EUROOPA KOMISJON Brüssel,18.5.2017 JOIN(2017) 18 final ÜHISARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Aruanne läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika rakendamise kohta



Sisukord 1. SISSEJUHATUS 3 2. KAHEPOOLSETE JA PIIRKONDLIKE SUHETE HETKESEIS4 Kahepoolsed suhted4 Piirkondlikud suhted8 3. EDUSAMMUD PEAMISTES PRIORITEETSETES VALDKONDADES 11 Hea valitsemistava, demokraatia, õigusriik ja inimõigused 11 Majandusareng stabiliseerumise heaks 14 Julgeolek 19 Ränne ja liikuvus 22 4. RAHALINE ABI NAABRUSPIIRKONNA TOETAMISEKS 24 Ühine kavandamine ja tihedam kooskõlastamine ELi liikmesriikidega 25 Suurem koostöö Euroopa finantsasutuste ja rahvusvaheliste finantsasutustega, sealhulgas segarahastamise teel 26 Usaldusfondid 27 Paindlikkusreserv 28 Euroopa välisinvesteeringute kava 28 5. KOKKUVÕTE 29



Aruanne läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika rakendamise kohta

1. SISSEJUHATUS Käesolev aruanne on esimene pärast Euroopa naabruspoliitika läbivaatamist 2015. aasta novembris, millega loodi raamistik tõhusamate partnerlussuhete loomiseks ELi ja tema naaberriikide vahel ning stabiliseerumise toetamiseks tähtsaima eesmärgina. Aruanne kajastab ELi välispoliitilise tegevuse poliitilisi üldprioriteete, mis lepiti nõukogus kokku pärast Euroopa Liidu üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia avaldamist 2016. aasta juunis. Euroopa naabruspoliitika läbivaatamine tugines ulatuslikule konsultatsiooniprotsessile, mis hõlmas partnereid ja ELi liikmesriike ja milles kasutati neilt saadud sisendteavet. Sellega kehtestati uus lähenemisviis, mis võtab senisest enam arvesse ELi partnerriikide mitmesuguseid püüdlusi, tõhusamat tegutsemist vastastikust huvi pakkuvates valdkondades, uusi töömeetodeid, mis toetavad partnerriikide suuremat vastutustunnet, ning liikmesriikide suuremat osalust ja jagatud vastutust, samuti suuremat paindlikkust viisis, kuidas EL oma poliitikat ja arengufonde juhib. Käesolevas aruandes järgitakse Euroopa läbivaadatud naabruspoliitikas võetud kohustust teavitada kõiki sidusrühmi naabruspoliitika edusammudest. Samuti antakse selles ülevaade ELi ja tema partnerriikide vaheliste suhete arengust alates läbivaadatud poliitika vastuvõtmisest ning näidatakse, kuidas EL uut lähenemisviisi rakendab. ELi naaberriikides ja ELis endas toimunud arengusuundumused kinnitavad jätkuvalt, et ELi ja naaberriikide vahel on tähtis hoida tihedaid ja viljakaid töösuhteid. EL toetab kõigi partnerriikide sõltumatust, suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust, mis on kooskõlas ka ÜRO põhikirja põhimõtetega. ELis ja naaberriikides toimunud terrorirünnakud kinnitavad vajadust tugevdada koostööd nii julgeoleku- kui ka vägivaldset äärmuslust esilekutsuvate poliitiliste ja sotsiaal-majanduslike tegurite küsimustes. Ebaseadusliku rände tõkestamine ning põgenikevooga toimetulek on jätkuvalt nii ELi kui ka tema naaberriikide jaoks olulised ülesanded ning peamised valdkonnad, millele peaksime oma töös keskenduma, arvestades eriti Liibüa ja Süüria konfliktist tulenevat jätkuvat ebastabiilsust. Idapoolsed naabruspoliitika riigid näevad endiselt vaeva ühiskonna ümberkujundamisega järjest jõulisemat survet avaldava Venemaa välispoliitika tingimustes. Käesolevas aruandes rõhutatakse, kuidas EL ning tema ida- ja lõunapoolsed partnerid töötavad stabiliseerumise ja vastupanuvõime edendamise nimel, keskendudes eriti majandusarengule, tööalasele konkurentsivõimele ja noorte tööhõivele ning pidades silmas ELi kohustust edendada demokraatiat, õigusriiki ja inimõiguste tagamist, head valitsemistava koos tõhusate ja aruandekohustuslike ametiasutustega ning kodanikuühiskonna kaasamist. 2016. aastal tehti edusamme suhete taaselavdamisel naaberriikidega uut laadi individuaalselt kujundatud partnerlussuhete abil. See hõlmas uute riigipõhiste raamistike väljatöötamist kahepoolseks koostööks partnerluse prioriteetide ja ajakohastatud assotsieerumiskavade vormis. Ühise vastutuse põhine lähenemisviis on võimaldanud võtta paremini arvesse iga partnerriigi individuaalseid vajadusi ja püüdlusi ning ELi huve ja väärtuseid. Rahalist abi kasutatakse paindlikumalt, et toetada naabruspoliitika uusi prioriteete. Liikmesriigid on kõnealuste prioriteetide määratlemisse täielikult kaasatud ka rahalise abi ja ühise kavandamise parema kooskõlastamise kaudu. Samuti on tagatud kodanikuühiskonna ja teiste sidusrühmade tihedam kaasamine. Üldine strateegia suunab tulevastel aastatel ELi välispoliitikat ja uuendatud naabruspoliitika on oluline vahend selle eesmärkide saavutamiseks, reageerides eriti vajadusele parandada EList idas ja lõunas asuvate riikide ja ühiskondade vastupanuvõimet kooskõlas asjakohaste nõukogu järeldustega . Samuti sobib läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika kokku Rooma deklaratsiooniga, edendades Euroopa osatähtsuse suurendamist maailmas, ning on kooskõlas kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030 ja selle kestliku arengu eesmärkidega. Alljärgnevates jaotistes antakse ülevaade ELi kahepoolsetest ja piirkondlikest suhetest partnerriikidega; esitatakse peamiste koostöövaldkondade edusammudega seotud üksikasjalikud andmed; kirjeldatakse rahalise abi mõju ning heidetakse pilk Euroopa naabruspoliitika arengusse tulevikus. 2. KAHEPOOLSETE JA PIIRKONDLIKE SUHETE HETKESEIS Kahepoolsed suhted Läbivaadatud naabruspoliitikas tunnustatakse üksikute partnerriikide püüdluste ja huvide erinevust nende suhetes ELiga. 2016. aastal uuris EL aktiivselt partnerite seisukohti edasistest sammudest ning mitme naabruspoliitika riigiga on algatatud ja lõppenud konsultatsioonid uute kahepoolsete suhete raamistike üle. Nii partnerluse prioriteetide, assotsiatsiooni tegevuskavade kui ka olemasolevate tegevuskavade puhul on seatud eesmärgiks võtta arvesse iga riigi eesmärkide taset suhetes ELiga. Kõnealused ühised kahepoolsed dokumendid, mis kajastavad jagatud poliitilisi prioriteete, on olnud aluseks uute kahepoolsete abiprogrammide (ühtsete tugiraamistike) vallas käimasolevale kavandamisele Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi perioodiks 2017–2020, mida kooskõlastatakse hoolikalt partnerriikide riiklike ametiasutuste ja kõigi teiste asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas kodanikuühiskonna, sotsiaalpartnerite, kohalike ja piirkondlike ametiasutuste ja erasektori organisatsioonidega. 2016. aasta lõpus võeti vastu partnerluse prioriteedid Liibanoni ja Jordaaniaga . Selleks et aidata mõlemal riigil Süüria konfliktist tingitud põgenikevoo mõjuga toime tulla, sõlmiti nendega prioriteetseid tegevusi ja vastastikuseid kohustusi sisaldavad rändealased kokkulepped, mis lisati partnerluse prioriteetidele. Mõlemad partnerriigid said juba ELi abi, et parandada põgenike ja haavatavate vastuvõtvate kogukondade vastupanuvõimet ja iseseisvust, tagades hädaabi, taastus- ja arenguabi ühendava lähenemisviisi, mis hõlmab ka humanitaarabi, ning et avaldada mitmesugustes valdkondades, näiteks rahvatervise, hariduse ja töökohtade loomise alal pikaajalist kasulikku mõju. Partnerluse prioriteetide üle läbirääkimised andsid võimaluse seada uutele alustele suhted Alžeeria ja Egiptusega. Partnerluse prioriteedid Alžeeriaga võeti vastu 2017. aasta märtsis . Toimusid arutelud energia ja rände teemadel; sõlmiti tsiviilkaitse kokkulepe ja võeti vastu koostööprogrammid taastuvenergia, majanduse mitmekesistamise ja riigi rahanduse juhtimise valdkonnas, reageerides suurtele majanduslikele ja eelarveprobleemidele, millega Alžeeria praegu võitleb. Partnerluse prioriteetide kavandis lepiti Egiptusega esialgselt kokku 2016. aasta detsembris. Välisminister Shoukhry kutsuti märtsis toimuvale välisasjade nõukogu kohtumisele, et arutada erinevaid võimalusi prioriteetide edasiarendamiseks. Tuneesia puhul tugevdati 2016. aastal olemasolevaid koostöövorme. 2016. aasta septembris võeti vastu ühisteatis, milles määrati kindlaks edasised tegevussuunad pikaajalise stabiilsuse, sealhulgas hea valitsemistava, kohtusüsteemi reformi, sotsiaal-majandusliku arengu ja julgeoleku edendamiseks. Samuti sätestati selles alused ELi-Tuneesia parlamentaarse ühiskomisjoni loomiseks 2016. aasta septembris ning olulise ELi panuse andmiseks Tuneesia 2020. aasta investorite konverentsil 2016. aasta novembris. EL on toetanud Maroko reformikava paljudes sotsiaalvaldkonna (haridus, tervishoid, sotsiaalkaitse, sooline võrdõiguslikkus, tehnikaalane kutseõpe ja -koolitus), majanduse (regulatiivne ühtlustamine, keskkonnasäästlik majanduskasv, põllumajandus ja riigi rahanduse juhtimine) ja õigussüsteemi sektorites. Tehniline ja finantskoostöö Marokoga jätkus õigusliku ebakindluse ajal, mil oodati Euroopa Kohtu otsust ELi-Maroko põllumajanduslepingu suhtes.

Liibüa siseolukord on jätkuvalt väga keeruline ja muutuv, kuigi 2015. aasta detsembris kirjutati alla Liibüa poliitilisele kokkuleppele. ELi koostööd on kohandatud väga eriomaseid asjaolusid arvestades, suunates muu hulgas toetust kohalike omavalitsuste kaudu. Rahvusvaheline kogukond, sealhulgas EL, on võtnud kohustuse rakendada Liibüa poliitilist kokkulepet täielikult ning jätkata vahendustegevust eesmärgiga tuua kõik Liibüa osapooled kokku, et saavutada üldine kokkulepe seaduslikkuse ja korra taastamiseks, õigusriigi tugevdamiseks, relva- ja julgeolekujõudude võtmiseks tsiviilkontrolli alla, rahalise krahhi vältimiseks, riigi ühtsuse säilitamiseks ning terrorismi ja ebaseadusliku rändega tegelemiseks. ELi Süüria strateegias on sõnastatud ELi strateegilised eesmärgid, kohesed eesmärgid ning tegevussuunad Süüria sõja lõpetamiseks ja selle vahetu ning pikaajalise humanitaarmõjuga toimetulekuks. Selles kirjeldatakse, kuidas EL saaks ÜROs kokkulepitud olemasoleva raamistiku piires Süürias püsiva poliitilise lahenduse leidmisele tõhusamalt kaasa aidata. Samuti vaadeldakse selles, kuidas EL saaks jätkata enam kui 13 miljoni Süüria abivajaja toetamist, aidata kaasa riigi vastupanuvõime ja stabiilsuse arendamisele ning toetada kokkuleppejärgset ülesehitustööd ja põgenike ning sisepõgenike vabatahtlikku, väärikat ja turvalist naasmist, kui kindel poliitiline üleminek on alanud. Kuigi kahepoolsed programmid Süüria valitsusega on alates 2011. aastast peatatud, toetab EL Süüria rahvast, pakkudes elupäästvat humanitaarabi ja vastupanuvõime tuge koostöös kodanikuühiskonna ja vabaühendustega. ELi toetus on keskendunud sellistele teemadele nagu kogukonna tasandi vastupanuvõime, avalike teenuste ja kohaliku valitsemise tagamine, inimõigused ja vastutus, rahu tagamine ning soo- ja vähemusküsimused, et parandada kodanikuühiskonna organisatsioonide võimet riigi üleminekus ja stabiliseerimises osaleda. 2016. aastal suurendas EL märkimisväärselt muu abi andmist, kombineerides piiriülest abi Süüria seest pakutava toetusega, et rahuldada elanikkonna vajadusi ja tugevdada kohalikku vastupanuvõimet. ELi abi kasutatakse ka selleks, et toetada märkimisväärselt viit miljonit Süüria põgenikku naaberriikides ja neid vastuvõtvaid kogukondi, pakkudes humanitaarabi ja vastupanuvõime toetust, mis keskendub olulisel määral haridusele, põhiteenuste kättesaadavusele ning meetmetele, mille eesmärk on võimaldada põgenikele elatist, et tugevdada nende vastupanuvõimet ja soodustada iseseisvust. EL koos oma liikmesriikidega oli Süüria Londoni konverentsil 2016. aasta veebruaris suurim abistaja ning rakendab paljusid erinevaid vahendeid, et aidata riike, kes tegelevad Süüria kriisi sotsiaal-majanduslike ja keskkonnaalaste tagajärgedega. ELi korraldatud rahvusvahelisel konverentsil „Süüria ja ümbritseva piirkonna tuleviku toetamine“ Brüsselis 2017. aasta aprillis kinnitati taas täielikku toetust ÜRO vahendatud Süüria osapoolte vahelistel kõnelustel Genfis kui ainsale foorumile, kus tuleks pidada läbirääkimisi poliitilise lahenduse leidmiseks, ning nende tulemuste arvessevõtmist. Eriti rõhutati kodanikuühiskonna rolli selles protsessis. Konverentsil võeti kohustusi kokku 5,6 miljardi euro ulatuses 2017. aastaks, millest 3,7 miljardit eurot tuleb ELilt ja liikmesriikidelt, sealhulgas 1,2 miljardit ELilt nii humanitaar- kui ka vastupanuvõime abiks. Sellega kinnitati Londonis võeti kohustust. Samuti lubas Euroopa Liit Jordaaniale, Liibanonile ja Süüriale 2018. aastaks täiendavad 560 miljonit eurot. Iisraeli ja Palestiina puhul jääb EL kindlalt toetama kahe riigi lahendust, mis on piirkonna rahu, stabiilsuse ja pikaajalise arengu seisukohast hädavajalik. EL on teinud märkimisväärseid investeeringuid Palestiina omavalitsuse suutlikkuse parandamisse, panustades ennekõike peamistesse reformivaldkondadesse, nagu eelarve konsolideerimine, õigusraamistik ning avaliku teenistuse integratsioon. Samuti on ELi toetus keskendunud investeeringutele, mis võivad aidata kaasa elamistingimuste olulisele parandamisele, eriti Gaza tsoonis. Ka naabruspoliitika idapoolsetes partnerriikides on tehtud kooskõlastatud jõupingutusi, et parandada suhteid viisil, mis võtab paremini arvesse partnerite eriomadusi. EL jääb kindlaks poliitilisele assotsieerumisele ja majanduslikule integreerumisele Ukrainaga. Selle nimel on alates 2014. aastast kohaldatud ajutiselt assotsieerimislepingut ning põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduslepingut kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 2016. Viimasel kahel aastal on ELi poliitilise, tehnilise ja rahalise toetuse abil tehtud märkimisväärselt tööd riigi stabiliseerimiseks ja moderniseerimiseks, mille raames on Ukraina valitsus võtnud vastu olulisi reforme, eriti korruptsioonivastase võitluse, kohtusüsteemi sõltumatuse ja avaliku halduse valdkonnas. Ukraina poliitilist ja majanduslikku stabiliseerimist on toetatud makromajandusliku finantsabi ja erimeetmete programmidest. EL jääb kindlaks poliitilisele assotsieerumisele ja majanduslikule integreerumisele Gruusiaga. EL on tugevdanud oma suhteid selle riigiga ELi ja Gruusia assotsieerimislepingu jõustamise teel 2016. aasta juulis (mida on ajutiselt kohaldatud alates 2014. aastast), ELi ja Gruusia assotsieerimiskava 2017–2020 käimasoleva läbivaatamisega ning Gruusia energiaühenduse lepinguga liitumise teel 2016. aasta oktoobris. ELi ja Gruusia vaheline viisanõude kaotamise dialoog osutus tõhusaks vahendiks laiaulatuslike reformide edendamisel ning rajas teed lühiajalise viisavaba reisimise kehtestamisele 2017. aasta märtsis. Suhted Moldova Vabariigiga (edaspidi „Moldova“) jätkuvad ELi ja Moldova assotsieerimislepingu raames, mis jõustus 2016. aasta juulis (ja mida kohaldati ajutiselt alates 2014. aastast). Pooleli on aastate 2017–2020 assotsieerimiskava läbivaatamine. Konsultatsioonid partnerluse prioriteetide üle on algatatud Armeenia, Aserbaidžaani ja Valgevenega. 2017. aasta veebruaris jõudsid lõpule Armeeniaga peetud läbirääkimised põhjaliku ja laiendatud partnerluslepingu üle. ELi koostöö Armeeniaga keskendub majandus- ja valitsemistava reformidele, mille eesmärk on tugevdada riigi vastupanuvõimet ja kaasavat majandusarengut. 2017. aasta veebruaris alustati Aserbaidžaaniga läbirääkimisi põhjaliku lepingu sõlmimiseks, mis asendaks (1999. aastal jõustunud) partnerlus- ja koostöölepingu. EL toetab jätkuvalt tugevdatud koostööd Aserbaidžaaniga, muu hulgas majandusarengu, ühenduvuse ja kodanikuühiskonna toetamise valdkonnas. 2016. aasta alguses loodi ELi ja Valgevene kõrgetest ametnikest koosnev mitteametlik koordinatsioonirühm, et kahepoolsete suhete seisu paremini kajastada. ELi tulevast poliitikat Valgevene suhtes kujundavad eelkõige Valgevene astutavad konkreetsed sammud seoses universaalsete põhivabaduste, õigusriigi ja inimõiguste austamisega, sealhulgas seoses surmanuhtlusega. Kuuest idapoolsest partnerriigist viit mõjutavad konfliktid. EL on toetanud diplomaatilisi jõupingutusi rahumeelse lahenduse leidmiseks Ida-Ukraina konfliktile Minski kokkulepete täieliku rakendamise teel ning toetab täielikult jätkuvalt konfliktide rahumeelset lahendamist separatistlikes Lõuna-Osseetia ja Abhaasia piirkondades ning Transnistria konflikti rahumeelset lahendust koos Transnistria eristaatusega. Samuti toetab EL jätkuvalt Mägi-Karabahhi konflikti rahumeelset lahendamist, mille puhul praegune olukord ei ole jätkusuutlik. Sellel konfliktil puudub sõjaline lahendus ning see tuleb lahendada esimesel võimalusel kooskõlas rahvusvahelise õigusega poliitiliselt. EL avaldab jätkuvalt täielikku toetust OSCE Minski rühma kaasesimeeste vahendustegevusele ja ettepanekutele. Piirkondlikud suhted Idapartnerluses saavad kokku EL ja kuus naabruspoliitika idapoolset riiki, et tegeleda vastastikust huvi pakkuvate küsimustega. Selle töö lähtub neljast 2015. aastal Riia tippkohtumisel kindlaks määratud eesmärgist: majandusareng ja turuvõimalused; institutsioonide ja hea valitsemistava tugevdamine; ühenduvus, energiatõhusus, keskkond ja kliimamuutused; liikuvus ja inimestevahelised kontaktid. Kõnealustest prioriteetidest lähtuvalt on alates 2016. aastast rakendatud tulemuspõhisemat lähenemisviisi, keskendudes jätkuvalt riigi ja ühiskonna vastupanuvõime tugevdamisele. Uue kahepoolse ja piirkondliku koostöö eesmärke ühendava strateegilise töökava eesmärk on suunata ELi ja kuue riigi tööd tippkohtumiste vahepeal, keskendudes kahekümnele 2020. aastaks saavutatavale väljundile. Iga väljund on seotud rakendusvahenditega ning seatud on selged vahe-eesmärgid järgmiseks, 2017. aasta novembris toimuvaks tippkohtumiseks ning lõpp-eesmärgid 2020. aastaks. Samal ajal on jätkunud töö Musta Mere sünergia raames. Idapartnerluse programm teeb oma partnerriikide ühiskondade ja institutsioonidega, sealhulgas seadusandjatega koostööd Euronesti parlamentaarse assamblee kaudu ning kohalike omavalitsustasanditega CORLEAPi raames. Idapartnerluse kodanikuühiskonna foorum ja riiklikud kodanikuühiskonna platvormid on andnud panuse kõigi tasandite poliitilisse dialoogi alates assotsieerimiskomiteedest ja lõpetades paneelide ja platvormide, sealhulgas ministrite kohtumistega. Paljud sellised ministrite kohtumised on toimunud idapartnerluse raames, sealhulgas tervishoiu, justiitsküsimuste ja sisejulgeoleku, väikese ja keskmise suurusega ettevõtluse, keskkonna ja kliimamuutuste, digitaalmajanduse ning teadus- ja arendustegevuse teemadel. Tõhusat teavitustegevust ELi poliitilisest tegevusest piirkonnas on parandanud ELi uus idasuunalise strateegilise kommunikatsiooni (StratComm) rakkerühm ja ELi koostööprogrammide nähtavuse parandamine. Armeenias ja Moldovas kavandati kampaaniad korruptsioonivastaseks võitluseks ja õigusriigi toetuseks. Täiendava teavitustegevuse abil tutvustati ELi poolt Gruusia kodanikele antava abi, näiteks viisavabaduse ja assotsieerimislepingute konkreetseid kasulikke tulemusi. Ukrainas on raamistik „Üheskoos tugevamad“ andnud julge ja selge sõnumi ELi abi kohta Ukrainale. Territoriaalne koostöö liikmesriikide ja idapartnerluse riikidega üle ELi välispiiride on jätkunud piiriüleste 2014.–2020. aasta koostööprogrammide vastuvõtmise kaudu maismaamaapiiri, merereiside ning vesikonna teemal. Edu on saavutatud Moldova ja Ukraina tõhusa osaluse kindlustamisel ELi makropiirkondlikus strateegias Doonau piikonna heaks . Vahemere Liidus saavad kokku ELi liikmesriigid, lõunanaabruse riigid ja teised Vahemere piirkonna riigid. Euroopa naabruspoliitika läbivaatamisel osutati, et oma piirkondliku koostöö püüetes lõunapoolsete naaberriikidega saab prioriteetseks Vahemere Liit. Alates 2012. aastast on Jordaania olnud Vahemere Liidu kaaseesistuja, mis toonitab ühist vastutust selle olulise foorumi eest. Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja algatusel on peetud välisministrite kohtumisi, millest kõige viimane toimus 2017. aasta jaanuaris. Vahemere Liidul on piirkonnas ainulaadne potentsiaal viia kokku kõik asjaomased partnerid ning tuua piirkonnale otsest kasu eelkõige noorte tööhõive, ettevõtluse, keskkonna, vee ja taristu valdkonnas. Seda iseloomustavad Vahemere Liidu ministrite kohtumised, kus ministrid leppisid omavahel kokku ühistes prioriteetides, näiteks sinise majanduse (november 2015), tööhõive ja tööjõu (september 2016) ning energia teemadel (detsember 2016) . Esimese, 2016. aasta juunis piirkondliku koostöö ja planeerimise teemadel peetud Vahemere Liidu ministrite kohtumise tulemuseks oli partnerriikide kindlam pühendumine piirkondliku koostöö raamistikele, asetades erilist rõhku konkreetsetele käegakatsutavatele algatustele ja projektidele. Vee valdkonda puudutav Vahemere Liidu ministrite kohtumine toimus 2017. aasta aprillis ning sellel kiideti heaks Vahemere Liidu vee tegevuskava koostamine piirkonna jaoks . Vahemere Liidu välisministrite kohtumisel 23. jaanuaril 2017 Barcelonas kinnitati tegevuskava , mis sisaldab konkreetseid ettepanekuid olemasolevate prioriteetide läbivaatamiseks ja sünergia suurendamiseks. EL jätkab tööd Vahemere Liidu kaubandusministrite kohtumise korraldamiseks. Digitaalmajanduse küsimuste hindamiseks piirkondlikul tasandil loodi digitaalmajanduse ekspertide töörühm.

Samuti on EL tihendanud koostööd Araabia Riikide Liigaga. 2015. aasta novembris Brüsselis algatatud ELi ja Araabia Liiga strateegilise dialoogi raames on lisatud juba olemasolevatele terrorismivastase võitluse, massihävitusrelvade, kriisiohje, varase hoiatuse ja kriisile reageerimise ning humanitaarabi töörühmadele kaks uut – rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse ja rahvusvahelise rände töörühmad. Seni on kõnealused töörühmad keskendunud poliitilistele aruteludele ja parimate tavade vahetamisele. ELi ja Araabia Liiga ministrite kohtumisel 2016. aasta detsembris Kairos kinnitati ühine tööprogramm, milles rõhutatakse tegevusi, mis seonduvad kriisiohjamise, kodanikuühiskonna, inimõiguste, diplomaatia, valimiste jälgimise ning naiste suurema osalusega majanduse arengus. Välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja osales 2017. aasta märtsis Jordaanias peetud Araabia Liiga tippkohtumisel. ELi koostöö Islami Koostöö Organisatsiooniga on saanud uut hoogu pärast kõrgetasemelise kohtumise edukat kaaskorraldamist moslemitevastase diskrimineerimise ja viha teemal New Yorgis 2016. aasta jaanuaris. Iga-aastane Brüsseli lõunanaabruse kodanikuühiskonna foorum on alates tegevuse alustamisest 2014. aastal olnud jooksva kodanikuühiskonnaga konsulteerimise protsessi keskne komponent eesmärgiga tugevdada dialoogimehhanisme kodanikuühiskonna, ELi ja lõunanaabruse riikide ametiasutuste vahel. 2016. aasta foorumi sisulised arutelud keskendusid rändele ja liikuvusele, ebavõrdsuse vähendamisele ning kodanikuühiskonna tegutsemisvõimaluste ahenemisele. Anna Lindhi Fond oma 42 Vahemere Liidu riigi 5 000 kodanikuühiskonna organisatsiooni ühendava võrgustikuga on jätkuvalt ELi peamine suhtluspartner kultuuridevahelise dialoogi ning vastastikuse mõistmise edendamise alal. EL on toetanud laboratooriumi SESAME loomist, mis on ainulaadne rahvusvaheline teadusdiplomaatia algatus asukohaga Jordaanias ning on mõeldud rahu toetava teadusalgatusena. See on Lähis-Ida esimene suurem rahvusvaheline uurimiskeskus. Sellesse on kaasatud ka muid riike peale naabruspoliitika riikide (Bahrein, Iraan, Pakistan ja Türgi). Samuti on tehtud olulisi edusamme partnerluse loomisel Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), mille eesmärk on arendada uuenduslikke lahendusi veemajanduse ja toidutootmise aladel. EL on huvitatud osalemisest teisteski piirkondliku koostöö vormides ning nende toetamisest eriti lõunanaabruses, kus piirkondlik koostöö on piiratud. Sellega seonduvalt osaleb EL mitmesugustes 5 + 5 dialoogi formaatides ja on Maghrebi riikide koostöö tihendamise kindel pooldaja. Lisaks suhtleb EL Aafrika riikidega, sealhulgas Põhja-Aafrika riikidega, Aafrika ja ELi ühisstrateegia raames ja koostöö kaudu Aafrika Liiduga. Komisjon ning välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja võtsid hiljuti vastu ühisteatise , et anda partnerlusele Aafrikaga uut hoogu. Üldises plaanis tegeleb EL strateegilise kommunikatsiooni parandamise ning spetsiaalselt ida- ja lõunapoolse publiku jaoks kohandatud strateegiate väljatöötamisega. Konkreetsemalt aitab programm OPEN kaasa kommunikatsioonitegevuste fokusseerituse parandamisele, kasutades naabruspoliitika riikides regulaarseid arvamusküsitlusi ning suunates sõnumeid sotsiaalmeedia kampaaniate, inimestevaheliste kontaktide ja meediakoolituse kaudu. Samuti on kultuuri kasutamisest avaliku diplomaatia vahendina abi ELi nähtavuse parandamisel ja globaalse rolli tugevdamisel naabruspoliitika riikides. 3. EDUSAMMUD PEAMISTES PRIORITEETSETES VALDKONDADES Euroopa naabruspoliitika üldeesmärk on Euroopa naaberriikide stabiilsuse ja vastupanuvõime toetamine. Seda tehakse sihtmeetmete abil, mis võtavad arvesse läbivaatamise teatises nimetatud ELi prioriteetseid huvivaldkondi: hea valitsemistava, demokraatia, õigusriigi põhimõte ja inimõigused; majandusareng stabiliseerimiseks; julgeolek; ränne ja liikuvus. Samuti on partneritega olemas ühine arusaam, et erilist tähelepanu on vaja pöörata reformidele, mis tugevdaksid avalikke teenuseid ning ühiskondade ja kogukondade vastupanuvõimet kiirete muudatuste ja välissurvega kohanemiseks. Sellised reformid võimaldaksid ELil pakkuda kodanike jaoks käegakatsutavaid hüvesid näiteks viisavabaduse või noorte tööhõivevõimaluste loomise toetuste kaudu, ning suurendada paindlikkust iga riigi majandus- ja kaubandussuhetes ELiga. Hea valitsemistava, demokraatia, õigusriigi põhimõte ja inimõigused ELi enda stabiilsus põhineb heal valitsemistaval, demokraatial, õigusriigi põhimõttel ja inimõigustel, ning nendes valdkondades reformide edendamine on naabruspoliitika stabiliseerimiseesmärgi seisukohast võtmetähtsusega. EL toetab õigusriigi põhimõtte ja demokraatlike väärtuste edendamiseks tehtavaid jõupingutusi, sealhulgas kohtusüsteemi reforme ning kohtusüsteemi sõltumatust, korruptsioonivastast võitlust, inimõiguste kaitset ning kodanikuühiskonna dialoogi. Need küsimused on tähtsal kohal partnerluse prioriteete ja assotsieerimiskavade muutmist puudutavatel aruteludel. Poliitilise dialoogi vormis teeb EL partneritega pidevalt koostööd rahvusvaheliste inimõiguste kaitse kohustuste edendamisel. Mõnes naabruspoliitika riigis on peetud valimisi. Enamik neist korraldati kooskõlas demokraatlike ja läbipaistvate valimiste puhul kohaldatavate rahvusvaheliste standarditega. Egiptuses jõuti ülemineku tegevuskavas ettenähtud institutsionaalsete sammudega lõpule 2015. aasta lõpul, kui toimusid parlamendivalimised. Jordaania parlamendivalimisi hindas ELi valimisvaatlusmissioon „läbipaistvateks ja hästi korraldatuks“ . EL on toetanud järjekindlalt Jordaania valimissüsteemi väljakujundamist ning võttis 2017. aasta veebruaris vastu uue 15 miljoni euro suuruse programmi demokraatliku valitsemistava täiendavaks kindlustamiseks. ELi valimisekspertide missioon osales 2016. aasta oktoobris peetud Maroko parlamendivalimistel, mida hinnati edasiminekuna reformiprogrammis, mida Maroko alates 2011. aastast on rakendanud . Gruusia parlamendivalimisi hindas OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo valimisvaatlusmissioon positiivselt, öeldes, et need olid konkurentsile rajatud, hästi korraldatud ja võtsid üldiselt arvesse põhivabadusi . Valgevene parlamendivalimiste rahvusvaheline valimisvaatlusmissioon märkis 2016. aasta septembris Valgevene valimisolekut viia läbi valimisreform ning esimesi samme mõne kaua püsinud probleemi lahendamiseks, samas kui rida OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo ja Veneetsia komisjoni peamisi soovitusi on endiselt täitmata. See näitab, et laiema demokratiseerumisprotsessi osana tuleb läbi viia põhjalik valimisreform. Mitmes naaberriigis püsivad õigusriigi puudujäägid, korruptsioon ning nõrk ja vastutamatu haldussuutlikkus, kahjustades nii ida kui ka lõuna pool majanduslikke ja poliitilisi arengusuundi. 2016. aastal töötas komisjon tihedas koostöös OECD programmiga „toetus valitsemise ja juhtimise täiustamiseks“ (SIGMA) välja avaliku halduse põhimõtted, mida kasutataks võrdlusraamistikuna nende naabruspoliitika riikide jaoks, kes on otsustanud reformida oma haldussüsteeme kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud hea valitsemistava põhimõtete ja praktikaga. ELi toetusel on Tuneesia, Gruusia ja Ukraina viinud läbi ulatuslikud reformid kohtusüsteemi, õigusriigi ja korruptsioonivastase võitluse valdkondades, arvestades avaliku halduse põhimõtteid. Tuneesia kehtestas valitsemistava edasise arendamise kava (eelkõige avaliku halduse reformi ja korruptsioonivastase võitluse alal) viieaastases tegevuskavas (2016–2020). Gruusia kiirendas korruptsiooni tõkestamise nimel tehtavat tööd kohtusüsteemi reformide paketiga. Ukrainas käivitati suuremahulised programmid detsentraliseerimise, avaliku halduse põhimõtete, korruptsioonivastase võitluse ja õigusriigi põhimõtte edendamiseks, saades abi Ukraina toetusrühmalt ning ELi tsiviiljulgeoleku sektori reformi nõuandemissioonilt. Moldovas võeti 2016. aastal vastu mitu seadust kohtusüsteemi reformimise, avaliku halduse põhimõtete ning korruptsioonivastase võitluse kohta ja nende rakendamine on alles käimas. Armeenias ratifitseeriti 2017. aastal uus valitsuse avaliku halduse põhimõtete programm, samal ajal kui Aserbaidžaanis tõhustatakse avaliku halduse põhimõtteid edendavaid tegevusi. Alžeeria, Maroko ja Tuneesia tegelevad riigi rahanduse ajakohastamisega. Liibanonis ületati pikaajaline poliitiline ummikseis presidendi valimise ja valitsuse moodustamisega, kuid valitsuse institutsioonide läbipaistvuses ja tõhususes on jätkuvalt nõrku kohti, eriti korruptsiooni vallas. 2016. aasta mais peeti edukalt kohalikud valimised ning parlamendivalimised on veel tulemas. Iisraeliga on EL jätkanud intensiivset koostööd väga erinevates valdkondades. Suhete täieliku potentsiaali rakendamine sõltub siiski Lähis-Ida rahuprotsessi edenemisest. EL on investeerinud märkimisväärselt Palestiina omavalitsusse, et edendada olulisemaid reforme eelkõige valitsemistava, eelarve konsolideerimise ja õigusraamistiku valdkonnas. Kestev okupatsioon ning lõhe Läänekalda ja Gaza tsooni vahel takistavad endiselt Palestiina riigi loomist. Viimasel kahel aastal on Liibüa, Süüria ja Ida-Ukraina relvastatud konfliktide tõttu, Krimmi ja Sevastoopoli ebaseadusliku annekteerimise tõttu Venemaa poolt ning terrorirünnakute tõttu märkimisväärselt halvenenud inimõiguste olukord. Mõnes riigis on demokraatiavastased arengud toonud kaasa põhivabaduste hävitamise, inimõiguste kaitsjate tagakiusamise ning demokraatlike institutsioonide õõnestamise. EL hoiab edaspidigi neil suundumustel hoolega silma peal, olles käsitlenud neid olulisena ka oma kahepoolsetes poliitilistes dialoogides ja mitmepoolsetel foorumitel, ning peab regulaarselt sidet inimõiguste organisatsioonide ja inimõiguste kaitsjatega. Euroopa rahastamisvahend demokraatia ja inimõiguste jaoks (EIDHR) on jätkuvalt ka kõige keerulisemates keskkondades esmatähtis vahend pideva toetuse pakkumiseks üksikutele inimõiguste kaitsjatele ning kodanikuühiskonna organisatsioonidele, kes tegelevad inimõiguste ja demokratiseerumisega. Uuendatud on ka ELi toetust Euroopa demokraatia rahastule, et anda abi eri huve edendavatele organisatsioonidele ja üksikisikutele riikides, kus inimõiguste edendamine on muutunud keeruliseks.

2016. aastal hakkas EL rakendama kõiki inimõiguseid hõlmavat õigustepõhist lähenemisviisi naabruspoliitika rahastamisvahendist antava rahalise abi ühe juhtpõhimõttena ja võimalusena kehtestada tulemuslikumalt inimõiguste ja põhivabaduste üldine arvessevõtmine. Koostöö kodanikuühiskonna organisatsioonidega on oluline osa ELi suhetest kõigi naabruspoliitika riikidega. EL on jätkanud võitlust kodanikuühiskonna tegutsemisvõimaluste ahenemise vastu kogu naabruspiirkonnas ning toetab õigust sõnavabadusele ja ühinemisvabadusele, et kasvatada elujõulist ja vastupanuvõimelist kodanikukultuuri. EL arendab oma poliitikat edasi eesmärgiga jõuda väiksemate ja uute organisatsioonideni, sealhulgas nendeni, kes asuvad väljaspool pealinnu, ning rakendab kodanikuühiskonna kaasamise tegevuskavu . Kodanikuühiskonna stipendiumide algatusi viiakse nüüd ellu täiemahuliste programmide abil, mis toimivad nii lõunas kui ka idas ja mille sihtrühmaks on noorteorganisatsioonid ja poliitilised rühmad. Tuneesias konsulteeritakse elujõulise kodanikuühiskonnaga regulaarselt institutsionaalsete kohtumiste ning põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu, liikuvuspartnerluse ja teiste küsimuste läbirääkimiste eel. Gruusias, Jordaanias ja Liibanonis ja Marokos on EL otsinud kontakte järjest suurema hulga erinevate poliitiliste, sotsiaal- ja kultuurivaldkonna ning inimõiguste valdkonna osapooltega. Egiptuses on kodanikuühiskonna toetamine ELi kahepoolse abi keskmes, võttes arvesse, millist rolli võivad kodanikuühiskonna organisatsioonid etendada jätkusuutliku stabiilsuse ja julgeoleku tagamisel. ELil on väga tihe ja hea koostöö Ukraina hästi väljakujunenud kodanikuühiskonnaga. Määratud on konkreetsed eesmärgid seoses kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkuse parandamisega poliitilisse arutellu sisenemiseks ning riikide valitsused ja EL arendavad süstemaatilise dialoogi kvaliteeti idapartnerluse kodanikuühiskonna foorumil ja selle riiklikel platvormidel. 2017. aastal on „Noorte Vahemere häälte“ algatus hakanud arendama edasi „Noorte Araabia Häälte“ programmi ning laiendanud oma haaret nii, et sellesse kuuluvad peale lõunanaabruse riikide ka ELi riigid. Anna Lindhi Fondi egiidi all toob see võrgustik kokku noori õpetajaid, ajakirjanikke, sotsiaalseid ettevõtjaid ning rahu ja demokraatia aktiviste. Programmi eesmärk on koolitada noori juhte debateerimise ja eesmärkide edendamise oskuste alal, et valmistada neid ette aktiiveks osalemiseks poliitikakujundamise algatustes ja poliitilises elus. Piirkondlik koostöö õigusriigi põhimõtte ja hea valitsemistava alal on tugevdanud teataval määral lõunanaabruse riikide kodanikuühiskondi, keskendudes eriti soolisele võrdõiguslikkusele ja etniliste vähemuste integratsioonile. ELi 2016.–2020. aasta soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava rakendamine on toonud kaasa kõigi projektiettepanekute kohustusliku soolise analüüsi ning soolise aspekti arvestamise kõigis partnerluse prioriteetides, assotsieerimiskavades ja riikide aruannetes. Soolist aspekti võetakse arvesse dokumendis „Idapartnerluse 20 väljundit 2020. aastaks“. Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi stiimulipõhine mehhanism (edaspidi „katusprogramm“) tunnustab konkreetset pühendumist poliitilisele reformile. 2016. aasta eraldised määrati vastavalt hinnangutele 14 riigi edu kohta tõelise ja jätkusuutliku demokraatia ülesehitamisel. 2016. aasta kavandamiseks eraldati Gruusiale, Tuneesiale ja Ukrainale täiendavad summad, mida kasutati toetuse suurendamiseks prioriteetsetele tegevustele, sealhulgas avaliku halduse reformile, korruptsioonivastasele võitlusele, õigusriigi põhimõttele ja kodanikuühiskonna toetamisele. Majandusareng stabiliseerumise heaks Jätkusuutlik majandusareng on väga oluline stabiliseerumise jaoks ja selleks, et naabruspoliitika riigid suudaksid võidelda probleemidega, mis teevad muret ka ELile – alates rändevoogudest ja lõpetades radikaliseerumise, sotsiaalse ebastabiilsuse ja kiireloomulise vajadusega pakkuda kasvavale ja valdavalt noortest koosnevale elanikkonnale positiivseid väljavaateid. Koostöö eesmärk selles valdkonnas on toetada ettevõtlust ning luua eelkõige VKEde jaoks atraktiivne ärikeskkond, arendada hariduse ja kutseõppe abil inimkapitali, tagada läbipaistvad turutingimused, toetada digitaalmajanduse ja vastava taristu arengut – mis on hädavajalikud edusammud majanduskasvu ja töökohtade loomise jaoks. Omamaise ettevõtluskeskkonnaga seoses käivitasid EL ja OECD 2016. aasta oktoobris ühisprogrammi investeeringute edendamiseks Vahemere piirkonnas, mis edendab poliitilist dialoogi ja algatusi partnerriikide valitsuste töö toetamiseks investeerimiskliima ja ettevõtluskeskkonna alal. Inimestel on sellest kasu tänu kaubandusega kaasnevale majanduskasvule, toodete ja teenuste valiku laienemisele ning ettevõtjate ja tarbijate jaoks odavama hinna eest parema kvaliteedi saamisele, mis toob kaasa mitte ainult impordi suurenemise, vaid ka siseturu parema väljakujunemise ja ekspordivõimaluste paranemise. Samuti aitavad ärikeskkonna parandamisele kaasa äriõiguse ja alternatiivse vaidluste lahendamise parandamine, sotsiaalse dialoogi süvendamine ja riigiasutuste teenuste osutamise suutlikkuse parandamine. Põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepingute kehtestamine ja rakendamine Gruusia, Moldova ja Ukrainaga avab uusi kaubandus- ja investeerimisvõimalusi ning loob ELi ja piirkonna äriühingute jaoks stabiilsema raamistiku. EL on kõigi kolme lepingupartneri jaoks suurim kaubanduspartner. ELi osa kolme põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu partneri kogukaubandusest on viimastel aastatel suurenenud ning 2016. aastal oli see Moldova puhul 55 %, Ukraina puhul 41 % ja Gruusia puhul 30 %. EL on ka Aserbaidžaani ja Armeenia suurim kaubanduspartner – vastavalt 47 % ja 26 % nende kogukaubandusest. Valgevene puhul on EL 25 % osakaaluga tähtsuselt teine kaubanduspartner. 2016. aasta aprillis kehtestas EL täiendava tollimaksuvaba kvoodi 2016. ja 2017. aastal Tuneesiast imporditavale oliiviõlile . See ühepoolne kaubandusmeede oli liidu kiireloomuline reaktsioon pärast 2015. aasta terrorirünnakuid Tuneesias, et toetada riigi majandust, vähendada rändesurvet ja sotsiaalset rahutust. ELi ja Tuneesia läbirääkimised põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubandusleppe üle on pooleli. ELi põllumajandussektori arendamiseks mõeldud toetust on antud ka Gruusiale, Moldovale ja Armeeniale. 2016. aasta septembris võttis komisjon vastu ettepaneku võtta vastu määrus, millega kehtestatakse ajutiselt Ukraina suhtes ühepoolsed kaubandusmeetmed . ELi lähenemisviis igale Euroopa naabruspoliitika partnerriigile vastab sellele, millisel määral iga riik ise uuendatud partnerlusele ELiga pühendub. 2016. aasta juulis leppis EL Jordaania puhul kümneks aastaks paljude toodete jaoks kokku lihtsamad päritolureegleid (läbivaatamisega perioodi keskel), luues nii jordaanlaste kui ka Süüria põgenike jaoks töövõimalusi. Mitmed majanduse moderniseerimise algatused ja ettevõtlusstrateegiad on mõeldud VKEde toetamiseks ELi finantskaasamise algatusest lõunanaabruses ja algatusest EU4Business idapoolsetes riikides. Käivitatud on uued piirkondlikud meetmed, et parandada ELi ja ida- ning lõunanaabruse riikide ettevõtlust toetavate institutsioonide vahelisi sidemeid ja toetada sotsiaalset ettevõtlust kui uuenduslikku tegurit töökohtade loomisel, eriti noorte jaoks. EL on loonud ida- ja lõunanaabruse riikide VKEdele ja keskmise turukapitalisatsiooniga äriühingutele märkimisväärseid võimalusi. Abi antakse rahvusvaheliste finantsasutuste ja liikmesriikide arenguasutuste kaudu naabruspoliitika investeerimisrahastu raames. EL on võtnud koostöös finantsasutustega vastu suuremahulised programmid Gruusia, Ukraina, Moldova, Tuneesia ja Maroko VKEde abistamiseks tihedama kaubanduskoostöö jaoks vajalike tehnilise ettevalmistuse, konkurentsivõime ja väärtusahela integreerimisega seotud nõuete täitmisel, sealhulgas põllumajanduse ja tootmise võtmesektorites. Marokos on kõnealused rahastamisvahendid täienduseks keskkonnasäästliku majanduskasvu ja konkurentsivõime programmile, mis keskendub eriti VKEdele ja ettevõtluskeskkonna parandamisele. Egiptuse puhul võttis EL 2016. aastal vastu uue programmi „ELi rahastamisvahend kaasava majanduskasvu ja töökohtade loomise toetuseks“ , mille vahendeid suunatakse naabruspoliitika investeerimisrahastu kaudu. Liibüas parandavad koostöös riikliku VKEde keskusega loodud internetipõhised koolitusvõimalused noorte konkurentsivõimet tööturul. Idapartnerluse riikides on pööratud suuremat tähelepanu noorte tööhõive ja tööalase konkurentsivõime koostöösuundade kokkuviimisele. Hiljuti vastu võetud programm EU4Youth tegeleb noorte tööalase konkurentsivõime ja ebasoodsas olukorras noortega idanaabruses ning noorte aktiivse osalusega ühiskonnas ja majanduses, arendades tööturul vajalikke oskuseid ja toetades noorte saamist liidriteks ja ettevõtjateks. Aserbaidžaanis aitab EL ajakohastada riigi kutsehariduse ja -koolituse süsteeme, et parandada nende seotust tööturu vajadustega. Gruusias, Moldovas ja Armeenias jätkab EL maaelu arengu ja säästva põllumajanduse toetamist põllumajanduse ja maaelu arengu Euroopa naabrusprogrammi (ENPARD) kolmanda etapi kaudu. Digitaalmajanduse arendamiseks leppisid idapartnerluse riigid 2016. aastal kokku digitaalvaldkonna koostöö keskendamise kuuele prioriteetsele teemale: (tele)kommunikatsiooni reguleeriv õigusraamistik; usaldusväärsus ja küberjulgeolek; digitaalsed oskused; info- ja kommunikatsioonitehnoloogia uuendused ja idufirmad; e-kaubandus, sealhulgas e-kauplused, e-toll ja e-logistika ning e-tervishoid. Iga nimetatud teema jaoks on loodud piirkondlikud idapartnerluse võrgustikud ning koostatud tegevuskavad aastateks 2017–2020. Jätkatud on tööd piirkondliku arengupoliitika rakendamisel idapartnerluse riikides. Näiteks võttis Moldova 2016. aastal vastu uue mitmeaastase riikliku piirkondliku arengu strateegia aastateks 2016–2020 ning Armeenia tegi sama perioodiks 2016–2025 . Lõunanaabruses on Tuneesia ülemineku peamised elemendid detsentraliseerimine ja regionaliseerimine. Siinkohal olid 2016. aasta olulisteks arengusuundadeks kohalike asjade ja keskkonnaküsimuste ministeeriumi loomine ning uue territoriaalarengu kava vastuvõtmine aastaks 2016 . Arvestades noorte suurt osa lõunanaabruse üldisest elanikkonnast, on haridussektor prioriteetne. Kutsehariduse ja -koolituse programme toetatakse Jordaanias, Marokos, Alžeerias, Egiptuses ja Tuneesias. 2016. aasta detsembris käivitasid EL ja Tuneesia noortepartnerluse, mis keskendub eelkõige haridusele, kutsekoolitusele, tööhõivele ja liikuvusele. Palestiinas toetatakse alg- ja keskhariduse sektoreid mehhanismi PEGASE kaudu ning ELi toetuse kaudu

ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioonile Lähis-Idas (UNRWA) . Haridus- ja noortekoostööd toetatakse programmist Erasmus+. Ainuüksi 2016. aasta projektidest toetatakse 4 900 Vahemere lõunapiirkonna ja 4 100 idapartnerluse piirkonna tudengi ja õppejõu võimalust Euroopas õppida, õpetada või koolitust saada (samal ajal kui vastavalt 2 400 ja 1 900 eurooplast liiguvad vastavatesse naabrusriikidesse). 57 uut suutlikkuse arendamise projekti toetavad täiendavalt kõrgharidussüsteemide ja ülikoolide ajakohastamist naaberriikides. 2016. aastal osales 8 900 naaberriikide noort ja noorsootöötajat mitteformaalse hariduse projektides, näiteks vahetustes, koolitustes ja vabatahtlikus töös (idapartnerluse riikidest 6 700 ning Vahemere lõunapiirkonnast 2 200).

Programmi EU4Youth abil on loodud Erasmus+ raamistikus uus programm „Idapartnerluse noorte aken“ noorteorganisatsioonide suutlikkuse parandamiseks kodanike kaasamise ja ettevõtluse valdkondades. Sarnane „Noorte aken“ on käivitatud Tuneesias. 2016. aastal anti teadusele ja innovatsioonile hoogu programmi EU4Innovation käivitamisega, mille eesmärk oli luua ühtne ja nähtav raamistik kõigile ELi tegevusvaldkondadele, mis toetavad idapartnerluse riikide innovatsioonivõime tugevdamist. Ukraina ja Gruusiaga sõlmiti Euroopa Investeerimispanga programmi InnovFin raames kaks 50 miljoni euro suurust lepingut, millest pakutakse innovatiivsetele äriühingutele laenutagatisi. Lisaks programmile Erasmus+ loob osalemine programmides „Loov Euroopa“ (Gruusia, Moldova, Ukraina ja Tuneesia), COSME ja Horisont 2020, sealhulgas Marie Skłodowska-Curie meetmetes, uusi koostöövõimalusi ametiasutuste, ettevõtete, ülikoolide, kultuuri- ja audiovisuaalvaldkonnas tegutsejate, spetsialistide, noorte, tudengite ja teadlaste jaoks. Idapartnerluse algatus Connect võimaldab idanaabrite teadlastel ja tudengitel teha virtuaalselt koostööd enam kui 10 000 Euroopa teadus- ja haridusasutuse kolleegiga. Idapartnerluse kultuuri ja loovuse programm pakub olulist tuge idapartnerite kultuurisektori arendamiseks ja professionaalsemaks muutmiseks. Tuneesia, Gruusia ja Armeenia liitusid 2016. aastal programmiga Horisont 2020 (nagu varem Moldova, Ukraina ja Iisrael). Armeenia liitus COSMEga 2016. aasta jaanuaris ning Ukraina ratifitseeris COSME lepingu 2017. aasta veebruaris. Peale selle liitus Ukraina Euratomi teadus- ja koolitusprogrammiga. 2016. aastal Euroopa Komisjoni poolt koos Tuneesia, Moldova ja Ukrainaga algatatud arukat spetsialiseerumist puudutavatel suutlikkuse suurendamise tegevustel on hea võimalus hoogustada Euroopa naabruspoliitika partnerriikides innovatsioonipõhist majandusarengut ja need jätkuvad 2017. aastal. Energiajulgeolek on naabruspoliitika riikide poliitilise ja sotsiaalse stabiilsuse seisukohast võtmetähtsusega ning seetõttu edendab EL aktiivselt eriti taastuvate energiaallikate kasutust ja energiatõhusust. EL suurendab kooskõlastamist rahvusvaheliste finantsasutustega, sealhulgas energiatõhususe valdkonnas, mitmes pilootriigis (Tuneesia, Gruusia ja Ukraina), kus koos rahalise abiga toimub regulatiivne reform. EL jätkas strateegilise energiapartnerluse arendamist Alžeeriaga. Sellega seoses toimus 2016. aastal Alžiiris edukas ELi ja Alžeeria vaheline energiavaldkonna ettevõtlusfoorum ning käivitati uus koostööprojekt taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe toetamiseks . Egiptuses aitas EL rahastada maailma suurimat tuuleparki ja Marokos maailma suurimat päikeseenergiajaama. Jordaanias rahastas EL kaht katsejaama, millest üks toodab tuuleenergiat ja teine kontsentreeritud päikeseenergiat. Vastastikune ühenduvus ja energiatõhusus on üks neljast Riia tippkohtumise prioriteedist, millele eraldatakse 38 % piirkondlikust rahastusest. EL allkirjastas 2016. aasta novembris Ukrainaga vastastikuse mõistmise memorandumi strateegilise energiapartnerluse suhtes, mille eesmärk on laiendada koostööd kõigis energialiiduga hõlmatud prioriteetvaldkondades ja integreerida Ukraina energiaturg tihedamalt Euroopa energiaturuga. Samuti on tehtud edusamme energiaühenduste parandamisel Moldova ja Rumeenia vahel, allkirjastades laenulepingud Ungheni-Chișinău gaasijuhtme rajamiseks ning viies lõpule elektrisüsteemide ühendamise teostatavusuuringu. Gruusias ja Aserbaidžaanis on käimas ehitustööd Lõuna-Kaukasuse gaasijuhtme laiendamiseks, mis moodustab esimese etapi lõunapoolsest ELi-suunalisest gaasikoridorist. 2016. aasta juunis käivitatud uus programm EU4Energy keskendub energiajulgeolekule, säästvale energiale ja turu arendamisele, mis ühendaks idanaabruse riigid Kesk-Aasiaga. Ida-Euroopa energiatõhususe ja keskkonnapartnerluse fondi (EP5) on laiendatud geograafiliselt lisaks Ukrainale ja Moldovale ka Armeenia ja Gruusia ning viimati Valgevenega. Vahemere Liidu energiaministrid võtsid 2016. aasta detsembris vastu energiadeklaratsiooni, millega edendatakse taastuvate energiaallikate integreerimist, toetatakse energiatõhususe lahenduste kasutuselevõttu ja mahu suurendamist, energiajulgeoleku kindlustamist, vastastikuste ühenduste arendamist, investeeringuid ja suutlikkuse parandamist kolme teemaplatvormi abil, mis hõlmavad gaasi, elektriturgude integreerimise ning taastuvenergia ja energiatõhususe prioriteetseid poliitikavaldkondi. Kõnealune energiakoostöö on tihedalt seotud kliimamuutustega. Keskkonnameetmeid jätkatakse poliitilise dialoogi alusel ja neid toetavad käimasolevad kahepoolsed projektid (eelkõige mestimise, tehnilise abi, TAIEXi ja naabruspoliitika investeerimisrahastu kaudu). Enamik naabruspoliitika riikidest on allkirjastanud Pariisi kliimakokkuleppe ning paljud on selle 2016. aastal ja 2017. aasta alguses ratifitseerinud. Hoolimata mõnest selles vallas sündinud algatusest on reformid jätkuvalt killustatud ning kõrgetasemeline poliitiline tahe kliimamuutustega seotud vastupidavuse tagamiseks on endiselt nõrk. EL ja Maroko tegid tihedalt koostööd ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 22. konverentsi (COP 22) ettevalmistamisel, mis toimus 2016. aasta novembris Marrakechis. Transpordi ja ühenduste teemal jõuti 2016. aasta juunis ELi ja idapartnerluse riikide ministrite vahel kõrgetasemelisele kokkuleppele TEN-T põhivõrgu idapartnerluse riikidele laiendamise esialgsete kaartide suhtes ning vastavad menetlused on praegu käimas. Eesmärk on tagada selles transpordi põhivõrgus ka vajalik kooskõlastamine, standardimine ja suurte investeeringute, sealhulgas kitsaskohtade kõrvaldamiseks vajalike väikesemahuliste projektide prioriteediks seadmine. Veel üks tähtis koostöövaldkond on maanteeohutus Euroopa naabruspoliitika piirkonnas. EL ja Vahemere piirkonna partnerriikide ministrid väljendasid 2016. aasta juunis avaldatud deklaratsioonis heameelt TEN-T Vahemere piirkonnale laiendamiseks koostatud esialgsete kaartide nimel tehtud tehnilise töö üle. Idapoolsetes riikides on käimas Euroopa Mereohutusameti rakendatavad tehnilise abi projektid meresõiduohutuse ja -turvalisuse alal. Euroopa Lennundusohutusamet pakub abi tsiviillennunduse, ohutuse ja turvalisuse valdkonnas. Neis projektides osalevad ka Türgi, Iraan ja mõned Kesk-Aasia riigid. EL on sõlminud õhutranspordilepingud Moldova ja Gruusiaga. Lõunanaabruses rakendatakse piirkondlikke tehnilise abi projekte meresõiduohutuse, lennuohutuse, maanteeohutuse, raudteetranspordi, linnatranspordi ja logistika valdkonnas. Põhjalikud õhutranspordilepingud, mille EL on sõlminud Maroko, Iisraeli ja Jordaaniaga – ja mida arutatakse Tuneesiaga –, aitavad kaasa kestliku sotsiaal-majandusliku arengu ning ühenduste toetamisele. EL teeb Euroopa naabruspoliitika partnerriikidega koostööd, et toetada tervishoiuga seotud reforme, tugevdada tervishoiusüsteeme ja tagada üldine tervisekindlustus, mis aitab toetada ühiskondade sidusust ja panustada majanduskasvu. Julgeolek Ida-ja lõunapiirkonnad kannatavad nii aktiivsete kui ka külmutatud konfliktide tõttu, millega kaasneb olulisel hulgal hukkunuid, palju sisepõgenikke ja põgenikke ning üldine majanduslik ja poliitiline ebakindlus. Terrorism, vägivaldne äärmuslus ja mitmesugused organiseeritud kuritegevuse vormid mõjutavad nii ELi kui ka tema naaberriike. Seetõttu on julgeoleku suurendamine kõigi Euroopa naabruspoliitika riikide puhul ühine oluline eesmärk. Kriisiohje ja kriisidele reageerimise valdkonnas on Ukrainasse, Gruusiasse, Moldovasse, Palestiinasse ja Liibüasse saadetud mitu ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) tsiviilmissiooni ja piirihaldamise abimissiooni, mida toetavad rahaliselt kas ELi liikmesriigid või ÜJKP usaldusfondid. Ukrainas on EL panustanud umbes kaks kolmandikku erakorralise vaatlusmissiooni eelarvest ja ka vaatlejatest (see hõlmab ELi liikmesriikide antud üksikpanuseid). ELi nõuandemissioon Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) pakub Ukrainale strateegilist nõustamist tõhusate, jätkusuutlike ja aruandekohustuslike julgeolekuteenistuste väljaarendamiseks, et aidata tugevdada riigi vastupanuvõimet ja õigusriiki. Euroopa Liidu politseimissioon Palestiina aladel (EUPOL COPPS) suurendas ELi nähtavamat tegevust Palestiina omavalitsuse julgeolekujõudude toetuseks, aidates kaasa ka dialoogi hõlbustamisele ja julgeolekuküsimustega seotud kindlustunde parandamisele Palestiina omavalitsuse ja Iisraeli julgeolekuasutuste vahel. Alates läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika vastuvõtmisest on üle 2 000 ida- ja lõunanaabruse riigi töötaja saanud Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledžilt üldist ja erikoolitust ÜJKP, julgeolekusektori reformi, rahutagamise ja tsiviilelanike kaitse valdkonnas. Ukraina, Gruusia ja Moldova osalevad ELi ÜJKP missioonidel/operatsioonidel ELi liikmesriikide rahalisel toel. EL ja NATO võtsid 2016. aastal ühisdeklaratsioonis kohustuse suurendada koostööd ja kooskõlastamist mitme konkreetse meetme abil, millega püütakse toetada partnerriikide suutlikkuse parandamist ida- ja lõunanaabruses ning tugevdada nende vastupanuvõimet. EL on tõhustanud koostööd Euroopa naabruspoliitika partnerriikidega hübriidohtude alal, pakkudes tugimeetmeid nende ohtude tuvastamiseks ja nende leevendamiseks. Alžeeria on allkirjastanud ELiga tsiviilkaitset käsitleva halduskokkuleppe, et parandada oma koostööd katastroofiohu ohjamise valdkonnas. Samuti on ELi ja Araabia Liiga strateegilise dialoogi raames alustatud humanitaarabiga seotud tööd. EL on toetanud käimasolevaid dialooge Ukrainat, Gruusiat, Moldovat, Armeeniat ja Aserbaidžaani mõjutavate konfliktide üle eesmärgiga saavutada neile rahumeelsed ja jätkusuutlikud lahendused. Gruusia puhul on EL üks kaaseesistuja Genfi rahvusvahelisel arutelul konflikti lahendamiseks ning toetab inimestevaheliste kontaktide jätkamist kogu Gruusia territooriumiga. Transnistria konflikti lahendamise protsessi 5 + 2 formaadi aktiivse vaatlejana, kes esitab muu hulgas ELi rahastatud ELi piirihaldamise abimissiooni sõnastatud ettepanekuid konkreetsete probleemide lahendamiseks, mis sisaldavad ka kindlustunde loomise meetmeid, on EL toetanud 2016. aastal Saksamaa OSCE eesistumise ajal tehtud jõupingutusi. Kõnealuste pingutuste tulemusel taasalgatati 2016. aasta juunis Berliinis kõnelused konflikti lahendamiseks ning poolte vahel on vastu võetud protokoll peamiste küsimuste kohta, mis tuleb lahendada, et soodustada 25 aastat Moldovat vaevanud konflikti lõpetamist. Alates 2016. aasta 1. jaanuarist on ELi ja Moldova vahelise põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu reeglid laienenud ka Transnistriale, mis võimaldab selles piirkonnas asuvatel ettevõtjatel jätkata soodustingimustel kaubandust ELiga. Mägi-Karabahhi konflikt eskaleerus tugevasti 2016. aastal. EL kutsub jätkuvalt mõlemat poolt pidama kinni relvarahust, leevendama retoorikat ja tegelema sisuliste kõnelustega rahu saavutamiseks OSCE Minski rühma egiidi all. Euroopa Liidu eriesindaja sagedased visiidid piirkonda toetavad Minski rühma kaaseesistujate jõupingutusi ning käimasolevaid rahu kindlustamise tegevusi ja tõendavad ELi huvi ja osalust selle pikaleveninud konflikti rahumeelsel lahendamisel. Terrorismi tõkestamiseks ja vägivaldset äärmuslust põhjustava radikaliseerumise vältimiseks tehtavat koostööd lõunapoolsete partnerriikidega on tõhustatud. Piirkonnas, täpsemalt Tuneesias, Liibanonis, Jordaanias, Iisraelis ja Egiptuses, on peetud varasemast tihedamaid julgeoleku- ja terrorismivastase võitluse teemalisi dialooge ning korraldatud kõrgetasemelisi visiite, mis on andnud konkreetseid tulemusi. Terrorismivastase võitluse ja julgeolekueksperte on kaasatud liikmesriikide otsesel toel ELi delegatsioonidesse Alžeerias, Jordaanias, Liibüas, Marokos, Tuneesias ja Liibanonis, et aidata kaasa paremale arusaamisele olukorrast kohapeal ning koostada sihtotstarbelised ja tõenditel põhinevad suutlikkuse parandamise projektid. Samuti toimivad delegatsioonid terrorismi ja vägivaldse äärmusluse vastase võitluse küsimustes kontaktpunktina kohalike ja rahvusvaheliste osapoolte jaoks, näiteks Tuneesia rahastajate kooskõlastamise platvormis või ülemaailmse terrorismivastase foorumi kohtumistel. Julgeolekusektori reform on naabruspiirkonna pikaajalise stabiliseerimise jaoks oluline nii aruandekohustuslike institutsioonide väljakujundamise vahendina kui ka osana rahu ja kindlustunde saavutamise meetmetest. ELi toetust kolmandate riikide julgeolekusektori reformile antakse nüüdsest hiljuti vastu võetud ELi julgeolekusektori reformi poliitika raames . 2016. aastal alustas EL oma julgeolekusektori reformile antava toetuse valdkondlikku hindamist naabruspoliitika riikides ja laienemisriikides . Moldova oli esimene riik, kus EL kasutas uut julgeolekusektori reformi nõustajat, kes annab nõu riikliku julgeolekustrateegia rakendamise, riikliku raamistiku ja suutlikkuse väljaarendamise teemal seoses ÜJKPga ning Moldova osalemise kohta missioonidel ja operatsioonidel. Tuneesia julgeolekusektori reformi eesmärk on ajakohastada julgeolekusektorit, kindlustada piirijulgeolekut ja integreeritud piirihaldusvõimekust ning uuendada luureteenistusi, taastades samas elanikkonna kindlustunde. Liibanonis on integreeritud piirihalduse programmi raames toetatud Liibanoni ametiasutusi uue piiriandmete haldussüsteemi rakendamise ja koolituskeskuse kaudu. Samuti toetab EL kõigi Liibanoni riiklike julgeolekuasutuste korralduse arengut tehnilise abi, varustuse, koolituse ja Euroopasse tehtavate õppekülastuste näol.

Idanaabruses on EL aidanud oluliselt kaasa ka integreeritud piirihalduse programmi rakendamisele eelkõige Moldova-Ukraina piiril, kasutades muu hulgas ELi piirihaldamise abimissiooni (EUBAM) pidevat rahastamist. Mõlema riigi piirikontrollide õigusraamistikud on viidud kooskõlla ELi standardite ja parimate tavadega. Moldova ja Ukraina piirivalve-eeskirju lähendatakse Schengeni piirieeskirjades sätestatule. Gruusia integreeritud piirihaldus on kooskõlas ka Euroopa standarditega. 2016. aastal jätkas EL idapartnerluse riikide tolli- ja piirivalveteenistuste suutlikkuse suurendamist Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti, Maailma Tolliorganisatsiooni ja mitmesuguste programmide ja algatuste kaudu . Organiseeritud kuritegevuse, rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamine on üks ELi sisejulgeoleku prioriteet. 2016. aastal eraldas EL sihtotstarbelisi vahendeid Euroopa naabruspoliitika riikide toetamiseks Interpoli infotehnoloogia süsteemide ja andmebaaside kasutamisel. Sellised ELi ametid nagu Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, Europol, CEPOL (Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet), EMCDDA (Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus) ja Eurojust suurendavad järk-järgult suutlikkuse suurendamise alase toetuse pakkumist partnerriikidele ning tõhustavad operatiiv- ja strateegilise teabe vahetamist Euroopa naabruspoliitika partnerriikidega, et aidata neil võidelda organiseeritud kuritegevuse, samuti terrorismi, rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ning väikerelvade, inimeste ja ebaseaduslike narkootikumide vedamise vastu nii ELis kui ka asjaomases piirkonnas. Kaasatud on ka Lõuna- ja Kesk-Aasia ning Ida-Aafrika riigid (programm EU-Act ), et lahendada paremini piirkonnaüleseid probleeme. Piirkondadeülest ELi rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse programmi on laiendatud naabruspoliitika lõunapoolsetele partnerriikidele, et aidata neil rakendada rahapesuvastase töökonna kui neis küsimustes peamise rahvusvaheliste standardite kujundaja soovitusi rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse kohta. Euroopa Liidu Satelliidikeskus (SatCen) on andnud palju abi, analüüsides Ida-Euroopa ja Vahemere piirkonna teabenõudeid, arvestades peamisi ohte, sealhulgas terrorismi, ebaseaduslikku rännet, piraatlust ja organiseeritud kuritegevust. Eelkõige osales satelliidikeskus aktiivselt Euroopa piiri- ja rannikuvalve ning Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni toetamisel Vahemere lõunapiirkonna keskosas ning pakkus OSCE Ukraina erakorralisele vaatlusmissioonile ulatuslikke analüüse Minski kokkulepete täitmise kontrollimisel. EL annab kõigile Euroopa naabruspoliitika riikidele toetust Euroopa Nõukogu Budapesti konventsiooni järgimiseks ja selle edendamiseks küberkuritegevuse vastases võitluses . Koostöö ja kontaktid Jordaania, Liibanoni, Iisraeli ja Marokoga on edenenud hästi. Ukrainas on EL hakanud toetama valitsuse küberjulgeolekualaseid jõupingutusi, tehes aktiivselt koostööd liikmesriikide kahepoolsete meetmetega piirkonnas. Ühtlustamist teiste Euroopa Nõukogu oluliste kriminaalõiguse alaste õigusaktide standarditega edendab ELi rahastatud Euroopa Nõukogu programm South või Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse Justice IV programm, mis toetab kokkuvõttes Euroopa naabruspoliitika lõunapoolsete partnerriikide ja ELi liikmesriikide õigusalast koostööd kriminaalasjades. Keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumamaterjalidega seotud ohu vähendamise tippkeskuste tegevus on muutunud aktiivsemaks, hõlmates nüüd kogu maailmas 56 riiki, sealhulgas mitut Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riiki, ning tehtud on uusi algatusi terrorismivastase võitluse ja elutähtsa taristu kaitse vallas. 2017. aasta eesmärkide hulka kuuluvad õppused ning keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumamaterjalidega seotud tagajärgede haldamise simulatsioonid Lähis-Idas. EL rahastab piirkondliku koolituskeskuse rajamist Jordaanias. Ränne ja liikuvus Ebaseaduslik ränne ja sundränne on suured probleemid ning vajavad mitmekülgset reageerimist. EL on kehtestanud põhjaliku lähenemisviisi rändele, mis hõlmab pingutusi ebaseadusliku rände vähendamiseks, seadusliku rände ja liikuvuse edendamiseks, rändest tuleneva arengumõju maksimeerimiseks, rände algpõhjuste kõrvaldamiseks ning piiride tõhusaks valveks, kaitstes samal ajal ELi kodanike õigust vabalt liikuda ELi piires. See kajastub teatises uue ELi partnerlusraamistiku loomise kohta, mille alusel hõlmatakse Euroopa rände tegevuskavaga kolmandad riigid, ning teatises sundrände ja arenguabi kohta ja seonduvates nõukogu 2016. aasta juuni järeldustes . Eesmärk on tõhustada rändealast koostööd ning kujundada välja uus lähenemisviis, et suurendada vastupanuvõimet ning parandada sunniviisiliselt ümber asustatud inimeste ja neid vastuvõtvate kogukondade iseseisvat toimetulekut. Väga murettekitav olukord Vahemere keskosa rändeteel – hinnanguliselt 700 000 kuni 1 miljonit rändajat, kes on jäänud lõksu Liibüasse, üle 180 000 ebaseadusliku lahkumise sellest riigist Itaaliasse ja ligi 5 000 surmajuhtumit mere ületamisel 2016. aastal – sundisid komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat võtma jaanuaris 2017 vastu ühisteatise „Ränne Vahemere keskosa rändeteel. Rändevoogude haldamine ja inimelude päästmine“ . Eesmärk on vähendada merel hukkuvate inimeste arvu, tugevdada võitlust salakaubavedajate ja inimkaubitsejate vastu, tagada rändajate, eriti laste ja teiste haavatavate rühmade õiguste kaitse, toetada vastuvõtvaid kogukondi ja suurendada toetatud vabatahtlikku naasmist mitmesuguste meetmete abil, mis saavad 2017. aastal tuge 200 miljoni euro suurusest rahastamisest, mis pärineb ELi Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondist. ELi sekkumise peamine sihtkoht on Liibüa ning keskendutakse ka Liibüa lõunapiiridele ja koostöö suurendamisele Egiptuse, Tuneesia ja Alžeeriaga, muu hulgas piirkondlike algatuste, näiteks Vahemere piirkonna võrgustiku „Seahorse“ kaudu. EL on teinud tihedalt koostööd Hartumi ja Rabati protsesside liikmesriikidega (nii naabruspoliitika riikide kui ka laiemalt piirkondlike partnerriikidega), et rakendada Valletta rändeteemalisel tippkohtumisel (2015. aasta novembris) kokku lepitud meetmeid. EL teeb senisest suuremaid pingutusi rändealase koostöö suurendamiseks Põhja-Aafrika riikidega poliitilise dialoogi elavdamise ning tehnilise ja finantskoostöö laiendamise kaudu. Rändeteemaliste arutelude algatamise ettepanekud on esitatud ka Alžeeriale ja Egiptusele. ELi poolt 2014. aastal Moldova suhtes kehtestatud viisavaba reisimine, mis on võimaldanud enam kui 850 000 Moldova kodanikul viisavabalt Schengeni alale reisida, toimib hästi ning vastuvõtmisest keeldumise määr on väga madal. Euroopa Komisjon esitas 2016. aasta märtsis ja aprillis õigusaktide ettepanekud viisavaba korra kehtestamiseks vastavalt Gruusia ja Ukraina suhtes ning Gruusiale lubati viisavabadus 28. märtsil 2017, Ukrainale viisavaba reisimist võimaldav õigusakt võeti aga vastu 11. mail 2017. 2016. aasta juunis tegi Euroopa Komisjon ettepaneku sinise kaardi direktiivi muutmiseks eesmärgiga kehtestada kogu ELi hõlmav ühtne kord, mis annaks suurema selguse ja vähendaks bürokraatiat. Lisaks sellele moodustavad liikuvuspartnerlused raamistiku põhjalikuks koostööks partnerriikidega, et käsitleda liikuvusküsimusi, sealhulgas vajaduse korral viisaküsimusi, ning vajadust toetada ebaseaduslike sisserändajate naasmist ja tagasivõttu. ELil on mitu kehtivat tagasivõtulepingut Euroopa naabruspoliitika partnerriikidega (Armeenia, Aserbaidžaan, Gruusia, Moldova ja Ukraina), mis on sõlmitud paralleelselt viisasüsteemi lihtsustamise lepingutega, milles on sätestatud partnerriigi ja ELi liikmesriikide ametiasutuste sõnaselged kohustused ja menetlused seoses sellega, millal ja kuidas võtta tagasi inimesi, kes on juba ebaseaduslikus olukorras. ELi ja Moldova 2008. aasta liikuvuspartnerluse ja koostöö rakendamine (tagasivõtulepingu raames) tagasivõtu ja naasmise küsimuses on andmas positiivseid tulemusi. EL on jätkanud olulise rahalise abi andmist ka Maroko liikuvuspartnerluse ning enda uue rändepoliitika elluviimiseks, mille raames on 25 000 Maroko ebaseadusliku sisserändaja seisund kuulutatud seaduslikuks. 2016. aasta oktoobris allkirjastasid EL ja seitse liikmesriiki Valgevenega liikuvuspartnerluse, mille eesmärk on tugevdada koostööd rände-, varjupaiga- ja piirihalduse valdkonnas. Mitmed ELi projektid toetavad liikuvuspartnerlust Aserbaidžaaniga. Samuti on aktiivne liikuvuspartnerlus Armeeniaga, osalt tänu käimasolevale naabruspoliitika rahastamisvahendist rahastatavale rännet ja piirihaldust toetavale projektile. EL peab läbirääkimisi liikuvuspartnerluse sõlmimiseks Liibanoniga. EL peab liikuvuspartnerluste raames kõnelusi viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingute üle Maroko, Tuneesia, Jordaania ja Valgevenega. Liikuvuspartnerluse rahastamisvahend käivitati esmalt 2016. aasta jaanuaris ning selle eesmärk on toetada liikuvuspartnerluse ning rände ja liikuvuse ühiste kavade rakendamist, pakkudes sihipärast, paindlikku ja kohandatud abi. Veel üks ELi astutud samm rändealase koordineerimisvõimekuse parandamiseks partnerriikidega oli 15 ametikoha loomine Euroopa rändeküsimuste kontaktametnike jaoks, kelle on ELi liikmesriikide valitsused lähetanud ELi delegatsioonidesse, sealhulgas Tuneesiasse, Jordaaniasse ja Liibanoni. 4. RAHALINE ABI NAABRUSPIIRKONNA TOETAMISEKS 2016. aastal oli Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi raames antava toetuse kulukohustuste summa üle 2,3 miljardi euro. See abi aitab kaasa uuendatud Euroopa naabruspoliitika poliitilistele eesmärkidele, milles rõhutatakse ka vajadust tõhusama üleandmise ja paindlikkuse suurendamise järele seoses ELi rahalise abiga. Alates naabruspoliitika läbivaatamisest on EL koondanud rea erinevaid vahendeid, et parandada veelgi kõigi abiandmise viiside kooskõlastamist ja sidusust. Sellega seoses on abiga seotud koostööprogramme täiendatud teiste tegevustega, mille on kavandanud ja mida on eest vedanud partnerinstitutsioonid ning milles kasutatakse strateegilisemalt segarahastamist, tehnilist abi ja teabevahetust (TAIEX) ning mestimist. Eelkõige on muudetud TAIEXi ja mestimise fookust, et luua poliitilise tegevuse ja rahalise abi kavandamise vahel tugevam sünergia.

EL toetab jätkuvalt erakordsete välisrahastamise puudujääkidega naaberriikide toetamist makromajandusliku finantsabi rahastamisvahendi abil. Komisjon maksis 2017. aasta aprillis Ukrainale välja 600 miljonit eurot makromajanduslikku finantsabi ning tegi 2017. aasta mais viimase 23 miljoni euro suuruse osamakse Gruusiale. Uus 100 miljonist eurost koosnev makromajandusliku finantsabi operatsioon Moldovas ootab praegu vastuvõtmist Euroopa Parlamendis ja nõukogus. 2016. aastal kiitis EL lõunanaabruse toetamiseks heaks ka täiendava makromajandusliku finantsabi Tuneesiale (500 miljonit eurot) ja Jordaaniale (200 miljonit eurot), et toetada nende riikide majandust, mida mõjutasid julgeolekualased arengusuundumused ja piirkondlikud konfliktid. Lisaks tegi komisjon selleks, et parandada ELi suutlikkust naaberriikide vajadustele reageerimiseks, ettepaneku suurendada makromajandusliku finantsabi iga-aastast laenuandmisvõimet 2 miljardi euroni. Naabruspoliitika investeerimisrahastu mobiliseerib ELi toetusfonde, et võimaldada või oluliselt täiustada Euroopa finantsasutuste laenuandmistegevust, ning alates rahastu loomisest on nii kasutatavad summad kui ka selle kasutamine oluliselt kasvanud. Naabruspoliitika rahastamisvahendi programmide abil on parandatud kohaliku, piirkondliku ja Euroopa naabruspiirkonda hõlmavat koostööd ning piiriülest koostööd. Ühine kavandamine ja tihedam kooskõlastamine ELi liikmesriikidega Kooskõlas Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi määrusega, läbivaadatud Euroopa naabruspoliitikaga, ja nõukogu 12. mai 2016. aasta järeldustega ühise kavandamise tõhustamise kohta on EL suurendamas naaberriikides ühist kavandamist. Naabruspoliitika rahastamisvahendi riikide teine programmiperiood (2017/2018–2020) annab võimaluse selles vallas edusamme teha. Ühine kavandamine on tõhus vahend ELi-poolse kooskõlastamise parandamiseks riigi ja sektori tasandil ning ühiste prioriteetide kindlakstegemiseks ja väljakujundamiseks. See tugevdab kooskõlastatud poliitilist dialoogi ning ühist analüüsi, teabevahetust, ühiseid rakendusalgatusi, ühist järelevalvet ja hindamist. Palestiina on selle protsessi kaugele arenenuim näide, kellel on ühise kavandamise dokument, mis on koostatud Euroopa arengupartnerite, Palestiina ministeeriumide, kodanikuühiskonna organisatsioonide, ettevõtjate, ÜRO ja paljude teiste oluliste osaliste vaheliste arutelude tulemusena. Moldovas ja Marokos on ELi delegatsioon ja liikmesriikide saatkonnad kiitnud heaks ühise analüüsi riigi ees seisvatest sotsiaal-majanduslikest probleemidest. Ukrainas asendati ajavahemikul 2014–2017 iga-aastane kavandamine kriisi tõttu mitme erimeetme vastuvõtmisega, mille puhul komisjon ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on taganud väga tiheda koostöö ja koordineerimise ELi liikmesriikidega, kelle arenguagentuurid on rakenduspartneritena järjest aktiivsemad. Ühise kavandamisega seotud tegevused integreeriti 2016. aasta oktoobris Tuneesias, 2016. aasta novembris Jordaanias ja Liibanonis ning 2017. aasta märtsis kavandamisega seotud lähetustesse. Armeenias osalesid ELi delegatsioon ja liikmesriikide saatkonnad põhjalikus ühises analüüsiprotsessis, Aserbaidžaanis aga on ühine kavandamine ELi liikmesriikide, Šveitsi ja Norraga keskendunud eriti kutseharidusele ja -õppele ning ELi missioonide juhid võtsid 2016. aasta detsembris vastu edasise tegevuse kava. Suurem koostöö Euroopa finantsasutuste ja rahvusvaheliste finantsasutustega, sealhulgas segarahastamise teel Rahvusvaheliste finantsasutuste olulist rolli mõistes käivitas komisjon 2015. aastal tõhustatud koostöö algatuse piirkonnas tegutsevate kõige asjakohasemate arengu rahastamisega tegelevate finantsasutustega. Eesmärk on võimendada paremini asutuste ühiste eesmärkide, näiteks majanduskasvu kiirendamise, majandusreformide edendamise, kestliku sotsiaal-majandusliku arengu ning poliitilise stabiilsuse toetamise tõhusust ja mõju Euroopa naabruses. Ühised meeskonnad töötavad välja ühiseid koostöö prioriteetseid valdkondi, mis tipneb igal aastal kõrgetasemelise mitmepoolse kohtumisega, kus hinnatakse edusamme ja määratakse eesolevaks aastaks uued eesmärgid. Eesmärgiga suurendada Maailmapangaga tehtava koostöö ulatust lõunanaabruses, pidas EL 2016. aastal esimese ELi ja Maailmapanga vahelise Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika päeva, kuhu kogunesid Maailmapanga riikide töörühmade juhid ning piirkonnas tegutsevad ELi koostööjuhid. Dialoogi, kooskõlastamise ja koostöö tugevdamiseks idanaabruses korraldati komisjoni ja vastavalt Maailmapanga, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga ning Euroopa Investeerimispanga (EIP) vahelised piirkondliku kooskõlastamise kohtumised. Arvestades nende institutsioonide kindlat kohalolekut Ukrainas, korraldab komisjon EIP, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga ja Maailmapangaga regulaarselt konkreetsele riigile pühendatud kohtumispäevi. Peale selle on komisjon teinud ettepaneku suurendada oma välislaenude andmise volitust, et toetada EIP majandusliku vastupanuvõime algatust. EL toetas oma segarahastamise tegevust naabruspoliitika investeerimisrahastu kaudu. Lisaks tugevdas komisjon 2016. aastal koostööd Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga, EIP, Maailmapanga, KfW (Kreditanstalt für Wiederaufbau) ja Prantsusmaa Arenguagentuuriga (Agence Française de Développement), luues ELi rahalise kaasamise algatuse, mis on mõeldud VKEde rahastuse kaasamiseks lõunanaabruses. ELi ning Gruusia, Moldova ja Ukraina vahel sõlmitud põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepingute taustal võttis EL koostöös Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga, EIP ja KfWga kasutusele põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepingute rahastamisvahendi VKEde jaoks, mis alustas täies mahus tegevust 2016. aastal. Rahastamisvahendi peaeesmärgid on toetada nende riikide VKEsid ja suurendada nende konkurentsivõimet, hõlbustada juurdepääsu rahastamisele, aidata neil kasutada ära uusi kaubandusvõimalusi ning täita ELi toiduohutuse, tehnilisi ja kvaliteedistandardeid ning põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepingute rakendamiseks vajalikke keskkonnakaitsemeetmeid. 2016. aastal kooskõlastati Vahemere lõunapiirkonna investeeringute koordineerimise algatuse (AMICI) raames 6,7 miljardi euro ulatuses uusi ELi kulukohustusi, mida kaasrahastavad EL ja liikmesriigid. Seda võib võrrelda 2015. aasta 5,2 miljardi euroga (kasv 25 %), mis võimaldab uusi projekte koguinvesteeringuga 14 miljardit eurot (27 %). Enamik ELi toetusest antakse laenude ja omakapitali rahastamise vormis (76 %). Lisaks tihedamale koostööle Euroopa ja rahvusvaheliste finantsasutustega on EL suurendanud kooskõlastamist ka ELi-väliste rahastajatega. Araabia, islami ja piirkondlike partneritega sagedasema koostöö tegemise eesmärk on vältida tegevuse dubleerimist ning kasutada ära võimalikku täiendavust. 2016. aastal suurendati seda algatust kõrgetasemelise koordinatsioonikohtumisega ELi ning peamiste araabia ja islami finantsasutuste vahel, mis toimusid lähestikku Maailmapanga / Rahvusvahelise Valuutafondi kevadiste kohtumistega. EL juhib regulaarseid rahastajate kohtumisi, millel kooskõlastatakse Süüria kriisile reageerimist. Ukrainaga seoses korraldab Ukraina toetusrühm Brüsselis regulaarselt rahastamisahelas eespool olijate strateegilisi koordineerimiskohtumisi, täiendades seeläbi intensiivset riigisisest koordineerimist. Usaldusfondid Usaldusfondid on üks peamine vahend kiireloomulise abi pakkumiseks piirkonnas koos liikmesriikide ja teiste rahastajatega. Süüria kriisile reageerimiseks (2014. aasta detsembris) loodud ELi piirkondliku usaldusfondi projektid tegelevad pikaajalise vastupanuvõime ja kiire taastamise vajadustega (majandus-, haridus-, sotsiaalsed ja psühhosotsiaalsed ning teised põhiteenused) Süüria põgenike, neid vastuvõtvate kogukondade ja nende ametiasutuste jaoks ning sisepõgenike jaoks Jordaanias, Liibanonis, Türgis ja Iraagis. See fond võimaldab ELil reageerida kriisile kooskõlastatumalt ja terviklikumalt ning on praegu üks peamiseid vahendeid, mille kaudu rakendatakse ELi uusi rändealaseid kokkuleppeid Jordaania ja Liibanoniga. Fond on kasvanud kaks aastat pärast loomist 932 miljoni euroni ning jõuab 2017. aasta suvel 1,3 miljardi euroni. Sellest 815,2 miljonit tulevad ELi eelarvest, 92,6 miljonit 22-lt ELi liikmesriigilt ning 24,6 miljonit Türgilt. Fondi tegevjuhtkond, mis koosneb 15 ELi liikmesriigi ja Türgi (kui kaasrahastaja) esindajatest, on võtnud vastu kokku 767 miljoni euro ulatuses programme. 437 miljonit eurot on määratud kaasrahastamist sisaldavatele lepingutele, mis toetavad alg- ja kõrgharidust, psühhosotsiaalset hooldust, vastupanuvõime ja toimetulekuga seotud algatusi, tervishoiu-, vee- ja sanitaarvajadusi ning koolide ehitamist. 2016. aastal Valletta tegevuskava raames käivitatud Euroopa Liidu Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfond toetas Põhja-Aafrikas kuut programmi, mis keskendusid peamiselt rände haldamisele ja juhtimisele, reageerides kaitsevajadustele ja tegeledes ebaseadusliku rände algpõhjuste ja teguritega. 2017. aasta jaanuaris kuulutati ühisteatise „Ränne Vahemere keskosa rändeteel“ raames välja 200 miljoni euro suurune lisarahastus. Paindlikkusreserv