Ettepanek rajaneb kehtival ja hästi toimival taaste- ja vastupidavusrahastu raamistikul ning selle eesmärk kooskõlas rahastu üld- ja erieesmärgiga on toetada täiendavate vahenditega meetmeid, mida on tarvis, et liit suudaks kiiremini vähendada oma sõltuvust Venemaa fossiilkütustest ja suudaks seeläbi edukalt taastuda COVID-19 kriisist.

Samal ajal ei tohiks riiklike taaste- ja vastupidavuskavade lisad takistada kehtivates nõukogu rakendusotsustes sisalduva ulatusliku reformi- ja investeerimiskava rakendamist. Seepärast tuleks uued meetmed, millega reageeritakse geopoliitilistele ja sotsiaal-majanduslikele suundumustele, kavandada nii, et need täiendaksid seda kava ja oleksid sellega kooskõlas.

Nende üha pakilisemaks muutuvate prioriteetide rakendamiseks on liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavad väga kasulikud vahendid. Vastavalt käesolevale ettepanekule moodustavad riiklikud taaste- ja vastupidavuskavad strateegilise raamistiku reformidele ja investeeringutele, millega toetatakse Euroopa ühismeetmeid vastupidavamate, kindlamate ja kestlikumate energiasüsteemide tagamiseks. REPowerEU eesmärkide saavutamiseks on eriti sobilikud mitut riiki hõlmavad projektid ja piiriülesed meetmed, eeskätt need, millega tagatakse paremad liikmesriikidevahelised energiaühendused ja ühtlasi mitmekesistatakse energiavarustust. Taaste- ja vastupidavusrahastu saab siin kasulikul viisil täiendada üleeuroopalisi energiavõrkusid (TEN-E) käsitleva määruse alusel valitud ühishuviprojekte. Ühishuviprojekte saab toetada ka Euroopa ühendamise rahastust.

ELi sõltuvust Venemaalt pärit fossiilkütustest on võimalik järk-järgult kaotada ja seda tuleks teha aegsasti enne 2030. aastat. Sel eesmärgil täiendab REPowerEU kava energia varustuskindluse tagamiseks ja energia salvestamiseks võetud meetmeid mitmesuguste meetmetega, mis aitavad säästa energiat, mitmekesistada tarneid ja hoogustada ELi üleminekut puhtale energiale. Gaasitarneid saab muuta mitmekesisemaks veeldatud maagaasi (LNG) impordimahu ja mujalt kui Venemaalt torujuhtmeid pidi imporditava gaasi koguse, aga ka kestliku biometaani (mis on toodetud orgaanilistest jäätmetest ning põllumajandus- ja raiejääkidest) ja taastuvallikatest toodetud ehk saastevaba vesiniku osatähtsuse suurendamisega. Energiat on võimalik nii kodumajapidamistes, hoonetes, transpordis ja tööstuses kui ka elektrienergiasüsteemi tasandil säästa energiatõhususe parandamisega. Selleks et Euroopa saaks kiiremini puhtale energiale üle minna, tuleb suurendada taastuvenergia osakaalu energiaallikate jaotuses ning võtta meetmeid taristus esinevate kitsaskohtade, aga ka tööjõu ja oskuste nappuse kõrvaldamiseks. Neid kolme tegutsemissuunda võib toetada investeeringute ja reformide kombinatsiooniga.

Taaste- ja vastupidavusrahastu kujutab endast Euroopa Liidu COVID-19 kriisi järgse tulevikku suunatud majanduskasvu strateegia nurgakivi, sest riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades on sätestatud eelolevate aastate investeerimis- ja reformikavad. Paljud riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvad meetmed peaksid juba praegu aitama märkimisväärselt parandada liidu energiavarustuse vastupidavust, vähendada sõltuvust energiaimpordist ja toetada õiglast üleminekut, milles ei jäeta kõrvale ühtki piirkonda ega inimest. Riiklikud taaste- ja vastupidavuskavad, mis juba sisaldavad rohe- ja digipöörde elluviimiseks ette nähtud investeeringuid ja reforme, on endiselt väga vajalikud. Samal ajal nõuavad hiljutised geopoliitilised ja majanduslikud suundumused edukaks COVID-19 kriisist taastumiseks veelgi kiiremat tegutsemist ja veelgi kaugemale ulatuvate sihtide seadmist. Selle valdkonna reforme ja investeeringuid tuleb nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil kiirendada ja süvendada.

Taasterahastu „NextGenerationEU“ loomisega 2020. aastal sillutati teed Euroopa majanduse kiiremale rohe- ja digipöördele. See kaksiküleminek leiab nüüd aset keerulises üleilmses kontekstis, mis on tekitanud uut ebakindlust. Euroopa juhtide sõnul on nüüd selgem kui kunagi varem, et edukaks ja kestlikuks COVID-19 kriisist taastumiseks on äärmiselt oluline suurendada liidu energiavarustuse kindlust ja vähendada ELi sõltuvust Venemaalt pärit fossiilkütustest.

Euroopa juhid on kutsunud Euroopa Komisjoni sellele olukorrale sihipäraselt ja tõhusalt reageerima. Oma 10.–11. märtsi 2022. aasta Versailles’ deklaratsioonis tegid Euroopa riigipead ja valitsusjuhid komisjonile sõnaselgelt ülesandeks esitada mai lõpuks ettepanek kava „REPowerEU“ kohta ning seadsid põhieesmärgiks liidu energiasõltuvuse vähendamise. Eelkõige sisaldab deklaratsioon kokkulepet lõpetada võimalikult kiiresti sõltuvus Venemaa gaasi-, nafta- ja söeimpordist. Versailles’ deklaratsiooniga võetud kohustusi korrati Euroopa Ülemkogu 24.–25. märtsi järeldustes, milles keskenduti lisaks ka püsivalt kõrgetele energiahindadele, millel on üha negatiivsem mõju kodanikele ja ettevõtjatele. Olukorda halvendab veelgi Venemaa Ukraina-vastane sõjaline agressioon.

Pärast määruse (EL) 2021/241 (millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „taaste- ja vastupidavusrahastu määrus“)) vastuvõtmist on liidu ühiskonda ja majandust tugevalt mõjutanud enneolematud geopoliitilised ja majanduslikud sündmused. Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse on vajadus minna kiiresti üle puhtale energiale kooskõlas ELi 2030. aasta kliimaeesmärkide ja 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärgiga suurem kui kunagi varem. EL impordib 90 % tarbitavast gaasist ning Venemaalt saadakse sellest üle 40 %. Venemaalt pärineb ka 27 % ELi nafta- ja 46 % ELi kivisöeimpordist.

Ettepanekuga hõlmatud täiendavate rahaliste vahenditega on kavas kiirendada REPowerEU eesmärkide saavutamist. Võimalus paigutada REPowerEU eesmärkide saavutamiseks taaste- ja vastupidavusrahastusse ümber rohkem vahendeid muudest ELi rahastutest, näiteks ühtekuuluvuspoliitika fondidest, on põhjendatud sellega, et nende rahastute ja käesoleva ettepaneku eesmärgid on omavahel tihedas kooskõlas.

Ettepanek on kooskõlas ühtekuuluvuspoliitika fondide ja ühise põllumajanduspoliitika eesmärkidega. Pidades silmas REPowerEU eesmärki vähendada kiiremini majanduse CO2 heidet, vastab taaste- ja vastupidavusrahastust toetada kavatsetavate projektide laad suuresti ühtekuuluvuspoliitika fondide raames näiteks energiatõhususe meetmete jaoks kaalutavate investeeringute laadile. Sama kehtib ühise põllumajanduspoliitika ja taastuvenergia suhtes, millest viimane on üks REPowerEU peamisi prioriteete.

Ettepanek on viidud vastavusse Euroopa poolaasta raames antavate poliitiliste suunistega. Liikmesriigid, kes teevad ettepaneku oma taaste- ja vastupidavuskava muuta, peavad tõendama, et nende meetmed aitavad tõhusalt täita selles kontekstis antud riigipõhiseid soovitusi. Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse alusel hakatakse riiklikes REPowerEU peatükkides sisalduvate meetmete rakendamisel tehtud edusammudest aru andma kehtivas Euroopa poolaasta raamistikus.

Komisjoni 14. juuli 2021. aasta ettepanekus COM(2021) 571 on tehtud ettepanek muuta turustabiilsusreservi käsitlevat otsust, et pikendada lubatud heitkoguse ühikute reservi lisamise määra ja miinimumkoguse kahekordistamist 2030. aastani. Kõnealuse ettepanekuga soovitakse tagada, et turustabiilsusreservi pikaajalised eesmärgid vähendada ülejääki ja kindlustada turu vastupanuvõime ei saaks kahju. Lühemas perspektiivis nõuab energiaturul valitsev erakorraline olukord, mis on tingitud Venemaa sissetungist Ukrainasse, siiski seda, et liit võtaks Venemaa fossiilkütustelt ülemineku kiirendamiseks kasutusele kõik olemasolevad vahendid. Selleks tuleks vabastada osa praegu turustabiilsusreservis hoitavatest lubatud heitkoguse ühikutest (turuväärtusega 20 miljardit eurot) ning eraldada need REPowerEU eesmärkide edendamiseks taaste- ja vastupidavusrahastule. Kavandatavad muudatused on osa laiematest meetmetest, mida liit on muutunud sotsiaal-majanduslikule ja geopoliitilisele olukorrale reageerimiseks REPowerEU kontekstis võtnud. Nende meetmete hulgas on ettepanek gaasi hoiustamise määruse kohta, ettepanek energiaturu korralduse kohta, ühiste gaasiostude platvorm ja ELi päikeseenergia strateegia. Nimetatud õigusnormid täiendavad üksteist, sest käesolevas ettepanekus keskendutakse REPowerEU meetmete võtmise stimuleerimisele ja nende võtmise võimaldamisele liikmesriikide tasandil, aga osutatud muudes normides käsitletakse REPowerEU Euroopa mõõdet.

Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Ettepanek on kooskõlas ning tagab vastastikuse täiendavuse ja koostoime muude liidu tegevuspõhimõtetega.

Eelkõige on ettepanek kooskõlas laiema algatuste paketiga, mille eesmärk on suurendada liidu energiaalast vastupanuvõimet, nimelt komisjoni ettepanekutega paketi „Eesmärk 55“ raames, sealhulgas kolmanda energiapaketi (direktiiv 2009/73/EÜ ja määrus (EÜ) nr 715/2009) läbivaatamise, taastuvenergia direktiivi (direktiiv (EL) 2018/2001) läbivaatamise ja energiatõhususe direktiivi (direktiiv 2012/27/EL) läbivaatamisega. Need ettepanekud peaksid aitama liidus luua vastupidava ja kestliku energiasüsteemi.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Kavandatava määruse eesmärk kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 175 kolmanda lõiguga on aidata kaasa ühtekuuluvuse suurendamisele meetmete kaudu, mis võimaldavad liikmesriikidel vähendada sõltuvust välisest fossiilkütusest ja suurendada oma energiavarustuskindlust, tugevdades säästva energia tootmist ja tarnimist liidus ning ühendades liikmesriikide ja piirkondade ressursid. Üldeesmärk on tagada kõikidele liikmesriikidele ja liidu kodanikele kestlik ja kindel energiavarustus, võttes arvesse suuri riiklikke ja piirkondlikke erinevusi ning edendades samas sotsiaalset õiglust ja tagades õiglase ja kaasava ülemineku, milles ei jäeta kõrvale ühtki piirkonda ega inimest. Praegu valitsev geopoliitiline olukord on toonud esile liikmesriikide ja piirkondade märkimisväärsed erinevused sõltuvuses fossiilkütustest, eriti Venemaalt imporditavatest kütustest. Käesoleva algatuse raames teeb EL kõigi liikmesriikidega koostööd ja koondab eri ELi allikatest vahendeid, et jagada õiglaselt ressursse ja toetada meetmeid, mis on suunatud iga liikmesriigi konkreetsete energiavaldkonna probleemide lahendamisele.

Kavandatav määrus mõjutab kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 177 esimese lõiguga struktuurifondide korraldust, kuna sellega suurendatakse ühtekuuluvuspoliitika fondidest ümberpaigutuste tegemise paindlikkust.

Kavandatava määruse eesmärk kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikega 1 ja artikli 194 lõikega 2 on muuta liidu kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteemi, et aidata tagada liidu energiavarustuse kindlus.

Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 322 sätestatakse kavandatavas määruses finantseeskirjad eelarve täitmiseks, kehtestades eeskirjad uute tuludega seotud assigneeringute eraldamiseks.

•Subsidiaarsus

Ettepaneku üldeesmärk on suurendada ühtekuuluvust selliste meetmete abil, mis võimaldavad liikmesriikidel tugevdada nii oma riigi kui ka liidu energiavarustuse sõltumatust ja kindlust. Selleks kehtestatakse ettepanekuga liikmesriikidele, kes esitavad või muudavad oma taaste- ja vastupidavuskava, uus kohustus lisada kavasse REPowerEU peatükk koos konkreetsete reformide ja investeeringutega, mis aitavad lahendada nende energiavaldkonna probleeme. Oluline on, et liikmesriigid saavad ise otsustada, kas nad soovivad neid meetmeid rahastada liidu ja/või riiklikest vahenditest. Energiatarneahelate mitmekesistamise kaudu liidu vastupidavust suurendavate ja sõltuvust vähendavate asjakohaste meetmete rakendamine on kogu liidu ühistes huvides. Selleks et koordineerida jõulist reageerimist süvenevatele energiavaldkonna probleemidele, millega kaasnevad enneolematud energiahindade tõusud, mis võivad suurendada sotsiaal-majanduslikke erinevusi ja ebavõrdsust, ning murettekitavad geopoliitilised sündmused liidu piiril, on tarvis võtta liidu tasandi meetmeid. Lisaks on teatavatel piirkondadel ühesugused energiavaldkonna probleemid, millele saab reageerida suuremat sünergiat võimaldavate koordineeritud piiriüleste jõupingutustega.

Liidu sekkumine annab lisaväärtust, sest sellega luuakse spetsiaalne raamistik, mis võimaldab toetada liikmesriike hädavajalike energiavaldkonna reformide ja investeeringute kavandamisel ja rakendamisel. Lisaväärtust annab ka nende meetmete koordineerimine sidusa reageerimise tagamiseks kogu ELis, ning samas iga liikmesriigi eripärale kohandatud meetmete kavandamine.

•Proportsionaalsus

Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, sest see ei lähe kaugemale, kui on vaja Euroopa tasandil kindlaks määratud eesmärkide saavutamiseks. Proportsionaalsuse põhimõtte järgimise ning liikmesriikide ja komisjoni vahelise vastastikuse usalduse ja koostöö arendamise lisatagatisi kujutavad endast kaalutlusõigus, mis on liikmesriikidele jäetud, kui nad otsustavad, missuguseid REPowerEU meetmeid nad taaste- ja vastupidavusrahastu sihtotstarbeliste rahaliste vahenditega toetada soovivad, ning koostöö konsensuslik olemus kogu protsessi vältel.

•Vahendi valik

Selleks et saada kasu juba välja töötatud taaste- ja vastupidavusrahastu raamistikust, on REPowerEU eesmärkide rakendamiseks asjakohane õigusakt määrus, millega muudetakse taaste- ja vastupidavusrahastu määrust, ühissätete määrust, määrust, millega kehtestatakse eeskirjad, kuidas toetada liikmesriikide koostatavaid ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavu, heitkogustega kauplemise direktiivi ja turustabiilsusreservi käsitlevat otsust.