ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Üldeeskirjad 1. Põllumajandustootjad, kellel on artikli 21 kohaselt 2014. aastal jaotatud toetusõigused ja kes vastavad artikli 10 lõikega 1 ettenähtud miinimumnõuetele, võivad valida, kas osaleda käesolevas jaotises sätestatud tingimuste alusel lihtsustatud kavas (edaspidi „väikepõllumajandustootjate kava”). 2. Väikepõllumajandustootjate kava kohased toetused asendavad III ja IV jaotise kohaselt makstavad toetused. 3. Väikepõllumajandustootjate kavas osalevad põllumajandustootjad on vabastatud III jaotise 2. peatükiga ettenähtud põllumajandustavade järgimisest. 4. Liikmesriigid tagavad, et toetust ei anta põllumajandustootjatele, kelle puhul on alates käesoleva komisjoni määruse eelnõu avaldamise kuupäevast tehtud kindlaks, et nad jagavad oma põllumajandusliku majapidamise üksnes selleks, et saada toetust väikepõllumajandustootjate kava alusel. See kehtib ka põllumajandustootjate suhtes, kelle põllumajanduslikud majapidamised on moodustatud sellise jagamise tulemusel.

Üldeeskirjad 1. Põllumajandustootjad, kellel on artikli 21 kohaselt 2014. aastal jaotatud toetusõigused ja kes vastavad artikli 10 lõikega 1 ettenähtud miinimumnõuetele, võivad valida, kas osaleda käesolevas jaotises sätestatud tingimuste alusel lihtsustatud kavas (edaspidi „väikepõllumajandustootjate kava”). 2. Väikepõllumajandustootjate kava kohased toetused asendavad III ja IV jaotise kohaselt makstavad toetused. 3. Väikepõllumajandustootjate kavas osalevad põllumajandustootjad on vabastatud III jaotise 2. peatükiga ettenähtud põllumajandustavade järgimisest. 4. Liikmesriigid tagavad, et toetust ei anta põllumajandustootjatele, kelle puhul on alates käesoleva komisjoni määruse eelnõu avaldamise kuupäevast tehtud kindlaks, et nad jagavad oma põllumajandusliku majapidamise üksnes selleks, et saada toetust väikepõllumajandustootjate kava alusel. See kehtib ka põllumajandustootjate suhtes, kelle põllumajanduslikud majapidamised on moodustatud sellise jagamise tulemusel.
8.

tervitab asjaolu, et investeerimisprioriteetide hulka (ERFi määruse eelnõu artikkel 5) on arvatud VKEde konkurentsivõime, pidades silmas, et see teema on eriti oluline kriisiaegadel, kui VKD puutuvad kokku eriti suurte raskustega juurdepääsul rahastamisele ja investeeringutele, samas kui nende roll tööhõive ja innovatsiooni aspektist on ühtekuuluvuse ja taastumise jaoks absoluutselt hädavajalik. Teiselt poolt rõhutab komitee, et investeerimistoetused suurettevõtetele peavad ka tulevikus alles jääma. Nendel ettevõtetel on suur struktuurpoliitiline roll, nt partneritena tööstusklastrite arendamisel, et saavutada juhtalgatuse „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika” eesmärke ja samuti VKEde tellijatena;
Artikkel 15 Rahastamisvahendid 1. Vastavalt määruse (EL) nr […] artiklile 32 võib sotsiaalfond toetada tema pädevusse kuuluvaid tegevusi ja poliitikat rahastamisvahendite (näiteks riskijagamiskavad, aktsiate ja võlakirjade tagatisfondid, haldusfondid ja laenufondid) kaudu. 2. Sotsiaalfondi võib kasutada selleks, et parandada riiklikul ja piirkondlikul tasandil selliste riigi- ja eraõiguslike asutuste juurdepääsu kapitaliturgudele, kes tegelevad sotsiaalfondi ja rakenduskava pädevusse kuuluva tegevuse või poliitika elluviimisega sotsiaalfondi poliitikavaldkonna põhiste garantiide kaudu, eeldusel et komisjon annab selleks oma heakskiidu. Komisjoni volitatakse võtma vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 16, et määratleda liikmesriikide avalduste konkreetsed eeskirjad ja tingimused, muu hulgas poliitikavaldkonna põhiste garantiide piirmäärad, tagades eelkõige, et nende kasutamine ei too riigiasutuste jaoks kaasa ülemääraseid võlgu. Komisjon hindab iga avaldust ning kiidab heaks iga sotsiaalfondi poliitikavaldkonna põhise garantii, tingimusel et see kuulub määruse (EL) nr […] artiklis 87 osutatud rakenduskava alla ja on kooskõlas kehtestatud konkreetsete eeskirjade ja tingimustega.

Artikkel 15 Rahastamisvahendid 1. Vastavalt määruse (EL) nr […] artiklile 32 võib sotsiaalfond toetada tema pädevusse kuuluvaid tegevusi ja poliitikat rahastamisvahendite (näiteks riskijagamiskavad, aktsiate ja võlakirjade tagatisfondid, haldusfondid ja laenufondid, ) kaudu. 2. Sotsiaalfondi võib kasutada selleks, et parandada riiklikul ja piirkondlikul tasandil selliste riigi- ja eraõiguslike asutuste juurdepääsu kapitaliturgudele, kes tegelevad sotsiaalfondi ja rakenduskava pädevusse kuuluva tegevuse või poliitika elluviimisega sotsiaalfondi poliitikavaldkonna põhiste garantiide kaudu, eeldusel et komisjon annab selleks oma heakskiidu. Komisjoni volitatakse võtma vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 16, et määratleda liikmesriikide avalduste konkreetsed eeskirjad ja tingimused, muu hulgas poliitikavaldkonna põhiste garantiide piirmäärad, tagades eelkõige, et nende kasutamine ei too riigiasutuste jaoks kaasa ülemääraseid võlgu. Komisjon hindab iga avaldust ning kiidab heaks iga sotsiaalfondi poliitikavaldkonna põhise garantii, tingimusel et see kuulub määruse (EL) nr […] artiklis 87 osutatud rakenduskava alla ja on kooskõlas kehtestatud konkreetsete eeskirjade ja tingimustega.
10.

toetab Euroopa Komisjoni valikut ja soovi rajada üleeuroopaline transpordivõrk, tagades samal ajal praeguste prioriteetide lõpuleviimise, milleks on 30 prioriteetset projekti ja valdkonnaülest prioriteeti, mille eesmärk on arendada liikluse juhtimise vahendeid, et soodustada koostalitlusvõimet ja kutsub komisjoni samuti üles varem prioriteetseteks kuulutatud projektide raames arvesse võtma kõnealuses valdkonnas varem tehtud töid, et säilitada Euroopa sekkumismeetmete järjepidevus;
34.

toonitab, kui oluline on taastada tulevast mürapoliitikat käsitlevas rohelises raamatus juba sisalduvad suunisväärtused, mis on praegusest direktiivist välja jäetud ning mis WHO uuemates uurimustes on leidnud kinnitust kaitse-eesmärkidena, ja märgib, et erinevatest allikatest pärinev müra mõjub kumulatiivselt ning et uute projektide kavandamisel tuleb võtta aluseks WHO pikaajalised sihtväärtused;
4.

komitee on seisukohal, et dokumendis vastuvõetud tehnoloogianeutraalne lähenemisviis ei ole asjakohane ja et see tuleks läbi vaadata, et pikas perspektiivis prioriseerida neid lähenemisviise ja tehnoloogiaid ja kütuseid, mille tulemused on kindlad ning mille rakendamine on jätkusuutlik ja turvaline, võttes arvesse taastuvate energiaallikatega ja uuenduslike tehnoloogiate abil saadud olemasolevaid kogemusi ja teadmisi. Lisaks sellele tuleb energiasüsteemi jätkusuutlikuks muutmisel võtta arvesse asjaolu, et praegune majanduskriis on muutnud ressursside kättesaadavust, ning sellest tulenevaid võimalikke keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid mõjusid;
1.

märgib, et viimastel aastatel on nii Euroopa Liidus kui ka mujal lisandunud palju teaduslikku kirjandust, arvukalt poliitilisi dokumente ja teaduslikke projekte, milles rõhutatakse mägipiirkondade suurt tundlikkust kliimamuutustele, kuna piiratud alal esinevad korraga mitmesugused loodustingimused, mis tulenevad õhuvoolude kõrgusest, nendega kokkupuute ulatusest ja nende mõjust. Ka valitsustevahelise kliimamuutuste rühma arvates kuuluvad mägipiirkonnad kliimamuutuste suhtes eriti tundlike piirkondade (hot–spot) hulka. Lisaks sellele on Agenda 21 spetsiaalselt mägipiirkondadele pühendatud peatüki 13 (ÜRO keskkonna- ja arengukonverents Rios 1992) punktis 4 kinnitatud, et mägipiirkonnad on kliimamuutuste suhtes kõige tundlikumad – küsimus, mis jääb aktuaalseks ka 2012. aasta juunis toimuva konverentsi Rio+20 raames. Mägipiirkondades on Euroopas kõige rohkem metsi. Seepärast toimivad nad suurtes kogustes süsinikudioksiidi sidujatena, aidates lisaks parandada õhukvaliteeti, leevendades saaste kahjulikku mõju. Samuti pakuvad nad suuri vee- ja maastikuressursse. Kuid mägipiirkonnad on kliimamuutuste ees haavatavad. Mägipiirkonnad on mererannikute kõrval ühed olulisemad turismipiirkonnad tänu oma kliimale, bioloogilisele mitmekesisusele, maastikurikkusele, veevarudele, kultuurile, arhitektuurile, traditsioonidele ja tavadele;
1. Selleks et vähendada kalanduse mõju merekeskkonnale, toetada tagasiheite kaotamist ja soodustada üleminekut mere bioloogiliste elusressursside kasutamisele, millega taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalikke tasemeid, võidakse EMKFiga toetada investeeringuid varustusse, millega:

1. Selleks et vähendada kalanduse mõju merekeskkonnale, toetada tagasiheite kaotamist ja soodustada üleminekut mere bioloogiliste elusressursside kasutamisele, millega taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalikke tasemeid, võidakse EMKFiga toetada investeeringuid varustusse, millega:

c)

c)

3. Toetust antakse üksnes siis, kui lõikes 1 viidatud püügiseadmetel või muul varustusel on tõendatavalt parem suuruse selektiivsus või väiksem mõju mittesihtliikidele võrreldes sarnaste seadmete või muu varustusega, mis on lubatud liidu või liikmesriigi asjassepuutuvas siseriiklikus õiguses, mis on vastu võetud [ühise kalanduspoliitika määruses] viidatud piirkonnastamise kontekstis.
Erivahendid, hädaabireserv, Euroopa Liidu Solidaarsusfond, paindlikkusinstrument, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, põllumajandussektori kriisiabireserv ja ettenägemata kulude varu on vajalikud selleks, et liit saaks reageerida ettenägematutele asjaoludele või rahastada selgelt kindlaksmääratud kulutusi, mida ei ole võimalik rahastada finantsraamistikus kehtestatud ühe või enama rubriigi ülemmäära piires. Seepärast on vajalikud erisätted, et juhul, kui on vaja kasutada erivahendeid, oleks võimalus kanda kulukohustuste assigneeringud eelarvesse suurematena, kui finantsraamistikuga kehtestatud ülemmäärades ette nähtud.

Erivahendid, hädaabireserv, Euroopa Liidu Solidaarsusfond, paindlikkusinstrument ja ettenägemata kulude varu on vajalikud selleks, et liit saaks reageerida ettenägematutele asjaoludele või rahastada selgelt kindlaksmääratud kulutusi, mida ei ole võimalik rahastada finantsraamistikus kehtestatud ühe või enama rubriigi ülemmäära piires. Seepärast on vajalikud erisätted, et juhul, kui on vaja kasutada erivahendeid, oleks võimalus kanda kulukohustuste assigneeringud eelarvesse suurematena, kui finantsraamistikuga kehtestatud ülemmäärades ette nähtud.
Nagu on toodud esile komisjoni 30. juuni 2010. aasta teatises „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus Euroopa turismi tegevuskava” (3), mille Euroopa Ülemkogu kinnitas oma 2010. aasta oktoobri järeldustes, on turism liidu majanduse jaoks tähtis sektor. Selle sektori ettevõtetel on oluline osa liidu sisemajanduse koguproduktis (SKP) ja töökohtade loomises ning väga hea potentsiaal arendada ettevõtlust, sest sektori ettevõtjad on peamiselt VKEd. Turismi olulisust tunnistatakse ka Lissaboni lepingus, kus kirjeldatakse liidu asjaomase valdkonna eripädevusi, mis täiendavad liikmesriikide tegevust. Liidu algatus looks turismi valdkonnas selget lisandväärtust, eriti andmete ja analüüsi, liikmesriikideüleste arendusstrateegiate arendamise ja parimate tavade vahetamise kaudu.

Nagu on toodud esile komisjoni 30. juuni 2010. aasta teatises „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus Euroopa turismi tegevuskava” (3), mille Euroopa Ülemkogu kinnitas oma 2010. aasta oktoobri järeldustes, on turism liidu majanduse jaoks tähtis sektor. Selle sektori ettevõtetel on oluline osa liidu sisemajanduse koguproduktis (SKP) ja töökohtade loomises ning väga hea potentsiaal arendada ettevõtlust, sest sektori ettevõtjad on peamiselt VKEd. Turismi olulisust tunnistatakse ka Lissaboni lepingus, kus kirjeldatakse liidu asjaomase valdkonna eripädevusi, mis täiendavad liikmesriikide tegevust. lisandväärtus, eriti andmete ja analüüsi, ja ja parimate tavade vahetamise kaudu.
3. Üldjuhul kaasrahastavad partnerriigid käesoleva määruse kohast liidu toetust riiklikest rahalistest vahenditest, toetusesaajate vahenditest või muudest allikatest. Sama põhimõte kehtib koostööle Venemaa Föderatsiooniga, eeskätt artikli 6 lõike 1 punktis c viidatud programmide puhul. Kaasrahastamise nõudest võidakse loobuda nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ning kui see on vajalik kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonide arengu toetamiseks, ilma et see piiraks finantsmääruses sätestatud muude tingimuste kohaldamist.

3. Üldjuhul kaasrahastavad partnerriigid käesoleva määruse kohast liidu toetust riiklikest rahalistest vahenditest, toetusesaajate vahenditest või muudest allikatest. Sama põhimõte kehtib koostööle Venemaa Föderatsiooniga, eeskätt artikli 6 lõike 1 punktis c viidatud programmide puhul. Kaasrahastamise nõudest võidakse loobuda nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ning kui see on vajalik kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonide arengu toetamiseks ilma et see piiraks finantsmääruses sätestatud muude tingimuste kohaldamist.
17.

toonitab, et strateegia peab ära kasutama Atlandi ookeani piirkonna varasemate ja käimasolevate ELi rahastatavate projektide saavutusi, sh tuleb hinnata, milliseid projekte on siiani rahastatud ja millistele saab tegevuskavas toetuda. Komitee rõhutab, et see võib avaldada mõju mõnele programmile, kui on vaja projekte laiendada, et tagada suurem ja konkreetsem mõju;
Euroopa Ühendamise Rahastu rahastamispakett võib hõlmata kulusid, mis on seotud programmi juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks vajaliku ettevalmistus-, järelevalve-, kontrolli-, auditeerimis- ja hindamistegevusega, eelkõige uuringute ja ekspertide kohtumistega, kui need on seotud käesoleva määruse üldeesmärkidega, samuti kulusid, mis on seotud infotöötlusele ja -vahetusele keskenduvate IT-võrkudega, ning kõiki muid tehnilise ja haldusabi kulusid, mis komisjonile programmi juhtimisega kaasnevad.

Euroopa Ühendamise Rahastu rahastamispakett võib hõlmata kulusid, mis on seotud programmi juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks vajaliku ettevalmistus-, järelevalve-, kontrolli-, auditeerimis- ja hindamistegevusega, eelkõige uuringute ja ekspertide kohtumistega, kui need on seotud käesoleva määruse üldeesmärkidega, samuti kulusid, mis on seotud infotöötlusele ja -vahetusele keskenduvate IT-võrkudega, ning kõiki muid tehnilise ja haldusabi kulusid, mis komisjonile programmi juhtimisega kaasnevad.
103.

märgib, et katseprojektide kaudu on võimalik tekitada uutmoodi huvi ettevõtluse vastu. Katsetamisvaldkondi on rohkesti ja katseprojektide kasutamine võimaldab hoida riskid etteantud raamides. Katseprojektide majanduslik ja teadmistealane toetamine alguses on tähtis, et nendest oleks võimalik kujundada tasuva äri kontseptsioone. Lisaks saavad need toimida õppeplatvormina enne uute rakenduste kasutuselevõttu;
45.

peab eelarvevahendite kasutamise seisukohalt tervitatavaks, et täiendusena tagastamatutele toetustele kasutatakse nüüd ka rahastamisvahendeid. Tuleb aga tagada, et rahastatakse eranditult projekte, mille järgi on reaalne vajadus, mis on seega vajalikud ja millel puudub täiendavalt tõestatud äriline tasuvus. Mitte mingil juhul ei tohiks niigi tasuvaid projekte üle toetada ja seega erarahastamist kõrvale tõrjuda; Allutatud kohustusi peaksid eelkõige saama eranditult need projektid, mis on usaldusväärselt kalkuleeritud. Mitte mingil juhul ei tohi luua kunstlikku turgu, mida hoitakse elus ainuüksi ELi kaasrahastamisel ja mille tarvis tuleb pidevalt eraldada uusi vahendeid, et vältida maksejõuetust. Katseetapis tuleb korrapäraselt kontrollida, kas üldmajanduslikult ei oleks soodsamad alternatiivsed toetusmeetodid. Kaaluda võiks konsortsiumrahastamist kavandatud projektivõlakirjade asemel.
(c) liikmesriikide määratud riiklikud kontaktpunktid, mis koosnevad kõik vähemalt kolmest eksperdist, kellel on rände- ja varjupaigaalased teadmised, mis hõlmavad ka poliitikakujundamist, õigust, teadusuuringuid ja statistikat, ning kes kooskõlastavad artikli 19 lõikes 1 osutatud tegevust ja annavad sellesse riikide panuse, et tagada kõikide asjakohaste sidusrühmade osalemine;

(c) liikmesriikide määratud riiklikud kontaktpunktid, mis koosnevad kõik vähemalt kolmest eksperdist, kellel on rände- ja varjupaigaalased teadmised, mis hõlmavad ka poliitikakujundamist, õigust, teadusuuringuid ja statistikat, ning kes kooskõlastavad artikli 19 lõikes 1 osutatud tegevust ja annavad sellesse riikide panuse, et tagada kõikide asjakohaste sidusrühmade osalemine;
1.

rõhutab, et meremajanduse kasvu käsituse aluseks on eeldus, et meredel, rannikutel ja ookeanidel võib olla määrav osa paljudele praegustele väljakutsetele vastamisel, ning see peaks põhinema säästva arengu ja aruka spetsialiseerumise põhimõtetel;
11.

tuletab meelde, et direktiivis 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset, sätestatakse, et liikmesriigid peaksid püüdma vähendada kõikide inimkaubandusega seotud ärakasutamise vormide aluseks olevat nõudlust. Seega peaks kaaluma meetmete võtmist selleks, et kriminaliseerida teenuste kasutamine juhul, kui ollakse teadlik, et teenust pakkuv isik on inimkaubanduse ohver. Seda silmas pidades peaks komisjon edaspidi selgelt esile tõstma ja tutvustama mitmesuguseid olemasolevaid meetmeid, millega nõudlust saab mõjutada. Siinkohal võib nimetada teadusuuringuid, koolitamist ning teavituskampaaniaid, et suurendada teadlikkust teguritest, mis võivad eri liiki inimkaubandusele kaasa aidata. Tööalase ekspluateerimisega seoses võib tuua näiteks Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni vastutustundlikku ostukäitumist käsitleva kampaania. Teine meede, mida mõned liikmesriigid juba rakendavad ja mille rakendamist teised kaaluvad, on seksuaalteenuste ostu keeld. Selle eesmärk on vähendada prostitutsiooni kannustavat mõju inimestele, kes tegelevad inimkaubandusega;
—

läbipaistvus: eelarveprotsessis tuleks kõigil valitsustasanditel tagada läbipaistvus (sh nimetada liikmesriikide ja riigi tasandist madalamate tasandite eelarvetes ELi rahastamisallikad) ning see, et ELi tasandil on kättesaadavad andmed ELi rahastamisprogrammide raha kasutamisprofiilide kohta piirkondlikul tasandil (kui see on võimalik);
46.

märgib, et Euroopa Komisjon ei anna teatises esitatud mitmesugustele võimalustele hinnangut selle alusel, kas need on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega või mitte. Leiab, et need võimalused on käesolevas teatise staadiumis esitatud aruteluks ja läbimõtlemiseks ning seetõttu Regioonide Komitee jaoks lõpliku seisukoha võtmiseks piisavalt välja arendamata, sõltudes suuresti sellest, kas (ja kuidas) Euroopa Komisjon otsustab osa neist edasi arendada;
13.

on arvamusel, et esitatud ettepanekute eesmärkide saavutamiseks on vajalik ravimikemikaalide lisamine prioriteetsete ainete ja prioriteetsete ohtlike ainete nimistusse või siis tuleks nende sinna lisamist vähemalt kaaluda, sest teaduslikud tõendusmaterjalid näitavad, et veekeskkonda sattunud ravimikemikaalid mitte üksnes ei kahjusta keskkonda, vaid võivad ka ohustada inimeste tervist ja põhjustada kalade nn geneetilist saastatust. Euroopa Komisjoni hinnangust nähtub, et nimetatud ravimikemikaalid ohustavad veekeskkonda ja tõenäoliselt ka inimesi. Seetõttu kutsub komitee komisjoni pädevaid talitusi üles kontrollima õigeaegselt nende ainete autoriseerimist ja esitama soovituse nende ainete kasutamise kohta Euroopa Liidu turul. Seega on Regioonide Komitee seisukohal, et kindlasti tuleb arendada töötlusmeetodite alast uurimistööd ja meetodite kulutasuvust. Regioonide Komitee peab oluliseks, et keskkonnamõju vähendamist võetaks arvesse juba ravimikemikaalide valmistamisel ja autoriseerimisel. Lõpuks märgib komitee, et nii seire analüütiliste kui ka optimaalsete võimaluste osas kehtivate õigusaktide ümbermääratlemisel ja kooskõlastamisel tuleb kuulda võtta kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning hoolitseda selle eest, et meetmed oleksid kulutasuvad;
30.

märgib, et biomassi tootvad piirkonnad peaksid saama kasu tehnoloogilisest innovatsioonist ja neid ei tohi vaadelda pelgalt biomassi tarnijatena; seepärast on eritähelepanu vaja suunata tehnosiirdele ja teadmiste väärtustamisele; usub, et linna- ja põllumajanduspiirkondade tihedad omavahelised suhted on tähtsad tehnosiirde ja teadmiste väärtustamise juurutamisel;
50.

Mullakaitse meetmete lünkadega on kõige parem tegeleda kogu ELis ühiselt üldise raamistiku ja ühiste põhimõtete kaudu, millest kõik riigid on kohustatud kinni pidama. Seepärast toetab komitee mulla raamdirektiivi, kuid oluline on, et poliitika ei oleks liigselt ettekirjutav, näiteks kvantitatiivsete sätete ja piirväärtuste näol. Eriti oluline on subsidiaarsuse põhimõte, kuna Euroopa piirkondade mullad varieeruvad väga suurel määral. Seepärast peaksid mullakaitsestrateegiad olema riskipõhised, olukorrapõhised ja proportsionaalsed ning võtma arvesse piirkondlikke olusid. Mullakaitse tagamiseks on vaja kohandatud meetmeid. Mullakaitsepoliitikat viiakse ellu peamiselt kohalikul ja piirkondlikul tasandil, mistõttu tuleb asjaomased õiguslikud eeskirjad kehtestada eelkõige just sellel tasandil. Parandada on vaja mullaseiret, et aidata välja arendada piirkondlikud mullakaitse lähenemisviisid, neid toetada ja hinnata.
3.

teadmistest väärtuse genereerimiseks on Euroopal vaja 1) innovatiivsemaid VKEsid, et luua majanduskasvu ja töökohti, 2) rohkem erainvesteeringuid, 3) rohkem innovatsiooni olemasolevates ja uutes sektorites, 4) valdkondadevahelist koostööd, et luua läbimurdelahendusi ning 5) sidusrühmi, kes on huvitatud paljutõotavate lahenduste testimisest, nende tutvustamisest ja levitamisest;
Liikmesriigid tagavad võrdõiguslikkuse, mittediskrimineerimise ja juurdepääsu edendamise eest vastutavate organite osalemise partnerluses ning tagavad kooskõlas riiklike tavadega, et on olemas piisavad struktuurid, mis annavad nõu soolise võrdõiguslikkuse, mittediskrimineerimise ja juurdepääsu küsimustes, et tuua vajalik asjatundlikkus ÜSRi fondide ettevalmistusse, järelevalvesse ja hindamisse. Järelevalvekomisjonide koosseis peab olema sooliselt tasakaalustatud ning nende hulgas peab olema soolise võrdõiguslikkuse asjatundja või vastavate ülesannete täitja.

Liikmesriigid tagavad olemasolevate riiklike struktuuride raames võrdõiguslikkuse, mittediskrimineerimise ja juurdepääsu edendamise eest vastutavate organite osalemise partnerluses ning tagavad kooskõlas riiklike tavadega, et on olemas piisavad struktuurid, mis annavad anda nõu soolise võrdõiguslikkuse, mittediskrimineerimise ja juurdepääsu küsimustes, et tuua vajalik asjatundlikkus ÜSRi fondide ettevalmistusse, järelevalvesse ja hindamisse. Järelevalvekomisjonide koosseis peab olema sooliselt tasakaalustatud ning nende hulgas peab olema soolise võrdõiguslikkuse asjatundja või vastavate ülesannete täitja.