I.2. Tagastamatu rahalise toetuse eesmärgid, sihid, näitajad ning seire ja rakendamise ajakava

Järjekorranumber Seotud meede (reform või investeering) Eesmärk

Siht Nimi Kvalitatiivsed näitajad

(eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad

(sihtide puhul) Lõpuleviimise soovituslik ajakava Iga eesmärgi ja sihi kirjeldus

Mõõtühik Lähtetase Eesmärk Kvartal Aasta

160 C9.R1 Ausameelsuse ameti loomine, et tõhustada pettuste, huvide konfliktide ja korruptsiooni ning muude liidu toetuse rakendamisega seotud õigusrikkumiste ja eeskirjade eiramiste ennetamist, avastamist ja kõrvaldamist Eesmärk Ausameelsuse ameti loomine Ausameelsuse ameti tegevuse alustamine 4. kv 2022 Ausameelsuse ameti loomine ja töölerakendamine enne taaste- ja vastupidavuskava kohase esimese maksetaotluse esitamist, et tugevdada Ungaris liidu toetuse rakendamisega seotud pettuste, huvide konfliktide ja korruptsiooni ning muu ebaseadusliku tegevuse ja eeskirjade eiramise ennetamist, avastamist ja kõrvaldamist. Tuleb tagada, et ausameelsuse ametil on täielik sõltumatus. Ameti ülesanne on sekkuda kõigil juhtudel, kui pädevad asutused ei ole tema arvates võtnud vajalikke meetmeid, et ennetada, avastada ja kõrvaldada pettusi, huvide konflikti, korruptsiooni ja muid ebaseaduslikke rikkumisi või eeskirjade eiramisi, mis on mõjutanud või tõsiselt ohustada liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist või liidu finantshuvide kaitset. Ausameelsuse amet on tõeliselt sõltumatu institutsioon. Ausameelsuse amet ja selle töötajad ei küsi ega võta vastu juhiseid üheltki teiselt isikult ega institutsioonilt. Ausameelsuse ametile antakse aastaeelarve, mis vastab tema ülesannetele ja kohustustele, ning ta vastutab oma eelarve haldamise eest ilma välise sekkumiseta (riigieelarve eraldi peatükina). Ausameelsuse ameti eelarveassigneeringuid ei vähendata eelarveaasta jooksul ilma ausameelsuse ameti nõusolekuta. Ausameelsuse ameti tööd korraldab ja juhib juhatus, mis koosneb presidendist ja kahest asepresidendist. Ungari president nimetab juhatuse kolm liiget ametisse riigikontrolli esimehe ettepanekul kuueaastaseks ametiajaks, mida ei saa pikendada, ilma et selleks oleks vaja valitsuse liikme allkirja, tuginedes nende kutseoskustele, kvalifikatsioonile, ulatuslikule ja vaidlustamatule kogemusele ning mainele (sealhulgas rahvusvahelisel tasandil) riigihangete ja korruptsioonivastase võitlusega seotud õigus- ja finantsküsimustes ning tõendatud pädevusele nendes valdkondades. Juhatuse liikmed valitakse pärast avalikku osalemiskutset, mille aluseks on selleks loodud osalemistingimuste täitmise kohta koostatud siduv arvamus kandidaatide sobivusnõuete täitmise kohta. Rahastamiskõlblikkuse komitee kutsub kokku EUTAFi peadirektor pärast avalikku osalemiskutset. See koosneb kolmest tunnustatud rahvusvaheliste institutsioonide taustaga sõltumatust isikust, kellel on piisavalt pikk, tõendatav ja asjakohane kogemus riigihangete ja/või korruptsioonivastase tegevuse valdkonnas. Sobivuskomitee liikmed ei tohi viimase viie aasta jooksul olla: töötanud valitud poliitilisel ametikohal või valitsuse poliitilisel ametikohal, töötanud erakonnas või poliitilises sihtasutuses või tegelenud vabatahtliku või tasustatud tegevusega selliste üksuste heaks. Sobivuskomitee liikmete suhtes kohaldatakse määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 61 sätestatud põhimõtetega kooskõlas olevaid huvide konflikti reegleid viie aasta jooksul pärast siduva arvamuse esitamist. Enne sobivuskomitees töö alustamist avaldavad sobivuskõlblikkuse komitee liikmed oma huvide ja varade deklaratsiooni ning teatavad huvide konflikti puudumisest. Juhatuse liikmed ei tohi olla viimase viie aasta jooksul: töötanud valitud poliitilisel ametikohal või valitsuse poliitilisel ametikohal, töötanud erakonnas või poliitilises sihtasutuses või tegelenud vabatahtliku või tasustatud tegevusega selliste üksuste heaks. Lisaks ei tohi juhatuse liikmed oma ametiaja jooksul eetikaametis töötamise ajal tegeleda tasustatava tegevusega (välja arvatud akadeemiline tegevus ja sellega seotud väljaanded), neil ei tohi olla kontrollosalust majandusüksuses, nad ei tohi olla ühegi erakonna ega poliitilise sihtasutuse liikmed. Juhatuse liige vabastatakse ametist üksnes huvide konflikti korral pärast tema ametisse nimetamist või juhul, kui tema suhtes on tehtud lõplik kriminaalotsus küsimustes, mis on seotud ausameelsuse ameti tööga või mõjutavad asjaomase liikme sõltumatust ja erapooletust. Ausameelsuse ameti president tegutseb ka riigihangete nõukogu ex officio liikmena ja korruptsioonivastase töökonna esimehena (eesmärk 166). Ameti president kasutab tööandja õigusi ameti töötajate suhtes, kelle töötajate hulka kuulub vähemalt 50 täistööajale taandatud töötajat. Juhatus valib töötajad välja ametialaste saavutuste alusel. Ausameelsuse ametil on ulatuslikud volitused, sealhulgas järgmised volitused: i) õigus anda avaliku sektori hankijatele korraldus hankemenetlus peatada (kuni kaheks kuuks); ii) õigus taotleda, et haldusjuurdlusorganid viiksid tema nimel läbi uurimisi; iii) õigus soovitada, et konkreetsed ettevõtjad jäetaks liidupoolsest rahastamisest teatava ajavahemiku jooksul kõrvale; iv) õigus anda asjaomastele riiklikele asutustele või organitele korraldus täita oma järelevalve- või kontrolliülesandeid, eelkõige kontrollida liidu vahendite haldamisega seotud huvide konflikti deklaratsioone ja kahtlusi; v) õigus taotleda juurdepääsu kõigile asjakohastele toimikutele, sealhulgas neile, mis puudutavad käimasolevaid või tulevasi riigihankemenetlusi; vi) õigus soovitada, et avaliku sektori hankijad kasutaksid konkreetse hanke või hankemenetluste kategooria puhul konkreetset menetlust; vii) õigus algatada asjaomastes riiklikes asutustes või organites menetlusi, et tuvastada võimalik ebaseaduslik tegevus või õigusnormide rikkumine; viii) ainupädevus kontrollida 2018. aasta CXXV seaduse paragrahvi 183 kohaldamisalasse kuuluvate isikute (sealhulgas peaminister, ministrid, riigisekretärid, peaministri poliitiline direktor) varadeklaratsioone, kõigi kõrge riskiga ametnike (sealhulgas president, parlamendiliikmed, keskvalitsuse juhid, muud poliitilised ametnikud, poliitiliste ametnike erabüroode töötajad, piirkondlikud kubernerid, suurlinnade linnapead, kohtunikud, prokurörid, kohtu- ja prokuratuuri juhtorganite liikmed, korruptsioonivastase võitluse uurijad ja riigiettevõtete kõrgemad juhid) varadeklaratsioone; ning suure riskiga ametnike mitteavaliku vara deklaratsioonide puhul vähemalt õigus nõuda, et pädevad asutused kontrolliksid neid deklaratsioone ja saada selle kontrolli tulemused, alates 31. märtsist 2023; ix) õigus pääseda juurde kõigile asjakohastele andmebaasidele ja registritele, et kontrollida varadeklaratsioone kooskõlas andmekaitse ja eraelu puutumatuse eeskirjadega; x) õigus algatada omal algatusel, kaebuse või kahtluse korral varadeklaratsiooni kontrollimenetlusi; xi) õigus taotleda kõigi liidu toetust hõlmavate ja kohtulikult läbivaadatavate riigihankemenetlusi käsitlevate ametiasutuste otsuste kohtulikku läbivaatamist; xii) õigus algatada riigihangete vaidlustuskomisjoni menetlus; xiii) õigus vaidlustada asjaomase asutuse tegevusetus kohtus vastavalt üldist haldusseadustikku käsitleva 2016. aasta CL seaduse § 15 lõikele 2 ja artiklile 25. Tagatakse, et ausameelsuse ametil on juurdepääs kogu teabele, andmebaasidele ja registritele, mis on vajalikud tema ülesannete täitmiseks seoses riigihangete, korruptsioonikahtluse juhtumite, sealhulgas varadeklaratsioonide kontrollimise, pettuse ja liidu toetusega seotud huvide konfliktiga. Õigusnormidega tagatakse, et asutused, keda ametialase aususe järelevalve asutuse teabenõue või juhis puudutab, tegutsevad mõistliku aja jooksul, mis ei ületa 60 kalendripäeva. Ausameelsuse amet tegutseb kas omal algatusel, tuginedes kättesaadavale teabele või saadud kaebustele või aruannetele. Ausameelsuse amet loob rikkumisest teatajate liidese, kus võib toimuda anonüümne ja konfidentsiaalne teabevahetus. Ausameelsuse amet loob registri ettevõtjate kohta, keda mõjutab kohtu lõplik otsus või lõplik haldusotsus, millega need ettevõtjad riigihankemenetlusest välja jäetakse, ning ajakohastab ja haldab seda. Ausameelsuse amet on kohustatud teatama pettuse-, korruptsiooni-, huvide konflikti või mis tahes muust eeskirjade eiramisest ja ebaseaduslikust tegevusest asjaomastele riiklikele ametiasutustele ja vajaduse korral OLAFile. Ausameelsuse ametil on üheselt mõistetavad ja piiramatud volitused jätkata oma volituste kasutamist isegi juhul, kui algselt liidu toetuse saamiseks kavandatud projektid või menetlused on hiljem liidu toetusest välja jäetud.

161 C9.R1 Ausameelsuse ameti loomine, et tõhustada pettuste, huvide konfliktide ja korruptsiooni ning muude liidu toetuse rakendamisega seotud õigusrikkumiste ja eeskirjade eiramiste ennetamist, avastamist ja kõrvaldamist Eesmärk Aruanne ausameelsuse riskihindamise kohta Aruande avaldamine 1. kv 2023 Põhjalik aruanne aususe hindamise kohta, mida viib läbi ausameelsuse amet, tehakse üldsusele kättesaadavaks. See hõlmab Ungari riigihankesüsteemi usaldusväärsuse olukorra hindamist, tehes kindlaks usaldusväärsusega seotud riskid ja usaldusväärsusega seotud süsteemsed probleemid, millega tuleb tegeleda, nende riskide ja probleemide lahendamiseks kättesaadavad vahendid, lüngad nende riskide ja probleemide käsitlemisel ning võimalikud lahendused. Hindamine viiakse läbi tihedas koostöös asjaomaste ja asjatundlike rahvusvaheliste organisatsioonidega (nt OECD, Maailmapank) ning see põhineb hankesüsteemide hindamise metoodika IV samba näitajatel, riigihangete süsteemi aruandekohustuse, terviklikkuse ja läbipaistvuse näitajatel. Hindamisel võetakse arvesse ka Ungari aususe olukorda jälgivate riiklike või rahvusvaheliste kodanikuühiskonna organisatsioonide panust.

162 C9.R1 Ausameelsuse ameti loomine, et tõhustada pettuste, huvide konfliktide ja korruptsiooni ning muude liidu toetuse rakendamisega seotud õigusrikkumiste ja eeskirjade eiramiste ennetamist, avastamist ja kõrvaldamist Eesmärk Varade deklaratsioonide kontrollimisega seotud volituste ja pädevuse kohaldamise alustamine eetikaasutuse poolt Ausameelsuse ameti volituste ja pädevuse kohaldamine varadeklaratsioonide kontrollimiseks 1. kv 2023 Hakatakse kohaldama sätteid, millega antakse 2018. aasta CXXV seaduse paragrahvi 183 kohaldamisalasse kuuluvate isikute varadeklaratsioonide kontrollimise ainupädevus ja pädevus üle eetikaametile, tagades, et eetikaametil on õigus otseselt kontrollida kõigi suure riskiga ametnike avalike hüvede deklaratsioone, suure riskiga ametnike mitteavaliku vara deklaratsioone vähemalt taotleda pädevatelt asutustelt nende deklaratsioonide kontrollimist ja selle kontrolli tulemusi, ning tal on alates 31. märtsist 2023 otsene ja piiramatu juurdepääs asjakohastele andmebaasidele ja registritele, mida ta peab vajalikuks varadeklaratsioonides sisalduva teabe õigsuse kontrollimiseks. Kõrge riskiga ametnike hulka kuuluvad president, parlamendiliikmed, valitsusliikmed, keskvalitsuse juhid, muud poliitilised ametnikud, poliitikaametnike erabüroode töötajad, piirkondlikud kubernerid, suurlinnade linnapead, kohtunikud, prokurörid, kohtu- ja prokuratuuri juhtorganite liikmed, korruptsioonivastase võitluse uurijad ja riigiettevõtete kõrgemad juhid. See hõlmab varadeklaratsiooni kontrollimist, olenemata sellest, kas seda on varem kontrollitud või mitte. Isikute puhul, kes kuuluvad 2018. aasta CXXV seaduse paragrahvi 183 kohaldamisalasse, hõlmab see ka järgmist: i) ausameelsuse ameti kontrollimenetluse võib algatada eetikaasutus omal algatusel, kahtluse korral või kaebuse alusel, mille on esitanud isik, kes esitab ametliku nõude, et varadeklaratsioonis on märgitud väidetavalt ebaõige kirje; ii) ausameelsuse ametil on võimalus anda isikule, kelle varade deklaratsioon on ameti kontrolli all, korraldus esitada tõendavad andmed ja dokumendid oma varadeklaratsiooni sisu kohta; iii) ausameelsuse ametil on varadeklaratsiooni sisu kontrollimiseks võimalus nõuda ja saada andmeid kõikidest asjakohastest andmebaasidest ja registritest, sealhulgas, kuid mitte ainult, äriregistrist, riiklikust maksu- ja tolliametist, kinnistusregistrist ja sõidukiregistrist; iv) ausameelsuse amet võib anda isikule, kelle varadeklaratsiooni sisu loeti ebakorrektseks, korralduse parandada oma varadeklaratsiooni kümne päeva jooksul; v) kui isik, kelle varade deklareerimise eest vastutav asutus loeb ebaõigeks, või isik, kes teadlikult esitas oma varadeklaratsioonis valeandmeid, ei tegutse ausameelsuse ameti korraldusel, toob see kaasa automaatse vallandamise tema töölt.

163 C9.R1 Ausameelsuse ameti loomine, et tõhustada pettuste, huvide konfliktide ja korruptsiooni ning muude liidu toetuse rakendamisega seotud õigusrikkumiste ja eeskirjade eiramiste ennetamist, avastamist ja kõrvaldamist Eesmärk 2022. aasta ausameelsuse aruanne tehakse üldsusele kättesaadavaks. Esimese iga-aastase ausameelsuse aruande avaldamine 2022. aasta kohta 2. kv 2023 Eetikaasutuse esimene iga-aastane ausameelsuse aruanne tehakse üldsusele kättesaadavaks, hõlmates 2022. kalendriaastat. Aruanne peab sisaldama vähemalt järgmist teavet. i) täielik ja põhjalik analüüs riigihanketuru koondumise kohta (mida näitab edukate pakkumuste arv ja väärtus ettevõtjate poolt); ii) hankemenetluste hinnanguliste ja lõplike hindade erinevuste analüüs; iii) hinnang kohaldatavatele riigihanke-eeskirjadele, nende rakendamisel esinevatele kitsaskohtadele ja nendega seotud haldustavadele; iv) riskinäitajate kindlaksmääramine; v) hinnang raamlepingute kasutamisele (sealhulgas ettevõtjatega sõlmitud lepingute ja nendega sõlmitud kokkulepete jaotamine ning ettevõtjatevaheliste raamlepingute alusel sõlmitud erilepingute jaotamine); vi) hinnang selle kohta, kas ja mil määral suudab olemasolev kontrollisüsteem kindlaks teha ning tõhusalt ennetada, avastada ja korrigeerida korruptsiooni-, pettuse- ja huvide konflikti riske; vii) varadeklaratsioonide kontrollimisega seotud tegevused; viii) soovitused punktidega i-vii seotud süsteemide ja tavade parandamiseks. Esimene aastaaruanne sisaldab ka järgmist: i) hinnang selle kohta, kas huvide konfliktiga seotud kord ja tavad Ungaris on kooskõlas komisjoni teatisega „Suunised huvide konflikti vältimise ja haldamise kohta finantsmääruse alusel“ (2021/C 121/01), ning vajaduse korral teave selle kohta, milliseid parandusi oleks vaja järjepidevuse tagamiseks; ii) konkreetsed pettuse-, korruptsiooni- ja huvide konflikti ohu näitajad. Kehtestatakse asjakohased menetlused, millega tagatakse, et järgmiste aastate aastaaruanded koostatakse ja tehakse üldsusele kättesaadavaks.

164 C9.R1 Ausameelsuse ameti loomine, et tõhustada pettuste, huvide konfliktide ja korruptsiooni ning muude liidu toetuse rakendamisega seotud õigusrikkumiste ja eeskirjade eiramiste ennetamist, avastamist ja kõrvaldamist Eesmärk Valitsus vaatab läbi ausameelsuse ameti esimese iga-aastase aususe aruande ja esitab oma vastused kirjalikult. Avaldatakse valitsuse vastus esimesele iga-aastasele ausameelsuse aruandele ja üksikasjalik selgitus selle kohta, kuidas ta kavatseb kõiki selles esitatud järeldusi käsitleda 3. kv 2023 Valitsus vaatab läbi esimese iga-aastase ausameelsuse aruande ja esitab kirjalikult oma hinnangu, sealhulgas üksikasjaliku selgituse selle kohta, kuidas ta kavatseb kõiki järeldusi ja soovitusi käsitleda. Kehtestatakse asjakohane kord, millega tagatakse, et järgnevate aastate aastaaruanded vaadatakse läbi ja valitsuse märkused tehakse üldsusele kättesaadavaks kooskõlas eespool nimetatuga. Eesmärk loetakse täidetuks, kui valitsus teeb oma hinnangu üldsusele kirjalikult kättesaadavaks ja kehtestatakse asjakohased menetlused, millega tagatakse sama menetlus kõigi järgnevate iga-aastaste ausameelsuse aruannete puhul.

165 C9.R1 Ausameelsuse ameti loomine, et tõhustada pettuste, huvide konfliktide ja korruptsiooni ning muude liidu toetuse rakendamisega seotud õigusrikkumiste ja eeskirjade eiramiste ennetamist, avastamist ja kõrvaldamist Eesmärk Varade deklareerimise süsteemi läbivaatamine ausameelsuse ameti poolt Aruande avaldamine ausameelsuse asutuse poolt varade deklareerimise süsteemi läbivaatamise tulemuste kohta 4. kv 2023 Ausameelsuse amet vaatab põhjalikult läbi õigusraamistiku ja Ungari varade deklareerimise süsteemi toimimise, sealhulgas selle ulatuse ja kontrolliprotsessid, ning teeb oma järeldused aruandes üldsusele kättesaadavaks.

166 C9.R2 Korruptsioonivastase töökonna loomine, et jälgida ja vaadata läbi Ungaris korruptsiooni ennetamiseks, avastamiseks, selle eest vastutusele võtmiseks ja karistamiseks võetud meetmeid Eesmärk Korruptsioonivastase töökonna loomine Luuakse korruptsioonivastane töökond, mis peab oma esimese koosoleku. 4. kv 2022 Enne taaste- ja vastupidavuskava kohase esimese maksetaotluse esitamist moodustatakse korruptsioonivastane töökond ja peetakse selle esimene koosolek. Korruptsioonivastane töökond: a) vaatab läbi olemasolevad korruptsioonivastased meetmed ja töötab välja ettepanekud korruptsiooni ja muude tavade, näiteks onupojapoliitika, soosimise või pöördukse efekti avastamise, uurimise, nende eest vastutusele võtmise ja karistamise parandamise kohta avaliku ja erasektori vahel. b) esitab ettepanekud meetmete kohta, et i) parandada korruptsiooni ennetamist ja avastamist (sealhulgas kasutada tõhusalt kõiki olemasolevaid korruptsiooni ennetamise ja avastamise vahendeid), ii) parandada teabe liikumist riigi haldus- ja kontrolliasutuste ning kriminaaluurimisasutuste vahel; c) hindab, kuidas tema varasemaid ettepanekuid järgiti ja rakendati; d) koostab aastaaruande ja saata see valitsusele iga aasta 15. märtsiks. Aruandes i) analüüsitakse korruptsiooni ja korruptiivsete tavade riske ja suundumusi, ii) pakutakse välja tõhusad vastumeetmed ja parimad tavad korruptsiooniriskide ja korruptsiooniliikide ennetamiseks, avastamiseks ja nende eest karistamiseks, hinnatakse nende tõhusat rakendamist, iii) hinnatakse, kuidas selle varasemaid ettepanekuid järgiti ja rakendati asjakohastes seadusandlikes ja muudes kui seadusandlikes algatustes ning valitsuse programmides. Kohaldatavate eeskirjadega tagatakse, et valitsus arutab korruptsioonivastase töökonna aruannet ja selles sisalduvaid ettepanekuid kahe kuu jooksul ning kui ta ei otsusta korruptsioonivastase töökonna ettepanekut rakendada, esitab ta korruptsioonivastase töökonna eesistujale oma otsuse üksikasjaliku põhjenduse. Korruptsioonivastase töökonna tegevusse kaasatakse asjaomased korruptsioonivastase võitluse valdkonnas tegutsevad valitsusvälised osalejad ning tagatakse nende täielik, struktureeritud ja tõhus osalemine. Tagatakse, et sellised liikmed on tõendatavalt sõltumatud valitsusest, riigiasutustest, erakondadest ja ärihuvidest, neil on tõendatud eksperditeadmised ja piisavalt pikaajaline tõendatav ametialane tegevus ühes või mitmes järgmises valdkonnas: korruptsioonivastane võitlus, läbipaistvus, juurdepääs avalikule teabele, inimõiguste kaitse, riigihankemenetlused, nende teemadega seotud õiguskaitse. Korruptsioonivastase töökonna valitsusvälised liikmed valitakse ausameelsuse ameti juhatuse avaliku kandideerimiskutse alusel pärast seda, kui eesmärgis 160 osutatud sobivuskomitee on esitanud siduva arvamuse kandidaatide kõlblikkuse kohta. Valiku tegemisel lähtutakse avatud, läbipaistvast ja mittediskrimineerivast valikumenetlusest ning objektiivsetest kriteeriumidest, mis on seotud kandidaatide asjatundlikkuse ja pädevusega. Tagatakse, et valitsusväliste liikmete arv moodustab 50 % korruptsioonivastase töökonna liikmetest (välja arvatud esimees), või kui seda ei ole võimalik tagada, et valitsusväliste liikmete häälte osakaal oleks 50 % häälte koguarvust (välja arvatud esimees). Ausameelsuse ameti (millele on osutatud eesmärgis 160) esimees on korruptsioonivastase töökonna esimees. Samal ajal ei tohi rakkerühma liikmed sekkuda ausameelsuse ameti töösse ega omada juurdepääsu selle tööle. Avaliku sektori asutused tagavad, et neid esindavad korruptsioonivastases töökonnas piisavalt kõrgetasemelised pädevad isikud. Töökond tuleb kokku vähemalt kaks korda aastas ja teeb otsuseid antud häälte lihthäälteenamusega. Koosolekute protokollid tehakse avalikult kättesaadavaks korruptsioonivastase töökonna veebisaidil koos liikmete poolt enne või pärast koosolekuid saadetud kirjalike seisukohtade ja tähelepanekutega, mille lisamist koosoleku protokollile taotletakse. Korruptsioonivastane töökond võtab esimehe ettepanekul oma esimesel koosolekul vastu oma töökorra. Korruptsioonivastase töökonna töös mõistetakse korruptsiooni nii, nagu see on määratletud direktiivi (EL) 2017/1371 artikli 4 lõikes 2, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastase konventsiooni III peatükis sätestatud süütegudes, 2012. aasta C seaduse (karistusseadustiku kohta) XXVII peatükis sätestatud kuritegudes ning muudes tavades, nagu onupojapoliitika, kronüssism või pöördukse efekt avaliku ja erasektori vahel. Korruptsioonivastane töökond võtab arvesse ka huvide konflikti olukordi, mis on määratletud määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 61 punktis a ja direktiivi 2014/24/EL artiklis 24, mida täiendavad komisjoni suunised huvide konfliktide vältimise ja haldamise kohta finantsmääruse alusel (C/2021/2119), ning asjakohased riiklikud sätted. Eesmärk saavutatakse siis, kui korruptsioonivastane töökond on moodustatud kooskõlas eespool nimetatud nõuetega, korraldab oma esimese koosoleku ja selle koosoleku protokoll avaldatakse korruptsioonivastase töökonna veebisaidil.

167 C9.R2 Korruptsioonivastase töökonna loomine, et jälgida ja vaadata läbi Ungaris korruptsiooni ennetamiseks, avastamiseks, selle eest vastutusele võtmiseks ja karistamiseks võetud meetmeid Eesmärk Korruptsioonivastase töökonna iga-aastane analüüs 2022. aasta kohta on avalikult kättesaadav. Korruptsioonivastase töökonna 2022. aasta esimese aastaaruande avaldamine 1. kv 2023 Korruptsioonivastane töökond tegutseb eesmärgis 166 määratletud viisil ning võtab vastu ja teeb üldsusele kättesaadavaks oma esimese aastaaruande koos korruptsioonivastase töökonna liikmeks olevate valitsusväliste osalejate variaruandega, kui selline aruanne on koostatud, 2022. kalendriaasta kohta. Aruanne sisaldab ka korruptsioonivastase töökonna kommentaare ja soovitusi riikliku korruptsioonivastase strateegia ja tegevuskava eelnõu kohta (eesmärk 178). Kehtestatakse asjakohased menetlused, millega tagatakse, et järgmiste aastate aastaaruanded koostatakse ja tehakse üldsusele kättesaadavaks.

168 C9.R2 Korruptsioonivastase töökonna loomine, et jälgida ja vaadata läbi Ungaris korruptsiooni ennetamiseks, avastamiseks, selle eest vastutusele võtmiseks ja karistamiseks võetud meetmeid Eesmärk Valitsus vaatab läbi töökonna esimese aruande. Valitsuse vastuse avaldamine töökonna esimesele aruandele 2. kv 2023 Valitsus vaatab läbi korruptsioonivastase töökonna esimese aruande ja arutab seda ning esitab korruptsioonivastasele töökonnale oma märkused, sealhulgas üksikasjaliku põhjenduse korruptsioonivastase töökonna iga ettepaneku kohta, mille ta on otsustanud mitte rakendada. Eesmärk saavutatakse siis, kui valitsuse poolt korruptsioonivastase töökonna ettepanekute alusel võetud ja võetavate meetmete loetelu (milles on märgitud veel võtmata meetmete võtmise ajakava) ning valitsuse üksikasjalikud põhjendused töökonna iga ettepaneku kohta, mille ta otsustas mitte rakendada, on avalikult kättesaadavad nii valitsuse portaalis kui ka ausameelsuse ameti veebisaidil. Kehtestatakse asjakohane kord, millega tagatakse, et järgnevate aastate aastaaruanded vaadatakse läbi ja valitsuse märkused tehakse üldsusele kättesaadavaks kooskõlas eespool nimetatuga.

169 C9.R3 Erimenetluse kehtestamine avaliku võimu teostamise või riigivara haldamisega seotud erikuritegude korral („kohtulik läbivaatamine“) Eesmärk Erimenetluse kehtestamine teatavate kuritegude puhul, mis on seotud avaliku võimu teostamise või riigivara haldamisega; 2017. aasta XC seaduse (kriminaalmenetluse seadustiku kohta) muutmise säte, milles osutatakse jõustumisele ja kohaldamise algusele 4. kv 2022 Enne taaste- ja vastupidavuskava kohase esimese maksetaotluse esitamist jõustub 2017. aasta XC seaduse (kriminaalmenetluse seadustiku kohta) muudatus, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2023 ka enne seda kuupäeva toime pandud (aegumata) kuritegude suhtes pärast konstitutsioonikohtu eelkontrolli, mis: – kehtestab menetluse, mis käsitleb korruptsiooni ja korruptsiooniga seotud tavasid, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2017/1371 artikli 4 lõikes 2 ja ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni III peatükis (st kõik ametiisikutega seotud altkäemaksujuhtumid ja muud altkäemaksu juhtumid, välja arvatud pisikuriteod, ametiseisundi kuritarvitamise juhtumid, v.a pisikuriteod, eelarvepettuse raskendatud juhtumid, eelarvepettusega seotud järelevalve- või kontrollikohustuse täitmata jätmine, konkurentsi piirav kokkulepe riigihanke- ja kontsessioonimenetluses, raskemad varavastased kuriteod – tingimusel, et kuritegu on toime pandud seoses riigi vara või avaliku huviga tegeleva vara haldamise sihtasutuse hallatava varaga või sellise vara kahjustamisega. See on kättesaadav osalemiseks kuritegelikus ühenduses ja rahapesuks, kui see on toime pandud seoses eespool nimetatud kuritegudega); – näeb ette kohtuliku kontrolli prokuratuuri või uurimisasutuse otsuse üle kuriteoteade tagasi lükata või kriminaalmenetlus lõpetada Buda ringkonnakohtu eeluurimiskohtuniku poolt, kellel on õigus anda korraldus kriminaalmenetluse alustamiseks või jätkamiseks. Kui eeluurimiskohtunik tühistab pärast läbivaatamistaotluse esitamist kuriteoteate tagasilükkamise või kriminaalmenetluse lõpetamise otsuse, tuleks menetluse korduva lõpetamise korral anda võimalus esitada kohtule süüdistus. Läbivaatamistaotlusel on peatav mõju varasid mõjutavatele sunnimeetmetele. Pärast korduvat teistmisavaldust teeb eeluurimiskohtunik kindlaks, kas on olemas isik, keda võib põhjendatult kahtlustada kuriteo toimepanemises. Sellisel juhul annab menetlus õiguse esitada süüdistusakt pädevale kohtule, kes teeb pärast tõendite ärakuulamist sisulise otsuse. Juhtudel, kus võib esitada süüdistuse esitamise taotluse, ei ole ette nähtud asja menetleva kohtu poolt süüdistuse esitamise aluse esialgset läbivaatamist. Menetluse võib algatada igaüks; füüsilised ja juriidilised isikud võivad selle menetluse raames taotlusi esitada, välja arvatud avaliku sektori asutuste puhul, kuid eetikaametil (vt eesmärk 160) on õigus esitada teistmisavaldus ja kordusläbivaatamise ettepanek. Kannatanul ja kuriteost teatanud isikul peab olema privilegeeritud menetlusseisund, kusjuures teistel osapooltel on võimalus algatada menetlus pärast pseudonüümitud otsuse avaldamist uurimist mitte alustada või lõpetada, kui kahju kannatanud pool või kuriteost teatanud pool ei ole seda teinud. Seaduslik esindamine on kohustuslik kõigile pooltele. Seaduslik esindaja suhtleb elektrooniliselt ja menetluse käigus tehtavate toimingute puhul ei ole poole allkiri nõutav. Pool, kes esitab süüdistuse esitamise taotluse, ei ole kohustatud isiklikult kohtusse ilmuma. Peaprokuröril ei ole võimalik esitada Kúriale erakorralist õiguskaitsevahendit uue menetluse raames tehtud kohtuotsuste õiguspärasuse alusel. Kuriteoteate tagasilükkamise või menetluse lõpetamise otsuse olemasolu, mis on vastu võetud enne 1. jaanuari 2023 (mis on seotud kuritegudega, mis ei ole aegumise tõttu aegunud), ei kaota uurimisasutuse või prokuratuuri kohustust võtta kriminaalmenetluse seadustiku § 379 alusel vastu uus otsus kuriteoteate kohta, mille kohta võidakse esitada läbivaatamistaotlus uue menetluse kohaselt. Kõik Ungari kohtud, kes menetlevad tsiviil-, haldus- ja kriminaalasju, sealhulgas need, mis on olulised liidu finantshuvide kaitseks, peavad järgima sõltumatuse ja erapooletuse nõudeid ning olema asutatud seadusega kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõikega 1 ja asjakohase ELi acquis’ga. Lisaks sellele jõustuvad 31. detsembriks 2022 a) muudatuse kohaldamiseks vajalikud rakendusmäärused ja b) Buda keskrajoonikohtule eraldatakse täiendavad ametikohad vähemalt kahele kohtunikule ja kahele õigusnõunikule.

170 C9.R3 Erimenetluse kehtestamine avaliku võimu teostamise või riigivara haldamisega seotud erikuritegude korral („kohtulik läbivaatamine“) Eesmärk Erimenetluse läbivaatamine avaliku võimu teostamise või riigivara haldamisega seotud erikuritegude korral Valitsus võtab vastu aruande erimenetluse toimimise läbivaatamise kohta 4. kv 2023 Valitsus vaatab põhjalikult läbi eesmärgis 169 sätestatud erimenetluse toimimise ja esitab oma järeldused aruandes, sealhulgas hinnangu ja konkreetsed statistilised andmed juhtumite ja läbivaatamiste kohta võrreldes teiste uuritud kõrgetasemeliste juhtumitega, mille puhul läbivaatamist ei toimunud. Läbivaatamise käigus märgitakse ka selgesõnaliselt, kas menetluse seadusandlikke muudatusi peetakse vajalikuks, ning esitatakse nende jaoks kavandatud ajakava.

171 C9.R4 Varadeklaratsioonidega seotud eeskirjade tugevdamine Eesmärk Selliste seadusandlike muudatuste jõustumine, millega laiendatakse varadeklaratsioonide isiklikku ja sisulist kohaldamisala, tagades samal ajal sagedase avalikustamise Seadusemuudatuste säte, mis viitab jõustumisele ja kohaldamise algusele 4. kv 2022 Enne taaste- ja vastupidavuskava kohase esimese maksetaotluse esitamist jõustuvad ja hakkavad kehtima seadusandlikud muudatused, millega tagatakse, et i) isikud, kellele on 2018. aasta CXXV seaduse (mis käsitleb valitsusasutust ja nende sugulased, kes elavad asjaomaste isikutega samas leibkonnas) paragrahvide 183 ja 184 alusel juhtivaid poliitilisi ülesandeid täitnud, ning samuti rahvuskogu liikmed ja nende sugulased, kes elavad asjaomaste liikmetega samas leibkonnas, esitavad esimest korda 31. jaanuariks 2023 varadeklaratsioonid vastavalt uutele varade deklareerimise eeskirjadele, mis on seotud riigiga 31. detsembril 2022; ii) kõik punktis i osutatud isikulisse kohaldamisalasse kuuluvad isikud on kohustatud deklareerima: tulud, kinnisvara, muud väärtuslikud varad (nt sõidukid, laevad, väärtuslikud antiikesemed, kunstiteosed jne), hoiused pangahoiustes ja sularahas, varad aktsiates, väärtpaberid ja börsivälistesse ettevõtetesse investeerivad fondid, elukindlustuslepingud, usaldusfondid ja ettevõtete tegelikult kasusaavad omanikud; iii) need varadeklaratsioonid esitatakse ametisse asumisel, seejärel kord aastas ja asjaomastest ülesannetest lahkumisel.

172 C9.R4 Varadeklaratsioonidega seotud eeskirjade tugevdamine Eesmärk Uue süsteemi loomine varadeklaratsioonide elektrooniliseks esitamiseks digitaalsel kujul ja varadeklaratsioonide avaliku andmebaasi loomine Uues elektroonilises vara deklareerimise süsteemis kättesaadavaks tehtud varadeklaratsioonide täielik funktsionaalsus, kasutuselevõtmine ja täielik ulatus 1. kv 2023 Uus süsteem peab olema täielikult toimiv, kusjuures varadeklaratsioonid esitatakse elektrooniliselt digitaalses vormingus. Valitsus loob ja teeb üldsusele tasuta ja registreerimata kättesaadavaks ka otsingut võimaldava andmebaasi varadeklaratsioonidest, mille on esitanud 2018. aasta CXXV valitsuse ja rahvuskogu liikmete seaduse CXXV paragrahvide 183 ja 184 alusel kõrgeimaid poliitilisi ülesandeid täitvad isikud.

173 C9.R4 Varadeklaratsioonidega seotud eeskirjade tugevdamine Eesmärk Tõhusate haldus- ja kriminaalkaristuste kehtestamine vara deklareerimise kohustuse tõsise rikkumise korral Varade deklareerimise kohustuste tõsiste rikkumiste suhtes kohaldatava uue sanktsioonirežiimi kohaldamise algus 3. kv 2023 Riiklikus korruptsioonivastases strateegias ja tegevuskavas (eesmärk 178) sätestatud erimeede tõhusa, proportsionaalse ja piisavalt hoiatava karistuskorra (sealhulgas nii kriminaal- kui ka haldussanktsioonide) kehtestamiseks seoses selliste isikute kohustuste tõsiste rikkumistega, kelle suhtes kohaldatakse vara deklareerimise eeskirju, viiakse lõpule ning hakatakse kohaldama sellega seotud sanktsioonide korda.

174 C9.R5 Avalikes huvides tegutsevate varahaldusfondide avaliku sektori vahendite kasutamise läbipaistvuse tagamine Eesmärk Sellise õigusakti jõustumine, millega tagatakse tõhus järelevalve selle üle, kuidas avalikku huvi pakkuvad varahalduse sihtasutused ja nende asutatud või hallatavad juriidilised isikud kasutavad liidu toetust Seadusandliku akti säte, mis viitab jõustumisele 4. kv 2022 Enne taaste- ja vastupidavuskava kohaste esimese maksetaotluse esitamist jõustuvad sihtotstarbelised seadusandlikud muudatused, millega: i) määratakse sõnaselgelt avaliku huviga tegelevad varahaldusfondid ja nende asutatud või hallatavad juriidilised isikud hankijateks 2005. aasta CXLIII seaduse (riigihangete kohta) 5. jao tähenduses; ii) tagatakse, et avaliku huviga tegelevatele varahaldusfondidele ja nende asutatud või hallatavatele juriidilistele isikutele ning nende töötajatele, sealhulgas nende nõukogude ja nõukogude esimeestele ja liikmetele, kes on seotud liidu toetuse rakendamisega mis tahes ülesannetes (kas lõplike vahendite saajate, toetusesaajate või vahendajatena), kohaldatakse samu nõudeid, mida kohaldatakse avaliku sektori asutuste ja nende hallatavate juriidiliste isikute suhtes Ungari õigusaktidega, mis käsitlevad juurdepääsu avalikule teabele ning auditeerimist ja kontrolli – sealhulgas seoses huvide konflikti käsitlevate eeskirjadega – seoses nende osalemisega liidu toetuses; ning iii) tagatakse, et eeskirjad, mida kohaldatakse kõigi isikute suhtes, kes töötavad avalikes huvides tegutseva varahaldusfondi või avalikes huvides tegutseva varahaldusfondi ja nende asutatud või hallatavate juriidiliste isikute juures, vastavad täielikult määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 61 sätetele ning komisjoni teatises „Suunised huvide konflikti vältimise ja haldamise kohta finantsmääruse alusel“ (2021/C 121/01) esitatud juhistele ja tavadele, olenemata nende muust tegevusest ja ülesannetest, sealhulgas Ungari valitsuses.

175 C9.R6 Avaliku sektori kulutuste läbipaistvuse suurendamine Eesmärk Avaliku sektori kulutuste suuremat läbipaistvust tagava õigusakti jõustumine Avaliku sektori kulutuste suuremat läbipaistvust tagava õigusakti jõustumine 4. kv 2022 Jõustub enne taaste- ja vastupidavuskava kohase esimese maksetaotluse esitamist seadusandliku aktiga, milles sätestatakse kõigi avaliku sektori asutuste kohustus avaldada eelnevalt kindlaks määratud teave avaliku sektori vahendite kasutamise kohta ennetavalt keskregistris. Teave tehakse kättesaadavaks keskregistris, mis annab teavet ka alltöövõtjate kohta kooskõlas eesmärgis 197 esitatud asjakohase metoodikaga. Keskregister sisaldab lepingute kordumatuid tunnuseid elektroonilises riigihangete süsteemis (eesmärk 197), et võimaldada andmetaotlejatel leida EPSis riigihankemenetluste kohta asjakohast teavet. Seadusandliku aktiga kehtestatakse ka selged menetlused ja eeskirjad selliste andmete avaldamiseks, sealhulgas avaldamise tähtaeg ja vorm. Üleslaaditavad andmekogumid peavad olema asjakohased, õiged ning määratletud läbipaistvuse ja proportsionaalsuse põhimõtete alusel ning kooskõlas kohaldatava liidu õigusega. Keskregistrisse laaditavad minimaalsed andmed peavad sisaldama järgmist: i) kõik andmed, mille avaldamine on läbipaistvuse eesmärgil juba kohustuslik, sealhulgas riigiabi läbipaistvusregistris avaldatud andmed; ii) avaliku sektori kulutuste vorm, sealhulgas nende õiguslik alus; iii) saaja täielik juriidiline nimi (juriidilise isiku puhul) või saaja ees- ja perekonnanimi (füüsiliste isikute puhul); iv) avaliku sektori kulutuste väärtus; v) kas teenuse saaja on füüsiline või juriidiline isik; vi) juriidiliste isikute kordumatu tunnus (käibemaksukohustuslasena registreerimise number või maksukohustuslasena registreerimise number, kui see on olemas, või muu riiklikul tasandil kehtestatud kordumatu tunnus); vii) avaliku sektori vahendite kasutamisega seotud lepingu üksikasjad, sealhulgas nende laad ja eesmärk (kasutatava lepingu liik, kasutatud hankemenetluse liik, lepingu väärtus, allkirjastamise kuupäev, lepingu kestus, saavutatav eesmärk, lepingu alusel üleantav tulemus); viii) avaliku sektori vahendite kasutamist käsitlevad hankedokumendid, sealhulgas nende laad ja eesmärk (hinnanguline maksumus, riigihankemenetluse liik, pakkumuse kuupäev, esitatud pakkumuste arv, pakkujate nimed); ix) teenuseosutajate nimed, sealhulgas alltöövõtjate, tarnijate ja võimsuse pakkujate nimed varasemate andmete jaoks vabas vormis ning masinkujul töödeldavas vormingus tulevaste riigihangete jaoks; x) alltöövõtjate kavandatav osakaal, kui see on olemas, nii varasemate kui ka tulevaste riigihangete puhul; xi) vastutav avalik-õiguslik asutus; xii) rahaliste vahendite väljamaksmise kuupäev. Õigusaktis märgitakse, et lisaks eespool nimetatule tehakse keskregistris kättesaadavaks ka teave selle kohta, kas avaliku sektori vahendid hõlmavad (täielikult või osaliselt) liidu toetust, mis ületab riiklikku riigihangete piirmäära. Seadusandlikus aktis märgitakse ka, et pärast 31. märtsi 2023 alustatud hankemenetluste puhul kantakse selline teave registrisse ka liidu toetust hõlmavate menetluste puhul, mis ei ületa riiklikke riigihanke piirmäärasid. Seadusandliku aktiga tagatakse, et keskregistris avaldatud andmekogumid avaldatakse avatud, koostalitlusvõimelises ja masinloetavas vormingus, mis võimaldab hulgiallalaadimist ning andmete sortimist, otsimist, väljavõtete tegemist, võrdlemist ja taaskasutamist. Samuti märgitakse selles, et juurdepääs andmetele antakse tasuta ja ilma registreerimisvajaduseta. Õigusakt sisaldab kohustust, et avaliku sektori asutused ajakohastaksid keskregistri andmeid vähemalt iga kahe kuu järel (välja arvatud EPSis otse kättesaadavad andmed, mida ajakohastatakse vastavalt EPSi lepingu sõlmimise teadete andmebaasi suhtes kohaldatavale sagedusele). Teave täitmistõendite ja arvete kohta tehakse jätkuvalt kättesaadavaks, kui taotletakse juurdepääsu avalikule teabele. Õigusraamistikuga tagatakse, et valitsus teostab järelevalvet eespool nimetatud seadusandlikus aktis sätestatud kohustuste täitmise üle ja tagab, et avaliku sektori asutused täidavad oma kohustust laadida kõik asjakohased andmed täielikult ja õigeaegselt registrisse üles.

176 C9.R6 Avaliku sektori kulutuste läbipaistvuse suurendamine Eesmärk Tingimuslikkuse menetluse raames parandusmeetmete raames loodud keskregister on täielikult toimiv ja kogu nõutav teave on selles kättesaadav. Asjaomased avaliku sektori asutused on üles laadinud kõik nõutavad andmed keskregistrisse ja keskregister on üldsusele kättesaadav. 1. kv 2023 Keskregister, millel on eesmärgis 175 kirjeldatud funktsioonid, peab olema täielikult toimiv ning üles laaditakse kogu eesmärgi 175 kohane teave (sealhulgas teave selle kohta, kas avaliku sektori vahendid hõlmavad (täielikult või osaliselt) liidu toetust hangetele, mis jäävad allapoole ja ületavad riiklikke riigihanke piirmäärasid), ning tagatakse, et see on jätkuvalt üles laaditud. Selle nõude täitmiseks esitatakse asjaomastele avalik-õiguslikele asutustele andmete esitamiseks vajaliku rakenduse ja andmete esitamise suhtes kohaldatava vormi väljatöötamine, asjaomastele avalik-õiguslikele asutustele esitatakse teave avalikustatavate andmete kohta. Esimene andmete esitamine toimub pidevalt alates taotluse rakendamise algusest. Eesmärk loetakse täidetuks, kui avaliku sektori asutused on kõik eesmärgis 175 esitatud asjakohased andmed keskregistrisse täielikult üles laadinud ja keskregister on üldsusele kättesaadav koos kõigi eesmärgis 175 kirjeldatud funktsioonidega.

177 C9.R7 Riikliku korruptsioonivastase strateegia ja tegevuskava väljatöötamine ja rakendamine Eesmärk Korruptsioonivastase raamistiku tugevdamine Ungaris, rakendades riikliku korruptsioonivastase strateegia ja sellega seotud 2020.–2022. aasta tegevuskava raames konkreetseid meetmeid Valitsuse poolt riikliku korruptsioonivastase strateegia ja sellega seotud tegevuskava (2020–2022) kohaste erimeetmete rakendamine 1. kv 2023 Valitsus rakendab täielikult meetmed nr 1, 2, 3, 4, 6a, 6b, 7b, 7b, 10, 12, 13, 14, 15, 16, 17 ja 18, mis tulenevad valitsuse otsusest 1328/2020 (VI. 19.).

178 C9.R7 Riikliku korruptsioonivastase strateegia ja tegevuskava väljatöötamine ja rakendamine Eesmärk Korruptsioonivastase raamistiku tugevdamine Ungaris, kehtestades uue riikliku korruptsioonivastase strateegia ja sellega seotud tegevuskava Uue riikliku korruptsioonivastase strateegia ja sellega seotud tegevuskava vastuvõtmine valitsuse poolt ja selle rakendamise alustamine valitsuse poolt 2. kv 2023 Valitsus võtab vastu uue riikliku korruptsioonivastase strateegia ja sellega seotud tegevuskava, mis sisaldab meetmeid, mida rakendatakse ajavahemikul 1. juulist 2023 kuni 31. detsembrini 2025 ning mis valmistatakse ette dialoogis asjaomaste sidusrühmadega. Strateegia ja tegevuskava koostatakse koostöös eesmärgi 166 kohaselt loodud korruptsioonivastase töökonnaga, tuginedes OECD poliitilistele nõuannetele, pärast ulatuslikke konsultatsioone riiklike ja rahvusvaheliste sidusrühmadega, sealhulgas komisjoniga ja GRECOga, ning dialoogi sidusrühmadega nende soovituste lisamise üle. Riiklik korruptsioonivastane strateegia tugineb eesmärgi 220 kohasele strateegiale ja on sellega kooskõlas. Selle peamine prioriteet on parandada tõhusalt mehhanisme, millega tagatakse pettuste ja korruptsiooni ennetamine, avastamine ja kõrvaldamine (sealhulgas riigihangete süsteemis), ning tugevdada huvide konflikti ohu käsitlemise süsteemi. Erilist tähelepanu pööratakse kõrgetasemelise korruptsiooni vastase võitluse institutsioonilise ja normatiivse raamistiku tugevdamisele, suurendades avaliku sektori asutuste töö läbipaistvust (sealhulgas kõrgemal poliitilisel tasandil). Ta tagab pettuste- ja korruptsioonivastaste meetmete ühtse rakendamise nii riikliku kui ka liidu rahalise toetuse puhul. Tegevuskava sisaldab vähemalt järgmisi sihtotstarbelisi meetmeid: i) tugevdada korruptsiooni mahasurumist; ii) tugevdada varadeklaratsioonidega seotud halduskontrollimenetlusi, mis on sõltumatud õiguskaitseasutuste uurimistest (sealhulgas kontrolli-, kontrolli- ja karistusmehhanismid); iii) töötada välja tõhusad sisemehhanismid, et edendada ja suurendada teadlikkust aususe küsimustest valitsuses (sealhulgas üldkoolitus kõigile töötajatele ning konfidentsiaalne nõustamine tippjuhtidele ja poliitilisele tasandile; iv) vaadata läbi kutse-eetika koodeksi kohaldamine Ungari valitsuse ametlikus korpuses ning kohalike omavalitsuste tavad, et teha kindlaks ja edendada parimaid tavasid seoses kontaktidega lobistidega ja huvide konfliktide ennetamisega; v) võtta vastu, teha üldsusele kättesaadavaks ja hakata kohaldama käitumisjuhendit tippjuhtidele (nagu GRECO on määratlenud), andes selgeid suuniseid aususe küsimustes (sealhulgas seoses a) lobistidega suhtlemisega, b) töösuhtejärgsete piirangutega [käsitledes avaliku ja erasektori ametikohtade vahelise nn pöördukse efekti tava] ning c) sugulaste tööhõive ja tööhõive edendamisega [nepotism]); vi) koos kohese tähtajaga valitsuse otsusest 1328/2020 (VI.19) tulenevate ülejäänud meetmete rakendamiseks, mida ei ole rakendatud 30. juuniks 2023. Punkt ii hõlmab konkreetseid meetmeid, et kehtestada tõhus, proportsionaalne ja piisavalt hoiatav karistuskord (sealhulgas nii kriminaal- kui ka halduskaristused) seoses selliste isikute kohustuste tõsiste rikkumistega, kelle suhtes kohaldatakse vara deklareerimise eeskirju. Eesmärk loetakse täidetuks, kui valitsus võtab strateegia ja tegevuskava vastu ja teeb selle avalikult kättesaadavaks pärast korruptsiooni ennetamisega tegeleva korruptsioonivastase töökonna (eesmärk 166) soovituste kaalumist, mis põhineb talle eelnevalt kättesaadavaks tehtud eelnõul.

179 C9.R7 Riikliku korruptsioonivastase strateegia ja tegevuskava väljatöötamine ja rakendamine Eesmärk Korruptsioonivastase raamistiku tugevdamine Ungaris, hinnates uue riikliku korruptsioonivastase strateegia ja sellega seotud tegevuskava meetmete rakendamise tõhusust Tegevuskava meetmete rakendamist käsitleva aruande vastuvõtmine ja avaldamine 1. kv 2026 Valitsus võtab vastu ja teeb üldsusele kättesaadavaks aruande, milles hinnatakse uue riikliku korruptsioonivastase strateegia rakendamist ja tegevuskavas kavandatud meetmeid.

180 C9.R8 Prokuratuuri koostöösüsteemide ajakohastamine, et võidelda korruptsiooni vastu Eesmärk Uue IT-süsteemi loomine prokuratuuri tundliku sisuga dokumentide käsitlemiseks Süsteemi kirjeldustele vastav uus IT-süsteem tundliku sisuga dokumentide käsitlemiseks on täielikult toimiv ning prokuratuur on hakanud seda kasutama. 2. kv 2024 Üksikasjaliku süsteemikirjelduse põhjal luuakse tundlike dokumentide käsitlemiseks uus IT-süsteem, mis toetab ja hõlbustab vähemalt seitsme prokuratuuri uurimistega tegeleva organisatsiooniüksuse haldustööd ja teabevahetust. Eesmärk loetakse täidetuks, kui pärast IT-süsteemi vajalikku katsetamist ja vajalike töötajate koolitamist on süsteem täielikult toimiv ning see on aktiveeritud (st seitse prokuratuuri uurimistes osalevat organisatsiooniüksust on alustanud selle kasutamist).

181 C9.R8 Prokuratuuri koostöösüsteemide ajakohastamine, et võidelda korruptsiooni vastu Eesmärk Uue IT-süsteemi loomine prokuratuuri toimikute käsitlemiseks Süsteemi kirjeldustele vastav uus IT-süsteem toimikute käsitlemiseks on täielikult toimiv ning prokuratuur on hakanud seda kasutama. 4. kv 2025 Üksikasjaliku süsteemikirjelduse põhjal luuakse toimikute käsitlemiseks uus IT-süsteem, mis toetab ja hõlbustab vähemalt seitsme prokuratuuri uurimistega tegeleva organisatsiooniüksuse haldustööd ja teabevahetust. Eesmärk loetakse täidetuks, kui pärast IT-süsteemi vajalikku katsetamist ja vajalike töötajate koolitamist on süsteem täielikult toimiv ning see on aktiveeritud (st seitse prokuratuuri uurimistes osalevat organisatsiooniüksust on alustanud selle kasutamist).





182 C9.R9 Teadlikkuse suurendamine gratuaartoetuste kaotamisest tervishoiusektoris Eesmärk Käivitada teadlikkuse suurendamise kampaania, mis käsitleb kõrgetasemeliste maksete vastuvõetavust tervishoius Leping üldsuse teadlikkuse suurendamise kampaaniat ellu viiva töövõtjaga on allkirjastatud ja kampaania on alanud 4. kv 2022 Koostatakse üksikasjalik kampaaniaprogramm, millega tagatakse, et teadlikkuse suurendamise kampaania tervishoiuteenuste lisatasude vastuvõetavuse kohta oleks tõhus ja jõuaks enamiku kodanikeni. Üksikasjalik kampaaniaprogramm võetakse vastu ja riiklik kaitseteenistus allkirjastab selle kampaaniaprogrammi rakendamise lepingu rakendava töövõtjaga. Riiklik kaitseteenistus teatab ametlikult teadlikkuse suurendamise kampaania alustamisest.

183 C9.R9 Teadlikkuse suurendamine gratuaartoetuste kaotamisest tervishoiusektoris Eesmärk Vahehindamine teadlikkuse suurendamise kampaania esimeste tulemuste kohta, mis käsitlevad kõrgetasemeliste maksete vastuvõetavust tervishoius Teadlikkuse suurendamise kampaania esimeste tulemuste vahehindamise lõpuleviimine 3. kv 2023 Koostada ja võtta vastu vahehindamisaruanne teadlikkuse suurendamise kampaania esimeste tulemuste kohta, milles tuuakse välja saadud õppetunnid, saavutatud kodanike arv, kodanike suhtumine tervishoiuteenuste eest makstavate lisatasude aktsepteeritavusesse võrreldes olukorraga enne teadlikkuse suurendamise kampaania algust.

184 C9.R9 Teadlikkuse suurendamine gratuaartoetuste kaotamisest tervishoiusektoris Siht Nende kodanike arv, kelleni on jõutud teadlikkuse suurendamise kampaania raames Arv 0 5 000 000 Q4 2024 Eesmärk loetakse täidetuks, kui riiklik kaitseteenistus võtab vastu kampaania lõpparuande ja selle peamised tulemused tehakse üldsusele kättesaadavaks, sealhulgas kampaania käigus saavutatud kodanike arv (vähemalt 5 000 000), mis on kinnitatud sõltumatu uuringuga ja esitatud heakskiidetud kampaaniaaruandes, milles kirjeldatakse ka kampaaniavahendeid, sihtrühmadeni jõudmist ja kodanike suhtumise muutumise analüüsi, mis on tingitud teadlikkuse suurendamise kampaaniast altkäemaksu kaotamise kohta tervishoiu valdkonnas.

185 C9.R10 Ühe pakkujaga riigihankemenetluste osakaalu vähendamine Siht Liidu toetusest rahastatavate hangete puhul ei tohi ühe pakkujaga hankemenetluste osakaal ületada 15 %. % 16 15 1. kv 2023 Ajavahemikul 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2022 ühe pakkumusega lõpetatud riigihankemenetluste osakaal, mis hõlmavad riigihankemenetlusi, mille hinnanguline maksumus ületab ELi riigihanke piirmäärasid või jääb neist allapoole, on vähemalt osaliselt liidu toetusest rahastatavate hangete puhul alla 15 %, mõõdetuna kooskõlas ühtse turu tulemustabeli metoodikaga. EUTAFi märkusteta auditiarvamusega lõplikus auditiaruandes kinnitatakse, et ühe pakkujaga menetluste osakaal, mis on arvutatud eespool esitatud metoodika kohaselt, on alla 15 %.

186 C9.R10 Ühe pakkujaga riigihankemenetluste osakaalu vähendamine Siht Liidu toetusest rahastatavate hangete puhul ei tohi ühe pakkujaga hankemenetluste osakaal ületada 32 %. % 36 32 1. kv 2023 Ajavahemikul 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2022 ühe pakkumusega lõpetatud riigihankemenetluste osakaal, mis hõlmavad riigihankemenetlusi, mille hinnanguline maksumus ületab ELi riigihanke piirmäärasid või jääb neist allapoole, on täielikult riiklikest vahenditest rahastatavate hangete puhul alla 32 %, mõõdetuna kooskõlas ühtse turu tulemustabeli metoodikaga. EUTAFi märkusteta auditiarvamusega lõplikus auditiaruandes kinnitatakse, et üksikute pakkumiste osakaal, mis on arvutatud eespool esitatud metoodika kohaselt, on alla 32 %.

187 C9.R10 Ühe pakkujaga riigihankemenetluste osakaalu vähendamine Siht Liidu toetusest rahastatavate hangete puhul ei tohi üksikpakkumustega hankemenetluste osakaal ületada 15 %. % 15 15 1. kv 2024 Ajavahemikul 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2023 ühe pakkumusega lõpetatud riigihankemenetluste osakaal, mis hõlmavad riigihankemenetlusi, mille hinnanguline maksumus ületab ELi riigihanke piirmäärasid või jääb neist allapoole, on vähemalt osaliselt liidu toetusest rahastatavate hangete puhul alla 15 %, mõõdetuna kooskõlas ühtse turu tulemustabeli metoodikaga. EUTAFi märkusteta auditiarvamusega lõplikus auditiaruandes kinnitatakse, et üksikute pakkumiste osakaal, mis on arvutatud eespool esitatud metoodika kohaselt, on alla 15 %.

188 C9.R10 Ühe pakkujaga riigihankemenetluste osakaalu vähendamine Siht Liidu toetusest rahastatavate hangete puhul ei tohi ühe pakkujaga hankemenetluste osakaal ületada 24 %. % 32 24 1. kv 2024 Ajavahemikul 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2023 ühe pakkumusega lõpetatud riigihankemenetluste osakaal, mis hõlmavad riigihankemenetlusi, mille hinnanguline maksumus ületab ELi riigihanke piirmäärasid või jääb neist allapoole, on täielikult riiklikest vahenditest rahastatavate hangete puhul alla 24 %, mõõdetuna kooskõlas ühtse turu tulemustabeli metoodikaga. EUTAFi märkusteta auditiarvamusega lõplikus auditiaruandes kinnitatakse, et üksikute pakkumiste osakaal, mis on arvutatud eespool esitatud metoodika kohaselt, on alla 24 %.

189 C9.R10 Ühe pakkujaga riigihankemenetluste osakaalu vähendamine Siht Liidu toetusest rahastatavate hangete puhul ei tohi üksikpakkumustega hankemenetluste osakaal ületada 15 %. % 15 15 1. kv 2025 Ajavahemikul 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2024 ühe pakkumusega lõpetatud riigihankemenetluste osakaal, mis hõlmavad riigihankemenetlusi, mille hinnanguline maksumus ületab ELi riigihanke piirmäärasid või jääb neist allapoole, on vähemalt osaliselt liidu toetusest rahastatavate hangete puhul alla 15 %, mõõdetuna kooskõlas ühtse turu tulemustabeli metoodikaga. EUTAFi märkusteta auditiarvamusega lõplikus auditiaruandes kinnitatakse, et üksikute pakkumiste osakaal, mis on arvutatud eespool esitatud metoodika kohaselt, on alla 15 %.

190 C9.R10 Ühe pakkujaga riigihankemenetluste osakaalu vähendamine Siht Liidu toetusest rahastatavate hangete puhul ei tohi ühe pakkujaga hankemenetluste osakaal ületada 15 %. % 24 15 1. kv 2025 Ajavahemikul 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2024 ühe pakkumusega lõpetatud riigihankemenetluste osakaal, mis hõlmavad riigihankemenetlusi, mille maksumus ületab ELi riigihanke piirmäärasid või jääb neist allapoole, on täielikult riiklikest vahenditest rahastatavate hangete puhul alla 15 %, mõõdetuna kooskõlas ühtse turu tulemustabeli metoodikaga. EUTAFi märkusteta auditiarvamusega lõplikus auditiaruandes kinnitatakse, et üksikute pakkumiste osakaal, mis on arvutatud eespool esitatud metoodika kohaselt, on alla 15 %.

191 C9.R10 Ühe pakkujaga riigihankemenetluste osakaalu vähendamine Siht Liidu toetusest rahastatavate hangete puhul ei tohi üksikpakkumustega hankemenetluste osakaal ületada 15 %. % 15 15 1. kv 2026 Ajavahemikul 1. jaanuarist 2025 kuni 31. detsembrini 2025 ühe pakkumusega lõpetatud riigihankemenetluste osakaal, mis hõlmavad riigihankemenetlusi, mille hinnanguline maksumus ületab ELi riigihanke piirmäärasid või jääb neist allapoole, on vähemalt osaliselt liidu toetusest rahastatavate hangete puhul alla 15 %, mõõdetuna kooskõlas ühtse turu tulemustabeli metoodikaga. EUTAFi märkusteta auditiarvamusega lõplikus auditiaruandes kinnitatakse, et üksikute pakkumiste osakaal, mis on arvutatud eespool esitatud metoodika kohaselt, on alla 15 %.

192 C9.R10 Ühe pakkujaga riigihankemenetluste osakaalu vähendamine Siht Liidu toetusest rahastatavate hangete puhul ei tohi ühe pakkujaga hankemenetluste osakaal ületada 15 %. % 15 15 1. kv 2026 Ajavahemikul 1. jaanuarist 2025 kuni 31. detsembrini 2025 ühe pakkumusega lõpetatud riigihankemenetluste osakaal, mis hõlmavad riigihankemenetlusi, mille hinnanguline maksumus ületab ELi riigihanke piirmäärasid või jääb neist allapoole, on täielikult riiklikest vahenditest rahastatavate hangete puhul alla 15 %, mõõdetuna kooskõlas ühtse turu tulemustabeli metoodikaga. EUTAFi märkusteta auditiarvamusega lõplikus auditiaruandes kinnitatakse, et üksikute pakkumiste osakaal, mis on arvutatud eespool esitatud metoodika kohaselt, on alla 15 %.

193 C9.R10 Ühe pakkujaga riigihankemenetluste osakaalu vähendamine Siht Liidu toetusest rahastatavate hangete puhul ei tohi üksikpakkumustega hankemenetluste osakaal ületada 15 %. % 15 15 2. kv 2026 Ajavahemikul 1. jaanuarist 2026 kuni 31. märtsini 2026 ühe pakkumusega lõpetatud riigihankemenetluste osakaal, mis hõlmavad riigihankemenetlusi, mille hinnanguline maksumus ületab ELi riigihanke piirmäärasid või jääb neist allapoole, on vähemalt osaliselt liidu toetusest rahastatavate hangete puhul alla 15 %, mõõdetuna kooskõlas ühtse turu tulemustabeli metoodikaga. EUTAFi märkusteta auditiaruandes kinnitatakse, et üksikute pakkumuste osakaal, mis on arvutatud kooskõlas eespool nimetatud metoodikaga, on alla 15 %.

194 C9.R10 Ühe pakkujaga riigihankemenetluste osakaalu vähendamine Siht Liidu toetusest rahastatavate hangete puhul ei tohi ühe pakkujaga hankemenetluste osakaal ületada 15 %. % 15 15 2. kv 2026 Ajavahemikul 1. jaanuarist 2026 kuni 31. märtsini 2026 ühe pakkumusega lõpetatud riigihankemenetluste osakaal, mis hõlmavad riigihankemenetlusi, mille hinnanguline maksumus ületab ELi riigihanke piirmäärasid või jääb neist allapoole, on täielikult riiklikest vahenditest rahastatavate hangete puhul alla 15 %, mõõdetuna kooskõlas ühtse turu tulemustabeli metoodikaga. EUTAFi märkusteta auditiarvamusega lõplikus auditiaruandes kinnitatakse, et üksikute pakkumiste osakaal, mis on arvutatud eespool esitatud metoodika kohaselt, on alla 15 %.

195 C9.R10 Ühe pakkujaga riigihankemenetluste osakaalu vähendamine Eesmärk Järelevalve- ja aruandlusvahendi (edaspidi „ühe pakkumuse aruandlusvahend“) loomine, et jälgida riigihankeid, mis on lõpetatud liidu toetusest või riiklikest vahenditest rahastatava ühe pakkumusega, ja anda nende kohta aru kooskõlas ühtse turu tulemustabeli metoodikaga Seire- ja aruandlusvahend on täielikult toimiv ning selle funktsioonid on kooskõlas ühtse turu tulemustabeli metoodikaga. 3. kv 2022 Enne taaste- ja vastupidavuskava kohase esimese maksetaotluse esitamist töötab riigihangete süsteemi eest vastutav ministeerium kooskõlas ühtse turu tulemustabeli metoodikaga välja uue seire- ja aruandlusvahendi (edaspidi „ühe pakkumusega aruandlusvahend“), et eraldi mõõta ühe pakkumusega lõpetatud hankemenetluste osakaalu, mille hinnanguline maksumus ületab või jääb allapoole ELi riigihanke piirmäärasid ja mida rahastatakse kas liidu toetusest või riiklikest vahenditest või mõlemast. Eesmärk loetakse täidetuks, kui lõplik auditiaruanne koos auditeerimisasutuse märkusteta auditiarvamusega (EUTAF) kinnitab, et seire- ja aruandlusvahend on täielikult toimiv, selle funktsioonid on kooskõlas ühtse turu tulemustabeli metoodikaga ning seireks ja aruandluseks kasutatavas süsteemis sisalduvad andmed (välja arvatud geograafilised tähised) on täpsed ja täielikud, sealhulgas lähteväärtuste puhul.

196 C9.R10 Ühe pakkujaga riigihankemenetluste osakaalu vähendamine Eesmärk Tehakse kättesaadavaks esimene aruanne, mis põhineb „ühe pakkumuse aruandlusvahendil“ Esimene aruanne, mis põhineb ühtsest aruandlusvahendist saadud teabel, tehakse üldsusele kättesaadavaks. 1. kv 2023 Esimese kirjaliku aruande, mis põhineb ühtsest aruandlusvahendist (mis on loodud ja mida käitatakse kooskõlas eesmärgiga 195) saadud teabest, sealhulgas absoluutarvud ja -osad, geograafilised tähised ning teenuste ja toodete identifitseerimine, koostab riigihangete eest vastutav ministeerium ning see tehakse üldsusele kättesaadavaks EPSi veebisaidil. Aruandes kinnitatakse ka seda, et ühtset aruandlusvahendit ajakohastati, et see hõlmaks ka andmeid geograafiliste tähiste kohta, ning et need funktsioonid on täielikult toimivad ja toimivad ning üldsusele kättesaadavad. Kehtestatakse asjakohased menetlused, millega tagatakse, et ühtsest aruandlusvahendist saadud teabel põhinevad järgmiste aastate aastaaruanded koostatakse ja tehakse üldsusele kättesaadavaks.

197 C9.R11 Elektroonilise riigihangete süsteemi (EPS) väljatöötamine läbipaistvuse suurendamiseks Eesmärk EPSi funktsioonid, mis võimaldavad lepingu sõlmimise teate andmete struktureeritud otsingut ja massilist eksporti, on üldsusele kättesaadavad. Uute funktsioonidega täiendatud välistoiteallikas on täielikult toimiv ja üldsusele kättesaadav. 3. kv 2022 Elektroonilise riigihangete süsteemi (EPS) funktsioonid, mis võimaldavad teha struktureeritud masinloetavat otsingut (sealhulgas Boole’i otsinguoperaatorid) ja eksportida massiliselt kõiki lepingu sõlmimise teate andmeid koos ettevõtte tunnuskoodidega (sealhulgas konsortsiumi iga üksiku liikme nimed ja vabas vormis ka alltöövõtjate nimed), muudetakse täielikult toimivaks ja toimivaks enne taaste- ja vastupidavuskava kohase esimese maksetaotluse esitamist. Need EPSi otsingu- ja ekspordifunktsioonid võimaldavad koguda, filtreerida ja võrrelda andmeid lepingu sõlmimise teadetes ja eri riigihankega seotud küsimustes, mis hõlmavad eri liiki lepingu sõlmimise teadetest saadavat teavet. EPSis luuakse ja avaldatakse korrapäraselt ajakohastatav (vähemalt kord kvartalis) andmebaas, mis sisaldab teavet kõigi riigihankemenetluste lepingute sõlmimise teadete kohta struktureeritud kujul, mis sobib masintöötluseks. Kõik andmebaasis olevad ettevõtjad, sealhulgas konsortsiumide liikmed, peavad olema identifitseeritavad kordumatu tunnuse (maksukohustuslasena registreerimise numbri) abil. Andmebaas tehakse üldsusele kättesaadavaks. Avaldatud andmebaas on kõigile kättesaadav ja allalaaditav EPSi kodulehelt ilma registreerimiseta ja tasuta. Eesmärk loetakse täidetuks, kui pärast katset aktiveeritakse uued funktsioonid ning andmed on üldsusele kättesaadavad ja kättesaadavad uute funktsioonide kaudu EPSi kodulehel.

198 C9.R11 Elektroonilise riigihangete süsteemi (EPS) väljatöötamine läbipaistvuse suurendamiseks Eesmärk EPSi funktsioonid, mis võimaldavad kõigi alltöövõtjatega seotud andmete struktureeritud otsingut ja massilist eksporti, on üldsusele kättesaadavad. EPS, mida on ajakohastatud uue funktsiooniga, mis võimaldab kogu alltöövõtjatega seotud teabe massilist eksporti, on täielikult toimiv ja üldsusele kättesaadav. 4. kv 2022 EPSi funktsioonid, mis võimaldavad eksportida ja otsida kogu alltöövõtjatega seotud teavet, toimivad täielikult ja toimivad enne taaste- ja vastupidavuskava kohase esimese maksetaotluse esitamist. Eesmärk saavutatakse siis, kui pärast katset aktiveeritakse uus funktsioon ning andmed on üldsusele kättesaadavad ja kättesaadavad uute funktsioonide kaudu EPSi kodulehel.

199 C9.R11 Elektroonilise riigihangete süsteemi (EPS) väljatöötamine läbipaistvuse suurendamiseks Eesmärk EPSi funktsioonid, mis võimaldavad alates 1. jaanuarist 2014 struktureeritud otsingut ja lepingu sõlmimise teate andmete massilist eksporti, on üldsusele kättesaadavad. Kõik andmed, mis on seotud lepingu sõlmimise teadetega alates 1. jaanuarist 2014, tehakse otsinguks ja massekspordiks EPSi süsteemis kättesaadavaks. Q1 2023 Kõik eesmärgis 197 osutatud andmed, mis on seotud lepingu sõlmimise teadetega tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2014, tehakse otsinguks ja suuremahuliseks ekspordiks kättesaadavaks ning tehakse üldsusele kättesaadavaks EPSis kooskõlas eesmärkides 197 ja 198 sätestatud kriteeriumidega. Eesmärk loetakse täidetuks, kui asjaomased andmed on avalikkusele kättesaadavad ja kättesaadavad EPSi kodulehel.

200 C9.R12 Riigihangete tulemuslikkuse mõõtmise raamistik Eesmärk Riigihangete tulemuslikkuse mõõtmise raamistiku loomine Valitsuse otsuse vastuvõtmine tulemuslikkuse mõõtmise raamistiku loomise kohta, milles hinnatakse riigihangete tõhusust ja kulutasuvust ning piiratud konkurentsi põhjuseid sektorites, mida madal konkurentsitase kõige enam mõjutab 3. kv 2022 Valitsuse otsuse vastuvõtmine enne taaste- ja vastupidavuskava kohase esimese maksetaotluse esitamist, millega luuakse tulemuslikkuse mõõtmise raamistik, et hinnata riigihangete tõhusust ja kulutasuvust, kaasates tõhusalt sõltumatud valitsusvälised organisatsioonid ja sõltumatud riigihankeeksperdid. Otsusega kehtestatakse vähemalt i) sõltumatute valitsusväliste organisatsioonide kaasamise valikukriteeriumid, mis on samad, mis on sätestatud eesmärgis 201; ii) sõltumatute riigihankeekspertide valikukriteeriumid; iii) valitud valitsusväliste organisatsioonide ja sõltumatute riigihankeekspertide vastavad ülesanded ja rollid; iv) kohustus avaldada igal aastal tulemuslikkuse mõõtmise raamistiku tulemused; v) miinimumnõuded tulemuslikkuse mõõtmise raamistiku sisule.

201 C9.R12 Riigihangete tulemuslikkuse mõõtmise raamistik Eesmärk Riigihangete tulemuslikkuse mõõtmise raamistiku kasutuselevõtmine Võetakse kasutusele tulemuslikkuse mõõtmise raamistik, milles hinnatakse riigihangete tõhusust ja kulutasuvust ning piiratud konkurentsi põhjuseid sektorites, mida madal konkurentsitase kõige rohkem mõjutab 4. kv 2022 Enne taaste- ja vastupidavuskava kohase esimese maksetaotluse esitamist võetakse kasutusele tulemuslikkuse mõõtmise raamistik, mis töötatakse välja korrapäraselt kasutamiseks, kaasates sõltumatuid valitsusväliseid organisatsioone ja sõltumatuid riigihankeeksperte, et hinnata riigihangete tõhusust ja kulutasuvust ning üksikpakkumusteni viivate riigihankemenetluste võimalikke põhjuseid ja mõju. Tulemuslikkuse mõõtmise raamistik võimaldab eelkõige analüüsida i) ebaõnnestunud riigihankemenetluste taset ja nende põhjuseid, ii) lepingu täitmise käigus täielikult tühistatud lepingute osakaalu (mõõdetuna nii arvu kui ka maksumuse alusel), iii) viivituste osakaalu lepingu täitmisel, iv) ülekulude osakaalu (sealhulgas nende osakaal ja maht), v) sõlmitud hankelepingute osakaalu, mille puhul on sõnaselgelt arvesse võetud kogu olelusringi või olelusringi kulude arvestamist, vi) mikro- ja väikeettevõtjate eduka osalemise osakaalu riigihangetes, võttes arvesse sektorite ja sektorite kaupa (CPVde osade ja rühmade põhjal), vii) riigi vahenditest ja liidu toetusest rahastatavate üksikpakkumustega riigihankemenetluste väärtus eraldi ja/või see, kuidas see väärtus on võrreldud riiklikest vahenditest ja liidu toetusest rahastatavate riigihankemenetluste koguväärtusega eraldi ja/või mõlemana. Analüüsi viib läbi riigihangete eest vastutava ministeeriumi vastutav osakond, kaasates täielikult ja tõhusalt valitud sõltumatud valitsusvälised organisatsioonid ja sõltumatud riigihankeeksperdid. Selle analüüsi tulemused tehakse elektroonilise riigihangete süsteemi veebisaidil üldsusele kättesaadavaks iga aasta 28. veebruariks. Selle ja muude riigihanketuru jaoks oluliste küsimuste, näiteks kasutatava riigihankemenetluse liigi analüüsimiseks sisaldab tulemuslikkuse mõõtmise raamistik asjakohaste näitajate määratlust ja tugineb asjakohases ulatuses ühtse pakkumise aruandlusvahendis (eesmärk 195) kättesaadavatele andmetele ning analüüsib konkreetselt asjaomaseid teenuseid ja tooteid, asjaomaseid sektoreid ja avaliku sektori hankijaid. Sõltumatute valitsusväliste organisatsioonide valik põhineb avatud, läbipaistval ja mittediskrimineerival valikuprotsessil, mis põhineb eksperditeadmiste ja pädevusega seotud objektiivsetel kriteeriumidel. Valikukriteeriumid on seotud tõendatud asjatundlikkuse, ametialase maine ja piisavalt pika kontrollitava tegevusega, mis on seotud riigihangete valdkonnaga, ning sõltumatusega erakondade mõjust. Eesmärk loetakse täidetuks, kui valitsus kiidab heaks tulemuslikkuse mõõtmise raamistiku üksikasjaliku dokumentatsiooni ja selle iga-aastase kasutamise kooskõlas eespool kirjeldatud kirjeldusega, kui sellega seotud valitsuse otsus on jõustunud ning tulemuslikkuse mõõtmise raamistik on välja töötatud valitud sõltumatute valitsusväliste organisatsioonide ja sõltumatute riigihankeekspertide osalusel ning see on täielikult toimiv.

202 C9.R12 Riigihangete tulemuslikkuse mõõtmise raamistik Eesmärk Esimene iga-aastane analüüs, mis tehakse riigihangete tulemuslikkuse mõõtmise raamistiku alusel Avaldatakse esimene iga-aastane analüüs, milles hinnatakse riigihangete tõhusust ja kulutasuvust ning 2022. aasta vähesest konkurentsist enim mõjutatud sektorites piiratud konkurentsi põhjuseid 1. kv 2023 Riigihangete eest vastutava ministeeriumi vastutav osakond teeb 2022. aasta esimese iga-aastase analüüsi kooskõlas eesmärgiga 201, kaasates tõhusalt ja täielikult valitud sõltumatud valitsusvälised organisatsioonid ja sõltumatud riigihankeeksperdid, ning selle hindamise tulemused tehakse üldsusele kättesaadavaks elektroonilise riigihangete süsteemi veebisaidil. Kehtestatakse asjakohased menetlused, millega tagatakse, et järgmiste aastate analüüsid koostatakse ja tehakse üldsusele kättesaadavaks.

203 C9.R13 Tegevuskava konkurentsi taseme tõstmiseks riigihangete valdkonnas Eesmärk Riigihangete konkurentsi suurendamise tegevuskava vastuvõtmine Valitsuse vastuvõetud tegevuskava avaldamine 1. kv 2023 Valitsus võtab vastu põhjaliku tegevuskava konkurentsi parandamiseks riigihangete valdkonnas ja teeb selle üldsusele kättesaadavaks. Tegevuskavas sisalduvad meetmed põhinevad järgmisel: i) riigihangete valdkonnas konkurentsi hõlbustavate heade tavade hindamine (võttes arvesse kogu teavet, mis tuleneb määruse (EL, Euratom) 2020/2092 kohastest asjakohastest parandusmeetmetest ja valitsuse dekreedi 63/2022 (II. 28.)); ii) tulemuslikkuse mõõtmise raamistiku esimesed tulemused (eesmärk 201) ja sellel põhinevad ettepanekud konkurentsi soodustamiseks riigihangetes; ning iii) ausameelsuse ameti riigihangete usaldusväärsuse aruannete (eesmärk 161) kättesaadavad järeldused, otsused ja soovitused, mis on olulised riigihangete konkurentsi seisukohast. Alapunktil iii põhinevate meetmetega edendatakse ja tõhustatakse riigihangete usaldusväärsuse kontrolli. Tegevuskavas tehakse järgmist: i) kehtestatakse igal aastal saavutatavad konkreetsed ja mõõdetavad eesmärgid; ii) määratakse kindlaks meetmed, mis on asjakohased seotud eesmärkide saavutamiseks; iii) määratakse täpsed tähtajad meetmete rakendamiseks ja määrama igale meetmele asjakohased näitajad, et jälgida meetme rakendamise edenemist; iv) määratakse kindlaks iga meetme rakendamise eest vastutav asutus või institutsioon; v) luuakse järelevalvemehhanism, et hinnata tegevuskava eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme; vi) lisatakse erisäte tegevuskava iga-aastaseks läbivaatamiseks ja vajaduse korral selle muutmiseks; vii) tagatakse, et tegevuskava või selle muudatuste rakendamise iga-aastane hetkeseis tehakse viivitamata üldsusele kättesaadavaks. Meetmete sisu võib muuta õiguskeskkonda ja muuta riigihanketavasid, näiteks kohaldatavaid tüüptingimusi või lepinguklausleid.

204 C9.R13 Tegevuskava konkurentsi taseme tõstmiseks riigihangete valdkonnas Eesmärk Tegevuskava läbivaatamine konkurentsi suurendamiseks riigihangete valdkonnas pärast selle esimest iga-aastast läbivaatamist Tegevuskava esimene iga-aastane läbivaatamine võetakse vastu ja tehakse üldsusele kättesaadavaks 1. kv 2024 Valitsus võtab vastu ja teeb üldsusele kättesaadavaks pärast esimest iga-aastast läbivaatamist muudetud tegevuskava, läbivaatamise tulemused ning dokumendi, milles antakse ülevaade tegevuskava iga meetme rakendamise seisust. Läbivaadatud tegevuskavas märgitakse selgelt ja üksikasjalikult, milliseid meetmeid (ja milline ametiasutus) tuleb võtta, et rakendada meetmeid, mida ei ole rakendatud, ning võetakse arvesse eetikaameti järeldusi, otsuseid ja soovitusi (kui see on asjakohane konkurentsi suurendamiseks riigihangete valdkonnas).





205 C9.R14 Mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate hangete alane koolituskava ja toetuskava, et hõlbustada nende osalemist riigihankemenetlustes Eesmärk Koolituskava käivitamine, et hõlbustada mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalemist riigihankemenetlustes Kava käivitamine 2. kv 2023 Käivitada koolituskava, mis suudab pakkuda tasuta koolitust vähemalt 2200 mikro-, väikesele ja keskmise suurusega ettevõtjale (pöörates erilist tähelepanu mikro- ja väikeettevõtjatele), mis põhineb äsja välja töötatud koolitustel ja e-õppe materjalidel. Koolituskava väljatöötamist koordineerib riigihangete eest vastutav ministeerium. Koolitused annavad kõige olulisemat teoreetilist ja praktilist teavet selle kohta, kuidas mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad saavad riigihankemenetlusi edukalt ette valmistada ja neis osaleda. Koolitusmaterjalid hõlmavad eelkõige õiguskaitsevahendite tõhusat kasutamist ja riigihankelepingu täitmisel tekkivaid eripärasid. Tagatakse, et ühest ettevõttest pärit koolitustel osalejate arv on piiratud. Koolitusteks ja e-õppe kursustele juurdepääsuks luuakse veebipõhine registreerimismehhanism. Tuleb tagada, et osalemist jälgitakse veebipõhisest süsteemist saadud sisselogimisandmete ja seansi ajal vastatavate testiküsimuste abil. Riigihangete eest vastutav ministeerium tagab ka, et huvitatud mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad saavad registreeruda e-posti teel teadete saamiseks eelseisvate koolituste kohta, mis sisaldavad üksikasju kursuse sisu ja registreerimisprotsessi kohta. Tagatakse, et i) mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalemist jälgitakse pidevalt, ii) peetakse osalejate andmebaasi, iii) luuakse järelmeetmete mehhanism, mis võimaldab kõigil osalejatel anda tagasisidet koolituste ja koolitusmaterjalide tõhususe ja kasulikkuse kohta.

206 C9.R14 Mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate hangete alane koolituskava ja toetuskava, et hõlbustada nende osalemist riigihankemenetlustes Siht Riigihanketavade alast koolitust saanud mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arv Arv 0 1000 1. kv 2024 Eesmärk loetakse täidetuks, kui vähemalt 1000 mikro-, väikese ja keskmise suurusega ettevõtja esindajad on edukalt läbinud vähemalt ühe koolituse või e-õppe kursuse, mida kinnitavad koolituskava raames koolitus- või e-õppe kursuste logid kooskõlas eesmärgis 205 sätestatud nõuetega.

207 C9.R14 Mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate hangete alane koolituskava ja toetuskava, et hõlbustada nende osalemist riigihankemenetlustes Siht Riigihanketavade alast koolitust saanud mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arv Arv 1000 2200 2. kv 2026 Eesmärk loetakse täidetuks, kui vähemalt 1200 mikro-, väikese ja keskmise suurusega ettevõtja (st kokku 2200 mikro-, väikese ja keskmise suurusega ettevõtja) esindajad on edukalt läbinud vähemalt ühe koolituse või e-õppe kursuse, mida tõendavad koolituskava raames koostatud koolitus- või e-õppe kursuste logid kooskõlas eesmärgis 205 sätestatud nõuetega.

208 C9.R14 Mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate hangete alane koolituskava ja toetuskava, et hõlbustada nende osalemist riigihankemenetlustes Eesmärk Koolituskava hindamine, et hõlbustada mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalemist riigihankemenetlustes Lõplik hindamisaruanne tehakse üldsusele kättesaadavaks 2. kv 2026 Tehakse üldsusele kättesaadavaks lõplik hindamisaruanne, milles hinnatakse koolitusmeetme tulemuslikkust ja tõhusust, eelkõige i) hinnates koolituskava tulemusi, ii) hinnates saadud kogemusi ja seda, kuidas saaks tulevasi koolituskavasid parandada, ning iii) hinnates kava pikemaajalist mõju eelkõige mikro- ja väikeettevõtjate osalemisele riigihankemenetlustes. Hindamisel võetakse arvesse ka jätkumehhanismi kaudu koolitustel osalejatelt saadud tagasisidet.

209 C9.R14 Mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate hangete alane koolituskava ja toetuskava, et hõlbustada nende osalemist riigihankemenetlustes Eesmärk Mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele riigihangetes osalemisega kaasnevate kulude hüvitamiseks ette nähtud toetuskava loomine Kava käivitamine 1. kv 2023 Käivitatakse toetuskava, millega nähakse ette objektiivsetel, mittediskrimineerivatel ja läbipaistvatel valikukriteeriumidel põhinev kindlasummaline hüvitis, mida makstakse otse mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (pöörates erilist tähelepanu mikro- ja väikeettevõtjatele) nende kulude eest, mis on seotud nende osalemisega riigihankemenetlustes, et hõlbustada nende osalemist riigihangetes ja vähendada turuletuleku tõkkeid. Toetuskava alusel antav rahaline toetus katab eelkõige akrediteeritud riigihangete konsultandi kasutamise kulud, kuid ei kata kõiki riigihankemenetluses osalemise kulusid, mida kannab asjaomane ettevõte. Toetust võivad saada ainult need mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kes i) esitasid hankemenetluses nõuetekohase pakkumuse (st pakkujad, kes on esitanud hankemenetluseks täielikud pakkumisdokumendid, mis vastavad nii menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumidele kui ka valikukriteeriumidele) ja ii) kes ei ole osalenud mõnes muus riigihankemenetluses 12 kuu jooksul enne pakkumuse esitamist riigihankemenetluses. Üksikettevõttelt toetuse saamiseks esitatud taotluste arv on piiratud.

210 C9.R14 Mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate hangete alane koolituskava ja toetuskava, et hõlbustada nende osalemist riigihankemenetlustes Eesmärk Toetuskava lisaväärtuse ja tõhususe vahehindamise läbiviimine Vahehindamise lõpparuanne tehakse üldsusele kättesaadavaks. 3. kv 2024 Toetuskava lisaväärtust ja tõhusust käsitlev vahehindamisaruanne tehakse üldsusele kättesaadavaks. Hindamine põhineb eelkõige järgmisel: i) huvi rahalise toetuse vastu (programmis osalemine), ii) riigihankemenetlustes osalenud mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate võidumäär ning iii) toetust saanud mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tagasiside. Hindamisel analüüsitakse ka, millistes sektorites osalevad ettevõtjad tegutsevad ja kas need vastavad sektoritele, kus mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalus on üldiselt väike. Vahehindamise käigus analüüsitakse, kas teiste sektorite ettevõtted peaksid olema suunatud sihtotstarbelisele teavitustegevusele, et suurendada teadlikkust programmist, ning kas analüüsi tulemusi silmas pidades tuleks programmi elluviimist muuta.

211 C9.R14 Mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate hangete alane koolituskava ja toetuskava, et hõlbustada nende osalemist riigihankemenetlustes Siht Selliste mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arv, kes on saanud riigihankekulude hüvitamiseks kindlasummalist toetust Arv 0 1800 2. kv 2026 Eesmärk saavutatakse, kui vähemalt 1800 pakkujana riigihangetes osalevat ettevõtet on saanud toetust oma toetuskavaga seotud kulude eest vastavalt eesmärgis 209 sätestatud nõuetele, mida tõendavad toetuskava haldava asutuse ametlikud maksed ja raamatupidamisdokumendid.

212 C9.R14 Mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate hangete alane koolituskava ja toetuskava, et hõlbustada nende osalemist riigihankemenetlustes Eesmärk Toetuskava lisaväärtuse ja tõhususe lõpphindamise lõpuleviimine Lõplik hindamisaruanne tehakse üldsusele kättesaadavaks 2. kv 2026 Toetuskava lisaväärtust ja tõhusust käsitlev lõpparuanne tehakse üldsusele kättesaadavaks. Hindamine põhineb eelkõige i) huvil rahalise toetuse vastu (programmis osalemine), ii) riigihankemenetluste toetuskavas osalenud mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate võidumääral ning iii) toetust saanud mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tagasisidel. Hindamisel analüüsitakse ka, millistes sektorites osalevad ettevõtjad tegutsevad ja kas need vastavad sektoritele, kus mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalus on üldiselt väike.

213 C9.R15 Riikliku kohtunõukogu rolli ja volituste tugevdamine, et tasakaalustada riikliku kohtuameti esimehe volitusi Eesmärk Seadusemuudatuste jõustumine, et tugevdada riikliku kohtunõukogu rolli, kaitstes samal ajal selle sõltumatust Õigusaktide muudatuste sätted, mis viitavad nende jõustumisele 1. kv 2023 Enne taaste- ja vastupidavuskava kohase esimese maksetaotluse esitamist jõustuvad ja hakkavad kehtima seadusandlikud muudatused, millega tagatakse riikliku kohtunõukogu rolli ja volituste tugevdamine, et tõhusalt tasakaalustada riikliku kohtuameti esimehe volitusi. Seadusandlike muudatustega tehakse järgmist: a)antakse riiklikule kohtute nõukojale suuremad volitused, et ta saaks tõhusalt täita oma põhiseaduslikku rolli kohtute keskhalduse järelevalves, säilitades samal ajal nõukogu sõltumatuse, mis põhineb selle liikmete valimisel kohtunike poolt. Üksikotsuste puhul tagatakse seadusandlike muudatustega, et riiklik kohtunõukogu esitab põhjendatud siduva arvamuse järgmistes küsimustes: (I)riikliku kohtuameti president tühistab kohtunike ja kohtute täitevametnike ametisse nimetamise korra, kui on olemas vähemalt üks kandidaat, keda on toetanud asjaomase kohtu kohtunikud; (II)kohtunike üleviimine teise kohtusse 2011. aasta CLXII seaduse paragrahvides 27, 27/A, 31 ja 32 osutatud riikliku kohtuameti esimehe poolt, välja arvatud lähetused riiklikku kohtuametisse; (III)riikliku kohtuameti president eemaldab kohtunikud ilma nende nõusolekuta eriasju, sealhulgas haldusasju menetlevatest kohtunikest; (IV)kandidaatide sobivust riikliku kohtuameti presidendi ja asepresidendi ametikohale, mille võib esitada vastavalt vabariigi president või riikliku kohtuameti president; sobivuskriteeriumid, sealhulgas sõltumatus, erapooletus, ausus ja ausus, määratakse kindlaks seadusega. Seadusemuudatustega tagatakse, et riikliku kohtunõukogu poolt sobimatuks tunnistatud kandidaatidel on juurdepääs kiirendatud kohtulikule läbivaatamisele pädevas kohtus. Määruste puhul tagatakse seadusandlike muudatustega, et riiklik kohtunõukogu esitab põhjendatud siduva arvamuse järgmistes küsimustes: (I)kohtusüsteemi ametikohtadele kandideerimise taotluste hindamise punktisüsteem õigusraamistikus; (II)kohtunikele ja kohtujuhtidele preemiate ja muude hüvede andmise üksikasjalikud tingimused; (III)kohtunike koolitussüsteemiga seotud eeskirjad; (IV)kohtunike töökoormuse hindamise andmeleht ja meetodid ning „vaidluste ja hagita menetluste riigisisese töökoormuse kindlaksmääramine kohtu tasandite ja kohtuasjade liikide kaupa“; (V)kohtusüsteemi ametikohtade arv igas kohtus aastaeelarves kindlaks määratud raamistikus, sealhulgas Kúrias ja selle osakondades; b)riikliku kohtunõukogu õigus tutvuda kõigi kohtute haldamisega seotud dokumentide, teabe ja andmetega (sealhulgas isikuandmetega). Lisaks sätestatakse seadusandlikes muudatustes, et riiklik kohtute nõukoda määrab kindlaks riikliku kohtuameti juhataja kaks korda aastas esitatava aruande struktuuri; c)anda riiklikule kohtunõukogule õigus- ja teovõime ja autonoomia oma eelarve väljamaksmisel ning tagada, et riiklikul kohtute nõukojal on oma ülesannete tõhusaks täitmiseks piisavad vahendid, sealhulgas personal ja bürood. Seadusemuudatustega nähakse samuti ette, et kohtunikest liikmete puhul on nende ülesannete täitmiseks riiklikus kohtunõukogus õigus vabaneda kohtuniku ülesannetest, kui piirkondliku kohtu (törvényszék) esimehed vabastatakse kohtuniku ülesannetest. Seadusemuudatustes sätestatakse, et riikliku kohtunõukogu kohtunikest liikmeid ei saa tagasi valida, välja arvatud järgmiseks ametiajaks, et riikliku kohtunõukogu kohtunikest liikmed valivad endi seast riikliku kohtunõukogu esimehe ning et kohtute esimehed ja aseesimehed ei osale oma haldustegevusega seotud küsimuste arutamisel ja hääletamisel riikliku kohtunõukogu liikmetena; d)kehtestada riikliku kohtunõukogu õigus pöörduda pädeva kohtu ja konstitutsioonikohtu poole, et kaitsta oma õigusi ja teostada oma õigusi; e)kehtestada kohustus konsulteerida riikliku kohtute nõukojaga kohtusüsteemi mõjutavate seadusandlike ettepanekute osas ning õigus teha valitsusele ettepanekuid uute õigusaktide algatamiseks samades küsimustes; f)kehtestada seaduses mittediskretsionaarsed eeskirjad ajutiste kohtute esimeeste nimetamiseks eelnevalt kindlaks määratud kohtukoosseisude määrusega järgmiselt: i) kohtu esimehe puudumise korral teostab esimehe pädevust aseesimees; ii) asepresidendi puudumisel teostab presidendi pädevust kohtunike osakonna juhataja, kellel on kohtunikuna kõige pikem ametiaeg; iii) osakonnajuhataja puudumise korral teostab presidendi pädevust esimees, kelle ametiaeg on kõige pikem; g)keelata riikliku kohtuameti presidendil pärast nende lähetamist naasta kõrgemasse kohtusse kui see kohus, kus nad tegid otsuse enne lähetust.

214 C9.R16 Ülemkohtu (Kúria) sõltumatuse tugevdamine Eesmärk Ülemkohtu sõltumatuse tugevdamiseks tehtavate muudatuste jõustumine Vastu võetud ja tõhusad muudatused Kúria esimehe valimise eeskirjades, kohtuasjade jaotamise süsteemis ja Kúria toimimises 1. kv 2023 Enne taaste- ja vastupidavuskava kohase esimese maksetaotluse esitamist: a)seadusemuudatused jõustuvad ja neid hakatakse kohaldama, millega muudetakse Kúria esimehe valimise eeskirju, tagamaks, et: i) kandidaadil on vähemalt viieaastane kohtunikuna töötamise kogemus; ii) Kúria esimeest ei saa tagasi valida; iii) riiklik kohtunõukogu esitab põhjendatud siduva arvamuse kandidaatide sobivuse kohta Kúria esimehe ametikohale, mille võib esitada vabariigi president. Sobivuskriteeriumid, sealhulgas sõltumatus, erapooletus, ausus ja ausus, määratakse kindlaks seadusega. Seadusemuudatustega tagatakse, et riikliku kohtunõukogu poolt sobimatuks tunnistatud kandidaatidel on juurdepääs kiirendatud kohtulikule läbivaatamisele pädevas kohtus; b)seadusemuudatused ja muud muudatused Kúria kohtuasjade jaotamise süsteemi eeskirjades jõustuvad ja neid hakatakse kohaldama, millega tagatakse, et: i) elektrooniliselt esitatud kohtuasjadele antakse inimsekkumiseta number; ii) kohtuasjad jaotatakse kodadele eelnevalt kindlaks määratud objektiivsete kriteeriumide alusel; iii) asja arutav kohtukoosseis moodustatakse eelnevalt ettenähtud algoritmi järgi; iv) menetlusosalistel on võimalik kohtuasja toimiku põhjal kontrollida, kas kohtuasjade jaotamise eeskirju on nõuetekohaselt kohaldatud; v) Kúria kohtunõukogu ja asjaomased kohtunike osakonnad (kollégium) annavad siduva arvamuse kohtuasjade jaotamise korra kohta; c)seadusemuudatused jõustuvad ja neid hakatakse kohaldama, millega muudetakse Kúria toimimise eeskirju järgmiselt: (I)suuremate volituste andmine Kúria kohtunõukogule ja asjaomastele kohtunike osakondadele (kollégium), tagades eelkõige, et nad esitavad siduva arvamuse järgmises küsimuses: (a)kandidaadid kohtunike osakondade esimeeste ja aseesimeeste, kohtunike esimeeste ja Kúria peasekretäri ametikohale; (b)lähetused Kúriasse; (II)kaotades konstitutsioonikohtu liikmete võimaluse saada kohtunikeks ja nimetada nad seejärel Kúriasse ilma tavapärast kandideerimismenetlust järgimata; (III)tagada, et riiklik justiitsnõukogu esitaks põhjendatud siduva arvamuse Kúria aseesimehe ametikohale kandideerivate kandidaatide sobivuse kohta, mille võib esitada Kúria esimees. Sobivuskriteeriumid, sealhulgas sõltumatus, erapooletus, ausus ja ausus, määratakse kindlaks seadusega. Seadusemuudatustega tagatakse, et riikliku kohtunõukogu poolt sobimatuks tunnistatud kandidaatidel on juurdepääs kiirendatud kohtulikule läbivaatamisele pädevas kohtus. (IV)tagada, et eesmärgis 213 osutatud riikliku kohtunõukogu suuremad volitused kehtivad ka Kúria esimehe suhtes, kui nad tegutsevad ametisse nimetava asutusena (kooskõlas 2011. aasta CLXII seadusega).

215 C9.R17 Euroopa Liidu Kohtule eelotsusetaotluste esitamise takistuste kõrvaldamine Eesmärk Õigusaktide muudatuste jõustumine, et kõrvaldada takistused eelotsusetaotluste esitamisel Euroopa Liidu Kohtule Õigusaktide muudatuste sätted, mis viitavad nende jõustumisele 1. kv 2023 Enne taaste- ja vastupidavuskava kohase esimese maksetaotluse esitamist jõustuvad seadusandlikud muudatused ja neid hakatakse kohaldama, tagades, et: i) kriminaalmenetluse seadustiku paragrahve 666 jj muudetakse nii, et Kúria kaotaks võimaluse kontrollida kohtuniku poolt Euroopa Liidu Kohtule eelotsusetaotluse esitamise otsuse õiguspärasust, ning ii) kriminaalmenetluse seadustiku § 490, mis käsitleb menetluse peatamist, muudetakse, et kõrvaldada kõik takistused, mis ei võimalda kohtul esitada eelotsusetaotlust kooskõlas ELTL artikliga 267.

216 C9.R18 Reform seoses konstitutsioonikohtu lõplike otsuste läbivaatamisega Eesmärk Õigusaktide muudatuste jõustumine, et kaotada avaliku sektori asutuste võimalus vaidlustada lõplikud otsused konstitutsioonikohtus Õigusaktide muudatuste sätted, mis viitavad nende jõustumisele 1. kv 2023 Enne taaste- ja vastupidavuskava kohase esimese maksetaotluse esitamist jõustuvad ja hakkavad kehtima seadusandlikud muudatused, millega tagatakse, et kaotatakse 2019. aastal 2011. aasta CLI seaduse paragrahvi 27 muutmisega kehtestatud võimalus vaidlustada lõplikud kohtuotsused konstitutsioonikohtus.

217 C9.R19 Tugevdatud õigusnormid, millega nähakse ette rakendus-, järelevalve-, auditeerimis- ja kontrollikord, et tagada liidu toetuse usaldusväärne kasutamine Eesmärk Õiguslikud volitused taaste- ja vastupidavuskava rakendamiseks, auditeerimiseks ja kontrollimiseks Ungari taaste- ja vastupidavuskava rakendamises, auditeerimises ja kontrollimises osalevate asutuste ülesandeid ja kohustusi käsitleva valitsuse määruse jõustumine 3. kv 2022 Jõustub valitsuse dekreet, millega kehtestatakse Ungaris taaste- ja vastupidavuskava rakendamise, auditeerimise ja kontrollimisega tegelevate asutuste õiguslikud volitused enne taaste- ja vastupidavuskava kohase esimese maksetaotluse esitamist. Dekreedis sätestatakse vähemalt nende asutuste ülesanded ja kohustused, millega tagatakse a) eesmärkide ja sihtide saavutamisega seotud andmete kogumine ja usaldusväärsus; b) et kehtestatud on üksikasjalikud menetlused vahendite haldaja kinnituste, auditi kokkuvõtete ja maksetaotluste koostamiseks ja usaldusväärsuseks; c) et kehtestatud on vajalikud menetlused lõplike vahendite saajate, töövõtjate, alltöövõtjate ja tegelike tulusaajate andmete kogumiseks ja säilitamiseks vastavalt määruse (EL) 2021/241 (millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu) artiklile 22; d) et huvide konflikti käsitlevaid eeskirju kohaldatakse kõigi töötajate suhtes, kes on seotud taaste- ja vastupidavuskava rakendamise, sealhulgas seda ettevalmistavate toimingute, kontrolli (sealhulgas riigihankemenetlustes osalevate asutusesiseste ja -väliste hindajate) ning auditiga, ning kõigi lõplike vahendite saajate, avaliku sektori hankijate, töövõtjate, alltöövõtjate ning projekti ettevalmistamisse ja rakendamisse kaasatud konsultatsioonifirmade suhtes; e) et huvide konflikti käsitlevates normides käsitletakse sõnaselgelt olukordi, mis on seotud perekonna, emotsionaalse elu, poliitiliste või rahvuslike sidemete, majanduslike huvidega või mis tahes muu otsese või kaudse isikliku huviga, mida võib pidada huvide konfliktiks kooskõlas määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikliga 61 ja sellega seotud komisjoni teatisega („Suunised huvide konfliktide vältimise ja haldamise kohta finantsmääruse alusel“ [C 121/01]); f) et kõik punktis d nimetatud isikud on kohustatud väljastama huvide konflikti puudumise deklaratsiooni iga juhtumi puhul eraldi, kui nad on seotud üksikprojektidega seotud otsuste tegemisega (eelkõige abikõlblikkuse, riskihindamise, projektide valiku, vahe- ja lõplike kontrollimenetluste, eeskirjade eiramise haldamise ja auditiga seotud otsuste tegemisega), mida säilitatakse vähemalt viis aastat; g) et huvide konflikti deklaratsioonide õigsust kontrollitakse korrapäraselt ja tõhusalt ning nende kontrollide tulemusi säilitatakse vähemalt viis aastat; h) et nähakse ette korrapärane ja tõhus järelevalve tundlikel ametikohtadel (nt eeskirjade eiramise haldamine, kontrollid ja riskihindamine) töötavate töötajate üle ning et kõnealustel ametikohtadel töötavate töötajate korrapärane rotatsioon on tagatud metoodika alusel, mida hakatakse kohaldama hiljemalt 31. märtsil 2023; i) et pakkujad ei osale riigihankemenetluste pakkumustes, kui on kindlaks tehtud nende huvide konflikt konkreetses pakkumuses.

218 C9.R19 Tugevdatud õigusnormid, millega nähakse ette rakendus-, järelevalve-, auditeerimis- ja kontrollikord, et tagada liidu toetuse usaldusväärne kasutamine Eesmärk Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning määruse (EL) 2021/1060 kohaste fondide rakendamise, järelevalve, kontrolli ja auditeerimisega seotud õigusnormide muutmine Ungaris Ungaris Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning määruse (EL) 2021/1060 kohaste fondide rakendamist, seiret, kontrolli ja auditeerimist käsitlevate valitsuse määruste säte, milles osutatakse jõustumisele 3. kv 2022 Jõustub valitsuse dekreetide muudatus, millega reguleeritakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning määruse (EL) 2021/1060 kohaste fondide rakendamist, seiret, kontrolli ja auditeerimist määruse (EL) nr 1303/2013 alusel enne taaste- ja vastupidavuskava kohase esimese maksetaotluse esitamist. Muudatustega tagatakse vähemalt järgmine: a) huvide konflikti ennetamist, avastamist ja kõrvaldamist tõhustavate eeskirjade ja menetluste kehtestamine; b) et huvide konflikti käsitlevaid eeskirju kohaldatakse kõigi töötajate suhtes, kes on seotud eespool nimetatud vahendite rakendamise, sealhulgas neid ettevalmistavate toimingute, kontrolli (sealhulgas riigihankemenetlustes osalevate asutusesiseste ja -väliste hindajate) ja auditeerimisega, ning kõigi toetusesaajate ja lõplike vahendite saajate, avaliku sektori hankijate, töövõtjate, alltöövõtjate ning projekti ettevalmistamisse ja rakendamisse kaasatud konsultatsioonifirmade suhtes; c) et huvide konflikti käsitlevates normides käsitletakse sõnaselgelt olukordi, mis on seotud perekonna, emotsionaalse elu, poliitiliste või rahvuslike sidemete, majanduslike huvidega või mis tahes muu otsese või kaudse isikliku huviga, mida võib pidada huvide konfliktiks kooskõlas määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikliga 61 ja sellega seotud komisjoni teatisega („Suunised huvide konfliktide vältimise ja haldamise kohta finantsmääruse alusel“ [C 121/01]); d) et kõik punktis b nimetatud isikud on kohustatud väljastama huvide konflikti puudumise deklaratsiooni iga juhtumi puhul eraldi, kui nad on seotud üksikprojektidega seotud otsuste tegemisega (eelkõige abikõlblikkuse, riskihindamise, projektide valiku, vahe- ja lõplike kontrollimenetluste, eeskirjade eiramise haldamise ja auditiga seotud otsuste tegemisega), mida säilitatakse vähemalt viis aastat; e) et huvide konflikti deklaratsioonide õigsust kontrollitakse korrapäraselt ja tõhusalt ning nende kontrollide tulemusi säilitatakse vähemalt viis aastat; f) et nähakse ette korrapärane ja tõhus järelevalve tundlikel ametikohtadel (nt eeskirjade eiramise haldamine, kontrollid ja riskihindamine) töötavate töötajate üle ning et kõnealustel ametikohtadel töötavate töötajate korrapärane rotatsioon on tagatud metoodika alusel, mida hakatakse kohaldama hiljemalt 31. märtsil 2023; g) et pakkujad ei osale riigihankemenetluste pakkumustes, kui on kindlaks tehtud nende huvide konflikt konkreetses pakkumuses.

219 C9.R19 Tugevdatud õigusnormid, millega nähakse ette rakendus-, järelevalve-, auditeerimis- ja kontrollikord, et tagada liidu toetuse usaldusväärne kasutamine Eesmärk Suuniste vastuvõtmine ja kohaldamise alustamine, et tagada liidu toetuse rakendamise, kontrollimise ja auditeerimisega seotud kõigi asutuste töötajate huvide konfliktide tõhus ennetamine, avastamine ja kõrvaldamine Ungaris Huvide konflikti käsitlevate üksikasjalike suuniste kohaldamise algus 4. kv 2022 Enne taaste- ja vastupidavuskava kohase esimese maksetaotluse esitamist võetakse vastu ja hakatakse kohaldama põhjalikke suuniseid, millega tagatakse huvide konflikti olukordade tõhus ennetamine, avastamine ja kõrvaldamine kooskõlas määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikliga 61 ja sellega seotud komisjoni teatisega „Suunised huvide konflikti vältimise ja haldamise kohta finantsmääruse alusel“ [C 121/01]. Suunistes sätestatakse üksikasjalikult iga sellise asutuse ülesanded ja kohustused, kes osalevad liidu toetuse rakendamises, haldamises ja kontrollimises, tagades huvide konflikti olukordade tõhusa ennetamise, avastamise, kontrolli ja kõrvaldamise.

220 C9.R20 Tõhus pettuste- ja korruptsioonivastane strateegia liidu toetuse rakendamiseks, auditeerimiseks ja kontrollimiseks Eesmärk Pettuste ja korruptsiooni tulemusliku ennetamise, avastamise ja kõrvaldamise tagamine liidu toetuse rakendamisel, koostades ja rakendades liidu toetuse jaoks tõhusat pettuste- ja korruptsioonivastast strateegiat Liidu toetust käsitleva pettuste- ja korruptsioonivastase strateegia jõustumine 3. kv 2022 Valitsus võtab vastu ja jõustab enne taaste- ja vastupidavuskava kohase esimese maksetaotluse esitamist kogu liidu toetust käsitleva pettuste- ja korruptsioonivastase strateegia, milles sätestatakse i) liidu rahalise toetuse rakendamises osalevate eri üksuste üksikasjalikud rollid ja kohustused seoses pettuste, huvide konflikti ja korruptsiooni ennetamise, avastamise ja kõrvaldamisega Ungaris; ii) pettuse, huvide konflikti ja korruptsiooniga seotud peamiste riskide, tegurite ja tavade hindamine; ning pettuse ja korruptsiooni tõhusa ennetamise, avastamise ja kõrvaldamise tagamine.

221 C9.R20 Tõhus pettuste- ja korruptsioonivastane strateegia liidu toetuse rakendamiseks, auditeerimiseks ja kontrollimiseks Eesmärk Pettuste ja korruptsiooni tulemusliku ennetamise, avastamise ja kõrvaldamise tagamine liidu toetuse rakendamisel, koostades ja rakendades liidu toetuse jaoks pettuste- ja korruptsioonivastase strateegiaga seotud tulemusliku tegevuskava Liidu toetust käsitleva pettusevastase ja korruptsioonivastase strateegiaga seotud tegevuskava jõustumine 4. kv 2022 Valitsus võtab vastu ja jõustab enne taaste- ja vastupidavuskava kohase esimese maksetaotluse esitamist kogu liidu toetust käsitleva pettuste- ja korruptsioonivastase strateegia, milles sätestatakse i) liidu rahalise toetuse rakendamises osalevate eri üksuste üksikasjalikud rollid ja kohustused seoses pettuste, huvide konflikti ja korruptsiooni ennetamise, avastamise ja kõrvaldamisega Ungaris; Tegevuskavas tehakse järgmist: i) määratakse kindlaks selged ja terviklikud meetmed, mis on määratud igale pettusevastases ja korruptsioonivastases strateegias sätestatud eesmärgile; ii) määratakse iga meetme rakendamiseks selged tähtajad; iii) määratakse kõik meetmed asutusele, kes vastutab nende tõhusa rakendamise eest; iv) määratakse kindlaks konkreetsed, mõõdetavad ja seotud näitajad, et mõõta iga meetme rakendamisel tehtud edusamme; v) kehtestatakse asjakohane kord meetmete korrapäraseks läbivaatamiseks tõendite alusel.

222 C9.R21 Arachne süsteemi täielik ja tõhus kasutamine kogu liidu toetuse puhul Eesmärk Pettuste ja korruptsiooni tulemusliku ennetamise, avastamise ja kõrvaldamise tagamine liidu toetuse rakendamisel asjakohase korra abil, millega tagatakse Arachne riskihindamisvahendi tõhus kasutamine Alustada selliste menetluste kohaldamist, millega tagatakse Arachne riskihindamisvahendi süstemaatiline kasutamine pettuste, korruptsiooni, huvide konflikti ja muude eeskirjade eiramiste tõhusaks ennetamiseks ja avastamiseks 3. kv 2022 Enne taaste- ja vastupidavuskava kohase esimese maksetaotluse esitamist kiidab valitsus heaks menetlused, millega kehtestatakse tingimused Arachne riskihindamisvahendi kõigi funktsioonide süstemaatiliseks ja laiendatud kasutamiseks Ungari taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel ning mis tahes muu liidu eelarvest antav toetus (sealhulgas liidu toetus eelarveperioodil 2014–2020), ning alustab selliste menetluste kohaldamist, et tõhusalt ennetada ja avastada huvide konflikti, pettust, korruptsiooni, topeltrahastamist ja muid õigusnormide rikkumisi. Menetlustega tagatakse, et: i) asjaomased riiklikud asutused laadivad iga kahe kuu järel Arachne süsteemi üles kõik andmed kohaldatavates ELi määrustes sätestatud andmeväljade kohta, mis on seotud liidu toetuse rakendamisega mis tahes eelarveperioodil. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta eelarveperioodi puhul laaditakse Arachne süsteemi üles kõik andmekogumid (sealhulgas lepingute andmed lõplike vahendite saajate, üksikasjalike töövõtjate/alltöövõtjate ja kulude kohta), mis on kogutud asjaomasel perioodil (välja arvatud see, et lepingumuudatusi ja täiendusi, lepingute täitmises osalevaid eksperte käsitlev teave ja konsortsiumipartnerite teave algab 31. jaanuaril 2023); ii) asjaomased riiklikud asutused tagavad süstemaatilised, korrapärased ja tõhusad järelmeetmed Arachne süsteemi loodud riskihindamisele, sealhulgas taotlejate eelkontrollile, et tõhusalt ennetada ja avastada huvide konflikti, pettust, korruptsiooni, topeltrahastamist ja muid õigusnormide rikkumisi, ning kõnealused asutused on kohustatud neid riskihindamistulemusi arvesse võtma ja tagama, et see on sätestatud kohaldatavates riiklikes õigusaktides ja kajastatud kohaldatavates töövoogudes, suunistes (avaldatakse ja võetakse kasutusele 30. novembriks 2022) ja otsustusprotsessis; ning iii) Ungari auditeerimisasutustel ning asjaomastel komisjoni talitustel ja kontrollorganitel on täielik juurdepääs Arachne süsteemi funktsioonidele riskihindamise eesmärgil ja süsteemi andmekogumitele. Eesmärk loetakse täidetuks, kui on kehtestatud eespool nimetatud nõuetele vastavad menetlused, mis on siduvad kõigile eespool nimetatud asutustele ja tingimusel, et need asutused neid praktikas kohaldavad.

223 C9.R21 Arachne süsteemi täielik ja tõhus kasutamine kogu liidu toetuse puhul Eesmärk Pettuste ja korruptsiooni tulemusliku ennetamise, avastamise ja kõrvaldamise tagamine liidu toetuse rakendamisel, kinnitades Arachne riskihindamisvahendi süstemaatilise ja tulemusliku kasutamise menetluste piisavust EUTAFi märkusteta lõplik auditiaruanne, milles kinnitatakse riskihindamisvahendi Arachne süstemaatilise ja tõhusa kasutamise menetluste asjakohasust ning Arachnesse üles laaditud andmete täielikkust 4. kv 2022 Enne taaste- ja vastupidavuskava kohase esimese maksetaotluse esitamist: a) töötatakse välja üksikasjalikud ja siduvad menetlussuunised, mida hakkavad kohaldama kõik eesmärgis 222 loetletud asutused, milles on sätestatud meetmed, mida tuleb võtta juhul, kui Arachne süsteem osutab riskile; b) lõplikus auditiaruandes koos auditeerimisasutuse märkusteta auditiarvamusega (EUTAF) kinnitatakse eesmärgis 222 sätestatud menetluste asjakohasust, kontrollides, et i) menetlused tagavad täieliku teabe üleslaadimise iga kahe kuu järel; ii) kohaldatavas liidu õiguses sätestatud andmed on Arachnesse tegelikult täielikult üles laaditud ning iii) riiklik asutus, rakendusasutused/korraldusasutused ja vahendusasutused on kehtestanud asjakohase korra, et tagada süsteemi Arachne loodud riskihindamiste süstemaatilised, korrapärased ja tõhusad järelmeetmed (tuginedes neile kättesaadava