1. kiidab ühise teksti heaks;
2. teeb presidendile ülesandeks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1 koos nõukogu eesistu-
jaga õigusaktile alla kirjutada;
3. teeb peasekretärile ülesandeks õigusaktile alla kirjutada, kui on kontrollitud, et kõik menetlused on
asjakohaselt lõpule viidud, ja kokkuleppel nõukogu peasekretäriga avaldada õigusakt Euroopa Liidu
Teatajas;
4. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev õigusloomega seotud resolutsioon nõukogule ja komis-
jonile.
P6_TA(2006)0016
Århusi konventsiooni kohaldamine EÜ institutsioonide ja organite suhtes ***II
Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga
võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaas-
jade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsioonisätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (6273/2/2005 —
C6-0297/2005 — 2003/0242(COD))
(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)
Euroopa Parlament,
— võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (6273/2/2005 — C6-0297/2005);
— võttes arvesse esimese lugemise seisukohta (
1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni
ettepaneku (KOM(2003)0622) (2) küsimuses;
— võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;— võttes arvesse kodukorra artiklit 62;— võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele
(A6-0381/2005),
1. kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;2. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
(1) ELT C 103 E, 29.4.2004, lk 612.
(2) ELTs seni avaldamata.
P6_TC2-COD(2003)0242
Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 18. jaanuaril 2006 eesmärgiga võtta
vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr …/2006 , keskkonnainfo kättesaadavuse,
keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi
konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
— võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,24.11.2006 C 287 E/165 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev 18 jaanuar 2006ET
— võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
— võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (1)
— pärast konsulteerimist regioonide komiteega,— toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (
2)
ning arvestades järgmist:
(1) Ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide eesmärk on muu hulgas aidata kaasa keskkonna kvaliteedi
säilitamisele, kaitsmisele ja parandamisele, jätkusuutliku arengu edendamisele ning inimeste tervise
kaitsele.
(2) Kuuendas keskkonnaalases ühenduse tegevusprogrammis (3) rõhutatakse vajadust varustada üldsust
piisava keskkonnainfoga ja pakkuda üldsusele tõhusaid võimalusi keskkonnaasjade otsustamisesosalemiseks, aidates sellega tõsta otsustamisprotsessi vastutustundlikkust ja läbipaistvust ning suuren-dades üldsuse teadlikkust ja toetust vastuvõetud otsustele. Lisaks sellele soodustatakse programmigasarnaselt eelmistele programmidele (
4) ühenduse keskkonnakaitsealaste õigusaktide tõhusamat kohal-
damist ja rakendamist, sealhulgas ühenduse eeskirjade täitmist ja meetmete võtmist ühenduse kesk-
konnaalaste õigusaktide rikkumise korral.
(3) Ühendus kirjutas 25. juunil 1998 alla Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomis-
joni keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus
kohtu poole pöördumise konventsioonile (edaspidi Århusi konventsioon). Ühendus kiitis Århusi
konventsiooni heaks 17. veebruaril 2005. Ühenduse õigusaktide sätted peaksid olema nimetatudkonventsiooniga kooskõlas.
(4) Ühendus on juba vastu võtnud õigusaktide kogumi, mis üha areneb ja aitab kaasa Århusi konvent-
siooni eesmärkide saavutamisele. Tuleks sätestada konventsiooni nõuete kohaldamine ühenduse
institutsioonide ja organite suhtes.
(5) On asjakohane käsitleda ühes õigusaktis Århusi konventsiooni kolme sammast, milleks on keskkon-
nainfo kättesaadavus, üldsuse osalemine keskkonnaasjade otsustamises ja neis asjus kohtu poole
pöördumine, ning kehtestada eesmärke ja mõisteid käsitlevad ühised sätted. Sellega aidatakse kaasa
õigusaktide ratsionaliseerimisele ja ühenduse institutsioonide ja organite suhtes võetud rakendus-meetmete läbipaistvuse suurendamisele.
(6) Üldpõhimõtte kohaselt ei diskrimineerita Århusi konventsiooni kolme sambaga tagatud õiguste osas
kedagi kodakondsuse, rahvuse või alalise elukoha alusel.24.11.2006 C 287 E/166 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev 18 jaanuar 2006ET
(1) ELT C 117, 30.4.2004, lk 52.
(2) Euroopa Parlamendi 31. märtsi 2004. aasta seisukoht (ELT C 103 E, 29.4.2004, lk 612), nõukogu 18. juuli 2005. aasta
ühine seisukoht (ELT C 264 E, 25.10.2005, lk 18) ja Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2006. aasta seisukoht .
(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsus nr 1600/2002/EÜ, millega luuakse kuues keskkonnaalane
ühenduse tegevusprogramm (EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1).
(4) Neljas keskkonnaalane ühenduse tegevusprogramm (EÜT C 328, 7.12.1987, lk 1), viies keskkonnaalane ühenduse
tegevusprogramm (EÜT C 138, 17.5.1993, lk 1).
(7) Århusi konventsioonis on avaliku võimu organid määratletud üldises tähenduses põhimõttel, et
igasugusel avaliku võimu teostamisel peaksid olema tagatud õigused üksikisikutele ja nende organi-
satsioonidele. Seetõttu on vaja, et käesolevas määruses nimetatud ühenduse institutsioonid ja organidoleksid määratletud samasugusel üldisel ja funktsionaalsel viisil. Århusi konventsiooni alusel võibühenduse institutsioone ja organeid konventsiooni kohaldamisalast välja jätta, kui nad tegutsevadõigusemõistjana või seadusandjana. Keskkonnainfo kättesaadavust käsitlevaid sätteid tuleks siiski
kohaldada seadusandjana tegutsevate ühenduse institutsioonide ja organite suhtes, et säilitada
kooskõla Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1049/2001üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele. (
1)
(8) Käesolevas määruses hõlmab keskkonnainfo mõiste mis tahes vormis teavet keskkonnaseisundi
kohta. See mõiste on vastavusse viidud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta
direktiivis 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta (2) määratletud mõistega ja
hõlmab ühenduse õiguse rikkumist puudutavate menetluste seisu . Määruses (EÜ) nr 1049/2001
toodud “dokumendi” mõiste hõlmab keskkonnainfot, nagu see on määratletud käesolevas määruses.
(9) Käesoleva määrusega on kohane näha ette “kavade ja programmide” mõiste ,võttes arvesse Århusi
konventsiooni sätteid ja paralleelset lähenemisviisi, mida järgitakse seoses EÜ kehtivatest õigusakti-dest tulenevate liikmesriikide kohustustega. “Keskkonnaga seotud kavad ja programmid” tulebmääratleda seoses ühenduse keskkonnapoliitika eesmärkide ja prioriteetide saavutamisel antava
panusega või tõenäolise olulise mõjuga sellele. Kuuendas keskkonnaalases ühenduse tegevuspro-
grammis kehtestatakse ühenduse keskkonnapoliitika eesmärgid kümneks aastaks alates 22. juulist
2002 ja nende saavutamiseks kavandatud meetmed. Selle ajavahemiku möödumisel tuleks vastuvõtta järgmine keskkonnaalane tegevusprogramm.
(10) Pidades silmas asjaolu, et keskkonnaõigus areneb pidevalt, peaks keskkonnaõiguse mõiste osutama
ühenduse keskkonnapoliitika eesmärkidele, nagu need on sätestatud asutamislepingus.
(11) Halduse üksikaktide suhtes peaks olema võimalik kohaldada vaidemenetlust, kui need aktid on
õiguslikult siduvad ja neil on väline mõju. Samamoodi peaks olema hõlmatud tegevusetus, kui on
olemas kohustus võtta vastu haldusakt keskkonnaõiguse alusel. Kuna õigusemõistjana või seadusand-
jana tegutseva ühenduse institutsiooni või organi õigusakte võib kohaldamisalast välja jätta, peakssama kohaldatama teiste uurimismenetluste suhtes, milles ühenduse institutsioon või organ tegutsebhaldusjärelevalveorganina asutamislepingu sätete alusel.
(12) Århusi konventsioon näeb ette üldsusele keskkonnainfo kättesaadavuse võimaldamist kas taotluse
alusel või konventsiooniga hõlmatud asutuste aktiivse levitustegevuse kaudu. Määrust (EÜ)nr 1049/2001 kohaldatakse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni suhtes, aga ka ametite jasarnaste organite suhtes, mis on loodud ühenduse õigusaktiga. Määruses sätestatakse nende institut-sioonide jaoks eeskirjad, mis suures ulatuses vastavad Århusi konventsioonis sätestatud eeskirjadele.
Määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamisala on vaja laiendada kõikidele teistele ühenduse institut-
sioonidele ja organitele.
(13) Kui Århusi konventsioonis on sätteid, mida ei ole täielikult või osaliselt määruses (EÜ) nr 1049/2001,
tuleb need ette näha, eelkõige seoses keskkonnainfo kogumise ja levitamisega.24.11.2006 C 287 E/167 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev 18 jaanuar 2006ET
(1) EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.
(2) ELT L 41, 14.2.2003, lk 26.
(14) Selleks et üldsuse õigus keskkonnainfot saada toimiks, on oluline keskkonnainfo hea kvaliteet.
Seetõttu on kohane kehtestada eeskirjad, mis kohustavad ühenduse institutsioone ja organeid tagama
vastava kvaliteedi.
(15) Keskkonnainfo kättesaadavust käsitlevate eeskirjade erandite osas tuleks ühenduse institutsioo-
nide ja organite suhtes samuti kohaldada direktiivi 2003/4/EÜ asjaomaseid sätteid. Keskkon-
nainfo kättesaadavaks tegemisest keeldumise aluseid tuleks tõlgendada kitsendavalt, võttes arvesse,
kas avalikustamine teeniks üldsuse huvisid ja kas taotletud info on seotud heidetega keskkonda .
(16) Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 1998. aasta otsusele nr 2119/98/EÜ,
millega moodustatakse ühenduses epidemioloogilise seire ja nakkushaiguste tõrje võrgustik, (1)o n
ühenduse tasandil juba loodud võrgustik, et komisjoni abiga edendada koostööd ja koordineerida
tegevust liikmesriikide vahel eesmärgiga parandada mitmete nakkushaiguste tõkestamist ja kontrolliühenduses. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta otsusega nr 1786/2002/EÜ (
2)
võetakse rahvatervise valdkonnas vastu ühenduse tegevusprogramm, mis täiendab liikmesriikidepoliitikat. Rahvatervise arendamiseks teabe ja teadmiste parandamine ning terviseohtudele kiire ja
kooskõlastatud reageerimisvõime parandamine, mis on mõlemad nimetatud programmi elemendid,
on eesmärgid, mis on täielikult kooskõlas Århusi konventsiooni nõuetega. Käesoleva määruse kohal-damine ei piira seega otsuste nr 2119/98/EÜ ja nr 1786/2002/EÜ kohaldamist.
(17) Århusi konventsioonis nõutakse, et konventsiooniosalised peavad sätestama üldsuse osalemise kesk-
konnaga seotud kavade ja programmide ettevalmistamisel. Sellised sätted peavad sisaldama mõist-
likke tähtaegu üldsuse teavitamiseks kõnealusest keskkonnaalase otsuse tegemisest. Tõhususe huvidespeab üldsuse osalemine toimuma varases etapis, kui kõik lahendusvariandid on veel võimalikud.Ühenduse institutsioonid ja organid peaksid üldsuse osalemist käsitlevate sätete kehtestamiselmääratlema üldsuse, kes võib osaleda.
(18) Århusi konventsiooni artikli 9 lõige 3 võimaldab juurdepääsu kohtumenetlusele või teistele vaideme-
netlustele, et vaidlustada üksikisiku ja avaliku võimu organi tegevus ja tegevusetus, mis on vastuoluskeskkonnaõiguse sätetega. Kohtu poole pöördumist käsitlevad sätted peaks olema kooskõlas asuta-mislepinguga. Antud kontekstis on kohane, et käesolev määrus käsitleks üksnes avaliku võimu orga-nite tegevust ja tegevusetust.
(19) Selleks et tagada piisavad ja tõhusad õiguskaitsevahendid, sealhulgas vahendid, mis on asutamisle-
pingu vastavate sätete alusel kättesaadavad enne Euroopa Ühenduse Kohtu poole pöördumist, onasjakohane, et ühenduse institutsioonile või organile, kes vaidlustatava õigusakti vastu võttis võiväidetava haldusliku tegevusetuse korral jättis vastu võtmata, antakse võimalus oma otsus uuesti läbi
vaadata või tegevusetuse korral tegutseda.
(20) Keskkonnakaitse valdkonnas tegutsevatel valitsusvälistel organisatsioonidel, mis vastavad teatavatele
kriteeriumitele, millega tagatakse eelkõige, et tegemist on sõltumatute ja seadusi järgivate organisat-
sioonidega, kelle põhieesmärgiks on edendada keskkonnakaitset, peaks olema õigus esitada vaie
ühenduse tasandil, et ühenduse institutsioon või organ vaataks uuesti läbi keskkonnaõiguse alusel
vastu võetud õigusaktid või nende vastuvõtmata jätmise, eesmärgiga et kõnealune institutsioon võiorgan oma otsust muudaks.24.11.2006 C 287 E/168 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev 18 jaanuar 2006ET
(1) EÜT L 268, 3.10.1998, lk 1. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk
1).
(2) EÜT L 271, 9.10.2002, lk 1. Otsust on muudetud otsusega nr 786/2004/EÜ (ELT L 138, 30.4.2004, lk 7).
(21) Kui eelmised vaidemenetlused ei ole andnud tulemusi, peaks asjaomasel valitsusvälisel organisat-
sioonil olema võimalik algatada kohtumenetlus Euroopa Kohtus kooskõlas asutamislepingu vastavate
sätetega.
(22) Käesolev määrus austab põhiõigusi ja järgib põhimõtteid, mis on tunnustatud Euroopa Liidu lepingu
artiklis 6 ja mis on kajastatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eriti selle artiklis 37,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I JAOTIS
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Eesmärk
1. Käesoleva määruse eesmärk on aidata kaasa ÜRO Euroopa Majandusorganisatsiooni keskkonnainfo
kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise
konventsioonist (edaspidi “Århusi konventsioon”) tulenevate kohustuste rakendamisele, kehtestades
eeskirjad konventsiooni sätete kohaldamiseks ühenduse institutsioonide ja organite suhtes, eelkõige:
a) garanteerides üldsusele õiguse saada kätte keskkonnainfot, mille ühenduse institutsioonid või organid on
saanud või koostanud ja mis on nende valduses, ning määrates selle õiguse kasutamise põhitingimusedja praktilise korra;
b) tagades, et keskkonnainfo tehakse üldsusele üha enam kättesaadavaks ja et seda levitatakse üha laiemalt
eesmärgiga saavutada selle võimalikult laialdane süstemaatiline kättesaadavus ja levik. Selleks soodusta-takse eelkõige arvutikaugside ja/või elektroonilise tehnoloogia kasutamist, kui selline võimalus onolemas;
c) sätestades üldsuse osalemise seoses keskkonnaalaste kavade, programmide ja poliitikaga ;
d) tagades keskkonnaasjades kohtu poole pöördumise võimaluse ühenduse tasandil käesolevas määruses
sätestatud tingimustel.
2. Käesoleva määruse sätete kohaldamisel püüavad ühenduse institutsioonid ja organid abistada ja juhen-
dada üldsust seoses keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises osalemise ja neis asjuskohtu poole pöördumisega.
Artikkel 2
Mõisted
1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) “taotleja” — füüsiline või juriidiline isik, kes taotleb keskkonnainfot;
b) “üldsus” — üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut ja nende ühendused, organisatsioonid või rühmad;
c) “ühenduse institutsioon või organ” — ametiasutus, organ, asutus või agentuur, mis on loodud asutamis-
lepinguga või selle alusel, välja arvatud need, mis tegutsevad õigusemõistjana või seadusandjana. II
jaotise sätteid kohaldatakse siiski seadusandjana tegutseva ühenduse institutsiooni või organi suhtes;24.11.2006 C 287 E/169 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev 18 jaanuar 2006ET
d) “keskkonnainfo” — kirjalikus, visuaalses, suulises, elektroonilises või muus materiaalses vormis olev
teave, mis käsitleb:
i) selliste keskkonnaelementide nagu õhu ja atmosfääri, vee, pinnase, maa, maastike ja looduslike
alade (sealhulgas märgalad, ranna- ja merealad), bioloogilise mitmekesisuse ja selle komponentide
(sealhulgas geneetiliselt muundatud organismide) seisundit ning nende vastastikust toimet;
ii) selliseid tegureid nagu ained, energia, müra, kiirgus või jäätmed, sealhulgas radioaktiivsed jäätmed,
heitmed ja muude eraldiste keskkonda sattumise juhud, mis mõjutavad või võivad mõjutada punktisi nimetatud keskkonnaelemente;
iii) selliseid meetmeid (sealhulgas haldusmeetmeid) nagu poliitika, õigusaktid, kavad, programmid,
keskkonnaalased kokkulepped ja tegevused, mis mõjutavad või võivad mõjutada punktides i ja iinimetatud keskkonnaelemente ja tegureid, ning samuti selliste keskkonnaelementide kaitseks kavan-datud meetmeid või tegevusi;
iv) aruandeid keskkonnaalaste õigusaktide rakendamise kohta;
v) ühenduse õiguse rikkumist puudutavate menetluste seisu;
vi)tasuvust ja muid majandusanalüüse ja prognoose, mida kasutatakse punktis iii nimetatud meetmete
ja tegevuste raames, ja
vii) inimeste tervislikku seisundit ja ohutust, sealhulgas toiduahela saastatus, asjakohastel juhtudel
inimelu tingimused, kultuuriväärtused ja ehitised sel määral, kui neid mõjutavad või võib mõjutadapunktis i nimetatud keskkonnaelementide seisund või nende elementide kaudu punktides ii ja iii
nimetatud muud asjaolud;
e) “keskkonnaalased kavad ja programmid” — kavad ja programmid,
i) mille ühenduse institutsioon või organ koostab ja mida ta rahastab ning , kui see on asjakohane,
vastu võtab;
ii) mida nõutakse õigus- või haldusnormide alusel ja
iii) mis aitavad kaasa ühenduse keskkonnapoliitika eesmärkide, nt kuuendas keskkonnaalases ühenduse
tegevusprogrammis sätestatud või järgnevates üldistes keskkonnaalastes tegevusprogrammides sätes-
tatud eesmärkide saavutamisele või mis seda tõenäoliselt oluliselt mõjutavad.
Üldisi keskkonnaalaseid tegevusprogramme käsitatakse samuti keskkonnaalaste kavade ja programmi-
dena.
Nimetatud mõiste ei hõlma finants- või eelarvekavasid ja -programme, mis sätestavad teatavate projek-
tide või tegevuste rahastamiskorra või mis on seotud kavandatava aastaeelarvega, ühenduse institut-siooni- või organisiseste tööprogrammidega või üksnes tsiviilkaitseks ettenähtud päästeplaanide japrogrammidega;
f) “keskkonnaõigus” — ühenduse õigusaktid, mis olenemata nende õiguslikust alusest, aitavad saavutada
asutamislepingus sätestatud ühenduse keskkonnapoliitika eesmärke: säilitada, kaitsta ja parandada kesk-konna kvaliteeti, kaitsta inimeste tervist, kasutada loodusressursse kaalutletult ja mõistlikult ning eden-dada rahvusvahelisel tasandil meetmeid kohalike, piirkondlike või ülemaailmsete keskkonnaprobleemi-
dega tegelemiseks;
g) “haldusakt” — keskkonnaõiguse kohane üksikmeede, mille on võtnud ühenduse institutsioon või organ
ning millel on õiguslikult siduv ja väline mõju;
h) “halduslik tegevusetus” — punktis g määratletud haldusakti vastu võtmata jätmine ühenduse institut-
siooni või organi poolt.24.11.2006 C 287 E/170 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev 18 jaanuar 2006ET
2. Haldusaktid ja halduslik tegevusetus ei hõlma meetmeid, mis ühenduse institutsioon või organ on
oma pädevuse piires võtnud või võtmata jätnud haldusjärelevalve organina järgmistel alustel:
a) asutamislepingu artiklid 81, 82, 86 ja 87 (konkurentsieeskirjad);
b) asutamislepingu artiklid 226 ja 228 (rikkumismenetlused);
c) asutamislepingu artikkel 195 (ombudsmani menetlused);
d) asutamislepingu artikkel 280 (Euroopa Pettusevastase Ameti menetlused).
II JAOTIS
KESKKONNAINFO KÄTTESAADAVUS
Artikkel 3
Määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamine
Määrust (EÜ) nr 1049/2001 kohaldatakse kõikide taotluste suhtes, mille taotleja on esitanud ühenduse
institutsioonide ja organite valduses oleva keskkonnainfo kättesaamiseks, ilma et kedagi kodakondsuse,rahvuse või elukoha tõttu või juriidilise isiku puhul tema registreeritud asukoha või tegeliku tegevuskoha
tõttu diskrimineeritaks.
Käesoleva määruse kohaldamisel asendatakse määruses (EÜ) nr 1049/2001 sõna “institutsioon” sõnadega
“ühenduse institutsioon või organ”.
Artikkel 4
Keskkonnainfo kogumine ja levitamine
1. Ühenduse institutsioonid ja organid korrastavad nende ülesannete täitmiseks olulist nende valduses
olevat keskkonnainfot nii, et seda oleks võimalik aktiivselt ja süstemaatiliselt levitada üldsusele, eelkõigearvutikaugside ja/või elektroonilise tehnoloogia abil, kooskõlas määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 11 lõige-
tega 1 ja 2 ning artikliga 12. Ühenduse institutsioonid ja organid muudavad keskkonnainfo järk-järgult
kättesaadavaks elektroonilistest andmebaasidest, mis on avalike telekommunikatsioonivõrkude kaudu üldsu-sele kergesti kättesaadavad. Selleks panevad nad nende valduses oleva keskkonnainfo andmebaasidesse,millele lisatakse otsingumootorid ja muu tarkvara, mille eesmärk on abistada üldsust neile vajamineva infoleidmisel.
Arvutikaugside ja/või elektroonilise tehnoloogia teel kättesaadavaks tehtud info ei pea sisaldama teavet, mis
on kogutud enne käesoleva määruse jõustumist, välja arvatud juhul, kui see juba on elektrooniliselt kätte-saadav. Kui see nii ei ole, tuleb selgelt märkida, kust antud teavet võib leida ja kuidas seda on võimaliksaada.
Ühenduse institutsioonid ja organid teevad kõik mõistlikud jõupingutused, et säilitada nende valduses
olevat keskkonnainfot sellisel kujul ja formaadis, mida on lihtne taasesitada ja mis on kättesaadav arvuti-kaugside või muude elektrooniliste vahendite abil.
2. Keskkonnainfot, mis tehakse kättesaadavaks ja mida levitatakse, ajakohastatakse vastavalt vajadusele.
Lisaks määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 12 lõigetes 2 ja 3 ning artikli 13 lõigetes 1 ja 2 loetletud doku-mentidele peavad andmebaasid või registrid sisaldama järgmist:
a) rahvusvaheliste lepingute, konventsioonide või kokkulepete ja ühenduse keskkonnaalaste või sellega
seotud õigusaktide ning keskkonnaga seotud poliitikate, kavade ja programmide tekstid;24.11.2006 C 287 E/171 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev 18 jaanuar 2006ET
b) eduaruanded punktis a osutatud dokumentide rakendamise kohta, kui ühenduse institutsioonid või
organid on need koostanud või hoiavad neid elektroonilises vormis;
c) ühenduse õiguse rikkumist puudutavate menetluste seisu;
d)keskkonnaseisundi aruanded, nagu on viidatud lõikes 4;
e)keskkonda mõjutavate või mõjutada võivate tegevuste järelevalve tulemusel saadud andmed või nende
kokkuvõtted;
f)olulise keskkonnamõjuga load ning keskkonnaalased kokkulepped, või viited kohale, kust sellist infot
saab taotleda või leida;
g)keskkonnamõju uuringud ja keskkonnaelementide riskianalüüsid või viited kohale, kust sellist infot saab
taotleda või leida.
3. Kui see on asjakohane, võivad ühenduse institutsioonid ja organid täita lõigete 1 ja 2 nõuded, luues
lingid veebisaitidele, kust võib infot leida.
4. Komisjon tagab, et regulaarselt vähemalt iga nelja aasta järel avaldatakse keskkonnaseisundi aruanne,
mis sisaldab infot keskkonna kvaliteedi ja keskkonnale avaldatava surve kohta, ja et seda aruannet levita-takse.
Artikkel 5
Keskkonnainfo kvaliteet
1. Ühenduse institutsioonid ja organid tagavad oma võimaluste piires, et kogu nende poolt või nende
nimel koostatud info on ajakohane, täpne ja võrreldav.
2. Taotluse korral annavad ühenduse institutsioonid ja organid taotlejale teada, kust ta võib leida infot
mõõtmismenetluste kohta, sealhulgas infot analüüsimeetodite, proovivõtmise ja proovide eeltöötlemise
kohta, mida on info koostamisel kasutatud, juhul kui selline info on olemas. Teise võimalusena võivad nadviidata kasutatud standardmenetlusele.
Artikkel 6
Erandite kohaldamine keskkonnainfo kättesaadavuse taotlemisel
1. Ühenduse institutsioonid ja organid võivad keelata juurdepääsu keskkonnainfole või otsustada
jätta keskkonnainfo levitamata ainult direktiivi 2003/4/EÜ artiklis 4 või käesoleva artikli lõikes 2
toodud erandi tõttu.
2. Lisaks määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklis 4 sätestatud eranditele võivad ühenduse institutsioonid ja
organid keskkonnainfo kättesaadavaks tegemisest keelduda, kui sellise info avaldamine võib ebasoovitavalt
mõjutada keskkonnakaitset, nt haruldaste liikide paljunemiskohti.24.11.2006 C 287 E/172 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev 18 jaanuar 2006ET
Artikkel 7
Taotlused keskkonnainfo saamiseks, mis ei ole ühenduse institutsiooni
või organi valduses
Kui ühenduse institutsioon või organ saab taotluse keskkonnainfo saamiseks ja selle institutsiooni või
organi valduses ei ole sellist infot, teatab ta taotlejale võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt 15 tööpäeva
jooksul , selle ühenduse institutsiooni või organi või direktiivis 2003/4/EÜ määratletud riigiasutuse nime,
kus tema arvates on võimalik taotleda nõutud infot, või edastab taotluse asjaomasele ühenduse institutsioo-nile või organile või riigiasutusele ning teavitab sellest taotlejat.
Artikkel 8
Tasud
Määrusega (EÜ) nr 1049/2001 mitte hõlmatud ühenduse institutsioonid ja organid võivad, kui antud
määruse artikkel 10 ei ole kohaldatav, küsida teabe andmise eest mõistlikku tasu. Nad avalikustavad jateevad teabe taotlejatele kättesaadavaks tabeli tasumääradega, mida võidakse sisse nõuda, näidates äraasjaolud, millal tasu võidakse sisse nõuda või sellest loobuda ja millal teabe andmine on sõltuvuses
sellise tasu ettemaksust.
Artikkel 9
Koostöö
Inimeste tervist ja elu või keskkonda ähvardava otsese ohu korral, mille põhjuseks võivad olla inimtegevus
või looduslikud tegurid, teevad ühenduse institutsioonid ja organid direktiivis 2003/4/EÜ määratletud riigi-
asutuste taotluse korral koostööd ja abistavad neid, et kohe ja viivitamata levitada ohustatud üldsusele kogu
ühenduse institutsioonide ja organite ja/või nimetatud riigiasutuste valduses olev või nende nimel hoitavkeskkonda puudutav info, mis võimaldaks üldsusel võtta meetmeid ohust tuleneva kahju vältimiseks võiminimeerimiseks .
Esimest lõiku kohaldatakse ilma, et see piiraks ühenduse õigusaktides, eelkõige otsustes nr 2119/98/EÜ ja
nr 1786/2002/EÜ sätestatud mis tahes erikohustuste kohaldamist.
III JAOTIS
ÜLDSUSE OSALEMINE SEOSES KESKKONNAALASTE KAVADE,
PROGRAMMIDE JA POLIITIKAGA
Artikkel 10
1. Keskkonnaga seotud kava, programmi või poliitika koostamisel, muutmisel või läbivaatamisel
teavitavad ühenduse institutsioonid ja organid sellest elanikke kas avaliku teadaande või muude sobi-vate vahenditega, nt elektroonilise meedia vahendusel. Nimetatud teave hõlmab ettepaneku projekti ning
koostatava, muudetava või läbivaadatava kava, programmi või poliitikaga seotud keskkonnainfot või
hinnangut, kui need on kättesaadavad.24.11.2006 C 287 E/173 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev 18 jaanuar 2006ET
2. Keskkonnaga seotud kava, programmi või poliitika koostamise, muutmise või läbivaatamisega
tegelev ühenduse institutsioon või organ teavitab elanikke osalemise tegutsemiskorrast ja eelkõige ühen-
duse institutsiooni või organi haldusüksusest, kust võib saada asjassepuutuvat teavet ning kuhu võibsaata kommentaarid või küsimused ja kommentaaride esitamise tähtajast.
3. Ühenduse institutsioonid ja organid näevad ette tegutsemiskorra, et võimaldada elanikel esitada
kommentaare ja arvamusi varases etapis enne otsuste tegemist kava, programmi või poliitika kohta.
Kava, programmi või poliitika olemusest sõltuvalt antakse elanikele võimalus seda koostamise, muut-
mise või läbivaatamise erinevatel etappidel kommenteerida.
Selline tegutsemiskord sisaldab mõistlikke tähtaegu erinevates etappides, et elanikel oleks piisavalt aega
saada teavet ja teha ettevalmistusi ning osaleda tõhusalt keskkonnaalases otsustamisprotsessis. Tavali-selt antakse keskkonnaga seotud kava, programmi või poliitikat käsitlevates kirjalikes konsultatsioo-nides kommentaaride vastuvõtmiseks kaheksanädalane tähtaeg. Kohtumiste või ärakuulamiste korralda-
misel saadetakse eelteade vähemalt kaheksa nädalat varem. Tähtaegasid võib lühendada kiireloomulistel
juhtudel või siis, kui üldsusel on juba olnud võimalus kommenteerida kõnealust kava, programmi või
poliitikat .
Artikkel 11
Üldsuse osalemise tulemused
Ühenduse institutsioonid ja organid võtavad nõuetekohaselt arvesse üldsuse osalemise protsessi tulemusi
otsuse tegemisel keskkonnaga seotud kava, programmi või poliitika kohta.
Ühenduse institutsioonid ja organid teavitavad üldsust antud kavast, programmist või poliitikast, seal-
hulgas selle tekstist, ning otsuse tegemise aluseks olnud põhjustest ja kaalutlustest, kaasa arvatudteabest üldsuse osalemise protsessi kohta.
IV JAOTIS
VAIDEMENETLUS JA ÕIGUSKAITSE KÄTTESAADAVUS
Artikkel 12
Haldusaktide vaidemenetlus
1. Mis tahes valitsusvälisel organisatsioonil, mis vastab artikli 13 nõuetele, on õigus esitada vaie ühen-
duse institutsioonile või organile, kes on keskkonnaõiguse alusel võtnud vastu haldusakti või kes olekspidanud sellise akti vastu võtma, kuid pole väidetava haldusliku tegevusetuse tõttu seda teinud.
Selline vaie tuleb esitada kirjalikult kaheksa nädala jooksul alates haldusakti vastuvõtmisest, sellest teatami-
sest või avaldamisest, olenevalt sellest, milline kuupäev on hilisem, või väidetava haldusliku tegevusetuse
korral kaheksa nädala jooksul alates sellest kuupäevast, millal haldusakt osutus vajalikuks. Vaides esitatakse
selle põhjendused.24.11.2006 C 287 E/174 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev 18 jaanuar 2006ET
2. Lõikes 1 osutatud ühenduse institutsioon või organ arutab iga sellist vaiet, välja arvatud juhul, kui
vaie on selgelt alusetu. Ühenduse institutsioon või organ esitab oma põhjendused kirjalikus vastuses nii pea
kui võimalik, kuid mitte hiljem kui 12 nädala jooksul pärast vaide saamist.
3. Kui ühenduse institutsioon või organ ei suuda hoolimata asjakohasest toimimisest tegutseda vastavalt
lõikele 2, teavitab ta vaide esitanud valitsusvälist organisatsiooni nii pea kui võimalik ja hiljemalt nimetatudlõikes märgitud aja jooksul tegematajätmise põhjustest ja sellest, millal kavatsetakse vastavalt tegutseda.
Ühenduse institutsioon või organ tegutseb igal juhul 18 nädala jooksul alates vaide saamisest.
Artikkel 13
Kriteeriumid vaide esitamiseks ühenduse tasandil
1. Valitsusvälisel organisatsioonil on õigus esitada vaie vastavalt artiklile 12 , tingimusel et:
a) ta on sõltumatu ja seadusi järgiv mittetulunduslik juriidiline isik vastavalt liikmesriigi siseriiklikule
õigusele või tavale;
b) tema põhieesmärk on keskkonnakaitse edendamine keskkonnaõiguse kontekstis ja/või jätkusuutliku
arengu edendamine;
c) ta on tegutsenud üle kahe aasta ja ta tegutseb aktiivselt punktis b nimetatud eesmärgi nimel;
d) küsimus, mille kohta vaie esitati, on kaetud organisatsiooni eesmärkide ja tegevusega.
2. Komisjon võtab vastu vajalikud sätted, et tagada lõikes 1 mainitud kriteeriumite läbipaistev ja järje-
pidev kohaldamine.
Artikkel 14
Euroopa Kohtu menetlus
1. Vastavalt artiklile 12 vaide esitanud valitsusväline organisatsioon võib algatada menetluse Euroopa
Kohtus kooskõlas asutamislepingu asjakohaste sätetega.
2. Kui ühenduse institutsioon või organ ei tegutse kooskõlas artikli 12 lõigetega 2 või 3, võib valitsusvä-
line organisatsioon algatada menetluse Euroopa Kohtus kooskõlas asutamislepingu asjakohaste sätetega.
V JAOTIS
LÕPPSÄTTED
Artikkel 15
Rakendusmeetmed
Vajaduse korral kohandavad ühenduse institutsioonid ja organid oma kodukorda käesoleva määruse säte-
tega. Need kohandused jõustuvad …. (*).24.11.2006 C 287 E/175 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev 18 jaanuar 2006ET
(*)Käesoleva määruse jõustumise kuupäeval.
Artikkel 16
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates …. (*).
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
…,
Euroopa Parlamendi nimel
presidentNõukogu nimel
eesistuja
(*)Kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.
P6_TA(2006)0017
Afganistan
Euroopa Parlamendi resolutsioon Afganistani kohta
Euroopa Parlament,
— võttes arvesse oma eelmisi resolutsioone Afganistani kohta;
— võttes arvesse, et 18. septembril 2005 peetud valimiste tulemusel astus 19. detsembril 2005. aastal
Afganistanis ametisse uus parlament;
— võttes arvesse, et seoses Rahvusassamblee valimisega on 5. detsembri 2001. aasta Bonni kokkuleppega
käivitatud protsess de facto lõpule jõudnud;
— võttes arvesse provintsivolikogude valimisi kõigis 34 provintsis üle terve riigi;
— võttes arvesse ELi-Afganistani ühisdeklaratsiooni “Pühendumine uuele ELi-Afganistani partnerlusele”,
mis kirjutati alla 16. novembril 2005. aastal Strasbourgis;
— võttes arvesse 31. jaanuaril 2006 Londonis avatavat rahvusvahelist konverentsi, mille eesmärk on
sõlmida Bonni kokkuleppe eeskujul uus Afganistani kokkulepe rahvusvahelise üldsuse toetuse kohta
Afganistani turvalisus-, haldus- ja arenguprobleemide lahendamisele;
— võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,
A. arvestades, et uue põhiseaduse vastuvõtmine 2004. aasta jaanuaris, presidendivalimiste korraldamine
2004. aasta oktoobris ning parlamendi- ja provintsivolikogude valimised 2005. aasta septembris —mõlemast võttis osa miljoneid registreeritud valijaid — olid kõik olulised sammud üleminekuprotsessis,mille eesmärk oli ehitada üles suuremal esindatusel põhinevad ja demokraatlikumad institutsioonid,
aidates sel viisil rajada Afganistanile rahumeelset ja jätkusuutlikku tulevikku pärast veerand sajandit
kestnud konflikte ja rõhumist;24.11.2006 C 287 E/176 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev 18 jaanuar 2006ET