1. SISSEJUHATUS

Koostöö- ja jälgimiskord loodi, kui Rumeenia ühines 2007. aastal Euroopa Liiduga. Lepiti kokku, et olulistes valdkondades on vaja rohkem pingutada, et kõrvaldada puudujäägid kohtureformis ja korruptsioonivastases võitluses. Alates sellest on koostöö- ja jälgimiskorra aruannetes kaardistatud Rumeenia edusamme ja püütud Rumeenia ametiasutuste jõupingutusi suunata konkreetsete soovituste kaudu.

Kuna kohtureform ja korruptsioonivastane võitlus on Rumeenia ühiskonnas jätkuvalt olulised probleemid ja võivad põhjustada ulatuslikke avalikke meeleavaldusi, on jätkuvalt vajalik edasine toetus reformi tugevdamisele, et tagada edusammude püsimine. Koostöö- ja jälgimiskord on Rumeenias jätkuvalt oluline reforme liikuma panev jõud ja see innustab säilitama edusammude järjepidevust. Nõukogu on komisjoni järeldusi ja koostöö- ja jälgimiskorra metoodikat kindlalt toetanud. Samuti on oma panuse andnud ja töös osalenud mitmed liikmesriigid.

2015. aasta koostöö- ja jälgimiskorra aruandes märgiti, et mitmes edukalt arenevas valdkonnas on näha märke jätkusuutlikkusest, eelkõige oluliste õiguskaitseasutuste ja aususe järelevalve asutuste poolt kõrgema tasandi korruptsiooniga võitlemiseks võetud meetmete puhul ning professionaalsuse suurenemisel kohtusüsteemis üldiselt. Samas rõhutati aruandes, et edasiliikumist tuleb kindlustada ja jätkata, kuna mitmed seadusandlikud küsimused on lahendamata ja on kahtlusi reforme toetava poliitilise üksmeele asjus. Nõukogu märkis, et üldine ja jätkuv poliitiline pühendumine püsivate reformide elluviimisele ja kohtusüsteemi sõltumatuse põhimõtte austamisele on oluline selleks, et tagada jätkusuutlik liikumine koostöö- ja jälgimiskorra eesmärkide saavutamise poole.

Käesolevas aruandes võetakse arvesse mõlemat suundumust, et hinnata, kuivõrd on reform kinnistunud. Aruanne on komisjoni põhjaliku analüüsi tulemus ja selles on tuginetud tihedale koostööle Rumeenia ametiasutustega, samuti kodanikuühiskonna ja teiste sidusrühmade panusele. Samuti uuritakse selles mitut olulist võimalust jätkusuutlikkuse suurendamiseks 2016. aastal. Saavutatud edu püsimajäämine on üks tingimustest, mis viitab sellele, et koostöö- ja jälgimiskorra laadne mehhanism ei ole enam vajalik. Komisjon pööras sellel aastal oma aruandes neile aspektidele erilist tähelepanu ja jätkab Rumeenia toetamist koostöö- ja jälgimiskorra eesmärkide saavutamisel. Rumeeniale on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames mitmes valdkonnas juba toetust antud. Lisaks asutas komisjon 2015. aastal uue rahastamisvahendi struktuurireformi tugiteenistuse vormis, mis on mõeldud tehnilise abi andmiseks ELi liikmesriikide reformidega seotud püüdluste jaoks mitmesugustes valdkondades. Komisjon julgustab Rumeeniat kõiki pakutud võimalusi täiel määral ära kasutama.

2. REFORMIDE HETKESEIS RUMEENIAS

2.1. Kohtusüsteemi sõltumatus

Ametissenimetamised

Hiljutistes koostöö- ja jälgimiskorra aruannetes on ära märgitud kohtusüsteemi peamiste institutsioonide – kõrgema kassatsioonikohtu, prokuratuuri, riikliku korruptsioonivastase direktoraadi ja kõrgema justiitsnõukogu – tähtsus kohtusüsteemi usaldatavuse ja professionaalsuse suurendamisel saavutatud edusammude kaudu. Nende institutsioonide juhtrollil on selles protsessis olnud vaieldamatult oluline osa, vaatamata mõnikord esinenud tugevale isikute vastu suunatud kriitikale. Seetõttu pannakse suurt rõhku läbipaistvatele ja teenetepõhistele valikumenetlustele, mis võimaldab saavutada jõulist juhtimist, vältida poliitilise sekkumise ohtu kõrgemate ametikohtade täitmisel ja toetada kohtusüsteemi sõltumatust.

2015. aasta aruandes märgiti organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi uurimise direktoraadi uue juhtivprokuröri ametissenimetamist olulise proovikivina . Menetlus lõpetati lõpuks peaaegu vastuoludeta: seda iseloomustas suurem läbipaistvus ja prognoositavus (konkursiteate avaldamine, avalikult kindlaks määratud valikukriteeriumid, kandidaatide nimede avaldamine) ning läbipaistev koostöö justiitsministri (vastutab sobiva kandidaadi valimise eest) ja kõrgema justiitsnõukogu vahel. Seetõttu oli see heaks näiteks, et läbipaistvad ja jõulised menetlused koos peamiste ametiasutuste täieliku kaasamisega võivad olla kõige olulisemaks teguriks usaldusväärsete ametissenimetamise protsesside puhul (ehkki menetlused peavad olema ka piisavalt kindlakäelised, et tulla toime olukordadega, kus peamised institutsioonid jäävad eriarvamusele ).

2016. aastal täidetakse mitmed olulised ametikohad. Nii valikumenetlused kui ka nende tulemused on oluline proovikivi kohtusüsteemi võimele jääda reformiprotsessile kindlaks ka muutuste aegadel . Kõrgema kassatsioonikohtu esimees, peaprokurör ja riikliku korruptsioonivastase direktoraadi juhtivprokurör on kõik ametikohad, mille täitmiseks on vaja läbipaistvaid, avatud ja eelnevalt kindlaks määratud valikumenetlusi.

Tulevikus tuleks õiguses sätestada jõulisem ja sõltumatum süsteem kõrgel ametikohal olevate prokuröride ametissenimetamiseks: seadusandlikul tasandil ei eksisteeri mingeid kriteeriume tööalase pädevuse ja aususe kõrgeima taseme tagamiseks ning praegusel valikumenetlusel on tugev poliitiline mõõde, kuna justiitsministril on selles oluline roll. Varasemad ametissenimetamise menetlused on olnud üsna vastuolulised ja selgelt poliitiliselt mõjutatud. Justiitsminister ja kõrgem justiitsnõukogu peaksid vastavalt Euroopa Nõukogu suunistele juhtima arutelu selle kohta, kas on asjakohane jätta olulise otsuse tegemine valitsuse ministrile, eelkõige kui tegemist on ametissenimetamistega institutsioonide tippjuhtkonnast madalamal tasandil.

Kohtunike ja kohtumenetluse austamine

Paljude Rumeenia väljapaistvate poliitikute edukas vastutuselevõtmine ja süüdistuse esitamine kõrgema taseme korruptsioonijuhtumite eest on märk sellest, et sõltumatus on kohtusüsteemis positiivne suundumus ja et mitte ükski kuriteo toimepanija ei jää õigusemõistmisest kõrvale. Kuid see suundumus on esile kutsunud ka vastureaktsioone: endiselt on tavaline, et poliitikud ja meediaväljaanded kritiseerivad kohtunikke ja ei austa kohtuotsuseid. Käesoleval aastal on meedia ja poliitikute, sealhulgas peaministri ja senati esimehe rünnakute tõttu suurenenud taotluste arv kohtusüsteemi sõltumatuse kaitsmiseks. Samuti esines ikka veel surve avaldamise juhtumeid konstitutsioonikohtu kohtunikele. Nagu 2015. aasta aruandes märgitud, on pärast Rumeenia presidendivalimisi tunda muutust vastutustundlikuma lähenemisviisi suunas. Kuid see hajus kevadel, eriti pärast seda, kui riiklik korruptsioonivastane direktoraat algatas uurimise peaministri vastu. Kritiseeriti isiklikult nii riikliku korruptsioonivastase direktoraadi kui ka kõrgema kassatsioonikohtu juhti.

Kõrgem justiitsnõukogu ja kohtuinspektsioon jätkasid 2015. aastal kohtute sõltumatuse ning kohtunike ametialase maine, sõltumatuse ja erapooletuse kaitsmist. Kõrgemale justiitsnõukogule teatatakse jätkuvalt juhtumitest, mil meedia või poliitikud on kohtuid või kohtunikke rünnanud ning kõrgem justiitsnõukogu on pidanud selle tulemusena tegema mitu kriitilist avaldust. Kuid kõrgem justiitsnõukogu ei saa kindlustada oma pressiavaldustele sellist meediakajastust, nagu saavad algsed süüdistused ning lisaks sellele moraalsele toetusele ei paku kõrgem justiitsnõukogu kohtu kaudu õiguskaitset otsivatele kohtunikele ei rahalist ega õigusabi.

Ka parlamentaarsed organid saaksid osaleda, jälgides parlamendiliikmete kommentaare. Komisjon soovitas eelmisel aastal „tagada, et parlamendisaadikute eetikakoodeks sisaldaks selgeid sätteid, mis tagaksid selle, et parlamendisaadikud ja parlamendis toimuvad menetlused järgiksid kohtusüsteemi sõltumatuse põhimõtet”. Seda soovitust ei ole veel järgitud. Samuti märgitakse, et arutelu põhiseaduse võimaliku muutmise kohta võib anda võimaluse kohtusüsteemi sõltumatuse tugevdamiseks põhiseaduse tasandil.

Konstitutsioonikohus ja kohtuotsuste järgimine

Konstitutsioonikohtul on oluline osa õigusriigi põhimõtte ja sõltumatu kohtusüsteemi tugevdamise seisukohast. Kohtu 2015. aasta otsuste hulgas oli 24 otsust seoses uue kriminaalseadustiku ja kriminaalmenetluse seadustiku sätetega ja mõni oluline otsus seoses võimude tasakaalu ja põhiõiguste austamisega. Neist ühes lahendati senati ja kohtusüsteemi vaheline konflikt ennetava kinnipidamise taotluse üle. Paljud konstitutsioonikohtu otsused kriminaalseadustike kohta olid tehtud eesmärgiga tugevdada austust õiglase kohtumenetluse ja osapoolte õiguste vastu kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikaga. Ehkki kohtunikud ja prokurörid pidid oma tegutsemistavasid kiiresti konstitutsioonikohtu otsusega kohandama, parandavad sellised otsused üldise hinnangu kohaselt õiguskindlust ja menetlusosaliste õigusi. Kõrgema kassatsioonikohtu otsused õigusaktide tõlgendamise kohta on institutsioonilise kontrolli- ja tasakaalusüsteemi oluline osa.