Brüssel 21.04.2005

KOM(2005) 150 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) majandus- ja arengujärelevalve komitee poolt teostatava EÜ majanduspoliitika uuringu käivitamine euroala uuringu kõrval

Valdkond

Käesolevas teatises teeb komisjon ettepaneku üksikasjade kohta Austraalia, Kanada, Jaapani, Korea, Mehhiko ja USA (APECi) suursaadikutele antavas vastuses viimaste poolt OECDle esitatud taotlusele laiendada OECD majandus- ja arengujärelevalve komitee euroala uuringuid, hõlmamaks ELi majanduslikke näitajaid mõjutavat ühenduse poliitikat. Komisjon teeb ettepaneku anda APECi kirjale positiivne vastus selles suhtes, et EÜ võiks nõustuda iseseisva „EL 25 uuringu”[1] käivitamisega euroala uuringu kõrval, tingimusel, et seda tehakse viisil, mis võtab täiel määral arvesse EÜ iseärasusi ning teenib meie süsteemseid huve.

EÜ ja OECD majandus- ja arengujärelevalve komitee analüüs

OECD liikmete majanduse analüüsimine OECD majandus- ja arengujärelevalve komitee poolt on OECD vastastikuse eksperthinnangu ja majandusjärelevalve süsteemi nurgakivi.

Majandus- ja arengujärelevalve komitee analüüsi peaeesmärkideks on 1) hinnata, kuidas ametivõimud saaksid majanduslikke näitajaid parandada, ning 2) innustada osalevaid liikmeid tugevdama oma majanduspoliitikat, tõstmaks majanduslikku efektiivsust ja soodustamaks majanduskasvu. Analüüsi alusel esitatakse ametlikud soovitused, mis ei ole liikmesriikidele siduvad, kuid on kasulikuks strateegiliseks juhiseks, ning mille rakendamist on võimalik jälgida järgnevate analüüside käigus. Iga OECD liiget analüüsitakse iga 12 kuni 18 kuu möödudes (euroala puhul iga 12 kuu möödudes).

Käesoleval ajal ei toimu tegelikku majandus- ja arengujärelevalve komitee analüüsi ühenduse poliitika suhtes. Alates 2001. aastast viib majandus- ja arengujärelevalve komitee euroala majanduse eripära tõttu igal aastal läbi iseseisva euroala analüüsi. See keskendub eelkõige raha- ja vahetuskursipoliitikale, hõlmates muud makromajanduslikku poliitikat ja struktuuripoliitikat üksnes sel määral, mil need mõjutavad majanduslikke arenguid euroalal tervikuna (nt konkurentsi- ja keskkonnapoliitika 2003. aastal).

Praegu toimub majandus- ja arengujärelevalve komitee analüüs kõikide OECD liikmeks olevate EÜ liikmesriikide puhul eraldi ning selle raames käsitletakse sageli kogu ühendust hõlmavat poliitikat (selle mõju tõttu antud liikmesriigile), ehkki killustatud ja korduval kujul. Need analüüsid lubavad EÜ kindlaksmääratud esindajal sellist poliitikat harva põhjalikult iseloomustada viisil, mis peegeldab selle olemust EÜs tervikuna. Majandus- ja arengujärelevalve komitee analüüsiprotsessi, sealhulgas euroala puudutava analüüsi üksikasjalikum kirjeldus on toodud lisas 1.

Käesolev olukord on nii EÜ-sisesest vaatenurgast kui teiste OECD liikmete seisukohalt ebarahuldav.

„APECi taotlus“

Oma 2. oktoobri 2003. aasta kirjas EÜ alalisele esindajale OECDs on APECi suursaadikud OECD juures (vt lisa 2) kutsunud üles laiendama tulevasi majandus- ja arengujärelevalve komitee uuringuid euroalal, „ hõlmamaks kõiki EÜ poliitikavaldkondi ja kogu ELi hõlmavat poliitikat tervikuna “. Selle taotluse põhieesmärgiks on võimaldada analüüsida EÜd ühtse tervikuna ning tagada seeläbi üheväärne kohtlemine teiste OECD liikmetega, kelle majanduspoliitika on tervikuna analüüsile avatud. Komisjon ja liikmesriigid on arutanud kõnealust kirja Pariisis, kus enamus liikmesriike toetas positiivse vastuse andmist, samuti on seda arutatud majandus- ja rahanduskomitees Brüsselis. Komisjon on seisukohal, et EÜ peaks andma kõnealusele taotlusele positiivse vastuse ning nõustuma „EL 25 uuringu“ läbiviimisega, kui teatavad tingimused on täidetud.

Eelkõige teeb komisjon ettepaneku, et EÜ väljendaks oma nõusolekut selle suhtes, et 1) käivitataks iseseisev ja eraldi EL 25 uuring EÜ struktuuripoliitika javaldkondliku poliitika kohta, mis avaldavad mõju EL 25 majandusele, ning 2) praegu läbiviidav euroala uuring jätkuks ja peaks piirduma makromajanduspoliitika küsimustega. Need kaks tegevust peaksid olema üksteisest lahus, kuna 1) euroala uuring puudutab 12 liikmesriiki (kes on kõik OECD liikmed), samas kui EL 25 uuring hõlmaks kõiki liikmesriike (kellest kõik ei ole OECD liikmed), ning 2) tuleks kohaldada erinevaid esindamisviise. APECi riikide seisukohalt ei tohiks see tähendada olulist erinevust, kuna nende riikide poolt taotletud laiaulatuslik uuring oleks tagatud.

Lisaks on komisjon seisukohal, et mis tahes ulatuslik majandus- ja arengujärelevalve komitee uuring peab olema hoolikalt ja otstarbekohaselt kavandatud ja kohandatud, võtmaks nõuetekohaselt arvesse EÜ ja asjakohaste poliitikavaldkondade õiguslikku, institutsionaalset ja poliitilist eripära.

EL 25 uuringust tulenev kasu

EL 25 uuringuga kaasneks mitmeid eeliseid, kuna see:

- kindlustaks EÜ kui iseseisva majandusüksuse profiili ja nähtavust; annaks täielikuma ja täpsema pildi EÜ pädevusvaldkondadest ning omistaks EÜ esindusele selgelt määratletud ja tunnustatud rolli majandus- ja arengujärelevalve komitees;

- rõhutaks EÜ avatust ja läbipaistvust, sealhulgas EÜd puudutava konstruktiivse ja õigustatud kriitika suhtes;

- käsitleks üheainsa foorumina kogu ühendust hõlmavat poliitikat, mida muidu käsitletakse väga korduval ja killustatud kujul iga üksiku liikmesriigi majandus- ja arengujärelevalve komitee uuringus;

- korrigeeriks teiste OECD liikmete ja/või OECD sekretariaadi valearusaamu teatava EÜ poliitika (või selle aspektide) kohta;

- lubaks EÜ-l väljendada õigustatud kriitikat majandus- ja arengujärelevalve komitees analüüsitavate teiste OECD liikmete poliitika suhtes, riskimata süüdistustega samalaadses uuringus mitteosalemise kohta;

- oleks praktiliseks näiteks praeguse komisjoni rõhuasetusest meie majanduslike näitajate ja konkurentsivõime parandamisele suunatud vahendite ja poliitika väljatöötamisele.

EL 25 uuringu menetluslikud meetodid

EL 25 uuringu käivitamisel tuleks võtta arvesse EÜ kui riigiülese organisatsiooni ainulaadsust ning eelkõige pädevuse jaotust EÜ ja liikmesriikide vahel, EÜ välisesindamise korda ja samuti EÜ staatust OECDs .

Mitmed majandus- ja arengujärelevalve komitee poolt analüüsitavad poliitikavaldkonnad kuuluksid ainupädevuse valdkonda (nt kaubandus, põllumajandus ja kalandus) ning teised jagatud pädevuse valdkonda (nt keskkond). Selles kontekstis tuleb meenutada, et EÜ ei ole OECD liige, vaid omab OECDs „täieõigusliku osaleja“ staatust. Komisjon osaleb EÜ esindajana täiel määral põhiinstitutsioonide ja allüksuste töös (OECD konventsiooni lisaprotokolli punkt 2). Üksnes euroala majandus- ja arengujärelevalve komitee uuringu kontekstis on euroala esindajaks komisjoni, eesistujariigi ja EKP ühisdelegatsioon. Arvestades tiheda kooskõlastamise vajadust erinevatel tasanditel nii euroala uuringu kui EL 25 uuringu puhul, peaks EL 25 uuring vahelduma euroala uuringuga, s.t kumbki uuring viidaks läbi kaheaastase intervalliga[2].

Samuti tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta kuue EÜ liikmesriigi OECD liikmete hulka mittekuulumisest tulenevaid juriidilisi keerukusi ja selle poliitilist tähendust. Majandus- ja arengujärelevalve komitee EL 25 uuring hõlmaks kõigi 25 liikmesriigi kogu ühendust hõlmavat poliitikat. Käesoleval ajal aga ei ole kuus (uut) EÜ liikmesriiki OECD liikmed[3]. See tähendab, et majandus- ja arengujärelevalve komitee analüüsiks poliitikat, mis on välja töötatud ja mida kohaldatakse kõigis 25 riigis, samas kui märkimisväärne osa kõnealustest liikmesriikidest ei ole esindatud. Komisjoni hinnangul tuleks nimetatud kuuele liikmesriigile anda majandus- ja arengujärelevalve komitees ad hoc vaatleja staatus.

Lõpetuseks peab EL 25 uuring jääma juhitavaks ja mõistlikuks, unustamata seejuures, et sisuliseks eesmärgiks on laiaulatusliku uuringu läbiviimine. Arvestades erineva majanduspoliitika ja sellega seotud poliitikavaldkondade üha keerukamaid vastastikuseid seoseid kõigis OECD riikides, on samm majandus- ja arengujärelevalve komitee uuringute fookuse laiendamise suunas mõistetav. Samas tuleb tagada, et EL 25 uuring käsitleks üksnes seda kogu ühendust hõlmavat poliitikat, mis on otseselt seotud majandus- ja arengujärelevalve komitee eesmärkidega. Lisaks peaks EL 25 uuringuga kaasnema kogu ühendust hõlmavate poliitikate kavandamist ja sisu puudutava igasuguse otsese analüüsi väljajätmine iga üksiku liikmesriigi uuringutest, samuti ei tohiks see kattuda euroala uuringuga (s.t „EL 25 uuring“ ei hõlmaks EMU küsimusi). Ühtlasi ei tohiks see käsitleda poliitikat, mille puhul muud OECD organid või majandus- ja arengujärelevalve komitee ise viivad juba läbi sarnaseid uuringuid.

Mis tahes EL 25 uuringu täpsem korraldus ja teostamisviis tuleb välja töötada koos OECD sekretariaadi ja teiste OECD liikmetega.

Eeltoodut arvesse võttes:

- peaks komisjon mis tahes EL 25 uuringu täpsema korralduse ja teostamisviisi osas läbirääkimisi OECD sekretariaadi ja teiste OECD liikmetega (tagades samal ajal asjakohase kooskõlastamise liikmesriikidega);

- peaks komisjon EÜ esindatuse osas majandus- ja arengujärelevalve komitee uuringutes olema vastavalt EÜ välisesindamise korrale EL 25 uuringus EÜ esindajaks. See tuleb asjakohaselt liikmesriikidega kooskõlastada;

- järgib majandus- ja arengujärelevalve komitee uuringu sisemenetlus euroala uuringu mudelit. ELi 25 liikmesriiki analüüsitaks sarnaselt teistele majandus- ja arengujärelevalve komitee poolt analüüsitavatele liikmetele OECD sekretariaadi koostatud kirjaliku uuringu/aruande alusel. Uuringu käigus esineks komisjon lühikese avateatega ja tooks ära OECD sekretariaadi uuringuprojekti puudutavad võimalikud lahkarvamused (pärast tihedat kooskõlastamist liikmesriikidega). Seejärel avaneks kõigil OECD liikmetel võimalus uuritavale suuliste küsimuste esitamiseks. Küsitluse järel esitaks eesistuja põhijäreldused analüüsitava poliitika peamiste küsimuste kohta ning nimetatud järeldused, mille komitee konsensuse alusel vastu võtab, oleksid aluseks uuringu võimalikul ümberformuleerimisel ning selles sisalduvate ametlike soovituste esitamisel;

- kuna kõnealune uuring puudutab kogu ühendust hõlmavat poliitikat, peaks teised OECD liikmed nõustuma sellega, et EÜ staatus peaks lubama selle vaatlemist majandus- ja arengujärelevalve komitee uuringutes võrdsetel alustel teiste uuritavatega. Arutlusele võiks tulla mitmeid võimalusi. Komisjonile võiks anda ad hoc õiguse hääletada majandus- ja arengujärelevalve komitees EÜ nimel. Komisjoni võiks valida majandus- ja arengujärelevalve komitee täisliikmeks (nagu seda OECD arenguabikomitee puhul on erandina juba tehtud), mis annaks ühendusele hääletusõiguse. Veel ühe võimalusena tuleks tagada, et nõukogu eesistujaks oleval ELi liikmesriigil oleks pärast komisjoniga kooskõlastamist õigus majandus- ja arengujärelevalve komitees EÜ nimel asjakohaselt hääletada. Komisjon arutab nimetatud erinevaid võimalusi OECD sekretariaadi, teiste OECD liikmete ja EÜ liikmesriikidega.

Järeldus

Eeltoodu alusel on komisjon jõudnud seisukohale, et EL 25 uuringuga kaasnevad EÜ-le selged eelised , mis kaaluvad selgelt üles võimalikud puudused, nagu näiteks teatavate komisjoni talituste töökoormuse suurenemine ja kooskõlastamise vajadus. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku, et EÜ annaks oma nõusoleku selleks, et:

- käivitataks iseseisev ja eraldi EL 25 uuring selle EL 25 majandusele mõju avaldava EÜ struktuuripoliitika ja valdkondliku poliitika kohta;

- praegu läbiviidav euroala uuring jätkuks ja peaks piirduma EMU ja makromajanduspoliitika küsimustega. Nimetatud uuringud ei kattuks teineteisega.

Samas oleks kõnealune nõusolek sõltuvuses mitmetest vajalikest kaitseabinõudest , sealhulgas põhjalikest läbirääkimistest mis tahes EL 25 uuringu korralduse ja teostamisviisi üle ning EÜ kordumatu olemuse põhjalikust arvestamisest, samuti käesoleval ajal OECD liikmete hulka mittekuuluvatele liikmesriikidele võrdväärse kohtlemise tagamise vajaduse põhjalikust arvestamisest. Eelkõige tähendaks see, et:

- kuuele käesoleval ajal OECD liikmete hulka mittekuuluvale EÜ liikmesriigile omistatakse OECDs vaatleja staatus;

- EL 25 uuringutega peaks samaaegselt kaasnema kogu ühendust hõlmava poliitika kavandamist ja sisu puudutava igasuguse otsese analüüsi väljajätmine iga üksiku liikmesriigi uuringutest;

- arvestades tiheda kooskõlastamise vajadust erinevatel tasanditel nii euroala uuringu kui EL 25 uuringu puhul, peaks EL 25 uuring vahelduma euroala uuringuga, s.t kumbki uuring viidaks läbi kaheaastase intervalliga;

- komisjonile antaks selged volitused pidada mis tahes EL 25 uuringu täpse määratluse ja teostamisviisi osas läbirääkimisi OECD sekretariaadi ja teiste OECD liikmetega (tagades samal ajal asjakohase kooskõlastamise liikmesriikidega);

- komisjon on vastavalt EÜ välisesindamise korrale EL 25 uuringus EÜ esindajaks. See tuleb liikmesriikidega tihedalt kooskõlastada ;

- EL 25 uuringu menetlus järgib euroala uuringu mudelit ning eeldab komitee üldist konsensust;

- Euroopa Ühendusele tuleks omistada staatus, mis tagab EÜ kohtlemise võrdsetel alustel teiste uuritavatega, kellel on majandus- ja arengujärelevalve komitees vetoõigus.

Kui eeltoodu on nõukogule vastuvõetav, saadab Euroopa Komisjoni alaline delegatsioon OECD juures, kellele APECi kiri oli adresseeritud, APECi suursaadikutele positiivse vastuse, juhtides samal ajal tähelepanu eespool nimetatud tingimustele ja teostamisviisile.

Selle alusel töötatakse koos OECD sekretariaadi, majandus- ja arengujärelevalve komitee eesistuja ja teiste OECD liikmetega välja EL 25 uuringu teostamisviis, käsitlemaks muuhulgas selle ulatust, sagedust, OECD-väliste EÜ liikmesriikide õigusi ja muid aspekte.

Lisad : 2

1) OECD majandus- ja arengujärelevalve komitee uuringute taust

2) APECi kiri

LISA 1

OECD majandus- ja arengujärelevalve komitee uuringute taust

1. Majandus- ja arengujärelevalve komitee uuringute olemus

OECD majandus- ja arengujärelevalve komitee viib läbi oma liikmete majanduspoliitika uuringuid ja tal on OECD riikide majandusjärelevalve teostamises tähtis osa. Komitee saab kokku keskmiselt kakskümmend korda aastas, et teostada OECD sekretariaadi koostatud riiklike aruannete põhjal süvendatud järelevalvet OECD liikmesriikide majanduspoliitika üle. Tagamaks liikmesriikide vahelisi lähedasi ja stabiilseid suhteid, koosneb nimetatud komitee alalistest saadikutest (alaliste delegatsioonide majandusnõunikest OECD juures). Komisjoni majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat saadab ajutised saadikud, kes osalevad koos majandus- ja arengujärelevalve komitee juures viibiva komisjoni alalise saadikuga riikide kohta läbiviidavate uuringute teostamisel.

Majandus- ja arengujärelevalve komitee uuringuid viiakse läbi selleks eraldi väljatöötatud korra alusel. Vaatamata sellele, et majandus- ja arengujärelevalve komitee riiklikud aruanded koostab OECD sekretariaat (peamiselt majandusosakond), allkirjastatakse aruanded 30 OECD liikmesriigi, sealhulgas selle liikmesriigi poolt, kelle üle järelevalvet teostatakse, ning Euroopa Komisjoni poolt. Seetõttu põhinevad aruanded OECD liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni konsensusel ning need avaldatakse majandus- ja arengujärelevalve komitee, mitte OECD sekretariaadi nimel, mis on tavapärane enamiku teiste OECD riiklike uuringute puhul. Majandus- ja arengujärelevalve komitee menetluskord näeb ette, et liikmesriik, kelle kohta uuring koostati, nõustub aruande sisuga ning tal on moraalne kohustus rakendada meetmeid, lahendamaks aruandes tõstatatud probleeme. Praeguse seisuga on ELi 25-st liikmesriigist 19 riiki[4] OECD majandus- ja arengujärelvalve komitee liikmed ning nende kohta koostab majandus- ja arengujärelelvalve komitee regulaarselt uuringuid.

Alates 2001. aastast teostab OECD majandus- ja arengujärelevalve komitee kord aastas sõltumatu uuringu euroala kohta. Sellise uuringu läbiviimiseks andis nõusoleku majandus- ja rahanduskomitee ning selle ulatuses lepiti kokku majandus- ja rahanduskomitee presidendi ja OECD majandusosakonna juhataja vahelises kirjavahetuses 2000. aastal. Nimetatud uuringu vajadus tulenes euroala majanduse eripärast, sealhulgas ühtsest rahapoliitikast ja ühtse fiskaalpoliitika kooskõlastatuse määrast ning sellise uuringu võimalikust kasust EMU tegevusele. OECD ja ELi liikmesriigid otsustasid, et lähtuvalt euroala iseloomust tuleks uuringuid teostada “ eelkõige raha- ja vahetuskursipoliitika osas ” ning “ muu makromajandus- ja struktuuripoliitika osas ” “ sel määral, mil see mõjutab euroala majandusarengut tervikuna ”. Sellises ulatuses uuringud lubavad hinnata EMU majandusliku tegevuse seisukohalt eriti olulisi struktuuripoliitika aspekte, nagu näiteks kauba- ja ressursiturge või sotsiaalsüsteemide tõhusust. Igas aruandes on eraldi peatükk, kus analüüsitakse süvendatult ühte konkreetset majandusküsimust. Euroopa Komisjon, Euroopa Keskpank ja euroala eesistujariik on institutsioonid, mis vastutavad euroala esindamise eest nimetatud OECD uuringute läbiviimisel, kusjuures tulemusliku ja ühtse esindatuse tagamiseks on vajalik tõhus kooskõlastamine.

2. Euroala ülevaadete koostamise kogemus

2004. aastal anti välja neljas euroala ülevaade. Kõnealused ülevaated koosnevad üldistest peatükkidest, kus vaadeldakse raha-, eelarve- ja struktuuripoliitikat, ning eripeatükist, kus käsitletakse süvendatult ühte konkreetset ühenduse poliitikat, milleks eelmisel aastal oli konkurentsipoliitika.

Ülevaate koostamise ajal teeb Euroopa Komisjoni majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat tihedat koostööd teiste ülevaatega seotud komisjoni talitustega. OECD sekretariaat teeb ülevaate projekti koostamise alguses visiite Euroopa Komisjoni. Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat võtab OECD küsimustiku täitmiseks ühendust teiste komisjoni talitustega ja kutsub neid vastavatele kohtumistele. Selle kaudu on ülevaate koostamise protsessi juba algusest peale kaasatud tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat, siseturu ja teenuste peadirektoraat, põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat ning maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat. Sõltuvalt teemast kaasatakse ülevaate koostamisse ka teisi komisjoni talitusi.

Pärast OECD sekretariaadi ülevaate projekti valmimist võtab majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat uuesti ühendust teiste komisjoni talitustega ning palub neilt ülevaate projekti kohta arvamust ja võimalikke muudatusettepanekuid. Komisjoni talituste arvamusi võetakse arvesse majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi koostatavas euroala delegatsiooni sissejuhatava sõnavõtu projektis. Selles etapis palub majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat muudatusettepanekuid ülevaate ja sissejuhatava sõnavõtu projekti kohta ka liikmesriikidelt (majandus- ja rahanduskomitee kaudu).

Komisjoni talitused, mis on seotud ülevaate selle peatüki koostamisega, mis käsitleb ühte konkreetset ühenduse poliitikat, kutsutakse majandus- ja arengujärelevalve komitee vastavale kohtumisele Pariisi ning sellele järgnevale kohtumisele, kus ülevaate projekt läbi vaadatakse. Nende kohtumiste järel teeb majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat koostööd teiste komisjoni talituste, eurogrupi eesistujariigi ning Euroopa Keskpangaga, et viia ülevaate koostamine lõpule ning saada sellele majandus- ja arengujärelevalve komitee heakskiit.

Senine kogemus näitab, et erinevate seisukohtade kajastamine ülevaates võib olla väga keeruline. 2003. aastal alustati ülevaate koostamisega jaanuaris, kui toimusid OECD sekretariaadi visiidid komisjoni, ning lõpetati alles juuli lõpus, mis tulenes peamiselt raskustest konkurentsipoliitika peatüki lõpliku teksti koostamisel.

Kokkuvõttes kaasnevad OECD euroala ülevaadete praeguses vormis koostamise ja sellega seotud kooskõlastamisprotsessiga küllaltki suured kulutused. Ülevaadete ulatuse laiendamine, mis tooks kaasa kõikide ühenduse poliitikavaldkondade käsitlemise, suurendaks kooskõlastamise määra veelgi, kusjuures see sõltuks sel juhul valitavast lähenemisest. Mida detailsem ja pikem on OECD analüüs, seda suurem on vajadus kooskõlastamise järele ja seda suurem on risk, et ülevaate koostamise periood pikeneb.

3. Poliitika, millele võib laieneda majandus- ja arengujärelevalve komitee seire

Poliitika, millel on mõju majandustulemustele, võib jaotada nelja peamisesse kategooriasse: (1) makromajanduspoliitika, (2) ühine poliitika, nagu näiteks kaubandus- või põllumajanduspoliitika, (3) struktuuripoliitika, mille eesmärk on parandada turu toimimist, ning (4) struktuuripoliitika, mis reguleerib laiemaid valdkondi, kuid millel võib olla märkimisväärne mõju majandusele (keskkonnapoliitika jt). Euroopa Liidus toimub teatav majanduspoliitika kooskõlastamine esimese ja kolmanda ning vähemal määral neljanda kategooria poliitika puhul. Ühist poliitikat see ei puuduta.

a. Makromajanduspoliitika

Makromajanduspoliitika (raha-, fiskaal- ja vahetuskursipoliitika) küsimusi on euroala raames juba analüüsitud ning nende osas kehtib hästi sissetöötatud kooskõlastamise süsteem: selle poliitika üle toimub euroala siseselt regulaarne arutelu ning seire (majandus- ja rahanduskomitee eurogrupi töögrupis ning eurogrupis).

b. Ühine poliitika

Euroopa Liidu ainupädevuses olevat poliitikat, näiteks kaubandus-, põllumajandus-, kalandus- ja konkurentsipoliitikat kajastavad juba osaliselt liikmesriigipõhised majandus- ja arengujärelevalve komitee ülevaated, nagu see on ka teiste OECD liikmete, näiteks USA puhul. OECD liikmesriigid ei ole seadnud avalikult kahtluse alla nimetatud poliitikavaldkondade võimalikku mõju oma majandustulemustele ega asjaolu, et nende valdkondade puhul on hakatud teostama majandus- ja arengujärelevalve komitee uuringuid. Näiteks viimane majandus- ja arengujärelevalve komitee ülevaade USA kohta sisaldas peatükki kaubanduse kohta.

Lisaks sellele arutatakse ja analüüsitakse ühist poliitikat tihti teiste OECD tegevusvaldkondade raames, näiteks kaubanduspoliitikat seoses õigusliku reguleerimise reformi läbiviimisega, põllumajanduspoliitikat põllumajanduskomitees ning konkurentsipoliitikat konkurentsikomitees ja vastastikuste eksperdihinnangute kaudu.

c. Struktuuripoliitikad, mille eesmärk on parandada turu toimimist

Struktuurireformi elluviimisele suunatud poliitikat, eeskätt seda, millele laienevad majanduspoliitika üldsuunised, nagu näiteks töö-, kauba- ja kapitalituru reform, ning selle seost makromajanduslike näitajatega on üldises plaanis arutatud juba eelmistes euroala majandus- ja arengujärelevalve komitee uuringutes. Kui selle poliitika otsene eesmärk on turu toimimise parandamine, on neil tõenäoliselt oluline mõju üldistele makromajanduslikele näitajatele. Selles osas on süvendatud arutelu selle poliitika teemal õigustatud. Probleemid tekivad aga siis, kui arutelu konkreetse poliitika üle laieneb ja muutub detailsemaks, kui seda eeldaks antud poliitika mõju makromajanduslikele näitajatele, nagu on juhtunud mitmel korral euroala majandus- ja arengujärelevalve komitee uuringute puhul. Sellist arutelu tuleks piirata.

d. Laiemaid valdkondi reguleeriv struktuuripoliitika

Tulenevalt OECD töömeetodite iseloomust on keeruline tagada, et majandus- ja arengujärelevalve komitee uuringud Euroopa Liidu poliitika kohta piirduksid vaid varem kokkulepitud struktuuripoliitikaga. Majandus- ja arengujärelevalve komitee uuringute ulatuse laiendamine Euroopa Liidu poliitikale üldisemalt võiks viia seire teostamiseni sellise poliitika üle, mis on Euroopa Liidu ja liikmesriigi jagatud pädevuses, või järelevalve teostamiseni selle poliitika üle, mida ei käsitleta OECD liikmesriikide majandus- ja arengujärelevalve komitee uuringutes[5].

Leppides kokku üle-euroopalise uuringu ulatuses ja tingimustes, oleks otstarbekas määratleda eelnevalt nii täpselt kui võimalik, millise laiemaid valdkondi reguleeriva struktuuripoliitika üle seiret teostatakse.

LISA 2

APECi suursaadikute kiri

2. oktoober 2003

Tema Ekstsellents härra John Maddison

Suursaadik

Euroopa Komisjoni alaline delegatsioon OECD juures

Lugupeetud suursaadik.

EÜ POLIITIKATE KÄSITLEMINE MAJANDUS- JA ARENGUJÄRELEVALVE KOMITEE POOLT

kirjutame Teile kui EÜ esindajale OECD juures, et paluda Teil tõstatada meie nimel Euroopa Ühenduse asjakohaste ametivõimude juures üks küsimus.

Pärast Kanada ettepanekut 1998. aastal on majandus- ja arengujärelevalve komitee viinud läbi kolm ametlikku euroala uuringut. See on võimaldanud OECD vastastikuse eksperthinnangu protsessil etendada konstruktiivset rolli euroala poliitikate jätkuvate majanduslike reformide toetamisel. Samas ei ole need uuringud suutnud pakkuda adekvaatset lahendust mitmete Euroopa majanduslike näitajate jaoks oluliste poliitikavaldkondade osas. Samuti ei ole iga üksiku Euroopa riigi aruandes nimetatud poliitikavaldkonda tõhusalt käsitletud. Siia kuulub nii EÜ tasandil rakendatav ühine poliitika kui ka rida EÜ tasandil kehtestatud, ent riiklikul tasandil rakendatavaid direktiive.

Sellisest olukorrast tulenevalt ei toimu ELi riikides teostatavad majandus- ja arengujärelevalve komitee uuringud võrdsetel alustel vastavate uuringutega mitte-Euroopa riikides, kus majanduspoliitika on tervikuna analüüsile avatud. Nimetatud olukord vähendab majandus- ja arengujärelevalve komitee uuringute kasulikkust ja kahjustab meie hinnangul OECD mainet.

Me oleme arvamusel, et kõnealune olukord tuleks 2004. aasta uuringu teostamiseks lahendada. Me palume Teil tõstatada see küsimus asjakohaste ametivõimude juures, et tagada tulevaste OECD euroala majandusuuringute laiendamine, hõlmamaks kõiki EÜ poliitikavaldkondi ja kogu ELi hõlmavaid poliitikat tervikuna. See tagaks olukorra, kus Euroopa kõiki majanduspoliitika valdkondi analüüsitakse nõuetekohaselt ning kõnealused uuringud viiakse läbi võrdsetel alustel ELi mittekuuluvates riikides teostatavate uuringutega.

Kui erinevaid EÜ poliitikavaldkondi on võimalik erinevates komiteedes (näiteks kaubanduskomitees, põllumajanduskomitees ja konkurentsikomitees) eraldi vaadelda, siis selline võimalus eksisteerib kõigis riikides. Samas annab üksnes majandus- ja arengujärelevalve komitee võimaluse kõikide küsimuste laiaulatusliku analüüsi teostamiseks vastastikuse eksperthinnangu protsessis, mille käigus analüüsitakse erinevate poliitikavaldkondade vahelisi seoseid ja mis lubab anda üldhinnangu majanduslike näitajate ja majanduspoliitika kohta.

Tähendusrikka hinnangu ja sidusate poliitika kujundamise soovituste andmine eeldab kõigi poliitikate vastastikuse mõju olemuse mõistmist. Eelkõige kehtib see struktuurilise raamistiku ja makromajanduspoliitika instrumentide vaheliste seoste suhtes.

Me mõistame, et selline ELi majanduspoliitika laiahaardeline käsitlemine on institutsionaalselt keerukas. Samas oleme me seisukohal, et need institutsionaalsed probleemid ei tohiks saada takistuseks õiglusele, teadmiste jagamisele ja konstruktiivsele vastastikusele eksperthinnangule suunatud eesmärkide saavutamisel, mis on OECD töös niivõrd kesksel kohal.

Ootame huviga Teie peatset vastust sellele üha olulisemaks muutuvale küsimusele.

Lugupidamisega

Ian Forsyth Suursaadik OECD juures Austraalia | Jocelyne Bourgon Suursaadik OECD juures Kanada |

Seiichiro Noboru Suursaadik OECD juures Jaapan | Kyung-tae Lee Suursaadik OECD juures Korea |

Carlos Flores Alcocer Suursaadik OECD juures Mehhiko | Adrian Macey Suursaadik OECD juures Uus-Meremaa |

Robert Smolik Asjur Ameerika Ühendriikide delegatsioon OECD juures |

Koopia: kõik suursaadikud OECD juuresDonald Johnston, OECD peasekretärJean-Philippe Cotis, OECD majandusosakonna juhatajaNiels Thygesen, OECD majandus- ja arengujärelevalve komitee eesistuja

[1] Ehkki see uuring käsitleks üksnes ühenduse poliitikat, peetakse poliitilistel põhjustel kohaseks kasutada väljendit „ELi uuring“, kuna nii viidatakse üha sagedamini EÜ-le/EL-le väljaspool EÜd/ELi.

[2] Arvestades euroala ja EL 25 erinevat geomeetriat, samuti uuringute sisu erinevat fookust, tooks kahe iseseisva ja eraldi uuringu teostamine kõigile osapooltele kõige enam kasu. APECi riikide seisukohalt ei tohiks see tähendada olulist erinevust, kuna nende riikide taotletud laiaulatuslik uuring oleks igal juhul tagatud.

[3] Küpros, Eesti, Malta, Läti, Leedu ja Sloveenia.

[4] Käesoleval ajal ei kuulu OECD liikmete hulka järgmised ELi liikmesriigid: Küpros, Eesti, Läti, Leedu, Malta ja Sloveenia.

[5] Mitmetes uuringutes, nagu näiteks rahvusvahelise investeerimisdeklaratsiooni võrdse kohtlemise instrumendi (mis ei ole juriidiliselt siduv) rakendamise üle või OECD kapitali liikumise ja nähtamatute tehingute koodeksi (mis on juriidiliselt siduv) rakendamise üle, vaadeldi Euroopa Liidu liikmesriikide poliitikat riiklikul ja Euroopa Liidu tasandil, sest riiklik poliitika põhineb Euroopa Liidu poliitikal.