ET    ET  
 EUROOPA  
KOMISJON 
Brüssel, 28.6.2013  
COM(2013) 475 final 
  
KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
Komisjoni talituste töödokumendi „Meret ranspordist tuleneva saasteainete heite 
vähendamise ja säästva veetranspordi vahendite pakett” rakendamise esimene 
eduaruanne 
(EMPs kohaldatav tekst) 
 
 
ET 2   ET KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
Komisjoni talituste töödokumendi „Meretra nspordist tuleneva saasteainete heite 
vähendamise ja säästva veetranspordi vahendite pakett” rakendamise esimene 
eduaruanne 
(EMPs kohaldatav tekst) 
SISUKORD 
1. SISSEJUHATUS.......................................................................................................... 4 
1.1. Esimese eduaruande otstarve ja aruandlusperiood....................................................... 4 1.2. Kokkuvõte ja esimese eduaruande struktuur................................................................ 4 2. LÜHIAJALISED MEETMED – RAKENDAMISE PRAEGUNE OLUKORD JA 
EDASISED SAMMUD ............................................................................................... 5 
2.1. ELi transpordisektori rahastamisvahendid................................................................... 5 2.2. Euroopa Investeerimispank (EIP) ................................................................................ 7 2.3. Riiklik rahastamine ...................................................................................................... 8  
2.3.1. Riigiabimeetmed ......................................................................................................... .8  
2.3.2. Muud riiklikud ja piirkondlikud kava d säästva laevanduse toetuseks......................... 9 
2.4. Rahvusvaheline dialoog ja tehniline koostöö............................................................... 9 3. KESKPIKA TÄHTAJAGA JA PIKAAJAL ISED MEETMED – HETKESEIS JA 
EDASISED SAMMUD ............................................................................................. 10 
3.1. Kooskõlastamine sidusrühmade ja liikmesriikidega.................................................. 10 3.1.1. Direktiivi 2012/33/EL rakendamise suunised............................................................ 10 3.2. Reguleerivad meetmed............................................................................................... 11 3.2.1. Veeldatud maagaasil põhineva laevaküt use kasutamise raamtingimused ................. 11 
3.2.1.1. Rahvusvahelises Mereorganisats ioonis (IMO) tehtav töö ......................................... 11 
3.2.1.2. Rahvusvahelises Standardiorganis atsioonis (ISO) tehtav töö.................................... 11 
3.2.1.3. ELi tasandil tehtav töö ............................................................................................... 11 
3.2.2. Gaasipuhastustehnoloogia.......................................................................................... 15 3.2.2.1. Pardal paiknevate heitgaasipuhastussüsteemide heakskiitmine................................. 15 3.2.2.2. Nõuded seoses puhastusseadmete heitega ................................................................. 15 3.2.3. Kaldalt tulev elekter ................................................................................................... 14 
3.3. Taristuarendus............................................................................................................ 17 
3.4. Teadusuuringud, tehnoloogiaar endus ja innovatsioon............................................... 17 
4. JÄRELDUSED .......................................................................................................... 18 
1. LISA ....................................................................................................................... ............. 18 
 
ET 3   ET 2. LISA ....................................................................................................................... ............. 21 
 
ET 4   ET 1. SISSEJUHATUS   
2011. aasta septembris esitas komisjon talituste töödokumendi „Meretranspordist tuleneva 
saasteainete heite vähendamise ja s äästva veetranspordi vahendite pakett”1. Kõnealune 
dokument, millele viidatakse kui vahendite pake tile, täiendas 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 
1999/32/EÜ muutdatusettepanekut, millega võetaks e üle laevanduses kasutatavate kütuste 
väävlisisalduse piirnormid, mille Rahvusvahe line Mereorganisatsioon (IMO) kehtestas 
2008. aastal. 
Vahendite paketis esitati hulk  praegu kehtiva finantsperspek tiivi raames rakendatavaid 
lühiajalisi täiendavaid meetmeid, et vähenda da vähese väävlisisa ldusega kütuste uutele 
normidele vastavusse viimise kulusid. Laiemas pers pektiivis ja integreeritumal viisil tehti ka 
ettepanek keskmise tähtajaga ja pikaajaliste  täiendavate meetmete kohta, mille eesmärk on 
lahendada ELi laevanduse ees seisvaid keskkonnaprobleeme.  
1.1. Esimese eduaruande otstarve ja aruandlusperiood  
21. novembril 2012 võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu direktiivi 2012/33/EL, 
millega muudeti nõukogu direktiivi 1999/32/EÜ seoses laevakütuste väävlisisaldusega2. 
Direktiiv edendab tehnoloogiapõh iste nõuetele vastavuse tagamise meetodite kasutamist 
kütusepõhiste meetodite asemel, näiteks pardal paiknevate heitgaasi puhastussüsteemide ja 
selliste alternatiivkütuste kasutamist nagu v eeldatud maagaas ja kald alt tulev elekter.  
Direktiivi 2012/33/EL artikli 1 punkti 10 alapunktis c esitatud lõik ega 2 nõutakse, et komisjon 
töötaks koostöös liikmesriikide ja sidusrühm adega välja „asjakohased meetmed, sealhulgas 
komisjoni septembri 2011. aasta töödokumendis [ ---] määratletud meetmed, mis edendavad 
käesoleva direktiivi keskkonnanormide järgim ist ja vähendavad võimalikku negatiivset 
mõju.” 
Käesolev esimene eduaruanne hõlmab ajavah emikku 2011. aasta septembrist kuni 2013. aasta 
jaanuarini ning selles kirjel datakse vahendite paketis sätestatud meetmete rakendamise 
praegust olukorda ning esitatakse ettepanek ud komisjoni, liikmesriikide ja tööstuse 
sidusrühmade vaheliseks tihedamaks koostööks, et  juhtida meetmete ra kendamist ja vajaduse 
korral täiendavate meetmete väljatöötamist. 
1.2. Kokkuvõte ja esimese eduaruande struktuur  
Direktiivikohase tehnoloogia rakendamiseks on vaja  erasektori kapitaliinvesteeringuid ning 
vajaduse korral toetust avalikult sektorilt. 2. peatükis kirjeldata kse lühidalt senist arengut 
seoses lühiajaliste täiendavate meetmetega, mille eesmärk oli tagada, et praegused ELi rahastamisvahendid ja riiklikud rahastam iskavad jätkaksid eritoetuse andmist 
mereprojektidele, mis keskenduvad selliste lahenduste edendamisele, mis on vastavuses 
vähese väävlisisaldusega kütuste uute normidega. Peatükis kirjeldatakse lühidalt saavutusi ja 
probleeme, mis takistavad uute normide rake ndamist, ning esitatakse meetmed probleemide 
lahendamiseks. 
Tööd keskmise tähtajaga ja pikaajaliste täie ndavate meetmete sõnastamise valdkonnas on juba 
alustatud rea meetmetega, mille eesmärk on kindlaks teha ja kõrvaldada õigusaktide 
puudujääke, mis takistavad keskkonnasäästliku laev atehnika ohutut ja turvalist rakendamist 
ning alternatiivkütuste,  eelkõige veeldatud ma agaasil põhineva laevakütuse kasutamist, ning 
töötada välja vajalikke standardeid ja arenda da keskkonnahoidlikku taristut. 3. peatükis 
tehakse lühikokkuvõte kõnealuse pr otsessi hetkeseisust ning kavandatakse edasised sammud  
                                                
 
1 SEK (2011)1052 (lõplik). 
2 ELT L 327, 27.11.2012, lk 1. 
 
ET 5   ET komisjonile, liikmesriikidele ja tööstuse sidusrühmadele, et ühiselt edendada vahendite paketi 
rakendamist. Selles kontekstis teeb kom isjon ettepaneku moodustada asjakohane 
eksperdirühm – Euroopa säästva laevanduse f oorum (European Sustainable Shipping Forum – 
ESSF). 4. peatükis esitatakse järeldused  ja edasiste sammude lühikokkuvõte.  
Käesoleva aruande 1. lisas esitatakse tegevuska va säästva veetranspordi vahendite paketi 
rakendamise edendamiseks ning 2. lisas loetle takse üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) 
kaasrahastatud meremagistraalide (MoS) ja sa damate projektid, mis toetavad poliitilist 
prioriteeti, et väävlisisaldus peab olema väike. 
2. LÜHIAJALISED  MEETMED  – RAKENDAMISE  PRAEGUNE  OLUKORD  JA 
EDASISED  SAMMUD 
2.1. ELi transpordisektori rahastamisvahendid  
2011. ja 2012. aasta jooksul on ül eeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) ja Marco Polo II 
programm taganud konkreetse ra halise toetuse mereveoprojektidele, mis keskenduvad 
lahenduste leidmisele eesmärgiga  vastata väikese v äävlisisaldusega kütuste uutele normidele 
ning mis võimaldaksid kasutada pardal pai knevaid heitgaasi puhastussüsteeme ja 
alternatiivkütuseid, nagu veeldatud m aagaas ja kaldalt tulev elekter. 
(a) TEN-T programm 
TEN-T programmi kaudu on kaasrahastatud mi tmut projekti, mis on aidanud saavutada 
eesmärgi suurendada toetust vähese väävlisisa ldusega kütuste kasutamise puhul, sealhulgas 
teostatavusuuringud, projekteerimisuuringud, katsep rojektid ja tööd, mis aitavad arendada 
keskkonnahoidlikku taristut, nagu veeldatud maagaasil põhinevat e laevakütuste  kasutamine, 
kaldal toimuva punkerdamise taristu, kaldal asuvad energiavarustussüsteemid ja 
gaasipuhastustehnoloogia. Kõnealuste TEN-T programmi kaudu kaasrahastatud 
meremagistraali- ja sadamaprojektide koguväärtus on 123,3 miljonit eurot, millest 56,9 miljonit eurot on ELi toetus.  
Veeldatud maagaasi punkerdamise taristut ei ol e arendatud mitte ainult väävliheite kontrolli 
piirkondades (edaspidi „SECAd”), vaid ka Vahemeres ja Atlandi ookeanis. See areng on 
peamiselt toimunud tänu ELi lõunapoolsete liikmesriikide vabatahtlikele algatustele ja tänu sellele on võimalik kaasa aidata veeldat ud maagaasi punkerdamisobjektide kasutamisele kogu 
ELis.  
Toetused keskkonnahoidlikuma laevanduse ja seonduva sadamataristu, sealhulgas veeldatud 
maagaasi punkerdamispraamide arendusele, jäävad järgmiste aastaste ja mitmeaastase TEN-T 
programmi raames korraldatavat e projektikonkursside prioriteed iks. Vaja on keskenduda ka 
muudele meetmetele, nagu innovatiivsete  keskkonnasäästlike tehnoloogialahenduste 
valideerimine ja katsetamine, toetused altern atiivkütustele, sealhulgas veeldatud maagaasile, 
ning laevade teatava kohandamise võimalus, et vastata keskkonnanormidele. Samuti on tähtis käsitleda uusi meetmeid koos olemasolev ate ja kavandatud meremagistraalide 
ajakohastamisega. TEN-T projektide osas jä rgitakse vajaduse korral riigiabieeskirju.  
(b) Marco Polo II programm  
2011. aastal kehtestati Marco Polo programmiga
3 konkreetne poliitiline prioriteet, mis toetab 
lähimereveosektoril põhinevaid projekte , millega rakendatakse innovatiivset 
heitevähendustehnoloogiat ja  tõhusat käitamist.  
                                                 
3 K (2011) 7317, 19.10.2011 
 
ET 6   ET Vaatamata 2011. aastal välja kuulutatud projek tikonkurssidele oli tööstuse reaktsioon 
peamiselt keeruliste majandus- ja finantsolude tõ ttu siiski vähene. See tä hendas, et ei valitud 
ühtegi lähimereveosektori projekti, mis oleks vastanud konkreetsele prioriteedile. Peale selle 
käsitletakse täiendava meetme „Panus Euroopa  programmi lähimereveosektori toetuseks” 
raames lähimereveosektori konkurentsivõime ja keskkonnasõbralikkusega seotud küsimusi, 
sealhulgas 2015. aastal Euroopa väävliheite kontrolli piirkonna s vähese väävlisisaldusega 
kütuste rangemate normide kehtestamise tulemusel tõenäoliselt tekkivaid moonutusi 
logistikaahelas või tagasisuunamist mereveo lt maanteeveole. Euroopa lähimereveovõrgustik, 
mis koosneb lähimereveo tutvustuskeskustest, rakendab praegu seda meedet4. Esimese 
sammuna peab Euroopa lähimereveovõrgusti k 2013. aasta lõpuks välja töötama andmete 
kogumise ja lähimereveosektorile avaldatava võimaliku mõju hindamise  meetodid väävliheite 
kontrolli piirkonnas. 
2012. aastal Marco Polo programmi raames vä lja kuulutatud projekti konkursi (eelarvega 
64,6 miljonit eurot) prioriteet on endiselt keskk onnasäästlik ja -sõbralik lähimereveosektor. 
Esialgsed märgid näitavad, et 2012. aasta projektikonkursile esit ati oluliselt rohkem 
lähimereveosektoriprojekte kui 2011. aastal ja  projektide hindamise tulemused avaldatakse 
2013. aasta esimesel poolel. 
Selleks et tagada kõigi kõne aluste algatuste jätkumine järgmise mitmeaastase 
finantsraamistiku perioodil, st aastatel 2014–2020, on oluline tagada, et tegevust, mis toetab 
keskkonnasäästliku laevanduse meetmeid, jätkat akse Marco Polo programmi järelmeetmete 
abil ning läbivaadatud üleeuroop alise transpordivõrgu (TEN-T)5 ja Euroopa ühendamise 
rahastu6 raames. Komisjoni ettepa nekuid seoses TEN-T ja Euroopa ühendamise rahastuga 
arutatakse praegu Euroopa Parlamendi ja nõukog u vahelise seadusandliku menetluse raames. 
Edasised sammud  
                                                 
4 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1692/2006 (teise Marco Polo 
programmi loomise kohta, et anda ühenduse finant sabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete 
tõhustamiseks (Marco Polo II), ELT L 328, 24.11.2006, lk 1) artikli 12 kohaselt hõlmas 2011. aasta 
tööprogramm nelja täiendavat meedet. Meedet „Panus Euroopa programmi lähimereveosektori 
toetuseks” toetatakse ELi üldeel arve suhtes kohaldatava finanstm ääruse rakenduseeskirjade artikli 168 
lõike 1 punkti f alusel. Hinnanguline eelarve on 350 000 eurot. 
5 Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist 
käsitlevate liidu suuniste kohta, KOM(2011)0650 (lõplik).  
6 Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Ühendamise Rahastu, 
KOM(2011)0665 (lõplik). 
 
ET 7   ET ESN – Euroopa lähimereveovõrgustik, SPC – lähimereveo tutvustuskeskus 
2.2. Euroopa Investeerimispank (EIP)  
EIP on jätkanud rahastamisvahendite pakkumis t meretranspordiprojektidele, keskendudes 
kooskõlas ELi õigusaktidega keskkonnasääst liku laevatehnoloogia ja suurenenud 
kütusesäästlikkuse arendamise toetamisele. Tingimusel et minimaalne laen on 50 miljonit 
eurot, võivad EIP laenud katta näiteks kuni  poole kuludest, mis tekivad uute laevade puhul 
(eriti juhul, kui ka sutatakse uut tehnoloogiat) või sell iste kogu laevastikku hõlmavate 
optimeerimisprojektide korral, nagu heitgaas ipuhastite paigaldami ne ja mootorite 
kohandamine veeldatud maagaasile. Siiski on EI P seni saanud vähe rahastamistaotlusi. 
Üks võimalus, kuidas suurendada laevandusse ktori huvi, oleks see, kui parandataks 
teadlikkust EIP poolt laevandusel e antavate laenude tingimust e kohta. Lisaks saaks uurida 
võimalikke sektoriüleseid (paljusid sidus rühmi kaasavaid) partnerlusvõimalusi,7 mille raames 
võiks teha koostööd, et arenda da, rahastada ja rakendada me rendusprojekte, mis muu hulgas 
katsetaksid, kinnitaksid ja kasutaksid keskkonna säästlikku laevatehnoloog iat. Teine võimalus, 
mida sektor võiks uurida, oleks mitmete aja kohastamisprojektide algatamine samal ajal, et 
saavutada nõutava investeeringu kriit iline suurusjärk (s.o üle 50 m iljoni euro). Lisaks tuleks 
uurida muid EIP rakendatavaid innovatiivseid  rahastamisvahendeid, nagu üleeuroopalise 
transpordivõrgu projektide laenutagam isvahend või strateegia „Euroopa 2020” 
projektivõlakirjade algatuse katseetapp8, et rahastada Euroopa meretransporditaristu suuri 
                                                 
7 Nt kahe või enama sektori organisatsioonide vaheline liit, näiteks merendussektoris tegutsevate äri-, 
valitsus- ja valitsusvaheliste organisatsioonide liit. 
8 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 670/2012, 11. juuli 2012, millega muudetakse otsust 
nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–
2013), ning määrust (EÜ) nr 680/2007, mille ga kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise 
üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas.  Meede  Vastutavad 
osalejad  Ajakava 
1. Taotleda rahastamist 20 12. aasta TEN-T mitme- 
ja üheaastaste projektikonkursside raames. liikmesriigid/tööstush
aru lõpetatud 
28.2.2013 
2. Kasutada 2013. aasta Marco Polo programmi 
raames väljakuulutatud projektikonkursi pakutavaid võimalusi. tööstusharu 2013. aasta 
esimene poolaasta 
3. Analüüsida Marco Polo II programmi 
kriteeriumide kohandamise võimalusi, et 
paremini kajastada turuti ngimusi ja võimaldada 
keskkonnahoidliku laevanduse projektide 
rahastamist.  komisjon/liikmesriik 2013. aasta algus 
4. Tagada ELi transpordisektori 
rahastamisvahendite parem kasutamine ja kooskõlastamine ELi teiste rahastamisvahenditega, st struktuurifondide, EIP laenudega jne. komisjon/liikmesriigid
/tööstusharu 2013. aasta algus 
5. Tagada ESNi töö jätkuvus seoses 
lähimereveosektorile aval datava võimaliku mõju 
(st mereveolt maanteeveole tagasisuunamise) 
hindamisega väävliheite kontrolli piirkonnas.  komisjon/ 
ESN/SPCd 2013–2014 
 
ET 8   ET projekte, või riskijagamisrahastu, et rahastada katse- ja tutvustamistegevust. Arvesse tuleks 
võtta ka hiljutist rohelist raamatut,9 mis käsitleb Euroopa majanduse pikaajalist rahastamist. 
Edasised sammud  
EIP – Euroopa Investeerimispank, ESSF – Euroopa säästva laevanduse foorum . 
2.3. Riiklik rahastamine 
2.3.1. Riigiabimeetmed, mille suhtes kohaldat akse keskkonnakaitseks antava riigiabi 
suuniseid 
Täiendavalt selgitati uute keskkonnanormidega vara seks vastavusseviimiseks antava riigiabi 
tingimusi, mis on ette nähtud keskkonnakaitse ks antavat riigiabi  käsitlevate ühenduse 
suuniste10 jaotistes 3.1.1 ja 3.1.2. Seega võivad liikmesriigid, kes s oovivad toetada ettevõtjaid, 
keda mõjutavad direktiiviga 2012/33/EL kehtes tatud vähese väävlisisalduse normid, anda 
riigiabi järgmistel juhtudel:  
• väävlisisalduse piirmääradele vastavate uut e laevade soetamine, tingimusel et seda 
tehakse kuni üks aasta enne uute normide jõustumist, st enne 31. detsembrit 2013. 
Abi ülemmäär suurtele, keskmise suurusega ja väikestele ettevõtjatele on vastavalt 
10 %, 15 % ja 20 %; 
• Olemasolevate laevade ajakohastamine, et viia need vastavusse  väävlisisalduse uue 
piirmääraga (nt puhastusseadmete paigalda mine) enne uute normide jõustumist, st 
enne 31. detsembrit 2014. Abi ülemmäär suurte le, keskmise suurusega ja väikestele 
ettevõtjatele on vastavalt 50 %, 60 % ja 70 %. 
                                                 
9 COM(2013) 150 (final). 
10 ELT C 82, 1.4.2008, lk 1.  Meede  Vastutavad osalejad  Ajakava
6. Parandada teadlikkust EIP poolt 
laevandusele antavate laenude 
raamtingimuste kohta.   EIP/komisjon/tööstusharu   2013–
2014 
7. Uurida võimalikke sektoriüleseid 
partnerlusvõimalusi, mis võiksid tagada merendusprojektide rahastamise EIP poolt.  komisjon/ESSF   2013–
2014 
8. Uurida üleeuroopalise 
transpordivõrgu projektide 
laenutagamisvahendi kasutamist 
või strateegia „Euroopa 2020” 
projektivõlakirjade algatuse 
katseetappi, mile käigus 
rahastatakse 
meretransporditaristu alaseid 
pika tasuvusajaga projekte.  komisjon/liikmesriigid/ 
 tööstusharu/ESSF    2013–
2014 
9. Uurida ajakohastamisprojektide 
koos rahastamist, et oleks võimalik ühiselt EIPst laenu taotleda.  ESSF   2013–
2014 
 
ET 9   ET Praeguse eelarvepuudujäägi ja kokkuhoiumeetmete tõttu, mille enamik ELi liikmesriike on 
vastu võtnud, on kõnealuse võimaluse rake ndamine piiratud. Seni on Soome ainuke 
liikmesriik, kes on andnud toetust varaseks vasta vusseviimiseks väävlisisalduse direktiiviga, 
mis hiljuti vastu võeti. Komisjon kiitis Soome toetuskava heaks 7. detsembril 201111 ja 
23. jaanuaril 2013 kiitis ta heaks esialgse kava mõned muudatused12. Lisaks andsid Soome 
ametiasutused selle kava alusel individuaal set abi veeldatud maagaasil töötavale uuele 
parvlaevale, mis liikleb Turu ja Stockholmi vahel13.  
2.3.2. Muud riiklikud ja piirkondlikud säästva laevanduse toetuse kavad 
Lisaks meetmetele, mis toetavad varast vast avusseviimist uute keskkonnanormidega, on vaja 
uurida üldsuse konkreetset osalem ist riigi ja/või piirkonna tasa ndil, et võimaldada säästvat 
laevandust kooskõlas riigiabieeskirjadega. Ne ndeks meetmeteks võivad olla soodustused 
keskkonnahoidlikele laevadele r iiklikes sadamates, nt keskkonnahoidliku sadama tasud ja 
tariifid, maksuvabastused või muud riiklikud kavad, mis võivad keskkonnasäästlikusse laevatehnoloogiasse varakult i nvesteerijatele ja säästva l aevanduse edendajatele väga 
kasulikud olla. 
Edasised sammud
 
2.4. Rahvusvaheline dialoog ja tehniline koostöö  
Komisjon on lisanud vahendite paketi kahe- ja mitmepoolse meretranspordialase dialoogi 
päevakorda, kui kohtutakse peamiste partnerite ga, sealhulgas Ameerika Ühendriikide, Hiina, 
Jaapani, Norra ja Brasiiliaga. Nende mõttevahetuste eesmärk on tagada peamiste partnerite teavitamine ELi ettepanekutest, teada saada nende jõupingutustest kõnealuses valdkonnas, 
teha kindlaks ühismeetmete võimalused ning taga da tehniliste ja käitamismeetmete üldine 
kokkusobivus. Et tagada selliste võimalike  tehniliste ja käitamisnormide üldine 
koostalitlusvõime, mis võidakse vastu võtta EL i või rahvusvahelisel tasandil, on oluline 
kooskõlastada tegevust Rahvusvahelise Mere organisatsiooni (IM O), Rahvusvahelise 
Standardiorganisatsiooni (ISO) ja muude  asjaomaste organite algatustega . 
                                                
 
11 Riigiabi juhtum SA.32118 – Soome – laevade keskkonnakaitset parandavate investeerimistoetuste 
üldsuuniseid käsitlev kava; ELT C 22, 27.1.2012, lk 4. 
12 Riigiabi juhtum SA.35686 (2012/N) – Soome – laevade keskkonnakaitset parandavate 
investeerimistoetuste üldsuuniseid käsitleva kava  muudatused; avaldatud 23. jaanuaril 2013.  
13 Riigiabi juhtum SA.33382 – Soome – Viking Line ABP-le keskkonnakaitseks antav riigiabi, vastu 
võetud 25.4.2012, ELT C 160, 6.6.2012, lk 9.  Meede  Vastutavad osalejad  Ajakava
10. Uurida riiklike rahastamiskavade 
kasutamist toetamaks riiklike 
laevandusettevõtjate varajast 
vastavusseviimist vähese 
väävlisisalduse normiga.   liikmesriigid   2013-
2014 
11. Määrata kindlaks võimalikud 
soodustused, mida saab kasutada kohalikul, riigi ja piirkonna tasandil, s.o keskkonnahoidliku sadama tasud ja tariifid keskkonnahoidlikele laevadele (kooskõlas riigiabi eeskirjadega).  liikmesriigid/tööstusharu  2013-
2014 
 
ET 10   ET Edasised sammud  
3. KESKPIKA  TÄHTAJAGA  JA PIKAAJALISED  MEETMED  – HETKESEIS  
JA EDASISED  SAMMUD 
Säästvate vahendite paketis esit ati keskpika tähtajaga ja pi kaajalised täiendavad meetmed 
koos järgmiste komponentidega: ELi reguleerivad meetmed, keskkonnasäästlik laevatehnoloogia ja alternatiivkütused , keskkonnahoidlik taristu, võimalikud 
rahastamisvariandid, teadus- ja arendustege vus, innovatsioon ja rahvusvaheline koostöö.  
3.1. Kooskõlastamine sidusrühm ade ja liikmesriikidega  
Arvestades võimalike lähenemisviiside ja lahend uste rohkust ning kajastades tööstuse paljude 
sidusrühmade ja liikmesriikide väljendat ud vajadust korrastatuma teabevahetuse ja 
kooskõlastatuma tegevuse järele, et edenda da vahendite paketi rakendamist, moodustab 
komisjon eri eksperdirühma – Euroopa säästva laevanduse foorumi (ESSF). 
Euroopa säästva laevanduse foorum viib k okku liikmesriikide ni ng era- ja riiklike 
organisatsioonide esindajad, et võ imaldada korrastatud dialoogi, parimate tavade ja tehniliste 
teadmiste vahetust, koostööd ja kooskõlastamist asjaomaste riikliku ja eraomandisse kuuluva 
merendussektori sidusrühmadega ning komisjoni  asjakohaste talitustega valdkondades, mis 
määratakse ühiselt kindlaks. ESSF annab võimaluse arutada pr aktilisi küsimusi, mis võivad 
ette tulla rakendamise käigus, eelkõige ülemin ekuetapis enne uute normide jõustumist. ESSF 
tagab seega ka platvormi, kus on võimalik arut ada lühiajalisi meetmeid, nagu on kirjeldatud 
eespool 2. peatükis. Lisaks võtab ESSF vajadus e korral nõuetekohaselt arvesse piirkondlikke 
iseärasusi. 
On ette nähtud, et ESSF tegutseb järgmise struktuuri alusel: täis kogu, sekretariaat  ja ajutised 
tehnilised töörühmad, kes viivad foorumi tööd ed asi eri teemadel. Foorumit juhatab komisjon 
ja foorum kiidab komisjoni ettepaneku alusel heaks oma pädevuse. On ette nähtud, et ESSF 
asutatakse komisjoni va stava otsuse alusel. 
3.1.1. Direktiivi 2012/33/EL rakendamise suunised  
Direktiiv 2012/33/EL avaldati Euroopa Liidu Teatajas  27. novembril 2012. Liikmesriigid 
peavad direktiivi oma siseriiklikkusse õigusesse üle võtma 18. juuniks 2014. Direktiiviga nähakse ette mitmed rakendus- ja deleg eeritud õigusaktid, mis muu hulgas aitavad 
liikmesriikidel teostada direktiivi kohaldamise üle järelevalvet, direktiivi rakendada ja see jõustada. Direktiiviga nähakse ette ka see, et  liikmesriikide ekspertidest moodustatud komitee 
ja eksperdirühm abistavad komisjoni kõnealuste õigusaktide koostamisel.  
Selle protsessi võimaldamiseks nähakse ESSFi raames ette moodustada eksperdirühm, kes 
hakkab arutama direktiivi 2012/33/EL rakendamist.  
Edasised sammud
  Meede  Vastutavad 
osalejad  Ajakava
12. Jätkata rahvusvahelist  mereveoalast dialoogi 
peamiste rahvusvaheliste partneritega ning 
kooskõlastamist IMO ja ISOga 
merendussektori säästvusega seotud teemadel.  komisjon 
koostöös 
EMSA-ga  jätkuv  
 
ET 11   ET 3.2. Reguleerivad meetmed  
3.2.1. Veeldatud maagaasil põhineva laevakü tuse kasutamise raamtingimused 
Et ära kasutada veeldatud maagaasi potentsiaal i laevakütusena, on vaja tagada, et kõik on 
tehtud selleks, et kõik vajalikud ohutuseeskirjad on täidetud õigel aj al, nii et õiguskindlusetus 
on kõrvaldatud. Selleks tehakse tööd rahvusva helisel, IMO, ISO ja ELi tasandil. 
3.2.1.1. Rahvusvahelises Mereorganisa tsioonis (IMO) tehtav töö 
Praegu töötab IMO puistlasti ja veeldatud gaasi allkomitee rahvusva helise koodeksiga, mis 
käsitleb gaasi kütusena (IGF-koodeks). Koodeks  asendab IMO vahesuunised, mis käsitlevad 
gaasi laevakütusena (MSC. 285(86)). Tähtsad tehni lised küsimused on ikka veel arutuse all, 
sealhulgas veeldatud maagaasi paagi asukoht , kaitsemeetmed kokkupõrgetest ja madalikule 
sõitmisest põhjustatud kahjustuste vastu, te isaldatavate paakide kasutamine ning 
punkerdamistoimingute eeskiri. Need tehnilised küsimused on määrava tähtsusega eelkõige 
reisilaevade puhul. Läbi tuleb vaadata ka meremeeste koolitusega seonduvad aspektid. Eeldatavalt saab IGF-ko odeks valmis 2014. aastal. 
3.2.1.2. Rahvusvahelises Standardiorgan isatsioonis (ISO) tehtav töö  
ISOs töötab asjaomane tehniline komitee (IS O TC 67 töörühm 10) pr aegu välja suuniseid 
süsteemide ja seadmete kohta, mis varustavad laevu veeldatud maagaasil põhineva kütusega, 
sealhulgas koostatakse ohutus-, komponendi-, süsteemi- ja koolitusnõudeid. Suuniste esimene kavand valmib 2013. aastal. Kõnealused suunise d täiendavad ISO töö põhiosa, mis on seotud 
veeldatud maagaasil põhineva laevakütusega. 
 3.2.1.3. ELi tasandil tehtav töö  
(a) Alternatiivkütuste taristu kasutu selevõtu kohustuslikud tehnilised normid 
24. jaanuaril 2013 esitas komisjon keskkonnasäästliku energia ja transpordi paketi, sealhulgas 
ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlame ndi ja nõukogu direktiiv alternatiivkütuste 
infrastruktuuri ka sutuselevõtu kohta
14. Kavandatud direktiivi kohase lt peavad liikmesriigid 
tagama, et kõik üleeuroopalise transpordivõrgu  põhivõrgu meresadamad oleksid varustatud 
veeldatud maagaasi tanklatega veesõidukitele 31. detsembriks 2020 (artikli 6 lõige 2). 
                                                 
14 COM(2013)018 (final).  Meede  Vastutavad 
osalejad  Ajakava
13. Moodustada Euroopa säästva laevanduse 
foorum (ESSF). 
 komisjon ja 
kõik 
asjaomased 
sidusrühmad  2013. aasta 
esimene 
poolaasta 
14. Korraldada ESSFi täisk ogu esimene istung ja 
alustada ESSFi tehniliste töörühmade tööd. 
 komisjon/ESSF 2013. aasta 
teine poolaasta 
15. Arutada direktiivi 2012 /33/EL rakendamist. komisjon/ 
liikmesriigid/ 
ESSF/ 
tööstusharu 2013. aasta 
teine 
poolaasta – 
2015 
 
ET 12   ET Kavandatud direktiivis nõutakse ka, et kõik tanklad vastaksid teatavatele tehnilistele 
kirjeldustele 31. detsembrik s 2015 (artikli 6 lõige 4). 
Veeldatud maagaasi tanklad veesõidukitele on vastavuses Euroopa normidega, mida tuleb 
veel täiustada, ja põhinevad üldi sel ISO standardil ISO/TC67/WG10. 
(b) Veeldatud maagaasil põhineva laevakütuse jaotamise ja punkerdamise kord ja 
eeskiri  
Veeldatud maagaasi laevadele jaotamise ja punke rdamise ühise korra ja ühtlustatud eeskirja 
puudumise küsimusega tegeleb praegu ELi ta sandil praegu komisjon koostöös Euroopa 
Meersõiduohutuse Ametiga (EMSA). Kõnealus t tööd on toetanud komisjoni ja EMSA 
2012. aasta aprillis, juunis ja de tsembris korraldatud kohtumised ajutise eksperdirühmaga, kus 
käsitleti veeldatud maagaasil põhineva laevakütusega seotud küsimusi. 
Eksperdirühm keskendus peamiselt veeldatud maagaasi valdkonnas kehtiv ate eeskirjade ja 
normide hindamisele ning selliste võimalike taki stuste kindlakstegemisele, mille tõttu ei 
kasutata ELis veeldatud maagaasi la evakütusena väga ulatuslikult.  
Peale selle järgib ja kooskõlastab komisj on EMSA kaasabil tööd õigusnormide jätkuva 
arendamisega rahvusvahelisel tasandil, käsitled es veeldatud maagaasil põhineva laevakütuse 
punkerdamist IMOs, ISOs, Rahvusvahelises Sada mate Liidus (Associ ation of Ports and 
Harbors – IAPH) ja Rahvusvahelises Gaasitanke rite ja Terminalide Ühingus (Society of 
International Gas Tanker and Te rminal Operators – SIGTTO). 
Lisaks on EMSA andnud välisekspertidele ül esande teha gaasil töötavate laevade 
punkerdamist käsitlevate normide ja  eeskirjade puudujääkide analüüs.  
Euroopa Komisjon jätkab arutelusid ja t ööd, et võtta ELis vastu veeldatud maagaasi 
punkerdamise raamtingimused, mis oleksid rahv usvahelisel tasandil kokkusobivad. Komisjoni 
talituste töödokumendis „Veelda tud maagaasil töötavate laevad e ELi tervikliku raamistiku 
meetmed”, mis on lisatud teatisele „Puhas energi a ja transport: altern atiivkütuste Euroopa 
strateegia”,15 on esitatud seni saavut atud tulemused ja edasised  sammud kuni 2014. aasta 
lõpuni, mil peab valmis olema eeskirjade, normide ja suuniste terviklik kogum.  
(c) Toetavad meetmed  
Euroopa Parlament on välja pakkunud ka ettevalmistava meetme (eelarvega üks miljon eurot), 
mille eesmärk on toetada nõuetekohaste raamtingi muste kehtestamist veeldatud maagaasile 
laevanduses, nt sihtotst arbeliste uuringute kaudu. Meetme ul atust tuleb veel täpsustada ja 
selles võetakse arvesse tulemusi, milleni jõuti puudujääkide analüüsimisel, mida tegid 
2012. aastal komisjon, EMSA ja asjaomased sidu srühmad. Meede võib toetada ka täiendavat 
tegevust, mis on ette nähtud veelda tud maagaasi kasutamise raamtingimuste 
edasiarendamiseks pärast arutelusid Euroopa säästva laevanduse foorumis. 
 
Edasised sammud seoses veeldatud maagaasil põhineva laevakütusega  
Teades kõnealuse teema keerukust, on vaja laiendada muude sidusrühmade osalemist 
veeldatud maagaasil põhineva laevakütuse tarn eahelas, et kaasata asjaomaste liikmesriikide 
ametiasutusi. Seetõttu nähakse et te, et Euroopa säästva laevanduse  foorumi raames asutatakse 
veeldatud maagaasil põhineva la evakütuse töörühm. Kõnealune töörühm tugineb oma töös 
muu hulgas veeldatud maagaasil põh ineva laevakütusega tegeleva ajutise eksperdirühma töö 
tulemustele, EMSA seadusjärgses puudujääkide an alüüsis antud soovitustele ja täiendavatele 
                                                 
15 COM (2013) 17 (final), 24.1.2013. 
 
ET 13   ET teostatavusuuringutele, mida toetakse üleeur oopalise transpordivõrgu  programmiga, sh ELi 
põhjapoolsete riikide veeldatud maagaasi projekti jm meetmetega. 
Kõnealune töörühm nõustab Euroopa säästv a laevanduse foorumit seoses tehnika- ja 
õigusaspektidega, mille eesmärk on arendada edasi raamtingimusi (norme, suuniseid ja/või eeskirju), et hõlbustada veeldatud maagaasi ka sutamist laevakütusena ELis ja rakendada 
järgmisi meetmeid. 
 
ET 14   ET  Meede  Vastutavad 
osalejad  Aj
akava 
16. Töötada veeldatud maagaasi laevakütusena kasutamise 
kohta välja ühised ühtlustatud suunised/normid/eeskirjad, 
mis hõlmavad tehnika-, käitami s-, ohutus-, julgeoleku- ja 
koolitusaspekte järgmi ste toimingute puhul:  
(a) teisaldamine, hoiustamine ja jaotamine,  
(b) punkerdamine,  
(c) kasutamine laevadel.   komisjon/EMS
A/ESSF 
   2
0
1
3
–
2
0
1
4 
17. Analüüsida mõnda võimalikku turutõket, mis takistab 
veeldatud maagaasi kasutuselevõttu, st korralduslikke, käitamise ja maksumusega se otud tõkkeid ning teabepuudust.  komisjon/EMS
A/ESSF  2
013–2014 
18. Säilitada sidemed ja tagada jätkuva reguleeriva tegevuse  
kooskõlastamine rahvusvahelisel tasandil, käsitledes 
veeldatud maagaasi kasutamist laevakütusena, sh IMOs, 
ISOs, IAPHis, SIGTTOs jne.  komisjon/EMS
A/ESSF  2
0
1
3
–
2
0
1
4 
19. Tagada suunised ja toetus tulemuslike ärijuhtumite jaoks ja 
nende hindamiseks (veeldatud maagaasi tarneahela lähenemisviis).  komisjon/EMS
A/ESSF  2
013
–
2014 
20. Parandada üldsuse teadlikkust veeldatud maagaasil 
põhineva laevakütuse kasu kohta.  komisjon/EMS
A/ESSF  2
0
1
3
 
ET 15   ET 3.2.2. Gaasipuhastustehnoloogia  
3.2.2.1. Pardal paiknevate heitgaasipuhastussüsteemide heakskiitmine 
Ühtlustatud nõuded pardal paikne vate heitgaasipuhastussüsteemide 
(gaasipuhastustehnoloogia) heakskiitmiseks l aevade puhul, mis sõidavad ELi liikmesriikide 
lipu all, lisati komisjoni 2. sept embri 2011. aasta direktiivi 2011/75/EL,16 millega muudetakse 
nõukogu direktiivi 96/98/EÜ laevavarustuse kohta17. Nende uute sätete koh aselt peavad alates 
5. oktoobrist 2012 ELi laevadele paigaldatavad puhastusseadmed vastama direktiivi A.1 lisas
18 sätestatud normidele.  
3.2.2.2. Nõuded seoses puhastusseadmete heitega Teatavat liiki puhastusseadmed tekitavad heidet , mida ei tohi merre lasta, vaid tuleb 
nõuetekohaselt töödelda. Seega hindavad komisj oni talitused puhastusseadmete heitele 
kehtestatud nõudeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 
2000/59/EÜ (laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates) 
käimasoleva läbivaatamise käigus. 
Edasised sammud gaasipuhastustehnoloogia valdkonnas
 
Arvestades tehnika-, käitamis- ja ma jandusprobleeme, mis on seotud heitgaasi 
puhastussüsteemi (puhastusseadmete) paigaldamise, käitamise ja hooldusega, on ette nähtud, et Euroopa säästva laevanduse foorumi raam es moodustatakse ga asipuhastustehnoloogia 
töörühm. Kõnealune töörühm kaalub m uu hulgas puhastusseadmete sobivust  kõigi  
mootoriliikidega ning kõigi laev akategooriate ja -suurustega, algmaksumust, kättesaadavust, 
toodete kasutusvalmidust, tasuvusaega, jä ätmete (raskete jääkide) eemaldamist ja 
laevameeskonna koolitamist.  Töörühm nõustab Euroopa säästva laevanduse foorumit tehnika-
, majandus- ja käitamisküsimustes, mis on se otud gaasipuhastustehnoloogia kasutamisega 
laevanduses. 
                                                
 
16 ELT L 239, 15.9.2011, lk 1. 
17 EÜT L 46, 17.2.1997, lk 25. 
18 A.1 lisa – Varustus, mille kohta on rahvusvahelis tes õigusaktides üksikasjalikud katsestandardid. –
2
0
1
4 
 
ET 16   ET 3.2.3. Kaldalt tulev elekter  
Juba tehakse standardimisega seotud jõupingutus i selleks, et edendada kõnealuse tehnoloogia 
kasutuselevõttu, mis võib suuresti vähendada s aastet sadamates ning mida tulevikus võiks 
energiaga varustada avamerelt saadav puhas tuul eenergia. Ettepanekus võtta vastu direktiiv 
alternatiivkütuste infrastr uktuuri kasutuselevõtu kohta19 nõutakse liikmesriikidelt, et nad 
tagaksid sadamates veesõidukitele kaldalt tuleva elektr i, tingimusel et see on kulutõhus ja et 
saadakse keskkonnatulu. Lisaks nõutakse kavandata vas direktiivis, et kaldalt tulev elekter 
vastaks 31. detsembriks 2015 asjaomasele Euroopa standardile ja hiljut i vastu võetud üldise 
standardi IEC/ISO/IEEE 80005-1 tehnilisele kirjeldusele.  
Täiendavaid soodustusi pakutakse välja 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ 
(millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse 
raamistik) praegusel läbivaatamisel. Komisjoni ettepanekuga nähakse ette kohustuslik ajutine 
maksuvabastus kaldalt tulevale elektrile, millega varustatakse laevu sadamakai ääres. Kui direktiiv on vastu võetud, kohaldatakse soodu stust kaheksa aastat. Arutelud kõnealuse 
direktiivi üle on aga alles pooleli.  
Edasised sammud
 
                                                 
19 COM(2013) 18 (final).  Meede  Vastutavad 
osalejad  Ajakava
21. Esitada ettepanek lisada heitgaasi 
puhastussüsteemide jäätmed muudetud 
direktiivi 2000/59/EÜ  (mis käsitleb 
jäätmete vastuvõtmist sadamates) 
reguleerimisalasse. 
  komisjon  2013. 
aasta 
teine 
kvartal 
Hinnata vajadust 
gaasipuhastustehnoloogia suuniste ja/või normide järele, mis hõlmavad tehnika-, käitamis- ja ohutusaspekte, sealhulgas laevameeskonna koolitust ning merereostust.   komisjon/EMSA/ 
ESSF/ 
   2013–
2014 
22. Kindlaks teha ja analüüsida võimalikke 
turutõkkeid, mis takistavad 
gaasipuhastustehnoloogia kasutuselevõttu.  komisjon/ESSF  2013–
2014 
23. Tagada jätkuvate reguleerivate algatuste 
kooskõlastamine rahvusvahelisel tasandil, sh IMO tegevus heitgaasipuhastussüsteemide pesuvee kriteeriumide valdkonnas.   komisjon 
koostöös EMSA-ga  2013–
2014 
24. Vahetada teavet selliste jätkuvate ning 
kavandatavate projektide ja katsete kohta, 
mis on seotud puhastusseadmete 
paigaldamisega laeva pardale.   komisjon/EMSA/ 
ESSF  2013–
2014 
 
ET 17   ET 3.3. Taristuarendus 
Üleeuroopalise transpordivõrgu uue määruse et tepanekus sätestatakse taristunõuded, mille 
eesmärk on võimaldada ohutuid, tõhusaid, arukaid, energiatõhusaid ja säästvaid transporditeenuseid. Piisavat tähelepanu on pööratud uue tehnoloogia ja innovatiivsete 
toodete kasutuselevõtule, sealhu lgas eelkõige alternatiivkütust e tankimisseadmete tagamisele, 
mille puhul nõutakse keskkonnasäästliku laevat ehnoloogia kasutamist. Üleeuroopalise 
transpordivõrgu toetus hõlbustab üleminekut  keskkonnasäästlikumale laevandusele suurtel 
liiklustelgedel piki ELi rannikuid ja  nende liidestel maismaaga.  
3.4. Teadusuuringud, tehnoloogiaarendus ja innovatsioon  
ELi seitsmenda raamprogrammi alusel on transpordi valdkonnas toetatud paljusid 
teadusprojekte,
20 pöörates erilist tähele panu innovatiivsete mereveoga seonduvate ideede 
arendusele, sealhulgas keskkonna säästlikule laevatehnoloogial e, alternatiivkütustele ja 
käitamisstrateegiatele, mis muudavad meretran spordi keskkonnahoidlikumaks. Kõnealuste 
meetmete puhul võetakse arvesse ka merendusal aste teadusuuringute strateegilise kava 
prioriteete, mille on kindlaks määranud tööstu se juhitud veetranspordi tehnoloogiaplatvorm 
(WATERBORNE Technology Platform – WTP), kuhu on koondunud asjaomased sidusrühmad, kes tegelevad teadus- ja ar endustegevusega veetra nspordi valdkonnas
21. 
Veetranspordi tehnoloogiaplatvor m ajakohastab praegu teadusuuri ngute strateegili st kava, et 
esitada seisukohad prioriteetid e kohta järgmisele tööprogrammile, mis viiakse ellu programmi 
Horisont 2020 raames, mis on ELi teadusuu ringute ja innovatsiooni rahastamisprogramm 
ajavahemikuks 2014–2020. 
Et tulla toime laevandussektor it ohustavate keskkonna- ja kliimaprobleemidega, on vaja 
täiendavalt investeerida teadus- ja ar endustegevusse ning ELi merenduskogukond peaks 
tegutsema kooskõlastatumalt ja järjepidevamal t. Transpordi 2011. aasta valges raamatus 
„Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuska va – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa 
transpordisüsteemi suunas”22 on seatud kaugeleulatuv eesmärk vähendada CO 2-heidet 
laevanduses. Kontaktid sidusrühmadega näitava d, et sektor töötab välja innovatiivseid 
meetodeid laevade nullheite saavutamiseks23. Üldiselt kaasneb laevade suurema 
energiatõhususega väiksem kütusetarbimi ne ning seega saasteainete ja CO 2-heite otsene 
vähenemine. Niisugused innovatiivsed meetodid nõuavad mitme uue tehnoloogia 
integreerimist, ulatuslikumaid uuringuid ja valideerimisprojekte. 
                                                 
20 STREAMLINE („Innovatiivsete käitamiskontseptsi oonide strateegilised teadusuuringud”), TEFLES 
(„Madala saasteainete heitega laevanduse tehn oloogiad ja stsenaariumid”), DEECON („Laeva 
diiselmootori heite kontrolli uuenduslik järeltöö tlussüsteem”) ja HELIOS („Laeva kahetaktilise 
diiselmootori elektrooniliselt juhitav kõrgsurve sissepritse”)  on näited niisugustest ELi rahastatud 
teadusprojektidest, mille kohta saab üksikasjalikum at teavet ühenduse tea dus- ja arendustegevuse 
teabeteenistuse (CORDIS) veebisaidilt http ://cordis.europa.eu/projects/home_en.html. 
21 http://www.water borne-tp.org/. 
22 KOM(2011) 144 lõplik 
23 Hiljutises 20. veebruaril 2013 avaldatud LeaderSHIPi aruandes vaadeldakse ka võimalikku avaliku ja 
erasektori partnerluse lähenemisviisi nullheitele ja laevadele, millel ei ole toimunud tehnilist avariid 
(http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/maritime/shipbuilding/leadership2015/).   Meede  Vastutavad osalejad  Ajakava 
25. Võimaldada liikmesriikidel ja 
tööstusharul kõige paremini 
ära kasutada kal dalt tulevale 
elektrile antavaid soodustusi.    liikmesriigid/tööstusharu  31.12.2020
 
ET 18   ET Teadusuuringuid ja arendusvõimalusi säästva ve etranspordi vahendite paketi rakendamiseks 
võib leida programmi Horisont  2020 jaotise „Arukas, kes kkonnahoidlik ja integreeritud 
transport” ühiskonnaprobleeme käsitlevast os ast. Tagamaks, et programm Horisont 2020 
tooks optimaalset kasu, on ette nähtud, et Euroopa säästva laevanduse foorumi (ESSF) raames 
moodustatakse teadusuuringute, innovatsiooni ja tehnoloogia töörühm. Kõnealune töörühm 
täpsustab ESSFi jaoks teadus- ja arendustegevus e suundi, nõudeid ning otsuseid, mis toetavad 
vahendite paketti läbivalt Horisont 2020 eripro grammis. Vajaduse korral võetakse arvesse 
piirkondlikke iseärasusi.  
Edasised sammud  
4. JÄRELDUSED   
Komisjon jätkab tihedat koostööd liikmesrii kide ja sidusrühmadega nende meetmete 
rakendamisel, mis määrati kindlaks komis joni talituste 16. septembri 2011. aasta 
töödokumendis, samuti selliste täiendavate meetme te väljatöötamist, mis võiksid suurendada 
vastavust vähese väävlisisaldusega kütuse normile ning soodustada ELi säästvat ja 
konkurentsivõimelist laevandust. Selleks rakend atakse meetmekogum, mis määrati kindlaks 
eelnevates peatükkides ja mis esitatakse lühidalt käesoleva aruande 1. lisas. 
Kõnealuse protsessi edendamiseks ja koos kõlastamiseks moodustab komisjon laiema 
sidusrühma foorumi – Euroopa säästva laevan duse foorumi (ESSF). ESSF tagab platvormi 
korrastatud dialoogiks, parimate tavade ja tehniliste teadmiste vahetuseks, koostööks ja 
kooskõlastamiseks asjaomaste riikliku ja eraomandi sse kuuluva meresektori sidusrühmadega 
ning komisjoni asjakohaste talitustega valdk ondades, mis määratakse  ühiselt kindlaks. 
Foorumit abistavad tehnilised töörühmad , mis keskenduvad direktiivi 2012/33/EL  Meede  Vastutavad 
osalejad  Ajakava
26. Kaasa aidata tööprogrammi määratlemisele 
programmi Horisont 2020 
projektikonkursside jaoks:  
a) esitada asjakohased teemad ja 
meetmeliigid; 
b)teavitada ja juhendada huvitatud 
organisatsioone, et kõige paremini ära 
kasutada programmi Horisont 2020 
rahalisi vahendeid kõnealuse vahendite 
paketi rakendamiseks.  
komisjon/WTP/ESSF 2013. aasta 
jooksul ja hiljem 
27. Kaasa aidata meretranspordisektori 
teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilisele kavale programmis Horisont 2020:  
a) teostada järelevalvet vahendite paketi 
rakendamise edusammude üle  ning 
ajakohastada teadus- ja  arendustegevuse 
nõudeid;  
b) aidata ühtlustada ELi teadusuuringute ja 
innovatsiooni alasei d meetmeid poliitika 
elluviimisega.  
komisjon/WTP/ESSF 
  
komisjon/WTP/ESSF 
    2013. aasta 
jooksul ja hiljem  
 
ET 19   ET rakendamise eesmärgil esmajärjekorras gaasip uhastustehnoloogiale ja veeldatud maagaasi 
kasutuselevõtule laevakütusena, tea dus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni 
kooskõlastamisele (töötades ulatuslikumate t eadusuuringute ja arendussuundade alusel, mille 
tagab veetranspordi tehnoloogiap latvorm), rahastamisaspektidele ja parimate tavade 
vahetusele.  
Komisjon annab kõnealuste meetmete rakendami sel tehtud edusammudest aru 2015. aasta 
keskel.  
 
ET 20   ET 1. LISA . Tegevuskava säästva veetranspord i vahendite paketi rakendamise 
edendamiseks  
  Meede  Vastutavad osalejad  Ajakava
1 Taotleda rahastamist 2012. aasta 
TEN-T mitme- ja iga-aastaste 
projektikonkursside raames. liikmesriigid/tööstusharu lõpetatud 
28.2.2013 
2 Kasutada 2013. aasta programmi 
Marco Polo raames väljakuulutatud projektikonkursi pakutavaid võimalusi. tööstusharu 2013. aasta 
esimene 
poolaasta 
3 Analüüsida võimalikke viise 
programmi Marco Polo II 
kriteeriumide kohandamiseks, et 
paremini kajastada turutingimusi 
ja võimaldada 
keskkonnahoidliku laevanduse 
projektide rahastamist. komisjon/liikmesriigid 2013. aasta 
algus 
4 Tagada ELi transpordisektori 
rahastamisvahendite parem kasutamine ja kooskõlastamine ELi teiste rahastamisvahenditega, st struktuurifondidega, EIP laenudega jne. komisjon/liikmesriigid/tööstusharu 2013. aasta 
algus 
5 Tagada ESNi töö jätkuvus 
seoses lähimereveosektorile 
avaldatava võimaliku mõju (st 
mereveolt maanteeveole 
tagasisuunamise) hindamisega 
väävliheite kontrolli piirkonnas. komisjon/ESN/SPC 2013–2014 
6 Parandada teadlikkust EIP poolt 
laevandusele antavate laenude raamtingimuste kohta. EIP/komisjon 2013–2014 
7 Uurida võimalikke 
sektoriüleseid 
partnerlusvõimalusi, mis võiksid 
tagada merendusprojektide 
rahastamise EIP poolt. komisjon/liikmesriigid/ 
tööstusharu/ESSF 2013–2014 
8 Uurida üleeuroopalise 
transpordivõrgu projektide laenutagamisvahendi või strateegia Euroopa 2020 komisjon/liikmesriigid/ 
tööstusharu/ESSF 2013–2014 
 
ET 21   ET   Meede  Vastutavad osalejad  Ajakava
projektivõlakirjade algatuse 
katseetappi rakendamist meretransporditaristu alaste pika tasuvusajaga projektide rahastamisel. 
9 Uurida ajakohastamisprojektide 
koos rahastamist, et oleks 
võimalik ühiselt EIPst laenu 
taotleda. 
 liikmesriigid/tööstusharu/ESSF 2013–2014 
10 Uurida riiklike rahastamiskavade 
kasutamist toetamaks riiklike laevandusettevõtjate varajast vastavusseviimist vähese väävlisisalduse normiga. liikmesriigid 2013–2014 
11 Määrata kindlaks võimalikud 
soodustused, mida saab kasutada 
kohalikul, riigi ja piirkonna 
tasandil, s.o keskkonnahoidliku 
sadama tasud ja tariifid 
keskkonnahoidlikele laevadele 
(kooskõlas riigiabi 
eeskirjadega). liikmesriigid/tööstusharu 2013–2014 
12 Jätkata rahvusvahelist 
mereveoalast dialoogi peamiste rahvusvaheliste partneritega ning kooskõlastamist IMO ja ISOga mereveoalase säästvusega seotud teemadel. komisjon koostöös EMSA-ga jätkuv 
13 Moodustada Euroopa säästva 
laevanduse foorum (ESSF). komisjon koos asjaomaste 
sidusrühmadega 2013. aasta 
esimene 
poolaasta 
14 Korraldada ESSFi täiskogu 
esimene istung ja alustada 
ESSFi tehniliste töörühmade tööd. komisjon/ESSF 2013. aasta teine 
poolaasta 
15 Arutada direktiivi 2012/33/EL 
rakendamist. komisjon/ liikmesriigid/ 
ESSF/tööstusharu 2013. aasta teine 
poolaasta – 2015
16 Töötada veeldatud maagaasi 
laevakütusena kasutamise kohta välja ühised ühtlustatud  komisjon/EMSA/ESSF 2013–2014 
 
ET 22   ET   Meede  Vastutavad osalejad  Ajakava
suunised/normid/eeskirjad, mis 
hõlmavad tehnika-, käitamis-, ohutus-, julgeoleku- ja koolitusaspekte järgmiste toimingute puhul:  
(a) teisaldamine, 
hoiustamine ja jaotamine;  
(b) punkerdamine; 
(c) kasutamine 
laevadel.  
17 Analüüsida mõnda võimalikku  
turutõket, mis takistab veeldatud 
maagaasi kasutuselevõttu, st 
korralduslikke, käitamise ja 
maksumusega seotud tõkkeid 
ning teabepuudust. komisjon/EMSA/ESSF 2013–2014 
18 Säilitada sidemed ja tagada 
jätkuva reguleeriva tegevuse  
kooskõlastamine rahvusvahelisel tasandil, käsitledes veeldatud maagaasi kasutamist laevakütusena, sh IMOs, ISOs, IAPHis, SIGTTOs jne. komisjon/EMSA/ESSF 2013–2014 
19 Tagada suunised ja toetus 
tulemuslike ärijuhtumite jaoks ja 
nende hindamiseks (veeldatud 
maagaasi tarneahela 
lähenemisviis). komisjon/EMSA/ ESSF 2013–2014 
20 Parandada üldsuse teadlikkust 
veeldatud maagaasil põhineva laevakütuse kasu kohta. komisjon/EMSA/ESSF 2013–2014 
21 Esitada ettepanek lisada 
heitgaasi puhastussüsteemide 
jäätmed muudetud direktiivi 
2000/59/EÜ (mis käsitleb 
jäätmete vastuvõtmist 
sadamates) reguleerimisalasse. komisjon 2013. aasta teine 
kvartal 
22 Hinnata vajadust selliste 
gaasipuhastustehnoloogia suuniste ja/või normide järele, mis hõlmavad tehnika-, komisjon/EMSA/ESSF 2013–2014 
 
ET 23   ET   Meede  Vastutavad osalejad  Ajakava
käitamis- ja ohutusaspekte, 
sealhulgas laevameeskonna koolitust ning merereostust. 
23 Kindlaks teha ja analüüsida 
võimalikke turutõkkeid, mis 
takistavad 
gaasipuhastustehnoloogia 
kasutuselevõttu. komisjon/ESSF 2013–2014 
24 Tagada jätkuvate reguleerivate 
algatuste kooskõlastamine rahvusvahelisel tasandil, sh IMO tegevus heitgaasipuhastussüsteemide pesuvee kriteeriumide valdkonnas. komisjon/ESSF 2013–2014 
25 Vahetada teavet selliste 
jätkuvate ning kavandatavate 
projektide ja katsete kohta, mis 
on seotud puhastusseadmete 
paigaldamisega laeva pardale. komisjon/EMSA/ESSF 2013–2014 
26 Võimaldada liikmesriikidel ja 
tööstusharul kõige paremini ära kasutada kaldalt tulevale elektrile antavaid soodustusi. liikmesriigid/tööstus 31.12.2020 
27 Aidata kindlaks määrata 
programmi Horisont 2020 
raames korraldatavate 
projektikonkursside 
tööprogramm. Esitada 
asjakohased teemad ja meetmete 
liigid. Teavitada ja juhendada 
huvitatud organi satsioone, et 
kõige paremini ära kasutada 
programmi Horisont 2020 
rahalisi vahendeid eesmärgiga 
rakendada vahendite pakett. komisjon/WTP/ESSF 2013 ja hiljem 
28 Kaasa aidata 
meretranspordisektori teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilisele kavale programmis Horisont 2020. Teostada järelevalvet vahendite paketi rakendamise edusammude komisjon/WTP/ESSF 2013 ja hiljem 
 
ET 24   ET   Meede  Vastutavad osalejad  Ajakava
üle ning ajakohastada teadus- ja 
arendustegevuse nõudeid. Aidata ühtlustada ELi teadusuuringute ja innovatsiooni meetmeid poliitika elluviimisega. 
 
ET 25   ET  
2. LISA. Üleeuroopalise transpordivõrgu ( TEN-T) toetatavad meremagistraalid ja 
keskkonnaalase erimõõtmega sadamaprojektid   
Avaldatud: http://tentea.ec.europa.eu/en/ten-t_projects/te n-t_projects_by_transport_mode/water.htm  
Rohkem teavet TEN-T raames rahast atud projektide kohta on avaldatud TEN-T rakendusameti veebisaidil  
(http://tentea.ec.europa.eu/en/home/ ) 
Jätkuvate meremagistraaliprojektide  
portfell:         
         
Projekti kood Nimetus Meetme 
liik Kavandatud 
kestus 
(aasta)  Esialgne 
lõppkuupäev Hinnanguline 
lõppkuupäev Esialgsed 
kogu-
kulud 
(miljonit 
eurot) TEN-T 
toetus 
(miljonit 
eurot)   
2010-EU-21112-S Veeldatud maagaasi tanklate 
taristu ja veeldatud maagaasi 
kasutuselevõtt laevadel uuringud 3,2 31.3.2013 31.12.2013 26,8 9,6 
 
2009-EU-21010-P Balti Link Gdynia-Karlskrona  
(osa projektist on seotud kaldalt 
tuleva elektriga ühes sadamas ja 
kahel laeval) ehitustööd 4,8 31.10.2013 31.10.2013 85,5 17,1 
 
2011-EU-21002-P Kaldal asuv energiavarustus − 
Põhjamere integreeritud 
võrgustik ehitustööd 3,3 31.12.2014 31.12.2014 5,0 1,0 
 
2011-EU-21005-S Veeldatud maagaas Läänemere 
sadamates uuringud 3,0 31.12.2014 31.12.2014 4,8 2,4  
2011-EU-21007-S COSTA uuringud 2,8 31.12.2013 31.12.2013 3,0 1,5  
2011-EU-21010-M Keskkonnahoidlik sild 
Põhjamaade koridoris (osa 
projektist on seotud 
puhastusseadmete 
paigaldamisega kahele laevale ja 
kaldalt tuleva elektriga kahes 
sadamas) uuringud ja 
ehitustööd 4,0 31.12.2014 31.12.2014 84,6 19,8 
 
Kokku           111,4 51,4  
Jätkuvate sadamaprojektide portfell:         
         
Projekti kood Nimetus Meetme 
liik Kavandatud 
kestus 
(aasta)  Esialgne 
lõppkuupäev Hinnanguline 
lõppkuupäev Esialgsed 
kogu-
kulud 
(miljonit 
eurot) TEN-T 
toetus 
(miljonit 
eurot)   
2011-ES-92138-S Laevanduskoridorid täiustuvad 
tänu maagaasienergia 
kasutamisele uuringud 1,3 31.12.2013 31.12.2013 2,2 1,1 
 
2011-EU-92151-S Keskkonnahoidlik tehnoloogia ja 
ökoloogiliselt tõhusad 
alternatiivid kraanadele ja 
operatsioonidele sadama 
konteinerterminalides 
(GREENCRANES) uuringud 1,9 31.5.2014 31.5.2014 3,6 1,8 
 
2011-EU-92079-S Projekt „Make a Difference” uuringud 1,2 31.12.2014 31.12.2014 2,5 1,2  
2011-FR-92026-S Tehnilised ja projekteerimis-
uuringud seoses veeldatud 
maagaasi punkerdamisjaama 
kasutuselevõtuga Dunkirki 
sadamas uuringud 2,4 31.12.2014 31.12.2014 2,3 1,1 
 
2011-SE-92148-P Fjaliri projekt ehitustööd 1,2 31.12.2013 31.12.2013 1,3 0,3  
Kokku           11,9 5,5