1.„Eesmärk 55“: ELi 2030. aasta kliimaeesmärgi saavutamine teel kliimaneutraalsuseni

Praegu on maailma kliima ja elurikkusega seotud hädaolukordadele reageerimisel murranguline aeg ning meie põlvkond on viimane, kellel on võimalik veel õigel ajal tegutseda. Käes on otsustav aastakümme Pariisi kokkuleppest tulenevate kohustuste täitmisel kõigi inimeste tervise, heaolu ja jõukuse huvides. EL on olnud eeskujuks, seades ambitsioonikad eesmärgid, et vähendada netoheidet 2030. aastaks 1990. aastaga võrreldes vähemalt 55 % ja muuta EL 2050. aastaks esimesena maailmas kliimaneutraalseks. Need eesmärgid ei ole enam pelgalt püüdlused, vaid kohustused, mis on sätestatud esimeses Euroopa kliimamääruses ning millega luuakse uusi võimalusi innovatsiooniks, investeeringuteks ja töökohtade loomiseks.

Seda silmas pidades on ettepanekute paketi eesmärk muuta EL „Eesmärk 55“ jaoks sobivaks ja viia ellu põhjalikud muutused, mida on vaja meie majanduses, ühiskonnas ja tööstuses. Tegemist on kollektiivse vastutuse ja võimalusega, mis peab olema avatud kõigile, nii novaatoritele ja investoritele, ettevõtetele ja linnadele kui ka tarbijatele, kodumajapidamistele ja üksikisikutele. Me kõik jagame hüvesid, mida pakuvad rohkem ruumi loodusele, puhtam õhk, jahedamad ja rohelisemad linnad, tervemad kodanikud, väiksem energiakasutus ja väiksemad arved, samuti uued töökohad, tehnoloogiad ja tööstuslikud võimalused. ELi rohepöörde keskmes on see, kuidas me saame tuua need hüved võimalikult kiiresti ja õiglaselt kõigi inimesteni, suurendades samal ajal oma konkurentsivõimet, luues tuleviku töökohti ning tegeledes tõhusalt rohepöörde kulude ja mõjuga.

Kui tegutseme enne pöördumatute murdepunktideni jõudmist, on meil võimalik seda üleminekut pigem kavandada kui sellele reageerida ja sellega kohaneda. Kuigi tegevusetusega kaasnevad kulud on selgelt suuremad kui meie kliimaeesmärkide saavutamise kulud, ei saa kuivade numbritega kajastada praeguste suundumuste jätkumise süngeid tagajärgi. Tegevusetus võib ühtlasi kaasa tuua uued eraldusjooned: nende vahel, kes suudavad endale lubada puhast ja nüüdisaegset tehnoloogiat, mis põhineb taastuvatel energiaallikatel, ning nende vahel, kellel puudub alternatiiv vanale ja saastavale tehnoloogiale. Kannatavad järgmised põlvkonnad, kes seisavad silmitsi sagedamate ja intensiivsemate tormide, metsa- ja maastikupõlengute, põudade ja üleujutuste ning konfliktidega, mida sellised loodusõnnetused võivad kogu maailmas põhjustada. Nende kriiside lahendamine on seega põlvkondadevahelise ja rahvusvahelise solidaarsuse küsimus. Järgmisel kümnendil saavutatu määrab meie laste tuleviku. Seepärast toetab üldsus pidevalt ja üha enam kliimaeesmärkide püstitamist ja neile vastavate meetmete võtmist. Kliimameetmete hoogustamine pakub huvi ka eelkõige noortele, sealhulgas tänastele teismelistele, kes muutuste eestvedajatena kutsuvad valitsusi ja ELi üles otsustavalt ja viivitamata tegutsema, et kaitsta kliimat ja keskkonda järgmiste põlvkondade hüvanguks.

Tänased ettepanekud tuginevad poliitilistele strateegiatele ja õigusaktidele, mille Euroopa Liit on juba vastu võtnud. Euroopa rohelises kokkuleppes on esitatud nende põhjalike muutuste kava. Selles määrati kindlaks homse majanduse põhielemendid, mis hõlmavad murrangulisi strateegiaid paljudes valdkondades, nagu elurikkus, ringmajandus, nullsaaste, säästev ja arukas liikuvus, renoveerimislaine, kestlik toit, vesinik, patareid ja akud, avamere taastuvenergia jt. Rohepöörde toetamiseks on sihtotstarbeliselt eraldatud enneolematuid vahendeid, olgu siis ELi taastekava, taasterahastu „NextGenerationEU“ kaudu, millest eraldatakse rohepöördele vähemalt 37 %, ELi järgmisest pikaajalisest eelarvest aastateks 2021–2027 või keskendudes jätkuvalt kestlikule rahandusele ja erainvesteeringute kaasamisele. Ühtlasi kasutame jätkuvalt kõiki ELi poliitikavaldkondi, näiteks teadusuuringud, oskused, tööstus, konkurents ja kaubandus, et toetada üleminekut kliimaneutraalsusele.

Pakett põhineb ka selgetel tõenditel, mis hõlmavad nii vajadust saavutada ELi 2030. aasta eesmärk kui ka seda, kuidas saavutada eesmärki parimal ja õiglaseimal viisil. 2030. aasta kliimaeesmärgi kavas hinnati rohepöörde võimalusi ja kulusid ning sellest nähtus, et kui saavutame sobiva poliitikameetmete kombinatsiooni, on tasakaal positiivne. See põhineb teadmisel, et mis on kasulik planeedile, on ühtlasi kasulik nii inimestele kui ka majandusele, nagu näitab tõsiasi, et majandus on alates 1990. aastast kasvanud enam kui 62 %, kusjuures heitkogused on samal ajavahemikul vähenenud 24 % – seega on majanduskasv CO2 heitest selgelt lahus.

Tänu nendele kogemustele ja teadmistele on see pakett kõige põhjalikum ettepanekute kogum, mille komisjon on kunagi kliima ja energia kohta esitanud ning mis paneb aluse uute töökohtade loomisele ning vastupanuvõimelisele ja kestlikule Euroopa majandusele tulevikus. Sellega pannakse õiguslik alus meie eesmärkide õiglasele, kulutõhusale ja konkurentsivõimelisele saavutamisele. Paketiga kehtestatakse CO2-le rohkemates sektorites hind, mis toob märkimisväärset lisatulu, et tagada õiglane üleminek, ja muudab puhtad lahendused odavamaks. See toetab taastuvenergia laialdasemat kasutamist ja suuremat energiasäästu. Samuti võimaldatakse sellega suurendada uute keskkonnasõbralike sõidukite ja puhtamate transpordikütuste müüki. Sellega tagatakse, et tööstus saab üleminekut juhtida, ja antakse talle vajalik kindlus investeeringute ja innovatsiooni hoogustamiseks. Selles keskendutakse energiaallikate maksustamisele kooskõlas ELi kliima- ja keskkonnaeesmärkidega. Paketiga viiakse ellu põhimõte „saastaja maksab“. Selle eesmärk on pöörata ümber suundumus, mis annab tunnistust looduse vähenevast suutlikkusest siduda atmosfäärist süsinikdioksiidi. Samuti aitab see üleilmsete kliimameetmete võtmise soodustamisega tagada, et kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht ei takista ELi kliimaeesmärkide saavutamist.

Paketiga „Eesmärk 55“ tugevdatakse ELi kliimamuutuste vastase võitluse alast üleilmset juhtpositsiooni meetmete ja näidete abil. Ainult ELi meetmetest siiski ei piisa ja nendega ei suudeta saavutada sellist üleilmset heitkoguste vähendamist, mida maailm vajab. EL on jätkuvalt täielikult pühendunud mitmepoolsele maailmakorrale ja kutsub partnereid kogu maailmas üles tegutsema üheskoos. Seepärast teeb EL koostööd G7, G20 ja muude rahvusvaheliste partneritega, näitamaks, et ambitsioonikamad kliimaeesmärgid, majanduslik heaolu ja kestlik majanduskasv võivad käia käsikäes. 2021. aasta novembris Glasgows toimuva olulise ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 26. istungjärgu (COP26) eel on käesolevate ettepanekute eesmärk panna paika tegevuskava, et teha ülejäänud maailmaga koostööd rohepöördeks, mille raames käsitletaks eksistentsiaalseid ohtusid ja loodaks kõigile uusi võimalusi.

Pakett „Eesmärk 55“ koosneb omavahel seotud ettepanekutest, mis koos aitavad meie eesmärke saavutada. Käesolevas teatises antakse ülevaade eri ettepanekutest ja nende seostest ning selgitatakse valitud poliitikameetmeid. Teatises näidatakse, kuidas paketiga saavutatakse üldine tasakaal õigluse, heitkoguste vähendamise ja konkurentsivõime vahel, ning kirjeldatakse eri poliitikavaldkondade koostoimet.





Pakett „Eesmärk 55“: lühitutvustus Pakett „Eesmärk 55“ koosneb omavahel seotud ettepanekutest, millega püütakse saavutada ühist eesmärki, milleks on tagada õiglane, konkurentsivõimeline ja roheüleminek 2030. aastaks ja pärast seda. Võimaluse korral muudetakse olemasolevad õigusaktid ambitsioonikamaks ja vajaduse korral esitatakse uusi ettepanekuid. Kokkuvõttes tugevdatakse paketiga kaheksat kehtivat õigusakti ja esitatakse viis uut algatust erinevates poliitikavaldkondades ja majandussektorites: kliima, energia ja kütused, transport, hooned, maakasutus ja metsandus. Seadusandlikke ettepanekuid toetab mõjuhinnangu analüüs, milles võetakse arvesse kogu paketi omavahelist seotust. Analüüsist nähtub, et liigne sõltumine tugevdatud regulatiivsest poliitikast tooks kaasa tarbetult suure majandusliku koormuse, samas kui CO2 hinnastamine üksi ei suudaks ületada püsivaid turutõrkeid ja turuväliseid takistusi. Valitud poliitikameetmete kombinatsioon on seega hoolikas tasakaal hinnastamise, eesmärkide, normide ja toetusmeetmete vahel. Toetusmeetmed •Tulude ja eeskirjade kasutamine innovatsiooni edendamiseks, solidaarsuse loomiseks ja vähekaitstud rühmadele avalduva mõju leevendamiseks, eelkõige uue kliimameetmete sotsiaalfondi ning täiustatud moderniseerimisfondi ja innovatsioonifondi kaudu.

2.Kogu majandust hõlmav lähenemisviis: õiglane, konkurentsivõimeline ja roheüleminek

Paketi „Eesmärk 55“ eesmärk on saavutada ELi ambitsioonikam heitkoguste vähendamise eesmärk, millest saavad kasu kõik eurooplased, ning luua võimalusi üleminekus osalemiseks, aidata neid, kes seda kõige enam vajavad, ja tõhustada üldist heitkoguste vähendamist. Samuti toetatakse sellega ELi majanduse keskkonnahoidlikku taastumist pandeemiast, aidatakse levitada keskkonnanõudeid EList väljaspool ning hoogustada innovatsiooni tulevastes toodetes ja tehnoloogiates.

2.1 Sotsiaalselt õiglane üleminek: võitlus ebavõrdsuse ja energiaostuvõimetuse vastu kliimameetmete abil

Üleminek kliimaneutraalsusele võib olla ainulaadne võimalus süsteemse ebavõrdsuse vähendamiseks. Näiteks CO2 hinnastamise vahenditega suurendatakse tulusid, mida saab uuesti investeerida vähekaitstud rühmade energiaostuvõimetuse ja liikuvusega seotud probleemide lahendamisse, hoogustatakse innovatsiooni ja majanduskasvu ning luuakse töökohti. See ei ole üksnes õigluse ja solidaarsuse küsimus, vaid ka laiem ühiskondlik vajadus tegeleda ebavõrdsusega, mis eksisteeris enne Euroopa rohelist kokkulepet ja mis süveneks, kui ei võeta otsustavaid meetmeid kliimamuutuste vastaseks võitluseks ja nullsaaste eesmärgi saavutamiseks.

Seepärast on solidaarsus Euroopa rohelise kokkuleppe määrav põhimõte – solidaarsus põlvkondade, liikmesriikide, piirkondade, maa- ja linnapiirkondade ning ühiskonna eri osade vahel –, nagu on näidanud ka õiglase ülemineku mehhanism ja mitmed muud viimastel aastatel ELi tasandil kasutusele võetud vahendid. Kliimaneutraalsuse saavutamine eeldab ühist eesmärki, ühiseid jõupingutusi ning erinevate lähtepunktide ja väljakutsete tunnustamist. Paljud kodanikud, eriti noored, on valmis oma tarbimis- ja liikuvusharjumusi muutma, kui neile antakse asjakohast teavet, et vähendada oma CO2 jalajälge ning elada keskkonnahoidlikumas ja tervislikumas keskkonnas. Paketis käsitletakse siiski ka nende inimeste muresid, kelle tööhõivet või sissetulekut üleminek mõjutab.

See lähenemisviis kajastub paketis „Eesmärk 55“ kõikjal – kliimaeesmärkide saavutamiseks tehtavaid jõupingutusi jagatakse liikmesriikide vahel vastavalt nende suhtelisele jõukusele, tulude jaotamisel võetakse arvesse nende erinevat suutlikkust ja ebavõrdsuse probleemiga tegeletakse igas liikmesriigis. Sellest nähtub vajadus suurema solidaarsuse ja sotsiaalse õigluse järele, mis vastaks meie kiiremale tegutsemisele ja kõrgematele eesmärkidele.