millega luuakse kesksüsteem nende liikmesriikide väljaselgitamiseks, kellel on teavet kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta, et täiendada ja toetada Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS-TCN-süsteem), ning muudetakse määrust (EL) nr 1077/2011

SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

·Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Euroopa karistusregistrite infosüsteem (ECRIS), mis loodi raamotsuse 2009/315/JSK ja nõukogu otsuse 2009/316/JSK alusel, võimaldab liikmesriikidel karistusregistri andmeid detsentraliseeritult vahetada. ECRIS on olnud kasutatav alates 2012. aasta aprillist ning tänu sellele saavad liikmesriikide karistusregistritel hankida täielikku teavet Euroopa Liidu kodaniku suhtes tehtud varasemate süüdimõistvate kohtuotsuste kohta vastava isiku kodakondsusjärgsest liikmesriigist. Kuigi praegu saab ECRISe kaudu vahetada teavet kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute (edaspidi „kolmandate riikide kodanikud“) suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta, ei ole kehtestatud menetluskorda ega mehhanismi, mis võimaldaks seda tõhusalt teha. Nagu ilmneb ECRISe kasutamist käsitlevast komisjoni statistilisest aruandest, mis võeti vastu käesoleva ettepanekuga samal päeval, ei ole liikmesriigid altid praegust süsteemi kolmandate riikide kodanike puhul kasutama. Kolmandate riikide kodanikega seonduva madala kasutustaseme üks põhjus lasub asjaolus, et liikmesriigid, kes soovivad vastavat teavet saada, peavad saatma üldpäringud kõigile liikmesriikidele, muu hulgas liikmesriikidele, kellest enamikul soovitud teavet ei ole. On kindlaks tehtud, et kui liikmesriigid saadaksid süstemaatiliselt üldpäringuid, oleks neile vastamise kohustusest tulenev halduskoormus kõige kulukam osa ECRISe töövoos (hinnanguliselt kuni 78 miljonit eurot). ECRIS on kolmandate riikide kodanike puhul praktikas ebatõhus, mistõttu tuginevad liikmesriigid sageli üksnes teabele, mis on talletanud nende endi riiklikes karistusregistrites. Seetõttu ei ole täielik teave süüdimõistetud kolmandate riikide kodanike võimalike kriminaalkaristuste kohta kohtutele, õiguskaitseorganitele ja teistele volitatud asutustele alati saadaval.

Euroopa Ülemkogu ning justiits- ja siseküsimuste nõukogu on korduvalt rõhutanud, kui oluline on praegust ECRISt täiustada. Praeguse ECRISe täiustamine kolmandate riikide kodanikega seoses moodustab osa kooskõlastatud meetmetest, mis on välja toodud Euroopa julgeoleku tegevuskavas.

Sellega seonduvalt tegi komisjon 19. jaanuaril 2016 ettepaneku võtta vastu direktiiv (COM(2016) 07 final), et muuta nõukogu raamotsust 2009/315/JSK seoses ECRISe ja teabe vahetamisega kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute kohta ning asendada nõukogu otsus 2009/316/JSK. Sellegipoolest on sellele järgnenud edasiarendused tõendanud, et vajalikud on edasised meetmed, mis eeldavad täiendavat õigusakti ettepanekut, et luua kesksüsteem kolmandate riikide kodanike isikuandmete töötlemiseks. Kesksüsteem võimaldaks liikmesriikide asutustel määrata kindlaks, millistel teistel liikmesriikidel on karistusregistri andmeid asjaomase kolmanda riigi kodaniku kohta, ning nad saaksid olemasolevat ECRISt kasutada süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitlevate päringute saatmiseks üksnes vastavatele liikmesriikidele. Kokkuvõte vastavatest edasiarendustest on järgmine.

Esiteks on uued kohutavad terrorirünnakud Euroopa linnades julgeolekuküsimuste osatähtsust veelgi tõstnud. Poliitiline seisukoht turvaliseks isikutuvastamiseks sõrmejälgede süstemaatilise kasutuse osas ning üldised hoiakud andmete jagamise ja julgeoleku suhtes on muutunud. Nüüd on tähelepanu keskmes efektiivsus ja tõhusus ning vajadus kasutada ära erinevate Euroopa teabevahetussüsteemide vahelist sünergiat. Kolmandate riikide kodanikele kohalduv keskne ECRIS-süsteem, mis sisaldaks nii sõrmejälgi kui ka muid isikuandmeid, võib seda lähenemist toetada, sest süsteem võimaldaks kasutada infosüsteemide koostalitlusvõimet tagavat ühist biomeetrilise võrdlemise teenust ja ühist isikuandmete hoidlat, kui seadusandjad tulevikus vastava otsuse langetavad. Detsentraliseeritud lahendus sellise sünergia saavutamiseks tulevikus samu võimalusi ei looks.

Teiseks sisaldab teatis piirivalve ja julgeoleku tugevamate ja arukamate infosüsteemide kohta nii konkreetseid ja praktilisi soovitusi olemasolevate vahendite edasiarendamise osas kui ka spetsiifilisi ettepanekuid ja ideid, mis käsitlevad uusi koostalitlusvõime lahendusi. Komisjon kutsub üles tõstma olemasolevate Euroopa andmebaaside ja elektrooniliste teabevahetussüsteemide efektiivsust ning koostalitlusvõimet, muu hulgas looma kolmandate riikide kodanikele kohalduvat ECRISt. Komisjoni tööd jätkati kõrgetasemelise koostalitlusvõime eksperdirühma juhtimisel ning siin välja pakutud kolmandate riikide kodanikele kohalduv ECRIS on üks süsteemidest, mis kuulub selle koostalitlusvõime algatuse alla. Selline koostalitlusvõime ei oleks võimalik, kui jätkatud oleks 2016. aasta jaanuaris välja pakutud detsentraliseeritud lahendusega.

Kolmandaks on 2016. aasta jooksul saanud selgeks, et 2016. aasta jaanuaris välja pakutud detsentraliseeritud süsteem kätkeks endas tehnilisi probleeme, eeskätt pseudonümiseeritud sõrmejälgede detsentraliseeritud jagamise osas. Sellised tehnilised probleemid puuduvad kesksüsteemis, arvestades, et sõrmejälgi kogutaks vaid ühte andmebaasi, mida haldab eu-LISA ja mille üle teostab järelevalvet Euroopa andmekaitseinspektor.

Euroopa Liidu kodanike julgeoleku paremat kaitset tagava uue kolmandate riikide kodanikele kohalduva ECRISe määruse vastuvõtmine on üks seadusandlikest prioriteetidest, millele viidatakse nõukogu, komisjoni ja Euroopa Parlamendi ühisavalduses Euroopa Liidu 2017. aasta seadusandlike prioriteetide kohta, kus ECRIS on spetsiifiliselt välja toodud.





·Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Ettepanek täiendab komisjoni 2016. aasta ettepanekut võtta vastu direktiiv, et muuta ECRISe raamotsust ja tühistada nõukogu otsus ECRISe kohta. Täiendava ettepaneku keskmes on kolmandate riikide kodanikele kohalduva keskse ECRISe loomine ja reguleerimine, kuid 2016. aasta ettepanek reguleerib detsentraliseeritud infovahetust kolmandate riikide kodanike suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta, mis peaks aset leidma alles siis, kui kolmandate riikide kodanikele kohalduva ECRISe kaudu on selgitatud välja, millisel liikmesriigil on teavet süüdimõistvate kohtuotsuste kohta. Kui seadusandjad võtavad mõlemad ettepanekud vastu, reguleerivad ECRISt ja kolmandate riikide kodanikele kohalduvat ECRISt kaks eraldiseisvat õigusakti: direktiiviga muudetud ECRISe raamotsus 2009/315/JSK ja nõukogu otsus 2009/316/JSK ning kolmandate riikide kodanikele kohalduva ECRISe määrus, millega kehtestatakse kolmandate riikide kodanikele kohalduv keskne ECRIS. See ettepanek on kooskõlas ka käesoleva ettepanekuga samal kuupäeval tehtud komisjoni ettepanekuga eu-LISA kohta, millega tunnistatakse kehtetuks praegune eu-LISA määrus, sest kolmandate riikide kodanikele kohalduva ECRISe haldamine usaldataks eu-LISA-le. Mõlemad ettepanekud sisaldavad vastavaid sätteid, mis puudutavad eu-LISA ülesandeid kolmandate riikide kodanikele kohalduva ECRISega seoses. Olenevalt sellest, kui kiiresti kaasseadusandjad mõlemad ettepanekud vastu võtavad, tuleb eu-LISA ülesannetega seonduvalt tagada mõlema dokumendi vaheline kooskõla. Käesoleva ettepaneku eesmärk on täiendada komisjoni 2016. aasta ettepanekut võtta vastu direktiiv, luues kesksüsteemi, mis võimaldaks tõhusalt välja selgitada, millisel liikmesriigil on teavet kolmandate riikide kodanike suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta. Liikmesriikides süüdimõistetud kolmandate riikide kodanike tähtnumbriliste andmete ja sõrmejälgede alusel päringutabamuse või selle puudumise tuvastamisel põhinev kavandatud otsingusüsteem võimaldab kiiresti selgitada välja liikmesriigid, kes on asjaomase kolmanda riigi kodaniku suhtes süüdimõistva kohtuotsuse teinud. Teavet sooviv liikmesriik saab seeläbi saata päringu vastavatele liikmesriikidele, et nad saadaksid tegelikud andmed süüdimõistvate kohtuotsuste kohta olemasoleva ECRISe kaudu, mida on täiustatud 2016. aasta jaanuari ettepaneku alusel. Raamotsuse 2009/315/JSK vajalikud muudatused, mis võimaldaksid ECRISe kaudu teabevahetust kolmandate riikide kodanike kohta, juba sisalduvad komisjoni 2016. aasta jaanuari ettepanekus. See tähendab, et mõlemad ettepanekud täiustavad ja täiendavad teineteist: käesolev ettepanek käsitleb uue kesksüsteemi loomist ning 2009. aasta raamotsuse muudatusi puudutava 2016. aasta ettepaneku keskmes on selle tagamine, et täielikke karistusregistri andmeid saaks vahetada nii kolmandate riikide kodanike kui ka Euroopa Liidu kodanike kohta. Tehnilisel tasandil oleks kekse kolmandate riikide kodanikele kohalduva ECRISe kasutamiseks vajalik liidese tarkvara täielikult integreeritav olemasolevasse ECRISe etalonrakendusse, tänu millele kasutaks süsteemi kasutajad vaid ühte tarkvaraprogrammi, et saada ühendus nii tsentraalse kolmandate riikide kodanikele kohalduva ECRISe kui ka teise liikmesriigi karistusregistritega. Komisjon arendas ECRISe etalonrakenduse tarkvara välja nõukogu otsuse 2009/316 rakendamise käigus. Praegu kasutavad seda raamotsuse 2009/315/JSK kohaselt karistusregistri andmete vahetamiseks 24 liikmesriiki. Euroopa Liidu muud kuritegevusega võitlemisel ja selle ennetamisel kasutatavad vahendid või andmebaasid ei lahendaks ega leevendaks probleemi, mille keskmes on süüdimõistetud kolmandate riikide kodanike karistusregistri andmete ebapiisav vahetamine. Kolmandate riikide kodanike suhtes tehtud süüdimõistvaid kohtuotsuseid puudutava teabe ECRISe kaudu vahetamist ei võimalda parandada ükski alternatiivne lahendus, nagu mõni muu Euroopa julgeoleku tegevuskavas mainitud teabevahetusvahend (näiteks teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II), Prüm ja Eurodac), sest need on üles ehitatud teistsuguste eesmärkide teenimiseks.

·Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega