[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 19.9.2007

KOM(2007) 535 lõplik

2004/0156 (COD)

Muudetud ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1) Komisjoni 2004. aasta juulis vastuvõetud määruse ettepanek

14. juulil 2004 võttis komisjon vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmi kiire arengu faasi ja ekspluatatsioonifaasi rakendamise kohta[1]. Ettepanekul oli kaks peamist eesmärki.

Esiteks, kuna Galileo programm oli jõudnud üleküpsuse staadiumi ja väljunud märkimisväärselt tavalise uurimisprojekti raamidest, tekkis vajadus selle seostamise järele konkreetse õigusaktiga, mis oleks sidus Euroopa tulevase kosmoseprogrammiga, oleks suuteline rahuldama selle nõudmisi ja mis vastaks samas maksimaalselt ka headele finantsjuhtimise tavadele.

Teiseks tuli finantsraamistiku 2007–2013 ajal tagada Galileo programmi ühenduse eelarvest kantava osa rahastamine. Ettepanekuga nähti seega ette, et Euroopa Ühenduse rahaline toetus ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 on kuni 1 miljard eurot.

21. aprillil 2005 jõudis nõukogu kokkuleppele (osaline üldine lähenemisviis) komisjoni määruse ettepaneku suhtes, välja arvatud eelarveküsimused, mille puhul lõplik heakskiitmine sõltub finantsraamistiku 2007–2013 üle peetava arutelu tulemustest. Peamises nõukogu tehtud muudatuses käsitletakse programmi EGNOS kaasamist määruse ettepanekusse.

Parlamendis on samuti teksti esimene lugemine toimunud ning 5. septembril 2005 andis parlament tekstile üldiselt väga soodsa hinnangu. Samalaadselt nõukoguga soovis parlament lisada programmi EGNOS määruse ettepanekusse.

Tuleb rõhutada, et kui komisjon võttis 2004. aasta juulis vastu määruse ettepaneku, nähti selles ette, et Galileo programmi kasutuselevõtuetapi ja kasutusetapi teostamine antakse kontsessiooni korras erasektorile. Euroopa Ühenduse finantsosalus peaks selles raamistikus piirduma kolmandikuga süsteemi kasutuselevõtuetapi kuludest ning tulevasele kontsessiooni valdajale iga-aastaste toetuste maksmisega programmi kasutuse esimestel aastatel.

2) Programmi käigus tehtud muudatused

Kontsessioonilepingu läbirääkimistes esilekerkinud takistuste tõttu palus 22. märtsil 2007 kokku tulnud transpordinõukogu komisjonil hinnata Galileo projekti rakendamise üldist edenemist, esitada võimalikult kiiresti võimalikud lahendused, mis tagaksid avaliku sektori võetud pikaajaliste finantskohustuste täitmise, ning näha ette stsenaarium satelliitnavigatsioonisüsteemi EGNOS kiireks töölerakendamiseks, samuti hinnata kontsessioonilepingutega seotud läbirääkimiste edenemist ning esitada üksikasjalikud ümberkorraldusstsenaariumid.

Oma 26. aprillil 2007. aastal vastu võetud resolutsioonis[2] esitas Euroopa Parlament samalaadse nõudmise, mille eesmärgiks oli eeskätt tõhustada programmi avalikku haldust, tagades komisjonipoolse selge poliitilise vastutuse ja kindlustades tema juhtivat rolli programmis.

Komisjon andis Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastuse oma 16. mail 2007. aastal vastu võetud teatisega[3]. Komisjon palus esmalt võtta teadmiseks, et kontsessioonilepingu sõlmimisega seotud läbirääkimised on luhtunud, ning kinnitada vajadust sõltumatu satelliitnavigatsioonisüsteemi rakendamise järele, samuti kinnitada, et Galileo programm vastab täiel määral Euroopa Liidu huvidele antud valdkonnas. Programmi rahuldava jätkumise tagamiseks esitas komisjon seejärel järgmised peamised ettepanekud:

- tagada, et Euroopa Ühendus laseb Galileo satelliidirühma tervikuna ise käiku, kusjuures süsteemi kasutamine võib hiljem toimuda avaliku ja erasektori partnerluse raames;

- määrata süsteemi kasutuselevõtu eest vastutavaks asutuseks Euroopa Kosmoseagentuur; agentuur tegutseks Euroopa Liidu nimel ja alluvuses ning kooskõlas Euroopa Liidu eeskirjadega;

- tugevdada Euroopa GNSSi programmide avalikku haldamist ja korraldada see ümber, andes Euroopa Ühendust esindavale komisjonile poliitilise vastutuse ja juhtiva rolli;

- rakendada viivitamata meetmeid, et 2009. aasta alguses kasutamisvalmiduse etappi jõudva programmi EGNOS vahendusel pakutavad teenused kujutaksid endast Galileo programmi teenuste eelkäijaid.

Komisjon märkis 2007. aasta mais, et uus väljapakutud stsenaarium on ainus, mis võimaldab võtta süsteemi täies mahus kasutusse 2012. aasta lõpuks. Praegu ettenähtud poliitiliste otsuste struktuur toob kaasa selle tähtaja edasilükkumise 2013. aastasse. See toob ajavahemikuks 2007–2013 kaasa 3,4 miljardi euro suuruse eelarvelise kohustuse, mis on 2,4 miljardit rohkem, kui komisjoni 14. juulil 2004. aastal vastu võetud ettepanekus oli algselt ette nähtud. Selline ühenduse vahendite osakaalu märkimisväärne suurenemine on eeskätt tingitud asjaolust, et kõik süsteemi kasutuselevõtuga seotud kulud kaetakse Euroopa Ühenduse eelarvest.

Pärast komisjoni teatise vastuvõtmist võttis transpordinõukogu 2007. aasta juunis vastu resolutsiooni, milles ta suurel määral nõustub komisjoni ettepanekutega. Seejuures nõukogu:

- järeldab, et kontsessiooniläbirääkimised on ebaõnnestunud ja tuleks lõpetada;

- palub komisjonil jätkata sertifitseeritava EGNOSe rakendamist, kindlustades teenuste algse kättesaadavuse 2008. aastaks;

- kinnitab taas Galileo väärtust Euroopa Liidu esmatähtsa projektina ja toetab Galileo süsteemi kasutuselevõttu enne 2012. aasta lõppu;

- tunnistab, et Galileo ja EGNOSe kasutuselevõtt avaliku sektori poolt nõuaks täiendavat riiklikku rahastamist;

- palub komisjonil esitada transpordinõukogule enne septembrit 2007 üksikasjalikud ettepanekud rahastamiseks, ettepanekud hankestrateegia kohta, võttes samaaegselt arvesse nii juba saavutatut kui vajadust tagada konkurents, ettepanekud erasektori rolli kohta kasutusetapis, et tagada programmi usaldusväärne haldamine avaliku sektori poolt, mille aluseks on selge kohustuste jaotus komisjoni, Euroopa Kosmoseagentuuri, Euroopa GNSSi järelevalveameti, liikmesriikide ja nõukogu vahel.

Oma 20. juuni 2007. aasta resolutsioonis[4] toetas ka Euroopa Parlament komisjoni 16. mai 2007. aasta teatises esitatud ettepanekuid, eeskätt programmide ühendusepoolse rahastamise osas ja vajadust tõhustada nende avalikku haldamist.

3) Ettepanek komisjoni esialgsesse ettepanekusse tehtavate muudatuste kohta.

Komisjoni ettepanekutes esialgse ettepaneku muutmiseks võetakse arvesse kontsessioonist loobumist kasutuselevõtu etapis ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu eri märkusi.

Eeskätt kaasatakse edaspidi tervikuna programm EGNOS. See programm on koos programmiga Galileo üks Euroopa satelliitraadionavigatsiooni poliitika alustugesid. Seejuures on kaks süsteemi ja programmi siiski üksteisest selgelt eristatavad.

Teiseks võetakse pakutud tekstis arvesse loobumist kontsessioonilepingust Galileo kasutuselevõtu etapis ning asjaolu, et kogu seda etappi rahastatakse Euroopa Ühenduse eelarvest. Mõlema programmi rahastamiseks vajalike eelarveressursside summa ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 on edaspidi 3 405 miljonit eurot. Olemasolevas finantsplaneeringus (2007–2013) on ette nähtud 1 005 miljoni euro suurune summa komisjon poolt õigusakti kohta tehtud ettepanekuga programmi Galileo kasutuselevõtu- ja rakendusetapi elluviimise kohta[5]. Välja on pakutud lisada eespool osutatud summale täiendav 2 100 miljoni euro suurune summa. Selle summa vabastamiseks muudest kohustustest on vaja olemasolev finantsraamistik (2007–2013) läbi vaadata. Summa võetakse aastatel 2007 ja 2008 rubriikide 2 ja 5 kasutamata vahendite alt. Seetõttu määratakse muudetud ettepaneku tekstis kindlaks 3 105 miljoni euro suurune summa, mis tuleb ühenduse eelarves ajavahemikul 2007–2013 ette näha Euroopa GNSS programmideks. Kõnealuste kulude katmiseks on suunatud ka 300 miljoni euro suurune summa Euroopa GNSSi programmide[6] rahastamiseks teadusuuringute ning tehnoloogia arendamise seitsmenda raamprogrammi raames.

Kogusumma katab samuti kulud, mis on seotud Galileo programmi arendamisetapi kestel ette tulnud hilinemistega, kuna kõnealune etapp lõpeb alles 2010. aastal.Komisjoni hiljutised uuringud[7] näitavad, et Galileo süsteemi kasutuselevõtmise etapp lõpetatakse 2013. aasta keskpaigaks.

Kolmandaks võimaldab tekst hakata kasutama süsteemi EGNOS alates 2009. aastast, see tähendab hilinemist ühe aasta võrra seoses eelkvalifitseerimistöödega.

Neljandaks on väljapakutud tekst suunatud programmide avaliku halduse tõhustamisele. Kontsessioonilepingu läbirääkimistest loobumine tekitas õigusliku tühimiku järelevalveameti ülesannete osas Galileo programmi kasutuselevõtu- ja kasutusetapis, sest määrusega (EÜ) nr 1321/2004[8] järelevalveametile pandud ülesanded tuginesid peamiselt asjaolul, et selgub kontsessiooni valdaja. Seetõttu tuleb komisjonil esitada ettepanek määruse (EÜ) nr 1321/2004 muutmiseks niipea, kui Euroopa Liit on võtnud vastu olulised poliitilised otsused, et tagada kindel ja sidus raamistik programmide avalikuks haldamiseks.

Mitmeid meetmeid on võimalik võtta juba praegu. Ettepanekuga tõhustatakse avalikku haldamist kahel viisil:

- ühelt poolt sellega, et ettepanekuga nähakse ette selge pädevuse jaotumine Euroopa Ühenduse, keda esindab komisjon, Euroopa GNSSi Järelevalveameti ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahel, ning komisjonile tehakse ülesandeks programmide rakendamine. Euroopa GNSSi Järelevalveamet abistab komisjoni kõikides programmide toimimisega seotud küsimustes, lisaks oma põhiülesandele, mis seisneb kommertsturgudel süsteemide pakutavate teenuste kasutuselevõtu lihtsamaks muutmises. Tehniliste küsimustega tegeleb Euroopa Kosmoseagentuur. Euroopa Kosmoseagentuuri sõlmitud hanked peavad vastama riigihangete valdkonnas kehtivatele ühenduse eeskirjadele;

- teiselt poolt sellega, et neis nähakse ette Euroopa GNSSi programmide komitee loomine, mis abistab komisjoni käesoleva määruse kohaldamisel ja tagab programmide ühetaolise haldamise, otsustusprotsessi kiirenemise ja võrdse juurdepääsu teabele.

Programmide ellurakendamisega peab kaasnema ettenähtud struktuuride ja ressursside kasutuselevõtt. Seejuures peab neid ülesandeid, mida pidi täitma kontsessiooni valdaja, edaspidi täitma komisjon, keda aitavad sõltumatud eksperdid, liikmesriikide eksperdid ja vastavate erialateadmistega töörühm.

4) Järeldused

Võttes arvesse Galileo programmis alates 2007. aasta algusest aset leidnud muutusi ning eeskätt seda, et süsteemi kasutuselevõtuetappi otsustati rahastada otse Euroopa Ühenduse eelarvest, mis tähendab ühenduse eelarvele finantsraamistiku 2007–2013 vältel täiendavat kulu summas 2 100 miljonit eurot, tuleb muuta komisjoni 14. juulil 2004 vastu võetud määruse ettepanekut[9].

2004/0156 (COD)

Muudetud ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 156,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[10]

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[11]

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,[12]

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[13]

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa satelliitraadionavigatsiooni poliitika eesmärk on anda Euroopa Ühendusele kaks satelliitraadionavigatsioonisüsteemi (GNSS) – EGNOSe ja Galileo. Süsteemid EGNOS ja Galileo rakendatakse ellu vastavalt programmide EGNOS ja Galileo abil. Mõlemad infrastruktuurid hõlmavad satelliite ja maapealseid jaamu.

(2) Programmid EGNOS ja Galileo vastavad täiel määral subsidiaarsuse põhimõtte nõuetele. Satelliitraadionavigatsiooni infrastruktuuride ehitamine ületab üksi tegutseva liikmesriigi rahalised ja tehnilised võimalused ning ühenduse tasand on programmide elluviimiseks kõige asjakohasem; programmide näol on tegemist suurepärase näitega lisandväärtusest, mille Euroopa võib luua, kui eesmärgid ja vahendid on selgelt määratletud.

(3) Galileo on programm, mille eesmärk on rajada maailma esimene konkreetselt tsiviileesmärkideks mõeldud satelliitraadionavigatsiooni ja positsioneerimise infrastruktuur. Galileo süsteem on täiel määral sõltumatu teistest olemasolevatest või võimalikest maailmas loodavatest süsteemidest.

(4) EGNOS on programm, mille eesmärk on täiendada Ameerika GPS ja Vene GLONASS signaale töökindluse parandamise eesmärgil geograafiliselt ulatuslikul maa-alal.

(5) Euroopa Parlament, nõukogu ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on pidevalt ja vankumatult toetanud Euroopa GNSSi programme.

(6) Satelliitraadionavigatsioon on tehnoloogia, mis võimaldab parandada Euroopa kodanike elujärge paljudes valdkondades. Selle tehnoloogia arendamine on täiel määral kooskõlas nii Lissaboni poliitikaga kui ka ühenduse muude poliitikavaldkondadega, nagu komisjoni valges raamatus[14] kajastatud transpordipoliitika, eeskätt kaubavedude haldamise, infrastruktuuride tarifitseerimise ja transpordiohutuse osas.

(7) Euroopa GNSSi programmide näol on tegemist komisjoni algatatud ja nõukogu toetatavate majanduskasvu soodustavate esmatähtsate projektidega. Samuti moodustab see ühe peamise osa Euroopa tulevase kosmoseprogrammi teostamisest, nagu on ka osutatud teatises Euroopa kosmoseprogrammi kohta[15].

(8) Galileo programm hõlmab määratlemisetappi, arendusetappi, kasutuselevõtuetappi ja kasutusetappi. Kasutuselevõtuetapp peaks algama 2008. aastal ning lõppema 2013. Süsteem peaks täielikult toimima 2013. aasta keskel.

(9) Galileo programmi määratlus- ja arendusetapid, mis moodustavad teadusuuringutele pühendatud programmi osa, on saanud märkimisväärset toetust ühenduse üleeuroopaliste võrkude eelarvest. Kasutuselevõtuetappi tuleb täies ulatuses rahastada Euroopa Ühenduse eelarvest ja sellega ei kaasne erasektorile märkimisväärseid rahastamiskohustusi. Süsteemi kasutamisel võib ette näha erasektoriga sõlmitavaid teenuste kontsessioonilepinguid või teenuste riigihankeid.

(10) On oluline, et kõigi süsteemi EGNOS töökindlust, jätkusuutlikkust ja turustamist võimaldavate komponentide rahastamine oleks tagatud Euroopa Ühenduse eelarvest. Süsteemi EGNOS kasutamisel võib näha ette erasektori osalusel korraldatavat teenuste riigihanget, kuni selle süsteemi ühinemiseni süsteemi Galileo kasutamisega.

(11) Nõukogu 18. septembri 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 2236/95 (millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas)[16] määratakse kindlaks ühenduse positsioneerimis- ja satelliitnavigatsioonsüsteemide alaste projektide ühendusepoolse rahastamise reeglid.

(12) Nõukogu 12. juuli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1321/2004 (Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta)[17] loodi Euroopa GNSSi järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet“).

(13) Selleks et kindlustada programmide Galileo ja EGNOS jätkumine, tuleb kindlaks määrata asjakohane rahaline ja õiguslik raamistik, mis võimaldab Euroopa Ühendusel jätkata nende programmide rahastamist. Samuti tuleb ära näidata ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 vajaminev summa Galileo süsteemi arendamisetapi lõpetamiseks ja kasutuselevõtuetapi jaoks ning süsteemide Galileo ja EGNOS kasutamise alustamiseks.

(14) Süsteemidega Galileo ja EGNOS seotud investeeringute maksumus ja kasutamiskulud on ajavahemikul 2007–2013 praegu kehtivate hindade juures hinnanguliselt 3,4 miljardit eurot. Olemasolevas finantsplaneeringus (2007–2013) on ette nähtud 1 005 miljoni euro suurune summa komisjon poolt õigusakti kohta tehtud ettepanekuga programmi Galileo kasutuselevõtu- ja rakendusetapi elluviimise kohta[18]. Välja on pakutud lisada eespool osutatud summale täiendav 2 100 miljoni euro suurune summa. Selle summa vabastamiseks muudest kohustustest on vaja olemasolev finantsraamistik (2007–2013) läbi vaadata. Summa võetakse aastatel 2007 ja 2008 rubriikide 2 ja 5 kasutamata vahendite alt. Seetõttu määratakse muudetud ettepaneku tekstis kindlaks 3 105 miljoni euro suurune summa, mis tuleb ühenduse eelarves ajavahemikul 2007–2013 ette näha Euroopa GNSSi programmideks. Kõnealuste kulude katmiseks on suunatud ka 300 miljoni euro suurune summa Euroopa GNSSi programmide[19] rahastamiseks teadusuuringute ning tehnoloogia arendamise seitsmenda raamprogrammi raames.

(15) Oluline on märkida, et süsteemide Galileo ja EGNOS investeeringu- ja ekspluatatsioonikulude puhul, mis on hinnanguliselt kindlaks määratud ajavahemikuks 2007–2013, ei ole arvesse võetud ühenduse võimalikke ettenägematuid rahalisi kohustusi, eeskätt selliseid kohustusi, mis on seotud lepinguvälise vastutuse süsteemiga, mis on tingitud sellest, et süsteemide näol on tegemist avaliku omandiga.

(16) Seejuures tuleb tagada, et süsteemide Galileo ja EGNOS kasutamisest tekkivate tulude saajaks oleks Euroopa Ühendus, et seeläbi tagada ühenduse eelnevalt tehtud investeeringute hüvitamine. Samas võib süsteemi kasutamiseks erasektoriga sõlmitavates võimalikes lepingutes olla sätestatud teatav tulude jaotamise mehhanism.

(17) Programmide Galileo ja EGNOS nõuetekohane avalik haldamine eeldab, et pädevus Euroopa Ühenduse, järelevalveameti ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahel on rangelt jaotatud ning et Euroopa Ühendus, keda esindab komisjon, tagab programmide ellurakendamise. Komisjon peab kehtestama asjaomased vahendid ja tal peavad olema selleks vajalikud ressursid, eeskätt seoses abistava tegevusega.

(18) Järelevalveameti peamiseks ülesandeks on abistada komisjoni kõikides programmide rakendamisega seotud küsimustes. Järelevalveamet peab samuti haldama vahendeid, mis komisjon on talle spetsiaalselt eraldanud vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust)[20] artikli 54 lõikele 2, nimetatud määrust muudeti nõukogu 13. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ, Euratom), nr 1995/2006[21].

(19) Euroopa Kosmoseagentuuril on olemas tehniline oskusteave ja ta sõlmib Euroopa Ühendusega mitmeaastase kokkuleppe, mis hõlmab programmide ellurakendamisega seotud tehnilisi küsimusi. Et võimaldada Euroopa Ühendust esindaval komisjonil täiel määral täita oma järelevalveülesannet, peab see kokkulepe hõlmama Euroopa Kosmoseagentuuri hallatavate fondide haldamise üldtingimusi ning nägema ette, et kokkuleppe ellurakendamise käigus sõlmitavad tehingud vastavad riigihangete osas kehtivatele ühenduse eeskirjadele. Sealjuures tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse kehtivaid õigusakte ja tehtud investeeringuid ning vajadusel ka kehtivaid lepinguid.

(20) Käesoleva määruse kohaldamisel peab komisjoni abistama komitee nimetusega „Euroopa GNSSi programmide komitee”. Et tagada programmide nõuetekohane avalik haldamine, mis eeldab programmide haldamise ühetaolisust, otsustusprotsessi suuremat kiirust ja võrdset juurdepääsu teabele, peavad Euroopa GNSSi programmide komitee tegevusse olema kaasatud järelevalveameti juhtnõukogu esindajad.

(21) Kuna Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmid on praeguseks üleküpsuse staadiumis ja väljuvad märkimisväärselt tavalise uurimisprogrammi raamistikust, tuleb programmid asetada konkreetsesse õiguslikku raamistikku, mis suudab paremini rahuldada tema vajadusi ja vastab paremini hea finantshalduse nõuetele.

(22) Käesolev määrus kehtestab programmide jätkumisele finantsraamistiku, millest eelarvepädev asutus vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise 17. mai 2006. aasta eelarvedistsipliini ja head finantshaldust käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 37 eeskätt lähtub.

(23) Programmide Galileo ja EGNOS ellurakendamise tulemustest tuleb Euroopa Parlamenti ja nõukogu korrapäraselt teavitada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

EESMÄRK JA ÜLDPÕHIMÕTTED

Artikkel 1

Euroopa GNSSi süsteemid ja programmid

Programmid EGNOS ja Galileo (edaspidi „programmid”) hõlmavad vastavalt kõiki vajalikke toiminguid, et määratleda, arendada, valideerida, ehitada, kasutada, uuendada ja täiustada kaht Euroopa satelliitraadionavigatsiooni (GNSS) süsteemi – süsteemi EGNOS ja programmil Galileo põhinevat süsteemi (edaspidi „süsteemid”).

Süsteem EGNOS on infrastruktuur, mis kasutab signaale, mida algselt edastavad Ameerika süsteem GPS ja Vene süsteem GLONASS. EGNOS parandab nende signaalide töökindlust eeskätt Euroopat hõlmaval maa-alal. Süsteem hõlmab mitmeid navigatsiooniseadmeid, mis paiknevad satelliitidel ja maapealsetes jaamades.

Programmil Galileo põhinev süsteem on autonoomne GNSSi infrastruktuur, mis hõlmab rühma satelliite ja maapealseid jaamu.

Artikkel 2

Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse edasine programmide elluviimise, sealhulgas Euroopa Ühenduse vahendite eraldamise kord.

Artikkel 3

Programmi Galileo etapid

Programm Galileo hõlmab järgmisi etappe:

- määratlemisetapp, mille käigus kujundati välja süsteemi struktuur ja määrati kindlaks selle liikmed; seda etappi rahastati täies ulatuses ühenduse vahenditest teadusuuringute ning tehnoloogia arendamise viienda raamprogrammi kaudu;

- arendus- ja valideerimisetapp, mis hõlmab esimeste satelliitide valmistamist ja orbiidile saatmist, esimest maapealsete infrastruktuuride paigaldamist ning kõiki töid, mis võimaldavad süsteemi hindamist orbiidil; seda etappi rahastati ühenduse vahenditest Euroopa Kosmoseagentuuri kaudu;

- kasutuselevõtuetapp, mis hõlmab kõikide kosmoses asuvate ja maapealsete infrastruktuuride paigaldamist ning selle paigaldamisega seotud toiminguid;

- kasutusetapp, mis hõlmab süsteemi haldamist, hooldust, pidevat täiustamist ja uuendamist, programmiga seotud sertifitseerimis- ja ühtlustamistoiminguid, süsteemiga seotud turustamistoiminguid ja kõiki muid toiminguid, mis on vajalikud süsteemi arendamiseks ja programmide nõuetekohaseks toimimiseks.

Artikkel 4

Programmi Galileo rahastamine

1. Arendus- ja valideerimisetappi rahastavad Euroopa Ühendus ja Euroopa Kosmoseagentuur. See etapp peaks lõppema 2010. aasta jooksul.

2. Kasutuselevõtuetappi rahastab täies ulatuses Euroopa Ühendus. Etapp peaks aset leidma aastatel 2008–2013.

3. Kasutusetapp peaks algama 2013. aastal. Selle etapi käigus võib süsteemi kasutamine olla vajadusel seotud erasektoriga sõlmitavate kontsessioonilepingutega või avalike hangetega. Kõnealuseid lepinguid võib sõlmida enne 2013. aastat. Euroopa Ühenduse rahalise osaluse suurus kasutusetapis sõltub sellest, kui suur on erasektori osalus, mis määratakse kindlaks mainitud võimalike lepingutega; selle osaluse peab heaks kiitma eelarvepädev asutus.

4. Euroopa Ühenduse sõlmitud lepingutes ja kokkulepetes nähakse ette võimaliku kolmandate riikide programmi kaasrahastamises osalemise tingimused ja viisid.

Artikkel 5

Süsteemi EGNOS kasutamine

Süsteemi EGNOS kasutamine hõlmab eeskätt vastava infrastruktuuri haldamist ning süsteemi pidevat hooldamist, täiustamist ja uuendamist, programmiga seotud toimingute sertifitseerimist ja ühtlustamist ning süsteemi turustamist.

Artikkel 6

Süsteemi EGNOS rahastamine

1. Süsteemi EGNOS kasutamist rahastab Euroopa Ühendus, ilma et see piiraks erasektori võimalikku osalemist rahastamises.

2. Süsteemi EGNOS kasutamine on esialgu esmajärjekorras seotud erasektori pakutavate teenuste avaliku hankega. Seejärel muutub süsteemi kasutamine süsteemi Galileo kasutusetapi lahutamatuks osaks.

II PEATÜKK

OSALEMINE RAHASTAMISES JA EELARVEMEHHANISMID

Artikkel 7

Rahastatavad toimingud

Käesoleva määruse alusel rahastatakse ühenduse vahenditest järgmisi toiminguid:

1. toimingud, mis on seotud Galileo arendus- ja valideerimisetapi lõpetamisega;

2. toimingud, mis on seotud Galileo programmi kasutuselevõtuetapiga, sealhulgas selle etapiga seotud haldus- ja järelevalvetoimingud ning toimingud, mille eesmärgiks on soodustada süsteemi turustamist;

3. toimingud, mis on seotud süsteemi kasutamisega ning kasutamisele eelnevate või seda ettevalmistavate toimingutega.

Artikkel 8

Eelarvevahendid

1. Käesoleva määruse artiklis 7 osutatud toimingute elluviimiseks vajalik summa, välja arvatud programmil Galileo põhineva süsteemi kasutamisega seotud kulud, on praeguste hindade juures 3 105 miljonit eurot ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.

2. Eelarvepädev asutus kinnitab tehtavad eraldised igal aastal piirides, mis on kindlaks määratud mitmeaastase finantsraamistikuga. Eraldised tehakse vastavalt Euroopa Ühenduse eelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse sätetele.

3. Programmidega seotud eelarvelised kohustused täidetakse iga-aastaste eraldistega.

4. Käesoleva artikli esimeses lõikes osutatud summas ei kajastu võimalikud Euroopa Ühenduse ettenägematud finantskohustused, eeskätt kohustused, mis on seotud süsteemide avaliku omandivormiga. Sellisel juhul esitab komisjon asjakohased ettepanekud Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 9

Süsteemide kasutamisest saadav tulu

Süsteemide kasutamisest saadava tulu saaja on Euroopa Ühendus. Tulu kantakse Euroopa GNSSi programmide all ühenduse eelarvesse. Kui tulu maht osutub eeldatavast märkimisväärselt suuremaks, vaadatakse tulu suunamise põhimõtted üle.

Tulu jaotamise mehhanism võib olla ette nähtud erasektoriga sõlmitavas lepingus või lepingutes.

III PEATÜKK

PROGRAMMIDE AVALIK HALDAMINE

Artikkel 10

Programmide haldamise üldine raamistik

Programmide avalik haldamine põhineb selgel pädevusalade jaotamisel Euroopa Ühenduse, keda esindab komisjon, Euroopa GNSSi Järelevalveameti (edaspidi „järelevalveamet“) ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahel.

Euroopa Ühendus, keda esindab komisjon, tagab programmide ellurakendamise, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1321/2004 sätete kohaldamist. Selleks rakendab komisjon vajalikud vahendid ning valdab selle ülesande täitmiseks vajalikke ressursse. Komisjon võib programmide haldamise järelevalve osas abi saamiseks pöörduda sõltumatute ekspertide poole. Komisjon võib finants- või tehniliste auditeerimiste läbiviimiseks samuti pöörduda liikmesriikide ekspertide poole.

Artikkel 11

Tegevuskavad ja rahaliste vahendite eraldamine

1. Käesoleva määrusega programmide vajadusteks eraldatud rahalisi vahendeid käsutab Euroopa Komisjon.

2. Komisjon koostab mitmeaastase tegevuskava, mis vastab käesoleva määruse lisas 1 sätestatud eesmärkidele.

3. Komisjon võtab vastu mitmeaastase tööprogrammi ja selle võimalikud uued redaktsioonid käesoleva määruse artikli 14 lõikes 2 sätestatud korras.

4. Komisjon kinnitab 1. lisa muudatused. Meetmed, millega muudetakse käesoleva määruse väheolulisi osi, kinnitatakse vastavalt artikli 14 lõikes 3 ette nähtud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

5. Käesoleva määruse alusel eraldatavad rahalised vahendid rakendatakse vastavalt määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002.

Artikkel 12

Järelevalveameti ülesanded

Ilma et see piiraks kohustusi, mis on järelevalveametile pandud määrusega (EÜ) nr 1321/2004, abistab järelevalveamet komisjoni kõikides programmidega seotud küsimustes, mille puhul komisjon tema abi palub. Järelevalveamet tagab Euroopa Ühenduse poolt programmide raames konkreetselt järelevalveametile eraldatud vahendite haldamise ja kontrolli. Need vahendid antakse järelevalveameti käsutusse määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 54 lõike 2 kohase delegeerimise otsusega ja vastavalt määruse (EÜ) nr 1321/2004 sätetele.

Eelmises lõigus osutatud delegeerimise otsuse alusel sõlmib komisjon järelevalveametiga delegeerimise lepingu. Delegeerimise lepingus on sätestatud järelevalveametile eraldatud vahendite haldamise üldtingimused ja eeskätt osutatud teostatavad toimingud, nendega seotud rahastamismeetmed, haldusmenetlused, järelevalve- ja kontrollimenetlused.

Artikkel 13

Euroopa Kosmoseagentuuri ülesanded

Programmide elluviimisega seotud tehniliste küsimuste lahendamiseks, eeskätt programmi Galileo kasutuselevõtuetapi toimingute jaoks sõlmib Euroopa Ühendus, keda esindab komisjon, mitmeaastase kokkuleppe Euroopa Kosmoseagentuuriga; see kokkulepe põhineb määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 54 lõike 2 kohaselt komisjonis vastu võetud delegeerimise otsusel.

Kokkuleppes on sätestatud Euroopa Kosmoseagentuurile eraldatud vahendite haldamise üldtingimused ja eeskätt osutatud teostatavad toimingud, nendega seotud rahastamismeetmed, haldusmenetlused, järelevalve- ja kontrollimenetlused ning meetmed, mida kohaldatakse kokkuleppe mittetäieliku täitmise korral, samuti materiaalse ja mittemateriaalse vara valdamise kord.

Kõnealuse kokkuleppe alusel teostatavate hangete suhtes kohaldatakse ühenduse eeskirju avalike hangete alal, ilma et see piiraks meetmeid, mis on vajalikud Euroopa Ühenduse oluliste julgeolekuhuvide või avaliku julgeoleku kaitseks . Need hanked peavad vastama programmide struktuurile ja arvestama nende seotust ühendusega.

Artikkel 14

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab komitee nimetusega „Euroopa GNSSi programmide komitee”.

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse sama määruse artiklit 8.

3. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse sama määruse artiklit 8.

4. Järelevalveameti haldusnõukogu esindajad osalevad Euroopa GNSSi programmide komitee tegevuses. Euroopa Kosmoseagentuuri satelliitnavigatsiooniprogrammide juhtiva nõukogu esindajad võivad samuti osaleda Euroopa GNSSi programmide komitee tegevuses vastavalt komitee kodukorras sätestatud tingimustele.

5. Euroopa Ühenduse sõlmitavate lepingute ja kokkulepetega võib näha ette kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide osalemise Euroopa GNSSi programmide komitee tegevuses komitee sisemäärustikus ettenähtud korras.

IV PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 15

Ühenduse finantshuvide kaitse

Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve pettust, korruptsiooni ja muud ebaseaduslikku tegevust ennetavate meetmete kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega kooskõlas määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95[22] ja määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96[23] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1073/1999[24].

Käesoleva määruse raames rahastatavate ühenduse meetmete puhul mõistetakse rikkumise all määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõike 2 tähenduses ühenduse õiguse mis tahes sätte rikkumist ettevõtja tegevuse või tegevusetuse kaudu, mis kahjustab või kahjustaks ühenduste üldeelarvet või nende juhitavaid eelarveid põhjendamatu kuluartikli tõttu.

Käesoleva määruse alusel sõlmitavate lepingute, kokkulepete ja konventsioonide, sealhulgas osalevate kolmandate riikidega sõlmitavate lepingute ja kokkulepete suhtes tuleb rakendada komisjoni või tema nimetatud esindaja finantsjärelevalvet ja finantskontrolli, samuti kontrollikoja auditeid, vajaduse korral kohapeal.

Artikkel 16

Euroopa Parlamendi ja nõukogu teavitamine

Komisjon tagab käesoleva määruse ellurakendamise. Igal aastal eelarve eelprojekti esitamise käigus esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande programmide elluviimise kohta. 2010. aastal koostatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule vahekokkuvõte programmide rakendamise kohta.

Artikkel 17

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, […]

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

Lisa

Euroopa GNSSi programmide eesmärgid

Euroopa GNSSi süsteemid ja programmid ning nende programmide üldised eesmärgid ja etapid on kindlaks määratud käesoleva määruse artiklitega 1, 3 ja 5.

Programmi Galileo spetsiifilised eesmärgid seisnevad selles, et süsteemi väljastatavaid signaale saaks kasutada järgmise viie funktsiooni võimaldamiseks:

- pakkuda „ohutusteenust” (nn „Safety of Life Service” või SoL), mis on suunatud kasutajatele, kelle jaoks ohutus on elulise tähtsusega, ja mis rahuldab eeskätt õhu, -mere- ja raudteetranspordi sektoris tekkivaid vajadusi.

- pakkuda „ohutusteenust” (nn „Safety of Life Service” või SoL), mis on suunatud kasutajatele, kelle jaoks ohutus on elulise tähtsusega, ja mis rahuldab eeskätt õhu, -mere- ja raudteetranspordi sektoris tekkivaid vajadusi. Teenus vastab seejuures katkematu teenuse nõudele ja sisaldab funktsiooni, mis võimaldab teavitada kasutajat süsteemis esinevast häirest;

- pakkuda „kaubandusteenust” (nn „Commercial Service” või CS), mis võimaldab töötada välja professionaalseid või kaubanduslikke rakendusi, ning mida on võrreldes „avatud teenuse” rakendustega tehniliselt rohkem arendatud ja mis pakub laiemaid kasutusvõimalusi;

- pakkuda „avalikke reguleeritud teenuseid” (nn „Public Regulated Service” või PRS), mis on mõeldud üksnes valitsuselt vastava loa saanud kasutajatele ning kasutamiseks eeskätt selliste tundlike rakenduste puhul, kus on oluline tagada katkematu teenus. „Avalikud reguleeritud teenused” kasutavad tugevaid ja krüpteeritud signaale;

- osaleda süsteemi COSPAS-SARSAT otsingu- ja päästeteenistuse tegevuses (nn „Search and Rescue Support Service” ehk SAR), võttes vastu radarimajakate saadetavaid hädasignaale ja edastades neile sõnumeid.

Programmi EGNOS spetsiifilised eesmärgid seisnevad selles, et tagada süsteemi EGNOS vastavus järgmisele kolmele funktsioonile:

- pakkuda kasutajale tasuta „avatud teenust”, mis on suunatud satelliitraadionavigatsiooni massiturule ning varustab positsioneerimis- ja sünkroniseerimisteabega süsteemiga hõlmatud alal;

- pakkuda „äriandmete levitamise teenust”, mis võimaldab töötada välja professionaalseid või kommertsrakendusi, kasutades ära lisavõimalusi või täpsemaid andmeid võrreldes „avatud teenuse” raames pakutavatega;

- pakkuda „ohutusteenust” (nn „Safety of Life Service” või SoL), mis on suunatud kasutajatele, kelle jaoks ohutus on elulise tähtsusega, ja mis rahuldab eeskätt õhu, -mere- ja raudteetranspordi sektoris tekkivaid vajadusi. Teenus vastab seejuures katkematu teenuse nõudele ja sisaldab funktsiooni, mis võimaldab teavitada kasutajat süsteemis esinevast häirest.

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS:

Nõukogu määruse (Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo)rakendamise jätkamise kohta) muudetud ettepanek

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK (EELARVE KASUTAMINE/KOOSTAMINE TEGEVUSTE KAUPA)

Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:

JAOTIS 06 — ENERGEETIKA JA TRANSPORT

Peatükk 06 02 — Sise-, õhu- ja meretransport

Peatükk 06 06 — Energia- ja transpordialane uurimistöö

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread:

Punkt 06 01 04 11 — Galileo programm – Halduskulud (uus loodav eelarverida)

Artikkel 06 02 10 — Galileo programm

Artikkel 06 06 02 — Transpordialane uurimistegevus (kaasa arvatud lennundus)

3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:

2008-2013

3.3. Eelarve tunnusjooned:

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |

06 01 04 11 | Mittekohustuslik | Liigendamata | JAH | EI | EI | Nr 1a – konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |

06 02 10 | Mittekohustuslik | Liigendatud | EI | EI | EI | Nr 1a – konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |

06 06 02 | Mittekohustuslik | Liigendatud | EI | JAH | JAH | Nr 1a – konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

Rahaliste vahendite esitamisel võetakse arvesse:

4. olemasolevat finantsplaneeringut 2007–2013: 1 005 miljonit eurot[25]

5. täiendavaid summasid 2008–2013: 2 100 miljonit eurot

6. teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi alla kuuluvat 300 miljoni euro suurust summat

7. kokku ajavahemikul 2007-2013: 3 405 miljonit eurot

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Personal kokku[30] | 30 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Nõukogu on alates 1999. aasta juulist arvesse võtnud, et „satelliitnavigastioonisüsteemi sisseseadmine tsiviiltarbeks lubab jõuda suuremale iseseisvusele ühes tähtsamais võtmetehnoloogias” ja et „satelliitnavigatsioonisüsteemi rakendamine tsiviiltarbeks pakub euroopa tööstusele võimalust suurendada oma pädevust ja kasu saada suurel võimaluste skaalal, mida taoline tulevikutehnoloogia avab”. Euroopa Nõukogu ja Ülemkoda on mitmeid kordi rõhutanud selle programmi strateegilist tähtsust ja on palunud Komisjonil tarvitada kõiki vajalikke meetmeid programmi rakendamiseks.

Komisjon võttis 14. juulil 2004. aastal vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmi kiire arengu faasi ja ekspluatatsioonifaasi rakendamise kohta) ettepaneku[31]. Kõnealusel ettepanekul oli kaks peamist eesmärki. Kuna GALILEO programm on jõudnud üleküpsuse staadiumi ja väljunud märkimisväärselt tavalise uurimisprojekti raamidest, tekkis vajadus selle seostamise järele konkreetse õigusaktiga, mis oleks sidus Euroopa tulevase kosmoseprogrammiga, oleks suuteline rahuldama selle nõudmisi ja mis vastaks samas maksimaalselt ka headele finantsjuhtimise nõuetele.

Teiseks tuleb ühenduse eelarvest kaetava GALILEO programmi osa rahastada 2007.–2013. aasta finantsraamistikus ajavahemikul. Ettepanekuga nähti seega ette, et Euroopa Ühenduse rahaline toetus ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 on 1 miljard eurot. 21. aprillil 2005 jõudis nõukogu kokkuleppele (osaline üldine lähenemisviis) komisjoni määruse ettepaneku suhtes, välja arvatud eelarveküsimused, mille heakskiitmine sõltub finantsraamistiku 2007–2013 üle peetava arutelu tulemustest. Peamises nõukogu tehtud muudatuses käsitletakse programmi EGNOS kaasamist määruse ettepanekusse.

Parlamendis on samuti teksti esimene lugemine toimunud ning 5. septembril 2005 andis parlament tekstile üldiselt väga soodsa hinnangu. Nii nagu komisjon, soovis ka parlament programmi EGNOS lülitamist määruse ettepanekusse.

Tuleb rõhutada, et kui komisjon võttis 2004. aasta juulis vastu määruse ettepaneku, nähti selles ette, et Galileo programmi kasutuselevõtu ja kasutusetapi teostamine antakse kontsessiooni korras erasektorile. Euroopa Ühenduse finantsosalus pidi sel juhul piirduma kolmandikuga süsteemi kasutuselevõtuetapi kuludest ning tulevasele kontsessiooni valdajale iga-aastaste toetuste maksmisega programmi kasutuse esimestel aastatel.

Kontsessioonilepingu läbirääkimistes esilekerkinud raskuste tõttu palusid 22. märtsi 2007. aasta transpordinõukogu ja Euroopa Parlament komisjonil muu hulgas esitada võimalikult kiiresti arutlemiseks võimalikud lahendused, mis tagaksid avaliku sektori pikaajalised rahalised kohustused.

Komisjon vastas nõukogu ja Euroopa Parlamendi taotlustele oma 16. mai 2007. aasta teatisega. Te kutsus neid üles võtma teadmiseks, et praegused kontsessiooniläbirääkimised on luhtunud. Programmi rahuldava jätkumise tagamiseks tegi komisjon seejärel paar olulist ettepanekut, nimelt tagada Euroopa Ühenduse enda poolt Galileo täieliku satelliitiderühma käivitamine, avaliku ja erasektori partnerlus võib tulla edaspidi kõne alla süsteemi kasutamise puhul.

Komisjon märkis ära, et uus väljapakutud stsenaarium on ainuke lahendus, mis võiks võimaldada süsteemi Galileo täielikku kasutamist 2012 aasta lõpuks. Ajavahemikuks 2007–2013 on võetud 3,4 miljardi euro suurune eelarveline kulukohustus, mis on komisjoni 14. juulil 2004 vastu võetud muudetud ettepanekus algselt ette nähtud summast 2 ,4 miljoni võrra rohkem. See ühenduse eelarvelise kulukohustuse otsustav suurendamine tuleneb peamiselt asjaolust, et Euroopa Komisjon võttis süsteemi kasutuselevõtuetapi tervikuna enda peale.

Komisjoni teatise tulemusena võttis transpordinõukogu juunis 2007 vastu resolutsiooni. milles ta:

- järeldab, et läbirääkimised kontsessiooni andmise üle on takerdunud ning need tuleks lõpetada;

- palub komisjonil jätkata sertifitseeritava EGNOSe rakendamist, kindlustades teenuste algse kättesaadavuse 2008. aastaks;

- kinnitab taas Galileo väärtust esmatähtsa projektina ja toetab Galileo süsteemi kasutuselevõtu enne 2012. aasta lõppu.

- tunnistab, et Galileo ja EGNOSe kasutuselevõtt avaliku sektori poolt nõuaks täiendavat riiklikku rahastamist;

- palub komisjonil esitada transpordinõukogule enne septembrit 2007 üksikasjalikud ettepanekud rahastamiseks, ettepanekud hankestrateegia kohta, võttes samaaegselt arvesse nii juba saavutatut kui vajadust tagada konkurents, ettepanekud erasektori rolli kohta kasutusetapis, et tagada programmi usaldusväärne haldamine avaliku sektori poolt, mille aluseks on selge kohustuste jaotus komisjoni, Euroopa Kosmoseagentuuri, Euroopa GNSSi Järelevalveameti, liikmesriikide ja nõukogu vahel.

Parlament toetab samuti komisjoni poolt 16. mai 2007. aasta teatises esitatud ettepanekuid, eelkõige nende programmide ühendusepoolse rahastamise osas.

5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime

Programmid EGNOS ja GALILEO vastavad täielikult subsidiaarsuse põhimõttele. Satelliitraadionavigatsiooni infrastruktuuride väljaarendamine ületab tõepoolest üksinda tegutseva liikmesriigi rahalised ja tehnilised võimed ja ühenduse tasand on kõige kohasem tasand, rakendamaks tegevusse neid programme, mis on hea näide Euroopa Ühenduse lisandväärtuse kohta, kuna siin on selgelt ära määratud selle eesmärgid ja vahendid.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Satelliitraadionavigatsiooni Euroopa poliitika eesmärk on anda Euroopa Ühendusele kaks satelliitraadionavigatsiooni süsteemi (GNSS), milleks on EGNOS ja Galileo. Mõlemal infrastruktuuril on satelliidid ja maapealsed jaamad.

Komisjoni poolt esitatud algset määrusettepanekut muutvas ettepanekus on võetud arvesse nii kontsessiooniskeemi kasutamise lõpetamist kasutuselevõtu etapis, kui ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu esitatud erinevaid märkusi.

Eeskätt kaasatakse teksti edaspidi tervikuna programm EGNOS. See programm on koos programmiga GALILEO üks Euroopa satelliitraadionavigatsiooni poliitika alustugesid. Seejuures on kaks süsteemi ja programmi siiski selgelt määratletud.

Teiseks võimaldab tekst süsteemi EGNOS täielikku kasutamist alates aastast 2009. On oluline, et toimimise, töökindluse ja turustamise tagamist sisaldavate üksikasjadega varustatud süsteemi EGNOS kasutamise rahastamine on alates 2009. aastast Euroopa Ühenduse vastutusalas. EGNOSe kasutamine võiks tulla kõne alla avalikul teenusteturul koos erasektoriga kuni aastani 2013 ja pärast aastat 2013 olla integreeritud Galileo kasutamisesse.

Kolmandaks on pakutud teksti puhul võetud arvesse kontsessiooniskeemi kasutamise lõpetamist programmi Galileo kasutuselevõtufaasis ning erasektori tegeliku vastutuse puudumise tõttu selle faasi täielikku ülevõtmist Euroopa Ühenduse vastutusalasse. Süsteemi kasutamine võiks toimuda avaliku sektoriga sõlmitavate teenuste kontsessioonilepingute või riiklike teenuslepingute alusel.

Neljandaks püütakse väljapakutud teksti abil parandada programmide riiklikku juhtimist kahel viisil:

- nähes ühelt poolt ette selge pädevuste jaotumise Euroopa Ühenduse, keda esindab komisjon, Euroopa GNSSi Järelevalveameti ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahel, jättes komisjonile juhtiva rolli ja vastutuse programmide rakendamise eest;

- teiselt poolt luues Euroopa GNSSi programmide komitee.

Tegevuseesmärgid ja ettenähtud meetmed on järgmised.

Tegevuseesmärk nr 1: Programmi GALILEO rakendamise jätkamine.

Meede 1: Pika tarneajaga osad

Meetme eesmärk on osta varakult ära osad, millel on pikk tarneaeg (satelliitide osad, mille kättesaadavus turul on piiratud, ja mis tuleb osta varakult enne satelliitide tootmist) ja mis täieliku kasutuselevõtmise lepingu läbirääkimiste kohaselt on vastavuses satelliitide tootmisliinile või -liinidele. Kõnealuse meetme ajafaktor on Galileo üldise kavandamise puhul otsustava tähtsusega.

Meede 2: Satelliitide täiskomplektid

Tuleb teha nii, et täieliku kasutuselevõtmise lepingu läbirääkimiste tulemused ja lepingu rakendamine oleksid vastavuses komisjoni eesmärkidega programmi Galileo osas. Üksikasjalikult tuleb välja selgitada, kas avalike hangete poliitika puhul on nõukogu otsuseid täielikult arvesse võetud ning kas hanked on vastavuses rahvusvahelisel tasandil võetud kohustustega.

Meede 3: Kanderaketid

Tuleb teha nii, et Euroopa Kosmoseagentuuri pakutud kosmosesse viimise kava vastaks komisjoni üldpoliitikale, programmi riskihaldamise poliitikaga ja riskide leevendamise kavadega. Satelliitide kosmosesse viimise kava puhul tuleb uurida rahvusvahelise koostöö võimalusi.

Meede 4: Varukanderaketid ja kaks varusatelliiti maapinnal

Vt eelnevat punkti, milles rõhutatakse eraldi ettenägematute asjaoludega seotud riskide leevendamist.

Meede 5: Maapealne segment

Tuleb teha nii, et täieliku kasutuselevõtmise lepingu läbirääkimiste tulemused ja lepingu rakendamine oleksid vastavuses komisjoni eesmärkidega programmi Galileo osas. Üksikasjalikult tuleb välja selgitada, kas avalike hangete poliitika puhul on nõukogu otsuseid täielikult arvesse võetud ning kas hanked on vastavuses rahvusvahelisel tasandil võetud kohustustega.

Meede 6: Kasutamine

Tuleb teha nii, et täieliku kasutuselevõtmise lepingu läbirääkimiste tulemused ja lepingu rakendamine oleksid vastavuses komisjoni eesmärkidega ja tegevusega programmi Galileo kasutamise osas. Üksikasjalikult tuleb välja selgitada, kas tulevase kasutusetapi puhul on nõukogu otsuseid täielikult arvesse võetud.

Meede 7: Süsteemi tehniline külg

Tuleb teha nii, et täieliku kasutuselevõtmise lepingu läbirääkimiste tulemused ja lepingu rakendamine oleksid vastavuses komisjoni eesmärkidega programmi Galileo osas. Üksikasjalikult tuleb välja selgitada, kas avalike hangete poliitika puhul on nõukogu otsuseid täielikult arvesse võetud ning kas hanked on vastavuses rahvusvahelisel tasandil võetud kohustustega.

Tegevuseesmärk nr 2: EGNOS (ainus meede)

Eesmärk on teha nii, et Euroopa Kosmoseagentuuri ja Galileo järelevalveameti rakendatud meetmed EGNOSe moderniseerimiseks, selle kasutamise alustamiseks ning EGNOSt käitava ettevõtja valimine vastaksid komisjoni eesmärkidele. Üksikasjalikult tuleb välja selgitada, kas avalike hangete poliitika puhul on nõukogu otsuseid täielikult arvesse võetud ning kas hanked on vastavuses rahvusvahelisel tasandil võetud kohustustega.

5.4. Rakendusmeetod

- Komisjon koostab mitmeaastase tegevuskava. Komisjon on mitmeaastase tegevuskava ja selle läbivaadatud versioonid käesoleva määruse artiklis 14 osutatud menetluse kohaselt vastu võtnud.

- Euroopa GNSSi Järelevalveamet saab ülesandeks komisjoni üldiselt abistada. Järelevalveamet tagab ühtlasi talle komisjoni poolt programmidega seotud vahendite haldamise ja nende kasutamise kontrolli. Kõnealused vahendid on antud järelevalveameti käsutusse delegatsiooni kokkuleppega vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 54 lõikega 2 ja määruse (EÜ) nr 1321/2004 sätetele.

- Euroopa Kosmoseagentuur, kellele on vajalik tehniline oskusteave peab omalt poolt sõlmima Euroopa Ühendusega mitmeaastase kokkuleppe, mis hõlmab programmide rakendamisega seotud tehnilisi aspekte, eelkõige programmi Galileo kasutuselevõtuetapiga seotud tegevusi. Et võimaldada Euroopa Ühendusel, keda esindab komisjon, rakendada täielikult oma kontrollifunktsioone, peab kokkulepe sisaldama eelkõige Euroopa Kosmoseagentuurile antud vahendite haldamise üldtingimusi ning selles tuleb ette näha kokkuleppe kohaselt toimunud riigihanked, mille puhul on võetud arvesse ühenduse riigihangete eeskirju.

- Komisjon peab ELi kui süsteemi valdaja nimel seisma hea, et ELi võetud poliitilised ja rahvusvahelised seisukohad ja kohustused konkretiseeruksid, määrama kindlaks ja võtma vastu süsteemi üksikasjad ja üldised ettekirjutused, ning võttes ettekirjutusi täielikult arvesse kontrollima kogu kasutuselevõtuetapi ülesehitamise ja kasutusetapi käiku. Selles kontekstis

1. konsulteerib komisjon kõrgetasemeliste spetsialistidega, kes esindavad selliseid valdkondi nagu projekti haldamine, kosmoseehitus, rahandus, tehnoloogiate turustamine ning kes avaldavad oma seisukohti programmi sõltumatute hindajatena;

2. kavatseb komisjon lülitada töösse hästistruktureeritud töörühma, mis koosneb Galileo personalist, kes tagab üldise halduse, riskihaldamise järelevalve, aruannete koostamise ja programmi kõikide üksikasjade hindamise. Galileo järelevalveameti ja projekti haldamise konsultandid, kes on tööle võetud töölepingute alusel, toetavad seda tegevust omalt poolt, eelkõige riskihaldamise ja järelevalve, dokumentide kontrolli puhul, programmi edenemist käsitlevatel koosolekutel, edenemise kontrollimisel ja aruannete koostamisel, osalevad hinnangute andmisel tehniliste kompromisside osas, maksumuste ja ajakava osas;

3. võib komisjon tegevusse hõlmata ka teisi eksperte ja spetsialiste. Nende ekspertide ülesanne on anda nõu programmi haldamise küsimustes, kuid neil pole täidesaatvaid volitusi. See võimaldaks saada kasu rahvusvahelisel tasandil olemasolevast pädevusest.

( Tsentraliseeritud haldamine

( otse, haldajaks on komisjon (vt punkt 5.3)

( kaudselt, haldamine on delegeeritud:

( täitevasutustele

( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185 (Galileo järelevalveamet)

( rahvusvahelistele organisatsioonidele (Euroopa Kosmoseagentuur)

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Järelevalvekord

Komisjon koostas mitmeaastase tööplaani, milles on täpselt esitatud rahastatavad tegevused, ühendusepoolne rahaline toetus, soovitud tulemused ja teostamisnäitajad. Komisjon on mitmeaastase tegevuskava ja selle läbivaadatud versioonid käesoleva määruse artiklis 14 osutatud menetluse kohaselt vastu võtnud.

6.2. Hindamine

6.2.1. Eelhindamine

Alates 1999. aastast on komisjon teostanud mitu uuringut ning koostanud mitu teatist programmidega EGNOS ja GALILEO seotud erinevatest aspektidest (määratlus, maksumus / kasum, juhtimine, avaliku ja erasektori partnerlus jne). Kõik kõnealused dokumendid on kättesaadavad.

6.2.2. Edasise hindamise tingimused ja sagedus

Komisjon tagab programmide elluviimise. Selleks edastab ta igal aastal eelarve esimese eelnõu esitamisel Euroopa Parlamendile ja komisjonile programmide rakendamise aruande.

Lisaks koostatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu teavitamiseks 2010. aastal vaheülevaade programmide EGNOS ja Galileo edusammudest.

7. PETTUSEVASTASED METMED

Käesoleva määruse artikli 15 kohaselt on lepete, rahastamiskonventsioonide, nagu ka iga lepingu või sellest tulenevate rakendamisvahenditega ette nähtud, et Kontrollikoda ja Euroopa Pettustevastane Amet võivad vajadusel teostada kohapealset kontrolli.

8. ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Summad tuleb esitada jooksevhindades, ilma tehnilise ja haldusabi kuludeta mis hõlmavad ajavahemikku 2007–2013 kogusummas 3 378 miljonit eurot, millest 300 miljoni euro suurune summa rahastatakse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi alt (artikkel 06 06 02 — Transpordialane uurimistegevus (kaasa arvatud lennundus).

Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

(Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Aasta 2008 | Aasta 2009 | Aasta 2010 | Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 | KOKKU |

Aasta 2008 | Aasta 2009 | Aasta 2010 | Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 |

Ametnikud või ajutine personal[33] (XX 01 01) | A*/AD | 15 | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 |

B*, C*/AST | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[34] | 9[35] | 9 | 9 | 9 | 9 | 9 |

KOKKU | 30 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 |

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

Programmi üldmaksumus on ligikaudu 10 miljardit eurot riigihangeteks, kasutamislepinguteks ning teadus- ja arendustegevuslepinguteks. Väljapakutud „Galileo töörühm”, mis tuleb kokku direktorite tasandil, peaks tagama üldise juhtimise ja riskiseire ning programmide aruannete koostamise ja hinnangute tegemise. Eelkõige täidab nimetatud töörühm järgmisi ülesandeid:

1. institutsioonilised ülesanded:

1.1 aruanded nõukogule ja Euroopa Parlamendile,

1.2. kontaktid Euroopa Kontrollikojaga;

2. käitamisega seotud ülesanded:

2.1. programmi juhtimise aruandlus Euroopa globaalse satelliitnavigatsiooni süsteemi uuele nõukogule,

2.2. Galileo järelevalveameti nõukogu järelevalveroll,

2.3. riskiprogrammi üldjuhtimine koostöös programmivälise nõukojaga,

2.4. ülevaade Euroopa Kosmoseagentuuri hangetest, tehnilise baasi ja ohutusnõuete haldamine,

2.5. järelevalve EGNOS/Galileo kasutuslepingute üle (kas otse või Galileo järelevalveameti kaudu),

2.6. järelevalve Galileo järelevalveameti KOMi alusel teostatava tegevuse (teadus- ja arendustegevus, muu) üle;

3. rahvusvahelised läbirääkimised (lepingud ja sageli esinevad / turvalisuse küsimused),

4. õiguslikud ja rahastamisega seotud teemad.

8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline)

Vajadused ametikohtade osas kaetakse juhtivale peadirektoraadile eraldatud eelarvest iga-aastase eelarvejaotuse menetlemise raames.

( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud

Koosseisuline personal / ametnikud: 8 AD + 3 AST

ning:

lepinguline töötaja: 1 GF II

riigi lähetatud ekspert: 2

( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks 2008 ette nähtud

2 täistööajale taandatud ametikohta – täidetud

14 täistööajale taandatud ametikohta – vakantsed

( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti 2009 menetlemise käigus

5 täistööajale taandatud ametikohta

Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)

( Ametikohad, mis on aastatel 2008–2013 nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud ( XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Eelarverida (number ja nimetus) | Aasta 2008 | Aasta 2009 | Aasta 2010 | Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 | KOKKU |

1. Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) |

Täitevasutused |

Muu tehniline ja haldusabi |

sise-[36] | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 21,000 |

välis-[37] | 1,500 | 1,500 | 1,500 | 1,000 | 1,000 | 1,000 | 6,000 |

Tehniline ja haldusabi kokku | 5,000 | 5,000 | 5,000 | 4,000 | 4,000 | 4,000 | 27,000 |

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Ametikoha liik | Aasta 2008 | Aasta 2009 | Aasta 2010 | Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 |

Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | 2,457 | 3,042 | 3,042 | 3,042 | 3,042 | 3,042 |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) | 0,417 | 0,417 | 0,417 | 0,417 | 0,417 | 0,417 |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 2,874 | 3,459 | 3,459 | 3,459 | 3,459 | 3,459 |

Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal / Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal

a) Ametnikud ja ajutine personal

Komisjoni poolt kasutatava personali keskmine aastane maksumus nii ametnike kui ajutise personali puhul on 117 000 eurot/aastas (2008. aastal) sealhulgas kaudsed kulud (üldkulud) (21 koosseisulist töötajat x 117 000 eurot = 2 457 000 eurot aastaks 2008 ja 26 koosseisulist töötajat x 117 000 eurot = 3 042 000 eurot järgnevateks aastateks.

b) Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal

Riikide lähetatud eksperdi keskmine aastane maksumus on kuni 48 000 eurot aastas (8 riikide lähetatud eksperti x 48 000 = 384 000 eurot).

Lepingulise töötaja (GF II) keskmine aastane maksumus on kuni 33 000 eurot aastas.

Kogu artikli XX 01 01 kohaselt rahastatava personali kogumaksumus on seega kuni 417 000 eurot.

8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |

Aasta 2008 | Aasta 2009 | Aasta 2010 | Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 | KOKKU |

XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 2,400 |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,300 |

XX 01 02 11 03 – Komiteed[38] | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,500 |

XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | - | - | - | - | - | - | - |

2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | - | - | - | - | - | - | - |

3. Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | - | - | - | - | - | - | - |

Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 4,200 |

[1] KOM(2004) 477.

[2] Euroopa Parlamendi 26. aprilli 2007. aasta resolutsioon Galileo kontsessioonilepingu läbirääkimiste kohta.

[3] KOM(2007) 261.

[4] Euroopa Parlamendi 20. juuni 2007. aasta resolutsioon Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmi (Galileo) rahastamise kohta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe ja mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 alusel.

[5] KOM(2004) 477 lõplik/2.

[6] Eelarve jaotis 6.

[7] KOM(2007) 534, 19.9.2007.

[8] ELT L 246, 20.7.2004, lk 1.

[9] KOM(2004) 477, 14.7.2004, muudetud dokumendiga KOM(2004) 477 lõplik/2, 24.5.2006.

[10] ELT C […], […], lk […].

[11] ELT C […], […], lk […].

[12] ELT C […], […], lk […].

[13] …

[14] KOM(2001) 370, 12.9.2001.

[15] KOM(2007) 212, 26.4.2007.

[16] EÜT L 228, 23.9.1995, lk 1, viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) 807/2004 (ELT L 143, 30.4.2004, lk 46).

[17] ELT L 246, 20.7.2004, lk 1, muudetud nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1942/2006 (ELT L 367, 22.12.2006, lk 18).

[18] KOM(2004) 477 lõplik/2.

[19] Eelarve jaotis 6.

[20] ELT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[21] ELT L 390, 30.12.2006, lk 1.

[22] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

[23] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

[24] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

[25] KOM(2004) 477; KOM(2004) 477 lõplik/2.

[26] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.

[27] 100 miljoni euro suurune summa on 2007. aasta eelarves eelarvereal 060210. Komisjon ei saa seda siiski kasutada, kuna selleks alust andvat õigusakti ei võeta 2007. aasta jooksul vastu. Selles olukorras kavatseb komisjon kanda osa nimetatud summast kulukohustuste assigneeringute alt üleeuroopalise transpordivõrgu alla (kavatsusega kanda see 2009. aastal eelarvereale 060210 tagasi) ning teisest küljest teha üldise ülekande kaudu kättesaadavaks maksete assigneeringud.

[28] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.

[29] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

[30] 35 töökohast on 21 uued ja ülejäänud 14 juba olemasolevad töökohad.

[31] KOM(2004) 477.

[32] Tabelis esitatud summa 895 miljonit eurot sisaldab 100 miljoni euro suurust kulukohustuste assigneeringut, mida kavandatakse 2009. aastal kanda üle eelarverealt 06 03 03 „Rahaline toetus üleeuroopaliste transpordivõrkudega seotud ühishuviprojektidele” eelarvereale 06 02 10 „Galileo programm”; see toimub komisjonile 2007. aastal esitatud ülekandetaotluse alusel (vt joonealune märkust tabeli märgitud ruudu kohta, sama esineb ka punktis 4.1.1 Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest ).

[33] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[34] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[35] 8 riikide lähetatud eksperti ja 1 lepinguline töötaja.

[36] Pakkumiskutse tulemusel toimuvad lepingulised konsultatsioonid (10 inimest hinnaga 1 450 eurot / päev / inimene 20 tööpäeva kuus 12 kuu jooksul + iga-aastased reisikulud 20 000 euro ulatuses).Täiendava kvalifikatsiooniga töötajaid on vaja Galileo programmi juhtimisse / finants-ja riskijuhtimisse / GNSSiga seonduv poliitika/rahvusvahelised suhted/aruandlus / Euroopa Kosmoseagentuuri riigihangete ülevaated / ülevaade käitamis-ja kasutuslepingutest.

[37] Vt punkt 5.4a.

[38] „Euroopa GNSSi programmide komitee”.