Ühissätete määruse artikli 120 lõikega 3 on ette nähtud, et ajavahemikul 1. jaanuar 2014 kuni 30. juuni 2017 on kõigi programmide maksimaalne kaasfinantseerimismäär Küprosel 85 %. Kõnealust sätet kohaldatakse üksnes Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi, aga mitte Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ega Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi suhtes. 2014.–2020. aastal on Küpros liigitatud enam arenenud piirkonnaks seoses struktuurifondide toetusega. Enam arenenud piirkondade puhul on ELi maksimaalne kaasfinantseerimismäär tavaliselt 50 %.

Seoses abikõlblike riikidega leiti 2016. aasta vahehindamise käigus, et liikmesriigid, kes ei saa enam rahalist abi, ei täida enam lisatoetuse saamise nõudeid. Seda toetab ka seaduseandja, kes on ühissätete määruse artiklis 24 loonud otsese seose kohandamisprogrammide ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahel. See otsene seos tuleb säilitada. Sellega võimaldatakse Kreekal ja mis tahes muul riigil, kelle suhtes kohaldatakse kohandamisprogrammi tulevikus, saada kasu lisatoetusest. Käesolev õigusakti ettepanek on koostatud nii, et seda saaks kohaldada ka mis tahes muus riigis, kelle suhtes kohaldatakse kohandamisprogrammi tulevikus.

Hetkel vastavad vahemaksete puhul antava 10 % lisatoetuse nõuetele Küprose, Iirimaa, Rumeenia ja Portugali 2014.–2020. aasta programmide puhul enne 30. juunit 2016 tehtud maksetaotlused, sest need riigid on täitnud ühissätete määruse artikli 24 lõike 1 kohased tingimused rahalise abi saamiseks pärast 21. detsembrit 2013. Vahepeal on Küprose, Iirimaa, Portugali ja Rumeenia finantsabiprogrammid aegunud.

Arvestades, et Küpros sõlmis ELiga majandusliku kohandamisprogrammi 2013. aasta märtsis, on ühissätete määrusega Küprose jaoks ette nähtud 85 % erakorraline ELi maksimaalne kaasfinantseerimismäär 30. juunini 2017.

Kuna Küprose majanduslik kohandamisprogramm lõppes 2016. aasta märtsi lõpus, tõstatub küsimus, kas Küpros peaks saama kasu kõnealusest määrast pärast 30. juunit 2017.

Võimalus 1. Kui Küprose suhtes lõpetataks ELi kaasfinantseerimise soodusmäära kohaldamine 30 juunil 2017, oleks väikseim nõutav riiklik kaasfinantseerimismäär ülejäänud programmiperioodil ligikaudu 144 miljonit eurot.

Võimalus 2. Kui 85 % ELi kaasfinantseerimismäära kohaldataks kogu programmiperioodi jooksul, oleks nõutav riiklik kaasfinantseerimismäär alates 1. juulist 2017 ligikaudu 45 miljonit eurot, st 99 miljonit vähem kui võimaluse 1 puhul. Riikliku kaasfinantseerimismäära vahe oleks Küprosel programmiperioodi teisel poolel märkimisväärne ja vastaks ligikaudu 0,16 %-le Küprose iga-aastasest SKP-st.

Peamiste makromajanduslike näitajate analüüs näitab, et Küprose majandus on endiselt väga haavatav. Allpool esitatud tabel 1 osutab, et Küpros ja Kreeka on ainukesed kaks liikmesriiki, kus majanduskasv on negatiivne ja investeeringud vähenevad. Mõlemas riigis on ka suur tööpuudus ja kõige suurema surve all on finantssektor, kuna viivislaenude osakaal on vähemalt 30 % kõikidest laenudest.

Küprose majanduse halba olukorda arvestades vastab Küpros 2016. aasta vahehindamise kontekstis Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele täies ulatuses vastavalt ühissätete määruse artikli 90 lõikele 5.

Seetõttu teeb komisjon ettepaneku pikendada 85 % ELi maksimaalset kaasfinantseerimismäära kohaldamist Küprosel kuni programmi lõpuleviimiseni. Tänu investeeringute jaoks eelarvepoliitilise manööverdamisruumi tegemisele võimaldab see meede ületada ajavahemiku, mil Küprosel on ühelt poolt vaja teha avalikku sektorisse suures mahus investeeringuid ja teiselt poolt jätkuvalt konsolideerida eelarvet. Samuti aitab see võimendada erainvesteeringuid, arvestades et erasektoril on raskusi krediidi saamisega tulenevalt pangandussüsteemi ja finantssektori nõrkusest.

Komisjon eeldab, et 85 % ELi kaasfinantseerimismäära kohaldamise pikendamisel on positiivne mõju Küprose majandusele, kuna sellega suurendatakse pikas perspektiivis kasvupotentsiaali ja majanduse suutlikkust võlga teenindada ning maksta tagasi avaliku sektori võlg.





Tabel 1. 2014.–2020. aasta rakenduskavade puhul lisatoetuse saamise nõudeid kuni 30. juunini 2016 täitvate liikmesriikide makromajanduslikud näitajad

Allikas: AMECO, 2015. aasta andmed on võetud talvisest prognoosist ning neid ajakohastatakse uue prognoosi või varasemate perioodide andmete kättesaadavaks muutumisel. Viivislaene käsitlev teave pärineb Euroopa Keskpangast ja käib 2013.–2014. aasta keskmise näitaja kohta.