SELETUSKIRI

1.Ettepaneku taust

Käesolev otsus käsitleb Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „ELSF“) kasutuselevõtmist kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2012/2002 (edaspidi „määrus“) summas 319 192 359 eurot, et anda Horvaatiale abi seoses ajavahemikul 28. detsembrist 2020 kuni 21. veebruarini 2021 toimunud järjestikuste maavärinatega.

Käesoleva otsusega kaasneb ümberpaigutusettepanek DEC nr 28/2021, eesmärgiga paigutada solidaarsus- ja hädaabireservi eelarverealt ELSFi tegevuskulude eelarvereale ümber 277 866 852 eurot nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringutena. Nendest assigneeringutest makstakse Horvaatiale välja järelejäänud summa, millest on maha arvatud juba tehtud ettemakse 41 325 507 eurot.

2.Teave ja tingimused

2.1Horvaatia – 28. detsembril 2020 alanud maavärinad

28. detsembril 2020 toimus Petrinja piirkonnas tugev maavärin (magnituudiga 5,0 ML ja intensiivsusega VI–VII EMS), mille kese oli Petrinja linna lähedal. See oli vaid järgmisel päeval toimunud maavärina eeltõuge. 29. detsembril 2020 tabas laiemat Petrinja piirkonda maavärin magnituudiga 6,2 ML, mis põhjustas inimohvreid ja suurt kahju. Kõige rohkem said kannatada Sisaki, Petrinja ja Glina linnad koos ümbritsevate küladega. Sisaki keskosas sai 90 % hoonetest erineval määral kahjustada. Kahjustusi registreeriti ka Karlovaci ja Zagrebi maakonnas. 30. detsembril 2020 registreeriti mitu tugevat järeltõuget magnituudiga 2,7 ML – 5,2 ML. Pärast esimesi maavärinaid toimus epitsentri piirkonnas arvukalt järeltõukeid, kusjuures esimestel kuudel registreeriti enam kui 4 000 järeltõuget.

Seejärel taotles Horvaatia Vabariik Euroopa Liidu Solidaarsusfondist finantsabi seoses 28. detsembrist 2020 kuni 21. veebruarini 2021 toimunud järjestikuste maavärinatega.

Komisjoni talitused on taotluse kooskõlas määrusega ning eriti selle artiklitega 2, 3 ja 4 põhjalikult läbi vaadanud. Allpool on esitatud hinnangu kõige olulisemad asjaolud.

(1)Horvaatia Vabariik (edaspidi „Horvaatia“) esitas 18. märtsil 2021 taotluse toetuse saamiseks Euroopa Liidu Solidaarsusfondist (edaspidi „ELSF“) seoses järjestikuste maavärinatega alates 28. detsembrist 2020.

(2)Taotlus esitati 12 nädala jooksul pärast katastroofi tekitatud esimesi kahjustusi ja see sisaldab kogu määruse artikli 4 alusel nõutavat teavet.

(3)Maavärin on looduskatastroof ja kuulub seega ELSFi kohaldamisalasse.

(4)Horvaatia ametiasutused hindavad otseste kahjude kogusummaks 5 508 740 811 eurot. See summa moodustab 10,21 % Horvaatia kogurahvatulust ja ületab „suure katastroofi“ künnise, alates millest saab kasutusele võtta ELSFi vahendeid 323 774 miljoni euro väärtuses (0,6 % Horvaatia kogurahvatulust 2021. aastal). Seega on tegemist suure looduskatastroofiga ja see kuulub määruse peamisse kohaldamisalasse.

(5)Solidaarsusfondist eraldatava rahalise toetuse arvutamise aluseks on otsese kahju kogusumma. Rahalist toetust võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud esmatähtsateks hädaolukorra meetmeteks.

(6)Horvaatia ametiasutused kirjeldavad oma taotluses üksikasjalikult juhtunut ja kogu sellest põhjustatud kahju. 29. detsembril 2020 laiemat Petrinja piirkonda tabanud maavärin oli magnituudiga 6,2 , selles hukkus seitse inimest, kümned said vigastada ja see tekitas suurt kahju. Maavärinat oli tunda väga kaugele, sealhulgas Sloveenias, Bosnias ja Hertsegoviinas ning Ungaris. See kahjustas hooneid mitte ainult epitsentri piirkonnas, vaid väga ulatuslikul alal kogu Horvaatia territooriumil. Kannatada said ka hooned, mis olid juba varem kahjustada saanud 22. märtsi 2020. aasta Zagrebi maavärinas. Seetõttu oli keeruline ja töömahukas hinnata, kas varem kahjustatud hoonetele tekkis uusi kahjustusi. Koos registreeritud 4 000 järeltõukega osutus see Horvaatia lähiaastate suurimaks maavärinaks. 4. jaanuaril 2021 kuulutas Horvaatia valitsus välja looduskatastroofi (maavärin) Sisaki-Moslavina, Zagrebi ja Karlovaci maakonnas.

(7)Hinnangute kohaselt sai 2020. aasta detsembris toimunud maavärina ja järeltõugete tagajärjel väga rängalt kannatada 1,55 miljonit inimest (üle kolmandiku Horvaatia kogurahvastikust). Suurem osa kahjustatud hoonetest olid ühepereelamud, kuna need moodustavad suurima osa kogu elamufondist. Eluasemesektor moodustab 72 % kõigist kahjustatud hoonetest, ülejäänud 28 % on hajutatud muude sektorite vahel. 85,25 % kahjustatud elamutest asub Sisaki-Moslavina maakonnas. Palju inimesi jäi kodutuks, kuna eluasemesektorile tekitatud kahju on suurem kui kahju kõigis teistes sektorites kokku.

(8)Kannatada saanud haldusüksustes kahjustasid maavärinad märkimisväärselt haridustaristut (kokku sai kahjustada 271 hoonet) ning arhitektuuripärandit ja kultuuritaristut. Kõige rohkem sai kahjustada Sisaki-Moslavina maakonnas asuv üldhaigla, mis on piirkonna peamine meditsiiniteenuste osutaja. Maavärin kahjustas märkimisväärselt peaaegu kõiki Sisaki ja Petrinja haiglahooneid, muutes need patsientidele ohtlikuks. Kokku sai kahjustada 324 hoonet, mida kasutavad riigi haldusasutused ja muud institutsioonid. Kuus kahjustatud hoonet kuuluvad kultuuripärandi hulka.

(9)Komisjoni talituste koostatud sõltumatu hinnang kinnitas taotluses märgitud andmeid kannatada saanud piirkonna ulatuse ja elanike üldarvu kohta. ELi Copernicuse hädaolukordade ohjamise kiirkaardistamise teenuse kasutamine võimaldas analüüsida ülikõrge resolutsiooniga satelliidifotosid. Analüüs kinnitas Petrinja, Sisaki ja Glina linna hoonetele tekitatud kahju ning taotluses deklareeritud kahju ruumilist jaotust. Teadusuuringute Ühiskeskuse tehtud spetsiaalses analüüsis tehti kindlaks, et võrreldes 22. märtsi 2020. aasta maavärinaga, mille kese oli Zagrebile lähemal, on Petrinja maavärina mõjuala märkimisväärselt (peaaegu kaks korda) suurem ohustatud elanikkonna ja hoonestatud ala poolest, kuid väiksemate taastamiskulude ja väiksema hulga ajaloolise väärtusega hoonete tõttu on otsese kahju kogusumma oluliselt väiksem. Komisjoni hinnang kinnitas, et otsese kogukahju suurusjärk vastab Horvaatia ametiasutuste hinnangule.

(10)Horvaatia hindas määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt toetuskõlblike hädaolukorra- ja päästeoperatsioonide maksumuseks 1,66 miljardit eurot ning esitas meetmete kulud tegevuse laadi järgi. Suurem osa kuludest on seotud ajutiste majutusteenustega (üle 368 miljoni euro), kahjustatud looduspiirkondade viivitamatu taastamisega, et vältida pinnase erosiooni vahetut mõju (üle 304 miljoni euro), ja katastroofipiirkondade puhastamisega (üle 228 miljoni euro).