[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 14.12.2006

KOM(2006) 802 lõplik

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

millega lubatakse Eestil, Sloveenial, Rootsil ja Ühendkuningriigil kohaldada nõukogu kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artikli 17 lõikest 1 kõrvale kalduvat erimeedet

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) artikli 27 lõike 1 kohaselt võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt anda liikmesriigile loa kohaldada erimeetmeid kõnealusest direktiivist erandite tegemiseks, et lihtsustada maksustamismenetlust. 26. jaanuaril 2006 komisjoni peasekretariaati saabunud kirjas taotles Ühendkuningriik luba jätkata direktiivi 77/388/EMÜ artikli 17 lõike 1 suhtes kehtiva erandi kohaldamist. Erandiga lubati Ühendkuningriigil lükata käibemaksu mahaarvamisõigus edasi seni, kuni see on makstud teenuse osutajale. 31. augustil 2006, 27. juunil 2006 ja 6. aprillil 2006 komisjoni peasekretariaati saabunud kirjades taotlesid vastavalt Eesti, Sloveenia ja Rootsi luba kehtestada erand direktiivi 77/388/EMÜ artikli 17 lõikest 1 ja lükata käibemaksu mahaarvamisõigus edasi seni, kuni see on makstud teenuse osutajale. Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27 lõike 2 kohaselt teavitas komisjon teisi liikmesriike Eesti taotlusest 6. oktoobri 2006. aasta kirjas, Sloveenia taotlusest 6. oktoobri 2006. aasta kirjas, Rootsi taotlusest 4. oktoobri 2006. aasta kirjas ning Ühendkuningriigi taotlusest 6. oktoobri 2006. aasta kirjas. 6. oktoobri 2006. aasta kirjas Rootsile ning 9. oktoobri 2006. aasta kirjas Eestile, Sloveeniale ja Ühendkuningriigile teatas komisjon, et tal on kogu teave, mida ta peab vajalikuks nende taotluste hindamiseks. |

120 | Üldine taust Ühendkuningriik rakendab vabatahtlikku lihtsustatud kava (kassapõhine raamatupidamisarvestus) maksukohustuslaste suhtes, kelle käive ei ületa 660 000 Suurbritannia naelsterlingit (umbes 964 000 eurot). Kõnealuse kava alusel lubatakse asjaomastel maksukohustuslastel vastavalt direktiivi 77/388/EMÜ artikli 10 lõike 2 kolmandale lõigule lükata maksu tasumine edasi kuni makse kättesaamiseni. Samal ajal ei või lihtsustatud kava valinud maksukohustuslased erandina direktiivi 77/388/EMÜ artikli 17 lõikest 1 sisendkäibemaksu maha arvata seni, kuni see on makstud teenuse osutajale. Nõukogu otsuse 87/400/EMÜ alusel sai Ühendkuningriik loa kalduda kõrvale direktiivi 77/388/EMÜ artikli 17 lõikest 1. Kõnealuse otsusega piirduti kassapõhise raamatupidamisarvestuse kava kasutamisel üksnes maksukohustuslastega, kelle aastakäive oli alla 340 000 eküü. Kuna erandit pikendati nõukogu otsustega 90/497/EMÜ, 93/111/EMÜ, 97/375/EÜ, 2000/435/EÜ ja 2003/909/EÜ, tõsteti järk-järgult ka käibepiiri kuni praegu kehtiva summani 660 000 Suurbritannia naelsterlingit. Esitatud eranditaotluses taotles Ühendkuningriik kassapõhise raamatupidamisarvestuse kava käibepiiri tõstmist 1 350 000 Suurbritannia naelsterlingini (umbes 2 000 000 eurot). Sellega kahekordistataks kehtivat käibepiiri. Ühendkuningriigi sõnul on kassapõhine raamatupidamisarvestuse kava osa lihtsustamismeetmete sarjast, mille eesmärk on toetada väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid. Kassapõhise raamatupidamisarvestuse kava kasutamisõigusega äriühinguid on umbes 1 miljon ning kavast kasu saavaid äriühinguid on umbes 750 000. Kõnealustest äriühingutest kasutab kava tegelikult 159 000. Käibepiiri tõstmine võimaldaks kava rakendada veel 57 000 äriühingul. Praegune erand kehtib kuni 31. detsembrini 2006. Ühendkuningriik taotles erandi kehtivusaja pikendamist kuni 31. detsembrini 2009. Komisjon on arvamusel, et Ühendkuningriigi taotlus on vastuvõetav nii käibepiiri tõstmise kui ka erandi kehtivusaja osas. Ühendkuningriigis on vabatahtlikku kassapõhise raamatupidamisarvestuse kava rakendatud alates 1. oktoobrist 1987. Taotletud käibepiiri suurendamine ei too kavasse muudatusi. Eesti, Sloveenia ja Rootsi taotlevad samuti erandit direktiivi 77/388/EMÜ artikli 17 lõikest 1 vabatahtliku lihtsustatud kava (kassapõhine raamatupidamisarvestus) kasutamiseks. Nagu Ühendkuningriigi kava puhul, lubataks asjaomastel maksukohustuslastel vastavalt direktiivi 77/388/EMÜ artikli 10 lõike 2 kolmandale lõigule lükata maksu tasumine edasi kuni makse kättesaamiseni. Samal ajal ei võiks lihtsustatud kava valinud maksukohustuslased erandina direktiivi 77/388/EMÜ artikli 17 lõikest 1 sisendkäibemaksu maha arvata seni, kuni see on makstud teenuse osutajale. Kava üksikasjad, sealhulgas kava kasutusloa andmise ja äravõtmise eeskirjad ja raamatupidamisarvestuse erinõuded määravad liikmesriigid. Sloveenia puhul oleks ülempiir 50 000 000 Sloveenia tolarit (umbes 208 000 eurot). Eeldatakse, et 62 000 äriühingust, kes võiksid kava valida, hakkaksid seda kasutama umbes 1000. Rootsi puhul oleks ülempiir 3 000 000 Rootsi krooni (umbes 300 000 eurot). See võimaldaks kava kasutamise valida umbes 630 000 äriühingul, kellest hinnanguliselt 60% ehk 400 000 äriühingut hakkaksid kava tõenäoliselt rakendama. Nii Sloveenia kui ka Rootsi eranditaotlused järgivad Ühendkuningriigi puhul kehtivat erandit ja selle kavandatud uuendamist. Komisjon on seetõttu valmis toetama eranditaotluseid, mille eesmärk on lihtsustada väikeettevõtete menetluskorda. Eesti puhul ei ole vabatahtliku lihtsustatud kava (kassapõhine raamatupidamisarvestus) eeskirjad piiratud käibekünnisega. Kava rakendamisel piirdutakse selle asemel maksukohustuslastega, keda Eesti seaduste kohaselt liigitatakse füüsilisest isikust ettevõtjateks, kellest umbes 5700 on registreeritud käibemaksukohustuslasena. Kõnealustel ettevõtjatel on otsese maksustamisega seoses lubatud oma tulu deklareerida kassapõhiste raamatupidamiseeskirjade kohaselt. Seega lihtsustaks kõnealuste ettevõtjate raamatupidamiskohustusi see, kui neil lubataks kassapõhiselt deklareerida ka käibemaksu. Võttes arvesse ettevõtjate väikest arvu, kelle suhtes kava kohaldatakse, ning sellega kaasnevat lihtsustamist, võib komisjon kõnealust eranditaotlust toetada. |

130 | Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu 9. juuni 1997. aasta otsus 97/375/EÜ, millega lubatakse Ühendkuningriigil kohaldada nõukogu kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artikli 17 lõikest 1 kõrvale kalduvat vabatahtlikku meedet. Nõukogu otsust on muudetud nõukogu 29. juuni 2000. aasta otsusega 2000/435/EÜ ja nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsusega 2003/909/EÜ ning see kaotab kehtivuse 31. detsembril 2006. |

141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

219 | Ei kohaldata. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

230 | Mõju hindamine Kavandatav otsus on seotud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete käibemaksuga maksustamise lihtsustamismeetmetega ning parandab tõenäoliselt asjaomaste äriühingute rahavoogu. Mõju on igal juhul piiratud, tingituna erandi kitsast kohaldamisalast. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Vabatahtliku kassapõhise raamatupidamisarvestuse kava kohaldamine, mille järgi peab maksukohustuslane lükkama käibemaksu mahaarvamise edasi seni, kuni teenuse osutajale on kaupade ja teenuste eest tegelikult makstud. Selleks lubatakse Ühendkuningriigil jätkuvalt kohaldada erandit nõukogu kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artikli 17 lõikest 1 ning võimaldatakse kõnealune erand Eestile, Sloveeniale ja Rootsile. |

310 | Õiguslik alus Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) artikli 27 lõige 1. |

329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |

331 | Käesolev otsus käsitleb liikmesriikidele nende taotlusel antud luba ja sellega ei kaasne mingeid kohustusi. |

332 | Erandi piiratud reguleerimisala arvestades on erimeede vastavuses taotletava eesmärgiga. |

Õigusakti valik |

341 | Kavandatud õigusaktid: muu. |

342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Nõukogu kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artikli 27 kohaselt on erandite tegemine ühistest käibemaksueeskirjadest võimalik vaid komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt antud nõukogu loa alusel. Nõukogu otsus on ainus sobiv õigusakt, sest selle saab adresseerida üksikule liikmesriigile. |

MÕJU EELARVELE |

409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

TÄIENDAV TEAVE |

520 | Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamine Ettepaneku vastuvõtmise tulemusena tunnistatakse kehtetuks praegu kehtivad õigusaktid. |

Läbivaatamis-/muutmis-/aegumisklausel |

Ettepanek sisaldab aegumisklauslit. |

1. Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

millega lubatakse Eestil, Sloveenial, Rootsil ja Ühendkuningriigil kohaldada nõukogu kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artikli 17 lõikest 1 kõrvale kalduvat erimeedet

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuendat direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas,[1] eriti selle artikli 27 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2]

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu otsusega 97/375/EÜ[3] lubatakse Ühendkuningriigil direktiivi 77/388/EMÜ artiklis 27 sätestatud korras kohaldada nimetatud direktiivi artikli 17 lõikest 1 kõrvale kalduvat erimeedet, et rakendada vabatahtlikku kava, mille kohaselt maksustamine toimub väljamakstud ja laekunud raha alusel (kassapõhine raamatupidamisarvestus). Kassapõhise raamatupidamisarvestuse kava kohaselt võib Ühendkuningriik erandina nimetatud direktiivi artikli 17 lõikest 1 lükata sisendkäibemaksu mahaarvamisõiguse edasi seni, kuni sisendkäibemaks on makstud teenuse osutajale nende maksukohustuslaste puhul, kes vastavalt nimetatud direktiivi artikli 10 lõike 2 kolmanda lõigu teisele taandele on klientidelt müügihinna kättesaamisel kohustatud tasuma oma tarnelt väljundkäibemaksu.

(2) 26. jaanuaril 2006 komisjoni peasekretariaati saabunud kirjas taotles Ühendkuningriik luba jätkata direktiivi 77/388/EMÜ artikli 17 lõike 1 suhtes tehtava erandi kohaldamist kolm aastat. Samuti taotles Ühendkuningriik lihtsustatud kassapõhise raamatupidamisarvestuse kava käibepiiri tõstmist 660 000 Suurbritannia naelsterlingilt 1 350 000 Suurbritannia naelsterlingini.

(3) 31. augustil 2006 komisjoni peasekretariaati saabunud kirjas taotles Eesti erandit direktiivi 77/388/EMÜ artikli 17 lõikest 1, et võimaldada maksukohustuslasel käibemaksu mahaarvamist siis, kui teenuse osutajale on tasutud. Mahaarvamise edasilükkamist kohaldatakse üksnes lihtsustatud kassapõhise raamatupidamisarvestuse kava alusel, mille kohaselt on maksukohustuslased vastavalt nimetatud direktiivi artikli 10 lõike 2 kolmanda lõigu teisele taandele kohustatud klientidelt makse kättesaamisel tasuma oma tarnelt väljundkäibemaksu. Eesti taotles kassapõhise raamatupidamisarvestuse kava puhul piirduda maksukohustuslastega, kes Eesti seaduste kohaselt liigitatakse füüsilisest isikust ettevõtjateks.

(4) 27. juunil 2006 komisjoni peasekretariaati saabunud kirjas taotles Sloveenia erandit direktiivi 77/388/EMÜ artikli 17 lõikest 1, et võimaldada maksukohustuslasel käibemaksu mahaarvamist siis, kui teenuse osutajale on tasutud. Mahaarvamise edasilükkamist kohaldatakse üksnes lihtsustatud kassapõhise raamatupidamisarvestuse kava alusel, mille kohaselt on maksukohustuslased vastavalt nimetatud direktiivi artikli 10 lõike 2 kolmanda lõigu teisele taandele kohustatud klientidelt makse kättesaamisel tasuma oma tarnelt väljundkäibemaksu. Sloveenia taotles lihtsustatud kassapõhise raamatupidamisarvestuse kava käibepiiriks 50 000 000 Sloveenia tolarit.

(5) 6. aprillil 2006 komisjoni peasekretariaati saabunud kirjas taotles Rootsi erandit direktiivi 77/388/EMÜ artikli 17 lõikest 1, et võimaldada maksukohustuslasel käibemaksu mahaarvamist siis, kui teenuse osutajale on tasutud. Mahaarvamise edasilükkamist kohaldatakse üksnes lihtsustatud kassapõhise raamatupidamisarvestuse kava alusel, mille kohaselt on maksukohustuslased vastavalt nimetatud direktiivi artikli 10 lõike 2 kolmanda lõigu teisele taandele kohustatud klientidelt makse kättesaamisel tasuma oma tarnelt väljundkäibemaksu. Rootsi taotles lihtsustatud kassapõhise raamatupidamisarvestuse kava käibepiiriks 3 000 000 Rootsi krooni.

(6) Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27 lõike 2 kohaselt teavitas komisjon teisi liikmesriike Eesti taotlusest 6. oktoobri 2006. aasta kirjas, Sloveenia taotlusest 6. oktoobri 2006. aasta kirjas, Rootsi taotlusest 4. oktoobri 2006. aasta kirjas ning Ühendkuningriigi taotlusest 6. oktoobri 2006. aasta kirjas. 6. oktoobri 2006. aasta kirjas Rootsile ning 9. oktoobri 2006. aasta kirjas Eestile, Sloveeniale ja Ühendkuningriigile teatas komisjon, et tal on kogu teave, mida ta peab vajalikuks nende taotluste hindamiseks.

(7) Kassapõhine raamatupidamisarvestuse kava on lihtsustamismeede väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks. Ühendkuningriigi puhul võimaldab lihtsustatud kava ülemmäära suurendamine rohkematel äriühingutel kava valida. Käibepiiri tõstmine võimaldaks kava rakendusala tõenäoliselt laiendada veel 57 000 äriühinguga. Eesti taotletud erand võimaldab 5700 äriühingul kasutada kassapõhise raamatupidamisarvestuse kava. Sloveenia puhul saavad kassapõhise raamatupidamisarvestuse kava kasutamise valida 62 000 äriühingut. Rootsis saavad kava kasutada 630 000 äriühingut.

(8) Võttes arvesse kõnealust lihtsustatud kava rakendada saavate äriühingute osakaalu ja kava piiratud kehtivusaega, on Eesti, Sloveenia, Rootsi ja Ühendkuningriigi eranditaotlused vastuvõetavad.

(9) Kõnealune erand ei mõjuta lõpptarbimisjärgus kogutava liikmesriikide maksutulu üldsummat ning seega ei ole sellel negatiivset mõju käibemaksust tulenevatele Euroopa ühenduste omavahenditele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina nõukogu kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artikli 17 lõikest 1 lubatakse Eestil, Sloveenial, Rootsil ja Ühendkuningriigil lükata edasi teise lõigu kohane maksukohustuslaste sisendkäibemaksu mahaarvamisõigus seni, kuni sisendkäibemaks on tasutud teenuste osutajatele.

Asjaomased maksukohustuslased peavad kasutama kava, mille kohaselt nad tasuvad oma tarnelt väljundkäibemaksu klientidelt makse kättesaamisel. Maksukohustuslaste aastakäive ei tohi Sloveenia puhul ületada 50 000 000 Sloveenia tolarit, Rootsi puhul 3 000 000 Rootsi krooni, Ühendkuningriigi puhul 1 350 000 Suurbritannia naelsterlingit ning Eesti puhul peavad nad olema registreeritud füüsilisest isikust ettevõtjana.

Artikkel 2

Otsus 97/375/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus kehtib 31. detsembrini 2009.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Eesti Vabariigile, Sloveenia Vabariigile, Rootsi Kuningriigile ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/69/EÜ (ELT L 221, 12.8.2006, lk 9).

[2] ELT C [...], [...], lk [...].

[3] EÜT L 158, 17.6.1997, lk 43. Otsust on viimati muudetud otsusega 2003/909/EÜ (ELT L 342, 30.12.2003, lk 49).