1.Sissejuhatus

President von der Leyeni „geopoliitilise komisjoni“ eesmärk on edendada Euroopa Liidu rolli maailmas. Viimastel kümnenditel on geopoliitiline kontekst muutunud ning aset on leidnud suured tehnoloogilised ja ühiskondlikud muutused. Maailmamajandus on üha multipolaarsem ja teatavate osalejate lühiajalised ühepoolsed huvid võivad kahjustada tulemuslikku mitmepoolset koostööd.

Komisjoni 2020. aasta mai teatises „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ rõhutati, et selles kontekstis peab EL looma ja säilitama oma „avatud strateegilise autonoomia“. ELil on oluline roll üleilmse juhtimise süsteemi kujundamisel ja vastastikku kasulike kahepoolsete suhete arendamisel, kaitstes end samal ajal ebaausate ja pahatahtlike tavade eest. See käib käsikäes ELi pühendumusega vastupidavamale ja avatumale maailmamajandusele, hästi toimivatele rahvusvahelistele finantsturgudele ja reeglitepõhisele mitmepoolsele süsteemile.

Käesolevas teatises kirjeldatakse, kuidas EL saab tugevdada oma avatud strateegilist autonoomiat makromajanduse ja rahanduse valdkonnas, edendades euro rahvusvahelist rolli, tugevdades ELi finantsturutaristuid, parandades ELi sanktsioonide rakendamist ja jõustamist ning suurendades ELi vastupidavust mõjule, mis tuleneb ühepoolsete sanktsioonide ja muude meetmete ebaseaduslikust eksterritoriaalsest kohaldamisest kolmandate riikide poolt. Teatis on osa laiemast meetmepaketist, mille eesmärk on tugevdada ELi avatud strateegilist autonoomiat ja vastupidavust.

Esiteks kaitseks euro tugevam rahvusvaheline roll majandust valuutašokkide eest, vähendaks sõltuvust muudest valuutadest ning tagaks väiksemad tehingu-, rahastamis- ja riskijuhtimiskulud. Samuti aitaks see saavutada üleilmseid ühiseid eesmärke, nagu rahvusvahelise rahasüsteemi vastupidavus, stabiilsem ja mitmekesisem üleilmne valuutasüsteem ning turuosaliste laiemad valikuvõimalused, mis kõik muudaks maailmamajanduse vähem haavatavaks.

Euro edu stabiilse ja usaldusväärse valuutana tähendab, et sel juba on suur roll väljaspool ELi ja euroala. Võttes aluseks osakaalu üleilmsetes maksetes, on euro maailmas teine enim kasutatud valuuta. Euro osakaal üleilmsetes maksetes oli 2020. aasta novembris ligikaudu 38 %. Euro osakaal maailma välisvaluutareservides on praegu ligikaudu 20 %.

Teiseks ei ole hästi toimiv finantssektor mitte ainult Euroopa majanduse rahastamise ja investeeringute võti, vaid ka oluline hüppelaud ELi ettevõtjatele ja kodanikele edukaks tegutsemiseks üleilmsel tasandil. See on esmatähtis ka selleks, et pakkuda tugevaid stiimuleid digimajanduse innovatsiooniks ja rohepöörde edendamiseks, nagu on rõhutatud Euroopa rohelises kokkuleppes. Lisaks suurendab Ühendkuningriigi kui olulise finantskeskuse väljaastumine EList vajadust veelgi süvendada liidu kapitaliturge. Kolmandaks aitab ELi avatud strateegilise autonoomia ja vastupidavuse eesmärgi saavutamisele kaasa ELi sanktsioonide kiirem, jõulisem ja tulemuslikum rakendamine ja jõustamine ning tugevam poliitika, mis on suunatud võitlusele kolmandate riikide ühepoolsete sanktsioonide ja muude meetmete ebaseadusliku eksterritoriaalse kohaldamise vastu. ELi välispoliitika vahendite tugevdamine käib käsikäes euro rahvusvahelise rolli ja vastupidava finantssektoriga, kuna see võimaldab ELil kaitsta oma huve rahvusvahelisel tasandil ja seista oma väärtuste eest, kasutades kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid.

COVID-19 kriisil on olnud palju tagajärgi. Esiteks on see toonud esile võimalikud eelised, mis kaasnevad mitmel valuutal põhineva rahvusvahelise finantssüsteemiga, mis leevendab paremini finantspingeid ja stabiilsusriske. Teiseks suurendas ELi ettevõtete väärtuse langus kriisi ajal ohtu, et mõni strateegiline ELi ettevõtte võetakse röövellikult üle, mis võib kaasa tuua tehnoloogilise oskusteabe kadumise ja häired paljudes väärtusahelates.

Pandeemia on siiski toonud esile ka ELi tugevad küljed. EL on kriisile ja selle majanduslikele tagajärgedele reageerinud kooskõlastatult. Pikaajalise eelarve ja algatusega „NextGenerationEU“ on EL näinud ette oma seni suurima stiimulipaketti, et elavdada majandust ning panna alus tänapäevasele ja jätkusuutlikumale ELile. Kriisile reageerimine tugevdab ELi vastupidavust, annab tugeva kindlustunde turgudele ja majandustegevuses osalejatele ning suurendab investorite usaldust ELi ja euro vastu.

Samuti muudab kriisile reageerimine ELi oluliseks tegijaks finantsturgudel. 2020. aasta novembriks oli komisjon ELi rahastu TERA raames kolmes voorus emiteerinud ettenähtud 100 miljardi euro suurusest kogusummast juba 39,5 miljardit eurot sotsiaalseid võlakirju, et aidata kaitsta töökohti ja hoida inimesi tööl. Investorite huvi nende instrumentide vastu oli väga suur, kajastades ka liidu võlakirjade tugevat krediidireitingut. Taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamiseks laenab komisjon aastatel 2021–2026 kapitaliturgudelt liidu nimel kuni 750 miljardit eurot. See emiteerimine annab võimaluse luua üleilmne võrdlusalus (tulukõver) rahvusvahelistele investoritele, kes soovivad investeerida eurodes nomineeritud varadesse.

2.Tugevama ELi alus

Suur integreeritud siseturg, mis põhineb kindlatel majanduslikel põhimõtetel, usaldusväärsel ja prognoositaval õigussüsteemil ning õigusriigi põhimõttel, on vastupidava ELi alus. Samal ajal peab EL tulemuslikumalt ära kasutama oma suhtelisi eeliseid nendes valdkondades ja suunama neid välismaailmale.

ELi avatud strateegilise autonoomia peamine eesmärk on kaitsta ja süvendada ühtset turgu, mis toetab eurot ning ELi avatust kaubandusele ja investeeringutele ülejäänud maailmaga. Iga poliitika, mis parandab ühtse turu toimimist, suurendab finantsturgude sügavust ja likviidsust, edendab majanduskasvu ning tagab finants- ja eelarvestabiilsuse, tugevdab ka ELi geostrateegilist ja majanduslikku mõju. See hõlmab poliitikat, mille eesmärk on valmistada EL ette tulevasteks väljakutseteks ning eelkõige edendada digimajandust ja rohepööret, pakkuda ettevõtjatele ja üksikisikutele võimalusi kestlikuks kasvuks ja tõhususe suurendamiseks nii ELis kui ka väljaspool.

Ühtse turu tugevdamiseks vajab Euroopa majandus paremat internetiühendust ning tugevamat tööstuslikku ja tehnoloogilist kohalolekut sellistes strateegilistes valdkondades nagu tehisintellekt, superandmetöötlus ja pilvandmetöötlus. Euroopa Liit peab kasutama ära ka võimalusi majanduse jaoks, luues ühiseid Euroopa andmeruume ning pilvetaristut ja -teenuseid. Finantssektori digiüleminek aitab tagada sektori vastupidavuse ja sõltub ELi õigusraamistikust, mis hõlbustab innovatsiooni, edendab andmepõhist rahastamist ja suurendab küberkerksust. Samal ajal on ELi töö finantsturgude keskkonnahoidlikumaks muutmisel ja kestlikuma rahastuse tagamisel, sealhulgas ELi kestlike investeeringute taksonoomia abil läbipaistvuse suurendamise kaudu, esmatähtis finantssektorile tugevate stiimulite andmiseks.

Alates 2008. aasta üleilmsest finantskriisist ja sellele järgnenud riigivõlakriisist on EL teinud märkimisväärseid edusamme oma institutsioonilise ülesehituse parandamisel, muutes euroala rahvusvaheliste investorite jaoks atraktiivsemaks. EL on jätkuvalt tugevdanud ja süvendanud majandus- ja rahaliitu, mis põhineb hästi toimival majanduspoliitika koordineerimise raamistikul ning tõhusal ja stabiilsel finantssüsteemil. Viimane hõlmab järgmist: pangandusliit, millega tugevdatakse ja ühtlustatakse pankade järelevalvet ja kriisiohjet euroalal; kapitaliturgude liit, millega edendatakse kapitali kättesaadavust ja liikuvust kogu ELis; ning Euroopa stabiilsusmehhanismi loomine ja selle edasine tugevdamine, et anda finantsabi euroala liikmesriikidele ja hoida ära kriise euroalas. Kõigis neis valdkondades on tehtud märkimisväärseid edusamme. Siiski ei ole nende oluliste valdkondade edasise integreerimise täielikku potentsiaali veel ära kasutatud. Olulised puuduvad elemendid on näiteks Euroopa hoiuste tagamise skeemi loomine, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks aktsiaturgudele juurdepääsu lihtsustamine, pikaajaliste investeeringute edendamine ja maksejõuetusraamistike ühtlustamine kogu liidus. Lisaks suurendaks ühtse kriisilahendusfondi ühise kaitsekorra kiire rakendamine ja kriisilahenduse korral likviidsuse tagamise vahendite arendamine kriisilahendusraamistiku usaldusväärsust.

1. põhimeede. Pangandusliidu väljakujundamine ja edasiste märkimisväärsete edusammude tegemine kapitaliturgude liidu valdkonnas, et edendada ELi vastupidavust ning süvendada majandus- ja rahaliitu.

Esile on kerkinud uued väljakutsed. COVID-19 pandeemia on eelkõige inimtragöödia, millel on püsiv mõju inimestele ja ühiskonnale. Samuti võib see jätta Euroopa ja maailma majandusse püsivad armid. Seepärast toetab EL uut, tugevamat ja kestlikumat majandusmudelit. Ühendkuningriigi EList väljaastumisega kaasneb suur vajadus ja võimalus arendada ELi-siseseid turutaristuid. Nende küsimuste lahendamise vahendid peavad põhinema majanduskasvu ja tõhusust edendavatel poliitikameetmetel ning neid toetavatel raamistikel.

COVID-19 pandeemiale reageerimiseks on EL käivitanud enneolematu taastekava „NextGenerationEU“. Taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend on taastekava suurim programm, mille raames antakse liikmesriikidele kuni 672,5 miljardit eurot laene ja toetusi reformide ja investeeringute rahastamiseks. Riiklike taaste- ja vastupidavuskavadega ette nähtud investeeringud ja reformid aitavad liikmesriikidel kasutada ära rohe- ja digipöörde võimalusi ning lahendada peamisi majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme, mis on kindlaks tehtud ELi majanduspoliitika juhtimise ja koordineerimise raamistikus. Kvaliteetsete eurodes nomineeritud võlakirjade emiteerimine taasterahastu „NextGenerationEU“ raames suurendab märkimisväärselt ELi kapitaliturgude sügavust ja likviidsust ning muudab need ja euro investorite jaoks atraktiivsemaks. ELi võlakirjade emiteerimine võib aidata suurendada ka rahvusvaheliste investorite riskipositsioone ELi suhtes, pakkudes tasakaalustatud portfellide väikse riskiga komponenti ja toimides reservvaluutana.