EUROOPA KOMISJON Brüssel,8.12.2020 COM(2020) 785 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. jaanuari 2012. aasta määruse (EL) nr 70/2012 (kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta) rakendamise kohta



1.SISSEJUHATUS 1.1.Aruande eesmärk Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. jaanuari 2012. aasta määruse (EL) nr 70/2012 (kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta) artiklis 7 on ette nähtud, et komisjon peab esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. detsembriks 2014 ja edaspidi iga kolme aasta järel aruande määruse rakendamise ja edasiste arengusuundade kohta. Käesolev aruanne on kolmas aruanne, mis on koostatud selle nõude täitmiseks. Aruandes antakse ülevaade määruse taustast, poliitikaraamistikust ja kohaldamisalast. Kahes esimeses jaos kirjeldatakse määruse rakendamist, metoodikat ja andmekvaliteedi probleeme ning vaadeldakse liikmesriikide koormust andmete kogumisel. Neis tutvustatakse ka erinevaid andmete levitamise vahendeid. Kahes viimases jaos käsitletakse autokaubaveo statistika võimalikku edasiarendamist ja esitatakse peamised järeldused. 1.2.Õigusraamistiku taust Määrusega (EL) nr 70/2012 sõnastati uuesti nõukogu 25. mai 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1172/98 kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta ning astuti samm edasi ELi transpordistatistika arendamisel. See määrus on alus mitmesuguste autokaubavedu käsitlevate andmete kogumiseks. Määrus (EL) nr 70/2012 tagab komisjonile, teistele ELi institutsioonidele ja liikmesriikide valitsustele võrreldavad, usaldusväärsed, ühtlustatud, korrapärased ja täielikud statistilised andmed autokaubaveo ulatuse ja arengu kohta. Selliseid andmeid on vaja ELi poliitika kujundamiseks, jälgimiseks ja hindamiseks. Liikmesriigid saadavad teabe komisjonile üksikandmete vormis, mis võimaldab pakkuda kasutajatele muutujate eri kombinatsioone sisaldavaid statistilisi tabeleid, tagades konfidentsiaalsuse. Määrus (EL) nr 70/2012 kavandati selleks, et vähendada võimalikult palju veoettevõtjate koormust. Andmeid kogutakse valikuuringu abil ning seega küsitakse teavet vaid sõidukite valimi ja piiratud ajavahemiku (tavaliselt nädal) kohta. Liikmesriigid võivad jätta uuringust välja veod, mis jäävad teatava künnise alla. 1.3.Poliitikaraamistik Ühise transpordipoliitika väljatöötamiseks on vaja põhjalikke teadmisi autokaubaveo ulatuse ja arengu kohta. Tegemist on poliitiliselt olulise teabega. Valges raamatus „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“ on määratud kindlaks kümme konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi eesmärki ehk kriteeriumid, mida järgides saavutada kasvuhoonegaaside heite vähendamine 60 % võrra. Et jälgida edusamme mõne kindlaksmääratud eesmärgi saavutamisel (nt eesmärk asendada 2030. aastaks 30 % autokaubavedudest, mis on pikemad kui 300 km, vedudega, mille jaoks kasutatakse muid transpordiliike), on vaja üksikasjalikku autokaubaveo statistikat. Euroopa roheline kokkulepe on uus majanduskasvu strateegia, mille eesmärk on muuta ELi majandus kestlikuks, muutes kliima- ja keskkonnaprobleemid kõigis poliitikavaldkondades võimalusteks ning üleminek kõigi jaoks õiglaseks ja kaasavaks. Kliimaneutraalsuse saavutamiseks tuleb transpordist pärit heidet vähendada 2050. aastaks 90 %. Esmatähtsad meetmed üleminekul kestlikule ja arukale liikuvusele on ·mitmeliigilise transpordi edendamine; ·automatiseeritud ja ühendatud liikuvuse lahenduste kasutuselevõtu toetamine kõikide transpordiliikide puhul; ·transpordi väliskulude parem käsitlemine maksustamise kaudu; ·säästvate alternatiivsete transpordikütuste tootmise ja kasutuselevõtu kiirendamine ning ·transpordi tekitatava saaste vähendamine, eriti linnades. Määruse (EL) nr 70/2012 alusel kogutud andmed on olulised nii poliitikakujundajatele kui ka kutseorganisatsioonidele ja veoettevõtjatele ning maanteetranspordi valdkonnas tegutsevatele teadlastele ja spetsialistidele. Uuringutulemused on tähtsad Euroopa autokaubaveo turu seireks. Turu põhjalik tundmine aitab suurendada kõnealuse sektori ettevõtjate konkurentsivõimet.

1.4.Liikmesriikide ja teiste riikide kaetus Määrust (EL) nr 70/2012 kohaldatakse vahetult ja tervikuna kõikides liikmesriikides. Sellega on ette nähtud, et liikmesriigid peavad esitama andmeid. Määruse artikli 1 lõike 3 kohaselt ei kohaldata määrust siiski Malta suhtes seni, kuni kaupade rahvusvahelise autoveoga tegelemise luba omavate Malta registreeritud kaubaveosõidukite arv ei ületa 400. Selleks peab Malta esitama Eurostatile kord aastas kaupade rahvusvahelise autoveoga tegelemise luba omavate kaubaveosõidukite arvu. Seda tuleb teha hiljemalt kaubaveosõidukite arvuga seotud aastale järgneva aasta märtsi lõpuks. Andmeid esitavad ka Norra ja Šveits. Montenegro on esitanud kandidaatriigina andmeid alates 2016. aastast. Alates 1. veebruarist 2020, mil Ühendkuningriik lahkus Euroopa Liidust, on Eurostati andmekogumites uus koondrubriik „EL 27 (alates 2020. aastast)“, mis ei hõlma Ühendkuningriiki. 2020. aasta lõpuni kestval üleminekuperioodil jätkab Ühendkuningriik Eurostatile andmete saatmist. Need andmed tehakse kasutajatele kättesaadavaks. Kooskõlas määruse (EL) nr 70/2012 artikliga 5 edastavad liikmesriigid Eurostatile andmeid kord kvartalis. 2.MÄÄRUSE (EL) nr 70/2012 RAKENDAMISE JÄRELEVALVE 2.1.Õiguslike kohustuste täitmine Määruses (EL) nr 70/2012 sätestatud andmete esitamise kohustuse täitmise tase on väga kõrge. Kõik liikmesriigid esitasid nõutud andmed, kusjuures hilineti vaid mõnel üksikul juhul, peamiselt riigi tasandil tehtud IT-alaste muudatuste tõttu. See võimaldab koostada Euroopas kvaliteetset, ajakohast ja usaldusväärset autokaubaveo statistikat. 2.2.Liikmesriikides kasutatavad andmete kogumise meetodid Määruses (EL) nr 70/2012 sätestatud metoodikaga on tagatud raamistik üksikandmete kogumiseks liikmesriikides. Eurostat kogub teavet riikide andmekogumismeetodite (registrite kasutamise, valimi koostamise metoodika, ulatuse jms) kohta iga kolme aasta tagant ning avaldab selle oma dokumendis „Liikmesriikide, EFTA riikide ja kandidaatriikide autokaubaveo uuringutes kasutatav metoodika“. Peale selle loovad aruandvad riigid alates vaatlusaastast 2018 riiklikke metaandmete faile, kasutades Euroopa viitemetaandmete aruandevormi ehk nn Euro SDMX metaandmete struktuuri. Riiklikes metaandmete failides esitatakse liikmesriikide andmetel põhinevat statistikat ning teavet liikmesriikide õigusaktide, levitamispoliitika, andmete kvaliteedi ja andmete statistilise töötlemise kohta. 2.3.Liikmesriikide koormus ja kulud Määrus (EL) nr 70/2012 kavandati selleks, et hoida liikmesriikide koormus võimalikult väike. Enamikus riikides ei ole vaja võtta lisameetmeid, sest olemasolevad menetlused on piisavad, et täita andmekogumisnõudeid. Riiklikes metaandmete failides esitatud teabe kohaselt peab lõviosa aruandvatest riikidest andmete esitamisega seonduvat töökoormust vastuvõetavaks. Andmete kogumisega seotud koormus on riigiti väga erinev, sõltudes riiklikest andmekogumissüsteemidest. Hinnangute kohaselt kulus vastanutel ühe vaatlusperioodil vedusid teinud sõiduki kohta andmete edastamiseks keskmiselt umbes 40 minutit. Kulud varieeruvad riigiti, kuna andmete kogumisel kasutatava valimi suurus on erinev. Mõnel juhul koosneb valim mõnest tuhandest sõidukist, teisel juhul on selles sõidukeid mitusada tuhat. Andmete kogumisega seotud kulud ja koormus on õigustatud, võttes arvesse saadava statistika kasulikkust. Komisjon toetab liikmesriike nende püüdlustes koostada riiklikku statistikat. Eurostat haldab riiklikke üksikandmeid ja koostab igas riigis transpordistatistikat (D-tabelid) sõidukite kohta, mis on registreeritud mõnes teises riigis. See statistika saadetakse liikmesriikide statistikaasutustele, mille tulemusel on neil asutustel täielik statistiline teave kõikide autokaubavedude kohta, mida teevad nende territooriumil mujal ELis (v.a Maltal), Šveitsis ja Norras registreeritud veokid. Tänu määruse (EL) nr 70/2012 rakendamisele ja komisjoni esitatavatele D-tabelitele ei pea liikmesriigid koguma andmeid välisriikide veokite tegutsemise kohta oma territooriumil. Peale selle tagab teabe kogumine ja haldamine üksikandmete tasandil Eurostatile paindlikkuse kasutajate statistilise teabe vajaduste rahuldamisel, põhjustamata viivitusi ja nõudmata lisajõupingutusi liikmesriigi tasandil. Eurostat avaldab autokaubaveo statistika ja liikmesriigid avaldavad D-tabelid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 6/2003. 2.4.Halduskoormuse vähendamine ja lihtsustamine Komisjon (Eurostat) tegeleb pidevalt halduskoormuse vähendamise ja lihtsustamisega. Eurostat võtab koostöös riiklike statistikaametitega erimeetmeid, et vähendada liikmesriikide andmekogumis- ja aruandluskoormust. Nende meetmete hulka kuuluvad

1.töövahendite arendamine, et hõlbustada üksikasjalike piirkondlike andmete edastamist; 2.ajakohastatud üksikandmete edastamise ja valideerimise vahendite väljatöötamine, et anda aruandvatele riikidele tagasisidet andmete kvaliteedi ja andmekogumites esinenud konkreetsete vigade kohta; 3.liikmesriikide, EFTA riikide, kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide ekspertide korrapäraste kohtumiste korraldamine (autokaubaveo statistika eksperdirühm ja rakkerühmad), et vahetada häid tavasid ning arutada andmete kvaliteeti, metodoloogilisi küsimusi ja edasist arengut. Andmekogumiskoormust on võimalik tulevikus veelgi vähendada, kui riigid hakkavad rakendama andmete esitamisel praegu kasutatavate paberdokumentide asemel digitaalseid meetodeid. 2.5.Andmete valideerimine ja laekunud statistiliste andmete kvaliteet Ehkki andmete kogumise ja edastamise eest vastutavad liikmesriigid, võtab Eurostat kõik meetmed, et avastada laekunud andmetes vead, ning haldab IT-süsteemi andmete valideerimiseks ja töötlemiseks. Liikmesriikidelt saadud andmete kvaliteet on üldiselt väga hea. Vigade korral parandavad kõik riigid oma andmeid. Riikliku, rahvusvahelise ja kogutranspordi puhul kohaldatakse kvartalipõhiste üksikandmete suhtes valideerimisprotsessi ning kvartali- ja aastaandmete puhul tehakse aegridade kontroll. ·Üksikandmete valideerimine: riigid edastavad Eurostatile andmed portaali EDAMIS kaudu. Peamise IT-süsteemi teostatava valideerimise käigus tehakse kindlaks põhivead ja vigased koodid. Andmeid esitanud riigid saavad iga andmeülekande kohta valideerimisaruande, mis sisaldab üksikandmete tasandil esitatud teavet, et oleks lihtne kõrvaldada mis tahes vead. Peale selle täiendab komisjon pidevalt oma valideerimiseeskirju, et need vastaksid muutuvatele vajadustele ja tagaksid kvaliteetse statistika koostamise. ·Aegridade kontroll: komisjon peab oluliseks leida enne andmete avaldamist üles aegridades esinevad võõrväärtused. On tähtis, et kui täheldatakse olulisi erinevusi, kinnitaksid aruandvad riigid suundumusi. Vajaduse korral esitavad riigid läbivaadatud andmekogumid või selgitused aegridades esinevate märkimisväärsete kõikumiste kohta. 2.6.Liikmesriikide metoodikaalane toetamine Eurostat pakub liikmesriikidele pidevalt metoodilist ja tehnilist tuge ning haldab autokaubaveo statistika esitamiseks usaldusväärset andmete ja metaandmete infosüsteemi. Eurostat on koostanud määruse (EL) nr 70/2012 rakendamiseks kaks juhendit: ·autokaubaveo metoodika, milles on visandatud metoodiline alus autokaubaveo statistika koostamiseks liikmesriikides, kandidaatriikides ja EFTA riikides; ·liikmesriikide, EFTA riikide ja kandidaatriikide autokaubaveo uuringutes kasutatav metoodika, milles tutvustatakse aruandvates riikides tehtavate autokaubaveo uuringute metodoloogilisi aspekte. 2.7.Andmete avaldamine 2.7.1.Eurostati jaotustabelid Määruse (EL) nr 70/2012 alusel kogutud üksikandmetel põhinevad koondandmed avaldatakse Eurostati andmebaasis. Kasutajad võivad saada üksikasjalikke statistilisi tabeleid, mis on koosatud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 6/2003. Olemas on 43 autokaubaveo tabelit, mida täiendavad üks Euroopa metaandmete fail ja mitu riiklikku metaandmete faili. 2.7.2.Väljaanded Eurostat avaldab väljaandes „Statistics Explained“ artikleid, kus esitatakse meedia ja üldsuse jaoks andmete analüüse. Käsitletavad teemad on järgmised: ·üldised suundumused autokaubaveo valdkonnas;

·autokaubaveod sõidukite omaduste kaupa; ·autokaubaveod teekonna omaduste kaupa; ·autokaubaveod kaubaliikide kaupa; ·autokaubaveod – kabotaažveod. Neid artikleid ajakohastatakse kord aastas, v.a artiklit kabotaažvedude kohta, mida ajakohastatakse iga kahe aasta tagant. Artikleid ajakohastatakse, kui andmete kogumine vaatlusaasta kohta on lõpule viidud. 2.7.3.Anonüümitud andmed Vastavalt määrusele (EL) nr 557/2013 autokaubaveo üksikandmed anonüümitakse ja tehakse teaduslikul eesmärgil kättesaadavaks teadusüksustele. Anonüümitud andmetele juurdepääsu taotlus esitatakse komisjonile (Eurostatile) ning juurdepääs antakse pärast seda, kui komisjon (Eurostat) ja liikmesriigi statistikaasutus on selle ühiselt heaks kiitnud. 2018. ja 2019. aastal näitasid kaheksa teadusüksust üles huvi Euroopa autokaubaveo uuringu anonüümitud andmetega tutvumise vastu. 2.7.4.Muud teabe levitamise viisid Andmeid levitatakse ka kasutajakesksete andmeväljavõtete ning Eurostati teabematerjalide ja väljaannete kaudu (nt statistikateos „Energy, transport and environment statistics“). 3.AUTOKAUBAVEO STATISTIKA ARENDAMINE Euroopa rohelises kokkuleppes, mille eesmärk on muuta Euroopa 2050. aastaks kliimaneutraalseks, on esitatud rida ümberkujundavaid poliitikameetmeid kõikide majandussektorite, sealhulgas transpordi jaoks. Autokaubaveo statistika aitab püstitada poliitikaeesmärke ja jälgida nende saavutamist, sisaldades andmeid veetud kaubakoguste, läbitud kilomeetrite ning seadmete ja taristu kohta. Autokaubavedu on väga oluline sektor, kuna selle osatähtsus Euroopa Liidu sisemaises kaubaveos on suurim (2018. aastal 75,3 %). Autokaubaveo statistika eksperdirühm kohtus ajavahemikus 2018. aasta juunist 2020. aasta märtsini kahel korral. Neil kohtumistel arutasid Eurostat, liikmesriigid, EFTA riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid andmevajadusi, autokaubaveo statistika parandamise viise ja andmekogumiskoormuse vähendamise võimalusi. Üks muudatus, mida praegu arutatakse, puudutab tulevast statistikat kergveokitega tehtavate vedude kohta. Kuigi sellised veokid ei vea väga raskeid koormaid, läbivad nad linnapiirkondades arvukalt kilomeetreid, mille tulemuseks on märkimisväärne panus heite ja ummikute tekkimisse. Lisaks võib täheldada nende veokite üha suuremat kasutamist linnadevaheliste ja rahvusvaheliste vedude jaoks. Kergveokid on seni jäänud enamasti väljapoole Euroopa transpordipoliitika ja sellega seotud õigustiku kohaldamisala. Hiljuti vastu võetud määrustega (EL) 2020/1054 ja (EL) 2020/1055 see muutub. Nõudlus kergveokite kasutamisega seotud andmete järele on üha suurem, vähemalt Euroopa õigusaktide kohaldamisalasse kuuluvate kergveokite puhul. Andmeid kergveokite kohta on võimalik hankida ka tehnoülevaatuse registrist, kuhu kogutakse teave sõidukite mootori tüübi, kaaluklassi ja kütuseliigi ning heitekontrolli tehnoloogia kohta. Spetsiaalne rakkerühm on uurinud seda valdkonda alates 2018. aastast, vaadeldes kergveokeid käsitlevate andmete kogumise teostatavust ja parameetreid. Arutelu keskmes on välja töötatav metoodika, sealhulgas määratlused, künnised, andmeallikad ja kogutavad muutujad. Selle projekti raames käivitas komisjon (Eurostat) 2020. aasta alguses kergveokeid käsitleva statistika alased prooviuuringud. Oma viimasel kohtumisel 4. märtsil 2020 arutas rakkerühm metoodilisi aspekte ja muutujaid, mida oleks võimalik koguda. Rakkerühma töö jätkub. Andmed kergveokite kohta on muutumas oluliseks paljude riikide jaoks ja ELi tasandil. Samas ei ole veel selge, kas ja mil määral saab selliseid sõidukeid käsitlevat statistikat lähitulevikus koguda, võtte arvesse suuri kulusid ja suurt koormust, mis sellega kaasneb. Ühe hiljutise konsultatsiooni raames osutasid vastanud riigid sõidukite kütuseliigi ja heitgaasiklassiga seotud võimalike täiendavate muutujate kasulikkusele. Õhku eralduvate saasteainete koguse arvutamiseks võib olla kasulik ka muutuja, mis käsitleb sõidu ajal tarbitud kütust. Tulevikus võidakse kaaluda muutujaid, mis on seotud automatiseeritud/autonoomse juhtimisega. Andmeid enamiku nende muutujate jaoks tuleks hankida haldusandmebaasidest (registritest), et vältida lisakoormuse tekitamist andmete esitajatele. Andmed vabatahtliku muutuja „võimalus kasutada sõidukit kombineeritud vedudel“ jaoks võib siduda ühendvedude statistikaga. Sõidukiga seotud NACE tegevusala äranäitamist nõutakse praegu neljakohalise koodi tasemel, kuid seda tuleks aktsepteerida ka kõrgematel tasemetel ja isegi NACE klassifikaatori kõige kõrgemal jao tasemel. Aruandvad riigid on osutanud ka vajadusele muuta mõni aruandluseeskiri konkreetsemaks, näiteks oleks väga kasulik määrata täpselt kindlaks sõidukite arv, sest see muudaks kõik andmekogumid ühtlasemaks ja võrreldavamaks. Käsitleda tuleks ka suurt koormust, mida veoandmete kogumine põhjustab, võrreldes sõidukite potentsiaalselt väikese arvu ja andmete kogumisega kaasneva kasuga. 4.JÄRELDUSED Määruse (EL) nr 70/2012 rakendamisel saadud kogemusi ja tulemusi peetakse positiivseks. Riigid täidavad andmete esitamise kohustust ning nii riikide kui ka komisjoni tasandil eraldatud vahendid on võimaldanud saavutada kvaliteetseid tulemusi. Komisjon toetab liikmesriike määruse (EL) nr 70/2012 rakendamisel, hoiab andmete haldamiseks käigus IT-süsteemi ja on parandanud teabevahetust, et viia miinimumini aruandluskoormus.