ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ET Euroopa Liidu Teataja C 214/12

Madalamaade Kuningriigi majandusministri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2

(2008/C 214/05)

Madalmaade Kuningriigi majandusminister teatab, et on kätte saanud geoloogilise luure loa taotluse tsooni F6 kohta, mis on märgitud kaevandamismääruse (Mijnbouwregeling, Staatscourant 2002, nr 245) 3. lisana esitatud kaardil.

Viidates sissejuhatuses osutatud direktiivile ja kaevandamisseaduse artiklile 15 (Mijnbouwwet, Staatsblad 2002, nr 542) kutsub Madalamaade Kuningriigi majandusminister kõiki huvitatud pooli taotlema konkureerivat süsivesinike geoloogilise luure luba Madalmaade mandrilava tsooni F6 kohta.

Lubade andmise eest on vastutav majandusminister. Eespool nimetatud direktiivi artikli 5 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 6 lõikes 2 osutatud kriteeriumid, tingimused ja nõuded on sätestatud kaevandamisseaduses (Mijnbouwregeling, Staatsblad 2002, nr 542).

Taotlusi võib esitada 13 nädala jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja need tuleb saata järgmisel aadressil: De Minister van Economische Zaken, ter attentie van J.C. De Groot, directeur Energiemarkt, ALP A/562, Bezuidenhoutseweg 30, Postbus 20101, 2500 EC Den Haag, Nederland.

Pärast kõnealuse ajavahemiku lõppu saadud taotlusi ei võeta arvesse.

Otsus taotluste kohta tehakse hiljemalt 12 kuu möödumisel pärast kõnealuse tähtaja lõppu.

Lisateavet saab järgmisel telefoninumbril: (31) 70 379 77 62 (kontaktisik: E.J. Hoppel).
ET Euroopa Liidu Teataja C 214/13

Madalamaade Kuningriigi majandusministri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2

(2008/C 214/06)

Madalamaade Kuningriigi majandusminister teatab, et on kätte saanud süsivesinike geoloogilise luure loa taotluse tsooni F11 kohta, mis on märgitud kaevandamismääruse (Mijnbouwregeling, Staatscourant 2002, nr 245) 3. lisana esitatud kaardil.

Viidates sissejuhatuses osutatud direktiivile ja kaevandamisseaduse artiklile 15 (Mijnbouwwet, Staatsblad 2002, nr 542), kutsub Madalamaade Kuningriigi majandusminister kõiki huvitatud pooli taotlema konkureerivat süsivesinike geoloogilise luure luba Madalmaade mandrilava tsooni F11 kohta.

Lubade andmise eest on vastutav majandusminister. Kõnealuse direktiivi artikli 5 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 6 lõikes 2 osutatud kriteeriumid, tingimused ja nõuded on sätestatud kaevandamisseaduses (Mijnbouwwet, Staatsblad 2002, nr 542).

Taotlusi võib esitada 13 nädala jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja need tuleb saata järgmisel aadressil: De Minister van Economische Zaken, ter attentie van J.C. De Groot, directeur Energiemarkt, ALP A/562, Bezuidenhoutseweg 30, Postbus 20101, 2500 EC Den Haag, Nederland.

Pärast kõnealuse ajavahemiku lõppu esitatud taotlusi ei võeta arvesse.

Otsus taotluste kohta tehakse hiljemalt 12 kuu möödumisel pärast kõnealuse tähtaja lõppu.

Lisateavet saab telefoninumbril (31) 70 379 77 62 (kontaktisik E.J. Hoppel).
ET Euroopa Liidu Teataja C 212/4

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumis nr COMP/M.4726 — Thomson Corporation/Reuters Group

(vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

(2008/C 212/03)

3. septembril 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtja Woodbridge Company Limited (edaspidi „Woodbridge”), mis on ettevõtja Thomson Corporation (edaspidi „Thomson”) (Kanada) perevaldusettevõtja, omandab börsil noteeritavat kaksikettevõtet käsitleva enampakkumise teel ainukontrolli ettevõtja Reuters Group plc (edaspidi „Reuters”) (Ühendkuningriik) üle nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Pärast teatiste läbivaatamist jõudis komisjon 8. oktoobril 2007 järeldusele, et tehing, millest teatatakse, kuulub ühinemismääruse kohaldamisalasse ja et see tekitab tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuses ühisturu ja EMP lepinguga. Seetõttu algatas komisjon menetluse vastavalt ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punktile c.

Ettevõtjale Thomson & Reuters anti kooskõlas ühinemisjuhtumite puhul kehtivate hea tava eeskirjadega juurdepääs toimiku teatavatele dokumentidele kolmandate isikute esialgsete teabetaotluste vastuste mittekonfidentsiaalsete versioonide vormis; need esitati 12. novembril 2007. aastal teatise esitanud osalistele.

6. detsembril 2007 esitas ettevõtja Thomson & Reuters esialgsed kohustused ja pärast komisjoni läbiviidud turutesti esitas kõnealune ettevõtja 21. detsembril 2007 lõpliku kohustuste versiooni, et muuta koondumine ühisturuga kokkusobivaks.

Komisjon järeldas, et ettevõtja Thomson & Reuters võetud kohustused hajutavad tõsised kahtlused teatatud tehingu ühisturuga kokkusobivuse kohta. Seetõttu ei saadetud teatise esitanud osalisele ühtegi vastuväidet ja koondumine kuulutatakse ühisturuga ning EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks vastavalt ühinemismääruse artikli 8 lõikele 2 ja artikli 10 lõikele 2 ning EMP lepingu artiklile 57.

Minule ei ole esitatud poolte ega kolmandate isikute päringuid ega taotlusi. Juhtum ei nõua erilisi märkusi seoses õigusega olla ära kuulatud.
1.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud tehing on ettevõtjate koondumine nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ning et see on käsitletav ühenduse seisukohast olulise koondumisena.
33.

Andmekaitseinspektor tervitab samuti seda, et kasutusele on võetud erandid, mis põhinevad isiku vanusel või sellel, kas isik on füüsiliselt võimeline sõrmejälgi andma, ning samuti püüet rakendada ühtset lähenemisviisi sarnaseid küsimusi käsitlevates õigusaktides.
1.

Nõuandekomitee enamus nõustub komisjoniga, et asjaomased tooteturud on järgmised: a) autoriõiguse haldusteenused autoritele; b) autoriõiguse haldusteenused teistele kollektiivse esindamise organisatsioonidele; c) avaliku esitamise õiguste litsentsimine levitamise jaoks satelliit- ja kaabellevi vahendusel ning Interneti teel. Vähemus jääb erapooletuks.
32.

Kuigi julgeoleku osas ei ole Euroopa Andmekaitseinspektoril vastuväiteid teabevahetuse olemasoleva infrastruktuuri kasutamisele, niivõrd kui see piirab rahalist või halduslikku koormust, rõhutab ta, et see ei tohiks kaasa tuua koostalitlusvõimet teiste andmebaasidega. Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab andmete kasutusvõimaluste piiranguid, mis on ettepanekuga kehtestatud nendele liikmesriikidele, kelle territooriumil rikkumist toime ei pandud.
34.

Euroopa Andmekaitseinspektor on seisukohal, et praegustes tingimustes ning selge ja avaliku huvi puudumisel tuleks kaaluda, kas piisaks sellest, et jätkata praeguse korra alusel, tingimusel et: a) see ei mõjuta Eurojusti liikmesriikide liikmete ja kolleegiumi teabealast rolli; b) kahe asutuse struktuurilised sidemed on piisavalt tugevad, et tagada koostöö ja vältida tegevuse dubleerimist (20). Selline lahendus oleks ka andmekaitse huvides. Europoli ja Eurojusti vastutusalad isikuandmete töötlemisel (kes on töötleja? kes on kontrollija?) oleksid endiselt selgelt eristatud; see oleks kasulik ka arvestades erinevaid järelevalvesüsteeme andmete töötlemisel ja erinevaid ühiseid järelevalveasutusi, kusjuures Eurojusti ühine järelevalveasutus koosneb kohtunikest (21).
16.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab ka „Euroopa lähenemisviisi statistikale”, millele osutatakse põhjendustes 12 ja 13. Selle lähenemisviisi üheks osaks on statistikat koostavate ametiasutuste kindlaksmääramine. Ehkki tavaliselt põhineb Euroopa statistika liikmesriikide statistikaametite koostatud siseriiklikel andmetel, võidakse statistikat koostada ka riikide avaldamata andmete, riikide andmerühmade, Euroopa statistiliste uuringute või ühtlustatud kontseptsioonide või meetodite põhjal. Andmekaitse seisukohast on oluline määrata kindlaks ametiasutus, kes omab kontrolli andmete üle, mida statistika koostamisel kasutatakse. Kõnealune ametiasutus kannab vastutust, mis direktiivi 95/46/EÜ kohaselt on seotud andmete volitatud töötleja staatusega, sealhulgas seoses andmesubjektide õigusega saada teavet, andmetega tutvuda ja andmed parandada ning õigusega saada teavet selle kohta, kes on andmete vastuvõtjad (konkreetsel juhul on andmete vastuvõtja Eurostat), kui need õigused on kohaldatavad.
23.

Euroopa Andmekaitseinspektor on tõsiselt mures, et komisjoni otsuse koostajad valisid otsuse õiguslikuks aluseks IDABC otsuse artikli 4, mis ei pruugi tagada eespool kirjeldatud õiguskindluse nõuete täitmist. Euroopa Andmekaitseinspektor loetleb allpool järgmised elemendid, mis võivad tekitada kahtlusi seoses IMI otsuse õigusliku aluse valikuga: — EÜ asutamislepingu XV jaotise „Üleeuroopalised võrgud” raamistik. Euroopa Ühendus saab kõnealuse jaotise raames anda oma panuse nimetatud võrkude loomisse, et Euroopa kodanikud saaksid kasu paremast, turvalisemast ja odavamast transpordist, telekommunikatsioonist ja energiast (6). Ei ole selge, kas nimetatud raamistik on mõeldud ka riigiasutuste vaheliste võrkude jaoks, mida vajatakse õigusaktide rakendamiseks, nii nagu IMI puhul. — EÜ asutamislepingu XV jaotises ettenähtud meetmed (artikkel 155). Nii nagu eespool nimetati, on nendeks i) suunised; ii) meetmed, eriti tehnilise standardimise valdkonnas, mis võivad osutuda tarvilikuks võrkude koostoimimisvõime tagamiseks ning iii) projektide toetamine. Kuigi see artikkel ei ole täiesti selge — „meetmed” võivad tähendada mida tahes — võib kõnealusest võimalike meetmete nimekirjast eeldada, et XV jaotise eesmärgid saavutatakse eelkõige mitteseadusandlike meetmete kaudu. Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab, et selles kontekstis viidatakse mõistega „meetmed” eelkõige tehnilisele standardimisele. — IDABC otsuse artikli 4 eesmärk on viia ellu jooksvas tööprogrammis täpsustatud ühist huvi pakkuvaid projekte. Nimetatud tööprogrammi alusel loodi siseturu infosüsteem ja hakati seda rahastama. Kuid Euroopa Andmekaitseinspektor ei ole veendunud, et artiklit 4 võib kasutada õigusliku alusena andmekaitse-eeskirjadele, mis on IMI osaliste jaoks siduvad ja millega antakse kodanikele subjektiivseid õigusi. — IDABC otsuse artiklites 6 ja 7 sätestatakse ühist huvi pakkuvate projektide rakendamise põhimõtted. Nendele viidatakse ka artiklis 4. Kõnealused põhimõtted puudutavad osalemist, menetlust ja tehnilist standardimist ning samuti projektide majanduslikku usaldusväärsust ja teostatavust. Need ei ole kuidagi seotud andmekaitse põhimõtetega ega muude võrreldavate avaliku õiguse põhimõtetega. — IDABC otsuse menetlus: otsuse põhjenduse 30 kohaselt tuleks otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (7). See eeldab, et kaasatakse komiteemenetluse komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad. IMI otsuse põhjendustes ei viidata sellise komitee kaasamisele. Meile teadaolevatel andmetel ei ole sellist komiteed kaasatud. — Veel üks konkreetne asjaolu on see, et IMI otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Seetõttu ei saa IMI otsus käsitleda isikuandmete töötlemist komisjoni enda poolt, vaatamata sellele, et IMI otsuses viidatakse määrusele (EÜ) nr 45/2001 ning artiklis 6 nimetatakse komisjoni IMI osalejaks.
ET Euroopa Liidu Teataja C 251/10

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi nr COMP/38.629 — Kloropreenkautšuk kohta

(Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

(2008/C 251/06)

Eespool nimetatud juhtumit käsitleva otsuse eelnõu kohta saab teha järgmisi tähelepanekuid.

Uurimine algas käesoleva juhtumi puhul ettevõtja Bayer AG poolt 18. detsembril 2002 esitatud kaitse saamise taotluse põhjal, mis esitati vastavalt komisjoni teatisele, mis käsitleb kaitset trahvide eest ja trahvide vähendamist kartellide puhul (leebema kohtlemise teatis) (1). 27. jaanuaril 2003 andis komisjon vastavalt leebema kohtlemise teatise punkti 8 alapunktile a ettevõtjale Bayer AG tingimusliku kaitse.

Komisjon tegi etteteatamata kontrollkäigud Dow Deutschland Inc. ja Denka Chemicals GmbH ruumidesse vastavalt 27. märtsil ja 9. juulil 2003.

Pärast seda esitasid ettevõtjad Tosoh, DuPont Dow Elastomers (DDE), Syndial ja Polimeri leebema kohtlemise teatisele vastavad taotlused.

13. märtsil 2007 esitas komisjon vastuväited, mis olid adresseeritud kaheteistkümnele juriidilisele isikule, kes kuuluvad kuude erinevasse ettevõtjate gruppi: Bayer AG, DuPont (E.I. DuPont de Nemours and Company, DuPont Performance Elastomers LLC ja DuPont Performance Elastomers SA), Dow Chemical Company, Denka (Denki Kagaku Kogyo KK ja Denka Chemicals GmbH), Eni (Eni SpA, Syndial SpA ja Polimeri Europa SpA) ning Tosoh (Tosoh Corporation ja Tosoh Europe BV).

Vastuväidetes märkis komisjon, et adressaadid olid osalenud ühes ja järjepidevas rikkumises alates vähemalt 13. maist 1993 kuni vähemalt 13. maini 2002. Kartellikokkulepe hõlmas turu ja klientide jagamist, hinnakokkuleppeid ning tundliku teabe vahetamist.

Vastuväidete adressaatidele võimaldati juurdepääs toimikule DVD kaudu. Lisaks oli leebema kohtlemise teatise raames komisjonile esitatud ütlustele ja dokumentidele juurdepääs komisjoni tööruumides.

Algselt anti pooltele vastuväidetele vastamise tähtajaks kuus nädalat alates DVD kättesaamisest. Seoses poolte taotlustega pikendati kõigi tähtaega umbes kahe nädala võrra. Seejärel ei taotlenud pikendust enam ükski pool ja kõik pooled esitasid vastused õigeaegselt.

Suuline ärakuulamine toimus 21. juunil 2007. Kõik pooled olid ärakuulamisel esindatud.

Poolte kirjalike ja suuliste avalduse järel on loobutud Syndiali suhtes esitatud vastuväidetest, sest Polimeri vastutab Syndiali majandusliku järglasena viimase osalemise eest kartellis.

Olen arvamusel, et otsuse eelnõus on esitatud ainult niisugused vastuväited, mille kohta pooled on saanud oma seisukoha teatavaks teha.

Leian, et käesolevas juhtumis on järgitud menetluse kõigi osaliste õigust saada ära kuulatud.

Brüssel, 3. detsember 2007 Karen WILLIAMS

(1) ELT C 45, 19.2.2002, lk 3.
Vastupidiselt Schengeni infosüsteemile (10) tuleb käesoleva määruse osas siiski märkida, et isikuandmete töötlemise õiguslik alus on ELi lepingu VI jaotis (kolmas sammas). See tähendab, et komisjoni poolt läbiviidavate töötlemistoimingute suhtes ei kohaldata automaatselt määrust (EÜ) nr 45/2001 ega ka teisi andmekaitse ja järelevalve alaseid õigusraamistikke. See on kahetsusväärne, kuna andmesubjekti kaitse on sel juhul puudulik, eelkõige kuna isikuandmete töötlemine seoses süüdimõistvate kohtuotsustega on tundlik küsimus, nagu seda on kajastatud ka määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 10 lõikes 5, milles määratletakse süüdimõistvate kohtuotsustega seotud isikuandmete töötlemine kui töötlemistoimingud, mis võivad tõenäoliselt ohustada andmesubjektide õigusi ja vabadusi. See on kahetsusväärne ka seetõttu, et Euroopa Andmekaitseinspektor osaleb teiste õigusaktide alusel S-TESTA üle teostatavas järelevalves. Seetõttu teeb Euroopa Andmekaitseinspektor ettepaneku lisada otsusesse (11) säte, millega märgitakse, et määrust (EÜ) nr 45/2001 kohaldatakse komisjoni vastutusel toimuva isikuandmete töötlemise suhtes.
3.

Enamus nõuandekomitee liikmeid nõustub komisjoniga, et ettevõtja E.ON AG pakutud kohustusi arvesse võttes ei ole komisjonil menetluse jätkamiseks enam alust, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 2 kohaldamist. Oma seisukoha esitamisest loobunud liikmed on vähemuses.
ET Euroopa Liidu Teataja C 36/7

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne järgmiste juhtumite kohta: nr COMP/39.388 — Saksamaa elektrienergia hulgimüügiturg ja nr COMP/39.389 — Saksamaa tasakaalustava elektrienergia turg (1)

(2009/C 36/07)

Komisjonile määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 alusel esitatud otsuse eelnõu käsitleb ettevõtja E.ON teatavat tegevust. Väidetavalt jätab ettevõtja elektrihindade tõstmiseks kasutamata tootmisvõimsust, takistab kolmandatel isikutel Saksamaa elektrienergia hulgimüügiturul tootmisesse investeerida, eelistab sidusettevõtjaid, jätab kulud Saksamaa tasakaalustava elektrienergia turu lõpptarbija kanda ja takistab teiste liikmesriikide energiatootjatel tasakaalustava energia müümist E.ONi tasakaalustavatel turgudel.

7. mail 2008 algatas komisjon määruse (EÜ) nr 1/2003 III peatüki alusel otsuse tegemiseks menetluse ja võttis vastu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõikes 1 nimetatud esialgse hinnangu. 27. mail 2008, pärast komisjoni talitustega peetud arvamustevahetust, esitas E.ON oma kohustused.

12. juunil 2008 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohase teatise, milles tehti probleemidest ja kohustustest kokkuvõte ja kutsuti huvitatud kolmandaid isikuid üles ühe kuu jooksul alates teatise avaldamisest esitama märkusi kõnealuse teatise kohta. Saadud märkused kinnitasid peamiselt, et asjaomased kohustused on esialgses hinnangus tõstatatud probleemide lahendamiseks piisavad.

Pidades silmas E.ONi pakutud kohustusi ning ilma määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 2 kohaldamist piiramata, on komisjon jõudnud seisukohale, et menetlus tuleks lõpetada.

Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 kohases otsuses ei tuvastata konkurentsieeskirjade rikkumist, kuid asjaomane ettevõtja nõustub lahendama komisjoni esialgses hinnangus väljatoodud probleemid. Mõlemad pooled soovivad lihtsustada arvatava rikkumise täieliku uurimisega kaasnevaid halduslikke ja õigusaktidest tulenevaid nõudeid. Seetõttu on kolleegiumi mitmes varasemas otsuses (2) esitatud seisukoht, et nõuetekohasest menetlusest on kinni peetud juhul, kui asjaomane ettevõtja teavitab komisjoni, et tal on piisav juurdepääs teabele, mida tema arvates on vaja selleks, et esitada kohustused komisjoni kahtluste kõrvaldamiseks.

Kuna E.ON esitas 29. oktoobril 2008 komisjonile sellekohase avalduse, on käesolevat juhtumit käsitletud samamoodi.

Eelnevat silmas pidades olen seisukohal, et käesoleva juhtumi puhul on järgitud õigust olla ära kuulatud.

Brüssel, 10. november 2008 Michael ALBERS

(1) Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 (EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21).

(2) Vrd 22. juuni 2005 aasta otsus juhtumi nr COMP/39.116 — Coca-Cola kohta; 19. jaanuari 2005. aasta otsus juhtumi nr COMP/37.214 — DFB kohta; 14. septembri 2007. aasta otsus juhtumi nr COMP/39.142 — Toyota kohta.
14.

Seepärast tervitab Euroopa andmekaitseinspektor 4. peatüki punkti b viimast lauset, milles võlgniku vara deklaratsioonis proportsionaalsuse põhimõtte austamise vajadusele osutades sedastatakse, et „tuleks vältida teavet, mida ei ole vaja deklaratsiooni eesmärgi täitmiseks. Võlgnikku oma vara eelnevalt avalikustama kohustav lahendus riivab eraelu puutumatust rohkem võrreldes sellise lahendusega, millega nõutakse võlgnikult eritingimuste täitmisel vaid vajaliku teabe deklareerimist”. Selles kontekstis on samuti oluline tagada, et juurdepääs võlgnike isikuandmetele on taotletavate eesmärkide suhtes proportsionaalne ning selle suhtes kohaldatakse teatavaid piiranguid. Sellele küsimusele osutatakse juba rohelise raamatu 4. peatüki punkti c viimases lauses, milles märgitakse, et vältimaks põhjendamata survet võlgnikule, võiks võimalikus tulevases Euroopa varadeklaratsioonis keelata võlgniku deklaratsiooni avaldamise avalikus registris. Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et see üldine avaldus nõuab võimalikku Euroopa võlgnike nimekirja käsitlevate ettepanekute esitamisel eritähelepanu ja täiendavat täpsustamist.
57.

Kavandatud sätte lõike 1 teise osa eesmärk on anda suuniseid institutsioonile või asutusele, kes otsustab üldsuse juurdepääsu käsitlevate taotluste üle. Tehakse vahet kolme olukorra vahel, mille puhul isikuandmete avaldamine tavaliselt andmesubjekti ei kahjusta. — Esimene olukord on hõlmatud komisjoni ettepaneku artikli 4 lõike 5 esimese lausega. See on sõnastatud laiemalt ja funktsionaalsemalt, võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori poolt praeguse teksti kohta tehtud kriitilisi tähelepanekuid. Sättega mööndakse, et ka kõnealuses olukorras võib olla põhjust eeldada, et avaldamine võiks isikut kahjustada. Sellisel juhul peab ühenduse institutsioon või asutus analüüsima, kas kahjustamine on tõenäoline. Teiste sõnadega eeldatakse juurdepääsu andmist. Sõnad „on põhjust eeldada” (jne) tulenevad määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 8 punktist b. — Teine olukord näeb ette, et avaliku elu tegelaste puhul on lubatud isegi ulatuslikum juurdepääs. Siin võib mõelda poliitikuid või teisi isikuid, kelle ülesanded või käitumine õigustavad tavaliselt üldsuse laiemat juurdepääsu, mille aluseks on üldsuse õigus teada. Taas tuleb arvestada võimalusega, et tagajärjed võivad konkreetsetel juhtudel erineda. Selles olukorras tuleb arvesse võtta võimalikku kahjulikku toimet asjaomase isiku lähedastele. — Kolmas olukord on seotud andmetega, mis on andmesubjekti nõusolekul juba avalikustatud. Näiteks võib tuua juhud, kus isikuandmed on avaldatud veebisaidil või blogis.
21.

Osa asjaomastest andmetest võivad vajada isegi erikaitset, kui neid võib lugeda tundlikeks andmeteks direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 mõistes. Nii võib see olla andmete puhul, mis on seotud autorite rikkumistega või kuritarvituse ohvritega, eriti lapsporno puhul. Tuleb märkida, et siseriiklikul tasandil on mõned teatamissüsteemid muutnud vajalikuks andmekaitsealaste õigusaktide muutmise, et võimaldada kahtlustatavaid õigusrikkujaid ja ohvreid puudutavate kohtumenetlustega seotud andmete töötlemist (14). Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab asjaolu, et mis tahes loodav teatamissüsteem peab võtma arvesse kehtivat andmekaitseraamistikku. Selle puhul on otsustava tähtsusega üldise huvi näitamine ning tagatised selle kohta, et süsteemi üle teostatakse järelvalvet, põhimõtteliselt õiguskaitseasutuste poolt.
3.

Nõuandekomitee liikmed nõustuvad sellega, kuidas komisjon on kindlaks määranud asjaomased tooteturud: a) olmejäätmete põletusrajatiste pakkumise turg, kus seadmete restpõletusvõimsus on suurem kui 4,5 t/h; b) katelde survestatud osade tootmise turg; c) termilise töötlemise rajatiste pakkumise turg, kus keevkihitehnoloogia võimsus on väiksem kui 200 MWel ning mille puhul on võimalik ka turu alajaotus; d) suitsugaasi väävlitustamissüsteemide turg, mille puhul on võimalik ka alajaotus.
ET Euroopa Liidu Teataja C 99/14

Madalmaade Kuningriigi majandusministri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu aasta direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2

2009/C 99/12

Madalmaade Kuningriigi majandusminister teatab, et on kätte saanud taotluse süsivesinike geoloogiliseks luureks plokis F 12, mis on märgitud kaevandamismääruse (Mijnbouwregeling, Staatscourant 2002, nr 245) 3. lisana esitatud kaardil.

Viidates sissejuhatuses osutatud direktiivile ja kaevandamisseaduse (Mijnbouwwet, Staatsblad 2002, nr 542) artiklile 15 kutsub Madalamaade Kuningriigi majandusminister kõiki huvitatud pooli esitama konkureerivat taotlust süsivesinike geoloogiliseks luureks Madalmaade mandrilava plokis F 12.

Lubade andmise eest on vastutav majandusminister. Eespool nimetatud direktiivi artikli 5 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 6 lõikes 2 osutatud kriteeriumid, tingimused ja nõuded on sätestatud kaevandamisseaduses (Staatsblad 2002, nr 542).

Taotlusi võib esitada 13 nädala jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja need tuleb saata järgmisel aadressil:

De Minister van Economische Zaken ter attentie van J.C. DeGroot, Directeur Energiemarkt ALP/562 Postbox 20101, 2500 EJ Den Haag NEDERLAND

Pärast kõnealuse ajavahemiku lõppu saadud taotlusi ei võeta arvesse.

Otsus taotluste kohta tehakse hiljemalt 12 kuud pärast kõnealuse ajavahemiku lõppu.

Lisateavet saab järgmisel telefoninumbril: +31 70379 7382 (kontaktisik: P.C. de Regt)