1. SISSEJUHATUS

Euroopa Liit (edaspidi „EL”) alustas viisanõude kaotamist käsitlevat dialoogi Gruusiaga 4. juunil 2012. 25. veebruaril 2013 esitas Euroopa Komisjon Gruusia valitsusele viisanõude kaotamise tegevuskava, milles määrati kindlaks nõuded, mille Gruusia peab täitma, et tema kodanikud, kes kasutavad biomeetrilist passi, saaksid võimaluse reisida viisavabalt Schengeni alale.

15. novembril 2013 võttis komisjon vastu esimese aruande viisanõude kaotamise tegevuskava rakendamise kohta Gruusias[1]. Aruandes hinnati Gruusia edusamme viisanõude kaotamise tegevuskava esimese etapi (õigusraamistik ja kavandamine) rakendamisel väga heaks ning esitati mitu soovitust.

Gruusia esitas 2014. aasta veebruaris, märtsis ja mais ajakohastatud aruande. 2014. aasta kevadel toimus kohapeal hindamine, milles osalesid ELi liikmesriikide eksperdid, keda toetasid komisjoni talitused, Euroopa välisteenistus ja Gruusias asuva ELi delegatsiooni töötajad. Hindamisel keskenduti viisanõude kaotamise tegevuskava 3. ja 4. teemarühma küsimustele, mida ei olnud varem kohapeal käsitletud.

Käesolev on teine ja viimane aruanne viisanõude kaotamise tegevuskava esimese etapi rakendamise kohta Gruusias[2]. Selles kirjeldatakse esimese etapi eesmärkide täitmist ja antakse soovitus alustada teise etapi eesmärkide hindamist. Need eesmärgid hõlmavad asjakohaste meetmete tõhusat ja jätkusuutlikku rakendamist.

Aruandele on lisatud komisjoni talituste töödokument, mis käsitleb siin kirjeldatud arengut üksikasjalikumalt. Kooskõlas viisanõude kaotamise tegevuskava metoodikaga analüüsitakse aruandes ka tulevase viisanõude kaotamise eeldatavat mõju rändele ja julgeolekule.

Aruanne järgib viisanõude kaotamise tegevuskava ülesehitust. Aruanne on jagatud nelja ossa, mis vastavad viisanõude kaotamise tegevuskava neljale teemarühmale, ja selles võetakse arvesse 2013. aasta aruande soovitusi. Aruandes kirjeldatakse Gruusia ametiasutustele tegevust viisanõude kaotamise tegevuskava eesmärkide saavutamisel ning kokkuvõtvas osas antakse soovitus alustada teise etapi eesmärkide rakendamise hindamist.

2. VIISANÕUDE KAOTAMISE TEGEVUSKAVA NELJA TEEMARÜHMA MEETMETE HINDAMINE

2.1. 1. teemarühm: Dokumentide turvalisus, sh biomeetria

Gruusia parlament võttis 29. mail 2014 vastu muudatusettepanekud, mis käsitlevad biomeetriliste passide kasutuselevõttu Gruusia konsulaatides. Seega on alates 28. juulist 2014 Gruusia kodanikele väljastatud ainult ICAO standarditele vastavaid passe. 11. veebruaril 2014 kehtestati rangemad tingimused teise passi väljastamiseks. Avaliku teenuse arendamise ameti tegevusjuhend võeti vastu 31. oktoobril 2013. Gruusia on koostanud esialgse ajakava ja eraldatud rahalised vahendid rahvastikuregistri digitaliseerimise lõpuleviimiseks. 29. mail 2014 muutis Gruusia seadust, mis piirab inimeste õigust muuta oma eesnime, ning esitas nõutud teabe järgmise kohta:

- sõrmejälgede võtmist ja säilitamist käsitlevad asjakohased õigusaktid;

- passi kehtivusaja pikendamise keeld;

- põhimõtte „üks inimene – üks dokument” rakendamine ning

- isikuandmete kaitse kooskõlas 1. teemarühma nõuetega.

2.2. 2. teemarühm: INTEGREERITUD PIIRIHALDUS, RÄNDE HALDAMINE JA VARJUPAIGAKÜSIMUSED

Gruusia valitsus võttis 13. märtsil 2014 vastu riigi piiride haldamise strateegia aastateks 2014–2018 ja 6. mail 2014 selle juurde kuuluva tegevuskava. Uues strateegias on olulisel kohal suutlikkuse suurendamine ning selles tõstetakse ühe prioriteetse valdkonnana esile nn rohelist piiri.

Gruusia jätkas koostööd ELi liikmesriikidega, muude riikidega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Selleks et veelgi tugevdada koostööd piirkonna riikidega, töötas Gruusia 2014. aasta mais välja piirivolinikke käsitlevate kahepoolsete lepingute eelnõud Armeenia ja Aserbaidžaaniga.

2013. aasta detsembris sõlmisid Gruusia siseministeerium ja Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (Frontex) koostöökava aastateks 2013–2015.

Gruusia on tõhustanud oma koolituskavasid, lisades patrullpolitsei ja piirivalveametnike põhiväljaõppe programmi muu hulgas uue õppemooduli, mis käsitleb varjupaigataotlejaid ja põgenikke. Koolitustel käsitleti 2013. aasta politseiseadust ning oktoobris 2014 käivitati uus politseieeskirju käsitlev magistriõppe programm.

Rände haldamise valdkonnas jõustus 1. septembril 2014 välismaalaste ja kodakondsuseta isikute õiguslikku seisundit käsitlev seadus. Valitsus töötas välja seadusega kaasnevad õigusaktid ja kiitis need heaks 26. augustil 2014. Siseministeeriumi juurde loodi 1. septembril 2014 rände haldamise osakond. Liikuvuskeskus jätkas tegevust ELi rahastatava ulatusliku tagasipöörduvate sisserändajate saabumisjärgse taasintegreerimise abiprogrammi raames, kuid on tehtud ettevalmistusi selleks, et riigisiseselt ümberasustatud isikutega tegelev ministeerium võtab keskuse juhtimise järk-järgult üle. Ebaseaduslike rändajate ajutise majutuskeskuse ehitus lõpetati 2014. aasta suvel.

Riikliku rändeküsimuste komisjoni (SCMI) sekretariaat jätkas 2013.–2015. aasta rändestrateegia ja selle tegevuskava rakendamise jälgimist, lisades vajalikud kohandused ja täiendused. 2014. aasta septembris alustas sekretariaat ELi stiimulipõhise lähenemisviisi „suurem toetus suuremate edusammude eest” raames ning koostöös Rahvusvahelise Rändepoliitika Arendamise Keskusega (ICMPD) strateegia koostamist järgmiseks programmitöö perioodiks 2016–2020.

Selleks et kiirendada ühtse rände analüüsisüsteemi väljatöötamist, moodustati 2014. aasta veebruaris SCMi juurde töörühm. Töörühm konsulteeris rahvusvaheliste ekspertidega 2014. aasta augustis koostatud põhjaliku aruteludokumendi üle. Eeldatavasti hakkab süsteem toimima 2016. aasta keskpaigaks. Alates aprillist 2013 toiminud viibimisaja ületajate häiresüsteem käivitati ametlikult septembris 2014.

Gruusia muutis oma varjupaiga valdkonna õigusraamistikku 26. detsembril 2013. Muudatusega tagati varjupaigataotlejatele dokumentide andmine kohe varjupaigamenetluse alguses. 1. septembril 2014 jõustunud täiendavate muudatustega nähti ette ajutiste isikutunnistuste väljastamine varjupaigataotlejatele. Gruusia selgitas, kuidas rakendatakse sätet, mille kohaselt peavad isikud esitama varjupaigataotluse 24 tunni jooksul riiki saabumisest: ühtegi taotlust ei ole hilise esitamise tõttu tagasi lükatud. Varjupaigataotlejate eest vastutava ministeeriumi suutlikkust tugevdatakse, värvatakse uusi töötajaid, kes tegelevad pagulasseisundi kindlaksmääramisega, ning kavas on korraldada intensiivseid koolituskursusi. Suurendatud on ka päritoluriigi teabega tegeleva üksuse toimevõimet.

2014. aasta veebruaris eraldas Gruusia valitsus vajalikud rahalised vahendid ja sõlmis ÜRO Pagulaste Ameti (UNHCR) ja USA kaitsekoostöö ametiga lepingu Martkopi vastuvõtukeskuse laiendamiseks. Planeerimine viidi lõpule 2014. aasta suvel ja ehitus algab 2014. aasta varasügisel. Gruusia on teinud jõupingutusi, et suurendada andmete kogumise suutlikkust. Riigisiseselt ümberasustatud isikute eest vastutav ministeerium töötas tihedas koostöös ÜRO Pagulaste Ametiga ning selle ameti rahalisel toel välja uue elektroonilise andmebaasi, mis peaks hakkama toimima 2014. aasta detsembris. Ministeerium kontrollis varjupaika käsitlevate otsuste kohta kaebuste esitamise korda ja koostas muudatusettepanekud, mille ta saatis märtsis 2014 ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile märkuste esitamiseks.

2.3. 3. teemarühm: Avalik kord ja julgeolek

Gruusia jätkas edusamme organiseeritud kuritegevuse ärahoidmisel ja selle vastu võitlemisel. Oktoobris 2013 võeti vastu 2013.–2014. aasta riiklik strateegia organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kohta ning novembris 2013 sellega kaasnev tegevuskava. Organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse asutustevaheline koordineerimisnõukogu jälgib aktiivselt mõlema dokumendi rakendamist ja esitas oma esimese rakendusaruande 2014. juulis.

Gruusia kehtiv õigus- ja poliitiline raamistik on piisav, et inimkaubanduse probleemiga nõuetekohaselt tegeleda. 2013.–2014. aasta riiklik tegevuskava on heaks kiidetud. Inimkaubanduse vastases võitluses on keskne koordineeriv roll inimkaubandust käsitleval nõukogul. Nõukogu koostas õiguskaitsealase juhendi, mis käsitleb inimkaubanduse juhtumite uurimist ja nende eest vastutusele võtmist ning inimkaubanduse ohvrite abistamist. Juunis 2014 saadeti juhend kõikidele pädevatele õiguskaitseasutustele. Alates veebruarist 2007 kohaldatav riiklik suunamismehhanism tagab, et kõigi eeldatavate ja kindlakstehtud inimkaubanduse ohvritega tegeldakse ettenähtud õigusnormide kohaselt. Alates 2006. aastast vastutab inimkaubanduse ohvrite kaitse ja abistamise riiklik fond kahe ohvrite varjupaiga, ohvrite kaitse, abi ja rehabilitatsiooni rahastamise ning kompensatsiooni maksmise eest. Siseministeeriumi keskkriminaalpolitsei osakond on pädev õiguskaitseasutus, kes vastutab inimkaubanduse uurimise eest. Lisaks sellele loodi 2014. aasta jaanuaris Adžaaria piirkondlik teenistus. Koolitus ja teadlikkuse suurendamine on Gruusia inimkaubanduse ennetamise ja selle vastu võitlemise strateegia olulised koostisosad; koolitusi viiakse läbi korrapäraselt. Pidades silmas viisanõude kaotamise tegevuskava teise etapi rakendamist, julgustatakse Gruusiat edasi arendama ohu hindamise ja sellest teatamise mehhanismi. Käimasoleva tööõiguse reformi raames tuleks tööinspektsioonis kasutusele võtta inimkaubandusega seotud küsimuste lahendamise mehhanism.

Vastu on võetud korruptsiooni ennetamise ja selle vastu võitlemise õigus- ja institutsiooniline raamistik. Üldiselt on olemasolevad õigusaktid hästi koostatud, asjakohased ja kooskõlas Euroopa standarditega, kui need on olemas. 14. aprillil 2014 jõustusid uued õigusnormid rikkumisest teatajate kaitse kohta. Aprillis 2014 asutas asutustevaheline korruptsioonivastase tegevuse koordineerimise nõukogu ad hoc töörühma riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) ja ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni (UNCAC) soovituste rakendamiseks. Töörühm koostas soovitused poliitiliste parteide rahastamise kohta, mida praegu justiitsministeeriumis analüüsitakse. Selleks et veelgi parandada varade deklareerimise järelevalvesüsteemi, korraldas avaliku teenistuse amet teemat käsitleva ulatusliku uuringu ja avaliku arutelu ning esitab 2014. aasta sügisel valitsusele õigusakti ettepaneku.

Positiivseid muutusi on toimunud korruptsioonivastase võitlusega seotud valdkondades. Praegu töötatakse välja uut avaliku teenistuse seadust. Ette on valmistatud nn avaliku teenistuse reformi kontseptsioon ja valitsus võtab selle 2014. aasta sügisel eeldatavasti vastu. Praegu ei tegele ükski prokurör konkreetselt korruptsioonijuhtumitega ning prokuratuuris puudub ka spetsiaalne osakond. Selleks et hõlbustada viisanõude kaotamise tegevuskava teise etapi eesmärkide tulemuslikku rakendamist, peaksid Gruusia ametivõimud kaaluma täiendavaid kaitsemeetmeid peaprokuröri sõltumatuse tagamiseks ning looma prokuratuuris korruptsiooniuurimise osakonna või eriüksuse.

Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ja nende vastu võitlemise valdkonnas on Gruusia ette valmistanud ebaseadusliku tulu legaliseerimise ennetamise lihtsustamise seadusesse tehtavad vajalikud muudatused. Muudatuste aluseks on rahapesu tõkestamise meetmeid ja terrorismi rahastamist hindava eksperdikomitee (MONEYVAL) 2012. aastal esitatud soovitused. Valitsus vaatas muudatusettepanekud läbi 2014. aasta suvel ning need on kavas vastu võtta parlamendi täiskogu istungjärgul 2014. aasta sügisel. Terrorismi rahastamise tõkestamise valdkonna puudujäägid, millele MONEYVAL osutas, parandati novembris 2013, kui parlament muutis asjaomast kriminaalkoodeksi sätet. Kõnealune muudatus jõustus 15. jaanuaril 2014. Gruusia allkirjastas Euroopa Nõukogu terrorismi tõkestamise konventsiooni (CETS 196) 2005. aastal ja selle ratifitseerimismenetlus on pooleli.

2013. aasta detsembris loodi asutustevaheline nõukogu, mis vastutab rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu võitlemise strateegia ja tegevuskava väljatöötamise, kooskõlastamise ja rakendamise eest. Märtsis 2014 võttis valitsus rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu võitlemise strateegia (2014–17) ja selle juurde kuuluva tegevuskava vastu. Tegutsemist jätkas finantsjärelevalve talitus (Gruusia rahapesu andmebüroo). Praegu ei ole talitus pädev isegi mitte ajutiselt peatama kahtlaseid tehinguid, välja arvatud juhul, kui tehinguid võib kasutada terrorismi rahastamiseks. Gruusia võiks seda küsimust viisanõude kaotamise tegevuskava teise etapi rakendamisega seoses kaaluda.

Gruusia jätkas uimastitarbimise ennetamise valdkonna õigus- ja poliitikaraamistiku konsolideerimist. 4. detsembril 2013 võeti vastu riiklik uimastistrateegia ja sellega seotud tegevuskava aastateks 2014–2015. Nendes dokumentides võetakse arvesse Pompidou rühma soovitusi ja need on kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Rahastamise osas tugineb Gruusia suures ulatuses välismaiste rahastajate abile, mis pikas perspektiivis võib tekitada küsimusi, kas strateegia ja tegevuskava rakendamine on jätkusuutlik.

Gruusia allkirjastas 2013. aasta märtsis Euroopa Nõukogu 2005. aasta rahapesu, kriminaaltulu avastamist, arestimist ja konfiskeerimist ning terrorismi rahastamist käsitleva konventsiooni ning ratifitseeris selle oktoobris 2013. Aprillis 2014 ühines Gruusia Haagi lastekaitse konventsiooniga, mis jõustub 1. märtsil 2015. Gruusia allkirjastas 2009. aasta märtsis Euroopa Nõukogu 2007. aasta konventsiooni laste kaitse kohta seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamise eest ning parlament ratifitseeris selle märtsis 2014. Korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise konventsiooni lisaprotokolli allkirjastas Gruusia märtsis 2013 ja ratifitseeris juulis 2013.

Gruusia kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö õigus- ja institutsiooniline raamistik on kooskõlas Euroopa standarditega. Viisanõude kaotamise tegevuskava teises etapis võiks Gruusia esitada teabe olemasolevate menetluslike tagatiste kohta vastastikuse abi taotluste käsitlemisel. Gruusia võiks kaaluda ka kvalitatiivsete andmete kogumise parandamist ning prokuröride ja kohtunike koolitust.

Õiguskaitsealast koostööd tugevdati detsembris 2013, kui võeti kasutusele asutustevahelise elektroonilise teabevahetussüsteemi tarkvara Interflow. Süsteem on varustatud digitaalallkirjaga, teostab kiireid andmeotsinguid ning võimaldab kasutajatel oma ülesandeid täita, tagades dokumentide turvalise vahetuse reaalajas.

Gruusia on teinud edusamme andmekaitse valdkonnas, viies oma õigusliku ja institutsioonilise raamistiku paremasse vastavusse Euroopa standarditega. Parlament võttis 1. augustil 2014 vastu mitu olulist muudatust isikuandmete kaitse seadusesse ja muudesse õigusaktidesse, mis hõlmavad järgmist:

- isikuandmete kaitse inspektori volitusi laiendati, et need hõlmaks ka andmete töötlemist politseis,

- isikuandmete kaitse inspektorile anti alates 1. novembrist 2014 järelevalveõigused erasektori suhtes,

- suurendati isikuandmete kaitse inspektori sõltumatust.

Parlament võttis 2. mail 2014 vastu karistusseadustiku muudatused, millega kriminaliseeriti andmekaitse-eeskirjade rikkumine.

Gruusia ratifitseeris 10. jaanuaril 2014 Euroopa Nõukogu konventsiooni nr 108 2001. aasta lisaprotokolli, mis jõustus 1. mail 2014. Siseministri määrus isikuandmete töötlemise ja kaitse kohta ministeeriumis jõustus 1. märtsil 2014.

Isikuandmete kaitse inspektori büroo jätkas tegevust. Büroos on 15 töötajat, sealhulgas juristid, andmeturbe analüütikud, koolitusjuht ja kataloogisüsteemide spetsialist. Alates 2014. aastast on bürool riigieelarves oma eelarverida ja seda peetakse praeguse tegevuse rahastamiseks piisavaks. Isikuandmete kaitse inspektori volituste ja kohustuste suurendamist arvesse võttes tuleks viisanõude kaotamise tegevuskava teise etapil siiski kaaluda täiendavate rahaliste vahendite eraldamist. Samuti tuleks tagada, et isikuandmete kaitse inspektori büroo asub ruumides, mis sobivad tema uute funktsioonidega. Eelkõige tuleb arvesse võtta vajadust tagada juurdepääs laiemale avalikkusele.

Kohtusüsteemi ja prokuratuuriga seotud areng jääb küll väljaspoole viisanõude kaotamise tegevuskava eesmärke, kuid on vajalikud nende hindamiseks. Gruusia parlament võttis 1. augustil 2014 kooskõlas Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) soovitustega vastu Gruusia üldkohtute alusseaduse muudatused, mis reguleerivad kohtunike eluaegse ametissenimetamise menetlust. Seadus jõustus 19. augustil 2014. Prokuratuuriseaduse 2013. aasta muudatused on oluline samm, et tagada vastavus Euroopa standarditele. Peaprokuröri määrab siiski endiselt ametisse peaminister justiitsministri soovitusel.

2.4. 4. teemarühm: Välissuhted ja põhiõigused

Välismaalaste ja kodakondsuseta isikute õiguslikku seisundit käsitlevas seaduses, mis jõustus 1. septembril 2014, on sätestatud välismaalaste riiki sisenemise, seal viibimise, transiidi ja riigist lahkumise õiguslik alus. Seaduses on kindlaks määratud välismaalaste ja kodakondsuseta isikute õigused ja kohustused, riigist väljasaatmise viisid ja kord ning asjaomaste riigiasutuste pädevus. Vastu on võetud ka vajalik õigusraamistik, millega tagatakse nii Gruusia kodanikele kui ka välismaalastele juurdepääs reisi- ja isikut tõendavatele dokumentidele.

7. mail 2014 jõustus diskrimineerimise kõigi vormide kaotamist käsitlev seadus (diskrimineerimisvastane seadus). Selle seaduse eesmärk on „vältida igasugust diskrimineerimist ning tagada Gruusia õigusaktide alusel võrdsed õigused kõigile füüsilistele ja juriidilistele isikutele, olenemata nende rassist, nahavärvist, keelest, soost, vanusest, kodakondsusest, päritolust, sünni- või elukohast, varalisest või sotsiaalsest seisundist, usutunnistusest või veendumustest, rahvuslikust, etnilisest või sotsiaalsest päritolust, ametist, perekonnaseisust, tervisest, puudest, seksuaalsest sättumusest, soolisest identiteedist ja selle väljendumisest, poliitilistest või muudest veendumustest või muudest omadustest”. Seaduse reguleerimisala on lai ning see hõlmab ka erasektorit.

Selles on määratletud otsene ja kaudne diskrimineerimine ja diskrimineerimine seotuse põhjal ning selgesõnaliselt on keelatud isikut sundida või julgustada kolmanda isiku diskrimineerimisele või teda selles toetada, samuti mitmekordne ja mitmemõõtmeline diskrimineerimine. Seadusega võeti kasutusele ka positiivse toimimisviisi kontseptsioon soolise võrdõiguslikkuse ja selliste konkreetsete juhtude, nagu emaduse, raseduse või puude suhtes.

Diskrimineerimisvastase seaduse kohaselt tuleb tugevdada inimõiguste kaitsja kui diskrimineerimisvastase võitluse ja võrdõiguslikkuse tagamise eest vastutava institutsiooni rolli. Diskrimineerimise ohvrite kaitsmiseks ja abistamiseks peab kaitsja tegutsema vahendajana poolte vahel, et edendada leppimist. Uus seadus näeb diskrimineerimise korral peamise kaitsevahendina ette kohtuvaidlust pädevas kohtus. Selleks et parandada õiguskaitsevahendite kättesaadavust ja lihtsustada diskrimineerimisjuhtumite puhul juurdepääsu õigusemõistmisele, on tehtud mitmeid muudatusi tsiviilseadustikku ja karistusseadustikku ning soolist võrdõiguslikkust ja inimõiguste kaitsjat käsitlevatesse seadustesse.

Kuigi diskrimineerimisvastase seaduse vastuvõtmine koos muu asjakohase õigusraamistikuga annab vajaliku õigusliku aluse eesmärkide saavutamiseks, tuleb rakendamisetapis siiski pakkuda eelkõige menetluslikke garantiisid, et kaitse diskrimineerimise eest oleks piisavalt ja tulemuslikult tagatud ja mis tahes erandeid kohaldataks vastavalt vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttele. Viisanõude kaotamise tegevuskava teise etapil jälgitakse tähelepanelikult diskrimineerimisvastase seaduse rakendamist ja vajaduse korral tuleks tihedas koostöös kodanikuühiskonna ja rahvusvaheliste ekspertidega kaaluda täiendavate muudatuste tegemist.

Gruusial on hästi välja kujundatud poliitika integratsiooni ja vähemuste õiguste kaitse valdkonnas. Rakendatakse riiklikku sallivuse ja integratsiooni strateegiat ja tegevuskava (2009–2014). Valitsus moodustas 2013. aasta juunis kõrgetasemelise asutustevahelise komisjoni, kes töötab välja uut riiklikku strateegiat ja tegevuskava. Gruusia laiendas hiljuti vähemuskeelte kasutamise õigust riigiasutustes ja kohalike topograafiliste viitade kasutamist, millega alustas ühtlasi ettevalmistusi Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte harta allkirjastamiseks ja ratifitseerimiseks.

Gruusia parlament võttis 2. aprillil 2014 vastu resolutsiooni, millega ratifitseeriti ÜRO 1961. aasta kodakondsusetuse vähendamise konventsioon. Konventsiooniga ühinemise dokumendid anti Genfis üle 1. juulil 2014. Gruusia kodakondsuse seadus, mis jõustus 11. juunil 2014, viib olemasoleva õigusliku raamistiku kooskõlla konventsiooni põhimõtetega.

Parlament kiitis 30. aprillil 2014 heaks riikliku inimõiguste strateegia (2014–2020) ja valitsus kinnitas selle juurde kuuluva tegevuskava (2014–2015) 9. juulil 2014. Strateegias ja tegevuskavas on kindlaks määratud inimõiguste alased prioriteedid ja ühtlustatud eri valitsusasutuste tegevus. Strateegia tugineb neljale sambale – inimõiguste puutumatuse tagamine riigi poolt, inimõiguste kaitse teise isiku poolse rikkumise eest, süsteemi väljatöötamine, mis võimaldab inimestel oma õigusi kasutada, ning inimeste teadlikkuse suurendamine nende õigustest. Lisaks on selles loetletud 23 strateegilist sekkumisvaldkonda. Tegevuskavas on täpsustatud eesmärgid, tegevused, vastutavad asutused, ajakava ja vastavad näitajad.

3. ÜLDHINNANG JA JÄRGMISED ETAPID

Komisjon on hinnanud Gruusia viisanõude kaotamise tegevuskava rakendamist kooskõlas kehtestatud metoodikaga ning vastavalt esitatud teabele, asjakohastele õigusaktidele ja poliitikadokumentidele. 2014. aasta kevadel toimus kohapeal hindamine, milles osalesid ELi liikmesriikide eksperdid, keda toetasid komisjoni talitused, Euroopa välisteenistus ja Gruusias asuva ELi delegatsiooni töötajad.

EL jälgis Gruusia edasiminekut viisanõude kaotamise tegevuskavaga seotud valdkondades ELi ja Gruusia ühise viisarežiimi lihtsustamise komisjoni, ELi ja Gruusia tagasivõtmise ühiskomitee ning ELi ja Gruusia õiguse, vabaduse ja turvalisuse ning inimõiguste ja demokraatia küsimuste allkomisjoni ja inimõiguste alase dialoogi kaudu. Igas nimetatud komisjonis ja komitees toimunud ELi ja Ukraina vahelist dialoogi ja koostööd peeti väga tulemuslikuks.

Nii esimeses kui ka teises aruandes kirjeldatud õigusalane ja poliitiline areng annab tunnistust Gruusia tõelisest pühendumisest edu saavutamisele viisanõude kaotamise dialoogis. Komisjon võib reformide sisu ja ulatuse põhjaliku analüüsimise järel kinnitada, et Gruusia on edukalt saavutatud viisanõude kaotamise tegevuskava esimese etapi eesmärgid ning et nüüd tuleks alustada teise etapi hindamist.

Teisel etapil keskendub komisjon viisanõude kaotamise tegevuskava teise etapi eesmärkide rakendamise tulemuslikkuse ja jätkusuutlikkuse hindamisele. Samuti pöörab ta jätkuvalt tähelepanu õigus- ja poliitikaraamistiku piisavusele, sest mõlemad eesmärgid on omavahel tihedalt seotud.

Komisjon jätkab Gruusia abistamist viisanõude kaotamise tegevuskava rakendamisel ja jälgib aktiivselt tegevuskava kõigi eesmärkide täitmist. Järgmine eduaruanne on kavas esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2015. aastal.

[1] COM (2013) 808 (final).

[2] Aruanne kajastab 25. septembri 2014. aasta seisu.