ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1. SISSEJUHATUS

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrusega (EL) nr 347/2013 (üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009) (edaspidi „TEN-E määrus“) on kehtestatud suunised esmatähtsate üleeuroopalise energiataristu koridoride ja alade õigeaegse arendamise ja koostalitlusvõime jaoks.

TEN-E määruses võeti kasutusele mõiste „ühishuviprojekt“, mis on taristuprojekt, millega rakendatakse eespool nimetatud esmatähtsaid energiataristu koridore ja teemavaldkondi. Ühishuviprojektid on energiataristu projektid, mis on äärmiselt olulised hästi ühendatud energiavõrkude rajamiseks Euroopas ning ühtlasi mitmete Euroopa strateegiate nurgakiviks, sealhulgas energialiidu strateegia, kliima- ja energiapoliitika strateegia aastani 2020 ning kliima- ja energiapoliitika raamistik 2030.

TEN-E määruses on sätestatud ka i) õigusraamistik selliste ühishuviprojektide valimiseks, mis on vajalikud esmatähtsate koridoride ja alade rakendamiseks, ning ii) nähtud ette hulk meetmeid, millega hõlbustatakse ühishuviprojektide õigeaegset rakendamist, sealhulgas eeskirjad lubade andmise lihtsustamiseks, eeskirjad ja suunised ühishuviprojektide kulude riikidevaheliseks jaotamiseks ja riskidega seotud stiimulite pakkumiseks, samuti eeskirjad, mille alusel määratakse kindlaks ühishuviprojektide rahastamiskõlblikkus.

Ühishuviprojektid on esitatud liidu ühishuviprojektide loendis, mis on TEN-E määruse lisa (edaspidi „liidu loend“). Liidu loend on kehtestatud delegeeritud õigusaktiga, mille komisjon on vastu võtnud TEN-E määruse artikli 3 lõike 4 kohaselt, pidades silmas kõnealuse määruse artiklis 16 sätestatud delegeerimise tingimusi.

TEN-E määruse artikli 3 lõikes 4 on nõutud, et liidu loend koostatakse iga kahe aasta tagant piirkondlike loendite alusel, mille on vastu võtnud nn piirkondlikud rühmad, mis on asutatud TEN-E määruse artikli 3 lõike 1 alusel, vastavalt korrale, mis on sätestatud TEN-E määruse artikli 3 lõigetes 3 ja 4 ning ka III lisa punktis 2.

Alates TEN-E määruse vastuvõtmisest on komisjon teostanud oma pädevust kaks korda, võttes vastu delegeeritud määrused, millega kehtestati kaks järjestikust ühishuviprojektide ELi loendit aastatel 2013 ja 2015.

2. ÕIGUSLIK ALUS

Käesolevat komisjoni aruannet on nõutud TEN-E määruse artikli 16 lõikega 2. Selle sättega antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse liidu ühishuviprojektide loend, nagu on sätestatud TEN-E määruse artikli 3 lõikes 4.

TEN-E määruse artikli 16 lõike 2 kohaselt on komisjonile antud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte neljaks aastaks alates 15. maist 2013. Komisjon peab esitama delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne nelja-aastase ajavahemiku lõppu.
SISUKORD

1. lisa: EAGFi assigneeringute esialgne kasutamine kuni 31.12.2016

1.Sissejuhatus

Lisas on esitatud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) 2016. aasta eelarve esialgne täitmine ja selle kulud summas 43 899,1 miljonit eurot. See summa hõlmab peamiselt koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames kantud EAGFi kulusid, mis liikmesriigid on deklareerinud ajavahemikul 16. oktoobrist 2015 kuni 15. oktoobrini 2016, ning summasid, mida on korrigeeritud asjaomase eelarveaasta igakuiste hüvitiste vähendamiste tulemusel. Samuti sisaldab see kuni 31. detsembrini 2016 tehtavaid hinnangulisi otsekulusid, mis on ligikaudu 10,9 miljonit eurot.

2.EAGFi sihtotstarbeline tulu

Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 43 sätetele käsitatakse raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise ning vastavuskontrolli otsuste kohastest finantskorrigeerimistest ja eeskirjade eiramisest tulenevat ning piimamaksust laekuvat tulu EAGFi kulude rahastamiseks määratud sihtotstarbelise tuluna. Kõnealuste sätete kohaselt võib sihtotstarbelist tulu kasutada EAGFi mis tahes kulude rahastamiseks. Kui osa sellest tulust jääb ühel eelarveaastal kasutamata, kantakse see automaatselt üle järgmisse eelarveaastasse. Tuleb märkida, et 2016. eelarveaasta on viimane aasta, mil kogutakse piimamaksust laekuvat tulu, kuna piimakvoote alates 31. märtsist 2015 enam ei kohaldata.

EAGFi 2016. aasta eelarve ei sisaldanud üksnes komisjoni viimaseid prognoose turumeetmete ja otsetoetustega seotud eeldatavate kulude rahastamiseks vajalike summade kohta, vaid ka prognoose asjaomase eelarveaasta jooksul eeldatavasti laekuvate sihtotstarbeliste tulude ning eelmisel eelarveaastal kasutamata jäänud ja asjaomasesse eelarveaastasse üle kantud sihtotstarbeliste tulude kohta. Komisjon võttis 2016. eelarveaasta EAGFi assigneeringute summat käsitlevas ettepanekus arvesse eeldatavasti laekuva sihtotstarbelise tulu kogusummat ning taotles 2016. aasta eelarvesse selliste assigneeringute kandmist, mille summa arvutamiseks lahutatakse hinnanguline sihtotstarbeline tulu hinnanguliselt vajaminevast summast. Eelarvepädevad institutsioonid võtsid EAGFi eelarve vastu, võttes arvesse eeldatavasti laekuvat sihtotstarbelist tulu.

2016. aasta eelarve koostamise ajal hindas komisjon sihtotstarbelise tulu kogusummaks 2 980 miljonit eurot. Täpsemalt:

–2016. eelarveaasta jooksul eeldatavasti laekuva sihtotstarbelise tulu suuruseks hinnati 2 090 miljonit eurot. Vastavuskontrolli otsuste kohastest finantskorrigeerimistest ja eeskirjade eiramisest laekuvaks tuluks prognoositi vastavalt 1 125 miljonit eurot ja 155 miljonit eurot. Piimamaksust laekuva tulu suuruseks hinnati 810 miljonit eurot.

2015. eelarveaastast 2016. eelarveaastasse eeldatavasti ülekantava sihtotstarbelise tulu suuruseks hinnati 890 miljonit eurot.

Komisjon eraldas 2016. aasta eelarves kõnealuse 2 980 miljoni euro suuruse esialgu prognoositud tulu järgmistesse eelarveartiklitesse kuuluvate punktide jaoks:
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Omavahendite piirmäära ja kulukohustuste assigneeringute piirmäära kohandamine pärast nõukogu otsuse 2014/335 (Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta) jõustumist

1.Vastavalt nõukogu otsuse 2014/335/EÜ, Euratom artikli 3 lõikele 3 „arvutab komisjon, niipea kui liikmesriigid on oma andmed edastanud ESA 2010 alusel, lõigetes 1 ja 2 sätestatud piirmäärad ümber vastavalt järgmisele valemile:

1,23 % (1,29%) x

Selles valemis on „t” viimane täisaasta, mille kohta on kättesaadavad andmed kogurahvatulu arvutamiseks”.

2.Vastavalt uusimatele Eurostati andmetele, mille puhul on 2015. aasta viimane aasta, mille kohta on olemas täielikud andmed (vt ka lisas esitatud tabelid), on uued piirmäärad (protsentides) järgmised:

Omavahendite ülemmäär (protsentides liikmesriikide kogurahvatulude summast) =

1,23 % x =

= 1,23 % x = 1,19961608 % ⇒ 1,20 %

Kulukohustuste assigneeringute ülemmäär (protsentides liikmesriikide kogurahvatulude summast) =

1,29 % x =

= 1,29 % x = 1,25813393 % ⇒ 1,26 %

3.Uued piirmäärad kehtivad alates 1. jaanuarist 2014.
KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Euroopa Liidus maanteetranspordis kasutatava bensiini ja diislikütuse kvaliteet

(2014. ja 2015. aruandeaasta)

1. Sissejuhatus

Märkimisväärset tervise- ja keskkonnakasu silmas pidades on väga tähtis kontrollida maanteetranspordis kasutatava bensiini ja diislikütuse vastavust ELi kvaliteedinormidele.

Käesolev aruanne põhineb direktiivi 98/70/EÜ (kütuse kvaliteedi direktiiv) artikli 8 lõike 3 kohastel liikmesriikide poolt 2014. aasta kohta esitatud aruannetel ELi maanteetranspordis kasutatava bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta.

Euroopa Keskkonnaamet (EEA) on kohaldanud liikmesriikide esitatud andmete suhtes kvaliteedi tagamise menetlust, tänu millele on andmete kvaliteet ka paranenud. Liikmesriikide esitatud andmeid on koondatult analüüsitud EEA tehnilises aruandes nr 26/2015 „EU Fuel Quality Monitoring – 2014“ („ELi kütusekvaliteedi järelevalve – 2014) ja EEA tehnilises aruandes nr 36/2016 „EU Fuel Quality Monitoring – 2015“ („ELi kütusekvaliteedi järelevalve – 2015) .

2. Ülevaade ELis kütuse kvaliteedi kohta 2014. aastal esitatud andmetest

Kütuse kvaliteedi järelevalvest 2014. ja 2015. aastal ilmneb endiselt, et esineb mõningaid kõrvalekaldeid kütuse kvaliteedi direktiivis bensiini ja diislikütuse kohta kehtestatud nõuetest. Samuti nähtub, et kõik liikmesriigid kohaldavad kütusespetsifikatsioone, mille kohaselt peab mootorikütuste väävlisisaldus olema alla 10 ppm.

Proovivõtt on üks põhilisi viise, kuidas kontrollida kütuse kvaliteedi vastavust nõuetele. 2013. aasta kohta esitatud andmetest tehtud järelduste ning komisjoni ja liikmesriikide edasiste kahepoolsete kontaktide põhjal ilmneb liikmesriikide 2014. aasta andmetest, et nad täidavad aruandlus- ja järelevalvekohustusi paremini, sest kütusekvaliteedi järelevalve süsteemid on tõhusamad ning tänu sellele on proovivõtt komplekssem ja usaldusväärsem.

2014. aastal esitasid liikmesriigid nõutava miinimumteabe kütuse kvaliteedi vastavuse kohta. Seepärast ei pidanud komisjon vajalikuks alustada uut sellekohast uurimist.

2015. aastal esitas enamik liikmesriikidest nõutava miinimumteabe kütuse kvaliteedi vastavuse kohta. Komisjon on palunud täiendavat teavet nendelt liikmesriikidelt, kes vajalikku teavet ei esitanud.

Teabe kohaselt on nõuetele mittevastava kütuse turustamise juhud kummalgi aastal harvad. Kui see juhtub, annavad liikmesriigid üldjuhul teada meetmete võtmisest, et kõrvaldada müügilt nõuetele mittevastav kütus. Samuti puuduvad tõendid ka selle kohta, et sellised nõuetele mittevastavuse juhud mõjutaksid kuidagi negatiivselt sõidukite tekitatavaid heitkoguseid või mootorite tööd.
2.Tehniline abi ja suutlikkuse suurendamine

ELi humanitaarabi vabatahtlike algatus pakub suutlikkuse suurendamise võimalusi vastuvõtvatele organisatsioonidele ja tehnilist abi lähetavatele organisatsioonidele. Eesmärgiks on tugevdada nende organisatsioonide võimekust, kes kavatsevad algatuses osaleda, ning tagada kooskõla ELi humanitaarabi vabatahtlike algatusega seotud normide ja menetlustega. Konkursikutse (EACEA/27/2016) avaldati 30. aprillil 2016 kogueelarvega 7 960 000 eurot vastuvõtvate organisatsioonide suutlikkuse suurendamise projektide ja lähetavate organisatsioonide tehnilise abi projektide kaasrahastamiseks eri valdkondades, nagu näiteks:

·katastroofiohu juhtimine

·vabatahtlike juhtimine

·suutlikkus läbida sertifitseerimine

·vajaduste hindamise vahendid ja meetodid

·partnerluste loomine

·teavitamismeetmed.

4. juuliks 2016 (taotluste esitamise tähtaeg) esitati kaheksa taotlust. Kaasrahastamiseks valiti välja viis projekti (kolm tehnilise abi ja kaks suutlikkuse suurendamise jaoks), milles osaleb 39 rakenduspartnerit ja mille ELi toetuse kogusumma on 2 845 689 eurot.

ELis asuvatele organisatsioonidele suunatud tehnilise abi projektid keskenduvad kõnealuste organisatsioonide menetluste, vabatahtliku töö juhtimise tavade ja suutlikkuse olla sertifitseeritud tõhustamisele ja parandamisele. Selgelt prioriteetne valdkond, mida organisatsioonid soovivad arendada, on organisatsioonide seas partnerluse ja liitude loomine.

Muudeks valdkondadeks, mida organisatsioonid kavatsevad tugevdada, hõlmavad partnerluste juhtimist, vajaduste hindamist, programmijuhtimist ja kohaliku vabatahtliku töö arendamist käsitlevate normide kehtestamist. Kolmandates riikides asuvate organisatsioonide oskusi ja suutlikkust arendavad projektid keskenduvad samuti partnerluste ja liitude loomisele. Projektide raames tugevaid partnerlusi luues võivad partnerid algatada ELi humanitaarabi vabatahtlike algatuse raames uusi ühisprojekte, hõlmates eelkõige lähetamisega seotud tegevusi. Nad toimivad vastavates võrgustikes saadikutena ning aitavad parandada parimaid tavasid vastavalt ELi normidele.

Juhtumiuuring: Projekti "More and Better EU Aid Volunteers" juhib GVC (Itaalia) ning seda rakendab kaheksa partnerorganisatsiooni kaheksast eri riigist: Hispaania, Portugal, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Sloveenia, Ungari ja üks ühendus Itaaliast. Projekti eesmärk on suurendada praeguste ja tulevaste lähetavate organisatsioonide suutlikkust võtta humanitaarabi meetmeid, osaleda ELi humanitaarabi vabatahtlike algatuses ning mõista ja kohaldada lähetavaks organisatsiooniks saamiseks vajalikke norme ja menetlusi.

Juhtumiuuring: ELi humanitaarabi vabatahtlike suutlikkuse suurendamise projekti „Reinforcement and Sustainability in Humanitarian Volunteering Management“ eesmärk on pakkuda tuge Balkanilt, Kaukaasiast ja Magribist pärit partneritele erinevates humanitaarabialase vabatahtliku töö juhtimisega seotud valdkondades.
1.SISSEJUHATUS

1. juulil 2017 täitus kuus aastat Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Korea Vabariigi (selles aruandes edaspidi „Korea“) vabakaubanduslepingu kohaldamise algusest. Lepingut on ajutiselt kohaldatud alates 2011. aasta juulist. Pärast ratifitseerimist ELi liikmesriikides jõustus see ametlikult 13. detsembril 2015. Vabakaubanduslepingu lisaprotokolli, mis koostati selleks, et võtta arvesse Horvaatia ühinemist ELiga, on ajutiselt kohaldatud alates 26. maist 2014 ja see jõustus 1. jaanuaril 2016.

ELi-Korea vabakaubandusleping on esimene uue põlvkonna kõikehõlmav vabakaubandusleping. See on ka ELi esimene Aasia riigiga sõlmitud kaubandusleping. See on kõige kaugeleulatuvam vabakaubandusleping, mida EL on seni rakendanud.

See on viies ELi-Korea vabakaubanduslepingu täitmist käsitlev aastaaruanne. See on koostatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määruse (EL) nr 511/2011 (millega rakendatakse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Korea Vabariigi vabakaubanduslepingu kahepoolne kaitseklausel) sätetega. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 13 lõikele 1 avaldab komisjon igal aastal aruande lepingu kohaldamise ja täitmise kohta. Aruandele on lisatud komisjoni talituste töödokument, mis sisaldab iga-aastast järelevalvearuannet, mis käsitleb ajakohastatud statistikat selliste Koreast imporditud toodete kohta, mis kuuluvad tundlikesse sektoritesse, nagu on nõutud artikli 3 lõikega 3.

Euroopa Parlament võttis 18. mail 2017 vastu resolutsiooni, et teha kokkuvõte ELi ja Korea vahelise vabakaubanduslepingu täitmise esimese viie aasta kohta. Parlament tunnistas lepingu väga positiivseid majandustulemusi ELi jaoks, kuid väljendas samas muret mõnede lahendamata punktide üle ja eelkõige seoses töötajate õigustega Koreas.

2. ANALÜÜSIMETOODIKA

Allpool esitatud analüüs ELi ja Korea vaheliste kahepoolsete kaubavoogude kohta põhineb 2016. täiskalendriaasta andmete võrdlusel 2010. aastaga, mis oli viimane täiskalendriaasta enne vabakaubanduslepingu ajutise kohaldamise algust 1. juulil 2011.

Teenustekaubanduse ja investeeringute analüüs põhineb värskeimatel kättesaadavatel aastaandmetel, mis käsitlevad 2015. aastat ja mida on taas võrreldud 2010. aasta andmetega.

Tuleb märkida, et kaubavoogude muutusi ei saa pidada ainult vabakaubanduslepingu teeneks, kuna mõju avaldavad ka muud tegurid. Allpool esitatud näitajate põhjal saab siiski hea ülevaate, kuidas vabakaubandusleping on seni toiminud.

Aruandes antakse ka ülevaade vabakaubanduslepingu raames selle täitmise järelevalveks loodud eri komiteede ja töörühmade tegevusest ajavahemikul alates 2016. aasta jaanuarist kuni 2017. aasta maini.

3. KAUBANDUSE ARENG (AASTATE KAUPA JA ALATES LEPINGU AJUTISE KOHALDAMISE ALGUSEST)

3.1. Kaubavahetus

3.1.1. Kaubavahetuse üldine areng
1.Eessõna

Komisjon esitab käesolevas dokumendis vastavalt 11. EAFi sisekokkuleppe artikli 7 lõikele 1 ja 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse (nõukogu määrus (EL) 2015/323, edaspidi „11. EAFi finantsmäärus“) artikli 21 lõikele 2 kulukohustuste, maksete ja osamaksude prognoosid aastateks 2017–2019, võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga (EIP) prognoose.

Käesolevas dokumendis esitatakse Euroopa Arengufondide vahendite kasutamise prognoos aastateks 2017–2019 (8.–11. EAF). Selles on esitatud ka mittesiduvad prognoosid liikmesriikide EAFi osamaksude suuruse kohta 2020. ja 2021. aastal.

Liikmesriigid maksavad 10. EAFi ja 11. EAFi raames Euroopa Investeerimispanga (EIP) hallatavate rahastamisvahendite (investeerimisrahastu ja intressitoetused) katteks ette nähtud osamaksud otse EIP-le.

2.Sissejuhatus

Komisjon ja EIP on ajakohastanud oma 2017., 2018. ja 2019. aasta kulukohustuste ja maksete prognoose iga AKV riigi ja ÜMT kohta. Erilist tähelepanu on pööratud maksete prognoosimisele ja seda kahel põhjusel: ühelt poolt selleks, et aidata liikmesriikidel broneerida oma eelarvetes võimalikult täpsed summad, teisalt selleks, et EAFi rahaliste vahendite maht oleks piisav, et hoida ära likviidsusprobleeme.

Kulukohustuste ja maksete prognooside ajakohastamisel on vastavalt 11. EAFi käsitleva sisekokkuleppe artiklile 7 ja 11. EAFi finantsmääruse artikli 21 lõikele 2 lähtutud kõige värskematest prognoosidest.

Allpool esitatud graafikus antakse ülevaade kulukohustuste ja maksete brutosummade dünaamikast alates 1999. aastast kuni 2016. aastani ja prognoosidest aastateks 2017-2019 (komisjoni ja EIP summad kokku).





Kulukohustuste ja maksete brutosummad: suundumused aastatel 1999-2019 (miljonites eurodes)

Märkus: andmed kajastavad Euroopa Arengufondi rakendamist 31. detsembri 2016. aasta seisuga (kulukohustused ja maksed) ning prognoose aastateks 2017–2019.

3.Finantsprognoos aastateks 2017–2019 (miljonites eurodes)

Allpool esitatud tabelis on esitatud ajakohastatud kulukohustused, maksed ja osamaksud vastavalt komisjoni värskeimatele prognoosidele.

Prognoos aastateks 2017-2019 (*) 2017 2018 2019 Kulukohustused Komisjon 6 510 5 550 4 855 EIP 790 880 930 Kokku 7 300 6 430 5 785 Maksed Komisjon 4 304 4 600 4 600 EIP 520 555 580 Kokku 4 824 5 155 5 180 Osamaksud Komisjon 3 850 4 550 4 600 EIP 150 250** 300 Kokku 4 000 4 800 4 900

* Brutosummad, st vabanenud summasid või sissenõudeid/tagasimakseid ei ole maha arvatud. See metoodika on kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve puhul kasutatava metoodikaga.

** vt EIP 17.11.2015 selgitus, MD nr: 151/15 ADD 1 ACP

4.Mittesiduv prognoos 2020. ja 2021. aasta osamaksude kohta (miljonites eurodes)
·VIII LISA: katsete raskusastmed [näited eri liiki katsetest, mis on liigitatud igasse raskusastmesse]

·VI LISA: artikli 37 lõike 1 punktis c osutatud elementide loetelu [kohustuslik teave, mis tuleb esitada projektitaotluses]

Kõnealuse direktiiviga antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kohandada I ja III–VIII lisa (välja arvatud VIII lisa I ja II jagu) teaduse ja tehnika arenguga.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. detsembri 2010. aasta direktiiviga 2010/63/EL (teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta) reguleeritakse loomade hooldamist ja kasutamist teaduslikel eesmärkidel. Selles sätestatakse eeskirjad, milles käsitletakse loomade katsetes kasutamise asendamist ja vähendamist ning seda, kuidas täiustada katsetes kasutatavate loomade aretust ning loomade pidamist, hooldamist ja kasutamist; loomade päritolu, aretamist, märgistamist, hooldamist ja pidamist ning surmamist; aretajate, tarnijate ja kasutajate toiminguid ja lube; ning selliste projektide hindamist ja neile loa andmist, mille puhul on tegemist loomkatsetega.

Volituse rakendamist peeti vajalikuks, et kohandada erinevaid direktiivi sätteid teaduse ja tehnika arenguga. Praegu aga ei ole piisavalt teaduslikke andmeid, et põhjendada asjaomaste lisade ajakohastamist.

Lisaks võttis direktiivi ülevõtmine kõikide liikmesriikide õigusaktidesse ettenähtust kauem aega (viimases liikmesriigis viidi ülevõtmine lõpule alles 2015. aastal). Seetõttu on praegu alles vähe kogemusi direktiivi lisade kohaldamise kohta.

Kui aga direktiivi rakendamise kohta saadakse rohkem kogemusi ja liikmesriikidelt laekuvad aruanded teatavate lisade elementide suhtes uute teaduslike tõendite alusel kehtestatud erandite kohta, kui uurimistöö annab uusi teadmisi katsetes kasutatavate liikide heaoluga seotud vajaduste kohta ning kui uued uurimismeetodid ja vahendid muutuvad kättesaadavaks, peab komisjon kasutama oma delegeeritud volitusi, et tagada direktiivi kohandamine teaduse ja tehnika arenguga.

4. KOKKUVÕTE

Komisjon ei ole viimase seitsme aasta jooksul direktiiviga 2010/63/EL talle antud delegeeritud volitusi rakendanud. Komisjon palub Euroopa Parlamendil ja nõukogul käesolev aruanne teadmiseks võtta.
4.AUTOKAUBAVEO STATISTIKA ARENDAMINE

5.JÄRELDUSED

SISSEJUHATUS

1.1.Aruande eesmärk

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. jaanuari 2012. aasta määruse (EL) nr 70/2012 (kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta) artiklis 7 on ette nähtud, et komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. detsembriks 2014 ja edaspidi iga kolme aasta järel aruande määruse rakendamise kohta. Käesolev aruanne on järjekorras teine, mis on nimetatud nõude täitmiseks koostatud.

Aruandes esitatakse õigusakti taust, poliitikaraamistik ja kohaldamisala. Peale selle käsitletakse selles õigusakti rakendamisega seotud küsimusi ja saavutatud statistilisi tulemusi. Viimastes jagudes käsitletakse esimeses aruandes esitatud autovedude edasise arendamise ettepanekute järelmeetmeid.

1.2.Õigusraamistiku taust

Määrusega (EL) nr 70/2012 sõnastati uuesti nõukogu 25. mai 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1172/98 ja selle hilisemad muudatused, et viia maanteetransporti käsitlevate andmete kogumise õiguslik alus vastavusse Lissaboni lepingu sätetega. Sellisena on määrus samm edasi ELi transpordistatistika arengus. Sellega nähakse ette õiguslik alus autokaubavedu käsitlevate eri andmete kogumiseks. Nõudes, et autokaubaveo-ettevõtjate uuringute üksikandmed saadetaks komisjonile, rõhutab see ka statistilise teabe kvaliteedi ja võrreldavuse olulisust.

Määruse (EL) nr 70/2012 eesmärk on tagada, et komisjonile, teistele ELi institutsioonidele ja liikmesriikide valitsustele esitatakse autokaubaveo ulatuse ja arengusuundumuste kohta võrreldavaid, usaldusväärseid, ühtlustatud, korrapäraseid ja terviklikke statistilisi andmeid. Neid andmeid on vaja ELi poliitika kujundamiseks, jälgimiseks ja hindamiseks.

Liikmesriigid esitavad teabe komisjonile üksikandmete vormis: see võimaldab tingimusel, et on tagatud konfidentsiaalsus, pakkuda kasutajatele eri muutujate kombinatsioone sisaldavaid statistilisi tabeleid.

Määruse (EL) nr 70/2012 eesmärk oli võimalikult vähendada veoettevõtete koormust. Andmete kogumise aluseks on valikuuring; seega küsitakse teavet vaid sõidukite valimi ja piiratud ajavahemiku (tavaliselt nädal) kohta. Liikmesriigid võivad jätta uuringust välja teatava künnise alla jäävate sõidukitega tehtud veod.

1.3.Poliitikaraamistik

Ühise transpordipoliitika väljatöötamiseks on vaja põhjalikke teadmisi autokaubaveo ulatuse ja arengu kohta.

Poliitika tähtsus on suur: valges raamatus „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” määratletakse kümme konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi eesmärki (kriteeriumidena, mida järgides saavutada kasvuhoonegaaside heite vähendamine 60 % võrra). Vaja on üksikasjalikku autokaubaveo statistikat, et jälgida edusamme teatavate eesmärkide saavutamisel (nt eesmärk asendada 2030. aastaks 30 % autokaubavedudest, mis on pikemad kui 300 km, muude transpordiliikidega).
EUROOPA KOMISJON

Brüssel,4.1.2019

COM(2018) 537 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2018) 537 final of 10.7.2018.

Concerns the Estonian language version.

Wrong budget line reference in the first paragraph of point 2 has been corrected.

The text shall read as follows:

2018. AASTA ÜLDEELARVE

PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 5

Seoses ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA II) Türgile ette nähtud toetusega reservi kantud assigneeringute tühistamine, Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi (ENI) ja humanitaarabi assigneeringute suurendamine seoses muude kiireloomuliste meetmetega ning Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti (INEA) ametikohtade loetelu muutmine seoses WiFi4EU algatusega