ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.7.

Komitee on seisukohal, et on oluline muuta suhtumist struktuurireformidesse, et vältida häbimärgistamist või karistamist ja nende tõttu bürokraatliku lõksu tekitamist. Uus lähenemisviis peaks soodustama reforme ja riikidevahelist üksteisemõistmist. Komiteel on seetõttu heameel näha, et programmis kasutatakse positiivset lähenemisviisi. Ta toob esile mehhanismi vabatahtlikkust kui meetodit, mille abil on võimalik vältida programmi kasutamist ja/või tajumist kontrollivahendina või reformiprogrammides liikmesriikide ametiasutuste vastutuse vältimise vahendina. Samas toob komitee esile vajaduse nõuda riikidelt programmi toetuse ja tulemuste registreerimist kindlate, demokraatlike ja vastutustundlike aruandlusprotsesside abil.
1.4.

Kui seda korda 2010. aastal viiendat korda pikendati, väljendas komitee lootust, et see (pikendamine) toimuks n-ö viimast korda. Uut pikendamist lühemaks ajavahemikuks võib pidada sammuks õiges suunas, kuid komitee arvates ei muuda see tõsiasja, et vaja on täiendavaid jõupingutusi, et liikuda juba 20 aastat kehtinud üleminekusüsteemilt lõpliku käibemaksukorra suunas, mis on välja töötatud vastavalt Euroopa siseturu vajadustele.
2.6.

Kasvav teadlikkus kodanikuühiskonna rollist ja sotsiaalpartnerite kaasamisest ühinemisprotsessi on olnud komitee jaoks nii ülesanne kui ka väljakutse. Mõnes riigis on valitsus säilitanud negatiivse suhtumise kodanikuühiskonda ja selle tagajärjel on ühise nõuandekomitee soovitused vähe kõlapinda leidnud. Sellest hoolimata on ühised nõuandekomiteed loonud võimalusi otseseks arvamustevahetuseks kodanikuühiskonna, ELi ja riikide poliitikute ja ametnike vahel, isegi kui see on valitsuse poliitikat vähe mõjutanud. Seda meeles pidades võiks ühistel nõuandekomiteedel komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi tugevamast toetusest ja tihedamast koostööst nendega palju kasu olla; see tagaks, et kõigil asjaomastel poliitikakujundamise areenidel saaksid kuuldavaks ühinemise kohalike probleemidega seotud peamised mureküsimused, mis on tõstatatud riikides kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartneritega peetavas dialoogis.
2.1.

ELi lennundussektor annab otseselt tööd 1,4 miljonile (allikas: Steer Davies Gleave „Study on employment and working conditions in air transport and airports“, lõpparuanne, 2015) kuni 2,2 miljonile inimesele (allikas: „Aviation: Benefits Beyond Borders“. Uuringufirma Oxford Economics poolt lennutranspordiettevõtjate ühenduse ATAG (Air Transport Action Group) jaoks koostatud aruanne, aprill 2014) ning toetab kokku 4,8–5,5 miljonit töökohta (allikas: Steer Davies Gleave, „Study on employment and working conditions in air transport and airports“, lõpparuanne, 2015). Lennundussektori otsene panus ELi SKPsse on 110 miljardit eurot, samas kui sektori üldine mitmekordistav mõju koos turismiga ulatub kokku 510 miljardi euroni (allikas: Steer Davies Gleave, „Study on employment and working conditions in air transport and airports“, lõpparuanne, 2015). See näitab selgelt, et lennunduse majanduspotentsiaal on palju suurem kui selle otsene mõju.
2.1.

Konkurentsivõimelised tööstusharud toetuvad oma võimele transportida suuri kaubakoguseid kulutõhusal viisil. Siseveelaevade kandevõime on võrdne sadade veoautode omaga – neljast pukseeritavast lihtrist koosnev tõukekaravan (s.o 7 000 netotonni) on võrdne 280 veokiga, mis kaaluvad 25 netotonni – ning see võiks aidata hoida kokku transpordikulusid ja kaitsta keskkonda.
6.15.

Sotsiaaldialoog on vajalik kõigil, ELi, liikmesriikide, piirkondlikul ja ettevõtjate tasandil. Majanduse olukord ja sotsiaalne keskkond, traditsioonid ning kultuur erinevad riigiti. Eluliselt tähtis on, et kõik sidusrühmad võtaksid ühise vastutuse.
10.2.

Komitee ei saa toetada väidet, et jäätmeksoleku lakkamise kriteeriumid on aidanud suurendada nõudlust ringlussevõetud terase järele. Nende kriteeriumide rakendamine piirdub vaid mõne ELi liikmesriigiga ning vastupidiselt komisjoni kinnitusele ei ole see aidanud parandada vanametalli kvaliteeti; madal rakendamistase on tingitud sellest, et see suurendab riigisisese vanametalliga kauplemise halduslikku ja regulatiivset koormust, aitamata kaasa ringlussevõtu protsessile ning seda parandamata.
5.1.4

Selleks, et innovatsioon hoogustaks uusi ärimudeleid, tuleb jätkuvalt edendada innovatsioonisõbralikku ettevõtluskultuuri. Euroopa innovatsioonikultuuri soodustamisel on kesksel kohal eksperimenteerimisskeemide edendamine, mille puhul on tervitatav nii edu kui ka ebaedu (õppesammud). Innovatsioonipõhimõtet tuleks täiendada ettevaatuspõhimõttega, ilma et viimane takistaks innovatsiooni. Nn innovatsioonipõhimõtte puhul võetakse arvesse õigusaktide ja reguleerimise mõju innovatsioonile. Üheks lähtepunktiks on protsesside ja süsteemide kavandamine partnerluse käsituse ümber, kaasates sellesse peamised sidusrühmad (soodustades avatud foorumeid, dialoogivõimalusi ning koostöökoosolekuid). See on juba toimumas kõikjal Euroopas ning seda on võimalik hõlpsasti laiemas mõõtkavas kohaldada, jagada ja levitada (12).
5.1

„Seerialõpu sõidukid” on menetlus selleks, et võimaldada registreerida kaubanduslikel põhjustel müümata jäänud sõidukeid, mille tüübikinnituse kehtivus on lõppenud tehniliste takistuste tõttu sõiduki täiustamisel, et muuta see uutele nõuetele vastavaks. See menetlus on juba olemas, ent jätab igale liikmesriigile õiguse tegutseda sõltumatult. Komitee tervitab eriti ettepanekut ühtlustada kõnealune menetlus Euroopa tasandil, ent kavandatud tekst jätab endiselt liikmesriikidele õiguse keelduda menetlusest või seda piirata. Üksnes tõeliselt üleeuroopaline menetlus saab anda kindluse ja stabiilsuse, mida on vaja ELi ühtse turu säilitamiseks.
2.3

Need sagedused eristuvad selle poolest, et signaal levib kaugemale ja sellel on suurem läbitungimisvõime, mistõttu sobivad need eriti hästi maapiirkondade katmiseks ja levimiseks hoonetes. Väga kiire kahesuunalise traadita lairibaühenduse jaoks väga väärtuslike madalate sageduste vabastamine tasub ära ka võrkude ehitamise kulude (kuna nende puhul on vaja vähem saatjaid või ülekandejaamu) ja riigi rahanduse seisukohalt, kui nende sageduste kasutusõigusi müüakse operaatoritele kooskõlas selgete eeskirjadega, mille kehtestavad telekommunikatsiooni valdkonda reguleerivad asutused. Seepärast nimetatakse neid vahel kuldseteks sagedusteks. Mobiilside- ja audiovisuaalsektori operaatorid võistlevad omavahel nimetatud sageduste pärast nende jaotamisel ametiasutuste poolt.
5.12

Komitee kinnitab taaskord, et avatus kodanikuühiskonna suhtes on vajalik kõigil tasanditel ning kõigi tegevuste raames. Komitee kordab, et kodanikuühiskonnal ja kodanikel on olnud põhjapanev roll, vältimaks humanitaarse olukorra täiendavat halvenemist nii liikmesriikide territoriaalvetes kui ka nende territooriumil. Komitee leiab, et kodanikuühiskonna toetamine on prioriteet – vaatamata äärmiselt piiratud ressurssidele püüab viimane pakkuda abi ekstreemsetes olukordades.
3.5.5

Komitee kordab, et sidusrühmade kaasamine on võimalik ainult tänu läbipaistvusele ja nende osalusele. Et rõhutada, tugevdada ja rakendada riikliku delegatsiooni põhimõtet, toonitab komitee vajadust hõlbustada VKEde ja nende riiklike esindajate juurdepääsu standardimisprotsessile, mis on endiselt väljakutse, nagu on mainitud teatise punktis 4.
2.7

See edasilükkamine on seotud eelkõige sellega, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel (ESMA) (6), riiklikel pädevatel asutustel ja sidusrühmadel tekkis rakendamisel tehnilisi probleeme. Probleemide põhjuseks on tõsiasi, et MiFID II näol on tegu ülimalt keeruka paketiga ning vaja on palju rakendusmeetmeid, muu hulgas seoses ettenähtud aruandluskohustusega. Selleks vajalikud struktuurid on põhimõtteliselt vaja nullist üles ehitada ja see võtab rohkem aega kui algselt arvatud.
7.5

Komiteel on hea meel märkida, et teatises pööratakse tõepoolest (eriti noorte) hariduse ja kutsekoolituse küsimusele kohast tähelepanu. On tõenäoline, et suurendatakse toetust alg- ja keskastme haridussüsteemidele riikides, kus seda on kõige rohkem vaja, ning parandatakse Euroopa naabruses asuvate riikide võimalust osaleda programmis „Erasmus+” nii ulatuse kui ka rahastamise mõttes; muid meetmeid kasutatakse ühtlasi noorte oskuste arendamiseks, muutes seega tööturule juurdepääsu palju lihtsamaks.
5.9

Komitee tervitab Euroopa Komisjoni tasakaalustatud seisukohta amalgaamide kasutamise kohta hambaravis, võttes aluseks kõige uuemad teadusandmed. Ta leiab, et hambaraviga tegelevatele asutustele esitatud nõuded varustuse valdkonnas, see tähendab kohustus omada elavhõbeda separaatoreid ja kohustus kasutada hambaamalgaame kapseldatud kujul, on piisavad, et piirata tõhusalt elavhõbeda heite sattumist keskkonda ja kaitsta inimeste tervist (6). Samal ajal juhib komitee tähelepanu veel tundmatutele ja üksikasjalikult täpsustamata ohtudele, mida võivad kaasa tuua uued, amalgaami kasutamist asendavad hambaravimaterjalid.
3.3.4.1

Komitee leiab, et mõjuhinnangu kriteeriumite arvu suurendamine ei tohi komisjoni viia tegevusetuseni või algatusest loobumiseni põhjusel, et üks või mitu kriteeriumi on täitmata; seetõttu leiab komitee, et komisjon peab kaaluma nende kriteeriumite vahel ja on ka seisukohal, et kriteeriumite paljusus ei tohi kaasa tuua otsustusprotsessi bürokratiseerumist ja reguleerimatust.
1.2

Komitee on seisukohal, et Euroopa ligipääsetavuse akti ettepanek on hea näide ELi õigusaktist, mille eesmärk on hoolitseda selle eest, et siseturg teenib nii kodanike kui ka ettevõtjate huve.
5.2.2

Transpordi valdkonnas võib nimetada selliseid rakendusi nagu Blablacar, Umcoche, Liftshare või Karzoo, kus võivad registreeruda eraisikutest sõidukiomanikud, kes soovivad pakkuda kasutamiseks auto vabu istekohti oma sõitude ajal (autojagamine). Mõnes neist on lubatud transpordikulude jagamine, kuid mitte ükski ei luba tasu võtmist tulunduslikel eesmärkidel. Uber seevastu erineb eelnevatest näidetest, kuivõrd see pakub eraisikute sõidukite jagamise süsteemi näiteks UberPopi kaudu, mis on keelustatud praktiliselt kogu ELi territooriumil, ja annab võimaluse platvormide Uberblack ja UberX kaudu kasutada professionaalsete autojuhtide poolt pakutavat kindlat transporditeenust, mis sarnaneb traditsioonilise taksoteenusega. Ei ole selge, millisesse kategooriasse see tuleks liigitada, ning samuti ei ole läbipaistev selle ettevõtja majandusmudel, kusjuures kohtuorganid on juba arutanud küsimust, kas Uberi autojuhid on selle ettevõtja palgalised töötajad (2). Selle teenuse pakkumine on viinud meeleavaldusteni, mis on vahel võtnud vägivaldse kuju, ja toonud kaasa kohtumenetlused peaaegu kogu Euroopas. Ühendkuningriik ja Eesti on ainsad ELi liikmesriigid, kes on vastu võtnud õigusaktid nende teenuste legaliseerimiseks enne Euroopa Kohtu vastust, mille ta peab andma Barcelona ja Brüsseli kohtute esitatud eelotsuse küsimustele kõnealuse küsimuse selgitamiseks (3).
2.3.

Kodifitseerimine on vajalik liidu õiguse lihtsustamiseks ning selgemaks ja läbipaistvamaks muutmiseks, nii et see oleks kodanikele loetavam ja kättesaadavam. See annab kodanikele parema võimaluse neile antud õigusi kasutada.
4.17.

Üks oluline probleem seisneb aga asjaolus, et just sotsiaalselt halvemas olukorras olevatel kodanikel ei ole raha vajalike investeeringute tegemiseks. Taastuvenergia „puuduseks“ on see, et esmalt tuleb teha suhteliselt suuri investeeringuid, samas kui jooksvad kulud on väga madalad (päike ja tuul ei maksa teatavasti mitte midagi). Aga ka selle probleemi lahendamisele saab poliitilisel tasandil kaasa aidata, muu hulgas asjakohaste strateegiliste investeeringute abil.
4.6.

Komitee on väga mures liikmesriikidevaheliste suurte erinevuste pärast teadusuuringute ja innovatsiooni riikliku rahastamisel. See on põhjustanud omakorda suuri erinevusi ELi vahendite saamise edukuses. Komitee jälgib sügava murega, et need erinevused tegelikult suurenevad. Just EU-13 liikmesriikidel on olnud raskusi programmi „Horisont 2020“ rahastamise saamisega. Teadusuuringute ja innovatsiooni riikliku rahastamise erinevus on tohutu. Selle põhjuseks ei ole ainult rahvamajanduse kogutoodangu erinevused ELis. Peale selle kulutavad tugevama majandusega liikmesriigid teadusuuringutele ja innovatsioonile suhteliselt palju rohkem kui nõrga majandusega liikmesriigid.
4.3.

E-valitsus on üks digitaalse ühtse turu strateegia võtmeelemente. E-valitsuse rakendamise eeltingimuseks on aga ülejäänud digitaalvaldkonna põhielemendid, mida ei käsitleta kõnealuses teatises. Seega on selge, et tipptasemel digitaalvõrgud ja -teenused peavad olema igas vanuses kodanikele ja ettevõtjatele kättesaadavad ning neil peab olema neile võrkudele ja teenustele universaalne ja taskukohase hinnaga juurdepääs, sõltumata nende geograafilisest või rahalisest olukorrast, samuti peavad nad vajaduse korral saama tuge ja koolitust, et omandada oskused, mis on vajalikud digitaalrakenduste tõhusaks ja mõistlikuks kasutamiseks.
2.1.

Komisjon on välja töötanud rea suuniseid, mille eesmärk on panna alus Euroopa pilvandmetöötluse algatusele, mis on avatud ja mõeldud teadlaskonnale, ning on avaldanud ettepaneku, kus nn suurandmete arengu kaalutlusest lähtudes käsitatakse pilve vahendina, mis võimaldab kasutada täielikult kõiki avaliku ja erasektori kogutud andmeid. Suutlikkuses kasutada suurandmeid nähakse selles peituvat mõju maailmamajandusele, sest see pakub võimalusi laiaulatuslikeks tööstuslikeks ja sotsiaalseteks uuendusteks ning uute finantstoodete ja -teenuste loomiseks.
3.11.

Kavandatud ettepanekus nähakse ette, et liikmesriik avaldab riigipõhise aruande selle liikmesriigi ametlikus keeles, mille territooriumil ettevõte tegutseb. Komitee on seisukohal, et aruanne tuleks avaldada vähemalt ühes rahvusvaheliselt kasutatavas keeles, tagamaks, et avalikkusel on juurdepääs aruandes sisalduvale maksualasele teabele.
3.13.

Erineva tempoga integratsioon on ELis juba pikka aega tegelikkus ning need erinevused on vältimatud ka tulevikus, arvestades liikmesriikide arvu. Selles kontekstis leiab komitee, et on vajalik kasutada rohkem tõhustatud koostööd. Samal ajal tuleb vältida seda, et ELi institutsioone nõrgestaks Euroopa integratsiooniprojektide muutuv geomeetria. Tõhustatud koostöö peaks toimima kvalifitseeritud häälteenamuse alusel.
3.6.

Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide jaoks on äärmiselt oluline lihtsustada riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, et – nende eemale peletamise asemel – tõmmata ligi rohkem külastajaid turistidest ärimeeste ja spetsialistideni. Seetõttu on komitee juhtinud tähelepanu muret tekitavale arengule, mida on täheldatud mitmes liikmesriigis, kus kolmandate riikide kodanike vastuvõtmisel ollakse üha tõrksam. Komitee kardab, et „ei ole oodata, et liikmesriigid hakkavad lihtsustama kolmandate riikide kodanike sissepääsu Euroopa Liitu, kui samal ajal on juba liikmesriike, kes ähvardavad isegi ELi kodanike tagasisaatmisega nende päritoluriikidesse, kuna nad on töötud, või lihtsalt keelatakse neil riiki siseneda.“ (4)
1.2.

Komitee leiab, et standardimine peab aitama suurendada lisaväärtust, tagada tööhõive kõikides valdkondades ning tõsta kogu ühiskonna heaolutaset. Seepärast on eriti oluline määrata kindlaks prioriteetsed valdkonnad, kus standardimine peab toimuma, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) sektor, et lahendada need küsimused, mis on kõigile äärmiselt olulised. See näitab, et kõnealune komisjoni teatis on tõepoolest oluline, ja samuti on selge, miks selle dokumendi koostamine on esmatähtis nii IKT veelgi ulatuslikumaks standardimiseks kui ka seega digitaalse ühtse turu väljakujundamiseks.
3.3

Maagaas on jätkuvalt oluline üleminekuaja kütuseallikas. See on aidanud ELil vähendada tahkekütuste tekitatavaid kasvuhoonegaaside heitkoguseid, eriti riikides, kus söel on valitsev roll. Ent tuleb kiirendada üleminekut vähese CO2-heitega ja lõpuks CO2-vabadele energiaallikatele. See on eeldus, et täita Pariisi kokkuleppes seatud pikaajalist eesmärki hoida maailma keskmise temperatuuri tõus 1,5 oC juures, ning seda tuleb arvesse võtta gaasitarnepoliitikas. See peaks kajastuma liikmesriikidel teha palutud riskihindamistes. Tõhusate investeeringute edendamiseks ja vastupidava energiasüsteemi raamistiku loomiseks on vaja paremini kooskõlastada ELi gaasitarnepoliitika ja energialiidu mõõtmed, eelkõige täielikult integreeritud Euroopa energiaturu, parema energiatõhususe ning dekarboniseerimise osas.
2.1.

2015. aasta märtsis võttis Euroopa Liidu Nõukogu vastu järeldused energialiidu kohta. Selle dokumendi olulisimas osas sätestatakse, et „EL on pühendunud sellele, et luua komisjoni raamstrateegiale tuginedes tulevikku vaatava kliimapoliitikaga energialiit, mille viis mõõdet — (energiajulgeolek, solidaarsus ja usaldus; — täielikult integreeritud Euroopa energiaturg; — energiatõhusus, mis aitab vähendada nõudlust; — majanduse CO2-heite vähendamine; — ning teadusuuringud, innovatsioon ja konkurentsivõime) on omavahel tihedalt seotud ning üksteist vastastikku tugevdavad.“
1.7.

Komitee leiab lisaks, et komisjonile ette nähtud kavandatav kaheteist nädala pikkune tähtaeg negatiivse arvamuse esitamiseks juhul, kui kokkuleppe kavand ei ole vastavuses liidu õigusega, peaks olema maksimaalne tähtaeg. Kui see ajavahemik on läbi, tuleb eeldada, et komisjon kiitis kavandatava kokkuleppe heaks ja et läbirääkimised selle valitsustevahelise kokkuleppe sõlmimiseks võivad jätkuda.
4.3.

2016. aasta tuumaenergia näidisprogrammi kavand annab märku olulisest muutusest komisjoni lähenemisviisis. Eelmistes tuumaenergia näidisprogrammides on läbivaatamine paigutatud ELi ja ülemaailmse kogukonna ees seisvate energiaalaste väljakutsete konteksti. Näiteks sisaldas 2007. aasta tuumaenergia näidisprogramm selget strateegilist ülevaadet pakkuvaid peatükke, mida 2016. aasta programmis ei ole. Need tuleks lisada praegusele ettepanekule ja need peaksid hõlmama järgmist: — konkurentsivõime: millised on näiteks praegused ja tulevased tuumaenergia konkurentsivõimet mõjutavad tegurid, riigiabi, eeskätt finants- ja maksualase abi roll, muutused ehituskulude suundumustes, kapitalikulud, jäätmekäitlus, loa andmise menetlused, kasutusaja pikendamine ja teiste energiaallikate suhtelised kulud; — majanduslikud aspektid: energiaturgude struktuur on jätkuvalt ebakindel, pärssides pikaajalisi investeeringuid, ning tuumaenergia majandusriskid on finantsalase ja poliitilise ebakindluse perioodil märkimisväärsed; — varustuskindlus: ülemaailmne energianõudlus kasvab pidevalt, isegi kui Euroopas on see stabiliseerunud või vähenenud, ning selle tagajärjed, nagu ka poliitilised ja välispoliitika aspektid vajavad suuremat tähelepanu. Eeskätt energiajulgeolek on valdkond, kuhu tuumaenergia saab anda ja annab panuse kütuseallika (uraan) näol, mis praegu näib olevat kindlam kui nafta või gaas (3); — kliimamuutused: tuumaenergia moodustab poole Euroopa vähese CO2-heitega elektrienergiast; — üldsuse heakskiit: suured erinevused üldsuse suhtumises ELis on vähe teadvustatud tõsiasi, mis mõjutab oluliselt poliitilist heakskiitu. Kõik need küsimused on muutunud viimase üheksa aasta jooksul olulisemaks, kuid tuumaenergia näidisprogrammis on kesksed küsimused ohutus ja tuumkütusetsükkel. Ka teatises ja komisjoni talituste töödokumendis pööratakse neile valdkondadele vähe tähelepanu. Komisjon ei visanda neil teemadel, millest paljud on vaieldavad ja vastuolulised (näiteks kõrgete standardite säilitamine allhanketöö puhul), peetava arutelu laadi ega paku ka suuniseid või strateegilist lähenemisviisi arutelule tuumaenergia üle energiaallikate jaotuses tervikuna. See peegeldab energialiidu paketi lähenemisviisi, milles ilmneb samalaadne tõrksus tõsta esile Euroopa energiastrateegia mõju liikmesriikide aruteludele tuumaenergia (võimaliku) jätkuva rolli üle energiaallikate jaotuses.
3.1.8.

Komitee jaoks on oluline, et kõnealune tegevuskava viidaks ellu täielikult ja koos kõigi oma osadega – jagamatu tervikuna. Ebakindlus, mis selles küsimuses võib esineda, ei ole kooskõlas püüdlustega ühtse turu jaoks mõeldud käibemaksusüsteemi loomise suunas ning see võib ohustada seatud eesmärkide saavutamist. Komitee on seisukohal, et kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tuleks tegevuskavasse sisse kirjutada kõik vajalikud garantiid. See kehtib eelkõige lõplikule käibemaksusüsteemile ülemineku kohta kahes etapis, millest teine etapp on praegu muudetud sõltuvaks (9) liikmesriikide individuaalsest hinnangust ja otsusest. Ilmtingimata tuleb püüelda lõpliku käibemaksusüsteemi tõhusa kehtestamise poole teises etapis ja mõistliku tähtaja jooksul.
4.14.

Paljude põgenikke vastuvõtvate piirkondade ja riikide enamik majandusnäitajaid on kehvad ning näib, et seal on raske ettevõtlusega tegeleda. Maailmapank ja muud institutsioonid on nimetanud ka kvaliteetsete andmete vajalikkust. Sundrände arengukeskse lahenduse keskmes peavad olema majanduslikud võimalused ja see suurendab vajadust, et teatist toetaksid aktiivselt ka teised ELi osalejad.
3.4.

Võttes arvesse terrorismi laienemist kogu maailmas ja inimohvreid põhjustanud rünnakute arvu suurenemist mitmetes liikmesriikides, leiab komitee, et komisjoni pakutud eeskirjad tuleb kiiresti vastu võtta. Paremate rahapesuvastaste sätete rakendamine aitab kõrvaldada terroristlike rühmituste ühe peamise rahastamisallika. Komitee soovitab liikmesriikidel tagada inim-, finants- ja logistikaressursid, mis on vajalikud uute, Euroopa Komisjoni algatatud paketis sisalduvate rahapesuvastaste eeskirjade rakendamiseks. Lisaks leiab komitee, et liikmesriikide maksuametite ekspertidele mõeldud heade tavade vastastikust tutvustamist tagavate programmide väljatöötamine võiks aidata saavutada häid tulemusi uute eeskirjade rakendamisel.
1.7.

Hindade taskukohasuse hindamise suhtes on komitee juba aastaid palunud, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste taskukohase hinna mõistet tuleks selgitada ning et tuleks luua õiguslikke meetmeid, millega kohustataks liikmesriike kehtestama näitajad, mille abil nimetatud taskukohasust määratleda. Komitee leiab seega, et kõnealuse määruse sätted on esimene samm õiges suunas, arvestades, et sellisele hindamisele peaksid vajaduse korral järgnema sobivad meetmed.
5.1.

Euroopa tehniliste standardite väljatöötamise kiirus ja õigeaegsus. Ühe kõigile sobiva lahenduse (one size fits all) rakendamisel järelevalve protsessi puuduste ja selleks kuluva aja vähendamiseks on ilmnenud, et kiiruse ja keerukuse osas on huvid mitmekesised. Õigeaegsus on tähtsam kui kiirus, kui viimane võib ohustada konsensuse saavutamist.
2.2.

ICCATi ülesanne on kaitsta Atlandi ookeanis ja sellega seotud meredes leiduvat tuuni ja sellele lähedasi liike (keda on kokku umbes 30). EL on alates 1997. aastast olnud selle liige, asendades eri liikmesriike.
5.6.

Komitee on mitmes arvamuses juhtinud tähelepanu energiateenuse ettevõtjate hulga suurenemisele (4) ning rollile, mida need saavad täita energialiikide valiku ja tõhususe edendamisel tarbijate jaoks. Seda panust tunnustades palub komitee tungivalt, et komisjon julgustaks liikmesriike tagama energiateenuse ettevõtjate nõuetekohase järelevalve ja seire või tarbijate huvisid kaitsvate samalaadsete eraõiguslike asutuste olemasolu. Tarbijate usaldus selliste teenuste vastu ja muud energiaalased nõustamisprogrammid on esmatähtis küsimus (5).
2.2.

Kollektiivsesse mällu – eriti laevandusküsimustest huvitatute puhul – on sööbinud endiselt traagilised õnnetused reisiparvlaevadega Herald of Free Enterprise 1987. aastal ja Estonia ööl vastu 28. septembrit 1994. aastal, millest esimene väljus Belgias Zeebrugge sadamast ja teine sõitis Tallinnast Stockholmi ning uppus Soome ranniku lähedal. Herald of Free Enterprise sõitis vastu liivamadalikku, hukkus 193 inimest. Estonia õnnetuses kaotas elu rekordiliselt 852 inimest. Põhjuseks oli asjaolu, et vööriuksed, mille kaudu inimesi ja sõidukeid pardale ja maha lastakse (parvlaevad), ei olnud korralikult kinni ja rebenesid tugevas tormis laeva küljest. Seetõttu voolas vesi laeva ning see vajus kiiresti kreeni ja seejärel ümber – kõik see juhtus poole tunni jooksul.
4.5.

Rahapesuvastane võitlus on ülimalt oluline ning see peab olema jõuline, põhjalik ja tõhus. Seetõttu on väga tähtis, et kavandatud meetmete tekstid ja põhimõtted oleksid nii selged kui võimalik. See aitab kaasa hädavajalikule õiguskindlusele kõigi nende jaoks, kes on kohustatud neid tekste kohaldama, samuti meetmete ühtsele rakendamisele kogu liidus.