[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 10.2.2006

KOM(2006) 50 lõplik

2003/0210 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu alusel nõukogu ühise seisukoha kohta

mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse eest käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmist

2003/0210 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu alusel nõukogu ühise seisukoha kohta

mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse eest käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmist (EMPs kohaldatav tekst)

1 TAUST

Ettepaneku (dokument KOM(2003)550 (lõplik) – 2003/0210(COD)) edastamine Euroopa Parlamendile ja nõukogule: | 22. september 2003 |

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus: | 31. märts 2004 |

Regioonide komitee arvamus: | 12. veebruar 2004 |

Euroopa Parlamendi arvamus, esimene lugemine: | 28. aprill 2005 |

Muudetud ettepaneku esitamine: | 22. juuni 2005 |

Ühise seisukoha vastuvõtmine: | 23.1.2006 |

2 KOMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK

Põhjavesi on tähtis loodusvara, mida kasutatakse peamiselt joogiveeks, tööstuses ja põllumajanduses. Põhjavesi on väärtuslik ka keskkonna seisukohalt, sest olles vastasmõjus pinnaveega ja märgaladega, moodustab ta veeringluse olulise osa, mida tuleks kaitsta.

Põhjavee reostumise ärahoidmine on olnud ühenduse õigusaktide reguleerimisalas juba alates 1980. aastast ning viimasel ajal veepoliitika raamdirektiivi kaudu, mis võeti vastu 2000. aastal.

Sellegipoolest puuduvad siiani selged kriteeriumid, et määratleda põhjavee keskkonnaalaseid kvaliteedieesmärke, eeskätt selle hea keemilise seisundi osas. Lisaks sellele on vaja erimeetmeid, et hoida ära ja piirata põhjavee reostust. Seda tunnistati veepoliitika raamdirektiivi arutelul, kuivõrd kõnealuse direktiivi artiklis 17 on sätestatud, et komisjon peab tegema ettepaneku, mis käsitleks nimetatud vajakajäämisi.

Seda tausta arvestades ja pärast laiaulatuslikke konsultatsioone sidusrühmadega avaldas komisjon 2003. aasta septembris ettepaneku uue direktiivi kohta, milles käsitletakse põhjavee kaitset reostuse eest.[1] Ettepanek sisaldab järgmisi põhielemente:

- järelevalvekord põhjavee hea keemilise seisundi hindamiseks piiratud arvu saasteainete osas, mille suhtes kehtivad ühenduse normid;

- põhjavee keemilise seisundi hindamise kriteeriumid keskkonnakvaliteedi standardite alusel, mille peavad asjakohasel tasandil (riigi tasand, vesikond või põhjaveekogum) kehtestama liikmesriigid, olenevalt põhjavee looduslike tingimuste erinevustest, kindlakstehtud koormustest ja asjaomastest keemilistest ainetest;

- kriteeriumid, mille abil tehakse kindlaks põhjavee saasteainete sisalduse oluline suurenemine ning määratletakse lähtekohad nende suundumuste ümberpööramiseks;

- meetmed, millega hoitakse ära ja piiratakse saasteainete otsest ja kaudset põhjavette pääsemist.

Ettepanekus esitatakse selged määratlused, millega tagatakse veepoliitika raamdirektiivi keskkonnaeesmärkide saavutamine põhjavee puhul. Samuti saavutatakse ettepanekuga vajalik tasakaal ühenduse tasandil käsitletavate probleemide ja nende probleemide vahel, mille käsitlemine on otstarbekas jätta liikmesriikidele.

3 - MÄRKUSED ÜHISE SEISUKOHA KOHTA

3.1 Üldised märkused

Oma muudetud ettepanekus nõustus komisjon Euroopa Parlamendis esimese lugemise käigus tehtud 89 muudatusest täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt 67 muudatusega. 54 muudatust on ühisesse seisukohta inkorporeeritud kas sõna-sõnalt või põhimõtteliselt.

Komisjon nõustus kõikide muudatustega, mille eesmärk oli selgitada ettepaneku reguleerimisala, ja eelkõige need, mis olid seotud põhjavee hea keemilise seisundi järelevalve korraga. Komisjon ei nõustunud muudatustega, mis kordasid veepoliitika raamdirektiivi sätteid ja milles viidati põhjavee ökosüsteemidele.

Nõukogu on inkorporeerinud ühisesse seisukohta peamised parlamendi pakutud muudatused, mis käsitlevad põhjavee hea keemilise seisundi järelevalvet, reostuse suurenemise tuvastamist ja selle suundumuse ümberpööramist ning erandeid, mis on seotud saasteainete põhjavette pääsemise ärahoidmist või piiramist käsitlevate sätetega.

Komisjon leiab, et 8.12.2005 kvalifitseeritud häälteenamusega vastuvõetud ühine seisukoht ei muuda üldiselt ettepaneku lähenemisviisi ega eesmärke, ning võib ettepanekut toetada praegusel kujul.

3.2 Üksikasjalikud märkused

3.2.1 Parlamendi muudatused, mille ga komisjon nõustub ja mis sisalduvad täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt ühises seisukohas

Muudatused 2, 5, 6, 9, 12, 13, 14, 15, 17, 19, 20, 26, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 39, 42, 47, 48, 55, 57, 58, 59, 63, 65, 88, 89 ja 90 sisalduvad seisukohas erinevas ulatuses. Need selgitavad põhjavee hea keemilise seisundi hindamise kriteeriume ja reostuse ärahoidmist või piiramist käsitlevaid sätteid. Muudatuse 60 kiitis komisjon heaks üksnes tingimusel, et lisatakse nitraatide direktiivi käsitlev viide, mis on lisatud ka ühisesse seisukohta; see on kooskõlas ka muudatuse 64 mõttega. Ühise seisukoha C osa hõlmab põhiliselt muudatusi 66, 67, 68, 69, 70 ja 71, kuid selle erinevusega, et nõukogu on jäänud termini „piirnormid” juurde, kuigi Euroopa Parlament soovitas kasutada ühtselt terminit „põhjavee kvaliteedi standardid”. Ka muudatust 72 on arvesse võetud. Muudatused 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 81, 82, 83 ja 84, mis käsitlevad reostuse suurenemise hindamise ja selle suundumuse ümberpööramise tehnilisi nõudeid, sisalduvad ühises seisukohas osaliselt või põhimõtteliselt. Nõukogu otsustas IV lisa lihtsustada, lisades sinna üldised sätted reostuse suurenemise tuvastamise ja selle suundumuse ümberpööramise nõuete kohta, selle asemel et jätta alles üldiste aegridade tabelid, mis ei pruugi olla kohaldatavad kõigi põhjaveeolukordade suhtes.

3.2.2 Parlamendi muudatused, mille ga komisjon ei nõustu, kuid mis sisalduvad täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt ühises seisukohas

Komisjon lükkas tagasi muudatuse 18 , kuid see sisaldub ühises seisukohas osaliselt. Selles muudatuses viidati saasteainete kontsentratsiooni „keskkonnaalaselt” olulisele suurenemisele põhjavees. Nõukogu muutis sõnastust ja see sisaldub nüüd selgemal kujul artikli 2 uues kolmandas definitsioonis. Muudatus 50 lükati samuti tagasi, kuid see sisaldub ühises seisukohas artikli 6 lõikena 4.

3.2.3 Parlamendi muudatused, mille ga komisjon ega nõukogu ei nõustu ning mis ei sisaldu ühises seisukohas

Mõlemad institutsioonid lükkasid tagasi muudatused 3 , 4 , 7 , 10 , 11 , 16 , 21 , 23 , 27 , 40 , 49 , 93 , 51 , 52 , 54 , 56 , 62 ja 80 ja need ei ole sisaldu ühises seisukohas. Need muudatused kordasid veepoliitika raamdirektiivi sätteid ning käsitlesid näiteks põhjavee kasutamist joogiveena ( 3 , 4 , 62 ) ja põhjavee kvantitatiivset seisundit ( 7 , 10 ja 80 ), sisaldasid viiteid inimestega seotud ja ökotoksikoloogilistele kriteeriumidele ( 27 ) või lisati nendega uusi sätteid ajalooliselt saastunud paikade haldamise kohta ( 23 , 93 ja 49 ). Osa muudatusest 88 (olmeheitvesi) lükati tagasi. Alles ei jäetud muudatusi kaitsemeetmete ( 51 ) ja põhimõtte „saastaja maksab” kohta ( 52 ) ega erisätteid kuurortide ja tervisveeallikate kohta ( 54 ). Ühises seisukohas ei kajastu ka muudatus 56 , milles viidati INSPIRE-le[2]. Lõpuks leiti, et soovitused teadusuuringuteks ei ole direktiivis asjakohased, ning seega nõustutud muudatustega 95 ja 100 .

3.2.4 Parlamendi muudatused, mille ga komisjon nõustub täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt, kuid mis ei sisaldu ühises seisukohas

Muudatus tega 1 , 8 , 15 , 22 , 24 , 25 , 36 , 37 , 38 , 41 , 46 ja 91 nõustus komisjon osaliselt või põhimõtteliselt, kuid need ei ole sisaldu ühises seisukohas. Mõni neist muudatustest sisaldas redaktsioonilisi parandusi, nagu näiteks sõna „keemiline” läbiv lisamine sõna „reostus” ette ( 1 ) ning fraasi „tulenevalt inimtegevuse mõjust” lisamine artiklisse 5 ( 37 ); teine osa muudatustest olid sisulisemad, näiteks lisati uus põhjendus põllumajanduse ja metsanduse tavade kohta ( 8 ), „taustkontsentratsiooni” ( 22 ) ja „lähtekontsentratsiooni” uued määratlused ( 24 , 38 ) ning viide looduslikult määratletud saasteainete tasemele ( 91 ), mis võiks olla kasulikud ja on kooskõlas ühise seisukohaga. Võimalikku ettepanekut I lisa muutmiseks ( 36 ) ei säilitatud samuti. Uut artiklit mõõtmismeetodite kohta (muudatusettepanek 41 ) ei inkorporeeritud, kuid see oleks kooskõlas ühise seisukoha asjaomase sättega ettepaneku IV lisa punkti 1.2 alapunktides b ja c. Samuti ei võetud ühisesse seisukohta viidet meetmete ja põhjavee seire kohta ( 46 ).

3.2.5 Nõukogu täiendavad muudatused ettepanekus

Artikli 1 viimast lõiku laiendati, et see sisaldaks viidet reostuse ärahoidmist või piiramist käsitlevale sättele veepoliitika raamdirektiivis, ning inkorporeeriti eraldi lõikena 2.

Artikli 2 lõikesse 1 lisati uus „põhjavee kvaliteedi standardi” mõiste, nii et mõiste „piirnorm” (artikli 2 lõige 2) on nüüd sellega seotud. Endist teist ja kolmandat (praegu kolmandat ja neljandat) definitsiooni on pisut muudetud: need sisaldavad nüüd ristviidet mõistele „keskkonnarisk” (kolmas definitsioon), ning „kaudne heide” on muudetud põhjavette „pääsuks” (mis hõlmab nii saasteainete otsest kui ka kaudset sattumist põhjavette).

Algse ettepaneku artiklis 3 käsitleti põhjavee hea keemilise seisundi järelevalve kriteeriume, millele järgnesid piirnormide kehtestamist käsitlevad nõuded. Põhjavee keemilise seisundi hindamise kriteeriumid („põhjavee kvaliteedi standardid” ja „piirnormid”) on nüüd koondatud artiklisse 3 ning lisatud on nõuded piirnormide kehtestamiseks ja lisasätted piiriüleste põhjaveekogumite kohta. Piirnormide teatavaks tegemise tähtpäev on tõstetud 2008. aastalt 2006. aastale, nagu see oli ka komisjoni ettepanekus.

Artikli 3 ümberkujundamise loogilise järeldusena sisalduvad nüüd kõik järelevalvet käsitlevad elemendid artiklis 4, sh sätted, mis algselt sisaldusid I lisas (eelkõige joonealune märkus 22), ning riskipõhise lähenemise abil on muudetud paindlikumaks põhimõte „üks halb – kõik halb” (s.o kui üks näitaja on halb, kvalifitseerub põhjaveekogum halva keemilise seisundiga põhjaveekogumiks).

Artikli 5 mõte jääb samaks mis algses ettepanekus, kuid on nüüd laiema ulatusega, sisaldades ka endisest IV lisast ülevõetud sätteid. Lisatud on uus säte, mis käsitleb suundumuse ümberpööramise lähtepunkti määratlemise põhjusi.

Ka artiklit 6 on oluliselt laiendatud ja see sisaldab nüüd saasteainete põhjavette pääsemise (algses ettepanekus „kaudne heide”) ärahoidmist ja piiramist käsitlevaid sätteid. Saasteaineid, mille pääsemist põhjavette tuleb ära hoida või piirata, ning asjaomaseid meetmeid käsitletakse artikli 6 lõikes 1. Artikli 6 lõige 2 sisaldab uut sätet hajureostusallikate kohta. Artikli 6 lõikesse 3 on inkorporeeritud rida erandeid, milles kas viidatakse direktiivist 80/68/EMÜ veepoliitika raamdirektiivi üle võetud sätetele või rõhutavad lubatavaid veekäitlusviise.

Artiklit 7 on pisut muudetud ja see viitab varasema „eeluuringu ja lubade” asemel nüüd „uuele loa andmise menetlusele”.

Artikkel 8 jääb üldiselt samaks.

Artikli 9 põhitekst jääb samuti muutmata, kuid rakendamise tähtajaks on kehtestatud 18 kuu asemel 24 kuud.

I lisa arusaadavust on parandatud sellega, et joonealused märkused on muudetud eraldi punktideks, millega selgitatakse põhjavee kvaliteedi standardite ulatust ja kohaldatavust. Nitraatide tabeli paremas tulbas olnud märkust on laiendatud kogu direktiivi 91/676/EMÜ reguleerimisalasse jäävale tegevusele, mitte ainult nitraaditundlikele aladele. Samuti on tabelisse lisatud väärtus „pestitsiide kokku” 0,5 µg/l.

Muudetud on II ja III lisa järjekorda. II lisa A osas käsitletakse nüüd piirväärtuste kehtestamise suuniseid (uus tekst, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi muudatusega 65). B osas on esitatud piirväärtustega seotud ainete ja ioonide miinimumloendid, millega jagatakse algselt III lisas sisaldunud tabelid kolme eri kategooriasse ja nähakse ette, et inimtegevusest tulenevat soolakontsentratsiooni käsitlevaid piirväärtusi võib kehtestada kas sulfaadi, kloriidi või elektrijuhtivuse kohta. C osa sisaldab algse III lisa B osa koos teksti arusaadavust parandavate täpsustustega.

III lisas käsitletakse nüüd põhjavee keemilise seisundi hindamist ning laiendatakse II lisa algset teksti üksikasjade ja ristviidetega artiklile 4.

IV lisa on lihtsustatud, et sätestada pigem üldnõuded kui spetsifikatsioonid, eelkõige aegread, mis ei pruugi olla kohaldatavad kõigi Euroopa põhjaveeolukordade suhtes. Sellega seoses on välja jäetud algse punkti 1.2 alapunkti c ja punti 2.3 tabelid ning lisatud uued nõuded seire sageduse ja seirepunktide kohta.

4 JÄRELDUS

Nõukogu tehtud muudatused aitavad ettepanekut selgemaks muuta ning viia selle rakendamist kooskõlla veepoliitika raamdirektiivi asjaomaste sätetega. Seega toetab komisjon ühist seisukohta.

[1] KOM(2003) 550 (lõplik), 19.9.2003.

[2] KOM(2004) 516 (lõplik).