Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2023/C 34/09)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Rosé de Loire“

PDO-FR-A0150-AM02

Teate esitamise kuupäev: 14.11.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Ametlik geograafiaseadustik

Geograafilise piirkonna ja vahetus läheduses asuva piirkonna kommuunid on viidud kooskõlla ametliku geograafiaseadustikuga.

See ei mõjuta määratletud geograafilise piirkonna piire.

Muudetud on koonddokumenti punkte°6 ja 9.

2. Piiritletud kasvatusala

Lisatud on piiritlemise heakskiitmise juhud.

Muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusala muudatuse heaks kiitis. Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3. Viinapuude tüvedevaheline kaugus

Tüvedevahelist miinimumkaugust vähendatakse 1 meetrilt 0,90 meetrile.

Muudatuse eesmärk on suurendada viinapuude istutustihedust ilma reavahet muutmata.

Lisatud on ka erisäte viinapuude kohta, mis kasvavad mäeküljel kallakuga üle 10 % ja mille tüvedevaheline kaugus võib olla 0,80 m.

Selle lisamisega võetakse arvesse kõnealustel mäekülgedel kasvavaid viinapuid, mille puhul on kasutatud eri istutustehnikaid (pigem nõlvaga paralleelne kui nõlvaga risti jääv istutus).

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

4. Lõikamine

Lõikamistehnikaid on ühtlustatud nendega, mida kasutatakse Loire’i orus asuva Anjou Saumuri piirkonna nimetuste puhul.

Ühtlustamine peaks aitama suurendada töötajate oskuasteavet ja lihtsustama kontrolli. Tehud muudatus peaks aitama viinamarjakasvatajatel tulla toime üha hiljem esinevate külmadega.

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Seost piirkonnaga muudetakse, asendades viite aastale 2018 viitega aastale 2021 ning muutes kommuunide arvu tulenevalt kommuunide ühinemisest.

Muudetakse koonddokumendi punkti 8.

6. Märgistus

Lisatud on täpsustus vabatahtlikke märkeid käsitleva õigusraamistiku kohta.

Muudetakse koonddokumendi punkti 9.

7. Üleminekumeetmed

Aegunud üleminekumeetmed on kustutatud.

Lisatud on üleminekumeede selliste kommuunide jaoks, kus maatüki piiritlemine kiideti heaks novembris 2020.

Nende muudatustega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

8. Redaktsioonilised muudatused

Spetsifikaadis on tehtud teatab hulk redaktsioonilisi muudatusi.

Nende muudatustega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

9. Viited kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Rosé de Loire

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

LÜHIKIRJELDUS

Veinid on kuivad roosad vaiksed veinid, mille peamised analüütilised omadused on järgmised:

— Veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 9,5 mahuprotsenti.

— Veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos + fruktoos) sisaldus on pärast kääritamist vähem kui kolm grammi liitri kohta.

— Veinide üldhappesuse näitaja on enne pakendamist 91,84 milliekvivalenti liitri kohta või vähem.

— Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti. Lenduvate hapete sisaldus ja vääveldioksiidi üldsisaldus on määratud kindlaks Euroopa Liidu õigusaktidega.

„Rosé de Loire“ on kuiv vein. Üldiselt on see vein lõheroosa värvusega. Õrnas aroomis on sageli kirsi- ja maasikanoote. Suus on vein täidlane, värske, ümar ja harmooniline. Värske ja janukustutav vein tekitab joojas küpsesse vilja hammustamise tunde ning kogu veini eripära tasub hinnata, kui vein on noor.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1. Istutustihedus – ridadevaheline kaugus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 tüve hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,90 meetri. Kasvatusaladele, kus samas reas olevate viinapuude tüvede vahe on alla 0,90, kuid üle 0,80 meetri või sellega võrdne, ja mille kalle on üle 10 %, antakse samuti õigus kontrollitud päritolunimetusega veini toota. Viinapuude kasvualadel, kus istutustihedus on väiksem kui 4 000 puud hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 puud hektari kohta, on õigus kasutada oma saagi puhul kontrollitud päritolunimetust tingimusel, et täidetud on tootespetsifikaadis toestuse ja taimede kõrguse kohta kehtestatud eeskirjad. Viinapuude kasvualas ei tohi ridade vahe olla suurem kui kolm meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla ühe meetri.

2. Viinapuude lõikamise ja toestamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuid lõigatakse tagasi nii, et tagasilõigatud võrsed on kas pikad või lühikesed või mõlemat moodi, kuid igal viinapuul on maksimaalselt 12 punga. Viinapuude igale tüvele tohib jätta lõikamisel 2 täiendavat punga tingimusel, et fenoloogilises etapis, kus taimel on 11 või 12 lehte (eraldi lehepunga), on ühel viinapuul kuni 12 vastaval aastal vilja kandvat oksa.

Toestatud taimede kõrgus on vähemalt 0,6 korda sama suur kui ridade vaheline kaugus, toestatud taimede kõrgust mõõdetakse alates lehtede alumisest piirist (maapinnast vähemalt 0,40 meetri kõrgusel) kuni nende ülemise lõikeääreni (toestuse ülemisest nöörist vähemalt 0,20 meetri kõrgusel).

Viinapuude kasvualadel, kus istutustihedus on väiksem kui 4 000 puud hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 puud hektari kohta, tuleb lisaks täita järgmisi toestuseeskirju: toestuspostide minimaalne kõrgus maapinnast peab olema vähemalt 1,90 meetrit; toestus koosneb 4 nöörireast; ülemise toestustraadi kaugus maapinnast on vähemalt 1,85 meetrit.

3. Kastmine

Viljelustavad

Kastmine on keelatud.

4.

Veinivalmistuse eritavad

Nende veinide korral on veinivalmistuses kasutatava söe kasutamine nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud.

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Pärast rikastamist ei tohi veini alkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

5.2. Maksimaalne saagikus

72 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafiaseadustikule järgmiste kommuunide territooriume:

— Deux-Sèvres’i departemang: Brion-près-Thouet, Loretz-d’Argenton, Louzy, Plaine-et-Vallées (ainult Oironi delegeeritud kommuuni territoorium), Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde ja endise Thouarsi kommuuni territoorium), Tourtenay, Val en Vignes (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Bouillé-Saint-Paul, Cersay ja Saint-Pierre-à-Champ);

— Indre-et-Loire’i departemang: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Épeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Île-Bouchard, Joué-lès-Tours, Langeais (ainult Langeais’ delegeeritud kommuuni territoorium), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Sainte-Maure-de-Touraine, Saint-Étienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray;

— Loir-et-Cheri departemang: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Le Controis-en-Sologne (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Contres ja Thenay), Couddes, Couffy, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Seur, Soings-en-Sologne, Thésée, Valaire, Valencisse (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chambon-sur-Cisse ja Molineuf territoorium) Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (ainult Chouzy-sur-Cisse’i delegeeritud kommuuni territoorium), Veuzain-sur-Loire (ainult Onzaini delegeeritud kommuuni territoorium).

— Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Bellevigne-les-Châteaux, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou, Épieds, Fontevraud-l'Abbaye, Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé-Lézigné (ainult Huillé delegeeritud kommuuni territoorium), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (ainult Ingrandesi delegeeritud kommuuni territoorium), Jarzé Villages (ainult Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (ainult Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré ja La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rives-de-Loir-en-Anjou (ainult Villevêque’i delegeeritud kommuuni territoorium), Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou, Tuffalun, Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay;

— Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Geograafilist piirkonda kujutavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

’Cabernet Franc N'

’Cabernet-Sauvignon N'

’Gamay N'

’Grolleau N'

’Grolleau gris G'

’Pineau d'Aunis N'

’Pinot noir N'

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1.

a) Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub lainjal platool, mis on geoloogiliselt osa Armorica mäemassiivi eelmäestiku paleosoikumi aegkonnast pärinevatest formatsioonidest ja hilisematest, mesosoikumi aegkonnast pärinevatest formatsioonidest ning vähemal määral ka tertsiaari aegkonnast pärinevatest formatsioonidest (Pariisi nõo edelapoolne äär). Piirkond kulgeb Loire’i ja selle lisajõgede (Vienne, Indre ja Cher) ääres umbes 200 km ulatuses. 2021. aastal hõlmas piirkond 226 kommuuni, millest mõned on tuntud oma losside poolest.

Viinamarjakasvatuseks kasutatavatel läänepoolsetel aladel on kiltkivipinnas või savine kiltkivipinnas ning idapoolsetel savine lubjakivipinnas (Cenomani, Turoni, Santoni ja eotseeni ajavahemikud). Turoni geoloogiline iga on oluline. Selle ea jooksul tekkis tuffi kivim, mille kaevandamine arvukates karjäärides võimaldas ehitada Loire’i lossid ja üldisemalt kogu piirkonna ehitiste kogumi ning tekitas niiviisi lugematuid õõnsusi. Nendest karjääridest on saanud ühtlase temperatuuri ja õhuniiskusega keldrid, kus kasvatatakse seeni ja säilitatakse veine. Kõigile piirkonna pinnastele on omased mõõdukad kasutatavad veevarud ja hea veeläbilaskevõime.

Tegemist on merelise kliimaga. Idapoolses ääres asuvat Sologne'i viinamarjakasvatuspiirkonda mõjutab siiski rohkem mandriline kliima ja seal on aastane sademete hulk veidi suurem kui ülejäänud geograafilises piirkonnas, jäädes vahemikku 550–650 millimeetrit. Läänes, kus merelise kliima mõju on kõige tugevam, on temperatuurid ühtlased, talved pehmed ja suvekuumus mõõdukas. Idapool kipub temperatuuride vahemik seevastu suurem olema. Üldiselt reguleerib temperatuure Loire’ist ja selle lisajõgedest koosnev jõgikond.

b) Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Viinamarjakasvatuse ajalugu on suhteliselt pikk ja seotud arvukate kloostrite arenguga. Püha Gregorius Toursist märkis oma teoses „Prantsusmaa ajalugu“ („Histoire de France“), et VI sajandil oli viinamarjakasvatus selles piirkonnas väga levinud ja et kui viinamarjad olid küpsed, kasutati lindude jahtimiseks nn trakette. XV sajandil saabus Bretoni viinamarjasort, mis pole ei midagi muud kui Bordelais’st pärit viinamarjasort 'Cabernet Franc N', ning tootjad hakkasid valmistama uut roosat veini, mida nimetati sellal klaretiks (clairet) ja millele on iseloomulik marjalõhn. Esimesed ajaloolised andmed on seotud sellega, et Saumuri elanikud annetasid Bretagne’i hertsog Jean V-le kaks busse (keskaegne Prantsuse mõõtühik vedelikele, kahe sellise ühiku maht on kokku 536 liitrit) täit klaretti.

Veidi idapool toodeti ka Touraine’i provintsis roosat veini. Mõned Loire’i jõe paremal kaldal asuvad kommuunid saavutasid nende veinide abil teatava tuntuse. Blois’, Azay-le-Rideau’ ja Meslandi viinamarjaistandused olid suured tootjad. Cinq-Mars-La-Pile’i kommuuni veinid said tuntuks ja kohalik viinamarjasort 'Grolleau N' arenes jõudsalt. XIX sajandi alguses oli viimane väga levinud Anjous, eelkõige Thouarcé ja Brissaci kantonites.

Geograafilise piirkonna ulatus soodustab tänu selle pinnaste ja kliima mitmekesisusele viinamarjasortide mitmekülgsust. Anjous istutatakse peamiselt viinamarjasorte 'Cabernet Franc N', 'Cabernet-Sauvignon N', 'Grolleau N' ja 'Grolleau Gris G'. Loire jõe paremal kaldal Touraine’is kasvatatakse väga palju viinamarjasorti 'Grolleau N'. Samuti kasvatatakse viinamarjaistandustes viinamarjasorti 'Gamay N' ning vähemal määral viinamarjasorti 'Pineau d'Aunis N' ja kohati viinamarjasorti 'Pinot Noir N'.

XX sajandi alguses hakati Anjous tootma suures koguses rouget tüüpi roosat veini ja Touraine’s vin gris tüüpi veini. 1970ndate alguses taotlesid Val de Loire’i tootjad selle kuiva roosa veini tunnustamist, sest soovisid veini mainet tugevdada ja säilitada selle identiteeti. Kontrollitud päritolunimetust „Rosé de Loire“ tunnustati 1974. aastal.

8.2.

2. Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

„Rosé de Loire“ on kuiv vein. Üldiselt on see vein lõheroosa värvusega. Õrnas aroomis on sageli kirsi- ja maasikanoote. Suus on vein täidlane, värske, ümar ja harmooniline. Värske ja janukustutav vein tekitab joojas küpsesse vilja hammustamise tunde ning kogu veini eripära tasub hinnata, kui vein on noor.

3. Põhjuslikud seosed

Suur jõgikond, mille moodustavad Loire'i, Vienne'i, Cheri ja Indre'i jõed, on aja jooksul suuresti kujundanud lainelist platood, mille kõvad kivimid pärinevad paleosoikumi aegkonnast ning pehmed kivimid mesosoikumi ja tertsiaari aegkondadest. Kiriku mõjutusel rajati sinna keskajal viinamarjaistandused ning Anjou ja Touraine’i viinamarjaistandused kujunesid jõe ja selle lisajõgede ääres välja peaaegu 200 km pikkusel alal.

Aja jooksul on tootjad hakanud idapoolsetel aladel eelistama viinamarjasortide 'Cabernet Franc N' ja 'Grolleau N' istutamist, samas kui läänepoolsetel aladel on tootjad istutanud eelkõige viinamarjasorte 'Gamay N' ja 'Pineau d’Aunis N'. Nende valikuid selgitavad geograafilise piirkonna ülesehitus ja kliima. Viinamarjasordid on mitmekülgsetes tootjatele kättesaadavates viinamarjade kasvatustingimustes loomulikult juurdunud. Kasutusmeetodeid arvesse võttes kasutatakse viinamarjade kasvatamiseks ainult selliseid hea veeläbilaskevõimega alasid, mille pinnas on savisest lubjakivist või kiltkivist.

Värskete, ainulaadsete, hõrkude ja väikese alkoholisisaldusega Rouget ja vin gris tüüpi veinide tootmine arenes seega välja XX sajandi alguses. Põlvkondade jooksul tõstavad tootjad esile oma toodangu ainulaadseid omadusi, mis väljendub ühest küljest aroomi potentsiaali arengut soodustavate segude valimises ning teisest küljest taimede optimaalses hooldamises ja nende tootmispotentsiaali ärakasutamises, mis kajastub viinapuude ranges kasvatusstiilis.

Sellise tootmisviisi edu tipp saabus 1974. aastal kontrollitud päritolunimetuse „Rosé de Loire“ tunnustamisega. Tootjate dünaamilisus ja oskusteave ning nende ajalooline pühendumus Loire’i äärsele veinimaastikule säilitavad selle kontrollitud päritolunimetuse saavutatud kuulsust, mis on olnud pärast tunnustuse saamist väga edukas.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Märgistus

Õigusraamistik

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kantakse märgistusele tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse tähed.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele. Geograafilise tähise „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (kõrguselt ega laiuselt) kaht kolmandikku nende tähtede suurusest, mis moodustavad kontrollitud päritolunimetuse.

Kaitstud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on:

— kantud katastrisse, — märgitud saagideklaratsioonile. Kõnealuse katastriüksuse nimetuse märkimiseks kasutatavate tähemärkide suurus ei tohi olla ületada (ei kõrguses ega laiuses) poolt tähemärkide suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus. API

Õigusraamistik

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit seoses veini pressimise ja valmistamisega, hõlmab vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafiaseadustikule järgmiste kommuunide territooriume:

— Indre'i departemang: Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil, Villentrois-Faverolles-en-Berry;

— Indre-et-Loire’i departemang: Chaveignes, Chezelles, Crissay-sur-Manse, Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

— Loir-et-Cheri departemang: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Le Controis-en-Sologne (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Feings, Fougères-sur-Bièvre ja Ouchamps), Cormeray, Fresnes, Les Montils, Mont-près-Chambord, Sambin;

— Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis-Saint-Géréon (ainult endise Ancenis’ kommuuni territoorium), Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (ainult Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium), Vallet;

— Maine-et-Loire’i departemang: Orée d'Anjou (ainult Saint-Laurent-des-Autelsi delegeeritud kommuuni territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-a21d352f-67ba-47df-a154-3ca40f598bb4

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.