SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) 1979. aasta Tokyo vooru käigus võeti vastu tsiviilõhusõidukitega kauplemise leping.

Leping jõustus 1. jaanuaril 1980 ja praeguseks on sellele alla kirjutanud 32 riiki: Albaania, Austria, Belgia, Bulgaaria Kanada, Taiwan, Taani, Egiptus, Eesti, Euroopa Liit, Prantsusmaa, Gruusia, Saksamaa, Kreeka, Iirimaa, Itaalia, Jaapan, Läti, Leedu, Luksemburg, Macau, Malta, Montenegro, Madalmaad, Norra, Portugal, Rumeenia, Hispaania, Rootsi, Šveits, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid..

Lepinguga kaotati imporditollimaksud õhusõidukitele (v.a sõjalennukid) ja muudele lepinguga hõlmatud toodetele, eelkõige tsiviillennukite mootoritele ning nende osadele ja komponentidele, tsiviilõhusõidukite osadele ja sõlmedele ning lennusimulaatoritele ja nende osadele.

Leping sisaldab sätteid valitsuse läbiviidavate tsiviilõhusõidukite hanke, ostule meelitamise keelu ja tsiviilõhusõidukite sektorile riigi rahalise abi andmise kohta.

Tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisas on loetletud tooted, mille suhtes kohaldatakse tollimaksuvaba kohtlemist või tollimaksuvabastust, kui need tooted on mõeldud kasutamiseks tsiviilõhusõidukites või maapealse lennutreeningu seadmetes ning ehituse, remondi, hoolduse, ümberehitamise, ümberkorraldamise või ettevalmistuse käigus nendesse paigaldamiseks. Lepingu lisas loetletud tooted on tollimenetlust silmas pidades liigitatud Maailma Tolliorganisatsiooni kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (edaspidi „harmoneeritud süsteem“) tariifirubriikide kaupa.

Tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu vastuvõtmisest saadik on vastu võetud mitu harmoneeritud süsteemi versiooni. Sellest tulenevalt on tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisa mitu korda muudetud harmoneeritud süsteemi uute versioonidega tehtud muudatuste ülevõtmiseks.

2001. aasta novembris võtsid lepinguga ühinenud riigid vastu tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisa muutmise protokolli, millega võeti lisasse üle harmoneeritud süsteemi 1992., 1996. ja 2002. versiooniga tehtud muudatused.

Harmoneeritud süsteem vaadati läbi veel ka 2007. aastal ja WTO tsiviilõhusõidukite komitee valmistas alates 2008. aastast ette tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisas esitatud toodete loetelu muudatusi, et viia see vastavusse harmoneeritud süsteemi 2007. aasta versiooniga.

Pärast aastatepikkust arutelu otsustas WTO tsiviilõhusõidukitega kauplemise komitee 5. novembril 2015 avada heakskiitmiseks 1979. aasta tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu protokoll, millega muudetakse lepingu lisa lepingu kohaste toodete kohta.

Aruteludes osalesid tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepinguga ühinenud ELi liikmesriigid.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

2001. aasta novembris võtsid ühinenud riigid vastu tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisa muutmise protokolli, millega võeti lisasse üle harmoneeritud süsteemi 1992., 1996. ja 2002. versiooniga tehtud muudatused.

5. novembril 2015 avas WTO tsiviilõhusõidukitega kauplemise komitee heakskiitmiseks uue protokolli, millega muudetakse 2001. aasta protokolli selle viimiseks kooskõlla harmoneeritud süsteemi 2007. aasta versiooniga.

•Kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega

On kooskõlas ühise kaubanduspoliitikaga.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS