[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 30.6.2010

KOM(2010)346 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

ÜHENDUSE 2008.-2012. AASTA STATISTIKAPROGRAMMI VAHEHINDAMISE KOHTA

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

ÜHENDUSE 2008.-2012. AASTA STATISTIKAPROGRAMMI VAHEHINDAMISE KOHTA

SISSEJUHATUS

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 1578/2007/EÜ ühenduse statistikaprogrammi kohta ajavahemikuks 2008–2012[1] võeti vastu 11. detsembril 2007. Selles on keskendutud järgmistele üldprioriteetidele: heaolu, konkurentsivõime, innovatsioon ja majanduskasv, solidaarsus ja inimareng, majanduslik, sotsiaalne ja piirkondlik ühtekuuluvus, säästev areng ja demograafilised probleemid ning Euroopa Liidu edasine laienemine.

Käesolev dokument on otsuse artiklis 6 nõutud vahearuanne ning see põhineb Eurostati sisemisel aruandlussüsteemil iga-aastaste tööprogrammide kohta ning konsultandi aruandel, mis hõlmab teatavaid spetsiifilisi elemente. 2. jaos tehakse kokkuvõte ühenduse statistikaprogrammi peamistest tulemustest, 3. jaos vaadeldakse ühenduse statistikaprogrammi teise poolega seonduvat ja 4. jagu hõlmab spetsiifilisi elemente, mida aruandes käsitlema peab. 5. jaos esitatakse soovitused tulevikuks.

PROGRAMMI PEAMISED TULEMUSED

Siin keskendutakse programmi kahele esimesele aastale.

Kokkuvõte

Ühenduse statistikaprogramm sisaldab umbes 130 eesmärki, enamik neist on mitmeaastased ja nõuavad pidevat rakendamist kogu programmiperioodi jooksul. Programmi iga jaotise[2] puhul vastavad paljud eesmärgid (umbes 90 %) ajakavale ja need saavutatakse tõenäoliselt 2012. aasta lõpuks, kuigi Euroopa statistikasüsteemi ressursside piiratus võib muuta selle raskemaks kui arvati. Mõned olulised eesmärgid on 2009. aasta lõpuks juba saavutatud (Euroopa statistika haldamise nõuandekogu loomine, energiastatistika määruse vastuvõtmine, Eurostati veebilehe kasutajasõbralikumaks muutmine). Eesmärgid, mille saavutamiseks peab tegevus alles algama, hõlmavad näitajate väljatöötamist logistika ja ühendvedude jõudluse analüüsimiseks, NACE rev2 rakendamist rahvamajanduse arvepidamises ja metoodika väljatöötamist piirkondlike andmete kvaliteedi hindamiseks.

Lisaks on Euroopa Statistikasüsteem (ESS) tõestanud, et suudab toime tulla finantskriisi statistiliste tagajärgedega makromajandusliku ja sotsiaalstatistika valdkondades. Avaldatud on otsuseid valitsuse sekkumise statistilise kajastuse kohta ja esitatud on asjakohased majanduslikud ja tööturu näitajad. Olemasolevaid statistilisi näitajaid vaadatakse üle ja käimas on mitu projekti, mille eesmärk on pakkuda poliitikakujundajatele olemasolevate andmete parema kasutamise tulemusena lisanäitajaid. Arvestades seda, et tulevikus on kasutada vähem vahendeid, on vaja metoodikat, mõisteid ja määratlusi paljudes valdkondades veel rohkem ühtlustada ja parandada standardimist, et saavutada 2012. aasta lõpuks kõik ühenduse statistikaprogrammi eesmärgid.

Läbivad teemad

Statistika roll Euroopa integratsiooniprotsessis

Toetudes uuele ettevõtlusregistrite määrusele, edenes töö ühenduse hargmaiste kontsernide registri loomisel hästi ning kinnitati andmekogumid 5000 sellise kontserni kohta. Valmistati ette määruse eelnõu konfidentsiaalsete andmete vahetamise kohta Eurostati ja Euroopa Keskpankade Süsteemi vahel, et parandada registrite kvaliteeti. Teiste märkimisväärsete tegevuste hulka kuuluvad jõupingutused andmete ja metaandmete edastamise vahendite standardimiseks, integreeritud infotehnoloogiliste vahendite edasiarendamine tootmissüsteemide jaoks, kontseptuaalne töö uue Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemiga (ESA) ja NACE rev2 edukas rakendamine paljudes statistikavaldkondades. Loodud on andmete konfidentsiaalsuse uus juhtimisstruktuur ja protsess ESSile asjakohaste teadusprojektide kohta tagasiside andmiseks.

Suhted huvirühmadega

Euroopa Statistikasüsteem (ESS)

Esimene aruanne ESSi vastavuse kohta Euroopa statistikat käsitlevatele tegevusjuhenditele avaldati 2008. aastal, hiljem on selle rakendamine jätkunud kogu ESSis ning Euroopa statistika haldamise nõuandekogu, mis loodi eesmärgiga esitada ESSile selle kohta sõltumatuid seisukohti, toetab korrapärast vastavuse mõõtmist ja parandusmeetmete jälgimist. Pikaajalise strateegia raames töötatakse nüüd Euroopa statistikaalast koolitusprogrammi välja igal aastal.

Koostöö kasutajatega

Dialoogi kasutajatega tugevdati rahvamajanduse arvepidamise ja hinnastatistika teemaliste konverentside kaudu, uue kasutajatega konsulteerimise komitee (Euroopa statistika nõuandekomitee) loomise ja toimivaks muutmise kaudu, sidusrühmadega dialoogide alustamise ja komisjonis ärakuulamiste korraldamise kaudu.

Tehniline koostöö kolmandate riikidega ja koostöö rahvusvaheliste organisatsioonidega

ESSi ja Euroopa standardite tähtsus maailma tasandil tõusis tänu korrapärasele konsulteerimisele ja kooskõlastamisele.

Vahendid

Parem õiguslik reguleerimine ning kulude ja tulude tasakaal

Selles valdkonnas võetud meetmed näitasid, et kõik liikmesriigid ei mõõda ei koormust ega kulusid süstemaatiliselt või ühtemoodi kõigis statistikavaldkondades. Vastajate koormuse vähendamiseks võeti 2008. ja 2009. aastal vastu ettepanekud õigusaktide lihtsustamiseks ja uuesti sõnastamiseks energia, transpordi, rände, Intrastati, struktuurilise ettevõtlusstatistika ja põllumajanduse valdkonnas. Kuna statistikaalaste nõudmiste täiendav mehhaaniline lihtsustamine takistaks kasutajatele kvaliteetsete andmete edastamist, hakkas Eurostat statistika koostamisprotsesse ajakohastama, vaadates samal ajal statistikaprogrammi uuesti läbi ja hinnates ümber selle prioriteete.

Vastavuse kontrollimine

Ühenduse statistika kvaliteedi parandamiseks tehti korrapärast vastavuse kontrollimist, nii palju kui praegune raamistik seda lubas.

Kasutajate vajadustele reageerimise võime suurendamine

Käivitati mitu projekti, nt seoses ettevõtlus- ja kaubandusstatistika ajakohastamisega (MEETS), et kombineerida erinevad statistilisi allikad ja diferentseerida nõuded panuse andmiseks Euroopa koondandmetesse (struktuurilise ettevõtlusstatistika määruse uus sõnastus). Lisaküsimustike kasutamist laiendati sotsiaalstatistika valdkonnale (nt tervishoiu, puuete, rände, koolist tööle ülemineku kohta), et paremini vastata kasutajate uutele vajadustele.

Rahaline toetus programmiperioodiks

Toetuste haldamise menetluste lihtsustamiseks on Eurostat käivitanud mitmeid algatusi, näiteks partnerlustoetuse raamlepingute arendamine, kindlasummaliste toetuste võimaluse uurimine ja ESSi võrgustiku menetluste lihtsustamine, kuid vaja on veel teha täiendavaid jõupingutusi.

Partnerite ekspertteadmiste kasutamine ühenduse eesmärkide saavutamiseks

Välja on töötatud uut tüüpi koostöövõrgustikud, et jagada kogemusi ja koondada Euroopa statistikasüsteemis sisalduvat teavet ja ressursse (ESSnet). Võrgustik hõlmab liikmesriikide projektitöid, mille andmed tehakse kasutamiseks kättesaadavaks kõigile Euroopa statistikasüsteemi partneritele. Seda Euroopa statistikasüsteemi raames tehtava koostöö parandamise vahendit on mitmes valdkonnas kasutatud ja see on juba andnud häid tulemusi.

Levitamine

Eurostati uuendatud veebileht avati 2009. aasta aprillis. Parandatud on juurdepääsu, navigeerimisvahendeid ja andmete väljavõtteid, viimistlemisel on muudetud võrdlusandmebaas, et parandada andmete ja metaandmete haldamise võimalusi. Paljude muude algatuste (näiteks Statistics Explained ja olulised väljaanded) edu tõendab allalaadimiste arvu suurenemine.

Valdkonnaülesed tegevused

Struktuurinäitajaid on edasi arendatud ja kasutatud riiklike reformikavade analüüsimiseks Lissaboni strateegia seirekavade raames. Nii struktuurinäitajate kui ka säästva arengu näitajate jaoks on välja töötatud kvaliteediprofiilid ja täiustatud levituskanalid. Säästva arengu näitajaid kasutati 2009. aastal ELi säästva arengu strateegia ja selle seirearuande ajakohastamiseks ning lõpule on viidud teostatavusuuring heaolunäitajate lisamise kohta.

Laienemise valdkonnas on kandidaatriike ja võimalikke kandidaatriike abistatud statistikasüsteemide ajakohastamisel ja tugevdamisel ning kvaliteetsete statistiliste andmete kättesaadavuse parandamisel. Võeti konkreetseid meetmeid andmete korrapäraseks avaldamiseks, et läbirääkimisprotsessi toetada, ja rahvaloenduste rahvusvaheliseks jälgimiseks.

Arutlused makromajanduslike näitajate (nt SKP) täiendamise üle näitajatega, mis kajastavad progressi sotsiaalseid ja keskkonnaaspekte, andsid tulemuseks komisjoni teatise „SKP täiendamine – Edu mõõtmine muutuvas maailmas”[3].

Statistikavaldkonnad jaotiste kaupa

Kaupade vaba liikumine: Intrastati ja Extrastati jaoks töötati välja uued õigusnormid, mille eesmärk on vähendada vastajate koormust ja Extrastati puhul tulla toime võimalike andmekadudega, kui nõutavaid statistilisi andmeid tollideklaratsioonist ei saa. Uuriti võimalusi kaubavahetuse peegelvoogude asümmeetria vähendamiseks ja suurendati korrapärase järelevalve ja asjakohaste soovituste abil kaubandusstatistika ja maksebilansistatistika omavahelist kooskõlastatust.

Põllumajandus: Liikmesriike toetati olulisel määral ja vastu võeti õigusakt põllumajandusloenduse läbiviimise kohta aastatel 2009-2010. Välja töötati strateegia maakasutuse statistika parandamiseks ja tehti jõupingutusi, et rahuldada komisjoni merenduspoliitika statistilise teabe vajadusi. Seadusandlikke meetmeid võeti põllumajanduse keskkonnastatistika valdkonnas ja koormuse vähendamiseks loomade ja põllukultuuride statistika valdkonnas.

Isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine: Esimest korda koguti andmeid välisfiliaalide statistika valdkonnas ning vastu võeti õigusakt kvaliteediaruannete kohta. Töötati välja elamislubade statistika metoodika ja võeti vastu rakendusmeetmed.

Õigus, vabadus ja turvalisus: Valmistati ette iga-aastase rändestatistika rakendusmeetmed. Koostati lisaküsimustik sisserändajate tööturule integreerimise kohta. Alates 2007. aastast avaldatakse igal aastal kuritegevuse ja kriminaalasjades õigusemõistmise statistikat . Korraldati 17 katseprojekti 2013. aasta ELi turvalisuse uuringu (ohvristamise uuring) küsimustiku katsetamiseks.

Transport: Pidevalt esitati andmeid kõigi transpordiliikide kohta ja tugevdati õiguslikku alust. Transpordi ohutusega seoses algatati vastastikuse mõistmise memorandum koos teiste andmetootjatega.

Majandus- ja rahapoliitika: Rahvamajanduse arvepidamise valdkonnas aitas Eurostat kaasa ÜRO rahvamajanduse arvepidamise süsteemi läbivaatamisele, mis lõpetati 2009. aastal. Samal ajal ajakohastatakse Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemi ja praegu arutatakse selle andmete edastamise programmi üle. Alanud on töö läbivaadatud ESA ja IMFi uue maksebilansi käsiraamatu kooskõlastatud rakendamise tagamiseks. Suurt tähelepanu pöörati omavahendite statistika kontrollimisele, esitati andmed eelarve- ja maksualaseks järelevalveks ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames, samal ajal jätkus töö metoodikaraamistiku ja andmete võrreldavuse parandamiseks. Kreeka võla ja riigieelarve puudujäägiga seotud erakorraline olukord oli Eurostatile eriliseks väljakutseks, sest sellise olukorra analüüsimine ja vastumeetmete väljaselgitamine on ressursimahukas. ELi finantskonto maksebilansi koondnäitajad avaldati esmakordselt 2009. aastal. Kiirstatistika osas avaldati aruanne määruse rakendamise kohta, milles toodi esile parimad tavad ja andmete kvaliteediga seotud aspektid. Täiendavaid jõupingutusi tehti Euroopa peamiste majandusnäitajate katvuse, ajalise kestuse ja õigeaegsuse parandamiseks. Hinnastatistika valdkonnas jätkus metoodikatöö ühtlustatud tarbijahinnaindeksi alal, järelevalvetegevus hõlmas täiendavaid riike. Edu saavutati üksikasjalikuma hinnastatistika kogumisel. Alates 2008. aastast esitatakse ostujõu pariteete kooskõlas uue määrusega. Sektoriaalse arvepidamise projekt on näide uue statistika esitamisest olemasoleva statistika integreerimise põhjal.

Tööhõive: Rakendati mitu tööjõu-uuringu lisaküsimustikku. Vastu võeti tulevaste lisaküsimustike õiguslik alus ja määrus vabade töökohtade kvartalistatistika kohta. Korraldati põhjalik tööjõu-uuringu kvaliteedikontroll. 2006. aasta töötasude struktuuri uuringu tulemused tehti teatavaks, muu hulgas ka teadusringkondadele.

Ühine kaubanduspoliitika: Edu saavutati erinevate, kuid omavahel seotud statistikavaldkondade (näiteks kaubandusstatistika, maksebilansi ja rahvamajanduse arvepidamise statistika) andmete ühtlustamisel.

Sotsiaalpoliitika, haridus, kutseõpe ja noorsugu: 2009. aastal, pärast kriisi möödumist analüüsiti sotsiaalstatistikat, et täita teabelüngad. Kättesaadavaks sai võrreldav teave sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse kohta. Sotsiaaluuringute põhilisi näitajaid käsitlev projekt toob kaasa põhimõtete ja määratluste parema integratsiooni eri valdkondades. Hariduse ja elukestva õppe statistika puhul on tehtud edusamme, avaldatud on tulemused täiskasvanute hariduse ja kutsealase täiendkoolituse kohta. ELi noorsooaruandes 2009 avaldati mitmesugust teavet noorte kohta. Koostati täielik ülevaade sooküsimustega seotud statistikast ja esitati konkreetseid andmeid selle valdkonna kohta. Vastu võeti määrus rahva- ja eluasemeloenduse kohta ja valmistati ette rakendusmeetmed. Vastavatel poliitilistel eesmärkidel koostati üldise ja piirkondliku tasandi rahvastikuprognoosid.

Rahvatervis: Vastu võeti raammäärus rahvatervise ja töötervishoiu ja tööohutuse kohta, valmistati ette rakendusmeetmed ning avaldati andmed tervishoiu, surma põhjuste, tööõnnetuste ja kutsehaiguste kohta. Aastal 2008 viid läbi Euroopa terviseküsitlus.

Tarbijakaitse: Avaldati ülevaatlik väljaanne tarbijate kohta Euroopas ja taskuraamat toiduainete „talust taldrikule” kulgemise kohta. Toiduohutuse valdkonnas levitati andmeid toidu ja sööda kontrolli ja järelevalve kohta.

Tööstus: Ettevõtlusstatistika valdkonnas keskendus arendustöö globaliseerumisele ja ettevõtlusnäitajatele, korraldati uurimusi ja katsearvutusi. Vastu võeti programm MEETS ja kiideti heaks järgnevad iga-aastased tööprogrammid. Muudeti infoühiskonna määrust ja tehti kättesaadavaks andmed Euroopa digitaalse konkurentsivõime aruande koostamiseks. Turismistatistika valdkonnas anti välja mitu poliitikale suunatud väljaannet ja vaadati üle õiguslik alus. Turismi satelliitkontode projekt keskendus täiendavale ühtlustamisele. Energiastatistika määrus võeti vastu 2008. aastal ja selle jaoks koguti andmeid. Metoodiline töö keskendus muu hulgas energiatõhususe mõõtmisele ja taastuvenergiale.

Majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus: Pärast piirkondliku klassifikaatori NUTS läbivaatamist 2008. aastal konverteeriti kõik piirkondlikud andmed ja alustati projekti mitmesuguste NUTSi 3. tasandi andmete kogumiseks. Alustati uut andmete kogumise vooru linnaauditi jaoks.

Teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus: Viidi läbi mitu ühenduse innovatsiooniuuringut, uuriti doktorikraadiga inimeste karjäärivõimalusi, samuti teadusuuringute ja -arendustegevuse valdkonda, uuringute metoodikat ja kvaliteeti parandati ning laiendati andmetele juurdepääsu. Metoodika osas hakkasid toimima asjakohased välised ja sisemised juhtimisstruktuurid. Alustati koostööprojekte andmete integreerimise, statistika avalikustamise kontrolli ja mudelitel põhinevate lähenemisviiside valdkonnas ning lepiti kokku strateegia mikroandmetele juurdepääsu parandamiseks.

Keskkond: Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise strateegia vaadati läbi ja võeti vastu õigusakti ettepanek. Kiirendati tööd loodusvarade kasutustõhususe ja keskkonnamõjude koondnäitajate valdkonnas, samuti tehakse edusamme jäätmete, ringlussevõtu, vee ja pinnase statistika valdkonnas. Eurostat osales aruteludes kliimamuutusi käsitleva statistika teemal, koostas sellealase tegevuskava ja aitas ette valmistada Euroopa Liidu iga-aastast kasvuhoonegaaside ülevaadet.

Arengukoostöö: Koostöö keskendus abiandjate tegevuse koordineerimise edendamisele ja statistika huvide kaitsmisele, eelkõige seoses riiklike arengustrateegiatega. Koostati juhend statistika kohta ELi arengukoostöös, et toetada statistikaalaste projektide kavandamist arenguriikides.

Majandus-, finants- ja tehniline koostöö kolmandate riikidega: Pakuti tehnilist nõu ja tuge Euroopa naabruspoliitika partnerriikidele ning avaldati koostööprojektide tulemusel kogutud andmed.

Inim- ja finantsressursside kasutamine

2008. aastal inimressursid pisut suurenesid, peamiselt seoses laienemisega, kuid alates 2009. aastast järgitakse komisjoni personali nullkasvu poliitikat ning kasutatakse strateegilisi projekte, mis sisaldavad eelplaneerimist ja karjääriarendamist.

Programmi rakendamisega seotud eelarvelised kulukohustused olid aastal 2008 umbes 66 miljonit eurot (Eurostatile ettenähtud assigneeringute suurus oli 48 miljonit eurot) ja 2009. aastal 80 miljonit eurot (Eurostatile ettenähtud assigneeringute suurus oli 54 miljonit eurot), Eurostatile eraldatud suurenenud eelarveosa asendab teiste komisjoni talituste eelarvest delegeeritud summasid.

ÜHENDUSE STATISTIKAPROGRAMMI TEISE POOLE TÄHTSAIMAD ELEMENDID

Seoses Euroopa statistikasüsteemiga (Krakowi/Haagi tegevuskava) võeti 2009. aastal vastu määrus Euroopa statistika kohta[4]. See loob stabiilse ja läbipaistva õiguskeskkonna, mis tagab Euroopa statistikasüsteemi liikmete sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse. Eelkõige on selles sätestatud põhimõtted, mis võimaldavad kõigil Euroopa statistikasüsteemi liikmetel tõhusamalt statistikat toota ja levitada, kindlaks määratud Euroopa statistikasüsteemi struktuur, antud statistikasüsteemi koordineerimise roll Euroopa tasandil Eurostatile ja riikide tasandil riiklikele statistikaametitele, institutsionaliseeritud koostöövõrgustikud ja karmistatud nõudmisi tulemuste kvaliteedile. Euroopa statistikat käsitlevate tegevusjuhiste edasiarendamine ja rakendamine Euroopa statistikasüsteemis on Euroopa statistika kvaliteedi ja usaldusväärsuse suurendamiseks samuti oluline.

Lisaks võttis komisjon 2009. aasta augustis vastu teatise Euroopa Liidu statistika koostamise metoodika kohta – vaade järgmisele kümnendile[5] ning majandus- ja rahandusministrite nõukogu kiitis selle heaks 2009. aasta novembris[6]. Selle peamine eesmärk on tõhustada statistika koostamist, muutes koostamise meetodit. Toote- ja teenustevaliku pidev kohandamine innovatsiooni ja uute arengutega peaks tagama Euroopa statistikasüsteemile võimaluse säilitada tulevikus oluline roll ELi poliitikakujunduse toetamisel ja vastata kasutajate ootustele. Nägemus toetub info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate vahendite väljatöötamisele ja terviklikule lähenemisviisile ning see tähendab eemaldumist traditsioonilisest stovepipe -mudelist ning liikumist integreeritud mudeli suunas, nagu on kirjeldatud hiljuti välja töötatud ühises rakendusstrateegias.

Lisaks hõlmab uus Euroopa statistikasüsteemi juhtimisstruktuur uusi koostöömudeleid ja -vorme, nagu näiteks direktorite grupid kõigi statistikavaldkondade puhul, sponsorlusgrupid üksikisikutele, strateegilised ajaliselt piiratud projektid ja koostöövõrgustikud, et lihtsustada uute tehnikate kasutuselevõttu ja teadmiste edasiandmist Euroopa statistikasüsteemi raames. Programmide koostamise ja planeerimise protsessi reform on alanud.

Et viia Kreeka statistikasüsteem vastavusse ELi nõudmiste ja Euroopa statistikasüsteemi standarditega, aitab ESS Kreeka statistikaametil statistikasüsteemi ümber korraldada, nii et see oleks võimeline tootma usaldusväärseid statistilisi andmeid. See abi neelab suure osa ESSi ressurssidest.

Ning lõpetuseks, alanud on protsess kulutasuvuse analüüsi tegemiseks kõigis valdkondades (nt kokkuvõtliku teabe lehtede väljatöötamine, kulude ja koormuse mõõtmine), kuid on vaja teha täiendavaid jõupingutusi.

ARUANDE KONKREETSED ASPEKTID

Konkurentsimõju VKEdele seoses halduskoormuse vähendamisega

Et hinnata mõju väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõimele, hinnati selle rühma ettevõtjate halduskoormuse vähenemist ettevõtjate jaoks kõige koormavamate statistikaalaste õigusaktide (Intrastat, struktuurilise ettevõtlusstatistika määrus ja Prodcom) läbivaatamise korral. VKEde äritegevusse saaks tagasi suunata umbes 200–250 miljonit eurot, kui võtta liikmesriikide praktikasse üle ELi õigusaktide muudatused, näiteks jälgitavate statistiliste andmete arvu vähendamine, künnise suurendamine, millest alates peavad ettevõtted esitama Intrastati andmed, ja teatavate struktuurilise ettevõtlusstatistika muutujate kaotamine.

Rahaliste kohustuste jagamine ELi ja liikmesriikide eelarvete vahel

Rahaliste kohustuste jagamist määratletakse kui eelarve osa, mida vastavalt EL ja liikmesriigid kulutavad ühenduse statistikaprogrammiga hõlmatud statistika koostamiseks. Suurema osaga ELi rahastamisest toetatakse investeeringuid ja suutlikkuse suurendamist liikmesriikide uute algatuste jaoks, mis tavaliselt ei hõlma õigusaktidega ette nähtud statistikatoiminguid. Ühenduse statistikaprogrammi rakendamise finantskoormus on peamiselt seotud statistilise teabe koostamisega riiklikes statistikaametites ja põhineb seega suurel määral liikmesriikide panusel. Asjaolu, et 60–90 % liikmesriikide statistika tööprogrammidest on seotud ELi tööprogrammidega, tähendab, et Euroopa ja riiklike statistika tööprogrammide vahel on märkimisväärne sünergia. Täpsemate hinnangute andmiseks on vaja luua asjakohane teabesüsteem ELi ja liikmesriikide kantud kulude kohta.

Andmed sotsiaalsete ja majanduslike mõjude erapooletuks analüüsiks

Eurostat jälgib pidevalt kasutajate vajadusi, sealhulgas poliitikakujundajate vajadusi poliitikastrateegiate jälgimiseks ja läbivaatamiseks. Kasutajate rahulolu mõõdetakse korrapäraste uuringute ja muude vahendite abil. Seega pakub Euroopa statistikasüsteem vajalikke andmekogusid sotsiaalsete ja majanduslike mõjude erapooletuks ja objektiivseks analüüsiks.

SOOVITUSED

Varasemate soovituste järelmeetmed

Eelmise hindamise soovitusi arvesse võttes on kehtestatud mehhanism, mis võimaldab siduda ühenduse statistikaprogrammi eesmärgid planeerimise ja aruandluse protsessis iga-aastaste tööprogrammidega, mis parandab programmide rakendamise järelevalvet. Soovitus tasakaalustada nõudlust ja ressursse on aidanud koostada teatist Euroopa statistika järgmise kümnendi kohta.

Uute statistilise teabe vajaduste määratlemine

Poliitikakujundajatel on vajadus uute keerulisemate ja ajakohaste andmete järele tõenäoliselt kogu aeg, nt seoses teatisega SKP täiendamise kohta, komisjoni aruandega majandustegevuse ja sotsiaalsete edusammude mõõtmise kohta („Stiglitz-Sen-Fitoussi aruanne”), vajadus suuremal hulgal geograafiliste võrdlusandmete, puuet käsitlevate andmete ja tarbijaturgusid käsitlevate näitajate järele, eelkõige selleks, et jälgida igal aastal üksikasjalikke tootehindu ja Euroopa 2020. aasta strateegiat. Nende vajaduste rahuldamiseks on Euroopa statistikasüsteemis vaja integreeritumat lähenemisviisi, mis kasutaks korraga mitut andmeallikat ja kombineeriks neid omavahel, ning metoodika, mõistete ja määratluste ühtlustamist.

Partnerluse tugevdamine Euroopa statistikasüsteemis

Euroopa statistikasüsteemi arengud toovad kaasa ühenduse statistikaprogrammi edasise ümberkorraldamise, et vastata tulevastele väljakutsetele. Vaja on kohandada iga-aastast planeerimisprotsessi ja programme ning hinnata ühenduse statistikaprogrammi eesmärkide. Suurema arvu erinevate integreeritud koostöömudelite loomine koos liikmesriikidega nõuab tihedamat omavahelist suhtlust, ESSi võrgustike laialdasemat kasutamist ja vahendite jagamist, et süsteemi tõhustada.

Kulude ja koormuse analüüs ja uute prioriteetide määramine

Ühenduse statistikaprogramm nõuab aruandmist nende aspektide kohta. Arvesse tuleb võtta olemasolevaid kulude ja koormuse mõõtmise tulemusi ning vaja on arutleda edasi selle üle, kuidas saada kõikidelt liikmesriikidelt ühtlast teavet kulude ja koormuse kohta ning statistika kasutamise kohta. Välja tuleks töötada kontseptuaalne lähenemisviis tegevuste prioriteetide muutmisele, mis toetuks kättesaadavatele kokkuvõtliku teabe lehtedele iga õigusakti kohta ja selle rakendamiseks tuleks teha sihikindlaid jõupingutusi.

Vahendite olemasolu programmi rakendamiseks

Euroopa statistikasüsteemi tasandil tuleks püüda leida sobiv tasakaal ühenduse statistikaprogrammis ja tulevikunägemuses püstitatud eesmärkide ja praeguse rahaliste vahendite olukorra halvenemise vahel paljude liikmesriikide statistikaametites. Euroopa statistikasüsteemi tasandil on vaja strateegilist arutelu programmi teise poole eesmärkide üle ja täiendavat kasutajate vajaduste ümberhindamist, et määrata kindlaks strateegilised prioriteedid ja muuta statistika koostamine tõhusamaks.

[1] ELT L 344, 28.12.2007.

[2] Vastavalt lepingutele.

[3] KOM (2009) 433, 20.8.2009.

[4] Nõukogu määrus (EÜ) nr 223/2009, 11.3.2009.

[5] KOM(2009) 404 lõplik, 10.8.2009.

[6] Nõukogu 2972. istung, majandus- ja rahandusküsimused, 10.11.2009.