ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 2.12.2004 
KOM(2004) 759 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EU ROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
Euroopa elektroonilise side reguleerimine ja turud 2004 
    
[SEK(2004)1535] 
 
ET 2   ET 1. SISSEJUHATUS 
Järjestikused komisjoni teatised on toetunud Li ssaboni nägemusele Euroopa teadmuspõhisest 
majandusest. Komisjon on rõhutanud, milline olulin e roll on elektroonilise side sektoril 
peaaegu igasuguse muu majandustegevuse jaoks, ja  kindlaks teinud uuenduslike sideteenuste 
rolli tööviljakuse võimsa suurendajana1.  
Üks tegur nende eesmärkide saavutamisel, m illele on osutatud mitmes Euroopa Ülemkogu 
otsuses, on ELi uue regulat iivse raamistiku rakendamine elektroonilise side valdkonnas2. 
Sellega nähakse ette tehnoloogiliselt neutra alsed regulatiivsed põhimõtted, mis aitavad 
liikmesriikides täieliku kohaldamise korral turu l tagada kliendile valikut ja väärtust. 
Rakendamise optimaalsed ajapiirid on lühi kesed ja otsustava tähtsusega. EÜ 
konkurentsieeskirjade tõhus rakendamine  mängib samuti olulist rolli.  
Komisjon on jõuliselt edendanud ELi raamisti ku rakendamist aruandluse, liikmesriikide 
asutustega koostöö tegemise ja vajaduse ko rral rikkumiste puhul alga tatud menetluste kaudu. 
Viimane aruanne reguleerimise ja turgude kohta3 keskendus komisjoni pe amistele õigusaktide 
ülevõtmise protsessist tulenevatele pr obleemidele. Käesol ev teatis keskendub 
turusuundumustele ja peamistele üha esile ke rkivatele reguleerimisega seotud küsimustele. 
See põhineb üksikasjalikumal analüüsil ja turu andmetel, mis on ära t oodud paralleelselt vastu 
võetud komisjoni talituste t öödokumendis, ja hõlmab esmakord selt kõiki kahtekümmend viit 
liikmesriiki. Kehtivat regulatsiooni on siin ül diselt kirjeldatud 1. oktoobri 2004. aasta seisuga. 
Turuandmed hõlmavad ajavahemikku 1. augustini 2004 (k.a)4, kui pole märgitud teisiti.  
2. PEAMISED  TURUSUUNDUMUSED 
E-sideteenuste sektori väljav aated on järjest positiivsemad. Enamikul turgudel suureneb 
konkurents, mis toob tarbijatele rohkem kasu nii hinna, kvaliteedi kui uuenduslike teenuste 
osas.  
Asjaomane majandusharu, eelkõige püsiliiniteenuste  sektor, on jätmas selja taha kulutuste 
kärpimise ja võlgade vähendamise perioodi. Innovatsioon mobiili- ja lairiba- ning mõningal 
määral traditsioonilistes püsiliiniteenustes aje ndab kasvutaotlusi. Sektor i üldine kasv, mis on 
2004. aastal prognooside kohaselt 4,6%5, on stabiliseerunud ja jätab seljataha EL 25 riikide 
SKT suurenemise. Kasvu peamised allikad on püsiliini andmeside- ja  mobiiliteenused, mis 
näitavad tugevat, vastavalt 11,5 %-st ja 7%-st kasvutendentsi6.  
                                                 
1 Vt komisjoni teatist „Euroopa kiire ühendamine: viimased arengusuundumused elektroonilise side 
sektoris” KOM(2004) 61 lõplik. Vt ka komisjoni t eatist „Mobiilsed lairibateenused”, 30. juuni 2004, 
KOM(2004) 447 
2 http://europa.eu.int/information_society/topics/telecoms/regulatory/new_rf/index_en.htm  
3 Euroopa elektroonilise side reguleerimine ja turud 2003, KOM(2003) 715 
4 Andmed on esitanud riiklikud reguleerivad asutused, kui pole märgitud teisiti 
5 Nominaalsetes näitajates. Allikad: EITO ja IDATE 
6 Allikas: EITO prognoos  
 
ET 3   ET EL 25 elektroonilise side turu  väärtus (miljardites eurodes)
277
240
226254265
220240260280
2000 2001 2002 2003 2004
Allikas: EITO 2004 ja komisjoni talitused 
Nende üldiste suundumuste taga on mitmed eriomased arengud. Esiteks on traditsiooniliste 
püsiliini telefoniteenuste väärtus vähenenud, se st suurenev konkurents viib hinnad alla. 
Teiseks on lairibateenuste osutamise tihedus dramaatiliselt suurenenud, kannustatuna madalamatest hindadest ja intensiivistuva infrastruktuuripõhise konkur entsi olukorrast, kus 
uustulnukad hakkavad invest eeringuredelil tõusma
7. Kolmandaks jätkab mobiiliteenuste 
osutamise tihedus suurenemist ja ehkki ikka veel domineerivad kõneteenused, on tõendeid mobiilse andmeside teenuste kasvu kohta. Enami kus liikmesriikides on kasutusele võetud 3G 
võrgud ja teenused.  
EL 25 elektroonilise side turu jagunemine (miljardites eurodes)
98107114122
92 92 91 90
36424551
12 13 14 14
020406080100120140
2001 2002 2003 2004EMobiiltelefoni-
teenused
Püsiliini kõne-teenused
Püsiliini andmeside-teenused
Kaabel-televisiooni-teenused
Allikas: EITO 2004 ja komisjoni talitused 
                                                 
7 See mõiste kirjeldab olukorda, kus uustulnuk kasutab alguses väärtusahela erinevate tasemete 
juurdepääsutooteid, et luua kliendibaas, ja võtab siis järk-järgult kliendi teenindamiseks kasutusele oma 
infrastruktuuri. EL 25 aastakasv
11,9%
6,2% 6,0%
4,4% 4,6%
2 0 0 02 0 0 12 0 0 22 0 0 32 0 0 4
 
ET 4   ET 2.1 Mobiiliteenused 
Mobiiliteenustest saadavad tulud ületavad püsiliini kõne teenuste omasid. 2004. aastal 
saavutati jätkuv 7%-ne tugev kasv, mis oli osaliselt põhjustatud mobiilsetest andmesideteenustest. Keskmine tihedus jätk ab samuti kasvamist ja on praegu EL 25 puhul 
83%; EL 15-s on tihedus on suurenenud kuue pr otsendipunkti võrra 87%-ni. Praegu on 
mobiiliabonente rohkem kui 379 miljonit. ELi mobiilisektori tulevase kasvu peamiseks põhjustajaks saab tõenäo liselt arenenud lisaväärtu steenuste kasutamine. 
Mobiiliabonendid ja keskmine ti hedus EL 25-s ja EL 15-s 1998–2004
6911519426528330632937987%
18%31%52%70%75%81%
83%
050100150200250300350400
1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004Miljonit abonenti
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%
ELi keskmine kasutajate tihedus
Abonendid EL 15 Abonendid EL 25 Kasutajate tihedus EL 15 Kasutajate tihedus EL 25
Allikas: komisjoni talitused NRA andmete ja EMC prognooside põhjal  
Mõned üldised suundumused viitavad sellele, et mobiilisektori teatud valdkondades 
konkurents suureneb. Juhtivate operaatorit e turuosa on langenud 46,6%-lt eelmisel aastal 
43,2%-le sel aastal, mis on suurem langus kui eelmisel kolmel aastal kokku. Mobiilinumbrite 
liikuvus, mis võimaldab abonentidel ühe operaat ori juurest teise juurde minnes oma numbri 
säilitada, on selle aasta jooks ul suurenenud, mõnes riigis märkimisväärselt. See teenus on 
osutunud kõige edukamaks seal, kus  numbrite liikumise eest võeta v tasu on suhteliselt väike. 
Nagu näidatud allpool sidumist käsitlevas jaos , on mobiilikõne lõpetamise tasu suurus 
paljudes ELi riikides sel aasta l tervitatavalt vähenenud, ehkki liikmesriikide reguleerivate 
asutuste sekkumisele järgnevad kahtlemata edasised vähendamised. Jätkuvalt on murettekitav 
rahvusvahelise rändluse tasude kõrge tase. Ko misjon jätkab konkurentsieeskirjade võimaliku 
rikkumise uurimist seoses mobiilivõrgu oper aatorite poolt rahvusvahelise rändluse 
hulgimüügi puhul kohaldatavate ta sudega ja avaldas käesoleva aasta juulis oma esialgse 
seisukoha asutamislepingu artikli 82 rikk umiste kohta seoses Ühendkuningriigi 
rahvusvahelise rändluse hulgimüügituruga8. Euroopa reguleerijate töörühm (ERT) uurib 
praegu samuti rahvusvahelist rändlust. Komisj on õhutab reguleerijaid lõpetama üksikute 
mobiilivõrkude kõnelõpetamis- ja rahvusvaheli se rändluse hulgimüügiturgude analüüse nii 
ruttu kui võimalik.  
                                                 
8 Komisjoni pressiteade IP/04/994 http://europa.eu.int/rapid 
 
ET 5   ET 3G teenuste kasutuselevõtmine 
3G kasutuselevõtmine on 2004. aastal kiirene nud; 75st litsentseerit ud 3G operaatorist 
pakuvad 30 nüüd kommertsteenuseid ja 21 on ko mmertsteenuste eelses faasis. Hinnangute 
kohaselt on ELis umbes 2,6 miljonit 3G abonenti ja 2004. aasta lõpuks on kogu ELis keskmiselt hõlmatud vähemalt 43% elanikkonnast
9. 2005. aasta jooksul täieulatuslik 
kommertskasutus suureneb ja siis on ka võimalik hinnata 3G teenuste ma ssituru hõive ulatust. 
2.2 Lairiba 
Lairibasektor on sel aastal jätkuvalt kasvanu d, lairibajuurdepääsuliinide koguhulk on 
suurenenud rohkem kui 72%. EL 25-s on selle ka sutatavus nüüd jõudnud 29,6 miljoni liinini, 
mis esindab 6,5% elanikkonnast; EL 15 puhul on vastav näitaja 7,6%; siinkohal võib 
võrdluseks tuua eelmise aasta 4,5%. Lairib a kasutamise kasv on suuresti põhjustatud 
intensiivistuvast konkurent sisurvest ja püsil iinioperaatorite soovist hüvitada kõneside tulude 
vähenemist. Uustulnukate osa lairibaturust on jätkuvalt kasvanud ja on praegu 43,7%, mis on 
2,2 protsendipunktine kasv võrreldes eelmise aastaga. Uustulnukate osa DSLi turust, s.o 
tehnoloogia turust, mis praegu võtab enda alla 78% üldisest lairibaturust, on samuti kasvanud 
ja on praegu 30,2%, mis tähendab peaaegu 8 protse ndipunktist aastakasvu. En t teatud riikides 
on lairibajuurdepääsu osas konkurents ikka veel  nõrk ning komisjon jä lgib aktiivselt selle 
arengut ja vajaduse korral sekkub. 
Pärast asutamislepingu artikli 82 kohase uurimise lõpetamist võttis Deutsche Telekom endale 
komisjoni ees kohustuse lõpetada eelda tav lairibajuurdepääs u hinnamarginaalide 
kokkusurumine, vähendades 1. aprillist 2004 jagat ud juurdepääsu (liinide jagamise) tasusid.10  
236%
164%
95%
46%23 298 450
8 836 62412 914 65417 220 00529 660 970
0%50%100%150%200%250%
juuli 2002 jaanuar 2003 juuli 2003 jaanuar 2004 juuli 20045 000 00010 000 00015 000 00020 000 00025 000 00030 000 00035 000 000
muutuse % juulist 2002 lairibajuurdepääsu püsiliinide koguhulkEL 25 lairibajuurdepääsu püsiliinide koguhulk
Allikas: komisjoni talitused COCOMi andmete põhjal. Juuli 2002 ja juuli 2003 andmed käivad ainult EL 15 kohta 
                                                 
9 Liikmesriikide reguleerivat e asutuste andmete põhjal 
10 Komisjoni pressiteatis IP/04/281 http://europa.eu.int/rapid 
 
ET 6   ET Lairiba kasutajate hulk on liikmesriigiti märkimis väärselt erinev ja on üldiselt kõrgeim neis 
riikides, kus eksisteerib  tugev infrastruktuuripõhine konkuren ts tänu kaabellevi - ja teistele 
alternatiivsetele võrkude ning kliendi liinidele eraldatud juurdepääsule.  
EL25 püsiliini lairiba tihedusmäär 1. juulil 2004
0,20,4 0,50,71,51,72,02,22,53,53,85,76,16,4 6,5 6,6 6,77,47,6 7,68,28,711,012,115,6
14,014,7
024681012141618
EL SK PL CZ LV IE CY HU LT MT SI LU IT PT EL25 DE ES UK EL15 EE FR AT FI SE BE NL DKLairibaliinid 100 elaniku kohta
Allikas: komisjoni talitused COCOMi andmete põhjal. 
2.3 Kliendiliinidele juurdepääsu eraldamine 
Märkimist vääriv suundumus on k liendiliinidele juurdepääsu eral damises (täielikult eraldatud 
juurdepääsuga ja jagatud liinid) toimunud 110%-n e kasv 1,8 miljonilt juulis 2003 rohkem kui 
3,8 miljonile EL 15-s juulis 2004. Sellised tu lemused on põhjustatud kahe teguri poolt: 
otsustav regulatiivne tegevus, eelkõige hi nnakujunduse osas, on andnud positiivseid tulemusi 
ning teatud riikides on uustulnukad hakanud suur endama investeeringuid  infrastruktuuri. 
 
ET 7   ET 2.4 Püsiliini kõneteenused 
Vaatamata püsiliinisektori tulude jätkuvale aeglasele vähenemisele on esmakordselt üle 
paljude aastate suurenenud turule tu levate ettevõtjate hinnanguline arv. 
Püsiliinioperaat orite hinnanguline arv EL  25-s ja EL 15-s
13521239
6351231 1202
90012371583
12379451484
52615611738
16082141
  500 1 000 1 500 2 000 2 500
1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004EL 15 üldkasutatav kõneside EL 15 üldkasutatav võrk
EL 25 üldkasutatav kõneside EL 25 üldkasutatav võrk
Source: Commission services based on NRA data. 
See asjaolu koos turgu valitsevate operaatorite turuosa pideva üldise vähenemisega viitab 
sellele, et püsiliiniturul on konkurents mitmes  riigis suurenemas. Aasta jooksul on hinnad 
mõnes segmendis langenud ning turgu valitsevad  operaatorid pakuvad mitmekesisemaid ja 
kohandatud hinnapakette, mis on suunatud klientid e säilitamisele. Samuti on liikmesriikides 
oluliselt suurenenud püsiliin i numbrite liikuvuse levik.  
EL 15 turgu valitsevate operaatorite keskmine turuosa kõnesideturul (tulude põhjal)
76,8%80,9%86,9%
67,4% 71,3%74,6%
66,5%70,0%72,8%79,4%
59,9%62,2%67,2%
64,9%
55%65%75%85%95%
dets 2000 dets 2001 dets 2002 dets 2003
kohalikud kõned kaugekõned kõned mobiilile rahvusvahelised kõned
Allikas: komisjoni talitused RRAde andmete põhjal.  
Nagu ülaltoodud graafikul näha, jätkub turgu valitsevate opera atorite turuosa vähenemine 
kõikides püsiliini kõnesidesegmentides. En t mõnes liikmesriigis on turgu valitsevate 
operaatorite osa eelkõige kohalike kõnede segm endis suureks jäänud. Samuti valitseb tugev 
 
ET 8   ET korrelatsioon turu liberaliseerimise ajastuse ja turgu valitsevate operaatorite turuosa vahel. 
See on eriti ilmne uutes liikmesriikides, ku s valitsevate operaatorite turuosa, kõige 
märgatavamalt jälle just kohalike kõnede segmendis, on paljudel juhtudel üle 90%. 
31% tarbijatest kasutab praegu kaugekõnede või rahvusvaheliste  kõnede puhul alternatiivset 
operaatorit. Kohalike kõnede puhul on see protsent peaaegu 20. Suurem osa sellest 
juurdepääsust tagatakse kaudselt, kasutades nä iteks operaatori valikut  või eelvalikut. Ainult 
6,47% kasutab otsest juurdepääsu11 teisele operaatorile.  
Mobiilitulude kasvu arvestades võib püsiliinitulude vähenemine olla osaliselt tingitud püsiliini 
asendamisest mobiiliga. Paljude uute liikmesriikide puhul, kus püsiliini infrastruktuuri kasutajate hulk on suhtelise lt väike, võivad uued abonendid kohe  mobiilkõneside valida. Ent 
on viiteid sellele, et innovatsioon, sealhulgas selliste uute tehnoloogiate juurutamine nagu 
internetikõned ja ühendatud püsiliini-m obiili koondtooted, võib aja jooksul peatada 
püsiliinikõnedelt saadavat e tulude vähenemise. 
2.5 Sidumine  
Sidumine on üks konkurentsile rajatud turu al ustalasid. Püsiliinisektoris on jätkunud 
sidumistasude vähenemistendents, ehkki  aeglasemas tempos, ja on näha märke 
stabiliseerumisest. Teisest küljest on mobiilisek toris mõnda aega avaldatud muret, et paljudel 
juhtudel ei ole mobiilikõne lõpetamise ta su suurus kuidagi seotud kuludega. Tänu 
regulatiivsele sekkumisele on nende tasude s uurus viimase aasta jooksul tervitatavalt 
vähenenud. Püsiliinilt mobiilile võetud kõne lõpe tamise tasu keskmine suurus langes EL 15 
olulise turujõuga operaatorite puhul 2003. aasta juulist 2004. aasta juulini 14%. 
2.6 Tarbijad 
Tänu rohkem konkurentsile rajatud keskkonnale ja uue regulatiivse raamistikuga kaasnevale 
paindlikkusele jätkub tarbija jaoks madalamate  hindade, laiema valiku ja uuenduslikemate 
teenuste näol saadava kasu suurenemine, mis on toimunud e-si deturgude liberaliseerimise 
algusest saadik. Sel aastal on valik suurenenud tä nu uute operaatorite turuletulekule ja lairiba 
võimaluste laienemisele
12. Konkurentsisurve suurenedes on hinnad mõnes segmendis 
langenud13.  
Püsiliini- ja mobiilsidesektoris on märg ata uuenduslikke koondpakkumisi, 3G on saamas 
reaalsuseks ja arenenud kõrge väärtusega an dmesideteenused, mida toetavad suurenevad 
investeeringud infrastruktuuridesse, on laialt le vinud. Ent palju väljakutseid seisab veel ees. 
Teatud riikides on konkurents kliend iliinide ja lairiba osas veel suhteliselt nõrk ning üldine 
konkurentsiolukord on liikmesriigiti erinev. Edasine edu sõltub sellest, mil määral uut regulatiivset raamistikku kõikide s liikmesriikides edukalt rake ndatakse ja kohaldatakse, ning 
EÜ konkurentsieeskirjade t õhusast kohaldamisest.  
                                                
 
11 Teenused, mida pakutakse oma infrastruktuuri või täielikult eraldatud juurdepääsuga liinide kaudu 
12 Pakkumiste mitmekesistumine hinna ja võimsuse osas 
13 Kaugekõned ja rahvusvahelised kõned 
 
ET 9   ET 3. ÕIGUSAKTIDE  ÜLEVÕTMINE  25 LIIKMESRIIGIS 
Liikmesriikidelt nõuti ELi regulatiivse raamis tiku ülevõtmist tuumikdirektiivide osas14 24. 
juuliks 2003 (EL 15) ja eraelu puutumatuse kaitse t elektroonilises sides käsitleva direktiivi 
osas 30. oktoobriks 2003; kümne uue liikmesr iigi puhul kohaldat i seda täielikult 1. maist 
2004. 
Kiire ja korrektne õigusaktide ülevõtmine on se ktori jaoks ülioluline. Viivitamine aeglustab 
protsessi, mille käigus riiklikud reguleerivad asut used analüüsivad turge ja võtavad tuvastatud 
konkurentsitaseme põhjal tagasi, muudavad või kehtestavad eeskirju. Ent murettekitavam on 
negatiivne signaal, mille viivitamine saadab ta rbijatele ja turule. 2003. aastale eelnenud viie 
aasta jooksul investeerisid turgu mittevalits evad püsiliinioperaatorid ainuüksi EL 15-s 70 
miljardit eurot15. Turgu valitsevad ja mittevalitsevad ettevõtjad kavatsevad teha järgnevatel 
aastatel täiendavaid suuri investeeringuid. Ebak indel õiguslik raamistik võib selle eesmärgi 
ohtu seada.  
Kakskümmend liikmesriiki on esmaste õigusaktide vastuvõtmisega lõpule jõudnud ja 
komisjoni sellest teavitanud. See on suur saa vutus, mis on kõikidel juhtudel tähendanud kas 
olemasolevate seaduste täielikku ümbersõnastamis t või uute oluliste õi gusaktide vastuvõtmist. 
Ent viis liikmesriiki peavad vaatamata se llele, et nad kõik on seadusloomeprotsessis 
raamistiku ülevõtmiseks teinud olulisi samme, ikka veel va stu võtma esmaseid õigusakte: 
Belgia, Tšehhi, Eesti,  Kreeka, Luksemburg  
Komisjon on mitteteavitamises seisneva rikkum ise tõttu algatanud menetlused ning Euroopa 
Kohtus on pooleli menetlused Belgia , Kreeka ja Luksemburgi vastu. 
Kaheksas liikmesriigis tuleb teisesed õigusakti d (mõnel juhul olulised) veel vastu võtta, et 
esmaseid õigusakte oleks võimalik täielikult jõustada: 
Hispaania, Prantsusmaa, Küpros, Läti, Leedu, Poola, Sloveenia, Slovakkia. 
Komisjon hindab praegu liikmesriikides toimunud õigusaktide ülevõtmise vastavust ELi 
õigustikule ja võtab vastavalt asutamis lepingule kasutusele kohased meetmed. 
4. ARTIKLI  7 ALUSEL  ALGATATUD  MENETLUSED 
Vastavalt raamdirektiivi artiklile 7 peavad li ikmesriikide reguleerivad asutused meetmete 
eelnõud enne vastuvõtmist esitama komisjonile hi ndamiseks, tagamaks turu määratlemist ja 
turuanalüüsi läbiviimist vastavalt ELi konkuren tsieeskirjadele ja võimaldamaks nende 
ühtlustamist ühtse turu piires. Komisjon võib teha meetmete eelnõude kohta märkusi ja nõuda 
nende tagasivõtmist, kui ta leiab, et turu m ääratlus või olulise turu jõu määramine on ühenduse 
õigusega kokkusobimatu või ühtsele turule takistuseks.  
Komisjon oli 1. oktoobriks 2004 saanud 101 teavitust  üheksast liikmesriigist, enamiku olid 
esitanud Austria, Soome, Portugal ja Ühe ndkuningriik. Komisjon on se llest ajast alates 
                                                 
14 Raamdirektiiv, juurdepääsu-, lubade andmise,  universaalteenuse ja konkurentsidirektiiv 
15 Uustulnukate investeeringud Euroopas, 2004, Strategy and Policy Consultants Network 
 
ET 10   ET lõpetanud 92 teatise menetlemise, andes riikid e reguleerivatele asutustele suuniseid 
turuülevaadete kohta, tegeledes samal ajal po liitika- ja rakendusküsimustega, et tagada 
kõikides liikmesriikides järjekindel, kuid kohaselt  nüansseeritud lähenemine. Lisaks sellele on 
komisjoni talitused pidanud 15 li ikmesriigi reguleeriva asutuseg a 58 eelteavituskohtumist, 
lahendamaks probleeme, mis on tekkinud seoses  kavandatavate meetmetega. Tänini on iga 
turu kohta, mis on kindlaks tehtud asjaomaseid tu rge käsitlevas soovituses, laekunud vähemalt 
üks teavitus, välja arvatud üldkasutatav ate mobiilivõrkude rahvusvahelise rändluse 
hulgimüügituru kohta. 1. novembrini 2004 kasu tas komisjon oma vetoõigust vaid kolmel 
korral16. 
Teavituste hindamisel tekkinud üldpilt on, et reguleerimine on hakanud rohkem keskenduma 
turuprobleemide lahendamisele. Üldiselt ei ole riikide reguleerivad asutused soovituses 
määratletud turgudest kõrvale kaldunud. Siiski  on eelkõige kaks turgu saanud erineva 
lähenemise osaliseks – lairibajuurdep ääsu hulgimüügiturg (sisse on arvestatud 
lairibajuurdepääs kaabli abil, mis on komisjoni arvates võima lik vaid siis, kui kaabli kaudu 
pakutakse bitivooga samaväärse t toodet) ja ringhäälingu ülek andeteenuste turg (jagatud 
maapealseks, kaablipõhiseks ja satelliidipõhiseks).  
Üldine lähenemine olulise turujõu määramis ele on olnud järgida olulise turujõu suunistes 
toodud põhimõtteid. Ehkki turuosa jääb olulisek s teguriks, on teised tegurid (sealhulgas 
turudünaamika, takistused turuletulekul ja võimalik konkurents) üldises analüüsis samuti 
oluliseks osutunud.  
Heastamisvahendite osas kalduvad liikmesriikid e reguleerivad asutused üldiselt kehtestama 
olulise turujõuga ette võtjatele kohustusi vastavalt as jaomastel turgudel kindlakstehtud 
konkurentsiprobleemidele. Mõningatel juhtude l on reguleerivad asutused võtnud omaks 
asümmeetrilise lähenemise, st erinevate heasta misvahendite kehtestamine olulise turujõuga 
ettevõtjatele sama liikmesriig i sarnastel turgudel. Raamistiku kohaselt on see võimalik 
tingimusel, et selline kohtlemine on õigustatud.  
Lõppkokkuvõttes näitavad kogemused, et liikmesriikide reguleerivad asutused on oma lõplike 
meetmete vastuvõtmisel täielikult arvesta nud komisjoni otsustes tehtud märkusi. 
5. UUE  REGULATIIVSE  RAAMISTIKU  RAKENDAMINE  EL 25-S 
Ehkki üldjoontes on pilt turul positiivne, on kom isjon kindlaks teinud mitu olulist valdkonda, 
milles tuleb liikmesriikide regulatsiooni parandada. Järgnevas jaos on ära toodud mõned peamised tekkivad regulatiivsed probleemid. 
5.1 Riikide reguleerivad asutused 
Liikmesriikide turgude võime hästi toimida on otseselt seotud liikmesr iikides reguleerivate 
asutuste suhtes paika pandud õigusliku raamistikuga. 
                                                
 
16 Need juhtumid olid seotud rahvusvaheliste kõnede turuga (menetlus FI/2003/0024 ja FI/2003/0027) 
ning juurdepääsu- ja kõnealgatamisturuga üldkasutatava mobiiltelefonivõrgu puhul (menetlus 
FI/2004/0082) Soomes ning transiitteenuste turu ga üldkasutatava püsiliini telefonivõrgu puhul 
(menetlus AT/2004/0090) Austrias 
 
ET 11   ET Riikide reguleerivad asutused peavad olem a sõltumatud igasugustest äri- või muudest 
vastavatest huvidest. Lisaks peav ad neile olema antud kõik raamis tikus sätestatud volitused ja 
neil peab olema võimalik neid välise sekkumiseta kasutada.  
Komisjon toetab tugevalt liikmesriikide regul eerivate asutuste poolt seni tehtud tööd 
turuanalüüside koostamisel või nendest teavit amisel ning eelkõige nende koostööd Euroopa 
reguleerijate töörühmas ühiste lähenemisvii side otsimisel reguleerimisele vastavalt 
raamistikule. 
Ent komisjonile valmistab suurt muret, et kõigis kahekümne viies liikmesriigis ei järgita veel 
täielikult sõltumatuse ja era pooletuse põhimõtteid. Mõnel juhul  tuleneb see sellest, et 
riigiosaluse ja regulatiivsete ot suste vastuvõtmise eraldatus ei ole kõigil juhtudel ikka veel 
tagatud. Samuti valmistab muret see, et mõnes r iigis võidakse reguleerival asutusel takistada 
kohaste regulatiivsete heastamisvahendite koh aldamist vastavalt nende turuanalüüsidele. 
Selline olukord võib tekkida näiteks siis, kui sekkuvad ministeeriumid, kellest ei ole 
teavitatud kui turuanalüüsi eest vastutavates t reguleerivatest asut ustest, ning annavad 
juhendeid või suuniseid, mis mõjutavad riigi re guleeriva asutuse regulatiivseid otsuseid. 
Teatud juhtudel on reguleerija kaalutlusõiguse piiramises turu reguleerimisel süüdi pigem riigi õigusaktid. See võib seisneda  riigi reguleerivale asutusele kättesaadavate regulatiivsete 
heastamisvahendite piiramises või õigusaktidega liigsete kriteeriumide kehtestamises regulatsiooninõuete kehtestamiseks. Isegi kui liikmesriigi õigus annab riigi reguleerivale 
asutusele täielikud volitused, on juhtumei d, kus tõhusa konkurentsi muudab võimatuks 
reguleeriva asutuse otsu ste puudulik jõustamine. 
Veel üks komisjonile suurt muret valmistav küsim us on riigi reguleerivate asutuste otsuste 
edasikaebamise menetluste pi kkus. Komisjon uurib sellega se otud olukorda päris mitmes 
liikmesriigis. Mõnel juhul halvendab olukorda r iigi reguleeriva asutuse otsuste süstemaatiline 
peatamine, kui kaebemenetlus on pooleli. 
Lõpuks on liikmesriikide reguleer ivate asutuste vajadus koostad a lisaks oma turujärelevalve, 
vaidluste lahendamise ja jõustamise alasel e tööle turuülevaateid mõnel juhul põhjustanud 
päris mitmetele reguleerijatele tõsiseid ressursiprobleeme. 
5.2 Teenuste osutamiseks loa andmise tasud 
Lubade andmise süsteemide haldamisega ja kasutusõiguse andmisega seotud tasud peaksid 
olema läbipaistvad, proportsion aalsed ja objektiivselt põhjendat ud ning katma ainult tegelikult 
kantud halduskulud. Muid tasu sid ei tohi kehtestada. 
Komisjon uurib olukorda mitmes liikmesriigis, kus tasud on s uhteliselt kõrged ja kus tuleb 
kontrollida neist põhimõtetest kinnipidamist. Samuti kontrollib  komisjon mitmesuguste turul 
tegutsevatele isikutele kehtesta tud tasude ja lairiba levitami se skeemidesse tehtud panuste 
vastavust direktiividele. 
5.3 Individuaalsed raadiosageduste kasutamise õigused 
Kui liikmesriigid annavad individuaalseid õigusi raadiosageduste kasutamiseks, tuleb 
kasutada avatud, läbipaistvaid ja mittedisk rimineerivaid menetlusi. Ehkki see nõue on 
laialdaselt liikmesriikide õigusesse üle võetud, uurib komisjon, kas mitmes liikmesriigis võib täheldada nende kriteeriumide tegelikku rakendamist, kuna puudub riiklik sageduste 
jaotamise tabel või loa andmise menetluste tõttu. 
 
ET 12   ET 5.4 Võrkude rajamise, seadmete kokkupaig utamise ja rajatiste ühiskasutamise 
õigused 
Komisjon täheldab püsivaid probleeme, mis on tekkinud kogu liidus eelkõige õiguste 
andmisel mobiiliteenuste osutamiseks vajalike mastide ja antennide püstitamiseks ning sellega 
seotud tasude osas. Paljudel juhtudel on see edasi lükanud kolmanda põlvkonna (3G) 
infrastruktuuride kasutusele võttu, mõnikord vaatamata range tele kasutuselevõtunõuetele 
riiklikes lubades. Selles valdkonnas on üks pari ma tava näide avaliku andmebaasi loomine 
riigi reguleerimisasutuse poolt mastide pr aeguste ja tulevast e asukohtade kohta.  
5.5 Universaalteenuse osutamine 
Minimaalse teenustekogumi osutamine kõikide le lõppkasutajatele taskukohase hinnaga ja 
kindlaksmääratud kvaliteediga on regulatiivse raamistiku peamine põhimõte; liikmesriigid 
peavad tagama, et ühelegi ettevõtjale eg a ettevõtjate kategooriale ei muudetaks 
universaalteenuse osutamist a priori võimatuks. Komisjon uurib põ hjalikult kahtlusi, et 
mitmes liikmesriigis võidakse universaalteenus e osutaja määrata seda põhimõtet arvestamata 
või vajaliku läbipaistvuseta.  
5.6 Edastamiskohustused 
Liikmesriigid võivad kehtestada edastamiskohustu si ainult siis, kui need  on vajalikud selgelt 
määratletud üldist huvi pakkuvate eesmärkide sa avutamiseks. Komisjon uurib, mil moel neid 
kohustusi mõnes riigis kehtesta takse, eelkõige nägemaks, kas kohustuste ja eesmärkide vahel 
on loodud selge seos, et asutuste kaalutlusõigus  edastamisstaatuse andmiseks ei tooks kaasa 
meelevaldseid otsuseid. 
5.7 Pealesunnitud kommertsteadaanded 
Komisjon märgib, et ehkki erae lu puutumatust elektroonilises sides käsitlevas direktiivis 
sätestatud eelneva nõusoleku saamise kohustuse ees kirjad on üldiselt li ikmesriikide õigusesse 
üle võetud, valitseb suundumus rakendada kasutajate kaitsmiseks vabatahtlikke 
käitumiseeskirju. See on tervitatav areng. 
5.8 Andmeliiklusandmed 
Komisjon uurib mitme liikmesriigi asutuste kasvavat suundumust pikendada ettenähtud 
ajavahemikku, mille jooksul tuleb andmeliik lusandmeid säilitada kohustuste täitmisele 
pööramise eesmärgil.  
5.9 Üleminekusätete rakendamine EL 15-s 
EL 15 liikmesriigid peavad üleminekusätete kohasel t tagama, et olulise turujõuga ettevõtjate 
senised regulatiivsed kohustused jääksid keh tima, kuni reguleerijad uue raamistiku kohaselt 
otsuse teevad. 
Komisjon uurib kahtlusi, et i kka veel on juhtumeid, kus sell ised kohustusi, mis on seotud 
näiteks kuluarvestuse ja raamatupidamise lahu susega, ei rakendata korralikult, mis toob 
omakorda kaasa uustulnukate hinnamarginaal ide kokkusurumise. Erinevused hulgimüügi-, 
juurdepääsu- ja jaemüügitasude regulatiivse ko ntrolli viisis ja üksik asjades on mõnel juhul 
toonud kaasa samasuguseid tagajärgi. 
 
ET 13   ET Samuti valmistab komisjonile muret, et mõne l juhul võivad protsess iga seotud probleemid 
nurjata positiivsed arengud uustulnukate investeeringutes  ja klientide ülemineku 
edasimüüdavatelt toodetelt  bitivoo ja kliendiliinile eralda tud juurdepääsu kaudu parematele 
toodetele. Seetõttu on arengud, mis on seotud näite ks kliendiliinile juurdepääsu eraldamisega, 
liikmesriigiti ebaühtlased. Igatahes tuleb ki irendada turuülevaadete koostamist ning 
võimalikult palju piirata üleminekukorra kohaldam ist, et leida lahendus seni lahendamata 
probleemidele.  
5.10 „Algtingimuste” rakendam ine uutes liikmesriikides 
Uued liikmesriigid pidid tagama, et ühinemi skuupäevaks oleks paigas olulise turujõuga 
ettevõtjate regulatiivsed kohustused. Mõned la hendamata probleemid EL 10-s dubleerivad EL 
15-s vana raamistiku tõttu püsivaid probleeme, nagu kuluarvestus ja tasude läbipaistvus. 
Mõnes uues liikmesriigis on küsitav ka kohase sidumise näidispakkumise olemasolu. Mitmes liikmesriigis on veel üks nõrk koht operaatori valiku, operaatori eelvaliku ja numbri liikuvuse mittetäielik rakendamine. 
6. KOKKUVÕTE 
Euroopas on otsustavas järgus uue ja dünaamilise majanduse areng, mida ajendab 
tehnoloogiate omavaheline lähenemine ja tee nuseinnovatsioon. Ehkki e- sideturgudel on näha 
märke taaselustumisest, tuleb luua tugevam aluspõhi, kui tahetakse tuua kasu Euroopa 
majandusele laiemalt.  
Olulisteks eeltingimusteks on e-side regulatiivse  raamistiku täielik ja korrektne rakendamine 
ning EÜ konkurentsieeskirjade tõhus kohald amine. Konkurentsi-, innovatsiooni- ja 
investeerimispotentsiaal realisee rub täielikult vaid siis, kui liikmesriigid pööravad piisavalt 
suurt tähelepanu õigusaktide ülevõtmisele ja juba vastuvõetud EÜ põhimõtete täielikule 
elluviimisele. Komisjon jätkab aruandmis t edusammude kohta ja  keskendub eelkõige 
liikmesriikide õigusesse ülevõetud sätete praktilisele kohaldamisele.