Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2021/C 245/21)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Etyek-Buda/Etyek-Budai“

PDO-HU-A1350-AM03

Teate esitamise kuupäev: 1. aprill 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Määratletud piirkonna laiendamine – Biatorbágy

a. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — IV. Määratletud piirkond — VIII. Lisatingimused

b. Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Määratletud geograafiline piirkond — Lisatingimused

c. Selgitus:

Määratletud piirkonna muutmine ei mõjuta tootmispiirkonna ja toote vahelist seost, sest viinamarjaistanduste katastrisse kantud piirkondade omadused on vastavuses kaitstud päritolunimetusega „Etyek-Buda“ hõlmatud määratletud piirkonna omadustega. Veinipiirkonnaks liigitamine ja võimalus toota kaitstud päritolunimetusega veini „Etyek-Buda“ võimaldab Biatorbágyl turustada neid veine kõrgemas kvaliteedikategoorias, mis võib ajendada suuremat hulka tootjaid turule sisenema ja tootma kvaliteetsemat veini ning aidata arendada kohalikku turismi- ja majutussektorit.

2. Määratletud piirkonna laiendamine – Budapesti XII ringkond, maakatastri nr 9597/1

a. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — IV. Määratletud piirkond

b. Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Määratletud geograafiline piirkond

c. Selgitus:

Määratletud piirkonna muutmine ei mõjuta tootmispiirkonna ja toote vahelist seost, sest viinamarjaistanduste katastrisse kantud piirkonna omadused on vastavuses kaitstud päritolunimetusega „Etyek-Buda“ hõlmatud määratletud piirkonna omadustega.

3. Määratletud piirkonna laiendamine – Aba, Seregélyes

a. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — IV. Määratletud piirkond — VIII. Lisatingimused

b. Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Määratletud geograafiline piirkond — Lisatingimused

c. Selgitus:

Kaks omavalitsusüksust asuvad Velence järve lõunakaldal ning seal on samasugused looduslikud ja klimaatilised tingimused ning mullastruktuur nagu nendega külgnevates omavalitsusüksustes, mis on juba lisatud kaitstud päritolunimetuse „Etyek-Buda“ tootespetsifikaati. Määratletud piirkonna muutmine ei mõjuta tootmispiirkonna ja toote vahelist seost, sest viinamarjaistanduste katastrisse kantud piirkonna omadused on vastavuses kaitstud päritolunimetusega „Etyek-Buda“ hõlmatud määratletud piirkonna omadustega.

4. Määratletud piirkonna laiendamine – Tabajd

a. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — IV. Määratletud piirkond — VIII. Lisatingimused

b. Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Määratletud geograafiline piirkond — Lisatingimused

c. Selgitus:

Tabajdi küla ja selle halduspiirkond asuvad Fejéri komitaadi põhjaosas. Omavalitsusüksuse äärealadel vahelduvad tasased künkad laugja maastikuga. Siinsed tingimused on suurepärased kergete, tasakaalus muskaatveinide ja vahuveinide ning muude valge veini viinamarjasortide tootmiseks. Määratletud piirkonna muutmine ei mõjuta tootmispiirkonna ja toote vahelist seost, sest viinamarjaistanduste katastrisse kantud piirkonna omadused on vastavuses kaitstud päritolunimetusega „Etyek-Buda“ hõlmatud määratletud piirkonna omadustega.

5. Määratletud piirkonna laiendamine – Perbál

a. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — IV. Määratletud piirkond — VIII. Lisatingimused

b. Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Määratletud geograafiline piirkond — Lisatingimused

c. Selgitus:

Perbál asub Buda ja Nyakase mäe nõlvadel Zsámbéki basseinis. Viinamarju on kvaliteetveinide tootmiseks selles omavalitsusüksuses kasvatatud juba sajandeid.

Määratletud piirkonna muutmine ei mõjuta tootmispiirkonna ja toote vahelist seost, sest viinamarjaistanduste katastrisse kantud piirkonna omadused on vastavuses kaitstud päritolunimetusega „Etyek-Buda“ hõlmatud määratletud piirkonna omadustega.

6. Uute mäenõlvade lisamine (Páty)

a. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — IV. Määratletud piirkond

b. Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Määratletud geograafiline piirkond

c. Selgitus:

Páty omavalitsusüksuse taotlusel lisatakse tootespetsifikaati viis mäenõlva (Hegyi-dűlő, Lövöldöző-hegy, Mézes-hegy, Nagy-hegy, Zsámbéki úti dűlő). Mézes-hegy ja Nagy-hegy mäenõlv moodustavad suurema osa Páty viinamarjaistanduste pindalast ja seal on viinamarjakasvatusega tegeletud pikka aega. Hegyi-dűlő ja Lövöldöző-hegy paiknevad Páty ja Mézes-hegy laugel lõunanõlval rivistatud uhkete veinikeldrite vahel, ja seega on neil suurepärane asukoht. Zsámbéki úti dűlő on lauge lääne-/edelanõlv. Nende valitud veinide tootmiseks kasutatud mäenõlvade nimede lisamine võimaldab turule viia kitsamalt määratletud piirkonnast pärit kvaliteetveine.

7. Uue mäenõlva lisamine (Tök)

a. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — IV. Määratletud piirkond

b. Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Määratletud geograafiline piirkond

c. Selgitus:

Nyakase veiniühenduse taotlusel lisatakse tootespetsifikaati uue mäenõlva nimi (Felső-somos). Enne suurtootmise algust oli Somose/Felső-somose mäenõlv jagunenud väikesteks, eraomanduses olevateks viinamarjaistandusteks. See nõlv on viinamarjaistanduste katastris liigitatud I klassi. Piirkond on alates 2015. aastast taas viinamarjaistanduste all, tootes veinivalmistamiseks suurepäraselt sobivaid viinamarju.

8. Uue mäenõlva lisamine (Etyek)

a. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — IV. Määratletud piirkond

b. Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Määratletud geograafiline piirkond

c. Selgitus:

Tibor Báthori oli kuni oma surmani 2004. aastal Etyek-Buda veinipiirkonnas väljapaistev isiksus. Ta tegi palju veinipiirkonna ja selle veinide heaks, eriti seoses teadlikkuse suurendamisega Etyeki Chardonnay’ kohta. 1992. aastal valiti ta aasta viinamarjakasvatajaks. Etyekis avati Tibor Báthori auks mälestusplaat ning ühele mäenõlvale Öreg-hegy selles osas, kus asus tema veinikelder, on antud tema nimi: Báthori-dűlő.

9. Aastakäigu märkimine kaitstud päritolunimetusega veinidele „Etyek-Buda“ ei ole kohustuslik

a. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — IV. Määratletud piirkond

b. Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Määratletud geograafiline piirkond

c. Selgitus:

Eesmärk on leevendada kehvade aastakäikude mõju. Veinide segamisel on palju lihtsam tagada ühtlast kvaliteeti, kui aastakäiku ei näidata. Aastakäigu märkimine ei muuda tootmispiirkonna omaduste mõju tootele, seega ei muuda käesolev muudatus põhimõtteliselt kaitstud päritolunimetusega veinide „Etyek-Buda“ olemust.

10. Märke „Velencei-tavi“ (Velence järv) kasutamine Velence ringkonnas toodetud veinide puhul

a. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — IV. Määratletud piirkond

b. Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Määratletud geograafiline piirkond

c. Selgitus:

Uue toote määramise asemel asendatakse seni kasutatud märge „Velencei“ (Velence) märkega „Velencei-tavi“ (Velence järv). Uue märke võib lisada veinitoodetele, mis vastavad tootespetsifikaadi nõuetele ja on valmistatud Velence järve veiniühendusse kuuluvast mis tahes omavalitsusüksusest pärit viinamarjadest.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Etyek-Buda

Etyek-Budai

2. Geograafilise tähise tüüp:

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Vahuvein

5. Kvaliteetvahuvein

4. Veinide kirjeldus

1. Vein – valge

LÜHIKIRJELDUS

Valgete veinide värvus varieerub rohekaskollasest kuldkollaseni. Need on intensiivse aroomiga hõrgud veinid, milles avalduvad valgete õite (leedripuuõis, pärnaõis, akaatsia) ja puuviljavarjundid (valge viljalihaga virsik). Maitse on värskelt puuviljane, mida täiendab markantne, samas küps ja elegantne happesus.

* Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja vääveldioksiidi maksimaalse üldsisalduse suhtes kohaldatakse ELi õigusaktides sätestatud piirnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 9 Minimaalne üldhappesus: 4,6 g/l väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

2. Vein – värske

LÜHIKIRJELDUS

Nende valgete veinide värvus varieerub rohekaskollasest õlgkollaseni ning nende lõhna iseloomustab värskus ja puuviljane kergus. Mitme viinamarjasordi segust valmistatud veinidel on värske, markantne, kuid küps happesus, mida täiendab puuviljasus.

* Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja vääveldioksiidi maksimaalse üldsisalduse suhtes kohaldatakse ELi õigusaktides sätestatud piirnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 9 Minimaalne üldhappesus: 4,6 g/l väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

3. Vein – roosa

LÜHIKIRJELDUS

Roosade veinide värvus varieerub lõheroosast erkpunaseni. Nende intensiivset, kompleksset aroomi iseloomustab punase viljalihaga marjade (mustsõstrad, vaarikad) lõhn. Maitse on puuviljane ja värske tänu küpsele happesusele, mida täiendavad elegantsed tanniinid.

* Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja vääveldioksiidi maksimaalse üldsisalduse suhtes kohaldatakse ELi õigusaktides sätestatud piirnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 9 Minimaalne üldhappesus: 4,6 g/l väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

4. Vein – punane

LÜHIKIRJELDUS

Punaste veinide värvus varieerub karmiinpunasest rubiinpunaseni. Need on puuviljased veinid, mis lõhnavad punase viljalihaga marjade ja puuviljade (põldmurakas, kirss, vaarikas) järele. Keskmine tanniini- ja alkoholisisaldus annavad punastele veinidele kerge maitse. Nende happesus sobitub harmooniliselt viljamaitsetega (põldmurakas, vaarikas, must sõstar, punane sõstar, hapukirss).

* Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja vääveldioksiidi maksimaalse üldsisalduse suhtes kohaldatakse ELi õigusaktides sätestatud piirnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 9 Minimaalne üldhappesus: 4,6 g/l väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

5. Vahuvein – valge

LÜHIKIRJELDUS

Need helerohelised veinid sädelevad kristalselt ja lõhnavad tänu kasutatud sortide mitmekesisusele alati värskelt ja aromaatselt. Maitses domineerib küps happesus, mis on stiililt värske ja karge, samas õhuline, saatjaks metalne tekstuur. Tänu kasutatud sortide mitmekesisusele on Etyek-Buda valged vahuveinid omandanud ainulaadse aroomide ja maitsete koosluse ning jõulise happesuse, mida täiendab alati puuviljane maitse.

* Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja vääveldioksiidi maksimaalse üldsisalduse suhtes kohaldatakse ELi õigusaktides sätestatud piirnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 9,5 Minimaalne üldhappesus: 5 g/l väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

6. Vahuvein – roosa

LÜHIKIRJELDUS

Neis veinides on vähe värvikomponente, kuid alati avalduvad neis hele lõheroosa ja läikiva, kerge purpurse varjundiga sibulakoorevärv. Etyek-Buda vahuveinide aroomi iseloomustab punaste puuviljade (kirss, hapukirss) intensiivne puuviljane järelmaitse. Väga happeliste Etyek-Buda roosade vahuveinide maitset iseloomustab küps happesus, milles ei leidu kübektki mõrudust ega kirbust.

* Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja vääveldioksiidi maksimaalse üldsisalduse suhtes kohaldatakse ELi õigusaktides sätestatud piirnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 9,5 Minimaalne üldhappesus: 5 g/l väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

7. Kvaliteetvahuvein – valge

LÜHIKIRJELDUS

Valged kvaliteetvahuveinid on helerohelise värvusega, millele lisandub kuldkollane varjund. Domineerivad valge viljalihaga puuviljade (virsik, nektariin, õun, pirn, litši) aroomid, mida täiendavad pika laagerdumise tulemusena tekkinud röstimis- ja küpsisenüansid. Hoolimata suurest happesusest ei ole Etyek-Buda valgete kvaliteetvahuveinide happed pealetükkivad, sobides hästi kvaliteetvahuveini tekstuuriga. Lisaks laagerdumise ajal tekkivale kreemjale maitsenüansile säilib Etyek-Buda valgetes kvaliteetvahuveinides ka neile iseloomulik valge viljalihaga puuviljade maitse.

* Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja vääveldioksiidi maksimaalse üldsisalduse suhtes kohaldatakse ELi õigusaktides sätestatud piirnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 10 Minimaalne üldhappesus: 4,6 g/l väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

8. Kvaliteetvahuvein – roosa

LÜHIKIRJELDUS

Need veinid on lõhekarva, kergete roosade ja lillade varjunditega. Nende keskmise intensiivsusega punase viljalihaga puuviljade ja marjade (kirsid, hapukirsid, mustikad, põldmurakad) aroomid täiendavad laagerdumise ajal väljakujunevaid röstitud sarapuupähklite noote. Lisaks happesusele, mis on nende veinide selgrooks, on neis ka ülekaalukalt punaste viljade maitseid.

* Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja vääveldioksiidi maksimaalse üldsisalduse suhtes kohaldatakse ELi õigusaktides sätestatud piirnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 9,5 Minimaalne üldhappesus: 4,6 g/l väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

Piirangud teatud veinidele

Veinivalmistamise suhtes kehtestatud piirangud

Keelatud on rikastada või magustada valget, roosat või punast veini, millel on märge „késői szüretelésű bor“ (hilise korje vein), „jégbor“ (jäävein), „válogatott szüretelésű bor“ (valikkorje vein), „töppedt szőlőből készült bor“ (kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein) või nõlvanimi.

Värskete veinide puhul peab segu sisaldama vähemalt kahte ja maksimaalselt nelja sorti.

Viinamarjakasvatuse eeskirjad

Viljelustavad

Viinamarjakasvatusviisid

Enne 1. augustit 2010 istutatud viinamarjaistandustes võib kasutada ükskõik millist varem lubatud viinamarjakasvatusviisi, eeldusel et viinamarjaistanduses jätkatakse veinitootmist.

Istandustes, mis on rajatud pärast 1. augustit 2010, tuleb kasutada järgmisi viinamarjakasvatusviise: vihmavarjukujuline lõikus, Moseri lihtlõikus, Sylvozi lõikus, madal tugitraat, keskmise kõrgusega tugitraat ja okste tugitraat, Guyot’ lõikus, ühesuunaline horisontaaltoestus, pea- ja karikakujuline lõikus.

Istutustihedus: enne 1. augustit 2010 istutatud viinamarjaistandustes võib kasutada ükskõik millist varem lubatud istutustihedust, eeldusel et viinamarjaistanduses jätkatakse veinitootmist. Istandustes, mis on rajatud pärast 1. augustit 2010, tuleb kasutada järgmisi viinamarjakasvatusviise: 3 300 viinapuud hektari kohta.

Koristusmeetod: käsitsikorje ja mehaaniline korje, välja arvatud veinide puhul, millel on märge „válogatott szüretelésű bor“ (valikkorje vein), „jégbor“ (jäävein) või „töppedt szőlőből készült bor“ (kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein), või kvaliteetvahuveinid, millel on märge „crémant“, mida võib korjata ainult käsitsi.

Saagikoristuse kuupäeva määramine: saagikoristuse alguskuupäeva määrab igal aastal Etyek-Buda veinipiirkonna veiniühenduste nõukogu. Veiniühenduste nõukogu avaldab selle otsuse vastavalt oma põhikirjale.

Viinamarjade minimaalne suhkrusisaldus (väljendatuna naturaalses alkoholisisalduses ja Ungari virde klassis):

Viljelustavad

Viinamarjade minimaalne suhkrusisaldus (g/l):

— veinide puhul, millel näidatakse mäenõlva nime: 193,6;

— värske veini tüüpi veinide puhul: 168,1;

— kõigil muudel juhtudel: 151,5. Viinamarjade minimaalne võimalik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) temperatuuril 20 °C:

— veinide puhul, millel näidatakse mäenõlva nime: 11,5;

— värske veini tüüpi veinide puhul: 10,0;

— kõigil muudel juhtudel: 9,0.

5.2. Maksimaalne saagikus

Vein, vahuvein, kvaliteetvahuvein – käsitsikorje ja mehaaniline korje

100 hektoliitrit hektari kohta

Veinid, millel näidatakse mäenõlva nime – käsitsikorje ja mehaaniline korje

80 hektoliitrit hektari kohta

Vein, vahuvein, kvaliteetvahuvein – käsitsikorje

13 600 kg viinamarju hektari kohta

Vein, vahuvein, kvaliteetvahuvein – mehaaniline korje

13 100 kg viinamarju hektari kohta

Veinid, millel näidatakse mäenõlva nime – käsitsikorje

11 000 kg viinamarju hektari kohta

Veinid, millel näidatakse mäenõlva nime – mehaaniline korje

10 500 kg viinamarju hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Määratletud piirkonna määratlus

Piirkonnad:

— Budapest (XII ringkond, maakatastri nr 9597/1, XXII ringkond – Budafok)

— Pest’i komitaadi omavalitsusüksused: Biatorbágy, Budajenő, Budakeszi, Páty, Perbál, Pilisborosjenő, Üröm, Telki ja Tök ning

— Fejér’i komitaadi omavalitsusüksused: Aba, Alcsútdoboz, Bicske, Csabdi, Etyek, Felcsút, Gárdony, Gyúró, Kajászó, Kápolnásnyék, Martonvásár, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró, Tabajd, Tordas, Vál ja Velence,

mis on viinamarjaistanduste katastris liigitatud I või II klassi.

7. Peamine viinamarjasort (peamised viinamarjasordid)

’Budai’ – ’Budai Zöld’

’Budai’ – ’Zöld Budai’

’Budai’ – ’Zöldfehér’

’Budai’ - ’Zöldszőlő’

’Cabernet franc’ – ’Cabernet’

’Cabernet franc’ – ’Carbonet’

’Cabernet franc’ – ’Carmenet’

’Cabernet franc’ – ’Gros cabernet’

’Cabernet franc’ – ’Gros vidur’

’Cabernet franc’ – ’Kaberne fran’

’Cabernet sauvignon’

’Chardonnay’ – ’Chardonnay blanc’

’Chardonnay’ – ’Kereklevelű’

’Chardonnay’ – ’Morillon blanc’

’Chardonnay’ – ’Ronci bilé’

’Chasselas’ – ’Chasselas blanc’

’Chasselas’ – ’Chasselas dorato’

’Chasselas’ – ’Chasselas doré’

’Chasselas’ – ’Chrupka belia’

’Chasselas’ – ’Fehér fábiánszőlő’

’Chasselas’ – ’Fehér gyöngyszőlő’

’Chasselas’ – ’Fendant blanc’

’Chasselas’ – ’Saszla belaja’

’Chasselas’ – ’Weisser gutedel’

’Cserszegi fűszeres’

’Csókaszőlő’

’Ezerfürtű’

’Ezerjó’ – ’Kolmreifler’

’Ezerjó’ – ’Korponai’

’Ezerjó’ – ’Szadocsina’

’Ezerjó’ – ’Tausendachtgute’

’Ezerjó’ – ’Tausendgute’

’Ezerjó’ – ’Trummertraube’

’Furmint’ – ’Furmint bianco’

’Furmint’ – ’Moslavac bijeli’

’Furmint’ – ’Mosler’

’Furmint’ – ’Posipel’

’Furmint’ – ’Som’

’Furmint’ – ’Szigeti’

’Furmint’ – ’Zapfner’

’Gohér’ – ’Guhér’

’Gohér’ – ’Körteszőlő’

’Gohér’ – ’Sárga gohér’

’Gohér’ – ’Török gohér’

’Gohér’ – ’Zöld gohér’

’Hárslevelű’ – ’Feuilles de tilleul’

’Hárslevelű’ – ’Garszleveljü’

’Hárslevelű’ – ’Lindeblättrige’

’Hárslevelű’ – ’Lipovina’

’Irsai olivér’ – ’Irsai’

’Irsai olivér’ – ’Muskat olivér’

’Irsai olivér’ – ’Zolotis’

’Irsai olivér’ – ’Zolotisztüj rannüj’

’Juhfark’ – ’Fehérboros’

’Juhfark’ – ’Lämmerschwantz’

’Juhfark’ – ’Mohácsi’

’Juhfark’ – ’Tarpai’

’Kadarka’ – ’Csetereska’

’Kadarka’ – ’Fekete budai’

’Kadarka’ – ’Gamza’

’Kadarka’ – ’Jenei fekete’

’Kadarka’ – ’Kadar’

’Kadarka’ – ’Kadarka negra’

’Kadarka’ – ’Negru moale’

’Kadarka’ – ’Szkadarka’

’Kadarka’ – ’Törökszőlő’

’Karát’

’Királyleányka’ – ’Dánosi leányka’

’Királyleányka’ – ’Erdei sárga’

’Királyleányka’ – ’Feteasca regale’

’Királyleányka’ – ’Galbena de ardeal’

’Királyleányka’ – ’Königliche mädchentraube’

’Királyleányka’ – ’Königstochter’

’Királyleányka’ – ’Little princess’

’Kék bakator’

’Kékfrankos’ – ’Blauer lemberger’

’Kékfrankos’ – ’Blauer limberger’

’Kékfrankos’ – ’Blaufränkisch’

’Kékfrankos’ – ’Limberger’

’Kékfrankos’ – ’Moravka’

’Kéknyelű’ – ’Blaustängler’

’Kékoportó’ – ’Blauer portugieser’

’Kékoportó’ – ’Modry portugal’

’Kékoportó’ – ’Portugais bleu’

’Kékoportó’ – ’Portugalske modré’

’Kékoportó’ – ’Portugizer’

’Merlot’

’Mátrai muskotály’

’Olasz rizling’ – ’Grasevina’

’Olasz rizling’ – ’Nemes rizling’

’Olasz rizling’ – ’Olaszrizling’

’Olasz rizling’ – ’Riesling italien’

’Olasz rizling’ – ’Risling vlassky’

’Olasz rizling’ – ’Taljanska grasevina’

’Olasz rizling’ – ’Welschrieslig’

’Ottonel muskotály’ – ’Miszket otonel’

’Ottonel muskotály’ – ’Muscat ottonel’

’Ottonel muskotály’ – ’Muskat ottonel’

’Pinot blanc’ – ’Fehér burgundi’

’Pinot blanc’ – ’Pinot beluj’

’Pinot blanc’ – ’Pinot bianco’

’Pinot blanc’ – ’Weissburgunder’

’Pinot noir’ – ’Blauer burgunder’

’Pinot noir’ – ’Kisburgundi kék’

’Pinot noir’ – ’Kék burgundi’

’Pinot noir’ – ’Kék rulandi’

’Pinot noir’ – ’Pignula’

’Pinot noir’ – ’Pino csernüj’

’Pinot noir’ – ’Pinot cernii’

’Pinot noir’ – ’Pinot nero’

’Pinot noir’ – ’Pinot tinto’

’Pinot noir’ – ’Rulandski modre’

’Pinot noir’ – ’Savagnin noir’

’Pinot noir’ – ’Spätburgunder’

’Pintes’

’Piros bakator’ – ’Bakar rózsa’

’Piros bakator’ – ’Bakator rouge’

’Piros bakator’ – ’Bakatortraube’

’Rajnai risling’ – ’Johannisberger’

’Rajnai rizling’ – ’Rheinriesling’

’Rajnai rizling’ – ’Rhine riesling’

’Rajnai rizling’ – ’Riesling’

’Rajnai rizling’ – ’Riesling blanc’

’Rajnai rizling’ – ’Weisser riesling’

’Rizlingszilváni’ – ’Müller thurgau’

’Rizlingszilváni’ – ’Müller thurgau bijeli’

’Rizlingszilváni’ – ’Müller thurgau blanc’

’Rizlingszilváni’ – ’Rivaner’

’Rizlingszilváni’ – ’Rizvanac’

’Sauvignon – ’Sauvignon bianco’

’Sauvignon’ – ’Sauvignon bijeli’

’Sauvignon’ – ’Sauvignon blanc’

’Sauvignon’ – ’Sovinjon’

’Syrah’ – ’Blauer syrah’

’Syrah’ – ’Marsanne noir’

’Syrah’ – ’Serine noir’

’Syrah’ – ’Shiraz’

’Syrah’ – ’Sirac’

’Szürkebarát’ – ’Auvergans gris’

’Szürkebarát’ – ’Grauburgunder’

’Szürkebarát’ – ’Graumönch’

’Szürkebarát’ – ’Pinot grigio’

’Szürkebarát’ – ’Pinot gris’

’Szürkebarát’ – ’Ruländer’

’Sárfehér’

’Sárga muskotály’ – ’Moscato bianco’

’Sárga muskotály’ – ’Muscat blanc’

’Sárga muskotály’ – ’Muscat bélüj’

’Sárga muskotály’ – ’Muscat de frontignan’

’Sárga muskotály’ – ’Muscat de lunel’

’Sárga muskotály’ – ’Muscat lunel’

’Sárga muskotály’ – ’Muscat sylvaner’

’Sárga muskotály’ – ’Muscat zlty’

’Sárga muskotály’ – ’Muskat weisser’

’Sárga muskotály’ – ’Weiler’

’Sárga muskotály’ – ’Weisser’

’Tramini’ – ’Gewürtztraminer’

’Tramini’ – ’Roter traminer’

’Tramini’ – ’Savagnin rose’

’Tramini’ – ’Tramin cervené’

’Tramini’ – ’Traminer’

’Tramini’ – ’Traminer rosso’

’Viognier’

’Zefír’

’Zengő’

’Zenit’

’Zweigelt’ – ’Blauer zweigeltrebe’

’Zweigelt’ – ’Rotburger’

’Zweigelt’ – ’Zweigeltrebe’

’Zöld szilváni’ – ’Grüner sylvaner’

’Zöld szilváni’ – ’Silvanec zeleni’

’Zöld szilváni’ – ’Sylvánske zelené’

’Zöld veltelíni’ – ’Grüner muskateller’

’Zöld veltelíni’ -– ’Grüner veltliner’

’Zöld veltelíni’– ’Veltlinské zelené’

’Zöld veltelíni’ – ’Zöldveltelíni’

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1. Vein, vahuvein, kvaliteetvahuvein – looduslikud tegurid

Etyek-Buda veinide tootmise määratletud piirkond asub Kesk-Ungari kirdeosas ja ulatub Gerecse mäeaheliku lõunaosast kuni Velence ja Buda mäeni, mille nõlvadel ja platoodel viinamarju kasvatatakse. Tootmispiirkond asub viinamarjakasvatuspiirkonna põhjaservas, 47. laiuskraadil.

Etyek-Buda piirkonnas domineerib peamiselt lubjakivialusele tekkinud lubjarikas pruun metsamuld.

Põhjapoolse asukoha ja mägise maastiku tõttu on Etyek-Buda kliima Ungari keskmisest jahedam, aastane temperatuur on siin keskmiselt 9,5–10,5 °C. Aasta keskmine sademete hulk on 650 mm, millest suurem osa langeb maha vegetatsiooniperioodil.

Etyek-Buda kliimale on üldiseloomulik pidev tuul kogu veinipiirkonnas. Piirkonnas puhuvad valdavalt loodetuuled, mis toovad veinipiirkonda üksnes jahedaid õhumasse.

8.2. Vein – inimtegurid (1)

Etyek-Buda piirkonnas on viinamarjakasvatuse ja veinitootmisega edukalt tegeletud alates Árpádi dünastia ajast ning viinamarjakasvatuse ja veinitootmise traditsiooniliste meetodite arengut on oluliselt mõjutanud murrangulised ajaloosündmused ja mitmesuguste keelevähemuste elama asumine sellesse piirkonda. Iga rahvusrühm tõi endaga kaasa neile omase viinamarjakasvatamise kultuuri, rikastades veelgi Etyek-Buda mitmekesisust. Seda mitmekesisust sümboliseerib kõige paremini siin kasvatatud ja sajandite jooksul piirkonnas valitsevate kliimatingimustega kohanenud sortide paljusus. Kohalikud tootjad kasvatavad nii palju eri sorte selleks, et leevendada kehvade aastakäikude mõju ning tagada kvaliteetveinide tootmiseks vajaliku tooraine kvaliteet.

Kõige olulisemat rolli sortide mitmekesistamisel mängisid esimesed madjarite maa asustajad, kes tõid Etyek-Budasse viinamarjasorte, mille hulgast kohalikud tootjad aastatuhandete vältel oma valiku tegid. Selles piirkonnas, eelkõige Juhfarkis kasvatatakse tänapäevani paljusid nende sortide järglasi.

8.3. Vein – inimtegurid (2)

Pärast Ottomani okupatsiooni tõid saksa keelt kõnelevad asunikud piirkonda punase viinamarjasordi ’Kékoportó’ (saksa keeles ’Portugieser’) ning koos sellega ka leotusprotsessi punase veini tootmiseks.

Pärast viinapuutäipuhangut võtsid kohalikud viinamarjakasvatajad kasutusele läänepoolsemad sordid, mis kohanesid hästi kohalike ökoloogiliste tingimustega ning tõid nendest sortidest valmistatud veinides esile Etyek-Buda tootmispiirkonna ainulaadsed omadused. 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses toodi sisse sellised sordid nagu ’Olaszrizling’, ’Szürkebarát’ ja nüüdseks valdavaks muutunud ’Chardonnay’.

20. sajandil hakkasid kohalikud viinamarjakasvatajad üha enam keskenduma aromaatsetele sortidele, nagu ’Sauvignon’ ja ’Ottonel muskotály’. Mitmeid hiljuti aretatud sorte, mis on valitud vastavalt nende sobivusele kohalike ökoloogiliste tingimustega, kasutatakse nüüdseks veinitootmises (nt ’Irsai Olivér’, ’Zenit’).

Kuna aromaatsed sordid on piirkonnas eriti hästi kanda kinnitanud, siis on kiire, anaeroobne tehnoloogia muutunud veinipiirkonnas levinuimaks.

8.4. Vein – veinide kirjeldus

Etyek-Buda veine ühendavaks omaduseks on aroomide ja maitsete rikkalikkus. Nii nende maitset kui ka aroomi iseloomustab jõuline puuviljasus, mille nüansirikkust täiendab Etyek-Buda veinide mineraalsus. Hoolimata suurest happesusest on neis küpsust ja värskust, mis tagab Etyek-Buda veinidele omase värskuse.

8.5. Vein – tootmispiirkonna, inimtegurite ja toote vaheline seos (1)

Etyek-Buda mägiselt jaheda kliima muudavad veelgi intensiivsemaks loodetuuled, mis tagavad veinipiirkonnas õhu pideva liikumise. Tänu värskendavatele tuulehoogudele säilib viinamarjade erk happesus ka suvekuumuses. Õhu pideva liikumise ja sajandite jooksul välja kujunenud kasvatusmeetodite tulemusena pääseb tuul lehestikust kergesti läbi. See aitab ennetada seeninfektsioonide teket viinapudel ning võimaldab korjata terveid ja vigastamata viinamarju. Sügisele omaselt jahedate koidikute ajal jahtuvad viinamarjad maha, tänu millele on neid võimalik madalamal temperatuuril töödelda.

Need looduslikud tegurid aitavad kaasa Etyek-Buda veinide puuviljase ja värske happelise struktuuri tekkimisele, sest madalatel temperatuuridel koristatud viinamarjade puhul on transpordi ja töötlemise käigus tekkivad oksüdeerumisprotsessid aeglasemad.

8.6. Vein – tootmispiirkonna, inimtegurite ja toote vaheline seos (2)

Seda looduslikku mõju suurendab veinipiirkonnas levinud sajanditevanune tava, mille kohaselt töödeldakse viinamarju võimalikult kiiresti pärast korjamist. Selline tava on tekkinud kohalike viinamarjakasvatajate kogemuste ja teadmiste tulemusena, mis tagab Etyek-Buda veinide kvaliteedi.

Tänu pruunide metsamuldade veehoidmisvõimele on viinapuud veega piisavalt varustatud isegi suvekuumuses. Nõlvadel ja küngastel langeb päikesevalgus mullapinnale ja viinapuudele suurema nurga all. Nende kahe loodusliku teguri kombinatsioon tagab viinapuude pideva, tasakaalustatud kasvu. Tänu tavapäraselt kõrgele lehestikuseinale esineb fotosünteesi pärssivaid tegureid harva, seega saab suure suhkrusisaldusega viinamarju korjata varem.

8.7. Vahuvein ja kvaliteetvahuvein – inimtegurid (1)

Vahuveini tootmise arengut Etyek-Buda piirkonnas, kus viinamarjakasvatuse ja veinitootmisega on edukalt tegeletud alates Árpádi dünastia ajast, on võimalik jälgida alates 19. sajandi lõpust. Vahuveinitootmise ajalugu Etyek-Budas on tihedalt seotud vahuveinitootja József Törley nimega, kes asutas 19. sajandi teisel poolel ostetud aladele toetudes 1882. aastal Etyek-Budas šampanjatüüpi vahuveini tootmise tehase. Ta mõistis, et Etyekist pärit viinamarjadest saab valmistada suurepärast vahuveini ning et Budafoki (Promontorium) veinikeldrid sobivad selle tootmiseks väga hästi.

Etyek-Buda veinivalmistamise õitseng sai alguse just sellest, nii et 1910. aastate alguseks toodeti Etyek-Buda veinidest juba kaks miljonit pudelit vahuveini.

Lisaks József Törleyle oli Etyek-Buda vahuveinitootmise traditsiooni arendamisel ülioluline roll ka tema vahuveinimeistril Louis François’l, kes asutas hiljem Etyek-Budas oma vahuveinitehase.

Pärast teist maailmasõda sai Budafokis asuvast Hungarovini veinitööstusest vahuveinitootmise keskus. Vahuveini tootmist hoogustas veelgi dekanteerimis- ja konteineripõhise tootmisprotsessi kasutuselevõtt traditsioonilise tootmismeetodi kõrval. Hungarovini õigusjärglane Törley Pezsgőpincészet, kellele kuulub piirkonna suurim viinamarjakasvatusala, jätkab tänapäeval neid vahuveini valmistamiseks sobivaid viinamarjakasvatustraditsioone, kohandades oma meetodeid vahuveini tootmise kvaliteedinõuetega ning kasutades kõiki kolme tootmismeetodit.

8.8. Vahuvein – inimtegurid (2)

Etyek-Buda vahuveinitootmise unikaalsus seisneb eri sortide kokkupanekus. Etyek-Buda vahuveinide ainulaadseks ja oluliseks tunnuseks on nende valmistamiseks kasutatavate sortide lai valik. Maailma kõige tähtsamaid vahuveinitootmise piirkondi iseloomustab asjaolu, et seal kasvatatakse vaid mõningaid üksikuid viinamarjasorte, eriti neid, mis on suutnud kohaneda väga spetsiifiliste kliimatingimustega. Kõik Etyek-Buda veinipiirkonnas lubatud heledate viinamarjade sordid sobivad hästi valge vahuveini valmistamiseks. Nimetatud sordid on ’Chardonnay’, ’Chasselas’, ’Zöld veltelíni’, ’Olaszrizling’ ja ’Mézesfehér’, mis kasvavad 60 %-l viinamarjaistanduste kogupindalast. Kohalikud tootjad kasvatavad nii palju eri sorte selleks, leevendada kehvade aastakäikude mõju ning on alati suutnud tagada kvaliteetsete baasveinide tootmiseks vajaliku tooraine kvaliteedi. Heledate viinamarjade sortide loetlemise kõrval ei tohiks mööda vaadata ka tumedate viinamarjade sortide tähtsusest, sealhulgas viinamarjasordist ’Pinot noir’, mis on ideaalne tooraine nii valgete kui ka roosade vahuveinide valmistamiseks.

8.9. Vahuvein – veinide kirjeldus

Etyek-Buda vahuveine ühendavaks tunnusjooneks on aroomide ja maitsete rikkalikkus, samuti nende värskus. Nii nende maitset kui ka aroomi iseloomustab jõuline puuviljasus ja nüansirohkus.

Happed on värsked ja karged, samas õhulised, täienduseks metalne tekstuur.

8.10. Vahuvein – tootmispiirkonna, inimtegurite ja toote vaheline seos (1)

Etyek-Buda vahuveinide kolme tootmismeetodi puhul on alati kasutatud paljusid sorte, millega tagatakse, et neist viinamarjasortidest saab valmistada eri stiilis ja suhkrusisaldusega vahuveine.

Lisaks kliimale aitavad lubjarikkad mullad kaasa baasveinide suurele happesusele, mis on sobiv vahuveinide tootmiseks. Aastane sademete hulk on piisav, et tagada viinamarjade küpsemine parajas tempos, kuid mitte nii suur, et põhjustada viinamarjadel seeninfektsioone.

Laugete nõlvade kohal peaaegu lakkamatult puhuvad tuuled aitavad isegi märgadel viinamarjadel kuivada ja muudavad mis tahes pritsimistegevuse tõhusamaks. Sügisele omaselt jahedate koidikute ajal jahtuvad viinamarjad maha, tänu millele on neid võimalik madalamal temperatuuril töödelda.

Need looduslikud tegurid aitavad kaasa Etyek-Buda vahuveinide puuviljase ja värskelt happelise struktuuri tekkimisele, sest madalatel temperatuuridel koristatud viinamarjade puhul on transpordi ja töötlemise käigus tekkivad oksüdeerumisprotsessid aeglasemad.

8.11. Vahuvein – tootmispiirkonna, inimtegurite ja toote vaheline seos (2)

Seepäras saab terveid viinamarju korjata isegi enne ebasoodsate sügisilmade algust. Nendest viinamarjadest valmistatud vein vastab vahuveini tootmiseks kasutatava baasveini organoleptilistele nõuetele.

Need veinid on tänu oma heledale värvusele ning sortide paljususele alati värsked, lõhnavad ja veidi aromaatsed. Tänu lubjakivipinnasele on need happelised ja väikse pH-ga; nende happed on värsked ja karged, samas õhulised, täienduseks metalne tekstuur. Tänu kasutatud sortide mitmekesisusele on Etyek-Buda baasveinide põhjal toodetud vahuveinid omandanud ainulaadse aroomide ja maitsete koosluse ning jõulise happesuse, mida täiendab alati puuviljane maitse.

8.12. Kvaliteetvahuvein – inimtegurid (2)

Kaljusse süvistatud Budafoki veinikeldrite süsteem sobib eriti hästi kvaliteetvahuveinide valmistamiseks vajalikuks pikaajaliseks laagerdumiseks.

Etyek-Buda kvaliteetvahuveinide tootmise unikaalsus seisneb eri sortide kokkupanekus. Etyek-Buda kvaliteetvahuveinide ainulaadseks ja oluliseks tunnuseks on nende valmistamiseks kasutatavate sortide lai valik. Maailma kõige tähtsamaid vahuveinitootmise piirkondi iseloomustab asjaolu, et seal kasvatatakse vaid mõningaid üksikuid viinamarjasorte, eelkõige neid, mis on suutnud kohaneda väga spetsiifiliste kliimatingimustega. Kõik Etyek-Buda veinipiirkonnas lubatud heledate viinamarjade sordid sobivad hästi valge vahuveini valmistamiseks. Nimetatud sordid on ’Chardonnay’, ’Chasselas’, ’Zöld veltelíni’, ’Olaszrizling’ ja ’Mézesfehér’, mis kasvavad 60 %-l viinamarjaistanduste kogupindalast. Kohalikud tootjad kasvatavad nii palju eri sorte selleks, leevendada kehvade aastakäikude mõju ning on alati suutnud tagada kvaliteetsete baasveinide tootmiseks vajaliku tooraine kvaliteedi. Heledate viinamarjade sortide loetlemise kõrval ei tohiks mööda vaadata ka tumedate viinamarjade sortide tähtsusest, sealhulgas viinamarjasordist ’Pinot noir’, mis on ideaalne tooraine nii valgete kui ka roosade vahuveinide valmistamiseks.

8.13. Kvaliteetvahuvein – veinide kirjeldus

Etyek-Buda kvaliteetvahuveinide aroomi iseloomustab keskmine intensiivsus, mida täiendab elegantne puuviljasus, samas on maitsele omane nende veinide selgroo moodustav happesus, tihkus ja säilimisvõime. Happed on värsked ja karged, täienduseks õhuline, samas metalne tekstuur.

8.14. Kvaliteetvahuvein – tootmispiirkonna, inimtegurite ja toote vaheline seos (1)

Aastakümnete jooksul on Etyek-Buda veinipiirkonna tootjad jõudnud arusaamisele, et kvaliteetvahuveini heaks laagerdumiseks on vaja terveid, kahjustamata viinamarju, millel ei ole mingeid vigastusi ja millel on rahvusvaheliselt tunnustatud sortide omadused. Etyek-Buda valgete kvaliteetvahuveinide kvaliteeti ei mõjuta tugevalt mitte ainult tootmispiirkonna omadused, vaid ka laagerdumisperiood.

Nende rahvusvaheliste viinamarjasortide hulka kuuluvad pikaajaliste traditsioonidega ’Chardonnay’ või ’Pinot noir’, kuid Etyek-Buda veinipiirkonnas kasvatatakse ka nii sorti ’Olaszrizling’ kui ka rahvusvaheliselt tunnustatud sorti ’Rajnai rizling’ (’Rhine Riesling’). Lisaks eespool nimetatud keerulistele keskkonnateguritele on üks Etyek-Buda veinipiirkonna kvaliteetvahuveinide põhiomadusi see, et need on toodetud sortidest, millest saab valmistada suure happesusega veine, mis sobivad suurepäraselt vahuveinide tootmiseks. Isegi varasel koristamisel säilivad nende sortide puhul viinamarjade omadused, ilma et avalduksid rohelistele, poolküpsetele viinamarjadele omased aroomid ja maitsed. See võimaldab toota tarbijatele sobiva kvaliteedi ja stiiliga vahuveini, mida ei ole mõjutanud ühe või teise aasta kehv saak.

8.15. Kvaliteetvahuvein – tootmispiirkonna, inimtegurite ja toote vaheline seos (2)

Etyek-Buda mullastiku lubjakivist aluskiht seguneb jõemuda ja liivsaviga, nii et hoolimata suurest happesusest ei ole need happed teravad ja sobituvad hästi vahuveini tekstuuriga.

Etyek-Buda lubjakivisse süvistatud laagerduskeldrite madal temperatuur ja niiske õhk ei võimalda üksnes kvaliteetvahuveinidele iseloomulike küpsisearoomide ja kreemjate maitsenüansside väljakujunemist, vaid tagavad ka Etyek-Buda kvaliteetvahuveinides kasutatud sordi omaduste säilimise isegi pärast laagerdumist. Seega, kuigi nende maitse viitab laagerdumisele, on neil ka valge viljalihaga puuviljadele iseloomulik maitse.

Etyek-Buda roosade kvaliteetvahuveinide puhul on lisaks juba mainitud kliima- ja mullastikutingimustele ning sademete hulgale ülioluline, et toorainena kasutatavaid viinamarju, milles on ühendatud suur happesus ja küps tanniinisisaldus, saab korjata väga varakult.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Nimetusi käsitlevad eeskirjad

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

a. Lubatud on kasutada ungarikeelse väljendi „oltalom alatt álló eredetmegjelölés“ (kaitstud päritolunimetus) ungarikeelseid omadussõnalisi variante.

b. Väljendi „oltalom alatt álló eredetmegjelölés“ (kaitstud päritolunimetus) asemel võib kasutada väljendit „védett eredetű bor“ (kaitstud päritolunimetusega vein).

c. Lubatud on kasutada kaitstud päritolunimetuse „Etyek-Buda“ ja kõik punktis VIII/2 loetletud väiksemate geograafiliste üksuste nimede omadussõnalisi variante.

d. Sõna „rozé“ võib asendada sõnaga „rosé“.

e. Sõnaga „küvé“ või „cuvée“ võib tähistada veini, mis on saadud mitme viinamarjasordi segamisel ja mille etiketile võib märkida kuvees sisalduvate viinamarjasortide nimed koguse kahanevas järjekorras, tingimusel et iga sort moodustab vähemalt 5 % segust.

f. Traditsioonilise väljendi „siller“ võib asendada väljendiga „kástélyos“.

g. Kõikide Etyek-Buda veinitoodete puhul on lubatud kasutada väljendit „Etyek-Budai borvidék“ (Etyek-Buda veinipiirkond).

Kasutamiseks lubatud traditsioonilised väljendid, muud piiratud kasutusega väljendid, tootmismeetodit tähistavad väljendid ja muud reguleeritud väljendid

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

VEIN:

— „barrique“, „barrique-ban erjesztett“ (vaadis kääritatud) või „hordóban erjesztett“ (puidust vaadis kääritatud), „barrique-ban érlelt“ (vaadis laagerdunud) or „hordóban érlelt“ (puidust vaadis laagerdunud): valge, punane

— „első szüret“ (esimene korje) või „virgin vintage“ (esmane aastakäik): valge, roosa, punane

— „újbor“ (toorvein) or „primőr“ (noorvein): valge, roosa, punane

— „szűretlen“ (filtreerimata): valge, roosa, punane

— „töppedt szőlőből készült bor“ (kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein): valge, punane

— „muzeális bor“ (ajalooline vein): valge, punane

— „késői szüretelésű bor“ (hilise korje vein): valge, punane

— „válogatott szüretelésű bor“ (valikkorje vein): valge, punane

— „siller“ (klarettvein): punane

— „jégbor (jäävein): valge, punane

— „muskotály“ (muskaatvein): valge

— „cuvée“ või „küvé“: valge, roosa, punane

— Viide ringkonnale, omavalitsusüksusele ja mäenõlva nimele: valge, roosa, punane, värske

VAHUVEIN:

— „muskotály“ (muskaatvein): valge

— „palackban erjesztett“ (pudelis kääritatud): valge, roosa

— „termelői pezsgő“ (viinamarjakasvataja vahuvein): valge, roosa

— „küvé“ või „cuvée“: valge, roosa

KVALITEETVAHUVEIN:

— „blanc de blanc“: valge

— „blanc de noir“: valge

— „nyerspezsgő“ (ekstra kuiv vahuvein): valge, roosa

— „muskotály“ (muskaatvein): valge

— „crémant“: valge, roosa

— „palackban erjesztett“ (pudelis kääritatud): valge, roosa

— „termelői pezsgő“ (viinamarjakasvataja vahuvein): valge, roosa

— „hagyományos módszerrel palackban erjesztett“ (traditsioonilisel meetodil pudelis kääritatud), „hagyományos módszer“ (méthode traditionnelle) (traditsiooniline meetod), „klasszikus módszer“ (méthode classique) (klassikaline meetod), „klasszikus hagyományos módszer“ (klassikaline traditsiooniline meetod): valge, roosa

— „küvé“ või „cuvée“: valge, roosa

Määratletud tootmispiirkonnast väiksemad geograafilised üksused, mida võib märkida päritolunimetuse „Etyek-Buda“ kõrval

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Ringkonnad:

— Buda ringkond:

— Pesti komitaadi omavalitsusüksused: Budajenő, Budakeszi, Páty, Perbál, Pilisborosjenő, Üröm, Telki ja Tök ning

— Fejéri komitaadi omavalitsusüksused: Bicske ja Csabdi.

— Etyek’i ringkond:

— Budapest (XXII ringkond – Budafok) ja

— Fejéri komitaadi omavalitsusüksused: Alcsútdoboz, Etyek, Felcsút, Gyúró, Kajászó, Martonvásár, Tabajd, Tordas ja Vál.

— Velence või Velence järve ringkond:

— Fejéri komitaadi omavalitsusüksused: Aba, Gárdony, Kápolnásnyék, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró ja Velence.

Omavalitsusüksused:

— Budapest (XXII ringkond – Budafok)

— Pesti komitaadi omavalitsusüksused: Biatorbágy, Budajenő, Budakeszi, Perbál, Pilisborosjenő, Telki, Tök, Üröm;

— Fejéri komitaadi omavalitsusüksused: Aba, Alcsútdoboz, Bicske, Csabdi, Felcsút, Gárdony, Gyúró, Kajászó, Kápolnásnyék, Martonvásár, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró, Tabajd, Tordas, Vál.

Mäenõlvad:

— Alcsútdoboz: Göböljárás, Kis-Látó-hegy, Nagy-Látó hegy

— Biatorbágy: Nyakas-kő, Öreg-hegy, Ürge-hegy

— Bicske: Galagonyás, Málé-hegy, Táborállás

— Budajenő: Körte-völgy, Öreg templom-völgy

— Budakeszi: Ochsenzungen

— Etyek: Anna-hegy, Árok-dűlő, Báthori-dűlő, Diófa-árok, Herceg-földek, István-hegy, Káptalan-földek, Kőkaloda-dűlő, Köpeny-dűlő, Orbán, Öreg-hegy, Páskom, Pince-dűlő, Sánc, Sándor-dűlő, Sóskúti úti dűlő, Szári-dűlő, Szép-völgy, Tóra dűlő, Új-hegy, Úri-dűlő, Váli úti dűlő, Vérti-határ-dűlő, Vérti úti dűlő, Vérti-szőlők, Zámori úti dűlő, Zsámbéki úti dűlő

— Gárdony: Agárdi, Bika-völgy, Csirib aldűlő

— Kajászó: Paskum, Üreg-telek

— Kápolnásnyék: Csekés

— Nadap: Csúcsos-hegy

— Páty: Hegyi-dűlő, Lövöldöző, Mézes-hegy, Nagy-hegy, Zsámbéki úti dűlő

— Pázmánd: Bágyom, Gyula tanya, János tanya, Zsidókő-hegy

— Seregélyes: Elzamajori-szőlő

— Sukoró: Tádé

— Tabajd: Badacsony, Becse, Felső-hegy, Mandula, Öreg-hegy

— Telki: Öreg-hegy

— Tök: Elletések, Felső-somos, Hosszú-dűlő, Körtvélyes, Páskom, Somos, Szajkós-kertek, Temetői-dűlő, Völgyút-dűlő

— Vál: Baranya-hegy, Cukor-hegy, Epres-dűlő, Hosszú-dűlő, Öreg-hegy, Szabad-hegy, Új-hegy

Villimist käsitlevad eeskirjad

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

Etyek-Buda värskeid veine, Etyek-Buda veine, millel näidatakse mäenõlva nime ja millele on lisatud väljend „válogatott szüretelésű bor“ (valikkorje vein), „jégbor“ (jäävein), „késői szüretelésű bor“ (hilise korje vein) või „töppedt szőlőből készült bor“ (kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein) võib turule lasta üksnes klaaspudelites. Seda nõuet ei kohaldata veinide suhtes, mille tootja on valmistanud tootmispiirkonnas oma veinikeldris kohapealseks tarbimiseks.

Tootmine väljaspool määratletud geograafilist piirkonda

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Lisaks IV peatükis loetletud omavalitsusüksustele on ajaloolistel põhjustel Etyek-Buda veinitoodete tootmine võimalik ka järgmistes kõrvalasuvates halduspiirkondades:

— kõik Budapesti ringkonnad;

— Fejéri komitaat: Adony, Baracska, Besnyő, Ercsi, Iváncsa, Kulcs, Mány, Óbarok, Pusztaszabolcs, Rácalmás, Ráckeresztúr, Szár, Székesfehérvár, Újbarok, Vereb;

— Pesti komitaat: Budakalász, Budaörs, Diósd, Érd, Sóskút, Tárnok, Tinnye, Zsámbék;

— Tolna komitaat: Zomba-Szentgál.

Link tootespetsifikaadile

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/9/1f/b2000/Etyek-Buda%20OEM_termekleiras_standard.pdf

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.