Kommenteeritud kokkuvõte

Otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseadmete ökodisaini ja energiamärgistuse nõuete kehtestamist käsitlev mõjuhindamine

A. Vajadus meetmete järele

Miks? Mis on lahendamist vajav probleem?

Otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseadmed (nt poekülmikud, joogijahutid, väikesed jäätisekülmikud, jäätise annustamise külmletid ja müügiautomaadid) on väga olulised toiduainete kvaliteedi tagamiseks liidu toidutarneahelas ning tarbijate varustamiseks muude mitteriknevate toiduainetega, nt jookidega, mida tarbitakse tavaliselt ümbritsevast temperatuurist madalamal temperatuuril. Sel otstarbel kasutatavad seadmed aga tarbivad palju energiat ja tekitavad märkimisväärsel hulgal kasvuhoonegaase – EL 28 riikides on selliste seadmete aastane energiatarbimine ligikaudu 65 TWh, mis moodustab u 0,46 % ELi lõppenergia summaarsest tarbimisest. 28 ELi liikmesriigis kasvab kõnealuste seadmete hulk, mis 2013. aastal oli 14 miljonit, 2030. aastaks eeldatavasti 17 miljonini. Kasutamisetapi energiatarbimine moodustab kuni 80 % toote kogu energiatarbimisest. Kõnealuseid seadmeid kasutatakse sageli kõigil nädalapäevadel 24 tundi ööpäevas. Selle tooterühma puhul on võimalik saavutada märkimisväärne majanduslik kokkuhoid ja keskkonnamõju paranemine. See potentsiaal jääb aga kasutamata järgmistel põhjustel: (1)puuduvad ELi õigusaktid, milles käsitletaks konkreetselt otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseadmete energiatarbimist; (2)toodete energiatarbimise kohta ei ole saadaval piisavalt teavet; (3)ostuotsused ei põhine süstemaatiliselt toote olelusringi kuludel; (4)olukorras, kus seadme ostja ei ole selle lõppkasutaja, näiteks kui toiduainete või jookide tootjad paigutavad poodidesse, väikekauplustesse, lennujaamadesse, rongijaamadesse, spordiklubidesse või mujale väikese jäätisekülmiku, joogijahuti või müügiautomaadi, esinevad vastanduvad stiimulid.

Mida selle algatusega loodetakse saavutada?

Vähendada tööstuslike külmikute ja sügavkülmikute keskmist energiatarbimist. Lisaks vähendada kasvuhoonegaaside heidet, mis on tööstuslike jahutus-külmutusseadmete puhul seotud peamiselt energiatarbimise, kuid samuti külmaaine pihkumisega. Edendada energiatõhusust, ergutada innovatsiooni ja vähendada energiasõltuvust. Edendada energiatõhusust, et aidata kaasa energiavarustuskindluse tagamisele ühenduse eesmärgi raames vähendada 2020. aastaks ELi energiatarbimist 20 %. Eeldatavasti aitavad konkreetsed olelusringi lõppu käsitlevad nõuded lahendada praegusi puudusi seoses külmikute koost lahtivõtmise ning elektroonikaromude direktiivi eesmärkide täitmisega.

Milline on ELi tasandi meetmete lisaväärtus?

On selge, et praegu müüdavate külmikute energiatõhususe potentsiaali saaks paremini ära kasutada, mida turult eelolevatel aastatel ka oodatakse. Kui tööstuslike külmikute ja sügavkülmikutega seotud täiendavaid erimeetmeid ei võeta, siis toimub turul üleminek tõhusamatele seadmetele väga aeglaselt ja kestma jääb keskkonnale ja tervisele avalduv kahjulik mõju, mida oleks kerge ära hoida. Meetmeid tuleks võtta ELi tasandil, sest kirjeldatud ELi tasandi ühtlustatud õigusaktide puudumine võib takistada ELi siseturu toimimist, kui liikmesriigid kehtestavad erinevaid energiatõhususe nõudeid. Ökodisaini direktiiviga (eelkõige selle artikliga 16), mille aluslepingust tulenev õiguslik alus on siseturu eesmärk, ning energiamärgistuse direktiiviga (artikliga 1) on loodud õiguslik alus, mille põhjal Euroopa Komisjon võtab vastu meetmeid tööstuslike külmikute ja sügavkülmikute energiatarbimise vähendamiseks ja tarbijate suunamiseks kõige tõhusamate seadmete poole.

B. Lahendused

Milliseid seadusandlikke ja mitteseadusandlikke poliitikavariante on kaalutud? Kas on olemas eelistatud variant? Miks?

Kaalutud on järgmisi poliitikavariante: 0.Lähtestsenaarium: meetmeid ei võeta. 1.Eneseregulatsioon / vabatahtlik kokkulepe: tööstusharu kehtestab ise mittekohustuslikud eeskirjad. 2.Üksnes ökodisain: kehtestatakse ainult ökodisaini käsitlev õigusakt. 3.Üksnes energiamärgistus: kehtestatakse ainult energiamärgistust käsitlev õigusakt. 4.Energiamärgis ja ökodisaininõuded kolmes etapis: 2. ja 3. poliitikavariandi kombinatsioon, mille puhul kehtestatakse kolmes etapis üha rangemad ökodisaininõuded. 5.Energiamärgis ja ökodisaininõuded kahes etapis: 2. ja 3. poliitikavariandi kombinatsioon, mille puhul kehtestatakse kahes etapis üha rangemad ökodisaininõuded. See variant jaguneb täiendavalt variantideks 5.1 ja 5.2, millest viimase puhul eristatakse sisseehitatud jahutus-külmutussüsteemiga ja keskjahutusega poekülmikuid. Eelistatakse varianti 5.2. Variandid 1, 2 ja 3 jäeti varakult kõrvale ning neid edaspidi ei hinnatud.

Kes millist varianti toetab?

Stsenaariume arutati nõuandefoorumi 2. juuli 2014. aasta koosolekul. Vabaühenduste ja liikmesriikide hinnangul ei olnud variandi 4 lävendid piisavalt ranged ning seepärast eelistati varianti 5. Tööstussektori ei kommenteerinud energiatõhususe nõuete rangust. Austria, Madalmaad ja Ühendkuningriik, Euroopa energia- ja keskkonnapartnerlus (EPEE) ja EuroCommerce eelistasid kaheetapilist varianti (variant 5), vabaühendused ja Saksamaa pooldasid kolmeetapilist varianti (variant 4). Läbivaatamise toimumist pärast viimast etappi (variant 5) toetas enamik sidusrühmi, üksnes EVA taotles kiiret läbivaatamist uue katsestandardi avaldamist silmas pidades. Enamik liikmesriike ja vabaühendusi pooldas funktsioonipõhist lähenemisviisi (variandid 4 ja 5), kuid tööstussektori esindajad olid seisukohal, et see ei kajasta turul leiduvate toodete mitmekesisust. Tööstussektor ja mõned liikmesriigid pooldasid sisseehitatud jahutus-külmutussüsteemiga ja keskjahutusega külmikute eristamist (variant 5.2). Olelusringi lõppu käsitlevate nõuete kehtestamist pooldavatele seisukohtadele (variandid 4 ja 5) avaldasid laialdast poolehoidu liikmesriigid ja vabaühendused ning selliste nõuete vastu oli üksnes Euroopa toitlustusseadmete tootjate liit (EFCEM). Enamik liikmesriike pooldas ühtse energiamärgiste süsteemi rakendamist kõigi eri liiki seadmete puhul (variandid 4 ja 5), st kaupluste sektoris, joogijahutite, väikeste jäätisekülmikute ning müügiautomaatide puhul. Enne nõuandefoorumi kohtumist pakuti eri liiki seadmete jaoks välja erinevaid süsteeme.

C. Eelistatud poliitikavariandi mõju

Millised on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel korral peamiste poliitikavariantide) eelised?

Variandiga 5.2 saavutataks 2030. aastaks järgmised tulemused: ·tagataks kõige vähemtõhusate mudelite eemaldamine turult; ·tekiks ökodisainil põhinevate nõuete ja toimiva märgistusskaala sünergiline mõju; ·praeguste suundumuste jätkumisega võrreldes saavutatakse elektrisääst 19 TWh aastas, st 0,83–1,3 % komisjoni 2030. aasta energia lõpptarbimise säästu eesmärgist, samuti kasvuhoonegaaside heite vähendamine 7,4 miljoni CO2 ekvivalenttonni võrra aastas; ·tootearenduse jaoks luuakse selge õigusraamistik, mille abil on tootjatel võimalik paindlikult saavutada vajalik energiatõhusustase; ·kuigi ostuhind võib suureneda, kompenseerib selle suures osas kokkuhoid, mis saavutatakse toote kasutusetapis; ·iga-aastane kulude kokkuhoid on 2020. aastal hinnanguliselt 400 miljonit ja kasvab 2030. aastaks ligikaudu 2.9 miljardi euroni; ·kulutõhusa tehnoloogiaga seotud kulud vähenevad mastaabisäästu mõjul; ·kõrvaldatakse turutõrked ja saavutatakse siseturu nõuetekohane toimimine; ·ei tekitata märkimisväärset halduskoormust ei tootjatele ega jaemüüjatele; ·komisjoni liikmesriikidelt saadud konkreetne ülesanne saab täidetud; ·kindlaksmääratud võrdsete võimaluste tagamisega saavutatakse õiglane konkurents; ·puudub negatiivne mõju tööhõivele; ·ei ole kindlaks tehtud negatiivset mõju kaubandusele.

Millised on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel korral peamiste poliitikavariantide) kulud?

Tootmiskulud võivad lühemas perspektiivis tõenäoliselt kasvada, sest kasutatakse tõhusamaid komponente, näiteks suure tõhususega ventilaatoreid, tõhusamaid kompressoreid, paremat isolatsiooni jne. Tootjad kajastavad toodete hinnas ka tootmismasinate ja -liinide kohandamise, töötajate koolitamise, proovi- ja pilootprojektide ning katsetega seotud kulusid. Mastaabisäästust, konkurentsist ja suuremast läbimüügist tulenevalt väheneb komponentide ja külmikute hind eeldatavasti keskpikas ja pikas perspektiivis pärast ökodisaini nõuete kehtestamist. Lisaks nõuab energiatõhususe vähimnõuete ja energiamärgistuse kehtestamine süstemaatilisemat katsetamist. Kõik need tegurid suurendavad seadmete soetamismaksumust 2030. aastaks 0,4 miljardi euro võrra võrreldes senise olukorra jätkumisega. Tarbijate kõnealused täiendavad kulutused kompenseerib suurel määral kasutuskulude vähenemine 2,7 miljardi euro võrra. Ei eeldata, et külmikute esialgne kõrgem hind sunniks jaemüüjaid edasi lükkama energiatõhusamatesse seadmetesse investeerimist. Ostuotsuseid tehakse poodide põhjaliku renoveerimise või uute kaupluste ehitamise käigus, mille puhul mängib jahutus-külmutusseadmete ostuhind üldise eelarve mastaabis niivõrd väikest rolli, et mõõdukas hinnatõus ei sunni seadmete ostmisega viivitama.

Milline on mõju ettevõtjatele, VKEdele ja mikroettevõtjatele?

Üldiselt suureneb äritegevusest saadav kogutulu. Energiamärgistuse ja ökodisaini nõuded on tähtsad ELi tööstusele, sest võimaldavad sellel kvaliteedi ja innovatsiooni kaudu esile tõusta. Kavandatud poliitika ei mõjuta spetsiifiliselt suuremaid või väiksemaid tootjaid, kuigi tootjatel, kellel on suur tootevalik ja/või kogemused tõhusate külmikute valdkonnas ning oma katsetamisvõimalused, oleks turul eelised. Mõju VKEdele leevendatakse kaheetapilise lähenemisviisiga, kus esimene etapp on üleminekuperiood, mille käigus eemaldatakse turult piiratud arv seadmeid ning teine etapp hõlmab rangemaid piiranguid ja seda asutakse rakendama kolm aastat pärast esimest etappi, et võtta arvesse tööstuslike jahutus-külmutusseadmete tootekujundustsüklit. See võimaldab kehtestada ranged nõuded, tagades samas, et VKEdel on piisavalt aega uutele nõuetele vastavate toodete väljatöötamiseks. Lisaks on lubatud näitajate arvutamine kavandi järgi või ekstrapoleerimine teise mudeli põhjal või mõlemad. See vähendab nende äriühingute katsetamiskoormust, kellel puuduvad katsetamiseks võimalused.

Kas on ette näha märkimisväärset mõju riigieelarvetele ja ametiasutustele?

Muud kui eespool kirjeldatud mõju riigieelarvetele/ametiasutustele ei ole ette näha.

Kas on oodata muud olulist mõju? Kuni 6 rida

Ökodisaini ja energiamärgistuse nõuete sünergiline topeltmõju rakendatakse viisil, mis on õiglane kõikide tootjate suhtes ning ergutab konkurentsi ja energiatõhususega seotud innovatsiooni.

D. Järelmeetmed

Millal poliitika läbi vaadatakse?