[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 2.9.2008

KOM(2008) 530 lõplik/2

2008/0171 (CNS)

VOL. II

CORRIGENDUMCe document annule et remplace le COM(2008) 530 final du 29.8.2008.La référence interinstitutionnelle devant se lire (CNS) au lieu de (COD)Concerne toutes les versions linguistiques

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

SISSEJUHATUS

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolli võttis ÜRO Peaassamblee vastu 13. detsembril 2006. aastal. Vastavalt nõukogu 24. mail 2004. aastal vastuvõetud läbirääkimissuunistele pidas komisjon Euroopa Ühenduse nimel läbirääkimisi konventsiooni üle.

Nõukogu .... aasta otsusega volitati ühendust sõlmima puuetega inimeste õiguste konventsiooni.

Konventsioon ja selle fakultatiivprotokoll jõustusid 3. mail 2008. Kuna fakultatiivprotokollile pole veel alla kirjutatud, tuleks teha ettepanek sellega ühinemise kohta.

ÕIGUSLIK ALUS

Õiguslikuks aluseks on valitud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklid 13, 26, artikli 47 lõige 2, artikkel 55, artikli 71 lõige 1, artikli 80 lõige 2, artiklid 89, 93, 95 ja 285 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega ning artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga.

SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTE

Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse, kuna ÜRO konventsioonist ja selle fakultatiivprotokollist lähtuvate volituste puhul on tegemist segavastutusega. Kuna tegemist on nii ühenduse kui ka liikmesriikide volitustega, peavad ühendus ja liikmesriigid fakultatiivprotokolli ühiselt ratifitseerima. Ettepanek on seega kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.

PROPORTSIONAALSUSE PÕHIMÕTE

Kuna käesolev õigusakt on menetlusdokument, proportsionaalsuse põhimõtet ei kohaldata.

ÕIGUSAKTI LIIK

Kuna tegemist on ühenduse ühinemisega rahvusvahelise normatiivse tekstiga, on nõukogu otsus Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõike 2 kohaselt ainus asjakohane õigusakt.

MENETLUS

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõike 2 kohaselt teeb nõukogu otsuse ühehäälselt, kui leping hõlmab valdkonda, mille puhul on nõutav ühehäälsus. Käesoleval juhul on ühehäälsus nõutav vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 13. Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõike 3 kohaselt sõlmib nõukogu lepingud pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga. Euroopa Parlament esitab oma arvamuse tähtaja jooksul, mille nõukogu võib määrata sõltuvalt asja kiireloomulisusest.

LISATEAVE

Käesolev õigusakti eelnõu ei kuulu EMP lepingu valdkonda.

2008/0171 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 13, 26, artikli 47 lõiget 2, artiklit 55, artikli 71 lõiget 1, artikli 80 lõiget 2, artikleid 89, 93, 95 ja 285 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2]

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu volitas 2004. aasta mais komisjoni pidama Euroopa Ühenduse nimel läbirääkimisi ÜRO puuetega inimeste õiguste ja väärikuse kaitse ning edendamise konventsiooni üle.

(2) ÜRO konventsioonile kirjutati ühenduse nimel alla 30. märtsil 2007, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval vastavalt nõukogu otsusele .../.../EÜ.

(3) Nõukogu on teatanud, et tal on kavas fakultatiivprotokolli võimalikult kiire allakirjutamine uuesti läbi arutada.

(4) ÜRO konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolli võttis ÜRO Peaassamblee vastu 13. detsembril 2006. aastal ning need jõustusid 3. mail 2008. aastal.

(5) Nõukogu kiitis ÜRO konventsiooni heaks ....

(6) Kõnealune protokoll on ühendusele ühinemiseks avatud artikli 11 kohaselt.

(7) Ühendus peaks kõnealuse protokolliga ühinema.

(8) ÜRO konventsiooni ja selle protokolli valdkonnad kuuluvad nii ühenduse kui ka liikmesriikide pädevusse. Seega peaksid ühendus ja liikmesriigid täitma fakultatiivprotokollis sätestatud kohustusi ja kasutama neile antud õigusi jagatud pädevusega valdkondades kooskõlastatud viisil. Seetõttu on fakultatiivprotokolliga kehtestatud järelevalvesüsteemi raames oluline, et ühendus ja selle liikmesriigid toimivad kooskõlastatult ja teevad koostööd, kui kaalul on ühenduse õigus.

(9) Ühinemiskirja hoiule andes peaks ühendus andma hoiule ka protokolli artikli 12 lõike 1 kohase deklaratsiooni, milles piiritletakse need konventsiooni ja protokolliga reguleeritavad küsimused, milles liikmesriigid on pädevuse talle andnud,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1. Euroopa Ühenduse ühinemine Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooniga kiidetakse käesolevaga heaks.

2. Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele. Deklaratsioonide tekst on esitatud 2. lisas.

Artikkel 2

1. Nõukogu eesistujale antakse käesolevaga õigus määrata isik(ud), kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel andma hoiule protokolli ühinemiskirja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile vastavalt protokolli artiklile 9.

3. Ühinemiskirja hoiule andes annab/annavad määratud isik(ud) protokolli artikli 12 lõike 1 kohaselt hoiule ka käesoleva otsuse 2. lisas esitatud deklaratsioonid.

Artikkel 3

1. Võttes arvesse ühenduse ja liikmesriikide kohustusi ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga ja selle fakultatiivprotokolliga hõlmatud valdkondades, on ühendus ja liikmesriigid kohustatud üksteist vastastikku teavitama ja tegema koostööd alati, kui otseselt või kaudselt on kaalul ühenduse õigus.

2. Seepärast kui komitee teavitab komisjoni olukorrast, millesse on kaasatud liikmesriik, teavitab komisjon asjaomast liikmesriiki ja konsulteerib temaga. Samuti kui komitee teavitab liikmesriiki olukorrast, mis on seotud ühenduse õigusega, teavitab liikmesriik komisjoni ja konsulteerib temaga.

3. Vajaduse korral teavitatakse komiteed kõnealustest sisemistest konsultatsioonidest.

Artikkel 4

Nõukogu võib protokolli artikli 15 lõike 1 kohaselt otsustada komisjoni ettepaneku põhjal esitada ühenduse nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile ettepaneku protokolli muutmiseks.

Artikkel 5

Nõukogu võib protokolli artikli 16 kohaselt otsustada komisjoni ettepaneku põhjal esitada ühenduse nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile kirjaliku teate protokolli denonsseerimise kohta.

Artikkel 6

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

1. LISA

Puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokoll

Artikkel 1

1. Käesoleva protokolli osalisriik (edaspidi „osalisriik“) tunnustab puuetega inimeste õiguste komitee (edaspidi „komitee“) pädevust võtta vastu ja arutada pöördumisi selle riigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatelt üksikisikutelt või üksikisikute rühmadelt, kes väidavad, et asjaomane osalisriik on rikkunud konventsiooni sätteid ja nemad on langenud selle ohvriks.

2. Komitee ei võta vastu pöördumisi, mis puudutavad neid konventsiooni osalisriike, kes ei ole käesoleva protokolliga ühinenud.

Artikkel 2

Komitee tunnistab pöördumise vastuvõetamatuks, kui:

1. pöördumine on anonüümne;

2. pöördumisega on kuritarvitatud õigust selliste pöördumiste esitamisele või see ei vasta konventsiooni sätetele;

3. komitee on sama asja juba läbi vaadanud või see on läbi vaadatud mõne muu rahvusvahelise uurimis- või lahendusmenetluse raames;

4. kõiki olemasolevaid riigisiseseid abinõusid ei ole ära kasutatud. Seda reeglit ei kohaldata juhul, kui selliste abinõude kasutamine veniks põhjendamatult pikaks või ei annaks tõenäoliselt reaalset abi;

5. see põhineb selgelt valedel eeldustel või ei ole piisavalt põhjendatud;

6. pöördumises käsitletud asjaolud ilmnesid enne käesoleva protokolli jõustumist asjaomase osalisriigi suhtes, välja arvatud juhul, kui samad asjaolud jätkusid ka pärast protokolli jõustumiskuupäeva.

Artikkel 3

Kui käesoleva protokolli artiklist 2 ei tulene teisiti, teavitab komitee asjaomast osalisriiki konfidentsiaalselt kõigist talle esitatud pöördumistest. Kõnealune riik peab kuue kuu jooksul esitama komiteele kirjaliku seletuse või õiendi, milles selgitatakse küsimust ja märgitakse vajadusel heastamisabinõud, mida riik on rakendanud.

Artikkel 4

1. Komitee võib igal ajal pärast pöördumise saamist ja enne selle põhjendatuse üle otsustamist edastada asjaomasele osalisriigile erakorraliseks läbivaatamiseks taotluse, et osalisriik rakendaks selliseid ajutisi abinõusid, millega hoitakse ära võimalik pöördumatu kahju tekitamine väidetava rikkumise ohvrile või ohvritele.

2. Kui komitee kasutab sel viisil oma paremat äranägemist vastavalt käesoleva artikli lõikele 1, ei tähenda see otsuse langetamist pöördumise vastuvõetavuse või põhjendatuse kohta.

Artikkel 5

Komitee vaatab käesoleva protokolli alusel esitatud pöördumised läbi kinnistel koosolekutel. Pärast pöördumise läbivaatamist edastab komitee vajadusel ettepanekud ja soovitused asjaomasele osalisriigile ja pöördumise esitajale.

Artikkel 6

1. Kui komitee saab usaldusväärset teavet, mis viitab konventsioonis sätestatud õiguste raskele või süstemaatilisele rikkumisele mõne osalisriigi poolt, kutsub komitee seda osalisriiki tegema koostööd saadud teabe läbivaatamisel ning esitama selleks oma tähelepanekud nimetatud teabe kohta.

2. Arvestades võimalike asjaomase riigi poolt esitatud tähelepanekutega ja muu komiteele kättesaadava teabega, võib komitee teha ühele või mitmele oma liikmele ülesandeks viia läbi uurimine ja teatada selle tulemustest kiirkorras komiteele. Vajaduse korral ja osalisriigi nõusolekul võivad uurimistoimingud sisaldada ka vastava riigi territooriumi külastamist.

3. Pärast sellise uurimise tulemuste läbivaatamist edastab komitee need tulemused asjaomasele osalisriigile koos võimalike kommentaaride ja soovitustega.

4. Asjaomane osalisriik peab kuue kuu jooksul pärast komitee uurimise tulemuste, kommentaaride ja soovituste kättesaamist edastama komiteele oma tähelepanekud.

5. Nimetatud uurimine viiakse läbi konfidentsiaalselt ning kõigil menetlusetappidel püütakse teha koostööd asjaomase osalisriigiga.

Artikkel 7

Komitee võib taotleda, et asjaomane osalisriik kirjeldaks konventsiooni artikli 35 kohases aruandes üksikasjalikult, milliseid meetmeid ta on võtnud käesoleva protokolli artikli 6 alusel läbiviidud uurimise tulemuste tagajärjel.

Vajadusel võib komitee pärast artikli 6 lõikes 4 nimetatud kuue kuu pikkuse perioodi lõppu teha ettepaneku, et asjaomane osalisriik teavitaks komiteed kirjeldatud uurimise alusel rakendatud meetmetest.

Artikkel 8

Iga osalisriik võib käesoleva protokolli allakirjutamise või ratifitseerimise või sellega ühinemise ajal deklareerida, et ta ei tunnusta komitee pädevust teha artiklites 6 ja 7 nimetatud toiminguid.

Artikkel 9

Käesoleva protokolli hoiulevõtja on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär.

Artikkel 10

Käesolev protokoll on avatud allakirjutamiseks kõigile konventsiooniga ühinenud riikidele ja piirkondliku integratsiooni organisatsioonidele Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peakorteris New Yorgis alates 30. märtsist 2007.

Artikkel 11

Käesoleva protokolli peavad ratifitseerima sellele allakirjutanud riigid, kes on ratifitseerinud konventsiooni või konventsiooniga ühinenud. Selle peavad ametlikult kinnitama käesolevale protokollile allakirjutanud piirkondliku integratsiooni organisatsioonid, kes on konventsiooni ametlikult kinnitanud või konventsiooniga ühinenud. Protokoll on avatud ühinemiseks igale riigile või piirkondliku integratsiooni organisatsioonile, kes on konventsiooni ratifitseerinud, ametlikult kinnitanud või sellega ühinenud ja ei ole protokollile alla kirjutanud.

Artikkel 12

1. Piirkondliku integratsiooni organisatsioon – teatava piirkonna suveräänsete riikide moodustatud organisatsioon, millele tema liikmesriigid on andnud pädevuse käesoleva konventsiooni ja protokolliga reguleeritavates küsimustes. Sellised organisatsioonid peavad oma kinnitus- või ühinemiskirjas näitama, kui suur on nende pädevus käesoleva konventsiooni ja protokolliga reguleeritavates küsimustes. Hiljem peavad nad hoiulevõtjale teatama kõigist olulistest muudatustest oma pädevuse ulatuses.

2. Käesoleva protokolli sätted liikmesriikide kohta kehtivad ka selliste organisatsioonide suhtes nende pädevuse piires.

3. Artikli 13 lõike 1 ja artikli 15 lõike 2 kohaldamisel ei arvestata piirkondliku integratsiooni organisatsioonide hoiuleantud kirju.

4. Osalisriikide kohtumisel võib piirkondliku integratsiooni organisatsioon oma pädevuse piires hääletusest osa võtta ning tema häälte arv võrdub tema selliste liikmesriikide arvuga, kes on käesoleva protokolli osalisriigid. See organisatsioon ei tohi oma hääletamisõigust kasutada juhul, kui seda õigust kasutab mõni tema liikmesriik, ja vastupidi.

Artikkel 13

1. Käesolev protokoll jõustub kolmekümnendal päeval pärast kümnenda ratifitseerimis- või ühinemiskirja hoiuleandmist, tingimusel et konventsioon on jõustunud.

2. Iga riigi või piirkondliku integratsiooni organisatsiooni suhtes, kes ratifitseerib või kinnitab protokolli või ühineb sellega pärast kümnenda ratifitseerimis- või ühinemiskirja hoiuleandmist, jõustub protokoll kolmekümnendal päeval pärast seda, kui ta on asjakohase kirja hoiule andnud.

Artikkel 14

1. Käesoleva protokolli eesmärkidega vastuolus olevaid reservatsioone ei ole lubatud teha.

2. Reservatsioonist võib igal ajal loobuda.

Artikkel 15

1. Iga osalisriik võib teha ettepaneku käesoleva protokolli muutmiseks ja esitada selle Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile. Peasekretär edastab muudatusettepanekud osalisriikidele, küsides neilt ühtlasi, kas nad toetavad osalisriikide kohtumise kokkukutsumist, et neid ettepanekuid arutada ja hääletusele panna. Kui nelja kuu jooksul pärast peasekretäri pöördumist on vähemalt üks kolmandik osalisriikidest kohtumise poolt, kutsub peasekretär kohtumise kokku Ühinenud Rahvaste organisatsiooni egiidi all. Peasekretär esitab kõik muudatused, mis võetakse vastu kohalviibivate ja hääletamisest osa võtvate osalisriikide kahe kolmandiku häälteenamusega, peaassambleele heakskiitmiseks ja kõikidele osalisriikidele kinnitamiseks.

2. Käesoleva artikli lõike 1 alusel vastu võetud ja kinnitatud muudatus jõustub kolmekümnendal päeval pärast seda, kui hoiuleantud heakskiitmiskirjade arv ulatub kahe kolmandikuni liikmesriikide arvust muudatuse vastuvõtmise päeva seisuga. Seejärel jõustub muudatus iga järgneva osalisriigi suhtes kolmekümnendal päeval pärast seda, kui see osalisriik on oma heakskiitmiskirja hoiule andnud. Muudatus on siduv ainult nendele osalisriikidele, kes on selle heaks kiitnud.

Artikkel 16

Osalisriik võib denonsseerida käesoleva protokolli, saates asjakohase kirjaliku teate Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile. Denonsseerimine jõustub aasta möödudes pärast seda, kui peasekretär on teate kätte saanud.

Artikkel 17

Käesoleva protokolli tekst tehakse kättesaadavaks juurdepääsu võimaldavates vormingutes.

Artikkel 18

Käesoleva protokolli araabia-, hiina-, inglis-, prantsus-, vene- ja hispaaniakeelne tekst on võrdselt autentsed.

Selle kinnituseks on valitsuste täievolilised esindajad käesolevale protokollile alla kirjutanud.

2. LISA

1. Euroopa Ühenduse deklaratsioon puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli artikli 12 lõike 1 kohaldamise kohta

Euroopa Ühenduse praegused liikmed on Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Iirimaa, Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik.

Käesolevas deklaratsioonis on esitatud, millistes fakultatiivprotokolliga hõlmatud valdkondades on liikmesriigid oma pädevuse Euroopa Ühenduse asutamislepinguga andnud ühendusele.

Ühendusel on jagatud pädevus puuete alusel diskrimineerimisega võitlemise meetmete (artikkel 13), kaupade, inimeste, teenuste ja kapitali vaba liikumise (artikkel 26, artiklid 45(48 ja artikkel 55), põllumajanduse (artiklid 36(37), raudtee-, maantee-, mere- ja lennutranspordi (artikkel 71 ja artikkel 80), riigiabi (artiklid 87(88), kaudse maksustamise (artikkel 93), siseturu (artikkel 95), mees- ja naistöötajate võrdse tasu (artikkel 141) ja statistika (artikkel 285) osas. Artikli 125 kohaselt püüavad liikmesriigid ja ühendus töötada välja kooskõlastatud tööhõivestrateegia. Artikli 149 kohaselt aitab ühendus kaasa kvaliteetse hariduse arendamisele, soodustades koostööd liikmesriikide vahel ning vajaduse korral toetades ja täiendades nende tegevust. Artikli 150 kohaselt rakendab ühendus kutseõppepoliitikat, mis toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid. Artikli 158 kohaselt töötab ühendus välja ja rakendab meetmeid majanduse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks, et edendada oma igakülgset harmoonilist arengut.

Allpool loetletud ühenduse õigusaktid näitavad ühenduse pädevusvaldkondade ulatust vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu sätetele:

Nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16);

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiiv 1999/5/EÜ raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta (EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10);

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31);

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/85/EÜ, mis käsitleb reisijateveoks mõeldud sõidukite, millel on lisaks juhiistmele rohkem kui kaheksa istekohta, erieeskirju ning direktiivide 70/156/EMÜ ja 97/27/EÜ muutmist (EÜT L 125, 13.2.2002, lk 1);

Nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiiv 91/439/EMÜ juhilubade kohta (EÜT L 237, 24.8.1991, lk 1–24);

Direktiiv 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 6–24), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/50/EÜ (ELT L 164, 30.4.2004, lk 114–163);

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/16/EÜ üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta (EÜT L 110, 20.4.2001, lk 1–27), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/50/EÜ (ELT L 164, 30.4.2004, lk 114–163);

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. aprilli 2003. aasta direktiiv 2003/24/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 98/18/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta (ELT L 123, 17.5.2003, lk 18–21);

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta direktiiv 2003/59/EÜ reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ muutmise ja nõukogu direktiivi 76/914/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 226, 10.9.2003, lk 4–17);

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 46, 17.2.2004, lk 1–8);

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2006 puudega ja liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisi puhul (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 204, 26.7.2006, lk 1);

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1899/2006, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 377, 27.12.2006, lk 1–175);

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/87/EÜ , millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 82/714/EMÜ (ELT L 389, 30.12.2006, lk 1–260);

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/126/EÜ juhilubade kohta (uuestisõnastamine) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 403, 30.12.2006, lk 18–60);

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1);

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1371/2007 rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 14–41);

Komisjoni 11. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 8/2008, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3922/91 seoses õhusõidukiga teostatava ärilise lennutranspordi suhtes kohaldatavate ühiste tehniliste nõuete ja haldusprotseduuridega (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 10, 12.1.2008, lk 1–206);

Komisjoni 21. detsembri 2007. aasta otsus 2008/164/EÜ, milles käsitletakse koostalitlusvõime tehnilist kirjeldust üleeuroopalises tava- ja kiirraudteesüsteemis seoses piiratud liikumisvõimega inimestega (ELT L 64, 7.3.2008, lk 72–205);

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 1995. aasta direktiiv 95/16/EÜ lifte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 312, 7.9.1995, lk 1);

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta , mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiviga 2004/27/EÜ (ELT L 136, 30.4.2004, lk 34) ;

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33) ;

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 51);

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta direktiiv 2007/65/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 332, 18.12.2007, lk 27);

Komisjoni 12. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2204/2002, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes (EÜT L 337, 13.12.2002, lk 3);

Nõukogu 9. märtsi 1998. aasta määrus (EÜ) 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses (EÜT L 77, 14.3.1998, lk 1) koos asjaomaste rakendusmäärustega;

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2003. aasta määrus (EÜ) Nr 1177/2003 tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta: EMPs kohaldatav tekst (ELT L 165, 3.7.2003, lk 1) koos asjaomaste rakendusmäärustega;

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. aprilli 2007. aasta määrus (EÜ) nr 458/2007 Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteemi (ESSPROS) kohta (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 113, 30.4.2007, lk 3);

Nõukogu 28. märtsi 1983. aasta määrus (EMÜ) nr 918/83, millega kehtestatakse ühenduse tollimaksuvabastuse süsteem (EÜT L 105, 23.4.1983, lk 1);

Nõukogu 28. märtsi 1983. aasta direktiiv 83/181/EMÜ direktiivi 77/388/EMÜ artikli 14 lõike 1 punkti d rakendusala määratluse kohta seoses teatavate kaupade käibemaksuvabastusega nende lõplikul importimisel (EÜT L 105, 23.4.1983, lk 38–58);

Nõukogu 7. novembri 2006. aasta otsus 2006/774/EÜ, millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel direktiivi 77/388/EMÜ artikli 28 lõikes 6 sätestatud korras kohaldada vähendatud käibemaksumäära teatavate töömahukate teenuste suhtes (ELT L 314, 15.11.2006, lk 28–32);

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1);

Nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiiv 86/378/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta kutsealastes sotsiaalkindlustusskeemides (86/378/EMÜ) (EÜT L 225, 12.8.1986, lk 40);

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiiv 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) (ELT L 204, 26.7.2006, lk 23);

Nõukogu 18. juuli 2006. aasta otsus 2006/544/EÜ liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta ( ELT L 215, 5.8.2006, lk 26) ;

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1);

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiiv 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas (EÜT L 167, 22.06.2001, lk 10);

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/67/EÜ ühenduse postiteenuste siseturu arengut ja teenuse kvaliteedi parandamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (EÜT L 15, 21.1.1998, lk 14), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiviga 2002/39/EÜ ühenduse postiteenuste konkurentsile avamise jätkamise kohta (EÜT L 176, 05.7.2002, lk 21);

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (ELT L 134, 30.04.2004, lk 1);

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, 30.4.2004, lk 114);

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiiv 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 84/450/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 97/7/EÜ, 98/27/EÜ ja 2002/65/EÜ (ebaausate kaubandustavade direktiiv) (ELT L 149, 11.6.2005, lk 22);

Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 ( ELT L 210, 31.7.2006, lk 25) ;

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsus nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe ala l ( ELT L 327, 24.11.2006, lk 45) ;

Nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1) ;

Nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1).

Ühenduse pädevuse ulatus ja rakendamine muutub oma olemuse tõttu pidevalt ja vajaduse korral ühendus täiendab või muudab käesolevat deklaratsiooni vastavalt protokolli artikli 12 lõikele 1.

2. Euroopa Ühenduse deklaratsioon seoses fakultatiivprotokolli artikli 1 lõikega 1:

Euroopa Ühendus juhib tähelepanu oma reservatsioonile seoses Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 27 lõikega 1 ja asjaolule, et seetõttu on komitee pädevus Euroopa Ühenduse osas piiratud.

[1] ELT C , lk

[2] ELT C , lk