ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 7.5.2008 
SEK(2008) 574 lõplik 
  
Soovitus: 
NÕUKOGU OTSUS, 
millega tühistatakse  otsus 2005/694/EÜ ülemäärase eel arvepuudujäägi olemasolu kohta 
Itaalias 
(komisjoni esitatud) 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. TAUST  
Asutamislepingu artiklis 104 on säte statud, et liikmesriigid p eavad hoiduma ülemäärasest 
eelarvepuudujäägist, ning on kehtestatud selle vä ljaselgitamise ja kõrvaldamise menetlus. 
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust on üks ikasjalikumalt kirjeldatud nõukogu määruses 
(EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta)
1, mis on stabiilsuse ja kasvu pakti osa.  Asutamislepingu artikli 104 lõike 2 
kohaselt peab komisjon kontrollima eelarvedistsiplii ni järgimist kahe kriteeriumi alusel: a) 
kas kavandatud või tegeliku eelarvepuudujäägi s uhe SKTsse ületab kontrollväärtuse 3 %, 
välja arvatud juhul, kui se e suhe on oluliselt ja pi devalt vähenenud ning jõudnud 
kontrollväärtuse lähedasele tasemele; või kont rollväärtuse ületamine on ainult erandlik ja 
ajutine ning suhe on kontrollväärtuse lähedane ja b) kas valitsemissektori võla suhe SKTsse 
ületab 60 %-lise kontrollväärtuse (välja arvatud juhul, kui see suhe väheneb piisavalt ning 
läheneb kontrollväärtusele  rahuldava kiirusega). 
Vastavalt asutamislepingule lisatud ülemäär ase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevale 
protokollile esitab komisjon andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamiseks. 
Kõnealuse protokolli kohaldamise osana peavad  liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) 
nr 3605/93 artiklile 4 esitama kaks korda aasta s (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed 
valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad23.  
Komisjon algatas 7. juunil 2005 artikli 104 lõikes 3 sätestatud ettekande vastuvõtmisega 
Itaalia suhtes valitsemissektori ülemääras e eelarvepuudujäägi menetluse, kuna nii 2003. kui 
ka 2004. aastal oli selle ri igi valitsemissektori eela rvepuudujääk 3,1 % SKTst ja 
valitsemissektori võlg 106–107 % SKTst4. Komisjoni soovituse alusel otsustas nõukogu 28. 
juulil 2005, et Itaalial on artiklile 104 lõike 6 vastav  ülemäärane eelarvepuudujääk5. 
Tuginedes samuti komisjoni soovitusele, esitas nõukogu samal ajal artikli 104 lõike 7 
kohaselt Itaaliale soovitused kõrvalda da ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2007. 
aastaks6. Itaalia ametiasutustel soovitati konkree tselt sellel eesmärgil:  pidada 2005. aasta 
eelarvest rangelt kinni; võtta vajalikke meetmeid, et aasta teks 2006–2007 tagada tsükliliselt 
kohandatud eelarvepuudujäägi kumulatiivne vähenemine 2005. aasta eelarvepuudujäägi 
tasemega võrreldes vähemalt 1,6 % võrra SKTst,  kasutamata ühekordseid ja teisi ajutisi 
meetmeid, kusjuures vähemalt pool korrigeer imisest peaks toimuma 2006. aastal. Lisaks 
sellele soovitati Itaalia ametiasu tustel tagada keskpikas plaanis esmase ülejäägi piisava taseme 
taastamisega, et valitsemissektori koguvõlg vähene ks piisavalt ja läheneks kontrollväärtusele 
rahuldava kiirusega, mis oleks kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujääg i korrigeerimisega. 
                                                 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 
7.7.2005, lk 5). 
2 EÜT L 332, 31.12.1 993, lk 7. Määrust on viimati muudetud m äärusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 
22.12.2005, lk 1). 
3 Viimased andmed Itaalia kohta on kättesaadavad veebilehel: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_p ageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal. 
4 SEK(2005) 750. Pärast mitut korrigeerimist on teatat ud, et praeguste arvestuste kohaselt oli ülemäärane 
eelarvepuudujääk nii 2003. kui 2004. aastal 3,5 % SKPst. Samade aastate kohta on võla suhet 
vähendatud ja see moodustab 104 % SKPst, mis tuleneb suurema SKP nominaalkasvu prognoosimisest . 
5 ELT L 266, 11.10.2005, lk 57. 
6 Kõik Itaalia ülemäärast eelarvepuudujääki käsitlevad dokumendid on kättesaadavad veebilehel: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm. 
ET 3   ET Lisaks soovitati Itaalia ametia sutustel pöörata suuremat tähelepanu ka muudele teguritele kui 
netolaenud, näiteks eelarvevälistele raha stamisvahenditele, mis mõjutavad võlataseme 
muutumist. Veel kutsus nõukogu Itaalia ametiasutu si üles tagama eelarve tugevdamist riigi 
rahanduse keskpika perioodi selli se seisundi suunas, mis on tasakaalus või ülejäägiga ja mis 
on saavutatud, vähendades tsükliliselt kohand atud eelarvepuudujääki vähemalt 0,5 % võrra 
SKTst aastas pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi  kõrvaldamist, võtmata seejuures arvesse 
ühekordseid ja teisi ajutisi meetmeid. 
Lõpetuseks soovitas nõukogu Itaalia ametia sutustel tungivalt veelgi täiustada 
valitsemissektori andmete kogumist ja töötlemist. 
Tabel 1. Nõukogu 28. juulil 2005 kinnitatud kohandused  
% SKTst, kui ei ole osutatud teisiti  2005 2006 2007 
Valitsemissektori eelarve seisund  
Ajutised meetmed  –4,3 
0,4 eelarvepuudujääk 
selgelt < 4 
– eelarvepuudujääk 
selgelt < 3 
– 
Struktuurse seisundi muutus  2006–2007. aastal (vähemalt) +1,6 
rohkem kui 2005. aastal 
vähemalt pool sellest 2006. aastal  
p.m: SKT reaalkasv (%) 0 1,5  1,5 
Märkus : struktuurne seisund = tsükliliselt kohandatud seisun d, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised 
meetmed  
Allikas : artikli 104 lõike 7 kohane nõukogu soovitus, milles tsiteeritakse komisjoni talituste 2005. aasta kevade 
prognoose ja mis sisaldab hilisemaid hindamisi  
Komisjon võttis 22. veebruaril 2006. aastal, st pärast nõukogu soovituses sätestatud meetmete 
võtmise tähtpäeva möödumist, vastu teatise nõukogule, milles märgiti, et Itaalia võetud 
meetmed näivad olevat kooskõlas nõukogu soovitu sega, ning et kuigi eelarveseisund oli 
endiselt ebakindel, ei ole täiendavad meetme d ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 
selles etapis vajalikud7. Nõukogu toetas seda hinnangut oma 14. märtsi 2006. aasta istungil. 
Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase 
eelarvepuudujäägi kohta komisjoni soovitu se põhjal tühistada, kui ülemäärane 
eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud. 
                                                 
7 SEK(2006) 238. 
ET 4   ET 2. EELARVEPUUDUJÄÄGI HILJUTISED ARENGUD  
Riikliku statistikaameti 29. veebru aril 2008 esitatud andmed kinnitasid, et valitsemissektori 
eelarvepuudujääk oli nii 2003. kui ka 2004. aastal 3,5 % SKTst, seda pärast valitsemissektori 
esialgse eelarvepuudujäägi (3,1 % SKTst) mitm ekordset korrigeerimist, millega seoses 
komisjon oli 2005. aastal algatanud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse Itaalia suhtes. 
Eelarvepuudujääk oleks nimetatud kahel aastal  olnud ühekordsete meetmete võtmata jätmise 
korral isegi suurem, vastavalt 1,75 % ja 1,25 % võrra SKTst. Ligikaudu 5 % tasemelt SKTst 
1990. aastate lõpus oli esmane ülejääk langenud  kiiresti 1,2 %ni 2004. aastal. 2005. aastal, kui 
SKT kasv pidurdus, küündis valitsemissektor i eelarvepuudujääk 4,2 %ni SKTst, hoolimata 
eelarvepuudujääki vähendavatest ühekordsetest meetmetest, mis moodustasid 0,5 % SKTst, 
ning esmane ülejääk oli peaaegu täielikult haihtunud. 
Enne 2008. aasta aprilli Itaalia esitatud andm etest nähtub, et 2006. aastal toimus oluline 
eelarve kohandamine, kui valitsemisse ktori eelarvepuudujääk küündis 3,4 %ni SKTst8. See 
vastab ajakohastatud stab iilsusprogrammis 2005. aasta detsembris kehtestatud 
eelarvepuudujäägile 3,5 % SKTst9. Eelarvepuudujääki mõjutas negatiivselt valitsuse otsus 
kustutada ühe raudtee-ette võtte kiirrongi projektig a seotud võlg, mis põhjustas 
eelarvepuudujäägi suurenemise 0,9 % võrra SKTs t. SKT nominaalne kohandamine aastatel 
2005. ja 2006. peaaegu 0,9 protsendipunkti võrra tulenes tulude kasvust, millele lisandus 
kerge esmaste kulude suhte SKTsse vähenemi ne, mis saavutati tänu peaaegu olematule 
vahetarbimisele. See kaalus üles nimetatud raudtee-ettevõtte võla kustutamise. Paljude 
tuluartiklite märkimisväärne suurenemine o li seotud 2006. aasta eelarveseaduse mitmete 
meetmetega ning aasta keskel vastu võetud ra handuspoliitika lisapaketiga. Käibemaksu ning 
üksiksiku ja ettevõtte tulumaksu laekumine s uurenesid kõik igal aastal 0,3 protsendipunkti 
SKTst.  
2006. aastal oli tulu, arvestamata ühekordsei d meetmeid, 1,5 protsendipunkti SKTst suurem 
kui 2005. aastal, samal ajal vähenes kulu, ar vestamata ühekordseid meetmeid, üle 0,25 
protsendipunkti SKTst. Välja arvat ud ühekordsed ja ajutised meetmed,10 vähenes 
eelarvepuudujääk 2005. aasta 4,8 % tase melt 2006. aastal 3 %-le SKTst. 
2006. aastal paranes struktuurne seisund (ehk eelarv e seisund ilma tsükliliste ja ühekordsete 
meetmete mõjuta) võrreldes 2005. aastaga 1,7 protsendipunkti SKTst, mis on selgelt rohkem 
kui nõukogu 2005. aasta juuli ar tikli 104 lõike 7 kohases soovituses esitatud 0,8 
protsendipunkti nõue. 
                                                 
8 2006. aasta eelarvepuudujääk korrigeeriti enne 20 08. aasta aprilli teatatud 4,4 % SKTst allapoole 
(Eurostati 23. aprilli 2007. aasta pressiteade nr 55 ja 22. oktoobri 2007. aasta pressiteade nr 142). 
Korrektsioon tuleneb peamiselt väiksemast kapitalikulust, mis tekkis Euroopa Kohtu otsusest 
ametiautode käibemaksu kohta tulenevast otsusest laiendada käibemaksutagastust aastatele, mil esitatud 
nõuded kinnitati, mitte 2006. aasta kohta, nagu oli esialgu kavas. 
9 Programm ning komisjoni ja nõukogu hinnang sellele on kättesaadavad veebilehel: 
http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. 
10 Ühekordsete ja ajutiste meetmete tõttu suurenes  2006. aastal eelarvepuudujääk 0,4 % võrra SKPst. 
Eelarvepuudujääki suurendava võlakustutamise kõrval käsitletakse järgmiseid tehinguid 
eelarvepuudujääki vähendatavate ühekordsete meetmetena: kinnisvaramüük (0,1 % SKPst) ning 
ettevõtete varade ümberhindamise maksud (0,4 % SKPst). 2005. aasta ajakohastatud 
stabiilsusprogrammis kavandati, et ühekordsete meetmete abil vähendatakse eelarvepuudujääki 2006. 
aastal 0,3 % võrra SKPst. 
ET 5   ET Komisjoni (Eurostati) esitatud andmete põhjal pärast Itaalia poolt enne 2008. aasta aprilli 
esitatud aruannet11 moodustas valitsemissektori eela rvepuudujääk 2007. aastal 1,9 % SKTst.  
On väga vähe tõenäoline, et valitsemissektor i kontode edasine läbivaatamine suurendaks 2007. 
aasta eelarvepuudujäägi osakaalu üle 3 % SKTst.12 
2007. aasta kohta esitatud eelarvepuudujääk 1,9 % SKTst, sealhulgas SKT üldist 
eelarvepuudujääki 0,2 % võrra SKTst suurendavad ühekordsed meetmed,13 on palju väiksem 
kui 2006. aasta stabiilsusprogr ammis kavandatud 2,8 % SKTst, mis hõlmas eelarvepuudujääki 
vähendavaid ühekordseid meetmeid 0,1 % ulatuses SKTst. Kavandatust parem tulemus 
saavutati tänu 2006. aasta eelarvepuudujäägi positi ivsele üldmõjule, arvestamata ühekordseid 
meetmeid, tänu millele oli eelarvepuudujääk 1,5 protsendipunkti võrra 2006. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammis hinnatust väiksem. 2007. aasta eelarveseadusega vastu 
võetud parandusmeetmete rakendamine oli tõhus,  kuid head algseisundit nõrgestasid siiski 
2007. aasta jooksul otsustatud teat avad lisakulud, peamiselt sotsia altoetused ja kapitalikulud.  
Eelarvepuudujäägi kohandamine 2007. aastal 1,5 protsendipunkti võrra SKTst võrreldes 2006. 
aastaga saavutati tänu tul ude suhte SKTsse jätkuvale olulisele suurenemisele 1,2 
protsendipunkti võrra. Nii üks ikisiku kui ka ettevõtte tu lumaksu suurenemine peatas 
otsustavalt ajutiste sissetulekut e vähenemise, mis tuleneb ettevõtte varade ümberhindamisest, 
ning kaudsete maksude suhte SKTsse vähene mise, mis tuleneb peamiselt naftatoodete 
aktsiisimaksu langusest. Koondamistas uskeemi (TFR) suunamine Itaalia 
sotsiaalkindlustusameti alla selgitab peaae gu 0,4 protsendipunkti suurust sotsiaalmaksu 
osakaalu suurenemist SKTst
14. Kulude poolel tasakaalustas võ rreldes 2006. aastaga oluliselt 
madalamat (ühekordne meede) kapitalikulu osal iselt intressikulude s uurenemine. Praeguste 
esmaste kulude osakaal SKTst vähenes 2006. ja 2007. aasta vahel oluliselt töötajate hüvitiste 
aeglase kasvu tõttu, mis peegeldas 2006. aasta l makstud kopsakate võlgade puudumist, mida 
suuresti kompenseeris rahaliste sotsiaaltoet uste suurenemine. Üldiselt vähenesid esmased 
kulud ligikaudu 0,75 protsendipunkti SKTst, ku sjuures kogukulud vähenesid 2007. aastal 
ligikaudu 0,25 protsendipunkti SKTst.  
2007. aastal suurenes tulu ühekordseid meetme id arvestamata võrreldes 2006. aastaga 1,5 
protsendipunkti SKTst, samal ajal kui kulu ühe kordseid meetmeid arvestamata suurenes üle 
                                                 
11 Eurostati 18. aprilli 2008. aasta pressiteade nr 54. 
12 Eelarvepuudujäägi suhe korrigeeritakse tavaliselt üles - või allapoole pärast kevadise teatise esmast 
avaldamist. Mõned varasemad korrigeerimised on Itaalias olnud küllaltki suured. 2007. aasta kohta 
viimati esitatud eelarvepuudujäägi ja eelarvepuudujäägi kontrollväärtuse vahe on siiski piisavalt suur, 
mistõttu on vähe tõenäoline, et läbivaatamise tõ ttu suureneks 2007. aasta eelarvepuudujääk üle 3 % 
SKTst. 
13 Hinnanguliselt 0,2 % SKTst eelarvepuudujääki suur endavate ühekordsete meetmete mõju 2007. aastal 
tuleneb 0,2 % SKTst hõlmavatest eelarvepuudujääki vähendavatest ühekordsetest meetmetest, hõlmates 
kinnisvaramüügitehingutest ja ettevõtte varade ümbe rhindamise maksudest tulenevaid laekumisi, ning 
0,4 % eelarvepuudujääki suurendavatest ühekordsetes t meetmetest, mis sisaldavad: i) 31. detsembril 
2007 vastu võetud otsust lõpetada maksukogujate kohustus maksta valitsusele teatavas ulatuses ette 
järgmisel aastal kogutavad maksud (0,3 % SKTst), ning ii) hüvitada maksumaksjate esitatud nõuded 
pärast Euroopa Kohtu otsust Itaalia käibemaksusüsteemi vastu seoses ametiautodega (alla 0,1 % SKTst). 
14 2007. aasta eelarveseaduses sätestati, et vähemalt 50 töötajaga tööandjad peaksid suunama 
koondamistasude skeemi ( Trattamento di Fine Rapporto  – TFR) rahavood, mida töötajad ei kanna üle 
erapensioniskeemidesse, uude skeemi, mille lõi Itaalia sotsiaalkindlustusamet ( Istituto Nazionale della 
Previdenza Sociale  – INPS). INPS skeemi akumuleerunud vo od registreeritakse valitsemissektori 
tuluna, mis vähendab eelarvepuudujääki, kuid neist tulenevad kohustused valitsuse jaoks töötajatele 
makstava koondamistasu kujul muutuvad järk-järgult täiendavaks valitsemissektori kulutuseks. 
Nimetatud sätte eelarvepuudujääki vähendav mõju aja jooksul väheneb ning 8–9 aasta jooksul 
oodatakse täiendavate tulude ja kulude tasakaalustumist. 
ET 6   ET 0,25 protsendipunkti võrra SKTst. Välja arvatud see ning muud ühekordsed ja ajutised 
meetmed, oli 2007. aastal eelarvepuudujääk 1,7 % SKTst. 
Struktuurne seisund ehk tsükliliselt kohandat ud eelarve seisund ühekordseid meetmeid 
arvestamata on 2007. aastal hinnanguliselt paranenud ligikaudu 1,25 pr otsendipunkti SKTst. 
2006.–2007. aasta jooksul ulatus struktuurs e puudujäägi korrig eerimine kuni 3 
protsendipunktini SKTst. See ületab piis ava kindlusvaruga vähemalt 1,6 protsendipunkti, 
mida nõuti artikli 104 lõike 7 kohase s nõukogu 2005. aasta juuli soovituses. 
Kooskõlas artikli 104 lõike 7 kohases nõukogu soovituses esitat ud üleskutsega, et Itaalia 
parandaks edaspidi valitsemissektori andmete kogumist ja töötlemist , on Itaalia vähendanud 
statistilisi lahknevusi. E-valitsuse arendamine  on viinud eelarvetehinguid käsitleva teabe 
tõhusama kogumiseni. Teatavad puudused on küll jäänud, näiteks oluline erinevus lisandunud 
ja kogutud sotsiaalmaksude vahel 2006. ja 2007. aastal. Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse teatist 2005. aasta septembris avaldas Eu rostat Itaalia andmed lahtiste küsimusteta. 
3. EELARVEPUUDUJÄÄGI PROGNOOSID 2008.  AASTAKS JA EDASISEKS  
Vastavalt komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosile on oodata valitsemissektori 
eelarvepuudujäägi suurenemist 2,3 %ni SKTs t, kusjuures SKT reaalkasv on 0,5 %. 
Arvestamata ühekordseid ja ajutisi meetmeid  ehk reaalvarade müügist ja teatavate 
ühekordsete maksude lõppmaksetest saadavat tulu, oleks 2008. aasta eelarvepuudujääk ikkagi 
alla kontrollväärtuse, s.o 2,4 % SKTst. 2007. aasta novembris oli Itaalia ajakohastatud 
stabiilsusprogrammis ametlik eelarvepuudujäägi eesmärk 2008. aastaks 2,2 % SKTst, sisaldades eelarvepuudujääki vähendavaid ühe kordseid meetmeid ligikaudu 0,1 % SKTst. 
Hoolimata sellest, et eelarvepuudujäägi tulemu s 2007. aastal oli hinnatust parem, korrigeeriti 
12. märtsil 2008 ametlikku eelarvepuudujäägi pr ognoosi 2008. aastaks ülespoole ning seda 
kinnitati 2008. aasta aprilli te atises. Korrigeerimine sisaldab SKT oodatust väiksemat 
reaalkasvu (0,6 % võrreldes ajakohastatud programmis esitatud 1,5 %ga SKTst), aga ka eelarve kõrvalekaldeid. 2008. aasta eelarvepuudujäägi ke rgelt madalamat hinnangut 
kevadprognoosis selgitab eeldus, et seoses in vesteeringutega jätkuvad teatavad viivitused 
eelarve täitmises. Kevadprognoosis on samu ti kavandatud madala mad intressikulud. 
Komisjoni talituste 2008. aasta kevadpr ognoosis, mille kohaselt on 2008. aasta 
eelarvepuudujääk 2,3 % SKTst, ennustataks e, et võrreldes 2007. aastaga moodustab 
nominaalkasv ligikaudu 0,5 protsendipunkti SKTst, hoolimata kapitalikulude järsust 
vähenemisest, mis kajastab 2007. aasta l lisandunud olulisi ühekordseid kulutusi. 
Nominaalpuudujäägi kavandatud halvenemine ei p eegelda üksnes aeglustuvat majanduskasvu, 
vaid ka 2008. aasta eelarve negatiivset mõju ning teatavaid ekspansiivseid meetmeid, mida 
esialgselt kavandati 2007. aastal,  ning muid meetmeid, mis võ eti 2008. aasta esimestel kuudel. 
Täpsemalt on 2008. aasta eelarves kavandatud ra hastada valitsemissekt ori palgakokkulepet 
kohalikul tasandil 2006.–2007. aastaks, sealhulgas võlgnevused (ametlikus prognoosis suureneb palgafond 2008. aastal üle 6 % ja  2009. aastal väheneb mõõdukalt), kohaliku 
omandimaksu vähenemine, madalam tulu üüri ma haarvamise õiguse tõttu ja töötushüvitiste 
teatav suurenemine. Eelarveseaduses on samuti sä testatud nii ettevõtte tu lumaksumäära kui ka 
tootmistegevuse suhtes kehtestatud piirkondlik u maksumäära reform, mille positiivne mõju 
eelarvele 2008. aastal muutub 2009. aastal negatiiv seks ning seejärel neutraalseks. 2007. 
aastal heaks kiidetud  teatavad täiendavad sotsiaa ltoetused ja investeeringud ning 
tootmistegevuse suhtes kehtestatud piir kondlike maksude vähendamine 2006. aasta 
eelarveseaduses avaldab 2008. aasta eelarvele ebasoodsat mõju. Parlament võttis 2008. aasta 
veebruaris vastu teatavaid väiksema tähtsu sega meetmeid, mis tähendavad lisakulu ja 
väiksemat tulu. Üldiselt peaksid 2008. aastal ku lud – ühekordseid meetmeid arvesse võtmata 
ET 7   ET – suurenema 0,5 protsendipunkti võrra SKTst, kuna tagasihoidlik langus intressi- ja 
kapitalikulude määrades ühekordseid meetme id arvestamata peaks olema suurem kui 
praeguste esmaste kulutuste suurenemise hüvita mine. Tulud – ühekordseid meetmeid arvesse 
võtmata – peaksid 2008. aastal vähene ma ligikaudu 0,2 protsendipunkti SKTst. 
Kui poliitikat ei muudeta, sõltuvad 2008. aasta eel arveprognoosid käimasol evast kohtuasjast, 
eelkõige seoses asjaoluga, et tootmistegevuse suhtes kehtestatud piirkondlikku maksu ei saa 
maha arvata tulumaksu maksubaasist. Oht on olemas ka majanduskasvu seisukohast. Lisaks 
põhjustavad olulised muudatuse d ettevõtete maksustamises suurt ebakindlust mõlemale 
poolele. 
Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosis, mi s põhineb eeldusel, et poliitika ei muutu 
ja SKT reaalkasv on 0,8 %, on kavandatud, et  2009. aastal suureneb valitsemissektori 
eelarvepuudujääk tasapisi kuni 2,4 %ni SK Tst. Prognoositud mõõdukas tõus tuleneb 
vähenevast maksukoormast, eriti madalamast ettevõtte tulumaksust, mis on nii omal 
äranägemisel võetud meetmete kui ka nega tiivse majandustsükli tulemus. 2007. aasta 
novembris kavandati ajakohastatud stabiilsus programmis eelarvepuudujäägiks 1,5 % SKTst 
ning SKT reaalkasvuks oli 1,6 %. Nagu rõhut atud nõukogu arvamuses Itaalia 2007. aastal 
ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta,15 ei olnud kõnealuses progr ammis esitatud eelarve 
kohandamiseks parandusmeetmeid. 
Struktuurse seisundi prognoositav halvenem ine 2008. aastal rohkem kui 0,25 protsendipunkti 
SKTst võrreldes 2007. aastaga selgelt ei ole selgelt kooskõlas iga-aastase vähenemisega 
vähemalt 0,5 % SKTst pärast ülemäärase eel arvepuudujäägi korrigeerimist, nagu on 
sätestatud stabiilsus- ja kasvupaktis ning tu letatud meelde artikli 104 lõike 7 kohases nõukogu 
otsuses. Nõukogu märkis oma arvamuses 2007. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi 
kohta, kus prognoositi struktuurse seisundi para nemist 0,25 protsendipunkti võrra 2008. aastal, 
et struktuurne seisund võib 2008. aastal halveneda oluliselt, kui ei säilitata kavandatust 
paremat 2007. aasta lähteseisundit. Vastaval t sellele kutsus nõukogu Itaaliat üles tugevdama 
2008. aasta eelarve eesmärki, et tagada ambits ioonikam kohandamine, ja tugevdama seejärel 
eelarvet, võttes konkreetseid meetmeid, et taga da keskpika perioodi eesmärgi saavutamine 
programmiperioodi jooksul ehk 2011. aastaks. 
                                                 
15 ELT C 49, 22.2.2008, lk 49. 
ET 8   ET 4. VÕLA MUUTUMINE JA PROGNOOSID  
Riikliku statistikaameti 29. veebruaril 2008 esitat ud andmetest nähtus, et valitsemissektori 
võlg oli nii 2003. kui ka 2004. aastal ligikaudu 104 % SKTst, seda pärast puudujäägi esialgse 
taseme 106–107 % SKTst mitmekordset korrigeerimis t ning mis oli täheldatud ajal, kui Itaalia 
suhtes algatati ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus peamiselt SKT taseme kõrgema 
prognoosi tõttu. 2005. aastal suuren es võla suhe SKTst esimest korda kümne aasta jooksul 2 
protsendipunkti. Esmane ülejääk ei aidanud  selle vähendamisele peaaegu üldse kaasa, 
kusjuures loiu majanduskasvu tõtt u ületas valitsemissektori võla kaudne intressimäär suuresti 
SKT nominaalkasvu, tuues kaasa suuresti negatiivse lumepalliefekti. Valitsemissektori võlg 
suurenes taas 2006. aastal, hoolimata esmase ülejäägi suurenemisest ja lumepalliefektist, mille negatiivne mõju oli vähenenud. Nimetatud aastal avaldas varude muutuste korrigeerimine eriliselt negatiivset mõju võla arengule, peamise lt likviidsete varade akumuleerimise tõttu, et 
rahastada käibemaksu tagasimakseid seoses Eu roopa Kohtu otsusega ametiautode käibemaksu 
kohta (vt joonealune märkus 8). 2007. aastal vähe nes valitsemissektori võla suhe SKTsse 2,5 
protsendipunkti ehk 104 %ni SK Tst, jõudes taas 2004. aasta tasemele. See tulemus saavutati 
tänu suurenenud esmasele ülejäägile, mis ületas 3 % SKTst. Varude muutuste korrigeerimine 
aitas samuti kaasa võla suhte vähenemisele, kuna  riigi likviidsed vara d vähenesid võrreldes 
eelmise aastaga 2007. aasta lõpuks oluliselt põhj usel, et maksumaksjatele tuli tagastada 
oodatust oluliselt vähem käibemaksu. Lisaks ai tas varude muutuste korrigeerimisele kaasa 
kapitali jaotamine, mis ulatus riigiettevõtte  (SACE SpA) puhul ligikaudu 0,2 %ni SKTst. 
Võla vähendamine 2006.–2007. aastal põhines suuren eval esmasel ülejäägil ja oluliste, 
normaalset taset ületavate võl ga kasvatavate toimingute puudu misel ning mis näib olevat 
kooskõlas ülemäärase eelarvepuudu jäägi korrigeerimisega. Kuig i prognoosi kohaselt esmane 
ülejääk väheneb 2008. aastal ja meetmeid selle tõ stmiseks keskpikas plaan is ei ole esitatud, 
oodatakse 2008. ja 2009. aastal võla suhte vähest langemist (eeldusel et poliitika ei muutu). 
Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt, eeldusel et poliitika ei muutu, 
väheneb valitsemissektori võla suhte vähenemi st 2008. ja 2009. aastal, kuigi esmase ülejäägi 
halvenemise ja majanduskasvu masendava languse tõttu toimub see aeglasemas tempos. 
Majanduskasvu ja eelarve arenguga seotud ohud kehtivad ka võla suhte SKTsse puhul. 
5. J
ÄRELDUSED  
Valitsemissektori eelarve puudujääk suurenes  3,5 %-lt SKTst 2003. aastal 4,2 %-le SKTst 
2005. aastal. Seejärel vähenes see 2006. aastal 3,4 %ni SKTst ning 2007. aastal 1,9 %ni, jõudes alla kontrollväärtuse 3 % SKTst. Ee larvepuudujäägi vähendamise meetmed on 
peamiselt püsivat laadi. Eelarvepuudujääk  oleks ühekordsete meetmete puudumisel olnud 
2006. ja 2007. aastal isegi madalam. 2006.–2007. aastal paranes stru ktuurne seisund, s.t 
tsükliliselt parandatud eelarveseisund, ühekordsei d ja ajutisi meetmeid arvesse võtmata, 
selgelt rohkem, kui nõukogu soovitus muuta eelar ve täitmist vähemalt 1,6 protsendipunkti 
võrra. Komisjoni talituste 2008. aasta keva dprognoosi kohaselt peak s nominaalpuudujääk 
2008. aastal suurenema 2,3 %ni SKTst (sealhulgas ligikaudu 0,1 %ni SKTst küündivad 
ühekordsed meetmed, ilma milleta eelarvepuuduj ääk oleks siiski alla 3 % SKTst) ning 
eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2,4 %n i SKTst 2009. aastal. Sellest nähtub, et 
eelarvepuudujääki on usaldusväärselt ja jät kusuutlikult vähendatud alla ülemmäära 3 % 
SKTst. 
ET 9   ET Pärast 10 aastat kestnud langustendentsi kuni  alla 104 % SKTst 2004. aastal (rohkem kui 121 
%-lt SKTst 1994. aastal) suurenes valitsemisse ktori võla suhe 2005. aastal 2 protsendipunkti 
võrra SKTst ning seejärel 0,6 protsendipunkti 2006. aastal. Võla  suhe vähenes 2007. aastal 
taas 104 % tasemele SKTst. Võla suhte arengut  mõjutas oluliselt ajutine võlga kasvatav 
finantstehing 2006. aastal ja se lle pöördtehing 2007. aastal. Il ma selle tehinguta oleks võla 
suhe 2006. aastal jäänud suuremalt jaolt stabiilsek s, kajastades esmase ülejäägi paranemist 
kooskõlas nõukogu soovitusega. Vastavalt komi sjoni talituste 2008. aa sta kevadprognoosile 
peaks võla suhe 2009. aastaks vähenema ligik audu 102,5 %ni, eeldusel et poliitikat ei 
muudeta. Võla suhet võib pidada vähene nuks kooskõlas ülemääras e eelarvepuudujäägi 
parandusega 2007. aastal.  
Üldise hinnangu kohaselt on ülemäärane eelar vepuudujääk Itaalias kõ rvaldatud. Vastavalt 
sellele soovitab komisjon, et nõukogu tühistak s oma otsuse ülemäärase eelarvepuudujäägi 
olemasolu kohta Itaalias.  
ET 10   ET Tabel 2. Eelarvemuutused aastatel 2003–2009 
2007 2008 2009 % SKTst, kui ei ole osutatud teisiti  2003 2004 2005 2006 
tulemus SP (2) KOM SP (2) KOM(3)SP(2) 
Valitsemissektori eelarve seisund  –3,5 –3,5 –4,2 –3,4 –1,9 –2,4 –2,3 –2,2 –2,4 –1,5 
        (–2,4)    
– Kogutulu(5) 44,8 44,2 43,8 45,4 46,6 46,2 46,4 46,3 46,4 45,9 
– Kogukulu(5) 48,3 47,7 48,0 48,8 48,5 48,6 48,7 48,5 48,7 47,9 
millest: – intressikulu  5,1 4,7 4,5 4,6 5,0 4,8 4,9 4,9 4,9 4,9 
        (5,0)   
– kapitali kogumahutus põhivarasse  2,5 2,4 2,4 2,4 2,4 2,7 2,4 2,5 2,4 2,6 
Esmane eelarveseisund  1,6 1,2 0,3 1,3 3,1 2,5 2,6 2,6 2,5 3,4 
        (2,6)    
Ühekordsed ja ajutised meetmed  1,7 1,3 0,6 –0,4 –0,2 0,2 0,1 0,1 0,0 0,1 
Struktuurne eelarveseisund(1) –5,1 –4,7 –4,5 –2,8 –1,5 –2,2 –1,9 –2,0 –1,6 –1,3 
        (–2,2)    
Struktuurne esmane eelarveseisund(1) 0,0 0,0 0,0 1,8 3,5 2,6 3,1 2,9 3,3 3,6 
Valitsemissektori koguvõlg(4) 104,3 103,8 105,8 106,5 104,0 105,0 103,2 103,5 102,6 101,5 
        (103,0)    
Võla suhte muutus (a) = (b) + (c) + (d)  –1,3 –0,5 2,0 0,6 –2,5 –1,8 –0,8 –1,6 –0,6 –2,0 
Sissemaksed: – esmane tasakaal (b)  –1,6 –1,2 –0,3 –1,3 –3,1 –2,5 –2,6 –2,6 –2,5 –3,4 
– lumepalliefekt (c)  1,9 0,5 1,9 0,9 1,1 0,1 1,5 0,9 2,0 1,5 
– varude muutuse 
kohandamine (d)  –1,6 0,3 0,5 1,0 –0,5 0,6 0,4 0,2 –0,1 –0,1 
p.m SKT reaalkasv (%)  0,0 1,5 0,6 1,8 1,5 1,9 0,5 1,5 0,8 1,6 
        ( 0 , 6 )    
p.m SKT lõhe  –0,2 0,0 –0,6 –0,3 –0,3 –0,6 –1,0 –0,6 –1,6 –0,6 
(1) Tsükliliselt kohandatud (esmane) eelarveseisund, välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed. 
(2) Programmi raames esitatud teabe al usel komisjoni talituste arvutatud ts ükliliselt kohandatud ja struktuurne 
seisund ning SKT lõhed. 
(3) Eeldusel et poliitikat ei muudeta. 
(4) Koguvõla osakaalu muutust saab osadeks lahutada järgmiselt: 
 tt
tt t
tt
tt
tt
tt
YSF
yyi
YD
YPD
YD
YD+⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛
+−+=−
−−
−−
1*
11
11
 
 kus t on aja alaindeks; D, PD, Y ja SF on vastavalt valitsemissektori võlg, esmane eelarvepuudujääk, nominaalne 
SKT ja varude muutuse kohandamine, ning i ja y kujuta vad keskmist võla maksumust ja SKT nominaalkasvu. 
Sulgudes olev liige kujutab lumepalliefekti. 
(5) Eelarvet käsitlevad andmed, mis on esitatud 2009. aasta kevadprognoosis, põhinevad eeldusel, et õigusakte ei muudeta. Valitsemissektori eelarve seisundi saavutamisek s kavandati täiendavaid meetmeid, millel on positiivne 
mõju 0,4 % SKTst.  
Allikas: Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoos (KOM) ja 2007. aasta novembri ajakohastatud stabiilsusprogramm 
(SP) (sulgudes 2008. aasta märtsi uus ametlik prognoos, mis põhineb eeldusel, et õigusakte ei muudeta).
 
 
 
ET 11   ET Soovitus: 
NÕUKOGU OTSUS, 
millega tühistatakse  otsus 2005/694/EÜ ülemäärase eel arvepuudujäägi olemasolu kohta 
Itaalias 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamisle pingut, eriti selle artikli 104 lõiget 12, 
võttes arvesse komisjoni soovitust ning arvestades järgmist: 
(1) Nõukogu otsusega 2005/694/EÜ
16, millega järgiti komisjoni soovitust vastavalt 
asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, jõuti järeldusele, et Itaalial on ülemäärane 
eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitse missektori eelarve puudujääk ületas nii 
2003. kui ka 2004. aastal küll kontrollväärtust (milleks on 3 % SKTst), kuid oli sellele 
ligilähedane, ning valitsemissektori koguvõlg oli nimetatud aastatel ligikaudu 106–107 
% SKTst, mis selgelt ületab asutamislepi ngus sätestatud kontrollv äärtust 60 % SKTst, 
ning see ei olnud viimastel aastate l rahuldava kiirusega vähenenud. 
(2) Nõukogu esitas komisjoni soovituse põhjal 28. juulil 2005 Itaaliale soovituse 
kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise 
kiirendamise ja selgitamise kohta)
17artikli 3 lõikega 4 kõrvaldada ülemäärane 
eelarvepuudujääk hiljemalt 2007. aastaks. Soovitus avaldati. 
(3) Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase 
eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ül emäärane eelarvepuudujääk asjaomases 
liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud.  
(4) Vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevale protokollile, mis on 
lisatud asutamislepingule, esitab komis jon andmed menetluse rakendamiseks. 
Kõnealuse protokolli kohaldamise osana es itavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. 
novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 artiklile 4 kaks korda aastas (enne 1. 
aprilli ja 1. oktoobrit) andmed valitsemissekt ori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning 
muud seotud muutujad18. 
                                                 
16 ELT L 266, 11.10.2005, lk 57. 
17 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 
7.7.2005, lk 5). 
18 EÜT L 332, 31.12.1 993, lk 7. Määrust on viimati muudetud m äärusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 
22.12.2005, lk 1). 
ET 12   ET (5) Nende andmete alusel, mis komisjon (Euros tat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 
3605/93 artikli 8g lõikele 1 pära st Itaalia poolt enne 1. ap rilli 2008 esitatud teatist, 
ning komisjoni talituste 2008. aasta kevadprogn oosi alusel on võimalik teha järgmised 
järeldused:  
– pärast suurenemist 3,5 %-lt SKTst 2004. aastal 4,2 %-le SKTst 2005. aastal 
vähenes valitsemissektori eelarve puudujääk 2006. aastal 3,4 %ni SKTst ja 
seejärel 2007. aastal 1,9 %ni SKTst ehk alla kontrollväärtuse, milleks on 3 % SKTst. Arvestamata ühekordsete meetmete mõju eelarvele, oleks 
eelarvepuudujääk 2007. aastal 1,7 % SKTst. Sellega on saavutatud 
ajakohastatud stabiilsusprogrammis 2006. aasta detsembris kehtestatud 
eesmärk, milleks on 2,8% SKTst;  
– kohandamine toimus tänu püsivale ma ksutulu suurenemisele 2006. ja 2007. 
aastal, mis ületas suuresti ootused. See oli peamiselt tänu võetud meetmete 
oodatust tõhusamale mõjule ning prognoos itavast mingil määral kõrgemale 
majanduskasvule. Pärast prognoositud 0,25 protsendipunktilis t halvenemist 
SKTst 2005. aastal leitakse, et struktuurne  seisund (s.t tsükliliselt kohandatud 
eelarvetasakaal ühekordsei d ja ajutisi meetmeid arvestamata) on paranenud 
2006. ja 2007. aastal vastavalt 1,75 ja 1,25 protsendipunkti võrra SKTst; 
– 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks 2008. aastal eelarvepuudujääk 
suurenema 2,3 %ni SKTst, millest 0,1 % SKTst moodustab ühekordsete 
meetmete tulemusena kinnisvaramüügist laekunud tulu. Eelarveseisundi eeldatav halvenemine tuleneb praegus te esmaste kulutuste suhte SKTst 
suurenemisest ning madalamatest jooksvatest maksudest. Seda tasakaalustas 
osaliselt kapitalikulu prognoositud vähe nemine, mis kajastab 2007. aastal 
lisandunud olulisi ühekordseid kulutusi . Kuigi eelarvepuudujäägi prognoos 2,3 
% SKTst ületab üksnes pisut ajakohastatud stabiilsusprogrammis 2007. aasta novembris sätestatud ametliku eelar vepuudujäägi eesmärki 2,2 % SKTst, 
prognoositi seda, kasutade s hinnangulist eelarvepuudujääki 2007. aastal, mis 
oli oluliselt suurem kui esitatud tule mus. Kevadprognoosi kohaselt 2009. aastal 
(eeldusel et poliitikat ei muudeta ) eelarvepuudujääk 2,4  % SKTst. See 
tähendab, et eelarvepuudujääki on usaldusväärselt ja jätkusuutlikult vähendatud alla ülemmäära, milleks on 3 % SKTst. Struktuurne seisund halveneb prognooside kohaselt rohkem kui 0,25 prot sendipunkti SKTst 2008. aastal ning 
paraneb 2009. aastal 0,25 protsendipunkti, eeldusel et poliitikat ei muudeta. 
Seda tuleb vaadelda keskpikas pers pektiivis eelarveseisundi eesmärgi 
saavutamise taustal, milleks Itaalia puhul  on struktuurse tasakaalu saavutamine; 
– pärast 10 aastat kestnud vähenemist alla 104 % SKTst 2004. aastal (rohkem kui 
121 %-lt SKTst 1994. aastal) suurenes vali tsemissektori võla suhe 2005. aastal 
2 protsendipunkti võrra SK Tst ning seejärel 2006. aas tal 0,6 protsendipunkti, 
jõudes 106,5 %ni SKTst. Võla suhe vähenes 2007. aastal taas 104 %ni SKTst. Võla suhte arengut mõjutas oluliselt aj utine võlga suurenda v finantstehing, s.t 
likviidsete varade akumuleerimin e 2006. aastal ja selle pöördtehing 2007. 
aastal. Ilma selle tehingut a oleks võla suhe 2006. aast al jäänud suuremalt jaolt 
stabiilseks, kajastades esmase ülejäägi paranemist kooskõlas nõukogu 
soovitusega. Vastavalt komisjoni tali tuste 2008. aasta kevadprognoosile peaks 
võla suhe 2009. aastaks vähenema ligikaudu 102,5 %ni, eeldusel et poliitikat ei muudeta. Võla suhet võib pidada  vähenenuks kooskõlas ülemäärase 
eelarvepuudujäägi kõrvaldamisega 2007. aastal.  
ET 13   ET (6) Nõukogu arvates on ülemäärane eelarvepuuduj ääk Itaalias kõrvaldatud ja otsus 
2005/694/EÜ tuleks seetõttu tühistada, 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:  
Artikkel 1 
Üldise hinnangu kohaselt on ülemäärase eelarvepuudujääk Itaalias kõrvaldatud. 
Artikkel 2 
Otsus 2005/694/EÜ tühistatakse. 
Artikkel 3 
Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.  
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja