Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 88/10)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Côtes de Bordeaux“

PDO-FR-A0987-AM04

Teate esitamise kuupäev: 26. november 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Ametlik geograafiline kood

Geograafilisele piirkonnale vahetus läheduses asuvad kommuunid on viidud kooskõlla ametlikule geograafilise koodiga.

Muudetakse koonddokumendi punkte 6 ja 9.

2. Põllumajanduslikud keskkonnakaitsenõuded

Tootespetsifikaati on lisatud järgmised põllumajanduslikud keskkonnakaitsenõuded:

surnud taimed tuleb maatükkidelt eemaldada, nende surnud taimede ükskõik missugune hoidmine maatükkidel on keelatud.

Täielik keemiline umbrohutõrje maatükil on keelatud.

Iga käitaja arvutab ja registreerib oma töötlemissageduse indeksi (indice de fréquence de traitement, IFT).

Nende muudatustega püütakse võtta paremini arvesse ühiskonna nõudmisi vähendada taimekaitsevahendite kasutamist ja arvestada rohkem keskkonnaga.

Need muudatused ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

3. Veini tunnustatud ladustajate vahel liikumise kuupäev

Välja jäetakse I peatüki punkti IX alapunkti 5 alapunkt b, milles käsitletakse veinide ringlusse laskmist tunnustatud ladustajate vahel.

See muudatus ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

4. Seos piirkonnaga

Seost päritolupiirkonnaga on muudetud seoses kommuunide arvu muutumisega ühinemise tõttu.

See muudatus ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

5. Üleminekumeetmed

Üleminekumeetmed, mille tähtaeg on saabunud, on tootespetsifikaadist välja jäetud.

See muudatus ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

6. Viide kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

See muudatus ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Côtes de Bordeaux

2. Geograafilise tähise tüüp:

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Vaiksed punased veinid

LÜHIKIRJELDUS

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti.

Fermenteeritavate suhkrute sisaldus on ≤ 3g/l.

Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti.

Õun- ja piimhappeline fermentatsioon on punaste veinide puhul kohustuslik. Kogu veinipartii puhul on kõikide punaste veinide maksimaalne õunhappesisaldus enne pakendamist (lahtine vein) või pärast pakendamist 0,3 grammi liitri kohta.

Veinide lenduvate hapete sisaldus on kuni 13,26 meq/l saagikoristusaastale järgneva aasta 31. juulini ja 16,33 meq/l pärast seda kuupäeva.

Enne pakendamist või turustamisel lahtiselt on veinide vääveldioksiidi sisaldus ≤ 140 mg/l.

Punaste veinide puhul on sageli peamiseks viinamarjasordiks „Merlot N“, mille omadused tulevad eriti soodsalt esile tänu savi-lubjamuldadele ning mis võimaldab koos viinamarjasortidega „Cabernet-Sauvignon N“ ja „Cabernet-franc N“ (kohaliku nimetusega „Malbec“) saada puuviljalisi ja pehmeid veine.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2. Vaiksed valged veinid

LÜHIKIRJELDUS

Veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti.

Fermenteeritavate suhkrute sisaldus on ≤4g/l.

Pärast rikastamist ei ületa veinide alkoholisisaldus 13 mahuprotsenti.

Veinide lenduvate hapete sisaldus on kuni 13,26 meq/l kuni saagikoristusaastale järgneva aasta 31. juulini ja 16,33 meq/l pärast seda kuupäeva.

Enne pakendamist või turustamisel lahtiselt on veinide vääveldioksiidi sisaldus ≤ 180 mg/l.

Valged veinid on valdavalt valmistatud viinamarjasordist „Sauvignon B“ koos sortidega „Sémillon B“ ja „Muscadelle B“.

Kontrollitud päritolunimetusega veinid „Côtes de Bordeaux“ on täidlased ja puuviljalised ning neid sobib säilitada kolme kuni kümne aasta jooksul.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3. Magusad vaiksed valged veinid, nn liköörveinid

LÜHIKIRJELDUS

Veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 14,5 mahuprotsenti.

Fermenteeritavate suhkrute sisaldus on üle 51 g/l.

Enne pakendamist või turustamisel lahtiselt on veinide vääveldioksiidi sisaldus ≤ 400 mg/l.

Nende veinide puhul määratakse lenduvate hapete sisaldus enne pakendamist (lahtisel kujul) erandkorras kindlaks vastava määrusega.

Jääksuhkruga valgetel veinidel on sageli mee ja tsitrusviljade maitsenüansid.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 12 Minimaalne üldhappesus milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

4. Poolmagusad vaiksed valged veinid (moelleux)

LÜHIKIRJELDUS

Jääksuhkruga poolmagusad valged veinid (moelleux) valmistatakse viinamarjadest, mille suhkrusisaldus on vähemalt 221 g liitri veinivirde kohta. Need veinid on pehmed, õrnad ja peenemaitselised.

Minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides ≥ 13,5 %

Üldalkoholisisaldus pärast rikastamist: 15 %

Fermenteeritavate suhkrute sisaldus 17–45 g/l.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11,5 Minimaalne üldhappesus milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 300

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1. Istutustihedus ja ridadevaheline kaugus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 500 viinapuud hektari kohta.

Ridade vahe on maksimaalselt:

— 2,50 meetrit viinapuude puhul, kui kasutatud on ühe- või kaheõlalist Guyot’ vormi või nöörpuu madalat vormi;

— ja 3 meetrit kahesuunalise horisontaaltoestuse puhul, kui kasutatud on lüürakujulist vormi.

Samas reas olevate viinapuude tüvede vahe on vähemalt:

— 0,85 meetrit viinapuude puhul, kui kasutatud on ühe- või kaheõlalist Guyot’ vormi või nöörpuu madalat vormi;

— ja 0,74 meetrit kahesuunalise horisontaaltoestuse puhul, kui kasutatud on lüürakujulist vormi..

2. Viinapuude lõikamise nõuded

Viljelustavad

Lõikamine toimub hiljemalt lehtede moodustumise staadiumis (Lorentzi skaalal 9).

Viinapuud lõigatakse kas lühikeste võrsetega või pika võrsega lõikamismeetodi abil, jättes hektari kohta kuni 45 000 punga ja kuni 14 punga tüve kohta.

3. Saagikoristuse erisätted

Viljelustavad

Magusate valgete veinide, nn liköörveinide puhul toimub saagikoristus käsitsi järjestikuste koristusetappidena.

4. Rikastamine

Veinivalmistuse eritavad

Subtraktiivsed rikastamistehnoloogiad on punaste veinide puhul lubatud, tingimusel et rikastamisaste ei ületa 15 %.

Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti punaste veinide puhul, 13 % valgete kuivade veinide puhul ning 15 mahuprotsenti poolmagusate valgete veinide (moelleux) puhul.

Magusate liköörveinide puhul ei ole rikastamine lubatud.

5.2. Maksimaalne saagikus

1. Vaiksed punased veinid

65 hektoliitrit hektari kohta

2. Vaiksed valged veinid

72 hektoliitrit hektari kohta

3. Magusad vaiksed valged veinid, nn liköörveinid

40 hektoliitrit hektari kohta

4. Poolmagusad vaiksed valged veinid (moelleux)

55 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine, pressimine, veini valmistamine ja laagerdamine toimub 1. jaanuari 2021. aasta ametliku geograafilise koodi alusel Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Anglade, Bassens, Baurech, Béguey, Belvès-de-Castillon, Berson, Blaye, Bouliac, Braud-et-Saint-Louis, Cadillac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Campugnan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Castillon-la-Bataille, Cavignac, Cénac, Cenon, Cézac, Civrac-de-Blaye, Cubnezais, Donnezac, Donzac, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Floirac, Fours, Francs, Gabarnac, Gardegan-et-Tourtirac, Générac, Gensac, Haux, Landerrouat, Langoiran, Laroque, Laruscade, Latresne, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Ligueux, Lormont, Loupiac, Marcenais, Margueron, Marsas, Massugas, Mazion, Monprimblanc, Omet, Paillet, Pellegrue, Pessac-sur-Dordogne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Pugnaci kommuuni osa, mis vastab Lafosse’i territooriumi osale enne ühinemist 1. juulil 1974; Puisseguini kommuuni osa, mis vastab Monbadoni territooriumile enne ühinemist 1. jaanuaril 1989; Quinsac, Reignac, Riocaud, Rions, La Roquille, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Cibard, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Girons-d’Aiguevives, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Palais, Saint-Paul, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Foy-la-Grande, Saint-Savin, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Yzan-de-Soudiac, Sainte-Colombe, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Eulalie, Les Salles-de-Castillon, Saugon, Semens, Tabanac, Tayac, Le Tourne, Val-de-Livenne, Verdelais, Villenave-de-Rions ja Yvrac.

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Cot N – Malbec

Merlot N

Muscadelle B

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Semillon B

8. Seos(t)e kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusega veini „Côtes de Bordeaux“ geograafiline piirkond Gironde’i departemangus asub Garonne’i jõe kallastel Dordogne’i ja Gironde’i vahel, tegemist on orguderikka, peamiselt savi-lubjamuldadega piirkonnaga. See nimetus ühendab viit ajaloolist veinivalmistuskeskust: Blaye, Cadillac, Castillon-la-Bataille, Francs ja Sainte-Foy-la-Grande.

Veini „Côtes de Bordeaux“ tootmispiirkonnas domineerivad orud, kus seguneb magevesi ja merevesi. Ookeani mõju ulatub sügavale maismaale, Dordogne’i ja Garonne’i jõgi moodustavad koos laia veevoolu, Gironde’i lehtersuudme. Veini „Côtes de Bordeaux“ tootmispiirkonna pinnavormides on ühendatud tasandikud ja mäejalamid, mis kõrguvad jõgede kohal peamiselt piirkonna edelaosas, jõekaldad on järsud, kõrguste vahe võib varieeruda kolmekümnest meetrist seitsmekümneni, iseloomulikud on platood, mida läbib sekundaarne jõgede võrk.

Selles suures piirkonnas valitsevad viinamarjakasvatuse jaoks suhteliselt ühtlaselt soodsad ilmastikutingimused: suurte veemassiivide lähedus (Atlandi ookean, Gironde’i lehtersuue, Garonne’i ja Dordogne’i jõgede vahelised orud), millel on oluline roll temperatuuri reguleerijana; ookeani mõju vähendab kevadise pakase toimet.

Pika traditsiooniga veinide „Côtes de Bordeaux“ omadused tulenevad looduskeskkonna mitmekesisusest, kasutatavatest viinamarjasortidest ja veinivalmistajate oskusteabest. Ajalooliselt on mäejalamitel, mäenõlvadel või platoodel kasvatatavaid viinamarjasorte valitud sõltuvalt muldade vee läbilaskvusest ning kasvatusalade pinnavormide eripäradest. Igal aastal kasutab 1 000 viinamarjakasvatajat neid veine tootes ära oma oskusteavet. Põllumajandusettevõtjad teevad istandustes ja ladudes kõik endast oleneva, et toota kõrgelt hinnatud toodet: nad järgivad nõuet istutustiheduse kohta, maksimaalset saagikust piiritletud kasvatusalal, peamiste ja täiendavate viinamarjasortide kokkusegamise eeskirju, veinide laagerdumise nõuet kuni koristusele järgneva aasta 15. märtsini.

Veini „Côtes de Bordeaux“ tootmispiirkonna viinamarjaistandused moodustavad ka olulise kultuuripärandi: ajaloolised lossid, häärberid ja kindlused, romaani stiilis kirikud, kuulsate kirjanike või kunstnikega seotud luksuslikud eluasemed. Kitsaste tänavate, kindlustustornide ja veskitega kaitstud külad annavad tunnistust aktiivsest viinamarjakasvatusest ja veinikaubandusest.

Veinidel „Côtes de Bordeaux“, mis moodustavad ligikaudu 14 % Bordeaux’ veinitoodangust, on tänapäeval oluline koht Bordeaux’ veinide maailmas. Need veinid annavad tunnistust ajaloolisest rikkusest ja traditsiooniliste Bordeaux’ piirkonna viinamarjasortide potentsiaalist.

Nimetus „Côtes de Bordeaux“ ja selle täiendavad geograafilised tähised on saavutanud peamistel veiniturgudel (Prantsusmaa ja Belgia) märkimisväärse maine. Viimase kümne aasta jooksul on müügimaht Prantsusmaa hulgiturul kasvanud enam kui 40 % võrra ning enam kui 15 % Prantsusmaa leibkondadest on ostnud selle nimetusega veine. Ekspordi puhul on vein „Côtes de Bordeaux“ saavutanud märkimisväärse tunnustuse (eelkõige Belgias) ning ekspordimaht kaldub kasvama, eelkõige Aasia turgude arvel.

Need vaiksed veinid on valdavalt saadud peamiste viinamarjasortide ja täiendavate viinamarjasortide segamise teel.

Punaste veinide puhul on sageli peamiseks viinamarjasordiks „Merlot N“, mille omadused tulevad eriti soodsalt esile tänu savi-lubjamuldadele ning mis võimaldab koos viinamarjasortidega „Cabernet-Sauvignon N“ ja „Cabernet-franc N“ (kohaliku nimetusega „Malbec“) saada puuviljalisi ja pehmeid veine.

Valged veinid on valdavalt valmistatud viinamarjasordist „Sauvignon B“ koos sortidega „Sémillon B“ ja „Muscadelle B“.

Kontrollitud päritolunimetusega veinid „Côtes de Bordeaux“ on täidlased ja puuviljalised ning neid sobib säilitada kolme kuni kümne aasta jooksul.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetuse „Côtes de Bordeaux“ geograafilise piirkonna vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade pressimist, veini valmistamist ja laagerdamist käsitlevat erandit, hõlmab 1. jaanuari 2021. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste kommuunide territooriume:

— Gironde’i departemang: Ambarès-et-Lagrave, Arbanats, Artigues-près-Bordeaux, Auriolles, Ayguemorte-les-Graves, Baigneaux, Baron, Barsac, Beautiran, Bellebat, Bellefond, Beychac-et-Caillau, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bossugan, Branne, La Brède, Budos, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Camarsac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Casseuil, Castelviel, Castets et Castilloni kommuuni osa, mis vastab Castets-en-Dorthe’i delegeeritud kommuuni vastavale territooriumile, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cazaugitat, Cérons, Cessac, Civrac-sur-Dordogne, Coirac, Coubeyrac, Courpiac, Créon, Croignon, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Doulezon, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Frontenac, Gauriac, Gauriaguet, Génissac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Grézillac, Guillac, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Juillac, Ladaux, Landiras, Langon, Lansac, Lapouyade Léogeats, Léognan, Lignan-de-Bordeaux, Listrac-de-Durèze, Loupes, Lugaignac, Lugasson, Lussac, Madirac, Martillac, Martres, Mazères, Mombrier, Montagne, Montignac, Montussan, Morizès, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Nérigean, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Podensac, Pompignac, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Preignac, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Rauzan, Roaillan, Romagne, Sadirac, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Brice, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-Brice, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Macaire, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Selve, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-longue, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Salleboeuf, Samonac, Sauternes, La Sauve, Soulignac, Soussac, Targon, Tauriac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Vignonet, Villeneuve ja Virelade.

— Dordogne’i departemang: Bergerac, Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadière, Bosset, Cunèges, Le Fleix, La Force, Fraisse, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Ginestet, Lamonzie-Saint-Martin, Lamothe-Montravel, Les Lèches, Lunas, Mescoules, Minzac, Monbazillac, Monestier, Monfaucon, Montazeau, Montcaret, Nastringues, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prigonrieux, Razac-de-Saussignac, Ribagnac, Rouffignac-de-Sigoulès, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Georges-de-Blancaneix, Saint-Géry, Saint-Méard-de-Gurçon, Saint-Michel-de-Montaigne, Saint-Pierre-d’Eyraud, Saint-Seurin-de-Prats, Saint-Vivien, Saussignac, Sigoulès et Flaugeac, Thénac, Vélines ja Villefranche-de-Lonchat.

— Charente-Maritime’i departemang: Saint-Georges-des-Agoûts.

Täiendavad geograafilised tähised

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Päritolunimetusele võib lisada täiendavad geograafilised tähised „Blaye“, „Cadillac“, „Castillon“, „Francs“ või „Sainte-Foy“, kui veinid vastavad nende geograafiliste tähiste kohta kehtestatud tootmistingimustele.

Suurem geograafiline üksus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada laiemale geograafilisele piirkonnale „Vin de Bordeaux“ või „Grand Vin de Bordeaux“.

Laiema geograafilise piirkonna nimetuse märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ei kõrguse ega laiuse poolest olla suurem kui kaks kolmandikku kontrollitud päritolunimetuse nime moodustavate tähtede suurusest.

Kollektiivne tunnus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Päritolunimetusega veinide „Côtes de Bordeaux“ puhul, millele võib olla lisatud üks järgmistest täiendavatest geograafilistest tähistest: „Blaye“, „Cadillac“, „Castillon“, „Francs“ või „Sainte-Foy“, lisatakse kõikidele tootjatele väljastatud kollektiivne tunnus vastavalt taotleva rühma kehtestatud kehtivatele ühisnormidele.

Väiksem geograafiline üksus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on

— kantud katastrisse;

— märgitud saagideklaratsioonile.

Märgistamisel kasutatavad märked

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Päritolunimetusega valgete veinide „Côtes de Bordeaux“ puhul, millele on lisatud täiendav geograafiline tähis „Sainte-Foy“, mille fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on 17–45 grammi liitri kohta, lisatakse märge „moelleux“.

Link tootespetsifikaadile

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ecf05533-907b-480f-977d-56a768e55c78

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.