ET

Brüssel 14.1.2011

KOM(2011) 9 lõplik

2011. AASTA ÜLDEELARVE

PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 1

KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA

III jagu – Komisjon

(esitanud komisjon)

2011. AASTA ÜLDEELARVE

PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 1

KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA

III jagu – Komisjon

Võttes arvesse:

– Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,

– nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, [1] eriti selle artiklit 37,

– Euroopa Liidu 15. detsembril 2010 vastuvõetud 2011. aasta üldeelarvet,

esitab Euroopa Komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele 2011. aasta eelarve paranduseelarve nr 1 projekti.

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUSE MUUDATUSED EELARVEJAGUDE KAUPA

Tulude ja kulude eelarvestuses eelarvejagude kaupa tehtavad muudatused on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-et.htm). Eelarvestuse muudatustele on teavitamise eesmärgil lisatud nende ingliskeelne versioon, mis moodustab käesoleva muutmisettepaneku eelarvelisa.

SISUKORD

1. Sissejuhatus (...)3

2. Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmine (...)3

2.1. Poola (...)3

2.2. Slovakkia (...)4

2.3. Ungari (...)4

2.4. Tšehhi (...)4

2.5. Horvaatia (...)4

2.6. Rumeenia (...)4

2.7. Kokkuvõte (...)4

3. Rahastamine (...)4

4. Koondtabel finantsraamistiku rubriikide kaupa (...)4

1. Sissejuhatus

2011. aasta paranduseelarve projekti (PEP) nr 1 sisuks on ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine 182 388 893 euro ulatuses kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena seoses Poolas, Slovakkias, Tšehhis, Ungaris, Horvaatias ja Rumeenias toimunud tugevate vihmasadudega.

2. Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmine

2.1. Poola

Mais ja juunis mõjutasid suurt osa Poola territooriumist kaks järjestikust üleujutuste lainet, mis liikusid peamisi jõgesid (Visla, Oder ja Warta) pidi allavoolu lõunast põhja poole. Üleujutused tabasid peaaegu kõiki Poola vojevoodkondi, põhjustades märkimisväärseid kahjustusi põllumajandussektorile, riiklikule infrastruktuurile ja eravarale, transpordivõrkudele ja kultuuripärandile.

(1) Avaldus finantsabi saamiseks Euroopa Liidu Solidaarsusfondist esitati komisjonile 23. juulil 2010, mis mahub 10-nädalase tähtaja sisse alates esimeste kahjude registreerimisest 14. mail 2010. 29. septembril esitasid Poola ametiasutused komisjonile kogukahju täpsustatud hinnangu.

(2) Poola ametiasutuste hinnangul oli kogu otsene kahju 2,999 miljardit eurot. See summa moodustab 0,8468 % Poola kogurahvatulust ja ületab tavapärast Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise künnist, mis on 2,124 miljardit eurot (s.t 0,6 % kogurahvatulust 2008. aasta andmeil). Komisjoni talituste tehtud analüüs näitas, et meetodid, mida Poola ametiasutused erinevate kahjukategooriate hindamisel kasutasid, on usutavad.

(3) Tegu on loodusõnnetusega. Kuna otsese kahju hinnanguline kogusumma 2,999 miljardit eurot ületab 2010. aastal Poola suhtes kohaldatavat Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise künnist, võib õnnetust lugeda suureks loodusõnnetuseks ning see kuulub määruse (EÜ) nr 2012/2002 põhirakendusalasse. Finantsabi summa arvutamise aluseks on otseste kahjude kogusumma. Finantsabi võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud hädaolukorras vajalikeks meetmeteks.

(4) Kuna kaks üleujutustelainet tulenesid samadest pikka aega kestnud ilmastikuoludest, võib neid lugeda üheks loodusõnnetuseks nõukogu määruse (EÜ) nr 2012/2002 tähenduses. Üleujutused tõid kaasa märkimisväärseid purustusi põhilistele infrastruktuuridele, eramajapidamistele, üldkasutatavatele hoonetele, ettevõtetele ja olulisele kultuuripärandile ning põhjustas tõsist kahju elanikkonnale. Teadete kohaselt pääses üleujutustest vaid kaks vojevoodkonda kuueteistkümnest.

(5) 2010. aasta mai-juuni üleujutustes said eriti tugevasti kannatada kolm Lõuna-Poola vojevoodkonda: Alam-Sileesia (Dolnośląskie) ja Opole (Opolskie) Oderi (Odra) jõe valgalas ning Väike-Poola (Małopolskie), mis paikneb peaaegu täielikult Visla jõe valgalas. Teadete kohaselt hukkus üle 20 inimese. Üleujutusest on mõjustatud 66 660 perekonda, kellest 14 563 evakueeriti. Kokku sai üleujutustes kannatada 811 omavalitsust, kahjustusi sai 1 387 ettevõtet, üle ujutati 683 000 hektarit maad ja üle 18 000 hoone. Üle 55,6 km raudteeliine vajas kohest parandamist, üleujutuste ajal oli 400 km raudteed liikluseks suletud või piiratud liiklusega. Taastamist ootab umbes 1 300 km üleujutuste ohjeldamiseks mõeldud muldvalle. Kannatada said üldkasutatavad hooned (näiteks 802 kooli ja 160 lasteaeda). Kiiret konserveerimist ja remonti vajab UNESCO maailmapärandi nimekirja kantud Püha Filippose ja Püha Jaakobuse kirik Sękowas. Poola taotles toetust ühenduse kodanikukaitse mehhanismi kaudu. Ei ole kahtlust, et esitatud teave võimaldab järeldada, et üleujutustel olid rasked tagajärjed elutingimustele, looduskeskkonnale ja majandusele. Poola taotlus sisaldab üleujutuste mõju üksikasjalikku analüüsi ja kogu hinnangulise kahju jaotust sektorite kaupa.

(6) Poola ametiasutused on arvestanud vastavalt määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks 2,195 miljardit eurot, mis on jaotatud meetmete liikide kaupa. Suurim osa kuludest hädaolukorras vajalikele meetmetele (üle 1,248 miljardi euro) läheb infrastruktuuri töökorra koheseks taastamiseks. Poola ametiasutuste esitatud andmete põhjal on selge, et hädaolukorras vajalike meetmete maksumus ületab oluliselt summa, mida fondist oleks võimalik eraldada. Fondi vahenditest rahastatavate meetmete liigid sätestatakse rakenduslepingus.

(7) Mõjustatud piirkondi võib 2007.–2013. aasta struktuurifondidest toetada kui lähenemispiirkondi.

(8) Poola ametiasutused teatasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

2.2. Slovakkia

2010. aasta mais ja juunis tabasid Slovakkiat rekordilised vihmasajud. Maa-alad ujutati üle, tekkisid maalihked ja laiaulatuslikud üleujutused põhjustasid raskeid kahjustusi riiklikule ja erainfrastruktuurile, teede- ja raudteevõrgule, põllumajandusele ja ettevõtetele.

(1) Avaldus finantsabi saamiseks Euroopa Liidu Solidaarsusfondist esitati komisjonile 16. juulil 2010, mis mahub 10-nädalase tähtaja sisse alates esimeste kahjude registreerimisest 9. mail 2010. 27. septembril esitasid Slovakkia ametiasutused komisjonile täiendavaid üksikasju, sealhulgas kogukahju täpsustatud hinnangu.

(2) Slovakkia ametiasutused hindavad otseste kahjude kogusummaks 561 133 594 eurot. See summa moodustab 0,8902 % Slovakkia kogurahvatulust, mis on suurem Slovakkia puhul 2010. aastal kohaldatavast tavalisest solidaarsusfondi kasutuselevõtu künnisest (378 205 miljonit eurot, s.o 0,6 % kogurahvatulust 2008. aasta andmete alusel).

(3) Tegu on loodusõnnetusega. Kuna hinnanguliselt on otsesed kahjud solidaarsusfondi kasutuselevõtu künnisest suuremad, võib õnnetust lugeda suureks loodusõnnetuseks ning seega kuulub see määruse (EÜ) nr 2012/2002 põhirakendusalasse. Finantsabi summa arvutamise aluseks on otseste kahjude kogusumma. Finantsabi võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud hädaolukorras vajalikeks meetmeteks. Komisjoni talituste tehtud analüüs näitas, et meetodid, mida Slovakkia ametiasutused erinevate kahjukategooriate hindamisel kasutasid, on väga usaldusväärsed.

(4) Üleujutused ja maalihked toimusid peamiselt Slovakkia majanduslikult vähemarenenud kesk- ja idaosas. Suurimad kahjustused registreeriti Prešovi ja Košice piirkonnas. Taotluses kirjeldatakse õnnetuse tagajärgi: maalihetes sai kannatada 306 maja (riigis toimus umbes 235 maalihet), üleujutustes sai kannatada 45 894 majapidamist ning 150 eluhoonet sai kahjustusi või hävis. Teadete kohaselt sai kannatada mitu üldkasutatavat hoonet, hukkus inimesi, tohutut kahju sai riigi transpordiinfrastruktuur. Kuid suurem osa kahjudest tekkis põllumajandussektoris (põllumajandustoodang) – esialgsete arvestuste kohaselt 149,9 miljonit eurot. Üleujutuste tekitatud suurte kahjude tõttu taotles Slovakkia toetust ühenduse kodanikukaitse mehhanismi kaudu. Võib järeldada, et üleujutused ja maalihked mõjutasid raskelt ja pikaajaliselt elutingimusi, looduskeskkonda ja majandust, seda ka riigi majanduslikult mahajäänumates piirkondades. Slovakkia taotlus sisaldab üleujutuste mõju üksikasjalikku analüüsi ja kogu hinnangulise kahju jaotust sektorite kaupa.

(5) Slovakkia ametiasutused on arvestanud vastavalt määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks 78 419 054 eurot, mis on jaotatud meetmete liikide kaupa. Suurim osa kuludest hädaolukorras vajalikele meetmetele (üle 40 miljoni euro) läheb infrastruktuuri töökorra koheseks taastamiseks. Slovakkia ametiasutuste esitatud andmete põhjal on selge, et hädaolukorras vajalike meetmete tegelik maksumus ületab oluliselt summa, mida fondist oleks võimalik eraldada. Fondi vahenditest rahastatavate meetmete liigid sätestatakse rakenduslepingus.

(6) Slovakkias on kolm piirkonda abikõlblikud struktuurifondidest (2007–2013) lähenemispiirkondadena ning üks piirkond konkurentsivõime ja tööhõive piirkonnana.

(7) Slovakkia ametiasutused teatasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

2.3. Ungari

2010. aasta mais ja juunis peaaegu kuu aega katkematult sadanud vihma tagajärjel tekkisid Ungaris üleujutused, mis põhjustasid raskeid kahjustusi põllumajandussektorile, elamukinnistutele ja ettevõtetele, teedevõrgule ja muule infrastruktuurile. Eriti rängalt mõjutasid üleujutused riigi kirde- ja keskosa.

(1) Avaldus finantsabi saamiseks Euroopa Liidu Solidaarsusfondist esitati komisjonile 24. juulil 2010, mis mahub 10-nädalase tähtaja sisse alates esimeste kahjude registreerimisest 15. mail 2010.

(2) Ungari ametiasutused hindavad otseste kahjude kogusummaks 719 343 706 eurot. See summa moodustab 0,7307 % Ungari kogurahvatulust, mis on suurem Ungari puhul 2010. aastal kohaldatavast tavalisest solidaarsusfondi kasutuselevõtu künnisest (590 710 miljonit eurot, s.o 0,6 % kogurahvatulust 2008. aasta andmete alusel).

(3) Tegu on loodusõnnetusega. Kuna hinnanguliselt on otsesed kahjud solidaarsusfondi kasutuselevõtu tavalisest künnisest suuremad, võib õnnetust lugeda suureks loodusõnnetuseks ning seega kuulub see määruse (EÜ) nr 2012/2002 põhirakendusalasse. Finantsabi summa arvutamise aluseks on otseste kahjude kogusumma. Finantsabi võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud hädaolukorras vajalikeks meetmeteks. Komisjoni talituste analüüsist selgus, et meetod, mida Ungari kasutas kahjustuste eri kategooriate hindamiseks, on väga üksikasjalik ja usaldusväärne ning tulemused on usutavad. Otsese kogukahju hinnang tundub olevat võrdlemisi mõistlik.

(4) Pannoonia madalikul tekkinud ebatavalised ilmastikutingimused ja järgnenud paduvihmad, keeristormid, üle 160 km/h kiirusega tuulepuhangud põhjustasid suuri üleujutusi. Meetmeid seoses hädaolukorraga võeti 11 maakonnas üheksateistkümnest. Ungari taotlus sisaldab üksikasjalikku teavet kahjude ulatusest ja selle kokkuvõte on järgmine: Ungari kaks suuremat jõge – Doonau ja Tisza – tõusid üle kallaste ning 3 088 km ulatuses tuli välja kuulutada kõrgeim, kolmanda astme häire. 5 259 inimest pidi kodudest lahkuma, hädaolukord mõjutas peaaegu 780 000 inimest (umbes 8 % elanikkonnast) ja umbes pool miljonit inimest oli otseses ohus. Hävis 317 kodu, taastamist vajab üle 5 600 elamu 105 asulas. Õnnetus tekitas suurt kahju raudteeinfrastruktuurile (teatati 612 intsidendist 25 liinil). Iga päev pidi 50 000 sõidukit kasutama ümbersõite. Kahjudest andsid teada riiklikud koolid, lasteaiad ja muud haridusasutused. Enamik kahjudest tabas aga põllumajandust. Üleujutuste tekitatud suurte kahjude tõttu taotles Ungari toetust ühenduse kodanikukaitse mehhanismi kaudu. Võib järeldada, et üleujutused mõjutasid raskelt ja pikaajaliselt elutingimusi, looduskeskkonda ja majandust, sealhulgas eriti põllumajandust. Ungari taotlus sisaldab üleujutuste mõju üksikasjalikku analüüsi ja kogu hinnangulise kahju jaotust sektorite kaupa.

(5) Ungari ametiasutused on arvestanud vastavalt määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks 194 195 242 eurot, mis on jaotatud meetmete liikide kaupa. Suurim osa hädaolukorras vajalike meetmete kuludest (üle 85,754 miljoni euro) oli seotud päästeteenistuste tegevusega. Ungari ametiasutuste esitatud andmete põhjal on selge, et hädaolukorras vajalike meetmete tegelik maksumus ületab oluliselt summa, mida fondist oleks võimalik eraldada. Fondi vahenditest rahastatavate meetmete liigid sätestatakse rakenduslepingus.

(6) Ungaris on 6 piirkonda, mida saab struktuurifondidest (2007–2013) toetada lähenemispiirkondadena ning üks piirkond, mida saab toetada järkjärguliselt kaasatava piirkonnana.

(7) Ungari ametiasutused teatasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

2.4. Tšehhi

2010. aasta mais ja juunis tabasid Tšehhi Vabariiki suured paduvihmad. Nimetatud vihmad põhjustasid kaks omavahel seotud üleujutustelainet, mis mõjutasid riigi kirdeosa, kahjustades elamukinnistuid ja ettevõtteid, teedevõrku ja muud infrastruktuuri.

(1) Avaldus finantsabi saamiseks Euroopa Liidu Solidaarsusfondist esitati komisjonile 23. juulil 2010, mis mahub 10-nädalase tähtaja sisse alates esimeste kahjude registreerimisest 18. mail 2010.

(2) Tegu on loodusõnnetusega. Tšehhi ametiasutused hindavad loodusõnnetusest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 204 456 041 eurot. Et kõne all olev summa on lävest (0,6 % Tšehhi kogurahvatulust, mis on 824 029 miljonit eurot) väiksem, ei saa õnnetust lugeda suureks loodusõnnetuseks määruse (EÜ) nr 2012/2002 tähenduses. Sellegipoolest mõjutasid Tšehhit samad üleujutused, mis põhjustasid suuri loodusõnnetusi Poolas ja Slovakkias. Seetõttu leiti, et taotlus täidab määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 2 lõike 2 teises lõigus sätestatud tingimust, mille kohaselt võib naaberriik, mis on kannatanud sama suure loodusõnnetuse tõttu, erandkorras samuti fondilt abi saada.

(3) Kõige raskemalt sai kannatada riigi kirdeosa, sealhulgas neli Poola, Slovakkia ja Austriaga külgnevat piirkonda (Morava-Sileesia, Olomouci, Zlíni ja Lõuna-Morava maakond). Üleujutuses kaotas elu viis inimest, üle ujutati ja hävis sadu kodusid, rasket kahju kannatasid riigi vara ja teedevõrk. Mõned ettevõtjad olid sunnitud transpordiraskuste tõttu tootmist vähendama. Peale selle on mõjutatud piirkondade puhul tegu majanduslikult nõrgemate piirkondadega, kus tööhõive langeb.

(4) Tšehhi ametiasutused on arvestanud vastavalt määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks 136 945 071 eurot, mis on jaotatud meetmete liikide kaupa.

(5) Tšehhi ametiasutused viitasid asjaolule, et mingeid muid ühenduse vahendeid üleujutuse vahetute tagajärgede likvideerimiseks ei ole kasutatud. Tšehhi ei kavatse kasutada struktuurifonde üleujutuse tagajärgede likvideerimiseks.

2.5. Horvaatia

Alates 2010. aasta mai lõpust kuni peaaegu juuni lõpuni olid Horvaatias tugevad vihma- ja rahesajud ning äikesetormid, mis põhjustasid raskeid üleujutusi riigi ida- ja keskosas. Loodusõnnetus tekitas märkimisväärset kahju põllumajandussektorile, riigi- ja eraomandile ning transpordiinfrastruktuurile.

(1) Avaldus finantsabi saamiseks Euroopa Liidu Solidaarsusfondist esitati komisjonile 9. augustil 2010, mis mahub 10-nädalase tähtaja sisse alates esimeste kahjude registreerimisest 31. mail 2010.

(2) Tegu on loodusõnnetusega. Horvaatia ametiasutused hindavad loodusõnnetusest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 153 039 303 eurot. Et kõne all olev summa on lävest (0,6 % Horvaatia kogurahvatulust, mis on 275 804 miljonit eurot) väiksem, ei saa õnnetust lugeda suureks loodusõnnetuseks määruse (EÜ) nr 2012/2002 tähenduses. Sellegipoolest mõjutasid Horvaatiat samad üleujutused, mis põhjustasid suure loodusõnnetuse Ungaris. Seetõttu leiti, et taotlus täidab määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 2 lõike 2 teises lõigus sätestatud tingimust, mille kohaselt võib naaberriik, mis on kannatanud sama suure loodusõnnetuse tõttu, erandkorras samuti fondilt abi saada. ELiga ühinemisläbirääkimisi pidava riigina on Horvaatial õigus saada abi ELi Solidaarsusfondist.

(3) Horvaatia ametiasutused teatasid, et üleujutuses ujutati üle 427 maja, 682 maja sai kahjustusi ja üle saja perekonna tuli evakueerida. Märkimisväärset kahju sai teede infrastruktuur, mistõttu tekkisid abimeetmete võtmist häirinud ummikud. Enim kahju sai põllumajandussektor – üle 141 miljoni euro ehk 92 % kõigist kahjudest.

(4) Horvaatia ametiasutused on arvestanud vastavalt määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks 11 670 861 eurot, mis on jaotatud meetmete liikide kaupa.

Horvaatia ametiasutused viitasid asjaolule, et mingeid muid ühenduse vahendeid üleujutuse vahetute tagajärgede likvideerimiseks ei ole kasutatud.

2.6. Rumeenia

Juuni lõpust kuni juulini toimusid suuremal osal Rumeenia territooriumist tugevad üleujutused ja maalihked. Loodusõnnetus tekitas märkimisväärset kahju infrastruktuurile, põllumajandussektorile ning riigi- ja eraomandile.

(1) Avaldus finantsabi saamiseks Euroopa Liidu Solidaarsusfondist esitati komisjonile 31. augustil 2010, mis mahub 10-nädalase tähtaja sisse alates esimeste kahjude registreerimisest 23. juunil 2010.

(2) Tegemist oli loodusõnnetusega ja see kuulub solidaarsusfondi rakendamisalasse.

(3) Rumeenia ametiasutused hindavad otseste kahjude kogusummaks 875 757 770 eurot. See summa moodustab 0,6669 % Rumeenia kogurahvatulust ja ületab tavapärast Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise künnist, mis on 787 935 miljonit eurot (s.t 0,6 % kogurahvatulust 2008. aasta andmeil). Komisjoni talituste tehtud analüüs näitas, et meetodid, mida Rumeenia ametiasutused erinevate kahjukategooriate hindamisel kasutasid, on usutavad.

(4) Kuna otsese kahju hinnanguline kogusumma 875 757 770 miljardit eurot ületab 2010. aastal Rumeenia suhtes kohaldatavat Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise künnist 787 935 miljonit eurot, võib õnnetust lugeda suureks loodusõnnetuseks ning see kuulub määruse (EÜ) nr 2012/2002 põhirakendusalasse. Finantsabi summa arvutamise aluseks on otseste kahjude kogusumma. Finantsabi võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud hädaolukorras vajalikeks meetmeteks.

(5) Juunis ja juulis tabasid Rumeeniat rasked üleujutused, mis tekitasid suurt kahju põllumajandusele, infrastruktuurile ja kodudele. Taotluses kirjeldatakse sündmuste mõju: kannatada sai 37 maakonda 41st ja üle 6,7 miljoni inimese. 15 000 inimest vajas evakueerimist, 3073 kodu sai kannatada ja 863 hävis täielikult. Taastamist vajab 147 üldkasutatavat hoonet. Kahjustada sai 443 km kaitseliine, 293 km kaitsevalle ja 35 tammi, 5 257 km maanteeinfrastrukuuri, samuti sildu, truupe ja purdeid. Kuid suurimad olid kahjud teadete kohaselt põllumajanduses: üle ujutati 110 585 ha haritavat maad, 31 088 ha karja- ja heinamaid ning 2 000 ha põlde, viinamägesid ja puuviljaaedu. Teatati märkimisväärsetest kaotustest metsandussektoris noorendikes ja puukoolides, palgi- ja muudes metsades. Üleujutuste tekitatud suurte kahjude tõttu taotles Rumeenia toetust ühenduse kodanikukaitse mehhanismi kaudu. Võib järeldada, et üleujutused mõjutasid raskelt ja pikaajaliselt elutingimusi, looduskeskkonda ja majandust, sealhulgas eriti põllumajandust. Rumeenia taotlus sisaldab üleujutuste mõju üksikasjalikku analüüsi ja kogu hinnangulise kahju jaotust sektorite kaupa.

(6) Rumeenia ametiasutused on arvestanud vastavalt määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks 715 029 944 eurot, mis on jaotatud meetmete liikide kaupa. Rumeenia ametiasutused ei suutnud anda mingit teavet loodusõnnetuse piirkondade vahetute puhastuskulude kohta. Rumeenia ametiasutuste esitatud andmete põhjal on selge, et hädaolukorras vajalike meetmete tegelik maksumus ületab oluliselt summa, mida fondist oleks võimalik eraldada. Fondi vahenditest rahastatavate meetmete liigid sätestatakse rakenduslepingus.

(7) Mõjustatud piirkondi võib 2007.–2013. aasta struktuurifondidest toetada kui lähenemispiirkondi.

(8) Rumeenia ametiasutused teatasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

2.7. Kokkuvõte

Kokkuvõtteks tehakse eespoolnimetatud põhjustel ettepanek rahuldada Poola, Slovakkia, Ungari, Tšehhi, Horvaatia ja Rumeenia taotlused seoses 2010. aasta mais, juunis ja juulis toimunud üleujutustega ja kasutada nende juhtumite puhul Solidaarsusfondi vahendeid.

3. Rahastamine

Solidaarsusfondi aasta kogueelarve on üks miljard eurot. Et fondi loomise keskne põhjus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et sellest antav abi peab olema progresseeruv. See tähendab, et varasema tava kohaselt peaks abi osatähtsus olema suurem künnise (0,6 % kogurahvatulust või 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb on madalam) ületava kahju puhul kui kahju puhul, mis künniseni ei küündi. Varem oli suurõnnetuste puhul assigneeringute määramiseks kasutatud määr 2,5 % kogu otsesest kahjust, kui see on fondi kasutuselevõtmise künnisest allpool, ning 6 %, kui see künnist ületab. Solidaarsusfondist antava abi arvutamise metoodika esitati solidaarsusfondi aastaaruandes (2002–2003) ning metoodika kiitsid heaks nõukogu ja Euroopa Parlament.

Tehakse ettepanek rakendada samu protsendimäärasid ka käesoleval juhul ja määrata järgmised abisummad:

| | | | | eurodes |

| Otsene kahju | Künnis (miljonites eurodes) | 2,5 % põhinev summa | 6 % põhinev summa | Kavandatava abi kogusumma |

Poola – 2010. aasta üleujutus katastroof | 2 998 989 248 | 2 124.920 | 53 123 000 | 52 444 155 | 105 567 155 |

Slovakkia – 2010. aasta üleujutus katastroof | 561 133 594 | 378.205 | 9 455 125 | 10 975 716 | 20 430 841 |

Ungari – 2010. aasta üleujutus katastroof | 719 343 706 | 590.710 | 14 767 750 | 7 718 022 | 22 485 772 |

Tšehhi – 2010. aasta üleujutus naaberriik | 204 456 041 | 824.029 | 5 111 401 | 0 | 5 111 401 |

Horvaatia – 2010. aasta üleujutus naaberriik | 153 039 303 | 275.804 | 3 825 983 | 0 | 3 825 983 |

Rumeenia – 2010. aasta üleujutus katastroof | 875 757 770 | 787.935 | 19 698 375 | 5 269 366 | 24 967 741 |

Kokku | 182 388 893 |

4. Koondtabel finantsraamistiku rubriikide kaupa

Finantsraamistik rubriik/alamrubriik | 2011. aasta finantsraamistik | 2011. aasta eelarve | PEP nr 1/2011 | 2011. aasta eelarve(sh PEP nr 1–9/2010) |

| Kohustused | Maksed | Kohustused | Maksed | Kohustused | Maksed | Kohustused | Maksed |

1. JÄTKUSUUTLIK KASV | | | | | | | | |

1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel | 12 987 000 000 | | 13 520 566 270 | 11 627 802 798 | | | 13 520 566 270 | 11 627 802 798 |

1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive nimel | 50 987 000 000 | | 50 980 593 784 | 41 652 094 626 | | | 50 980 593 784 | 41 652 094 626 |

Kokku | 63 974 000 000 | | 64 501 160 054 | 53 279 897 424 | | | 64 501 160 054 | 53 279 897 424 |

Varu [2] | | | -27 160 054 | | | | -27 160 054 | |

2. LOODUSVARADE KAITSE JA MAJANDAMINE, | | | | | | | | |

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 47 617 000 000 | | 42 891 201 900 | 42 788 499 841 | | | 42 891 201 900 | 42 788 499 841 |

Kokku | 60 338 000 000 | | 58 659 248 389 | 56 378 918 184 | | | 58 659 248 389 | 56 378 918 184 |

Varu | | | 1 678 751 611 | | | | 1 678 751 611 | |

3. KODAKONDSUS, VABADUS, TURVALISUS JA ÕIGUS | | | | | | | | |

3a. Vabadus, turvalisus ja õigus | 1 206 000 000 | | 1 138 954 740 | 813 277 345 | | | 1 138 954 740 | 813 277 345 |

3b. Kodakondsus | 683 000 000 | | 682 897 000 | 645 969 000 | +178 562 910 | +178 562 910 | 861 459 910 | 824 531 910 |

Kokku | 1 889 000 000 | | 1 821 851 740 | 1 459 246 345 | +178 562 910 | +178 562 910 | 2 000 414 650 | 1 637 809 255 |

Varu [3] | | | 67 148 260 | | | | 67 148 260 | |

4. ELi ÜLEMAAILMNE ROLL [4] | 8 430 000 000 | | 8 754 299 377 | 7 237 527 520 | +3 825 983 | +3 825 983 | 8 758 125 360 | 7 241 353 503 |

Varu | | | -70 439 377 | | | | -70 439 377 | |

5. HALDUS [5] | 8 334 000 000 | | 8 172 839 289 | 8 171 544 289 | | | 8 172 839 289 | 8 171 544 289 |

Varu | | | 243 160 711 | | | | 243 160 711 | |

KOKKU | 142 965 000 000 | 134 280 000 000 | 141 909 398 849 | 126 527 133 762 | +182 388 893 | +182 388 893 | 142 091 787 742 | 126 709 522 655 |

Varu | | | 1 996 461 151 | 7 934 866 238 | | | 1 996 461 151 | 7 934 866 238 |

[1] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[2] Alamrubriigi 1a 500 miljoni euro suuruse varu arvutamisel ei ole arvestatud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi. Ettenähtud piirmäära ületavad 34 miljonit eurot saadakse paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise teel.

[3] Euroopa Liidu solidaarsusfondi summa on kantud eelarvesse suuremana, kui vastavate rubriikide puhul on ette nähtud, nagu on sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes (ELT C 139, 14.6.2006).

[4] Rubriigi 4 all olevas 2010. aasta varus ei ole arvestatud hädaabireserviga seotud assigneeringuid (253,9 miljonit eurot). Ettenähtud piirmäära ületavad 71 miljonit eurot saadakse paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise teel.

[5] Rubriigis 5 ülemmäära suhtes jääva varu arvutamisel on võetud arvesse aastate 2007–2013 finantsraamistiku joonealuses märkuses 1 nimetatud 82 miljonit eurot töötajate sissemakseid pensionikavasse.

--------------------------------------------------