LÜHIKOKKUVÕTE Edasi on liigutud kahe tähtsa Tšehhi Vabariigi kohtusüsteemi reformiga, s.o kohtunike valikumenetluse reform ja kohtunike distsiplinaarkorra reform, millest esimene võeti vastu 2021. aasta mais. Nagu juba märgitud õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes, võivad need reformid tugevdada kohtusüsteemi sõltumatust, suurendades kohtunike valimise protsessi läbipaistvust ja andes lisatagatisi kohtunike suhtes alustatud distsiplinaarmenetlustes. Jätkatakse jõupingutusi kohtusüsteemi digiteerimiseks, sealhulgas kohtuotsuste avaldamiseks ja digitaalsete toimikute haldamise süsteemi ettevalmistamiseks. Tsiviil-, kaubandus- ja haldusasjade menetlemist on tõhustatud. Kohtud on COVID-19 pandeemia ajal suutnud jätkata oma tööd ilma suuremate häireteta. Kuigi korruptsioonivastane õigus- ja institutsiooniline raamistik on üldiselt paigas, puuduvad edusammud valitsuse 2018.–2022. aasta korruptsioonivastase strateegia ja kaasnevate tegevuskavade rakendamisel. Täpsemalt on praeguse valitsuse ametiaja lõpus Tšehhi Vabariigi parlamendis endiselt menetlemisel mitu tähtsat korruptsiooni ennetamise valdkonna reformialgatust, sealhulgas eelnõud lobitöö, rikkumisest teatajate kaitse ja riigikontrolli mandaadi pikendamise kohta. Suurkorruptsiooni valdkonnas on ELi vahendite kasutamist käsitlevates riigi ja Euroopa tasandi uurimistes ja auditites hiljuti leitud tõendeid tippjuhtide huvide konfliktide kohta, mille põhjal on ühe juhtumi menetleda võtnud Euroopa Prokuratuur. Lisaks soovitasid Tšehhi uurijad esitada süüdistuse sellega seotud pettusejuhtumis, mis puudutas ELi toetusi. COVID-19 pandeemia tõttu lükati edasi enamik 2020. aastasse kavandatud tervishoiusektori korruptsioonivastastest meetmetest. Põhiseaduse normidega tagatakse väljendusvabadus ja õigus teabele ning keelatakse sõnaselgelt tsensuur. 2021. aastal kehtestati eeskirjad meediaomandi läbipaistvust käsitleva teabe parandamise kohta. Näib, et Tšehhi Vabariigi ringhäälingunõukogu täidab oma ülesandeid tulemuslikult, kuid poliitilised vastuolud mõjutavad jätkuvalt eraldiseisvat Tšehhi televisiooni järelevalvenõukogu. COVID-19 pandeemia ajal sai tugevalt kahjustada trükimeedia sektor. COVID-19 pandeemia mõju leevendamiseks ei võetud vastu meedia toetamise kava. COVID-19 pandeemia algusest kohaldati peaaegu poolte õigusaktide vastuvõtmiseks seadusandlikku lühimenetlust koos piiratud võimalusega konsulteerida sidusrühmadega. Sidusrühmad teatasid, et seadusandliku lühimenetluse kasutamisel ei piirdutud otseselt COVID-19 pandeemiaga seotud seadustega. Märkimisväärse osa 2020. aastast kehtis eriolukord. Selle pikendamist 2021. aasta alguses – hoolimata esindajatekoja keeldumisest – kritiseeriti, muu hulgas põhiseadusega seotud põhjustel. Kohtutel paluti sageli erakorralised meetmed läbi vaadata ja kohtud tühistasid mitu meedet. Parlamendis arutatakse uue laste ombudsmani büroo loomist käsitlevat seaduseelnõud. COVID-19 pandeemia mõju kodanikuühiskonna organisatsioonidele on olnud märkimisväärne, sundides neid oma tegevust piirama.





I.KOHTUSÜSTEEM

Tšehhi Vabariigi kohtusüsteem koosneb 86 piirkondlikust kohtust, kaheksast maakonnakohtust, kahest kõrgemast kohtust, Tšehhi Vabariigi kõrgeimast kohtust ja Tšehhi Vabariigi kõrgeimast halduskohtust . Konstitutsioonikohus jääb väljapoole üldist kohtustruktuuri, kuid on kohtusüsteemi osa ja selle ülesanne on tagada õigusaktide põhiseaduslikkus ning põhiliste inimõiguste ja -vabaduste kaitse. Kohtute haldamise eest vastutab keskse riigiasutusena justiitsministeerium. Justiitsministeerium haldab riigi tasandil kõrgemaid, maakonna- ja piirkondlikke kohtuid seadusega ettenähtud ulatuses kas otse või nende kohtute esimeeste kaudu. Teatavaid keskvalitsuse haldusasutuse toiminguid teevad kahe kõrgeima kohtu esimehed. Need asutused võtavad arvesse asjaomaste kohtunõukogude arvamusi, mis on asutatud kõrgeima kohtu, kõrgeima halduskohtu, kõrgemate kohtute, maakonnakohtute ja suuremate piirkondlike kohtute juures. Kohtunikud määrab ametisse vabariigi president maakonnakohtute esimeeste valitud ja justiitsministri esitatud kandidaatide seast. Prokuratuur on täidesaatva võimu osa. Riigiprokurörid nimetab tähtajatult ametisse justiitsminister peaprokuröri ettepanekul. Peaprokuröri nimetab ametisse ja kutsub ametist tagasi valitsus justiitsministri ettepanekul . Tšehhi Vabariik osaleb Euroopa Prokuratuuris. Advokatuur on asutatud seadusega ja on sõltumatu. Ta tegeleb õigusvaldkonna halduskorraldusega ja reguleerib kogu kutseala tegevust. Advokatuuri reguleerimisvolitused on seadusega loetletud valdkondades piiratud justiitsministri volitustega.

Sõltumatus

Üldsuse ja ettevõtjate seas on kohtute tajutava sõltumatuse tase endiselt keskmine. Üldiselt leiab 51 % nii üldsusest kui ka ettevõtjatest, et 2021. aastal on kohtute ja kohtunike sõltumatus Tšehhi Vabariigis kas väga suur või võrdlemisi suur . See näitab, et ettevõtjate seas tajutakse sõltumatust igal aastal järk-järgult positiivsemalt, samas kui üldsuse seas kohtute tajutava sõltumatuse tase veidi võrreldes langes eelmise aastaga.

Kohtunike valikumenetluse muudatus on vastu võetud. Muudatusega, mis jõustus 9. juunil 2021, tahetakse kasutusele võtta uute kohtunike ja kohtute esimeeste läbipaistev ja ühtne värbamis- ja valikusüsteem, mis põhineb täpsetel, objektiivsetel ja ühtsetel kriteeriumidel. Varem ei reguleeritud õiguslikult kohtusüsteemi ametikohtade kandidaatide valimise protsessi. Muudatuse põhiosad on kooskõlas Euroopa standarditega, eriti kuna enamik ametikohtade kandidaate valivate komiteede liikmetest on kohtunikud .

Kohtunike distsiplinaarkorra muudatusettepaneku projekt on läbinud esindajatekojas esimese lugemise. Reformiga on kavas kehtestada kohtunikke puudutavate distsiplinaarkohtu otsuste kohtulik läbivaatamine ja luua sel viisil kahetasandiline distsiplinaarsüsteem, kus kõrgemad kohtud on esimese astme kohtute ning Tšehhi Vabariigi kõrgeim kohus ja kõrgeim halduskohus apellatsioonikohtu rollis. Reform läbis esindajatekojas esimese lugemise 2020. aasta detsembris. Sellise kahetasandilise kohtuliku läbivaatamise kehtestamisega võiks see reform aidata kaasa kohtute sõltumatuse tugevdamisele, mis on kooskõlas ELi õiguse ja Euroopa standarditega .

Eeldatavasti ei jätkata parlamendi sellel ametiajal kavandatud prokuratuurireformiga. Prokuratuurireform on olnud kaua poliitilise arutelu keskmes ja GRECO on teinud selle kohta soovitusi. Nagu märgitud õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes, kavatseti 2019. aasta juunis avaldatud viimase reformi eelnõuga muuta prokuröride ametisse nimetamise ja ametist vabastamise korda ning vanemprokuröride ametiaega. Reformi eelnõule olid vastu sidusrühmad ja üldsus ning eeldatavasti ei kiida valitsus seda heaks enne oktoobris toimuvaid parlamendivalimisi.

Enamik kohtuid on heaks kiitnud kohtunike eetikakoodeksi. Eetikakoodeksi koostas Tšehhi Vabariigi kõrgeimas kohtus loodud töörühm, mida juhib kõrgeima kohtu esimees ja kuhu kuuluvad eri tasandite kohtute kohtunikud. Pärast koodeksi valmimist esitati see heakskiitmiseks igas kohtus loodud kohtunike nõukogule. Valdav osa nõukogudest võttis koodeksi vastu. Kohtunike ametialase käitumise koodeksi väljatöötamist soovitas GRECO.

Valitsuse esindajad on teinud kriitilisi avaldusi kohtunike ja prokuröride kohta. Täidesaatva võimu esindajad on teinud mitu korda kriitilisi märkusi kõrgema astme kohtunike ja prokuratuuri kohta, seades kahtluse alla nende sõltumatuse. Vastuseks on kohtuvõimu esindajad oma avaldustes väljendanud selle üle muret ja tuletanud meelde, kui tähtis on kohtute sõltumatus ja üldsuse usaldus kohtuvõimu vastu. Peaprokurör teatas 14. mail oma tagasiastumisest, viidates ühe põhjusena tajutavale survele,.

Kvaliteet

Parlament ei nõustunud valitsuse ettepanekuga tõsta teatavaid kohtulõive. Esindajatekoda lükkas 29. jaanuaril 2021 toimunud esimesel lugemisel tagasi kohtulõivude seaduse muutmise ettepaneku, sest oli mures õiguskaitse kättesaadavuse üle praeguse COVID-19 pandeemia ajal. Praegusel ametiajal ei kavatse valitsus teha lisamuudatusi ega ettepanekut uuesti esitada. Tšehhi Vabariigi advokatuuri rakendatud ulatuslikum tasuta õigusabi süsteem on aidanud suurendada õiguskaitse kättesaadavust, eelkõige haavatavatele isikutele, kes ei saa endale lubada advokaadi palkamist.

Praegu viiakse ellu mitut projekti kohtusüsteemi digiülemineku soodustamiseks. Justiitsministeerium on kasutusse andnud avalikult kättesaadava kohtuotsuste keskandmebaasi katseversiooni, alustades tsiviilasjadest. Andmebaasi laiendatakse järk-järgult. Pärast 9. juunil 2021. aastal jõustunud muudatust lisati kohtuid ja kohtunikke käsitlevasse seadusesse kohtute kohustus avaldada alates 1. juulist 2022 kõik kohtuotsused. Seda ülesannet aitab täita justiitsministeeriumi elluviidav anonüümimist hõlbustav projekt. Valdavalt on kehtestatud menetlusnormid, mis võimaldavad kasutada kohtutes asjakohaseid digivahendeid ja -taristut . See aitas COVID-19 pandeemia ajal suurel määral kaasa kohtute tegevuse jätkumisele. Siiski puuduvad endiselt lahendused enamiku menetluses olevate juhtumite e-toimikutele ligipääsemiseks . Jätkus töö täieliku e-toimiku süsteemi kasutuselevõtmiseks, kuid sellega ollakse endiselt hankeetapis.

Parlamendis arutatakse täitemenetluse ja maksejõuetusmenetluse reformi käsitleva uue seaduse eelnõu. Täitemenetlus ja maksejõuetusmenetlus on olnud aastaid poliitilise arutelu teema, sest nn võlalõks mõjutab suurt arvu inimesi ja – nagu konstitutsioonikohus on väljendanud – võib kahjustada nende põhiõigusi, näiteks õigust piisavale elatustasemele . Pärast 2019. aastal vastuvõetud maksejõuetusmenetluse reformi tehti mitu muud seadusandlikku ettepanekut, et reguleerida täitemenetluse ja maksejõuetusmenetluse mõju, eelkõige võlgnike, sealhulgas lastest võlgnike kaitsmiseks.