(...PICT...)

Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse 2010. aasta aruanne

1. Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse aastaaruande taust

Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse aastaaruanne koostatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 190 kohaselt.

Käesolev aruanne sisaldab mõningast teavet Euratomi asutamislepingu raames korraldatud teadusuuringute kohta, kuigi see ei kuulu formaalselt aruande teemade hulka.

2. 2010. aasta laiem taust

2010. aasta juunis kinnitas Euroopa Ülemkogu [1] Euroopa 2020. aasta strateegia ELi tegevuskavana majanduskasvu ja töökohtade tagamiseks järgmisel kümnendil. Selles visandatakse, kuidas Euroopa saaks kriisist väljuda arukale, jätkusuutlikule ja kaasavale majanduskasvule keskendudes. Strateegiat toetab seitse juhtalgatust, mis kiirendavad iga prioriteetse valdkonna edusamme. Edu näitajatena määrati kindlaks viis peamist eesmärki.

Strateegia üks nurgakivi on Euroopa vajadus tõsta teadusuuringute ja uuendusvõimelisuse taset. Keskseks eesmärgiks seati teadus- ja arendustegevuse tingimuste parandamine, eelkõige eesmärgiga tõsta teadus- ja arendustegevuse mahtu 3 %ni.

Kuigi EL tervikuna ei liikunud möödunud kümnendil märkimisväärselt nimetatud 3 % sihttaseme suunas, [2] koondas seatud eesmärk siiski terves ELis tähelepanu vajadusele teha suuremaid investeeringuid teadus- ja arendustegevusse nii avalikus kui ka erasektoris. Selle tulemusel on teadus- ja arendustegevusse suunatud investeeringute maht 27 liikmesriigis tegelikult järjest suurenenud [3]. Sellegipoolest on üldine teadus- ja arendustegevuse maht Euroopas kõigest 2 % (Eurostat 2009).

2010. aasta oktoobris võttis komisjon vastu teatise „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus. Innovaatiline liit”, [4] milles on sätestatud strateegiline ja ühtne lähenemisviis teadusuuringutele ja innovatsioonile. Novembris toetas algatust nõukogu [5] (ja seejärel 2011. aasta veebruaris ka Euroopa Ülemkogu), pannes eelkõige rõhku vajadusele luua Euroopas sobivad tingimused ülemaailmselt konkurentsivõimelisele innovatsioonikeskkonnale.

ELi eelarve läbivaatamisel [6] esitas komisjon oma seisukohad liidu tulevase eelarve ülesehituse ja eesmärgi kohta, mis lõi järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku eeldused. Rõhutatakse eelarve arukat konsolideerimist eesmärgiga saavutada tulevikus eelarve, mis aitaks täita Euroopa 2020. aasta strateegiat ja põhineks kesksetel põhimõtetel (nagu peamised poliitilised prioriteedid) ja ELi lisandväärtusel ning oleks tulemustele suunatud. Kuna teadusuuringud ja innovatsioon on majanduspoliitika ning majanduskasvu ja töökohtade loomise keskmes, tunnustatakse neid kui kõige jätkusuutlikumaid edu saavutamise vahendeid.

Kõige olulisem eelarve läbivaatamisel esitatud ettepanek oli soovitus välja töötada ühtne strateegiline raamistik kõigiks tulevasteks teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamisteks ELis. Eesmärk, nagu sõnastati hiljem rohelises raamatus, on välja töötada ühtne vahendite kogum, mis tagaks sujuva rahastamise kogu innovatsioonitsükli jooksul alates teadusuuringutest ja tehnoloogiaarendusest kuni tooteesitluste ja turustamiseni.

3. Innovaatiline liit, sealhulgas Euroopa teadusruumi saavutused

Juhtalgatusega „Innovaatiline liit” on Euroopas vastu võetud strateegiline ja ühtne lähenemisviis innovatsioonile, milles pakuvad üksteisele vastastikust tuge konkurentsivõime tõstmise ja ühiskondlike probleemide lahendamise eesmärgid ning innovatsiooni taotlemine on määrav kõikide valdkondade poliitika sõnastamisel ja elluviimisel.

Keskne rakendusmeetod on Euroopa innovatsioonialased partnerlused, mis viivad kokku kõik innovatsioonitsüklis osalejad ja ühendavad Euroopa jõupingutused teravate ühiskondlike probleemide lahendamiseks, kiirendades samal ajal uute tehnoloogiate ja toodete turustamist Euroopas.

3.1. Innovatsioonialaste edusammude järelevalve

Pärast Euroopa Ülemkogu 2010. aasta juunis esitatud soovi välja töötada uus näitaja innovatsioonialaste edusammude jälgimiseks, uuris juhtivatest ärivaldkonna uuendajatest ja majandusteadlastest koosnev kõrgetasemeline nõukoda võimalike näitajate olemasolu ja kvaliteeti ning nende tehnilist rakendatavust. Nõukoda võttis arvesse vajadust vältida teadus- ja arendustegevuse 3-protsendilise mahu kasvu sihttaseme kattumist, keskenduda tulemile ja mõjudele ning tagada rahvusvaheline võrreldavus.

Pärast nõukoja töö lõppu ja liikmesriikidega konsulteerimist esitati juhtalgatuses „Innovaatiline liit” näitaja, mis põhineb kiiresti kasvavate innovaatiliste äriühingute osakaalul majandussektoris, mis peaks aitama keskenduda olulisele puudusele, mis ELil tuleb maailma innovatsioonivaldkonna liidritele järelejõudmiseks kõrvaldada.

3.2. Raamtingimuste parandamine

Üks juhtalgatuse „Innovaatiline liit” prioriteete on ärikliima märgatav parandamine, millele tuginevad teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavad erainvesteeringud. See eeldab mitmete kesksete raamtingimuste kehtestamist ning juhtalgatuses „Innovaatiline liit” ja Euroopa Ülemkogus on sõnastatud järgmised prioriteedid:

standardimise valdkonnas: Euroopa standardimissüsteemi reformimine, et muuta see tunduvalt kiiremaks ja tõhusamaks ühilduvate standardite loomisel, eelkõige info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoris;

riigihangete valdkonnas: kehtivate õigusaktide rakendamise parandamine ning väikeettevõtjate innovaatiliste teadusuuringute toetamisele suunatud skeemi väljatöötamine, et edendada innovaatiliste toodete omaksvõtmist ja kasutamist;

intellektuaalomandi valdkonnas: Euroopa patendi kinnitamine ja üleliidulise teadmiste turu loomine teadmiste kasutamise soodustamiseks [7].

3.3. Rahalistele vahenditele ligipääsu lihtsustamine innovaatiliste ettevõtete jaoks

2010. aastal oli ligipääs rahalistele vahenditele jätkuvalt peamine takistus Euroopas teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavate investeeringute eesmärgi saavutamisel.

Juhtalgatuse „Innovaatiline liit” püüdlused seda olukorda muuta hõlmavad selliseid samme nagu uue põlvkonna finantsinstrumentide väljatöötamine ELi tasandil, mis peaksid täitma turu puudused ja tõmbama erasektorist ligi oluliselt rohkem rahalisi vahendeid teadusuuringuteks ja uuendustegevuseks; režiimi loomine, mis võimaldaks ükskõik millises liikmesriigis asutatud riskikapitalifondidel vabalt tegutseda ja investeerida kogu ELis; EList innovaatilistele ettevõtjatele sobivate investorite leidmise lihtsustamine ning teadus- ja arendustegevusele ning innovatsiooni suunatud riigiabi raamprogrammi läbivaatamine, et teha kindlaks, milliseid innovatsiooni liike saaks tõhusalt toetada.

Uue põlvkonna finantsinstrumendid toetuvad seitsmenda raamprogrammi riskijagamisrahastu [8] ja muude ELi tasandi skeemide hämmastavale edule.

3.4. Ühiskondlike probleemide lahendamine: Euroopa innovatsioonialased partnerlused

Euroopa innovatsioonialaste partnerluste põhimõtet tutvustati osana juhtalgatusest „Innovaatiline liit” koos ettepanekuga alustada Euroopa innovatsioonialaste partnerluste katseprojektiga täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva projekti raames. Euroopa innovatsioonialaste partnerluste eesmärk on kõigi asjaomaste pakkumis- ja nõudlusmeetmete mobiliseerimine ja koordineerimine. Üks oluline tahk on regulatiivsete ja rahaliste probleemide lahendamine ning olemasolevate toetusmeetmete tõhustamine, et tagada innovaatiliste toodete ja lahenduste kiire turule jõudmine.

Pärast nõukogu toetusavaldust 2010. aasta novembris [9] alustas komisjon nõupidamisi sidusrühmadega innovatsioonialase partnerluse katseprojekti ulatuse ja sisu kohta ning tõi korduma kippuvate küsimuste dokumendis välja juhtimiskorra ja valikukriteeriumid järgmiste Euroopa innovatsioonialaste partnerluste jaoks. Euroopa Ülemkogu kiitis katsepartnerluse heaks 4. veebruaril 2011.

3.5. Euroopa teadusruumi edusammud

3.5.1. Euroopa teadusruumi juhtimine

Ljubljana protsessi [10] eesmärk on leida kooskõlastatud meetmete ning liikmesriikide ja ELi vahelise viie Euroopa teadusruumi partnerluse kaudu lahendused Euroopa teadussüsteemi puudujääkidele ja nõrkustele, mis tulenevad killustatusest, sidususe ja kooskõlastamise puudumisest ning teadmiste vaba liikumise piirangutest.

Juhtalgatuses „Innovaatiline liit” teatati, et komisjon teeb ettepaneku uue Euroopa teadusruumi raamistiku kohta aastal 2012. Selles raamistikus nimetatakse ja kirjeldatakse peamisi puudusi, mis takistavad ELi teadmistepõhise majanduse alastele püüdlustele vastava teadussüsteemi väljakujunemist. Sellise Euroopa teadusruumi raamistiku paikapanemiseks analüüsib komisjon võimalusi, kuidas kasutada ära Euroopa teadusruumile Lissaboni lepingust tulenevat tugevamat õiguslikku alust.

Veel üks oluline samm Euroopa teadusruumi üldises juhtimises oli uue volituse andmine CRESTile, kes muutis oma nime Euroopa teadusruumi komiteeks [11] (ERAC), et paremini peegeldada Euroopa teadusruumile pandud uut rõhuasetust [12].

3.5.2. Teadlased

Inimressursside ja liikuvuse juhtrühmal oli 2010. aastal jätkuvalt aktiivne roll, et rakendada Euroopa partnerlus teadlaste jaoks. Riiklike tegevuskavade kaudu andis hulk riike oma panuse edusammudesse teadlastele avatuma ja ühtlustatuma ELi tööturu suunas. Sõlmiti leping nende meetmete rakendamise järelevalveks, mille kohta koostatakse iga-aastane eduaruanne järgneval kolmel aastal.

Kesksete meetmete hulka kuuluvad veel teadlaste karjäärietappide raamistiku loomine, uuring, mis aitab kaasa üleeuroopaliste pensionifondide loomisele teadlaste jaoks, ELi teadlaste liikuvuse mudelite ja karjääride uuring (MORE) ning EURAXESSi sidemete laiendamine Euroopa teadlastega Indias ja Singapuris.

Tulevikku vaadates on 2011. aastal plaanis edendada võrreldavat teadusalase karjääri struktuuri, jätkata jõupingutustega üleeuroopalise pensionifondi loomisel ning katsetada teadlase kaardi ideed, mis võimaldaks luua kogu Euroopat hõlmava registreerimis- ja teabesüsteemi.

3.5.3. Ühise kavandamise algatus

Nõukogu 2009. aasta detsembri järelduste tulemusel käivitati ühise kavandamise katseprojekt neurodegeneratiivsete haiguste alal ning ühise kavandamise algatusteks valiti veel kolm teemat, mille kohta komisjon võttis vastu soovitused: põllumajandus, toiduga kindlustatus ja kliimamuutus; kultuuripärand ja muutuv maailm ning tervislik toitumisviis täisväärtuslikuks eluks. Nõukogu käivitas nimetatud kolm ühise kavandamise algatust 2010. aasta oktoobri istungil.

Kõrgetasemeline ühise kavandamise töörühm määras kindlaks teise ringi kuus ühise kavandamise algatust, mille nõukogu kiitis heaks 2010. aasta mais:

(1) Rohkem aastaid, parem elu – demograafiliste muutuste potentsiaal ja väljakutsed

(2) Mikroobide probleem – uus oht inimeste tervisele

(3) Terved ja produktiivsed mered ja ookeanid

(4) Veeprobleemid muutuvas maailmas

(5) Euroopa kliimateadmiste ühendamine

(6) Linnastunud Euroopa – ülemaailmsed väljakutsed, kohalikud lahendused

Nõukogu 2010. aasta novembri järeldustes väljendati rahulolu esimese ühise kavandamise kahe aasta aruande üle, mis hõlmas ka raamtingimuste vabatahtlikke suuniseid, kus anti ülevaade senistest edusammudest ning määrati kindlaks ühise kavandamise algatuse tulevikusuundumused.

3.5.4. Teadustöö infrastruktuur

Määrus, millega kehtestati Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) [13] õiguslik raamistik, oli kavandatud soodustama mitut Euroopa riiki hõlmava ulatusliku teadustöö infrastruktuuri loomist ja tegevust. Siiski on ERICu määruse ühtne ja õigeaegne rakendamine eri liikmesriikides veel probleem. Esimene taotlus ERICu asutamiseks esitati 2010. aasta oktoobris ning SHARE ERIC (tervist, vananemist ja pensionile jäämist Euroopas käsitlev uuring) loodi 2011. aasta märtsis [14].

Teadustöö infrastruktuure käsitleva Euroopa strateegiafoorumi (ESFRI) tegevuskava rakendamine edenes 2010. aastal märkimisväärselt eelkõige tänu seitsmenda raamprogrammi teadustöö infrastruktuuri teema raames rahastatud ettevalmistusetapi projektidele. 2010. aastal on saavutatud kümme kokkulepet ning projektide kavandamisfaas juba käib või on kohe algamas.

Inkubaatori rolli kaudu on ESFRI edukalt käivitanud uusi infrastruktuure ning arendanud ühtset Euroopa teadusruumi lähenemisviisi, ent nüüd tuleb hakata tegelema üleeuroopaliste teadustöö infrastruktuuride pikemaajalise jätkusuutlikkusega. Rangeid standardeid tuleb laiendada olemasolevate infrastruktuuride toimimisele ning anda panus kõikide üleeuroopaliste teadustöö infrastruktuuride hindamisse ja prioriteetide seadmisse. Seepärast on kokku kutsutud töörühm, kes töötab 2011. aastaks välja hindamise ja prioriteetide seadmise metodoloogilise raamistiku ja teeb selle kohta ettepaneku .

3.5.5. Euroopa teadusruumi välismõõde

Rahvusvahelist teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitlev Euroopa partnerlus, mille eesmärk on arendada suuremat sidusust ELi ja liikmesriikide vahel, oli jätkuvalt 2010. aastal liidus nimetatud valdkonnas võetavate meetmete üks põhikomponent. Partnerluse edendamise kindlustas rahvusvaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö strateegiline foorum (SFIC).

Tähelepanu keskpunkti on seatud vee- ja bioressurssidega seotud probleeme käsitleva India katsealgatuse rakendamine sihiga töötada 2011. aasta jooksul välja ELi/liikmesriikide ja India vaheline strateegiline teadusuuringute ja innovatsiooni arengukava. SFIC on ühtlasi kindlaks määranud veel teisigi ELi/liikmesriikide ühiseid prioriteete, käivitades muude geograafiliste katsealgatuste kaudu koordineeritud või ühiseid algatusi Hiina ja Ameerika Ühendriikidega.

3.5.6. Teadmussiire

ERACi teadmussiirde töörühm edendab ja jälgib komisjoni teadmussiiret käsitleva soovituse ja tegevusjuhise kohta koostatud nõukogu resolutsiooni rakendamist [15]. Töörühm soodustas vastastikust õppimist ja esitas 2010. aastal esimese aruande, milles kajastati tehtud algatusi ja kavandati soovituse rakendamist riiklikul tasandil. Rühm koostas sidusrühmadele suunised , milles käsitletakse teadmussiiret ja intellektuaalomandi haldamist rahvusvahelise teaduskoostöö ning teadmussiirde indikaatorite puhul.

Peale selle käivitas komisjon kolmeaastase järelevalveuuringu liikmesriikides soovituse alusel võetud meetmete ja nende mõju kohta. Sidusrühmade kaasamiseks korraldas komisjon 2010. aasta novembris kolmanda sidusrühmade foorumi.

3.5.7. Ülikoolid: moderniseerimiskava

2010. aastal toimus viit teemat käsitlev üksteiselt õppimise algatuste sari, mis oli osa ülikoolide moderniseerimiskavast [16] ning algatuste üldtulemusi arutati Belgia eesistumise ajal oktoobris toimunud konverentsil „Tingimused kvaliteedi saavutamiseks ülikoolides ja muudes teadusasutustes”. 2011. aasta märtsis toimus ERACi seminar, kus tehti lõppjäreldusi ning arutati, kuidas võtta tulemusi arvesse poliitika kujundamisel.

Samal ajal käivitati sidusrühmade platvorm, et töötada eri väliste rahastamiskavade jaoks välja ühised põhimõtted. Aruannet kasutatakse poliitiliste arutelude algatamiseks näiteks Euroopa teadusruumi raamistiku ettevalmistamisel ja järelteatises kõrghariduse moderniseerimiskava kohta.

4. Seitsmes raamprogramm

4.1. 2010. aasta tööprogrammide rakendamine

2010. aastal viidi lõpule 63 projektikonkurssi soovitusliku kogueelarvega 3,9 miljardit eurot. Kokku esitati 12 397 abikõlblikku projekti, millest 2 582 valiti välja rahastamiseks, [17] mis tähendas, et 21 % projektidest olid edukad.

Kokku osales abikõlblikes projektides 57 315 taotlejat, projektide kogumaksumus oli 23,3 miljardit eurot ning ELilt taotleti kokku 17,8 miljardit eurot. Välja valitud projektides osales kokku 13 710 taotlejat, projektide kogumaksumus oli 5,2 miljardit eurot ja ELilt taotleti kokku 3,8 miljardit eurot. Üldine taotlejate edukusmäär oli 24 %.

4.2. 2011. aasta tööprogrammid

2011. aasta tööprogrammid võeti vastu 19. juulil 2010 ning need hõlmasid ligikaudu 6,4 miljardi euro väärtuses projektikonkursse ELi investeeringutele teadusuuringutesse ja innovatsiooni. Need olid esimesed seitsmenda raamprogrammi tööprogrammid pärast Euroopa 2020. aasta strateegia avaldamist. Tööprogrammid sisaldasid järgmist:

– peaprioriteet on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd). VKEd saavad ligikaudu 800 miljonit eurot ning esmakordselt tutvustati mitme teema all eraldiseisvaid eelarveid;

– tervishoius kulutatakse üks kolmandik 2011. aasta üldeelarvest teadlaste algatatud kliinilistele uuringutele, et tagada uute ravimite kiirem turulejõudmine;

– ligikaudu 1,1 miljardit eurot rahalisi vahendeid info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale aitab täita Euroopa digitaalset tegevuskava, mis lahendab selliseid probleeme nagu vananev ühiskond ja madalama süsinikdioksiidi heitega majandus, keskendudes järgmise põlvkonna võrgu- ja teenuste infrastruktuurile, robotsüsteemidele, elektroonilistele ja footonkomponentidele, digitaalse infosisu tehnoloogiatele ja tuleviku Internetile;

– projektikonkurss „Ookean homme: teadusalaste jõudude ühendamine ookeani majandamise probleemide lahendamiseks” hõlmab mitut teemat;

– Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere maade 2010. aasta tippkohtumise [18] järel pöörati erilist tähelepanu teadusasutuste kaasamisele Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonnast;

– rohkem kui 1,3 miljardit eurot reserveeriti parimate loominguliste teadlaste jaoks, kelle valis välja Euroopa Teadusnõukogu;

– ligikaudu 750 miljonit eurot eraldati teadlaste koolitamiseks ja karjääri edendamiseks, sealhulgas piiriüleseks ja sektoritevaheliseks liikuvuseks Marie Curie meetmete raames.

4.3. Muud algatused

Seoses artikli 185 kohaste algatustega olid intelligentse elukeskkonna ühisprogrammi vahehindamise tulemused edukad 23 partnerriigi ühendamisel ühise eesmärgi nimel rahastada Euroopas innovaatilisi info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatel põhinevaid projekte eakate inimeste huvides ning tööstusharu toetuseks. 2010. aastal viidi intelligentse elukeskkonna algatuse raames läbi kolmas projektikonkurss kogueelarvega 55 miljonit eurot, millest ELi panus oli 23 miljonit eurot.

2010. aastal oli Eurostars jätkuvalt atraktiivne teadus- ja arendusvallas tegutsevatele Euroopa VKEdele ning viiendal projektikonkursil tõusis taotlejate arv 10 %. Sel aastal viidi läbi ka Eurostarsi vahehindamine. Jõuti järeldusele, et Eurostars on hea programm teadus- ja arendusvallas tegutsevatele Euroopa VKEdele väärtuse lisamisel, ent sellel on siiski veel arenguruumi.

EL investeeris 48 miljonit eurot Euroopa metroloogia teadusprogrammi algatusse, mis hõlmab kogu Euroopa metroloogiaalast teadustegevust. Kolmandal tegutsemisaastal hõlmab Euroopa metroloogia teadusprogramm 44 % Euroopa teadusruumi uuringutest selles valdkonnas.

Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid vastu otsuse Läänemere ühise teadusprogrammi (BONUS) kohta [19].

Rahalist abi teadusuuringuteks ja innovatsiooniks jagatakse eraettevõtjatele riskijagamisrahastu kaudu. 2010. aasta lõpuks oli riskijagamisrahastu sõlmitud laenude kogumaht 6,305 miljardit eurot, mis jagunes 67 projekti vahel.

Projekti poole peal (2010. a lõpus) on riskijagamisrahastu positiivse vahehinnanguga [20] tunduvalt eespool kavakohasest rakendamisest ning nõudluse tase ületab esialgseid ootusi. Riskijagamisrahastu on võimendanud investeeringuid rohkem kui 32 korda suuremas väärtuses kui ELi eelarvelised eraldised. Konkreetsetes arvudes tähendab see, et vaatamata finants- ja majanduskriisile tõi 500 miljoni euro suurune ELi eelarve ajavahemikul 2007–2010 kaasa 16 miljardi euro väärtuses investeeringuid.

Rahvusvahelise katsetermotuumareaktori (ITER) [21] projektis jõuti 2010. aastal mitme olulise verstapostini ühisettevõtte Fusion for Energy [22] kaudu. Pärast 2010. aasta juulis sõlmitud ITERi nõukogu kokkulepet projekti ulatuse, ajakava ja maksumuse lähtepunktide kohta on Euratom teinud koostööd kõikide teiste ITERi osalistega seoses juhtimise parandamise, kulude piiramise ja asjakohaste riskide vähendamise edasiste sammudega. Töö jätkub ka 2011. aastal.

4.4. Põhiküsimused

4.4.1. Seitsmenda raamprogrammi vahehinnang

Seitsmenda raamprogrammi vahehindamise viis läbi kümnest sõltumatust eksperdist koosnev rühm, kes tutvus programmi ülesehituse, rakendamise ja esmaste saavutustega. Nende töö tugines lisaks põhjalikele uuringutele ja aruannetele ka sidusrühmade ning komisjoni töötajatega tehtud intervjuudele. Peale selle korraldas eksperdirühm 2010. aasta suvel sidusrühmadele laiaulatusliku avatud veebipõhise konsultatsiooni.

Eksperdid esitasid lõpparuande 15. novembril 2010 [23] ning selle üldine peasõnum oli, et seitsmes raamprogramm toimib ja panustab ilmselgelt olulisel määral Euroopa teadusesse ning teadusruumi.

Aruandest nähtub, et seitsmes raamprogramm on seni väga positiivseid tulemusi saavutanud, ent märkimisväärsed probleemid vajavad veel lahendamist. Need on välja toodud kümne soovitusena, mis käsitlevad selliseid küsimusi nagu vajadus teadustegevuse baasi paremini ühtsustada, tagades samal ajal parema eristatavuse ELi ja riiklike tasandite vahel, rahastamise hetketaseme säilitamine, programmi lihtsustamine olulisel määral, uute uurimisseadmete moratooriumi kaalumine ning rahvusvahelise teadusalase koostöö strateegia põhjalik läbivaatamine.

Komisjoni ametlik vastus [24] võeti vastu 9. veebruaril 2011. Teatise struktuur järgib kõiki eksperdirühma tehtud kümmet soovitust. Selles antakse üksikasjalikku teavet võetavate või väljapakutud meetmete ning järgimisele kuuluvate suuniste kohta.

Mõnel juhul on ära märgitud piirid sellele, mida komisjon saab ise ära teha, ning esitatud üleskutse teistele institutsioonidele ja liikmesriikidele pakkuda tuge ühiste lähenemisviiside väljatöötamisel. Vastuses kinnitatakse eksperdirühma järeldusi tulevaste rahastamisprogrammide eesmärkide ja rakendamise kohta. Rõhutatakse, et seeläbi tuleb toetada Euroopa 2020. aasta strateegia, sealhulgas „Innovaatilise liidu” ja seotud juhtalgatuste eesmärkide rakendamist.

4.4.2. Lihtsustamine

2010. aasta oli pöördepunkt optimaalse tasakaalu otsimisel lihtsustamise ja kindlustamisküsimuste vahel. Vaatamata juba saavutatud mainimisväärsele edule andis sidusrühmade tagasiside siiski tunnistust teatavatest murekohtadest seoses reeglite keerukuse ja raamprogrammide halduskoormusega. Nii sidusrühmad kui ka ELi institutsioonid tunnistasid lisapingutuste vajadust, et muuta ülesehitus, juhtimine, protseduurid ja vahendid veelgi lihtsamaks ja tõhusamaks.

Komisjon viis läbi põhjaliku analüüsi uurimisprogrammide ulatusliku lihtsustamise võimaluste kohta. Tulemused avalikustati 29. aprilli 2010. aasta teatises teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamise kohta [25]. Samuti võeti lihtsustamise eesmärki täielikult arvesse läbivaadatud finantsmääruse ettepanekus [26].

Paljud komisjoni soovitatud meetmed leidsid üldist toetust ning 2010. aasta viimases kvartalis keskenduti lihtsustamisel selliste lühiajaliste meetmete määratlemisele, mida saaks rakendada juba seitsmendas raamprogrammis. Selle tulemusel esitas komisjon seitsmenda raamprogrammi lihtsustamispaketi, mis võeti vastu 24. jaanuaril 2011 [27]. Praegu käib intensiivne töö põhjalikumate muutuste tegemiseks järgmiste teadus- ja innovatsiooniprogrammide ettevalmistamise kontekstis.

4.4.3. Ühiste tehnoloogiaalgatuste toimimine

Praegused viis ühist tehnoloogiaalgatust põhinevad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 187 (endine EÜ asutamislepingu artikkel 171). Ühised tehnoloogiaalgatused lülitati seitsmendasse raamprogrammi ELi tasandil tehtava teadustöö uue mehhanismina.

Ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (IMI) on komisjoni ja teadusuuringutel põhineva Euroopa farmaatsiatööstuse katusorganisatsiooni EFPIA partnerlus kodanike tervise parandamiseks ravimite väljatöötamise konkurentsieelsete kitsaskohtade lahendamise teel. Kokku on ette nähtud 1 miljardi euro suurune mitterahaline panus farmaatsiatööstuselt, millele lisatakse samaväärne rahaline panus ELi eelarvest. 2010. aasta oli innovatiivsete ravimite algatuse täitevbüroo esimene täistööaasta.

Innovatiivsete ravimite algatuse esimene vahehindamine toimus 2010. aasta lõpus. Eksperdid andsid sellele algatusele kui maailma suurimale avaliku ja erasektori partnerlusele üldiselt positiivse hinnangu. Soovitused on suunatud algatuse toimimise edasiseks toetamiseks.

2010. aastal tugevnes kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte (FCH) positsioon tänu sellele autonoomia andmisele. Samal aastal valmistati ette ka nõukogu määruse muudatus. Muudatuses võetakse arvesse seda, et algatuse kolmandaks liikmeks sai teadusrühmitus, kes tegi ettepaneku, et teadusorganisatsioonide mitterahalist panust projektidesse loetakse samadel alustel võrreldavaks tööstusharu panusega.

Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte esimene vahehindamine on praegu käimas. Lõpparuanne on kavandatud 2011. aasta kevadeks.

Pärast autonoomsuse saavutamist 2009. aastal on ühisettevõte Clean Sky (aeronautika ja õhutransport) jõudnud 2010. aastal stabiilse tegutsemiseni. Aasta jooksul kuulutati välja ja hinnati viit projektikonkurssi. Peale selle on Clean Sky edukalt hallanud seitset liikmete toetuslepingut (nimetatud toetuse saajad), mis hõlmavad 75 % Clean Sky raames tehtud teadustegevusest.

2010. aastal viidi läbi ka Clean Sky vahehindamine. Hinnang oli üldjuhul positiivne, ent sisaldas siiski nimekirja rohkem kui 40 soovitusega eri tasanditel rakendamiseks.

2011. aasta jooksul plaanitakse esitada komisjoni teatis, mis sisaldab vastuseid IMI, FCH ja Clean Sky hindamise vahearuannetele.

Manussüsteemide valdkonna ühisettevõte ARTEMIS kuulutas 2010. aastal välja kolmanda projektikonkursi. 2010. aasta teadus- ja arendustegevuse tulemus oli kokku 10 uue projekti käivitamine kogumaksumusega 167,5 miljonit eurot. 50,5 % projektide maksumusest katavad projektiosalised, 32,8 % ARTEMISe liikmesriigid ja 16,7 % ühisettevõte. Niisiis tekitavad liidu vahendid võimendusefekti suhtes 1:6.

2020. aasta nanoelektroonikatehnoloogia valdkonna ühisettevõte ENIAC sai 2010. aastal autonoomsuse. 2010. aastal kuulutati välja kolmas konkursikutse. 2010. aasta teadus- ja arendustegevuse tulemus oli kokku 10 uue projekti käivitamine kogumaksumusega 201 miljonit eurot. 56,5 % projektide maksumusest katavad projektiosalised, 26,8 % ENIACi liikmesriigid ja 16,7 % ühisettevõte. Seega tekitavad liidu vahendid võimendusefekti suhtes 1:6.

Komisjoni aruanne ARTEMISe ja ENIACi esimese vahehindamise kohta võeti vastu 16. detsembril 2010 [28].

5. Väljavaated 2011. aastaks

Rohelise raamatuga „Probleemid ja võimalused: ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku arendamine” [29] algatas komisjon üleeuroopalise avaliku arutelu seisukohtade teadasaamiseks mitmes keskses küsimuses, mis peaks aitama välja töötada ühise strateegilise raamistiku ning kindlaks määrata tulevaste ELi teadus- ja innovatsioonitegevuse rahastamisprogrammide prioriteedid pärast 2013. aastat.

Arutelu hõlmab küsimusi, kuidas suunata rahalisi vahendeid praeguste probleemide lahendamisse ja kuidas tõhusamalt toetada Euroopa ettevõtjate innovatsioonialast tegevust, tugevdades ühtlasi Euroopa teadusbaasi ja teadusruumi. Tulemused esitatakse sidusrühmade kogukonnale ja arutatakse nendega läbi.

Liidu järgmised teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise programmid on osa komisjoni järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekust, mis esitatakse 2011. aasta juunis. Ühise strateegilise raamistiku kohta peaks komisjon õigusakti ettepanekud vastu võtma 2011. aasta lõpuks.

6. Lisateabe allikad

Lisateavet saab järgmistest avalikest allikatest:

· raamprogrammi ja eriprogrammide järelevalve aastaaruanded [30];

· viie aasta hindamisaruanded [31];

· regulaarsed teaduse, tehnoloogia ja konkurentsivõime põhiandmete aruanded [32];

· Euroopa teadus- ja tehnoloogiastatistika (Eurostat) [33];

· uuringud ja analüüsid, mis on avaldatud seoses Euroopa Liidu teadustegevuse ja -poliitikaga [34];

· teadusuuringute peadirektoraadi iga-aastased tegevusaruanded [35];

· praktilised suunised ELi rahastamisvõimaluste kasutamiseks teaduse ja innovatsiooni alal [36].

Enamiku loetletud dokumentidest leiab või saab tellida järgmistelt veebisaitidelt:

· CORDISe veebisait: http://cordis.europa.eu;

· komisjoni teadusuuringute veebisait: http://ec.europa.eu/research;

· Euroopa teadusruumi veebisait: http://ec.europa.eu/research/era;

· Euroopa teadusuuringutesse investeerimist käsitlev veebisait: http://ec.europa.eu/invest-in-research;

· ERAWATCHi veebisait: http://cordis.europa.eu/erawatch.

[1] http://ec.europa.eu/europe2020/index_et.htm

[2] Euroopa Ülemkogu seadis 2002. aastal eesmärgi tõsta ELi teadus- ja arendustegevuse mahtu 2010. aastaks 3 protsendini.

[3] ELi 27 liikmesriigi kasv aastatel 2000–2009 oli 25 %.

[4] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm

[5] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/et/intm/118028.pdf

[6] http://ec.europa.eu/budget/reform/index_en.htm

[7] Nõukogu andis 10. märtsil 2011 loa algatada ELi liikmesriikide vahel täiustatud koostööprogramm ühtse patendikaitse õiguse loomiseks.

[8] http://ec.europa.eu/invest-in-research/funding/funding02_en.htm

[9] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/118028.pdf

[10] KOM(2008) 9076.

[11] ERAC on nõukogu ja komisjoni strateegiline nõuandeorgan teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse vallas.

[12] Nõukogu 26. mai 2010. aasta resolutsioon (3016).

[13] Nõukogu määrus nr 723/2009, 25. juuni 2009.

[14] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:071:0020:0031:ET:PDF

[15] KOM(2008) 1329.

[16] Need olid: institutsiooniline reform, teadusprojektide maksumus, maailmas tipptaseme saavutamine, noorteadlaste töölevõtmine ja karjäär.

[17] Läbisid kõik hindamiskünnised ja lisati valmisprotsessis põhinimekirja.

[18] Madrid, 18.–19. mai 2010.

[19] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/art169/docs/art-185-bonus_en.pdf

[20] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm

[21] http://www.iter.org/

[22] http://fusionforenergy.europa.eu/

[23] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm

[24] KOM(2011) 52 (lõplik).

[25] KOM(2010) 187.

[26] KOM(2010) 815.

[27] KOM(2011) 174.

[28] KOM(2010) 752.

[29] http://ec.europa.eu/research/csfri/index_en.cfm

[30] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring

[31] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=five-year-assessment

[32] http://ec.europa.eu/research/era/facts/figures/key_figures_en.htm

[33] http://ec.europa.eu/eurostat

[34] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm

[35] http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm

[36] http://cordis.europa.eu/eu-funding-guide/home_en.html

--------------------------------------------------