LÜHENDID JA SÕNASTIK

EAFRD : Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond. EAFRD on maaelu arengu poliitika peamine rahastamis- vahend. EAFRD ja EAGF (Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond) on kaks ÜPP rahastamisvahendit.

EL : Euroopa Liit

MAK : maaelu arengukava. Liikmesriigi või piirkonna poolt koostatud ja komisjoni poolt heakskiidetud dokument, millega kavandatakse maaelu arengu poliitika elluviimist.

Meede : programmijuhtimise alusüksus, mis hõlmab mitut omavahel sarnast tegevust ja millel on täpselt määratletud eelarve.

Meede 122 : maaelu arengu meede metsade majandusliku väärtuse parandamiseks.

Metsandusettevõte : üks või mitu metsamaatükki ja muud metsastunud ala, mis haldamise ja kasutamise seisukohast moodustavad ühe üksuse.

SWOT-analüüs : tugevate ja nõrkade külgede, võimaluste ja ohtude analüüs, mille eesmärk on strateegia ja kavandamise väljatöötamine, läbivaatamine ja ajakohastamine, võttes arvesse sidusrühmade vajadusi ning olemasolevaid ressursse.

Tegevus : vastavalt kriteeriumidele valitud investeerimisprojekt, mida toetusesaaja viib ellu.

Temaatiline telg : ühtne meetmete rühm, millel on nende rakendamisega otseselt seotud spetsiifilised eesmärgid, mis aitavad kaasa ühe või mitme maaelu arengu toetuse eesmärgi saavutamisele.

Tööstuslik ümarpuit : metsast väljaviidav puit, mida ei kasutata kütteks. See hõlmab kahte põhilist botaanilist liiki: okaspuid ja lehtpuid.

Vajadus : vaadeldavate rühmade või piirkondade puhul asjakohane võimalus või probleem, mida avaliku sektori sekkumisega soovitakse käsitleda. Eelhindamisega kontrollitakse, kas sekkumise põhjendamiseks esitatud vajadused on tõesed.

ÜPP : ühine põllumajanduspoliitika

KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

I. ELis moodustab metsade ja muude metsastunud alade kogupindala 177,8 miljonit hektarit ning metsanduses ja järgnevas tootmisahelas toimuva töötlemisega on hõivatud miljoneid inimesi. Ajavahemikul 2007–2013 rahastatakse Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist mitut metsade arengu ja kasutamise meedet.

II. Meetmega "Metsade majandusliku väärtuse parandamine" (meede 122) eraldatakse rahalist toetust eraomanikele või nende ühenduste või omavalitsuste või nende ühenduste omandis olevatele metsadele, et toetada metsade majandusliku väärtuse parandamist metsandusettevõtte tasandi investeeringute kaudu.

III. Meetmele suunatava EAFRD toetuse suurus ajavahemikul 2007–2013 on 534,72 miljonit eurot. Järgmiseks programmitöö perioodiks 2014–2020 soovitatakse eraldada sama suur toetussumma.

IV. Auditi peamine eesmärk oli hinnata, kas metsade majandusliku väärtuse parandamiseks antavat maaelu arengu toetust hallatakse tõhusalt ja mõjusalt. Sel eesmärgil hindas kontrollikoda: a) kas meetme kavandamine on asjakohane, b) kas rakendamisprotsess on sobilik ning c) kas meetme mõjususe hindamine on rahuldav.

V. Audit hõlmas nii komisjoni kui ka valitud liikmesriikide (Hispaania (Galicia), Itaalia (Toscana), Ungari, Austria ja Sloveenia) raamatupidamisarvestust, mis moodustas üle 50% kõikidest deklareeritud kuludest.

VI. Kontrollikoda järeldab, et komisjon ja liikmesriigid ei hallanud metsade majandusliku väärtuse parandamise toetuse aspekte, mida auditeeriti, tõhusalt ja mõjusalt.

VII. Kontrollikoja auditis leiti meetme kavandamises puudusi, mis pärsivad oluliselt meetme rakendamise edukust: komisjonis ei analüüsitud konkreetselt ELi metsandussektori olukorda, õigustamaks ettepanekut anda eraomanikele või omavalitsustele kuuluvate metsade majandusliku väärtuse parandamiseks konkreetset rahalist toetust. Pealegi ei defineeritud õigussätetes meetme põhielemente, eelkõige "metsade majandusliku väärtuse" tähendust ning seda, mida kujutab endast "metsandusettevõte". Lisaks olid liikmesriigid metsandusettevõtetele kehtestanud väga erinevad suurused, millest alates nõuti metsamajandamiskava koostamist.

VIII. Liikmesriikide tasandil ei olnud vajadused maaelu arengukavades asjakohaselt määratletud ning mitu liikmesriiki lõpetasid meetme rakendamise või jagasid enamiku eraldatud summadest teistele meetmetele.

IX. Samuti leidis kontrollikoda, et teatavas osas ei olnud rakendamisprotsess asjakohane: liikmesriigi lähenemisviisist sõltuvalt ei olnud paljud rahastatud projektid meetme sätetega kooskõlas. Pealegi toetasid liikmesriigid meetme 122 raames tegevusi, mis ei vasta meetme eesmärkidele ning mida oleks sobilikum rahastada teistest, erinevate abikõlblikkusnõuete ja toetuse rahastamismääradega (tavaliselt madalamate kaasrahastamismääradega) meetmetest. Kuna mitte kõik investeeringud ei suurenda iseenesest metsade majanduslikku väärtust, on eraldatud toetuse ja metsade majandusliku väärtuse võimaliku parandamise vaheline olemuslik seos erinev ning sõltub investeeringu liigist.

X. Kontrollikoda leiab, et toetuse mõjususe hindamine ei olnud rahuldav: liikmesriigid ei määratlenud enne ega pärast investeeringute tegemist metsaalade väärtust ega nõudnud selle tegemist ka toetusesaajatelt.

XI. Järelevalve puhul on ühine järelevalve- ja hindamisraamistik ebapiisav meetme 122 raames antava rahalise toetuse mõju hindamiseks, kuna ühises järelevalve- ja hindamisraamistikus sisalduvad tulemusnäitajad ja hindamisküsimused ei võimalda otsustada, kas rahastatud investeeringute tulemusel paranes investeeringuid saanud metsade majanduslik väärtus.

XII. Kontrollikoda leidis, et auditeeritud projektidest suutsid vaid vähesed oluliselt parandada metsade majanduslikku väärtust, kas maa väärtuse suurendamise (metsaradade ja -teede ehitamise) või puistute väärtuse suurendamise (metsandustööde, nagu kärpimine ja harvendamine) kaudu.

XIII. - Võttes arvesse ülaltoodud järeldusi ja asjaolu, et auditeeritud toetuste puhul on tehtud ettepanek eraldada järgmiseks programmitöö perioodiks 2014–2020 sama suur toetussumma, soovitab kontrollikoda: komisjonil:

i) määratleda metsade majandusliku väärtuse parandamisega seotud ELi vajadused ja hinnata neid;

ii) defineerida selgelt põhielemendid, mis tagaksid, et ELi toetus on suunatud nende vajaduste käsitlemisele, ning looks seeläbi Euroopa lisaväärtust.

- liikmesriikidel:

i) kirjeldada asjakohaselt oma maaelu arengukavades erinevat liiki metsaalade ja toetusesaajate spetsiifilisi majanduslikke vajadusi ja võimalusi;

ii) tõhustada metsamajandamist, laiendades metsamajandamiskavade koostamise nõuet enamikule metsandusettevõtetest ja edendades metsade sertifitseerimist.

- liikmesriikidel:

i) kehtestada piisavad nõuded, tagamaks, et maaelu arengu poliitika raames antakse metsandustoetusi järjepidevalt, kooskõlas riigiabieeskirjadega ning nende mõjusust maksimeerides;

ii) kehtestada asjakohane menetluskord, et tagada toetuste mõjusus investeeringuid saanud metsaalade majandusliku väärtuse parandamisel;

- komisjon peab parandama meetme järelevalvet, et liikmesriigid rakendaksid toetusmeedet kooskõlas kehtestatud konkreetsete eesmärkidega. Täpsemalt peaksid liikmesriigid nõudma, et toetusesaajad esitaksid andmeid oma metsaalade väärtuse kohta enne ja pärast kaasrahastatud investeeringute tegemist ning korraldusasutustelt tuleks nõuda nimetatud andmete tõendamist.

SISSEJUHATUS

METSANDUS ELIS

1. ELis on metsade ja muude metsastunud alade pindala 177,8 miljonit hektarit, moodustades ligikaudu 40% ELis põllumajanduslikuks või samalaadseks tegevuseks kasutatavast maa-alast [1] (183,9 miljonit hektarit). Üle kolme viiendiku ELi metsastunud aladest asuvad Saksamaal, Hispaanias, Prantsusmaal, Soomes ja Rootsis. Joonisel 1 on esitatud metsastunud alade jaotumine ELis ja nende suurus võrreldes iga liikmesriigi põllumajandusmaaga.

JOONIS 1

METS JA MUU METSASTUNUD MAA NING PÕLLUMAJANDUSMAA ELI 27 LIIKMESRIIGIS

+++++ TIFF +++++

Allikas: Eurostat.

2. Aastal 2009 moodustas ELi metsades ja metsastunud aladel langetatud puit ligikaudu 12% kogu maailma puidutoodangust [2] (392,9 miljonit m3). Metsandus, langetamine ja nendega seotud teenused hõlmavad nii puidutootmist kui ka looduslikult kasvavate metsasaaduste korjamist ja kogumist. Lisaks tööstuslikule ümarpuidule [3] toodetakse metsanduses puitu ka kütuseks. Teatud piirkondades on muud loodussaadused [4] peale puidu oluliseks kohaliku sissetuleku allikaks.

METSAOMAND

3. ELis on 16 miljonit erametsaomanikku ning see kategooria moodustab ligikaudu 60% ELi metsaomandist. Erametsade keskmine suurus on 13 hektarit, samas on enamik erametsadest väiksemad kui viis hektarit [5]. Hinnanguliselt kuulub eraisikutele ja perekondadele ligikaudu 80% eraomandi metsaaladest ning ülejäänud alad kuuluvad eraettevõtetele ja -asutustele [6]. Eraomandis oleva metsa pindala on viimaste aastatega suurenenud ning suureneb jätkuvalt peamiselt põllumajandusmaa metsastamise ja Ida-Euroopas endiste riigistatud metsade maa erastamise tulemusel [7].

4. Teisalt on ligikaudu 40% ELi metsaaladest avaliku sektori omandis. Avalik sektor hõlmab riiklikke, piirkondlikke või maakondlikke asutusi, riiklikke ettevõtteid ja kohalikke omavalitsusi. Hinnanguliselt hõlmavad omavalitsustele kuuluvad metsad vähem kui 15% avalikule sektorile kuuluvate metsade kogupindalast [8]. Avalikule sektorile kuuluvate metsade üldpindala vähenes aastatel 2000–2010 ligikaudu 3%. Ligikaudu 75% Bulgaaria, Tšehhi Vabariigi, Kreeka ja Poola metsadest on avaliku sektori käes. Joonisel 2 esitatakse metsade era- ja riigiomandi jaotumine igas liikmesriigis [9].

JOONIS 2

METSAOMAND ELIS

+++++ TIFF +++++

Allikas: Eurostat.

ELI METSANDUSPOLIITIKA JA TOETUSED: AJALOOLINE TAUST

5. Kuni aastani 1992 olid metsandusega seotud ELi meetmed ühendatud põllumajanduspoliitikaga. Sel ajal oli peamine prioriteet metsandus- tegevuste väljaarendamine ja kasutamine põllumajandusettevõtetes, et pakkuda alternatiivset tegevust ja sissetulekut põllumajandusega tegelevatele isikutele [10]. Alates 1992. aastast on metsandustoetused olnud kättesaadavad mitte ainult põllumajandustootjatele vaid ka teistele eraisikutele ja kohalikele ametiasutustele [11].

6. Aastal 1998 loodi nõukogu resolutsiooniga "Euroopa Liidu metsandus- strateegia" [12] säästvat metsamajandust ja metsade multifunktsionaalset rolli toetavate meetmete raamistik, mis põhineb liikmesriikide ja ELi metsa- poliitikate kooskõlastamisel.

7. Aastal 2006 koostas komisjon koostöös liikmesriikidega "ELi metsanduse tegevuskava" [13], mille eesmärk oli luua raamistik metsandusega seotud meetmete rakendamiseks liidu ja liikmesriikide tasandil. Nimetatud kava näeb ette, et liikmesriigid võivad metsanduse konkurentsivõime ja majandusliku elujõulisuse suurendamiseks toetada metsade majanduslikku väärtust parandavate investeeringute tegemist [14].

MAAELU ARENGU POLIITIKA 2007–2013

8. Maaelu arengu poliitikat rakendatakse mitmeaastaste programmitöö perioodide kaupa [15] ning see keskendub kolmele põhieesmärgile [16], mida nimetatakse "temaatilisteks telgedeks" ja mida soovitakse saavutada mitme rahalise toetusmeetme kaudu:

põllumajandus- ja metsandussektori konkurentsivõime parandamine (1. telg);

keskkonna ja paikkonna parandamine (2. telg);

elukvaliteedi parandamine maapiirkondades ja maapiirkondade majanduse mitmekesisuse edendamine (3. telg).

Metsandussektorile kohaldatavad maaelu arengu meetmed kuuluvad põhiliselt 1. ja 2. telje alla [17].

MEEDE 122: METSADE MAJANDUSLIKU VÄÄRTUSE PARANDAMINE

9. Meede 122 "Metsade majandusliku väärtuse parandamine" [18] on ainus 1. telje (põllumajandus- ja metsandussektori konkurentsivõime parandamine) raames määratletud metsanduspõhine meede. Meede 122 sisaldub 17 liikmesriigi [19] 49 maaelu arengukavas. Selle meetme tegevustele kavandatud EAFRD toetuste kogusumma perioodil 2007–2013 oli 534,72 miljonit eurot, samas kui EAFRD maksete summa oli kokku 137,13 miljonit eurot (üksikasjalik teave meetmele 122 eraldatud rahaliste vahendite ja erametsade pindala kohta liikmesriigiti on esitatud I lisas).

10. Meetme "Metsade majandusliku väärtuse parandamine" eelarveliste kulutuste usaldusväärse finantsjuhtimise vastutus on jagatud komisjoni ja liikmesriikide vahel.

11. Meetme raames on EAFRD rahalist investeeringutoetust võimalik anda eraomanikele või nende ühenduste või omavalitsuste või nende ühenduste omanduses olevatele metsadele [20]. Toetust ei anta metsale või metsastunud maale, mis kuulub keskvalitsusele, piirkondlikele omavalitsustele või riigile kuuluvatele ettevõtetele või juriidilistele isikutele, kelle kapitalist vähemalt 50% kuulub nendele institutsioonidele [21]. Hinnanguliselt peaks meetmest kasu saama ligikaudu 88000 metsaomanikust eraisikut või omavalitsust [22]. Alates 31. Detsembrist 2011 on 15 liikmesriigis heaks kiidetud kokku 20662 investeerimisprojekti.

12. Õigusaktides osutatud tegevused metsade majandusliku väärtuse parandamiseks hõlmavad investeeringuid metsandusettevõtete tasandil ja võivad sisaldada investeeringuid metsatehnikasse, kuid toetust ei anta tegevustele, mis hõlmavad taastamist pärast lõplikku raiet [23]. Liikmesriikide arengukavades määratletud piirmääradest suuremate metsandusette- võtete puhul peavad investeeringud põhinema metsamajandamiskavadel. Rahaline toetus on maksimaalselt 50% abikõlblike investeeringute summast ning vähem soodsates piirkondades suurendatakse seda 60%-ni [24].

AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS

13. Auditis keskenduti meetme 122 "Metsade majandusliku väärtuse parandamine" raames antavate maaelu arengu toetuste kavandamisele ja rakendamisele. Auditi peamine eesmärk oli hinnata, kas metsade majandusliku väärtuse parandamiseks antavaid maaelu arengu toetusi hallatakse tõhusalt ja mõjusalt.

14. Täpsemalt keskenduti auditis järgmistele küsimustele:

a) kas meetme kavandamine on piisav?

b) kas rakendamisprotsess on asjakohane?

c) kas meetme mõjususe hindamine on rahuldav?

15. Auditis käsitleti nii komisjoni kui ka valitud liikmesriike. Komisjoni tasandil hõlmas audit meetme kavandamist ja komisjoni juhtimistegevust, sh liikmesriikide esitatud maaelu arengukavade heakskiitmist ning meetme raames antava rahalise toetuse järelevalvet. Liikmesriikide tasandil tegi kontrollikoda auditikülastusi Hispaaniasse (Galicia), Itaaliasse (Toscana), Ungarisse, Austriasse ja Sloveeniasse. Nimetatud liikmesriikide kulud moodustasid üle 50% kõikidest meetme 122 raames praegusel programmitöö perioodil 2007–2013 deklareeritud kuludest.

16. Auditi käigus korraldati vestlusi vastutavate korraldusasutustega, kontrolliti maaelu arengukavasid ning vastavaid riiklikke või piirkondlikke õigusakte ja menetlusi, eriti neid, mis käsitlesid investeerimisprojektide valimist. Investeeringute mõju kontrollimiseks külastati kohapeal 50-st toetatud projektist koosnevat valimit (üksikasjade kohta vt II lisa).

17. Lisaks saatis kontrollikoda küsimustikud kahele liikmesriigile, kes olid otsustanud meedet mitte rakendada, kuigi nende metsandussektor on olulise tähtsusega (Soome ja Rootsi), ning kolmele liikmesriigile, kellel deklaratsioonide kohaselt 2010. aastal kulud puudusid või olid väga väikesed, kuigi algselt olid riigid meetme jaoks planeerinud suuri kulutusi (Bulgaaria, Kreeka ja Rumeenia).

TÄHELEPANEKUD

OLULISED PUUDUSED MEETME KAVANDAMISES

PUUDUSED MEETME ÜLDISES PÕHJENDUSES

18. Auditi käigus uuriti, kas meetme kavandamist ja selle ettepanekut oli piisavalt põhjendatud.

19. Määruse preambulis [25] sätestatakse, et erametsad etendavad maapiirkondade majandustegevuses tähtsat osa ja seetõttu on ELi toetus oluline nende majandusliku väärtuse parandamiseks ja laiendamiseks, tootmise mitmekesistamiseks ja turustamisvõimaluste parandamiseks sellises valdkonnas nagu taastuv energia, säilitades samas metsade säästva majandamise ja nende multifunktsionaalse rolli. Määruse preambulis ei märgita selgesõnaliselt omavalitsustele kuuluvaid metsi.

20. Auditi käigus ei tuvastatud, et komisjon oleks koostanud ELi tasandil metsandussektori olukorra kohta konkreetse SWOT-analüüsi [26], mis oleks põhjendanud ettepanekut konkreetse rahalise toetuse andmiseks eraomanikele ja omavalitsustele kuuluvate metsade majandusliku väärtuse parandamiseks, või et oleks määratletud avalik huvi sellise toetuse andmiseks.

21. Meetme 122 põhjendamiseks viitasid komisjoni talitused seejärel alalise metsakomitee arvamustele ja aruannetele [27], mis nende arvates pidid põhjendama meetme 122 ettepanekut. Ükski neist arvamustest ei olnud aga komisjonile kättesaadav enne, kui komisjon saatis oma EAFRD-st antavaid maaelu arengu toetusi käsitleva ettepaneku [28] nõukogule, mis viitab nõuetekohase ettevalmistuse puudumisele.

22. Omavalitsused võivad teatud juhtudel vastutada ka teistele kohalikele ametiasutustele kuuluvate metsade haldamise eest. Näiteks Toscana piirkond delegeeris piirkondlike metsade haldamise omavalitsustele. Kuigi tegelikkuses ei olnud omavalitsuse seisukohast mingit erinevust oma metsade ja neile usaldatud piirkondlike metsade haldamise vahel, ei saanud meedet 122 piirkondlikes metsades kohaldada, mis viitab puudustele meetme järjepidevuses.

MEETME PÕHIELEMENTIDE EBAPIISAV MÄÄRATLEMINE

METSADE MAJANDUSLIK VÄÄRTUS

23. Määrustes ei defineerita metsade majanduslikku väärtust, mida meetmega 122 soovitakse parandada, kuigi selge definitsioon on ülimalt oluline, et hinnata, kas rahastatud projektid on ka tegelikkuses suurendanud kava raames toetatavate metsade majanduslikku väärtust [29] (vt punkt 49). Eurostati [30] andmetel hõlmab metsa majanduslik väärtus eelkõige maa väärtust ja sellel kasvava puidukoguse väärtust. Mõlema nimetatud väärtuse puhul on kõige objektiivsemaks hindamisvahendiks turuhind, metsamaatüki turuväärtus võib aga suuresti erineda, sõltudes sellistest teguritest, nagu mulla viljakus, puistu liigiline koostis, puistu vanus, asukoht, juurdepääs ja muud tegurid. Pealegi ei ole sellised väärtused kergesti kättesaadavad.

METSANDUSETTEVÕTTE SUURUSE JA SAADUD TOETUSE VÕRDLUS

24. Õigusaktide kohaselt on metsade majandusliku väärtuse parandamise tegevuse näol tegu metsandusettevõtte tasandil tehtavate investeeringutega, kuid mõistet "metsandusettevõte" ei ole lõplikult defineeritud. Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni definitsiooni kohaselt tähendab "ettevõte" ühte või mitut metsamaatükki ja muud metsastunud ala, mis haldamise ja kasutamise seisukohast moodustavad ühe üksuse [31]. Arvestades eespool mainitut, leiab kontrollikoda, et toetusi tuleks kohandada vastavalt toetusesaaja konkreetsetele vajadustele, võttes arvesse tema metsandusettevõtte suurust. Auditiga leiti mitu juhtumit (Ungari ja Sloveenia), kus toetati selliste uute masinate ja seadmete soetamist, mis ületasid selgesti igasuguse kasutuse, mida toetusesaaja oleks nendega oma metsandusettevõttes teha saanud (vt nt punkt 33) [32].

TOETUSESAAJA SUURUS

25. Õigusnormide kohaselt tuleks metsandussektori toetuste puhul vältida negatiivset mõju konkurentsile [33]. Teiste metsandusmeetmete (nagu nt metsandust käsitlev komponent meetme 123 puhul [34] ) toetused piirduvad mikroettevõtetega [35]. Kuna meede 122 sellist tingimust ette ei näe, võib toetusesaaja suuruse, peamise majandustegevuse või õigusliku staatuse suhtes kehtivate ennetavate piirangute puudumine tugevdada suurettevõtete turupositsiooni [36].

METSAMAJANDAMISKAVAD

26. Õigusnormide kohaselt peavad liikmesriikide arengukavades kehtestatud piirmäärasid ületavate metsandusettevõtete investeeringud põhinema metsamajandamiskavadel [37]. Auditi käigus leiti, et liikmesriigid olid metsandusettevõtetele kehtestanud väga erinevaid suurusi, mille ületamisel nõuti metsamajandamiskava koostamist ning ühes liikmesriigis (Austria) vabastati 99% erametsaomanikest selle kohustuse täitmisest [38].

RAIE JA METSA TAASTAMINE PÄRAST LÕPLIKKU RAIET

27. Õigusaktis [39] osutatud tegevused metsade majandusliku väärtuse parandamiseks hõlmavad investeeringuid metsandusettevõtte tasandil ja võivad hõlmata investeeringuid metsatehnikasse, kuid toetust ei anta tegevustele, mis on seotud taastamisega pärast lõplikku raiet. Kontrollikoda leiab, et ei ole järjepidev ühest küljest toetada investeeringuid metsatehnikasse, ent teisest küljest jätta toetatavate tegevuste seast välja pärast lõplikku raiet tehtav taastamine.

AUDITEERITUD ARENGUKAVADE VASTUVÕTMISELE EELNES EBAPIISAV ANALÜÜS

28. EAFRD toetust rakendatakse liikmesriikides maaelu arengukavade kaudu, mis peaksid sisaldama eelhindamist ja olukorra analüüsi, milles toodaks välja tugevad ja nõrgad küljed, määratletud vajadused ning ka nende täitmiseks ja ressursside eraldamise optimeerimiseks valitud strateegia.

29. Viie külastatud liikmesriigi [40] või piirkonna maaelu arengukavades oli vajaduste määratlemine (nii palju kui seda tehti) seotud terve metsandussektoriga, mis muutis konkreetsete vajaduste ja meetmete vaheliste seoste kindlakstegemise keeruliseks.

30. Auditi käigus leiti, et üldiselt ei kirjeldatud nimetatud vajadusi maaelu arengukavades piisavalt (vt 1. selgitus). Erinevat liiki metsaalade ja toetusesaajate prioriteete ei analüüsitud ega põhjendatud piisavalt. Pealegi oli nõutud majanduslike võimaluste kirjeldus sõnastatud vaid üldiselt või seda ei esitatudki.

1. SELGITUS

NÄITEID LIIKMESRIIKIDE MAAELU ARENGUKAVADES SISALDUVATE VAJADUSTE EBASELGE MÄÄRATLEMISE KOHTA

Sloveenias määratleti madal investeerimissuutlikkus metsandussektori puudusena, kuid sellest hoolimata ei koostatud eraldi vajaduste analüüsi erinevat liiki toetusesaajate kohta (ettevõtted või füüsilised isikud). Selle tagajärjel leidis kontrollikoda, et ka suure investeerimissuutlikkusega metsandusettevõtetel oli võimalik suuri summasid avaliku sektori toetust saada.

Austria maaelu arengukavas ei ole määratletud, milliseid metsandussektori puudusi meetmega käsitleda tuleks. Kuigi maaelu arengukava sisaldab kvantitatiivset hinnangut toetuse sihtgrupiks olevate valdkondade kohta, ei selgitata, miks need valdkonnad vajavad avaliku sektori toetust.

31. Komisjon kiitis maaelu arengukavad heaks, kuigi neis ei määratletud metsaomanike konkreetset vajadust rahalise toetuse järele, millega parandada metsade majanduslikku väärtust.

32. Bulgaaria, Rumeenia ja Kreeka olid küll planeerinud suurte rahasummade kasutust, kuid ei olnud 2011. aasta lõpuks mitte mingeid kulusid deklareerinud (Kreeka ja Rumeenia) või deklareerisid väga väikseid summasid (Bulgaaria). Nimetatud liikmesriigid teavitasid kontrollikoda asjaolust, et nende korraldusasutused olid otsustanud paigutada meetmele 122 kavandatud summad ümber teistesse meetmetesse (Bulgaaria ja Rumeenia paigutasid ümber vastavalt ligi 80% ja 33% esialgselt kavandatud summadest), lükata meetme rakendamine edasi programmitöö perioodi hilisemasse etappi või isegi meetme rakendamine lõpetada (Kreeka).

OLULISED PUUDUSED KEHTESTATUD EESMÄRKIDE ELLUVIIMISEL

JUHTUMID, KUS AVALIKU SEKTORI TOETUS OLI VÕRRELDES TEGELIKE VAJADUSTEGA EBAPROPORTSIONAALSELT SUUR

33. Taotlejate poolt deklareeritud metsaalade suuruse ja avaliku sektori toetuse määra vahelise suhte puhul leiti auditis, et mõni liikmesriik (Ungari ja Sloveenia) kehtestas avaliku sektori toetusele küll suhteliselt kõrged piirmäärad [41], kuid ei kehtestanud taotlejate poolt deklareeritud metsaalade suuruse ja avaliku sektori toetuse määra vahelist proportsiooni. Ühes liikmesriigis (Sloveenia) kiideti heaks kolm hektarit metsaalasid deklareerinud toetusesaaja 1,1 miljoni euro suurune taotlus metsalangetusmasinate ja kõrvalteenuste masinate soetamiseks mõeldud investeeringuks ning talle eraldati 375000 eurot EAFRD-st. Ühes teises liikmesriigis (Austria) rahastati kuni 2009. aastani biomassi töötlemisse investeerida soovinud toetusesaajaid, kes ei olnud metsaomanikud, ilma et neilt oleks nõutud konkreetse metsaala deklareerimist. Nt sai üks toetusesaaja, kes ei olnud mingitki metsaala deklareerinud, heakskiidu 132000 eurot maksvale projektile ning talle eraldati 17000 eurot EAFRD-st.

34. Ungari korraldusasutused muutsid siiski rahastamiskõlblikkuse nõudeid 2010. aastal, et viia toetused paremasse vastavusse registreeritud metsaala suurusega ning kehtestasid toetuse maksimummääraks 115500 eurot.

INVESTEERINGUD EI OLNUD KOOSKÕLAS MEETME SÄTETEGA

35. Kuigi meetme 122 raames võib toetusi anda vaid investeeringuteks, leiti auditi käigus juhtumeid, kus toetust anti mittekestvuskaupade ehk kulukaupade (Toscana) [42] soetamiseks ja tootmiskulude (Austria) [43] eest tasumiseks. Kontrollikoda leiab, et üldiselt ei ole selliste mittekestvuskaupade soetamine investeering. Samuti ei saa investeeringuks pidada tegevuskulusid.

36. Teatud liikmesriikides (Ungari ja Sloveenia, vt II lisa) ei olnud kehtestatud nõuet, et toetusesaajad peavad omama või rentima metsa, kus toetusega soetatud masinaid võiks kasutada. Töövõtjate/teenusepakkujate poolt tehtud investeeringud ei ole tehtud vaid konkreetset metsandusettevõtet silmas pidades ning seepärast ei saa neid kohaldatava määruse raames rahastamiskõlblikeks pidada (vt punkt 24).

TEATAVAID MEETME 122 RAAMES RAHASTATAVAID TEGEVUSI OLEKS PAREM TOETADA MUUDE EAFRD MEETMETE RAAMES

37. EAFRD toetuste andmiseks kasutatakse palju erinevaid meetmeid, mille kooskõla [44] tuleb tagada. Võttes arvesse asjaolu, et meetmetel on erinevad maksimaalsed toetusmäärad, ei ole sama tegevuse rahastamine ühest või teisest meetmest eelarve seisukohast samaväärne [45]. Märkimist väärib asjaolu, et auditiga ei leitud sama tegevuse topeltrahastamise juhtumeid.

38. Siiski leiti auditi käigus meetme 122 raames toetatud investeeringuid, mis vastavad pigem meetme 121 "Põllumajandusettevõtete moderniseerimine" eesmärgile toetada investeeringuid põllumajandusettevõtetesse, et parandada nende üldist tulemuslikkust. Ungaris rahastati näiteks meetme 122 raames põllumajandusmasinate soetamist. Toscanas rahastati meetme 122 raames kastanikuivatite soetamist, selliste põllumajanduslike tootmishoonete renoveerimist, mis ei asu metsaaladel ja mida ei kasutata ei kastanite korje, sorteerimise ega ajutise ladustamise ajal, ning samuti tööriistade ja masinate ladustamiseks kasutatavate põllumajandusettevõtte ruumide remonti.

39. Itaalias, Ungaris ja Sloveenias anti metsandusettevõtetele toetust selliste masinate soetamiseks, mida kasutatakse puidu kui toormaterjali ettevalmistamiseks enne selle tööstuslikku saagimist saeveskis (raie, laasimine, tükeldamine, transportimine) või töötlemiseks (puidu hakkimine, puude lõhkumine, puitplaatide kaubaaluste tootmine). Austrias toetati laohoonete ja kuivatite ehitamist ning transpordikonteinerite soetamist. Kontrollikoja arvates ei vasta need investeeringud niivõrd meetme 122, kui meetme 123 "Metsasaadustele lisandväärtuse andmine" eesmärkidele, kuna investeeringud puudutavad metsast väljaveetavat puitu, mitte elusatest puudest koosnevat metsa ennast.

MITTE KÕIK INVESTEERINGUD EI SUURENDA METSADE MAJANDUSLIKKU VÄÄRTUST

40. Auditi käigus leiti, et meetme raames toetatud investeeringutest enamiku võib liigitada kahte kategooriasse: metsamajandustöö ja masinad. Kontrollikoda on arvamusel, et esimese kategooria puhul (harvendamine, kärpimine jne) parandavad metsamajandustööd üldiselt puistute varu turuväärtust – kvaliteetpuidu tootmine on üheselt seotud metsa tihedusega, mida parandab harvendamine. Samas on kärpimise eesmärk vähendada oksakohti puitlattides, suurendades sellega puidu turuväärtust (vt 2. selgitus).

2. SELGITUS

NÄIDE MEETME 122 RAAMES RAHASTATUD METSAMAJANDUSTÖÖDE MÕJUST (VASAKUL) VÕRRELDUNA HOOLDAMATA METSAALADEGA (PAREMAL)

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

41. Masinatesse tehtud investeeringute puhul on kontrollioda seisukohal, et ainuüksi masina soetamine, mida saab kasutada metsaalal, aga ka teistel aladel, nagu näiteks põllumajandusmaal, ei suurenda iseenesest masina omanikule kuuluva konkreetse metsaala väärtust. Auditikäikude raames leidis kontrollikoda, et paljud metsaomanikud tegelevad ka põllumajandusliku tegevusega ja et mitmel juhul rahastati meetme 122 raames näiteks veoautode, põllumajandustraktorite, atrade, äkete, väetiselaoturite, ekskavaatorite ja teiste masinate soetamist, mida saab kasutada samuti põllumajanduslikel eesmärkidel (vt 3. selgitus).

3. SELGITUS

NÄIDE MEETME 122 RAAMES RAHASTATUD PÕLLUMAJANDUSMASINATEST

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

TOETUSTE MÕJUSUSE HINDAMINE EI OLNUD RAHULDAV

NÄITAJAD, MIS EI MÕÕDA TEGEVUSEESMÄRKIDE SAAVUTAMIST ASJAKOHASELT

42. Vastavalt õigusaktis [46] sätestatule on komisjoni ja liikmesriikide koostöös loodud ühine seire- ja hindamisraamistik (CMEF). Määruses on sätestatud, et maaelu arengukavade rakendamise arengut, tõhusust ja tulemuslikkust seoses nende eesmärkidega mõõdetakse näitajate abil, mis on seotud lähteolukorraga ning käsitlevad kavade finantsteostust, tootlust, tulemusi ja mõju [47].

43. Meetme 122 kohta välja antud komisjoni suuniste kohaselt on väljundinäitajateks investeerimistoetust saanud metsandusettevõtete arv ja investeeringute kogumaht ning tulemusnäitajateks uusi tooteid ja/või tehnikat kasutusele võtnud ettevõtete arv ning toetust saanud ette- võtete kogulisandväärtuse kasv.

44. Kontrollikoda märgib, et meetme selgelt määratlemata eesmärkide vältimatu tagajärg on see, et väljundinäitajad ei mõõda ühegi tegevuseesmärgi saavutamist.

KÜSIMUSED METSADE MAJANDUSLIKU VÄÄRTUSE PARANDAMISE HINDAMISEKS OLEKSID PIDANUD OLEMA PAREMINI SUUNATUD

45. Ühine järelevalve- ja hindamisraamistik näeb samuti ette 2010. aastal sõltumatute hindajate poolt läbiviidava vahehindamise. Meetme 122 hindamisküsimused on seotud tootmise mitmekesistamise, [48] turule juurdepääsu parandamise, turuosa suurendamise, metsade säästliku majandamise ja metsandusettevõtete konkurentsivõime parandamisega.

46. Kontrollikoda leiab, et ükski neist küsimustest ei võimalda põhjalikult hinnata seda, kas meetme rakendamine suurendas metsa majanduslikku väärtust. Metsandusettevõtete turuosa ja konkurentsivõimet käsitlevad küsimused ei ole asjakohased, et hinnata meetme tulemuslikkust neis toetust saanud ettevõtetes, mis ei tegele äritegevusega. Lisaks viitavad hindamisaruanded enamasti toetusesaajate poolt hindamisküsimustikule antud vastustele või esitavad metsandussektori üldisi statistilisi andmeid, ega paku konkreetset teavet meetme 122 tulemuste kohta seoses metsade majandusliku väärtusega.

METSAALADE VÄÄRTUST EI MÄÄRATLETUD EI ENNE EGA PÄRAST INVESTEERIMIST

47. Auditi käigus leiti, et ükski liikmesriikidest ega piirkondadest, mida auditi käigus külastati, ei olnud kehtestanud sobivat menetluskorda, millega määrata EAFRD kaasrahastatud tegevuste mõju asjaomaste metsaalade (metsamaade ja puistute) majanduslikule väärtusele ning toetusesaajad polnud ka kohustatud seda määratlema. Metsaalade väärtust ei määratletud enne investeerimist ega võrreldud metsaalade olukorraga pärast meetme raames tehtud investeeringuid. Selliste kergesti kättesaadavate hinnangute puudumisel on raske otsustada, kas meetme eesmärgid saavutati või mitte.

PALJUDE AUDITEERITUD PROJEKTIDE TÕHUSUS ON KESINE

48. Kontrollikoda hindas auditikäikudel auditeeritud 50 projekti juures seda, kas nende puhul saavutati meetme raames seatud eesmärgid (parandada metsade majanduslikku väärtust).

49. Kontrollikoda leidis, et vaid vähesed projektid olid suutnud parandada metsade majanduslikku väärtust kas maa väärtuse parandamise (metsaradade ja -teede ehitamise) või puistute väärtuse parandamise (metsandustööde, nagu kärpimine ja harvendamine) kaudu. Teiste projektide puhul ei leidnud kontrollikoda piisavalt tõendeid nende asjakohasuse või olulise panuse kohta metsade väärtuse parandamisel, sest need puudutasid:

a) põllumajandust (kastanivilju [49], karjamaid, lühikese raieringiga madalmetsi, põllumajandusmasinaid, põllumajanduslikke tootmis- hooneid),

b) puidu töötlemist ja turustamist (seadmed küttepuidu saagimiseks või hakkimiseks, hakkimisjärgseks kuivatamiseks, laohooned, transpordikonteinerid) ning

c) puidutootmise tegevuskulusid (raie, hakkimine ja kuivatamine, tarbekaubad, nagu kombinesoonid, jalatsid ja kindad).

PROGRAMMITÖÖ PERIOOD 2014–2020

50. Komisjon esitas 2011. aasta oktoobris määruse ettepaneku, mis käsitleb maaelu arengu toetusi programmitöö perioodil 2014–2020 [50]. Määruse eelnõu teeb ettepaneku toetada investeeringuid "metsade majandusliku väärtuse parandamisse" ja anda toetust "erametsaomanikele, omavalitsustele ning nende liitudele" [51]. Investeeringud tuleb teha metsandusettevõtte tasandil ning need võivad hõlmata investeeringuid mulda ja ressursse säästvatesse metsalangetusmasinatesse ja töövõtetesse.

51. Ettepanekus ei ole jällegi täpsustatud, miks see säte käsitleb eraomanikke üldiselt, mitte konkreetseid omanike kategooriaid või teatud eraomanike eriolukordi.

52. Kontrollikoda märkis oma arvamuses nr 1/2012, et kuigi määruse eelnõus peaks üks meede katma kõiki metsandusinvesteeringute toetuse tüüpe ja kõik asjakohased alameetmed on ühes artiklis mainitud, [52] kohaldatakse igale alameetmele erinevaid tingimusi ja sätteid.

53. Kontrollikoda on arvamusel, et kui komisjoni ettepanek võetakse ühegi muudatuseta vastu, siis käesolevas aruandes välja toodud probleemid püsivad tõenäoliselt ka järgmisel programmitöö perioodil.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

54. Meedet 122 "Metsade majandusliku väärtuse parandamine" hakati rakendama programmitöö perioodil 2007–2013. Kontrollikoja audit tõi ilmsiks puudusi meetme kavandamises, rakendamises ja järelevalves. Sellest tulenevalt järeldab kontrollikoda, et komisjon ja liikmesriigid ei hallanud metsade majandusliku väärtuse parandamise toetuse auditeeritud aspekte tõhusalt ja mõjusalt. Arvestades, et kõnealust toetust tahetakse eraldada ka järgmisel programmitöö perioodil 2014–2020, esitab kontrollikoda alljärgnevad soovitused.

OLULISED PUUDUSED MEETME KAVANDAMISES

55. Auditi käigus tuvastati meetme kavandamises puudusi, mis pärsivad oluliselt selle rakendamise edukust, nagu järgnevalt selgitatakse.

56. Komisjon ei analüüsinud täpsemalt metsandussektori olukorda ELi tasandil, et põhjendada ettepanekut anda konkreetset rahalist toetust eraomanikele ja omavalitsustele kuuluvate metsade majandusliku väärtuse parandamiseks, ega määratlenud avalikku huvi sellise toetuse andmiseks (punktid 18–22).

57. Õigussätetes ei defineeritud meetme põhielemente, nimelt "metsade majandusliku väärtuse" tähendust ning seda, mida kujutab endast "metsandusettevõte". Lisaks puudusid täpsed tingimused võimalike toetusesaajate suuruse, peamise majandustegevuse või õigusliku seisundi suhtes, mis aitaksid vältida võimalikku konkurentsimoonutuse ohtu (punktid 23–25).

58. Liikmesriigid kehtestasid väga erinevaid metsandusettevõtete piirsuurusi, millest alates nõuti metsamajandamiskava koostamist: need ulatusid minimaalsest suurusest (eesmärgiga suurendada metsamajandamiskavade alusel hallatavate metsaalade hulka) kuni nii kõrge piirmäärani, et ühes liikmesriigis (Austria) vabastati 99% erametsaomanikest selle kohustuse täitmisest (punkt 26).

59. Lisaks ei olnud liikmesriigid maaelu arengukavades vajadusi asjakohaselt kirjeldatud. Auditi käigus leiti mitu juhtumit, kus meedet puudutavate konkreetsete vajaduste esialgne analüüs oli ebapiisav, või kus meede ei vastanud ühelegi liikmesriigi konkreetsele või kiireloomulisele vajadusele (punktid 28–31). Mitu liikmesriiki lõpetasid meetme rakendamise või jagasid enamiku eraldatud summadest teistele meetmetele (punkt 32).

1. SOOVITUS

Komisjon peaks:

- määratlema ja hindama metsade majandusliku väärtuse parandamisega seotud ELi vajadusi;

- defineerima selgelt põhielemendid, mis tagaksid, et ELi toetus on suunatud nende vajaduste käsitlemisele ning looksid seeläbi Euroopa lisaväärtust.

2. SOOVITUS

Liikmesriigid peaksid:

- kirjeldama asjakohaselt oma maaelu arengukavades erinevat liiki metsaalade ja toetusesaajate konkreetseid majanduslikke vajadusi ja võimalusi;

- tõhustama metsamajandamist, laiendades metsamajandamiskavade koostamise nõuet enamikule metsandusettevõtetest ja edendades metsaalade sertifitseerimist.

OLULISED PUUDUSED KEHTESTATUD EESMÄRKIDE ELLUVIIMISEL

60. Auditi käigus leiti puudusi meetme rakendamises (punktid 33–41). Sellest tulenevalt järeldab kontrollikoda, et teatavas osas ei olnud rakendamisprotsess sobilik.

61. Ennekõike leidis kontrollikoda juhtumeid, kus toetus avalikust sektorist oli võrreldes tegelike vajadustega ebaproportsionaalselt suur (punktid 33–34). Liikmesriigi lähenemisviisist sõltuvalt ei olnud paljud rahastatud projektid meetme sätetega kooskõlas, näiteks leiti juhtumeid, kus toetust anti mittekestvuskaupade soetamiseks ja tootmiskulude eest tasumiseks ning otseselt metsalangetamiseks (punktid 35–36). Pealegi toetasid liikmesriigid meetme 122 raames tegevusi, mis ei vasta meetme eesmärkidele ning mida oleks sobilikum rahastada teiste, erinevate rahastamiskõlblikkuse nõuete ja toetuse rahastamismääradega (tavaliselt madalamate määradega) meetmete raames (punktid 37–39).

62. Mitte kõik investeeringud ei paranda metsade majanduslikku väärtust. Eraldatud toetuse ja metsade majandusliku väärtuse võimaliku parandamise vaheline olemuslik seos oli erinev ning sõltus investeeringu liigist (punktid 40–41).

3. SOOVITUS

Liikmesriigid peaksid:

- kehtestama piisavad nõuded, tagamaks, et maaelu arengu poliitika raames antakse metsandustoetusi järjepidevalt, kooskõlas riigiabi eeskirjadega ning nende mõjusust maksimeerides;

- kehtestama asjakohase menetluskorra, et tagada toetuste mõjusus investeeringuid saanud metsaalade majandusliku väärtuse parandamisel.

TOETUSTE MÕJUSUSE HINDAMINE EI OLNUD RAHULDAV

63. Auditi tulemusel leiab kontrollikoda, et olulised puudused pärssisid toetuste mõjususe hindamist.

64. Ühine järelevalve- ja hindamisraamistik on ebapiisav meetme 122 raames antava rahalise toetuse mõju hindamiseks, kuna ühises järelevalve- ja hindamisraamistikus sisalduvad tulemusnäitajad ja hindamisküsimused ei võimalda otsustada, kas rahastatud investeeringute tulemusel parandati metsade majanduslikku väärtust investeeringu tegemise kohas (punktid 42–46).

65. Liikmesriigid ei määratlenud ei enne ega pärast investeeringute tegemist metsaalade väärtust ega nõudnud seda ka toetusesaajatelt. Metsade väärtuse tõhusat suurendamist käsitlevate hinnangute puudumine liikmesriigi või piirkonna tasandil, kus tegevusi toetati, pärsib meetme põhieesmärgi saavutamise hindamist ja seeläbi ka toetuse mõjususe hindamist (punkt 47).

66. Kontrollikoda leidis, et auditeeritud projektidest olid vaid vähesed suutnud parandada metsade majanduslikku väärtust kas maa väärtuse parandamise (metsaradade ja -teede ehitamise) või puistute väärtuse parandamise (metsandustööde, nagu kärpimine ja harvendamine) kaudu.

4. SOOVITUS

Komisjon peaks parandama meetme järelevalvet, tagamaks, et liikmesriigid rakendaksid seda kooskõlas kehtestatud konkreetsete eesmärkidega. Täpsemalt peaksid liikmesriigid nõudma, et toetusesaajad esitaksid andmeid oma metsaalade väärtuse kohta enne ja pärast toetust saanud investeeringute tegemist ning korraldusasutustelt tuleks nõuda nimetatud andmete tõendamist.

I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Ioannis SARMAS, võttis käesoleva aruande vastu 12. juuni 2013. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

+++++ TIFF +++++

president

Vítor Manuel da Silva Caldeira

[1] Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat: "Põllumajandus ELis. Statistika ja majandusandmed. Aruanne 2011", märts 2012.

[2] Väljavedu on levinud mõõt metsadest väljaviidava puidu koguse hindamiseks.

[3] Tööstuslik ümarpuit on metsast väljaviidav puit, mida ei kasutata kütuseks.

[4] Metsadest on võimalik saada järgmisi loodussaadusi: vaik, tanniin, söödana kasuta- tavad saadused, ravimtaimed, marjad, pähklid, juured, seened, seemned ja mesi.

[5] Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi üksuse H4 aruanne metsandusmeetmete rakendamise kohta ajavahemikul 2007–2013 maaelu arengu määruse 1698/2005 alusel, märts 2009. Üks teine allikas viitab, et üheksas vaadeldud liikmesriigis oli 61% kõikidest erametsadest pindalaga alla 1 hektari ja 86% kõikidest metsadest kuuluvad suurusjärku kuni 5 hektarit ("Väljavaated turu varustamisele puidu ja teiste metsasaadustega killustatud metsaomandistruktuuridega piirkondades – uurimuse lõpparuanne", BOKU Ülikool, Viin, 2010).

[6] MCPFE talitus Varssavis, UNECE, FAO, "State of Europe’s forests 2007. The MCPFE report on sustainable forest management in Europe", Varssavi, 2007, lk 81.

[7] UNECE, FAO, "Geneva timber and forest study paper 20. European forest sector outlook study", Genf, 2005), lk 115.

[8] MCPFE talitus Varssavis, UNICE, FAO, "State of Europe’s forests 2007. The MCPFE report on sustainable forest management in Europe", Varssavi, 2007, lk 81: Enamik (85%) avaliku sektori metsadest kuulub riigile, ülejäänud enamasti linnadele, alevikele, omavalitsustele ja maakonnavalitsustele.

[9] Maltal ei ole metsastunud alasid.

[10] Nõukogu 19. detsembri 1988. aasta määrus (EMÜ) 4256/88, millega nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 kohaldamiseks Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) arendusrahastu suhtes (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 25), nõukogu 29. mai 1989. aasta määrus (EMÜ) nr 1610/89, millega nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 4256/88 rakendamiseks seoses ühenduse maapiirkondade metsaalade arendamise ja optimaalse kasutamise kavaga (EÜT L 165, 15.6.1989, lk 3), nõukogu 15. juuli 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 2328/91 põllumajandusstruktuuride tõhustamise kohta (EÜT L 218, 6.8.1991, lk 1).

[11] Nõukogu 30. juuni 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2080/92 põllumajanduse metsastamismeetmetega seotud ühenduse abikava kohta (EÜT L 215, 30.7.1992).

[12] Nõukogu 15. detsembri 1998. aasta resolutsioon ELi metsandusstrateegia kohta (EÜT C 56, 26.2.1999, lk 1).

[13] KOM(2006) 302 (lõplik), 15. juuni 2006.

[14] KOM(2006) 302 (lõplik), lk 6.

[15] Liikmesriikide ülesandeks on koostada maaelu arengukavad ja esitada need komisjonile heakskiidu saamiseks.Liikmesriigid vastutavad ka kõikide maaelua rengukavade tõhusa ja mõjusa rakendamise eest, eriti rahastatavate tegevuste väljavalimise eest. Komisjon peab andma maaelu arengukavadele heakskiidu ning kontrollima juhtimis- ja kontrollisüsteemide olemasolu ja nõuetekohast toimimist liikmesriikides (nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2010, lk 1) artikkel 75).

[16] Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikkel 4.

[17] Meetmed nr 122, 123, 124, 125, 221, 222, 223, 224, 225, 226, 227, mis on kodifitseeritud komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, II lisas (ELT L 368, 23.12.2006, lk 15).

[18] Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikkel 27.

[19] Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Saksamaa (1), Eesti, Hispaania (7), Prantsusmaa (5), Itaalia (20), Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Austria, Portugal (3), Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Ühendkuningriik (2).

[20] Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikkel 27.

[21] Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 30 punkt 4.

[22] Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi üksuse H4 aruanne metsandusmeetmete rakendamise kohta ajavahemikul 2007–2013 maaelu arengu määruse 1698/2005 alusel, märts 2009.

[23] Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikkel 18.

[24] Määruse (EÜ) nr 1698/2005 I lisa "Toetussummad ja -määrad".

[25] Määruse (EÜ) nr 1698/2005 põhjendus 22.

[26] SWOT-analüüs: tugevate ja nõrkade külgede, võimaluste ja ohtude analüüs, mille eesmärk on strateegia ja kavandamise väljatöötamine, läbivaatamine ja ajakohastamine, võttes arvesse sidusrühmade vajadusi ja olemasolevaid ressursse.

[27] Alalise metsakomitee arvamused, millega põhjendatakse meetme 122 raames antavate investeeringutoetuste vajadust: a) alalise metsakomitee arvamus kliimamuutuse ja metsanduse kohta; b) alalise metsakomitee arvamus puidukasutuse kohta; c) alalise metsakomitee arvamus mittepuiduliste metsasaaduste metsade ja teenuste rahastamismeetodite hindamise kohta; d) alalise metsakomitee arvamus maaelu arengu metsandusmeetmete kohta.

[28] KOM(2004) 490 (lõplik), 14. juuli 2004.

[29] Lisaks muudab olukorra keeruliseks asjaolu, et enamiku metsainvesteeringute puhul on konkreetseid tulemusi võimalik saavutada ainult pikema aja jooksul, kuid selle pikema aja jooksul võib metsade väärtus sõltuda pigem muudest asjaoludest või turuteguritest kui mis tahes tehtud investeeringutest.

[30] Eurostat, "The European Framework for integrated Environmental and Economic Accounting for Forests - IEEAF", Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2002.

[31] Allikas: UNECE/FAO Temperate and Boreal Forest Resource Assessment 2000 (TBFRA-2000) andmebaas.

[32] Mitu valdust, mida hallatakse ühe ettevõttestrateegia raames võivad UNESCO definitsiooni kohaselt moodustada metsavalduse ning kvalifitseeruda seega avaliku sektori toetust saama, kuid auditeeritud juhtudel leiti, et nii see ei olnud Ungaris ja Sloveenias.

[33] Määruse (EÜ) nr 1698/2005 preambul 32: "See toetus peaks vältima konkurentsi moonutamist ning olema turu suhtes erapooletu".

[34] Meede "Põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine" (meede 123), määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 28 lõige 3: "Metsasaaduste osas piirdub toetus mikroettevõtetega".

[35] Ehk ettevõte, mis annab tööd vähem kui kümnele inimesele ja mille aastakäive ja/või aasta bilansimaht ei ületa 2 miljonit eurot.

[36] Oma vastuses kontrollikoja küsimusele, miks meedet ei aktiveeritud, selgitasid Rootsi ametiasutused, et tootmise või kinnisvara väärtuse suurendamise eesmärgil ei tohiks toetusi anda, kuna see võib moonutada metsaomanikevahelist konkurentsi. Seevastu antakse toetusi ainult keskkonnakaitselistel eesmärkidel.

[37] Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 27 lõike 2 kohaldamisel põhinevad metsamaa suurusele ja kasutusele vastavad metsamajandamiskavad nii vastavatel riiklikel õigusaktidel kui ka kehtivatel maakasutuskavadel ning hõlmavad piisaval määral metsaressursse (määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikkel 18).

[38] Kui ühes liikmesriigis (Hispaania) oli metsamajandamiskavade alusel hallatavate metsaalade suurendamiseks kehtestatud minimaalne suurus15 hektarit, siis üks teine liikmesriik (Austria) oli oma maaelu arengukavas kohustuslikule metsamajandamiskavale kehtestanud nii kõrge piirsuuruse (1000 ha), et praktikas vabastati 99% erametsaomanikest meetme 122 raames toetuste taotlemisel metsamajandamiskava koostamise kohustusest.

[39] Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikkel 18.

[40] Galicia (Hispaania), Toscana (Itaalia), Ungari, Austria ja Sloveenia.

[41] 500000 eurot (Sloveenia); 735000 eurot (Ungari – aastal 2008).

[42] Isikukaitsevahendid nagu nt kombinesoonid, kiivrid, jalatsid, kindad, esmaabivahendite komplektid jne.

[43] Toetust anti biomassi valmistamisega seotud tegevuste, nagu transport, kuivatamine ja ladustamine, tegevuskulude osaliseks hüvitamiseks.

[44] Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 2 lõike 1 punkt b.

[45] Näiteks on meetme 122 maksimaalne toetusmäär 10% suurem meetme 121 (põllumajandusettevõtete moderniseerimine) või meetme 123 (metsasaaduste lisandväärtuse suurendamine) omast, vt määruse (EÜ) nr 1698/2005 lisa. Meetme 122 raames on investeeringute üldine toetusmäär 50%, kuid meetmete 121 ja 123 raames vaid 40%.

[46] Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikkel 80.

[47] Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikkel 81.

[48] Meetme 122 üks eesmärke on edendada mitmekesistamist (vt määruse (EÜ) nr 1698/2005 põhjendust 22). Metsanduses tähendab mitmekesistamine uute metsandustegevuse tuluallikate loomist, mille hulka kuuluvad peamiselt puiduga mitteseotud annid (nt viljad, seened, seemned, mesi jne) ja turustatavate teenuste osutamine (nt jahilubade väljastamine). Metsades, kus toodetakse harilikult tööstuslikku ümarpuitu, võib mitmekesistamiseks pidada samuti küttepuidu tootmist ning vastupidi.

[49] Vt punkt 38.

[50] KOM (2011) 627 l(õplik)2, 19. oktoober 2011.

[51] KOM (2011) 627 (lõplik), 12. oktoober 2011, lk 50, artikkel 27.

[52] Artikkel 22.

--------------------------------------------------

I LISA

RAHALISTE VAHENDITE ERALDAMINE MEETMELE 122 JA ERAMETSADE PINDALA SUURUS LIIKMESRIIGITI

+++++ TIFF +++++

Allikas: Koostanud Euroopa Kontrollikoda, tuginedes põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi andmetele ja Eurostati 2011. aasta metsandusstatistikale.

Liikmesriik | EAFRD panus meetmesse 122 MAK 2007–2013 esimeses versioonis | EAFRD panus meetmesse 122 MAK 2007–2013 raames seisuga 31.12.2011 | Meetmesse 122 kavandatavate avaliku sektori kulutuste kogusumma seisuga 31.12.2011 | EAFRD maksed uutele taotlustele programmitöö perioodil 2007–2013 seisuga 31.12.2011 | Avaliku sektori kulutuste kogusumma uutesse taotlustesse seisuga 31.12.2011 | Mets ja muu metsastunud maa | Eraomandis olevad metsad |

(1000 eurot) | (1000 ha) |

Bulgaaria | 19278 | 9278 | 11597 | 4800 | 6000 | 3927 | 519 |

Tšehhi Vabariik | 19158 | 20658 | 27543 | 11438 | 15250 | 2697 | 616 |

Saksamaa | 1400 | 635 | 847 | 236 | 315 | 11076 | 5368 |

Eesti | 15565 | 15506 | 20674 | 4016 | 5355 | 2350 | 1345 |

Kreeka | 10630 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6539 | 845 |

Hispaania | 42850 | 51185 | 85533 | 13520 | 25373 | 27747 | 12838 |

Prantsusmaa | 36220 | 34965 | 67553 | 14904 | 29147 | 17572 | 11841 |

Itaalia | 103454 | 96201 | 205976 | 22343 | 48996 | 10916 | 6076 |

Läti | 34066 | 14395 | 19431 | 2169 | 2762 | 3467 | 1696 |

Leedu | 15375 | 11031 | 14708 | 4276 | 5702 | 2240 | 784 |

Luksemburg | 795 | 795 | 3977 | 50 | 250 | 88 | 46 |

Ungari | 8831 | 19289 | 27125 | 9472 | 12806 | 2029 | 861 |

Austria | 26222 | 19817 | 38726 | 14955 | 31693 | 4006 | 2482 |

Portugal | 99244 | 64026 | 76915 | 12451 | 16304 | 3611 | 3382 |

Rumeenia | 158692 | 108692 | 133699 | 0 | 0 | 6733 | 2097 |

Sloveenia | 18704 | 19454 | 25939 | 12370 | 16495 | 1274 | 962 |

Slovakkia | 30720 | 30720 | 41445 | 7987 | 10655 | 1933 | 958 |

Ühendkuningriik | 11683 | 18081 | 25136 | 2149 | 4118 | 2901 | 1922 |

KOKKU | 652887 | 534729 | 826824 | 137137 | 231221 | 111106 | 54638 |

--------------------------------------------------

II LISA

KONTROLLITUD INVESTEERIMISPROJEKTIDE NIMEKIRI

Riik | Projekti number | Projekti iseloom | Deklareeritud/majandatava metsa pindala (ha) | Investeeringu kogusumma (eurodes) | Avaliku sektori kogukulu (eurodes) | EAFRD kogupanus (eurodes) | Auditikäik |

ES | 1 | Metsandustööd laialehelistes jt metsades | 50,00 | 104524,44 | 56726,18 | 32651,59 | Jah |

2 | Metsandustööd eukalüptipuistutes | 33,84 | 51517,76 | 25758,90 | 14826,82 | Jah |

3 | Harvendamine ja kärpimine okaspuupuistutes | 50,00 | 92384,00 | 55430,40 | 31905,74 | Jah |

4 | Harvendamine ja kärpimine okaspuupuistutes | 50,00 | 99524,00 | 59714,42 | 34371,62 | Jah |

5 | Harvendamine okaspuupuistutes | 50,00 | 87584,00 | 52550,40 | 30248,01 | Jah |

6 | Väärtuse mitmekülgse parandamise kava ja multifunktsionaalsuse edendamine | 969,10 | 53632,59 | 26816,30 | 15435,46 | Ei |

7 | Tegevused metsade multifunktsionaalsuse väärtustamiseks ja edendamiseks | 947,00 | 152913,02 | 74615,98 | 42948,96 | Ei |

8 | Metsastunud ala majandamise tehniliste kavade väljatöötamine | 3555,06 | 90000,00 | 60000,00 | 34536,00 | Ei |

9 | Metsastunud ala majandamise tehniliste kavade väljatöötamine | 6002,00 | 150000,00 | 90000,00 | 51804,00 | Ei |

10 | Väärtuse mitmekülgse parandamise kava ja multifunktsionaalsuse edendamine | 1410,00 | 112916,76 | 70150,06 | 40378,37 | Ei |

IT | 1 | Kastanipuude kärpimine ja pookimine kastanite tootmiseks | 20,57 | 159785,99 | 95871,59 | 42183,5 | Jah |

2 | Võsa lõikamine, kastanite kärpimine ja pookimine viljade tootmiseks | 1,36 | 5066,64 | 3039,98 | 1337,59 | Jah |

3 | Võsa lõikamine, kastanite kärpimine ja pookimine viljade tootmiseks, võsalõikuri ja kettsae soetamine | 1,42 | 15980,14 | 9580,14 | 4218,76 | Jah |

4 | Võsa lõikamine, kastanite kärpimine ja pookimine viljade tootmiseks, metsatöömasinate soetamine ja palkide esmane töötlemine | 5,81 ha kastaniviljapuid, 59,63 ha muud liiki puid | 74476,24 | 44685,74 | 19661,73 | Jah |

5 | Võsa lõikamine, kastanite kärpimine ja pookimine viljade tootmiseks, metsatöömasinate soetamine | 7,05 ha kastaniviljapuid, 59,63 ha muud liiki puid | 132117,05 | 79270,23 | 34878,9 | Jah |

6 | Kastanite sorteerimiseks ja ajutiseks ladustamiseks kasutatava põllu majandusettevõtte aladel asuva hoone renoveerimine, masinate ja seadmete soetamine kastaniviljade kasvatamiseks | 3,54 | 58184,32 | 34910,59 | 15360,66 | Jah |

7 | Metsatöömasinate ja palkide esmase töötlemise masinate (haagise, kraana, traktori, ekskavaatori, purusti), samuti isikukaitsevahendite (kombinesoonid, kiivrid, jalatsid, kindad, esmaabikomplektid) soetamine | 243,06 | 224108,29 | 134465,04 | 59164,62 | Jah |

8 | Metsatraktori soetamine, piiniate (Pinus pinea) kärpimine | 32,88 | 286439,11 | 171862,75 | 75619,361 | Jah |

9 | Korgitammesalude taastamine (võsast ja puudest puhastamine, kärpimine) | 94,00 | 389568,91 | 230103,57 | 101246,27 | Jah |

10 | Korgitammesalude taastamine (võsast ja puudest puhastamine, kärpimine), metsatöömasinate soetamine (ekskavaator, traktor, võsalõikur, kraana, kettsaed) | taastatud korgitammed – 5,00 ha, 931,00 ha muud metsastunud ala | 331348,17 | 198808,90 | 43737,96 | Jah |

IT | 11 | Eakate musta männi tehissalude harvendamine, et soodustada kohaliku valge nulu kasvamist ja edendada metsa looduslikku taastumist selle algupärases okaspuude ja lehtpuude segakoosseisus | 15,32 | 37646,46 | 22587,88 | 9938,67 | Jah |

12 | Kastaniviljakasvatuse taastamine (puhastamine, kärpimine, pookimine) põllumajandushoone osaline taastamine, kastanikuivati soetamine ja hoonesse sisseseadmine, metsamajandamiskava koostamine | 5,00 ha kastaniviljapuid, 64,00 ha muud liiki puid | 19603,65 | 10835,57 | 4767,65 | Jah |

13 | Ligi 50-aastaste musta männi istanduste harvendamine, et soodustada looduslikku laialeheliste liikidega koosseisu taastumist, masinate soetamine (ekskavaator, purusti, puulõhkumismasin) | 6,47 | 99509,57 | 57121,65 | 25133,53 | Jah |

14 | Ligi 50-aastaste musta männi istanduste harvendamine, et soodustada looduslikku laialeheliste liikidega koosseisu taastumist, haagise ja vintsi soetamine | 5,52 | 47698,00 | 28618,80 | 12592,27 | Jah |

15 | Saeveski ehitamine ja seadmetega varustamine puitplaatide ja kaubaaluste tootmiseks | 20,00 | 182854,26 | 109712,57 | 48273,53 | Jah |

16 | Ekskavaatori soetamine | 105,33 | 104950,00 | 62970,00 | 27706,80 | Jah |

17 | Metsakraana ja haagise soetamine | 105,33 | 45208,33 | 27125,00 | 11935,00 | Jah |

18 | Metsatraktori soetamine | 105,33 | 35500,00 | 21300,00 | 9372,00 | Jah |

19 | Masinate (puulõhkumismasin, võsalõikur, kettsaed, vints) ja isikukaitsevahendite (kombinesoonid, kiivrid, jalatsid, kindad) soetamine | 45,00 | 13360,00 | 8016,00 | 3527,04 | Jah |

HU | 1 | Masinad: traktor, veoauto, haagis, ader, väetiselaotur | 68,41 | 667904,00 | 333952,00 | 248093,00 | Jah |

2 | Masinad: traktor, kraana, kokkuveo- traktor, haagis | 586,91 | 747435,00 | 373718,00 | 277635,00 | Jah |

3 | Masinad: puiduhakkur, traktor, kraana, kokkuveotraktor, haagis | 868,03 | 1424309,00 | 712154,00 | 529059,00 | Jah |

4 | Masinad: traktor, haagis, ader, äke | 124,52 | 443795,00 | 221897,00 | 164847,00 | Jah |

5 | Masinad: traktor, ader | 94,30 | 183007,00 | 91504,00 | 45423,00 | Jah |

6 | Masinad: traktor, äke, haagis | 301,73 | 168373,00 | 84186,00 | 62542,00 | Jah |

7 | Masinad: traktor, ader, äke | 116,97 | 837792,00 | 418896,00 | 311198,00 | Ei |

8 | Masinad: traktor, äke, ader, haagis | 51,60 | 429535,00 | 214768,00 | 159551,00 | Ei |

9 | Masinad: traktor, kraana, kokkuveotraktor | 2632,48 | 656168,00 | 328084,00 | 243734,00 | Ei |

10 | Masinad: traktor, ader, äke | 66,14 | 827713,00 | 413853,00 | 307451,00 | Ei |

11 | Masinad: traktor, ader, äke, haagis | 107,75 | 220776,00 | 110388,00 | 82007,00 | Ei |

12 | Masinad: traktor, äke, väetiselaotur | 625,30 | 268519,00 | 134259,00 | 99741,00 | Ei |

13 | Masinad: traktor, puiduhakkur | 89,68 | 430259,00 | 215129,00 | 159819,00 | Ei |

14 | Masinad: traktor, ader, äke, haagis | 162,86 | 159228,00 | 79614,00 | 59145,00 | Ei |

AT | 1 | Pajude ja paplite istutamine põllumajandusmaale lühikese raieringiga madalmetsa jaoks (3–4-aastane raietsükkel) | 0,39 | 1170,00 | 585,00 | 284,84 | Jah |

2 | Laialeheliste liikide istutamine tormis kahjustada saanud okasmetsadesse | 10,40 | 62400,00 | 31200,00 | 15150,72 | Jah |

3 | Kuni 15 meetri kõrguste okaspuupuistute harvendamine | 7,90 | 7260,00 | 3630,00 | 1767,45 | Jah |

4 | Laialeheliste liikide istutamine tormis kahjustada saanud okasmetsadesse | 17,47 | 53077,59 | 26536,00 | 12889,84 | Jah |

5 | Haagiskraana soetamine | 6400,00 | 44166,67 | 15458,00 | 7506,40 | Jah |

6 | Metsamajandamiskava koostamine | 1000,00 | 36667,67 | 18333,00 | 8902,50 | Jah |

7 | Kuni 15 meetri kõrguste okaspuupuistute harvendamine | 20,00 | 30000,00 | 15000,00 | 7303,50 | Jah |

8 | Hakkpuidu kuivatamise seadmed | E/K [1] | 132443,07 | 36000,00 | 17481,60 | Jah |

9 | Põllumajandusmaal kasvatatud lühikese raieringiga madalmetsa paplite hakkimine ja kuivatamine | 2,20 | 1900,20 | 950,00 | 462,55 | Jah |

AT | 10 | Paplite istutamine põllumajandusmaale lühikese raieringiga madalmetsa jaoks (3–4-aastane raietsükkel) | 0,62 | 1560,00 | 780,00 | 379,78 | Jah |

11 | Hakkpuidu transpordikonteineri soetamine | E/K [1] | 19600,00 | 3920,00 | 1908,65 | Jah |

12 | Kuni 18 meetri kõrguste lehtpuupuistute harvendamine | 20,00 | 30000,00 | 15000,00 | 7303,50 | Jah |

13 | Hakkpuidu ladustamise hoone ehitamine | E/K [1] | 124650,67 | 24930,00 | 12138,42 | Jah |

14 | Istutustegevus loodusliku taastumise täiendamiseks, kuni 18 meetri kõrguste lehtpuupuistute ja kuni 15 meetri kõrguste okaspuupuistute harvendamine | 26,50 | 22419,40 | 11209,00 | 5443,09 | Jah |

15 | Põllumajandusmaal kasvatatud lühikese raieringiga madalmetsa paplite ja pajude raie ja hakkimine | 21,80 | 20736,66 | 10368,00 | 5048,18 | Jah |

SI | 1 | Metsarada | 38,15 | 15641,00 | 7965,00 | 5973,00 | Jah |

2 | Masinad – traktor | 23,70 | 69510,00 | 34550,00 | 25913,00 | Jah |

3 | Metsatee | 19,82 | 66170,00 | 31521,00 | 23641,00 | Jah |

4 | Metsatee | 261,15 | 40564,00 | 20282,00 | 15211,00 | Ei |

5 | Masinad: traktor, metsalangetustraktor | 3,49 | 230890,00 | 138534,00 | 103901,00 | Jah |

6 | Masinad – haagis | 45,63 | 45449,00 | 5500,00 | 4125,00 | Ei |

7 | Metsatee | 24,00 | 50654,00 | 21106,00 | 15829,00 | Ei |

8 | Masinad: metsalangetustraktor, traktor, kokkuveotraktor, kraanaga veoauto | 3,30 | 1157730,00 | 500000,00 | 375000,00 | Jah |

9 | Metsarada | 15350,00 | 21752,00 | 10876,00 | 8157,00 | Ei |

10 | Masinad – traktor | 1,70 | 79099,00 | 39550,00 | -29662,00 | Ei |

[1] Austria rahastas biomassi töötlemisse tehtavaid investeeringuid, ilma et toetusesaajatelt oleks nõutud konkreetse metsaala deklareerimist.

--------------------------------------------------