Kommenteeritud kokkuvõte

Brüsseli IIa määruse (nr 2201/2003) uuestisõnastamise ettepanekule lisatud mõjuhinnang

A. Vajadus meetmete järele

Miks? Mis on lahendamist vajav probleem?

Hindamise käigus tehti kindlaks mitmed lahendamist vajavad probleemid, et tagada määruse raames soovitud tulemuste saavutamine. Kõnealused probleemid on seotud määrusega kehtestatud piiriüleste menetluste prognoositavuse ja tõhususega vanemate ja laste seisukohalt. Probleemid tulenevad ka asjaolust, et kehtiv õigustekst ei ole piisavalt selge ja selles esineb puudusi. Vanemlikku vastutust käsitlevates asjades, mis hõlmavad vanema sooritatud lapserööve, laste piiriülest paigutamist, kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist ning riiklike (kesk- ja muud asutused) ametiasutuste vahelist koostööd, esineb ulatuslikke ja tarbetuid viivitusi, mille põhjuseks on viis, kuidas kehtivaid menetlusi formuleeritakse või kohaldatakse. Kohtuotsused jäetakse sageli täitmata või esineb nende täitmises märkimisväärseid viivitusi. Keskasutustevahelise koostöö ebamäärane kirjeldus on kaasa toonud viivitusi või taotluste täitmatajätmist, mis kahjustab laste heaolu. Sellised viivitused ja puudused mõjutavad negatiivselt lapse põhiõigusi ning kahjustavad liikmesriikide vahelist vastastikust usaldust, mis on määruse sujuva toimimise aluseks. Abieluasjade puhul ei ole rahvusvahelises abielus olevatel paaridel võimalust ise valida, millises kohtus oma abielulahutust arutada. Erineva ELi liikmesriigi kodakondsusega ning kolmandas riigis elavate abikaasade juurdepääs ELi kohtutele võib olla piiratud. Kuigi nimetatud probleeme on arutatud, ei ole konkreetseid meetmeid praegu välja pakutud.

Mida tuleks saavutada?

Menetlusi tuleks viivituste ja kulude vähendamise abil lihtsustada. Lapse tagasitoomise menetlust parandataks praeguse tagasitoomise mehhanismi täpsustamise kaudu ning võttes kasutusele uusi menetlusi nagu näiteks pädevuse koondamine ja apellatsioonikaebuste arvu piiramine. See aitaks viivitusi vähendada. Paigutamist käsitlevate otsuste jaoks tuleks kehtestada sõltumatu nõusolekumenetlus, mida kohaldataks kõigi piiriüleste paigutamiste suhtes. Lisaks sellele kehtestataks tähtaeg, mille jooksul peab taotluse saanud liikmesriik taotlusele vastama. Lisaks sellele kaotataks välisriigi kohtuotsuse täidetavaks tunnistamise menetlus, kuid säiliksid asjakohased kaitsemeetmed (otsuste mittetunnustamist käsitlevad põhjused ja täitmise või konkreetsete täitemeetmete vaidlustamised), mida kasutataks kostja poolt otsuse täitmise ajal. Nii oleks võimalik lühendada menetluste üldist kestust otsuse täitmise ajal. Koostööga seoses tuleks täpsustada: 1) kes võib paluda 2) millist abi ja millist teavet 3) kellelt ja 4) mis tingimustel. Tuleks selgitada, et vajaduse korral võivad kohtud ja lastehoolekandeasutused taotleda keskasutuselt abi.

Milline on ELi tasandi meetmete lisaväärtus?

Kuna tegemist on piiriülese probleemiga, mõjutab see ainult rahvusvahelisi paare/vanemaid. Kehtivas ELi õiguses kindlaks tehtud puuduseid ei ole võimalik liikmesriikide poolt iseseisvalt kõrvaldada ning eesmärke ei ole võimalik liikmesriikide tasandi meetmete abil piisavas ulatuses saavutada, seetõttu on vaja ELi tasandi meetmeid. Kavandatavad meetmed ei mõjuta siseriiklikku materiaalõiguslikku perekonnaõigust.

B. Lahendused

Milliseid seadusandlikke ja mitteseadusandlikke valikuvõimalusi on kaalutud? Kas on olemas eelistatud valik? Miks?

Valikuvõimalusi ja nende mõju käsitletakse määruse hindamise käigus kindlaks tehtud iga probleemi puhul eraldi. Kõigi küsimuste jaoks töötati välja lähtestsenaarium ja alternatiivsed valikuvõimalused, Perekonnaasjade ja vanemlikku vastutust käsitlevate asjade puhul kaaluti erineva sekkumisastmega valikuvõimalusi. Lapseröövi käsitleva menetlusega seoses kaaluti ainult kehtiva mehhanismi täpsustamist ning valikuvõimalust, millega kaasnevad täiendavad meetmed. Lisaks sellele töötati välja kaks valikuvõimalust, mille abil hinnati tagasitoomise menetlusse tehtavaid võimalikke radikaalseid muudatusi (naasmine „Haagi“ süsteemi juurde ja päritoluliikmesriigis ühe ainsa foorumi loomine). Paigutamismenetluse puhul pakutakse välja kaks valikuvõimalust, kus tuleb valida eeldatava ja selgesõnalise nõusoleku vahel. Mõlemas otsuste tunnustamist ja täideviimist käsitlevas valikuvõimaluses loobutakse välisriigi kohtuotsuse täidetavaks tunnistamise menetlusest või pakutakse ebatõhususe probleemile lahenduse leidmiseks välja uus menetlus. Uue süsteemiga on seotud kolm alternatiivset allvarianti, mis on suunatud lapse ärakuulamisega seotud probleemide lahendamisele. Lisaks sellele kavandatakse kahte täiendavat valikuvõimalust, millega tõhustada otsuste täideviimist kas orienteeruva tähtaja või vanemlikku vastutust käsitlevate otsuste täideviimist käsitleva õigusakti täieliku ühtlustamise kaudu. Hindamise lõpus esitatakse kõigi aruandes käsitletud probleemide jaoks kõige eelistatumad valikuvõimalused.

Millised on erinevate sidusrühmade seisukohad? Kes millist valikuvõimalust toetab?

On selge, et sidusrühmad, sealhulgas liikmesriigid toetavad kehtiva määruse hoolikalt suunatud muutmist. Vastajate valdav enamus (70 %), sealhulgas vanemad olid seisukohal, et määruse abil ei ole olnud vanema sooritatud lapseröövi korral võimalik tagada lapse kohene tagasitoomine ELi sees. Peamised parandusettepanekud on seotud otsuste täitmise ja tähtajaga, mille jooksul tuleb tagasitoomise otsus teha ja see täita. Kuigi vanemad on kohtunike ja juristide kõrval ühed peamised välisriigi kohtuotsuse täidetavaks tunnistamise menetluse laiendatud kaotamise pooldajad, arvasid mõned liikmesriigid, et menetlusest ei tuleks siiski täielikult loobuda. Märkimisväärne arv vastanutest (86 %) pidas vanemlikku vastutust käsitlevate otsuste täideviimist valdkonnaks, kus tuleks teha olulisi jõupingutusi. Vanemad väljendasid muret eelkõige seoses keskasutustevahelise koostööga.

C. Eelistatud valikuvõimaluse mõju

Millised on eelistatud valikuvõimaluse (kui see on olemas, vastasel korral peamiste valikuvõimaluste) eelised?

Eelistatud valikuvõimaluste abil on võimalik probleeme paremini lahendada kui ülejäänud valikuvõimaluste abil. Kokkuvõtvalt parandavad nad piiriüleste kohtumenetluste prognoositavust, tagades vastastikuse tunnustamise põhimõtte alusel kohtuotsuste vaba ringlemise ning edendavad põhiõiguste ja eelkõige laste õiguste järgimist, kehtestades vajalikud kaitsemeetmed. Üldisemalt aitavad nad luua kiiremaid menetlusi ning vähendavad seega vanematele ja eelkõige lastele tekkivaid negatiivset mõju.

Millised on eelistatud valikuvõimaluse (kui see on olemas, vastasel korral peamiste valikuvõimaluste) kulud?

Eelistatud valikuvõimalused vähendaksid piiriülestes kohtumenetlustes osalevate ELi kodanike kulusid. Välisriigi kohtuotsuse täidetavaks tunnistamise menetluse kaotamine võimaldaks neil säästa olulise osa praegu kõnealuse menetluse alusel tekkivatest kuludest (keskmiselt 2200 eurot taotluse kohta). Lisaks sellele aitaks eelistatud valikuvõimalus otsuse täitmist taotlevatel vanematel kulusid kokku hoida, kuna neil ei ole teki ilmtingimata vajadust palgata välismaal otsuste täitmisega kursis olevat spetsialiseerunud juristi. Kulud võivad mõnevõrra väheneda ka keskasutuste jaoks, kui menetlused sisaldaksid ühtlustatud eeskirju või otsuste täitmise etapp oleks lühem. Samuti vähendaks kulusid keskasutuste ülesannete ja paigutamismenetluse täpsustamine, kuna koostöömenetlused muutuksid ühtlustatumaks.

Milline on mõju ettevõtjatele, VKEdele ja mikroettevõtjatele?

Ei kohaldata.

Kas on ette näha märkimisväärset mõju riigieelarvetele ja ametiasutustele?

Eelistatud valikuvõimalusega kaasneksid suhteliselt tagasihoidlikud kulud. Välisriigi kohtuotsuse täidetavaks tunnistamise menetluse kaotamisega tekiks liikmesriigile koolituskulusid, kuna juristid peaksid uute kavandatud menetlustega tutvuma, kuid koolitusi on vaja juba täna ja palju rohkematele kohtunikele. Mõnedele liikmesriikidele tekitab tõenäoliselt täiendavaid kulusid (eelkõige inimressursid) kohustus tagada keskasutusele piisavad ressursid, kui nende keskasutused ei ole veel piisavalt ettevalmistatud.

D. Järelmeetmed

Millal poliitika läbi vaadatakse?