad reisijad saav ad selle tulemusena kasu teenuse parandatud 
kvaliteedist. Kui nad reisi kestel  satuvad ebasoodsasse olukorda, siis osutatakse neile abi.  
Seoses täiendavate töökohtadega sadamates või b laevareisijate suurenev arv tekitada 
sadamates ja reisiterminalides vajaduse lisapersonali järele. Kõige tagasihoidlikuma arvestuse kohaselt oleks sadamates töölevõetava lisaper sonali võimalik arv 176 400. Turismisektoris 
varieeruks täistööajale taandatud lisaper sonali arv 12 000-st kuni rohkem kui 24 000-ni. 
Valik nr 3: ELi koordinatsioon ja parima te tavade vahetamine si seriiklike õigusaktide 
edendamiseks 
Käesoleva valiku kohaselt olenev ad tõenäolised tulud ja kul ud ELi liikmesriikide kohustuse 
tasemest, et uusi eeskirju vastu võtta ja rakendada. 
Valik nr 4: Vabata htlikud kokkulepped 
Tõenäolised tulud ja kulud olenev ad reisijate õigusi kohaldavate selliste ettevõ tjate kohustuse 
tasemest, kes neid aktsepteerivad kui kollektiivselt vastu võetud õigusi, mida nad praktikas igal juhul järgivad. 
ET 7   ET 7. KESKKONNAMÕJU  
Valik nr 1: Senise olukorra jätkumine 
Kui meretranspordisektoris ei täideta reisijate ootusi, väljendavad reis ijad oma rahulolematust 
sellega, et valivad olemasolu korral alterna tiivse transpordiliigi.  Meritsi kaubavedu on 
kaheksa korda vähem saastav kui õhuvedu, mida  võib pidada ainukeseks alternatiivseks 
transpordilahenduseks. „Meetme võtmata jätmise” valiku keskkonnakulud on seepärast 
märkimisväärsed.  
Valik nr 2: Ühenduse õigusloome sekkumine 
Reisijatele pakutavate teenuste oluliselt pare m kvaliteet suurendaks nõudlust meretranspordi 
järele. Reisijate arvu kasvamise peamine mõju oleks keskmise koormusteguri suurenemine ja 
olemasoleva Euroopa laevastiku parema haldamis e tagamine. Kui meretransporditeenuste arv 
suureneb, oleks sellel keskkonnale märkimis väärne positiivne mõju, kuna enamik uusi 
reisijaid ei kasutakse enam muid (saastavamaid) transpordiliike.  
Valik nr 3: ELi koordinatsioon ja parima te tavade vahetamine si seriiklike õigusaktide 
edendamiseks 
Sellistes riikides, kus ELi kavandatud meetmed on vastu võtmata, ei ole teenuse paranemist 
oodata. Reisijad väljendavad oma rahulolematust tõen äoliselt sellega, et va livad alternatiivsed 
transpordiliigid, mis on saastavamad kui meretransport. 
Valik nr 4: Vabata htlikud kokkulepped 
Ei ole ette näha mereveoteenuste paranemist. Tulemus oleks sarnane eespool kirjeldatud valik 
nr 3 tulemusega. 
8. HALDUSKULUD  
Kavandatud eeskirjade järelevalv e ja jõustamise ning kaebuste käsitlemise eest vastutav 
asutus oleks oma tegevuse reguleerimisala, üles annete ja struktuuri pool est väga sarnane selle 
asutusega, mille iga liikmesriik on nimetanud „M ääruse rahvusvaheliste rongireisijate õiguste 
ja kohustuste kohta”3 või „Määruse lennureisijate kohta”4 jõustamiseks. Õhutranspordi 
valdkonnas juba saadud kogemused on seepär ast väga väärtuslikud. Prognoositavad kulud 
ELi jaoks oleksid ligikaudu 568 000 eurot.  
9. VARIANTIDE VÕRDLUS  
Mõju hindamise uuringust võib järeldada, et  neljast hinnatud vali kust on ELi õigusloome 
meede see valik, mis võib kõik eesmärgid täita.  
                                                 
3 KOM(2004) 143 (lõplik). 
4 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatel e lennureisist 
mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse keh tetuks määrus (EMÜ) 
nr 295/91. 
ET 8   ET Muude transpordiliikide näite varal otsustades on selge, et reisijate kaitse tegelikku 
paranemist on võimalik saavutada vaid ELi tasa ndil. Tulususus reisijat e jaoks on ilmne ning 
ühtlustatud põhiõigused tagavad ka ühtsel turul tegutseva tran spordisektori jaoks 
märkimisväärse eelise. Üksikud siseriiklikud eeskirjad, mis on kirja pandud kokkukuulumatutes õigusaktides ja lepingutes te kitavad kohandamiskulusid ning piiravad 
ettevõtjate geograafilist pai ndlikkust personali ja transp ordivahendite kasutamisel.