ET Euroopa Liidu Teataja C 248/8

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 248/07

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„MIÓD DRAHIMSKI”

EÜ nr: PL-PGI-0005-0619-09.07.2007

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus:

„Miód drahimski”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Poola

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.4. Muud loomse päritoluga tooted (mesi)

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Tähisega „Miód drahimski” tohib müüa viit eri sorti mett: tatra-, rapsi-, kanarbiku- ja pärnamett ning mitmeliigilist õiemett.

1. „Miód drahimski” tatramett saadakse tatrast (Fagopyrum). Tatramesi on tumepruuni, peaaegu musta värvi. Pärast kristalliseerumist omandab mesi kollakaspruuni värvi. Mesi kristalliseerub aeglaselt, omandades jämedateralise, ebaühtlase tekstuuri. Selle välispinnal võib olla vedelikukiht. Tatramesi on tatraõite väga intensiivse ja meeldiva lõhnaga, selle maitse on terav, magus ja kergelt kirbe.

2. „Miód drahimski” kanarbikumett saadakse kanarbikust (Calluna vulgaris). Kanarbikumee värv varieerub heledamate või tumedamate varjunditega merevaigukollasest oranžikaspruunini. Enne kristalliseerumist on mee värv merevaigukollane või isegi punakas merevaigukollane. Pärast kristalliseerumist varieerub värv kollakaspunasest pruunini. Kanarbikumesi on paksu sültja konsistentsiga. Mesi kristalliseerub keskmise suurusega graanuliteks; mee meeldiv lõhn meenutab kanarbikulõhna. Maitse on kergelt magus, terav ja mõrkjas.

3. „Miód drahimski” rapsimett saadakse rapsist (Brassica napus var. arvensis). Mesi on peaaegu värvitu või kergelt õlgkollase värvusega, millel on nektari korjetaimedest olenevalt rohekas varjund. Pärast kristalliseerumist omandab mesi valge või hallikaskreemja värvi. Kristalliseerumine toimub kiiresti, mees moodustuvad väikesed graanulid ja sellel on kleepjas konsistents. Mesi on maheda, ebaselge ja kergelt mõrkja maitsega.

4. „Miód drahimski” pärnamett saadakse pärnaõitest (Tilia). Vedela mee värv varieerub rohekaskollasest kuni heleda merevaigukollaseni. Pärast kristalliseerumist varieerub mee värv valkjaskollasest kuni kuldkollaseni. Vedel pärnamesi sarnaneb kastoorõliga. Pärast kristalliseerumist on mesi peeneteraline, sõmerjas. Mee maitse on üsna terav ja sageli veidi mõrkjas.

5. „Miód drahimski” mitmeliigilist õiemett saadakse erinevatelt taimedelt. Korjeajast olenevalt võib selle värv varieeruda helekreemjast kuni oranžikaspruunini. Pärast kristalliseerumist muutub värv kergelt helehalliks või kahvatult kollakaspruuniks. Mee konsistents on vedelavõitu ja viskoosne ning on olenevalt nektari korjeajast osaliselt või täielikult kristalliseerunud Tavaliselt on meel tugev, vaha meenutav meeldiv lõhn. Mee üldiselt mahe ja magus maitse varieerub olenevalt nektari koostisest. Mõnikord on ülekaalus konkreetse nektari maitse.

Mee liik/tunnused Tatramesi Kanarbikumesi Rapsimesi Pärnamesi Mitmeliigiline õiemesi Lubatud veesisaldus < 18 % < 21 % < 18 % < 18 % < 18 % Redutseerivate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus > 67 % > 67 % > 67 % > 67 % > 67 % Hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus < 25 mg/kg < 25 mg/kg < 25 mg/kg < 25 mg/kg < 25 mg/kg Vabad happed < 40 mval/kg < 40 mval/kg < 40 mval/kg < 40 mval/kg < 40 mval/kg Sahharoosi-sisaldus < 4 % < 4 % < 4 % < 4 % < 4 % Proliinisisaldus > 25 mg/100 g > 25 mg/100 g > 25 mg/100 g > 25 mg/100 g > 25 mg/100 g Domineeriva õietolmuliigi osakaal > 45 % Tatra (Fagopyrum) õietolm > 45 % kanarbiku (Calluna vulgaris) õietolm > 45 % rapsi (Brassica napus var. arvensis) õietolm > 20 % pärna (Tilia) õietolm < 35 % eri liiki taimede õietolmu osakaal Tabel 1: Toote „miód drahimski” tunnused (Võti: „<” tähendab vähem kui; „>” tähendab rohkem kui)

Müümise ajal tohib toode „Miód drahimski” olla vedel (kurnatud), kreemjas või kristalliseerunud (graanulid). Toode „Miód drahimski” on mesilaste korjatud nektarist valmistatud mesi. Mees võib sisalduda väikeseid lehemeekoguseid. Selle tõttu ei tohi aga mee maitse, lõhn ega muud omadused muutuda. Toodet „Miód drahimski” võib müüa ka kärjeviiludena.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Toote „Miód drahimski” jaoks nektari korjamise ajal ei tohi mesilasi sööta. Üksnes erandkorras, kui mesilaspere tavapärane areng on ohus, võib mesilasi sööta enne nektarikorje algust; söötmine peab lõppema vähemalt 14 päeva enne kavandatud korje algust. Söödakogus ei tohi ületada mesilaste kahe päeva söödavajadusi. Mesilasi võib sööta üksnes valge peedisuhkru või valmissiirupiga (mesilaste sööt), mille suhkrusisaldus (glükoos, fruktoos, sahharoos) on vähemalt 73 %. Valge peedi suhkur ja suhkrusiirup ei pea olema pärit samast piirkonnast, kust toote „Miód drahimski” jaoks nektarit korjatakse. See ei mõjuta mee kvaliteeti.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kõik toote „Miód drahimski” tootmisetapid alates mesitarude paigutamisest kuni mee lõpliku pakendamiseni peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas. Korjeperioodi lõpus mesitarust välja võetud raamid sisaldavad küpset mett (vähemalt kolm neljandikku raamist peaks olema kaanetunud). Külma mett vurritatakse mesiniku tööruumides tsentrifugaaljõu abil. Mett võib külmpressida mehaaniliste pressidega. Vurritatud mesi kurnatakse ja nõrutatakse mahutitesse. Õietolmu eemaldamiseks peab toote „Miód drahimski” mesi olema filtreeritud või pastöriseeritud. Mee temperatuur ei tohi ühelgi tootmisetapil ületada 42 °C. Mee kogumise ajal on keelatud kasutada kemikaale või muid mesilastõrjevahendeid, olgu need tahked, vedelad või gaasilised. Toote „Miód drahimski” valmistamiseks kasutatakse tooraine kogumisel üksnes rasside Apis mellifera carnica (kraini mesilane) ja Apis mellifera mellifera (tumemesilane) ning nende ristandite meemesilasi.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Toote asjakohane kvaliteet tagatakse nõudega, et mesi dekanteeritakse korjepiirkonnas (nagu on määratletud punktis 4) jaemüügipakenditesse. Kõnealuse piiranguga püütakse suurendada mee päritoluga seotud järelevalve ja kontrollimise taset. Sellega välistatakse võimalus, et toodet „Miód drahimski” segatakse teiste meesortidega. Kõnealuse nõudega säilitatakse ka kontrollisüsteemi usaldusväärsuse kõrge tase ning välistatakse kõik mee kvaliteeti ohustavad faktorid.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Kõik mesinikud ja üksused, kes tegelevad kaitstud nimetusega mee kokkuostmise ja edasise töötlemisega, peavad kasutama üht tüüpi märgist. Märgiseid jagab tootjate ühing Stowarzyszenie Producentów Miodu Drahimskiego. Kõnealune ühing edastab kontrolliasutusele märgiste jagamise üksikasjalikud eeskirjad. Ühtse märgistussüsteemi eesmärk on tagada nõuetekohane kvaliteet ja hõlbustada toote jälgitavust. Nimetatud eeskirjad ja menetlus ei tohi mingil viisil diskrimineerida tootjaid, kes ei kuulu kõnealusesse ühingusse.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Toote „Miód drahimski” toorainet hangitakse Drawa järve piirkonnas asuvatest haldusüksustest Czaplinek, Wierzchowo, Barwice, Borne Sulinowo ning Borne Sulinowo metsapiirkonnast. Toote „Miód drahimski” nimetus on tuletatud nimest „Drahim”, Stare Drawsko originaalnimekujust, mis on andnud oma nime kogu tootmispiirkonnale. Pärast Teist maailmasõda loobuti halduspiirkonnas nimest Drahim ametliku nimena ning võeti kasutusele nimi Stare Drawsko. Vaatamata haldusnomenklatuuri muudatusele on traditsioonilisele nimele Drahim tehtavatel viidetel seniajani teatav vastukaja.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Punktis 4 määratletud piirkond on osa Balti kliimavööndist, kus ookeani mõjud on suuremad kui Poola teistes piirkondades. Läänemere lähedus aitab maapinda soojendada ning soodustab suvel jahedamat ilma. Maapinna ehitusest tingitud temperatuuriolud on ilmastiku oluline tunnus. Piirkonna jahedad temperatuurid on tingitud ala absoluutsest kõrgusest. Ajavahemikul maist juulini on keskmine temperatuur 14,4 °C, samal ajal kui aasta keskmine temperatuur on 7,0–7,3 °C. Piirkonna mullad on peamiselt moodustunud jäätekkelistest lasunditest ning jääaja sulamisveega ladestunud setetest. Pinnas koosneb ülekaalukalt vähese saviga lahtist liiva sisaldavatest muldadest, jäätekkelistest moreensetetest ning liivsavi või mölli peal asuvatest liivakihtidest. Suur osa toote „Miód drahimski” tootmispiirkonnast asub Drawa maastikupargis (Drawski Park Krajobrazowy). Kõnealuse piirkonna looduskeskkond on puhas tänu tööstusliku saaste puudumisele. Looduspargis on seitse üksteisest erinevat mitmepalgelise floora ja faunaga looduskaitseala. Inimtegevus on looduskaitsealade ökosüsteeme vähe mõjutanud. Tänu väga erilisele ja ulatuslikule jõgede, ojade ja järvede võrgustikule on piirkonna taimestik väga mitmekesine. Piirkonnas on erakordselt puhtaid lobeeliarikkaid järvi ning jäänuktaimi, sh turd-tähthein (Stellaria crassifolia), harilik kukemari (Empetrum nigrum ssp. nigrum) ja püstkastik (Calamagrostis stricta). Taimkattes on hulgaliselt kaitsealuseid taimi, nagu harilik kurekell (Aquilegia vulgaris), harilik näsiniin (Daphne mezereum) ja soo-neiuvaip (Epipactis palustris).

Piirkonna mõju muude meetaimede esinemusele

Tatar

Piirkonna väheviljakad mullad, reguleeritud veerežiim ja ilmastikutingimused on ideaalsed tatra kasvatamiseks. Märkimisväärne on suur õhuniiskus (kuni 81 %). Tatart kasvatatakse piirkonna ligikaudu 400 mahepõllumajandusettevõttes kokku umbes 1 200 ha suurusel maa-alal.

Pärn

Määratletud geograafilises piirkonnas on mitmeid hiiglaslikke pärnapuid; ligikaudu 90 % toote „Miód drahimski” tootmispiirkonna külatänavatest, kõrvalteedest ja radadest on ääristatud vanade pärnadega. Pärnapuud on istutatud alleedena. Pärnapuud on piirkonnas ülekaalus tänu sobivatele mullastikutingimustele ning saastamata keskkonnale. Keskkonna võtmetegur on tööstustekkelise õhusaaste puudumine; sellise saaste suhtes on pärnad eriti tundlikud.

Raps

Määratletud geograafilise piirkonna rapsikasvatusele on iseloomulik, et taimi kasvatatakse arvukate metsadega eraldatud põldudel, mis on mitmete hektarite suurused. Tugevate tuulte puudumine loob mesilastele ideaalsed kasvu- ja nektarikorjamise tingimused. Määratletud geograafilises piirkonnas kasvatatakse rapsi ligikaudu 1 400 hektari suurusel maa-alal.

Kanarbik

Borne Sulinowo metsapiirkond hõlmab Euroopa kõige ulatuslikumaid nõmmealasid. Kanarbik kasvab piirkonna ligikaudu 6 000 hektari suurusel maa-alal. Kanarbikes kasvab pirniku-kanarbiku kooslus (Polio-Callunetum), hall tähtpea (Scabiosa canescens) ja värv-leetpõõsas (Genista tinctoria). Selliste suurte nõmmede olemasolu kõnealuses piirkonnas on tingitud headest mullastikutingimustest ning ulatuslike metsastamata alade rohkest päikesevalgusest.

Inimeste oskused

Kõnealuse piirkonna mesilaste pidamise pikaajaline traditsioon on kaasa aidanud kohalike mesinike oskuste, meetootmise reguleerimispõhimõtete ning mesilaste pidamise arengule, millel on otsene seos mee keemilise koostisega. Üldjuhul saadakse mett üksnes sellistelt raamidelt, millest vähemalt kolmveerand on kaanetunud; selliselt kogutud mesi on küps mesi. Ühelgi tootmisetapil ei tohi mee temperatuur ületada 42 °C.

5.2. Toote eripära:

Toode „Miód drahimski” on kõrge kvaliteediga mesi, mille tunnuseks on madal hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) ja kõrge redutseeriva suhkru sisaldus. Toote „Miód drahimski” eriline tunnus on selle ülekaalukas õietolmusisaldus, millele on osutatud punktis 3.2. Peale suure õietolmusisalduse on kõnealust toodet teistest eristav tunnus ainulaadsete jäänuk- ja päriskoduste taimede õietolmu proportsioon. Mitmeliigilise õiemee eriline tunnus on selle õietolmu koostise mitmekesisus; ühegi taime õietolm ei ületa üldkogusest 35 % ning see tagab toote rikkaliku maitsebuketi.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Toode „Miód drahimski” on tihedalt seotud oma päritolupiirkonnaga; mett saadakse piirkonnale tüüpilistelt taimedelt; seda müüakse kõnealuste taimede nime hõlmava tootenimetusega. Need on tatra-, rapsi-, kanarbiku-, pärnamesi- ja mitmeliigiline õiemesi. Kõnealust, punktis 5.1. kirjeldatud piirkonda iseloomustab suhteliselt väike sademete hulk, väga suur veekogude arv, kõrge suhteline niiskus ning mõõdukad tuuled – kõik see avaldab olulist mõju selliste üksikute meetaimede esinemusele ja kvaliteedile, millest saadakse üheliigilist mett „Miód drahimski”. Puhtast ja looduslikust keskkonnast tingitud mitmekesised ökosüsteemid annavad ka väga erineva koostisega õietolmusaaki, millest annab tunnistust mitmeliigiline õiemesi „Miód drahimski” eripära. Piirkonna rikkaliku taimestiku kinnituseks on asjaolu, et mitmeliigilise õiemee „Miód drahimski” õietolmu kogusisalduses ei tohi ühegi taimeliigi õietolmu osakaal olla suurem kui 35 %. Lisaks põllukultuuride õietolmule sisaldub nii üheliigilises kui ka mitmeliigilises mees piirkonna päriskoduste kaitstud taimede õietolmu. Kõnealuste meetaimede esinemus on tingitud looduskaitsealasid ja maastikuparki hõlmava piirkonna eripärast, mis tähendab seda, et toodet „Miód drahimski” ei saa toota väljaspool määratletud geograafilist piirkonda. Meetootmise meetodist (mett võetakse vaid raamidest, millest kolm neljandiku osa on kaanetunud) tingitult on mesi küps, kõrge redutseerivate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldusega, kuid see on ka väga värske ja looduslik, millest annab tunnistust mee madal HMFi sisaldus. Kuna mett ei tohi kuumutada rohkem kui 42 °C, siis mee looduslikust päritolust tingitud arvukad ensüümid ei hävi. Punktis 3.2 kirjeldatud toote „Miód drahimski” iga liigi eri maitse on rikkumata looduskeskkonna, rikkaliku taimestiku, kohalike tootjate traditsiooniliste oskuste ning toote tarbijate kõrge tunnustuse tulemus. Mitmete põlvkondade vältel arendatud ja lihvitud toote „Miód drahimski” tootmis- ja saamismeetod on lahutamatult seotud kohalike mesinike oskustega.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.