(4)Komisjon võttis 28. novembril 2014 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2015) algust. Samal päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Leedut liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

(5)Euroopa Ülemkogu kiitis 18. detsembril 2014 heaks prioriteedid investeeringute suurendamise, struktuurireformide kiirendamise ning vastutustundliku ja kasvu soodustava eelarve konsolideerimise tagamiseks.

(6)Komisjon avaldas 26. veebruaril 2015 Leedu 2015. aasta riigiaruande. Selles hinnati Leedu edusamme 8. juulil 2014 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel.

(7)Leedu esitas 13. aprillil 2015 oma 2015. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2015 oma 2015. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

(8)Leedu suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. Leedu taotles stabiilsusprogrammis pensionireformi klausli kohaldamist. Leedu hinnangul on pensionireformiga seotud eelarvekulud 2016. aastal 0,1 % SKPst. Sõltuvalt Eurostati kinnitusest selle kohta, et pensionireform vastab nõutud tingimustele, ja võttes arvesse, et säilitatud on asjakohane kindlusvaru eelarvepuudujäägi kontrollväärtuse suhtes, on nõukogu arvamusel, et Leedu võib 2016. aastal vastavalt taotlusele ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks ette nähtud kohandamiskavast. Valitsus kavandab 2015. aasta stabiilsusprogrammis 2015. aasta valitsemissektori nominaalseks eelarvepuudujäägiks 1,2 % SKPst, mis peaks 2018. aastaks muutuma ülejäägiks 0,7 % SKPst. Valitsus kavatseb järgida kogu programmiperioodi jooksul keskpika perioodi eelarve-eesmärki, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 1 % SKPst. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse jõudma haripunkti 2015. aastal, mil see on 42,2 %, ja vähenema 2018. aastaks 33,7 %ni. Kõnealuste eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Siiski ei ole meetmed kavandatud eelarve-eesmärkide saavutamiseks alates 2016. aastast piisavalt täpselt kindaks määratud. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi kohaselt on oht, et 2015. aastal kaldutakse teataval määral kõrvale keskpika perioodi eesmärgist, kuna netokulude kasv on 0,3 % SKPst võrdlusalusest suurem. Nii struktuurne eelarvepositsioon kui ka kulude kasv kalduvad aastatel 2015–2016 kõrvale nõutud kohandamiskavast, mistõttu on 2016. aastal märkimisväärse kõrvalekalde oht. Seepärast tuleb mõlemal aastal võtta täiendavaid meetmeid. Nõukogu on stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et on oht, et Leedu ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Hoolimata hiljutistest edusammudest tuleks olemasolevat eelarveraamistikku veelgi parandada, tugevdades selle siduvat olemust ja tagades täieliku kooskõla ELi eelarvenõuetega. Leedu maksutulu sõltub peamiselt kaudsetest ja tööjõumaksudest, samas kui keskkonnamaksudest ja vara maksustamisest saadav tulu on väga väike. Leedus on endiselt probleeme maksukuulekusega, eelkõige seoses käibemaksuga.

(9)Leedu seisab silmitsi tööealise elanikkonna märkimisväärse vähenemisega, mis on tingitud demograafilistest suundumustest, väljarändest ja tervishoiusüsteemi ebarahuldavast toimimisest. Püsivalt vähene osalemine elukestvas õppes ei aita tugevdada inimkapitali, parandada tööalast konkurentsivõimet ega suurendada tootlikkust. Põhioskuste omandamisel on madala õpiedukusega õpilaste osakaal koolides üle ELi keskmise, mis osutab vajadusele ajakohastada õpetajate koolitust ja edendada kestvat kutsealast arengut. Pakutav haridus ja koolitus ei vasta alati tööturu vajadustele. Põhihariduse ülemise astme ja keskhariduse kutsehariduse ja -koolituse programmides osalevate õpilaste osakaal on väike. Leedu võtab meetmeid praktika ja töökohal toimuva õppe parandamiseks ja laiendamiseks, kuid selliste programmide arv ja kvaliteet ei ole ikka veel piisav. Haiglakohtade arv elaniku kohta on võrreldes teiste ELi liikmesriikidega endiselt suur, mis osutab sellele, et tervishoiuteenuste pakkumisel võib esineda tasakaalustamatust. Samal ajal on avaliku sektori koguinvesteeringud tervishoidu endiselt väiksed. Tervishoiuteenuste puhul täheldatud mitteametlike maksete suur sagedus ja probleemid seoses korruptsiooniga meditsiinitarvete riigihangetel osutavad vajadusele parandada tervishoiusüsteemi juhtimist.

(10)Vastu võetud pensionireformimeetmed ei ole piisavad, et lahendada pensionisüsteemi keskpika perioodi jätkusuutlikkusega seotud probleeme. Seadusjärgset pensioniga tõstetakse järk-järgult aastani 2026, kuid pensionisüsteemis ei võeta arvesse oodatava eluea näitajaid. Lisaks on ebaselged pensionide indekseerimise eeskirjad. Vähene osalemine vabatahtlikes pensioniskeemides ja tööandjapensioni skeemide puudumine seavad ohtu pensionide piisavuse tulevikus. Valitsus kavatseb rakendada pensionisüsteemi laiaulatuslikud reformid laiema, uue sotsiaalse mudeli osana. Kõnealune strateegia ei ole siiski veel lõplikult välja töötatud ega vastu võetud ning kõigepealt tuleb lõpule viia konsultatsioonid sotsiaalpartneritega. Leedu kehtestas rahalised toetusmeetmed eakate jaoks ja rahalised stiimulid eakamate töötajate tööhõive suurendamiseks. Terviklik aktiivse vananemise strateegia siiski veel puudub.

(11)Üle 30 % Leedu elanikkonnast seisab silmitsi vaesusriskiga. Rahalise sotsiaalabi reform koos majandusolukorra paranemisega aitasid märkimisväärselt vähendada kulusid ja sotsiaalabi saajate arvu. Aktiivsed tööturumeetmed ja muud abisaajate toetamise teenused on siiski endiselt piiratud.

(12)Leedu on teinud märkimisväärseid edusamme riigiettevõtete reformimisel ja võtnud vastu õigusaktid, et tagada reformide püsiv mõju. Valitsus on lõplikult eraldanud äritegevuse ja mitteärilise tegevuse, mis nüüdsest avalikustatakse aastaaruannetes. Allesjäänud riigiettevõtted peavad 2015. aasta septembri lõpuks määrama ametisse sõltumatud juhatuse liikmed.

(13)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Leedu majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2015. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Leedule esitatud soovituste järelmeetmeid. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Leedu eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust tugevdada Euroopa Liidu üldist majandusjuhtimist, andes tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panuse. Euroopa poolaasta raames koostatud soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–3.

(14)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu Leedu stabiilsusprogrammiga tutvunud ja tema arvamus selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

(15)Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud ka euroala kui terviku majanduspoliitikat. Sellele analüüsile tuginedes on nõukogu esitanud konkreetsed soovitused liikmesriikidele, kelle vääringuks on euro. Leedu peaks tagama ka nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise,

SOOVITAB Leedul võtta aastatel 2015–2016 järgmisi meetmeid.

1.Mitte kalduda 2015. aastal kõrvale keskpika perioodi eelarve-eesmärgist ja tagada, et kõrvalekalle 2016. aastal ei ületa määra, mis on lubatud seoses süsteemse pensionireformiga. Laiendada maksubaasi ja parandada maksukuulekust.

2.Lahendada tööealise elanikkonna vähenemisega seotud probleeme, parandades haridussüsteemi vastavust tööturu vajadustele, suurendades põhioskuste omandamist ja parandades tervishoiusüsteemi toimimist; vähendada madalapalgaliste töötajate maksukiilu, nihutades maksukoormust muudele allikatele, mis pärsivad majanduskasvu vähem.

3.Võtta vastu laiaulatuslik pensionisüsteemi reform, mis käsitleb ka pensionide piisavusega seotud probleeme. Parandada töötushüvitiste ja rahalise sotsiaalabi katvust ja piisavust ning parandada tööotsijate tööalast konkurentsivõimet.

Brüssel,

Nõukogu nimel