(2)Kuna Soome rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riikide majandused on üksteisega tihedalt seotud, peaks Soome tagama allpool esitatud soovitustes 3 ja 4 kajastuva euroala soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise. Investeeringutega seotud majanduspoliitikas kindlaksmääratud valdkondadele keskendumine aitab järgida teist euroala soovitust, mis käsitleb investeeringute toetamist, ning meetmed kodumajapidamiste võlakoormuse piiramiseks aitavad järgida neljandat euroala soovitust, mis käsitleb erasektori võla vähendamist.

(4)4. aprillil 2019 esitas Soome oma 2019. aasta riikliku reformikava ja 2019. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

(5)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Komisjon esitas täiendavad üksikasjad kõnealuse sätte kasutamise kohta suunistes, milles käsitletakse seda, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega.

(6)Soome suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 2019. aasta stabiilsusprogrammis, mille eelmine valitsus esitas vahetult enne aprillis toimunud üldvalimisi ja mis põhineb eeldusel, et poliitikat ei muudeta, eeldatakse, et valitsemissektori nominaalne eelarvepositsioon on 2019. aastal –0,3 % SKPst, mis on väiksem näitaja kui 2018. aasta 0,7 % SKPst. Valitsuse prognoosi kohaselt paraneb eelarvepositsioon 2020. aastal veelgi ja jõuab 0 %-ni, kuid seejärel halveneb taas, olles 2021. aastal –0,1 % ja 2022. aastal –0,3 %. Ümberarvutatud struktuursest eelarvepositsioonist nähtub, et keskpika perioodi eelarve-eesmärki, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 0,5 % SKPst, kavatsetakse kogu programmiperioodil ületada, võttes arvesse 2019. aastal lubatud ajutisi kõrvalekaldeid, mis on seotud struktuurireformide elluviimisega. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis saavutas 2015. aastal kõrgeima taseme (63,4 %), langes 2018. aastal 58,9 %-le. 2019. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt võla suhtarvu vähenemine jätkub ja 2021. aastal peaks see näitaja olema 57,4 % SKPst. 2022. aastal peaks see uuesti kasvama ja jõudma 57,7 %-ni SKPst. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium näib üldjoontes usutav. Peamised eelarveprognoosi ohustavad riskid tulenevad võimalikest oodatust suurematest vananemisega seotud kuludest ja kiiremast inflatsioonist.

(7)13. juulil 2018 esitas nõukogu Soomele soovituse saavutada 2019. aastal keskpika perioodi eelarve-eesmärk, võttes arvesse lubatud ajutisi kõrvalekaldeid, mis on seotud struktuurireformide elluviimisega. Selleks ei tohi valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär 2019. aastal ületada 2,9 %, mis vastab struktuurse eelarvepositsiooni lubatud halvenemisele 0,2 % SKPst. Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks Soome olema 2019. aastal oma keskpika perioodi eelarve-eesmärgi juures, võttes arvesse lubatud kõrvalekallet, mis on seotud struktuurireformi klausliga.

(8)Võttes arvesse, et Soome prognoositav SKP lõhe on 0,8 %, ei tohiks valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär 2020. aastal ületada 1,9 %, mis vastab struktuursele kohandusele 0,5 % SKPst, mis tuleneb stabiilsuse ja kasvu pakti raames ühiselt kokku lepitud eelarvekohanduste maatriksist. Muutumatu poliitika korral on Soomes komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal mõningase kõrvalekaldumise oht. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et Soome ilmselt täidab 2019. aastal stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded ning peab olema valmis võtma uusi meetmeid stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmise tagamiseks 2020. aastal.

(9)Rahvastiku vananemise ja tööjõu vähenemise tõttu peaksid kulutused pensionidele, tervishoiule ja eelkõige sotsiaalhoolekandele (pikaajaline hooldus) eelolevatel kümnenditel kasvama. 2018. aasta riigi rahanduse jätkusuutlikkuse aruande kohaselt eeldaks vananemisega seotud kulude prognoositud kasv eelarve konsolideerimist mahus 2 % SKPst, et stabiliseerida pikas perspektiivis valitsemissektori võla suhe SKPsse. 7. märtsil 2019 lükkas Soome parlament tagasi piirkondliku valitsuse ning tervishoiu- ja sotsiaalteenuste reformi, mis oli nähtud ette kõnealuste probleemide lahendamiseks, võrdse kättesaadavuse tagamiseks ja ooteaegade lühendamiseks. Inimeste endi hinnangul täitmata ravivajaduse määr on Soomes jätkuvalt ELi keskmisest kõrgem. Pikkade ootejärjekordade tõttu on eelkõige mittetöötavatel inimestel keeruline vajalikele meditsiiniteenustele juurde pääseda.

(10)Soome tööturg on tööealise rahvastiku kahanemise ja vabade töökohtade arvu kasvu tingimustes pingestumas. Aktiivsuse ja tööhõive määrad on Soomes madalamad kui teistes Põhjamaades ning struktuurne töötus oli 2018. aastal 7 %. See kajastab osaliselt mitteaktiivsus- ja töötuslõkse, mis takistavad tööjõu paremat kasutamist. Üks peamine tegur, mis takistab inimeste naasmist tööturule, on keeruline sotsiaalkindlustussüsteem ja eri liiki toetuste kombineerimine. Toetuste saamise võimalus kaob kiiresti sissetuleku suurenedes, mis tekitab võimaluse, et tööleasumine ei pruugi olla rahaliselt piisavalt tasuv. Ebakindlus toetuste taseme ja ennistamiseks kuluva aja suhtes vähendab huvi lühiajalise või osalise tööajaga töötamise vastu. Kodanikupalga eksperiment, mille esialgsed tulemused avaldati 2019. aasta veebruaris, annab mõningat teavet sotsiaalkindlustussüsteemi läbivaatamiseks, et toetusi tulemuslikumalt sissetulekuga kombineerida.

(11)Investeerimine eelkõige tööturust kõige kaugemate rühmade aktiivsesse kaasamisse on vajalik, et suurendada tööjõus osalemise määra praegu, mil aktiivsuse ja tööhõive määrad on kriisieelse taseme lähedal. Põhjalikud reformid, mille eesmärk on suurendada tööturul osalemist, võivad tekitada mõnedele rühmadele tööturul paremaid võimalusi. See käib rändetaustaga inimeste, sünnitamiseas naiste, madala kvalifikatsiooniga meeste, osalise töövõimega inimeste ja puudega inimeste kohta. Mõningate töötutele ja mitteaktiivsetele mõeldud teenustega tegelevad erinevad ametiasutused ja teenuseosutajad. Selleks et aidata viia kõnealused rühmad tööturule ja aidata neil sinna jääda, on vaja kohandatud ja integreeritud aktiveerimis- ja rehabilitatsiooniteenuseid ja -meetmeid. Soolist tööhõive- ja palgalõhet soodustavad naiste pikaajalise hoolduse kohustused. Valitsus algatas protsessi perepuhkuse reformimiseks, kuid ei viinud seda lõpule.

(12)Ajal, mil toimuvad demograafilised ja tehnoloogilised muutused, on Soomes jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu soodustamiseks oluline tagada tööjõupakkumine. Investeerimine oskustesse, eelkõige sellistesse, mis on tööturu jaoks olulised, aitaks lahendada majanduse struktuurilistest muutustest tingitud probleeme. Tehnoloogilised muutused eeldavad tööjõule täiendus- ja ümberõppe võimaldamist paindlike õppimisvõimaluste kaudu, muu hulgas keskendudes täiskasvanuõppele, -haridusele ja -koolitusele. See peaks suurendama tööalast liikuvust, vähendama oskuste mittevastavust tööturu vajadustele ja aitama rahuldada tööturu tulevasi vajadusi.

(13)On oht, et Soome ei täida 2020. aasta olmejäätmete ringlussevõtu eesmärki, milleks on 50 %. Olmejäätmeid põletatakse üha rohkem (2017. aastal 60 % võrreldes 55 %-ga 2016. aastal).

(14)Avaliku sektori kulutused teadus- ja arendustegevusele on praegu stabiliseerumas, kuid erasektori investeeringud teadus- ja arendustegevusse kahanesid Soomes ELi liikmesriikide hulgas pärast 2009. aastat kõige järsemalt. Kuigi makromajanduslik olukord on viimastel aastatel paranenud, ei ole erasektori investeeringud teadus- ja arendustegevusse veel taastunud. Teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute suurem maht on peamine tegur, mis võimaldab struktuurilisi muutusi, et edendada majanduse teadmistemahukaid sektoreid ja tugevdada pikaajalist kasvupotentsiaali. Lisaks on kõrgharidusasutuste ja ettevõtlussektori koostöö jätkuvalt üks peamisi kitsaskohti innovatsiooni stimuleerimisel ja uuenduste turule toomisel.

(15)Riik on hõreda asustusega ja transpordi kitsaskohad võivad takistada kolimist töökoha leidmise eesmärgil. Strateegilised investeeringud transporditaristusse võivad parandada tööjõu liikuvust ja seega tööturu toimimist. Kuna transpordikuludel on Soomes muude ELi liikmesriikidega võrreldes suhteliselt suur mõju toodete lõpphinnale, võiksid taristutevahelised ühendused parandada juurdepääsu välisturgudele.

(16)Strateegilised investeeringud energiamahukates tööstusharudes ja transpordisektoris CO2-heite vähendamiseks aitaksid saavutada pikaajalised majanduslikud ja kliimaeesmärgid. Soome on puhta energia alase innovatsiooni ja selles valdkonnas erasektori poolt teadus- ja arendustegevusse tehtavate kulutuste poolest juhtival kohal. Kui enne aastat 2021 tehtaks lisainvesteeringuid mõnda tema puhta energia programmi, nagu on lubatud, aitaks see Soomel saavutada CO2-neutraalsuse eesmärgid. Soome kaugeleulatuvate biokütuste osatähtsuse suurendamise eesmärkide kõrval on elektrifitseerimine kulutõhus võimalus transpordisektoris CO2-heite vähendamiseks, arvestades et elektritootmises on CO2-heite vähendamisel palju edasi liigutud.

(17)Madalad intressimäärad ja majanduse paranenud väljavaade on laenuandmise üldist mahtu suurendanud, eelkõige elamuettevõtete (pakuvad erilist eluaseme omamise võimalust) kaudu. Samal ajal kasvab kiiresti tarbijakrediit ja üha suurem osa sellest saadakse välispankadelt, muudelt finantseerimisasutustelt kui krediidiasutused, väikelaenu pakkujatelt ja vastastikuse laenuandmise kaudu. Seepärast püsib kodumajapidamiste võlakoormus rekordiliselt kõrgel tasemel (2017. aastal 67 % SKPst). Võlgade intress on enamasti ujuv, mis kujutab endast riski, juhul kui intressimäärad peaksid keskpikas perspektiivis tõusma. Soome finantsjärelevalveasutus on võtnud mitu meedet, et kodumajapidamiste võlakoormuse suurenemist pidurdada. Lähitulevikus ei ole aktiivset võla vähendamist oodata, eriti seetõttu, et intressimäärad püsivad madalad ja tarbijate kindlustunne on jätkuvalt suhteliselt suur.

(18)Soomel ei ole praegu põhjalikku krediidiregistrit (st sellist, mis koguks võlgnike kohta nii positiivset kui ka negatiivset teavet), mis hõlmaks riigi suurimaid panku. Selle puudumine võib takistada pankadel kodumajapidamiste kogu võlakoormusest selge ülevaate saamist. Möödunud aastal tehti seda laadi registri loomiseks mõningat ettevalmistavat tööd.

(19)ELi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata kõrvaldada mõningad soovitustes nimetatud puudused, eelkõige riigiaruande D lisas käsitletud valdkondades. See võimaldaks Soomel kõnealuseid vahendeid asjaomaste sektorite puhul võimalikult hästi kasutada, võttes arvesse piirkondlikke erinevusi.

(20)Komisjon on Euroopa poolaasta (2019) raames Soome majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2019. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2019. aasta stabiilsusprogrammi ja 2019. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Soomele esitatud soovituste järelmeetmeid. Lisaks nende asjakohasusele Soome eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast võttis ta arvesse ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panuse andmise kaudu.

(21)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2019. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

(22)Nõukogu on kõnealusest hindamisest lähtudes 2019. aasta riikliku reformikava ja 2019. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4,

SOOVITAB Soomel võtta 2019. ja 2020. aastal järgmisi meetmeid: