Direktiiviga ühtlustatakse liftide ja lifti ohutusseadistega seotud sätteid ning direktiiv põhineb nn uue lähenemisviisi põhimõtetel, mis tähendab seda, et selles on sõnastatud üksnes olulised tervisekaitse- ja ohutusnõuded, millele turule lastud liftid ja lifti ohutusseadised peavad vastama.

·tagada, et direktiivi kohaldamisalasse jäävad liftid ja lifti ohutusseadised on liftide kasutajatele ja hooldajatele ohutud, suurendades sellega nende isikute tervisekaitset ja ohutust.

Direktiivi artiklis 46 on sätestatud, et komisjon peab esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande direktiivi rakendamise ja toimimise kohta. See aruanne peab põhinema konsulteerimisel asjaomaste sidusrühmadega ja vajaduse korral tuleb sellele lisada ettepanek direktiivi läbivaatamise kohta.

·ettevõtjate kohustusi käsitlevad sätted hõlmavad kooskõlas uut õigusraamistikku käsitleva otsusega nr 768/2008/EÜ paigaldajate, tootjate, volitatud esindajate, importijate ja levitajate kohustuste määratlust ning erisätteid näiteks hoones tehtavate tööde eest vastutava isiku ja lifti paigaldaja kahepoolse teabevahetuse kohta;

·vastavushindamismenetlusi käsitlevad sätted hõlmavad teavitatud asutuste teavitamise korda, teavitatud asutuste suhtes kohaldatavaid kriteeriume ja vastavushindamismenetlusi;

·olulisi tervisekaitse- ja ohutusnõudeid käsitlevad sätted hõlmavad saavutatavate tervisekaitse ja ohutuse alaste eesmärkide määratlust, sealhulgas sätteid, mis käsitlevad ligipääsetavuse tagamist puudega inimestele ja muljumisohu välistamist;

·turujärelevalvet käsitlevad sätted hõlmavad kooskõlas uut õigusraamistikku käsitleva otsusega nr 768/2008/EÜ liidu turule sisenevate liftide või lifti ohutusseadiste turujärelevalvet ja kontrolli, menetlusi selliste liftide või lifti ohutusseadiste jaoks, mis kujutavad endast ohtu liikmesriigi tasandil, liidu kaitsemeetmete menetlust jms.

3. Ülevõtmine ja rakendamine

Et võimaldada saavutada seatud eesmärke, ühtlustati direktiiviga lifte ja lifti ohutusseadiseid käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide teatud aspekte. Liikmesriigid peavad direktiivi sätted üle võtma ja neid rakendama.

Direktiiv on kõikides liikmesriikides ühetaoliselt üle võetud. Tõendeid ülevõtmisega seotud raskuste kohta ei ole, välja arvatud üks hindamisuuringus kindlaks tehtud probleem, mis oli seotud olulisi tervisekaitse- ja ohutusnõudeid käsitleva lisa punkti 2.2 kolmandas lõigus esitatud eelneva nõusoleku sätte ülevõtmisega. Seda punkti on käsitletud allpool punktis 4.2.

Seoses direktiivi rakendamisega avastati liikmesriikides mõned väikesed erinevused, mis olid seotud kasutatavate mõistetega, lifti paigaldaja ja hoones tehtavate tööde eest vastutava isiku vahelise kahepoolse teabevahetuse sisseseadmise viisiga, sätetega, mis käsitlevad liftide ligipääsetavust puudega inimestele, võimalusega anda eelnev nõusolek muljumisohu välistamiseks, vastavushindamise ja EÜ tüübihindamissertifikaatidega ning turujärelevalve tavadega.

Direktiivis sätestatud mõiste „paigaldaja“ on üle võtnud 26 liikmesriiki. Eesti õigusakt sisaldas algselt teistsugust mõistet – selles osutati paigaldajale kui tootjale. Mõiste „tootja“ kasutamine mõiste „paigaldaja“ asemel ei mõjutanud direktiivi kohaldamist. Eesti õigusaktis, millega on üle võetud direktiiv 2014/33/EL, osutatakse ka praegu mõistele „tootja“.

Direktiivi artikli 6 lõikega 1 on ette nähtud kahepoolne teabevahetus, millega tagatakse, et hoones tehtavate tööde eest vastutav isik ja paigaldaja mõlemad esitaksid üksteisele vajaliku teabe ja astuksid vajalikke samme lifti nõuetekohase käitamise ja ohutu kasutamise tagamiseks. See artikkel on täpselt sel kujul üle võetud 26 liikmesriigi õigusaktidesse. Austria ja Ungari õigusaktidega on nähtud selle teabevahetuse tagamiseks ette eraldi mehhanism. Need väikesed erinevused ei mõjuta direktiivi kohaldamist.

Kakskümmend liikmesriiki on võtnud sätted, mis käsitlevad liftide ligipääsetavust puudega inimestele, oma siseriiklikusse ülevõtmise õigusakti üle täpselt sellisel kujul, nagu need on direktiivis. Ülejäänud kaheksa liikmesriiki on võtnud liftide ligipääsetavusega seotud sätted üle peamiselt oma ehitusalastesse õigusaktidesse. Enamik liikmesriike on sõnastanud oma ehitusalastes õigusaktides hoonete ligipääsetavuse reguleerimiseks lisa- või konkreetsemad sätted. See kuulub liikmesriikide pädevusse.

Kakskümmend liikmesriiki on otse üle võtnud olulisi tervisekaitse- ja ohutusnõudeid käsitleva lisa punkti 2.2 kolmanda lõigu, mis võimaldab liikmesriikidel anda erijuhtudel eelneva nõusoleku, et rakendada muljumisohu ärahoidmiseks, eriti olemasolevates ehitistes, muid sobivaid vahendeid kui piirasendite taga paiknev vaba ruum või ohutusruum. Neljas liikmesriigis saab eelnevat nõusolekut kohaldada vaid siis, kui lift paigaldatakse olemasolevasse hoonesse, kus esinevad ehituslikud kitsendused. Praktikas antakse nõusolekut liikmesriikides erinevalt. Tänu mitmesugustele projekteerimisvõimalustele, mis põhinevad eri tehnoloogialahendustel, võimaldab eelneva nõusoleku menetlus paigaldajatel kasutada muljumisohu välistamiseks muid vahendeid. Samas on paigaldajatel liikmesriikide kohaldatavates kriteeriumides esinevate erinevuste tõttu keerulisem leida teavet riiklike rakendamistavade kohta. Selliste tavade mõju direktiivi toimimisele on käsitletud allpool punktis 4.2.

Direktiivi artiklites 15 ja 16 määratletud vastavushindamismenetlused, mida peavad kohaldama ohutusseadiste tootjad ja liftide paigaldajad, on üle võetud ja neid rakendatakse kõikides liikmesriikides. Mõni sidusrühm teatas, et mõnikord nõutakse paigaldajatelt lisaks EÜ tüübihindamissertifikaadile muid tõendeid lifti nõuetelevastavuse kohta. Sellised rakendamisprobleemid on kõrvaldatud, kuivõrd uue direktiiviga 2014/33/EL muudeti tüübihindamissertifikaatide sisu.

Turujärelevalve, mis on oluline vahend õigusaktide jõustamisel, põhineb meetmetel, millega kontrollitakse, et tooted vastavad olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele ning et nõuetele mittevastavad tooted viiakse nõuetega vastavusse või kõrvaldatakse turult / võetakse tagasi. Direktiivis 95/16/EÜ ei olnud sätestatud konkreetset menetlust. Turujärelevalve raamistik loodi määrusega (EÜ) nr 765/2008 ning direktiiv 2014/33/EL sisaldab turujärelevalve jaoks sellel määrusel põhinevaid erisätteid. Hindamise käigus selgus, et turujärelevalvet on rakendatud liikmesriikides erinevalt, kui pidada silmas strateegiaid, järelevalve ulatust ning kontrollide sagedust ja liiki.

Teavitatud asutuste teavitamismenetlust, mis on määratletud direktiivi artiklis 28, on rakendatud liikmesriikides erinevalt. Teavitatud asutuste tehnilise suutlikkuse tõendamisel eelistatakse akrediteerimist ning 19 liikmesriiki on selle artikli üle võtnud nii, et nad on muutnud akrediteerimise kohustuslikuks. Kui akrediteerimist ei kasutata, peab teavitatud asutus esitama teavitavale asutusele kõik dokumentaalsed tõendid, mis on vajalikud, et kontrollida tema vastavust asjakohastele nõuetele. Erinevused teavitamismenetluse rakendamisel ei mõjuta direktiivi kohaldamist.

4. Hindamise peamised järeldused

4.1. Asjakohasus

Hindamisel jõuti järeldusele, et direktiivi algsed eesmärgid on praegu sama asjakohased kui siis, kui direktiivi kohta tehti esimest korda ettepanek. Eelkõige on jätkuvalt igati asjakohased eesmärgid tagada liftide kasutajate, paigaldajate ja hooldajate kõrgetasemeline ohutus ning tagada liftide ja lifti ohutusseadiste vaba liikumine.

Direktiivi peetakse üldiselt selgeks. Ometi ilmnes hindamise käigus vajadus uurida seda, kuidas muuta selgemaks direktiivi kohaldamisala – pidades silmas kasutusel olevate liftide puhul oluliste muudatuste tegemist, mille korral tuleb siseriiklike eeskirjade kohaldamise asemel kohaldada direktiivi –, kuidas muuta selgemaks mõiste „paigaldaja“, mida kasutatakse direktiivis mõiste „tootja“ asemel, ning kuidas selgitada mõisteid „ekspluatatsiooni andmine“ ja „turule laskmine“. Eelnevat nõusolekut käsitlevate sätete puhul väljendati muret ühelt poolt ühtlustamata kriteeriumide pärast, mida liikmesriigid kasutavad eelneva nõusoleku andmisel või andmatajätmisel ja mille rakendamise tulemuseks on erinevad tavad, ning teiselt poolt selle pärast, et ELis võivad tekkida erinevad ohutusstandardid. Ilmnes, et mõningast muret tunti ka nende sätete selguse pärast, mis käsitlevad puudega inimeste ligipääsu liftidele, tingituna asjaolust, et kogu hoone suhtes kohaldatakse erinevaid siseriiklikke ligipääsetavuse nõudeid, samas kui liftide ligipääsetavus on reguleeritud direktiiviga.

Hindamise käigus selgus, et peale selle, et direktiiv on asjakohane oma kohaldamisalasse kuuluvate toodete vaba liikumise seisukohast, on direktiiv asjakohane poliitikavahend ka selleks, et üldiselt tegeleda uute riskidega, mis kaasnevad liftidega seotud tehnoloogia arenguga. Kooskõlas uue lähenemisviisiga on direktiivis kindlaks määratud üksnes käsitletavad riskid ja saavutatavad ohutusalased eesmärgid, usaldades direktiivi järgimiseks vajalike tehniliste lahenduste valimise tootjatele ja paigaldajatele. See võimaldab liftide sektoris innovatsiooni.