ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 6.12.2004 
KOM(2004) 774 lõplik 
2004/0271 (AVC)   
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS 
millega muudetakse otsusteid 2001/ 507/EÜ ja 2001/509, eesmärgiga muuta 
protekteeritud rehve käsitlevad ÜRO Eur oopa Majanduskomisjoni määrused 109 ja 108 
kohustuslikuks  
(komisjoni esitatud) 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. PROTEKTEERITUD REHVID ÜHENDUSESISESELT  
Käesoleva otsuse eesmärgiks on muuta ühenduses kohustuslikuks sõiduautodele ja 
kommertsveokitele mõeldud protekteeritud re hvide tootmismenetluse tüübikinnitust 
käsitlevad sätted, mis sisalduvad vast avalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 
(UN/ECE) määruses nr 108 (mootorsõiduk itele ja nende haagistele mõeldud 
protekteeritud õhkrehvide tootmismenetluse tüübikinnitust käsitlevad ühtsed sätted)1 
ja 109 (kommertssõidukitele ja nende haag istele mõeldud protekteeritud õhkrehvide 
tootmismenetluse tüübikinnitust käsitlevad ühtsed sätted),2 koos parandustega. 
Selle tulemusel lubavad liikmesriigid ühe nduses turule viia vaid selliseid 
protekteeritud rehve, mis on t oodetud vastavalt nimetatud ka hes määruses sätestatud 
nõuetele. 
Hetkel pole ühenduses ühtseid kohustusl ikke sätteid prot ekteeritud rehvide 
tootmiseks müügi ja kasutuse eesmärgil.  Tuleb vältida protekteeritud rehvide 
tootmisele erinevate nõuete kehtestamist er inevates liikmesriikides, sest niisugused 
lahknevused raskendavad nende toodetega ka uplemist ning viivad kaubandustõkete 
tekkele siseturul. 
Protekteeritud rehvid moodustavad ühenduse m ootorsõidukite sektori müügijärgsest 
turust olulise osa. Protekteeritud rehvid on mõeldud rehvide kasutusaja 
pikendamiseks ja läbisõidu suurendamiseks . Üks nende teadaoleva test eelistest on 
see, et need võimaldavad sama läbisõit u, mis uued õhkrehvid, säilitades samal ajal 
kõrgetasemelise töövõime ja ohutuse. Lisaks  on see toode võrreldes uute rehvide 
tootmisega keskkonnasõbralikum ja en ergiasäästlikum ning selle hind on uute 
rehvide omast odavam. 
UN/ECE määrustes sätestatud nõuete kohus tuslik rakendamine protekteeritud 
õhkrehvide tootmisele aitab kaasa toot e kvaliteedi, tervik likkuse ja töövõime 
tagamisele. 
2. UN/ECE  SÜSTEEM JA SEADUSANDLUS PROTEKTEERITUD REHVIDE KOHTA  
UN/ECE egiidi all sõlmitud „195 8. aasta läbivaadatud kokkuleppes“3 käsitletakse 
uutele mootorsõidukitele ning neile paigaldata vatele või neil kasutatavatele osadele 
ühtsete tehnonõuete kehtestamise kor da. Kokkuleppe kohaselt on kokkuleppe-
osalised kohustatud tootja taotlusel väljastama tunnis tusi vastavalt kokkuleppele 
lisatud ja kokkuleppeosaliste poolt aktsepteer itud määruste sätetele ning vastastikku 
                                                 
1 E/ECE/324-E/ECE/ TRANS/505, Rev. 2/Add. 107. 
2 E/ECE/324-E/ECE/ TRANS/505, Rev. 2/Add. 108. 
3 ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkulepe, mis käsitleb ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele 
ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ning nende nõuete 
alusel väljastatud tunnistuste vastastikuse tunnustamise tingimusi (“1958. aasta läbivaadatud 
kokkulepe”), avaldatud nõukogu määruse 97/836/EÜ I lisana, EÜT nr 346, 17.12.1997, lk 78.  
 
ET 3   ET tunnustama nimetatud määruste alusel väljastatud tunnistusi4. Praeguseks on 
kokkuleppe alusel vastu võetud kokku 115 määrust5. 
Euroopa Ühendus liitus „1958. aasta lä bivaadatud kokkuleppega“ 24. märtsil 1998 
nõukogu otsuse 97/836/EÜ6 alusel.  
Liitudes kokkuleppega, ühines ühendus sa maaegselt ka 78 UN/ECE määrusega. 
Sellest ajast alates on ühendus ühinenud veel 20 määr usega ning kaalub praegu 
ühinemist uute määrustega. Kuna EÜ on nende määrustega ühinenud, peavad liikmesriigid tootja taotlusel väljastama ja aktsepteerima tüübikinnitusi nimetatud määruste alusel alternatiivina vastavat ele EÜ direktiividele ja siseriiklikule 
seadusandlusele.  
Protekteeritud rehvide suhtes on UN/ ECE 1958. aasta kokkuleppe alusel vastu 
võtnud kaks määrust: nr 108 ja 109. Mõle mad neist jõustusid kokkuleppeosaliste 
suhtes 23. juunil 1998. Ühendus liitus ne nde mõlemaga 28. oktoobril 2001 vastavalt 
nõukogu otsustele 2001/509/EÜ
7 ja 2001/507/EÜ8. 
Määrused näevad protekteeritud rehvide tootmisel ette meetmed nende tehnilise 
toimivuse ja nende tootmisvõimekuse jätkumise tagamiseks. Sätted hõlmavad tootja poolt rehvi tootmiseks kasutatavaid meet odeid ning heakskiitmisele ei kuulu mitte 
protekteeritud rehv ise, vaid vastav pr otekteerimisega tegelev tootmisüksus.  
Kuna ühendus on nende määrustega ühinenud, p eavad liikmesriigid tootja taotlusel 
väljastama tunnistuse protek teeritud rehvide tootmiseks, mis vastab asjaomase 
määruse nõuetele. Samal ajal on nad kohusta tud oma territooriumil aktsepteerima 
nimetatud määruste nõuete kohaselt valmista tud protekteeritud rehve, mis pärinevad 
teistest kokkuleppega liitunud  riikidest nii ühenduse se es kui sellest väljaspool. 
Näiteks tuleb ühenduses aktsepteerida prot ekteeritud rehve, mis on määruste nõuete 
kohaselt toodetud mõnes Venemaa äriühingus , sest nii Venemaa kui ka ühendus on 
1958. aasta kokkuleppe osalised ning on ühinenud mõlema määrusega. 
Samas ei ole UN/ECE määrused 108 ja 109 kokkuleppega liitunud riikides 
automaatselt kohustuslikud ja see kehtib ka EÜ liikmesriikide suhtes. Mõned liikmesriigid, näiteks Hispaania ja Prantsusmaa, on muutnud määruste nõuded siseriiklikult kohustuslikuks. Samas võivad li ikmesriigid alternatiivina määruste 
sätetele kehtestada paralleelseid ning liik mesriigiti erinevaid siseriiklikke reegleid. 
                                                
 
4 Tüübikinnitus kehtib vaid sõiduki süsteemide, osade või seadmete kohta, mitte aga terve sõiduki kohta. 
5 Määruste vastuvõtmiseks on vajalik kahe kolmandiku kohalviibiva ja hääletuses osaleva kokkuleppe 
osalise heakskiit. 
6 Nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsus Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa 
Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ra tassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või 
neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ning nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikuse tunnustamise tingimusi (“1958. aasta läbivaadatud kokkulepe”) 
(Otsus 97/836/EÜ). EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78. 
7 Nõukogu 26. juuni 2001. aasta otsus 2 001/509/EÜ Euroopa Ühenduse ühinemise kohta 
mootorsõidukitele ja nende haagistele mõeldud protekteeritud õhkrehvide tootmismenetluse 
tüübikinnitust käsitleva ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni määrusega nr 108, EÜT L 183, 6.7.2001, lk 
37. 
8 Nõukogu 26. juuni 2001. aasta otsus Euroopa Ühenduse ühinemise kohta kommertsveokitele ja nende 
haagistele mõeldud protekteeritud õhkrehvide tootmismenetluse tüübikinnitust käsitleva ÜRO Euroopa 
Majanduskomisjoni määrusega nr 109, EÜT L 183, 6.7.2001, lk 35. 
 
ET 4   ET Seetõttu puuduvad protekt eeritud rehvide müügil ja kasutuselevõtul ühtsed 
kohustuslikud reeglid, mis reguleeriksid ühe nduses nende turvalisust ning tootmist.  
3. KOMISJONI ETTEPANEK OTSUSEKS  
Nõukogu teatas oma 26. juuni 2001. aasta otsustes, millega Euroopa Ühendus liitus 
UN/ECE määrustega 108 ja 109, kavatsusest reguleerida hilisemas etapis ühenduse direktiiviga mõlema määruse ühtset rakendamist ühenduses
9. Kuna vajalike 
regulatiivsete meetmete kohaldamisala on piir atud, on asjakohane kehtestada vastav 
säte nõukogu otsuste 2001/509/EÜ  ja 2001/507/EÜ muutmisega. 
Vastavalt otsuste 2001/509/EÜ ja 2001/ 507/EÜ preambula punktile 3 ei liideta 
ettepandud otsust mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnituse EÜ süsteemi, mis 
on kehtestatud direktiiviga 70/156/CEE10. Protekteeritud rehvide tüüpe ei ole olemas, 
sest need on tooted, mis on ümber töödeldud kasutatud rehvidest. Peale selle ei ole 
need iseenesest uued, vaid ümber töödeldud tooted ning seega ei lasta neid turul 
ringlusse esmakordselt.  
                                                 
9 Nõukogu 26. juuni 2001. aasta otsuse 2001/507/EÜ ja nõukogu 26. juuni 2001. aasta otsuse 
2001/509/EÜ (vt täisviidet joonealustes märkustes 7 ja 8) preambula 3. punkt. 
10 Nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiv 70/ 156/EMÜ liikmesriikide mootorsõidukite ja nende 
haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta. EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. 
 
ET 5   ET 2004/0271 (AVC) 
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS 
millega muudetakse otsusteid 2001/ 507/EÜ ja 2001/509, eesmärgiga muuta 
protekteeritud rehve käsitlevad ÜRO Eur oopa Majanduskomisjoni määrused 109 ja 108 
kohustuslikuks  
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, 
võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsust 97/836/EÜ, millega Euroopa 
Ühendus ühineb ÜRO Euroopa Majandusko misjoni (UN/ECE) kokkuleppega, milles 
käsitletakse ratassõidukile ning se llele paigaldatavale ja/või sellel kasutatavale varustusele ja 
osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ning nende nõuete alusel vä ljastatud tunnistuste 
vastastikust tunnustamist (“ 1958. aasta läbivaadatud kokkulepe”)11, eriti selle artikli 3 lõiget 3 
ja artikli 4 lõike 2 teist taanet ning artikli 4 lõiget 4, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,12 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut13, 
ning arvestades järgmist: (1) UN/ECE määrused 109 ja 108 tagavad üh tlustatud nõuded rehvide protekteerimisele 
ning kõrge ohutuse- ja keskkonnakaitse ta seme. Nad võimaldavad protekteeritud 
rehvide vaba ringlust.  
(2) Otsusega 97/836/EÜ sai ühendus UN/ ECE „1958. aasta läbivaadatud kokkuleppe“ 
osaliseks. Otsustega 2001/507/EÜ
14 ja 2001/509/EÜ15 ühines ühendus vastavalt 
UN/ECE määrustega 109 ja 108. Nimetatud määrustega ühinedes kohustus ühendus 
vastavalt „1958. aasta läbivaad atud kokkulepe“ artiklite 2 ja  3 sätetele aktsepteerima 
neid määrusi alternatiivina ühenduse õigusaktid ele. Kuid selleks, et nimetatud määrusi 
kohustuslikena kohaldada, tuleb asjakohane sä te vastavalt otsuse  97/836/EÜ artikli 4 
lõikele 4 kehtestada ka ühenduse õiguses. 
                                                 
11 EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78. 
12 ELT C , , lk . 
13 EÜT C , , lk . 
14 EÜT L 183, 6.7.2001, lk 35. 
15 EÜT L 183, 6.7.2001, lk 37. 
 
ET 6   ET (3) Kuna vajalike regulatiivsete meetmete  kohaldamisala on piirat ud, ei ole asjakohane 
mõlema määruse kohustuslikuks tegemiseks vastu võtta direktiivi, nagu teatatud otsustes 2001/507/EÜ ja 2001/509/EÜ. 
(4) Otsuseid 2001/507/EÜ ja 2001/509/EÜ tuleks vastavalt muuta, ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: 
Artikkel 1 
Otsust 2001/507/EÜ muudetakse järgmiselt: 
1. Ainus artikkel asendatakse alljärgnevaga: 
“Ainus artikkel 
Euroopa Ühendus ühineb kommertsveokitele ja  nende haagistele mõeldud protekteeritud 
rehvide tootmismenetluse tüübikinnitust käsitleva ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 
määrusega nr 109. 
Alates ( 6 kuud pärast käesoleva otsuse  vastuvõtmise kuupäeva)  kohaldatakse lisas esitatud 
määruse 109 sätteid kohustusliku tingimusena nimetatud määruse reguleerimisalasse kuuluvate protekteeritud rehvide  ühenduse turule viimisel. 
2. Otsusele lisatakse käesoleva otsuse I lisa. 
Artikkel 2 
Otsust 2001/509/EÜ muudetakse järgmiselt: 
1. Ainus artikkel asendatakse alljärgnevaga: 
“Ainus artikkel 
Euroopa Ühendus ühineb mootorsõidukitele ja  nende haagistele mõeldud protekteeritud 
rehvide tootmismenetluse tüübikinnitust käsitleva ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 
määrusega nr 108. 
Alates ( 6 kuud pärast käesoleva otsuse  vastuvõtmise kuupäeva)  kohaldatakse lisas esitatud 
määruse 108 sätteid kohustusliku tingimusena nimetatud määruse reguleerimisalasse 
kuuluvate protekteeritud rehvide  ühenduse turule viimisel. 
 
ET 7   ET 2. Otsusele lisatakse käes oleva otsuse II lisa. 
Brüssel,  
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
 
ET 8   ET LISA 1  
 
Määrus nr 109  
(Euroopa Komisjoni talituste konsolideeritud tekst)  
 
   
E/ECE/324-E/ECE/TRANS 505/Rev.2/Add.108 
E/ECE/324-E/ECE/TRANS 505/Rev.2/Add.108/Corr.1  
E/ECE/324-E/ECE/TRANS 505/Rev.2/Add.108/Amend.1 
E/ECE/324-E/ECE/TRANS 505/Re v.2/Add.108/Amend.1/Corr.1 
 
   
ÜHTSED SÄTTED, MIS KÄSITLEVAD  KOMMERTSVEOKITELE JA NENDE 
HAAGISTELE MÕELDUD TA ASTATUD ÕHKREHVIDE TOOTMISMENETLUSE 
TÜÜBIKINNITUST
 
ET 9   ET Määrus nr 109  
ÜHTSED SÄTTED, MIS KÄSITLEVAD KOMMERTSVEOKITELE JA NENDE 
HAAGISTELE MÕELDUD TA ASTATUD ÕHKREHVIDE  TOOTMISMENETLUSE 
TÜÜBIKINNITUST 
 SISUKORD MÄÄRUS 1. Reguleerimisala 2. Mõisted 3. Märgised 4. Tüübikinnituse taotlemine  5. Tüübikinnitus 6. Nõuded 7. Spetsifikatsioonid 8. Tüübikinnituse muutmine 9. 
Toodangu vastavus nõuetele  
10. Sanktsioonid toodangu nõuetele mittevastavuse korral 11. Tootmise lõplik peatamine 12. Tüübikatsetuste läbiviimise eest vastutavate tehniliste teenistuste,  katselaborite ning 
haldusasutuste nimed ja aadressid 
LISAD 1. lisa 
- Teatis tüübikinnituse andmise, pikendamise, tüübikinnituse andmisest 
keeldumise või tüübikinnituse tühistamis e või rehvide taastamisega tegeleva 
tootmisüksuse tegevuse lõpliku peatam ise kohta vastavalt määrusele nr 109 
2. lisa - Tüübikinnitusmärgi paigutus 
3. lisa - Taastatud rehvi märgistuse paigutus 
4. lisa - Koormusindeksite ja vast avate kandevõimete loetelu 
 
ET 10   ET 5. lisa - Rehvimõõdu tähistus ja mõõtmed 
6. lisa - Õhkrehvide mõõtmise meetod 
7. lisa - Koormuse/kiiruse kestvuskatsete kord 1. liide
 - Kestvuskatse kava 
2. liide  - Seos rõhuindeksi ja rõhuühikute vahel 
8. lisa  - Kandevõime sõltuvus kiirusest kommert sveoki radiaal- ja diagonaalrehvide 
korral 
9. lisa - Selgitav joonis 
__________ 
 
ET 11   ET 1. REGULEERIMISALA 
Käesolevat määrust kohaldatakse teedel ka sutatavatele kommertsveokitele ja nende 
haagistele paigaldamiseks ette nähtud taastatud rehvide tootmise suhtes. Määrust ei kohaldata siiski: 
1.1. sõiduautode ja nende haagis te taastatud rehvide suhtes, 
1.2. taastatud rehvide suhtes, mis on ette nähtud maksimumkiirusele alla 80 km/h,  
1.3. jalg- ja mootorrataste rehvide suhtes, 1.4. rehvide suhtes, mis on al gselt valmistatud ilma k iiruskategooria ja/või 
koormusindeksiteta,  
1.5. rehvide suhtes, mis on algselt valmistat ud ilma tüübikinnituseta ning ilma E- või e-
märgita. 
2. MÕISTED - vt ka joonis 9. lisas 
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: 
2.1. Taastatud õhkrehvide valik  – punktis 4.1.4 osutatud taas tatud õhkrehvide valik. 
2.2. Õhkrehvi konstruktsioon  – rehvi põhimiku tehnilised oma dused. Eelkõige eristatakse 
järgmisi konstruktsioone: 
2.2.1. Diagonaalrehv
 ehk kihtide diagonaalse paigutusega rehv  – õhkrehvi konstruktsioon, mille 
korral koordi kihid ulatuvad randini ja paikneva d vastasnurkade all, mis on turvise keskjoone 
suhtes oluliselt väiksemad kui 90 kraadi . 
2.2.2. Diagonaal-vöörehv  – diagonaalrehvi konstruktsio on, kus põhimik on piiratud vööga, 
mis koosneb kahest või enamast kihist oluliselt mittevenivast koortmaterjalist, asetatuna vastasnurkade all, mi s on lähedased põhimiku omadele. 
2.2.3. Radiaalrehv  – rehvi konstruktsioo n, kus koordi kihid ulatuvad rantideni ja on 
asetatud sisuliselt 90 kraad i all turvise keskjoone suhtes ning põhimik on 
stabiliseeritud põhimõtteliselt mitteveniva ringvööga. 
2.3. Kasutusliik  
2.3.1. Tavaline rehv  – tavaliseks maanteekasutuseks ettenähtud rehv.  
2.3.2. Spetsiaalkasutusega rehv  – segakasutuseks (nii maanteel kui ka maastikul) ja 
piiratud kiirusel kasutamiseks ettenähtud rehv. 
2.3.3. Talverehv  – rehv, mille turvisemustri ja konstruktsiooni eesmärk on eelkõige 
kindlustada tavalisest rehvi st paremad sõiduomadused por is ja värskes või sulavas 
lumes. Lumerehvi turvisemuster koosneb üldi selt soontest (ribidest)  ja/või jäikadest 
plokkelementidest, mis on suuremate vahedega kui tavalisel rehvil. 
 
ET 12   ET 2.4. Rant  – rehvi osa, mis oma kuju ja konstruktsio oni tõttu sobib velje ga ja hoiab rehvi 
selle peal. 
2.5. Koort  – kiud, mis moodustavad õhkrehvi kihtide kanga. 
2.6. Kiht – kummiga kaetud paralleelsed koordikihid. 
2.7. Vöö – radiaalrehvi või diagona al-vöö rehvi puhul materjali( de) kiht (kihid) turvise 
all, mis on sisuliselt asetatud turvis e keskjoone suunas, piiramaks põhimiku 
ringsuunalist liikumist.  
2.8. Vahepadjand  – diagonaalrehvile kinnitatav vahekiht põhimiku  ja turvise vahel . 
2.9. Kaitsev vahepadjand  – radiaalrehvi puhul täiendav tu rvise ja vöö vaheline kiht vöö 
vigastuste minimeerimiseks.  
2.10. Kaitsepõll  – materjal randi piirkonnas põhimiku ka itseks rattavelje poolt põhjustatud 
hõõrdumise või abrasiooni vastu.  
2.11. Põhimik  – õhkrehvi struktuuriosa, mis pole tu rvis ega välimised kummist küljed ning 
mis rõhu all kannab koormust. 
2.12. Turvis  – õhkrehvi osa, mis on välja t öötatud kokkupuuteks maapinnaga, kaitseb 
põhimikku mehaaniliste vigastuste eest ja soodustab haakumist maapinnaga. 
2.13. Külg  – õhkrehvi osa turvise ja ra ttaäärisega kaetud ala vahel. 
2.14. Rehvi alaosa  – piirkond ristlõike maksimumlaiust tähistava joone ja piirkonna vahel, 
mis peab olema kaetud velje servaga. 
2.15. Turvise soon  – ruum turvisemustri ribide või plokkide vahel.  
2.16. Ristlõike laius  – joonkaugus rõhu all oleva, kindlaksmääratud mõõteveljele 
kinnitatud õhkrehvi külgede välispindade vahel, vä lja arvatud tähistusest 
(märgistusest), kaunistustest ja kaitse vöödest või -ribidest tingitud kõrgendused. 
2.17. Üldlaius  – joonkaugus rõhu all oleva, kindla ksmääratud mõõteve ljele kinnitatud 
õhkrehvi külgede välispindade vahel, k aasa arvatud tähistus est (märgistusest), 
kaunistustest ja kaitsevöödest või  -ribidest tingitud kõrgendused.  
2.18. Ristlõike kõrgus  – vahemaa, mis on võrdne pool ega rehvi välisläbimõõdu ja velje 
nimiläbimõõdu vahest. 
2.19. Nominaalne ristlõikesuhe  – sajakordne arv, mis on saadud ristlõike nimikõrgust 
väljendava arvu jagamisel ristlõike nimilaiu st väljendava arvuga, kui mõlemad arvud 
on väljendatud samades ühikutes. 
2.20. Välisläbimõõt  – rõhu all oleva vasttaas tatud rehvi üldläbimõõt. 
2.21. Rehvimõõdu tähistus  – tähistus, mis näitab: 
 
ET 13   ET 2.21.1. ristlõike nimilaiust . See laius peab olema väljendatud millimeetrites, välja arvatud 
rehvide korral, mille mõõdu tähistus on nä idatud käesoleva määruse 5. lisa tabelite 
esimeses veerus. 
2.21.2. nominaalset ristlõikesuhet , välja arvatud rehvide puhul, mille mõõdu tähistus on esitatud 
käesoleva määruse 5. lisas olevate tabelite esimeses veerus. 
2.21.3. kokkuleppelist arvu “d” (sümbolit “d”) , mis märgib velje nimiläbimõõtu ja mis 
vastab velje läbimõõdule, väljendat una kas koodiga (arvud alla 100) või 
millimeetrites (arvud üle 100). Tähistuses võib kasutada mõlemale mõõtesüsteemile  
vastavaid arve.  
2.21.3.1. Allpool on näidatud 
millimeetrites väljendatud sümboli 
“d” väärtused: Velje nimiläbimõõdu 
kood - "d" Sümboli "d" väärtus millimeetrites 
8 
9 
10 11 12 13 14 203 
229 254 279 305 330 356 
15 16 17 18 19 381 
406 432 457 483 
20 21 22 24 25 508 
533 559 610 635 
14.5 16.5 17.5 19.5 20.5 22.5 24.5 368 
419 445 495 521 572 622 
26 28 30 660 
711 762 
2.22. Velje nimiläbimõõt  (d) – sellise velje läbimõõt, millele paigaldamiseks rehv on 
mõeldud. 
2.23. Velg – tugi rehvist ja lohvist koosnevale komplektile või lohvita rehvile, millele 
toetuvad rehvi randid. 
 
ET 14   ET 2.24. Mõõtevelg  – velg, mis on mis tahes ühes või mitmes rahvusvahelises rehvistandardis 
teatava rehvimõõdu tähistuse puhul määr atletud kui “mõõtevelje laius” või “velje 
teoreetiline laius” .  
2.25. Katsevelg  – velg, mis on ühes rahvusvahelistes t rehvistandarditest kindlaks määratud 
kui kõnealuse rehvimõõdu tähistuse ja rehv itüübi jaoks tunnustatud või soovituslik 
või lubatud velg.  
2.26. Rahvusvaheline rehvistandard  – üks järgmistest normdokumentidest: 
(a) The European Tyre and Rim Technical Organisation (ETRTO) 1 /: 'Standards 
Manual' 
(b) The European Tyre and Rim Technical Organisation (ETRTO) 1 /: 'Engineering 
Design Information - obsolete data' 
(c) The Tire and Rim Association Inc. (TRA) 2 /: 'Year Book' 
(d) The Japan Automobile Tire Ma nufacturers Associ ation (JATMA) 3 /: 'Year 
Book' 
(e) The Tyre and Rim Associat ion of Australia (TRAA) 4 /: 'Standards Manual' 
(f) Associação Brasileira de Pneus e Aros (ABPA) 5 /: 'Manual de Normas 
Técnicas' 
(g) Scandinavian Tyre and Rim Organisation (STRO) 6 /: 'Data Book' 
2.27. Murenemine  – kummitükkide eraldumine turvisest. 
2.28. Koordi eraldumine  – koortkanga eraldumine kummikatte küljest. 
2.29. Kihi eraldumine  – naaberkihtide eraldumine. 
2.30. Turvise eraldumine  – turvise eemaldumine põhimikust. 
2.31. Ekspluatatsioonikirjeldus  – rehvi koormusindeksi ja kiiruskategooria 
erikombinatsioon.  
_______________ 
Rehvistandardeid on võimalik saada järgmistelt aadressidelt: 
1/ ETRTO, 32 Av. Brugmann - Bte 2, B-1060 Brüssel, Belgia 
2/ TRA, 175 Montrose West Avenue, Suite 150, Copley, Ohio, 44321 USA 
3/ JATMA, 9th Floor, Toranomon Building No. 1-12, 1-Chome Toranomon Minato-ku, Tokyo 105, 
Jaapan 
4/ TRAA, Suite 1, Hawthorn House, 795 Glenferrie Road, Hawthorn, Victoria, 3122 Austraalia 
5/ ABPA, Avenida Paulista 244-12 ° Andar, CEP, 01310 Sao Paulo, SP Brasiilia 
6/ STRO, Älggatan 48 A, Nb, S-216 15 Malmö, Rootsi 
 
ET 15   ET 2.32. Koormusindeks  – arvkood, mis näitab koormust, mi da rehv võib kanda kiirusel, mis 
vastab vastavale kiiruskategooriale, ja re hvi töötades vastaval t tootja poolt ette 
nähtud hooldustingimustele. Õhkrehvil või b olla rohkem kui üks koormusindeks, 
näitamaks selle kandevõimet kasutamisel üks ikasetuses või üksik- ja topeltasetuses 
või näitamaks alternatiivset kandevõi met („unikaalset punkti“), mille puhul 
kandevõime muutumine vastavalt punktile 2.35 ja käesoleva määruse 8. lisale ei ole 
lubatud. 
Koormusindeksid ja neile vastavad koor mused on esitatud käesoleva määruse 4. 
lisas. 
2.33. Kiiruskategooria: 2.33.1. tähtkood, mis näitab kiirust, millel rehv võib kanda vastava koormusindeksi poolt 
näidatud koormust.  
2.33.2. Kiiruskategooriad ja vastavad kiir used on näidatud alljärgnevas tabelis: 
Kiiruskategooria 
 Vastav maksimaalne kiirus (km/h) 
F 
G 
J 
K 
L 
M 
N 
P 
Q 
R 
S 
T 
U H 80 
90 
100 110 120 130 140 150 160 170 180 190 200 210 
2.34. Unikaalne punkt  – täiendav ekspluatatsioonikirje ldus, mis märgitakse tavalise 
ekspluatatsioonikirjelduse kõr vale, aga mida ei tohi ka sutada kandevõime muutumise 
arvutamiseks, nagu on määr atletud punktis 2.35 ning käesoleva määruse 8. lisas. 
2.35. Kandevõime muutumine vastavalt kiirusele  – rehvi alternatiivne kandevõime 
kasutatuna kiirusel, mis erineb normaal se ekspluatatsioonikirjelduse kiiruse 
sümboliga näidatust. Lubatud muutumised  on esitatud käesoleva määruse 8. lisa 
tabelis.  
2.36. Taastamisega tegelev tootmisüksus  – tegevuskoht või l okaliseerunud tegevuskohtade 
rühm, kus toodetakse taastatud rehve.  
2.37. Taastamine  – üldnimetus kasutatud rehvi taastamise kohta kulunud turvise 
asendamise teel uue materjaliga. Võib si saldada ka külje välispinna uuendamist ja 
kaitsva vahepadjandi harjakihtide as endamist. Taastamine hõlmab järgmisi 
töötlemismeetodeid:  
 
ET 16   ET 2.37.1. turvise taastamine – turvise asendamine; 
2.37.2. taastamine külgede ülekatmisega  – turvise asendamine ja külje osaline taastamine 
uue materjaliga;  
2.37.3. täielik taastamine  – turvise asendamine ja külje taastamine koos rehvi alaosaga 
tervikuna või osaliselt.  
2.38. Mantel – kulunud rehv, kaasa arvatud põhimi k ning järelejäänud turvis ja 
küljematerjal. 
2.39. Koorimine  – vana materjali eemaldamine man tlilt, valmistamaks pinda ette uue 
materjali jaoks.  
2.40. Parandamine  – kahjustatud mantli parandus tööd tunnustatud piirides.  
2.41. Turvisematerjal  – materjal, mille seisukord on sobiv kulunud turvise asendamiseks. 
See võib esineda mitmel erineval kujul, näiteks:  
2.41.1. Rehvitaastusprofiil  – valmislõigatud ribad materjalist, mida pressitakse vajaliku 
ristlõikeprofiili saavutamiseks ja mis seejärel paigaldatakse külmalt ettevalmistatud 
mantlile. Uus materjal tuleb vulkaniseerida. 
2.41.2. Parandusriba – turvisematerjali riba, mis pressitakse ja mähitakse vahetult selleks 
ettevalmistatud mantlile kuni vajaliku rist lõikeprofiili moodustumiseni. Uus materjal 
tuleb vulkaniseerida. 
2.41.3. Vahetult pressitav materjal  – turvisematerjal, mida pressitakse vajaliku 
ristlõikeprofiili saamiseks ja pressitakse otse ettevalmistatud mantlile. Uus materjal tuleb vulkaniseerida.  
2.41.4. Eelnevalt vulkaniseeritud materjal  – mantlile kinnitatud, eelnevalt vormitud ja 
vulkaniseeritud turvis. Uus materjal tuleb mantliga siduda.  
2.42. Küljekate  – materjal, mida kasutatakse man tli külgede katmiseks, võimaldamaks 
nõutava märgistuse vormimist.  
2.43. Tihenduskumm  – uue turvise ja mantli vahel siduva kihina ning samuti pisivigastuste 
parandamiseks kasutatav materjal. 
2.44. Sideaine  – kleeplahus uute materjal ide paigalhoidmiseks enne 
vulkaniseerimisprotsessi.  
2.45. Vulkaniseerimine  – uue materjali füüsikaliste om aduste muutumine, mis kaasneb 
tavaliselt kuumuse ja rõhu rakendamisega kindla ajavahemiku jookusul kontrollitud 
tingimustes.  
3. MÄRGISED 3.1. Taastatud rehvi märgistuse paigutuse nä idis on antud käesoleva määruse 3. lisas. 
 
ET 17   ET 3.2. Taastatud rehvidel tuleb näidata sümmeet riliste rehvide korral mõlemal küljel ja 
assümmeetriliste rehvide korral vähemalt välimisel küljel:  
3.2.1. kaubanimi või kaubamärk; 3.2.2. rehvimõõdu tähistus, nagu määratletud punktis 2.21; 3.2.3. konstruktsiooni tähis alljärgnevalt: 3.2.3.1. diagonaalrehvidel – kas ilma tähiseta või ve lje läbimõõdu tähise ette paigutatud täht 
“D”;  
3.2.3.2. radiaalrehvidel – velje läbimõõdu tähise ette  paigutatud täht “R” ja soovi korral sõna 
"RADIAL"; 
3.2.3.3. diagonaal-vöörehvidel – velje läbimõõdu tähi se ette paigutatud täht "B"ja lisaks 
sõnad "BIAS-BELTED"; 
3.2.4. ekspluatatsioonikirjeldus, mis hõlmab: 3.2.4.1. rehvi nimikandevõime(te) tähist punktis  2.32 ette nähtud koormusindeksi(te) kujul; 
3.2.4.2. rehvi nominaalkiiruse tähist punktis  2.33 ette nähtud sümboli kujul;  
3.2.5. vajaduse korral ühte alternatiivset eksplu atatsioonikirjeldust  – unikaalset punkti – 
mis hõlmab: 
3.2.5.1. rehvi kandevõime(te) tähist punktis 2.32 ette nähtud koormusindeksi(te) kujul; 
3.2.5.2. maksimaalse kiiruse tähist punktis 2.33 ette nähtud sümboli kujul; 3.2.6. sõna "TUBELESS", kui rehv on mõeldud kasutamiseks ilma lohvita.  3.2.7. talverehvi korral märget M+S või MS või M.S. või M & S; 3.2.8. taastamise kuupäeva järgmiselt: 3.2.8.1. kuni 31. detsembrini 1999:
 kas punktis 3.2.8.2 määratle tud kujul või kolmest 
numbrist koosneva rühmana, kus kaks esim est näitavad taastamise nädalat ja kolmas 
aastat vastavas kümnendis. Kuupäevakood võib hõlmata tootmisperioodi, mis hõlmab nädala numbriga näidatud nädalat ja veel kuni kolme sellele järgnevat 
nädalat. Näiteks võib märgistus "253" os utada rehvile, mis taastati 1993. aasta 25., 
26., 27. või 28. nädalal. 
Kuupäevakoodi võib märkida vaid ühele küljele;  
3.2.8.2. alates 1. jaanuarist 2000:
 neljast numbrist koosneva rühmana, kus kaks esimest 
näitavad nädalat ning kolmas ja neljas aastat, mil rehv taastati. Kuupäevakood võib hõlmata tootmisperioodi, mis hõlmab nädala  numbriga näidatud nädalat ja veel kuni 
kolme sellele järgnevat nädalat. Näiteks võ ib märgistus "2503" osutada rehvile, mis 
taastati 2003. aasta 25., 26., 27. või 28. nädalal. 
Kuupäevakoodi võib märkida vaid ühele küljele; 
 
ET 18   ET 3.2.9. rehvide korral, millel võib turvist taastada, sümbol " _ " vähemalt 20 mm 
läbimõõduga ringis või sõna “REGROOVAB LE”, mis on pressitud mõlema külje 
sisse või peale; 
3.2.10. rehvirõhu tähis “PSI” indeksiga, mida ka sutatakse koormuse/kiiruse kestvuskatsetel, 
nagu on selgitatud käesoleva määruse 7. lisa 2. liites.  
Selle tähise võib paigutad a vaid ühele küljele;  
3.2.11. sõna "RETREAD" või "REMOULD" (pär ast 1. jaanuari 1999 kasutatakse üksnes 
sõna "RETREAD"). Taastaja soovi korral võib lisada sellesama sõna muudes keeltes;  
3.2.12. spetsiaalkasutusega rehvide korral16 märge “ET” või “ML” või “MPT”.  
3.3. Enne tüübikinnitust peab rehvidel olema p iisavalt suur vaba pind tüübikinnitusmärgi 
mahutamiseks, nagu on osutatud punktis 5.8 ja käesoleva määruse 2. lisas.  
3.4. Tüübikinnituse saamise järel tuleb punktis 5.8 osutatud ja käesoleva määruse 2. lisas 
näidatud märgised kinnitada punktis 3.3 osut atud vabale pinnale. Selle märgistuse 
võib kinnitada vaid ühele küljele.  
3.5. Punktis 3.2 osutatud märgised ja punktides  3.4 ja 5.8 sätestat ud tüübikinnitusmärk 
peavad olema selgelt loetavad ning need tuleb pressida rehvi sisse või peale või 
püsivalt rehvile märkida.  
3.6. Kui algse tootja spetsifikatsioonid on pä rast rehvide taastamist veel loetavad, 
käsitatakse neid taastaja poolsete taastat ud rehvi spetsifikatsioonidena. Kui algsed 
spetsifikatsioonid pärast taastamist ei ke hti, tuleb need täielikult eemaldada. 3.7. 
Algne "E" või "e" tüübikinnitusmärk ja  tüübikinnitusnumber ning mis tahes muu 
järgneva taastamisega tegeleva tootmisüksuse tüübikinnitusmärk ja 
tüübikinnitusnumber tuleb kehtivuse lõppedes eemaldada.  
4. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE 
Taastamisega tegeleva tootmisüksuse kinni tamisel kohaldatakse järgmist menetlust:  
4.1. Taastamisega tegeleva tootmisüksuse tüübi kinnituse taotluse peab esitama rehvile 
kantava kaubanime või kaubamärgi vald aja või tema nõuetekohaselt volitatud 
esindaja. Taotluses p eab olema näidatud:  
4.1.1. protekteeritud rehve tootva äriühi ngu struktuuri lühiiseloomustus;  
4.1.2. kvaliteedijuhtimise süsteemi lühikirjeldus , mis tagab tagab tõhusa kontrolli rehvide 
taastamise menetluse üle, et saavutada vastavus käesoleva määruse nõuetele;  
4.1.3. kaubanimed või kaubamärgid, mis kantakse  toodetavatele taastatud rehvidele;  
4.1.4. järgmine informatsioon taasta tavate rehvide valiku kohta:  
                                                 
16 See tähistus on kohustuslik üksnes rehvitüüpide puhul, mis on valmistatud käesolevat määrust järgides 
pärast määruse 1. täienduse jõustumist. 
 
ET 19   ET 4.1.4.1. rehvimõõtude valik; 
4.1.4.2. rehvide konstruktsioon (diagonaal-, diagonaal-vöö- või radiaalrehvid); 
4.1.4.3. rehvide kasutusliik (tav aline või talverehv jne); 
4.1.4.4. taastamissüsteem ja kasutatavate uut e materjalide kasutamise meetod, nagu 
määratletud punktides 2.37 ja 2.41; 
4.1.4.5. taastatavate rehvide maks imaalne kiiruskategooria; 
4.1.4.6. taastatavate rehvide maksimaalne koormusindeks; 4.1.4.7. määratud rahvusvaheline rehvistandard, millele rehvivalik vastab.  5. TÜÜBIKINNITUS 5.1. Rehvide taastamiseks on nõutav taastami sega tegeleva tootmisüksuse kinnitamine 
tüübikinnitusasutuse poolt vastav alt käesoleva määruse nõuetele. 
Tüübikinnitusasutus peab võtma vajalikud meetmed, nagu on kirjeldatud käesolevas määruses, tagamaks, et vastavas taastamise ga tegelevas tootmisüksuses taastatavad 
rehvid vastavad käesolevas määruses sätestatud nõuetele. Taastamisega tegelev tootmisüksus on täielikult vastutav selle ee st, et taastatud rehvi d vastaksid käesoleva 
määruse nõuetele ja toimiksid tavakasutuses nõuetekohaselt.  
5.2. Lisaks taastamisega tegeleva tootmisüks use esialgse hindamise tavanõuetele peab 
tüübikinnitusasutus veenduma, et materj ali tarnijate poolt  esitatud dokumendid 
menetluste, töö käigu, kasutusjuhiste ja spetsifikatsioonide koht a on taastamisega 
tegeleva tootmisüksuse töötajatel e hõlpsasti arusaadavas keeles.  
5.3. Tüübikinnitusasutus peab tagama, et iga taastamisega tegeleva tootmisüksuse 
menetluste ja töö käigu kohta käiv dokume ntatsioon sisaldab pa randusmaterjalide ja 
-viiside kohta kehtestatud nõudeid rehvi kahjustuse ulatuse või rehvi põhimikku 
läbivate torkeavade ulatuse osas, millest alat es rehvi ei loeta taastatavaks, olenemata 
sellest, kas on tegemist olemasoleva viga stusega või vigastusega, mis on tekitatud 
taastamiseks ettevalmistamise käigus.  
5.4. Enne tüübikinnituse andmist peab asutus  veenduma, et taastatud rehvid vastavad 
käesolevale määrusele ja et punktides 6.5 ja  6.6 sätestatud katsed on tulemuslikult 
läbi viidud vähemalt viiel, kuid mitte ti ngimata enamal kui 20 taastatud rehvide 
näidisel, mis esindavad taastamisega tegeleva tootmisüksuse poolt toodetavat 
rehvivalikut.  
5.5. Iga katsetuste jooksul registreeritud ebaõnnestumise puhul katsetatakse kaht 
lisanäidist samast rehvispetsifikatsioonist.  
Kui üks või mõlemad neist kahest teisest näidisest testi ei läbi, katsetatakse kaht 
näidist viimast korda.  
Kui üks või mõlemad viimasest kahest näidis est testi ei läbi, lükatakse taastamisega 
tegeleva tootmisüksuse tüübi kinnitustaotlus tagasi.  
 
ET 20   ET 5.6. Kui kõik käesoleva määruse nõuded on täidetud, antakse kinnitus ja igale 
taastamisega tegelevale kinnitatud toot misüksusele antakse tüübikinnitusnumber. 
Selle numbri kaks esimest numbrit näitavad kinnituse a ndmise ajaks käesolevasse 
määrusesse viimati tehtud peamisi tehnilis i muudatusi hõlmavat muudatusteseeriat. 
Tüübikinnitusnumbrile eelneb "109R", mi s näitab, et kinnitus käib käesoleva 
määruse kohaselt taastatud rehvi kohta.  
Sama asutus ei või anda sama numb rit ühelegi teisele käesoleva määruse 
reguleerimisalasse kuuluvale taastamise ga tegelevale tootmisüksusele.  
5.7. Otsusest tüübikinnituse kohta või tüübi kinnituse pikendamise, tüübikinnituse 
andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühi stamise või tootmise lõpliku peatamise 
kohta vastavalt käesolevale määrusele teat atakse käesolevat määrust kohaldavatele 
1958. aasta kokkuleppe osapooltele käesoleva määruse 1. lisa näidisele vastaval 
vormil. 
5.8. Igale käesolevale määrusele vastava taasta tud rehvile paigaldatakse lisaks punktis 3.2 
sätestatud märgistustele punktis 3.3 nä idatud pinnale selgesti nähtavalt 
rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:  
5.8.1. ringiga ümbritsetud tähest "E", mille le järgneb tüübikinnituse andnud riigi 
tunnusnumber 17; ning 
5.8.2. tüübikinnitusnumbrist, nagu on kirjeldatud punktis 5.6.  5.9. Käesoleva määruse 2. lisas on esitatud tüübikinnitusmärgi paigutuse näidis. 
6. NÕUDED  6.1. Rehve ei võeta esimeseks taastamiseks vastu, kui neil puudub tüübikinnitus ja kui 
nad ei kanna märki "E" või "e", kusjuures  see nõue muutub kohustuslikuks hiljemalt 
alates 1. jaanuarist 2000.  
6.2. Tingimused enne taastamist: 
6.2.1. Rehvid peavad enne ülevaatust olema puhtad ja kuivad.  
6.2.2. Enne koorimist vaadatakse iga rehv põhjalik ult üle nii seest kui väljast, et teha 
kindlaks selle sobivus taastamiseks.  
                                                
 
17 1 Saksamaa, 2 Prantsusmaa, 3 Itaalia, 4 Madalmaad, 5 Rootsi, 6 Belgia, 7 Ungari, 8 Tšehhi Vabariik, 
9 Hispaania, 10 Jugoslaavia, 11 Ühendkuningriik, 12 Austria, 13 Luksemburg, 14 Šveits, 15 (vaba), 16 
Norra, 17 Soome, 18 Taani, 19 Rumeenia, 20 Poola, 21 Portugal, 22 Vene Föderatsioon, 23 Kreeka, 24 
Iirimaa, 25 Horvaatia, 26 Sloveenia, 27 Slovakkia, 28  Valgevene, 29 Eesti, 30 (vaba), 31 Bosnia ja 
Hertsgoviina, 32 Läti, 33 (vaba), 34 Bulgaaria, 35 (vaba), 36 Leedu, 37 Türgi, 38 (vaba), 39 
Aserbaidžaan, 40 Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 (vaba), 42 Euroopa Ühendus (vastavat 
ECE sümbolit kasutavate liikmesriikide poolt antud tüübikinnitused), 43 Jaapan, 44 (vaba), 45 Austraalia, 46 Ukraina, 47 Lõuna-Aafrika Vabariik ning 48 Uus-Meremaa. Järgmised numbrid 
omistatakse teistele riikidele niisuguses kronoloog ilises järjestuses, nagu nad ratifitseerivad kokkuleppe, 
mis käsitleb ühtsete tehnonõuete kehtestamist ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ning nende nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikuse 
tunnustamise tingimusi, või ühinevad sellega, ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär teeb 
sel viisil antud numbrid kokkuleppe osapooltele teatavaks. 
 
ET 21   ET 6.2.3. Rehve, mille nähtavad kahjustused on tekkinud ülekoormuse või rehvide alarõhu 
tõttu, ei taastata.  
6.2.4. Rehve, millel esineb üks järgmistest kahjustustest, ei võeta taastamiseks vastu:  6.2.4.1. Üldised: 
(a) mitteparandatav kummirebend, mi s ulatub läbi rehvi põhimikuni  
(b) põhimiku purunemine (c) märgatav õli poolt tekitatud või keemiline kahjustus (d) vigastatud või purunenud randisüdamik (e) varasemate vigastuste parandused, mi s ületavad kindlaksmääratud vigastuste 
piirnorme – vt punkt 5.3. 
6.2.4.2. Kindlaksmääratud piirnormid, millest alates rehve ei loeta parandatavaks – vt punkt 
5.3: 
(a) põhimiku läbistamine või vigastamine pä rast parandamiseks ettevalmistamist 
(b) mitmed lähestikku asetsevad vigastused (c) seesmise tihenduskihi oluline kahjustumine  (d) randi vigastus (e) põhimiku koortide paljandumine (f) lahtised koordid (g) vöökihi eraldumine (h) püsivalt deformeerunud või keer dunud (terasest) põhimikukoordid 
(i) ringikujuline rebend randi kohal (j) korrodeerunud teraskoort või randitross 
6.3. Ettevalmistus: 6.3.1. Pärast koorimist ja enne uue materjali p ealekandmist tuleb iga rehv taas põhjalikult 
üle vaadata, vähemalt väljast, et veenduda selle jätkuvas sobivuses taastamiseks.  
6.3.2. Kogu uue materjali pealekandmiseks ettenähtud pind peab olema ette valmistatud 
seda üle kuumutamata. Kooritud pinna tekstuur  ei tohi sisaldada sügavaid koorimisel 
tekkinud vigastusi ega lahtist materjali.  
6.3.3. Eelnevalt vulkaniseeritud materjali kasuta mise korral peavad ettevalmistatud pinna 
piirjooned vastama materj ali tootja nõuetele.  
 
ET 22   ET 6.3.4. Koorimisel tekkinud kahjustused ei tohi ül etada piirnorme, millest alates rehvi ei 
loeta parandatavaks, vt punkt 5.3, ning need tuleb parandada.  
6.3.5. Diagonaalrehvidele koorimisel tekkinud kahj ustus ei tohi ületada põhimiku välimist 
kihti harjaosas. Tuleb eeldada, et es imene kiht, millega kokku puututakse, on 
põhimiku välimine kiht, kui ei ole võimalik selgelt tuvastada vahepadjandit. Kui vahepadjand on paigaldatud, on piir atud ulatusega kahjustus lubatud. 
6.3.6. Koorimisel tekkinud piiratud ulatusega kahjustus radiaalrehvi vööle on lubatud. 
Suurema kahjustuse korral on lubatud vöö täielik või osaline asendamine. Kui on 
paigaldatud kaitsev vahepadjand, mida on võima lik selgesti tuvastada, siis kahjustuse 
korral võib selle eemaldada ja uut va hepadjandit ei ole vaja paigaldada. 
6.3.7. Katmata terasosad tuleb töödelda nii ruttu kui võimalik sobiva materjaliga, nagu on 
ette nähtud kõnealuse sobiva materjali tootja poolt.  
6.4. Taastamine: 6.4.1. Taastaja peab tagama, et parandusmaterjalid e, sealhulgas paikade, tootja või tarnija 
on vastutav järgmise eest:  
(a) taastaja soovi korral kasutus- ja hoiustamismeetodi(te) esitamine selle riigi 
riigikeeles, kus materjale kasutatakse; 
(b) taastaja soovi korral kahjustuste piirnormide esitamine, mille jaoks materjalid 
on välja töötatud, selle ri igi riigikeeles, kus ma terjale kasutatakse; 
(c) tagamine, et tugevdatud rehvi paigad põhimiku parandustöödel õige 
paigaldamise korral täidavad oma funktsiooni;  
(d) tagamine, et paigad kannatavad välja rehvitootja poolt määratud maksimaalse 
rehvirõhu kahekordse väärtuse;  
(e) mis tahes muude parandusmaterja lide sobivuse tagamine ettenähtud 
parandamiseks.  
6.4.2. Taastaja vastutab parandusmaterjali õige  kasutamise eest ning selle eest, et 
parandustööd teostatakse puudusteta, mis võ iksid kahjustada rehvi rahuldavat 
kasutusiga.  
6.4.3. Pind, mis ümbritseb radiaalrehvi külje või  õla tugevdatud parandust, võib kergelt 
üles kummuda, kui rehv on paigaldatud ja  soovitusliku töörõhuni täis pumbatud. 
Kasutada tuleb tugevdatud parandusmaterj ale, mille füüsikalised omadused 
takistavad kummumist kõrgemalt kui 4 mm.  
6.4.4. Taastaja peab tagama, et turvise- ja küljema terjali tootja või tarnija väljastab 
spetsifikatsioonid materja li hoiustamis- ja kasutustingimuste kohta, tagamaks 
materjali kvaliteeti. Taastaja soovi korral peab see informatsioon olema selle riigi 
riigikeeles, kus materjale kasutatakse.  
6.4.5. Taastaja peab tagama, et parandusmaterjal ja/või -segu on tootja või tarnija tõendiga 
dokumenteeritud. Materjalis egu peab sobima rehvi kavandatud kasutuseks.  
 
ET 23   ET 6.4.6. Töödeldud rehv tuleb vulkaniseerida nii k iiresti kui võimalik pärast kõikide 
parandus- ja korrastustööde lõppu ning hiljemalt vast avalt materjali tootja 
spetsifikatsioonidele.  
6.4.7. Rehvi vulkaniseerimise aeg, temperatuur ja rõhk sõltuvad kasutatavate materjalide ja 
töötlemisvahendite eripärast ja nõuetest. Valuvormi mõõtmed peavad vastama uue materjali paksusele ning kooritud rehvi mõõtmetele.  
6.4.8. Originaalmaterjali paksus pärast koorim ist ja mis tahes uue materjali keskmine 
paksus turvisemustri all pära st taastamist peavad olema niisugused, nagu on näidatud 
punktides 6.4.8.1 ja 6.4.8.2.  
6.4.8.1. Radiaalrehvide korral (mm): 
3 ≤ (A+B) ≤ 13 (minimaalselt 3,0 mm; maksimaalselt 13,0 mm) 
A ≥ 2  (minimaalselt 2,0 mm) 
B ≥ 0  (minimaalselt 0,0 mm) 
 
P.D. = mustri sügavus 
X = koorimispiir A = uue materjali keskmine paksus mustri all B = originaalmaterjali miinimump aksus vöö kohal pärast koorimist 
6.4.8.2. Diagonaalrehvide korral: 
Originaalmaterjali paksus vahepadjandi kohal peab olema ≥ 0,80 mm; 
Uue materjali keskmine paksus kooritud mantli kohal peab olema ≥ 2,00 mm; 
 
ET 24   ET Originaal- ja uue materjali kogupaksus tu rvisemustri soonte põhja all peab olema 
≥ 3,00 mm ning ≤ 13,00 mm. 
6.4.9. Taastatud rehvi ekspluatatsi oonikirjeldus ei tohi näid ata kõrgemat kiiruskategooriat 
või koormusindeksit kui algsel, esimest korda  kasutataval rehvil, kui algse, esimest 
korda kasutatava rehvi tootjale ei ole an tud kinnitust selle kohta, et sama põhimikku 
võib kasutada muudetud eksp luatatsioonikirjeldusega.  
Informatsiooni selle kohta, et algne, esimest korda kasutatava põhimiku 
kiiruskategooriat või koormusindeksit on sellisel viisil tõstetud, peab tüübikinnitusasutus tegema va balt kättesaadavaks kõigile ta astamisega tegelevatele 
tootmisüksustele ning see tuleb teatav aks teha teistele  1958. aasta kokkuleppe 
osapooltele (vt kokkulepe, mis käsitl eb ühtsete tehnonõuete kehtestamist 
ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ja nende nõuete alusel väljastatu d tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise 
tingimusi - dokument E/ECE/324-E/ ECE/TRANS/505/Rev.2, artikkel 5). 
Selle teabe edastamiseks tuleb kasu tada määruse nr. 54 1. lisas näidatud 
standardvormi.  
6.4.10. Ekspluatatsioonikirjelduse näitajate  tõstmine, nagu näidatud punktis 6.4.9, on 
lubatud üksnes algsete, esimest korda kasuta tavate rehvide esmakordsel taastamisel.  
Varem taastatud rehvide puhul ei tohi  suurendada kiiruskategooriat ega 
koormusindeksit üle määra, mis on näidatud kasutatud mantlil.  
6.5. Ülevaatus: 6.5.1. Pärast vulkaniseerimist, kui rehvis on säilinud teatud kuumustase, peab iga taastatud 
rehvi üle vaatama, tagamaks, et see on vaba  nähtavatest puudustest. Taastamise ajal 
või pärast seda tuleb rehv läbivaatuseks täis pumbata vähema lt 1,5-baarise rõhuni. 
Kui rehvi profiilis on nähtavaid defekte (õhumull, süvend vms.), tuleb rehv eriti 
hoolikalt läbi vaadata, et te ha kindlaks puuduse põhjus.  
6.5.2. Enne taastamist, taastamise ajal või pä rast seda tuleb rehvi vähemalt ühel korral 
sobiva ülevaatusmeetodi abil kontrollida  konstruktsiooni terviklikkuse suhtes.  
6.5.3. Kvaliteedikontrolliks tuleb teatud arvu rehvidega läbi viia purustavad või 
mittepurustavad katsetused või läbivaatus. Kontrollitud rehvide arv ja tulemused tuleb kirjalikult jäädvustada.  
6.5.4. Pärast taastamist peavad taastatud re hvi mõõtmed, mõõdetuna vastavalt käesoleva 
määruse 6. lisale, vastama kas mõõtme tele, mis on arvutatud punkti 7 menetluse 
kohaselt, või mõõtmetele, mis on antud käes oleva määruse 5. lisas. Tähele tuleks 
panna, et taastatud rehvi maksimaalne vä lisläbimõõt võib olla  1,5% suurem kui 
määrusega nr. 54 lubatud uue, esialgse rehvi välisläbimõõt.  
6.6. Jõudluskatse: 6.6.1. Käesolevale määrusele vastavad taastat ud rehvid peavad läbima koormuse/kiiruse 
kestvuskatsed, nagu on sätestatud käesoleva määruse 7. lisas.  
 
ET 25   ET 6.6.2. Taastatud rehv, millel pärast koormuse/kiiruse kestvuskatsete läbiviimist ei esine 
turvise eraldumist, kihi er aldumist, koordi eraldumist , murenemist või purunenud 
koorte, loetakse katse läbinuks.  
6.6.3. Rehvi välisläbimõõt mõõdetuna kuus tundi pärast koormuse/kiiruse kestvuskatseid ei 
tohi erineda testi eel mõõdetud välisläbimõõdust rohkem kui ± 3,5%. 
7. SPETSIFIKATSIOONID 7.1. Käesolevale määrusele vastavad taasta tud rehvid peavad vastama järgmistele 
mõõtmetele: 
7.1.1. Ristlõike laius: 7.1.1.1. Ristlõike laius arvutatakse järgmise valemiga: 
S = S
1 + K (A - A 1) 
kus: S: on ristlõike tegelik laius millimeetrites, mõõdetuna katseveljel;  S
1: on mõõteveljele vastava rehvi projekteeritud ristlõike laius vastavalt 
rahvusvahelisele rehvistandardile, mille  taastaja kõnealuse rehvimõõdu jaoks 
määrab ; 
A : on katsevelje laius millimeetrites; 
A1: on mõõtevelje laius millimeetrites vastav alt rahvusvahelisele rehvistandardile, mille 
taastaja kõnealuse rehvimõõdu jaoks määrab. 
K : on koefitsient, mis võrdub 0,4ga. 
7.1.2. Välisläbimõõt: 7.1.2.1. Taastatud rehvi teoreetiline välisläb imõõt arvutatakse järgmise valemiga: 
D = d + 2H kus: D:
 teoreetiline välisläbimõõt millimeetrites; 
d: punktis 2.21.3 defineeritud kokkuleppeline arv millimeetrites; 
H: ristlõike  nimikõrgus millimeetrites ja võrdub S n ja 0.01 Ra korrutisega, 
kus: S
n: on ristlõike nimilaius millimeetrites; 
Ra: on nominaalne  ristlõikesuhe. 
 
ET 26   ET Kõik eespool nimetatud sümbolid vastavad  rehvi küljele märgitavale rehvimõõdu 
tähistusele vastavalt punktile 3.2.2 ja  punkti 2.21 määratluse kohaselt.  
7.1.2.2. Rehvide puhul, mille tähistus on antud ECE määruse nr. 54 5. lisa tabelite esimeses 
veerus, peab välisläbimõõt ol ema siiski tabelites antu.  
7.1.3. Taastatud rehvide mõõtmise meetod:  7.1.3.1. Taastatud rehvide mõõtmed tuleb mõõta va stavuses käesoleva määruse 6. lisas antud 
menetlusega.  
7.1.4. Ristlõike laiuse spetsifikatsioonid: 7.1.4.1. Tegelik üldlaius võib olla väiksem kui punktis 7.1 kindlaks määr atud ristlõike laius 
või laiused.  
7.1.4.2. Samuti võib tegelik üldlaius ületada punktis 7.1 kindlaks määratud väärtused 
järgmiselt:  
4 protsenti radiaalr ehvide korral ning 
8 protsenti diagonaal- ja di agonaal-vöörehvide korral. 
Kuid rehvidel ristlõike laiusega ül e 305 mm, mis on mõeldud kasutamiseks 
topeltasetuses, ei tohi nimi väärtust ületada rohkem kui: 
2 protsenti radiaalr ehvide korral ning 
4 protsenti diagonaal- ja di agonaal-vöörehvide korral.  
7.1.5. Välisläbimõõdu spetsifikatsioonid: 7.1.5.1. Taastatud rehvi tegelik välisläbimõõt ei to hi olla väljaspool väärtusi Dmin ja Dmax, 
mis saadakse järgmiste valemite abil: 
Dmin = d + (2H x a) Dmax = 1,015 x [d + (2H x b)] kus: 
7.1.5.1.1. mõõtmete korral, mida pole esitatud käes oleva määruse 5. lisa  tabelites, on "H" 
ja "d" sellised, nagu on määratletud punktis 7.1.2.1; 
7.1.5.1.2. mõõtmete korral, mis on nimetatud punktis 7.1.2.2: 
H = 0,5 (D - d) 
kus "D" on välisläbimõõt ja "d" eespool nimetatud ta belites kõnealuse rehvimõõdu 
jaoks antud velje nimiläbimõõt. 
7.1.5.1.3. Koefitsient "a" = 0,97 
 
ET 27   ET 7.1.5.1.4. Koefitsient "b" on: 
 Radiaalrehvid Diagonaal- ja diagonaal-
vöörehvid 
tavakasutusega rehvidel 1.04 1.07 spetsiaalkasutusega rehvidel 1.06 1.09 7.1.5.2. Talverehvidel tohib punk tis 7.1.5.1 arvutatud maksimaalset välisläbimõõtu (Dmax) 
ületada mitte rohkem kui ühe protsendi võrra.  
8. TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE 8.1. Igast taastamisega tegelevat tootmis üksust puudutavast muudatusest, mis muudab 
taastamisega tegeleva tootmisüksuse poolt tüübikinnituse taotluse s antud teavet, vt 
punkti 4, tuleb taastamisega  tegelevale tootmisüks usele tüübikinnituse andnud 
tüübikinnitusasutust te avitada. Seejärel võib kõnealune asutus kas: 
8.1.1. leida, et tõenäoliselt ei kahjusta tehtud muudatused märgatavalt nõuetele vastavust ja 
et igal juhul vastab taas tamisega tegelev tootmisüksus endiselt nõuetele; või 
8.1.2. nõuda kinnituse täiendavat uurimist.  8.2. Tüübikinnituse kinnitamisest või tagasil ükkamisest teatatakse käesolevat määrust 
kohaldavatele kokkuleppe osapooltele punktis  5.7 kindlaks määratud korra kohaselt, 
näidates tehtud muudatused. 
9. TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE 
Toodangu nõuetele vastavuse kontrollimenetlused peavad olema kooskõlas 
kokkuleppe 2. lisas (E/ECE/324-E/ECE/TRAN S/505/Rev.2) sätestatuga, vastates 
järgmistele nõuetele: 
9.1. Käesoleva määruse kohaselt tüübikinn ituse saanud taastamisega tegelev 
tootmisüksus peab vastama punktis 6 sätestatud nõuetele.  
9.2. Tüübikinnituse omanik peab tagama, et igal tootmisaastal kontrollitakse ja 
katsetatakse terve aasta peale jaotatuna käesolevas määruses ette nähtud korras 
toodanguvaliku näidistena vähemalt järgmist arvu rehve:  
9.2.1. 0,01% aastasest kogutoodangust, aga igal juhul  mitte vähem kui 2 ja mitte tingimata 
rohkem kui 10. 
9.3. Kui punkti 9.2 nõudeid täidab tüübikinnitusasutus või see toimub tema kontrolli all, 
võib tulemusi kasutada punktis 9.4 ette nähtud nõuete osana või nende asemel.  
9.4. Asutus, mis on taastamisega tegelevale  tootmisüksusele tüübikinnituse andnud, võib 
igal ajal kontrollida tootmisüksustes rake ndatavaid nõuetele vastavuse kontrollimise 
meetmeid. Asutus peab igal tootmi saastal pisteliselt võtma proovid iga 
tootmisüksuse kohta ja käesolevas määrus es ette nähtud korras kontrollima ja 
katsetama toodetava rehvivaliku näidiste na vähemalt järgmist hulka rehve:  
 
ET 28   ET 9.4.1. 0,01% aastasest kogutoodangust, aga igal juhul  mitte vähem kui 2 ja mitte tingimata 
rohkem kui 10. 
9.5. Punkti 9.4 katsed ja kontro llid võib asendada punktis  9.2 nõutavate katsete ja 
kontrollidega.  
10. SANKTSIOONID TOODANGU NÕU ETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL 
10.1. Taastamisega tegelevale tootmisüksusel e vastavalt käesolevale määrusele antud 
tüübikinnituse võib tühistada,  kui ei täideta punkti 9 nõude id või kui tootmisüksus 
või selle tootmisüksuse poolt toodetud taasta tud rehvid ei vasta punktis 9 sätestatud 
nõuetele.  
10.2. Kui käesolevat määrust kohaldav kokkul eppe osapool tühistab varem antud 
tüübikinnituse, peab ta sellest viivitamatu lt teatama teistele käesolevat määrust 
kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osapoolte le, kasutades käesoleva määruse 1. 
lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.  
11. TOOTMISE LÕPLIK PEATAMINE 12. TÜÜBIKATSETUSTE LÄBIVIIMISE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE 
TEENISTUSTE, KATSELABORITE NI NG HALDUSASUTUSTE NIMED JA 
AADRESSID 
12.1. Käesolevat määrust kohaldavad 1958. aasta  kokkuleppe osapooled peavad teatama 
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretar iaadile tüübikatsetuste läbiviimise eest 
vastutavate tehniliste teenistuste ning vaja duse korral ka tunnusta tud katselaborite ja 
tüübikinnitusi andvate haldus asutuste nimed ja aadressid ; nendele asutustele tuleb 
saata teistes riikides väljastatud tõendid tüübikinnituse andmise, sellest keeldumise, 
tüübikinnituse tühistamise või toot mise lõpliku peatamise kohta.  
12.2. Käesolevat määrust kohaldavad 1958. aasta  kokkuleppe osapooled võivad kasutada 
rehvitootjate või taastamisega tegeleva te tootmisüksuste laboreid ning määrata 
tunnustatud katselaboriteks nii nende endi territooriumil asuvaid, kui ka teiste 1958. 
aasta kokkuleppe osapoolte territooriumidel asuvaid laboreid, eeldusel, et teise 
osapoole haldusasutus on andnud selleks eelnevalt nõusoleku.  
12.3. Kui 1958. aasta kokkuleppe osapool kohaldab  punkti 12.2, võib ta soovi korral saata 
katsetustele oma esindaja.  
__________ 
 
ET 29   ET 1. lisa  
TEATIS 
(suurim formaat: A4 (210 x 297 mm)) 
 
 välja andnud: ametiasutuse nimi: 
.....................................................................
taastamisega tegelevale  tootmisüksusele: 2
/ TÜÜBIKINNITUSE ANDMISE 
 TÜÜBIKINNITUSE PIKENDAMISE  TÜÜBIKINNITUSE ANDMISEST KEELDUMISE  TÜÜBIKINNITUSE TÜHISTAMISE  TOOTMISE LÕPLIKU PEATAMISE 
kohta vastavalt määrusele nr. 109 Tüübikinnituse nr.: ..........   Pikenduse nr.:............ 1. Taastaja nimi ja kaubamärk: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . :. . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . .  
2. Taastamisega tegeleva tootmisüksuse nimi ja aadress: :. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . :. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . :. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . .  
3. Vajaduse korral taastaja esindaja ni mi ja aadress::. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
:. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
4. Lühike kirjeldus vastavalt käesol eva määruse punktidele 4.1.3 ja 4.1.4:   
5. Tehniline teenistus ja vajaduse korral tüübikinnituse andmiseks või nõuetele 
vastavuse kontrollimiseks tunnustatud katselabor::. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . :. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
 
ET 30   ET 6. Kõnealuse teenistuse po olt välja antud aruande kuup äev::. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
7. Kõnealuse teenistuse poo lt välja antud aruande numb er::. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
8. Pikendamise põhjus(ed) (vajaduse korral)::. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
9. Märkused::. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  10. Koht::. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  11. Kuupäev::. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  12. Allkiri::. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  13. Käesolevale teatisele on lisatud loend tüübikinnitustoimiku dokumentidest, mis on 
asuvad käesoleva kinnituse läbi vaadanud tüübikinnitusasutuses, kust neid on 
taotlusel võimalik saada.  
__________ 
___________ 
1/ Tüübikinnituse andnud/tüübikinnitust pikendanud/tüübikinnituse andmisest keeldunud/tüübikinnituse 
tühistanud riigi tunnusnumber (vt määruse sätteid tüübikinnituse kohta).  
2/ Mittevajalik läbi kriipsutada. 
 
ET 31   ET 2. lisa  
TÜÜBIKINNITUSMÄRGI PAIGUTUS 
a = vähemalt 12 mm  
Taastatud rehvile kinnitatud eespool kujut atud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane 
taastamisega tegelev tootmisüksus on kinnitatud Madalmaades (E4), kannab 
tüübikinnitusnumbrit 109R002439 ja vastab käes oleva määruse algse redaktsiooni (00) 
nõuetele. 
Tüübikinnitusnumber tuleb paigaldada ringi lähe dusse ning kas “E” kohale või alla või sellest 
tähest vasakule või paremale. Tüübikinnitusnumbri numbrid peavad olema tähega “E” samal pool ja samas suunas. Rooma numbrite kasutamise st tüübikinnitusnumbrina tuleks hoiduda, et 
vältida segiajamist teiste sümbolitega. 
________ 
 
ET 32   ET 3. lisa  
TAASTATUD REHVI MÄRGISTUSE PAIGUTUS 
 
 MÄRGISTUSTE MINIMAALNE 
KÕRGUS 
(millimeetrites) 
  Rehvid, mille velje 
läbimõõt ≤ kood 20 
või ≤ 508 mm 
või mille ristlõike 
laius ≤ 235 mm või 
≤ 9" Rehvid, mille velje 
läbimõõt 
> kood 20 või  > 508 mm või mille ristlõike 
laius > 235 mm või > 9"  
b 6 9 
c 4 
d 6 
Ülaltoodud näidis määra tleb taastatud õhkrehvi: 
mille ristlõike nimilaius on 295; mille nominaalne ristlõikesuhe on 80; millel on radiaalkonstruktsioon (R); mille velje nimiläbimõõt on 572 mm, mille kood on 22,5; mille kandevõime on 3550 kg (üksikasetuses) ja 3150 kg (topeltasetuses), vastates käesoleva 
määruse 4. lisa koormusindeksitele vastavalt 152 ja 148;  
mille nominaalne kiiruskategooria on K (baaskiirus 110 km/h); 

 
ET 33   ET mida on võimalik kasutada unikaalse punkti tasemel, kiiruskategooria L (baaskiirus 
120 km/h); kandevõimega 3350 kg (üksikasetuses ) ja 3000 kg (topelta setuses), vastates 
käesoleva määruse 4. lisa koormusi ndeksitele vastavalt 150 ja 146; 
mis on mõeldud kasutamiseks ilma lohvita ("TU BELESS") ja mis on talverehvi tüüpi (M+S); 
mis on taastatud 2003. aasta 25., 26., 27. või 28. nädalal; mida tuleb pumbata rõhuni 620 kPa koormuse/kii ruse kestvuskatseteks, mille jaoks PSI 
sümbol on 90. 
Rehvi tähistust moodustavate märgis te asukoht ja kord on järgmised: 
(a) Mõõdu tähistus, mis koosneb ristlõike nim ilaiusest, nominaalsest ristlõikesuhtest, 
konstruktsiooni tüübi sümbolist (kui see on rakendatav) ja velje nimiläbimõõdust, 
peab olema rühmitatud nii, nagu nä idatud ülaltoodud näites: 295/80 R 22,5; 
(b) Ekspluatatsioonikirjeldus, mis koosneb  koormusindeksitest ja  kiiruskategooriast, 
peab olema paigutatud kokku m õõdu tähistuse lähedale. S ee võib mõõdu tähistusele 
eelneda või järgneda, olla paigutat ud sellest üles- või allapoole;  
(c) Sümbolid "TUBELESS" ja "M+S" võivad olla mõõdu tähistuse sümbolist eemal.  
(d) Sõna "RETREAD" " võib olla mõõdu tähistuse sümbolist eemal. 
(e) Kui rakendatakse käesoleva määruse punkti 3.2.5, peab rehvi küljel, nominaalse 
ekspluatatsioonikirjelduse lähedal ri ngjoones olema näidatud täiendav 
ekspluatatsioonikirjeldus (unikaalne punkt), mis koosneb koormusindeksist ja 
kiiruskategooriast. 
___________ 
 
ET 34   ET 4. lisa  
KOORMUSINDEKSITE JA VASTAVATE KANDEVÕIMETE LOETELU 
 
LI kg LI kg LI kg LI kg LI kg LI kg LI kg 
0 
1 
2 
3 
4 
5 
6 
7 
8 
9 
 
10 
11 
12 
13 
14 
15 
16 
17 
18 
19 
 
20 
21 
22 
23 
24 
25 
26 
27 
28 
29 
 
30 
31 
32 
33 
34 
35 
36 
37 
38 
39 
 45 
46,2 
47,5 
48,7 
50 
51,5 
53 
54,5 
56 
58 
 
60 
61,5 
63 
65 
67 
69 
71 
73 
75 
77,5 
 
80 
82,5 
85 
87,5 
90 
92,5 
95 
97,5 
100 
103 
 
106 
109 
112 
115 
118 
121 
125 
128 
132 
136 
 40  
41 
42 
43 
44 
45 
46 
47 
48 
49 
 
50 
51 
52 
53 
54 
55 
56 
57 
58 
59 
 
60 
61 
62 
63 
64 
65 
66 
67 
68 
69 
 
70 
71 
72 
73 
74 
75 
76 
77 
78 
79 140 
145 
150 
155 
160 
165 
170 
175 
180 
185
 
190 
195 
200 
206 
212 
218 
224 
230 
236 
243 
 
250 
257 
265 
272 
280 
290 
300 
307 
315 
325
 
335 
345 
355 
365 
375 
387 
400 
412 
425 
437
 80 
81 
82 
83 
84 
85 
86 
87 
88 
89 
 
90 
91 
92 
93 
94 
95 
96 
97 
98 
99 
 
100 
101 
102 
103 
104 
105 
106 
107 
108 
109 
 
110 
111 
112 
113 
114 
115 
116 
117 
118 
119  450  
462 
475 
487 
500 
515 
530 
545 
560 
580 
 
600 
615 
630 
650 
670 
690 
710 
730 
750 
775 
 
800 
825 
850 
875 
900 
925 
950 
975 
1 000 
1 030 
 
1 060 
1 090 
1 120 
1 150 
1 180 
1 215 
1 250 
1 285 
1 320 
1 360 120 
121 
122 
123 
124 
125 
126 
127 
128 
129 
 
130 
131 
132 
133 
134 
135 
136 
137 
138 
139 
 
140 
141 
142 
143 
144 
145 
146 
147 
148 
149 
 
150 
151 
152 
153 
154 
155 
156 
157 
158 
159 1 400 
1 450 
1 500 
1 550 
1 600 
1 650 
1 700 
1 750 
1 800 
1 850
 
1 900 
1 950 
2 000 
2 060 
2 120 
2 180 
2 240 
2 300 
2 360 
2 430
 
2 500 
2 575 
2 650 
2 725 
2 800 
2 900 
3 000 
3 075 
3 150 
3 250
 
3 350 
3 450 
3 550 
3 650 
3 750 
3 875 
4 000 
4 125 
4 250 
4 375160 
161 
162 
163 
164 
165 
166 
167 
168 
169 
 
170 
171 
172 
173 
174 
175 
176 
177 
178 
179 
 
180 
181 
182 
183 
184 
185 
186 
187 
188 
189 
 
190 
191 
192 
193 
194 
195 
196 
197 
198 
199 4 500 
4 625 
4 750 
4 875 
5 000 
5 150 
5 300 
5 450 
5 600 
5 800
 
6 000 
6 150 
6 300 
6 500 
6 700 
6 900 
7 100 
7 300 
7 500 
7 750
 
8 000 
8 250 
8 500 
8 750 
9 000 
9 250 
9 500 
9 750
10 00010 300
 
10 60010 90011 20011 50011 80012 15012 500
12 850
13 20013 600200
 
201 
202 
203 
204 
205 
206 
207 
208 
209 
 
210 
211 
212 
213 
214 
215 
216 
217 
218 
219 
 
220 
221 
222 
223 
224 
225 
226 
227 
228 
229 
 
230 
231 
232 
233 
234 
235 
236 
237 
238 
239 14 000 
14 500 15 000 15 500 16 000 16 500 17 000 17 500 18 000 18 500 
 
19 000 19 500 20 000 20 600 21 200 21 800 22 400 23 000 23 600 24 300 
 
25 000 25 750 26 500 27 250 28 000 29 000 30 000 30 750 31 500 32 500 
 
33 500 34 500 35 500 36 500 37 500 38 750 40 000 
41 250 
42 500 43 750  240
 
241 
242 
243 
244 
245 
246 
247 
248 
249
 
250 
251 
252 
253 
254 
255 
256 
257 
258 
259
 
260 
261 
262 
263 
264 
265 
266 
267 
268 
269
 
270 
271 
272 
273 
274 
275 
276 
277 
278 
279 
 45 000 
46 250 47 500 48 750 50 000 51 500 53 000 54 500 56 000 58 000 
 
60 000 61 500 63 000 65 000 67 000 69 000 71 000 73 000 75 000 77 500 
 
80 000 82 500 85 000 87 500 90 000 92 500 95 000 97 500 
100 000103 000
 
106 000109 000112 000115 000118 000121 500125 000
128 500
132 000136 000
 
ET 35   ET 5. lisa  
REHVIMÕÕDU TÄHISTUS JA MÕÕTMED 
(VASTAVALT ECE MÄÄRUSELE NR 54) 
SELLE INFORMATSIOONI SUHTES VT ECE MÄÄRUSE NR. 54 5. LISA 
Pange tähele, et seoses käes oleva määruse punktiga 6.5.4 võib taastatud rehvi välisläbimõõt 
olla suurem kui määruse nr 54 5. lisa tabel ites näidatud, kuid mitte rohkem kui 1,5 protsenti .  
________ 
 
ET 36   ET 6. lisa  
ÕHKREHVIDE MÕÕTMISE MEETOD 
1. Rehv paigaldatakse taastaja poolt määrat ud katseveljele ja pumbatakse määratud 
rahvusvahelise rehvistandardiga (vt k äesoleva määruse punkt 4.1.4.7) maksimaalse 
kandevõime suhtes kõnealuse rehvimõõdu ja koormusindeksi puhul ette nähtud 
nominaalse rehvirõhuni.  
2. Rehvi, mis on paigaldatud sobivale veljele , hoitakse ümbritseval laboritemperatuuril 
vähemalt 24 tundi, välja arvatud juhtudel,  mil käesoleva määruse punkt 6.6.3 näeb 
ette teisiti. 
3. Rõhk reguleeritakse seejärel uuesti n ii, nagu on määratud käesoleva lisa 1. punktis. 
4. Üldlaius mõõdetakse kuues võrdse va hekaugusega punktis ümber rehvi, võttes 
arvesse kaitseribide või -vööde paksust.  Saadud suurim mõõtetulemus võetakse 
üldlaiuseks. 
5. Välisläbimõõt arvutakse täispumbat ud rehvi maksimaalse ümbermõõdu põhjal. 
_________ 
 
ET 37   ET 7. lisa  
KOORMUSE/KIIRUSE KESTVUSKATSETE KORD 
(PÕHIMÕTTELISELT VASTAVUSES  MÄÄRUSEGA NR 54) 
1. Rehvi ettevalmistamine  
1.1. Taastatud rehv paigaldatakse taas taja poolt määratud katseveljele. 
1.2. Kui katsetatakse lohviga rehve, kasutataks e uut lohvi või lohvi, ventiili ja pöiavöö 
(vastavalt vajadusele) kombinatsiooni. 
1.3. Rehv pumbatakse rõhuni, mis vastab käesoleva määruse punktis 3.2.10 määratud 
rõhuindeksile. 
1.4. Rehvi ja velje komplekti hoitakse kats eruumi temperatuuril vähemalt kolm tundi. 
1.5. Rehvi rõhk reguleeritakse uuesti käesol eva lisa punktis 1.3. määratud rõhule. 
2. Katse käik  
2.1. Rehvi ja velje komplekt paigaldatakse katset eljele ja surutakse see sileda mehaanilise 
katsetrumli väliskülje vastu, mille läbi mõõt on 1,70 m ± 1% ja mille pind on 
vähemalt sama lai kui rehvi turvis. Teat ud juhtudel võib kasutada trumlit, mille 
läbimõõt on 2,00 m ± 1%. 
2.2. Katseteljele rakendatakse seeria kats ekoormusi, mida väljendatakse protsendina 
käesoleva määruse 4. lisas toodud koormu sest, mis on vastab rehvil näidatud 
koormusindeksile, vastavuses allpool näid atud katse programmiga. Kui rehvil on 
olemas koormusindeksid nii üksik- kui ka t opeltasetuses kasutamiseks, kasutatakse 
katsetustel üksikasetuse koormu sindeksile vastavat koormust. 
2.2.1. Rehvi korral, mille koormusindeks ≤ 121 ja kiiruskategooria ≥ Q (160 km/h), toimub 
katse vastavalt käesoleva lisa punktile 3.  
2.2.2. Kõigi teiste rehvide korral on katseprotseduur selline, nagu näidatud käesoleva lisa 1. 
liites.  
2.3. Kestvuskatse programm - vt ka  käesoleva lisa 1. liide. 
2.3.1. Rehvirõhku ei tohi katse jooksul muuta ja  katsekoormus tuleb hoida ühtlasena kõigi 
kolme katseetapi jooksul.  
2.3.2. Katse jooksul tuleb katseruum i temperatuuri hoida 20 °C ja 30 °C vahel, kui rehvi 
tootja või taastaja ei anna nõusolekut kõrgema temperatuuri kasutamiseks.  
2.4. Kestvuskatse programm viiakse läbi ilma katkestusteta. 
3. Koormuse/kiiruse katse kava rehvidele, mille koormusindeks ≤ 121 ja 
kiiruskategooria ≥ Q (160 km/h): 
 
ET 38   ET 3.1. Koormus rattal ja rehvil peab olema jä rgmine protsent rehvi koormusindeksile 
vastavast koormusest: 
3.1.1. 90% testituna trumlil, mille läbimõõt on 1,70 m ± 1%; 3.1.2. 92% testituna trumlil, mille läbimõõt on 2,00 m ± 1%. 3.2. Algfaasi katsekiirus peab olema rehvi kiir uskategooriaga näidatud kiirusest 20 km/h 
väiksem. 
3.2.1. Aeg, mis kulub katse algkiiruse saavutamiseks, peab olema 10 minutit. 3.2.2. Esimese faasi kestus peab olema 10 minutit. 3.3. Teise faasi katsekiirus peab  olema rehvi kiiruskategooria ga näidatud kiirusest 10 
km/h väiksem.  
3.3.1. Teise faasi kestus peab olema 10 minutit. 3.4. Lõppfaasi katsekiirus peab olema rehvi  kiiruskategooriaga näidatud kiirus.  
3.4.1. Lõppfaasi kestus peab olema 30 minutit. 3.5. Kogu katse kestuseks peab olema 1 tund. 4. Samaväärsed katsemeetodid: 
Kui kasutatakse muud meetodit kui käesolev a lisa punktis 2 või 3 kirjeldatud, tuleb 
selle samaväärsust tõendada. 
 
ET 39   ET 7. lisa - 1. liide  
KESTVUSKATSE KAVA 
 
 
Koormus
-indeks  
 
Kiiruskat
egooria Katsetrumli kiirus [min-1] Rattale rakendatud koormus 
protsendina koormusindeksile 
vastavast koormusest 
  Radiaalrehv  
 Diagonaal- ja 
diagonaal-
vöörehv  7 h. 16 h. 24 h. 
122 või 
rohkem  
  
F  
  
100  
  
100    
 G 125 100    
 J 150 125    
 K 175 150    
 L 200 -    
 M 225 - 66% 84% 101% 
121 või 
vähem  
  
F  
  
100  
  
100    
 G 125 125    
 J 150 150    
 K 175 175    
  
L  
200  
175  
70%  
88%  
106% 
     
4 h.  
6 h.  
 M 250 200 75% 97% 114% 
 N 275 - 75% 97% 114% 
 P 300 - 75% 97% 114% 
Märkused : 
(1) Spetsiaalkasutusega rehve (vt käesoleva määruse punkt 2.3.2) tuleb katsetada 
kiirusel, mis võrdub 85% samaväärsete tavali ste rehvide jaoks ette nähtud kiirusest. 
_________ 
 
ET 40   ET 7. lisa - 2. liide  
SEOS RÕHUINDEKSI JA RÕHUÜHIKUTE VAHEL 
Rõhuindeks 
("PSI") Baar kPa 
20 1,4 140 
25 1,7 170 
30 2,1 210 
35 2,4 240 
40 2,8 280 
45 3,1 310 
50 3,4 340 
55 3,8 380 
60 4,1 410 
65 4,5 450 
70 4,8 480 
75 5,2 520 
80 5,5 550 
85 5,9 590 
90 6,2 620 
95 6,6 660 
100 6,9 690 
105 7,2 720 
110 7,6 760 
115 7,9 790 
120 8,3 830 
125 8,6 860 
130 9,0 900 
135 9,3 930 
140  
9,7  
970 
145 10,0 1000 
150 10,3 1030 
... ... ... 
________ 
 
ET 41   ET 8. lisa  
KANDEVÕIME SÕLTUVUS KIIR USEST KOMMERTSVEOKI  
RADIAAL- JA DIAGONAALREHVIDE KORRAL 
(VASTAVUSES UN/ECE MÄÄRUSEGA NR 54) 
Kandevõime muutus (%) 
Kõik koormusindeksid Koormus-indeksid 
≥ 122 1/ Koormusindeksid 
≤ 121 1/ Kiirus 
(km/h) 
Kiiruskategooria Kiiruskategooria Kiiruskategooria 
 F G J K L M L M N P 2/ 
0 +150 +150 +150 +150 +150 +150 +110 +110 +110 +110 
5 +110 +110 +110 +110 +110 +110 + 90 + 90 + 90 + 90 
10 + 80 + 80 + 80 + 80 + 80 + 80 + 75 + 75 + 75 + 75 
15 + 65 + 65 + 65 + 65 + 65 + 65 + 60 + 60 + 60 + 60 
20 + 50 + 50 + 50 + 50 + 50 + 50 + 50 + 50 + 50 + 50 
25 + 35 + 35 + 35 + 35 + 35 + 35 + 42 + 42 + 42 + 42 
30 + 25 + 25 + 25 + 25 + 25 + 25 + 35 + 35 + 35 + 35 
35 + 19 + 19 + 19 + 19 + 19 + 19 + 29 + 29 + 29 + 29 
40 + 15 + 15 + 15 + 15 + 15 + 15  + 25 + 25  + 25 + 25 
45 + 13 + 13 + 13 + 13 + 13 + 13 + 22 + 22 + 22 + 22 
50 + 12 + 12 + 12 + 12 + 12 + 12 + 20 + 20 + 20 + 20 
55 + 11 + 11 + 11 + 11 + 11 + 11 +17.5 +17.5 +17.5 +17.5 
60 + 10 + 10 + 10 + 10 + 10 + 10 +15.0 +15.0 +15.0 +15.0 
65 +7.5 + 8.5 +8.5 +8.5 +8.5 + 8.5 +13.5 +13.5 +13.5 +13.5 
70 +5.0 +7.0 +7.0 +7.0 +7.0 +7.0 +12.5 +12.5 +12.5 +12.5 
75 +2.5 +5.5 +5.5 +5.5 +5.5 +5.5 +11.0 +11.0 +11.0 +11.0 
80 0 +4.0 +4.0 +4.0 +4.0 +4.0 +10.0 +10.0 +10.0 +10.0 
85 -3 +2.0 +3.0 +3.0 +3.0 +3.0 +8.5 +8.5 +8.5 +8.5 
90 -6 0 +2.0 +2.0 +2.0 +2 .0 +7.5 +7.5 +7.5 +7.5 
95 -10 -2.5 +1.0 +1.0 +1.0 +1.0 +6.5 +6.5 +6.5 +6.5 
100 -15 -5 0 0 0 0 +5.0 +5.0 +5.0 +5.0 
105  -8 -2 0 0 0 +3.75 +3.75 +3.75 +3.75 
110  -13 -4 0 0 0 +2.5 +2.5 +2.5 +2.5 
115   -7 -3 0 0 +1.25 +1.25 +1.25 +1.25 
120   -12 -7 0 0 0 0 0 0 
125      0 -2.5 0 0 0 
130      0 -5.0 0 0 0 
135       -7.5 -2.5 0 0 
140       -10 -5 0 0 
145        -7.5 -2.5 0 
150        -10.0 -5.0 0 
155         -7.5 -2.5 
160         -10.0 -5.0 
______________ 
1/ Koormusindeksid kehtivad üksikasetuse kohta. 
2/ Koormuse muutused ei ole lubatud kiirustele üle 160 km/h. Kiiruskategooriatele Q ja üle selle määrab 
kiiruskategooriale vastav kiirus rehvile lubatud maksimumkiiruse. 
 
ET 42   ET 9. lisa  
SELGITAV JOONIS 
Vt käesoleva määruse punkti 2 
 

 
ET 43   ET LISA 2  
 
Määrus nr 108  
(Euroopa Komisjoni talituste konsolideeritud tekst)  
 
  
E/ECE/324-E/ECE/TRANS 505/Rev.2/Add.107 
E/ECE/324-E/ECE/TRANS 505/Rev.2/Add.107/Corr.1  
 
 
 
ÜHTSED SÄTTED, MIS KÄSITLEVAD MOOTORSÕIDUKITELE JA NENDE 
HAAGISTELE MÕELDUD TAASTATUD ÕHKREHVIDE TOOTMISMENETLUSE 
TÜÜBIKINNITUST 
 
ET 44   ET Määrus nr 108  
ÜHTSED SÄTTED, MIS KÄSITLEVAD MOOTORSÕIDUKITELE JA NENDE HAAGISTELE 
MÕELDUD TAASTATUD ÕHKREHVIDE TOOTMISMENETLUSE TÜÜBIKINNITUST 
SISUKORD 
MÄÄRUS 
1. Reguleerimisala 
2. Mõisted 3. Märgised 4. Tüübikinnituse taotlemine 5. Tüübikinnitus 6. Nõuded 7. Spetsifikaadid 8. Tüübikinnituse muutmine 9. Toodangu vastavus nõuetele 10. Sanktsioonid toodangu nõuetele mittevastavuse korral 11. Tootmise lõplik peatamine 12. Tüübikatsetuste läbiviimise eest vastutavate tehniliste teenistuste,  katselaborite ning 
haldusasutuste nimed ja aadressid 
 
ET 45   ET LISAD 
1. lisa  - Teatis tüübikinnituse andmise, pikendamise, tüübikinnituse andmisest 
keeldumise või tüübikinnituse tühistamis e või rehvide taastamisega tegeleva 
tootmisüksuse tegevuse lõpliku peatam ise kohta vastavalt määrusele nr 108 
2. lisa  - Tüübikinnitusmärgi paigutus 
3. lisa  - Taastatud rehvi märgistuse paigutus 
4. lisa  - Koormusindeksite ja vast avate kandevõimete loetelu 
5. lisa  - Rehvimõõdu tähistus ja mõõtmed 
6. lisa  - Õhkrehvide mõõtmise meetod 
7. lisa  - Koormuse/kiiruse kestvuskatsete kord 
8. lisa  - Selgitav joonis 
______________ 
 
ET 46   ET 1. REGULEERIMISALA 
Käesolevat määrust kohaldatakse teedel kasutatavatele sõiduautodele ja nende 
haagistele paigaldamiseks ette nähtud taastatud rehvide tootmise suhtes. Määrust ei kohaldata siiski
: 
1.1. kommertsveokite ja nende haagis te taastatud rehvide suhtes, 
1.2. taastatud rehvide suhtes, mis on ette nähtud maksimumkiirusele alla 120 km/h või 
üle 300 km/h, 
1.3. jalg- ja mootorrataste rehvide suhtes, 1.4. rehvide suhtes, mis on al gselt valmistatud ilma k iiruskategooria ja/või 
koormusindeksita, 
1.5. rehvide suhtes, mis on algselt valmistat ud ilma tüübikinnituseta ning ilma E- või e-
märgita, 
1.6. kuni 1939. aastani toodetud autodele  valmistatud rehvide suhtes, 
1.7. üksnes võistlemiseks või teeväliseks kasutami seks valmistatud ja vastavalt tähistatud 
rehvide suhtes, 
1.8. ajutiseks kasutamiseks ettenä htud "T-tüüpi" varurehvide suhtes. 
2. MÕISTED – vt  ka joonist 8. lisas. 
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: 
2.1. Taastatud õhkrehvide valik –  punktis 4.1.4 osutatud taasta tud õhkrehvide valik.  
2.2. Õhkrehvi konstruktsioon  – rehvi põhimiku tehnilised omadused . Eelkõige eristatakse 
järgmisi konstruktsioone: 
2.2.1. Diagonaalrehv  ehk kihtide diagonaalse paigutusega rehv  – õhkrehvi konstruktsioon, mille 
korral koordi kihid ulatuvad randini ja paikneva d vastasnurkade all, mis on turvise keskjoone 
suhtes oluliselt väiksemad kui 90 kraadi . 
2.2.2. Diagonaal-vöörehv  – diagonaalrehvi konstruktsioo n, kus põhimik on piiratud vööga, 
mis koosneb kahest või enamast kihist oluliselt mittevenivast koortmaterjalist, asetatuna vastasnurkade all, mi s on lähedased põhimiku omadele.
 
2.2.3. Radiaalrehv  – rehvi konstruktsioon, kus koordi kihid ulatuvad rantideni ja on asetatud 
sisuliselt 90 kraadi all turvise keskjoone suhtes ning põhimik on stabiliseeritud põhimõtteliselt mitteveniva ringvööga.
 
2.3. Kasutusliik  
2.3.1. Tavaline rehv  – tavaliseks maanteekasutuseks ettenähtud rehv.  
 
ET 47   ET 2.3.2. Talverehv  – rehv, mille turvisemustri ja konstruktsiooni eesmärk on eelkõige 
kindlustada tavalisest rehvi st paremad sõiduomadused por is ja värskes või sulavas 
lumes. Lumerehvi turvisemuster koosneb üldi selt soontest (ribidest)  ja/või jäikadest 
plokkelementidest, mis on suuremat e vahedega kui tavalisel rehvil.  
2.3.3. Varurehv ajutiseks kasutamiseks  – rehv, mis erineb mis tahes  sõidukile normaalsetes 
sõiduoludes paigaldamiseks mõeldud rehvist ja on mõeldud ainult ajutiseks kasutamiseks 
piiratud sõidutingimustes. 
2.3.4. T-tüüpi varurehv ajutiseks kasutamiseks  – ajutiseks kasutamiseks mõeldud varurehvi tüüp, 
mis on ette nähtud kasutamiseks standard- või tugevdatud rehvist kõrgema rehvirõhuga. 
2.4. Rant  – rehvi osa, mis oma kuju ja konstruktsio oni tõttu sobib velje ga ja hoiab rehvi 
selle peal.  
2.5. Koort  – kiud, mis moodustavad õhkrehvi kihtide kanga.  
2.6. Kiht – kummiga kaetud paralleelsed koordikihid.  
2.7. Vöö – radiaalrehvi või diagonaal -vöörehvi puhul materjali(de) kiht (kihid) turvise all, 
mis on sisuliselt asetatud turvise keskjoone suunas, piiramaks põhimiku ringsuunalist 
liikumist.  
2.8. V ahepadjand  – diagonaalrehvile kinnitatav vahekiht põhimiku  ja turvise vahel. 
2.9. Kaitsepõll  – materjal randi piirkonnas põhimiku ka itseks rattavelje poolt põhjustatud 
hõõrdumise või abrasiooni vastu.  
2.10. Põhimik  – õhkrehvi struktuuriosa, mis pole tu rvis ega välimised kummist küljed ning 
mis rõhu all kannab koormust.  
2.11. Turvis  – õhkrehvi osa, mis on välja t öötatud kokkupuuteks maapinnaga, kaitseb 
põhimikku mehaaniliste vigastuste eest ja soodustab haakumist maapinnaga.  
2.12. Külg  – õhkrehvi osa turvise ja rattaäärisega kaetud ala vahel.  
2.13. Rehvi alaosa  – piirkond ristlõike maksimumlaiust tähistava joone ja piirkonna vahel, 
mis peab olema kaetud velje servaga.  
2.14. Turvise soon  – ruum turvisemustri ribide või plokkide vahel.  
2.15. Peasooned  – laiad sooned turvisepinna keskosas,  mis katavad umbes kolme neljandikku 
turvise laiusest. 
2.16. Ristlõike laius  – joonkaugus rõhu all oleva, kindlaksmääratud mõõteveljele 
kinnitatud õhkrehvi külgede välispindade vahel, vä lja arvatud tähistusest 
(märgistusest), kaunistustest ja kaitse vöödest või -ribidest tingitud kõrgendused.  
2.17. Üldlaius  – joonkaugus rõhu all oleva, kindla ksmääratud mõõteve ljele kinnitatud 
õhkrehvi külgede välispindade vahel, k aasa arvatud tähistus est (märgistusest), 
kaunistustest ja kaitsevöödest või -ribidest tingitud kõrgendused.  
 
ET 48   ET 2.18. Ristlõike kõrgus  – vahemaa, mis on võrdne pool ega rehvi välisläbimõõdu ja velje 
nimiläbimõõdu vahest.  
2.19. Nominaalne ristlõikesuhe  – sajakordne arv, mis on saadud ristlõike nimikõrgust 
väljendava arvu jagamisel ristlõike nimilaiu st väljendava arvuga, kui mõlemad arvud 
on väljendatud samades ühikutes.  
2.20. Välisläbimõõt  – rõhu all oleva vasttaas tatud rehvi üldläbimõõt.  
2.21. Rehvimõõdu tähistus  – tähistus, mis näitab : 
2.21.1. ristlõike nimilaiust . See laius peab olema väljendatud millimeetrites, välja arvatud 
rehvide korral, mille mõõdu tähistus on nä idatud käesoleva määruse 5. lisa tabelite 
esimeses veerus.  
2.21.2. nominaalset ristlõikesuhet , välja arvatud rehvide puhul , mille mõõdu tähistus on esitatud 
käesoleva määruse 5. lisas olev ate tabelite esimeses veerus. 
2.21.3. kokkuleppelist arvu “d” (sümbolit “d”) , mis tähistab velje nim iläbimõõtu ja mis vastab 
velje läbimõõdule, väljendatuna kas koodiga (a rvud alla 100) või millimeetrites (arvud üle 
100). Tähistuses võib kasutada mõlemale mõõtesüsteemile vastavaid  arve. 
2.21.3.1. Allpool on näidatud millimeetrites väljendatud sümboli  “d” väärtused: 
Velje nimiläbimõõdu kood – “d” Sü mboli “d” väärtu s millimeetrites 
8 
9 
10 
11 
12 13 
14 203 
229 254 
279 
305 330 
356 
15 
16 
17 
18 19 381 
406 
432 
457 483 
20 
21 508 
533 
2.22. Velje nimiläbimõõt  (d) – sellise velje läbimõõt, millele paigaldamiseks rehv on 
mõeldud.  
2.23. Velg – tugi rehvist ja lohvist koosnevale komplektile või lohvita rehvile, millele 
toetuvad rehvi randid.  
2.24. Mõõtevelg  – velg,  mis on mis tahes ühes või mitmes rahvusvahelises rehvistandardis 
teatava rehvimõõdu tähistuse puhul määratletud kui  “mõõtevelje laius” või  “velje teoreetiline 
laius”. 
 
ET 49   ET 2.25. Katsevelg  – velg, mis on ühes rahvusvahelistes t rehvistandarditest kindlaks määratud 
kui kõnealuse rehvimõõdu tähistuse ja rehvitüübi  jaoks tunnustatud või soovituslik 
või lubatud velg.  
2.26. Rahvusvaheline rehvistandard  – üks järgmistest normdokumentidest : 
(a) The European Tyre and Rim Technical Organisation (ETRTO) 1 /: 'Standards 
Manual' 
(b) The European Tyre and Rim Technical Organisation (ETRTO) 1 /: 'Engineering 
Design Information - obsolete data' 
(c) The Tire and Rim Association Inc. (TRA) 2 /: 'Year Book' 
(d) The Japan Automobile Tire Ma nufacturers Associ ation (JATMA) 3 /: 'Year 
Book' 
(e) The Tyre and Rim Associat ion of Australia (TRAA) 4 /: 'Standards Manual' 
(f) Associação Latino Americana de Pneus e Aros (ALAPA) 5 /: 
'Manual de Normas Técnicas' 
(g) The Scandinavian Tyre a nd Rim Organisation (STRO) 6 /: 'Data Book' 
2.27. Murenemine  – kummitükkide eraldumine turvisest. 
2.28. Koordi eraldumine  – koortkanga eraldumine kummikatte küljest. 
2.29. Kihi eraldumine  – naaberkihtide eraldumine. 
2.30. Turvise eraldumine  – turvise eemaldumine põhimikust.  
2.31. Turvise kulumismärgid  – eenduvad kujutised turvise soontes, mis on mõeldud turvise  
kulumisastme visuaalseks näitamiseks. 
2.32. Ekspluatatsioonikirjeldus  – rehvi koormusindeksi ja kiiruskategooria 
erikombinatsioon.  
2.33. Koormusindeks  – arvkood , mis näitab suurimat koormust, mida rehv võib kanda . 
Koormusindeksid ja neile vastavad koor mused on esitatud käesoleva määruse 4. 
lisas. 
_______________ 
Rehvistandardeid on võimalik saada järgmistelt aadressidelt: 
1/ ETRTO, 32 Av. Brugmann - Bte 2, B-1060 Brussels, Belgium 2/ TRA, 175 Montrose West Avenue, Suite 150, Copley, Ohio, 44321 USA 
3/ JATMA, 9th Floor, Toranomon Building No. 1-12, 1-Chome Toranomon Minato-ku, 
Tokyo 105, Japan 
4/ TRAA, Suite 1, Hawthorn House, 795 Glenferrie Road, Hawthorn, Victoria, 3122 Australia 
5/ ALAPA, Avenida Paulista 2444-12 ° Andar, conj. 124, 01310 Sao Paulo, SP Brazil 
6/ STRO, Älggatan 48 A, Nb, S-216 15 Malmö, Sweden 
 
ET 50   ET 2.34. Kiiruskategooria on: 
2.34.1. tähtkood, mis näitab kiir ust, millel rehv suudab kanda koor musindeksile vastavat koormust. 
2.34.2. Kiiruskategooriad ja vastavad kiir used on näidatud alljärgnevas tabelis : 
Kiiruskategooria Vastav kiirus (km/h) 
L 120 
M 130 
N 140 
P 150 
Q 160 
R 170 
S 180 
T 190 
U 200 
H 210 
V 240 
W 270 
Y 300 
2.35. Maksimaalne kandevõime  – suurim mass, mida rehv arvestuslikult võib kanda . 
2.35.1. Kiiruste puhul, mis ei ül eta 210 km/h, ei või maksimaalne kandevõime  ületada väärtust, mis 
vastab rehvi koormusindeksile. 
2.35.2. Kiiruste puhul, mis on suuremad kui 210 km /h, kuid ei ületa 300 km/h, ei või maksimaalne 
kandevõime ületada alljärgnevas tabelis esitat ud protsenti rehvi koormusindeksist, kusjuures 
võetakse arvesse selle sõiduki maksimaalset  kiirust, millele rehv paigaldatakse: 
Rehvi kiiruskategooria Ma ksimumkiirus - km/h Ma ksimaalne kandevõime - % 
V 210 
215 220 
225 
230 235 
240 100,0 
98,5 97,0 
95,5 
94,0 92,5 
91,0 
   
W 240 
250 
260 270 100 
95 
90 85 
   
Y 270 
280 
290 300 100 
95 
90 85 
 
ET 51   ET Vahepealsetele maksimumkiirustele on l ubatud maksimaalse kandevõime lineaarne 
interpoleerimine. 
2.36. Taastamisega tegelev tootmisüksus  – töökoda või töökodade rühm, kus toodetakse  taastatud 
rehve. 
2.37. Taastamine  – üldmõiste kasutatud rehvi parandami se kohta kulunud turvise asendamise abil 
uue materjaliga. Selle protsessi juurde võib kuuluda ka rehvi  väliskülje pinna taastamine . 
Taastamisel kasutatakse järgmisi tootmismenetlusi: 
2.37.1. turvise taastamine  – turvise asen damine; 
2.37.2. taastamine külgede ülekatmisega  – turvise asendamine, kusjuures uus materjal  katab ka osa 
küljest; 
2.37.3. täielik taastamine  – turvise asendamine ja külje uuendamine koos rehvi alaosaga tervikuna 
või osaliselt. 
2.38. Mantel  – kulunud rehv, mis koosneb põhimikust ja allesjäänud turvisest ning 
küljematerjalist . 
2.39. Koorimine  – pinna ettevalmistamine uue turvis ematerjali lisamiseks vana materjali mantlilt  
eemaldamise teel. 
2.40. Rehvi parandamine  – kahjustatud mantli pa randamine kindlaksmääratud piirides . 
2.41. Turvisematerjal  – kulunud turvise asendamiseks sobilik  materjal, milleks võib olla näiteks: 
2.41.1. Rehvitaastusprofiil  – kindla pikkusega valmislõigatud materjaliribad, mida pressitakse 
vajaliku ristlõikeprofiili saavutamisek s ja mis seejärel paigaldatakse ettevalmistatud  
mantlile ilma kuumutamata. Uus materjal tuleb vulkaniseerida. 
2.41.2. Parandusriba  – turvisematerjali riba, mida  pressitakse ja mähitakse vahetult  selleks ette 
valmistatud mantlile kuni vaja liku ristlõikejoone moodustumiseni. Uus materjal tuleb 
vulkaniseerida. 
2.41.3. Vahetult pressitav materjal  – turvisematerjal, mida pressitakse vajaliku ristlõikeprofiili 
saamiseks, kusjuures saadud vormitud materjal pressitakse vahetult  selleks ette valmistatud 
mantlile. Uus materjal tuleb vulkaniseerida. 
2.41.4. Eelnevalt vulkaniseeritud materjal  – eelnevalt vormitud ja vulkaniseeritud  turvis, mis 
paigaldatakse vahetult selleks e tte valmistatud mantlile. Uus ma terjal tuleb mantliga siduda. 
2.42. Küljekate  – materjal, mida kasutatakse mantli kü lgede katmiseks ja millele kantakse 
nõuetekohased tähistused; 
2.43. Kummipolster  – materjal, mida kasutatakse uue turvise ja mantli vahelise siduva 
kihina ja väiksemate vi gastuste parandamiseks. 
2.44. Sideaine  – kleepuv lahus, millega uued materjalid enne vulkaniseerimisprotsessi 
kinnitatakse. 
 
ET 52   ET 2.45. Vulkaniseerimine  – mõiste, mida kasutatakse muutus te kirjeldamiseks uue materjali 
füüsikalistes omadustes, mis ta valiselt on tingitud kuumuse ja surve  rakendamisest 
kontrollitud tingimustes kindla ajavahemiku jooksul. 
2.46. Radiaalviskumine  – hälve rehvi raadiuses mõõdetult ümber turvisepinna välisperimeetri . 
2.47. Tasakaalustamatus  – hälbe mõõt massi jaotumises ümber rehvi kesktelje . See on mõõdetav 
“staatilise” ja “dünaamilise” tasakaalustamatusena. 
3. MÄRGISED  
3.1. Käesoleva määruse 3. lisas on esitatud näide taastatud rehvi märgiste paigutamise  kohta. 
3.2. Sümmeetriliste taastatud rehvide mõ lemal küljel ja asümmeetriliste rehvide vähemalt  
välisküljel peab olema: 
3.2.1. kaubanimi või kaubamärk ;  
3.2.2. rehvimõõdu tähistus, nagu on määratletud punktis  2.21;  
3.2.3. konstruktsiooni tähis alljärgnevalt : 
3.2.3.1. diagonaalrehvidel – ilma tähiseta või velje  läbimõõdumärgise ette paigutatud täht “D”; 
3.2.3.2. radiaalrehvidel – velje läbim õõdumärgise ette paigutatud täht “R” ja lisavõimalusena  sõna 
“RADIAL”;  
3.2.3.3. diagonaal-vöörehvidel – velje läbimõõdumär gise ette paigutatud täht “B” ja lisaks sõnad 
“BIAS-BELTED”; 
3.2.4. ekspluatatsioonikirjeldus, mis sisaldab : 
3.2.4.1. rehvi nominaalse kandevõime tähist punktis 2.33 määratletud koormusindeksi kujul; 
3.2.4.2. rehvi nominaalse kiiruse tähist punktis 2.34 määratletud sümboli  kujul; 
3.2.5. sõna “TUBELESS”, kui rehv on mõeldud kasutamiseks ilma lohvita ; 
3.2.6. talverehvi korral märget M+S, MS, M.S. või M&S; 
3.2.7. taastamise aega alljärgneval kujul : 
3.2.7.1. kuni 31. detsembrini 1999:  kas punktis 3.2.7.2 määratletud kujul või kolmest numbrist 
koosneva rühmana, kusjuures kaks esimest numb rit näitavad valmistami se nädalat ja viimane 
valmistamise aastat aastakümnes. Taastamisaja kood võib hõlmata tootmise  ajavahemikku, 
mis hõlmab koodis näidatud nädalat ja veel kuni kolme sellele järgneva t nädalat. Näiteks 
märgis “253” võib tähistada rehvi, mis taastati 1993. aasta 25., 26., 27. või 28. nädalal. 
Taastamisaja kood võib olla märg itud ainult rehvi ühele küljele; 
3.2.7.2. alates 1. jaanuarist 2000:  neljast numbrist koosneva rühm ana, kusjuures kaks esimest 
näitavad rehvi taastamise nädalat ja kaks viimast näitavad aastat. Taastamisaja  kood võib 
hõlmata valmistamise ajavahemikku, mis hõlma b koodis näidatud nädalat ja veel kuni kolme 
 
ET 53   ET sellele järgnevat nädalat. Näiteks märgis “ 2503” võib tähistada rehvi, mis taastati 2003. aasta 
25., 26., 27. või 28. nädalal. 
Taastamisaja kood võib olla märg itud ainult rehvi ühele küljele; 
3.2.8. sõna "RETREAD" või "REMOULD" (pärast  1. jaanuari 1999 kasutatakse ainult sõna 
"RETREAD"). Taastaja soovil võib sama termini lisada ka teistes keeltes. 
3.3. Enne tüübikinnituse taotlemist peab rehvide pinnal olema piisavalt vaba ruumi, et paigutada 
tüübikinnitusmärk sel viisil, nagu on kirjeldatud punktis 5.8 ja näidatud käesoleva määruse 2. 
lisas. 
3.4. Pärast tüübikinnituse saamist kinnitataks e punktis 5.8 kirjeldatud ja käesoleva 
määruse 2. lisas näidatud märgised punktis 3.3 osutatud vabale pinnale. Kõnesoleva 
märgise võib kinnitada ainult rehvi ühele küljele. 
3.5. Punktis 3.2 kirjeldatud märgised ja punktides 3.4 ja 5.8 määratletud 
tüübikinnitusmärk peavad olema selgelt loetavad ja need pressitakse rehvi 
pealispinda või märgitakse püsivalt selle peale. 
3.6. Kui pärast rehvi taastamist on mõned esmase tootja poolt rehvi peale kantud 
andmetest veel loetavad, käsitatakse neid kui taastaja esitatavaid andmeid taastatud rehvi kohta. Juhul, kui algsed nõuded pärast taastamist enam ei kehti, tuleb need 
täielikult eemaldada. 
3.7. Algsed “E” või “e” tüübikinnitusmär gid ja -numbrid tuleb eemaldada. 
4. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE 
Järgmisi menetlusi kohaldatakse rehvide taastamisega tegelevale tootmisüksusele 
kinnituse andmise suhtes. 
4.1. Taastamisega tegeleva tootmisüksuse tüübi kinnituse taotluse es itab rehvile kantava 
kaubanime või kaubamärgi valdaja või tema volitatud esindaja. Selles esitatakse: 
4.1.1. ülevaade taastatud rehve toot va ettevõtte ülesehitusest; 
4.1.2. lühike kirjeldus kvaliteedijuhtimissüst eemist, mis tagab tõhusa kontrolli rehvi 
taastamismenetluste üle, et saavutad a vastavus käesoleva määruse nõuetega; 
4.1.3. toodetavatele taastatud rehvidele kantavad kaubanimed või kaubamärgid. 
4.1.4. alljärgnev teave taastata vate rehvide valiku kohta: 
4.1.4.1. rehvimõõtude valik; 4.1.4.2. rehvide konstruktsioon (diagonaalrehvid, diagonaal-vöörehvid või radiaalrehvid); 
4.1.4.3. rehvide kasutusliik (taval ine rehv või talverehv jne); 
4.1.4.4. rakendatav taastamisviis ja kasutatavate  uute materjalide pa igaldamise meetod, 
vastavalt punktides 2.37 ja 2.41 esitatud määratlustele; 
 
ET 54   ET 4.1.4.5. taastatavate rehvide maks imaalne kiiruskategooria; 
4.1.4.6. taastatavate rehvide maksimaalne koormusindeks; 4.1.4.7. nimetatud rahvusvaheline rehvistanda rd, millele rehvide valik vastab. 
5. TÜÜBIKINNITUS 
5.1. Rehvide taastamiseks on nõutav taastami sega tegeleva tootmisüksuse kinnitamine 
pädeva ametiasutuse poolt vastavalt käes oleva määruse nõuetele. Pädev ametiasutus 
võtab käesolevas määruses kirjeldatud vajalikud meetmed, et tagada vastavas 
tootmisüksuses taastatud rehvide vastavus  käesolevas määruses  sätestatud nõuetele. 
Taastamisega tegelev tootmisüksus on täie likult vastutav selle eest, et taastatud 
rehvid vastaksid käesoleva määruse nõuetele  ja oleksid tavalisetes tingimustes 
korralikult kasutatavad. 
5.2. Lisaks rehvide taastamisega tegeleva  tootmisüksuse esialgse hindamise puhul 
tavapärastele nõuetele peab tüübikinnitusasu tus veenduma, et mate rjali tarnijate poolt 
antav dokumentatsioon menetluste, töö käigu, kasutusjuhiste ja tehniliste andmete 
kohta oleks esitatud rehvide taastamisega  tegeleva tootmis üksuse töötajatele 
arusaadavas keeles. 
5.3. Tüübikinnitusasutus peab veenduma, et ig a tootmisüksuse mene tluste ja töö käigu 
kohta koostatud dokumentatsioon sisaldab nii parandamisel kasutatavate materjalide 
kui tööprotsesside kohta kehtestatud nõudeid  rehvi kahjustuse ulatuse või rehvi 
põhimikku läbivate torkeavade ulatuse osas, millest alates rehvi ei loeta taastatavaks, sõltumata sellest, kas need kahjustused
 olid eelnevalt olemas või tekitati taastamiseks 
ettevalmistuste käigus. 
5.4. Enne tüübikinnituse andmist peab as utus olema veendunud, et taastatud rehvid on 
käesoleva määruse nõuetega kooskõlas ja et  punktides 6.7 ja 6.8 ette nähtud katsed 
on edukalt läbi viidud vähemalt 5, kuid m itte tingimata rohkem kui 20 taastatud 
rehvinäidise peal, mis esindavad taasta misega tegeleva tootmisüksuse poolt 
toodetavat rehvide valikut. 
5.5. Iga katsete ajal protokollitud ebaõnnestumise  kohta katsetatakse kaht samade tehniliste 
omadustega rehvinäidist. 
Kui üks neist kahest täienda vast katsest või mõlemad neist ebaõnnestuvad, testitakse 
kaht sama tüüpi rehvinäidist viimast korda. 
Juhul, kui viimasest näidistepaarist üks  või mõlemad ebaõnnestuvad, lükatakse 
taastamisega tegeleva tootmisüks use tüübikinnitustaotlus tagasi. 
5.6. Kui käesoleva määruse kõik nõuded on täid etud, antakse taastamisega tegelevale 
kinnitamist taotlevale tootmisüksusele kinnitus ja tüübikinnitusnumber. Selle 
tüübikinnitusnumbri kaks esimest numb rit näitavad kinnituse andmise ajaks 
määrusele tehtud viimaste suuremate tehniliste  muudatuste järjekorranumbrit. 
Tüübikinnitusnumbrile eelneb tekst “108R”, mis näitab, et kinnitus käib käesoleva määruse 
kohaselt taastatud rehvi kohta. Sama asutus ei anna sama numbrit teisele käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvale tootmisüksusele. 
 
ET 55   ET 5.7. Teatis tüübikinnituse andmise, pikendamise, sellest keeldumise ja selle tühistamise 
kohta või tootmise lõpliku peatamise koht a edastatakse vastavalt käesolevale 
määrusele seda määrust kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele käesoleva määruse 1. lisas esitatud nä idisele vastaval vormil. 
5.8. Vastavalt käesolevale määrusele paigaldata kse igale taastatud re hvile lisaks punktis 
3.2 kirjeldatud märgistele punktis 3.3 nä idatud piirkonda selgesti nähtavalt 
rahvusvaheline tüübikinnitusmär k, mis sisaldab järgmist: 
5.8.1. ringiga ümbritsetud täht “E”, mille le järgneb tüübikinnituse andnud riigi 
eraldusnumber 
18, ja 
5.8.2. tüübikinnitusnumber punktis  5.6 kirjeldatud kujul. 
5.9. Käesoleva määruse 2. lisas on esitatud tüübikinnitusmärgi paigutuse näidis. 
6. NÕUDED 
6.1. Rehve ei võeta taastamiseks vastu, kui neil ei ole tüübikinnitust ja märgist “E” või 
“e”, kusjuures see nõue muutub kohustuslikuks hiljemalt alates 2000. aasta 1. jaanuarist. 
6.1.1. Suure kiiruskategooriaga rehve, millel on rehvimõõdu tähistuses ainult märgistus 
“ZR” ja puudub koormusvõime tähis, ei taastata. 
6.2. Taastamisele ei kuulu varem taastatud rehvid. 6.3. Taastamisele ei kuulu mantel, mis on or iginaalrehvi tootmise aastat näitavate 
numbrite järgi vanem kui seitse aastat; nt rehvi, millel on taastamisaja kood “253”, on võimalik taastada kuni 2000. aasta lõpuni. 
6.4. Taastamiseelsed tingimused: 6.4.1. Rehvid peavad enne ülevaatust olema puhtad ja kuivad. 6.4.2. Enne koorimist uuritakse iga rehvi hoolikalt nii seest- kui väljastpoolt, et teha 
kindlaks selle sobivus taastamiseks. 
6.4.3. Ülekoormusest või alarõhust tingitud nä htava kahjustusega rehve ei taastata. 
                                                
 
18 1 Saksamaa, 2 Prantsusmaa, 3 Itaalia, 4 Madalmaad, 5 Rootsi, 6 Belgia, 7 Ungari, 8 Tšehhi Vabariik, 9 
Hispaania, 10 Jugoslaavia, 11 Ühendkuningriik, 12 Austria, 13 Luksemburg, 14  Šveits, 15 (vakantne), 
16 Norra, 17 Soome, 18 Taani, 19 Rumeenia, 20 Poola, 21 Portugal, 22 Vene Föderatsioon, 23 Kreeka, 24 Iirimaa, 25 Horvaatia, 26 Sloveenia, 27 Slovakkia, 28 Valgevene, 29 Eesti, 30 (vakantne), 31 Bosnia 
ja Hertsegoviina, 32-36 (vakantsed), 37 Türgi, 38-39 (vakantsed), 40 endine Jugoslaavia Makedoonia 
Vabariik, 41 (vakantne), 42 Euroopa Ühendus (kinnitused antakse liikmesriikide poolt, kasutades nende vastavaid ECE sümboleid) ja 43 Jaapan. Järgmised numbrid kinnistatakse muudele riikidele niisuguses 
kronoloogilises järjekorras, nagu nad ratifitseer ivad kokkuleppe, mis käsitleb ühtsete tehnonõuete 
kehtestamist ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ning nende nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi, või ühinevad 
sellega ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peas ekretär teeb sel viisil antud numbrid kokkuleppe 
osapooltele teatavaks. 
 
ET 56   ET 6.4.4. Ei taastata rehve, millel on mõni järgmine  kahjustus: 
6.4.4.1. (a) põhimikuni ulatuv suur lõhe; 
(b) põhimikku läbivad vigastused või  mantli kahjustused kõrgemate 
kiiruskategooriatega rehvidel kui “H”, välja arvatud juhul, kui need mantlid tähistatakse madalamate kiiruskategooriatega; 
(c) varasemate kahjustuste paranduse d, mis ulatuvad üle kindlaksmääratud 
vigastuspiiride – vt punkt 5.3; 
(d) põhimiku purunemine; (e) oluline õlikahjustus või keemiline kahjustus; (f) mitmed lähestikku paiknevaid vigastused; (g) vigastatud või purunenud rant; (h) parandamatult rikutud või kahjustatud sisevooder; (i) randivigastus, välja arvatud väiksem “kummikahjustus”; (j) turvise või külje kulumisest tingitud koordiniitid e paljandumine; 
(k) parandamatu turvise- või külje materjali eraldumine põhimiku küljest; 
(l) konstruktsiooni kahjus tus külje piirkonnas. 
6.4.5. Taastamisele ei kuulu eraldunud vööga radiaalrehvide põhimikud, välja arvatud 
juhul, kui vöö serv on kergelt lahti tulnud. 
6.5. Ettevalmistus: 6.5.1. Pärast koorimist ja enne uue materjali p ealekandmist vaadatakse  iga rehv põhjalikult 
vähemalt väljastpoolt üle, et veenduda selle jätkuvas sobivuses taastamiseks. 
6.5.2. Kogu pind, millele uus materjal kantakse, peab olema ette valmistatud ilma seda 
kuumendamata. Kooritud pinnastruktuuris ei  tohi olla sügavaid puhastamisel 
tekkinud rebendeid ega lahtisi materjaliosakesi. 
6.5.3. Eelnevalt vulkaniseeritud materjali kasuta mise korral peavad ettevalmistatud pinna 
piirjooned vastama materj ali tootja nõuetele. 
6.5.4. Lahtised koordiniitid e otsad ei ole lubatud. 
6.5.5. Mantli koordiniite ei tohi ette valmistuse käigus vigastada. 
6.5.6. Lihvimise käigus tekkivad radiaalreh vide vöökahjustused on lubatavad ainult 
pinnakihi üksikutes piirkondades. 
6.5.7. Koorimise käigus diagonaalre hvidel tekkivate kahjustuste
 puhul tuleb arvestada 
järgmist: 
 
ET 57   ET 6.5.7.1. kahekihilise rehvikonstruktsiooni korral ei tohi põhimikul ol la ühtegi vigastust peale 
väiksemate piiratud ulatusega koorimiskahjustuse põhimiku liitekohas; 
6.5.7.2. lohvita rehvitüübi kahekihilise vahepa djandiga konstruktsiooni korral ei tohi 
põhimikul ja vahepadjandil olla ühtegi kahjustust; 
6.5.7.3. lohviga rehvitüübi kahekihilise vahe padjandiga konstr uktsiooni korral on 
vahepadjandi piiratud ulat usega kahjustus lubatav; 
6.5.7.4. lohvita rehvitüübi nelja või enama kihiga konstruktsiooni korral ei tohi põhimikul ja 
vahepadjandil olla ühtegi kahjustust; 
6.5.7.5. lohviga rehvitüübi nelja- või enama kihi ga konstruktsiooni korral peab kahjustus 
piirduma ainult kõige välimise kihi kõrgemaleulatuva osaga. 
6.5.8. Paljastunud metallosad tuleb nii ruttu kui võ imalik parandada materjali tootja poolt 
selleks ette nähtud sobiva materjaliga. 
6.6. Taastamine: 6.6.1. Taastaja peab veenduma, et parandamisel kasutatavate
 materjalide, kaasa arvatud 
rehvipaikade, tootja või tarnija on vastutav selle eest, et: 
(a) kasutamise ja ladustamise meetod(id) oleks(id) taastaja soovil esitatud selle 
riigi keeles, kus materjale kasutama hakatakse; 
(b) kahjustuse ulatuse kirjeldus, mille parandamiseks materjalid on tehtud, oleks 
taastaja soovil esitatud selle riigi keeles, kus materjale kasutama hakatakse; 
(c) põhimiku parandamisel oleks rehvidele  mõeldud tugevdatud paikade korrektse 
pealekandmise korral tagatud nende sobivus selleks eesmärgiks; 
(d) oleks tagatud paikade vastupidavus re hvi tootja poolt ette nähtud maksimaalse 
rehvirõhu kahekordsele väärtusele; 
(e) oleks tagatud  mis tahes muu parandamisel kasuta tava materjali vastavus selle 
kasutamiseks ette nähtud eesmärgile. 
6.6.2. Taastaja on vastutav parandamisel kasutata va materjali korrektse pealekandmise eest 
ja tagab selle, et parandamise käigus ei tekiks mingeid defekte, mis võiksid rehvi töökindlust kahjustada. 
6.6.3. Taastaja peab veenduma, et turvise- ja küljematerjali tootja või  tarnija annab välja 
täpsed nõuded materjali ladustamistingimuste ja kasutamise kohta, selleks et tagada 
materjali omadused. Taastaja soovil esitatakse see teave selle riigi keeles, kus materjale kasutama hakatakse. 
6.6.4. Taastaja peab tagama, et parandamisel kasu tatav materjal ja/või  -segu oleks tootja 
või tarnija registreerimistunnistuses dokumenteeritud. Materjalisegu peab olema 
rehvi rakenduseesmärgile vastav. 
 
ET 58   ET 6.6.5. Töödeldud rehv vulkaniseeritakse võimaliku lt kiiresti pärast parandustööde ja 
materjali pealekandmisprotseduuride lõpetami st ja kõige hiljem vastavalt materjali 
tootja nõuetele. 
6.6.6. Rehvi vulkaniseerimise aeg , temperatuur ja rõhk sõltuvad kasutatavate materjalide ja 
töötlemisseadmete nõuetest ja eripärast. 
6.6.7. Vormi mõõtmed peavad vastama uue ma terjali paksusele ja kooritud mantli 
suurusele. Radiaalrehve vulkaniseeritakse ainult radiaalsetes või  radiaalse jaotusega 
vormides. 
6.6.8. Originaalmaterjali paksus pärast koorim ist ja mis tahes uue materjali keskmine 
paksus turvisemustri all peav ad pärast taastamist olema niisugused, nagu on näidatud 
punktides 6.6.8.1 ja 6.6.8.2. Materjali paksust kontrollitakse mis tahes punktis mööda 
turvise laiust või ümber rehvi perimeet ri nii, et punktides  6.7.5 ja 6.7.6 esitatud 
nõuded oleksid täidetud. 
6.6.8.1. Radiaalrehvide ja diagonaal -vöörehvide puhul (mm): 
1,5 ≤ (A+B) ≤ 5 (minimaalselt 1,5 mm; maksimaalselt 5,0 mm)  
A ≥ 1  (minimaalselt 1,0 mm) 
B ≥ 0,5 (minimaalselt 0,5 mm) 
 
 
P.D. = mustri sügavus 
X = koorimispiir 
A = mustrialuse uue materjali keskmine paksus 
B = originaalmaterjali minimaalne pa ksus vööst kõrgemal pärast koorimist 
6.6.8.2. Diagonaalrehvide  puhul: 
 
ET 59   ET originaalmaterjali paksus vahepa djandist kõrgemal peab olema ≥ 0,00 mm; 
uue materjali keskmine paksus kooritud mantli piirjoonest kõrgemal peab olema 
≥ 2,00 mm; 
originaalmaterjali ja uue ma terjali kogupaksus turvisemustri soonte all peab olema 
≥ 2,00 ja ≤ 5,00 mm. 
6.6.9. Taastatud rehvi ekspluatatsioonikirjelduses  ei tohi olla suurem kiiruskategooria ega 
kõrgem koormusindeks kui origin aalrehvil enne taastamist. 
6.6.10. Taastatud rehvi minimaalne lubatav kiiru ssuutlikkus on 120 km/h (kiiruskategooria “L”) ja 
maksimaalne 300 km/h (k iiruskategooria “Y”). 
6.6.11. Turvise kulumismärgid  peavad olema paigutatud järgmiselt: 
6.6.11.1. taastatud õhkrehv peab sisaldama vähema lt kuut turvise kulumismärkide põikirida, mis on 
enam-vähem ühtlaselt jaotatud ja paigutatud peasoontesse. Turvise kulumismärgid peavad 
olema sellised, et neid ei saa segi ajada tu rvise ribide ja plokkide vahele jäävate 
materjalikantidega. 
6.6.11.2. Rehvide korral, mis sobivad paigaldami seks velgedele nimiläbimõõdu koodiga 12 
või vähem, on siiski lubatud kasutada  nelja rida turvise kulumismärke. 
6.6.11.3. Turvise kulumismärgid peavad andma võima luse näidata, kui turvise soonte sügavus 
on vähenenud 1,6 millimeetrini l ubatud hälbega +0,60/-0,00 mm. 
6.6.11.4. Turvise kulumismärkide kõrguse määram iseks leitakse vahe turvise pinna ja 
kulumismärkide ülemise poole vahelise kaugus e ning turvise pinna ja turvisesoonte 
põhjas asuva kulumismärkide alum ise poole vahelise kauguse vahel. 
6.7. Kontrollimine: 6.7.1. Selleks et kindlaks teha, kas taastat ud rehvid on ilma nähtavate defektideta, 
kontrollitakse kõiki taastatud rehve pära st vulkaniseerimist, kui rehv on veel 
mõnevõrra soe. Taastamise ajal  või pärast seda tuleb rehv
 kontrollimiseks pumbata 
vähemalt 1,5-baarise rõhuni. Kui rehviprofiilis on mis tahes nähtav defekt (nt õhumull, 
süvend jne), vaadatakse see rehv vea põhjuse kindlaks tegemiseks eraldi üle. 
6.7.2. Enne taastamist, selle ajal või pärast seda  tuleb vähemalt ühe l korral asjakohast 
uurimismetoodikat rakendades kontrollida re hvi konstruktsiooni vigastuste osas. 
6.7.3. Kvaliteedikontrolli eesmärgil viiakse teatud  hulgaga taastatud rehvidest läbi rehvi 
purustavad ja/või mittepurustavad katsetused või kontrolltestid. Kontrollitud rehvide hulk ja katsete tulemuse d tuleb registreerida. 
6.7.4. Taastatud rehvi mõõtmed peavad käes oleva määruse 6. lis a kohaselt teostatud 
mõõtmisel ühtima käesoleva määruse punkti 7 või 5. lisa menetluse kohaselt arvutatud mõõtmetega. 
6.7.5. Taastatud rehvi radiaalviskumine
 ei tohi ületada 1,5 mm (mõõtmishälbega +0,4 mm). 
 
ET 60   ET 6.7.6. Velje läbimõõdult mõõdetud taastatud  rehvi maksimaalne staatiline tasakaalustamatus ei 
tohi ületada 1,5 protsenti rehvi massist. 
6.7.7. Turvise kulumismärgid peavad vastama punktis 6.6.11 esitatud nõuetele. 
6.8. Jõudluskatse: 6.8.1. Käesolevale määrusele va stavalt taastatud rehvid peavad suutma läbi teha 
koormuse/kiiruse kestvuskatse, mida on ki rjeldatud käesoleva määruse 7. lisas. 
6.8.2. Taastatud rehv, millel pärast koormuse/kiiru se kestvuskatse läbimi st ei ilmne mingit 
turvise eraldumist, kihi er aldumist, koordi eraldumist , murenemist või purunenud 
koordiniite, loetakse katse läbinuks. 
6.8.3. Rehvi välisläbimõõt, mis on mõõdet ud kuus tundi pärast koormuse/kiiruse 
kestvuskatset, ei tohi erineda enne ka tset mõõdetud välisläbimõõdust rohkem kui ± 
3,5%. 
7. SPETSIFIKAADID 7.1. Käesolevale määrusele va stavalt taastatud rehvid p eavad vastama järgmistele 
mõõtmetele: 
7.1.1. ristlõike laius: 
7.1.1.1. ristlõike laius  arvutatakse järgmise valemiga: 
S = S 1 + K (A - A 1) 
kus: S : on katseveljel mõõdetud ja millimeetrites väljendatud tegelik ristlõike laius; S
1: on mõõteveljele vastava rehvi “teore etiline ristlõike laius” vastavalt 
rahvusvahelisele rehvistandardile, mille taastaja asjakohase rehvi mõõtmetele vastavalt määrab; 
A : on katsevelje laius millimeetrites; A
1: on mõõtevelje laius millimeetrites vastavalt rahvusvahelisele rehvistandardile, 
mille taastaja asjakohase rehvi mõõtmetele vastavalt määrab; 
K: on koefitsient, mis võrdub 0,4-ga. 
7.1.2. Välisläbimõõt: 
7.1.2.1. Taastatud rehvi teoreetiline  välisläbimõõt arvutatakse järgmise valemiga: 
D = d + 2H kus: 
D: millimeetrites väljendatud teoreetiline välisläbimõõt; 
 
ET 61   ET d: punktis 2.21.3 määratletud kokkuleppelin e arv, väljendatuna millimeetrites; 
H: ristlõike nimikõrgus millimeetrites ja  võrdub Sn ja 0,01 Ra korrutisega, kus: 
Sn: on ristlõike nimikõrgus millimeetrites; Ra: on nominaalne ristlõikesuhe
. 
Kõik eespool loetletud sümbolid vastav ad rehvi küljele mä rgitavale rehvimõõdu 
tähistusele kooskõlas punkti 3.2.2 nõuetega  ja punkti 2.21 määr atluse kohaselt. 
7.1.2.2. Rehvitüüpide puhul, mille mõõdu tähi stus on toodud ECE määruse nr 30 5. lisa tabelite 
esimeses veerus, peab välisläbimõõt siiski olema see, mis on märgitud neis tabelites. 
7.1.3. Taastatud rehvide mõõtmise meetod: 7.1.3.1. taastatud rehvide mõõtmeid mõõdetakse vastavalt käesoleva määruse 6. lisas ette 
nähtud menetlusele. 
7.1.4. Ristlõike laiuse kohta ke htivad spetsifikaadid: 
7.1.4.1. rehvi tegelik üldlaius võib olla väikse m kui ristlõike laius või punkti 7.1. kohaselt 
määratud laiused; 
7.1.4.2. samuti võib tegelik üldlaius ületada punktis  7.1. määratud väärtust või väärtusi 
järgmises ulatuses: 
7.1.4.2.1. 4% radiaalrehvide puhul, ja 7.1.4.2.2. 6% diagonaalrehvide või diagonaal-vöörehvide puhul; 
7.1.4.2.3. lisaks sellele, kui rehvil on spetsiaa lne kaitsevöö, võib laius olla kuni 8 mm 
suurem kui punktides 7.1.4.2.1 ja 7.1.4.2.2
 nimetatud hälbed. 
7.1.5. Välisläbimõõdu kohta kehtivad spetsifikaadid: 
7.1.5.1. taastatud rehvi tegelik  välisläbimõõt ei tohi olla vä ljaspool väärtusi Dmin ja Dmax, 
mis saadakse järgmiste  valemite abil: 
Dmin = d + (2H x a) 
Dmax = d + (2H x b) 
kus: 
7.1.5.1.1. mõõtmete korral, mida pole esitatud käes oleva määruse 5. lisa tabelites, on “H” ja 
“d” sellised, nagu on määratletud punktis 7.1.2.1; 
7.1.5.1.2. punktis 7.1.2 .2. nimetatud mõõtmete korral: 
H = 0,5 (D - d) 
 
ET 62   ET kus “D” on välisläbimõõt ja “d” on velje nimiläbimõõt, mis on esitatud asjakohaste 
mõõtmete kohta eespool nimetatud tabelites; 
7.1.5.1.3. koefitsient "a" = 0,97 
7.1.5.1.4. koefitsient  “b” on: 
 radiaalrehvide korral  diagonaalrehvide ja diagonaal-
vöörehvide korral  
tavaliste rehvide korral  1,04 1,08 
7.1.5.2. talverehvide puhul ei tohi punktis 7.1.5.1 arvutatud välisläbimõõtu (Dmax) ületada 
rohkem kui 1% võrra. 
8. TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE 8.1. Igast muudatusest, millega muudetakse taastamisega tegeleva tootmisüksuse poolt 
esitatud tüübikinnituse taotluses – vt punk ti 4 – antud teavet, tuleb taastamisega 
tegelevale tootmisüksusele tüübikinn ituse andnud ametiasutust informeerida. 
Kõnesolev ametiasutus võib sel juhul: 
8.1.1. leida, et tehtud muudatused ei too tõenäoli selt kaasa märgatavat kahjulikku mõju ja 
et igal juhul vastab taas tamisega tegelev tootmisüksus endiselt nõuetele, või 
8.1.2. nõuda tüübikinnituse täiendavat läbivaatamist. 8.2. Tüübikinnituse heakskiitmisest või tagasil
ükkamisest teatatakse käesolevat määrust 
kohaldavatele kokkuleppe osapooltele punktis 5.7 kindlaks määratud korra kohaselt, näidates 
tehtud muudatused. 
9. TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE 
Toodangu nõuetele vastavuse kontrollimenetlused peavad olema kooskõlas 
kokkuleppe 2. lisas (E/ECE/324-E/ECE/TRAN S/505/Rev.2) sätestatuga, vastates 
järgmistele nõuetele. 
9.1. Käesoleva määruse alusel tüübikinnituse sa anud taastamisega tegelev tootmisüksus peab 
olema vastavuses punktis 6 sätestatud nõuetega. 
9.2. Tüübikinnituse omanik peab tagama, et käesolev as määruses ette nähtud korras 
kontrollitakse ja katsetatakse toodanguva liku näidistena igal tootmisaastal ja 
perioodiliselt kogu aasta jooksul vä hemalt järgmist hulka rehvidest: 
9.2.1. 0,01% aastasest kogutoodangust, sealjuures mitte mingil juhul vähem kui 5 ja mitte 
tingimata rohkem kui 20 rehvi.  
9.3. Kui punktis 9.2 nimetatud nõudeid täidab t üübikinnitusasutus või see toimub tema 
kontrolli all, võib selle tulemusi kasutada  punktis 9.4 nimetatud nõuete täitmise 
osana või selle asemel. 
9.4. Taastamisega tegelevale tootmisüksus ele tüübikinnituse a ndnud ametiasutus võib 
igal ajal kontrollida igas tootmisüks uses rakendatavaid nõuetele vastavuse 
 
ET 63   ET kontrollimeetodeid. Tüübikinnitusasutus  peab igal tootmisaastal võtma pistelised proovid 
iga tootmisüksuse kohta ja käesolevas määrus es ette nähtud korras kontrollima ja katsetama 
toodanguvaliku näidistena vähema lt järgmist hulka rehvidest: 
9.4.1. 0,01 % aastasest kogutoodangust, sealjuures mitte mingil juhul vähem kui 5 ja mitte 
tingimata rohkem kui 20 rehvi. 
9.5. Punktis 9.4 nimetatud katsed ja kont rollimeetmed võivad asendada punktis 9.2 
nõutud meetmeid. 
10. SANKTSIOONID TOODANGU NÕU ETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL 
10.1. Taastamisega tegelevale tootmisüksus ele antud tüübikinnituse võib vastavalt 
käesolevale määrusele tühistad a, kui punktis 9 nimetatud ee skirju ei tä ideta või kui 
taastamisega tegelev tootmisüksus või selle  poolt toodetud taastat ud rehvid ei vasta 
kõnesolevas punktis sätestatud nõuetele. 
10.2. Kui käesolevat määrust kohaldav kokkuleppe  osapool tühistab tema poolt eelnevalt 
antud tüübikinnituse, peab ta sellest kohe teistele käesolevat määrust kohaldavatele 
1958. aasta kokkuleppe osalistele teatama , kasutades käesoleva määruse 1. lisas esitatud 
näidisele vastavat teatisevormi. 
11. TOOTMISE LÕPLIK PEATAMINE 
Kui käesoleva määruse kohaselt tüübikinnitu se saanud taastatud rehvide tootmine ja 
tootmisüksuse tegevus täielikult lõpeta takse, tuleb sellest tootmisüksusele 
tüübikinnituse andnud ametiasutusele teatad a. Kõnesoleva teabe saamisel peab 
ametiasutus selle teistele käesolevat määrust kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe 
osapooltele edastama, kasutades käesol eva määruse 1. lisas esitatud näidisele 
vastavat teatisevormi. 
12. TÜÜBIKATSETUSTE  LÄBIVIIMISE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE 
TEENISTUSTE, KATSELABORITE NING HALDUSASUTUSTE NIMED JA 
AADRESSID   
12.1. Käesolevat määrust kohaldavad 1958. aasta  kokkuleppe osapooled peavad teatama 
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretar iaadile tüübikatsetuste läbiviimise eest 
vastutavate tehniliste t eenistuste ning vajaduse korral ka tunnustatud 
katselaboratooriumide ja tüübikinnitusi a ndvate haldusasutuste nimed ja aadressid. 
Nendele asutustele tuleb saat a teistes riikides välja antud teatis ed tüübikinnituse 
andmise, tüübikinnituse andmisest keeldum ise või tüübikinnituse  tühistamise kohta. 
12.2. Käesolevat määrust kohaldavad 1958. aasta  kokkuleppe osapooled võivad kasutada 
rehvitootjate või rehvide taastamisega tege levate tootmisüksuste laboratooriume ja 
võivad valida tunnustatud ka tselaboratooriumideks nii nende enda territooriumil 
asuvaid kui teise 1958. aasta kokkuleppe  osapoole territooriumil asuvaid 
laboratooriume, kui teise osapoole pädev ha ldusasutus on selleks eelnevalt nõusoleku 
andnud. 
12.3. Juhul kui 1958. aasta kokkuleppe osapool rakendab punkti 12.2, võib ta soovi korral 
saata katsetele oma esindaja. 
 
ET 64   ET 1. lisa 
TEATIS 
(suurim formaat: A4 (210 x 297 mm)) 
 
  
 välja andnud: ametiasutuse nimetus: 
....................... ....................... 
.......................
taastamisega tegelevale tootmisüksusele TÜÜBIKINNITUSE ANDMISE 
TÜÜBIKINNITUSE PIKENDAMISE 
TÜÜBIKINNITUSE ANDMISEST KEELDUMISE TÜÜBIKINNITUSE TÜHISTAMISE TOOTMISE LÕPLIKU PEATAMISE 
kohta 2 / vastavalt määrusele nr 108. 
Tüübikinnituse nr:..........  Pikenduse nr:............ 
1. Taastaja nimi või kaubamärk::. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
2. Taastamisega tegeleva tootmisüksuse nimetus ja aadress::. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . :. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . :. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . .  
3. Vajaduse korral taastaja esindaja ni mi ja aadress::. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . :. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . :. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . .  
4. Lühike kirjeldus vastavalt käesoleva määr use punktidele 4.1.3 ja 4.1.4.:. . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
5. Tehniline teenistus ja võimaluse korral tüübikinnituse andmiseks või nõuetele 
vastavuse kontrollimiseks tunnustatud katselaboratoor ium::. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . .:. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . :. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
6. Kõnesoleva teenistuse poolt välj a antud otsuse kuupäev::. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . .  
 
ET 65   ET 7. Kõnesoleva teenistuse poolt välja antud otsuse nu mber::. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . .  
8. Pikendamis(t)e põhjused (vajaduse korral)::. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . :. 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . :. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . :. . . .  
9. Märkused::. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . :. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . .  
10. Koht::. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . :. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
11. Kuupäev::. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . :. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . .  
12. Allkiri::. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . :. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . .  
13. Käesolevale teatisele on lisatud käesolev a kinnituse läbi vaadanud ametiasutuses 
asuva tüübikinnitustoimiku dokumentide loe nd, mida on võimalik taotluse korral 
saada. 
_________ 
1/ Tüübikinnituse andnud/seda pikendanud/selle andmisest keeldunud/selle tühistanud riigi 
eraldusnumber (vt määruses olevai d sätteid tüübikinnituse kohta). 
2/ Mittevajalik kustutada. 
 
ET 66   ET 2. lisa  
TÜÜBIKINNITUSMÄRGI PAIGUTUS 
a = vähemalt 12 mm 
Taastatud rehvile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitu smärk näitab, et vastav 
taastamisega tegelev tootmisüksus, mis täidab  käesoleva määruse algse redaktsiooni (00) 
nõudeid, on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) numbri 108R002439 all. 
Tüübikinnitusnumber peab olema paigutatud ringi lähedale ja tähest “E ” üles- või allapoole 
või sellest vasakule või parema le. Tüübikinnitusnumbri numbrid peavad olema “E” tähest 
samal pool ja suunatud samas suunas. Rooma nu mbrite kasutamisest tüübikinnitusnumbrites 
tuleks hoiduda, et vältida segiajamist teiste sümbolitega. 
________ 
 
ET 67   ET 3. lisa 
TAASTATUD REHVI MÄRGISTUSE PAIGUTUS 
Näidis pärast käesoleva määruse jõustumist turustatud taastatud rehv idele kantud märgistest  
 
b : (vähemalt) 6 mm 
c : (vähemalt) 4 mm d : (vähemalt) 3 mm
 
ja alates 1998. aastast (vähemalt) 4 mm  Need märgised määratlevad taastatud rehvi:  
mille ristlõike nimilaius on 185; 
mille nominaalne ristlõikesuhe on 70; millel on radiaalkonstruktsioon (R); mille velje nimiläbimõõdu kood on 14; millel on koormusvõime tähis “89T”, mis näitab koormusindeksile “89” vastavat 
kandevõimet 580 kg ja kiiruskategooriale “T” vastavat maksimaalset kiirust 
190 km/h; 
mis on ette nähtud paigaldamiseks ilma lohvita ("TUBELESS"); mille tüübiks on talverehv (M+S); mis on taastatud 2003. aasta 25., 26., 27. või 28. nädalal. 
Rehvi tähistuse moodustavate märgiste asukoh t ja järjestus peab olema järgmine:  
(a) mõõdu tähistus, mis koosneb ristlõike ni milaiusest, nominaalsest ristlõikesuhtest, 
konstruktsiooni tüübi sümbolist (kui see on rakendatav) ja velje nimiläbimõõdust, 
peab olema rühmitatud nii, nagu on näidatud ülaltoodud näites: 185/70 R 14; 
 
ET 68   ET (b) ekspluatatsioonikirjeldus, mis koosneb koor musindeksist ja kiirus kategooriast, tuleb 
paigutada mõõdu tähistuse lähedale ja võib se llele kas eelneda või järgneda või olla 
paigutatud sellest üles- või allapoole; 
(c) sõnad "TUBELESS", "REINFORCED" ja "M  + S” võivad olla mõõdu tähistusest 
eemal; 
(d) sõna "RETREAD" võib olla mõõdu tähistusest eemal. 
________ 
 
ET 69   ET  4. lisa 
KOORMUSINDEKSITE JA VASTAVATE KANDEVÕIMETE LOETELU 
 
 
LI  
kg  
LI  
kg  
LI  
kg  
LI  
kg  
LI  
kg  
LI  
kg  
LI  
kg 
 
0 
1 
2 
3 
4 
5 
6 
7 
8 
9 
 
10 
11 
12 
13 
14 
15 
16 
17 
18 
19 
 
20  
45 
46.2 
47.5 
48.7 
50 
51.5 
53 
54.5 
56 
58 
 
60 
61.5 
63 
65 
67 
69 
71 
73 
75 
77.5 
 
80  
40  
41 
42 
43 
44 
45 
46 
47 
48 
49 
 
50 
51 
52 
53 
54 
55 
56 
57 
58 
59 
 
60  
140 
145 
150 
155 
160 
165 
170 
175 
180 
185 
 
190 
195 
200 
206 
212 
218 
224 
230 
236 
243 
 
250  
80 
81 
82 
83 
84 
85 
86 
87 
88 
89 
 
90 
91 
92 
93 
94 
95 
96 
97 
98 
99 
 
100  
450  
462 
475 
487 
500 
515 
530 
545 
560 
580 
 
600 
615 
630 
650 
670 
690 
710 
730 
750 
775 
 
800  
120 
121 
122 
123 
124 
125 
126 
127 
128 
129 
 
130 
131 
132 
133 
134 
135 
136 
137 
138 
139 
 
140  
1 400 
1 450 
1 500 
1 550 
1 600 
1 650 
1 700 
1 750 
1 800 
1 850 
 
1 900 
1 950 
2 000 
2 060 
2 120 
2 180 
2 240 
2 300 
2 360 
2 430 
 
2 500  
160 
161 
162 
163 
164 
165 
166 
167 
168 
169 
 
170 
171 
172 
173 
174 
175 
176 
177 
178 
179 
 
180  
4 500 
4 625 
4 750 
4 875 
5 000 
5 150 
5 300 
5 450 
5 600 
5 800 
 
6 000 
6 150 
6 300 
6 500 
6 700 
6 900 
7 100 
7 300 
7 500 
7 750 
 
8 000  
200 
201 
202 
203 
204 
205 
206 
207 
208 
209 
 
210 
211 
212 
213 
214 
215 
216 
217 
218 
219 
 
220  
14 000 
14 500 15 000 
15 500 
16 000 16 500 17 000 17 500 
18 000 
18 500 
 
19 000 19 500 
20 000 
20 600 21 200 21 800 22 400 23 000 
23 600 
24 300 
 
25 000  
240 
241 
242 
243 
244 
245 
246 
247 
248 
249 
 
250 
251 
252 
253 
254 
255 
256 
257 
258 
259 
 
260  
45 000 
46 250 47 500 
48 750 
50 000 51 500 53 000 54 500 
56 000 
58 000 
 
60 000 61 500 
63 000 
65 000 67 000 69 000 71 000 73 000 
75 000 
77 500 
 
80 000 
 
ET 70   ET 21 
22 
23 
24 
25 
26 
27 
28 
29 
 
30 
31 
32 
33 
34 
35 
36 
37 
38 
39 
 82.5 
85 
87.5 
90 
92.5 
95 
97.5 
100 
103 
 
106 
109 
112 
115 
118 
121 
125 
128 
132 
136 
 61 
62 
63 
64 
65 
66 
67 
68 
69 
 
70 
71 
72 
73 
74 
75 
76 
77 
78 
79 257 
265 
272 
280 
290 
300 
307 
315 
325 
 
335 
345 
355 
365 
375 
387 
400 
412 
425 
437 
 101 
102 
103 
104 
105 
106 
107 
108 
109 
 
110 
111 
112 
113 
114 
115 
116 
117 
118 
119  825 
850 
875 
900 
925 
950 
975 
1 000 
1 030 
 
1 060 
1 090 
1 120 
1 150 
1 180 
1 215 
1 250 
1 285 
1 320 
1 360 141 
142 
143 
144 
145 
146 
147 
148 
149 
 
150 
151 
152 
153 
154 
155 
156 
157 
158 
159 2 575 
2 650 
2 725 
2 800 
2 900 
3 000 
3 075 
3 150 
3 250 
 
3 350 
3 450 
3 550 
3 650 
3 750 
3 875 
4 000 
4 125 
4 250 
4 375 181 
182 
183 
184 
185 
186 
187 
188 
189 
 
190 
191 
192 
193 
194 
195 
196 
197 
198 
199 8 250 
8 500 
8 750 
9 000 
9 250 
9 500 
9 750 
10 000
10 300
 
10 60010 90011 20011 500
11 800
12 15012 50012 85013 200
13 600221
 
222 
223 
224 
225 
226 
227 
228 
229 
 
230 
231 
232 
233 
234 
235 
236 
237 
238 
239 25 750 
26 500 27 250 
28 000 
29 000 30 000 30 750 31 500 
32 500 
 
33 500 34 500 35 500 36 500 
37 500 
38 750 40 000 41 250 42 500 
43 750  261
 
262 
263 
264 
265 
266 
267 
268 
269 
 
270 
271 
272 
273 
274 
275 
276 
277 
278 
279 
 82 500 
85 000 87 500 
90 000 
92 500 95 000 97 500 
100 000
103 000
 
106 000109 000112 000115 000
118 000
121 500125 000128 500132 000
136 000
 
 
__________ 
 
ET 71   ET 5. lisa  
REHVIMÕÕDU TÄHISTUS JA MÕÕTMED 
(VASTAVUSES ECE MÄÄRUSEGA NR 30) 
KÕNESOLEVA TEABE OSAS vt ECE MÄÄRUSE nr 30 5. LISA 
________ 
 
ET 72   ET 6. lisa  
ÕHKREHVIDE MÕÕTMISE MEETOD 
1. Rehvi ettevalmistamine  
1.1. Rehv paigaldatakse taastaja poolt m ääratud mõõteveljele ja pumbatakse 3–3,5-
baarise rõhuni. 
1.2. Rehvirõhku reguleeritakse järgmiselt: 1.2.1. standardsetel diagonaal- vöörehvidel 1,7 baarini;  
1.2.2 diagonaalrehvidel vastavalt rõhuni: 
 Rõhk (baari) kiiruskategooria kohta 
Kihiindeks L, M, N P, Q, R, S T, U, H, V 
4 1,7 2,0 - 
6 2,1 2,4 2,6 
8 2,5 2,8 3,0 
1.2.3. standardsetel radiaal rehvidel 1,8 baarini; 
1.2.4. tugevdatud rehvidel 2,3 baarini. 2. Mõõtmisprotseduur
 
2.1. Veljele paigaldatud rehvi hoitakse ümbr itseval ruumitemperat uuril vähemalt 24 
tundi, kui käesoleva määruse punktis  6.8.3 ei ole sätestatud teisiti. 
2.2. Rehvirõhk reguleeritakse käesoleva lisa punktis 1.2 määratud tasemele. 
2.3. Üldlaius mõõdetakse kuues võrdse vahe kaugusega punktis, võttes arvesse mis tahes 
kaitseribide või -vööde paks ust. Niiviisi saadud suurim  mõõtetulemus võetakse 
üldlaiuseks. 
2.4. Välisläbimõõt arvutatakse rõhu all oleva rehvi maksimaalse ümbermõõdu 
mõõtmistulemuse põhjal. 
__________ 
 
ET 73   ET 7. lisa  
KOORMUSE/KIIRUSE KESTVUSKATSETE KORD 
(PÕHIMÕTTELISES VASTAVUSES MÄÄRUSE nr 30 7. LISAGA) 
1. Rehvi ettevalmistamine  
1.1. Taastatud rehv paigaldatakse taas taja poolt määratud katseveljele. 
1.2. Rehv pumbatakse vastava rõhuni, nagu on nä idatud (baarides) alljä rgnevas tabelis:  
Diagonaalrehvid 
 Radiaalrehvid 
 Diagonaal-
vöörehvid 
 
Kihiindeks Kiiruskategooria 
4 6 8 Standardsed Tugevdatud Standardsed 
L, M, N 2,3 2,7 3,0 2,4 - - 
P, Q, R, S 2,6 3,0 3,3 2,6 3,0 2,6 
T, U, H 2,8 3,2 3,5 2,8 3,2 2,8 
V 3,0 3,4 3,7 3,0 3,4 - 
W ja Y    3,2 3,6  
1.3. Taastamisega tegelev tootmisüksus võib esitada põhjendatud nõudmise kasutada 
katserõhku, mis erineb käesoleva lisa punk tis 1.2. esitatust. Sel juhul pumbatakse 
rehv soovitud rõhuni. 
1.4. Rehvi ja velje komplekti hoitakse kats eruumi temperatuuril vähemalt kolm tundi. 
1.5. Rehvi rõhk reguleeritakse uuesti käes oleva lisa punktis 1.2 või 1.3 määratud 
tasemele. 
2. Katse läbiviimine  
2.1. Rehvi ja velje komplekt paigaldatakse kats eteljele ja surutaks e mehhaanilise ajamiga 
käitatava sileda katsetrumli väliskülje va stu, mille läbimõõt on 1,70 m ±1% või 2 m 
±1%. 
2.2. Katseteljele rakendatakse koor must, mis võrdub 80 protsendiga: 
2.2.1. koormusindeksile vastavast maksimaalsest kandevõimest rehvide puhul, mille 
kiiruskategooria on L kuni H (kaasa arvatud), 
2.2.2. maksimaalsest kandevõimest, mis on se otud maksimumkiirus ega (vt käesoleva 
määruse punkti 2.35.2): 
 
ET 74   ET • 240 km/h rehvidele kiiruskategooriaga “V”, 
• 270 km/h rehvidele kiiruskategooriaga “W”, 
• 300 km/h rehvidele kiiruskategooriaga “Y”. 
2.3. Katse jooksul ei tohi re hvirõhku muuta ja katsekoormust tuleb hoida ühtlasena. 
2.4. Katse jooksul tuleb temperatuuri katseruum is hoida 20 °C ja 30 °C vahel, välja 
arvatud juhul, kui rehvi tootja või ta astaja nõustub kõrgema temperatuuriga. 
2.5. Kestvuskatse viiakse katkes tuseta läbi järgmiselt: 
2.5.1 aeg, mis kulub nullkiiruselt katse algk iiruse saavutamiseks: 10 minutit; 
2.5.2. katse algkiirus: 40 km/h vähem kui antud rehvitüübile ettenähtud suurim kiirus, kui 
katsetrummel on läbimõõduga 1,70 m ±1%, või 30 km/h vähem kui ettenähtud 
suurim kiirus, kui katsetru mmel on läbimõõduga 2 m ±1%; 
2.5.3. kiiruse järjestikune tõstmine: 10 km/h  kaupa kuni suurima katsekiiruseni; 
2.5.4. katse kestus igal kiirusastmel, välja arvatud viimasel: 10 minutit; 
2.5.5. katse kestus viimasel kiirusastmel: 20 minutit; 2.5.6. suurim katsekiirus: 10 km/h vähem kui antud rehvitüübile ettenähtud 
maksimumkiirus, kui katsetrummel on läbimõõduga 1,70 m ±1%, või võrdne 
ettenähtud maksimumkiirusega, kui katsetrummel on läbimõõduga 2 m ±1%. 
3. Samaväärsed katsemeetodid
 
Kui kasutatakse muud meetodit kui käesol eva lisa punktis 2 kirjeldatud, tuleb 
meetodi samaväärsust tõendada. 
______________ 
 
ET 75   ET  8. lisa 
SELGITAV JOONIS 
vt käesoleva määruse punkti 2