ET Euroopa Liidu Teataja C 255/81

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Roheline raamat. Õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas”

KOM(2009) 329 lõplik

(2010/C 255/15)

Raportöör: Eve PÄÄRENDSON

8. juulil 2009 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Roheline raamat – Õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas”

KOM(2009) 329 lõplik

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 4. detsembril 2009. Üksikraportöör oli Eve Päärendson.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 458. istungjärgul 16.–17. detsembril 2009 (16. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 173, vastu hääletas 4, erapooletuks jäi 2 komitee liiget.

1. Soovitused

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab täielikult Euroopa Komisjoni püüdlusi edendada õppega seotud liikuvust (edaspidi õpiränne) noorte seas. Suurema liikuvuse saavutamiseks tuleb julgustada potentsiaalseid vastuvõtjaid meelitama noori oma riikidesse ja linnadesse.

Õpirände eesmärke saab saavutada ainult täieliku ja laiaulatusliku koostöö ja jõupingutustega kõikidel tasanditel (EL, liikmesriigid, piirkonnad, haridusasutused, sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid ning ka noored ise).

1.2.1 Komisjon ja liikmesriigid peaksid tegema suuremaid jõupingutusi liikuvuse tõkete eemaldamiseks ning heade tavade vahetamiseks. Komitee kutsub liikmesriike üles rakendama korrektselt ühenduse õigusakte ning lahendama haldus- ja õigusvaldkonna kitsaskohti nagu elamisload, õigus sotsiaalkindlustusele ja teiste riikide üliõpilaspiletite tunnustamine. Õpiränne oli Bologna protsessi ja Euroopa kõrgharidusruumi edu võti. Komitee leiab, et liikuvus võib osutuda võtmeteguriks elukestva õppe ühise ruumi loomisel Euroopas. „Euroopa praktikandi” või „Euroopa üliõpilase” staatus tagaks võrdse kohtlemise ja pakuks lahenduse paljudele hirmudele ja muredele tunnistuste tunnustamise, tervishoiu, üliõpilaste toetuse jne valdkonnas.

1.2.2 Pidades silmas nii formaalset kui mitteformaalset õppimist, on vaja tunnistuste tunnustamise Lissaboni konventsiooni ametlikku tunnustamist, allkirjastamist ja ratifitseerimist.

1.3 Suurema toetuse, sh rahalise toetuse saavutamiseks õpirändele on oluline, et kõik osapooled teadvustaksid ja tunnustaksid sellest saadavat kasu. Õpirände ja inimeste tööalase konkurentsivõime vahelist seost tuleb täiendavalt selgitada ja rõhutada.

Euroopa konkurentsivõime ja tehnoloogilise juhtpositsiooni säilitamiseks on oluline soodustada noorte eurooplaste liikuvust ja meelitada kõige arukamaid noori kolmandatest riikidest Euroopasse. Komitee on kindlal veendumusel, et liikuvust takistavad viisaprobleemid tuleks viivitamatult lahendada. Komitee on veendunud, et õpirände programmide järkjärguline laienemine kolmandatesse riikidesse nagu Hiina, India, Jaapan, USA jt oleks arukas investeering.

1.4.1 Komitee soovitab tungivalt teha samal ajal tõsiseid jõupingutusi ajude äravoolu takistamiseks Euroopast ning muutmaks Euroopat atraktiivseks paigaks teadlastele nii Euroopast kui ka väljastpoolt Euroopat.

1.5 Euroopa Liit ja liikmesriigid ei saa välismaal õppijate arvu kasvust sotsiaalset ja majanduslikku kasu, kui õpirände toetamiseks ei eraldata märkimisväärselt suuremaid ressursse. Kriisi ajal tuleks teha struktuurseid investeeringuid haritumasse ja konkurentsivõimelisemasse Euroopasse. Paremaks rahastamiseks peaks EL koondama kõik olemasolevad mehhanismid ja partnerid ning muutma liikuvuse iga asjaomase poliitikavaldkonna osaks, seetõttu võiks rahastus tulla struktuurifondidest ning teadus- ja arendustegevuse raamprogrammist. Euroopa Sotsiaalfond võiks olla rahastamisallikas esmajoones kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas, täiendusena olemasolevale rahastamisele elukestva õppe programmist 2007–2013.

1.6 Suurem õpiränne toob kaasa positiivseid tulemusi ainult siis, kui õpikogemus välismaal on piisavalt kvaliteetne. Komitee soovitab seetõttu järgida kõigi liikuvusprogrammide puhul liikuvuse kvaliteedi Euroopa hartat.

1.7 Komitee soovitab ka reformida olemasolevaid liikuvusprogramme – Erasmus, Leonardo, Comenius, Grundtvig, Marie Curie – lihtsustamaks menetlusi ja tagamaks, et bürokraatlikke takistusi oleks võimalikult vähe. See tähendaks eelkõige haridusasutuste, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamist kõnealusesse protsessi.

1.8 Pühendumine liikuvusele peaks väljenduma ambitsioonikas liikuvuse sihttasemes Euroopa haridus- ja koolitusalase koostöö uues strateegilises raamistikus (ET2020). Kõnealune sihttase peaks olema eri sihtrühmadele (kutseõppurid, õpetajad, mitteformaalne haridus, kõrgharidus ja kooliõpilased) erinev ja selle aluseks peaks olema palju täielikum statistiliste andmete kogu.

1.9 Õpirände programmide alaste teadmiste ja välismaal õppijate arvu suurendamiseks on vajalik senisest tõhusam teavitustöö.

1.10 Komitee toetab ühise Euroopa veebiportaali loomist, mis sisaldaks kogu teavet üleeuroopaliste õpirände programmide kohta ning kust ettevõtted saaksid leida teavet praktika- või väljaõppevõimalusi otsivate noorte kohta (õpilaste CVd) ja vastupidi. Euroopa ettevõtete võrgustikke (sh väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid esindavad organisatsioonid) ja Euroopa Liidu ametialaseid organisatsioone tuleb innustada lisama oma veebilehtedele teavet õpirände programmide kohta ning neid oma liikmete seas reklaamima.

1.11 Rohelisele raamatule järgneva poliitilise protsessi intensiivistamiseks soovitab komitee määratleda õpirände mõiste ja vanusevahemik, mida see hõlmab.

1.12 Komitee on veendunud, et õpirände soodustamiseks tuleks keeleõpe seada prioriteediks haridus- ja koolitusasutuste kõikide tasandite õppekavades. Samuti soovitab komitee uurida võimalusi, kuidas muuta kõikide kõrgharidusasutuste keeleõpetajate jaoks kohustuslikuks veeta aastane õppeperiood välismaal ning paluda liikmesriikidel teha hariduspoliitika kaudu palju rohkem saavutamaks eesmärki, et iga ELi kodanik valdaks vähemalt veel kahte ELis räägitavat keelt.

2. Komisjoni rohelise raamatu kokkuvõte

2.1 Euroopa Komisjon avaldas 8. juulil 2009 rohelise raamatu „Õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas”. Eesmärk on algatada arutelu selle kohta, kuidas edendada Euroopa noorte võimalusi oma teadmiste ja oskuste arendamiseks teises riigis õppimise või töötamise, ühiskondliku töö või elukestva õppe raames toimuva täiendkoolituse kogemuste kaudu.

2.2 Roheline raamat on laia haardega ning hõlmab noori inimesi kõikvõimalikes õppega seotud olukordades, nagu kool, ülikooliõpingud (bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõpe), samuti praktika, väljaõpe, noortevahetus, vabatahtlik töö või kutseõpe Euroopa Liidus või sellest väljaspool (1). Rohelise raamatu eesmärk on soodustada õppe-eesmärgil organiseeritud liikuvust, keskendudes (16–35-aastaste) noorte füüsilisele liikuvusele, tunnustades samas virtuaalse liikuvuse (partnerluse, koolitus- ja elektrooniliste mestimisprojektide arendamine) väärtust. Roheline raamat kutsub üles uurima, kuidas oleks võimalik kasutada olemasolevaid ja uusi mehhanisme/vahendeid noorte liikuvuse edendamiseks ning kuidas kaasata sellesse protsessi ELi, liikmesriigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametivõimud koos kõikvõimalike sidusrühmadega (ettevõtjad, kodanikuühiskond, eraisikud). Tuuakse välja terve rida valdkondi, kus on vaja täiendavaid jõupingutusi, ning tehakse ettepanekuid võimalike meetmete kohta. Võimalusel tuuakse näiteid heade tavade kohta. Välismaal õppijate jaoks on olemas rahastamisvõimalused, haridus- ja koolitusprogrammid ning praktilised juhised, kuid neid tuleb laiemalt tutvustada ja muuta need kättesaadavamaks.

2.3 Erasmuse programmi 20 aasta pikkune kogemus on tõendus liikuvuse positiivsest mõjust kõrghariduse valdkonnas. Euroopa Komisjon rõhutas 2007. aasta detsembris koostatud Lissaboni strateegia aruandes, et Erasmus-tüüpi liikuvus peab saama ülikoolihariduse loomulikuks osaks (2). Komisjon rõhutas, et praeguse majanduskriisi lahendamiseks on tähtis investeerida haridusse ja koolitusse, st teadmiste ja oskuste edendamisse. Välismaal õppimise võimalus peaks olema avatud kõikidele Euroopa noortele, et tagada ELi konkurentsivõime ja ühtekuuluvus tulevikus; see peab kujunema reegliks, mitte erandiks (3). Teadmiste liikuvusest peaks saama ELi „viies vabadus”.

2.4 Bologna protsessis osalevate riikide kõrgharidusküsimuste eest vastutavate ministrite poolt 29. aprillil 2009 vastuvõetud Leuveni teatises on sätestatud, et 2020. aastaks peab vähemalt 20 % Euroopa kõrgharidusruumis hariduse omandanud õppuritest olema viibinud seoses õpingute või koolitusega välismaal (4).

2.5 Rohelise raamatuga algatatakse seega avalik arutelu ja kutsutakse leidma vastuseid järgmistele probleemidele ja küsimustele:

— Kuidas ergutada enamaid noori minema välismaale õppimise, täienduskoolituse, vabatahtliku töö või töökogemuse saamise eesmärgil?

— Millised on peamised takistused liikuvusele, mis tuleb ületada?

— Kuidas saaksid kõik asjaosalised – koolid, ülikoolid, ettevõtted ja ettevõtete organisatsioonid, valitsusasutused ja kohalikud omavalitsused, kodanikuühiskonna organisatsioonid jt – kõige paremini teha tihedat ja tõhusat koostööd eelkõige selleks, et julgustada teistest rahvustest noori nende juures kogemusi omandama? Kuidas motiveerida ettevõtteid võtma vastu liikuvusprogrammidest osavõtjaid, sh noori ettevõtjaid, praktikante?

3. Liikuvus: kasu, takistused ja ohud

3.1 Nagu rohelises raamatus õigusega märgitakse, on õpiränne üks põhivahendeid, mille abil saavad inimesed, eeskätt noored, parandada tööleidmise võimalusi ja edendada oma isiklikku arengut.

Teise riiki minek kas õppimise eesmärgil, osana olemasolevast tööst, suurema töökogemuse omandamiseks või vabatahtliku töö eesmärgil on noorte jaoks reaalne võimalus avardada silmaringi. Rohelises raamatus esitatud statistika kohaselt said 2006. aastal olemasolevate liikuvusprogrammide pakutavaid liikuvusvõimalusi kasutada 310 000 noort, mis on kõigest 0,3 % 16–29-aastaste vanuserühmast ELis (5). Lisaks sellele õpib Eurostati andmetel nende programmide väliselt välismaal igal aastal 550 000 üliõpilast.

3.2.1 Hoolimata ELi institutsioonide ja muude asutuste arvukatest jõupingutustest toetusprogrammide ja teiste võimaluste kaudu jääb liikuvuse tase ikkagi madalaks. Teatud õppuritel on lihtsam juurdepääs liikuvusele, nt kutseõppurite ja -praktikantide liikuvust takistavad seni veel mitmed praktilised tegurid, ennekõike seetõttu, et ligikaudu 80 % ressurssidest eraldatakse kõrgharidusele.

3.3 Rohelise raamatu eesmärk on julgustada Euroopa noori kaaluma välismaale õppima või tööle minekut kui loomulikku, mitte erandlikku sammu. Noortele tuleks paremini selgitada sellest saadavat ulatuslikku kasu, sh parem keeleoskus ja muud oskused ning suuremad kultuuridevahelised pädevused, millest oleks neil selles üha multikultuursemas maailmas kasu kogu eluks. Liikuvus kutseõppe eesmärgil annab noortele õige mõtteviisi, sh algatusvõime, muutes neid rohkem väljapoole vaatavateks ja enesekindlamateks. Praktika näitab, et välismaal õppinud on suurema tõenäosusega liikuvad ka tööelus.

3.4 Komitee toetab täielikult noorte suuremat liikuvust õppimise ja töökogemuse eesmärgil, kuna see suurendaks liikuvust kõikides vanuserühmades. Suurema liikuvuse saavutamiseks tuleb julgustada potentsiaalseid vastuvõtjaid meelitama noori oma riikidesse ja linnadesse.

Õpirändest saavad kõige rohkem kasu noored, haridus- ja teadusasutused ning ettevõtted. Pikemas perspektiivis suurendab see ELi konkurentsivõimet teadmistemahuka ühiskonna loomise teel ning edendab Euroopa kodakondsust Euroopa identiteedi tugevdamise teel ja kodanike seas positiivsema suhtumise loomise teel Euroopa suhtes. Liikuvus soodustab keeleõpet ja mitmekeelsust.

3.5.1 Õppijate liikuvus aitab kaasa teadmiste vabale liikumisele, mida võiks pidada ELi viiendaks vabaduseks. Õpirände soodustamiseks on vaja, et haridus- ja koolitussüsteemid ja –asutused muutuksid avatumaks, ennekõike haridusasutuste koostöö parandamiseks, et nende töö oleks tõhusam. Ettevõtete vaheline ning ettevõtete, haridus- ja teadusasutuste vaheline liikuvus avaldab suuremat mõju ka klastrite ja tehnoloogiaalaste partnerlussuhete loomisele, mis suurendab Euroopa konkurentsi- ja innovatsioonivõimet.

3.5.2 Suurem liikuvus on eriti kasulik juhtivate teadusasutuste jaoks, kuna see suurendab nende kultuurilist mitmekesisust ning võimaldab võtta tööle tõeliselt silmapaistvaid teadlaste rühmi. Suurem liikuvus toob kasu ka ettevõtetele, mis pürgivad multikultuurilisuse ja mitmekeelsuse poole, ning kõikidele rahvusvahelise kaubandusega tegelevatele ettevõtetele. Maailmas, kus ELi konkurentsivõimele esitavad pidevalt väljakutseid kiirelt arenevad riigid – Hiina, India, Brasiilia ja Lõuna-Aafrika Vabariik ning varsti paljud teisedki –, seisneb ELi ettevõtete tulevik (eelkõige kvaliteetsete töövõimaluste tulevik) juhtiva rolli saavutamises kas uute tehnoloogiate ja nišitoodete valdkonnas, mis sõltub suurel määral ELi püsimisest teadus- ja arendustegevuses esirinnas, või laiemas teenuste valdkonnas.

Sellegipoolest on takistusi ja ohte, millega tuleb arvestada. Need hõlmavad järgmisi:

— tipptaseme teadustegevus ning sellega seotud õpetus- ja õppetegevus võivad koonduda vähestesse eliit- ja tippkeskustesse, kuna eriti andekad üliõpilased kogunevad just sinna paljude vähem tunnustatud asutuste kahjuks;

— õppetöö võib hakata järjest rohkem toimuma maailma peamistes keeltes (sh inglise, prantsuse, hispaania ja saksa keeles) nende liikmesriikide kahjuks, kelle keeli väljaspool riigipiire laialdaselt ei vallata;

— üha suurema keskendumise tõttu inglise keelele võidakse liikuvaid üliõpilasi ja teadlasi julgustada suunduma teistesse riikidesse, kus räägitakse inglise keelt, sh Ameerika Ühendriigid, Hiina, Jaapan ja muud Ida-Aasia piirkonnad jne. Nende inimeste veenmine esimesel võimalusel Euroopasse naasma võib osutuda keeruliseks. Igasuguse ELi arenguga liikuvuse valdkonnas peavad kaasnema piisavad stiimulid mõjutamaks liikuvaid teadlasi valima pikemas perspektiivis oma elukohaks Euroopa Liit;

— ajude äravool võib suureneda, kuna tekivad töökoha leidmise võimalused mujal nn keskmise sissetulekuga arengumaades (6);

— kõige rohkem kasutavad neid võimalusi humanitaar- ja mitte reaalerialadel kõrg- või ülikooli lõpetanud, kasvõi juba sellepärast, et teadussektoris suudavad paljud väiksemad ettevõtted palgata vaid tuumikoskustega töötajaid, ent keele- ja teisi sarnaseid oskusi ollakse pigem valmis sisse ostma.

3.6.1 Euroopa tehnoloogiaalase juhtpositsiooni säilitamiseks on esmatähtis toetada kõige andekamaid inimesi. Tänapäevalgi arvatakse, et Ühendriigid peavad nn sõda talentide pärast. USAs elab ja töötab umbes 400 000 teadus- ja tehnikaharidusega eurooplast. Maailma ülikoolide pingerea 50st parimast asub 36 USAs ja vaid 10 ELis. Ent USA juhtpositsioon ei ole iseenesest enam nii kindel. Andekad ei kuulu enam üksi Lääne maailmale. Hiina, India, Brasiilia, Venemaa ja teised riigid osalevad üha jõulisemalt ülemaailmses uuenduste- ja talendijahis. Euroopa äriringkonnad seisavad silmitsi kõva konkurentsiga tippspetsialistide kasvatamisel, ligimeelitamisel ja hoidmisel.

Vaatamata mitmele varasemale katsele edendada õpirännet toetusprogrammide (7) ja teiste vahendite (8) abil, leidub veel teisi takistusi, nende hulgas

— õiguslikud takistused (halduskoormus);

— praktilised takistused (keeleoskused, kultuurilised erinevused, ebapiisavad vahendid, majanduslik ebavõrdsus, vahendite ülekantavusega seonduvad probleemid, kergesti ligipääsetava teabe puudumine liikuvuse programmide kohta, eelkõige tõhusate veebilehtede puudumise tõttu);

— takistused kvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise osas;

— õpirände tunnustamine riiklikes õppekavades ning elamislubadega seonduvad probleemid;

— suured erinevused Euroopa ülikoolide rahastamis- ja kontrollimistavades – mõned neist on sõltumatud (nt Ühendkuningriigis), teised jälle alluvad rangemale riiklikule kontrollile;

— aktiivse huvi puudus teatavates liikmesriikides (9) ja erasektoris (10).

3.7.1 Keel takistab oluliselt õpirännet, (11) kuna vastuvõtva riigi keelt oskamata kannatavad oluliselt ka õpi- ja sotsiaalsed kogemused. Väärib märkimist, et vaid 18 % eurooplastest on oma kodupiirkonnast ära kolinud ning vaid 4 % on kolinud oma sünniriigist teise liikmesriiki ja 3 % väljapoole Euroopa Liitu. USAs elab 32 % kodanikest mõnes teises osariigis kui selles, kus nad on sündinud. See võib suuremalt jaolt olla seotud ELi keelelise mitmekesisusega (12).

Ent väga oluline probleem, millele tuleb lahendus leida, on selle tagamine, et üliõpilane ei saaks välismaal käimisest mingil põhjusel halbu kogemusi. Halvad kogemused avaldavad pärssivat mõju, eriti kui teistest haavatavamad üliõpilased, sh puuetega, seksuaalsetesse vähemustesse kuuluvad, halvas majanduslikus olukorras olevad, etnilisse vähemusse kuuluvad või teisiti raskes olukorras olevad üliõpilased saavad halbu kogemusi, kuna see tooks palju rohkem kahju kui kasu. Õppeperiood välismaal peab olema ka piisavalt pikk, et juurutada uusi ideesid ning muuta hoiakuid ja käitumist paindlikumaks. Virtuaalne liikuvus võib olla puuetega noorte jaoks väärtuslik abivahend. Noored, kelle puhul füüsiline liikuvus ei ole mõeldav, saaksid infotehnoloogilisi vahendeid kasutades osaleda virtuaalses õpirändes. Virtuaalne õpiränne ei tohi asendada füüsilist õpirännet.

3.8.1 Nooremate õppurite, eriti kooliõpilaste puhul on eriti tähtis tagada, et neid nõustataks piisaval määral, et toetada neid elukoha vahetamisega seotud küsimustes ja aidata neid keeleprobleemide lahendamisel, et nad elaksid kogu välismaal viibimise vältel korralikes elamistingimustes, et nad saaksid täielikku rahalist toetust – mis võrdub praeguse stipendiumite tasemega või vajadusel ületab seda – ning et neid võetaks uues elukeskkonnas üldiselt hästi vastu.

4. Lahendused: vastused rohelises raamatus esitatud küsimustele

4.1 On oluline, et kõik osapooled mõistaksid ja tunnustaksid kasu, mida õpiränne pakub. Tööandjaid ja eelkõige VKEsid tuleb veenda selles, et õpiränne võib luua nende ettevõtetele lisaväärtust, nt piiriülese väljaõppe ja praktika edendamise kaudu või aidates neil siseneda uuele turule. Ent vaba turu tingimustes on oluline vältida igasugust liigset reguleerimist ELi tasandil.

4.2 Ettevalmistus õpirände perioodiks: teave ja suunised

4.2.1 Komitee arvates on tihti nii, et noored isegi ei mõtle selle peale, et õpiränne võiks neile kasu tuua, parandades eelkõige nende võimalusi tööturul. Kuigi internetis on loodud – muu hulgas ka Euroopa Komisjoni poolt – teabeportaalid, (13) tekitab tõsiseid kahtlusi see, kas need on piisavalt kasutajasõbralikud või ligipääsetavad. Komitee toetab ühise Euroopa veebiportaali loomist, mis sisaldaks kogu teavet üleeuroopaliste õpirände programmide kohta ning kust ettevõtted saaksid leida teavet praktika- või väljaõppevõimalusi otsivate noorte kohta (õpilaste CVd) ja vastupidi.

4.2.2 Euroopa ettevõtete ja kutsealade võrgustikke (sh väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete esindusorganisatsioonid) tuleb innustada lisama oma veebilehtedele teavet õpirände programmide kohta ning neid oma liikmete seas reklaamima.

Niinimetatud teeninduspunktidel on oluline osa, nõustades VKE-sid ja teisi huvitatud ettevõtteid, et julgustada neid tegema lisajõupingutusi, et pakkuda noortele senisest rohkem praktikakohti.

4.2.3.1 Keeled ja kultuur

4.2.3.2 Kui tõepoolest soovitakse kõrvaldada üks õpirände peamisi takistusi ja saavutada eesmärk, mille kohaselt ELi kõik kodanikud peaksid lisaks emakeelele valdama veel kahte ELis räägitavat keelt, (14) soovitab komitee uurida võimalusi muuta kõikide kõrgharidusasutuste keeleõpetajate jaoks kohustuslikuks veeta aasta välismaal ning paluda liikmesriikidel oluliselt tõhustada oma hariduspoliitilisi meetmeid, et jõuda eesmärgini, et kõik ELi kodanikud oskaksid vähemalt veel kahte ELis räägitavat keelt.

4.3 Õigusküsimused

4.3.1 Komitee kutsub liikmesriike üles rakendama korrektselt ühenduse õigusakte ja jätkama selliste haldus- ja õigusvaldkonna kitsaskohtade lahendamist nagu elamisload, õigus sotsiaalkindlustusele ja teiste riikide üliõpilaspiletite tunnustamine. Komitee on kindlal veendumusel, et liikuvust takistavad viisaprobleemid tuleks viivitamatult lahendada. Euroopa Liitu rohkem kui kolmeks kuuks õpingute, õpilasvahetuse, tasustamata praktika või vabatahtliku teenistuse eesmärgil saabuvate kolmandate riikide kodanike jaoks on konkreetsed viisamenetluse lihtsustamise tingimused sätestatud direktiivis 2004/114. Sellegipoolest võivad direktiivis määratletud, konkreetseid rühmi puudutavad kriteeriumid tegelikkuses osutuda liikuvust takistavaks tõkkeks (15). Komitee toetab ideed, mille kohaselt ELi liikmesriikidel tuleks kaaluda üliõpilasdirektiivi 2004/114 kohaldamisala laiendamist ka ELi vabatahtlikus teenistuses, õpilasvahetuses või tasustamata praktikas olevatele noortele.

4.4 Mida peaks tegema, et edendada liikuvust ELi ja kolmandate riikide vahel?

4.4.1 Liikuvus peab olema olulisel kohal suhetes ELi ja tema naaberriikide vahel, kes tuleks kaasata poliitilisse arutellu ja programmide korraldamisse.

4.4.2 Nagu eespool öeldud, peavad Euroopa elanikud ajakohastama oma oskusi, et leida vastused globaliseerumisest ja kasvavast konkurentsist tulenevate võtmeküsimustele. Euroopa teadlastel peab olema juurdepääs maailma parimatele institutsioonidele, et pakkuda Euroopa teadusruumile oma kogemusi ja ekspertteadmisi, ning Euroopa üliõpilastel peab olema juurdepääs maailma parimatele õppeasutustele. Noorte eurooplaste liikuvuse edendamine ja noorte meelitamine Euroopasse kolmandatest riikidest etendavad väga olulist rolli tuleviku Euroopa konkurentsivõime tõstmisel. Nende ligimeelitamiseks peab Euroopa Liidul olema parimad üli- ja kõrgkoolid. Euroopa üli- ja kõrgkoolid ning ettevõtjad otsivad võimalusi koostöö tõhustamiseks, et luua konkurentsieeliseid teadus- ja arendustegevuses (16).

4.4.3 Selleks peab komitee vajalikuks suurendada pikas perspektiivis ELi liikuvuse programmides osalevate välisriikide arvu. Komitee leiab, et oli õige laiendada programmi „Erasmus Mundus” geograafilist ulatust, nii et seda võiks kaaluda ka programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele” puhul.

4.4.4 Komitee leiab, et õpirände programmide järkjärguline laienemine kolmandatesse riikidesse nagu Hiina, India, Jaapan, USA jt oleks arukas investeering.

4.4.5 Komitee soovitab tungivalt teha samal ajal tõsiseid jõupingutusi ajude äravoolu takistamiseks Euroopast ning muutmaks Euroopat atraktiivseks paigaks teadlastele nii Euroopast kui ka väljastpoolt Euroopat.

4.5 Õpitulemuste tunnustamine ja kinnitamine

4.5.1 Ametlike ja mitteametlike õpitulemuste puudulik kinnitamine ja tunnustamine (või selle puudumine) on ikka veel tõsiseks takistuseks liikuvusele. Võrgustiku Erasmus Student Network (ESN) läbiviidud uurimusest PRIME selgus, et kolmandikul üliõpilastest oli probleeme seoses välismaal saadud õpitulemuste tunnustamisega. On selge, et kõrgharidusasutustel ja keskvalitsustel tuleb antud küsimustes ära teha veel palju tööd. Komitee soovitab, et kõik liikmesriigid kohe tunnustaksid, ratifitseeriksid ja rakendaksid nõuetekohaselt ellu tunnistuste tunnustamise Lissaboni konventsiooni.

4.5.2 Komitee toetab ideed teha õpiränne kättesaadavaks kõigile noortele hariduse kõigis vormides ja kõigis õppevormides, st formaalses, mitteformaalses ja informaalses õppes. Samas tuleb edendada haridusalast liikuvust eri haridustasemete vahel. Tuleb luua seoseid üld-, kutse- ja kõrghariduse vahel ning ainepunktisüsteemid tuleb täiel määral kasutusele võtta, et lihtsustada liikuvust kutseõppes, kus struktuurid erinevad riigiti oluliselt. Lisaks tuleks arendada viise seoste loomiseks alus- ja täiendõppe vahel. Selle saavutamiseks on esmatähtis Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kiire ja järjekindel rakendamine.

4.5.3 Vajadusel tuleb täielikult ühtlustada eri riikide kõrghariduskraadide vastastikusele tunnustamisele ja stipendiumite eraldamisele esitatavad nõuded, õppemaksude tasumiseks antavad toetused ja abirahad ning muud vastavad kriteeriumid. Näiteks Euroopa magistrikraadi nõuded ei ole samaväärsed Jaapani magistrikraadile esitatavate nõuetega, samas peab Jaapani üliõpilane ikkagi jätkama õppemaksu tasumist oma ülikoolis, mis muudab Euroopa kõrg- või ülikoolis õppimise nende jaoks üleliia kalliks.

4.6 Uus partnerlus õpirände osas

4.6.1 Õpirände eesmärke saab saavutada ainult täieliku ja laiaulatusliku koostöö ja jõupingutustega kõikidel tasanditel (EL, liikmesriigid, piirkonnad, haridusasutused, sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid ning ka noored ise). Edusammude tegemiseks õpirände küsimuses on esmatähtis, et liikmesriigid oleksid tõepoolest valmis tegutsema.

4.7 Kas ELis tuleks seada liikuvusalaseid eesmärke?

4.7.1 Komitee arvates tuleb teha senisest rohkem tööd rohelises raamatus kasutatud statistiliste andmete parandamiseks, kuna üksnes tõele vastavatest statistilistest andmetest selgub, kuivõrd tõhusad on praegused liikuvuse programmid, (17) ning ainult need võivad aidata kavandada kindlaid tulevikustrateegiaid, kuhu lisatakse eri sihtrühmade jaoks konkreetsed (protsentides väljendatavad) liikuvuse eesmärgid.

4.7.2 On esmatähtis, et Bologna protsessiga seataks selge liikuvusalane eesmärk ning sarnaseid eesmärke tuleks seada ka hariduse teistes valdkondades. Seetõttu toetab komitee ideed seada liikuvuseesmärgid kutsehariduse ja -õppe, õppejõudude, kooliõpilaste ja mitteformaalse hariduse valdkonnas. Kõnealused eesmärgid peaksid kehtima mitte ainult ELile tervikuna, vaid ka igale liikmesriigile. Lisaks sellele peaks seadma oma eesmärgid ka piirkonnad ja haridusasutused. Eesmärkide seadmisel peab olema keskseks väärtuseks hariduse kvaliteet.

Brüssel, 16. detsember 2009 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) Õppimine võib olla kas formaalne – haridussüsteemi raames – või mitteformaalne – noortega seotud ja vabatahtliku tegevuse raames.

(2) Strateegiline aruanne majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kohta: uue tsükli käivitamine (2008–2010), KOM(2007) 803.

(3) Kõrgetasemelise ekspertkogu esitatud aruanne liikuvuse kohta, juuni 2008, http://ec.europa.eu/education/doc/2008/mobilityreport_en.pdf.

(4) http://www.ond.vlaanderen.be/hogeronderwijs/bologna/conference/documents/Leuven_Louvain-la-Neuve_Communiqué_April_2009.pdf

(5) Erasmus, Leonardo, Comenius, Grundtvig, Marie Curie, programm „Kultuur”, programm „Aktiivsed noored”, Euroopa Vabatahtlik Teenistus programmi „Aktiivsed noored” raames, Kodanike Euroopa programm.

(6) Tuneesia, Brasiilia, Lõuna-Aafrika.

(7) Erasmus, Leonardo, Comenius, Grundtvig, Marie Curie, programm „Kultuur”, programm „Aktiivsed noored”, Euroopa Vabatahtlik Teenistus programmi „Aktiivsed noored” raames, Kodanike Euroopa programm.

(8) Europass, Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekande süsteem (ECT, kõrgharidussektoris kasutatav), diplomilisa, Euroopa kvalifikatsiooniraamistik elukestva õppe valdkonnas, Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem (ECVET), YouthPass, EURAXESS, üliõpilaste viisa direktiiv ja teadlaste viisa pakett.

(9) Doktoriõpe on igas liikmesriigis erinev, kutseharidussüsteemid on liikmesriigiti täiesti erinevad.

(10) Erasektor ei ole piisavalt kursis õpirände programmidega ega teadlik sellest, millist kasu võivad need ettevõtjale pakkuda.

(11) 2002.–2003. aasta andmetest selgub, et liikmesriikide läbilõikes õpetatakse igale õpilasele põhikoolitasemel 1,3 võõrkeelt ja keskkoolitasemel 1,6 võõrkeelt. Kutseharidusasutuste õpilased jäävad veelgi kaugemale eesmärgist omandada kaks võõrkeelt.

(12) Vaid 3 protsendil Euroopa VKEdest on tütarettevõtteid, filiaale või ühisettevõtteid teistes riikides.

(13) Ploteus, Euroopa noorteportaal, Study in Europe, Euraxess – Researchers in motion, Marie Curie veebileht kõigi Marie Curie meetmete jaoks, Teie Euroopa, Euroguidance, Eures ja Eurodesk, programm Erasmus noortele ettevõtjatele ning ELi toetus väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele koolituseks ja liikuvuseks.

(14) Ülemkogu poolt 2002. aastal Barcelonas toimunud tippkohtumisel seatud eesmärk.

(15) Nt nõutakse direktiivis, et kolmandatest riikidest pärit üliõpilastel peab olema piisavad rahalised vahendid oma elamiskulude katmiseks.

(16) Vt ka komisjoni teatis „Uus partnerlus ülikoolide moderniseerimiseks: ELi foorum ülikoolide ja ettevõtjate dialoogiks”, KOM(2009) 158.

(17) Arvesse tuleks võtta ka õpirände kahepoolsete süsteemide võrdlevaid analüüse, näiteks (inseneri- ja loodusteaduste üliõpilastele suunatud) „Vulcanus” Euroopas ja Jaapanis, kuna need on väga tõhusad ja sihipärased.