SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Venemaa jätkuva sõja tõttu on Ukraina 2023. aasta lühiajalised rahastamisvajadused eeldatavasti märkimisväärsed. Ukraina ametiasutuste ja Rahvusvahelise Valuutafondi hiljutiste ühiste hinnangute kohaselt ootab 2023. aastal ees püsiv rahastamispuudujääk 3–4 miljardit eurot kuus. Ukrainal on lühiajalises perspektiivis jätkuvalt suured rahastamisvajadused, et säilitada riigi põhifunktsioonid, tagada makromajanduslik stabiilsus ja taastada sõjas Venemaa poolt hävitatud elutähtis taristu. Seepärast on äärmiselt oluline, et uus toetus eraldataks võimalikult kiiresti.

Venemaa agressioonisõja tekitatud kahju Ukraina majandusele, kodanikele ja ettevõtjatele on tohutu. Lühiajalises perspektiivis prognoosib Rahvusvaheline Valuutafond, et Ukraina majandus võib käesoleva aasta lõpuks väheneda reaalväärtuses kuni 35 %. Inflatsioon on kiirenenud ja peaks 2022. aasta lõpuks jõudma 30 %ni, mis on tingitud kaupade nappusest, varustamist takistavatest logistilistest probleemidest ja valitsemissektori vajaduste rahastamisest rahaloome kaudu.

Lisaks võttis nõukogu vastu otsuse abimeetmete kohta, millega toetatakse Ukraina relvajõude Euroopa rahutagamisrahastu raames 3,1 miljardi euroga, ning Ukrainat toetava sõjalise abi missiooni kohta, mille ühisteks kuludeks on 0,1 miljardit eurot, eesmärgiga koolitada kõigepealt 15 000 sõdurit. EL ja selle liikmesriigid on andnud ka enneolematut reageerides hädaolukorrale ELi elanikkonnakaitse mehhanismi kaudu mitterahalist abi, mis on suurim hädaabioperatsioon alates mehhanismi loomisest, ning on suunanud miljoneid hädaabivahendeid Ukrainasse ja piirkonda.

ELi eelarvest on eelkõige Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi ning naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi kaudu antud Ukrainale alates 2014. aastast laiaulatuslikku reformi- ja investeerimistoetust. Alates Venemaa agressioonisõja algusest on see toetus suunatud ümber eelkõige hädaabile ning üha enam kahjustatud/hävinud riikliku ja kohaliku taristu ja eluasemete taastamisele. On äärmiselt oluline jätkata seda toetust täiendavalt makromajandusliku finantsabi+ rahastamisvahendi kaudu, sealhulgas reformide kaudu, mis on seotud Ukraina Euroopa-suunalise liikumisega.

Euroopa tiimi lähenemisviisi raames on EL, selle liikmesriigid ja Euroopa finantseerimisasutused alates Venemaa agressioonisõja algusest eraldanud 19,7 miljardit eurot Ukraina majandusliku, sotsiaalse ja rahandusalase vastupanuvõime toetamiseks. See hõlmab toetust liidu eelarvest (12,4 miljardit eurot), sealhulgas makromajanduslikku finantsabi, Euroopa Investeerimispanga ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga toetust, mis on täielikult või osaliselt tagatud ELi eelarvega, ning täiendavat rahalist toetust liikmesriikidelt (7,3 miljardit eurot).

Lähikuud on otsustava tähtsusega, et leppida kokku täiendavas toetuses. See lühiajaline toetus nõuab koordineeritud rahvusvahelisi jõupingutusi ja rahvusvaheliste partnerite tihedat koostööd. EL toetab kindlalt Ukrainat, kelle tulevik on ELis. Ukraina jätkuv toetamine organiseeritud ühise lähenemisviisi alusel on liidu oluline prioriteet.

Liidu makromajanduslik finantsabi Ukrainale 2022. aastal on olnud helde ja tulemuslik. Liit on eraldanud hädaabi ja erakorralise makromajandusliku finantsabi pakettide raames 7,2 miljardit eurot väga soodsaid laene, sealhulgas intressitoetust, millest 4,2 miljardit eurot maksti välja juba oktoobri keskpaigaks ning ülejäänud 3 miljardit eurot jõuab Ukrainasse aasta lõpuks. Seni on siiski antud sihtotstarbelist abi, mis hõlmab paari kuud korraga. See on nõudnud märkimisväärseid eraldisi ELi eelarvest ja riiklikke tagatisi. Seepärast tuleks 2023. aastal kaaluda struktuursemat ja tõhusamat lähenemisviisi liidu toetusele Ukrainale. Käesoleva ettepanekuga luuakse korrapärane ja kestlik raamistik finantsabi suunamiseks Ukrainale, pakkudes samal ajal piisavat paindlikkust, et kohandada toetust riigi muutuvate rahastamisvajadustega ja valmistada ette pinnas tulevasele rahastule „Rebuild Ukraine“ kooskõlas 18. mai 2022. aasta teatisega „Ukraina abistamine ja ülesehitamine“ ning 2022. aasta juulis Luganos Ukraina reformikonverentsil kokku lepitud põhimõtetega.

Liidu häda- ja taastusabi üldised parameetrid tuleks kindlaks määrata stabiilse raamistiku alusel kogu 2023. aastaks. Ühtsele ja tõhusal süsteemil, millega tagatakse parimad laenutingimused ja laiendatakse laenutoetuse turulepääsu, on olulisi eeliseid olukorras, kus kulud ja intressimäärad kasvavad.

Selleks teeb komisjon ettepaneku luua rahastamisvahend Ukraina toetamiseks 2023. aastal (makromajanduslik finantsabi+). Rahastamisvahendist antakse lühiajalist rahalist abi väga soodsate laenudena prognoositavalt, järjepidevalt, korrapäraselt ja õigel ajal, rahastades esmavajadusi, elutähtsa taristu taastamist ja esialgset toetust sõjajärgseks kestlikuks ülesehitustööks, et toetada Ukrainat teel Euroopa integratsiooni suunas. EL subsideerib Ukraina intressikulusid, mida rahastatakse kuni 2027. aasta lõpuni liikmesriikide rahalisest osalusest sihtotstarbelise välistuluna. Selleks et tagada intressikulude katmine laenuperioodi vältel, tuleks liikmesriikide rahalist osalust pärast 2027. aastat uuendada ja sihtotstarbelise välistuluna jätkata, kui neid ei kaeta tulevastes mitmeaastastes finantsraamistikes muude vahenditega. Lisaks võib liikmesriikide täiendavast vabatahtlikust rahalisest osalusest ning kolmandate riikide ja isikute võimalikust rahalisest osalusest tulenevaid summasid kasutada tagastamatuks toetuseks.

Ukraina tulevased rahastamisvajadused nõuavad kulutõhusat ja paindlikku mobiliseerimist ja väljamaksmist. On äärmiselt oluline, et see rahastamine korraldataks koos muude ELi vahenditega ühtse rahastamismeetodi alusel, et võimaldada mitme poliitikavaldkonna vajaduste üheaegset täitmist. Seepärast on vaja muuta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, et kehtestada mitmekesise rahastamise strateegia, mida praegu rakendatakse laenuvõtmistehingute rakendamise lähtemeetodina otsuse (EL, Euratom) 2020/2053 alusel võetud laenude puhul.

Usaldusväärse rahalise toetuse tagamiseks tuleks Ukrainale antavatele laenudele anda tagatis ELi eelarve manööverdamisruumist, st üle mitmeaastase finantsraamistiku maksete ülemmäära kuni omavahendite ülemmäärani. See pakuks investoritele kõrgetasemelist kaitset ja kindlustunnet, väldiks vajadust laenude provisjoneerimise või riiklike tagatiste kehtestamise järele, ilma et muudetaks mitmeaastase finantsraamistiku suurust või ülemmäärasid. See nõuab määruse (EL, Euratom) 2020/2093 piiratud muutmist, et Ukrainale 2023. ja 2024. aastal kättesaadavast finantsabist tulenevaid tingimuslikke kohustusi saaks käsitleda samal viisil kui liikmesriikidele antavat finantsabi.

Rahastamisvahendist toetuse saamiseks peab Ukraina veelgi laiendama õigusriigi põhimõtete ja hea valitsemistava järgimist ning tõhustama pettuse- ja korruptsioonivastaseid meetmeid. Seepärast, võttes arvesse kohapealset arengut, peaks rahaline toetus põhinema poliitikatingimustel, mis on üha enam suunatud Ukraina institutsioonide tugevdamisele ja eduka ülesehitustöö ettevalmistamisele ning Ukraina jõupingutuste toetamisele liikumisel Euroopa suunas.

Ukraina ja tema kodanike tulevik on tõepoolest ELis. Euroopa Ülemkogu andis Ukrainale kandidaatriigi staatuse 2022. aasta juunis. Vahetud jõupingutused Ukraina rahandusalase vastupanuvõime säilitamiseks ja pikaajaliseks ülesehitamiseks nõuavad liidu eksperditeadmisi, koostööd rahvusvaheliste partneritega, samuti läbipaistvust ja järelevalvet.