on a renewed EU agenda for higher education

1. UUS TÕUGE ELi KÕRGHARIDUSSEKTORILE

ELi uus kõrghariduse tegevuskava...

Euroopa projekti edu sõltub ELi suutlikkusest kujundada Euroopa kodanikele parem tulevik. See on Euroopa tulevikku käsitleva komisjoni valge raamatu põhisõnum. See mõtteviis on kesksel kohal ka algatuses „Investeerimine Euroopa noortesse“ ja Euroopa uues oskuste tegevuskavas . Neis dokumentides on selgelt öeldud, et hästitoimivad haridus- ja koolitussüsteemid loovad aluse õiglasele, avatud ja demokraatlikule ühiskonnale ning pidevale majanduskasvule ja töökohtade olemasolule. ELi sotsiaalõiguste sambas ja hiljutises aruteludokumendis üleilmastumise ohjamise kohta on haridus ja oskused määratud kindlaks Euroopa koostöö esmatähtsa valdkonnana.

Kõrgharidusel on eriline tähtsus. Vajadus kõrge kvalifikatsiooniga, ühiskonnaelus aktiivselt osalevate inimeste järele suureneb ja muutub. Prognooside järgi nõuab ajavahemikul kuni 2025. aastani pool ametikohtadest kõrget kvalifikatsiooni. Kõrgetasemeliste oskustega töötajaid napib juba praegu. Digitaaltehnoloogia mõjul muutuvad ametikohad paindlikumaks ja komplekssemaks. Inimeste suutlikkus olla ettevõtlik, hallata keerukat teavet, mõelda iseseisvalt ja loovalt, kasutada arukalt vahendeid, sh digitaalvahendeid, suhelda oskuslikult ning olla vastupanuvõimeline on tähtsaim kui kunagi varem. Euroopal on samuti vaja rohkem tipptegijaid, kes töötaksid välja murdelisi tehnoloogia- ja muid lahendusi, millest meie tulevane heaolu sõltub. Samal ajal on meie ühiskonna üha suuremale polariseerumisele ja demokraatlike institutsioonide suhtes usalduse kadumisele vastu astumiseks vaja, et kõik – ka kõrghariduspersonal ja üliõpilased – osaleksid aktiivsemalt nende kogukonna tegevuses ning edendaksid sotsiaalset kaasatust ja liikuvust.

Ilma kõrgharidusasutuste ja -süsteemideta, mis annavad tulemusi nii hariduse, uurimistegevuse kui ka innovatsiooni vallas ning millel on side ühiskonnaga, ei saa Euroopa nende probleemidega toime tulla. Kõrghariduse reformimine kuulub liikmesriikide vastutusse ning on osa nende tööst maailmatasemel haridus- ja koolitussüsteemi arendamisel. EL saab liikmesriike nende haridusreformides aidata. Käesoleva ELi uue kõrghariduse tegevuskava eesmärk on tagada, et kõrghariduse ajakohastamist toetavates ELi algatustes keskendutakse tähtsatele küsimustele, ning aidata ühtlasi valmistuda ELi järgmiseks rahastamisperioodiks.

...tugineb juba tehtule...

EL on kõrgharidust edukalt toetanud poliitilise koostöö ja rahastamisprogrammide kaudu. Euroopa poolaasta on reformide peamine edasiviiv tegur ja seda nimelt haridust puudutavate riigipõhiste soovituste kaudu. Strateegia „Euroopa 2020“ ning hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) raames leppis nõukogu kokku eesmärgi, et 2020. aastaks peaks 40 % noortest olema kolmanda taseme või sellega võrdväärne haridus. Selle eesmärgi saavutamiseks on kõrgharidussüsteemide ajakohastamise tegevuskava alates 2011. aastast pakkunud strateegilisi juhtnööre ELi ja liikmesriikide tegevuse jaoks, et

·koguda uuringute, eksperdirühmade ning võrdlusaluste ja näitajate analüüsimise ja jälgimise kaudu teavet selle kohta, millised meetmed kõrgharidussektoris (haridustöös, uurimistegevuses, innovatsioonis ja süsteemide kavandamisel) toimivad;

·toetada koostööd, vastastikust õppimist ja sihipärase poliitilise nõu andmist valitsuste ja kõrghariduse eest vastutavate ametiasutuste vahel;

·parandada kõrgharidusasutuste suutlikkust ja väljundeid, rahastades kõrgharidusasutuste ja nende partnerite vahelisi innovatiivseid koostööprojekte (programmid „Erasmus+“ ja „Horisont 2020“) ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde kaudu investeerimist taristu, rajatiste, oskuste ja innovatsiooniga seotud projektidesse. Euroopa Investeerimispanga projektidega on toetatud ka investeerimist kõrgharidustaristusse, muu hulgas Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) kaudu;

·toetada üliõpilaste, töötajate ja teadlaste riikidevahelist liikuvust, mis aitab neil saada kogemusi ja täiendada oskusi (programm „Erasmus+“ ja Marie Skłodowska-Curie meetmed); ning

·tugevdada kõrgharidus- ja teadusasutuste ning ettevõtjate koostööd.

...ning suunab samas jõupingutused praegustele ja muutuvatele võimalustele ja probleemidele

Liikmesriigid, sotsiaalpartnerid ja kõrgharidussektor on tunnistanud ELi tegevuse ning sellest tuleneva rahvusvahelise mõõtme soodsat mõju. EL on haridustasemega seotud 40 % eesmärgi saavutamisel graafikus, kuid nagu ilmnes ELi poolt kõrgharidussektori jaoks tulevikus antava toetuse kohta 2016. aastal tehtud avalikust konsultatsioonist, on Euroopa kõrgharidussüsteemides lahendada muu hulgas järgmised probleemid :

·Euroopas vajaminevad ja olemasolevad oskused ei ole vastavuses: paljudes ELi piirkondades esineb teatavate kõrget kvalifikatsiooni nõudvate ametite puhul puudujääke, mis võivad olla seotud nii kvalifikatsioonidega kui ka seonduvate oskuste kvaliteediga. Samas on aga liiga paljudel hariduse omandanutel kehvad põhioskused (kirja- ja arvutusoskus ning digitaaloskused) ning neil puuduvad muutuvas maailmas läbi löömiseks vajalikud valdkonnaülesed oskused (probleemide lahendamine, suhtlusoskus jne);

·sotsiaalsed erinevused püsivad ja suurenevad: ebasoodsa sotsiaal-majandusliku või rändetaustaga inimesed asuvad ikka veel hoopis vähema tõenäosusega kõrgkooli õppima või lõpetavad selle, akadeemiliste ringkondade esindajaid ja kõrghariduse omandanuid peetakse liiga sageli muust ühiskonnast kaugenenuks ning püsib õppesuundade vaheline sooline segregatsioon;

·esineb innovatsioonialane mahajäämus: kõrgharidusasutused ei panusta sageli vajalikul määral innovatsiooni majandusse laiemalt, eriti oma piirkondades. Kõrghariduse roll innovatsioonis erineb ELi piirkondade vahel väga palju;

·kõrgharidussüsteemide eri komponendid ei ole alati heas koostoimes: kõrghariduses kasutatavad rahastamis-, stiimuli- ja tunnustamismehhanismid ei ole alati kujundatud nii, et nende kaudu tunnustataks heatasemelist õpetamist ja teadustööd, innovatsiooni ning sotsiaalset kaasatust ja koostööd muude ühiskonnarühmadega. Sageli tehakse vähe koostööd koolidega ning kutse ja täiskasvanuõppe pakkujatega.