Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2020/C 72/13)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Rosé d’Anjou“

Viitenumber PDO-FR-A1007-AM01

Teate kuupäev: 14. november 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond

Geograafilist piirkonda käsitlevat teksti on muudetud järgmiselt: „Kontrollitud päritolunimetusega (...) „Rosé d’Anjou“ turustamiseks lubatud veinide kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab järgmiste kommuunide territooriume vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele:

— Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (endised Bouillé-Saint-Pauli ja Cersay delegeeritud kommuunide territooriumid);

— Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (endised Champ-sur-Layoni, Faveraye-Mâchelles’i, Faye d’Anjou, Rablay-sur-Layoni ja Thouarcé delegeeritud kommuunide territooriumid), Blaison-Saint-Sulpice (endised Blaison-Gohier’ ja Saint-Sulpice’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (endised Alleuds’, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance’i, Chemellier’, Couturesi, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne’i, Saint-Saturnin-sur-Loire’i ja Vauchrétieni delegeeritud kommuunide territooriumid), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (endised Chanzeaux’, La Jumellière’i ja Valanjou delegeeritud kommuunide territooriumid), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (endised Brigné, Concourson-sur-Layoni, Doué-la-Fontaine’i, Forges’i, Meigné, Montforti, Saint-Georges-sur-Layoni ja Les Verchers-sur-Layoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (endised Juigné-sur-Loire’i ja Saint-Jean-des-Mauvrets’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Gennes-Val-de-Loire (endised Chênehutte-Trèves-Cunault’, Gennesi, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies’ ja Le Thoureil’ delegeeeritud kommuunide territooriumid), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (endine Ingrandesi delegeeritud kommuuni territoorium), Jarzé Villages (endine Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (endised Cerqueux-sous-Passavanti, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layoni, Tancoigné, Tigné, Trémonti ja Vihiers’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mauges-sur-Loire (endised La Chapelle-Saint-Florenti, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire’i, La Pommeraye’, Saint-Florent-le-Vieil’, Saint-Laurent-de-la-Plaine’i ja Saint-Laurent-du-Mottay’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mazé-Milon (endine Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (endised Bouzillé, Champtoceaux’, Draini, Landemonti, Liré ja La Varenne’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (endised Chavagnesi, Martigné-Briandi ja Notre-Dame-d’Allençoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Tuffalun (endised Ambillou-Château’, Louerre’i ja Noyant-la-Plaine’i delegeeeritud kommuunide territooriumid), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (endised Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

— Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel“ .

Redaktsiooniline muudatus: haldusüksuste uues loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi kinnitamist toimunud ühinemisi või muid halduspiirkondade muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles loetelus Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatavate ametlike geograafiliste koodide kehtivale versioonile. Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Ühtlasi viidatakse sellele, et avalikkuse paremaks teavitamiseks on INAO veebisaidil tehtud kättesaadavaks geograafilist piirkonda hõlmavad kartograafilised dokumendid.

Sellega seoses muudetakse geograafilist piirkonda käsitlevat koonddokumendi punkti 6.

2. Piiritletud kasvatusalade kogupindala

Tootespetsifikaadi 1.°peatüki IV osa punktis°2 lisatakse sõnade „5.°september 2007“ järele sõnad „ja 19.°jaanuar 2017“.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud maatüki kogupindala muudatuse heaks kiitis. Kasvatusalade piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

Tootespetsifikaadi 1.°peatüki IV osa punktis°2 asendatakse sõnad „4.°september 1996“ sõnadega „4. ja 5. september 1996“.

Selle muudatusega korrigeeritakse kuupäevi, mil riigisisene ametiasutus kinnitas piiritletud kasvatusala.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3. Vahetus läheduses asuv piirkond

1. peatüki IV osa punktis 3 asendatakse kommuunide nimekiri järgmisega:

— Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

— Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (endine Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium), Vallet;

— Maine-et-Loire’i departemang: Orée d’Anjou (endine Saint-Laurent-des-Autelsi delegeeritud kommuuni territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux.

See võimaldab arvesse võtta pärast tootespetsifikaadi viimase versiooni vastuvõtmist toimunud kommuunide mitmesuguseid ühinemisi. Vahetus läheduses asuva piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Sellega seoses muudetakse lisatingimusi käsitlevat koonddokumendi punkti 9.

4. Põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud säte

1. peatüki VI osa punkti 2 on lisatud järgmine säte: „Ridadevahelisel alal peab olema hooldatud looduslik või külvatud taimkate; sellise taimkatte puudumise korral peab ettevõtja tegema vajalikud mullatööd, et hooldada looduslikku taimkatet, või põhjendama viinamarjakasvatuse valdkonna ametiasutuste lubatud biotõrjevahendite kasutamist. Biotõrjevahendite hulka kuuluvate herbitsiidide kasutamise korral teatud kasvatusalal on muude tõrjevahendite kasutamine keelatud“ .

Käesolev muudatusettepanek tuleneb ettevõtjate põllumajandusökoloogia tavade praegusest arengust kogu Angersi viinamarjakasvatuspiirkonnas. See annab tunnistust üha suuremast tähelepanust keskkonnakaitsega seotud küsimustele tehniliste lahenduste kasutamisel. Taimkatte olemasolu või mehaaniliste või bioloogiliste umbrohutõrjevahendite kasutamist soodustades vähendab see nõue keemiliste herbitsiidide kasutamist. Herbitsiidide kasutamise vähendamine peab võimaldama tõhustada viinamarjaistanduste mullakaitset ja säilitada nende looduslikke omadusi (viljakus, bioloogiline mitmekesisus, bioloogiline puhastamine), mis aitab kaasa veinide kvaliteedi ja autentsuse saavutamisele ning tugevdab veinipiirkonna mõistet.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5. Koristushooaja algus

1. peatüki VII osa punkti 1 alapunktis a on välja jäetud lause: „Koristushooaja alguse kuupäev määratakse kindlaks põllumajanduse ja merekalanduse seadustiku artikli D. 645-6 sätete alusel“ .

Koristushooaja alguse kuupäeva kindlaksmääramine ei ole enam vajalik, kuna ettevõtjatel on nüüd mitu vahendit, mis võimaldavad neil täpsemalt hinnata viinamarjade küpsusastet. Kõikidel ettevõtjatel on isiklikus ja ühiskasutuses teatavad seadmed ja varustus, mis võimaldab sõltuvalt tootmiseesmärkidest täpselt kindlaks määrata koristushooaja alustamise optimaalse kuupäeva iga kasvatusala jaoks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6. Suhkrusisaldus

1. peatüki IX osa punkti 1 alapunkti c on lisatud pärast sõnu „Veinidel on“ järgmised sõnad „pärast kääritamist“.

Selle muudatuse eesmärk on vältida segiajamist suhkrusisaldusega enne kääritamist; oluline on rõhutada, et suhkrusisaldust tuleb kontrollida pärast kääritamist.

Koonddokumendi punkti 4 on vastavalt muudetud.

7. Substraktiivne rikastamistehnoloogia

IX osa punkti 1 alapunkti d on lisatud järgmine lõik: „Viinamarjasortidest ‛Grolleau noir N’ ja „Grolleau gris G“ saadud roosade veinide valmistamisel (...) on lubatud kasutada substraktiivsed rikastamismeetodeid ja maksimaalne osalise kontsentratsiooni määr kasutatud koguste suhtes on 10 %“ .

See muudatus põhineb mitme aastakäigu veinidega tehtud katsetel, millest ilmnes, et heade kvaliteediomadustega tooraine puhul, kasutades kontsentratsioonimäära kuni 10 % ja piirates rikastamist üldalkoholisisaldusega 15 % (mahuprotsentides), ei avalda pöördosmoosi kasutav meetod negatiivset mõju veini kvaliteedile. Substraktiivsed rikastamistehnoloogiad võimaldavad tasakaalustada teatud ebasoodsate ilmastikuoludega aastakäikude veinivirrete koosseisu.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8. Veinikeldri mahutavus

1. peatüki IX osa punkti 1 alapunkti e lause „Ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem põllumajandusettevõtte keskmisest saagikusest viimase viie aasta jooksul“ asendatakse järgmise lausega: „Ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem viimase viie aasta jooksul valmistatud veini keskmisest kogusest“ .

Kehtivas tootespetsifikaadis ei osutatud mitte kogusele (väljendatuna hektoliitrites või kuupmeetrites), vaid saagikusele, st koristatud saagi mahule, mis on jagatud tootmispindalaga (näiteks hektoliitrites hektari kohta). Kavandatud muudatus võimaldab seda ühikutega seotud ebaühtlust parandada ilma sisuliste muudatusteta (minimaalne mahutavus peab alati olema 1,4 korda suurem kui põllumajandusettevõtja eelmistel hooaegadel toodetud veini keskmine kogus).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9. Veinide ringlus

1. peatüki IX osa punkti 5 alapunkt b, mis hõlmab veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel, jäetakse välja.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

10. Seos geograafilise piirkonnaga

Seost on muudetud, et ajakohastada asjaomaste kommuunide arv (126 asemel 70).

Koonddokumendi seost hõlmavat punkti 8 on vastavalt muudetud.

11. Üleminekumeede

Aegunud üleminekumeetmed on välja jäetud.

1. peatüki XI ossa on lisatud järgmine: „Sätteid, mis hõlmavad kohustust tagada ridadevahelisel alal hooldatud looduslik või külvatud taimkate või selle taimkatte puudumisel ettevõtja kohustust teha vajalikud mullatööd või kasutada biotõrjevahendeid, et hooldada looduslikku taimkatet, ei kohaldata viinapuude kasvatusalade suhtes, mis on käesoleva tootespetsifikaadi kinnitamise hetkel olemas ja milles viinapuude ridade vahe on 1,70 meetrit või väiksem“ .

Üleminekumeede lubab mitte seada ebasoodsasse olukorda olemasolevaid viinamarjaistandusi, mille praegune korraldus ei ole kohandatud põllumajanduslikele keskkonnakaitsenõuetele. Tihedalt istutatud viinapuudega viinamarjaistandustes, kus viinapuude ridade vahe on 1,70 meetrit või vähem, võib püsihaljastuse hooldamine või nõutavate pinnasetööde tegemine tuua kaasa tehnilisi probleeme (tööde mehhaniseerimine, varustus, töövahendid). Madalamates kohtades asuvates viinamarjaistandustes võib rohtumine suurendada ka kevadiste külmakahjustuste ohtu. Lisaks sellele tekitab taimkatte olemasolu seda suurema veevarustusega seotud konkurentsiolukorra viinapuudega, mida suurema istutustihedusega istandusega on tegemist. Seevastu viinapuuistandused, mis on rajatud pärast tootespetsifikaadi kinnitamist, peavad olema kooskõlas lisatud põllumajanduslike keskkonnakaitsenõuetega, sõltumata sellest, milline on nende istutustihedus ja viinapuude ridade vahekaugus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12. Registripidamine

2. peatüki II osa punktis 3 asendatakse sõna „puissance“ (potentsiaalne) sõnaga „naturel“ (looduslik).

Selleks et ühtlustada tootespetsifikaat Anjou Saumuri piirkonna kõikides tootespetsifikatsioonides kasutatud sõnastusega, asendatakse väljendid „titre en puissance“ (potentsiaalne sisaldus) ja „degré“ (kraadi) väljendiga „titre alcoométrique volumique naturel“ (naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides). Need muudatused parandavad tootespetsifikaatide loetavust. Registripidamist käsitlevate sätete ühtlustamise eesmärk on hõlbustada kontrollikava koostamist ning nende registrite kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

13. Peamised kontrollitavad punktid

3. peatükki on muudetud, et tagada kooskõla Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatides kontrollitavate põhipunktidega.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Rosé d’Anjou

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Tegemist on rahulike roosade veinidega, mille peamised analüütilised omadused on järgmised:

minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 9,50 mahuprotsenti.

Veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus pärast kääritamist on vähemalt seitse grammi liitri kohta.

Pärast rikastamist ei tohi veini alkoholisisaldus ületada 12 mahuprotsenti.

Lenduvate hapete sisaldus, üldhappesus ja vääveldioksiidi kogusisaldus on kindlaks määratud liidu õigusaktidega, seejuures võib märgisega „primeur“ (värske) või „nouveau“ (uus) pakendamata veini partiide puhul lenduvate hapete üldsisaldus olla kuni 10,2 milliekvivalenti liitri kohta.

Veinid sisaldavad fermenteeritavaid suhkruid ning on enamal või vähemal määral magusad. Nende lõhna- ja maitsebukett on intensiivne ning hõlmab vastava viinamarjasordi eripärasid. Igal juhul on lõhnas ja maitses tunda puuviljade (virsik, maasikas, tsitrusviljad...) varjundeid. Maitses on oskuslikult ühendatud värskus ja täidlus. Veinidel on tugev järelmaitse.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Istutustihedus – ridadevaheline laius

Viljelustavad

Puude minimaalne istutustihedus on 4 000 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui üks meeter. Kasvatusalade puhul, kus viinapuude tihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, võib koristatud saaki kasutada kontrollitud päritolunimetusega toote valmistamiseks, kui on järgitud käesolevas tootespetsifikaadis sätestatud eeskirju, mis hõlmavad viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust. Neil kasvatusaladel ei või ridade vahe olla suurem kui kolm meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui üks meeter.

Viinapuude lõikamise ja toestamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuid tuleb lõigata hiljemalt 30. aprillil vastavalt tootespetsifikaadis toodud üksikasjalikele juhistele, mis hõlmavad iga viinamarjasordi jaoks maksimaalset pungade arvu tüve kohta ning maksimaalset pungade arvu pika võrse puhul.

Toestatud lehestiku kõrgus peab olema vähemalt võrdne 60 %ga ridade vahekaugusest, toestatud lehestiku kõrgust mõõdetakse alates lehestiku alumisest piirist, mis peab olema vähemalt 0,40 meetri kõrgusel maapinnast, kuni külgvõrsete ülemise piirini, mis peab olema vähemalt 0,20 meetri võrra kõrgemal ülemisest toestustraadist.

Viinamarjade kasvatusalade puhul, mille istutustihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, kehtivad täiendavalt järgmised toestamiseeskirjad: toestamisvaiade maapealse osa kõrgus peab olema vähemalt 1,90 meetrit; toestamine hõlmab nelja toestamistraatide rida; ülemise toestamistraadi kõrgus maapinnast on vähemalt 1,85 meetrit.

Kastmine

Viljelustavad

Kastmine on keelatud.

Veinivalmistuse eritavad

Aktiivsöe kasutamine veini valmistamisel on nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud.

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Pärast rikastamist ei tohi veini alkoholisisaldus ületada 12 mahuprotsenti.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b. Maksimaalne saagikus

75 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kontrollitud päritolunimetuse „Rosé d’Anjou“ all turustamiseks lubatud veinide kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab järgmiste kommuunide territooriume vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele:

— Deux-Sèvresi departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (endised Bouillé-Saint-Pauli ja Cersay delegeeritud kommuunide territooriumid);

— Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (endised Champ-sur-Layoni, Faveraye-Mâchelles’i, Faye d’Anjou, Rablay-sur-Layoni ja Thouarcé delegeeritud kommuunide territooriumid), Blaison-Saint-Sulpice (endised Blaison-Gohier’ ja Saint-Sulpice’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (endised Alleuds’, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance’i, Chemellier’, Couturesi, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne’i, Saint-Saturnin-sur-Loire’i ja Vauchrétieni delegeeritud kommuunide territooriumid), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (endised Chanzeaux’, La Jumellière’i ja Valanjou delegeeritud kommuunide territooriumid), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (endised Brigné, Concourson-sur-Layoni, Doué-la-Fontaine’i, Forges’i, Meigné, Montforti, Saint-Georges-sur-Layoni ja Les Verchers-sur-Layoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (endised Juigné-sur-Loire’i ja Saint-Jean-des-Mauvrets’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Gennes-Val-de-Loire (endised Chênehutte-Trèves-Cunault’, Gennesi, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies’ ja Le Thoureil’ delegeeeritud kommuunide territooriumid), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (endine Ingrandesi delegeeritud kommuuni territoorium), Jarzé Villages (endine Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (endised Cerqueux-sous-Passavanti, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layoni, Tancoigné, Tigné, Trémonti ja Vihiers’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mauges-sur-Loire (endised La Chapelle-Saint-Florenti, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire’i, La Pommeraye’, Saint-Florent-le-Vieil’, Saint-Laurent-de-la-Plaine’i ja Saint-Laurent-du-Mottay’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mazé-Milon (endine Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (endised Bouzillé, Champtoceaux’, Draini, Landemonti, Liré ja La Varenne’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (endised Chavagnesi, Martigné-Briandi ja Notre-Dame-d’Allençoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Tuffalun (endised Ambillou-Château’, Louerre’i ja Noyant-la-Plaine’i delegeeeritud kommuunide territooriumid), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (endised Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

— Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

„Gamay N“

„Cot N – Malbec“

„Grolleau gris G“

„Grolleau N“

„Cabernet franc N“

„Cabernet-Sauvignon N“

„Pineau d’Aunis N“

8. Seos(ed)

1. Teave geograafilise piirkonna kohta

a) Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub kahel suurel geoloogilisel kihistul ning hõlmab peamiselt jõgede kaldaid ja mõnda platood: lääne pool on tegemist eelkambriumist ja paleosoikumist pärineva aluskorraga, mis on seotud Armorikaani mäemassiiviga; ida pool katab vanemat aluskorda Pariisi tasandiku mesosoikumist ja kainosoikumist pärinev kiht. Selline geoloogiline eripära eristab geograafilise piirkonna läänepoolset osa, mida iseloomustab kildade, eeskätt kohaliku nimega Anjou noir (must Anjou) kiltkivi esinemine, geograafilise piirkonna idaosast, millele on iseloomulik lubitufi esinemine (Saumur), mida kutsutakse kohaliku nimega Anjou blanc (valge Anjou).

Geograafiline piirkond on ajalooliselt seotud vana Anjou maakonnaga ning paikneb 2018. aastal peamiselt Maine-et-Loire’i departemangu lõunapoolses osas (70 kommuuni) ning Deux-Sèvresi ja Vienne’i departemangu põhjaosas (vastavalt 14 kommuuni ja 9 kommuuni).

Viinamarjakasvatuseks täpselt piiritletud alade mullad kuuluvad erinevatesse geoloogilistesse formatsioonidesse. Vaatamata nende suurtele erinevustele, on üldiselt tegemist väheviljakate ja mõõduka veevaruga muldadega, millel on heasoojusrežiim.

Geograafilise piirkonna kliima on mõõdukalt ookeaniline, temperatuurierinevused on küllalt väikesed, mis on tingitud ühelt poolt Atlandi ookeani suhtelisest lähedusest ja teiselt poolt Loire’i jõe ja selle lisajõgede temperatuuri reguleerivast mõjust, samuti ka asjaolust, et viinamarjakasvatused asuvad mäenõlvadel. Tuntud on väljend „Angersi mahe kliima“, mis iseloomustab kõige paremini selle piirkonna talve ning pikka kevadet ja sügist, suved võivad samas olla küllaltki palavad. Põhja-lõuna ja lõuna-ida suunalised pinnavormid moodustavad kaitse sageli niiskust toovate läänetuulte eest. Geograafiline piirkond on seega väheste sademetega ala, millele on iseloomulik fööni toime, ookeani niiskuse eest pakuvad kaitset kõrgemad Choletais’ ja Mauges’i alad. Aastane sademete hulk on suurusjärgus 585 millimeetrit, samas kui Choletais’ piirkonnas võib see ulatuda ligi 800 millimeetrini.

b) Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Viinamarjakasvatuse olemasolu Anjou piirkonnas on teada juba alates I sajandist pKr ning sellega on selles piirkonnas tegeletud pidevalt. Viinamarjakasvatuse õitsengust annavad tunnistust järgmised Apolloniuse poeemi read (VI sajand): „Mitte kaugel Bretagne’ist asub kaljul linn, kus on rikkalikult Cerese ja Dionysose ande ja mis on oma nime Andegave (Angers) saanud kreeka keelest“. Kuigi Angersi piirkonna viinamarjakasvatus arenes kogu keskaja jooksul Loire’i jõe kallastel ja Angersi linna ümbruses asuvate kloostrite juures edasi, muutus piirkond tõeliselt kuulsaks alates XII ja XIII sajandist. Henri II ja Akvitaania Eleanori valitsusaja õitseng võimaldas Anjou veinidel jõuda kõige suursugusematele laudadele.

Tootmine arenes märkimisväärselt alates XVI sajandist seoses Hollandi kaupmeeste saabumisega, kes otsisid veini oma kodumaa ja asumaade jaoks. Hollandlased tõid piirkonda sisse suuri rahasummasid ja kaubanduse maht muutus XVIII sajandiks nii suureks, et transpordi edendamiseks muudeti geograafilist piirkonda läbiv Layoni jõgi laevatatavaks. Anjou veinide hea maine on samas tekitanud soovi saada kasumit ning veinide suhtes on kehtestatud mitu maksu (transpordimaks, sadamamaks, kauplemismaks, jaemüügimaks, läbiveomaks,…), mis avaldasid väga negatiivset mõju kaubandusele. Vendée sõjad laostasid viinamarjakasvatusala täielikult. Õitsenguperiood saabus uuesti XIX sajandi kestel. 1881. aastal hõlmas viinamarjakasvatusala 45 000 hektarit, millest pärast viinapuutäide invasiooni oli 1893. aastal järele jäänud 10 000 hektarit.

Veini „Anjou“ tuntus põhineb eeskätt viinamarjasordist ‛Chenin B’ valmistatavatel valgetel veinidel. Kuid pärast viinapuutäide põhjustatud kriisi hakati üha rohkemates istandustes kasvatama ka viinamarjasorti ‛Cabernet franc N’ ja veidi hiljem ka sorti ‛Cabernet-Sauvignon N’. XX sajandi algul keskenduti eeskätt rouget valmistamisele; see on kohalik nimetus kerge punase veini kohta, mida tarbiti kohvikutes ja mis tähistab Angersi piirkonna veinitööstuse muutumise esimest etappi. Segatuna nõrga värvusega nn clairet-tüüpi veini andvate viinamarjasortidega ‛Grolleau N’ ja ‛Grolleau gris G’ ning lisades täiendavalt viinamarjasorte ‛Gamay N’ ja ‛Pineau d’Aunis N’, arendati nende sortide abil välja suuremahuline legendaarsete roosade veinide tootmine, mida tuntakse kontrollitud päritolunimetuste „Cabernet d’Anjou“ ja „Rosé d’Anjou“ all. Selle ümberkorralduse teine etapp tugineb tootjate kogemustele piirkonna taimekoosluse haldamisel. Vaatlused ja analüüsid, mille abil otsiti viinamarjasordi ja selle kasvatusalade optimaalset vastavusse viimist, viinamarjakoristuse meetodite pakutavate võimaluste tundmaõppimine ja veini valmistamise meetodite rakendamine soodustasid alates 1960. aastatest punaste veinide tootmise arengut.

2. Teave toodete kvaliteedi ja omaduste kohta

Roosad veinid sisaldavad fermenteeritavaid suhkruid ning on enamal või vähemal määral magusad. Nende lõhna- ja maitsebukett on intensiivne ning selles ilmnevad vastava viinamarjasordi eripärad. Igal juhul hõlmab lõhn ja maitse puuviljade (virsik, maasikas, tsitrusviljad...) varjundeid. Maitses on oskuslikult ühendatud värskus ja täidlus. Veinidel on tugev järelmaitse.

3. Põhjuslikud seosed

Suhteliselt põhjapoolne iseloomuliku maastikuga asukoht koos mahedapoolse kliima ning eripäraste geoloogiliste tingimuste ja mullastikuga annab neile veinidele maitseomadused, mis väljenduvad eeskätt nende värskuses.

Erinevad geoloogilised ja mullastikuga seotud tingimused pakuvad erinevaid viinamarjakasvatustingimusi, mis võimaldavad igal tootjal leida kõikide kasutatavate viinamarjasortide jaoks optimaalsed tingimused nende omaduste väljatoomiseks. Veinivalmistajate viinapuuistandusi käsitlev vaatlus- ja analüüsitegevus võimaldab määrata kindlaks õige asukoha viinapuude istutamiseks.

9. Muud olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

piiratud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse kontrollitud päritolunimetusega veinide „Rosé d’Anjou“ jaoks kasutatavate viinamarjade pressimise ning veini valmistamise erandit, hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi 2018. aasta ametlike geograafiliste koodide alusel:

— Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

— Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (endine Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium), Vallet;

— Maine-et-Loire’i departemang: Orée d’Anjou (endine Saint-Laurent-des-Autelsi delegeeritud kommuuni territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Märgistus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada täiendava märke „primeur“ (värske) või „nouveau“ (uus) vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele.

Vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, esitatakse tähtedega, mille kõrgus, laius ja paksus ei ole üle kahe korra suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse tähed.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada täiendava geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele. Geograafilise tähise „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (kõrguselt ega laiuselt) kaht kolmandikku nende tähtede suurusest, mis moodustavad kontrollitud päritolunimetuse.

Veinide esitlemisel ja nende märgistusel ei ole lubatud kasutada mõistet „Cabernet“ või viidet viinamarjasordi ‛Cabernet-Sauvignon N’ või ‛Cabernet franc N’ kasutamisele.

Märkega „primeur“ (värske) või „nouveau“ (uus) varustatud veinide märgistusel peab olema näidatud veini aastakäik.

Veinide etiketil võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on – kantud katastrisse; – märgitud saagideklaratsioonile. Kõnealuse katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c7cad5d3-da9f-4088-aebd-c22f0626c5c3

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.