EUROOPA KOMISJON Brüssel,21.12.2016 COM(2016) 883 final 2016/0409(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ning millega muudetakse määrust (EL) nr 515/2014 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1986/2006, nõukogu otsus 2007/533/JSK ja komisjoni otsus 2010/261/EL



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Euroopa Liit on viimasel kahel aastal tegelenud korraga selliste eraldiseisvate probleemidega nagu rände haldamine, ELi välispiiride integreeritud haldamine ning terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastane võitlus. Nende probleemide kindlaks lahendamiseks ning tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu loomiseks on väga oluline tulemuslik teabevahetus liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja asjaomaste ELi ametite vahel. Schengeni infosüsteem (SIS) on kõige edukam vahend ELi ja Schengeni lepinguga ühinenud riikide immigratsiooni-, politsei-, tolli- ja õigusasutuste tulemuslikuks koostööks. Sellistel liikmesriikide pädevatel asutustel nagu politsei, piirivalve ja toll peab olema juurdepääs kvaliteetsele teabele nende kontrollitavate isikute või esemete kohta ning selged juhised selle kohta, mida iga juhtumi korral teha tuleb. Selline suuremahuline infosüsteem on Schengeni koostöö keskmes ja mängib otsustavat rolli Schengeni alal inimeste vaba liikumise edendamisel. See võimaldab pädevatel asutustel sisestada ja vaadata andmeid tagaotsitavate isikute kohta, isikute kohta, kellel ei ole võib-olla õigust ELi siseneda või ELis viibida, teadmata kadunud isikute – eelkõige laste – kohta ning esemete kohta, mis võivad olla varastatud, seadusevastaselt omandatud või kadunud. SIS sisaldab lisaks konkreetset isikut või eset käsitlevale teabele ka pädevatele asutustele mõeldud selgeid juhiseid selle kohta, mida isiku või esemega pärast leidmist teha. 2016. aastal, st kolm aastat pärast teise põlvkonna SISi kasutuselevõttu korraldas komisjon SISi põhjaliku hindamise. Hindamine näitas, et SISi kasutamine on olnud väga edukas. 2015. aastal kontrollisid riiklikud pädevad asutused isikuid ja esemeid SISi andmete põhjal peaaegu 2,9 miljardil korral ja vahetasid üle 1,8 miljoni ühiku täiendavat teavet. Nagu komisjoni 2017. aasta tööprogrammis teada antud, tuleks sellele positiivsele kogemusele toetudes süsteemi tulemuslikkust ja tõhusust veelgi parandada. Selleks esitab komisjon esimesed kolm ettepanekut, et parandada ja laiendada hindamise tulemustest lähtudes SISi kasutamist, ning jätkab samal ajal tööd eesmärgiga muuta praegused ja tulevased õiguskaitse- ja piirihaldussüsteemid koostalitlusvõimelisemaks, toetudes kõrgetasemelise infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühma käimasolevale tööle. Kõnealustes ettepanekutes käsitletakse süsteemi kasutamist a) piirihalduseks, b) politseikoostööks ja kriminaalasjades tehtavaks õigusalaseks koostööks ning c) ebaseaduslikult riigis viibivate kolmanda riigi kodanike tagasisaatmiseks. Kaks esimest ettepanekut moodustavad üheskoos SISi loomise, toimimise ja kasutamise õigusliku aluse. Ettepanek SISi kasutamiseks ebaseaduslikult riigis viibivate kolmanda riigi kodanike tagasisaatmise korral täiendab ettepanekut piirihalduse kohta ja selles sisalduvaid sätteid. Sellega luuakse uus hoiatusteadete kategooria ning aidatakse rakendada direktiivi 2008/115/EÜ ja jälgida selle täitmist. Kuna liikmesriikide osalemine ELi poliitikas seoses vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga on erinev, on vaja võtta vastu kolm erinevat õigusakti, mis on siiski üksteisega kooskõlas ja võimaldavad süsteemi täielikku toimimist ja kasutamist. Sellega paralleelselt algatas komisjon aprillis ELi tasandil infohalduse tõhustamiseks ja parandamiseks arutelu piirivalve ja julgeoleku tugevamate ja arukamate infosüsteemide üle. Üldeesmärk on tagada, et pädevad asutused saaksid süstemaatiliselt vajalikku teavet mitmesugustest nende käsutuses olevatest infosüsteemidest. Selle eesmärgi saavutamiseks on komisjon vaadanud läbi olemasoleva infoarhitektuuri, et teha kindlaks teabelüngad ja puudujäägid, mis tulenevad olemasolevate süsteemide funktsioonide puudustest ning ELi üldise andmehaldusarhitektuuri killustusest. Komisjon lõi selle töö toetamiseks kõrgetasemelise infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühma, kelle esialgseid järeldusi on võetud andmekvaliteedi puhul arvesse ka kõnealustes esimestes ettepanekutes. President Junckeri 2016. aasta septembri kõnes olukorrast Euroopa Liidus osutati ka infohalduses praegu esinevate puuduste kõrvaldamise ja olemasolevate infosüsteemide koostalitlusvõime ja seotuse parandamise olulisusele. Pärast kõrgetasemelise infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühma järeldusi, mis esitatakse 2017. aasta esimeses pooles, kaalub komisjon 2017. aasta keskel uute ettepanekute tegemist, et parandada veelgi SISi ja muude IT-süsteemide koostalitlusvõimet. Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ametit (eu-LISA) käsitleva määruse (EL) nr 1077/2011 läbivaatamine on selle töö samavõrd oluline osa ja selle kohta teeb komisjon 2017. aastal tõenäoliselt eraldi ettepanekud. Praeguste julgeolekuprobleemide käsitlemisel on oluline investeerida kiiresse, tulemuslikku ja kvaliteetsesse teabevahetusse ja infohaldusse ning tagada ELi andmebaaside ja infosüsteemide koostalitlusvõime. See ettepanek on osa esimesest ettepanekute paketist, millega parandatakse SISi toimimist ning kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös. Sellega viiakse ellu (1)komisjoni lubadus suurendada SISi lisaväärtust õiguskaitse jaoks, et reageerida uutele ohtudele; (2)viimasel kolmel aastal SISi rakendamisel tehtud töö tulemuste kindlustamine, millega kaasnevad keskse SISi tehnilised muudatused, et laiendada mõningaid olemasolevaid hoiatusteadete kategooriaid ja pakkuda uusi funktsioone; (3)soovitused tehniliste ja menetluslike muudatuste kohta, mis tulenevad SISi põhjalikust hindamisest; (4)SISi lõppkasutajate palvel tehtavad tehnilised parandused ning (5)kõrgetasemelise infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühma esialgsed järeldused andmekvaliteedi kohta. Kuna see ettepanek on lahutamatult seotud komisjoni ettepanekuga võtta vastu määrus, milles käsitletakse SISi loomist, toimimist ja kasutamist riigipiiri ületamise kontrolli valdkonnas, on kahel tekstil mitu ühist sätet. Need hõlmavad meetmeid, mis on seotud SISi kasutamisega algusest lõpuni, sealhulgas keskse süsteemi ja riiklike süsteemide kasutamine ning lõppkasutajate vajadused; tugevamaid meetmeid talitluspidevuse jaoks; meetmeid, mis puudutavad andmekvaliteeti, andmekaitset ja andmeturvet, ning sätteid järelevalve, hindamise ja aruandluse korra kohta. Mõlema ettepanekuga laiendatakse ka biomeetriliste andmete kasutamist. Praegune teise põlvkonna SISi õigusraamistik, mis käsitleb selle kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös, põhineb endisel kolmanda samba õigusaktil – nõukogu otsus 2007/533/JSK – ja endisel esimese samba õigusaktil – määrus (EÜ) nr 1986/2006.Käesoleva ettepanekuga konsolideeritakse olemasolevate õigusaktide sisu, lisades samal ajal uusi sätteid, et: ühtlustada paremini riiklikke SISi kasutamise menetlusi, eelkõige seoses terrorismiga seotud õigusrikkumistega ja lastega, kelle puhul on vanema poolt röövimise oht;

laiendada SISi ulatust, lisades olemasolevatele hoiatusteadetele uued biomeetriliste tunnuste elemendid; teha tehnilisi muudatusi, et parandada turvalisust ja aidata vähendada halduskoormust, nähes ette kohustuslikud riiklikud koopiad ja ühised tehnilised rakendusstandardid; käsitleda SISi täielikku algusest lõpuni kasutamist, hõlmates kesksed ja riiklikud süsteemid ning tagades lisaks selle, et lõppkasutajad saavad kõik andmed, mida neil on vaja ülesannete täitmiseks, ja et nad järgivad SISi andmete töötlemisel kõiki turvaeeskirju. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtete ning kehtivate ja tulevaste õigusaktidega Käesolev ettepanek on tihedalt seotud järgmiste liidu poliitikavaldkondadega ja täiendab neid. (1)Sisejulgeolek, mida rõhutatakse Euroopa julgeoleku tegevuskavas ja komisjoni töös tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumisel, et terrorikuritegusid ja muid raskeid kuritegusid tõkestada, avastada, uurida ja nende eest vastutusele võtta, võimaldades õiguskaitseasutustel töödelda selliste isikute isikuandmeid, keda kahtlustatakse terroriaktides või rasketes kuritegudes osalemises. (2)Andmekaitse, pidades silmas, et käesoleva ettepanekuga tagatakse nende isikute põhiõiguste kaitse, kelle isikuandmeid SISis töödeldakse. Käesolev ettepanek on ka tihedalt seotud kehtivate liidu õigusaktidega ja täiendab neid, nimelt järgmistes valdkondades. (3)Euroopa piiri- ja rannikuvalve seoses selle juurdepääsuga SISile kavandatava ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) puhul ning SISile juurdepääsu võimaldava tehnilise liidese pakkumiseks Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmadele, tagasisaatmisega seotud ülesannetesse kaasatud töötajate rühmadele ja rändehalduse tugirühma liikmetele, et neil oleks oma volituste piires õigus pääseda juurde SISi sisestatud andmetele ja neid otsida. (4)Europol, pidades silmas, et käesoleva ettepanekuga antakse Europolile lisaõigus pääseda oma volituste piires juurde SISi sisestatud andmetele ja neid otsida. (5)Prüm, pidades silmas, et käesoleva ettepaneku sätted, millega võimaldatakse isikute tuvastamist sõrmejälgede (ning näokujutiste ja DNA-profiili) põhjal, täiendavad kehtivaid Prümi sätteid, milles käsitletakse vastastikust piiriülest sidusjuurdepääsu määratud siseriiklikele DNA-andmebaasidele ja sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemidele. Käesolev ettepanek on ka tihedalt seotud tulevaste liidu õigusaktidega ja täiendab neid, nimelt järgmistes valdkondades. (6)Välispiiride haldamine. Ettepanek täiendab kavandatavat uut Schengeni piirieeskirjade põhimõtet, mis töötati välja terroristist välisvõitlejate probleemi tõttu ja mille kohaselt hakatakse kõigi reisijate, sealhulgas ELi kodanike kohta tegema Schengeni alale sisenemisel ja sealt väljumisel süstemaatilisi kontrolle asjakohaste andmebaaside põhjal. (7)Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem. Ettepanekuga soovitakse arvesse võtta riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi käsitlevat ettepanekut, milles kavandatakse sõrmejälgede ja näokujutiste kasutamist biomeetriliste tunnustena. (8)ELi reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS). Ettepanekus võetakse arvesse kavandatavat ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi, millega on ette nähtud ELis reisida kavatsevate kolmandate riikide kodanike põhjalik hindamine turvalisuse seisukohast, sealhulgas kontrollid SISis. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Käesoleva ettepaneku politseikoostööd ja kriminaalasjades tehtavat õigusalast koostööd käsitlevate sätete õiguslikuks aluseks on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõike 1 punkt d, artikli 85 lõige 1, artikli 87 lõike 2 punkt a ja artikli 88 lõike 2 punkt a. •Erinev kohaldamine Käesolevas ettepanekus lähtutakse Schengeni acquis’ sätetest, milles käsitletakse politseikoostööd ja kriminaalasjades tehtavat õigusalast koostööd. Seepärast tuleb arvesse võtta järgmisi assotsieerunud riikidega sõlmitud mitmesuguste protokollidega ja lepingutega seotud tagajärgi.

Taani: aluslepingutele lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artikli 4 kohaselt ning arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva määruse kohta otsuse teinud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. Ühendkuningriik: Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) artikli 8 lõike 2 kohaselt on käesoleva määrus Ühendkuningriigi suhtes siduv. Iirimaa: Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) artikli 6 lõike 2 kohaselt on käesoleva määrus Iirimaa suhtes siduv. Bulgaaria ja Rumeenia: käesolev määrus on akt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses. Käesolevat määrust tuleb tõlgendada koostoimes nõukogu 29. juuni 2010. aasta otsusega 2010/365/EL, millega muudeti Schengeni infosüsteemi käsitlevad Schengeni acquis’ sätted Bulgaarias ja Rumeenias teatavate piirangutega kohaldatavaks. Küpros ja Horvaatia: käesolev määrus on akt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses. Assotsieerunud riigid: vastavate lepingute alusel, mis käsitlevad Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, on kavandatav määrus nende riikide suhtes siduv. •Subsidiaarsus Käesolev ettepanek arendab edasi olemasolevat, 1995. aastast kasutatavat SISi ja põhineb sellel. 9. aprillil 2013 asendati algne valitsustevaheline raamistik liidu õigusaktidega (määrus (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsus 2007/533/JSK). Täielik subsidiaarsuse analüüs on juba varem tehtud; käesoleva algatuse eesmärk on kehtivaid sätteid veelgi viimistleda, käsitleda kindlaks tehtud puudusi ja täiustada kasutamiskorda. SISi kaudu liikmesriikide vahel märkimisväärses mahus toimuvat teabevahetust ei ole võimalik tagada detsentraliseeritud lahendustega. Meetme ulatuse, tagajärgede ja mõju tõttu on ettepaneku eesmärke parem saavutada liidu tasandil. Käesoleva ettepaneku eesmärgid hõlmavad muu hulgas tehnilisi parandusi SISi tõhususe suurendamiseks ja jõupingutusi süsteemi kasutamise ühtlustamiseks kõigis osalevates liikmesriikides. Kuna kõnealused eesmärgid ning üha mitmekesisemaks muutuvate ohtude vastu võitlemiseks tulemusliku teabevahetuse tagamise probleemid on riikidevahelised, on ELi tasand sobiv selleks, et pakkuda lahendusi nendele probleemidele, mida liikmesriigid üksi ei suuda lahendada. Kui praeguseid SISi piiranguid ei käsitleta, on oht, et rohked võimalused maksimeerida tõhusust ja ELi lisaväärtust jäävad kasutamata ning et süsteemi jäävad puudused, mis takistavad pädevate asutuste tööd. Näiteks võib asjaolu, et puuduvad ühtlustatud eeskirjad tarbetuks muutunud hoiatusteadete süsteemist kustutamiseks, kahjustada isikute vaba liikumise põhimõtet, mis on üks liidu aluspõhimõtetest. •Proportsionaalsus Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 on sätestatud, et ükski liidu meede ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik lepingu eesmärkide saavutamiseks. Käesoleva ELi meetme jaoks valitud vorm peab võimaldama saavutada ettepanekuga soovitud eesmärki ja selle võimalikult tulemuslikku rakendamist. Kavandatud algatus kujutab endast SISi läbivaatamist politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas. Ettepaneku aluseks on lõimitud eraelukaitse põhimõtted. Isikuandmete kaitse õiguse poolest on käesolev ettepanek proportsionaalne, kuna selles nähakse ette konkreetsed hoiatusteadete kustutamise eeskirjad ja ei nõuta andmete kogumist ja säilitamist kauem, kui on tingimata vajalik, et süsteem saaks toimida ja oma eesmärgid täita. Lähtudes operatiivsetest nõuetest, lühendab käesolev ettepanek esemeid käsitlevate hoiatusteadete säilitamise aega ja viib need vastavusse isikuid käsitlevate hoiatusteadetega (kuna need on paljudel juhtudel seotud isikuandmetega, näiteks isikut tõendavad dokumendid või numbrimärgid). Politsei kogemus näitab, et varastatud vara on võimalik üles leida suhteliselt lühikese ajaga, mistõttu on 10aastane aegumistähtaeg esemeid käsitlevate hoiatusteadete puhul tarbetult pikk. SISi hoiatusteated sisaldavad ainult andmeid, mida on vaja isikute või esemete tuvastamiseks ja nende asukoha kindlakstegemiseks ning sobivate operatiivmeetme võtmiseks. Kõik muud üksikasjad esitatakse SIRENE büroode kaudu, mis võimaldab täiendava teabe vahetamist. Lisaks nähakse ettepanekuga ette kõigi selliste kaitsemeetmete ja mehhanismide rakendamine, mida on vaja andmesubjektide põhiõiguste tulemuslikuks kaitseks, eelkõige nende eraelu ja isikuandmete kaitseks. Ettepanek sisaldab ka sätteid, mis on mõeldud konkreetselt üksikisikute SISis hoiatavate isikuandmete turvalisuse suurendamiseks. Süsteemi toimimiseks ei ole vaja liidu tasandil täiendavaid protsesse ega ühtlustamist. Kavandatud meede on proportsionaalne, kuna ei lähe kindlaksmääratud eesmärkide saavutamiseks liidu tasandil vajalikust kaugemale. •Vahendi valik Kavandatud muutmine toimub määruse vormis ja nõukogu otsus 2007/533/JSK asendatakse, kuigi suur osa osutatud otsuse sisust jäetakse alles. Otsus 2007/533/JSK võeti vastu eelmise Euroopa Liidu lepingu kohase nn kolmanda samba õigusaktina. Selliseid nn kolmanda samba õigusakte võttis vastu nõukogu, ilma et Euroopa Parlament oleks olnud kaasseadusandja. Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise leping, sest sammaste struktuur kaotati Lissaboni lepingu jõustumisel 1. detsembril 2009. Õiguslik alus tingib seadusandliku tavamenetluse kasutamise. Kasutada tuleb (Euroopa Parlamendi ja nõukogu) määrust, sest sätted peavad olema siduvad ja vahetult kohaldatavad kõigis liikmesriikides.

Ettepanek arendab edasi ja tugevdab olemasolevat tsentraliseeritud süsteemi, mille kaudu liikmesriigid teevad omavahel koostööd ning mille jaoks on vaja ühist struktuuri ja siduvaid kasutuseeskirju. Lisaks sätestatakse selles kõigi liikmesriikide ja Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti (eu-LISA) jaoks kohustuslikud ühtsed eeskirjad süsteemile juurdepääsu kohta muu hulgas õiguskaitse eesmärgil. eu-LISA vastutab alates 9. maist 2013 keskse SISi operatiivjuhtimise eest, mis hõlmab kõiki ülesandeid, mida on vaja, et tagada keskse SISi täielik toimimine 24 tundi päevas 7 päeva nädalas. Käesolevas ettepanekus lähtutakse eu-LISA SISiga seotud kohustustest. Peale selle nähakse ettepanekuga ette vahetult kohaldatavad eeskirjad, mis võimaldavad andmesubjektidele juurdepääsu nende enda andmetele ja õiguskaitsevahenditele, ilma et selleks oleks vaja täiendavaid rakendusmeetmeid. Seega saab õigusaktiks valida vaid määruse. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsusega 2007/533/JSK korraldas komisjon kolm aastat pärast keskse SIS II kasutuselevõtmist keskse SIS II ja liikmesriikidevahelise täiendava teabe kahe- ja mitmepoolse vahetamise üldise hindamise. Hindamise tulemused tõid esile vajaduse muuta SISi õiguslikku alust, et reageerida paremini uutele julgeoleku- ja rändeprobleemidele. Näiteks tehti ettepanek käsitleda SISi algusest lõpuni kasutamise aspekti, reguleerides selle kasutamise lõppkasutajate poolt ja kehtestades ka lõppkasutajate rakenduste suhtes kohaldatavad andmeturbestandardid, et tugevdada terrorismivastase võitluse eemärgil süsteemi, nähes ette uue meetme, selgitada selliste laste seisundit, kelle puhul on oht, et vanemad võivad nad röövida, ning suurendada süsteemis kättesaadavate biomeetriliste tunnuste hulka. Hindamise tulemused näitasid ka vajadust teha õiguslikke muudatusi, et parandada süsteemi tehnilist toimimist ja ühtlustada riiklikke protsesse. Kõnealuste meetmetega suurendataks SISi tõhusust ja tulemuslikkust selle kasutamise lihtsustamise ja tarbetu koormuse vähendamise teel. Kavandatud on lisameetmed andmekvaliteedi ja süsteemi läbipaistvuse parandamiseks ning selgemalt on kirjeldatud liikmesriikide ja eu-LISA aruandlusega seotud ülesandeid. Põhjaliku hindamise tulemused (hindamisaruanne ja seonduv komisjoni talituste töödokument võeti vastu 21. detsembril 2016) on käesolevas ettepanekus sisalduvate meetmete aluseks. •Konsulteerimine sidusrühmadega Komisjoni SISi käsitleva hindamise käigus küsiti nõukogu otsuse 2007/533/JSK artiklis 67 sätestatud korra kohaselt tagasisidet ja ettepanekuid asjaomastelt sidusrühmadelt, sealhulgas SISVISi komitee liikmetelt. Nimetatud komiteesse kuuluvad liikmesriikide esindajad nii SIRENEga seotud operatiivküsimustes (piiriülene koostöö SISi alal) kui ka SISi ning seonduva SIRENE rakenduse arendamise ja hooldamisega seotud tehnilistes küsimustes. Komitee liikmed vastasid hindamisprotsessi käigus üksikasjalikele küsimustikele. Kui oli vaja lisaselgitusi või kui teemat oli vaja edasi käsitleda, tehti seda e-posti või sihipärase intervjuu teel. See järkjärguline protsess võimaldas tõstatada küsimusi laiahaardelisel ja läbipaistval viisil. 2015. ja 2016. aastal arutasid SISVISi komitee liikmed neid küsimusi spetsiaalsetel kohtumistel ja seminaridel. Komisjon konsulteeris ka liikmesriikide andmekaitseasutustega ja andmekaitse valdkonna SIS II järelevalve koordineerimisrühma liikmetega. Liikmesriigid jagasid oma kogemusi seoses andmesubjektide juurdepääsutaotlustega ja riiklike andmekaitseasutuste tööga, vastates selleks ette nähtud küsimustikule. Küsimustiku vastuseid 2015. aasta juunist on võetud käesoleva ettepaneku väljatöötamisel arvesse. Komisjon lõi talitustevahelise juhtrühma, mis hõlmab peasekretariaati, rände ja siseasjade peadirektoraati, õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraati, personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraati ning informaatika peadirektoraati. Juhtrühm jälgis hindamisprotsessi ja andis vajaduse korral juhiseid. Hindamise järeldustes võeti arvesse ka andmeid, mis koguti liikmesriikidesse tehtud kohapealsete kontrollkäikude raames, mille käigus uuriti üksikasjalikult seda, kuidas SISi praktikas kasutatakse. Need hõlmasid arutelusid ja intervjuusid süsteemi kasutajatega, SIRENE büroo töötajatega ja riiklike pädevate asutustega. Tagasisidest tulenevalt nähakse käesoleva ettepanekuga ette meetmed süsteemi tehnilise ja operatiivse tõhususe ja tulemuslikkuse parandamiseks. •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Lisaks konsulteerimisele sidusrühmadega kogus komisjon väliseid eksperdiarvamusi kolme uuringu kaudu, mille järeldusi on käesoleva ettepaneku väljatöötamisel arvesse võetud: SISi tehniline hindamine (Kurt Salmon) Selle hindamise käigus tehti kindlaks SISi toimimise peamised probleemid ja tulevased vajadused, mida tuleks käsitleda, eelkõige toodi esile mure seoses talitluspidevuse maksimeerimisega ja selle tagamisega, et üldine ülesehitus suudaks kasvava võimsuse nõuetega kohaneda.

SIS II ülesehituse võimalike paranduste mõju hindamine IKT osas (Kurt Salmon) Selles uuringus hinnati riiklikul tasandil SISi kasutamise praeguseid kulusid ning kaht võimalikku tehnilist stsenaariumi süsteemi parandamiseks. Mõlemad stsenaariumid hõlmavad tehnilisi ettepanekuid, mis keskenduvad keskse süsteemi ja üldise ülesehituse parandamisele. SIS II ülesehituse võimalike paranduste mõju hindamine IKT osas – lõpparuanne, 10. november 2016 (Wavestone) Selles uuringus hinnati kolme stsenaariumi (täielikult tsentraliseeritud süsteem, N.SISi standarditud rakendamine, mille eu-LISA töötab välja ja pakub liikmesriikidele, ning N.SISi erinev rakendamine ühiste tehniliste standarditega) analüüsimise abil riikliku koopia kasutuselevõtu mõju liikmesriikide kuludele. •Mõjuhinnang Komisjon ei korraldanud mõju hindamist. Kolme eespool (punktis „Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine“) osutatud sõltumatut hindamist arvestati seoses süsteemi muudatuste mõjuga tehnilisest vaatenurgast. Lisaks on komisjon alates 2013. aastast – st alates SIS II kasutuselevõtmisest 9. aprillil 2013 ja otsuse 2007/533/JSK kohaldamise algusest – viinud lõpule kaks SIRENE käsiraamatu läbivaatamist. Nende hulgas on vahepealne läbivaatamine, mille tulemusel võeti 29. jaanuaril 2015 kasutusele uus SIRENE käsiraamat. Komisjon võttis vastu ka parimate tavade ja soovituste kataloogi. Lisaks teevad eu-LISA ja liikmesriigid süsteemi korrapäraseid, järkjärgulisi tehnilisi parandusi. Ollakse seisukohal, et sellised võimalused on nüüd ammendunud, mis tähendab, et vaja on õigusliku aluse ulatuslikumat muutmist. Selgust sellistes valdkondades nagu lõppkasutajate süsteemide kasutamine ja hoiatusteadete kustutamise üksikasjalikud eeskirjad ei ole võimalik saavutada ainult parema rakendamise ja jõustamisega. Määruses (EL) nr 1053/2013 sätestatud Schengeni hindamismehhanism võimaldab SISi toimimist liikmesriikides perioodiliselt õiguslikust ja operatiivsest seisukohast hinnata. Hindamisi teevad komisjon ja liikmesriigid ühiselt. Selle mehhanismi kaudu esitab nõukogu üksikutele liikmesriikidele soovitusi, lähtudes mitmeaastaste ja iga-aastaste kavade raames korraldatud hindamistest. Kuna soovitused on individuaalsed, ei saa need asendada õiguslikult siduvaid eeskirju, mis on samal ajal kohaldatavad kõigi SISi kasutavate liikmesriikide suhtes. SISVISi komitee arutab korrapäraselt praktilisi operatiivseid ja tehnilisi küsimusi. Kuigi need kohtumised aitavad komisjonil ja liikmesriikidel koostööd teha, ei saa nende arutelude tulemused (õigusaktide muudatuste puudumine) lahendada probleeme, mis tekivad näiteks lahknevatest riiklikest tavadest. Käesolevas määruses kavandatud muudatustel ei ole märkimisväärset majanduslikku ega keskkonnamõju. Neil on eeldatavasti aga märkimisväärne positiivne sotsiaalne mõju, kuna nendega tagatakse suurem julgeolek, võimaldades paremini tuvastada valet identiteeti kasutavaid isikuid, raske kuriteo sooritanud kurjategijaid, kelle identiteet ei ole teada, ja teadmata kadunud alaealisi. Nende muudatuste mõju põhiõigustele ja andmekaitsele on kaalutud ja üksikasjalikumalt käsitletud järgmises jaos („Põhiõigused“). Ettepanek on koostatud, kasutades märkimisväärset hulka tõendeid, mis on kogutud teise põlvkonna SISi üldisel hindamisel, mille käigus uuriti süsteemi toimimist ja võimalikke parandusi. Lisaks korraldati uuring, mille käigus hinnati mõju kuludele, tagamaks, et valitud riiklik ülesehitus on kõige sobivam ja proportsionaalsem. •Põhiõigused ja andmekaitse Käesolevas ettepanekus arendatakse edasi ja parandatakse olemasolevat süsteemi, mitte ei looda uut süsteemi, mistõttu toetub see juba kehtestatud olulistele ja tulemuslikele kaitsemeetmetele. Kuna süsteem töötleb jätkuvalt isikuandmeid ja hakkab töötlema uusi tundlike biomeetriliste andmete kategooriaid, on võimalik mõju isikute põhiõigustele. Seda on põhjalikult arvesse võetud ja kehtestatud on uued kaitsemeetmed, et andmete kogumine ja edasine töötlemine piirduks rangelt vajalikuga ja operatiivselt nõutavaga ning et juurdepääs nendele andmetele oleks ainult isikutel, kellel on operatiivvajadus neid töödelda. Käesolevas ettepanekus on sätestatud selged andmete säilitamise tähtajad, sealhulgas lühem säilitamisaeg esemeid käsitlevate hoiatusteadete jaoks. Tunnustatakse sõnaselgelt isikute õigust pääseda juurde nendega seotud andmetele ja neid parandada ning taotleda kustutamist kooskõlas nende põhiõigustega (vt andmekaitset ja andmeturvet käsitlev jagu) ning sätestatakse see. Lisaks tugevdatakse ettepanekuga põhiõiguste kaitsmise meetmeid, pidades silmas, et sellega sätestatakse õigusaktis hoiatusteate kustutamise nõue ja nähakse ette proportsionaalsuse hindamine hoiatusteate säilitamise aja pikendamise korral. Kaitset vajavaid teadmata kadunud isikuid on tänu biomeetriliste andmete kasutamisele võimalik usaldusväärsemalt tuvastada ning seejuures tagatakse, et isikuandmed on täpsed ja asjakohaselt kaitstud. Ettepanekus määratakse biomeetriliste tunnuste kasutamise jaoks kindlaks laiaulatuslikud ja usaldusväärsed kaitsemeetmed, et hoida ära süütute inimeste häirimist. Ettepanekus nõutakse ka süsteemi turvalisust algusest lõpuni, tagades selles säilitatavate andmete suurema kaitse. Pidades silmas, et käesoleva ettepanekuga on nähtud ette selge intsidentide haldamise menetlus ja SISi parem talitluspidevus, on see isikuandmete kaitse õiguse poolest Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga täielikult kooskõlas. SISi edasiarendamine ja jätkuv tulemuslikkus aitab ühiskonnas tagada inimeste julgeolekut. Ettepanekus kavandatakse märkimisväärseid muudatusi seoses biomeetriliste tunnustega. Kui õiguslikud nõuded on täidetud, tuleks lisaks sõrmejälgedele võtta ja säilitada ka peopesajälgi. Sõrmejälgede logid on lisatud tähtnumbrilistele SISi hoiatusteadetele, nagu on nähtud ette artiklites 26, 32, 34 ja 36. Tulevikus peaks olema võimalik sõrme- ja peopesajälgede andmetest otsida kuriteopaigast leitud sõrmejälgi, tingimusel et tegemist on raske kuriteo või terrorikuriteoga ja võib väita, et need kuuluvad suure tõenäosusega kuriteo toimepanijale. Ettepanekuga kavandatakse ka sõrmejälgede säilitamist n-ö tagaotsitavate tundmatute isikute puhul (tingimusi on üksikasjalikult kirjeldatud 5. jao alajaos „Fotod, näokujutised, sõrme- ja peopesajäljed ning DNA-profiil“). Kui isiku dokumentide kohase identiteedi suhtes valitseb ebakindlus, peaksid pädevad asutused otsima tema sõrmejälgi SISi andmebaasis säilitatavate sõrmejälgede hulgast. Ettepaneku kohaselt tuleb koguda ja säilitada lisaandmeid (näiteks isikut tõendavate dokumentide üksikasjad), mis lihtsustavad kohapealsetel ametnikel isikusamasuse kindlakstegemist. Ettepanekuga tagatakse andmesubjekti õigus tõhusatele õiguskaitsevahenditele, mis on otsuste vaidlustamiseks kättesaadavad ja hõlmavad kooskõlas põhiõiguste harta artikliga 47 igal juhul tõhusat õiguskaitsevahendit kohtus.

4.MÕJU EELARVELE SIS on üks ühtne infosüsteem. Kahes ettepanekus (käesolev ettepanek ja ettepanek, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist riigipiiri ületamise kontrolli valdkonnas) ette nähtud kulusid ei tuleks järelikult käsitada mitte kahe, vaid ühe summana. Mõlema ettepaneku rakendamiseks vajalike muudatuste mõju eelarvele on kajastatud ühes finantsselgituses. Kuna kolmas ettepanek (ebaseaduslikult riigis viibivate kolmanda riigi kodanike tagasisaatmise kohta) on täiendav, käsitletakse selle mõju eelarvele eraldi ja eraldiseisvas finantsselgituses, milles käsitletakse ainult kõnealuse spetsiifilise hoiatusteadete kategooria loomist. Võrgu, eu-LISA keskse SISi ja liikmesriikide arenduste puhul vajaliku töö mitmesuguste aspektide hindamise põhjal vajavad kahe määruse ettepanekud ajavahemikul 2018–2020 kokku 64,3 miljonit eurot. Sellega kaetakse TESTA-NG ribalaiuse suurendamine, mis tuleneb sellest, et kahe ettepaneku kohaselt hakatakse võrgu kaudu edastama sõrmejäljefaile ja näokujutisi, milleks on vaja suuremat läbilaskevõimet ja võimsust (9,9 miljonit eurot). Samuti hõlmab see eu-LISA personali- ja tegevuskulusid (17,6 miljonit eurot). eu-LISA teatas komisjonile, et 2018. aasta jaanuaris kavatsetakse tööle võtta kolm uut lepingulist töötajat, et alustada arendusetapiga õigel ajal, tagamaks SISi ajakohastatud funktsioonide kasutuselevõtt 2020. aastal. Käesoleva ettepanekuga kaasnevad keskse SISi tehnilised muudatused, et laiendada mõningaid olemasolevaid hoiatusteadete kategooriaid ja pakkuda uusi funktsioone. Need muudatused kajastuvad ka käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituses. Komisjon korraldas ka kuludele avalduva mõju hindamise uuringu, mille käigus hinnati riiklike arenduste kulusid, mis on käesoleva ettepaneku kohaselt vajalikud. Hinnangulised kulud on 36,8 miljonit eurot, mis tuleks eraldada liikmesriikidele ühekordse kindlasummalise maksena. Iga liikmesriik saab seega 1,2 miljonit eurot, et ajakohastada oma riiklikku süsteemi vastavalt käesolevas ettepanekus sätestatud nõuetele ning luua muu hulgas osaline riiklik koopia, kui seda ei ole veel tehtud, või varusüsteem. Kavas on Sisejulgeolekufondi e-piirideks ette nähtud vahendite ülejäänud osa ümberplaneerimine, et teha ajakohastusi ja rakendada kahe ettepanekuga ette nähtud funktsioone. Sisejulgeolekufondi välispiiride määrusega on nähtud ette rahastamisvahend, mis hõlmab e-piiride paketi rakendamise eelarvet. Selle määruse artiklis 5 on sätestatud, et 791 miljonit eurot rakendatakse programmi kaudu, mille eesmärk on välispiiri ületavate rändevoogude juhtimist toetavate IT-süsteemide käivitamine artiklis 15 sätestatud tingimustel. Eespool osutatud 791 miljonit eurost on 480 miljonit eurot nähtud ette riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi arendamiseks ja 210 miljonit eurot ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) arendamiseks. Ülejäänud osa kasutatakse osaliselt kahes ettepanekus ette nähtud SISi muudatuste kulude katmiseks. 5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Komisjon, liikmesriigid ja eu-LISA vaatavad SISi kasutamise korrapäraselt läbi ja jälgivad seda eesmärgiga tagada selle jätkuv tulemuslik ja tõhus toimimine. Komisjoni abistab tehniliste ja operatiivmeetmete rakendamisel SISVISi komitee, nagu ettepanekus kirjeldatud. Lisaks hõlmavad käesoleva kavandatava määruse artikli 71 lõiked 7 ja 8 sätteid ametliku korrapärase läbivaatamise ja hindamise protsessi kohta. eu-LISA on kohustatud esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga kahe aasta järel aruande, mis käsitleb keskse SISi tehnilist toimimist (sealhulgas turvalisust), seda toetavat sideinfrastruktuuri ning täiendava teabe kahe- ja mitmepoolset vahetamist liikmesriikide vahel. Lisaks on komisjon kohustatud korraldama iga nelja aasta järel SISi ja liikmesriikidevahelise teabevahetuse üldise hindamise ning jagama tulemusi Euroopa Parlamendi ja nõukoguga. Selle käigus käsitletakse saavutatud tulemusi võrreldes eesmärkidega; hinnatakse, kas süsteemi aluspõhimõtted on jätkuvalt kehtivad; hinnatakse, kuidas määrust keskse SISi suhtes kohaldatakse; hinnatakse keskse süsteemi turvalisust; uuritakse mõjusid süsteemi edaspidisele toimimisele. Samuti on eu-LISA ülesanne nüüd teha päevast, kuist ja aastast statistikat SISi kasutamise kohta, tagades süsteemi ja selle eesmärkidega võrreldes saavutatud tulemuste pideva jälgimise. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

Käesoleva ettepaneku ja SISi loomist, toimimist ja kasutamist riigipiiri ületamise kontrolli valdkonnas käsitleva määruse ettepaneku ühised sätted Üldsätted (artiklid 1–3) SISi tehniline ülesehitus ja toimimisviisid (artiklid 4–14) eu-LISA kohustused (artiklid 15–18) Juurdepääsuõigus ja hoiatusteadete säilitamine (artiklid 43, 46, 48, 50 ja 51) Üldised andmetöötlus- ja andmekaitse-eeskirjad (artiklid 53–70) Järelevalve ja statistika (artikkel 71) SISi kasutamine algusest lõpuni SISil on kõikjal Euroopas pädevates asutustes üle 2 miljoni lõppkasutaja ning see on äärmiselt laialt kasutatav ja tulemuslik teabe jagamise vahend. Käesolevad ettepanekud hõlmavad eeskirju, mis käsitlevad SISi toimimist algusest lõpuni, sealhulgas eu-LISA hallatava keskse SISi, riiklike süsteemide ja lõppkasutajate rakenduste kasutamist. Lisaks kesksele süsteemile ja riiklikele süsteemidele käsitletakse ka lõppkasutajate tehnilisi ja operatiivvajadusi. Artikli 9 lõikes 2 on täpsustatud, et lõppkasutajad peavad saama oma ülesannete täitmiseks vajalikke andmeid (eelkõige kõik andmed, mida on vaja andmesubjektide tuvastamiseks ja nõutava meetme võtmiseks). Sellega on nähtud ette ka ühine kava SISi rakendamiseks liikmesriikides, mis tagab kõigi riiklike süsteemide ühtlustamise. Artiklis 6 on sätestatud, et iga liikmesriik peab tagama, et SISi andmed on lõppkasutajatele pidevalt kättesaadavad, et maksimeerida operatiivset kasu rikete võimaluse vähendamise teel. Artikli 10 lõikega 3 tagatakse, et andmetöötluse turvalisus hõlmab ka lõppkasutajate andmetöötlustoiminguid. Artikli 14 kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et SISile juurdepääsu omavaid töötajaid koolitatakse korrapäraselt ja jooksvalt andmeturbe ja andmekaitse-eeskirjade valdkonnas. Kõnealuste meetmete kaasamise tulemusel käsitletakse käesolevas ettepanekus põhjalikumalt SISi täielikku algusest lõpuni toimimist ja see sisaldab eeskirju ja kohustusi, mis puudutavad miljoneid lõppkasutajaid kõikjal Euroopas. Selleks et kasutada SISi võimalikult tulemuslikult, peaksid liikmesriigid tagama, et iga kord, kui lõppkasutajatel on riiklikus politsei- või immigratsiooniandmebaasis päringu tegemise õigus, teevad nad paralleelselt päringu ka SISis. Nii saab SIS saavutada oma eesmärgi toimida sisepiirikontrollideta alal peamise tasakaalustava meetmena ja liikmesriigid saavad paremini käsitleda kuritegevuse piiriülest mõõdet ja kurjategijate liikuvust. Kõnealune paralleelne päring peab olema kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680 artikliga 4. Talitluspidevus Ettepanekutega tugevdatakse sätteid talitluspidevuse kohta nii riiklikul kui ka eu-LISA tasandil (artiklid 4, 6, 7 ja 15). Need tagavad, et SIS on jätkuvalt toimiv ja kohapealsetele töötajatele kättesaadav isegi süsteemi mõjutavate probleemide korral. Andmekvaliteet Ettepanekus jäetakse alles põhimõte, et liikmesriik, kes on andmete omanik, vastutab ka SISi sisestatud andmete täpsuse eest (artikkel 56). Siiski on vaja näha ette eu-LISA hallatav keskne mehhanism, mis võimaldab liikmesriikidel korrapäraselt läbi vaadata hoiatusteateid, mille kohustuslikud andmeväljad võivad tekitada muret kvaliteedi pärast. Seepärast antakse ettepaneku artikliga 15 eu-LISA-le õigus koostada korrapäraste ajavahemike järel liikmesriikide jaoks andmekvaliteedi aruandeid. Seda tegevust võib lihtsustada andmehoidla statistiliste ja andmekvaliteedi aruannete koostamiseks (artikkel 71). Kõnealused parandused kajastavad kõrgetasemelise infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühma esialgseid järeldusi. Fotod, näokujutised, sõrme- ja peopesajäljed ning DNA-profiil Võimalus teha isiku tuvastamiseks päringuid sõrmejälgede alusel on sätestatud juba määruse (EÜ) nr 1987/2006 artiklis 22 ja nõukogu otsuse 2007/533/JSK artiklis 22. Ettepanekutega tehakse see päring kohustuslikuks olukorras, kus isikusamasust ei ole võimalik muul viisil kindlaks teha. Lisaks võimaldavad artikli 22 muudatused ning uued artiklid 40, 41 ja 42 kasutada isikute tuvastamiseks lisaks sõrmejälgedele ka näokujutisi, peopesajälgi ja DNA-profiili. Praegu võib näokujutisi kasutada ainult isikusamasuse kinnitamiseks tähtnumbrilise päringu järel, mitte kasutada neid päringu alusena. Daktülograafia on sõrmejälgede teaduslik uurimine kui tuvastusmeetod. Selle ala spetsialistid on seisukohal, et peopesajäljed on unikaalsed ja sisaldavad punkte, mis võimaldavad teha sama täpseid ja lõplikke võrdlusi kui sõrmejälgi kasutades. Peopesajälgi võib kasutada isikusamasuse kindlakstegemiseks samamoodi nagu sõrmejälgi. Politsei on juba mitu aastakümmet võtnud isikute peopesajälgi koos kümne vajutatud ja kümne pööratud jäljega. Peopesajälgi kasutatakse kahel peamisel eesmärgil: i)tuvastamiseks, kui isik on oma sõrmeotsi tahtlikult või tahtmatult kahjustanud. See võis toimuda eesmärgiga vältida tuvastamist või sõrmejälgede andmist või õnnetuse või raske manuaalse töö tulemusel. SISi sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemi tehnilisi eeskirju käsitleva arutelu käigus andis Itaalia teada märkimisväärsetest edusammudest selliste ebaseaduslike rändajate tuvastamisel, kes olid oma sõrmeotsi tuvastamise vältimiseks tahtlikult kahjustanud. Peopesajälgede võtmine Itaalia ametiasutuste poolt võimaldas nad tuvastada; ii)latentsed jäljed kuriteopaikadest. Kahtlustatavad jätavad kuriteopaikadesse sageli jälgi, mis osutuvad peopesalt pärinevateks. Kahtlustatava saab tuvastada ainult peopesajälgede rutiinse võtmisega isikult õiguspäraselt sõrmejälgede võtmise käigus. Peopesajälg sisaldab tavaliselt ka sõrme alumise osa jälgi, mis on pööratud ja vajutatud sõrmejälgedelt sageli puudu, kuna nende võtmisel keskendutakse pigem sõrmeotstele ja ülemistele liigestele.

Näokujutiste kasutamine tuvastamisel tagab suurema kooskõla SISi ja kavandatud ELi riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, elektrooniliste väravate ja iseteeninduspunktide vahel. Seda funktsiooni hakatakse kasutama ainult tavapäraste piiriületuste korral. Kui sõrme- või peopesajäljed ei ole kättesaadavad, on artikli 22 lõike 1 punkti b kohaselt teadmata kadunud isikute, eelkõige laste puhul, kes tuleb paigutada kaitse alla, lubatud DNA-profiili kasutamine. Seda funktsiooni hakatakse kasutama ainult sõrmejälgede puudumise korral ja see on kättesaadav ainult vastava loaga kasutajatele. Selle sätte kohaselt on seega lubatud DNA-profiilide kasutamine teadmata kadunud isiku / lapse vanemate või õdede-vendade kaudu, et võimaldada riiklikel ametiasutustel asjaomane isik tuvastada ja tema asukoht kindlaks määrata. Liikmesriigid juba jagavad seda teavet üksteisega operatiivtasandil täiendava teabe vahetamise kaudu. Käesolev ettepanek kujutab endast selle tava õigusraamistikku, lisades selle SISi toimimise ja kasutamise õiguslikku alusesse ning kehtestades selged protsessid seoses asjaoludega, mille puhul kõnealust profiili kasutada võib. Kavandatavad muudatused lubavad sõrme- või peopesajälgede põhjal sisestada SISi hoiatusteateid ka seoses kuriteoga tagaotsitavate tundmatute isikute kohta (artiklid 40–42). Selliseid hoiatusteateid võib sisestada, kui raske kuriteo paigast leitakse näiteks latentsed sõrme- või peopesajäljed ja kui on tõsiseid põhjuseid kahtlustada, et sõrmejäljed kuuluvad selle kuriteo toimepanijale. Näiteks kui relvalt, mida kasutati kuriteo sooritamisel, või muult esemelt, mida kuriteo toimepanija kasutas kuriteo sooritamise ajal, leitakse sõrmejälgi. See uus hoiatusteadete kategooria täiendab Prümi sätteid, mis võimaldavad riiklike kurjategijate sõrmejälgede tuvastamise süsteemide koostalitlust. Tänu Prümi mehhanismile saab liikmesriik esitada taotluse teha kindlaks, kas kuriteo toimepanija, kelle sõrmejäljed on leitud, on mõnes muus liikmesriigis teada (tavaliselt uurimiseesmärkidel). Isiku saab Prümi mehhanismi kaudu tuvastada ainult siis, kui talt on seoses kuriteoga võetud sõrmejäljed muus liikmesriigis. Esmakordseid õigusrikkujaid ei saa järelikult tuvastada. Käesoleva ettepaneku sätted tagaotsitavate tundmatute isikute sõrmejälgede säilitamise kohta võimaldavad tundmatu kuriteo toimepanija sõrmejäljed SISi üles laadida, et temaga muus liikmesriigis kokku puutumisel oleks võimalik teha kindlaks, et ta on tagaotsitav. Selle funktsiooni kasutamise eeldus on see, et liikmesriigid on eelnevalt kasutanud kõiki riiklikke ja rahvusvahelisi allikaid, kuid ei ole suutnud asjaomase isiku isikusamasust kindlaks teha. Ettepanek sisaldab piisavalt kaitsemeetmeid tagamaks, et SISis säilitatakse selle kategooria all ainult selliste isikute sõrmejälgi, kelle puhul on tõsine kahtlus, et nad on sooritanud raske kuriteo või terrorikuriteo. Seega võib selle uue kategooria kasutamist lubada ainult juhul, kui tundmatu kuriteo toimepanija kujutab endast suurt ohtu avalikule julgeolekule, mis õigustab kõnealuste jälgede võrdlemist reisijate sõrmejälgedega näiteks selleks, et hoida ära isiku lahkumist sisepiirikontrollideta alalt. Selle sätte kohaselt ei ole lõppkasutajatele lubatud kõnealuse kategooria sõrmejälgede sisestamine, kui nende seost kuriteo toimepanijaga ei saa kindlaks teha. Lisatingimus on see, et isikusamasust ei saa muu riikliku, Euroopa või rahvusvahelise sõrmejälgede andmebaasi abil kindlaks teha. Kui sõrmejälg on SISi salvestatud, kasutatakse seda selliste isikute tuvastamiseks, kelle isikusamasust ei saa muul viisil kindlaks teha. Kui kontrolli tulemusel saadakse võimalik päringutabamus, peaks liikmeriik tegema sõrmejälgede lisakontrolle, kaasates võib-olla sõrmejäljespetsialiste, et teha kindlaks, kas isik on SISis säilitatavate sõrmejälgede omanik, ning tuvastama isikusamasuse. Menetluste suhtes kohaldatakse siseriiklikku õigust. Kui tehakse kindlaks, et tegemist on tundmatu tagaotsitava isikuga SISis, võib sellega kaasneda vahi alla võtmine. Juurdepääs SISile Selles alajaos kirjeldatakse riiklike pädevate asutuste ja ELi ametite (institutsionaalsed kasutajad) SISile juurdepääsu õiguste uusi elemente. Riiklikud asutused – immigratsiooniasutused Selleks et tagada SISi kõige tulemuslikum kasutamine, antakse ettepanekuga SISile juurdepääs riiklikele asutustele, kes vastutavad kolmanda riigi kodanike sisenemisega liikmesriigi territooriumile, seal viibimisega ja tagasisaatmisega seotud tingimuste uurimise ja otsuste tegemise eest. See täiendus võimaldab kasutada SISi ebaseaduslike rändajate puhul, keda ei ole tavapärase piirikontrolli käigus kontrollitud. Selle ettepanekuga tagatakse selliste kolmanda riigi kodanike ühesugune kohtlemine, kes ületavad välispiiri tavalistes piiripunktides (ja kelle suhtes kohaldatakse seega kolmanda riigi kodanike suhtes kohaldavaid kontrolle) ja kes sisenevad Schengeni alale ebaseaduslikult. Lisaks tagatakse käesoleva ettepanekuga, et sõidukite (artikkel 44), laevade ja õhusõidukite registreerimise asutustel on oma ülesannete täitmisel süsteemile piiratud juurdepääs, tingimusel et tegemist on riiklike teenistustega. See aitab vältida osutatud transpordivahendite registreerimist, kui need on varastatud ja neid otsitakse muus liikmesriigis taga. Tegemist ei ole uue sõidukite registreerimise teenistustega seotud algatusega, kuna nende juurdepääs SISile oli sätestatud juba Schengeni konventsiooni artiklis 102a ja määruses (EÜ) nr 1986/2006. Sellest lähtuvalt nähakse ettepanekuga ette ka laevade ja õhusõidukite registreerimise asutuste juurdepääs SISi hoiatusteadetele laevade ja õhusõidukite kohta. Institutsionaalsed kasutajad Europolil (artikkel 46), Eurojustil (artikkel 47) ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametil – samuti selle rühmadel, tagasisaatmisega seotud ülesannetesse kaasatud töötajate rühmade ja rändehalduse tugirühma liikmetel (artiklid 48 ja 49) – on SISile ja neile vajalike SISi andmetele juurdepääs. Kehtestatakse asjakohased kaitsemeetmed, et tagada süsteemis olevate andmete nõuetekohane kaitse (sealhulgas artikli 50 sätted, mille kohaselt võivad kõnealused asutused pääseda juurde ainult andmetele, mida nad vajavad oma ülesannete täitmiseks). Need muudatused laiendavad Europoli SISile juurdepääsu hoiatusteadetele teadmata isikute kohta, tagades, et ta saab oma ülesandeid täites süsteemi võimalikult hästi kasutada, ning nendega lisatakse uued sätted, millega tagatakse Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti ja selle rühmade juurdepääs süsteemile, kui nad viivad oma volituste alusel ellu mitmesuguseid operatsioone, millega abistatakse liikmesriike. Kõrgetasemelise infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühma töö kontekstis ja terrorismi kohta teabe jagamise edasiseks parandamiseks hindab komisjon, kas Europol peaks saama SISist automaatselt teate, kui sisestatakse teade terrorismiga seotud tegevuse kohta. Komisjoni ettepanekus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse ELi reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS), on ette nähtud, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti ETIASe kesküksus hakkab tegema ETIASe kaudu SISis päringuid, et selgitada välja, kas reisiluba taotleva kolmanda riigi kodaniku kohta on SISis hoiatusteade. Ka ETIASe kesküksusel on seepärast SISile täielik juurdepääs. Konkreetsed hoiatusteadete muudatused Artiklis 26 sätestatakse, et liikmesriigid eemaldavad piiratud ajavahemikuks vahi alla võtmiseks sisestatud hoiatusteated (käimasoleva politseioperatsiooni või uurimise korral), muutes need nähtavaks ainult SIRENE büroodele, kuid mitte kohapealsetele ametnikele. See säte aitab vältida, et konfidentsiaalse politseioperatsiooni laialdaselt tagaotsitava õigusrikkuja vahistamiseks võiks ohtu seada politseiametnik, kes ei ole juhtumisse kaasatud. Artiklites 32 ja 33 käsitletakse hoiatusteateid teadmata kadunud isikute kohta. Nende muudatused võimaldavad sisestada ennetavaid hoiatusteateid, kui leitakse, et on suur oht, et vanem võib lapse röövida, ning nendega nähakse ette teadmata kadunud isikuid käsitlevate hoiatusteadete täpsem liigitamine. Lapse röövimine vanema poolt toimub sageli hästi planeeritult ja kavatsusega lahkuda võimalikult kiiresti liikmesriigist, kus isikuhooldusõiguses kokku lepiti. Kõnealused muudatused puudutavad kehtivate õigusaktide võimalikku lünka, mis võimaldab sisestada laste kohta hoiatusteate alles siis, kui nad on kadunud. See võimaldab liikmesriikide asutustel teada anda lastest, kes on eriti suures ohus. Need muudatused tähendavad, et kui vanemapoolse otsese röövi oht on suur, teavitatakse sellest ohust piirivalvet ja õiguskaitseametnikke, kes saavad lähemalt uurida olukorda, milles laps, keda oht ähvardab, reisib, ning võtta lapse vajaduse korral kaitse alla. Täiendav teave, sealhulgas hoiatusteadet taotlenud pädeva õigusasutuse otsuse kohta, edastatakse SIRENE büroode kaudu. SIRENE käsiraamat vaadatakse asjakohaselt läbi. Kõnealune hoiatusteade eeldab õigusasutuste asjakohast otsust, mille kohaselt antakse isikuhooldusõigus ainult ühele vanemale. Lisatingimus on otsene röövimise oht. Teadmata kadunud last käsitlevate hoiatusteadete staatust ajakohastatakse automaatselt, et kajastada isiku täisealiseks saamist, kui see on asjakohane. Artikli 34 kohaselt on lubatud hoiatusteatele lisada sõidukite andmeid, kui on selge märk, et need on otsitava isikuga seotud. Artiklis 37 sätestatakse uut liiki kontroll – kontroll uurimise eesmärgil. See on mõeldud eelkõige terrorismi ja raskete kuritegude vastu võitlemise meetmete toetamiseks. See võimaldab asutustel asjaomane isik peatada ja teda küsitleda. See on põhjalikum kui olemasolev diskreetne kontroll, kuid ei hõlma isiku läbiotsimist ja tegemist ei ole isiku vahistamisega. See võib aga anda piisavalt teavet, et teha otsus edasiste meetmete kohta. Artiklit 36 muudetakse, et kajastada seda uut liiki kontrolli. Käesoleva ettepanekuga nähakse ette ametlikke dokumendiplanke ja väljastatud isikut tõendavaid dokumente (artikkel 36) ning sõidukeid, sealhulgas laevu ja õhusõidukeid (artiklid 32 ja 34) käsitlevad hoiatusteated, juhul kui need on seotud osutatud artiklite alusel sisestatud hoiatusteadetega isikute kohta. Artiklit 37 muudetakse, et näha ette meetme võtmine kõnealuste hoiatusteadete põhjal. Sellel on ainult uurimiseesmärk, sest see võimaldab ametiasutustel käsitleda olukordi, kus mitu isikut kasutab sarnaseid autentseid dokumente, olemata nende seadusjärgsed omanikud. Artiklis 38 sätestatakse selliste esemete laiendatud loetelu, mille kohta võib hoiatusteateid sisestada; lisatakse võltsitud dokumendid, sõidukid, olenemata jõuallikast (st elekter, bensiin/diislikütus jne), võltsitud pangatähed, IT-seadmed ning sõidukite ja tööstusseadmete kindlaks tehtavad komponendid. See ei sisalda pikemaid hoiatusteateid maksevahendite kohta, sest selliste hoiatusteadete tõhusus oli väga väike ja nende puhul ei ole päringutabamusi peaaegu üldse saadud.

Selleks et selgitada protsessi, mida tuleb järgida, kui ese, mille kohta on sisestatud hoiatusteade, leitakse, muudetakse artiklit 39 nii, et selles oleks sätestatud, et lisaks hoiatusteate sisestanud asutusega ühenduse võtmisele tuleb esemed kooskõlas siseriikliku õigusega arestida. Andmekaitse ja andmeturve Käesolevas ettepanekus selgitatakse vastutust selliste intsidentide ärahoidmise, neist teatamise ja neile reageerimise eest, mis võivad mõjutada SISi infrastruktuuri, SISi andmete või täiendavate andmete turvalisust ja terviklust (artiklid 10, 16 ja 57). Artikkel 12 sisaldab sätteid hoiatusteadete ajaloo logide pidamise ja neis päringute tegemise kohta. Artikkel 12 sisaldab ka sätteid, milles käsitletakse numbrimärgi automaatse tuvastamise süsteemides skanneri abil tehtavaid mootorsõidukite numbrimärkide automatiseeritud päringuid ja kohustatakse liikmesriike pidama kooskõlas siseriikliku õigusega kõnealuste päringute logi. Artikli 15 lõikes 3 võetakse üle nõukogu otsuse 2007/533/JSK artikli 15 lõige 3, millega on nähtud ette, et komisjon vastutab jätkuvalt sideinfrastruktuuri lepingujärgse haldamise, sealhulgas eelarve täitmise, soetamise ja uuendamisega seotud ülesannete eest. 2017. aasta juunis esitatavate SISi käsitlevate ettepanekute teise paketiga antakse need ülesanded üle eu-LISA-le. Artikliga 21 laiendatakse nõuet kaaluda, kas juhtum on piisavalt sobiv, asjakohane ja oluline, et taotleda otsust selle kohta, kas hoiatusteate kehtivusaega tuleks pikendada. Uudne on see, et osutatud artikli kohaselt peavad liikmesriigid igal juhul sisestama artiklite 34, 36 ja 38 alusel (nagu on asjakohane) hoiatusteate selliste isikute või nendega seotud esemete kohta, kelle tegevus kuulub nõukogu terrorismivastast võitlust käsitleva raamotsuse 2002/475/JSK artiklite 1, 2, 3 ja 4 kohaldamisalasse. Andmete kategooriad ja andmetöötlus Käesoleva otsusega laiendatakse selliseid isikuid käsitleva teabe liike (artikkel 20), kelle kohta on sisestatud hoiatusteade, hõlmamaks järgmist: kas isik on seotud nõukogu raamotsuse 2002/475/JSK artiklite 1, 2 , 3 ja 4 kohaldamisalasse kuuluva tegevusega; muud märkused isiku kohta; hoiatusteate põhjus; isiku riikliku registreerimisnumbri ja registreerimiskoha andmed; teadmata kadunud isiku juhtumi liigi kategooria (ainult artikli 32 kohased hoiatusteated); isiku isikut tõendava dokumendi või reisidokumendi andmed; isiku isikut tõendava dokumendi või reisidokumendi värvikoopia; DNA-profiilid (ainult juhul, kui tuvastamiseks sobivad sõrmejäljed ei ole kättesaadavad). Artikliga 59 laiendatakse selliste isikuandmete nimekirja, mida võib SISi sisestada ja seal töödelda identiteedi väärkasutuse juhtumite käsitlemise eesmärgil. Selliseid andmeid võib sisestada ainult identiteedi väärkasutuse ohvriks langenud isiku nõusolekul. Need hõlmavad nüüd ka järgmist: näokujutised; peopesajäljed; isikut tõendavate dokumentide andmed;

ohvri aadress; ohvri isa ja ema nimi. Artikliga 20 nähakse hoiatusteadetes ette üksikasjalikum teave. See sisaldab üksikasju andmesubjektide isikut tõendavate dokumentide kohta ja võimaldab paigutada teadmata kadunud lapsed kategooriatesse kadumise järgi, näiteks saatjata alaealised, vanema sooritatud lapseröövi ohvrid, ärajooksnud lapsed jne. See on oluline, et lõppkasutajad saaksid võtta viivitamata nõutud meetmeid nende laste kaitseks. Suurem teabehulk võimaldab asjaomaseid isikuid paremini tuvastada ja lõppkasutajatel teadlikumate otsuste tegemist. Kontrolle tegevate lõppkasutajate kaitsmiseks näitab SIS ka seda, kas isik, kelle kohta on hoiatusteade sisestatud, kuulub mõnda nõukogu terrorismivastast võitlust käsitleva raamotsuse 2002/475/JSK artiklite 1, 2, 3 ja 4 kohasesse kategooriasse. Ettepanekus sätestatakse selgelt, et liikmesriigid ei tohi kopeerida muu liikmesriigi sisestatud andmeid muudesse siseriiklikesse andmefailidesse (artikkel 53). Säilitamine Isikuid käsitlevate hoiatusteadete maksimaalset säilitamisaega pikendatakse viie aastani, välja arvatud diskreetseks kontrolliks, uurimise eesmärgil tehtavaks kontrolliks või erikontrolliks sisestatud hoiatusteadete puhul, mille säilitamisaeg on jätkuvalt üks aasta. Liikmesriigid võivad alati kehtestada lühema aegumistähtaja. Pikendatud maksimaalne aegumistähtaja pikkus on kooskõlas riiklike tavadega pikendada aegumistähtaega juhul, kui hoiatusteade ei ole veel saavutanud oma eesmärki ja asjaomane isik on jätkuvalt tagaotsitav. Lisaks oli vaja viia SIS kooskõlla muude õigusaktidega, näiteks tagasisaatmisdirektiivi ja Eurodaciga ette nähtud säilitamisajaga. Läbipaistvuse ja selguse huvides on vaja näha isikuid käsitlevate hoiatusteadete jaoks ette sama säilitamisaeg, välja arvatud diskreetseks kontrolliks, kontrolliks uurimise eesmärgil või erikontrolliks sisestatud hoiatusteadete puhul. Säilitamisaja pikendamine ei sea ohtu andmesubjektide huve, sest hoiatusteadet ei saa säilitada kauem, kui selle eesmärgiks vajalik. Artiklis 52 sätestatakse sõnaselgelt hoiatusteadete kustutamise eeskirjad. Artiklis 51 sätestatakse hoiatusteadete läbivaatamise tähtajad ja see sisaldab eelkõige lühemat säilitamisaega esemeid käsitlevate hoiatusteadete jaoks. Kuna puudub operatiivvajadus säilitada esemeid käsitlevaid hoiatusteateid pikema perioodi jooksul, on nende säilitamisaega lühendatud viie aastani, et viia see kooskõlla isikuid käsitlevate hoiatusteadete säilitamisajaga. Väljastatud dokumentide ja dokumendiplankide puhul on aegumistähtaeg siiski jätkuvalt 10 aastat, sest dokumentide kehtivusaeg on 10 aastat. Kustutamine Artiklis 52 sätestatakse asjaolud, mille korral tuleb hoiatusteated kustutada, millega kaasneb riiklike tavade suurem ühtlustamine selles valdkonnas. Artikkel 51 sisaldab erisätteid SIRENE büroo töötajate jaoks, mille kohaselt tuleb hoiatusteated, mida ei ole enam vaja, kui pädevatelt asutustelt ei ole saadud vastust, proaktiivselt kustutada. Andmesubjektide õigus pääseda andmetele juurde, ebatäpseid andmeid parandada ja ebaseaduslikult säilitatud andmeid kustutada Üksikasjalikke eeskirju andmesubjektide õiguste kohta ei ole muudetud, kuna kehtivad eeskirjad juba tagavad kõrge kaitsetaseme ja on kooskõlas määrusega (EL) 2016/679 ja direktiiviga 2016/680. Lisaks sätestatakse artiklis 63 asjaolud, mille korral võivad liikmesriigid otsustada teavet andmesubjektidele mitte esitada. See võib toimuda ühel osutatud artiklis loetletud põhjusel ning kooskõlas siseriikliku õigusega peab tegemist olema proportsionaalse ja vajaliku meetmega. Kaotatud, varastatud, kehtetuks tunnistatud ja seadusevastaselt omandatud dokumentide kohta andmete jagamine Interpoliga. Artiklis 63 võetakse täielikult üle nõukogu otsuse 2007/533/JSK artikkel 55, kuna SISi dokumentide osa ja Interpoli kaotatud ja varastatud dokumentide andmebaasi koostalitlusvõimet käsitletakse kõrgetasemelise eksperdirühma teatises ja 2017. aasta juunis esitatavas teises SISi ettepanekute paketis. Statistika Selleks et omada ülevaadet sellest, kuidas õiguskaitsevahendid praktikas toimivad, sisaldab artikkel 66 sätet, milles käsitletakse tavalise statistikasüsteemi aastaaruandeid järgmiste näitajate kohta: andmesubjektide juurdepääsutaotlused: ebatäpsete andmete parandamise ja ebaseaduslikult säilitatavate andmete kustutamise taotlused; kohtule esitatud hagid; kohtuasjad, kus kohus tegi otsuse taotleja heaks, ning tähelepanekud, mis puudutavad selliste lõplike otsuste vastastikuse tunnustamise juhte, mille muude liikmesriikide kohtud või asutused on teinud hoiatusteate sisestanud riigi hoiatusteadete kohta.

Järelevalve ja statistika Artiklis 71 sätestatakse kord, mis tuleb kehtestada, et tagada SISi nõuetekohane jälgimine ja toimimine võrreldes eesmärkidega. Selleks antakse eu-LISA-le ülesanne teha SISi kasutamise kohta päevast, kuist ja aastast statistikat. Artikli 71 lõike 5 kohaselt on eu-LISA kohustatud esitama liikmesriikidele, komisjonile, Europolile, Eurojustile ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile enda koostatud statistilisi aruandeid ja komisjonil on võimalik nõuda täiendavaid statistilisi ja andmekvaliteedi aruandeid SISi ja SIRENE teabevahetuse kohta. Artikli 71 lõikega 6 on nähtud ette, et eu-LISA SISi toimimise jälgimise töö osa on keskse andmehoidla loomine ja hostimine. See võimaldab liikmesriikide, komisjoni, Europoli, Eurojusti ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti vastava loaga töötajatel pääseda nõutava statistika tegemiseks juurde artikli 71 lõikes 3 loetletud andmetele. 2016/0409 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ning millega muudetakse määrust (EL) nr 515/2014 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1986/2006, nõukogu otsus 2007/533/JSK ja komisjoni otsus 2010/261/EL EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 82 lõike 1 teise lõigu punkti d, artikli 85 lõiget 1, artikli 87 lõike 2 punkti a ja artikli 88 lõike 2 punkti a, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Schengeni infosüsteem (SIS) on oluline vahend Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’ sätete kohaldamisel. SIS on üks peamisi tasakaalustavaid meetmeid, mis aitab hoida kõrget turvalisuse taset Euroopa Liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, toetades piirivalve, politsei, tolliasutuste ja muude õiguskaitse- ja kohtuasutuste operatiivkoostööd kriminaalasjades. (2)SIS loodi 19. juuni 1990. aasta konventsiooni (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta) (Schengeni konventsioon) IV jaotise sätete alusel. Teise põlvkonna SISi (SIS II) väljatöötamine tehti komisjoni ülesandeks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2424/2001 ja nõukogu otsusele 2001/886/JSK ning see loodi määrusega (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsusega 2007/533/JSK. SIS II asendas Schengeni konventsiooni kohaselt loodud SISi. (3)Komisjon korraldas kolm aastat pärast SIS II kasutuselevõttu süsteemi hindamise vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 24 lõikele 5, artikli 43 lõikele 5 ja artikli 50 lõikele 5 ning otsuse 2007/533/JSK artiklile 59 ja artikli 65 lõikele 5. Hindamisaruanne ja seonduv komisjoni talituste töödokument võeti vastu 21. detsembril 2016. Osutatud dokumentides esitatud soovitusi tuleks käesolevas määruses asjakohaselt arvesse võtta. (4)Käesolev määrus on SISi haldamiseks vajalik õiguslik alus küsimustes, mis kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu V jaotise 4. ja 5. peatüki kohaldamisalasse. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/…, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist riigipiiri ületamise kontrolli valdkonnas, on SISi haldamiseks vajalik õiguslik alus küsimustes, mis kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu V jaotise 2. peatüki kohaldamisalasse. (5)Asjaolu, et SISi haldamiseks vajalik õiguslik alus koosneb eraldi vahenditest, ei mõjuta põhimõtet, et SIS on üks ühtne infosüsteem, mis peaks sellisena ka toimima. Seetõttu peaksid nende vahendite teatavad sätted olema identsed. (6)On vaja täpsustada SISi eesmärke, tehnilist ülesehitust ja rahastamist, sätestada eeskirjad selle algusest lõpuni toimimise ja kasutamise kohta ning määrata kindlaks vastutus, süsteemi sisestatavate andmete kategooriad, andmete sisestamise eesmärgid, ja kriteeriumid, andmetele juurdepääsu omavad ametiasutused, biomeetriliste tunnuste kasutamine ja täiendavad andmetöötluseeskirjad.

(7)SIS koosneb kesksest süsteemist (keskne SIS) ja SISi andmebaasi täieliku või osalise koopiaga riiklikest süsteemidest. Kuna SIS on kõige olulisem teabevahetusvahend Euroopas, on vaja tagada selle pidev toimimine nii kesksel kui ka riiklikul tasandil. Seepärast peaks iga liikmesriik looma SISi andmebaasi osalise või täieliku koopia ja selle varusüsteemi. (8)Olemas peab olema käsiraamat, milles on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad teatava täiendava teabe vahetamise kohta seoses hoiatusteadetes nõutava meetmega. Iga liikmesriigi asutused (SIRENE bürood) peaksid tagama sellise teabe vahetamise. (9)Selleks et täiendava teabe vahetamine hoiatusteadetes täpsustatud nõutava meetme kohta oleks jätkuvalt tõhus, on asjakohane tõhustada SIRENE büroode toimimist, täpsustades nõuded kättesaadavate vahendite, kasutajate koolitamise ja muudelt SIRENE büroodelt saadud päringutele vastamise aja kohta. (10)SISi kesksete komponentide operatiivjuhtimisega tegeleb Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet (edaspidi „amet“). Selleks et amet saaks eraldada keskse SISi operatiivjuhtimise kõiki aspekte hõlmavad vajalikud rahalised vahendid ja töötajad, tuleks käesolevas määruses sätestada üksikasjalikult selle ülesanded, eelkõige seoses täiendava teabe vahetamise tehniliste aspektidega. (11)Ilma et see piiraks liikmesriikide vastutust SISi sisestatud andmete täpsuse eest, peaks amet vastutama andmekvaliteedi parandamise eest, võttes kasutusele keskse andmekvaliteedi jälgimise vahendi, ning liikmesriikidele korrapäraste ajavahemike järel aruannete esitamise eest. (12)Selleks et võimaldada SISi kasutamist kuritegudega seotud suundumuste analüüsimise eesmärgil paremini jälgida, peaks amet suutma kujundada tehnika tasemele vastava suutlikkuse liikmesriikidele, komisjonile, Europolile ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile statistiliste aruannete esitamiseks, seadmata ohtu andmeterviklust. Seepärast tuleks luua keskne statistiliste andmete hoidla. Statistika ei tohiks sisaldada isikuandmeid. (13)SIS peaks sisaldama uusi andmete kategooriaid, et võimaldada lõppkasutajatel teha hoiatusteadete põhjal aega kaotamata teadlikke otsuseid. Isikute tuvastamise lihtsustamiseks ja mitme identiteedi avastamiseks peaksid isikutega seotud andmete kategooriad seepärast sisaldama viidet isikut tõendavale dokumendile või sellise dokumendi numbrit ja koopiat, kui need on kättesaadavad. (14)SISis ei tohiks säilitada päringu tegemiseks kasutatud andmeid, välja arvatud logide pidamine, et kontrollida päringu ja andmetöötluse õiguspärasust, rakendada siseseiret ning tagada N.SISi nõuetekohane toimimine, andmete terviklus ja turvalisus. (15)SIS peaks võimaldama biomeetriliste andmete töötlemist, et toetada asjaomaste isikute usaldusväärset tuvastamist. Sellega seoses peaks SIS võimaldama ka nende isikute andmete töötlemist, kelle identiteeti on väärkasutatud (et vältida nende väärtuvastamisest põhjustatud ebamugavusi); seejuures tuleb kohalda sobivaid kaitsemeetmeid, milleks on eelkõige asjaomase isiku nõusolek ja nende eesmärkide range piiritlemine, mille saavutamiseks kõnealuseid andmeid võib õiguspäraselt töödelda. (16)Liikmesriigid peaksid tegema vajalikud tehnilised korraldused, et iga kord, kui lõppkasutajatel on riiklikus politsei- või immigratsiooniandmebaasis päringu tegemise õigus, teevad nad kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680 artikliga 4 paralleelselt päringu ka SISis. See peaks tagama, et SIS toimib sisepiirikontrollideta alal peamise tasakaalustava meetmena ja võtab rohkem arvesse kuritegevuse piiriülest mõõdet ja kurjategijate liikuvust. (17)Käesolevas määruses tuleks sätestada tingimused sõrme- ja peopesajälgede andmete ning näokujutiste kasutamiseks tuvastamise eesmärgil. SISis tuvastamiseks näokujutiste kasutamine peaks ühtlasi aitama tagada järjekindluse piirikontrollimenetlustes, kus on vajalik tuvastamine ja isikusamasuse kontrollimine sõrmejälgede ning näokujutiste kasutamise abil. Sõrme- ja peopesajälgede andmete alusel päringu tegemine peaks olema kohustuslik, kui isikusamasuse suhtes on kahtlusi. Näokujutisi tuleks tuvastamiseks kasutada ainult tavapärase piirikontrolli puhul iseteeninduspunktide ja elektrooniliste väravate kasutamise korral. (18)SISi sõrmejälgede automaatse tuvastamise teenuse kasutuselevõtmine täiendab olemasolevat Prümi mehhanismi, mis puudutab vastastikust piiriülest sidusjuurdepääsu määratud siseriiklikele DNA-andmebaasidele ja sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemidele. Prümi mehhanism võimaldab riiklike sõrmejälgede tuvastamise süsteemide koostalitlust, mille tulemusel saab liikmesriik esitada taotluse tegemaks kindlaks, kas kuriteo toimepanija, kelle sõrmejäljed on leitud, on mõnes muus liikmesriigis teada. Prümi mehhanismi abil kontrollitakse üksnes seda, kas sõrmejälgede omanik on teada teataval ajahetkel, mistõttu juhul, kui kuriteo toimepanija tehakse mõnes liikmesriigis kindlaks hiljem, ei pruugita teda enam üles leida. SISi sõrmejäljepäringu abil saab kuriteo toimepanijat aktiivselt otsida. Seepärast peaks olema võimalik laadida SISi üles tundmatu kuriteo toimepanija sõrmejäljed, tingimusel et võib teha kindlaks, et need kuuluvad suure tõenäosusega raske kuriteo või terroriakti toimepanijale. See kehtib eelkõige kuriteo sooritamisel kasutatud relvalt või muult esemelt leitud sõrmejälgede korral. Seda asjaolu üksi, et kuriteopaigal on sõrmejäljed, ei tohiks käsitada märgina, et sõrmejäljed kuuluvad suure tõenäosusega kuriteo toimepanijale. Sellise hoiatusteate sisestamise lisatingimus peaks olema, et kuriteo toimepanija isikusamasust ei saa muu riikliku, Euroopa või rahvusvahelise andmebaasi abil kindlaks teha. Kui sellise sõrmejäljepäringu tulemusel saadakse võimalik päringutabamus, peaks liikmeriik tegema sõrmejälgede lisakontrolle, kaasates võib-olla sõrmejäljespetsialiste, et teha kindlaks, kas isik on SISis säilitatavate sõrmejälgede omanik, ning tuvastama isikusamasuse. Menetluste suhtes tuleks kohaldada siseriiklikku õigust. Kui SISis säilitatavate sõrmejälgede alusel tehakse kindlaks, et tegemist on tundmatu tagaotsitava isikuga, võib see uurimisele märkimisväärselt kaasa aidata ja viia vahistamiseni, tingimusel et kõik vahistamise tingimused on täidetud. (19)Kuriteopaigast leitud sõrmejälgi peaks olema võimalik otsida SISis säilitatavate sõrmejälgede hulgast, kui on võimalik teha kindlaks, et need kuuluvad suure tõenäosusega raske kuriteo või terrorikuriteo toimepanijale. Raskete kuritegudena tuleks käsitada nõukogu raamotsuses 2002/584/JSK loetletud õigusrikkumisi ja terrorikuritegudena nõukogu raamotsuses 2002/475/JSK osutatud õigusrikkumisi siseriikliku õiguse tähenduses. (20)Juhul kui sõrme- ja peopesajälgede andmeid ei ole, peaks olema võimalik lisada DNA-profiile, mis peaksid olema kättesaadavad ainult asjakohase loaga isikutele. DNA-profiilid peaksid aitama tuvastada kaitset vajavaid teadmata kadunud isikuid ja eelkõige lapsi, muu hulgas võimaldades kasutada tuvastamiseks vanemate või õdede-vendade DNA-profiile. DNA-andmed ei tohiks sisaldada rassilise päritolu andmeid. (21)SIS peaks sisaldama hoiatusteateid isikute kohta, keda otsitakse taga üle- või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks. Lisaks hoiatusteadetele on asjakohane sätestada üle- ja väljaandmismenetluste jaoks vajaliku täiendava teabe vahetus. Eelkõige tuleks SISis töödelda nõukogu 13. juuni 2002. aasta Euroopa vahistamismäärust ja liikmesriikidevahelist üleandmiskorda käsitleva raamotsuse 2002/584/JSK artiklis 8 osutatud andmeid. Operatiivsetel põhjustel on asjakohane, et hoiatusteate sisestanud liikmesriik muudab vahistamise eesmärgil sisestatud hoiatusteate õigusasutuste loal ajutiselt kättesaamatuks, kui isikut, kelle kohta on esitatud Euroopa vahistamismäärus, otsitakse intensiivselt ja aktiivselt taga ning konkreetsesse tagaotsimisoperatsiooni kaasamata lõppkasutajad võivad selle edukat lõpuleviimist ohustada. Sellised hoiatusteated ei tohiks olla ajutiselt kättesaamatud üle 48 tunni. (22)SISi peaks olema võimalik lisada Euroopa vahistamismääruse alusel toimuva üleandmise ja väljaandmise jaoks sisestatud lisaandmete tõlge. (23)SIS peaks sisaldama hoiatusteateid teadmata kadunud isikute kohta, et tagada nende kaitse või vältida ohtu avalikule julgeolekule. Selliste laste kohta SISi hoiatusteate sisestamine, keda võib ohustada röövimine (st tulevase, veel tekitamata kahju ärahoidmiseks laste puhul, kellega seoses esineb vanema poolt röövimise oht), peaks olema piiratud, mistõttu on asjakohane näha ette ranged ja sobivad kaitsemeetmed. Laste puhul peaksid kõnealused hoiatusteated ja vastavad menetlused teenima laste parimaid huve, võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 24 ja ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni. (24)Tuleks lisada uus meede terrorismi ja raske kuriteo kahtluse puhuks, mis võimaldab selleks, et hoiatusteate sisestanud liikmesriik saaks kõige üksikasjalikumat teavet, pidada kinni ja küsitleda isikuid, keda kahtlustatakse raske kuriteo toimepanemises või kui on põhjust uskuda, et nad panevad toime raske kuriteo. See uus meede ei tohiks hõlmata isiku läbiotsimist ega isiku vahistamist. See peaks aga andma piisavalt teavet, et teha otsus edasiste meetmete kohta. Raskete kuritegudena tuleks käsitada nõukogu raamotsuses 2002/584/JSK loetletud õigusrikkumisi. (25)SISis peaksid olema uued kategooriad väärtuslike esemete, näiteks elektroonika- ja tehniliste seadmete jaoks, mida on võimalik kindlaks teha ja otsida kordumatu numbri järgi. (26)Liikmesriigil peaks olema võimalik lisada teatele märge, nn lipp, mis näitab, et teate alusel võetavat meedet ei rakendata tema territooriumil. Kui hoiatusteated on sisestatud üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks, ei tuleks käesolevat otsust tõlgendada nii, et on kehtestatud erand raamotsusest 2002/584/JSK või on takistatud nimetatud raamotsuse sätete kohaldamine. Otsus hoiatusteatele lipu lisamise kohta peaks põhinema ainult nimetatud raamotsuses sisalduvatel keeldumispõhjustel.

(27)Kui lipp on lisatud ning selle isiku asukoht, keda otsitakse taga üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks, saab teatavaks, tuleb isiku asukoht alati teatavaks teha hoiatusteate sisestanud õigusasutusele, kes võib otsustada edastada Euroopa vahistamismääruse pädevale õigusasutusele vastavalt raamotsusele 2002/584/JHA. (28)Liikmesriikidel peaks olema võimalik luua SISis hoiatusteadete vahel lingid. Kui liikmesriik lingib kaks või enam hoiatusteadet, ei tohiks see mõjutada võetavat meedet, hoiatusteadete säilitamise aega ega hoiatusteadetele juurdepääsu õigust. (29)Hoiatusteateid ei tohiks säilitada SISis kauem, kui on vaja nende sisestamise eesmärkide saavutamiseks. Selleks et vähendada mitmesugustel eesmärkidel isikute andmete töötlemisse kaasatud asutuste halduskoormust, on asjakohane viia isikuid käsitlevate hoiatusteadete säilitamise aeg kooskõlla tagasisaatmise ja ebaseadusliku viibimise puhul kavandatud säilitamisajaga. Lisaks pikendavad liikmesriigid tavaliselt isikuid käsitlevate hoiatusteadete aegumistähtaega, kui meedet ei olnud võimalik algse tähtaja jooksul võtta. Isikuid käsitlevate hoiatusteadete säilitamise aeg peaks seepärast olema maksimaalselt viis aastat. Üldiselt tuleks isikuid käsitlevad hoiatusteated SISist automaatselt kustutada pärast viie aasta möödumist, välja arvatud diskreetseks kontrolliks, erikontrolliks ja uurimise eesmärgil tehtavaks kontrolliks sisestatud hoiatusteated. Need tuleks kustutada ühe aasta möödumisel. Esemeid käsitlevad hoiatusteated diskreetseks kontrolliks, kontrolliks uurimise eesmärgil või erikontrolliks tuleks SISist automaatselt kustutada pärast ühe aasta möödumist, kuna need on alati seotud isikutega. Hoiatusteated arestitavate või kriminaalmenetluses tõendina kasutatavate esemete kohta tuleks SISist automaatselt kustutada pärast viie aasta möödumist, sest pärast seda ajavahemikku on nende ülesleidmise tõenäosus väga väike ja nende majanduslik väärtus märkimisväärselt vähenenud. Hoiatusteateid väljastatud isikut tõendavate dokumentide ja dokumendiplankide kohta tuleks säilitada kümme aastat, sest dokumentide kehtivusaeg väljastamishetkel on kümme aastat. Otsused isikuid käsitlevate hoiatusteadete säilitamise kohta peaksid tuginema põhjalikule üksikjuhtumipõhisele hindamisele. Liikmesriigid peaksid isikuid käsitlevad hoiatusteated kindlaks määratud ajavahemiku jooksul läbi vaatama ja tegema statistikat selliste isikuid käsitlevate hoiatusteadete kohta, mille säilitamisaega on pikendatud. (30)SISi hoiatusteate aegumistähtaja sisestamise ja pikendamise suhtes tuleks kohaldada vajalikku proportsionaalsuse põhimõtet, uurides, kas konkreetne juhtum on SISi hoiatusteate sisestamiseks piisavalt sobiv, asjakohane ja oluline. Nõukogu terrorismivastast võitlust käsitleva raamotsuse 2002/475/JSK artiklite 1, 2, 3 ja 4 kohased õigusrikkumised on väga suureks ohuks avalikule julgeolekule, inimeste elule ja ühiskonnale ning neid on äärmiselt keeruline tõkestada, avastada ja uurida sisepiirikontrollideta alal, kus võimalikud kurjategijad liiguvad vabalt. Kui isikut või eset otsitakse seoses kõnealuste õigusrikkumistega taga, on SISi vaja alati sisestada vastav hoiatusteade seoses kriminaalkohtumenetlusega taga otsitavate isikute kohta, isikute või esemete kohta, kelle või mille puhul tehakse diskreetset kontrolli, kontrolli uurimise eesmärgil ja erikontrolli, ning arestitavate esemete kohta, sest ükski teine vahend ei oleks selle eesmärgi saavutamiseks sama tulemuslik. (31)Hoiatusteadete kustutamist on vaja selgitada. Hoiatusteadet peaks säilitama ainult niikaua, kui on vaja nende eesmärkide saavutamiseks, milleks hoiatusteade sisestati. Kuna liikmesriikide tavad selle hetke kindlaksmääramiseks, millal hoiatusteate eesmärk on saavutatud, on erinevad, on asjakohane näha iga hoiatusteadete kategooria jaoks ette üksikasjalikud kriteeriumid selle kohta, millal hoiatusteade tuleks SISist kustutada. (32)SISi andmete terviklus on esmatähtis. Seepärast tuleks SISi andmete töötlemiseks nii kesksel kui ka riiklikul tasandil näha ette asjakohased kaitsemeetmed, et tagada andmete turvalisus algusest lõpuni. Andmetöötlusse kaasatud asutuste suhtes peaksid käesoleva määruse turvanõuded olema siduvad ja nad peaksid järgima ühtset intsidentidest teatamise menetlust. (33)Käesoleva määruse kohaldamisel SISis töödeldavaid andmeid ei tohiks edastada kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele ega teha neile kättesaadavaks. Siiski on asjakohane tugevdada koostööd Euroopa Liidu ja Interpoli vahel, edendades tõhusat passiandmete vahetust. Kui SISist edastatakse isikuandmeid Interpolile, peaks nendele andmetele tagama piisava kaitse, kehtestades lepingus ranged kaitsemeetmed ja tingimused. (34)On asjakohane anda SISile juurdepääs sõidukite, laevade ja õhusõidukite registreerimise eest vastutavatele asutustele, et neil oleks võimalik kontrollida, kas transpordivahendit otsitakse juba mõnes liikmesriigis arestimise või kontrollimise eesmärgil taga. Otsene juurdepääs peaks olema asutustel, kes on riiklikud teenistused. Selline juurdepääs peaks piirduma asjaomaseid transpordivahendeid käsitlevate hoiatusteadete ja nende registreerimisdokumendi või numbrimärgiga. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) 1986/2006 sätted tuleks lisada käesolevasse määrusesse ja nimetatud määrus tuleks kehtetuks tunnistada. (35)Kui riiklikud pädevad asutused töötlevad andmeid eesmärgiga tõkestada, uurida või avastada raskeid kuritegusid või terrorikuritegusid või võtta nende eest vastutusele või pöörata täitmisele kriminaalkaristusi, sealhulgas võttes avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude ärahoidmiseks kaitsemeetmeid, tuleks kohaldada direktiivi (EL) 2016/680 üle võtvaid siseriiklikke sätteid. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 ja direktiivi (EL) 2016/680 sätteid tuleks käesolevas määruses vajaduse korral täpsustada. (36)Kui direktiivi (EL) 2016/680 ei kohaldata, tuleks käesoleva määruse alusel riiklikes asutustes isikuandmete töötlemise suhtes kohaldada määrust (EL) 2016/679. Käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmisel liidu institutsioonides ja asutustes isikuandmete töötlemise suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001. (37)Direktiivi (EL) 2016/680, määruse (EL) 2016/679 ja määruse (EÜ) nr 45/2001 sätteid tuleks käesolevas määruses vajaduse korral täpsustada. Europolis isikuandmete töötlemisel kohaldatakse määrust (EL) 2016/794 Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti kohta (Europoli määrus). (38)28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/187/JSK (millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu) andmekaitset käsitlevaid sätteid kohaldatakse SISi andmete töötlemisele Eurojusti poolt, kaasa arvatud selle otsuse alusel asutatud ühise järelevalveasutuse pädevus Eurojusti tegevuse jälgimisel ja vastutus mis tahes Eurojusti-poolse ebaseadusliku isikuandmete töötlemise juhtumi eest. Juhul kui Eurojusti poolt SISis tehtud päringu tulemusel selgub, et olemas on liikmesriigi sisestatud hoiatusteade, ei saa Eurojust nõutavat meedet rakendada. Seepärast peaks ta teavitama asjaomast liikmesriiki, et ta saaks võtta juhtumi suhtes edasisi meetmeid. (39)Konfidentsiaalsuse osas tuleks kohaldada Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste asjakohaseid sätteid ka ametnike ja muude teenistujate suhtes, kelle tööülesanded on seotud SISiga. (40)Nii liikmesriikidel kui ka ametil peaksid olema turvakavad, et hõlbustada turvalisusega seotud kohustuste täitmist, ning nad peaksid julgeolekuküsimuste ühtse käsitlemise tagamiseks üksteisega koostööd tegema. (41)Sõltumatud riiklikud järelevalveasutused peaksid jälgima, kas liikmesriigid töötlevad isikuandmeid seoses käesoleva määrusega õiguspäraselt. Sätestada tuleks andmesubjektide õigus pääseda juurde SISis säilitatavatele neid puudutavatele isikuandmetele, neid parandada ja kustutada, võimalikud õiguskaitsevahendid riiklikes kohtutes ja kohtuotsuste vastastikune tunnustamine. Seepärast on asjakohane nõuda liikmesriikidelt aastast statistikat. (42)Järelevalveasutused peaksid tagama, et vähemalt kord nelja aasta jooksul tehakse kooskõlas rahvusvaheliste auditistandarditega N.SISis toimuvate andmetöötlustoimingute audit. Auditi peaksid tegema järelevalveasutused või peaksid riiklikud järelevalveasutused selle tellima otse sõltumatult andmekaitseaudiitorilt. Sõltumatu audiitor peaks jääma riikliku järelevalveasutuse või -asutuste kontrolli ja vastutuse alla; seepärast peaks riiklik järelevalveasutus või -asutused auditi ise tellima ja määrama selgelt kindlaks auditi eesmärgi, ulatuse ja metoodika, esitama suuniseid ja tegema järelevalvet auditi ja selle lõpptulemuste üle. (43)Määrusega (EL) 2016/794 (Europoli määrus) on nähtud ette, et Europol toetab ja tugevdab liikmesriikide pädevate asutuste rakendatavaid meetmeid ning nende koostööd terrorismi ja raskete kuritegude vastu võitlemisel ning esitab analüüse ja ohuhinnanguid. Europoli juurdepääsuõiguste laiendamine SISi hoiatusteadetele teadmata kadunud isikute kohta peaks parandama veelgi Europoli suutlikkust pakkuda riiklikele õiguskaitseasutustele põhjalikke operatiivtooteid ja analüüse seoses inimkaubanduse ja laste seksuaalse ärakasutamisega (sh veebis). See aitaks kõnealuseid kuritegusid paremini tõkestada, võimalikke ohvreid kaitsta ja kuritegude toimepanijaid uurida. Nagu Europol, saaks ka Europoli küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus juurdepääse SISi hoiatusteadetele teadmata kadunud isikute kohta, muu hulgas reisivate seksuaalkurjategijate ja veebis laste seksuaalse ärakasutamise juhtumite korral, mille puhul väidavad kuriteo toimepanijad sageli, et neil on juurdepääs lastele või et nad võivad saada juurdepääsu lastele, kes võivad olla teadmata kadunutena registreeritud. Kuna Europoli sisserändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastasel Euroopa keskusel on oluline strateegiline roll ebaseaduslikule rändele kaasa aitamise vastu võitlemisel, peaks ta saama juurdepääsu hoiatusteadetele selliste isikute kohta, kellele ei ole antud liikmesriigi territooriumile sisenemise ja seal viibimise luba kas kriminaalõiguslikel või viisa- ja viibimise tingimuste mittetäitmise tõttu. (44)Selleks et täita lüngad teabe vahetamises terrorismi ja eelkõige terroristist välisvõitlejate kohta, kelle puhul on äärmiselt oluline nende liikumise jälgimine, peaksid liikmesriigid paralleelselt SISi hoiatusteate sisestamisega jagama Europoliga teavet terrorismiga seotud tegevuste kohta, samuti päringutabamusi ja seonduvat teavet. See peaks võimaldama Europoli Euroopa terrorismivastase võitluse keskusel kontrollida, kas Europoli andmebaasides on täiendavat taustteavet, ja teha kvaliteetset analüüsi, mis aitab terrorismivõrgustike tegevust häirida ja võimaluse korral nende rünnakuid tõkestada. (45)Europoli jaoks on vaja sätestada ka selged eeskirjad SISi andmete töötlemise ja allalaadimise kohta eesmärgiga võimaldada SISi kõige laiahaardelisemalt kasutamist, tingimusel et järgitakse andmekaitsestandardeid, nagu käesolevas määruses ja määruses (EL) 2016/794 ette nähtud. Juhul kui Europoli poolt SISis tehtud päringu tulemusel selgub, et olemas on liikmesriigi sisestatud hoiatusteade, ei saa Europol nõutavat meedet rakendada. Seepärast peaks ta teavitama asjaomast liikmesriiki, et ta saaks võtta juhtumi suhtes edasisi meetmeid. (46)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1624 kohaselt annab käesoleva määruse kohaldamisel vastuvõttev liikmesriik Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade liikmetele või tagasisaatmisega seotud ülesannetesse kaasatud töötajate rühmade liikmetele, kelle Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet on lähetanud, loa kasutada Euroopa andmebaase, kui seda on vaja operatsiooniplaanis kindlaks määratud piirikontrolli, piirivalve ja tagasisaatmisega seotud eesmärkide täitmiseks. Ka muud asjaomased liidu ametid, eelkõige Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet ja Europol, võivad rändehalduse tugirühmade liikmetena lähetada spetsialiste, kes ei ole nende liidu ametite töötajad. Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade, tagasisaatmisega seotud ülesannetesse kaasatud töötajate rühmade ja rändehalduse tugirühma lähetamise eesmärk on pakkuda tehnilist ja operatiivtuge seda taotlenud liikmesriikidele, eelkõige neile, kes seisavad silmitsi ebaproportsionaalse rändesurvega. Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmadele, tagasisaatmisega seotud ülesannetesse kaasatud töötajate rühmadele ja rändehalduse tugirühmale määratud ülesannete täitmiseks on vaja juurdepääsu SISile Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tehnilise liidese kaudu, mis on ühendatud keskse SISiga. Juhul kui töötajate rühma või rühmade poolt SISis tehtud päringu tulemusel selgub, et olemas on liikmesriigi sisestatud hoiatusteade, ei saa rühma või isikkoosseisu liige nõutavat meedet rakendada, kui vastuvõttev liikmesriik ei ole selleks luba andud. Seepärast peaks ta teavitama asjaomaseid liikmesriike, et ta saaks võtta juhtumi suhtes edasisi meetmeid.

(47)Nagu on ette nähtud komisjoni ettepanekus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse ELi reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS), hakkab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti ETIASe kesküksus tegema ETIASe kaudu SISis kontrolle, et hinnata reisiloa taotlusi, mis eeldab muu hulgas selle välja selgitamist, kas reisiluba taotleva kolmanda riiki kodaniku kohta on SISis hoiatusteade. Seepärast peaks ka Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti ETIASe kesküksusel olema SISile juurdepääs ulatuses, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks, nimelt kõigile isikuid käsitlevatele hoiatusteadete kategooriatele ning hoiatusteadetele dokumendiplankide ja väljastatud isikut tõendavate dokumentide kohta. (48)Tehnilise laadi, üksikasjalikkuse ja korrapärase ajakohastamise vajaduse tõttu ei saa SISi teatavaid aspekte käesoleva määruse sätetega ammendavalt hõlmata. Nende hulgas on näiteks tehnilised eeskirjad andmete sisestamise, ajakohastamise, kustutamise ja otsimise kohta, andmete kvaliteedi ja otsimise eeskirjad seoses biomeetriliste tunnustega, eeskirjad ühilduvuse ja hoiatusteadete prioriteetsuse kohta, lippude lisamine, hoiatusteadetevahelised lingid, esemete uute kategooriate täpsustamine tehniliste ja elektroonikaseadmete kategoorias, hoiatusteadete aegumistähtaja kehtestamine maksimaalse tähtaja piires ning täiendava teabe vahetamine. Seega tuleks nende aspektidega seotud rakendamisvolitused anda komisjonile. Hoiatusteadetes päringute tegemise tehnilistes eeskirjades tuleks arvesse võtta riiklike rakenduste tõrgeteta toimimist. (49)Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. Käesoleva määruse ja määruse (EL) 2018/xxx (riigipiiri ületamise kontroll) alusel rakendusmeetmete vastuvõtmise menetlus peaks olema sama. (50)Läbipaistvuse tagamiseks peaks amet koostama iga kahe aasta järel aruande keskse SISi ja sideinfrastruktuuri (sealhulgas selle turvalisus) tehnilise toimimise ning täiendava teabe vahetamise kohta. Komisjon peaks koostama üldhinnangu iga nelja aasta järel. (51)Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt ühise infosüsteemi loomine ja reguleerimine ning asjakohase täiendava teabe vahetamine, ei suuda liikmesriigid nende olemuse tõttu piisavalt saavutada ning neid on parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. (52)Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Isikuandmete kaitse põhimõtet täielikult järgides soovitakse käesoleva määrusega eelkõige tagada kõigile Euroopa Liidu territooriumil elavatele isikutele turvaline keskkond ning erikaitse lastele, kes võivad sattuda inimkaubanduse ohvriks või kelle vanemad võivad röövida. (53)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu otsuse tegemist käesoleva määruse kohta, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. (54)Ühendkuningriik osaleb käesolevas määruses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) artikli 8 lõike 2 kohaselt. (55)Iirimaa osaleb käesolevas määruses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) artikli 6 lõike 2 kohaselt. (56)Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda. (57)Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuste 2004/849/EÜ ja 2004/860/EÜ artikli 4 lõikega 1. (58)Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/349/EL artikliga 3 ja nõukogu otsuse 2011/350/EL artikliga 3. (59)Bulgaaria ja Rumeenia puhul on käesolev määrus akt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud vastavalt 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses ning seda tuleb tõlgendada koostoimes nõukogu otsusega 2010/365/EL Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamise kohta Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias. (60)Küprose ja Horvaatia puhul on käesolev määrus akt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses. (61)Käesolevat määrust tuleks kohaldada Iirimaa suhtes alates kuupäevadest, mis määratakse kindlaks selle riigi suhtes Schengeni acquis’ kohaldamist käsitlevates asjaomastes õigusaktides ettenähtud korras. (62)SISi riiklike süsteemide ajakohastamise ja käesolevas määruses kavandatud uute funktsioonide rakendamise hinnanguline maksumus on väiksem kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu (EL) nr 515/2014 määruses e-piiride jaoks ette nähtud eelarvereal alles olev summa. Summa, mis on kooskõlas määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõike 5 punktiga b nähtud ette üle liidu välispiiri liikuvate rändevoogude juhtimist toetavate IT-süsteemide väljatöötamiseks, tuleks seepärast määruses ümber jagada. (63)Nõukogu otsus 2007/533/JSK ja komisjoni otsus 2010/261/EL tuleks seega kehtetuks tunnistada. (64)Vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikele 2 on konsulteeritud Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse …., ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK ÜLDSÄTTED Artikkel 1

SISi üldeesmärk SISi eesmärk on tagada turvalisuse kõrge tase liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, sealhulgas säilitada avalik julgeolek ja avalik kord ning kindlustada turvalisus liikmesriikide territooriumidel, ning kohaldada Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise 4. ja 5. peatüki sätteid isikute liikumise kohta liikmesriikide territooriumidel, kasutades kõnealuse süsteemi kaudu edastatavat teavet. Artikkel 2

Kohaldamisala 1.Käesoleva määrusega kehtestatakse tingimused ja menetlused isikuid ja esemeid käsitlevate hoiatusteadete SISi sisestamise ja seal töötlemise kohta ning täiendava teabe ja lisaandmete vahetamise kohta politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö eesmärgil. 2.Käesolevas määruses sätestatakse samuti SISi tehniline ülesehitus, liikmesriikide ning Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti ülesanded, üldine andmetöötlus ning asjaomaste isikute õigused ja kohustused. Artikkel 3

Mõisted 1.Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (a)„hoiatusteade“ – SISi sisestatud andmekogum, sealhulgas artiklites 22 ja 40 osutatud biomeetrilised tunnused, mis võimaldab pädevatel asutustel isiku või eseme vajaliku erimeetme võtmiseks kindlaks teha; (b)„täiendav teave“ – teave, mis ei kuulu SISis säilitatavate hoiatusteadete andmete hulka, kuid mis on seotud SISi hoiatusteadetega ning mida vahetatakse järgmistel juhtudel: (1)et võimaldada liikmesriikidel omavahel konsulteerida või üksteist hoiatusteate sisestamisest teavitada; (2)pärast päringutabamust, et võimaldada võtta asjakohane meede; (3)kui nõutavat meedet ei saa võtta; (4)kui küsimus on SISi andmete kvaliteedis; (5)kui küsimus on hoiatusteadete ühilduvuses ja prioriteetsuses; (6)kui küsimus on juurdepääsuõigustes; (c)„lisaandmed“ – SISis säilitatavad ja SISi hoiatusteadetega seotud andmed, mis peavad olema pädevatele asutustele viivitamata kättesaadavad, kui isikud, kelle kohta SISi on sisestatud andmeid, leitakse süsteemis tehtud päringute tulemusel; (d)„isikuandmed“ – igasugune teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku (andmesubjekt) kohta; (e)„tuvastatav füüsiline isik“ – isik, keda saab otseselt või kaudselt tuvastada, eelkõige sellise identifitseerimistunnuse põhjal nagu nimi, isikukood, asukohateave, võrguidentifikaator või ühe või mitme tema füüsilise, füsioloogilise, geneetilise, vaimse, majandusliku, kultuurilise või sotsiaalse tunnuse põhjal;

(f)„isikuandmete töötlemine“ – isikuandmete või nende kogumitega tehtav automatiseeritud või automatiseerimata toiming või toimingute kogum, nagu kogumine, logimine, korrastamine, struktureerimine, säilitamine, kohandamine ja muutmine, päringute tegemine, lugemine, kasutamine, edastamise, levitamise või muul moel kättesaadavaks tegemise teel avalikustamine, ühitamine või ühendamine, piiramine, kustutamine või hävitamine; (g)„päringutabamus“ SISis tähendab, et: (1)kasutaja teeb päringu; (2)päringu tulemusel leitakse muu liikmesriigi poolt SISi sisestatud hoiatusteade; (3)SISi hoiatusteatega seotud andmed langevad kokku päringuandmetega ning (4)nõutud on edasisi meetmeid; (h) „lipp“ – hoiatusteate kehtivuse peatamine riiklikul tasandil; lipp võidakse lisada vahistamise eesmärgil sisestatud hoiatusteadetele, hoiatusteadetele teadmata kadunud isikute kohta ning diskreetseks kontrolliks, kontrolliks uurimise eesmärgil ja erikontrolliks sisestatud hoiatusteadetele, kui liikmesriik leiab, et hoiatusteate alusel meetme võtmine on vastuolus tema siseriikliku õiguse, rahvusvaheliste kohustuste või oluliste riiklike huvidega. Kui hoiatusteatele on lisatud lipp, ei võeta asjaomase liikmesriigi territooriumil hoiatusteate alusel nõutud meedet; (i) „hoiatusteate sisestanud liikmesriik“ – liikmesriik, kes sisestas hoiatusteate SISi; (j) „täideviiv liikmesriik“ – liikmesriik, kes pärast päringutabamust võtab või on võtnud nõutud meetmeid; (k) „lõppkasutajad“ – pädevad asutused, kes teevad päringuid otse CS-SISis, N.SISis või nende tehnilises koopias; (l)„sõrme- ja peopesajälgede andmed“ – andmed sõrme- ja peopesajälgede kohta, mis võimaldavad tänu unikaalsusele ja võrdluspunktidele teha täpseid ja usaldusväärseid võrdlusi isiku identiteedi kohta; (m)„rasked kuriteod“ – 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/584/JSK artikli 2 lõigetes 1 ja 2 loetletud õigusrikkumised; (n)„terrorikuriteod“ – 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/475/JSK artiklites 1–4 osutatud õigusrikkumised siseriikliku õiguse tähenduses. Artikkel 4

SISi tehniline ülesehitus ja toimimisviisid 1.SIS koosneb järgmistest osadest: (a)keskne süsteem (keskne SIS), mis koosneb järgmistest osadest: –tehnilise abi funktsioon (CS-SIS), mis sisaldab andmebaasi – SISi andmebaas; –ühtne riiklik liides (NI-SIS); (b)iga liikmesriigi Schengeni infosüsteemi riiklik süsteem (N.SIS), mis koosneb keskse SISiga ühenduses olevatest siseriiklikest andmesüsteemidest. N.SIS sisaldab andmefaili (riiklik koopia), mis omakorda sisaldab SISi andmebaasi täielikku või osalist koopiat ja N.SISi varusüsteemi. N.SISi ja selle varusüsteemi võib kasutada samal ajal, et tagada lõppkasutajatele pidev kättesaadavus; (c)sideinfrastruktuur CS-SISi ja NI-SISi vahel (edaspidi „sideinfrastruktuur“), mis on SISi andmetele ja artikli 7 lõikes 2 osutatud SIRENE büroode vaheliseks andmevahetuseks ette nähtud krüpteeritud virtuaalne võrk.

2.SISi andmeid sisestatakse, ajakohastatakse, kustutatakse ja otsitakse eri N.SISide kaudu. Osaline või täielik riiklik koopia on kättesaadav sellist koopiat kasutava liikmesriigi territooriumil automatiseeritud päringute tegemiseks. Osaline riiklik koopia sisaldab vähemalt käesoleva määruse artikli 20 lõikes 2 loetletud andmeid esemete kohta ja artikli 20 lõike 3 punktides a–v loetletud andmeid isikuid käsitlevate hoiatusteadete kohta. Teiste liikmesriikide N.SISi andmefailides ei ole võimalik päringuid teha. 3.CS-SIS teeb tehnilist järelevalvet ja täidab haldusfunktsioone ning sellel on varusüsteem, mis suudab tagada põhisüsteemi rikke korral kõik selle funktsioonid. CS-SIS ja selle varusüsteem asuvad määrusega (EL) nr 1077/2011 asutatud Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti (edaspidi „amet“) kahes tehnilises keskuses. CS-SIS ja selle varusüsteem võivad hõlmata SISi andmebaasi lisakoopiat ja neid võib käimasolevas operatsioonis kasutada korraga, tingimusel et nad mõlemad on suutelised töötlema kõiki SISi hoiatusteadetega seotud toiminguid. 4.CS-SIS osutab SISi andmete sisestamiseks ja töötlemiseks, sealhulgas SISi andmebaasis päringute tegemiseks vajalikke teenuseid. CS-SIS: a) võimaldab riiklikke koopiaid võrgus ajakohastada; b) tagab riiklike koopiate ja SISi andmebaasi sünkroniseerimise ja ühtlustamise; c) võimaldab riiklikke koopiaid lähtestada ja taastada; d) tagab pideva kättesaadavuse. Artikkel 5

Kulud 1.Keskse SISi ja sideinfrastruktuuri toimimise, hooldamise ja edasiarendamisega seotud kulud kaetakse Euroopa Liidu üldeelarvest. 2.Need kulud hõlmavad seoses