ET Euroopa Liidu Teataja C 153/8

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

2013/C 153/08

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1).

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„CILIEGIA DI MAROSTICA”

EÜ nr: IT-PGI-0105-01057-27.11.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1. Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

—  Toote nimetus — ☒ Toote kirjeldus —  Geograafiline piirkond —  Päritolutõend — ☒ Tootmismeetod —  Seos piirkonnaga — ☒ Märgistus —  Riiklikud nõuded —  Muu (täpsustada)

2. Muudatus(t)e liik

— ☒ Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine —  Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet —  Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) —  Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3. Muudatused

Toote kirjeldus

Värskelt söömiseks mõeldud toote „Ciliegia di Marostica” vähimat diameetrit suurendati spetsifikaadi artiklis 5 tehtud kasutatavate sortide muudatuste järgi 20 millimeetrilt 23 millimeetrile.

Värske toote kaubanduslikke omadusi kohandati kehtivatest ELi standarditest lähtuvalt.

Toote töötlevas tööstuses kasutamisega seotud nõuete täpsemaks määratlemiseks nähti ette, et vilja võib ka siis, kui selle läbimõõt jääb alla 23 mm ning kui see on üksnes osaliselt terve ja ilma varreta ning selle omadused jäävad üldiselt alla normi, kasutada töötlevas tööstuses.

Tootmismeetod

Kasutatavate sortide arvu suurendamine: ajakohastati lubatud sortide loetelu. Et soodustada nende kultivaride asendamist, mis ei vasta enam turunõuetele, on võetud kasutusele sordid, mis on paremad ja nüüdisaegsemad mitte ainult tootmise, vaid ka kvaliteedi seisukohast (suuremad maitsvamad ja paremini säilivad marjad), säilitades nii palju kui võimalik bioloogilist mitmekesisust.

Sort „Ulster” jäeti välja, sest seda määratletud piirkonnas enam ei kasvatata.

Kasvatamismeetodi läbivaatamine ja lihtsustamine: kasvatamismeetodi kirjeldus vaadati uuesti läbi ja seda lihtsustati, määrates lühidalt ja ammendavalt kindlaks meetmed, mis tuleb uute ja vanade kirsisalude puhul võtta. Praegusel juhul lisati uutes saludes lubatud kasvatamismeetodite kohta konkreetsed meetmed, milles käsitletakse pinnase ettevalmistamist ja taimi. Määratleti ümber mõned üksikasjad, mis on seotud mulla omaduste, tiheduse, pügamise kuju, taimekaitse, mulla haldamise, väetamise ja niisutamisega – seda olenemata salu tüübist.

Toote säilitamine: näidati ära, mida tuleb teha viljadega, mida ei turustata 48 tunni jooksul pärast korjamist. Kirsside kvaliteedi tagamiseks tuleb neid hoida külmas või kasutada muid meetodeid, mis aeglustavad viljade hingamisprotsessi.

Märgistus

Pakend: et rahuldada tänapäeva tarbijaid, kes soovivad väikesemaid pakendeid, lisati anumate puhul vähim maht 250 grammi.

Lubatud hälve: läbimõõdu ja värvi lubatud hälve hõlmab 10 % kirsside arvust ja kaalust pakendi kohta.

Logo: logol oleva geograafilist piirkonda näitava lehe värvi muudeti nii, et see oleks samasugune kirssi „Ciliegia di Marostica” kujutava vilja varre värviga. Peale selle on tehtud ettepanek lihtsustada logol olevat kirja ning kasutada kirja „Ciliegia di Marostica Ciliegia IGP” asemel kirja „Ciliegia di Marostica IGP”, et tarbijad toote ära tunneksid.

Selleks et muuta logo kasutamine tooteedendusmaterjalidel mugavamaks, muudeti logo mõõtmeid käsitlevad nõuded, kõrguse ja aluse suhe jäi siiski muutumatuks ning peab olema 1:2.

Lühendi „IGP” (KGT) asemel on kavas tähis pikalt välja kirjutada; väljendati ka selgemalt kohustust kasutada liidu sümbolit.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (3)

„CILIEGIA DI MAROSTICA”

EÜ nr: IT-PGI-0105-01057-27.11.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus

„Ciliegia di Marostica”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Nimetus „Ciliegia di Marostica” tähistab vilju, mis on saadud järgmistesse rühmadesse kuuluvate sortide kasvatamisel:

— väga varajased sordid: „Sandra” ja „Francese”, millest viimane vastab kõhrkirsisortidele „Moreau” ja „Burlat”;

— vahepealsed sordid: „Roana” ja varajane kõhrkirss „Romana”;

— hilised sordid „Milanese”, „Durone Rosso” (Ferrovia Simile) ja „Bella Italia”;

— „Sandra Tardiva”;

— sordid „Van”, „Giorgia”, „Ferrovia”, „Durone Nero I”, „Durone Nero II” ja „Mora di Cazzano”.

Lubatud on ka järgmised sordid: „Bella di Pistoia” („Durone Rosso”), „Black Star”, „Early Bigi”, „Grace Star”, „Kordia”, „Marostegana”, „Prime Giant”, „Regina” ja „Folfer”.

Kirsse „Ciliegia di Marostica”, mis on mõeldud värskena söömiseks, iseloomustab suur läbimõõt ja intensiivne värv, mis võib olenevalt sordist varieeruda tulipunasest tumepunaseni.

Värskelt turustamiseks mõeldud viljad peavad olema terved, vigastusteta, varrega, puhtad ja nende pinnal ei tohi olla nähtavat võõrollust.

Värskelt söömiseks mõeldud viljade vähim läbimõõt on 23 mm.

Muuks otstarbeks (näiteks moosiks ja kondiitritööstuses kasutamiseks) mõeldud viljadel võib vars ka puududa, need võivad olla üksnes osaliselt terved ja nende läbimõõt võib olla alla 23 mm.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kirsside „Ciliegia di Marostica” kasvatamise ja koristamise kõik etapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

Värskelt turustamiseks mõeldud kirsse tuleb korjata käsitsi.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Viljad tuleb panna jäikade seintega anumatesse. Sobimatute ja liiga väikese läbimõõduga viljade eemaldamiseks tuleb neid sorteerida ettevõttes endas.

Kuni turustamise eesmärgil tarnimiseni tuleb vilju hoida jahedas ja varjus, et vältida kvaliteedi alanemist ning säilivusaja lühenemist.

Toodet, mida ei hakatud turustama 48 tunni jooksul pärast korjamist, tuleb säilitada külmas või tuleb kasutada muid sobivaid meetmeid, mis aeglustavad viljade ainevahetusprotsessi.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Värskelt turustamiseks mõeldud kirsid „Ciliegia di Marostica” tuleb pakendada spetsiaalsetesse eri mõõtu pakenditesse, mille mahutavus võib olla 250 grammist kuni 10 kilogrammini.

Kasutatavad materjalid peavad olema mittetoksilised, pakendid uued ja puhtad, soovitavalt puust, plastist või papist.

Iga pakendi sisu peab olema ühtlane ning peab sisaldama ainult sama sorti ja sama kvaliteediga kirsse.

Lubatud on ühtluse puudumine läbimõõdu ja värvi puhul, nii et hälve jääks alla 10 % viljade arvust ja kaalust pakendi kohta.

Kohustuslik on kasutada liidu sümbolit.

Iga pakendi välisküljel peab olema järgmine geograafilise tähise logo:

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kirsside „Ciliegia di Marostica” tootmispiirkond hõlmab Vicenza provintsi üheksa järgmise kommuuni territooriumi: Marostica, Salcedo, Fara Vicentino, Breganze, Mason, Molvena, Pianezze, Bassano ja Schiavon.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Kirsside „Ciliegia di Marostica” tootmispiirkond on juba ammu tuntud kui territoorium, mis sobib kirsside kasvatamiseks, ning paljud autorid on rõhutanud, kui head on sellest tootmispiirkonnast pärit kirsid.

Piirkond ulatub põhjas territooriumini, mis koosnes 100–400 meetri kõrgustest küngastest; lõunaosa hõlmab kõrge tasandiku all olevaid maid, mille kõrgus on 90–100 meetrit üle merepinna.

Muld, kus kirsipuid kasvatatakse ja mis on suuremas osas kujunenud tertsiaalajastu kaljudest, on eriti viljakas, selles on vähe lämmastikku, kuid palju kaaliumi.

Niisugune päritolu koos pinnase kallakuga ja alanemisega lõuna suunas takistab vee seismajäämist ning soodustab suhkru kogunemist.

Kliima on pehme ja tuult on palju, udu peaaegu puudub ning põhjast kaitseb ala Alpide mäeahelik, eelkõige Dolomiidid.

5.2. Toote eripära

Kirsid on südamekujulised, suure läbimõõduga ja nende värv varieerub tulipunasest kuni tumepunaseni; viljaliha, mis on väga meeldiva magusa maitsega, on keskmiselt mahlakas.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Kirsside „Ciliegia di Marostica” ja tootmispiirkonna vahelisest seosest annab tunnistust vilja ajalooline tuntus, mis on kestnud 1400. aastast kuni tänapäevani.

Ajaloodokumentides on kirsipuude kasvatamist Marostica küngastel mainitud juba Rooma ajal, kuid ka hiljem.

Arvatakse, et kirsid „Ciliegia di Marostica” on oma maine saavutanud juba väga ammu ning see tundub olevat seotud ajaloolise seigaga, mida nimetatakse „malepartiiks”; kõneldakse, et kaks rüütlit esitasid teineteisele 1454. aastal väljakutse võita Marostica isanda ja lossihärra Taddeo Parisio tütre käsi, ning võistlesid malepartii vormis, milles malenditeks olid elavad inimesed. Partii toimus ja võitja võis abielluda kohaliku isanda tütrega, kaotaja sai tema õe. Taddeo Parisio andis käsu istutada selle õnneliku sündmuse mälestuseks kogu territooriumile kirsipuud.

Ajaloolise vaatemängu Mostra regionale delle ciliegie jooksul, mis igal aastal tootmispiirkonnas mai lõpu paiku toimub, valitakse selle ajaloosündmuse mälestamiseks noored neiud, kes kannavad nende kahe pruudi rõivaid.

Asjaolu, et alates 1882. aastast on Marosticas olemas kirsiturg, kinnitab, et see territoorium on traditsiooniliselt pühendunud kirsipuude kasvatamisele.

Marostica kommuunis on ka nn kirsitee, mis saab alguse Bassano lähistelt, läbib tasandike ja küngaste ala ning ühendab eri kirsitootmiskülasid.

„Ciliegia di Marostica” võlgneb oma tuntuse suuresti tootjate oskusteabele, käsitlegu see siis viljapuude kasvatamist – kusjuures need puud paiknevad sageli küngastel – või erilist hoolt, mida nad ilmutavad kirsside käsitsi korjamisel.

Tänu kirsipuude pidevale, katkematule ja oskuslikule kasvatamisele künkanõlvadel ja Vicenza kommuuni armulikule kliimale on juba aastaid saadud vilju, mis on oma värvi, maitse ja magususe poolest tuntud.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (4) artikli 5 lõige 7)

Ametiasutus algatas riigisisese vaidlustamismenetluse, avaldades kaitstud geograafilise tähise „Ciliegia di Marostica” tunnustamise ettepaneku Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italianas19. oktoobri 2012. aasta numbris 245.

Spetsifikaadi konsolideeritud tekstiga on võimalik tutvuda järgmisel veebilehel:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumi avalehel (http://www.politicheagricole.it), klõpsates linki „Qualità e sicurezza” [Kvaliteet ja ohutus] (ekraani ülemises paremas osas), seejärel linki „Disciplinari di produzione all’esame dell’UE” (ELile hindamiseks esitatud spetsifikaadid).

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(4) Vt joonealust märkust 3.