EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON,  
10. mai 2012,  
tähelepanekutega, mis on kaheksanda, üheksanda ja kümnenda Euroopa Arengufondi 2010. aasta 
eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa  
EUROOPA PARLAMENT,  
— võttes arvesse komisjoni aruannet 2009. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuse järelmeet ­
mete kohta (KOM(2011) 736) ning sellele aruandele lisatud komisjoni töödokumente (SEK(2011) 1350 
ja SEK(2011) 1351),  
— võttes arvesse kaheksanda, üheksanda ja kümnenda Euroopa Arengufondi 2010. aasta raamatupidamise 
aastaaruandeid ning tulemiaruandeid (KOM(2011) 471 – C7-0273/2011),  
— võttes arvesse komisjoni 27. aprilli 2011. aastal esitatud aastaaruannet kaheksanda, üheksanda ja 
kümnenda Euroopa Arengufondi finantsjuhtimise kohta 2010. aastal,  
— võttes arvesse finantsteavet Euroopa Arengufondi kohta (KOM(2011) 334),  
— võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet kaheksandast, üheksandast ja kümnendast Euroopa Arengu ­
fondist 2010. aastal rahastatud tegevuste kohta koos komisjoni vastustega (  1 ) ning kontrollikoja 
eriaruandeid,  
— võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja avaldust, (  2 ) 
mis kinnitab raamatupidamisaruannete usaldusväärsust ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust 
ja korrektsust,  
— võttes arvesse nõukogu 21. veebruari 2012. aasta soovitusi, mis käsitlevad komisjoni tegevuse heaks ­
kiitmist seoses Euroopa Arengufondide meetmete rakendamisega aastal 2010 (05458/2012 - C7- 
0047/2012, 05459/2012 - C7-0048/2012, 05460/2012 - C7-0049/2012),  
— võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide 
rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla 23. juunil 
2000 Cotonous (  3 ) ja mida on muudetud 25. juunil 2005 (  4 ) Luxembourgis,  
— võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsust 2001/822/EÜ (ülemeremaade ja -territooriu ­
mide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise 
otsus)), (  5 ) mida on muudetud nõukogu otsusega 2007/249/EÜ (  6 ), 
— võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 20. detsembri 1995. aasta 
sisekokkuleppe (neljanda AKV-EÜ konventsiooni teise finantsprotokolli kohase ühenduse abi finantsee ­
rimise ja haldamise kohta) (  7 ) artiklit 33,ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/125  
( 1 ) ELT C 326, 10.11.2011, lk 251.  
( 2 ) ELT C 326, 10.11.2011, lk 262.  
( 3 ) EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.  
( 4 ) ELT L 287, 28.10.2005, lk 4.  
( 5 ) EÜT L 314, 30.11.2001, lk 1 ja EÜT L 324, 7.12.2001, lk 1.  
( 6 ) ELT L 109, 26.4.2007, lk 33.  
( 7 ) EÜT L 156, 29.5.1998, lk 108.
— võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 18. septembri 2000. aasta 
sisekokkuleppe (ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt 23. juunil 2000. aastal Cotonous 
(Beninis) alla kirjutatud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning Euroopa Ühenduse ja selle 
liikmesriikide vahelise partnerluslepingu finantsprotokollile ning finantsabi eraldamise kohta nendele 
ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa) (  1 ) 
artiklit 32,  
— võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsioone ELi arengupoliitika mõju suurendamise kohta (  2 ) 
ning ELi eelarvest arenguriikidele antava toetuse tuleviku kohta (  3 ), 
— võttes arvesse oma 22. mai 2008. aasta resolutsiooni abi tõhusust käsitleva 2005. aasta Pariisi dekla ­
ratsiooni järelmeetmete kohta (  4 ), 
— võttes arvesse oma 28. septembri 2006. aasta resolutsiooni tihedama ja parema arengukoostöö ning 
2006. aasta ELi abi tõhususe paketi kohta (  5 ), 
— võttes arvesse OECD arenguabikomitee (DAC) aruannet abi tõhususe kohta, mis on eduaruanne 2009. 
aasta juuni Pariisi deklaratsiooni rakendamise kohta,  
— võttes arvesse 4. ja 5. novembri 2010. aasta Tunise konsensust „Sihiks tulemuslik areng”, mis on Aafrika 
tulemusliku arengu tegevuskava,  
— võttes arvesse Pusanis 2011. aasta detsembris toimunud OECD abi tõhususe teemalise kõrgetasemelise 
kohtumise lõppdokumenti,  
— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,  
— võttes arvesse 16. juuni 1998. aasta finantsmääruse (mida kohaldatakse finantskoostöö arendamiseks 
neljanda AKV-EÜ konventsiooni alusel) (  6 ) artiklit 74,  
— võttes arvesse 27. märtsi 2003. aasta finantsmääruse (mida kohaldatakse 9. Euroopa Arengufondi 
suhtes) (  7 ) artiklit 119,  
— võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 215/2008 (mis käsitleb kümnenda 
Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (  8 ) artiklit 142,  
— võttes arvesse kodukorra artiklit 76, artikli 77 kolmandat taanet ja VI lisa,  
— võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0100/2012),  
A. arvestades, et Cotonou lepinguga, millega reguleeritakse liidu suhteid Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse 
ookeani piirkonna (AKV) riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega (ÜMT), soovitakse kooskõlas 
kestliku arengu eesmärkidega peamiselt vähendada vaesust ja see kaotada ning integreerida AKV riigid ja 
ÜMT maailmamajandusega;ET L 286/126 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012  
( 1 ) EÜT L 317, 15.12.2000, lk 355.  
( 2 ) Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0320.  
( 3 ) Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0317.  
( 4 ) ELT C 279 E, 19.11.2009, lk 100.  
( 5 ) ELT C 306 E, 15.12.2006, lk 373.  
( 6 ) EÜT L 191, 7.7.1998, lk 53.  
( 7 ) ELT L 83, 1.4.2003, lk 1.  
( 8 ) ELT L 78, 19.3.2008, lk 1.
B. arvestades, et Euroopa Arengufond (EAF) on liidu kõige tähtsam AKV riikidega tehtava arengukoostöö 
rahastamise vahend;  
C. arvestades, et vaatamata parlamendi korduvatele palvetele EAF eelarvesse kanda, tegi komisjon oma 
29. juuni 2011. aasta teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (KOM(2011) 500) 
ettepaneku jätta EAF 2014.–2020. aastal liidu eelarvest välja, mis tähendab, et EAFi rakendatakse 
jätkuvalt mitte üldise finantsmääruse, vaid konkreetse finantseeskirja alusel;  
D. arvestades, et EAFi kaudu antava abi kogusumma kasvab märkimisväärselt, kuna kümnenda EAFi kaudu 
antava liidu toetuse summaks ajavahemikul 2008–2013 on määratud 22 682 000 000 eurot, mis on 
üheksanda EAFi raames eraldatud summadega võrreldes aastas nominaalselt 37 % enam, ja arvestades, et 
EAFi väljamaksed on ajavahemikus 2000–2010 kahekordistunud, kuid suutlikkus toetust vastu võtta on 
endiselt problemaatiline;  
E. arvestades, et aasta pärast Euroopa välisteenistuse loomist, kes jagab vastutust Euroopa arenguabi 
andmise eest komisjoniga, on seda kritiseeritud nii ebatõhususe kui ka tõsiste strukturaalsete ja ülemi ­
nekuprobleemide pärast liidu delegatsioonides;  
F. arvestades, et arenguabi andmine areneb pidevalt ning et arenguabi on osa suuremast tervikust, milles 
paljude arenguriikide jaoks on kaubandus, rahaülekanded ja muud tuluallikad tänapäeval olulisemad kui 
ametliku arenguabi maksed;  
G. arvestades, et tõhusa abi eeltingimused on läbipaistvus ja aruandekohustus ühelt poolt abiandja- ja 
partnerriikide ning teisalt partnerriigi ja selle kodanike vahel; arvestades, et Pariisi deklaratsiooni ja 
abi tõhusust käsitleva Accra tegevuskava kohaselt leppisid abiandjad ja partnerriigid kokku, et nad 
levitavad olemasolevate ja tulevaste abivoogude kohta piisavalt vara üksikasjalikku teavet, et arengurii ­
kidel oleks võimalik eelarvet koostada ja raamatupidamise aastaaruandeid senisest põhjalikumalt auditee ­
rida;  
H. arvestades, et arenguabi antakse sageli riikidele, mille riigiinstitutsioonid ega sisekontrollisüsteemid ei 
toimi korralikult ja kus valitseb suur korruptsioon, ning arvestades, et liidu arenguabieelarve audit on 
seepärast eriti oluline;  
I. arvestades, et 2010. aasta oli ülemaailmse arengukoostöö jaoks eriti keeruline näiteks ülemaailmse 
võlakriisi, toiduhindade tõusu ja Haiti maavärina tõttu;  
1. tuletab meelde, et EAFi rakendatakse projektide ja eelarvetoetuse abil ja et 2010. aastal eraldati fondist 
66 % projektidele ja 34 % eelarvetoetusena; tuletab meelde, et 2010. aastal hallati 49 % EAFi maksetest 
tsentraliseeritult, st komisjon rakendas abimeetmeid otse, 11 % maksetest hallati ühiselt, st selliste 
rahvusvaheliste organisatsioonide nagu ÜRO ja Maailmapanga kaudu; 40 % maksetest hallati detsent ­
raliseeritult, st komisjon usaldas teatud tegevuste haldamise abisaajariigi ametiasutustele;  
2. märgib rahuloluga, et kümnenda EAFi tähtaja keskel oli brutomaksete maht rekordiliselt kõrge ja 
kulukohustustega sidumise määr peaaegu 50 %, mis tähendab seda, et eesmärk 2013. aasta lõpuks 
kõik kümnenda EAFi vahendid kulukohustustega siduda on endiselt saavutatav; on aga mures, et 
kümnenda EAFi kestuse keskel oli piirkondadele ette nähtud assigneeringutest kulukohustustega seotud 
ainult 20 % ning ülemeremaadele ja -territooriumidele ette nähtud assigneeringutest kõigest 3 %; nõuab, 
et komisjon kiirendaks viivitamata piirkondlike näidisprogrammide ning ülemeremaade ja -territoo ­
riumide programmide elluviimist;  
3. kordab oma muret asjaolu pärast, et Euroopa Parlamendil puudub õigus kontrollida EAFi tehinguid nii, 
nagu ta teeb seda muude abi rahastamisvahendite, nt arengukoostöö rahastamisvahendi puhul; nõuab 
tungivalt, et komisjon esitaks konkreetsed ettepanekud selle kohta, kuidas parandada Euroopa Parla ­
mendi demokraatlikku kontrolli EAFi üle, nii et kontroll oleks samasugune nagu arengukoostöö rahas ­
tamisvahendi puhul; rõhutab ühtlasi AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt Euroopa Arengu ­
fondi üle teostatava järelevalve tähtsust;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/127
EAFi kandmine eelarvesse  
4. kinnitab, et toetab EAFi kandmist eelarvesse; on kindlalt veendunud, et see on vältimatu samm teel 
demokraatliku kontrolli, aruandekohustuse ja rahastamise läbipaistvuse suurendamise suunas ning liidu 
poliitika sidususe suurendamiseks AKV riikide osas; toonitab, et eelarvesse kandmine vähendaks tehin ­
gute maksumust ning lihtsustaks aruandlust ja raamatupidamisnõudeid, sest nende suhtes kohaldataks 
kahe asemel vaid üht halduseeskirja ja otsustamisstruktuuri; loodab, et komisjon tagab, et EAFi 
eelarvesse kandmise tagajärjel ei muutu AKV riikidele eraldatavad vahendid vähem prognoositavaks;  
5. peab igati kahetsusväärseks, et komisjon ei teinud oma teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks 
olev eelarve” ettepanekut kanda EAF 2014.–2020. aasta finantsraamistiku raames liidu eelarvesse; 
nõuab, et EAF integreeritaks liidu eelarvega nii kiiresti kui võimalik ja mitte hiljem kui 2020. aastal, 
mil Cotonou leping aegub; palub komisjonil AKV riikidega tehtavaks koostööks ettenähtud vahendite 
kandmine eelarvesse ilma pikema viivituseta ette valmistada;  
6. nõuab, et nõukogu ja liikmesriigid kiidaksid komisjoni ettepaneku heaks ning nõustuksid sellega, et 
alates 2020. aastast kantakse EAF liidu eelarvesse; on arvamusel, et sellega on liigselt viivitatud; loodab, 
et komisjon täidab oma lubaduse ja võtab kõik meetmed, mis on EAFi eelarvesse kandmise ettevalmis ­
tamiseks vajalikud;  
7. toonitab, et EAFi kandmine liidu eelarvesse ei tähenda seda, et arengukoostöö vahendeid võidakse 
vähendada;  
Kinnitav avaldus  
Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus  
8. väljendab heameelt selle üle, et kontrollikoja hinnangul annavad kaheksanda, üheksanda ja kümnenda 
EAFi lõplikud raamatupidamise aastaaruanded EAFide finantsolukorrast 31. detsembri 2010. aasta 
seisuga kõikides olulistes küsimustes tõepärase pildi;  
9. tuletab meelde, et kontrollikoja arvates oli kodeerimisvigu endiselt palju; märgib, et kontrollikoda leidis, 
et kuigi need vead 2010. aasta raamatupidamise aastaaruannet oluliselt ei mõjutanud, võivad need 
mõjutada EuropeAidi finantsjuhtimise andmete usaldusväärsust;  
10. võtab teadmiseks EuropeAidi tegevuskava, mille eesmärk on parandada juhtimisinfosüsteemi (CRIS) 
lepinguid käsitleva teabe kvaliteeti, ja samuti raamatupidamisalase algatuse, mis aitab kasutajail raamatu ­
pidamisandmeid õigesti kodeerida ja liigitada; loodab, et EuropeAidi CRISi auditimoodulit hakatakse 
2012. aastal läbi vaatama; palub komisjonil anda pädevale parlamendikomisjonile aru selle kohta, kas 
kodeerimisvigu on ootuspäraselt vähemaks jäänud ning kas andmesisestuse kvaliteet on paranenud;  
11. märgib rahuldustundega, et uue tekkepõhise arvestussüsteemi (ABAC-EDF) kasutuselevõtt on peaaegu 
lõpule viidud; märgib, et uus arvestussüsteem parandab raamatupidamisarvestuse keskkonda ja kodee ­
rimise kvaliteeti;  
Tehingute korrektsus  
12. märgib rahuloluga, et kontrollikoja hinnangul ei esinenud tuludes ega kulukohustustes olulisi vigu, kuid 
tunneb suurt muret selle üle, et mittekvantifitseeritavaid vigu esines olulisel määral, mis mõjutas kohus ­
tusi seoses hanke-eeskirjade täitmise ja lepingute allakirjutamise õiguslikult siduvate tähtaegadega;ET L 286/128 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012
13. tunneb muret arvamuse pärast, mida kontrollikoda avaldas raamatupidamise aastaaruande aluseks 
olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ja mille kohaselt esines maksetes vigu olulisel 
määral; tuletab meelde, et kontrollikoja hinnangul on kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi 
kõige tõenäolisem maksete veamäär 3,4 %, mis ületab 2 % ehk olulisuse läve, ning tuletab meelde, et 
kvantifitseeritavaid ja mittekvantifitseeritavaid vigu leiti kõikide projektiliikide, v.a tarnete puhul;  
14. märgib, et peamised projektide maksetes endiselt tuvastatud kvantifitseeritavad vead puudutasid järg ­
mist: a) täpsus, sest esinesid arvutusvead; b) tõendamine, sest osutatud teenuste või tarnitud kauba 
kohta puudusid arved või muud tõendavad dokumendid; c) abikõlblikkus, sest kulutusi oli tehtud 
väljaspool rakendusperioodi või lepingus ettenägemata artiklitele, käibemaksu oli alusetult makstud ja 
ettenähtud karistused olid jäetud kohaldamata;  
15. on eriti mures seetõttu, et halvasti toimivate projektide määr 2010. aastal suurenes (12,6 %; 2009. 
aastal oli see määr 11 %) (  1 ) ja et detsentraliseeritud halduse raames täidetavate kulukohustuste veamäär 
on endiselt suur;  
16. taunib asjaolu, et mittekvantifitseeritavate vigade jätkuvalt kõrge esinemissagedus mõjutab makseid; 
märgib, et mittekvantifitseeritavad vead olid peamiselt seotud täitmistagatistega, halduskulude heaks ­
kiitmise ja eraldamise menetluste mittejärgimise, ebapiisavate tõendavate dokumentide ning ühtlus ­
tamata lepingueeskirjadega;  
17. märgib, et komisjoni arvates ei avaldanud mittekvantifitseeritavad vead finantsmõju; võtab teadmiseks, 
et mittekvantifitseeritavate vigade vähendamise strateegia raames on EuropeAidi veebikoolitusel ja äsja 
määratud delegatsiooni juhtide nimetamisele eelnenud seminaridel jm osalemine märgatavalt sagenenud; 
loodab, et komisjon annaks aru, kas selle tulemusel mittekvantifitseeritavate vigade arv väheneb; kutsub 
komisjoni üles tõhustama eelkontrolli, et vältida mittekvantifitseeritavaid vigu ja ettenähtud pangataga ­
tistele mittevastamisest tingitud võimalikku kahju;  
Allesjäänud vead  
18. tuletab meelde, et EuropeAid töötab siiani välja põhinäitajat, mille abil hinnata pärast eel- ja tehingute 
järelkontrolle allesjäänud vigade finantsmõju; võtab teadmiseks komisjoni kinnituse, mille kohaselt on 
kogu allesjäänud veamäär madalam kui kontrollikoja hinnanguline veamäär; tuletab meelde, et kont ­
rollikoja sõnul ei toeta kontrollikoja audit EuropeAidi peadirektori seisukohta, mille kohaselt ta sai 
piisava kinnituse selle kohta, et EAFide maksed ei sisaldanud olulisel määral vigu;  
19. peab kahetsusväärseks, et kontrollikoja hinnang kõige tõenäolisema veamäära kohta, mis põhineb 
kontrollikoja iga-aastasel lähenemisel ja kehtival metoodikal, ja komisjoni tava, mille kohaselt viidatakse 
kogu allesjäänud veamäärale, mis hõlmab mitut aastat, ei ole omavahel vastavuses; on arvamusel, et 
lähenemine, mis põhineb allesjäänud veamääral selle praegusel kujul, ei anna iga-aastasele eelarve 
täitmisele heakskiidu andmise menetlusele võrreldavaid andmeid; märgib rahuloluga, et komisjon 
nõustub kontrollikojaga selles suhtes, et tuleb leida täiendavaid kvantifitseeritavaid tõendeid; palub 
komisjonil põhinäitajad, mille abil hinnata allesjäänud vigade finantsmõju, kindlaksmääratud tähtajaks, 
st 2013. aastaks, välja töötada;  
Üldine hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhususele  
20. peab kahetsusväärseks kontrollikoja leidu, mille kohaselt on komisjoni poolt hallatavad EAFi üldised 
järelevalve- ja kontrollisüsteemid vaid osaliselt mõjusad; märgib, et EuropeAidi kesktalituste järelevalve 
ja kontroll oli mõjus, kuid liidu delegatsioonide puhul olid need vaid osaliselt mõjusad;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/129  
( 1 ) Aastaaruanne kaheksanda, üheksanda ja kümnenda Euroopa Arengufondi finantsjuhtimise kohta 2010. aastal, lk 11.
21. kahetseb asjaolu, et liidu delegatsioonide järelevalve- ja kontrollisüsteemide puudused kipuvad korduma; 
tuletab meelde kontrollikoja leidu, mille kohaselt olid suurema osa EAFide abi saavate riikide riiklike 
eelarvevahendite käsutajate puhul kontrollid halvasti dokumenteeritud ja mittemõjusad, institutsioonid 
vähesuutlikud, liidu delegatsioonide ressursid piiratud ja kaadrivoolavus suur; nõuab seepärast, et 
suurendataks riigipoolse eelarvevahendite käsutaja administratsiooni institutsionaalset suutlikkust rahan ­
dusalase lisakoolituse ning asjakohaste suuniste abil, et kõrvaldada nimetatud finantsjuhtimise puudused;  
22. märgib, et kontrollikoja viimases kolmes iga-aastases EAFi aruandes on märgitud personali vähesust ja 
ebapiisavaid inimressursse, mis võivad negatiivselt mõjutada liidu auditeerimisprotsessi; tunneb selle 
püsiva probleemi pärast suurt muret;  
23. toonitab, et piisav hulk pädevaid töötajaid on liidu arenguabi tõhusa andmise ning kvaliteetse järelevalve 
ja järelmeetmete eeltingimus; palub sellega seoses komisjonil ja Euroopa välisteenistusel seada lisaks 
kulutõhususele piisavalt olulisele kohale nende organisatsioonide inimressursside aspekt, et mitte vähen ­
dada delegatsioonide järelevalve- ja kontrollivõimet;  
24. võtab teatavaks kontrollikoja leiu, mille kohaselt olid EuropeAidi kesktalituste ja liidu delegatsioonide 
eelarvevahendite käsutajate läbiviidud eelkontrollid vaid osaliselt mõjusad; tuletab meelde, et EuropeAidi 
eelkontrollid toetuvad sageli välisinspektorite kontrollitõenditele või välisaudititele ja kulude kontrolli ­
misele; peab kahetsusväärseks asjaolu, et kontrollikoja leitud vigade esinemissageduse tõttu on nende 
meetoditega saadav kindlus piiratud; märgib, et komisjon võttis selle probleemi lahendamiseks kasutu ­
sele kulutuste kontrollimist käsitlevad tegevussuunised, millest audiitoritel tuleb lähtuda;  
25. märgib rahuloluga, et EuropeAidi kesktalituste ja delegatsioonide kontrollikeskkonda peeti tõhusaks; 
tunneb muret korduvate puuduste pärast liidu delegatsioonide kontrolli- ja järelevalvesüsteemides, mis 
hõlmavad puudulikku või ebapiisavat dokumentatsiooni ja rakendusorganisatsioonide ebakorrektseid 
hankemenetlusi; märgib, et valmis dokument „ELi välistegevuse rahaliste vahendite saajatele mõeldud 
finantsjuhtimise abimaterjalid” ning seda levitati, et suurendada rakendusorganisatsioonide teadlikkust 
finantsjuhtimisest ja abikõlblikkuseeskirjadest;  
26. märgib, et komisjon jätkab jõupingutusi täiustamaks EuropeAidi kontrolli- ja järelevalvesüsteeme, ja 
loodab, et EuropeAidi kontrollisüsteemide praeguse muutmise (tegevuskava EuropeAidi juhtimis- ja 
kontrollipüramiidi tugevdamiseks) tulemusel suureneb aruandekohustus, tõhusus ja kulutasuvus; palub 
komisjonil pädevat parlamendikomisjoni teavitada nimetatud probleemide lahendamiseks võetud meet ­
metest;  
27. tunneb heameelt selle üle, et 2010. aasta juunis võeti delegatsioonide jaoks abisaajariikides toimuvaid 
riigi rahanduse juhtimise reforme käsitlevate aastaaruannete koostamiseks kasutusele uus vorm, ning 
nõuab, et delegatsioonid kohaldaksid seda uut raamistikku järjepidevalt;  
28. tunneb heameelt kontrollikoja leiu üle, mille kohaselt aasta tegevusaruanne on selge ja informatiivne, 
eelkõige tänu kvantitatiivsete näitajate kasutamisele, ning annab õiglase ülevaate täitmisest ja tulemus ­
test;  
29. nõuab tungivalt, et komisjon annaks selle kohta, kuidas EAFi AKV riikides riiklikul ja piirkondlikul 
tasandil rakendatakse, rohkem teavet ning hoolitseks selle eest, et kogu tegevus, mida liit ülemere ­
maades rahastab, oleks paremini kajastatud;  
Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse pädevus liidu arenguabi andmisel  
30. märgib, et 2010. aastal sai Euroopa välisteenistus praeguse kuju ja alustas tööd; kordab oma muret 
asjaolu pärast, et pädevuste esialgne jagamine komisjoni ja Euroopa välisteenistuse personali vahel liidu 
delegatsioonides põhjustas segadust ja pälvis õigustatud kriitikat; nõuab, et Euroopa arenguabi haldamist 
tuleb tõhusamaks muuta;ET L 286/130 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012
31. palub komisjonil uut süsteemi jälgida ja selle toimimisest aru anda; märgib, et Euroopa välisteenistuse ja 
komisjoni vahelisi küsimusi, mis on nõudnud täpsustust, käsitletakse dokumendis „Komisjoni talituste ja 
Euroopa välisteenistuse töökord välissuhete osas”; palub komisjonil edastada valmis dokumendi päde ­
vatele parlamendikomisjonidele koos kokkuvõttega komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vahelistest 
lahendamata küsimustest ning nende lahendamise strateegiaga, samuti ametliku selgituse liidu delegat ­
sioonides inimressursside kasutamise võimaliku paindlikkuse kohta;  
Eelarvetoetus  
32. tuletab meelde, et aastaaruandes, mille kontrollikoda EAFi 2010. aasta kohta tegi, märkis kontrollikoda, 
et eelarvetoetuse maksetes esines 2010. aastal olulisel määral - 35 % - mittekvantifitseeritavaid vigu, st 
sama palju kui 2009. aastal, mis tähendab seda, et eelarvetoetuse maksetes tehakse endiselt palju vigu; 
märgib, et selle küsimuse lahendamiseks tugevdas komisjon oma koolituste korraldamist ning võttis 
kasutusele dokumendi „ELi välistegevuse rahaliste vahendite saajatele mõeldud finantsjuhtimise abima ­
terjalid”; palub komisjonil seda küsimust uurida ning anda aru selle kohta, kas nimetatud meetmed 
parandavad olukorda;  
33. tuletab meelde, et komisjon on kasutanud eelarvetoetust abi andmise viisina ligi kakskümmend aastat; 
märgib, et seda saab siiski kõigis aspektides, nt andmise, kontrolli ja aruandluse kavandamise, mõjususe 
ja tulemuslikkuse osas, parandada;  
34. nõustub, et eelarvetoetusel võib olla eeliseid; on siiski arvamusel, et igas olukorras ei saa seda kasutada; 
peab seda abi andmise viisi mõttekaks ainult juhul, kui sellega kaasneb piisav läbipaistvus, aruandeko ­
hustus ja tulemuslikkus;  
35. tunnustab komisjoni tehtud jõupingutusi ja saavutatud parendusi eelarvetoetuse abikõlblikkuse tõend ­
amisel paremini vormistatud ja struktuursel viisil, mille näiteks on kasutusele võetud riigi rahanduse 
juhtimise edusammude järelevalve- ja aruandluse muudetud raamistik ning suunised nõrgestatud 
riikidele eelarvetoetuse eraldamise kohta jne;  
36. palub komisjonil keskenduda programmide tulemuslikkusele ning kontrollida tulemusi näitajate põhjal, 
avaldada riigi strateegiadokumentides tingimused ja tulemusnäitajad ning tagada, et delegatsioonide 
aruanded annavad struktureeritud ja ametliku ülevaate riigi rahanduse juhtimise edusammudest, tuues 
välja selged kriteeriumid, mille alusel edusamme hinnata, tehtud edusammud ja põhjused, miks refor ­
miprogrammi ei pruugitud ellu viia vastavalt kavale;  
37. tunneb heameelt kontrollikoja tõdemuse üle, et pärast seda, kui 2010. aasta juunis võeti kasutusele riigi 
rahanduse juhtimise edusammude järelevalve- ja aruandluse muudetud raamistik, on varasem suur hulk 
mittekvantifitseeritavaid vigu, mis on seotud riigi rahanduse juhtimise edusammude tõendamisega, 
märkimisväärselt kahanenud; palub komisjonil jätkata jõupingutusi mittekvantifitseeritavate vigade 
edasiseks vähendamiseks;  
38. võtab teadmiseks komisjoni 13. oktoobri 2011. aasta teatise „Tulevane lähenemisviis kolmandatele 
riikidele antavale ELi eelarvetoetusele” (KOM(2011) 638), milles märgitakse näiteks, et komisjon 
võtab kasutusele uue, „eelarve läbipaistvuse ja järelevalvega seotud abikõlblikkuse kriteeriumi”;  
39. tuletab meelde, et vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1905/2006 (  1 ) artikli 25 
lõike 1 punktile b võib eelarvetoetust anda juhul, kui partnerriigi avalike kulude haldamine on piisavalt 
läbipaistev, usaldusväärne ja tõhus; sellega seoses väljendab muret ohtude pärast, mis tulenevad abikõl ­
blikkuskriteeriumide komisjonipoolsest muutlikust tõlgendamisest; kutsub komisjoni üles jätkamaET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/131  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengu ­
koostöö rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).
jõupingutusi eelarvetoetuste abikõlblikkusotsuste asjakohasel põhjendamisel ning tagama selle, et kõik 
edaspidised rahastamislepingud annavad täieliku ja selge aluse maksetingimuste täitmise hindamiseks; 
palub komisjonil üldise eelarvetoetuse eri programmidele eraldatavad summad kindlaks määrata 
paremini põhjendatud ja läbipaistvamal viisil;  
40. toonitab eelarvetoetusega seotud kahekordset aruandekohustust: abiandja- ja partnerriigi ning viimase ja 
selle kodanike vahel; toonitab seepärast liidu ja partnerriikide maksumaksjate ühist huvi läbipaistvate ja 
korrektsete auditite vastu ning jätkuvat vajadust tõhustatud toetuse järele partnerriikide kontrollisuut ­
likkuse arenguks;  
41. tuletab meelde, et riigi rahanduse juhtimine on üks kriteeriume, mille alusel praegu 102 riigile eelarve ­
toetust antakse; (  1 ) palub komisjonil eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioo ­
nile teada anda, miks on komisjoni veebisaidil üleval ainult 28 riiklike kulude ja finantsaruandluse 
aruannet (  2 ); 
42. loodab, et komisjon ja liikmesriigid loovad avaliku registri, milles on läbipaistvalt loetletud eelarvetoe ­
tuse lepingud, menetlused ja arengunäitajad (  3 ); 
43. palub komisjonil esitada regulaarseid aruandeid liidu eelarvetoetuse eesmärkide saavutamise ning teatud 
abisaajariikides tekkinud konkreetsete probleemide kohta; palub komisjonil tagada, et kui selgeid 
eesmärke ei saavutata, siis eelarvetoetust vähendatakse või see tühistatakse;  
44. on seisukohal, et 2010. aastal välja antud roheline raamat (  4 ) aitab leida lahendusi küsimusele, kuidas 
muuta eelarvetoetus vaesuse vähendamisel tõhusamaks ja tulemuslikumaks vahendiks;  
45. nõuab veel kord tungivalt, et komisjon aitaks partnerriikidel arendada parlamentaarse kontrolli ja 
auditivõimekust ning suurendaks läbipaistvust ja parandaks üldsuse juurdepääsu teabele, eriti kui abi 
antakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1905/2006 artikli 25 lõike 1 punktile b eelarvetoetuse kaudu, ja 
kutsub komisjoni üles saavutatu kohta korrapäraselt aruandeid esitama;  
Kontrollikoja eriaruanne nr 11/2010 „Üldise eelarvetoetuse komisjonipoolne haldamine AKV, 
Ladina-Ameerika ja Aasia riikides”  
46. väljendab heameelt kontrollikoja auditi ja selles antud asjalike soovituste üle;  
47. on arvamusel, et üldine eelarvetoetus on väga oluline abi andmise vahend, kui seda kasutatakse nõue ­
tekohaselt, sest see võib suurendada vastutust, samuti vajadust abisaajariikide parlamentide rangema 
kontrolli ja kodanikuühiskonna kaasatuse järele, ning samal ajal laiendada liidu ja abisaajariigi vahelise 
tugeva poliitilise dialoogi alust ning ka vastavat vajadust;  
48. tunneb sügavat muret kontrollikoja leiu pärast, mille kohaselt ei halda komisjon – 20 aastat pärast seda, 
kui ta hakkas eelarvetoetuse kaudu abi andma – peamisi riske, mis võivad üldise eelarvetoetuse andmise 
mõjusust mõjutada, õigesti; nõuab tungivalt, et komisjon järgiks kontrollikoja soovitusi tugevdada 
riskijuhtimist usaldusega seotud riski ja arenguriski nõuetekohase hindamise ning eelkõige juba kättesaa ­
dava teabe parema kasutamise abil;ET L 286/132 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012  
( 1 ) Vastus kirjalikule küsimusele nr 23, mis oli adresseeritud volinik Piebalgsile 2010. aasta EAFi eelarve täitmisele heaks ­
kiidu andmise raames 12. jaanuaril 2012 toimunud kuulamisel.  
( 2 ) http://ec.europa.eu/europeaid/what/economi c–support/public–finance/pefa_assesments_en.htm.  
( 3 ) Nagu taotletakse resolutsioonis ELi eelarvest arenguriikidele antava toetuse tuleviku kohta, vastuvõetud tekstid, 5. juuli 
2011, P7_TA(2011)0317, lõige 52.  
( 4 ) Komisjoni 19. oktoobri 2010. aasta roheline raamat „Kolmandatele riikidele antava ELi eelarvetoetuse tulevik” 
(KOM(2010) 586).
49. on komisjoniga samal arvamusel, et mõnel juhul võib dünaamiline lähenemisviis üldisele eelarvetoetu ­
sele anda olulisi poliitilisi tulemusi, kui eelarvetoetust antakse riikidele, kus riigi rahanduse juhtimine on 
puudulik, kuid kus ollakse pühendunud reformidele ja reformide elluviimisel on näha edusamme; 
tunneb siiski sügavat muret selle pärast, et 12 AKV riiki, kes ei ole ebakindlas olukorras ja kellele 
on kümnenda EAFi riigistrateegia dokumentides üldine eelarvetoetus ette nähtud, ja viis üldise eelarve ­
toetuse programmidega Ladina-Ameerika riiki liigitati 2009. aasta korruptsioonitajumise indeksi põhjal 
„vohava korruptsiooniga” riigiks, mis tähendab, et nende näit skaalal nullist (kõrge riskitase) kümneni 
(madal riskitase) oli alla kolme; nõuab tungivalt, et enne üldise eelarvetoetuse andmist abisaajariikidele, 
kus on nii suur usaldusega seotud risk, töötaks komisjon välja piisavad, ranged ja läbipaistvad järele ­
valvemeetodid ning tagaks, et liidu delegatsioonides on piisavalt koolitatud töötajaid; kutsub sellega 
seoses Euroopa välisteenistust üles täitma täielikult oma poliitilist rolli ning võtma aktiivselt osa abisaa ­
jariikide poliitiliste eesmärkide väljatöötamisest korruptsioonivastase võitluse osas ning tagama vastava ­
suunalised edusammud;  
50. tunneb muret kontrollikoja järelduste pärast, mille kohaselt on ebapiisavalt tähelepanu pööratud vaja ­
dusele tõhustada järelevalveasutusi, nagu parlamendid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid abisaa ­
jariikides, sest parlamentaarse järelevalve tugevdamine ja kodanikuühiskonna kaasatuse parandamine on 
üldise eelarvetoetusega seotud suutlikkuse suurendamise eesmärkide oluline osa; nõuab tungivalt, et 
komisjon investeeriks rohkem abisaajariikide institutsioonide, õigusriigi põhimõtete, demokraatia ja hea 
valitsemistava täiustamisse;  
51. kutsub komisjoni üles nägema oma üldise eelarvetoetuse programmides ette sellised eesmärgid, milles 
võetakse arvesse partnerriigi konkreetset olukorda, arvestades asjaolu, et eelarvetoetusprogrammide 
üldine eesmärk on toetada riikliku arengustrateegia rakendamist;  
52. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles:  
— näitama üksmeelset otsustavust täieliku ja tugeva poliitilise rolli etendamisel dialoogis abisaajarii ­
kidega, sest see roll on üldise eelarvetoetuse eduks vältimatu, eriti siis, kui sellega kaasneb tohutu 
võimalik mõju liidu ühisele poliitikale, mida jagavad kõik liikmesriigid;  
— täiustama menetluse koordineerimist;  
— tugevdama oma kohustust täita üldise eelarvetoetuse eesmärke;  
— vältida abisaajariikidele vastuoluliste signaalide saatmist, isegi kui see näib liikmesriikidele ja komis ­
jonile vähemalt sama keeruline kui üldist eelarvetoetust saavatele riikidele esitatavad põhjendatud 
nõudmised, mis puudutavad head valitsemistava ja õigusriigi põhimõtteid;  
53. tunneb muret kontrollikoja leiu pärast, mille kohaselt üldise eelarvetoetuse programmide nelja osa – 
rahastamise, suutlikkuse suurendamise, tingimuste ja dialoogi – kavandamine ja rakendamine ei taga 
nende potentsiaalse mõju täit avaldumist; palub komisjonil järgida kontrollikoja soovitusi, määrates 
üldise eelarvetoetuse eri programmidele eraldatavad summad kindlaks paremini põhjendatud ja läbi ­
paistvamal viisil, keskendudes üldise eelarvetoetuse andmisel esmavajaduste täitmisele, tõhustades tule ­
muslikkusega seotud tingimuste määratlemist seoses toetuse saamise üldtingimustega ning maksete 
väljamaksmise eritingimustega, ja tõhustades oma dialoogi käsitlusviisi;  
54. palub komisjonil pidada abisaajariikidega süstemaatilisemalt dialoogi üldise eelarvetoetuse kõigi tahkude 
küsimuses ning nõuab, et komisjon täiustaks liidu delegatsioonide töötajate asjatundlikkust, et kõnealust 
dialoogi tugevdada; palub komisjonil tagada, et üldist eelarvetoetust andvatel liidu delegatsioonide 
töötajatel oleks piisav juurdepääs inimressurssidele ja teabele;  
55. nõuab tungivalt, et komisjon parandaks oma aruandlust üldise eelarvetoetuse programmi mõjususe 
kohta, luues eelkõige asjakohase kvantitatiivse hindamismeetodi ning edusammude süstemaatilise järe ­
levalve, kasutades selgeid näitajaid ja mõõdetavaid eesmärke;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/133
56. kordab oma palveid komisjonile eelarvetoetuse aastaaruande koostamiseks, et parandada käimasolevate 
eelarvetoetusprogrammide tugevate ja nõrkade külgede kindlakstegemist;  
57. nõuab tungivalt, et komisjon ja teised abiandjad teeksid koostööd korrapäraste ühiste hindamiste teos ­
tamiseks, et kontrollida üldise eelarvetoetuse programmide kaudu antud abi mõjusust vaesuse vähen ­
damise osas;  
Arengu prioriteedid ja suurema mõjuga arengukoostöö  
58. toonitab, et hea valitsemistava, demokraatia, inimõiguste austamine ja vaesuse vähendamine peavad 
olema rakendusorganisatsioonide integreeritud eesmärgid neis riikides, kuhu suunatakse EAFi toetusi;  
59. tuletab meelde 2011. aasta araabia kevade sündmusi ning seda, kui oluline on keskenduda kogu 
arenguabis demokraatia põhimõtetele ja demokraatia tugevdamise toetusele;  
60. kordab oma pühendumust tõelisele partnerlusele rajatud abi tõhususe põhimõtetele, nagu need on 
määratletud OECD Pariisi deklaratsioonis ja abi tõhusust käsitlevas Accra tegevuskavas;  
61. võtab rahuloluga teadmiseks komisjoni 13. oktoobri 2011. aasta teatise „Muutuste kava ELi arengupolii ­
tika mõju suurendamiseks” (KOM(2011) 637), milles nähakse ette sotsiaalse kaasatuse ja inimarengu 
jätkuv toetamine; nõuab, et vähemalt 20 % liidu toetustest eraldataks põhi- ja keskharidusele ning 
esmasele tervishoiule; nõuab tungivalt, et komisjon pööraks rohkem tähelepanu emade tervishoiule, 
kuna selle aastatuhande arengueesmärgi osas on saavutatu valmistanud pettumust;  
62. kordab oma üleskutset komisjonile suunata toetus esmajärjekorras tervishoiusüsteemide tugevdamisele, 
eriti kõige vaesematele inimestele keskendumise kaudu, õppekvaliteedi parandamisele ja sellise polii ­
tikaraamistiku loomisele, milles vaeseid koheldakse eelistavalt ning arvestatakse sooküsimusi; nõuab 
tungivalt, et komisjon tagaks ELi poolt rahvusvaheliselt rahastatava tegevuse parema nähtavuse;  
63. peab tervitatavaks asjaolu, et arenguabi ei ole enam paljude maailma vaeseimate riikide põhiline 
sissetulekuallikas; rõhutab, et abi tõhususeks on vaja, et vaesed riigid suudaksid kasutada riigipoolseid 
vahendeid, ja taunib asjaolu, et selline kapitali ebaseaduslik väljavool arenguriikidest, mis ületab 
nendesse riikidesse sissevoolava kapitali summa ning toimub näiteks korruptsioonina või suuremahulise 
maksudest kõrvalehoidumisena, on terav ja oluline probleem ning takistab vaesuse vähendamist ja 
pikendab abist sõltuvust;  
64. toonitab lisaks, et pikaajaline ühiskonna ja majanduse areng vajab lisaks abile jätkusuutlikke tuluallikaid; 
on sellega seoses arvamusel, et head ja hästitoimivad kaubandussuhted, mis on kooskõlas WTO põhi ­
mõtetega, on arenguriikide jaoks otsustava tähtsusega ning nõuab seepärast tungivalt, et komisjon, 
nõukogu ja AKV riigid leiaksid lahenduse lahtistele küsimustele, mis puudutavad kavandatavaid majan ­
duspartnerluslepinguid ja vabakaubandust Euroopa ja AKV piirkonna vahel;  
65. tunneb muret komisjoni kontrollikorra pärast, mida kasutatakse siis, kui liidu vahendeid hallatakse 
koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega; juhib tähelepanu sellele, et ühiselt hallatavate liidu raha ­
liste vahendite kontrolli ja jälgimise tingimuste ning rakendamisega on ilmnenud olulisi puudusi; palub 
komisjonil tagada, et kõik partnerid annaksid komisjonile lihtsa ja mittebürokraatliku juurdepääsu 
nende siseauditi aruannetele;  
66. tuletab meelde Afganistani juhtumit, kus julgeolekuolukord on nii keeruline, et komisjoni töötajad ei 
saa enam vabalt ringi sõita, mis vähendab märkimisväärselt nn standardsete sisekontrollimenetluste 
kohaldamist;ET L 286/134 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012
67. juhib tähelepanu sellele, kui oluline on ühendada häda-, taastamis- ja arenguabi, et tugevdada nende eri 
abiliikide vahelisi sidemeid ning tagada humanitaarabi sujuv üleminek arenguabiks; rõhutab, et häda-, 
taastamis- ja arenguabi koordineerimise, tõhususe, tulemuslikkuse ja järjepidevuse parandamiseks on 
veel palju teha;  
68. nõuab tungivalt, et komisjon tagaks EAFi rahastamise koordineerimise teiste vahenditega (rahastamis ­
vahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades, toiduga kindlustamise temaatiline 
programm, demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend, valitsusväliste osalejate ja kohalike 
omavalitsuste osalemist arengus käsitlev temaatiline programm, stabiliseerimisvahend, maapiirkondade 
mikrofinantseerimise pilootprojekt); palub komisjonil tagada humanitaar- ja arenguabi parem sidusus ja 
vastastikune täiendavus nii poliitilisel tasandil kui tavaelus ning panna suuremat rõhku suurõnnetuste 
riski vähendamisele ja suurõnnetusteks valmisolekule, ning samuti tugevdada ohustatud elanikkonna 
vastupanuvõimet;  
69. juhib tähelepanu asjaolule, et liit vajab arengukoostööks mitmesuguseid vahendeid, mis on kohandatud 
eri oludele, sest arenguabi ei sobi kõigile üheselt; toonitab eelkõige asjaolu, et suhtluses mittetoimivate 
riikide või väga ebademokraatlike riikide, nagu Eritreaga, kes keeldub oma rahvale abi andmast teravale 
toidukriisile vaatamata, on vaja erivahendeid ja töömeetodeid;  
70. on arvamusel, et praegune terav toidukriis Aafrika Sarvel on samuti rahvusvahelise humanitaar- ja 
arenguabi sidususe ja vastastikuse täiendavuse puudumise ning kuritahtliku toiduainetega spekuleerimise 
traagiline tagajärg; juhib tähelepanu sellele, et erinevalt loodusõnnetustest on see aeglaselt arenevast 
kriisist järk-järgult laienenud humanitaarkatastroofiks; tuletab meelde, et kahjuks esineb Aafrika Sarvel 
pidevalt põuda ja toidupuudust ning et kohalike talunike omavarustatust tuleb jätkusuutlikkuse taga ­
miseks tõhustada;  
71. märgib, et vahekokkuvõtte tegemine ei ole veel lõpetatud kõigi partnerriikide puhul, (  1 ) olenemata 
asjaolust, et see pidi toimuma 2010–2011; loodab, et komisjon teeb seda võimalikult kiiresti ning 
annab läbivaatamise tulemuste kohta teavet oma ametlikul veebisaidil;  
Liidu poolt Haitile antav abi  
72. tuletab meelde Haiti maavärinat ja selle katastroofilisi tagajärgi; peab kahetsusväärseks, et humanitaarabi 
ja arenguabi koordineerimine (häda-, taastamis- ja arenguabi ühendamine) on puudulik; on seisukohal, 
et humanitaarabi andmine peaks põhinema väljumisstrateegial; on seisukohal, et komisjon peaks 
suunama oma jõupingutused ja rahastamise taastamis- ja arenguabile;  
73. taunib liidu delegatsiooni ning humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi esinduse vahelist ebapii ­
savat kooskõlastamist; leiab, et kõigi liidu osaliste tegevust tuleks Haitis paremini koordineerida; nõuab 
seetõttu tungivalt, et komisjon tagaks humanitaar- ja arenguabi parema sidususe ja vastastikuse täien ­
davuse nii poliitilisel tasandil kui ka tavaelus;  
74. taunib teatavate projektide jätkusuutlikkuse puudumist ja rõhutab, et projektide eesmärk peaks eelkõige 
olema töökohtade ning jätkusuutliku majanduskasvu loomine, mis võimaldaks Haiti riigil suurendada 
oma tulusid, et välisabist vähem sõltuda; palub seetõttu, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile 
Haitis teostatud projektide loetelu koos nende praeguse olukorra üksikasjaliku hinnanguga, et näha, 
kui jätkusuutlikud nad on;  
75. juhib tähelepanu liidu poolt Haitile antava abi vähesele nähtavusele; on seisukohal, et nähtavuse suuren ­
damiseks peaks trükistel olema lisaks lipule näha ka Euroopa Liidu nimi, mitte üksnes komisjoni või 
humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi nimi, mis on keskmise Haiti kodaniku jaoks palju 
vähem tuntud;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/135  
( 1 ) Vastus kirjalikule küsimusele nr 31, mis oli adresseeritud volinik Piebalgsile 2010. aasta EAFi eelarve täitmisele heaks ­
kiidu andmise raames 12. jaanuaril 2012 toimunud kuulamisel.
Kontrollikoja eriaruanne nr 12/2010 „ELi arenguabi põhiharidusele Sahara-taguses Aafrikas ja 
Lõuna-Aasias”  
76. tunneb heameelt kontrollikoja suurepärase aruande üle, milles analüüsitakse põhjalikult põhiharidusele 
antava liidu toetuse saavutusi; juhib siiski tähelepanu programmi puudustele, mis tulenevad vaid osali ­
selt komisjoni tegevusest;  
77. mõistab täielikult raskusi, mis komisjonil programmi läbiviimisel asjaomase piirkonna vaeseimates 
riikides tekkisid, kui ta püüdis suunata toetust elanikkonna kõige vaesemale osale; peab samuti märki ­
misväärseks, et 45 % näitaja osas saavutati soovitud tulemused ja 30 % osas toimus ilmne edasiminek; 
sooviks, et komisjon annaks vahepeal teada, kas need protsendid on veelgi suurenenud;  
78. toetab täielikult kontrollikoja järeldusi ja soovitusi ning on võtnud teadmiseks komisjoni vastused;  
79. tuletab meelde oma eelmisi eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevaid resolutsioone, milles 
mainitakse, et teatud arenguprogrammide rakendamisel oli endiselt suureks probleemiks kvalifitseeritud 
töötajate puudus liidu delegatsioonides ning komisjoni peakorteri vähene toetus; kutsub komisjoni 
pidama pädevate parlamendikomisjonidega arutelusid, et leida probleemile püsivam lahendus;  
80. palub komisjonil tegeleda kontrollikoja märgitud puudustega süsteemselt; soovib olla teavitatud järg ­
misest:  
a) hariduse kvaliteedi osas (mida käsitletakse 2010. aasta veebruaris avaldatud komisjoni talituste 
töödokumendis SEK(2010) 121): jättes kõrvale asjaolu, et programmi algusajaga võrreldes on selleks 
praegu natuke hilja, kas komisjon võiks öelda, milliseid teisi meetmeid võetakse hariduse kvaliteedi 
jälgimiseks ja parandamiseks?  
b) mõnes eriaruandes nr 12/2010 käsitletud riigis teatati valitsussektori vahenditega seotud pettustest ja 
halvast juhtimisest, sealhulgas „libaõpetajatest”; missugust toetust pakub komisjon neile riikidele, et 
aidata neil sellised pettuse vormid kaotada?  
c) eduka programmi elluviimise üheks põhiliseks vahendiks on kehtiva haridussüsteemi nõuetekohase 
statistika ning hindamiste olemasolu ja kättesaadavus; kontrollikoda juhib tähelepanu asjaolule, et 
paljudes riikides selline statistika puudub ning hindamised ei ole kättesaadavad või ajakohased; 
milliseid meetmeid on komisjon probleemi lahendamiseks võtnud?  
d) nagu kontrollikoda märkis, sõltub põhihariduse andmine tüdrukutele paljudest haridusega mitte ­
seotud meetmetest, näiteks eraldi sanitaarruumidest, kuigi mõnes riigis on selles valdkonnas 
saavutatud edu; missuguseid konkreetseid meetmeid on komisjon võtnud igas asjaomases riigis, et 
suurendada tüdrukute osakaalu põhihariduses, ja millistes riikides peetakse tütarlaste koole võima ­
likuks lahenduseks?  
Investeerimisrahastu  
81. tuletab meelde, et kümnendast EAFist eraldati investeerimisrahastule AKV riikidele ja ÜMT jaoks 
1 530 000 000 eurot; märgib, et 2010. aastal investeerimisrahastu raames allkirjastatud toimingute 
kogusumma oli 374 230 000 eurot; tuletab meelde, et investeerimisrahastut kui EAFist rahastatud 
riski kandvat käibeinstrumenti, mille eesmärk on edendada erainvesteeringuid eelkõige AKV riikides, 
haldab Euroopa Investeerimispank (EIP);ET L 286/136 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012
82. mõistab hukka asjaolu, et investeerimisrahastut ei käsitleta kontrollikoja esitatavas kinnitavas avalduses 
ega eelarve täitmisele heakskiidu andmisel Euroopa Parlamendis, kuigi EIP teostab nimetatud toiminguid 
EAFi ressursse kasutades liidu nimel ja vastutusel; leiab, et see ei ole poliitiliselt ega aruandekohustuse 
seisukohast soovitav; toonitab, et selline kord vähendab parlamendi volitusi eelarve täitmisele heakskiidu 
andmisel, arvestades eelkõige asjaolu, et EAFi vahendid tulenevad Euroopa maksumaksjate panusest 
moodustatud avaliku sektori vahenditest;  
83. toonitab, et kõik EAFist rahastatud EIP toimingud peavad olema täielikus vastavuses Euroopa Liidu 
toimimise lepingu artikliga 208, mille kohaselt on liidu arengukoostöö poliitika põhieesmärgiks vaesuse 
vähendamine ja kaotamine; on arvamusel, et ainult vaeseid toetav arengukoostöö poliitika saab olla 
tulemuslik ja kestlik;  
84. on arvamusel, et majanduskasvu poliitikameetmetest ei ole kasu, kui ei edendata sotsiaalseid ja kesk ­
konnaalaseid norme ega rakendata sotsiaalkaitse mehhanisme;  
85. kutsub EIPd üles siduma Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1080/2011/EL (  1 ) rakendamise 
kaudu oma rahastamisprojektid senisest otsesemalt vaesuse vähendamisega ja aastatuhande arenguees ­
märkide saavutamisega, inimõigustega, ettevõtjate sotsiaalse vastutusega, inimväärse tööga, keskkonna ­
hoiupõhimõtetega, demokraatiaga, hea valitsemistavaga ja äriühingute loomisega;  
86. kutsub EIPd üles eelnevate analüüside ning eelkõige projektide elluviimise ja lõpetamise ajal toimuva 
järelevalve kaudu oma projektitsükli sotsiaalsete aspektidega (sh inimõiguste austamine) seotud hoolsus ­
kohustuse auditit tugevdama; nõuab, et määrataks kindlaks tulemusnäitajad, mille abil on võimalik EIP 
meetmete lisandväärtust ja mõju paremini hinnata, ning suurendataks töötajate teadmisi säästvast 
arengust ning inimõigustest ja sotsiaal-/võrdõiguslikkuse küsimustest;  
87. märgib, et EIP investeerimisrahastu ja EIP omavahenditest rahastatud AKV riikides toimuva tegevuse 
sõltumatust vahehindamisest nähtub, et EIP jõupingutused projektide elluviimise jälgimiseks, kohaloleku 
ning keskkonna- ja sotsiaalsete aspektide järelkontrolli teostamiseks ei ole piisavad; palub EIP-l täiustada 
järelevalvemehhanisme;  
88. võtab rahuloluga teadmiseks edusammud, mida EIP 2010. aasta aruandes on investeerimisrahastu 
tulemustele keskendumisega seoses tehtud; on siiski arvamusel, et aastaaruandeid annab veel palju 
täiustada täieliku, asjakohase ja objektiivse teabe esitamise osas, mis puudutab tulemusi, kehtestatud 
eesmärke, saavutatud eesmärke ja võimalike kõrvalekallete põhjusi, samuti teostatud hindamisi ja hinda ­
mistulemuste kokkuvõtteid, sealhulgas puudused ja lahendamist vajavad küsimused; peab tervitatavaks 
EIP koostöövalmidust käesoleva eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva resolutsiooni ettevalmis ­
tamise ajal;  
89. tuletab meelde, et 14 % investeerimisrahastu vahenditest (390 000 000 eurot) eraldatakse Euroopa 
kahepoolsete arenguabi andvate finantsasutuste või ühisettevõtete kaudu;  
90. taunib läbipaistvuse puudumist investeerimisrahastu vahenditest lõplike abisaajate puhul; kutsub EIPd 
üles teostama rangelt ja tõhusalt hoolsuskohustuse auditeid ning kontrollima enne projekti heakskiit ­
mist liidu tagatisega hõlmatud projektide arengualaseid aspekte, veenduma, kas kohalikul tasandil on 
avalikke konsultatsioone peetud, ning kontrollima ka EIP antud laenu kasutavate finantsvahendajate 
tulemusi kõnealustes aspektides; on seisukohal, et arengumaadele laenamise korral peaks EIP kohaldama 
rangeid ja tõhustatud hoolsuskohustuse auditeid kooskõlas standardmenetlustega ja tulenevalt rahvus ­
vahelisest heast tavast, et aidata võidelda rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/137  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta otsus 1080/2011/EL, millega antakse Euroopa Investee ­
rimispangale ELi tagatis liiduvälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks 
(ELT L 280, 27.10.2011, lk 1).
91. võtab teadmiseks valitsusväliste organisatsioonide andmed, mille kohaselt esines väidetavalt juhtumeid, 
kus EIP vahendid läksid äriühingutele, kelle juhtkond oli kas uurimise all või süüdistatud korruptsioonis 
ja rahapesus; palub EIP-l olla selliste juhtumite sisuga kursis olla;  
92. märgib, et EIP tagab EIP ja komisjoni rahastatud projektide vastastikuse täiendavuse, konsulteerides 
komisjoniga väga varases etapis, enne kui EIP alustab projektide hoolsuskohustuse auditit; tuletab 
meelde, et komisjon on investeerimisrahastu komitee hääleõiguseta liige ning esitab iga konkreetse 
ettepaneku kohta oma arvamuse;  
93. palub komisjonil jätkata hoolikat järelevalvet ja kontrolli investeerimisrahastu rakendamise üle ning 
teavitada parlamendi eelarvekontrollikomisjoni regulaarselt oma leidudest;  
94. tuletab meelde, et kolmepoolse lepinguga EIP, komisjoni ja kontrollikoja vahel on määratletud kont ­
rollikoja osa EIP hallatud EAFide kontrollimises; palub kontrollikojal koostada eriaruanne EIP hallatud 
EAFide mõjususe ja tõhususe kohta vaesuse vähendamise seisukohast;  
95. märgib, et EIP maksab oma töötajaile muutuvat töötasu iga-aastaste boonuste näol; palub EIP-l avaldada 
veebilehel igal aastal üksikasjalikud andmed juhtivtöötajate aastaboonuste kohta, sealhulgas direktorite 
nõukogu, halduskomitee ja auditikomitee kõik liikmed;  
96. märgib lisaks, et praegune EIP direktorite nõukogu koosneb seitsmest naisest ja 19 mehest; ergutab 
liikmesriike nimetama naiskandidaate, täitmaks kahte praeguse seisuga vaba ametikohta, et saavutada 
nõukogus tasakaalustatum esindatus.ET L 286/138 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012