ET Euroopa Liidu Teataja C 199/24

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2009/C 199/11

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

Muutmistaotlus vastavalt artiklile 9

„GRANA PADANO”

EÜ nr: IT-PDO-0217-0011-26.07.2006

KGT ( ) KPN ( X )

1. Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

—  Toote nimetus — Toote kirjeldus — Geograafiline piirkond — Päritolutõend — Tootmismeetod —  Seos piirkonnaga — Märgistus — Riiklikud nõuded — Muu (täpsustada)

2. Muudatuse liik:

—  Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine — Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet —  Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) —  Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3. Muudatus(ed):

3.1. Toote kirjeldus:

Omadussõna „poolrasvane” jäetakse välja ja asendatakse väljendiga „valmistatakse […] osaliselt kooritud piimast, mis saadakse piima pinnale kerkinud koorekihi eemaldamisega” (spetsifikaadi artikkel 1):

vastavalt kehtivatele eeskirjadele võib juustu kirjeldada kui „poolrasvast”, kui rasvasisaldus kuivaines on väiksem kui 35 %; kuna Grana Padano rasvasisaldus kuivaines on keskmiselt 40–42 %, võib omadussõna „poolrasvane” kasutamine olla tarbija jaoks eksitav.

Sõna „toodetud”, mis viitab tööstuslikule mehhaniseeritud tootmisele, asendatakse sõnaga „valmistatud”, mis on neutraalsem ja millel puudub selline alatoon, mistõttu see sobib paremini (spetsifikaadi artikkel 1).

Piima kirjeldusse lisatakse sõna „toor-” (spetsifikaadi artikkel 1): asjaolu, et piim peab olema toorpiim, on oluline omadus piirkonnaga seose säilitamiseks; seepärast lisatakse selgesõnaliselt sõna „toor-”, et kaotada mitmetähenduslikkus, mis varem on tekitanud tõlgendamisraskusi ja mille pärast on pöördutud koguni kohtu poole küsimusega, kas piima võib termiliselt töödelda (mida ei ole kinnitatud spetsifikaadis pealegi ette nähtud).

Jäetakse välja sõnad „juust võib laagerduda 1–2 aastat” (spetsifikaadi artikkel 2). Põhjus on selles, et see võib tekitada segadust seoses minimaalse laagerdamisajaga (üheksa kuud), pärast mida võib toodet turustada seaduslikult kaitstud päritolunimetusega Grana Padano. Peale selle võis see olla kahjulik selliste juustude jaoks, mis on ületanud kahe aasta piiri, st mis rahuldavad ja enamgi kui rahuldavad spetsifikaadis esitatud nõudeid, kuid mis kõnealuse lause alusel võisid kõnealusest klassist koguni välja jääda.

Lisatakse täpsustus „mis tahes värvainete kasutamine on rangelt keelatud” (spetsifikaadi artikkel 2): sellise selgesõnalise keelu lisamise eesmärk on kõrvaldada kahtlused, mis on praktikas tekkinud seoses küsimusega, kas juusturatast tohib kunstlikult värvida.

Viidatakse selgesõnaliselt rasvade ja kaseiini suhtele katlas olevas piimas (spetsifikaadi artikli 5 viies lõik): „… rasvade ja kaseiini suhe katlas olevas piimas peab olema 0,80–1,05. Trentingrana juustu puhul võib piimarasvade ja kaseiini suhe katlas olevas piimas olla kuni 1,15”. Selline täpsustus lisati sellepärast, et rasvade ja kaseiini suhe on ainus usaldusväärne parameeter, mis näitab rasvainete sisaldust lõpptootes.

3.2. Geograafiline piirkond:

Geograafilise piirkonna määratluse praegune sõnastus (spetsifikaadi artikkel 3) kujutab endast peamiselt esialgse teksti ajakohastamist. Ajakohastamine seisneb valmistamispiirkonna varasemate haldusterritooriumide nimede asendamises kõnealuste territooriumide alusel moodustatud uute haldusterritooriumide nimedega.

Valmistamispiirkond laieneb, kuna lisatakse Bolzano autonoomsesse provintsi kuuluvad viis valda: Anterivo, Trodena, Lauregno, Proves ja Senale-San Felice. Kuigi need asuvad halduslikult Bolzano provintsi territooriumil, asuvad nimetatud viis valda orograafiliselt järgmistes Trento provintsi orgudes: Val di Fiemme (Anterivo ja Trodena) ja Val di Non (Lauregno, Proves ja Senale-San Felice), ja muidugi piirnevad need Trento provintsi territooriumiga. Praegusesse Bolzano autonoomsesse provintsi kuuluvad vallad asusid kuni 1948. aastani haldusterritooriumil (nt Magnifica Comunità di Fiemme Cavalese), kus asjaomaseid majanduslikke koondnäitajaid ei eristatud selle alusel, kas vallad kuulusid Trento provintsi või Bolzano autonoomse provintsi halduspiiridesse.

Tuleb märkida, et nimetatud viie valla kogupindala on umbes 92 km2, seega on geograafiline piirkond väga vähe laienenud, võrreldes KPN Grana Padano juustu juba tunnustatud tootmispiirkonna pindalaga, kuhu kuulub viis piirkonda.

3.3. Päritolutõend:

Lisatakse analüütilised parameetrid, mille eesmärk on tagada toote päritolu kindlakstegemise võimalus erianalüüside abil, millega saab kontrollida KPN Grana Padano juustu eriomadusi.

Konkreetselt lisatakse järgmised laused (artikli 2 teine, kolmas ja viies lõik):

„Kaitstud päritolunimetusega Grana Padano juustule omane aminohappeline koostis on tehtud kindlaks ioonvahetuskromatograafia abil ja määratud kolonnijärgse fotomeetrilise määramise teel reaktsioonis ninhüdriiniga ning esitatud Grana Padano juustu kaitsvale konsortsiumile Consorzio per la Tutela del Formaggio Grana Padano ning põllu-, toidu- ja metsamajanduspoliitika ministeeriumile”.

„Kaitstud päritolunimetusega Grana Padano juustule omane isotoopkoostis on tehtud kindlaks isotoopide suhte määramisega mass-spektromeetria abil ja esitatud konsortsiumile Consorzio per la Tutela del Formaggio Grana Padano ning põllu-, toidu- ja metsamajanduspoliitika ministeeriumile”.

„Lüsosüümi sisaldus lõpptootes (kui kalgendamisel kasutatakse lüsosüümi) tehakse kindlaks pööratud faasi vedelikkromatograafia abil, kasutades fluorestsentsmarkerit, ning see peab vastama kalgendamisprotsessi jaoks deklareeritud ja kontrollitud kogusele”.

Konkreetselt on koostatud andmebaas bioelementide stabiilsete isotoopide suhete ning makro- ja mikroelementide analüüside kohta, millega on määratletud ja iseloomustatud Grana Padano juustu, ja mis võimaldab seega nimetatud andmete võrdlemisel toodete üksiknäidiste analüüsi tulemustega teha kindlaks, kas toode pärineb kõnealusest päritolupiirkonnast ja kas tal on selle kaubamärgiga juustu eriomadused, mida pakendaja väidab olevat kasutanud riivitud juustu näidise valmistamisel.

Isotoopide, aminohapete ja lüsosüümi sisalduse analüüside ristkontrollidega on loodud süsteem, millega on võimalik vaieldamatult kindlaks teha kaitstud päritolunimetusega Grana Padano juustu päritolu.

Lisatakse säte mikrobioloogilise märgistusaine kasutuselevõtmise kohta (spetsifikaadi artikli 2 neljas lõik). „Kaitstud päritolunimetusega Grana Padano juust sisaldab piimale omaseid mikroorganisme, mida kasutatakse võltsingute vastu võitlemiseks, s.t neid kasutatakse märgisena, mis lisatakse piimale katlas kalgendamise protsessis. Grana Padano juustu algupära tagamiseks on märgistusaine kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed omadused esitatud põllu-, toidu- ja metsamajanduspoliitika ministeeriumile ja teatatud konsortsiumile Consorzio per la Tutela del Formaggio Grana Padano. Märgistusainena kasutatavat mikroorganismi, mis on alati eristatav piima bakterifloorale iseloomulike mikroorganismide hulgas, vahetatakse korrapäraselt, sellega välditakse võimalust, et pikema aja jooksul võiksid kaitstud päritolunimetusega juustu Grana Padano mittevalmistavad muud isikud kasutada sama märgistusaine lisamist juustu võltsimiseks”.

Konkreetselt nähakse ette, et piimale lisatakse katlas kalgendamise protsessil teatav täiendav kogus mikroorganisme, mis on olemas Grana Padano juustu tootmiseks ettenähtud piima bakteriflooras. Need piimabakterid ei ole aktiivsed ja nad ei saa seega paljuneda ega muuta toote keemilisi, füüsikalisi või organoleptilisi omadusi. Tegemist on KPN Grana Padano juustu identifitseerimissüsteemiga ja seega võltsingute vastu võitlemisega, mis võimaldab juustu kindlaks teha naturaalsete bioloogiliste näitajate abil, mis on võetud kaitstud päritolunimetusega Grana Padano juustu tootmiseks ettenähtud piimas tavapäraselt olemas olevast floorast.

Kontrollimisega, kas lõpptootes on märgistusainet teadaolevas ja oodatavas koguses, on võimalik kontrollida analüüsitava juustu päritolu, kuna nii saab kindlaks teha, kas kaitstud päritolunimetusega Grana Padano juustusse on segatud muud juustu, kindlaks saab teha isegi vähem kui 5 % muu juustu lisandit (segamine kaotab sellega igasuguse mõtte).

Kuna juba Grana Padano algses kinnitatud toimikus on ette nähtud, et kalgendamisel kasutatakse baktereid, ja kuna tegemist on koostisosadega, mis on juba loomulikult olemas Grana Padano tootmiseks ettenähtud piimas, on enesestmõistetav, et muutmistaotlusega ei muudata kehtivaid valmistamismeetodeid, vaid pakutakse võimalusi toote algupära kontrollimiseks ja tagamiseks.

Kohustust lisada katlas olevasse piimasse märgistusaine korratakse selguse huvides tootmismeetodit kirjeldavas osas (spetsifikaadi artikli 5 üheksas lõik): „V.a Trentingrana juustu puhul, tuleb kõikidesse piima sisaldavatesse kateldesse lisada märgistusaine (viidatud artiklis 2), mille Consorzio per la Tutela del Formaggio Grana Padano annab kõikide tootjate käsutusse, kes seda paluvad, et tagada Grana Padano juustu ehtsus”.

Lisatakse viide juustu aluselise fosfataasi sisalduse määramisele (artikkel 5: „Ekspertidele analüüsimiseks esitatakse – mitte varem kui vähemalt kaheksa kuud pärast juustu vormimist – ainult selline juust, mille aluselise fosfataasi väärtust on mõõdetud fluoromeetrilise meetodiga ühe sentimeetri sügavuselt juustu kooriku alt, ääre keskelt ja mis on kooskõlas toorpiima nõudega ja vastab kõikidele käesoleva spetsifikaadi artiklis 2 ettenähtud parameetritele”). Selle viite lisamine on vajalik, kuna aluseline fosfataas on seni ainus näitaja, millega saab kontrollida, kas kalgendamisel on kasutatud toorpiima.

Lisatakse märkus Grana Padano märgistuse saamiseks vajalikele nõuetele mittevastava juustu pealiskihi mahahõõrumise või valgendamise kohta (artikkel 5: „… või kustutatakse äärele šablooniga vajutatud algupäratähised pealiskihi mahahõõrumise või valgendamise teel, kui tootel ei ole artiklis 2 nõutud omadusi”). Jällegi on tegemist lihtsalt täpsustusega, mida tehakse pärast seda, kui eksperdid on juustu uurinud, et kontrollida spetsifikaadis ettenähtud parameetritele vastavust ja otsustada, kas anda kaitstud päritolunimetus või keelduda sellest. Kui juustu laagerdamise lõpus leiab kontrolliamet, et toode ei vasta päritolunimetuse kasutamiseks vajalikele nõuetele, tuleb kaitstud päritolunimetust identifitseerida võimaldav märgistus juusturattalt kustutada, kuna tähis pannakse juustule ju alguses. Identifitseerimist võimaldav märgistus kustutatakse juusturatta pealiskihi mahahõõrumise või valgendamisega.

3.4. Tootmismeetod:

Sätestatakse Grana Padano lõikamisel ja pakendamisel tekkinud jääkide kasutamine riivitud juustu valmistamiseks (artikli 2 kuues lõik: „Artiklis 7 täpsustatud piirides ja tingimustel võib Grana Padano lõikamisel ja pakendamisel tekkinud jääke, mis võivad olla erineva ja/või sama kaaluga tükkides, blokkides, kuubikutes, suupistetükkides jne kasutada riivitud Grana Padano valmistamiseks”), kui tükkide päritolu on kindlaks tehtav ja kui toote algupäras ei ole kahtlust (nagu on sätestatud spetsifikaadi artikli 7 eelviimases lõigus: „KPN Grana Padano jääkide kasutamise piirid ja tingimused riivitud Grana Padano valmistamiseks”). Selline säte oli vajalik, kuna tootjate jaoks oli ebamajanduslik ja kahjulik mitte kasutada jääke, mis tekivad paratamatult ja loomulikult Grana Padano juusturatta lõikamisel.

Artiklisse 4 lisatakse piimalehmade sööda kirjeldus. On peetud vajalikuks kirjeldada seda võimalikult täpselt ja rangelt. Grana Padano juustu kvalitatiivsete aspektide parandamiseks on kehtestatud söötmisrežiimile karmimad nõuded, mis on välja selgitatud piima kui KPN Grana Padano tooraine omaduste kontrollimise ja empiiriliste vaatlustega.

Kehtestatakse piima säilitamise temperatuur (artikli 5 teine lõik: „Toorpiima temperatuur peab laudas säilitamisel ja transpordil olema vähemalt 8 °C”). Nimetatud piir on õigustatud seepärast, et 8 kraadist madalamal temperatuuril kaseiini β-fraktsiooni lahustuvus suureneb, mistõttu piima kalgendamine ja juustust vadaku eemaldamine muutub raskemaks, mis mõjutab vältimatult lõpptoote kvaliteeti.

Kehtestatakse lüsosüümi kasutamise piirmäär: 2,5 grammi 100 kilogrammi piima kohta (artikli 5 kaheksas lõik: „Lubatud on kasutada kuni 2,5 g lüsosüümi 100 kg piima kohta, v.a Trentingrana juustu puhul”). Lüsosüümi kasutamine on ette nähtud juba kinnitatud toimikus, kuid seni ei olnud kehtestatud piirmäära. Pikaajalised kogemused on näidanud, et suurema koguse lüsosüümi kasutamine ei anna täiendavat eelist Clostridium tyrobutyricum’i põhjustatud gaasilise käärimise piiramisel.

Loomulikult ei tohi lüsosüümi kasutada Trentingrana juustu puhul, kuna sel juhul ei söödeta piimalehmi siloga ja seega ei ole vaja lüsosüümi kasutada.

3.5. Märgistus:

Täpsustatakse (artikli 7 teine lõik) igat tüüpi ja igas vormis esinevast juustust autentse riivitud juustu valmistamist, kuna riivitud juustul ei ole ääri ja seda ei saa seega identifitseerida.

Kohe pärast seda, kui jõustus Grana Padano KPN kasutamist riivitud juustu puhul reguleeriv eeskiri, saadi aru, et nimetatud tootega seotud ohud olid ja on praegugi väga sarnased tüüpiliste riivitud juustu ohtudega, kuna puudub päritolumärgistus ja seega on toodet võimatu identifitseerida.

Lisatakse märkus kaseiinplaadi kasutamise kohta (artikkel 8: „Lisaks vormitempli järgi päritolu kindlakstegemisele pannakse juustule kaseiinplaat, millele on kantud kiri „Grana Padano”, valmistamise aasta ja tähtnumbriline kood, millega identifitseeritakse üheselt kõik juusturattad … ”), et tagada toote veelgi parem ja täpsem jälgitavus, mis aitaks parandada toote kvaliteedikontrolli ja tarbijate jaoks paremini tagada juustu ehtsust.

Lisatakse sõnad „Riserva” (Reserveeritud) ja „Oltre 16 mesi” (Enam kui 16 kuud) (artikkel 8). Nende sõnade märgistusele lisamise eesmärk on pakkuda ettevõtjatele ja tarbijatele täpseid viiteid toote laagerdumise (nn segmenteerumise) kohta. Selle nõude vajalikkus sai selgeks pärast tarbijate hulgas turu-uuringute läbiviimist. Kõnealune muudatus on põhjendatud seega vajadusega pakkuda ettevõtjatele ja tarbijatele võimalikult selget ja täielikku teavet: kui Grana Padano on kauem laagerdunud, siis on tal loomulikult teistsugused organoleptilised omadused kui samasuguse vähem laagerdunud toote puhul. Seega tuleks tarbija jaoks erinevus esile tuua ja õigustada seega hinnaerinevust, et ta saaks ostmisel teadlikke valikuid teha.

Tuleb märkida, et kui kategooriat „Oltre 16 mesi” kasutatakse pakendatud toote puhul, siis kategooria „Riserva” eeldab teise põletusjälje panemist, mida saab teha ainult valmistamispiirkonnas ja ainult juustu puhul, mis ei ole kunagi nimetatud valmistamispiirkonnast väljunud. Nagu spetsifikaadis on täpsustatud, peab toode kõigepealt kontrolli läbima, enne kui talle märgise anda saab.

3.6. Riiklikud nõuded:

Presidendi dekreedi nr 54/97 artiklis 9 ettenähtud erandit ei kohaldata enam mikroobide (bakterite) ega somaatiliste rakkude sisalduse osas (artikli 4 esimene lõik: „… v.a Trentingrana piirkonnas toodetud piim, ei kohaldata kehtivates tervishoiueeskirjades bakterite koguarvu ja somaatiliste rakkude hulka käsitlevat ettenähtud erandit”).

See muudatus kujutab endast olulist edusammu Grana Padano juustu kvaliteedi pideval parandamisel. Nimelt on hästi teada, et kõrgekvaliteedilise juustu saamiseks on vaja kasutada parima kvaliteediga toorainet.

Muudatusettepanek ei mõjuta Trentingrana tüüpi juustu, arvestades selle eriomadusi, mida on tunnustatud ja kinnitatud presidendi 26. jaanuari 1987. aasta dekreedis: vaid sellel (ja ainsal) juhul jäetakse erand alles, arvestades, et seda määra on Trentingrana piirkonnas raske saavutada ja et see toodang on sotsiaal-majanduslikult kõnealuses piirkonnas oluline.

3.7. Muu:

Kaitstud päritolunimetuse Grana Padano omadustele lisatakse järgmine turustamisega seotud täpsustus, mis hõlbustab kontrollimist. Selles öeldakse, et kaalu „all mõistetakse ekspertidele kontrollimiseks esitatud juusturatta keskmist kaalu, mis võib ühe juusturatta puhul kõikuda 2,5 %, tingimusel, et rattad, mille suhtes kõikumist lubatakse, kuuluvad partiisse, mille puhul kehtivad eelnevalt nimetatud parameetrid” (spetsifikaadi artikkel 2).

Arvestades, et aastas toodetakse rohkem kui neli miljonit ratast Grana Padano juustu, ja arvestades juusturataste suurust, on iseenesest mõistetav, et kui kontrolliamet peaks kaaluma iga juusturatast eraldi, muutuksid kontrolliks vajalikud tähtajad ebanormaalselt pikaks ja tootjate kulud suureneksid märkimisväärselt.

Täpsustatakse, et „Piim tuleb koguda 24 tunni jooksul alates esimesest lüpsist” (artikli 4 teine lõik). Varasem sõnastus ei olnud selles osas piisavalt selge.

Lisatakse keeld kasutada kolmandate isikute lepingulist või renditööd (artikli 5 esimene lõik). Kõnealune keeld tuleneb peamiselt parema jälgitavuse ja juustumeistrite suurema vastutuse nõudest.

Arvestades eeliseid, mida see süsteem võib pakkuda, oleks tõeliselt absurdne muuta kasutuks konsortsiumi ja konsortsiumiga koostööd tegevad teadlaste märkimisväärsed majanduslikud ja muud pingutused sellise süsteemi kujundamiseks, mis suudaks lõpuks ometi anda kindlad ja usaldusväärsed vastused toote ja tooraine tegeliku päritolu ja algupära kohta.

Lisatakse artikkel 6 kontrollide kohta, mida ei olnud varasemas kinnitatud toimikus.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„GRANA PADANO”

EÜ nr: IT-PDO-0217-0011-26.07.2006

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus:

„Grana Padano”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Itaalia

3. Põllumajandustoote või toiduaine kirjeldus:

3.1. Toote liik (II lisa alusel):

Klass 1.3 Juust

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Kõva, kuumutatud ja pika valmimisajaga juust, mida toodetakse aasta läbi ja mida kasutatakse lauajuustuna või riivituna, valmistatud osaliselt kooritud toorpiimast, mida saadakse lehmadelt, keda lüpstakse kaks korda päevas ja kelle põhisööt on haljas- või kuivsööt. Kasutatakse kahe igapäevase lüpsikorra piima. Lubatud on kasutada ühe lüpsikorra piima või kahe lüpsikorra piima segu. Juusturatas on silindrikujuline, kergelt kumer või peaaegu sirge äärega, ülevalt sile või ääristatud veidi kõrgema randiga.

Juusturatta diameeter on 35–45 cm ja ääre kõrgus 18–25 cm, sõltuvalt valmistamise tehnilistest tingimustest.

Kaal: 24–40 kg; koorik: kõva ja sile, kooriku paksus 4–8 mm.

Juust on kõva, peeneteraline, radiaalse kihilisusega ja vaevumärgatavate aukudega. Rasvasisaldus kuivaines on vähemalt 32 %. Kooriku värvus on tume või naturaalne kuldkollane ning juustu sisu värvus valge või õlgkollane. Juustul on meeldiv lõhn ja õrn maitse.

3.3. Toorained (üksnes töödeldud toodete puhul):

Lehma toorpiim, naturaalne vadak, vasikalaap.

Piima saadakse punktis 4 määratletud piirkonnas peetavatelt lehmadelt.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Lehmade põhisööt on haljas- või kuivsööt ja see kehtib piima andvate lehmade, piimaandmise katkestanud lehmade ja vanemate kui 7-kuuste mullikate puhul.

Piimalehmi söödetakse sama põllumajandusettevõtte põllukultuuridest saadud söödaga või kaitstud päritolunimetuse Grana Padano valmistamispiirkonna söödaga.

Päevaratsioonis peab vähemalt 50 % kuivmassist koosnema söödast, kusjuures sööda ja söödasegu suhe kuivaine arvestuses ei tohi olla väiksem kui 1.

Vähemalt 75 % päevaratsiooni sööda kuivmassist peab koosnema söödast, mis on toodetud piima tootmispiirkonnas.

Lubatud söödaained on loetletud nimekirjas, millesse kuuluvad:

— sööt: haljassööt, hein, õled, silo (viimane on keelatud Trentingrana tüüpi juustu valmistamisel);

— söödasegus kasutatavad toorained, mis on jagatud kategooriatesse ja mida võib söödale lisada: teraviljad ja teraviljatooted, õliseemned ja nendest valmistatud tooted, mugulad ja juurköögiviljad ning nendest valmistatud tooted, suhkrutööstusest pärit kuivsööt, kaunviljade seemned, rasvad, mineraal- ja lisaained.

3.5. Valmistamise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Valmistamise ja laagerdamise toimingud peavad toimuma punktis 4 osutatud valmistamispiirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Riivimise ja pakendamisega seotud toimingud peavad toimuma punktis 4 määratletud valmistamispiirkonnas, kuna värske riivitud juust on väga tundlik ning selle organoleptiliste omaduste säilitamiseks tuleb juust kohe pakendada tingimustes, millega välditakse kuivamist; lisaks sellele saab kohese pakendamisega pakendisse, millele on kantud päritolunimetus, paremini tagada riivitud toote algupära, mida on riivitud kujul raskem identifitseerida kui tervet juusturatast, kus on näha märgistus (nagu kinnitati Euroopa Kohtu 20. mai 2003. aasta otsusega).

Kaitstud päritolunimetusega Grana Padano juustu lõikamisel ja pakendamisel tekkinud jääke, mis võivad olla erineva ja/või sama kaaluga tükkides, blokkides, kuubikutes, suupistetükkides jne võib riivitud Grana Padano valmistamiseks kasutada ainult järgmistel tingimustel: kooriku sisaldus on kuni 18 %; alati peab olema tagatud jälgitavus kaitstud päritolunimetusega Grana Padano tervete juusturataste puhul, kust jäägid pärit on; kui jääke kasutatakse hiljem ja/või suunatakse ühest ettevõttest teise, siis tuleb neid vastavalt registreerimisnumbrile ja valmistamise kuule hoida eraldi; jääkide transportimine on lubatud ainult sama ettevõtte või ettevõtete rühma ning ainult päritolupiirkonna raames. Seega on riivitud Grana Padano valmistamiseks ettenähtud jääke keelatud turustada.

3.7. Konkreetsed eeskirjad märgistamise kohta:

Ametlik märgistus, mis tõendab, et toode vastab Grana Padano kaitstud päritolunimetuse kasutuse kriteeriumidele ja mis peab olema nii tervetel juusturatastel kui ka kõikidel portsjonitesse jagatud ja riivitud kaitstud päritolunimetuse Grana Padano juustu pakenditel, koosneb rombikujulisest joonisest, mille peal on suurtähtedega kirjutatud sõnad „Grana” ja „Padano”. Ümarate tippudega rombi ülemisse nurka on kirjutatud esitäht „G” ja alumisse „P”.

Markeerimisvorm, millega külmpressi abil vormimisel vajutatakse juusturattale päritolunimetus, jätab juustule jäljendi, mis koosneb väikestest viirutatud ümber kogu juusturatta paigutatud rombidest, mille sees on kordamööda sõnad „Grana” ja „Padano” ning viited juustutootjale, valmistamise aastale ja kuule.

Üksnes Trento autonoomses provintsis valmistatud KPN Grana Padano juustu puhul, mida valmistatakse üksnes selliste lehmade piimast, keda toidetakse söödaga ja kelle puhul on keelatud silo kasutamine kogu aasta jooksul, on lubatud kasutada spetsiaalset Trentingrana tüübi jaoks ettenähtud markeerimisvormi, mille jäljend koosneb reast punktiirjoonega rombidest, mille vahel on sõna „Trentino”. Keskosas, mägede stiliseeritud kujutiste vahel on sõna „Trentino”, mis on kirjutatud mõlemalt poolt loetavana.

Vormimismärgist täiendava päritolutähisena pannakse juustule kaseiinplaat, millel on kiri „Grana Padano”, valmistamise aasta ja tähtnumbriline kood, millega juusturatas üheselt identifitseeritakse.

Grana Padano juust, mis on valmistamispiirkonnas vähemalt 20 kuud pärast vormimist laagerdunud, võib saada Riserva nimetuse. Grana Padano Riserva kategooriasse kuulumist märgitakse teise põletamisjäljega, mis pannakse ettevõtjate taotlusel juusturattale samamoodi kui KPNi märgis. Kõnealune märgis koosneb ringist, mille keskele on kirjutatud sõna „Riserva”. Ringi ülemises pooles on sõna „Oltre” ja number „20”, alumises sõna „Mesi”.

Pakendatud toodete puhul on kasutatakse järgmisi tootekategooriaid: „Grana Padano Oltre 16 Mesi” (üle 16 kuu vanune Grana Padano) ja „Grana Padano Riserva”.

Pakendil, mis sisaldab „Grana Padano Oltre 16 Mesi” kategooriasse kuuluvat juustu, täiendatakse Grana Padano logo sõnadega „Oltre 16 Mesi”, mis kirjutatakse ühel real kahe paralleelse joone vahele.

Pakendile, mis sisaldab „Grana Padano Riserva” kategooriasse kuuluvat juustu, pannakse lisaks Grana Padano logole põletusmärk „Riserva”.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

KPN Grana Padano juustu ja riivitud juustu valmistamise piirkond hõlmab Alessandria, Asti, Biella, Cuneo, Novara, Torino, Verbania, Vercelli, Bergamo, Brescia, Como, Cremona, Lecco, Lodi ja Mantova provintsi Po jõe vasakul kaldal ning Milano, Monza, Pavia, Sondrio, Varese, Trento, Padova, Rovigo, Treviso, Venezia, Verona, Vicenza ja Bologna provintsi Reno jõe paremal kaldal, Ferrara, Forlì Cesena, Piacenza, Ravenna ja Rimini provintsi ning järgmisi Bolzano provintsi valdu: Anterivo, Lauregno, Proves, Senale-S. Felice ja Trodena.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Kaitstud päritolunimetusega Grana Padano juustu valmistamispiirkond langeb suures osas kokku Po jõe tasandiku piirkonnaga, s.t Po jõe oru geograafilise alaga, mida iseloomustavad üleujutatavad veerohked fluvioglatsiaalse päritoluga alluviaalsed pinnased, mis on üks kõige viljakamatest ja loomasööda tootmiseks kõige paremini sobivatest aladest maailmas.

Nimetatud pinnaseomadused koos selle ala erilise mikrokliimaga soodustavad maisi kasvatamist, mis moodustab peamise osa selliste lehmade söödast, kelle piima kasutatakse KPN Grana Padano valmistamiseks. Mais võib moodustada kuni 50 % kasutatud sööda kuivmassist.

Alates XI sajandist toimunud Po jõe tasandiku korrastamine ja niisutamine on võimaldanud arendada kohalikku veisekasvatust. Kuna piima toodeti rohkem, kui oli vaja maaelanikkonna igapäevase vajaduse katmiseks, oli vaja muuta piim kestvaks säilitamiseks sobivaks juustuks. Ka praegu on kohaliku sööda, eelkõige maisi küllus seotud rohke vee olemasoluga, mis on veisekasvatuse säilitamiseks ja seega piima tootmiseks väga oluline.

5.2. Toote eripära:

KPN Grana Padano eripära seisneb järgmistes omadustes:

— juustu mõõdud ja kaal;

— juustu morfoloogiline eripära, mis on seotud valmistamistehnikaga, mille tulemusel tekib teraline struktuur, mis soodustab lõikamisel lõhede tekkimist;

— juustu valge või õlgkollane värvus, peen maitse ja meeldiv lõhn, mis tuleneb peamiselt vahamaisi laialdasest kasutusest kariloomade söödas;

— vee ja rasva sisaldus, mis on peaaegu samasugune kui proteiinide sisaldus;

— valkude ulatuslik loomulikul teel muundumine peptoonideks, peptiidideks ja vabadeks aminohapeteks;

— juust võib kaua laagerduda, isegi kauem kui 20 kuud.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel (kaitstud päritolunimetuse puhul) või toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel (kaitstud geograafilise tähise puhul):

Põhjuslik seos KPN Grana Padano juustu ja selle päritolupiirkonna vahel seisneb järgnevas:

— Po jõe tasandiku hea veega varustatus ja sellest tulenev sööda, peamiselt vahamaisi kättesaadavus, millest tulenevad sellised omadused nagu valge või õlgkollane värvus, ning juustu punktis 5.2 kirjeldatud maitse ja lõhn. Nimelt maisisilo või vahamaisi kasutamise otsesel tagajärjel väheneb piimalehmade söödas selliste värvainete osakaal nagu karoteen, antotsüaan, klorofüll, võrreldes eri tüüpi heinal ja haljassöödataimedel põhineva põhisöödaga. See on sileerimise otsene tagajärg.

— Toorpiima kasutamine, mille kalgendamisel toode rikastub kõnealusele piirkonnale iseloomulike piimhappebakteritega.

— Naturaalse kultuurvadaku kasutamine, mis loob katkematu mikrobioloogilise seose valmistamispiirkonnaga. Piim, millest saadakse kalgend ja kultuurvadak, on ühelt poolt lüliks, mis seob kalgendamise valmistamispiirkonnaga ja teiselt poolt tagab pideva ja püsiva päritolupiirkonnale iseloomulike piimhappebakterite sisalduse, millest tulenevad Grana Padano juustu peamised eriomadused.

Põhjusliku seose loomises toote omaduste ja päritolupiirkonna vahel osaleb ka casaro [juustumeister], kellel on KPN Grana Padano valmistamisel alati keskne ja oluline tähtsus.

Ka praegu on piima muutmine Grana Padano juustuks usaldatud juustumeistritele, mitte tehnikutele või teadlastele.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

Pädev asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse kaitstud päritolunimetuse Grana Padano muutmise ettepaneku kohta.

Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil:

— http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg või