Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (Prantsusmaa taotlus EGF/2014/005 FR/GAD) /* COM/2014/0662 final */





SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST 1. Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „EGF”) rahaliste toetuste suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (edaspidi „EGFi määrus”)[1]. 2. Prantsusmaa ametiasutused on esitanud taotluse EGF/2014/005 FR/GAD, et saada fondist rahalist toetust seoses töötajate koondamisega Prantsusmaal ettevõttes GAD société anonyme simplifiée (edaspidi „GAD”). 3. Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE EGFi taotlus || EGF/2014/005 FR/GAD Liikmesriik || Prantsusmaa Asjaomased piirkonnad (NUTSi 2. tasand) || Bretagne (FR 52) ja Pays de la Loire (FR 51) Taotluse esitamise kuupäev || 6.6.2014 Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev || 13.6.2014 Lisateabe nõudmise kuupäev || 23.6.2014 Lisateabe esitamise tähtaeg || 4.8.2014 Hindamise lõpuleviimise tähtaeg || 24.10.2014 Sekkumiskriteerium || EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt a Põhiettevõte || GAD société anonyme simplifiée Majandustegevuse sektor(id) (NACE Rev. 2 osa)[2] || Osa 10 („Toiduainete tootmine”) Tütarettevõtjate, tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate arv || 0 Vaatlusperiood (neli kuud): || 29.11.2013 – 28.3.2014 Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arv vaatlusperioodil (a) || 744 Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arv enne või pärast vaatlusperioodi (b): || 16 Koondamisi kokku (a + b) || 760 Sihtrühmas olevate toetusesaajate hinnanguline koguarv || 760 Sihtrühmas olevate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv || 0 Individuaalsed teenused (eurodes) || 1 500 000 EGFi[3] rakendamise eelarve (eurodes) || 30 000 Kogueelarve (eurodes) || 1 530 000 EGFi toetus eurodes (60 %) || 918 000 TAOTLUSE HINDAMINE Menetlus 4. Prantsusmaa ametiasutused esitasid taotluse EGF/2014/005 FR/GAD 6. juunil 2014, s.t 12 nädala jooksul alates artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas kahe nädala jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast, st 13. juunil 2014, et ta on taotluse kätte saanud, ja taotles 23. juunil 2014 Prantsusmaa ametiasutustelt lisateavet. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks viima lõpule hindamise taotluse vastavuse kohta rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 24. oktoobril 2014. Taotluse rahastamiskõlblikkus Asjaomased ettevõtted ja toetusesaajad 5. Taotlus on esitatud seoses ettevõttes GAD koondatud 760 töötajaga. Ettevõte tegutseb NACE Rev. 2 osa 10 „Toiduainete tootmine” alla kuuluvas majandussektoris, eelkõige loomade tapmise ja sealiha töötlemise valdkonnas. Asjaomases ettevõttes toimunud koondamised leidsid peamiselt aset NUTSi[4] 2 tasandi piirkondades Bretagne'is (FR 52) ja Pays de la Loire'is (FR 51). Sekkumiskriteeriumid 6. Prantsusmaa ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on mõne liikmesriigi ettevõttes koondatud või oma tegevuse lõpetanud vähemalt 500 töötajat või füüsilisest isikust ettevõtjat, kaasa arvatud töötajad, kes on koondatud ja füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on tegevuse lõpetanud nimetatud ettevõtte tarnijate või tootmisahela järgmise etapi tootjate juures. 7. Neljakuuline vaatlusperiood kestab 29. novembrist 2013 kuni 28. märtsini 2014. 8. Taotlusega on hõlmatud 744 töötajat, kes on vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul ettevõttes GAD koondatud[5]. Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvestamine 9. Kõik koondamised arvestati kuupäevast, mil ettevõtja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta. Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad 10. Lisaks juba osutatud 744-le töötajale hõlmab rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv ka 16 töötajat, kes koondati pärast kavandatava koondamise üldist väljakuulutamist 28. veebruaril 2013 ja enne neljakuulist vaatlusperioodi. Kuna vaatlusperioodil toimunud koondamiste ja sellele eelnenud koondamiste põhjuseks olid samad sündmused (mida on allpool üksikasjalikumalt kirjeldatud), on EGFi määruse artikli 6 lõike 1 kohaselt võimalik kindlaks teha selge põhjuslik seos. Seepärast on kõnealused 16 töötajat samuti kõlblikud EGFist toetuse saamiseks. 11. Rahastamiskõlblike toetusesaajate koguarv on 760. Määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud koondamiste seos ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga 12. Selleks, et põhjendada määruse (EÜ) nr 546/2009 kohaselt seost koondamiste ning ülemaailmse finants- ja majanduskriisi vahel, väitis Prantsusmaa, et kriisi tõttu hakati Euroopas sealiha vähem tarbima, mis omakorda põhjustas sealihatootmise ja selliste tapamajade nagu GAD-i tootlikkuse vähenemise. 2007. aastal tarbiti sealiha 43 kg inimese kohta aastas, kuid 2013. aastaks langes see 39 kg-le aastas. Ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu vähenes ka muud liiki liha tarbimine, kuid sealiha puhul oli selle mõju eriti tugev, kuna sealiha hind oli tõusnud kiiremini kui muud liiki liha, eriti veiseliha hind. 13. Seasööt koosneb peamiselt erinevate teraviljade, eelkõige maisi, nisu, odra ja soja segust. Enamik sellest imporditakse väljastpoolt ELi, näiteks USAst, Austraaliast ja Lõuna-Ameerikast. Need piirkonnad on viimastel aastatel kannatanud põua all, mistõttu on seasööda hind tõusnud märkimisväärselt. Aastatel 2006–2011 tõusis tonni seasööda hind 150 eurolt 250 euroni ning jõudis 2012. aasta teisel poolel 300 euroni, olles 2013. aastal Prantsusmaal keskmiselt 287 eurot tonni kohta. Seasööda hind tuleb katta tapaküpsete sigade müügihinnast ning kantakse lõpuks edasi tarbijale. Ajal, mil EL kannatas endiselt kriisi tagajärgede all, ei soovinud või ei suutnud tarbijad osta sealiha samas koguses nagu varem. Kuna GAD on tapamaja ja lihatöötlemisettevõte, jäi ta kahest allikast pärit hinnasurve vahele, st teda mõjutasid nii põllumajandusettevõtjad, kes olid raskustes seasööda tõusva hinna tõttu, kui ka tarbijad, kes olid raskustes väheneva sissetuleku tõttu. Kuna kõnealune surve kestis üle viie aasta, tekkisid ettevõttel suured finantsprobleemid. 14. GAD brutomarginaal langes 123 miljonilt eurolt 2010. aastal 107 miljoni euroni aastatel 2012/2013. Kui ettevõtte oli 2008. aastal veel 16 miljoni euroga kasumis, hakkas ta alates 2009. aastast tegutsema kahjumiga, mis oli lõpuks nii 2012. kui ka 2013. aastal 20 miljonit eurot. Brutosissetulek kahanes 495,1-lt miljonilt eurolt 2008. aastal 445,8 miljoni euroni 2009. aastal ning pärast kahenemist see enam endisele tasemele ei tõusnudki. 27. veebruaril 2013 määrati ettevõttele pankrotihaldur, kuna selle kahjum oli 2010. aastast kuni 2013. aasta juunini 65 miljonit eurot. 15. Tänaseks on toiduainete tootmise sektorilt EGFile laekunud veel üks taotlus,[6] mis on ka tingitud ülemaailmsest finants- ja majanduskriisist. Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused 16. 22. veebruaril 2013 tekkisid GAD-l laenuvõlgnevused ning 27. veebruaril 2013 määras kohus ettevõttele pankrotihalduri. 17. GAD-s koondati töötajad kolme tootmiskoha sulgemise tõttu. Need asusid Lampaulis ja Saint-Martinis (mõlemad Bretagne'is) ja Saint-Nazaire'is (Loire-Atlantique'is). Lahti on kaks ülejäänud tootmiskohta, üks Lampaulis ja üks Josselinis (mõlemad Bretagne'is). Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele 18. Kõnealustel koondamistel on märkimisväärne kahjulik mõju Bretagne'i piirkondlikule majandusele, eriti seepärast, et põllumajandustööstust peeti pärast ülemaailmset finants- ja majanduskriisi suhteliselt turvaliseks sektoriks. Bretagne'i tööhõive sõltub põllumajandussektorist rohkem kui Prantsusmaa keskmiselt (Prantsusmaa keskmiselt 5%, aga Bretagne 11%). 19. Töötajatel juba aidatakse eri meetmetega leida uut töökohta ning 20. maiks 2014 oli 108 neist leidnud endale uue töökoha üle kuuekuulise lepinguga ja 66 alla kuuekuulise lepinguga ning kolm töötajat olid asutanud oma ettevõtte. Peaaegu kõik töötajad otsustasid jääda sellesse piirkonda. Toetusesaajate sihtrühm ning kavandatud meetmed Toetusesaajate sihtrühm 20. Eeldatav meetmetes osalevate toetusesaajate arv on 760. Eeldatavad osalejad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt: Kategooria || Sihtrühmas olevate toetusesaajate arv Sugu: || mehed: || 487 || (64,08 %) || naised: || 273 || (35,92 %) Kodakondsus: || Euroopa Liidu kodanikud: || 760 || (100,00 %) || ELi mittekuuluvate riikide kodanikud: || 0 || (0,00 %) Vanuserühm: || 15–24aastased: || 6 || (0,79 %) || 25–54aastased: || 620 || (81,58 %) || 55–64aastased: || 133 || (17,50 %) || üle 64aastased: || 1 || (0,13 %) Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus 21. Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused piirduvad ühe meetmega: koondatud töötajate nõustamine ekspertide poolt (cellule de reclassement). Kuna Prantsuse riik ja töötajaid koondanud ettevõtte juba rahastavad koos mitut meedet, millega aidatakse tööd leida, taotleb Prantsusmaa EGFilt ainult ühe ühtse koondatud töötajate nõustamisteenuse (cellule de reclassement) rahastamist. Teenuse pakkumist haldavad kaks alltöövõtjat, ALTEDIA ja ADVANCIA, kelle ülesanne on juhendada koondatud töötajaid ning aidata neil leida lahendusi, mis võimaldaks neil jääda tööturule ja leida uus töökoht. Nende ülesanne on leida igale töötajale a) individuaalsed karjäärivõimalused ja b) piisav arv tööpakkumisi ning c) pakkuda võimalusi saada konsultatsiooni üldekspertidelt ja/või ettevõtte loomisele spetsialiseerunud ekspertidelt, kellel on väga head teadmised piirkonna tööjõuturu kohta ning kes on valmis nõu andma. ALTEDIA on võtnud kohustuse leida 15 kuu jooksul 80 %-le meetmes osalevatest töötajatest individuaalne lahendus. See võib olla uus vähemalt kuuekuulise lepinguga töökoht, ettevõtte loomine või ülevõtmine, pikaajaline vähemalt 300tunnine koolitusprogramm või erandjuhtudel agentuuri programmist lahkumine isiklikel põhjustel. Minimaalne vastuvõetav lahendus on kahe sobiva tööpakkumise leidmine. Pakutav töökoht peab vastama asjaomastele oskustele, pakutav töötasu peaks olema vähemalt 85 % eelmisest töötasust ning töökoht ei tohi kodust olla rohkem kui 40 km või 1 tunni edasi-tagasi sõidu kaugusel. Alltöövõtjad peavad korraldama üldoskuste arendamiseks seminare (nt CV koostamine, intervjuuks valmistumine, tööotsimiseoskuste arendamine ja ettevõtte asutamine), interneti kasutamise koolitusi, töömesse ja kohtumisi tööandjate või sektori esindajatega ning koolitusettevõtetega. Alltöövõtjate tegevust jälgib komitee ning korrapäraselt tuleb esitada aruandeid. Neile makstakse iga osaleva töötaja eest (vajalike tõendite alusel) vastavalt allpool esitatud määradele ning tegelikke meetmeid (nt pikemad koolitused sellisena) ei lisata EGFile esitatavasse eelarvesse. Tasu makstakse osamaksetena vastavalt tulemustele. 1 600 eurot juhendamise ja abi eest, kui koondatud töötajale ei olnud võimalik lahendust leida, 1 800 eurot, kui koondatud töötaja leidis kuni kuuekuulise lepinguga töö või hakkas asutama uut ettevõtet või osales vähemalt kolm kuud koolitusel, mida on tunnustatud, või kui tunnustati töötaja varem omandatud kogemust. 1 900 eurot, kui koondatud töötaja leidis tööd vähemalt kuuekuulise lepinguga töökoha, 2 000, kui koondatud töötaja leidis alalise töökoha või asutas uue ettevõtte. 22. Kirjeldatud kavandatud meede on aktiivne tööturumeede, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblik. See meede ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid. 23. Prantsusmaa ametiasutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtted peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et rahaline toetus EGFist ei asenda ühtegi niisugust meedet. Eelarveprognoos 24. Hinnanguline kogukulu on 1 530 000 eurot, mis sisaldab individuaalsete teenuste kogumaksumust 1 500 000 eurot ning ettevalmistuste, juhtimise, teabe ja reklaami, kontrolli ja aruandlusega seotud kulusid summas 30 000 eurot. 25. Kogu EGFist taotletud rahaline toetus on 918 000 eurot (60 % kogukuludest). Meetmed || Osalejate hinnanguline arv || Hinnanguline kulu osaleja kohta (eurodes) || Hinnanguline kogukulu (eurodes) Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed) Koondatud töötajate nõustamisteenus (cellule de reclassement) || 760 || 1 974 || 1 500 000 Vahesumma (a): || – || 1 500 000 (100 %) Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) Toetused ja stiimulid || 0 || 0 || 0 Vahesumma (b): || – || 0 (0 %) EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed: 1. Ettevalmistustegevus || – || 0 2. Haldamine || – || 0 3. Teavitamine ja reklaam || – || 0 4. Kontroll ja aruandlus || – || 30 000 Vahesumma (c): || – || 30 000 (1,96 %) Kogukulu (a + b + c): || – || 1 530 000 EGFi toetus (60 % kogukuludest) || – || 918 000 Kulude rahastamiskõlblikkuse periood 26. Prantsusmaa ametiasutused hakkasid sihtrühmas olevatele toetusesaajatele individuaalset teenust (cellule de reclassement) osutama 3. jaanuaril 2014. Seega võib punktis 20 osutatud meetme kulutuste katteks saada EGFilt toetust alates 3. jaanuarist 2014 kuni 6. juunini 2016. 27. Prantsusmaa ametiasutused hakkasid kandma halduskulusid EGFi rakendamisega seoses alates 3. jaanuarist 2014. Ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandlusmeetmete kulutuste katteks võib seega saada EGFist toetust alates 3. jaanuarist 2014 kuni 6. detsembrini 2016. Meetmete täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega 28. Riikliku eel- või kaasrahastamise allikas on Prantsusmaa, kes rahastab ka mitmesuguseid täiendavaid meetmeid, mida ei ole EGFi taotlusesse lisatud. 29. Prantsusmaa ametiasutused on kinnitanud, et EGFist toetust saav eespool kirjeldatud meede ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest. Toetusesaajate sihtrühmaga, nende esindajatega või tööturu osapooltega ning kohalike ja piirkondlike ametiasutustega konsulteerimise kord 30. Prantsusmaa ametiasutused on märkinud, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett koostati pärast seda, kui GAD kesktöönõukogule oli 28. juunil 2013 teatatud, et ettevõttes on kavas koondada 889 töökohta. 31. Nad on lisaks teatanud komisjonile, et koondatud töötajatele ei ole EGFi taotlusest teatatud. Seda tehakse alles pärast seda, kui komisjon on selle ettepaneku ametlikult Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud. Haldus- ja kontrollisüsteemid 32. Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi üksikasjalikku kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Prantsusmaa on komisjonile teatanud, et rahalist toetust hakkab haldama majandus-, tööstus- ja tööhõiveministeerium ning kaastakse selle allasutuse Délégation générale à l'emploi et à la formation professionnelle (DGEFP) mitu üksust. Makseid hakkab tegema DGEFP raames tegutsev Mission du Financement, du Budget et du Dialogue de Gestion (MFBDG). Sertifitseerimist teeb Nates'is asuv riigirahanduse osakond. Ettevõtlus-, konkurentsi-, tarbija-, töö- ja tööhõiveameti asjaomaste piirkondade (Bretagne ja Pays de la Loire) piirkondlikud üksused on volitatud tegema auditeid. Asjaomase liikmesriigi kohustused 33. Prantsusmaa ametiasutused on esitanud kõik järgmiste tingimustega seotud nõutavad tagatised: – kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid; – riigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud; – GAD, kes jätkab pärast koondamisi tegevust, on koondamiste puhul täitnud oma juriidilised kohustused ja on kooskõlas nendega oma töötajate eest hoolt kandnud; – kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine; – kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; – EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele. MÕJU EELARVELE Eelarvet käsitlev ettepanek 34. Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)[7] artikli 12 kohaselt ei tohi EGF ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). 35. Olles taotlust hinnanud EGF määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku võtta EGFi vahendeid kasutusele 918 000 euro ulatuses, mis moodustab 60 % kavandatavate meetmete kogukuludest, et anda taotluse alusel rahalist toetust. 36. Kavandatava otsuse EGFi kasutamiseks võtavad ühiselt vastu Euroopa Parlament ja nõukogu, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe[8] punktis 13. Seotud õigusaktid 37. EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 918 000 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale. 38. Koos EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepaneku. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (Prantsusmaa taotlus EGF/2014/005 FR/GAD) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,[9] eriti selle artikli 15 lõiget 4, võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[10] võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „EGF” või „fond”) on asutatud selleks, et osutada abi töötajatele, kes on koondatud, ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on lõpetanud oma tegevuse maailma kaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, määruses (EÜ) nr 546/2009[11] käsitletud ülemaailmse finants- ja majanduskriisi jätkumise tõttu või uue ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda. (2) Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013[12] artikli 12 kohaselt ei tohi fond ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). (3) Prantsusmaa esitas 6. juunil 2014 taotluse EGFi kasutuselevõtmiseks seoses koondamistega[13] Prantsusmaa ettevõttes GAD société anonyme simplifiée ning täiendas taotlust lisateabega, nagu on ette nähtud määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikega 3. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13. (4) Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Prantsusmaa esitatud taotluse rahuldamiseks rahalist toetust summas 918 000 eurot, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 918 000 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena. Artikkel 2 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] ELT L 347, 20.12.2013, lk 855. [2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1). [3] Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4. [4] Komisjoni määrus (EL) nr 1046/2012, 8. november 2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34). [5] EGFi määruse artikli 3 punkti a tähenduses. [6] EGF/2014/001 EL/Nutriart, mis on seotud pagaritoodetega. [7] ELT L 347, 20.12.2013, lk 884. [8] ELT C 373, 20.12.2013, lk 1. [9] ELT L 347, 20.12.2013, lk 855. [10] ELT C 373, 20.12.2013, lk 1. [11] ELT L 167, 29.6.2009, lk 26. [12] Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884). [13] EGFi määruse artikli 3 punkti a tähenduses.