[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 7.2.2007

SEK(2007) 142 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS POOLALE

valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi olukorra lõpetamiseks

EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaldamine

(esitanud komisjon)

SELETUSKIRI

1. Taust: artikkel 104 ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus

Asutamislepingu artiklis 104 on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu tingimuste tugevdamise vahendina sätestatud nõue säilitada riigi rahanduse usaldusväärsus ja vältida ülemäärast eelarvepuudujääki. Stabiilsuse ja kasvu paktiga, täpsemalt selle korrigeerivate sätetega, mis sisalduvad nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta,[1] rakendatakse EÜ asutamislepingu artiklit 104. 2005. aastal muudeti pakti, et kinnistada eelarvedistsipliin, tugevdada selle tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

2. Poola ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus

Komisjon algatas kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 104 lõikega 3 Poola suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 12. mail 2004, võttes aluseks komisjoni talituste 2004. aasta kevadprognoosid,[2] mille kohaselt Poola eelarvepuudujääk oli 2003. aastal 4,1% SKTst.[3] 2004. aasta mais esitas Poola oma esimese lähenemisprogrammi ning nõukogu võttis oma arvamuse selle kohta vastu 5. juulil 2004.[4] Samal ajal võttis nõukogu komisjoni soovitusel vastu EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 6 kohase otsuse selle kohta, et Poolas on ülemäärane eelarvepuudujääk,[5] ning pärast seda EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohase soovituse Poola ametiasutustele puudujäägi korrigeerimiseks.[6] Nimetatud dokumendis kutsus nõukogu Poola ametiasutusi üles „ lõpetama ülemäärase eelarvepuudujäägi olukord võimalikult kiiresti“ ja „võtma keskpika perioodi jooksul meetmeid, et viia eelarvepuudujääk 2007. aastal allapoole 3% SKTst kindlal ja jätkusuutlikul viisil ning kooskõlas 2004. aasta mais Poola esitatud lähenemisprogrammi käsitleva nõukogu 5. juuli 2004. aasta arvamuses määratletud eelarvepuudujäägi vähendamise kavaga “ ning määratles järgnevateks aastateks järgmised eesmärgid: „ 2004. aastal 5,7% SKTst, 2005. aastal 4,2% SKTst, 2006. aastal 3,3% ja 2007. aastal 1,5% SKTst “. Nõukogu määras „ 2005. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgi saavutamiseks kavandatud meetmet e“ võtmise tähtajaks 5. novembri 2004. Samuti soovitas nõukogu Poolal „ kasutada võimalik ülelaekuv tulu valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks “. Peale selle kutsus nõukogu Poola ametiasutusi üles „ peatama riigi võlakoormuse kasvu “.

3. Valitsemissektori andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses ja pensionisüsteemi reformid

Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsuses pensioniskeemide liigitamise kohta sektorite lõikes on sätestatud, et kindlaksmääratud sissemaksetega finantseeritavaid pensionisüsteeme ei või liigitada sotsiaalkindlustuse alla ning seega ei saa neid käsitada valitsemissektori osana.[7]

Poola kasutab praegu pensionireformi jaoks kõnealust üleminekuperioodi, mis lõpeb 2007. aasta esimese finantsteatisega (2006. aasta ja varasemate aastate tegeliku eelarvepuudujäägi ja võla andmetega), mis esitatakse 1. aprilliks 2007.[8] Seepärast on sotsiaalkindlustusmaksed ning kindlaksmääratud sissemaksetega finantseeritavate pensionisüsteemide muud tulud (ja kulud) registreeritud valitsemissektori tuludena (ja kuludena), mille tulemusel on eelarvepuudujääk ja võlg veidi väiksem kui muidu. Pärast üleminekuperioodi kehtivad üksnes need määratlused, mis hõlmavad pensionireformi eelarvekulusid.

4. Areng viimasel ajal ja väljavaated 2007. aastal

Nõukogu võttis Poola 2007. aasta eelarveprojektile antud hinnangu ja komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosi alusel ning komisjoni soovituse põhjal 28. novembril 2006 vastu otsuse, milles ta kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 104 lõikega 8 sedastas, et meetmed, mida Poola on võtnud vastuseks asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohasele nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovitusele, on osutunud ebapiisavaks.[9] Vastavalt EÜ asutamislepingule ning stabiilsuse ja kasvu paktile võib sellele järgneda teine EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohane nõukogu soovitus, sest Poola ei ole ühisraha kasutusele võtnud ning seepärast tema suhtes menetluse järgmisi etappe ei kohaldata (EÜ asutamislepingu artikli 104 lõiked 9 ja 11).

30. novembril 2006 esitatud lähenemisprogrammi viimases ajakohastatud versioonis on Poola oma 2006. aasta eelarvepuudujäägi prognoosi ning 2007.–2009. aasta eesmärke võrreldes 2007. aasta eelarveprojektiga allapoole korrigeerinud. 2007. aasta uus eesmärk on 1,4% SKTst (pensionireformi kulude kaasamise korral 3,4%). 2007. aasta eesmärgi allapoole korrigeerimise aluseks ei ole täiendavad meetmed, vaid oodatust paremaks osutunud tulemus 2006. aastal (2007. aasta eelarves on eelarvepuudujääk kavandatud 2,1%le SKTst, lähenemisprogrammis aga on tulemust hinnatud 1,9%le) ning paremad kasvuväljavaated 2007. aastal. Struktuurses eelarvetasakaalus (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalus ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) väheneks Poola eelarvepuudujääk 2007. aastal 0,5% võrra SKTst – 2006. aastal oli sama näitaja 0,25%.

Arvestades Poola majanduse ja eelarve arengut viimasel ajal, jääb Poola 2006. aasta tulemus tõenäoliselt 1,9% lähedale SKTst, s.t programmis määratletud eesmärgile lähemale kui komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosis hinnatud 2,2%, millega võib 2007. aastal kaasneda soodne üldmõju. Samas näib siiski, et 2007. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgiga, mis põhineb peamiselt i) eeldusel, et kohalikud omavalitsused ei täida kuluplaane täielikult, ning ii) mõnel tulumeetmel, on seotud riskid, mis tulenevad i) kaasrahastamise võimalikust hoogustumisest seoses ELi vahendite üha aktiivsema kasutamisega ning ii) ulatuslikust tuginemisest makromajanduse positiivsele arengule. Komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosi kohaselt paraneks Poola struktuurne eelarvetasakaal 2007. aasta eelarve mõjul üksnes 0,25% võrra SKTst. Poola 2007. aasta nominaalse eelarvepuudujäägi prognoos oleks viimaste andmete põhjal umbes 1,7% SKTst.

Poola lähenemisprogrammi viimases ajakohastatud versioonis on ette nähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine 2007. aastaks selle arvestusega, et osa pensionireformi kulusid saab eelarvesse kaasata vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 7 ning tegevusjuhendi rakendussätetele.[10] Eelkõige on määruse artikli 2 lõikes 7 sätestatud, et „ liikmesriikide puhul, mille eelarvepuudujääk ületab kontrollväärtust vähesel määral ja see on põhjustatud pensionireformi rakendamisest, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis sisaldab kohustuslikku, täielikult finantseeritud pensionisammast, võtavad komisjon ja nõukogu ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus eelarvepuudujäägi näitajate arenguid hinnates samuti arvesse kulusid, mis pensionireformi käigus tekivad riiklikult hallatavale sambale. Sel eesmärgil võetakse arvesse reformi netokulu, võttes aluseks lineaarselt vähenevaid kulusid viis aastat kestva üleminekuperioodi jooksul. Juhul kui eelarvepuudujääk on oluliselt ja jätkuvalt vähenenud ning jõudnud kontrollväärtuse [3% SKTst] lähedasele tasemele, võetakse seda netokulu samuti arvesse nõukogu poolt asutamislepingu artikli 104 lõike 12 kohase otsuse tegemisel (…) [s.t varasemate ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus vastu võetud otsuste tühistamiseks]“. Arvestades tegevusjuhendi rakendussätteid, on pensionireformi kulude kehtiv osa 60%. Kuna Poola pensionikulusid hinnatakse 2007. aasta eelarves 2%le SKTst, tuleks kõnealusel viisil arvesse võtta ligi 1,2% SKTst.

Et Poola saaks seda sätet kasutada, tuleks tõestada, et eelarvepuudujääk i) on oluliselt ja pidevalt vähenenud ning ii) on jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele. Järgmisest tabelist nähtub, et Poola eelarvepuudujääk (nii koos pensionireformi kuludega kui ka ilma nendeta) on aastatel 2004–2006 oluliselt ja pidevalt vähenenud, kuid ei olnud 2006. aastal sellegipoolest jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele (koos pensionireformi kuludega). Seega määrab 2007. aasta tulemus ära selle, kas pakti asjaomast sätet on võimalik Poola suhtes kohaldada või mitte; on selge, et kui eespool esile tõstetud riskide ohjamiseks meetmeid ei võeta, ei ole ka võimalik seda sätet kohaldada.

Valitsemissektori eelarvetasakaaluga seotud eesmärgid ja tulemused ning pensionireformi kulud (% SKTst)

Poola lähenemisprogrammi viimases ajakohastatud versioonis on ette nähtud eelarvepuudujäägi vähenemise jätkumine 2008. ja 2009. aastal – vastavalt 3,1%ni ja 2,9%ni SKTst (koos pensionireformi kuludega). Struktuurne tasakaal peaks igal aastal paranema ligi 0,5% võrra SKTst.

Oma hinnangus programmile, mille alusel koostatakse programmi käsitlev nõukogu arvamuse soovitus, tõstab komisjon esile määratletud eelarve-eesmärkide saavutamisega seotud ohud, mis tulenevad võimalusest, et majanduskasv jääb oodatust loiumaks, ning eelarve kohandamise aluseks olevate meetmete määratlemata jätmisest.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus 1

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

SKT reaalkasv (muutus, %) | LP nov 2006 | 3,5 | 5,4 | 5,1 | 5,1 | 5,6 |

KOM nov 2006 | 3,5 | 5,2 | 4,7 | 4,8 | puudub |

SKT lõhe (% potentsiaalsest SKTst) | LP nov 20062 | −0,4 | 0,5 | 0,5 | 0,3 | 0,4 |

KOM nov 20066 | −0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,1 | puudub |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | LP nov 2006 | −2,5 | −1,9 | −1,4 | −1,0 | −0,6 |

KOM nov 2006 | −2,5 | −2,2 | −2,0 | −1,8 | puudub |

Esmane tasakaal (% SKTst) | LP nov 2006 | 0,1 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | 1,7 |

KOM nov 2006 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | puudub |

Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (% SKTst) | LP nov 20062 | −2,4 | −2,1 | −1,6 | −1,1 | −0.7 |

KOM nov 2006 | −2,3 | −2,3 | −2,1 | −1,8 | puudub |

Struktuurne tasakaal3 (% SKTst) | LP nov 20064 | −2,4 | −2,1 | −1,6 | −1,1 | −0,7 |

KOM nov 20065 | −2,3 | −2,3 | −2,1 | −1,8 | puudub |

Märkused: 1 Eelarveprognoosides ei ole arvesse võetud Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsust pensioni kogumisskeemide liigitamise kohta, mis peab olema rakendatud 2007. aasta kevade teatise koostamise ajaks. Koos selle otsuse mõjuga on valitsemissektori eelarve tasakaal lähenemisprogrammi ajakohastatud versiooni kohaselt 2005. aastal -4,3% SKTst, 2006. aastal -3,9%, 2007. aastal –3,4%, 2008. aastal –3,1% ja 2009. aastal –2,9%. 2 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe põhjal. 3 Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (nagu eelmistes ridades), v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. 4 Programmis ei ole ette nähtud ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid. 5 Komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosis ei ole ette nähtud ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid. 6 Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on hinnanguliselt 4,1%, 4,4%, 4,8% ja 5,0% vastavalt aastatel 2005–2008. Allikas: Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

5. Järeldused

Teha võib järgmised järeldused:

- Viimane, Poola lähenemisprogrammi 2006. aasta novembris ajakohastatud versioonis määratletud eelarvepuudujäägi eesmärk 2007. aastal (1,4% SKTst ilma pensionireformi kuludeta) on seoses 2004.–2006. aasta oodatust palju paremate eelarvetulemustega veidi väiksem nõukogu poolt 2004. aasta juulis kinnitatust (1,5% SKTst). See eesmärk vastab majanduskasvu eeldusele, mis on üldiselt sama mis 2004. aasta juulis. Ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaja edasilükkamiseks 2007. aastast hilisemaks põhjust ei ole.

- 2007. aasta kevadel lõpeb üleminekuperiood pensioniskeemide liigitamist käsitleva Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsuse rakendamiseks ning kindlaksmääratud sissemaksetega finantseeritavaid pensioniskeeme ei saa enam liigitada valitsemissektori alla. Sellega seoses tuleb Poola eelarvepuudujäägi aegread alates 1999. aastast korrigeerida pensionireformi kulude võrra ülespoole. Seega on 2007. aasta eelarvepuudujäägi eesmärk praeguse 1,4% asemel (ilma pensionireformi kuludeta) ligi 3,4% SKTst (koos pensionireformi kuludega).

- Komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosis on Poola valitsemissektori eelarvepuudujäägiks märgitud 4% SKTst (koos pensionireformi kuludega). Arvestades aga uusimaid andmeid, mis on saadud pärast prognoosides kasutatud andmete seisu kuupäeva ja kajastavad Poola majanduse tugevust 2006. aastal ning oodatust ulatuslikumalt vähenenud puudujääki (praegu hinnanguliselt 1,9% SKTst), on ka eelarvepuudujäägi prognoos 2007. aastaks madalam, s.o ligi 3,7% SKTst (koos pensionireformi kuludega). Erinevus eelmisest eesmärgist tuleneb SKT oodatust kiiremast kasvust ning selliste automaatsete stabilisaatorite toimimisest nagu näiteks suuremad maksutulud (valdavalt käibemaks) ning dividendid, aga ka madalamad sotsiaalkulutused (tänu vähenenud töötusele). Praegu kättesaadavate andmete põhjal järeldades peaks Poola eelarve struktuurne kohandamine 0,5% ulatuses SKTst 2007. aastal tagama, et praegune uusim ametlik eelarvepuudujäägi eesmärk 3,4% SKTst saavutatakse.

- Poola lähenemisprogrammi 2006. aasta novembris ajakohastatud versioon kinnitab, et Poola ametiasutused kavandavad riigi ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerida 2007. aastaks. 2007. aastaks on programmis eelarvepuudujäägi eesmärgiks koos pensionireformi kuludega seatud 3,4% SKTst, mis ületab kontrollväärtust, ning samas eeldatakse selles, et Poola saab kasutada stabiilsuse ja kasvu pakti sätet, mis lubab pensionireformi kulusid vähenevalt arvesse võtta (2007. aastal 60% või 1,2% SKTst), milleks võidakse vastu võtta otsus, et tühistada otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. Arvestades, et Poola eelarvepuudujääk on aastatel 2004–2006 oluliselt ja pidevalt vähenenud, määrab selle, kas Poola saab seda sätet kasutada, ära 2007. aasta eelarvepuudujääk ning selle lähedus 3% kontrollväärtusele.

Poola lähenemisprogrammi 2006. aasta novembris ajakohastatud versioonis on ette nähtud eelarvepuudujäägi edasine vähendamine 2,9%ni SKTst 2009. aastal (koos pensionireformi kuludega). Eelarvetulemused võivad aga programmis määratletutest kehvemateks osutuda, sest 2008.–2009. aasta majanduskasvu prognoosid on soodsad ning samas ei ole määratletud meetmeid, mis toetaksid vastavat eelarve kohandamist. Ülemäärase eelarvepuudujäägi püsivaks korrigeerimiseks on vaja ohjata osutatud riske.

Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS POOLALE

valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi olukorra lõpetamiseks

EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaldamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 7,

võttes arvesse komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

1. Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 104 peavad liikmesriigid vältima valitsemissektori eelarvepuudujääki.

2. Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu tingimuste tugevdamise vahend.

3. Nõukogu võttis 5. juulil 2004. aastal vastu EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 6 kohase otsuse selle kohta, et Poolas on ülemäärane eelarvepuudujääk. [11]

4. Pärast seda, kui nõukogu oli teinud otsuse ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Poolas, võttis nõukogu 5. juulil 2004 kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta)[12] artikliga 3 vastu soovituse selle kohta, et Poola ametiasutused võtaksid keskpika perioodi jooksul meetmeid, et viia eelarvepuudujääk 2007. aastal allapoole 3% SKTst kindlal ja jätkusuutlikul viisil ning kooskõlas Poola 2004. aasta mais esitatud lähenemisprogrammi käsitlevas nõukogu 5. juuli 2004. aasta arvamuses määratletud eelarvepuudujäägi vähendamise kavaga.[13]

5. Kõnealuses EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohases nõukogu soovituses osutatakse arvudele, mis ei sisalda kindlaksmääratud sissemaksetega finantseeritavate pensionisüsteemide valitsemissektori alt välja arvamist käsitleva Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsuse suurendavat mõju Poola eelarvepuudujäägile. EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohases soovituses ning nõukogu arvamustes Poola lähenemisprogrammi 2004. aasta mais ja novembris ning 2006. aasta jaanuaris ajakohastatud versioonide kohta on siiski Eurostati kõnealuse otsuse rakendamisest tulenevat riski Poola ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele selgelt arvesse võetud. Eurostat otsustas 2004. aasta septembris, et kõnealune otsus tuleb rakendada 1. aprilliks 2007 (2006. aasta ja varasemate aastate tegelike võla- ja puudujäägiandmete esmakordse esitamise tähtaeg). EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohase nõukogu soovituse vastuvõtmise ajal hinnati Eurostati otsuse suurendavat mõju Poola eelarvepuudujäägile (ehk Poola 1999. aasta pensionireformi iga-aastast kulu) ligikaudu 1,5%le SKTst.

6. Nõukogu võttis 28. novembril 2006 vastu EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 8 kohase otsuse selle kohta, et Poola võetud meetmed vastuseks asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohasele nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovitusele on osutunud ebapiisavaks, et korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2007. aastaks. [14] Selle otsuse aluseks oli i) 2007. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgi korrigeerimine soovituses määratletust kõrgemale (vaatamata aastate 2004–2006 oodatust palju parematele eelarvetulemustele); ii) oht, et 2007. aasta eelarvepuudujääk osutub komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosis seatud eesmärgist suuremaks, ning iii) eespool osutatud Eurostati otsuse rakendamise algus 2007. aasta kevadel, mille tõttu Poola eelarvepuudujääk suureneb 2007. aastal hinnanguliselt 2% võrra SKTst.

7. Poola on praegu liikmesriik, kelle suhtes kehtib EÜ asutamislepingu artikli 122 lõikes 1 sätestatud erand, mis tähendab, et ta peab vältima ülemäärast eelarvepuudujääki, kuid EÜ asutamislepingu artikli 104 lõikeid 9 ja 11 tema suhtes ei kohaldata; soovitusi saab Poolale adresseerida üksnes EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel.

8. Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 4 on sätestatud, et kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 antud nõukogu soovitus kehtestab asjaomasele liikmesriigile tõhusate meetmete võtmiseks maksimaalselt kuue kuu pikkuse tähtaja ning tähtaja ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks, mis peaks olema lõpule viidud puudujäägi kindlakstegemisele järgneval aastal, välja arvatud eriasjaolude korral. Samuti on artikli 3 lõikes 4 sätestatud, et ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist käsitlevas soovituses peaks nõukogu nõudma, et liikmesriik saavutaks struktuurse eelarvetasakaalu minimaalse paranemise aastas, seades sihtmärgiks vähemalt 0,5% SKTst.

9. Eriasjaolud – nimelt eelarvepuudujäägi suurus ning majanduse struktuuriline ümberkujunemine – leidis nõukogu olemas olevat EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohases soovituses Poolale eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks keskpika perioodi jooksul, täpsemalt 2007. aastaks. Arvestades, et Poola eelarvepuudujääk oli aastatel 2004–2006 EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohases nõukogu soovituses määratletud eesmärkidest palju väiksem ning 2007. aastal oodatav majanduskasv on laiapõhjaliselt kinnitatud, ei ole ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaja pikendamiseks põhjust.

10. Poola lähenemisprogrammi 2006. aasta novembris ajakohastatud versioonis aastate 2006–2009 kohta on nagu eelmisteski versioonides ette nähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine 2007. aastaks. 2006. aasta oodatust paremale eelarvetulemusele (hinnanguliselt 1,9% SKTst) tuginedes on 2007. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgiks programmis seatud 1,4% SKTst. Järgnevateks aastateks on programmis ette nähtud eelarvepuudujäägi vähenemine 1,0%ni 2008. aastal ja 0,6%ni SKTst 2009. aastal. Need eesmärgid ei sisalda eespool nimetatud Eurostati otsuse mõju Poola eelarvepuudujäägile. Kõnealuse mõjuga koos on Poola eelarvepuudujäägi aegrida järgmine: 2006. aastal 3,9%, 2007. aastal 3,4%, 2008. aastal 3,1% ja 2009. aastal 2,9%. Struktuurses eelarvetasakaalus (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalus ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) on aastateks 2007–2009 ette nähtud Poola eelarvepuudujäägi vähenemine 0,5% SKTst aastas.

11. 2007. aasta eelarvepuudujääk 3,4% SKTst ületab 3% kontrollväärtust. Programmis eeldatakse, et ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu käsitleva otsuse tühistamiseks EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 12 alusel võivad komisjon ja nõukogu vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 7 võtta lineaarselt väheneval meetodil arvesse Poola 1999. aasta pensionireformi kulusid, mis moodustavad 2006. aastal 60% ehk ligi 1,2% SKTst. Et Poola saaks seda sätet kasutada, peaks tema eelarvepuudujääk olema oluliselt ja pidevalt vähenenud ning jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele. Kuna Poola eelarvepuudujääk on aastatel 2004–2006 oluliselt ja pidevalt vähenenud, määrab selle sätte Poola suhtes kohaldamise võimalikkuse ära 2007. aasta eelarvepuudujääk.

12. Komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosis kirjeldatakse ohte Poola seatud eesmärgile seoses 2007. aasta eelarvepuudujäägiga. Arvestades pärast seda sügisprognoosi saadud andmeid, eriti 2006. aasta oodatust paremat tulemust (praegu hinnanguliselt 1,9% SKTst), moodustab Poola 2007. aasta eelarvepuudujääk tõenäoliselt 3,7% SKTst (koos pensionireformi kuludega), mis on veidi väiksem kui sügisprognoosis (umbes 4% SKTst), kuid suurem kui uusim ametlik eesmärk (3,4% SKTst).

13. Oma [27. veebruari 2007. aasta] arvamuses Poola lähenemisprogrammi 2006. aasta novembris ajakohastatud versiooni kohta vaatab nõukogu läbi Poola ametiasutuste keskpika perioodi eelarvekavad. Üldine järeldus on, et programmis on ette nähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine 2007. aastaks, kuid seni selleks võetud meetmed ei ole küllaldased ning kavandatud meetmed näivad eesmärgi saavutamiseks ebapiisavad. Kuigi programmis on järgnevateks aastateks ette nähtud keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas liikumine seoses kiire majanduskasvu väljavaadetega, on eelarve eesmärkide ja püsiva kohandamise saavutamisega seotud olulised riskid. Eelarve eesmärkidega seotud riskid tulenevad põhiliselt i) soodsast makromajanduslikust stsenaariumist aastateks 2008–2009; ii) suurest ebakindlusest kavandatud meetmete tõhusa rakendamise suhtes ning iii) teabe puudumisest kavandatavat kulutuste piiramist toetavate meetmete kohta, mis näivad olevat alles ideejärgus.

14. Üldiselt peaksid eelarve konsolideerimiseks võetavad meetmed kindlustama Poola valitsemissektori eelarve tasakaalu kestva paranemise ning olema samas suunatud riigi rahanduse kvaliteedi parandamisele ja majanduse kasvupotentsiaali suurendamisele,

SOOVITAB JÄRGMIST:

15. Poola ametiasutused peaksid lõpetama praeguse ülemäärase eelarvepuudujäägi olukorra hiljemalt 2007. aastal;

16. Poola ametiasutused peaksid vähendama Poola valitsemissektori eelarvepuudujääki kindlal ja jätkusuutlikul viisil ning tagama selleks Poola struktuurse eelarvetasakaalu paranemise nii 2006. kui ka 2007. aastal 0,5 protsendipunkti võrra SKTst.

Nõukogu määrab Poola ametiasutustele selleks vajalike meetmete võtmise tähtajaks [27. augusti 2007].

Peale selle kutsub nõukogu Poolat üles tagama, et tema eelarve konsolideerimine keskpika perioodi eesmärgi suhtes, mis on 1% SKTst, püsib ka pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist.

Käesolev soovitus on adresseeritud Poola Vabariigile.

Brüssel, [27. veebruar 2007].

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).

[2] European Economy, nr 2/2004. Komisjoni talituste 2004. aasta kevadprognoosis on arvesse võetud Poola 2004. aasta märtsis esitatud ja Eurostati avaldatud (Eurostati 16. märtsi 2004. aasta pressiteade 38/2004) andmeid.

[3] Vahepeal on seda arvu vastavalt tavapärasele korrale korrigeeritud. Hetkel on see 4,7% SKTst.

[4] ELT C 320, 24.12.2004, lk 15.

[5] ELT L 62, 9.3.2005, lk 18.

[6] Vt http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf

[7] Vt Eurostati 2. märtsi 2004. aasta pressiteade nr 30/2004 ning Eurostati valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlga käsitleva käsiraamatu (allalaadimiseks kättesaadav veebilehel http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF) I peatüki punkt 1.3 – Kogumispensionisüsteemide liigitamine ning selle mõju riikide rahandusele. http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF.

[8] Vt Eurostati 23. septembri 2004. aasta pressiteade nr 117/2004.

[9] ELT L 414, 30.12.2006, lk 81.

[10] Majandus- ja rahanduskomitee arvamus „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise juhend ning suunised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide vormi ja sisu kohta“, mille ECOFINi nõukogu kinnitas 11. oktoobril 2005. Vt eelkõige tegevusjuhendi I jaotise B punkti alapunkt 5.

[11] ELT L 62, 9.3.2005, lk 18.

[12] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).

[13] ELT C 320, 24.12.2004, lk 15.

[14] ELT L 414, 30.12.2006, lk 81.