Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV mõõtevahendite turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta /* KOM/2011/0769 lõplik - 2011/0353 (COD) */





SELETUSKIRI 1. Ettepaneku taust Ettepaneku üldine taust, põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek on esitatud 2008. aastal vastu võetud kaupade paketi rakendamise raames. See on osa ettepanekute paketist, millega viiakse kümme tooteid käsitlevat direktiivi vastavusse otsusega nr 768/2008/EÜ toodete turustamise ühise raamistiku kohta. Toodete vaba liikumist tagavad liidu (EL) ühtlustamisalased õigusaktid on oluliselt kaasa aidanud ühtse turu väljakujundamisele ja toimimisele. Nendes on sätestatud kaitse kõrge tase ning vahendid, millega ettevõtjatel on võimalik vastavust tõendada. See tagab toodete vaba liikumise, luues nende vastu usalduse. Direktiiv 2004/22/EÜ on üks liidu (EL) ühtlustamisalastest õigusaktidest, millega tagatakse mõõtevahendite vaba liikumine. Direktiivis on sätestatud olulised nõuded, millele mõõtevahendid peavad vastama, et neid saaks ELi turul kättesaadavaks teha. Tootjad peavad tõendama, et mõõtevahend on kavandatud ja valmistatud kooskõlas oluliste nõuetega ning kinnitama sellele CE-märgise ja metroloogilise lisamärgise M. Liidu ühtlustamisalaste õigusaktide rakendamisega seotud kogemused on näidanud, et õigusaktide valdkondadeülesel rakendamisel ja jõustamisel on teatavad puudused ja vastuolud, mille tagajärjel on (1) turul nõuetele mittevastavaid või ohtlikke kaupu ning seetõttu võib täheldada teatavat umbusku CE märgise suhtes, (2) õigusaktide nõudeid järgivad ettevõtjad ebasoodsamas konkurentsiolukorras, kui eeskirjade eirajad, (3) kohtlemine mittevastavate toodete puhul ebavõrdne ning moonutatakse konkurentsi ettevõtjate vahel, sest täitemenetlused on erinevad, (4) riigi ametiasutuste tavad vastavushindamisasutuste määramisel erinevad, (5) probleeme teatavate teavitatud asutuste töö kvaliteediga. Lisaks on õiguskeskkond muutunud üha keerulisemaks, sest sageli kohaldatakse sama toote suhtes mitut õigusakti. Vastuolud sellistes õigusaktides muudavad nende nõuetekohase tõlgendamise ja kohaldamise ettevõtjate ja ametiasutuste jaoks keeruliseks. Et kõrvaldada liidu ühtlustamisalaste õigusaktide sellised, mitme majandusharu puhul täheldatud horisontaalsed puudused, võeti 2008. aastal kaupade paketi raames vastu uus õigusraamistik. Selle eesmärk oli tugevdada ja täiendada kehtivaid eeskirju ja parandada nende rakendamise ja jõustamise praktilisi aspekte. Uus õigusraamistik koosneb kahest üksteist täiendavast õigusaktist: määrus (EÜ) nr 765/2008 akrediteerimise ja turujärelevalve kohta ja otsus nr 768/2008/EÜ toodete turustamise ühise raamistiku kohta. Uue õigusraamistiku määrusega kehtestati akrediteerimise eeskirjad (vastavushindamisasutuste pädevuse hindamise vahend) ning turujärelevalve korraldamise ja tulemuslikkuse ning kolmandatest riikidest pärit toodete kontrollimise nõuded. Alates 1. jaanuarist 2010 kohaldatakse neid eeskirju vahetult kõigis liikmesriikides. Uue õigusraamistiku otsuses on sätestatud tooteid käsitlevate ELi ühtlustamisalaste õigusaktide ühine raamistik. Raamistik sisaldab sätteid, mida tooteid käsitlevates ELi õigusaktides enim kasutatakse (nt mõisted, ettevõtjate kohustused, teavitatud asutused, kaitsemehhanismid jne). Kõnealuseid üldsätteid on tugevdatud, et tagada direktiivide tõhusam rakendamine ja jõustamine. On lisatud ka uusi sätteid (nt importijate kohustused), mis on olulise tähtsusega, et parandada turul olevate toodete ohutust. Uue õigusraamistiku otsus ja määrus täiendavad üksteist ning on omavahel tihedalt seotud. Uue õigusraamistiku otsuses on sätestatud ettevõtjate ja teavitatud asutuste kohustused, mis võimaldavad turujärelevalveasutustel ja teavitatud asutuste eest vastutavatel ametiasutustel täita nõuetekohaselt ülesandeid, mis on neile pandud uue õigusraamistiku määrusega, ning tagada tooteid käsitlevate ELi õigusaktide tõhus ja järjekindel jõustamine. Erinevalt uue õigusraamistiku määrusest ei ole uue õigusraamistiku otsuse sätted vahetult kohaldatavad. Selleks et tagada, et kõik liidu ühtlustamisalaste õigusaktidega hõlmatud majandussektorid saaksid kasu uue õigusraamistiku parandustest, peab uue õigusraamistiku otsuse sätted integreerima kehtivatesse tooteid käsitlevatesse õigusaktidesse. 2008. aastal vastuvõetud kaupade paketi hilisem uuring näitas, et enamik tooteid käsitlevatest liidu ühtlustamisalastest õigusaktidest tuleb kolme järgneva aasta jooksul läbi vaadata, mitte ainult selleks, et kõrvaldada valdkondadeüleseid puudusi, vaid ka valdkondlike põhjuste tõttu. Iga sellise läbivaatamisega kaasneb automaatselt uue õigusraamistiku otsusega seotud õigusaktide vastavusse viimine, sest parlament, nõukogu ja komisjon on võtnud kohustuse kasutada selle sätteid võimalikult sageli uutes tooteid käsitlevates õigusaktides, et suurendada niipalju kui võimalik reguleeriva raamistiku sidusust. Liidu mitme muu ühtlustamist käsitleva direktiivi (sh direktiivi 2004/22/EÜ) läbivaatamist seoses valdkondlike probleemidega ei olnud sellesse ajavahemikku kavandatud. Selleks et mittevastavuse ja teavitatud asutustega seotud probleemid saaksid kõnealustes valdkondades siiski lahendatud ning selleks, et tagada tooteid käsitleva üldise õigusliku raamistiku sidusus, otsustati viia kaupade paketti kuuluvad direktiivid vastavusse uue õigusraamistiku otsuse sätetega. Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Käesolev algatus on kooskõlas ühtse turu aktiga,[1] milles on tõstetud esile vajadust taastada tarbijate usaldus turul olevate toodete kvaliteedi suhtes ning rõhutatud turujärelevalve tõhustamise tähtsust. Lisaks toetab see komisjoni põhimõtteid seoses parema õigusloome ja õiguskeskkonna lihtsustamisega. 2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine Konsulteerimine huvitatud isikutega Direktiivi 2004/22/EÜ vastavusse viimist uue õigusraamistiku otsusega on arutatud nimetatud direktiivi rakendamise eest vastutavate riiklike ekspertidega ja muude huvitatud sidusrühmadega ning kahepoolsetel kohtumistel tööstusühendustega. 2010. aastal korraldati juunist kuni oktoobrini kestnud avalik arutelu, mis hõlmas kõiki kõnealuse algatusega seotud majandussektoreid. Arutelu hõlmas nelja küsimustikku, mis olid suunatud vastavalt ettevõtjatele, ametiasutustele, teavitatud asutustele ja tarbijatele ning komisjoni talitused said 300 vastust. Tulemused on avaldatud aadressil: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/regulatory-policies-common-rules-for-products/new-legislative-framework/index_en.htm Lisaks üldistele aruteludele konsulteeriti ka VKEdega. Euroopa Ettevõtlusvõrgustiku (Enterprise Europe Network) kaudu küsitleti 2010. aasta mais ja juunis 603 VKEd. Tulemused on kättesaadavad aadressil: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/files/new-legislative-framework/smes_statistics_en.pdf Konsultatsioonide käigus selgus, et algatusel on laiaulatuslik toetus. Ollakse üksmeelel, et turujärelevalvet ning teavitatud asutuste hindamis- ja järelevalvesüsteemi on vaja parandada. Ametiasutused toetavad algatust täielikult, sest see võimaldab tugevdada olemasolevat süsteemi ja parandada koostööd ELi tasandil. Tootmisharu ootab, et tõhusamad õigusaktidele mittevastavate toodete vastu suunatud meetmed tagavad võrdsemad tegevustingimused ning õigusaktide vastavusse viimisega kaasneb lihtsustav mõju. Väljendati muret seoses teatavate kohustustega, mis on aga vajalikud turujärelevalve tõhustamiseks. Kõnealuste meetmetega ei kaasne tootmisharu jaoks märkimisväärseid kulusid, ning turujärelevalve paranemisega kaasnev tulu on ilmselt kuludest suurem. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Käesoleva rakenduspaketi mõjuhinnang toetub suures osas uue õigusraamistiku kohta koostatud mõjuhinnangule. Lisaks praegust konteksti käsitlevate eksperdiarvamuste kogumisele ja analüüsimisele konsulteeriti veel valdkondlike ekspertide ja huvirühmadega ning tehnilise ühtlustamise, vastavushindamise, akrediteerimise ja turujärelevalve valdkonnaüleste ekspertidega. Samuti kasutati välisekspertide arvamusi alusandmete saamiseks mõõtevahendite sektoris. Oma hindamisaruandes leidsid väliseksperdid,[2] et direktiiv 2004/22/EÜ on kohaldatav ligikaudu 345 miljoni igal aastal Euroopa turul müüdava mõõtevahendi suhtes, mille müügi koguväärtus on umbes 3,25 miljardit eurot. Hindamine näitas, et turu järelevalve kvaliteet valmistab tööstusharule suurt muret ning see on valdkond, mille puhul enamik asutusi tunnistab, et nende tegevus on senini jäänud väheseks. Samuti tundub, et teavitatud asutused on ebajärjekindlad direktiivi nõuete ja muude juhiste tõlgendamises ning samuti on need asutused erineva töövõimega. Järgnenud avalik arutelu[3] näitas, et direktiivi 2004/22/EÜ hindamise võib lugeda lõpetatuks ning et huvirühmad üldiselt toetavad selle analüüsi. Turu järelevalve ja teavitatud asutuste kvaliteedi osas täheldatud probleemid lahendatakse osaliselt direktiivi 2004/22/EÜ vastavusse viimisega uue õigusraamistiku otsusega. Mõju hindamine Lähtudes kogutud teabest koostas komisjon mõjuhinnangu, milles käsitleti ja võrreldi kolme valikut. 1. valik – praegune olukord ei muutu Selle valiku korral kehtivat direktiivi ei muudeta ning toetutakse ainult uue õigusraamistiku määrusest tulenevale olukorra teatavale paranemisele. 2. valik – vastavusseviimine uue õigusraamistiku otsusega toimub mittereguleerivate meetmete abil 2. valiku puhul kaalutakse võimalust soodustada vabatahtlikku vastavusseviimist uue õigusraamistiku otsuse sätetega, nt käsitledes seda juhendites kui parimat tava. 3. valik – vastavusseviimine uue õigusraamistiku otsusega toimub seadusandlike meetmete abil Selle valiku puhul integreeritakse uue õigusraamistiku otsuse sätted kehtivatesse direktiividesse. Eelistati 3. valikut, sest – see parandab oma kohustusi täitvate äriühingute ja teavitatud asutuste konkurentsivõimet võrreldes nendega, kes eeskirju ei järgi; – see parandab siseturu toimimist, tagades võrdse kohtlemise kõikidele ettevõtjatele, eelkõige importijatele ja levitajatele, aga ka teavitatud asutustele; – see ei põhjusta märkimisväärseid kulusid ei ettevõtjatele ega ka teavitatud asutustele; see ei põhjusta lisakulu (või on kulu väga väike) juba vastutustundlikult toimivatele ettevõtjatele; – see on tõhusam kui 2. valik; kuna 2. valiku jõustamine on puudulik, on küsitav, kas selle valiku puhul tuleks positiivne mõju piisavalt esile; – 1. ja 2. valik ei vähenda õigusraamistiku vastuolusid ning seetõttu ei võimalda need reguleerivat keskkonda lihtsustada. 3. Ettepaneku põhielemendid 3.1. Horisontaalsed mõisted Ettepanekuga muudetakse rida mõisteid, mida kasutatakse tavaliselt kõigis liidu ühtlustamisalastes õigusaktides, et ühtlustada nende tähendust asjaomastes õigusaktides. 3.2. Ettevõtjate kohustused ja jälgitavusnõuded Ettepanekus täpsustatakse tootjate ja volitatud esindajate kohustusi ning kehtestatakse importijate ja levitajate kohustused. Importijad peavad kontrollima, et tootja on korraldanud asjakohase vastavushindamismenetluse ja koostanud tehnilise dokumentatsiooni. Lisaks peavad importijad koos tootjaga tagama, et kõnealune tehniline dokumentatsioon tehakse ametiasutustele nende nõudmisel kättesaadavaks. Samuti peavad importijad kontrollima, et mõõtevahendid oleksid nõuetekohaselt märgistatud ja et nendega oleksid kaasas juhised ja teave. Nad peavad säilitama vastavusdeklaratsiooni koopia ning märkima tootele oma nime ja aadressi. Juhul kui see ei ole võimalik, märgivad nad nime ja aadressi pakendile või tootega kaasas olevatele dokumentidele. Levitajad peavad kontrollima, et mõõtevahendil oleks CE-märgis, vajaduse korral tootja ja importija nimi ning et sellega oleksid kaasas nõutavad dokumendid ja juhised. Importijad ja levitajad peavad tegema koostööd turujärelevalveasutustega ning võtma asjakohaseid meetmeid, kui nad on tarninud mittevastavaid mõõtevahendeid. Kõikidele ettevõtjatele kehtestatakse jälgitavuse parandamisega seotud kohustused. Mõõtevahendile tuleb märkida tootja nimi ja aadress ning number, mis võimaldab mõõtevahendit identifitseerida ja siduda seda tehnilise dokumentatsiooniga. Imporditud mõõtevahendi korral peab sellele olema märgitud ka importija nimi ja aadress. Lisaks peab iga ettevõtja suutma nimetada ametiasutustele ettevõtja, kes on talle mõõtevahendeid tarninud, või ettevõtja, kellele tema on mõõtevahendeid tarninud. 3.3. Harmoneeritud standardid Vastavus harmoneeritud standarditele lubab eeldada vastavust olulistele nõuetele. 1. juunil 2011 võttis komisjon vastu ettepaneku Euroopa standardimist käsitleva määruse kohta,[4] milles sätestatakse Euroopa standardimise horisontaalne õiguslik raamistik. Määruse ettepanek sisaldab muu hulgas sätteid, milles käsitletakse komisjoni poolt Euroopa standardiorganitele esitatud standardimistaotlusi, vastuväidete esitamist harmoneeritud standardite kohta ning huvirühmade osalemist standardimisprotsessis. Selleks et tagada õiguskindlus, kustutatakse käesoleva ettepanekuga direktiivist 2004/22/EÜ sätted, mis käsitlevad samu aspekte. Sätteid, milles käsitletakse vastavuse eeldamist harmoneeritud standarditele, on muudetud, et täpsustada vastavuse eeldamise ulatust juhul, kui standard vastab olulistele nõuetele vaid osaliselt. 3.4. Vastavushindamine ja CE-märgis Direktiiviga 2004/22/EÜ on kehtestatud asjakohased vastavushindamismenetlused, mida tootjad peavad kohaldama, et tõendada nende mõõtevahendite vastavust olulistele nõuetele. Ettepanekus on kõnealused menetlused viidud vastavusse uue õigusraamistiku otsuses sätestatud ajakohastatud versiooniga. Samuti on selles säilitatud teatavad sektorile omased elemendid, mis sisaldusid juba direktiivis 2004/22/EÜ, näiteks kohustuslik metroloogiline märgis M lisaks CE-märgisele. CE-märgist käsitlevad põhimõtted on esitatud määruse 765/2008 artiklis 30, kuid üksikasjalikud sätted CE-märgise ja M-märgise kinnitamiseks mõõtevahenditele on lisatud käesolevasse ettepanekusse. 3.5. Teavitatud asutused Ettepanekuga täpsustatakse teavitatud asutuste suhtes kehtivaid teavitamiskriteeriume. Selles selgitatakse, et tütarettevõtjad või alltöövõtjad peavad samuti vastama teavitamise nõuetele. Kehtestatakse erinõuded teavitavatele ametiasutustele ja muudetakse teavitatud asutustest teavitamise menetlust. Teavitatud asutuse pädevust tuleb tõendada akrediteerimistunnistusega. Kui teavitatud asutuse pädevuse hindamisel ei ole väljastatud akrediteerimistunnistust, tuleb teavitamisel lisada dokumendid, milles kirjeldatakse, kuidas kõnealuse asutuse pädevust hinnati. Liikmesriigid võivad esitada vastuväiteid teavitamise kohta. 3.6. Turujärelevalve ja kaitseklausliga seotud menetlus Käesoleva ettepanekuga muudetakse kehtivat kaitseklausliga seotud menetlust. Sellega lisatakse liikmesriikide vahelise teabe vahetamise etapp ning täpsustatakse asjaomaste ametiasutuste tegevust mittevastava mõõtevahendi avastamisel. Kaitseklausliga seotud menetlus, mille puhul peab komisjon otsustama, kas meede on õigustatud või mitte, algatatakse juhul, kui mõni muu liikmesriik vaidlustab mõõtevahendi suhtes võetud meetmed. Kui piiravate meetmete kohta vastuväiteid ei esitata, peavad kõik liikmesriigid kohaldama asjakohaseid meetmeid oma territooriumil. 3.7. Komiteemenetlus ja delegeeritud õigusaktid Mõõtevahendite komitee toimimist käsitlevaid sätteid kohandati vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 sätestatud uutele eeskirjadele delegeeritud õigusaktide kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes)[5] uutele sätetele rakendusaktide kohta. 4. Ettepaneku õiguslik külg Õiguslik alus Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 114. Subsidiaarsuse põhimõte Siseturuga seotud pädevus on jagatud liidu ja liikmesriikide vahel. Subsidiaarsuse põhimõte puudutab eriti uusi lisatud sätteid, mille eesmärk on direktiivi 2004/22/EÜ tulemuslikum jõustamine, eelkõige on need sätted, mis käsitlevad importijate ja levitajate kohustusi, jälgitavust, teavitatud asutuste hindamist ja nendest teavitamist ning muudetud turujärelevalve ja kaitsemenetlustest tulenevaid tugevdatud koostööga seotud kohustusi. Õigusaktide jõustamise kogemused on näidanud, et riikide tasandil võetud meetmed on kaasa toonud erisuguse lähenemise ning ettevõtjate erineva kohtlemise Euroopa Liidus, mis kahjustab käesoleva direktiivi eesmärke. Kui probleemi lahendamiseks võetakse meetmeid riikide tasandil, tekib oht, et takistatakse kaupade vaba liikumist. Lisaks piirduvad riigi tasandil võetud meetmed vaid liikmesriigi territoriaalse pädevusega. Kaubanduse rahvusvahelistumisest tulenevalt suureneb pidevalt piiriüleste juhtumite arv. ELi tasandil kooskõlastatud meetmed võimaldavad eesmärke paremini saavutada ning eelkõige muudavad turujärelevalve tõhusamaks. Seega on asjakohasem võtta meetmeid ELi tasandil. Direktiivis sisalduvaid vastuolusid saab lahendada vaid ELi tasandi seadusandja. Proportsionaalsus Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe kavandatud muudatused püstitatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Uued või muudetud kohustused ei põhjusta liigset koormust ja kulusid tööstusharule, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ega ametiasutustele. Negatiivse mõjuga muudatuste korral on variantide mõju analüüsimise teel pakutud probleemile kõige sobivam lahendus. Mitu muudatust lisavad kehtivasse direktiivi selgust, toomata kaasa olulisi uusi nõudeid, mis suurendaksid kulusid. Õigusloome tehnika valik Direktiivi 2004/22/EÜ vastavusse viimine uue õigusraamistiku otsusega eeldab mitme sisulise muudatuse tegemist. Muudetud õigusakti loetavuse tagamiseks valiti uuesti sõnastamise tehnika, mis on kooskõlas 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilisema kasutamise kohta[6]. Direktiivis 2004/22/EÜ tehtud muudatused hõlmavad mõisteid, ettevõtjate kohustusi, harmoneeritud standarditega seotud vastavuse eeldust, vastavusdeklaratsiooni, CE märgist, teavitatud asutusi ning kaitseklausli ja vastavushindamisega seotud menetlusi. Ettepanek ei muuda direktiivi 2004/22/EÜ reguleerimisala ega olulisi nõudeid. 5. Mõju eelarvele Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet. 6. Lisateave Seniste õigusaktide kehtetuks tunnistamine Ettepaneku vastuvõtmisega tunnistatakse direktiiv 2004/22/EÜ kehtetuks. Euroopa Majanduspiirkond Ettepanekus käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonda ning seepärast kohaldatakse ettepanekut Euroopa Majanduspiirkonnas. ê 2004/22/EÜ (kohandatud) 2011/0353 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV mõõtevahendite turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuesti sõnastatud) (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut Ö Euroopa Liidu toimimise lepingut, Õ eelkõige selle artiklit 95 Ö 114 Õ, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[7], toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: ê 2004/22/EÜ põhjendus 1 (kohandatud) Paljusid mõõtevahendeid reguleerivad eridirektiivid, mis on vastu võetud nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi 71/316/EMÜ (liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta) alusel[8]. Üksikdirektiivid, mis on tehniliselt vananenud, tuleb tühistada ja asendada iseseisva direktiiviga, mis kajastab nõukogu 7. mai 1985. aasta otsust uuest lähenemisviisi kohta tehnilisele harmoneerimisele ja standarditele[9]. ò uus (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/22/EÜ mõõtevahendite kohta[10] on korduvalt oluliselt muudetud. Kuna sellesse tuleb teha uusi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada. (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 765/2008/EÜ (millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93)[11] on kehtestatud vastavushindamisasutuste akrediteerimise eeskirjad ning sätestatud toodete turujärelevalve ja kolmandatest riikidest pärit toodete kontrollimise raamistik ning CE-märgise üldpõhimõtted. (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsuses 768/2008/EÜ (toodete turustamise ühise raamistiku kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 93/465/EMÜ)[12] on sätestatud üldpõhimõtete ja erisätete ühine raamistik, mis on ette nähtud kohaldamiseks kõigi tooteturustuse tingimusi ühtlustavate õigusaktide suhtes, et tagada nimetatud õigusaktide läbivaatamiseks või uuestisõnastamiseks ühtne alus. Seega tuleks direktiivi 2004/22/EÜ muuta vastavalt kõnealusele otsusele. ê 2004/22/EÜ põhjendus 2 (4) Korrektseid ja jälgitavaid mõõtevahendeid saab kasutada mitmesuguste mõõteülesannete jaoks. Nende mõõteülesannete puhul, mis põhinevad avaliku huvi, inimeste tervise, ohutuse ja korra, keskkonna- ja tarbijakaitse, maksude ja koormistega maksustamise ja ausa kaubanduse vajadustel, mis mõjutavad mitmel viisil otseselt ja kaudselt inimeste igapäevaelu, võib nõuda legaalmetroloogilise kontrolli läbinud mõõtevahendite kasutamist. ê 2004/22/EÜ põhjendus 3 (kohandatud) (5) Legaalmetroloogiline kontroll ei tohi tõkestada mõõtevahendite vaba liikumist. Vastavad sätted peavad olema samad kõikides liikmesriikides ja vastavustõendamine heaks kiidetud kogu ühenduses Ö liidus Õ . ê 2004/22/EÜ põhjendus 4 (6) Legaalmetroloogiline kontroll nõuab vastavust kindlaksmääratud toimimisnõuetele. Toimimisnõuded, millele mõõtevahendid peavad vastama, peaksid pakkuma kõrgetasemelist kaitset. Vastavushindamine peab tagama kõrge usaldatavustaseme. ê 2004/22/EÜ põhjendus 5 (7) Liikmesriigid peaksid legaalmetroloogilise kontrolli üldreeglina sätestama. Kui legaalmetroloogiline kontroll on sätestatud, tuleb kasutada ainult mõõtevahendeid, mis vastavad ühistele toimivusnõuetele. ê 2004/22/EÜ põhjendus 6 (kohandatud) (8) Vaba valiku põhimõte, mis Ö on kehtestatud Õ kehtestatakse käesoleva direktiiviga Ö 2004/22/EÜ, võimaldab Õ ja mille alusel võivad liikmesriigid Ö liikmesriikidel Õ teostada oma õigust otsustada, kas kohandada Ö sätestada Õ käesoleva direktiiviga reguleeritud mis tahes vahendeid Ö vahendite kasutamine Õ või mitte, peab olema kohaldatav ainult sel määral, et see ei põhjusta kõlvatut konkurentsi. ê 2004/22/EÜ põhjendus 7 Tootja vastutus käesoleva direktiivi sätete järgimise eest peab olema eraldi sätestatud. ê 2004/22/EÜ põhjendus 8 (kohandatud) (9) Mõõtevahendite toimimine on eriliselt tundlik keskkonna suhtes, eriti elektromagnetilise keskkonna suhtes. Mõõtevahendite immuunsus elektromagnetiliste häirete suhtes Ö peab moodustama Õ moodustab käesoleva direktiivi lahutamatu osa, seega ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/108/EÜ (mis käsitleb elektromagnetilise ühilduvuse alaste liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 89/336/EMÜ)[13] nõukogu 3. mai 1989. aasta direktiivi 89/336/EMÜ elektromagnetilist ühilduvust käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta immuunsusnõudeid. ê 2004/22/EÜ põhjendus 17 ð uus (10) ð Et tagada mõõtevahendite vaba liikumine liidus, ï ei tohi liikmesriigid takistada CE-märgist ja metroloogilist lisamärgist kandvate mõõtevahendite turuleviimist ja/või kasutuselevõttu vastavalt käesoleva direktiivi sätetele. ê 22/2004 põhjendus 18 (kohandatud) (11) Liikmesriikidel tuleb võtta asjakohaseid meetmeid takistamaks mittevastavate mõõtevahendite turule laskmist ja/või kasutuselevõttu. Piisav koostöö liikmesriikide pädevate asutuste vahel on seega vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks kogu ühenduses Ö liidus Õ. ò uus (12) Ettevõtjad peaksid vastutama mõõtevahendite nõuetekohasuse eest vastavalt sellele, kus nad turustusahelas asuvad, et tagada avalike huvide, näiteks tervise ja ohutuse ning tarbijate kaitse kõrge tase ning tagada liidu turul õiglane konkurents. (13) Kõik tarne- ja turustamisahelas osalevad ettevõtjad peaksid võtma asjakohaseid meetmeid tagamaks, et nad teeksid turul kättesaadavaks ainult käesoleva direktiiviga vastavuses olevaid mõõtevahendeid. On vaja ette näha selge ja proportsionaalne kohustuste jagunemine, mis vastab iga ettevõtja rollile tarne- ja turustusprotsessis. (14) Kõige sobivam täieliku vastavushindamismenetluse teostaja on tootja, kel on üksikasjalikud teadmised toote projekteerimis- ja tootmisprotsessist. Seega peaks vastavushindamine jääma ainult tootja kohustuseks. (15) Tuleb tagada, et kolmandatest riikidest liidu turule sisenevad mõõtevahendid oleksid vastavuses käesoleva direktiivi nõuetega ja eelkõige, et tootjad oleksid neid mõõtevahendeid nõuetekohaselt hinnanud. Seepärast tuleks sätestada, et importijad tagavad nende poolt turule lastavate mõõtevahendite vastavuse käesoleva direktiivi nõuetele ning et nad ei lase turule mõõtevahendeid, mis sellistele nõuetele ei vasta või mis on ohtlikud. Lisaks tuleks sätestada, et importijad on kohustatud tagama, et vastavushindamismenetlused on läbi viidud ja et toote märgistus ning tootja koostatud dokumentatsioon on järelevalveasutustele kontrollimiseks kättesaadavad. (16) Levitaja teeb mõõtevahendi turul kättesaadavaks pärast seda, kui tootja või importija on selle turule lasknud, ja tegutseb hoolikalt tagamaks, et mõõtevahendi käitlemine tema poolt ei mõjutaks negatiivselt mõõtevahendi nõuetekohasust. (17) Mõõtevahendi turule laskmisel peaks iga importija märkima mõõtevahendile oma nime ja kontaktaadressi. Erandid tuleks ette näha juhtudeks, kui toote suurus või iseloom seda ei võimalda. See hõlmab ka juhud, kui importijal tuleb selleks, et lisada tootele oma nimi ja aadress, avada pakend. (18) Kui ettevõtja laseb mõõtevahendi turule oma nime või kaubamärgi all või muudab mõõtevahendit selliselt, et see võib mõjutada toote vastavust käesoleva direktiivi nõuetele, tuleks teda käsitleda tootjana ja talle peaks laienema tootja kohustused. (19) Kuna levitajad ja importijad on turuga lähedalt seotud, peaksid nad olema kaasatud pädevate riiklike ametiasutuste teostatavasse turujärelevalvesse ning nad peaksid olema valmis selles aktiivselt osalema, andes nimetatud asutustele kogu asjaomase mõõtevahendiga seotud vajaliku teabe. (20) Mõõtevahendi jälgitavuse tagamine kogu tarneahelas aitab lihtsustada ja tõhustada turujärelevalvet. Tõhus jälgitavussüsteem lihtsustab turujärelevalveasutuste ülesannet teha kindlaks ettevõtja, kes tegi nõuetele mittevastava mõõtevahendi turul kättesaadavaks. ê 2004/22/EÜ põhjendus 9 (kohandatud) ð uus (21) Ühenduse õigusaktides tuleks määrata kindlaks olulised nõuded Ö Käesolev direktiiv peaks piirduma tehnika arengut mitte takistavate põhinõuete, soovitavalt toimivust käsitlevate nõuete esitamisega Õ. Sätetes tehniliste takistuste eemaldamiseks kaubanduselt tuleks järgida nõukogu 7. mai 1985. aasta otsust uue lähenemisviisi kohta tehnilisele harmoneerimisele ja standarditele. ðSelleks et hõlbustada kõnealustele nõuetele vastavuse hindamist, on vaja sätestada vastavuseeldus mõõtevahendite puhul, mis vastavad harmoneeritud standarditele, mis on vastu võetud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu […..] aasta määrusega (EL) nr [.../...], mis käsitleb Euroopa standardimist ja millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/105/EÜ ja 2009/23/EÜ,[14] ning mille eesmärk on määratleda kõnealuste nõuetega seotud üksikasjalikud tehnilised spetsifikatsioonid. ï ò uus (22) Määruses (EL) nr [.../...] [(mis käsitleb Euroopa standardimist)] sätestatakse harmoneeritud standardite suhtes esitatud vastuväidete arutamise menetlus juhuks, kui kõnealused standardid ei vasta täielikult käesoleva direktiivi nõuetele. ê 2004/22/EÜ põhjendus 12 (kohandatud) (23) Rahvusvaheliselt kokkulepitud tehniliste normdokumentide tehnilised ja toimimiskirjeldused võivad kas osaliselt või täielikult järgida ka käesolevas direktiivis sätestatud olulisi nõudeid. Sellistel juhtudel võib Ö peaks Õ nende rahvusvaheliselt kokkulepitud tehniliste normdokumentide kasutamine olla Ö olema Õ alternatiiviks harmoneeritud standardite kasutamisele ja eritingimustel olla vastavuseelduse aluseks. ê 2004/22/EÜ põhjendus 13 (24) Vastavust käesolevas direktiivis poolt sätestatud olulistele nõuetele võivad ette näha ka tehnilised kirjeldused, mida mis ei sisaldu Euroopa tehnilises standardis ega rahvusvaheliselt kokkulepitud tehnilises normdokumendis. Euroopa tehnilise standardi või rahvusvaheliselt kokkulepitud tehnilise normdokumendi kasutamine peab seetõttu olema vabatahtlik. ò uus (25) Selleks et ettevõtjad saaksid tõendada ja pädevad asutused tagada, et turul kättesaadavaks tehtud mõõtevahendid vastavad olulistele nõuetele, on vaja sätestada vastavushindamismenetlused. Otsuses nr 768/2008/EÜ on sätestatud vastavushindamismenetluse moodulid, mis hõlmavad rangeid või vähem rangeid menetlusi, vastavalt riski tasemele ja nõutud ohutustasemele. Valdkondadevahelise ühtsuse ja erakorraliste lahenduste vältimise eesmärgil tuleks vastavushindamismenetlus valida kõnealuste moodulite hulgast. Sellegipoolest on vaja neid mooduleid metroloogilise kontrolli eri aspektide kajastamiseks kohandada. ê 2004/22/EÜ põhjendus 14 (kohandatud) (26) Alakoostude vastavushindamine peab järgima Ö toimuma kooskõlas Õ käesoleva direktiivi sätteid Ö sätetega Õ. Juhul kui alakooste müüakse eraldi ning sõltumatult mõõtevahendist, tuleb vastavushindamine läbi viia kõnealusest mõõtevahendist sõltumatult. ê 2004/22/EÜ põhjendus 15 (27) Mõõtetehnika tase areneb pidevalt ja võib põhjustada muudatusi vastavushindamiste vajadustes. Seetõttu peab iga mõõteliigi ja vajaduse korral alakoostu jaoks olema kehtestatud asjakohane menetlus või tagatud valik erinevate samaväärsete menetluste vahel. Vastuvõetud menetlused vastavad nõukogu 22. juuli 1993. aasta direktiivile 93/465/EMÜ, mis käsitleb tehnilise ühtlustamise direktiivides kasutatavaid vastavushindamismenetluse eri etappide mooduleid ning CE-märgise kinnitamise ja kasutamise eeskirju[15]. Sellegipoolest võib nende moodulite puhul teha metroloogilise kontrolli eri aspektide kajastamiseks mööndusi. Tuleb koostada säte CE-märgise pealekandmise kohta tootmisprotsessi ajal. ò uus (28) Tootjad peaksid koostama ELi vastavusdeklaratsiooni, et esitada üksikasjalik teave mõõtevahendi vastavuse kohta käesoleva direktiivi nõuetele ja muudele asjakohastele liidu ühtlustamisalastele õigusaktidele. (29) Vastavushindamist selle laiemas tähenduses hõlmava täieliku menetluse nähtav tulem on mõõtevahendi vastavust tõendav CE-märgis ja metroloogiline lisamärgis. CE-märgist ja selle suhet muudesse märgistesse käsitlevad üldpõhimõtted on sätestatud määruses (EÜ) nr 765/2008. Käesolevas direktiivis peaksid olema sätestatud eeskirjad CE-märgise ja metroloogilise lisamärgise kinnitamise kohta. ê 2004/22/EÜ põhjendus 10 (kohandatud) ð uus (30) Võtmaks arvesse erinevusi kliimatingimustes või tarbijakaitse erinevaid tasemeid, mida riiklikul tasandil võidakse kohaldada, Ö on vaja kehtestada Õ võivad olulised nõuded tingida ð oluliste nõuetena ï keskkonna- või täpsusklasside kehtestamise. ê 2004/22/EÜ põhjendus 11 Olulistele nõuetele vastavuse tõendamise ülesande lihtsustamiseks ja vastavushindamise võimaldamiseks on soovitatav harmoneeritud standardite olemasolu. Sellised harmoneeritud standardid koostatakse eraõiguslike asutuste poolt ning need peavad säilitama mittekohustuslike tekstide staatuse. Vastavalt komisjoni ja Euroopa standardiorganisatsioonide vahel 13. novembril 1984 allkirjastatud lepingu põhisuunistele tunnustatakse harmoneeritud standardite kohaldamise pädevate asutustena Euroopa Standardikomiteed (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteed (CENELEC) ja Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituuti (ETSI). ò uus (31) Käesolevas direktiivis sätestatud vastavushindamismentluste puhul on vajalik liikmesriikide poolt komisjonile teatatud vastavushindamisasutuse sekkumine. ê 2004/22/EÜ põhjendus 16 (kohandatud) Mõõtetehnika jätkuv areng ning huvirühmade poolt seoses sertifitseerimisega väljendatud mure rõhutavad vajadust tagada järjepidavad vastavushindamismenetlused tööstustoodete osas vastavalt nõukogu 10. novembril 2003. aastal vastu võetud otsusele[16]. ò uus (32) Kogemus on näidanud, et direktiivis 2004/22/EÜ sätestatud kriteeriumid, mida vastavushindamisasutused peavad täitma, et neist saaks komisjonile teatada, ei ole piisavad, et tagada teavitatud asutuste ühtlaselt kõrgetasemeline toimimine kogu liidus. Samas on oluline, et kõik teavitatud asutused täidaksid oma funktsioone samal tasemel ja õiglase konkurentsi tingimustes. Seepärast on vaja kehtestada kohustuslikud nõuded vastavushindamisasutustele, kes soovivad, et neist teatataks kui vastavushindamisteenuste osutajatest. Nende nõuete puhul tuleb arvesse võtta mõõtetehnoloogia pidevat arengut. (33) Mõõtevahendite vastavushindamise kvaliteedi ühtlase taseme tagamiseks tuleb kehtestada ka nõuded, mida peavad täitma teavitavad ametiasutused ja muud teavitatud asutuste hindamisse, nendest teatamisse ja nende jälgimisse kaasatud asutused. (34) Kui vastavushindamisasutus on tõendanud vastavust harmoneeritud standardites sätestatud kriteeriumitele, tuleks eeldada, et ta järgib käesoleva direktiivi nõudeid. (35) Käesolevas direktiivis sätestatud süsteemi peaks täiendama määruse (EÜ) nr 765/2008 kohane akrediteerimissüsteem. Kuna akrediteerimine on vastavushindamisasutuse pädevuse kontrollimise põhiline vahend, siis tuleks seda kasutada ka teavitamise eesmärgil. (36) Selleks et tagada vastavussertifikaatide usaldusväärsuse vajalik tase, peaksid riikide ametiasutused kõikjal liidus toetuma vastavushindamisasutuste tehnilise pädevuse tõendamisel määruse (EÜ) nr 765/2008 kohasele läbipaistva akrediteerimise põhimõttele. Riigi ametiasutused võivad siiski olla seisukohal, et nende valduses on sobivad vahendid, et kõnealune hindamine ise läbi viia. Sellisel juhul peaksid nad muude riiklike ametiasutuste hindamiste piisava usaldusväärsuse tagamiseks esitama komisjonile ja teistele liikmesriikidele vajalikud dokumenteeritud tõendid, et hinnatud vastavushindamisasutused vastavad asjaomastest õigusaktidest tulenevatele nõuetele. (37) Vastavushindamisasutused ostavad tihti mõnda vastavushindamisega seotud teenust sisse või kasutavad filiaale. Selleks et tagada liidu turule lastavate mõõtevahendite nõutav kaitsetase, on vastavushindamise jaoks oluline, et alltöövõtjad ja tütarettevõtjad vastaksid seoses vastavushindamise ülesannete täitmisega samadele nõuetele nagu teavitatud asutused. Seega on oluline, et nende asutuste pädevuse ja tegevuse hindamisel, kellest on kavas teatada, ning juba teavitatud asutuste jälgimisel võetaks arvesse ka alltöövõtjate ja tütarettevõtjate tehtud toiminguid. (38) Teavitamismenetluse tõhusust ja läbipaistvust tuleb suurendada ning eelkõige tuleb seda kohandada uute tehnoloogiatega, et luua elektroonilise teavitamise võimalus. (39) Kuna teavitatud asutused võivad pakkuda oma teenuseid kogu liidus, siis peaks teistel liikmesriikidel ja komisjonil olema võimalus esitada teavitatud asutuse kohta vastuväiteid. Seega on oluline ette näha ajavahemik, mille jooksul saaks selgust vastavushindamisasutuse pädevusega seotud kõigi võimalike kahtluste või probleemide osas, enne kui nad alustavad tegevust teavitatud asutustena. ê 22/2004 põhjendus 17 (kohandatud) Vastavalt käesoleva direktiivi sätetele ei tohi liikmesriigid takistada CE-märgist ja metroloogilist lisamärgist kandvate mõõtevahendite turuleviimist ja/või kasutuselevõttu. ê 22/2004 põhjendus 18 (kohandatud) Liikmesriikidel tuleb võtta asjakohaseid meetmeid takistamaks mittevastavate mõõtevahendite turule laskmist ja/või kasutuselevõttu. Piisav koostöö liikmesriikide pädevate asutuste vahel on seega vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks kogu ühenduses. ò uus (40) Konkurentsivõime huvides on ülioluline, et teavitatud asutused kohaldaksid vastavushindamismenetlust ilma ettevõtjaid liigselt koormamata. Samal põhjusel ja ettevõtjate võrdse kohtlemise tagamiseks tuleb kindlustada vastavushindamismenetluse tehnilise kohaldamise järjekindlus. Seda on kõige paremini võimalik saavutada teavitatud asutuste vahelise asjakohase koordineerimise ja koostöö kaudu. (41) Õiguskindluse tagamiseks on vaja selgitada, et mõõtevahendite suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 765/2008 sätestatud eeskirju liidu turujärelevalve ja liidu turule sisenevate toodete kontrolli kohta. (42) Direktiivis 2004/22/EÜ on juba sätestatud kaitsemeetmete menetlus, mis võimaldab komisjonil kontrollida liikmesriikides mittevastavaks tunnistatud mõõtevahendite vastu võetud meetmete õigustatust. Läbipaistvuse suurendamise ja menetlusaja lühendamise huvides on vaja parandada olemasolevat kaitseklauslimenetlust, et muuta see veel tõhusamaks ja liikmesriikides olemasolevatele kogemustele toetuvaks. (43) Olemasolevat süsteemi tuleks täiendada menetlusega, mis võimaldaks huvitatud isikutel olla kursis meetmetega, mida kavandatakse seoses käesolevas direktiivis käsitletud avaliku huvi kaitsele ohtu kujutavate mõõtevahenditega. See peaks ka võimaldama turujärelevalveasutustel koostöös asjaomaste ettevõtjatega sellistele mõõtevahenditele algstaadiumis reageerida. (44) Kui liikmesriigid ja komisjon nõustuvad liikmesriigi võetud kaitsemeetme põhjendustega, siis ei tohiks komisjon rohkem sekkuda, välja arvatud juhul, kui mittevastavus on põhjendatav puudustega harmoneeritud standardis. ê 2004/22/EÜ põhjendus 19 Tootjaid tuleb teavitada põhjustest, mille alusel nende toodete kohta tehti negatiivsed otsused, samuti neile kättesaadavatest õiguskaitsevahenditest. ê 2004/22/EÜ põhjendus 20 Tootjatele tuleb anda võimalus oma enne käesoleva direktiivi jõustumist omandatud õiguste teostamiseks mõistliku üleminekuperioodi jooksul. ê 2004/22/EÜ põhjendus 21 (45) Riiklikud tehnilised kirjeldused, mis käsitlevad kasutuselolevaid asjaomaseid riigisiseseid nõudeid, ei tohi olla vastuolus käesoleva direktiivi sätetega kasutuselevõtu kohta. ê 2004/22/EÜ põhjendus 22 (kohandatud) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleb vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega sätestatakse komisjonile antud rakendamisvolituste teostamise menetlused[17]. ê 2004/22/EÜ põhjendus 23 Mõõtevahendite komitee tegevus peab hõlmama kohaseid konsultatsioone huvitatud osapoolte esindajatega. ê 2004/22/EÜ põhjendus 24 (kohandatud) Direktiivid 71/318/EMÜ, 71/319/EMÜ, 71/348/EMÜ, 73/362/EMÜ, 75/33/EMÜ (mis käsitleb käesoleva direktiivi lisas MI-001 määratletud mõõtureid), 75/410/EMÜ, 76/891/EMÜ, 77/95/EMÜ, 77/313/EMÜ, 78/1031/EMÜ ja 79/830/EMÜ tuleb seetõttu tunnistada kehtetuks, ò uus (46) On vaja sätestada üleminekukord, mis võimaldab teha turul kättesaadavaks ja võtta kasutusele mõõteseadmed, mis on juba turule lastud kooskõlas direktiiviga 2004/22/EÜ. (47) Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud riiklike õigusaktide rikkumise korral, ja tagama nende rakendamise. Kõnealused karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. (48) Et tagada ühetaolised tingimused käesoleva direktiivi rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[18]. (49) Rakendusotsuste puhul, mis käsitlevad vastuväiteid sellistele rahvusvaheliselt kokkulepitud tehnilistele normdokumentidele, mille viide on Euroopa Liidu Teatajas juba avaldatud ja mida komisjon peab põhjendatuks, tuleks kasutada kontrollimenetlust, sest selline otsus võib mõjutada eeldust, et kohaldatavad olulised nõuded on täidetud. (50) Selleks et võtta arvesse mõõtetehnoloogias toimunud arenguid, tuleks komisjonile anda volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 seoses mõõtevahendeid käsitlevate lisade muutmisega. On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistustööde ajal läbi vajalikud konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. (51) Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (52) Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, milleks on tagada, et turul olevad mõõtevahendid vastavad nõuetele, mis tagavad käesoleva direktiiviga hõlmatud avalike huvide kõrgetasemelise kaitse, aidates samas kaasa siseturu toimimisele, ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada ning seetõttu on eesmärk meetme ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatav liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale, kui on vaja nimetatud eesmärkide saavutamiseks. (53) Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise kohustus peaks piirduma sätetega, mille sisu on võrreldes varasemate direktiividega muutunud. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb varasematest direktiividest. (54) Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud XIII lisa B osas nimetatud direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega. ê 2004/22/EÜ (kohandatud) ð uus ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: 1. PEATÜKK Ö ÜLDSÄTTED Õ Artikkel 31 Eesmärk Ö Sisu Õ Käesolevas direktiivis sätestatakse nõuded, millele peavad vastama artiklis 1 nimetatud mõõtevahendid ja -süsteemid turule laskmisel ð kättesaadavaks tegemisel ï ja/või kasutuselevõtul artikli 23 lõikes 1 nimetatud Ö viidatud Õ ülesannete Ö mõõtmiste Õ osas. Artikkel 12 Kohaldamisala 1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse Ö mõõtevahendite suhtes Õ mõõtmisfunktsiooniga seadmetele ja süsteemidele, mis on määratletud mõõtevahendeid käsitlevates lisades III - XII, Ö edaspidi „mõõtevahendeid käsitlevad lisad” Õ, mis puudutavad veearvesteid (MI-001), gaasiarvesteid ja gaasi leppekoguse mõõtureid (MI-002), aktiivelektrienergiaarvesteid (MI-003), soojusarvesteid (MI-004), kestva dünaamilise toimimisega mõõtesüsteeme vedelike (välja arvatud vesi) koguste mõõtmiseks vedelikekoguste, mis ei ole vesi, pideva ja dünaamilise mõõtmise mõõtesüsteeme (MI-005), automaatkaale (MI-006), taksomeetreid (MI-007), materiaalmõõte mõõte (MI-008), dimensioonimõõtevahendeid (MI-009) ja heitgaasianalüsaatoreid (MI-010). ê 2004/22/EÜ 2. Käesolev direktiiv on elektromagnetilise häirekindluse nõuete suhtes üksikdirektiiv direktiivi 2004/108/EÜ 89/336/EMÜ artikli 21 lõike 24 tähenduses. Emissiooninõuete osas kohaldatakse edasi direktiivi 2004/108/EÜ 89/336/EMÜ. ê 2004/22/EÜ (kohandatud) Artikkel 23 Ö Vaba valik Õ 1. Liikmesriigid võivad sätestada artiklis 1 nimetatud mõõtevahendite kasutamise mõõtmisteks avaliku huvi, inimeste tervise, avaliku ohutuse ja korra, keskkonna- ja tarbijakaitse, maksude ja koormistega maksustamise ja ausa kaubanduse tagamisel, kui nad peavad seda õigustatuks. ê 2004/22/EÜ 2. Kui liikmesriik ei sätesta sellist kasutust, teavitavad nad selle põhjustest komisjoni ja teisi liikmesriike. ê 2004/22/EÜ Artikkel 4 Mõisted Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: ê 2004/22/EÜ a1) „mõõtevahend” – iga artiklitega 1 ja 3 2 lõikega 1 reguleeritud mõõtmisfunktsiooniga seade või süsteem. b2) „alakoost” – riistvaraseade, mis on nimetatud asjakohastes lisades ja mis funktsioneerib iseseisvalt ja moodustab mõõtevahendi koos teiste ühilduvate alakoostudega või ühilduva mõõtevahendiga. c3) „legaalmetroloogiline kontroll” – mõõtetegevuse kontroll mõõtevahendi sellisel kohaldamisalal, mis viiakse läbi avaliku huvi, inimeste tervise, avaliku ohutuse, avaliku korra, keskkonnakaitse, maksude ja koormistega maksustamise, tarbijakaitse ja ausa kaubanduse huvides. ê 2004/22/EÜ (kohandatud) i4) „tehniline normdokument” – Rahvusvahelise Legaalmetroloogia Organisatsiooni ( Ö edaspidi Õ „OIML”) poolt vastu võetud dokument, mis sisaldab tehnilisi kirjeldusi ja mille suhtes kohaldatakse artiklis 16 lõikes 1 ette nähtud menetlust. 5e) „turule laskmine” – lõppkasutajale ette nähtud seadme Ö mõõtevahendi Õ esimest korda Ö liidu turul Õ ühenduses tasu eest või tasuta kättesaadavaks tegemine. ò uus (6) „turul kättesaadavaks tegemine” – mõõtevahendi tasu eest või tasuta tarnimine liidu turule kaubandustegevuse käigus kas turustamiseks või kasutamiseks. ê 2004/22/EÜ 7f) „kasutuselevõtt” – lõppkasutajale ette nähtud seadme esmakordne kasutuselevõtt selleks määratud eesmärkidel. ê 2004/22/EÜ (kohandatud) ð uus 8d) „tootja” – Ö iga Õ füüsiline või juriidiline isik, kes ð toodab või laseb projekteerida või toota mõõtevahendeid ja ï vastutab mõõtevahendite vastavuse eest käesolevale direktiivile nende turule laskmisel ð turustab neid mõõtevahendeid ï enda nime ð või kaubamärgi ï all ja/või Ö võtab neid kasutusele Õ oma tarbeks. ê 2004/22/EÜ (kohandatud) 9g)„volitatud esindaja” – Ö iga Õ ühenduse Ö liidu Õ piires registreeritud füüsiline või juriidiline isik, Ö kes on saanud tootjalt kirjaliku volituse tegutseda tema nimel seoses kindlaksmääratud ülesannetega Õkellele on antud tootja poolt kirjalik volitus teostada tema nimel kindlaksmääratud töid käesoleva direktiivi tähenduses. ò uus 10) „importija” – iga liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes laseb mõõtevahendi kolmandast riigist liidu turule. 11) „levitaja” – iga turustusahelas osalev füüsiline või juriidiline isik, välja arvatud tootja või importija, kes teeb mõõtevahendi turul kättesaadavaks. 12) „ettevõtja” – tootja, volitatud esindaja, importija ja levitaja. 13) „tehniline spetsifikatsioon” – dokument, milles nähakse ette mõõtevahendile esitatavad tehnilised nõuded. ê 2004/22/EÜ ð uus 14h) „harmoneeritud standard” – ð mõiste on määratletud määruse (EL) nr [../..], [mis käsitleb Euroopa standardimist], artikli 2 lõike 1 punktis c ï komisjoni nõudel vastavalt Euroopa parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivile 98/34/EÜ, millega nähakse ette teavitamise kord tehniliste standardite ja määruste valdkonnas ning infoühiskonna teenusele kehtestatavad nõuded, CENi, CENELECi või ETSI poolt või kahe organisatsiooni või kõigi nende poolt ühiselt vastu võetud[19] ja vastavalt komisjoni ja Euroopa standardiorganisatsioonide vahel kokku lepitud üldistele suunistele ette valmistatud tehniline kirjeldus. ò uus 15) „akrediteerimine” – mõiste on määratletud määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 2 lõikes 10. 16) „riiklik akrediteerimisasutus” – mõiste on määratletud määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 2 lõikes 11. 17) „vastavushindamine” – menetlus, millega tõendatakse, kas mõõtevahendit käsitlevad käesoleva direktiivi nõuded on täidetud. 18) „vastavushindamisasutus” – asutus, kes viib läbi vastavushindamise toiminguid, sealhulgas kalibreerimist, testimist, sertifitseerimist ja kontrollimist. 19) Tagasivõtmine – mis tahes meede, mille eesmärk on võtta turult tagasi mõõtevahend, mis on seal juba lõpptarbija jaoks kättesaadavaks tehtud. 20) „kõrvaldamine” – mis tahes meede, mille eesmärk on turustusahelas oleva mõõtevahendi turul kättesaadavaks tegemise vältimine. 21) „CE-märgis” – märgis, millega tootja kinnitab, et mõõtevahend vastab märgise tootele paigaldamist käsitlevate liidu ühtlustamisalaste õigusaktide alusel kohaldatavatele nõuetele. 22) „liidu ühtlustamisalased õigusaktid” – mis tahes toodete turustamise tingimusi ühtlustavad liidu õigusaktid. ê 2004/22/EÜ Artikkel 5 Kohaldatavus alakoostude puhul ê 2004/22/EÜ (kohandatud) Eraldi lisade olemasolul, mis sätestavad olulised nõuded alakoostudele, kohaldatakse selliste alakoostude suhtes käesolevat direktiivi sätteid mutatis mutandis. ê 2004/22/EÜ Alakooste ja mõõtevahendeid võib vastavustõendamise eesmärgil hinnata iseseisvalt ja eraldi. Artikkel 6 Olulised nõuded ja vastavushindamine ê 2004/22/EÜ 1. Mõõtevahend peab vastama I lisas ja asjaomases seda liiki mõõtevahendit käsitlevas lisas sätestatud olulistele nõuetele. ê 2004/22/EÜ ð uus Juhul kui mõõtevahendi korrektseks kasutamiseks vaja, võivad liikmesriigid nõuda I lisa punktis 9 või asjaomastes seda liiki mõõtevahendit käsitletavates lisades viidatud andmeid selle liikmesriigi riigikeeles/riigikeeltes, kus seadet ð turul kättesaadavaks tehakse ï turustatakse, riigikeeles/riigikeeltes. 2. Mõõtevahendi vastavust olulistele nõuetele hinnatakse vastavalt artiklile 9. ê 2004/22/EÜ (kohandatud) Artikkel 87 Turul Ö kättesaadavaks tegemine Õ e laskmine ja kasutuselevõtt ê 2004/22/EÜ ð uus 1. Liikmesriigid ei takista käesolevas direktiivis esitatud põhjustel vastavalt artiklile 723 mis tahes CE-märgist ja metroloogilist lisamärgist kandva mõõtevahendi turule laskmist ð turul kättesaadavaks tegemist ï ega kasutuselevõttu. 2. Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed, tagamaks mõõtevahendite turulelaskmise ð kättesaadavaks tegemine ï ja/või kasutuselevõttu ainult juhul, kui need vastavad käesoleva direktiivi nõuetele. ê 2004/22/EÜ (kohandatud) 3. Liikmesriik võib nõuda, et mõõtevahend vastaks selle kasutuselevõttu reguleerivatele sätetele, mida õigustavad kohalikud kliimatingimused. Sellisel juhul valib liikmesriik I lisa tabelist 1 vajalikud ülemised ja alumised temperatuuri piirid ning võib lisaks määratleda niiskustingimused (kondenseerumine või mittekondenseerumine) ning selle, kas kasutuskoht on avatud või suletud. ê 2004/22/EÜ 4. Kui mõõtevahendile on määratletud erinevad täpsusklassid: a) võivad seda liiki mõõtevahendit käsitlevad lisad pealkirja „Kasutuselevõtt” all viidata täpsusklassidele konkreetseteks kasutusaladeks; b) kõigil muudel juhtudel võib liikmesriik määrata mõõtevahendi konkreetseteks kasutusaladeks täpsusklassid määratletud klasside hulgast, kohaldades kõigi täpsusklasside lubamist oma territooriumil. ê 2004/22/EÜ (kohandatud) ð uus Mõlemal Punktis a või b Ö kohaldamisel Õ toodud juhul võib omaniku valikul kasutusele võtta parema täpsusega mõõtevahendid. 5. Liikmesriik ei takista käesolevale direktiivile mittevastavate Ö mõõte Õvahendite näitamist kaubandusmessidel, näitustel, esitlustel jmt Ö ja muudel sarnastel üritustel Õ , tingimusel, et nende mittevastavus ning nende kõlbmatus turule laskmiseks ð kättesaadavaks tegemiseks ï ja/või kasutuselevõtuks enne nende vastavusse viimist käesoleva direktiivi sätetega on selgelt tähistatud. ò uus 2. PEATÜKK ETTEVÕTJATE KOHUSTUSED Artikkel 8 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R2] Tootjate kohustused 1. Tootjad tagavad oma mõõtevahendite turule laskmisel ja/või kasutusele võtmisel, et need on projekteeritud ja toodetud kooskõlas oluliste nõuetega, mis on sätestatud I lisas ja asjaomastes seda liiki mõõtevahendit käsitletavates lisades. 2. Tootjad koostavad artiklis 19 osutatud nõutava tehnilise dokumentatsiooni ja teostavad või lasevad teostada artiklis 18 osutatud asjakohase vastavushindamismenetluse. Kui nimetatud menetlusega on tõendatud mõõtevahendi vastavus käesoleva direktiivi asjakohaste nõuetega, siis koostavad tootjad ELi vastavusdeklaratsiooni ning kinnitavad tootele CE-märgise ja täiendava mõõtemärgise. 3. Tootja säilitab tehnilist dokumentatsiooni ja ELi vastavusdeklaratsiooni kümne aasta jooksul pärast mõõtevahendi turule laskmist. 4. Tootjad tagavad menetluste olemasolu seeriatoodangu vastavuse säilimiseks. Arvesse võetakse muudatusi mõõtevahendi disainis või omadustes ja muudatusi neis harmoneeritud standardites, tehnilistes normdokumentides või tehnilistes spetsifikatsioonides, mille põhjal mõõtevahendi vastavust kinnitatakse. Kui seoses mõõtevahendi toimimisega peetakse vajalikuks, teevad tootjad turul kättesaadavaks tehtud mõõtevahendite pistelist kontrolli, uurivad kaebusi, mittevastavaid mõõtevahendeid ja mõõtevahendite tagasivõtmisi ning vajadusel registreerivad need, ja teavitavad levitajaid igast nimetatud järelevalvemeetmetest. 5. Tootjad tagavad, et nende mõõtevahendid kannavad tüübi-, partii- või seerianumbrit või muud märget, mis võimaldaks neid tuvastada, või kui mõõtevahendi suurus või iseloom seda ei võimalda, siis tagavad tootjad, et nõutud teave on pakendil või mõõtevahendiga kaasasolevas dokumendis. 6. Tootjad märgivad oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja kontaktaadressi kas mõõtevahendile või, kui see ei ole võimalik, pakendile või mõõtevahendiga kaasasolevasse dokumenti. Aadress peab osutama ühele kohale, kus tootjaga ühendust saab võtta. 7. Tootjad tagavad, et mõõtevahendiga on kaasas juhised ja teave vastavalt I lisa punktile 9.3 asjaomase liikmesriigi poolt määratletud keeles, mis on lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadav. 8. Tootjad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et mõõtevahend, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale direktiivile, võtavad viivitamatult vajalikud parandusmeetmed mõõtevahendi vastavusse viimiseks, vajadusel kõrvaldavad selle või võtavad selle tagasi. Lisaks, kui mõõtevahend kujutab endast ohtu, teavitavad nad sellest viivitamatult nende liikmesriikide pädevaid ametiasutusi, kus nad mõõtevahendi kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja mis tahes võetud parandusmeetmete kohta. 9. Tootjad esitavad pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel talle mõõtevahendi vastavust tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele asutustele kergesti arusaadav. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd kõigis nende poolt turule lastud mõõtevahendite põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmetes. Artikkel 9 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R3] Volitatud esindajad 1. Tootja võib kirjaliku volituse alusel määrata volitatud esindaja. Artikli 8 lõikes 1 sätestatud kohustused ja tehnilise dokumentatsiooni koostamine ei kuulu volitatud esindaja ülesannete hulka. 2. Volitatud esindaja täidab ülesandeid tootjalt saadud volituste piires. Volitus võimaldab volitatud esindajal teha vähemalt järgmist: a) säilitada ELi vastavusdeklaratsiooni ja tehnilist dokumentatsiooni riiklikule järelevalveasutusele kättesaadavana kümne aasta jooksul pärast mõõtevahendi turule laskmist; b) esitada pädeva riikliku ametiasutuse põhjendatud nõudmise korral talle kogu mõõtevahendi vastavust tõendav teave ja dokumentatsioon; c) teha pädevate riiklike ametiasutustega viimaste nõudmisel koostööd kõigis nende volitustega hõlmatud mõõtevahendite põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmetes. Artikkel 10 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R4] Importijate kohustused 1. Importijad lasevad liidu turule üksnes nõuetele vastavaid mõõtevahendeid. 2. Enne mõõtevahendi turule laskmist ja/või kasutusele võtmist tagavad importijad, et tootja on teostanud asjakohase vastavushindamismenetluse. Nad tagavad, et tootja on koostanud tehnilise dokumentatsiooni, et mõõtevahend kannab CE-märgist ja metroloogilist lisamärgist ja et sellel on kaasas nõutud dokumendid ning et tootja on täitnud artikli 8 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuded. Kui importija arvab või tal on põhjust uskuda, et mõõtevahend ei ole kooskõlas oluliste nõuetega, mis on sätestatud I lisas ja asjaomastes seda liiki mõõtevahendit käsitletavates lisades, siis ei lase ta mõõtevahendit turule enne, kui see on kooskõlla viidud. Lisaks teavitab importija tootjat ja turujärelevalveasutusi, kui mõõtevahend kujutab endast ohtu. 3. Importijad märgivad oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja kontaktaadressi kas mõõtevahendile või, kui see ei ole võimalik, pakendile või mõõtevahendiga kaasasolevasse dokumenti vastavalt I lisa punktile 9.2. 4. Importijad tagavad, et mõõtevahendiga on kaasas juhised ja teave vastavalt I lisa punktile 9.3 asjaomase liikmesriigi poolt määratletud keeles, mis on lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadav. 5. Importijad tagavad, et sel ajal, kui mõõtevahend on nende vastutuse all, ei ohustaks selle ladustamise või transpordi tingimused vastavust I lisas ja asjaomastes seda liiki mõõtevahendit käsitlevates lisades sätestatud nõuetele. 6. Kui seoses mõõtevahendi toimimisega peetakse vajalikuks, teevad importijad turustatud mõõtevahendite pistelist kontrolli, uurivad kaebusi, mittevastavaid mõõtevahendeid ja mõõtevahendite tagasivõtmisi ning vajadusel registreerivad need, ja teavitavad levitajaid nimetatud järelevalvemeetmetest. 7. Importijad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et mõõtevahend, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale direktiivile, võtavad viivitamatult vajalikud parandusmeetmed mõõtevahendi vastavusse viimiseks, vajadusel kõrvaldavad selle või võtavad selle tagasi. Lisaks, kui mõõtevahend kujutab endast ohtu, teavitavad nad sellest viivitamatult nende liikmesriikide pädevaid ametiasutusi, kus nad mõõtevahendi kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja mis tahes võetud parandusmeetmete kohta. 8. Importijaid hoiavad 10 aasta jooksul pärast mõõtevahendi turule laskmist turujärelevalveasutuste jaoks kättesaadaval ELi vastavusdeklaratsiooni koopiat ning tagavad, et tehniline dokumentatsioon oleks viimaste nõudmisel neile kättesaadav. 9. Importijad esitavad pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel talle kogu mõõtevahendi vastavust tõendava teabe ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele asutustele kergesti arusaadav. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd kõigis nende poolt turule lastud mõõtevahendite põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmetes. Artikkel 11 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R5] Levitajate kohustused 1. Mõõtevahendit turul kättesaadavaks tehes ja/või kasutusele võttes peavad levitajad arvestama käesoleva direktiivi nõuetega. 2. Enne mõõtevahendi turul kättesaadavaks tegemist ja/või kasutusele võtmist kontrollivad levitajad, et mõõtevahend kannab CE-märgist ja metroloogilist lisamärgist, et sellega on kaasas nõutud dokumendid, juhised ja teave vastavalt I lisa punktile 9.3 keeles, millest saavad kergesti aru selle liikmesriigi lõppkasutajad, mille turul mõõtevahend kättesaavaks tehakse ja/või kasutusele võetakse, ning et tootja ja importija on täitnud artikli 8 lõigetes 5 ja 6 ning artikli 10 lõikes 3 sätestatud nõuded. Kui levitaja arvab või tal on põhjust uskuda, et mõõtevahend ei ole kooskõlas oluliste nõuetega, mis on sätestatud I lisas ja asjaomastes seadmeid käsitlevates lisades, siis ei tee ta mõõtevahendit turul kättesaadavaks ega võta kasutusele enne, kui see on kooskõlla viidud. Lisaks teavitab levitaja sellest tootjat või importijat ja turujärelevalveasutusi, kui mõõtevahend kujutab endast ohtu. 3. Levitajad tagavad, et sel ajal, kui mõõtevahend on nende vastutuse all, ei ohustaks selle ladustamise või transpordi tingimused vastavust I lisas ja asjaomastes seda liiki mõõtevahendit käsitletavates lisades sätestatud olulistele nõuetele. 4. Levitajad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et mõõtevahend, mille nad on turul kättesaadavaks teinud või kasutusele võtnud, ei vasta käesolevale direktiivile, tagavad, et võetakse vajalikud parandusmeetmed, et vastavalt vajadusele viia kõnealune mõõtevahend nõuetega vastavusse, kõrvaldada see turult või võtta tagasi. Lisaks, kui mõõtevahend kujutab endast ohtu, teavitavad nad sellest viivitamatult nende liikmesriikide pädevaid ametiasutusi, kus nad mõõtevahendi kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja mis tahes võetud parandusmeetmete kohta. 5. Levitajad esitavad pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel talle kogu mõõtevahendi vastavust tõendava teabe ja dokumentatsiooni. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd kõigis nende poolt turul kättesaadavaks tehtud mõõtevahendite põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmetes. Artikkel 12 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R6] Juhtumid, millal tootjate kohustusi kohaldatakse importijate ja levitajate suhtes Käesolevas direktiivis käsitletakse tootjana importijat või levitajat, kes laseb mõõtevahendi turule oma nime või kaubamärgi all või kes muudab turule lastud mõõtevahendit viisil, mis võib mõjutada vastavust käesoleva direktiivi nõuetele, ja tema suhtes kohaldatakse artikli 8 alusel tootja kohustusi. Artikkel 13 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R7] Ettevõtjate tuvastamine Ettevõtjad esitavad turujärelevalveasutustele nõudmise korral kümne aasta kohta teabe, mille alusel on võimalik tuvastada järgmist: a) iga ettevõtja, kes on neid mõõtevahenditega varustanud; b) iga ettevõtja, keda nad on mõõtevahenditega varustanud. Ettevõtjad on võimelised esitama esimeses lõigus osutatud teavet 10 aasta jooksul pärast seda, kui mõõtevahend neile tarniti, ja 10 aasta jooksul pärast seda, kui nad ise mõõtevahendi tarnisid. ê 2004/22/EÜ (kohandatud) 3. PEATÜKK Ö MÕÕTEVAHENDITE VASTAVUS Õ Artikkel 1314 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R8] Harmoneeritud standardid ja tehnilised normdokumendid Ö Vastavuseeldus Õ ê 2004/22/EÜ 1. Liikmesriigid eeldavad vastavust I lisas ja asjakohastes kindlat mõõtevahendi liiki käsitlevates lisades nimetatud olulistele nõuetele mõõtevahendi puhul, mis vastab riigistandardite elementidele, mis rakendavad Euroopa harmoneeritud standardeid sellele mõõtevahendile, mis vastab antud Euroopa harmoneeritud standardi elementidele ja mille kohta on avaldatud viited Euroopa Liidu Teataja C-seerias. Kui mõõtevahend vastab esimeses lõigus viidatud riigistandardite elementidele vaid osaliselt, eeldab liikmesriik vastavust oluliste nõuetega, mis vastavad nendele riigistandardite elementidele, millele seade vastab. Liikmesriik avaldab viited esimeses lõigus nimetatud riiklikele standarditele. 2. Liikmesriik eeldab vastavust I lisas ja asjakohastes kindlat mõõtevahendi liiki käsitlevates lisades nimetatud olulistele nõuetele mõõtevahendite puhul, mis on kooskõlas tehniliste normdokumentide vastavate osadega ja artikli 16 lõike 1 punktis a osundatud nimekirjadega, mille kohta on avaldatud viited Euroopa Liidu Teataja C-seerias. Kui mõõtevahend vastab esimeses punktis nimetatud tehnilisele normdokumendile ainult osaliselt, eeldab liikmesriik vastavust normelementidele, mida mõõtevahend järgib. Liikmesriik avaldab viited esimeses punktis osundatud normdokumendile. ò uus 1. Mõõtevahendid, mis on vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse olevat vastavuses oluliste nõuetega, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad ja mis on sätestatud I lisas ja asjaomastes seda liiki mõõtevahendit käsitlevates lisades. 2. Mõõtevahendid, mis on vastavuses tehniliste normdokumentide või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse olevat vastavuses oluliste nõuetega, mida nimetatud normdokumendid või nende osad käsitlevad ja mis on sätestatud I lisas ja asjaomastes seda liiki mõõtevahendit käsitlevates lisades. ê 2004/22/EÜ (kohandatud) 3. Tootja võib valida mis tahes tehnilise lahenduse, mis järgib I lisas ja asjaomastes kindlaid mõõtevahendite liike käsitlevates lisades III-XII (MI-001–MI-010) viidatud olulisi nõudeid. Et vastavuseeldusestpresumptsioonist kasu saada, peab tootja lisaks sellele rakendama õigesti nii lõigetes 1 ja 2 osutatud asjakohastes Euroopa harmoneeritud standardites või kui vastavates tehnilistes normdokumentides osades ja nimekirjades toodud lahendusi, millele on viidatud. ê 2004/22/EÜ 4. Liikmesriik eeldab artikli 1019 lõike 3 punktis i nimetatud asjakohaste katsete järgimist juhul, kui vastav katseprogramm sooritati vastavuses lõigetes 1, 2 ja–3 nimetatud asjakohaste dokumentidega ning kui katse tulemused tagavad vastavuse olulistele nõuetele. ò uus [Artikkel 15] [Kui harmoniseeritud standard on kooskõlas nõuetega, mida ta käsitleb ja mis on sätestatud I lisas ja asjaomastes seda liiki mõõtevahendit käsitlevates lisades või artiklis 28, avaldab komisjon viite sellele standardile Euroopa Liidu Teatajas.] ê 2004/22/EÜ (kohandatud) ð uus Artikkel 16 Mõõtevahendite komitee ülesanded Ö Tehniliste normdokumentide viidete avaldamine Õ 1. ð Kui tehniline normdokument on kooskõlas nõuetega, mida ta käsitleb ja mis on sätestatud I lisas ja asjaomastes seda liiki mõõtevahendit käsitlevates lisades, võib komisjon ï Liikmesriigi palvel või omal algatusel võib komisjon, tegutsedes artikli 15 lõikes 2 viidatud korras, võtta kohaseid meetmeid järgmiseks: a) et määrata kindlaks OIMLi poolt koostatud tehnilised normdokumendid ja loetleda nende osad, mille järgimine annab alust eeldada vastavust käesoleva direktiivi olulistele nõuetele; b) et avaldada Ö selle Õ tehniliste normdokumenditide viited ja punktis a osundatud nimekirjad Euroopa Liidu Teataja C-seerias. ê 2004/22/EÜ (kohandatud) Artikkel 17 Ö Tehniliste normdokumentide viidete kehtetuks tunnistamine Õ 3. Kui liikmesriik või komisjon leiab, et tehniline normdokument, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas C-seerias vastavalt lõike 1 punktile b, ei vasta täielikult Ö ole täielikult kooskõlas Õ oluliste nõuetega, Ö mida ta käsitleb ja mis on sätestatud Õ I lisas ja seadmeid käsitlevates lisades viidatud olulistele nõuetele, annab liikmesriik või Ö otsustab Õ komisjon, küsimuse arutamiseks mõõtevahendite komiteele, esitades selle põhjused. Komisjon, tegutsedes artikli 15 lõikes 2 viidatud korras, teavitab liikmesriike sellest, kas viide asjaomasele tehnilisele normdokumendile on vaja Euroopa Liidu Teatajas tühistada. ò uus Need otsused võetakse vastu kooskõlas artikli 46 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. ê 2004/22/EÜ (kohandatud) Artikkel 918 Vastavushindamine Ö Vastavushindamismenetlused Õ ê 2004/22/EÜ Mõõtevahendi vastavushindamine asjakohaste oluliste nõuete suhtes toimub taotluse alusel tootja valikul ühes seda liiki mõõtevahendit käsitlevas lisas nimetatud vastavushindamismenetluse järgi. Tootja annab vajaduse korral konkreetsete vahendite või vahendirühmade kohta tehnilise dokumentatsiooni nagu on sätestatud artiklis 10. ê 2004/22/EÜ (kohandatud) Vastavushindamismenetlusede mooduleid, millest menetlus koosneb, Ö on sätestatud Õ kirjeldatakse II lisades A–H1. ê 2004/22/EÜ Vastavushindamist puudutavad dokumendid ja kirjad koostatakse selle liikmesriigi riigikeeles/riigikeeltes, kus vastavushindamismenetlusi teostav teavitatud asutus asub, või selle asutuse poolt heaks kiidetud keeles. Artikkel 1019 Tehniline dokumentatsioon 1. Tehniline dokumentatsioon peab tegema arusaadavaks mõõtevahendi ehituse, tootmise ja töötamise ning peab võimaldama hinnata mõõtevahendi vastavust käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele. ê 2004/22/EÜ (kohandatud) 2. Tehniline dokumentatsioon peab olema piisavalt üksikasjalik, et tagada järgmist Ö vastavus järgmistele nõuetele Õ : ê 2004/22/EÜ a) metroloogiliste omaduste määratlemine;, ê 2004/22/EÜ (kohandatud) b) toodetud vahendite toimimise korratavus juhul, kui nad on kavakohaselt seadistatud, kasutades selleks ette nähtud asjakohaseid vahendeid;, ja c) vahendi terviklikkus. 3. Tehniline dokumentatsioon peab sisaldama sel määral, kui tüübi ja/või vahendi hindamiseks ja tuvastamiseks on vaja, järgmist Ö teavet Õ : ê 2004/22/EÜ a) mõõtevahendi üldine kirjeldus; b) osade, alakoostude, seosahelate jmt põhimõttelised kooste- ja tootmisjoonised ning –plaanid; c) protseduurid järjepideva tootmise tagamiseks; d) kui see on kohaldatav, siis elektronseadmete kirjeldused jooniste, diagrammide, loogika ja üldise tarkvarateabe vooskeemidega, mis selgitavad nende omadusi ja töötamist; e) lõiked b, c ja d, sealhulgas seadme töötamine, arusaamiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused; f) artiklis 1314 viidatud täielikult või osaliselt kohaldatavate standardite ja/või tehniliste normdokumentide nimekiri; g) lahenduste kirjeldused, mis on kasutusele võetud oluliste nõuete täitmiseks juhtudel, kui artiklis 1314 nimetatud standardeid ja/või tehnilisi normdokumente ei kohaldatud; h) konstruktsiooniarvutuste, uuringute jms tulemused; ê 2004/22/EÜ i) vajaduse korral asjakohased katsetulemused, näitamaks, et tüüp ja/või mõõtevahend vastavad: ê 2004/22/EÜ – käesoleva direktiivi nõuetele avaldatud töötingimustel ja määratletud keskkonnahäirete piires; – gaasi-, vee-, soojus- ja muude vedelike kui vee arvestite vastupidavusnõuetele. ê 2004/22/EÜ (kohandatud) j) Ö ELi Õ EÜ tüübihindamistunnistused või Ö ELi Õ EÜ konstruktsioonihindamistunnistused mõõtevahendite puhul, mis sisaldavad konstruktsioonilt identseid osi. ê 2004/22/EÜ 4. Tootja täpsustab, kuhu pandina plommid ja märgised. 5. Kui see on asjakohane, peab tootja näitama ühilduvustingimused liideste ja alakoostudega. ê 2004/22/EÜ Artikkel 11 Teavitamine 1. Liikmesriigid teavitavad teisi liikmesriike ja komisjoni nende jurisdiktsiooni all olevatest asutustest, mis on määratud artiklis 9 nimetatud vastavushindamise mooduleid puudutavate tööde teostamiseks koos tunnusnumbritega, mis on neile vastavalt käesoleva artikli lõikele 4 komisjoni poolt antud, mõõtevahendi liikidest, mille jaoks iga asutus on tunnustatud, ning vajaduse korral lisaks mõõtevahendite täpsusklassidest, mõõtepiiridest, mõõtmistehnoloogiast ja mis tahes muust mõõtmisvahendi omadusest, mis piirab teavitusala. 2. Liikmesriigid kohaldavad selliste asutuste tunnustamiseks artiklis 12 sätestatud kriteeriumeid. Asutuste puhul, mis vastavad asjaomaseid harmoneeritud standardeid, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, üle võtvate riigistandardite kriteeriumidele, eeldatakse, et need järgivad vastavaid harmoneeritud standardeid. Liikmesriigid avaldavad viited nimetatud riigistandarditele. 3. Asutusest teavitanud liikmesriik: – tagab, et asutus vastab edasi artiklis 12 sätestatud kriteeriumidele, – võtab sellise teavitamise tagasi juhul, kui ta leiab, et asutus ei vasta enam nendele kriteeriumidele. Ühtlasi teavitab ta teisi liikmesriike ja komisjoni mis tahes sellisest tagasivõtmisest. 4. Igale teavitamiseks esitatud asutusele annab komisjon tunnusnumbri. Komisjon avaldab teavitatud asutuste nimekirja koos teabega lõikes 1 viidatud teavitamise kohaldamisala kohta Euroopa Liidu Teataja C-seerias, ning tagab, et nimekirja hoitakse ajakohasena. Artikkel 12 Kriteeriumid, millele tunnustatud asutused peavad vastama Liikmesriigid kohaldavad vastavalt artikli 11 lõikele 1 asutuste tunnustamisel järgmisi kriteeriume: 1. Asutus, selle direktor ja vastavushindamise ülesannetega seotud personal ei tohi olla nende poolt kontrollitava mõõtevahendi konstrueerija, tootja, tarnija, paigaldaja ega kasutaja, ega neist ühegi esindaja. Lisaks ei tohi nad olla otseselt seotud mõõtevahendite konstrueerimise, tootmise, turustamise ega hooldusega ning esindada nende tegevustega seotud osapooli. Eelnev kriteerium ei välista sellegipoolest tehnilise teabe vahetamist mis tahes viisil tootja ja asutuse vahel vastavushindamise eesmärgil. 2. Asutus, selle direktor ja vastavushindamise ülesannetega seotud personal on vabad kõigist survetest ja ahvatlustest, eriti rahalistest ahvatlustest, mis võivad nende otsust või vastavushindamise tulemusi mõjutada, seda eriti isikute või isikurühmade poolt, kellel on huvi hindamistulemuste osas. 3. Vastavushindamine korraldatakse suurima erialase usaldusväärsuse ja nõutud pädevusega metroloogia valdkonnas. Kui asutus peaks konkreetsete tööde puhul teostama allhanget, tagab ta esmalt, et allhankija vastab käesoleva direktiivi ja eelkõige käesoleva artikli nõuetele. Asutus annab allhankija kvalifikatsiooni hindavad ja käesoleva direktiivi raames teostatud tööd puudutavad dokumendid teavitatud asutuse käsutusse. 4. Asutus on võimeline teostama kõiki vastavushindamistöid, mille jaoks ta on määratud, seda nii tööde teostamise puhul asutuse enda poolt, kui tööde teostamise puhul tema nimel ja vastutusel. Asutuse kasutuses on vajalik personal ja tal on ligipääs vastavushindamisega seotud tehniliste ja haldustööde nõuetekohaseks teostamiseks vajalikele objektidele. 5. Asutuse personalil on: – hea tehniline ja kutsealane väljaõpe, mis hõlmab kõiki vastavushindamistöid, milleks asutus on määratud, – piisavad teadmised asutuse poolt teostatavaid töid juhtivatest reeglitest ning piisav kogemus taoliste tööde läbiviimisel, – nõutav võime koostada tunnistusi, dokumente ja aruandeid, mis tõendavad ülesannete täitmist. 6. Tagatud peab olema asutuse, selle direktori ja personali erapooletus. Asutuse tasustamine ei sõltu tema poolt läbiviidavate tööde tulemustest. Asutuse direktori ja personali tasustamine ei sõltu teostatud tööde arvust ega nende tööde tulemustest. 7. Juhul, kui vastav liikmesriik ei kata riigisiseste õigusaktide alusel asutuse tsiviilvastutust, võtab asutus tsiviilvastutuskindlustuse. 8. Asutuse direktor ja personal on kohustatud järgima erialase saladuse hoidmist kogu teabe osas, mis on nende käsutuses seoses käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmisega, välja arvatud liikmesriigi poolt määratud asutuse osas. Artikkel 14 Alaline komitee Kui liikmesriik või komisjon leiab, et artikli 13 lõikes 1 viidatud Euroopa harmoneeritud standard ei vasta täielikult I lisas ja asjaomastes seadmeid käsitlevates lisades viidatud olulistele nõuetele, annab liikmesriik või komisjon küsimuse arutamiseks direktiivi 98/34/EÜ artikli 5 alusel loodud alalisele komiteele, esitades ühtlasi selle põhjused. Komitee teeb oma arvamuse viivitamata teatavaks. Vastavalt komitee arvamusele teavitab komisjon liikmesriike sellest, kas on vajalik tühistada viited riigistandarditele trükistes, millele on viidatud artikli 13 lõike 1 kolmandas lõigus. ò uus Artikkel 20 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R10] ELi vastavusdeklaratsioon 1. ELi vastavusdeklaratsioon kinnitab, et I lisas ja asjaomastes seda liiki mõõtevahendit käsitlevates lisades sätestatud olulised nõuded on täidetud. 2. ELi vastavusdeklaratsioon järgib otsuse nr 768/2008/EÜ III lisas sätestatud näidise ülesehitust, sisaldab käesoleva direktiivi II lisas sätestatud asjakohastes moodulites määratletud elemente ning seda ajakohastatakse pidevalt. See tõlgitakse keelde või keeltesse, mida nõuab liikmesriik, kus mõõtevahendit turule lastakse või kättesaadavaks tehakse. 3. Kui mõõtevahend peab vastama rohkem kui ühele liidu õigusaktile, millega nähakse ette ELi vastavusdeklaratsiooni esitamine, koostatakse üks ELi vastavusdeklaratsioon, mis hõlmab kõiki selliseid õigusakte. Kõnealune deklaratsioon sisaldab andmeid kõikide asjaomaste õigusaktide kindlaksmääramiseks, sealhulgas andmeid avaldamise kohta. 4. ELi vastavusdeklaratsiooni koostamisega võtab tootja endale vastutuse mõõtevahendi vastavuse eest. ê 2004/22/EÜ (kohandatud) Artikkel 721 Vastavusmärgis 1. Mõõtevahendi vastavust kõigile käesoleva direktiivi sätetele tõendatakse CE-märgise ja metroloogilise lisamärgise olemasoluga sellel mõõtevahendil nagu on määratletud artiklis 1722. 2. CE-märgis ja metroloogilise lisamärgis kantakse mõõtevahendile tootja poolt või tema vastutusel. Kui see on õigustatud, võib need märgised mõõtevahendile kanda tootmisprotsessi ajal. ê 2004/22/EÜ 3. Märgiste kandmine mõõtevahenditele, mis võivad eksitada kolmandaid osapooli CE-märgise ja metroloogilise lisamärgise tähenduse ja/või vormi suhtes, on keelatud. Mis tahes muu märgise võib kanda mõõtevahendile juhul, kui CE-märgise ja metroloogilise lisamärgise nähtavus ja loetavus selle tõttu ei vähene. 4. Kui mõõtevahendi kohta kehtivad muude direktiivide kohaselt meetmed, mis käsitlevad CE-märgise seadmele kandmise muid aspekte, näitab märgis seda, et kõnealuse seadme puhul eeldatakse vastavust ka nende direktiivide nõuetele. Sellisel juhul peavad nendes direktiivides nõutud ja mõõtevahendiga kaasaskäivates dokumentides, teatistes või juhendites sisalduma nende direktiivide avaldamisviited Euroopa Liidu Teatajas. Artikkel 17 Märgised 1. Artiklis 7 viidatud CE-märgis on vastavalt otsuse 93/465/EMÜ lisa lõike IB punktis d sätestatud kujundusele sümbol “CE”. CE-märgis on vähemalt 5 mm kõrge. ê 2004/22/EÜ (kohandatud) 2. Metroloogiline lisamärgis koosneb suurest M-tähest ja selle pealekandmise aastaarvu kahest viimasest numbrist, mida ümbritseb ristkülik. Ristküliku kõrgus on võrdne CE-märgise kõrgusega. Metroloogiline lisamärgis järgneb vahetult CE-märgisele. ê 2004/22/EÜ 3. Asjakohase artiklis 11 nimetatud teavitatud asutuse tunnusnumber, kui see on ette nähtud vastavushindamismenetlusega, järgneb CE-märgisele ja metroloogilisele lisamärgisele. ê 2004/22/EÜ (kohandatud) 4. Kui mõõtvahend koosneb koos töötavate seadmete komplektist, mis ei ole alakoostud, kantakse märgised mõõtevahendi põhiseadmele. ê 2004/22/EÜ Kui mõõtevahend on CE-märgise ja metroloogilise lisamärgise pealekandmiseks liiga väike või habras, kantakse märgised pakendile, kui see on olemas, ning käesoleva direktiiviga nõutavatele kaasasolevatele dokumentidele. 5. CE-märgis ja metroloogiline lisamärgis peavad olema kustumatud. Asjakohase teavitatud asutuse tunnusnumber peab olema kustumatu või eemaldamisel isehävinev. Kõik märgised peavad olema selgelt nähtavad või lihtsalt juurdepääsetavad. ò uus Artikkel 22 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R11] CE-märgist ja metroloogilist lisamärgist käsitlevad üldpõhimõtted CE-märgise suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 30 sätestatud üldpõhimõtteid. ê 2004/22/EÜ (kohandatud) 17.2. Metroloogiline lisamärgis koosneb suurest M-tähest ja selle pealekandmise aastaarvu kahest viimasest numbrist, mida ümbritseb ristkülik. Ristküliku kõrgus on võrdne CE-märgise kõrgusega. Metroloogiline lisamärgis järgneb vahetult CE-märgisele. ò uus Artikkel 23 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R12] CE-märgise ja metroloogilise lisamärgise kinnitamise eeskirjad ja tingimused 1. CE-märgis ja metroloogiline lisamärgis kinnitatakse nähtaval, loetaval ja kustutamatul viisil mõõtevahendile või selle andmeplaadile. Kui mõõtevahendi iseloomust tingituna ei ole võimalik märgiseid tootele kinnitada või nende püsimist seal ei saa tagada, siis kinnitatakse need pakendile ja tootega kaasas olevatesse dokumentidesse, kui asjaomased õigusaktid sätestavad nimetatud dokumentide olemasolu. ê 2004/22/EÜ 4.2. Kui mõõtvahend koosneb koos töötavate seadmete komplektist, mis ei ole alakoostud, kantakse märgised mõõtevahendi põhiseadmele. ò uus 3. CE-märgis ja metroloogiline lisamärgis kantakse mõõtevahendile enne selle turule laskmist. ê 2004/22/EÜ 2.4. Kui see on õigustatud, võib CE-märgise ja metroloogilise lisamärgise kantakse mõõtevahendile tootja poolt või tema vastutusel. Kui see on õigustatud, võib need märgised mõõtevahendile kanda tootmisprotsessi ajal. 5. Metroloogiline lisamärgis järgneb vahetult CE-märgisele. ò uus CE-märgisele ja metroloogilisele lisamärgisele järgneb teavitatud asutuse identifitseerimisnumber, kui nimetatud asutus on tootmise kontrollifaasi kaasatud. Teavitatud asutuse identifitseerimisnumbri kinnitab kas asutus ise või tema juhiste järgi tootja või tema volitatud esindaja. 6. CE-märgisele, metroloogilisele lisamärgisele ja vajaduse korral lõikes 5 osutatud identifitseerimisnumbrile võib järgneda piktogramm või muu märgis, mis osutab erilisele ohule või kasutusviisile. Asjakohase teavitatud asutuse tunnusnumber peab olema kustumatu või eemaldamisel isehävinev. 4. PEATÜKK VASTAVUSHINDAMISASUTUSTEST TEAVITAMINE Artikkel 24 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R13] Teavitamine 1. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike asutustest, kes on volitatud täitma kolmandate osapooltena vastavushindamisülesandeid käesoleva direktiivi alusel. Teavitus sisaldab teavet mõõtevahendi(te) liigi (liikide) kohta, mille jaoks iga asutus on määratud, ja vajaduse korral vahendi täpsusklasside, mõõtepiiride, mõõtetehnoloogia ja muude omaduste kohta, mis teavituse ulatust piiravad. ê 2004/22/EÜ (kohandatud) 2. Kui liikmesriik ei ole vastu võtnud riigi õigusakte artiklis 23 Ö viidatud Õ nimetatud ülesanneteks, säilitab ta õiguse tunnustada teavitada asutusest ja teavitada seda kõnealuse mõõtevahendiga seonduvateks tegevusteks. ò uus Artikkel 25 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R14] Teavitavad ametiasutused 1. Liikmesriigid määravad teavitava ametiasutuse, kes vastutab vastavushindamisasutuste hindamiseks ja teavitamiseks ning teavitatud asutuste jälgimiseks vajalike menetluste kehtestamise ja rakendamise eest ning artikli 30 sätetele vastavuse eest. 2. Liikmesriigid võivad otsustada, et lõikes 1 osutatud hindamist ja jälgimist teostab määruse (EÜ) nr 765/2008 tähenduses ja sellega kooskõlas riiklik akrediteerimisasutus. 3. Kui teavitav ametiasutus delegeerib või annab muul viisil edasi lõikes 1 osutatud hindamise, teavitamise või jälgimise asutusele, mis ei ole valitsusasutus, siis peab see asutus olema juriidiline isik ja täitma mutatis mutandis artikli 26 lõigetes 1‑6 sätestatud nõudeid. Lisaks peab kõnealusel asutusel olema piisavalt vahendeid oma tegevustest tulenevate kulude katmiseks. 4. Teavitav ametiasutus vastutab täielikult lõikes 3 osutatud asutuse tegevuse eest. Artikkel 26 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R15] Nõuded teavitavatele ametiasutustele 1. Teavitav ametiasutus on loodud nii, et ei tekiks huvide konflikti vastavushindamisasutustega. 2. Teavitava ametiasutuse tööd korraldatakse ja juhitakse nii, et on tagatud tema tegevuse objektiivsus ja erapooletus. 3. Teavitava ametiasutuse töö korraldatakse, et kõik vastavushindamisasutuse teavitamisega seotud otsused teevad pädevad isikud, kes ei ole hindamist läbi viinud isikud. 4. Teavitav ametiasutus ei tohi pakkuda ega osutada teenuseid, mida osutavad vastavushindamisasutused, ega nõustamisteenuseid ärilisel või konkureerival alusel. 5. Teavitav ametiasutus tagab saadud teabe konfidentsiaalsuse. 6. Teavitaval ametiasutusel on oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks piisavalt pädevaid töötajaid. Artikkel 27 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R16] Teavitavate ametiasutuste teabekohustus Liikmesriigid annavad komisjonile teada vastavushindamisasutuste hindamiseks ja teavitamiseks ning teavitatud asutuste jälgimiseks kehtestatud menetlustest ja neis tehtavatest muudatustest. Komisjon teeb nimetatud teabe avalikkusele kättesaadavaks. Artikkel 28 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R17] Nõuded seoses teavitatud asutustega 1. Teavitamise eesmärgil järgib vastavushindamisasutus lõigetes 2 kuni 11 sätestatud nõudeid. 2. Vastavushindamisasutus luuakse siseriikliku õiguse alusel ning ta on juriidiline isik. 3. Vastavushindamisasutus on kolmandast isikust asutus, mis on sõltumatu organisatsioonist või mõõtevahendist, mida ta hindab. Asutust, mis kuulub ettevõtjate ühendusse või kutseliitu, mis esindab ettevõtjaid, kes on seotud nende mõõtevahendite projekteerimise, tootmise, tarnimise, monteerimise, kasutamise või hooldamisega, mida see hindab, võib pidada selliseks asutuseks tingimusel, et tõendatud on selle sõltumatus ning igasugune huvide konflikti puudumine. 4. Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi olla ei hinnatava mõõtevahendi projekteerija, tootja, tarnija, paigaldaja, ostja, omanik, kasutaja, hooldaja ega ühegi nimetatud osapoole volitatud esindaja. See ei välista hinnatud mõõtevahendite kasutamist vastavushindamisasutuse tegevuseks ega nende mõõtevahendite kasutamist isiklikuks otstarbeks. Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi olla otsesel viisil seotud nimetatud mõõtevahendite projekteerimise, tootmise või ehitamise, turustamise, paigaldamise, kasutamise või hooldusega ega esindada ühtegi osapoolt, kes nimetatud toiminguid teeb. Nad ei tohi osaleda üheski toimingus, mis võib olla vastuolus nende otsuste sõltumatuse ja aususega vastavushindamistoimingutes, mille tegemiseks neist on teavitatud. See kehtib eelkõige nõustamisteenuste puhul. Teine lõik ei välista sellegipoolest tehnilise teabe vahetamist tootja ja asutuse vahel vastavushindamise eesmärgil. Vastavushindamisasutused tagavad, et nende tütarettevõtjate või alltöövõtjate tegevused ei mõjuta tema vastavushindamistoimingute konfidentsiaalsust, objektiivsust ja erapooletust. 5. Vastavushindamisasutused ja nende töötajad teostavad vastavushindamistoiminguid suurima erialase usaldusväärsuse ja nõutava erialase tehnilise pädevusega ning on vabad igasugustest surveavaldustest ja ahvatlustest, eelkõige rahalistest, mis võivad nende otsuseid või vastavushindamistoimingute tulemusi mõjutada, eriti isikute või isikute rühmade suhtes, kes on huvitatud nimetatud toimingute tulemustest. 6. Vastavushindamisasutus on võimeline täitma temale artikli 24 alusel määratud vastavushindamisülesandeid, mille täitmisega seoses on temast teavitatud, sõltumata sellest, kas vastavushindamisasutus täidab neid ise või täidetakse neid tema nimel ja tema vastutusel. Vastavushindamisasutuse käsutuses on alati ja kõigi talle määratud vastavushindamismenetluste ja mõõtevahendite iga tüübi või kategooriate jaoks vajalikud a) tehniliste teadmistega töötajad, kellel on piisav ja asjakohane kogemus vastavushindamise ülesannete täitmiseks; b) menetluste kirjeldused, mille kohaselt vastavushindamist teostatakse, tagades läbipaistvuse ning nende menetluste kordamise võime. Asutusel on asjakohased tegevuspõhimõtted ja menetlused, kus eristatakse ülesandeid, mida ta täidab teavitatud asutusena, ja muud tegevused; c) menetlused toimingute tegemiseks, mis võtavad arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda, tema struktuuri, kõnealuse mõõtevahendi tehnoloogia keerukuse astet ning seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega. Tal on vajalikud vahendid vastavushindamistoimingute nõuetekohase tegemisega seotud tehniliste ja haldusülesannete täitmiseks ning juurdepääs kogu vajalikule varustusele ja vahenditele. 7. Vastavushindamistoimingute eest vastutavatel töötajatel on järgmised tunnused: a) usaldusväärne tehniline ja kutsealane väljaõpe, mis hõlmab kõiki vastavushindamistoiminguid, mille tegemiseks nimetatud vastavushindamisasutusest on teavitatud; b) rahuldavad teadmised nende tehtavate hindamistoimingute nõuetest ning piisav pädevus nimetatud toimingute tegemiseks; c) asjakohased teadmised ja arusaam I lisa ja asjaomaste seda liiki mõõtevahendit käsitlevate lisade kohastest olulistest nõuetest, kohaldatavatest harmoneeritud standarditest ja tehnilistest normdokumentidest ning liidu ühtlustamisalastest õigusaktidest ja siseriiklike õigusaktide asjakohastest sätetest; d) võime koostada sertifikaate, registreid ja aruandeid, mis tõestavad hindamistoimingute teostamist. 8. Tagatakse vastavushindamisasutuste, nende juhtkonna ja hindamistöötajate erapooletus. Juhtkonna ja hindamistöötajate tasu suurus ei sõltu teostatud hindamiste arvust ega nimetatud hindamistoimingute tulemustest. 9. Vastavushindamisasutus võtab endale vastutuskindlustuse, välja arvatud juhul, kui vastutus kuulub siseriikliku õiguse alusel riigile või kui liikmesriik ise on vastavushindamise eest otseselt vastutav. 10. Vastavushindamisasutuse töötajad hoiavad ametisaladust teabe osas, mis on omandatud artikli 24 või selle jõustamiseks vastuvõetud siseriiklike õigusaktide kohaselt täidetud ülesannete käigus, välja arvatud teabevahetus selle liikmesriigi pädevate asutustega, kus teavitatud asutus tegutseb. Kaitstakse omandiõigust. 11. Vastavushindamisasutus võtab osa või tagab, et tema hindamistöötajad on teavitatud asjakohastest standardimistoimingutest ja asjakohaste liidu ühtlustamisalaste õigusaktide alusel loodud teavitatud asutuse koordineerimisgrupi tegevusest ning kohaldab nimetatud grupi töö tulemusel koostatud haldusotsuseid ja -dokumente üldiste suunistena. Artikkel 29 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R18] Vastavuseeldus Kui vastavushindamisasutus tõendab oma vastavust asjakohastes harmoneeritud standardites või nende osades sätestatud kriteeriumidega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse tema vastavust artiklis 28 sätestatud nõuetele, kui kohaldatavad harmoneeritud standardid hõlmavad neid nõudeid. Artikkel 30 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R20] Teavitatud asutuste tütarettevõtjad ja alltöövõtjad 1. Kui teavitatud asutus kasutab vastavushindamisega seotud ülesannete täitmiseks alltöövõtjaid või tütarettevõtjat, siis tagab ta, et alltöövõtja või tütarettevõtja vastab artiklis 28 sätestatud nõuetele, ning teatab sellest teavitavale ametiasutusele. 2. Teavitatud asutus vastutab täielikult oma alltöövõtjate ja tütarettevõtjate täidetud ülesannete eest, hoolimata ettevõtjate asukohast. 3. Ülesande täitmiseks võib alltöövõtjaid või tütarettevõtjat kasutada ainult kliendi nõusolekul. 4. Teavitatud asutus hoiab teavitavatele ametiasutustele kättesaadavana dokumente, mis puudutavad alltöövõtja või tütarettevõtja kvalifikatsiooni hindamist ja tööd, mis nad artikli 24 alusel teinud on. Artikkel 31 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R22] Teavitamise taotlus 1. Vastavushindamisasutus esitab teavitamise taotluse selle liikmesriigi teavitavale ametiasutusele, mille territooriumil ta on asutatud. 2. Kõnealuse taotlusega koos esitab ta vastavushindamistoimingute, vastavushindamismooduli või -moodulite ja mõõtevahendi või mõõtevahendite kirjelduse, millega tegelemiseks ta väidab end pädev olevat, ning riikliku akrediteerimisasutuse väljastatud akrediteerimistunnistuse (viimase olemasolul), mis tõendab, et vastavushindamisasutus vastab artiklis 28 sätestatud nõuetele. 3. Kui vastavushindamisasutus ei saa akrediteerimistunnistust esitada, siis esitab ta teavitavale ametiasutusele kogu dokumentaalse tõestuse, mis on vajalik, et kontrollida, tunnistada ja korrapäraselt jälgida tema vastavust artiklis 28 sätestatud nõuetele. Artikkel 32 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R23] Teavitamismenetlus 1. Teavitavad ametiasutused võivad teavitada ainult neist vastavushindamisasutustest, mis vastavad artiklis 28 sätestatud nõuetele. 2. Nad kasutavad komisjoni ja teiste liikmesriikide teavitamiseks komisjoni väljaarendatud ja hallatavat elektroonilist teavitamise vahendit. 3. Teavitus sisaldab täielikku ülevaadet vastavushindamistoimingutest, vastavushindamismoodulist või -moodulitest ja mõõtevahendist või mõõtevahenditest ning asjakohast pädevuse tõendamist. 4. Kui teavitus ei põhine artikli 31 lõikes 2 osutatud akrediteerimistunnistusel, siis esitab teavitav ametiasutus komisjonile ja teistele liikmesriikidele dokumentaalse tõestuse, mis tõendab vastavushindamisasutuse pädevust ja kehtivat korda, millega tagatakse asutuse korrapärane jälgimine ning selle jätkuv vastavus artiklis 28 sätestatud nõuetele. 5. Asjaomane asutus võib teavitatud asutuse tegevusi teostada ainult juhul, kui komisjon ja teised liikmesriigid ei esita vastuväiteid kahe nädala jooksul peale teavitamist, kui kasutatakse akrediteerimistunnistust, ja kahe kuu jooksul peale teavitamist juhul, kui akrediteerimist ei kasutata. Käesoleva direktiivi mõistes käsitletakse teavitatud asutusena ainult sellist asutust. 6. Komisjoni ja teisi liikmesriike teavitatakse kõigist edaspidistest asjakohastest muudatustest nimetatud teavituses. Artikkel 33 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R24] Identifitseerimisnumbrid ja teavitatud asutuste nimekirjad 1. Komisjon määrab teavitatud asutusele identifitseerimisnumbri. Ta määrab üheainsa numbri, isegi kui asutusest teavitatakse mitme erineva liidu õigusakti alusel. 2. Komisjon teeb avalikkusele kättesaadavaks käesoleva direktiivi alusel teavitatud asutuste nimekirja, mis sisaldab ka asutuste identifitseerimisnumbreid ja tegevusi, mille teostamiseks neist on teavitatud. Komisjon tagab, et nimetatud nimekiri on ajakohastatud. Artikkel 34 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R25] Muudatused teavituses 1. Kui teavitav ametiasutus on veendunud või talle on teatatud, et teavitatud asutus ei vasta enam artiklis 28 sätestatud nõuetele või et ta ei ole oma kohustusi täitnud, siis piirab, peatab või tühistab teavitav ametiasutus teavituse, sõltuvalt nõuetele mittevastavuse või kohustuste täitmata jätmise tõsidusest. Ta teavitab sellest viivitamatult komisjoni ja teisi liikmesriike. 2. Juhul, kui teavitust piiratakse, see peatatakse või tühistatakse või kui teavitatud asutus on lõpetanud oma tegevuse, siis astub teavitav liikmesriik vajalikud sammud tagamaks, et kõnealuse asutuse dokumente menetleks mõni teine teavitatud asutus või et need oleks nõudmisel kättesaadavad teavitamise ja turujärelevalve eest vastutavatele ametiasutustele. Artikkel 35 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R26] Teavitatud asutuste pädevuse vaidlustamine 1. Komisjon uurib igat juhtumit, mil tal tekib kahtlus või tema tähelepanu juhitakse kahtlusele, et teavitatud asutus ei ole enam pädev või teavitatud asutus ei täida enam talle pandud nõudeid ja vastutust. 2. Teavitav liikmesriik esitab komisjonile selle nõudmisel kogu teabe seoses teavitamise alusega või asjaomase asutuse pädevuse säilimisega. 3. Komisjon tagab, et kogu tundlikku teavet, mille ta oma uurimise käigus on omandanud, käsitleb ta konfidentsiaalselt. 4. Kui komisjon on veendunud, et teavitatud asutus ei täida või ei täida enam teavitamise aluseks olevaid nõudeid, siis teavitab ta sellest teavitavat liikmesriiki ning nõuab, et see võtaks parandusmeetmeid, sealhulgas vajadusel tühistaks teavituse. Artikkel 36 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R27] Teavitatud asutuste tegevusalased kohustused 1. Teavitatud asutused teostavad vastavushindamist kooskõlas II lisas sätestatud vastavushindamismenetlustega. 2. Vastavushindamisi teostatakse proportsionaalsel viisil, vältides ettevõtjate liigset koormamist. Vastavushindamisasutused võtavad oma ülesannete täitmise käigus arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda, tema struktuuri, kõnealuse mõõtevahendi tehnoloogia keerukuseastet ning seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega. Seejuures peavad nad siiski silmas rangust ja kaitse ulatust, mida käesoleva direktiivi sätete kohaselt mõõtevahendite vastavuse tagamiseks nõutakse. 3. Kui teavitatud asutus leiab, et tootja ei ole kinni pidanud I lisas ja asjaomastes seda liiki mõõtevahendit käsitlevates lisades sätestatud nõuetest või vastavatest harmoneeritud standarditest, tehnilistest normdokumentidest või tehnilistest spetsifikatsioonidest, siis nõuab ta kõnealuselt tootjalt sobivate parandusmeetmete võtmist ja ei väljasta vastavussertifikaati. 4. Kui pärast sertifikaadi väljastamist avastab teavitatud asutus vastavuse jälgimisel, et mõõtevahend ei ole enam vastavuses, siis nõuab ta tootjalt parandusmeetmete võtmist ja vajadusel peatab või tühistab sertifikaadi. 5. Kui parandusmeetmeid ei võeta või neil ei ole soovitud mõju, siis piirab, peatab või tühistab teavitatud asutus mis tahes sertifikaadi vastavalt vajadusele. Artikkel 37 Teavitatud asutuse otsuste vaidlustamine Liikmesriigid tagavad, et teavitatud asutuse otsuste vaidlustamiseks nähakse ette edasikaebamise kord. Artikkel 38 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R28] Teavitatud asutuste teabekohustus 1. Teavitatud asutus teavitab teavitavat ametiasutust järgnevast: a) tõendite andmisest keeldumisest, nende peatamisest või tühistamisest; b) kõigist teavitamise reguleerimisala ja tingimusi mõjutavatest asjaoludest; c) turujärelevalveasutustelt saadud kõigist teabenõuetest vastavushindamistoimingute kohta; d) nende teavitusalas teostatud vastavushindamistoimingutest ja muudest tehtud toimingutest nõudmise korral, sealhulgas piiriülestest tegevustest ja alltöövõttudest. 2. Teavitatud asutused esitavad teistele käesoleva direktiivi alusel teavitatud sarnaste vastavushindamistoimingute ja samade mõõtevahenditega tegelevatele asutustele asjakohase teabe negatiivsete ja nõudmise korral positiivsete vastavushindamistulemuste kohta. Artikkel 39 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R29] Kogemustevahetus Komisjon korraldab kogemustevahetuse liikmesriikide teavituspoliitika eest vastutavate riiklike ametiasutuste vahel. Artikkel 40 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R30] Teavitatud asutuste koordineerimine Komisjon tagab käesoleva direktiivi alusel teavitatud asutuste vahelise sobiva koordineerituse ja koostöö ning selle toimimise valdkondlike ja valdkondade üleste teavitatud asutuste rühma või rühmade kujul. Liikmesriigid tagavad oma teavitatud asutuste osalemise nimetatud rühma(de) töös otseselt või määratud esindajate vahendusel. ê 2004/22/EÜ (kohandatud) 5. PEATÜKK Ö LIIDU TURUJÄRELEVALVE, LIIDU TURULE SISENEVATE MÕÕTEVAHENDITE KONTROLLIMINE JA KAITSEMENETLUSED Õ ê 2004/22/EÜ Artikkel 18 Turujärelevalve ja halduskoostöö 1. Liikmesriigid võtavad asjakohased meetmed, tagamaks, et mõõtevahendeid, mille suhtes kohaldatakse legaalmetroloogilist kontrolli, kuid mis ei järgi käesoleva direktiivi kohaldatavaid sätteid, ei lasta turule ega võeta kasutusele. 2. Liikmesriikide pädevad asutused abistavad üksteist oma kohustuste täitmisel turujärelevalve korraldamisel. Eelkõige vahetavad pädevad asutused: – teavet selle kohta, millises ulatuses järgivad kontrollitavad seadmed käesoleva direktiivi sätteid ning selliste kontrollimiste tulemusi; – teavitatud asutuste poolt välja antud EÜ tüübihindamistunnistusi või EÜ konstruktsioonihindamistunnistusi ja nende lisasid ning juba välja antud tunnistuste muudatus- ja tühistamisdokumente; – teavitatud asutuste poolt välja antud kvaliteedisüsteemi kinnitusi, samuti teavet tagasilükatud või tühistatud kvaliteedisüsteemide kohta; – teavitatud asutuste koostatud hindamisaruandeid, kui seda nõuavad teised asutused. 3. Liikmesriigid tagavad, et kogu vajalik tunnistuste ja kvaliteedisüsteemi kinnitustega seotud teave on nende poolt teavitatud asutustele kättesaadav. 4. Iga liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni sellest, millised pädevad asutused ta on sellise teabevahetuse jaoks määranud. ò uus Artikkel 41 Liidu turujärelevalve, liidu turule sisenevate mõõtevahendite kontrollimine Mõõtevahendite suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 15 lõiget 3 ja artikleid 16–29. Artikkel 42 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R31] Menetlus selliste mõõtevahenditega tegelemiseks, mis kujutavad endast ohtu riiklikul tasandil 1. Kui ühe liikmesriigi turujärelevalveasutused on võtnud määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 20 alusel meetmeid või kui neil on piisavalt põhjust arvata, et käesoleva direktiivi reguleerimisalasse jääv mõõtevahend kujutab endast ohtu käesolevas direktiivis käsitletud avaliku huvi kaitse aspektidele, siis viivad nad läbi asjaomase mõõtevahendi hindamise kõigil käesolevas direktiivis sätestatud nõuetel põhinedes. Asjaomased ettevõtjad teevad turujärelevalveasutustega vajalikul viisil koostööd. Kui nimetatud hindamise tulemusena on turujärelevalveasutused arvamusel, et mõõtevahend ei vasta käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele, siis nõuavad nad viivitamatult, et asjakohane ettevõtja võtaks kõik vajalikud parandusmeetmed, et mõõtevahend nimetatud nõuetega vastavusse viia, või kõrvaldaksid mõõtevahendi turult või võtaksid selle tagasi mõistliku aja jooksul arvestades ohu suurust. Turujärelevalveasutused teavitavad sellest asjakohast teavitatud asutust. Teises lõigus osutatud meetmete suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklit 21. 2. Kui turujärelevalveasutused on seisukohal, et mittevastavus ei piirdu üksnes nende vastava territooriumiga, siis teavitavad nad komisjoni ja teisi liikmesriike hindamistulemustest ja meetmetest, mille võtmist nad ettevõtjalt nõudsid. 3. Ettevõtja tagab, et kõigi asjaomaste tema poolt liidu turul kättesaadavaks tehtud mõõtevahendite suhtes võetakse kõik vajalikud parandusmeetmed. 4. Kui ettevõtja ei võta lõike 1 teises lõigus osutatud ajavahemiku jooksul piisavaid parandusmeetmeid, võtavad turujärelevalveasutused kõik sobivad ajutised meetmed, et keelata või piirata mõõtevahendi kättesaadavaks tegemist nende siseriiklikul turul, mõõtevahend turult kõrvaldada või tagasi võtta. Turujärelevalveasutused teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike nimetatud meetmetest viivitamatult. 5. Lõikes 4 osutatud teave sisaldab kõiki üksikasju, eelkõige mittevastava mõõtevahendi tuvastamiseks vajalikku teavet, mõõtevahendi päritolu, väidetava mittevastavuse ja riski iseloomu, võetud riiklike meetmete is