Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS

euroala majanduspoliitika kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 136 koostoimes artikli 121 lõikega 2,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

(1)Euroala majanduskasv jätkub, kuid väljavaadet ohustavad omavahel seotud riskid ja silmapiiril on ebakindlus. Lisaks on oht, et majanduskasv jääb veel pikemaks ajaks aeglaseks ja esineb inflatsioon, mis on tingitud väikesest tootlikkusest ja elanikkonna vananemisest. SKP lõhe muutus pärast 2017. aastat positiivseks ja moodustas 2018. aastal potentsiaalsest SKPst 0,7 %, kuid potentsiaalne majanduskasv peaks jääma kriisieelsest tasemest allapoole. Alusinflatsioon oli 2018. aastal vahemikus 1–1½ % ja peaks 2019., 2020. ja 2021. aastal jääma ligikaudu 1½ % juurde. Tööturu näitajad paranevad jätkuvalt, kuigi aeglasemalt, ning tööhõive kasv peaks prognooside kohaselt veelgi aeglustuma; püsivad töökohtade kvaliteediga seotud probleemid. Nominaalpalkade kasv, mis jäi mitu aastat alla 2,0 %, on stabiliseerunud ja oli 2018. aastal ligikaudu 2¼ %, peaks 2019. aastal küündima ligikaudu 2½ %ni ja langema 2020.–2021. aastal tagasi 2¼ % tasemele. Kuigi tööturutingimused on head, on reaalpalga kasv kiirenenud aeglaselt ja püsib madalal tasemel: 2018. ja 2019. aastal alla 1 % ning 2020. ja 2021. aastal prognooside kohaselt vastavalt 0,7 % ja 0,8 %. Euroala jooksevkonto ülejääk peaks vähenema. Puudujäägiga liikmesriikides on jooksevkonto puudujääk vähenenud või on tekkinud jooksevkonto ülejääk, kuigi neil on jätkuvalt suur negatiivne rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon. Mõnes liikmesriigis on samal ajal aga jätkuvalt püsivalt suur jooksevkonto ülejääk, mistõttu suurenevad ka nende rahvusvahelised netoinvesteerimispositsioonid. Euroalal mõjutavad jooksevkonto dünaamikat nõrgenev välisnõudlus, eelkõige ekspordile orienteeritud liikmesriikides, kus on suur jooksevkonto ülejääk ja mis on välisest ekspordinõudlusest suures sõltuvuses.

(2)Kasvupotentsiaali suurendamine, tagades samal ajal keskkonnasäästlikkuse ja sotsiaalkestlikkuse ning edendades euroala liikmesriikide hulgas reaalset lähenemist, eeldab struktuurireforme kestliku majanduskasvu soodustamiseks ja investeeringuid materiaalsesse ja immateriaalsesse kapitali, mis suurendaksid tootlikkust. See aitaks eelkõige neid liikmesriike, mille kasvupotentsiaal on euroala keskmisest selgelt väiksem. See oleks vajalik ka selle ärahoidmiseks, et euroalal algab pikem periood, mida iseloomustab aeglane potentsiaalne majanduskasv ja väike tootlikkus, aeglane hinnainflatsioon ja palgakasv ning suurenev ebavõrdsus. Reformid ja investeeringud on endiselt äärmiselt olulised, et taastada euroalal kasvuhoog, ületada keskpikas ja pikas perspektiivis tugevam surve, mis tuleneb muu hulgas halvenevast demograafilisest olukorrast, ning edendada üleminekut kestlikule majandusele, aidates euroalal ja selle liikmesriikidel saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärgid.

(3)Ilmnema on hakanud kliimamuutuste majanduslik mõju, mis on tänapäeval üks suurimaid maailmamajandust, finantssüsteeme ja ühiskonda ohustavaid süsteemseid riske. Maailmamajandust ohustavad üha rohkem kliimamuutustest ja laiemalt keskkonnaseisundi halvenemisest tulenevad riskid, mis avaldavad mõju ühiskonna kõige haavatavamatele rühmadele. Kui asjakohaseid meetmeid ei rakendata, võivad neil olla negatiivsed tagajärjed majanduse vastupanuvõimele, kaasatusele ja pikaajalisele kasvupotentsiaalile. Seetõttu on oluline teha investeeringuid ning luua regulatiivsed ja finantstingimused korrakohaseks üleminekuks kestlikule majandusele. Kui keskkonna- ja kliimaprobleeme käsitletakse õigesti, annavad need võimaluse taaselavdada Euroopa majandust ja suunata seda kestliku arengu poole. Sellise suundumuse toetamiseks on komisjon esitanud Euroopa rohelise kokkuleppe, mis on Euroopa majanduskasvu strateegia ja mis sisaldab Euroopa esimest kliimaalast õigusakti, milles on sätestatud 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärk. Üleminekus rohelisele majandusele tuleb aga arvesse võtta mõju ühiskonna eri osadele. Majanduse kestlikuks muutmiseks tehtavate investeeringutega peavad kaasnema investeeringud oskustesse ja töökoha vahetamise toetamisse, et tagada, et tehnoloogilistest muutustest saavad kasu kõik kodanikud, eelkõige aga inimesed sektorites ja piirkondades, mis on üleminekus rohelisele majandusele ja digitaaltehnoloogiale maha jäänud.

(4)Avaliku ja erasektori vahendite kaasamine, et investeerida üleminekusse rohelisele majandusele ja digitaaltehnoloogiale, võib aidata hoida lühikeses perspektiivis majanduskasvu ja tulla toime majanduse pikaajaliste probleemidega. Digipööre võib pakkuda võimalusi seoses tootlikkuse, majanduskasvu ja töökohtade loomisega, kuid võib tekitada ka raskusi, eelkõige madalama kvalifikatsiooniga töötajatele, kellel ei ole oskusi uue tehnoloogiaga töötamiseks. Asjaolu, et euroala liikmesriikides toimub üleminek digitaalmajandusele erineva kiirusega, võib kujutada märkimisväärset riski lähenemisele ja makromajanduslikule stabiilsusele. Seda võivad suurendada tugevad aglomeratsioonimõjud, millest saavad sageli kasu suured linnad, ja võitja-võtab-kõik-põhimõte, mis digitaaltehnoloogia valdkonnas sageli valitseb. See võib suurendada ebavõrdsust ja avaldada lähenemisele kahjulikku mõju. Investeeringute eesmärk peaks olema teadusuuringute ja innovatsiooni edendamine ning majanduses innovatsiooni ulatuslikum levitamine.

(5)Koordineeritum investeerimisstrateegia koos suuremate reformipüüdlustega euroala tasandil aitaks toetada majanduskasvu ja reageerida pikaajalistele väljakutsetele, nagu kliimamuutustega seotud üleminek ja tehnoloogiline pööre. Lähenemise ja konkurentsivõime eelarvelise toetusvahendiga, mis on reformide tugiprogrammi osa, antaks euroala liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute pakettide rakendamiseks. Programmiga „InvestEU“, millega toetatakse ka kestliku Euroopa investeerimiskava, soovitakse kaasata vähemalt 650 miljardit eurot lisainvesteeringuid ELis innovatsiooni ja töökohtade loomise edasiseks edendamiseks, muu hulgas rahastades jätkusuutlikku taristut. Ühtekuuluvuspoliitika vahenditel, mis on olulised regioonide ja maapiirkondade toetamisel, on oluline osa ka kliimamuutustega seotud üleminekus ja tehnoloogilises pöördes, kuna nendega edendatakse kestlikku arengut. Kõigist Euroopa Investeerimispanga eraldatavatest vahenditest on juba praegu nähtud 25 % ette kliimainvesteeringuteks ja pank on andnud teada kavatsusest seda kahekordistada. Liidu jätkusuutlikkuse eesmärkide saavutamiseks oleks oluline viia investeerimisprojektid ellu riiklikul ja sellest madalamal tasandil, kus tegeldakse kliimamuutustega kohanemise ja nende mõju leevendamise, energiasüsteemi ümberkujundamise, CO2-heite vähendamise või ringmajandusega. Investeerimine võrguteenuste sektorisse ja taristusse võib aidata parandada euroala konkurentsivõimet ja soodustada üleminekut säästvamale transpordile. Lisaks on investeerimine immateriaalsesse varasse, nagu teadus- ja arendustegevus ning oskused, äärmiselt oluline, et valmistada euroala tööturgu ette eelseisvateks väljakutseteks.

(6)Viimaste aastate majanduskasvu mõju ei ole avaldunud liikmesriikides ega piirkondade ja riikide lõikes ühtlaselt. Kasutatav tulu on hiljuti suurenenud, kuid on mitmes euroala liikmesriigis endiselt kriisieelsest tasemest allpool. Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste arv väheneb enamikus liikmesriikides ja on praegu 2012. aasta tipptasemest 5 miljoni võrra väiksem, kuid püsib euroalal siiski 2008. aasta tasemest kõrgemal. Pärast suurte erinevuste perioodi on mõningate liikmesriikide näitajad mõnel viimasel aastal lähenenud selliste riikide näitajatele, kus SKP elaniku kohta on suurim. Kõrgeima sissetulekuga rühmade sissetuleku osa on viimasel kümnendil siiski aeglaselt suurenenud ning liikmeriikide vahel püsivad suured erinevused. Selleks et toetada liikmesriikide sees ja vahel ülespoole suunatud lähenemist, oleks oluline edendada poliitikat, mille eesmärk on suurendada nii tõhusust kui ka võrdsust, mis on kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega. See tooks kaasa paremad makromajanduslikud tulemused ja kasu võrdsema jagunemise ühiskonnas, mis aitaks euroalal edendada ühtekuuluvust.

(7)Selleks et tagada jõuline, kaasav ja kestlik majanduskasv ning reageerida tulemuslikult püsivale aeglasele inflatsioonile, halvenevale väljavaatele ja pikaajalist majanduskasvu ohustavatele riskidele, on äärmiselt oluline, et euroala makromajanduslike poliitikameetmete kombinatsioon, mis hõlmab raha-, eelarve ja struktuuripoliitikat, oleks järjepidev ja tasakaalus. Euroopa Keskpank järgib jätkuvalt toetavat rahapoliitikat, et aidata inflatsioonil läheneda keskpika perioodi inflatsioonieesmärgile, toetades samal ajal majanduskasvu ja töökohtade loomist. Eelarvepoliitika peab täiendama rahapoliitilist kurssi. Seda peavad tegema ka eri sektorite struktuurireformid, sealhulgas need, mida on vaja majandus- ja rahaliidu struktuuri väljakujundamiseks.