Usaldusväärsuse aluste kinnistamine

I. Laienemiskava — Saavutused ja probleemid

Komisjon on viimase viie aasta jooksul parandanud laienemispoliitika usaldusväärsust ning suurendanud selle ümberkujundavat mõju, tagades seeläbi, et põhimõttelistele reformidele keskendutakse põhjalikumalt juba laienemisprotsessi alguses. Komisjon on pööranud erilist tähelepanu kolmele sambale, milleks on õigusriigi põhimõte, majanduse juhtimine ja avaliku halduse reform.

Komisjon võttis 2012. aasta laienemisstrateegiat käsitlevas teatises[1] õigusriigi põhimõtte suhtes kasutusele uue lähenemisviisi. 2013. aasta teatises[2] kehtestas komisjon majanduse juhtimise tugevdamiseks raamistiku, toetudes Euroopa poolaasta raames saadud kogemustele. Käesoleval aastal esitab komisjon uusi ideid, millega toetada laienemisprotsessis osalevates riikides avaliku halduse reformi läbiviimist. Nimetatud kolm sammast on omavahel seotud ning kõnealused valdkonnad mängivad olulist rolli otsuse tegemisel, kas teatav riik on ELiga ühinemiseks täielikult valmis või mitte.

ELi laienemispoliitika aitab kaasa rahu, julgeoleku ja heaolu saavutamisele Euroopas. Laienemispoliitika suurendab ELi poliitilist ja majanduslikku võimsust ning sellel on asjaomastele riikidele tugev ümberkujundav mõju. Hästi ettevalmistatud ühinemisprotsess tagab, et laienemine ei toimu liidu tõhususe arvelt.

Kümne liikmesriigi 2004. aastal liiduga ühinemise kümnes aastapäev käesoleva aasta mais oli meeldetuletuseks tehtud edusammudest. ELi laienedes suurenevad ka meie ettevõtjate, finantsinvestorite, tarbijate, turistide, üliõpilaste ja kinnisvaraomanike võimalused. Ühinemine tuli kasuks nii ELiga ühinenud riikidele kui ka vanadele liikmesriikidele. Suurenenud on kaubavahetus ja investeeringud. ELi keskkonna-, tarbijakaitse ja muude normide laiaulatuslikuma kohaldamise tulemusena on paranenud inimeste elukvaliteet.

Lääne-Balkani riikide jaoks on ELi liikmesriikide poolt antud selge perspektiiv saada ELi liikmeks oluline stabiliseeriv tegur. See toetab vajalike tingimuste, sealhulgas stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tingimuste täitmisel edusammude saavutamist. Olulise tähtsusega on heanaaberlikud suhted ja kaasav piirkondlik koostöö. Viimasel aastal on sellega seoses edusamme tehtud, kuid mõned küsimused on siiski lahenduseta. Veel üsna hiljuti konfliktidest lõhestatud piirkonna ajalugu silmas pidades on väga oluline jätkata pidevaid jõupingutusi laienemisprotsessis osalevate riikide omavaheliste ja teatavate liikmesriikidega peetavate kahepoolsete vaidluste lahendamiseks, vajaduse korral ÜRO egiidil all, ja mineviku pärandist ülesaamiseks.

Ühinemisprotsess on nõudlik ning toetub rangetele, kuid õiglastele tingimustele, kehtestatud kriteeriumidele ning ühineda sooviva riigi enda saavutuste arvessevõtmisele. See on otsustava tähtsusega laienemisprotsessi usaldusväärsuse ja laienemisprotsessis osalevatele riikidele stiimulite andmise jaoks, et nad jätkaksid kaugeleulatuvate reformide teostamist, ning ELi kodanike toetuse tagamise jaoks. Liikmesriigid peaksid pidama koos ELi institutsioonidega teadlikku arutelu laienemispoliitika poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete mõjude üle.

***

Praegune laienemiskava hõlmab Lääne-Balkani riike, Türgit ja Islandi. Käesolev aasta on olnud mitme Lääne-Balkani riigi jaoks märkimisväärne.

Montenegro on teinud ühinemisläbirääkimistel täiendavaid edusamme. Avatud on kaksteist peatükki. Alanud on õigusriigi reformide rakendamine. Praegu on vaja konkreetseid tulemusi ning need saavad ühinemisläbirääkimiste üldise tempo kindlaksmääramisel otsustavaks.

Ühinemisläbirääkimiste alustamine on murdepunktiks ELi suhetes Serbiaga. Serbia peab nüüd näitama reformidega seotud prioriteetide elluviimisel kindlaid tulemusi, kuna läbirääkimiste tempo sõltub sellistes tähtsates valdkondades nagu õigusriigi põhimõte ja suhete normaliseerimine Kosovoga tehtud edusammudest*. Belgradi ja Priština vahelisele dialoogile tuleb oluliste pooleliolevate küsimuste lahendamiseks ja suhete normaliseerimisel uue etapi alustamiseks anda uus hoog.

Albaaniale anti juunis tunnustusena teostatud reformide ja nõutud tingimuste täitmisel tehtud edusammude eest kandidaadi staatus. Riik peab reformiprotsessi jätkama ja tugevdama ning suunama oma jõupingutused ELiga integreerumist takistavate probleemide jätkusuutlikule ja kaasavale lahendamisele. Nii valitsus kui ka opositsioon peavad tagama, et poliitiline arutelu toimub peamiselt parlamendis.

Juulis Kosovoga stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu parafeerimine on oluliseks verstapostiks ELi ja Kosovo suhetes. Nüüd peab Kosovo peamiste reformide, eelkõige õigusriigi reformi teostamisel tulemusi näitama.

Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ELiga ühinemise protsess on ummikseisus. Hiljutise tagasilanguse ümberpööramiseks on vaja võtta meetmeid, eelkõige seoses sõna- ja meediavabaduse ning kohtusüsteemi sõltumatusega. Kiirelt tuleb läbirääkimiste teel leida mõlemale poolele vastuvõetav lahendus nimeküsimusele. Valitsus ja opositsioon peaksid võtma meetmeid parlamendis poliitilise dialoogi taastamiseks.

Bosnia ja Hertsegoviina liikumine Euroopaga integreerumise suunas on endiselt paigalseisus. Valimiste järel on oluline, et riik kõneleks ühel häälel, viiks ellu tähtsaid sotsiaal-majanduslikke reforme ning teeks edusamme Euroopa tegevuskava täitmisel.

Türgi on jätkanud teatavate reformikohustuste elluviimist, sealhulgas seoses 2013. aasta demokratiseerimispaketiga, ning meetmeid on võetud kurdi küsimuse lahendamiseks. Sellegipoolest tekitavad tõsist muret kohtusüsteemi sõltumatuse ja põhiõiguste kaitsega seotud probleemid. ELi ja Türgi vaheliste suhete täieliku potentsiaali mõistmiseks on kõige sobivamaks raamistikuks aktiivsed ja usaldusväärsed ühinemisläbirääkimised. Õigusriiki ja põhiõigusi käsitlevates asjaomastes peatükkides läbirääkimiste alustamine oleks aluseks tegevuskava loomisele reformide läbiviimiseks kõnealustes olulistes valdkondades.

Islandi valitsuse otsusest tulenevalt on ühinemisläbirääkimised alates 2013. aasta maist peatatud.

***

Komisjoni lähenemisviisis põhiküsimuste lahendamisele tõstetaks kõigepealt esile õigusriigi ja põhiõiguste, majanduse juhtimise ning majanduse konkurentsivõime parandamise ja demokraatlike institutsioonide tugevdamisega seotud reforme. See hõlmab avalikku haldust, mis on enamikus laienemisprotsessis osalevates riikides jätkuvalt nõrgal tasemel, millest annavad tunnistust piiratud haldussuutlikkus, politiseerituse kõrge tase ning vähene läbipaistvus. Demokraatlike institutsioonide toimimise tõhustamine eeldab usaldusväärseid valimisprotsesse ning parlamentide asjakohast toimimist, sealhulgas konstruktiivset ja jätkusuutlikku dialoogi kogu poliitilise spektri ulatuses. Rohkem tuleb teha kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevust soodustava keskkonna toetamiseks. Tugev kodanikuühiskond parandab poliitilise vastutuse taset ning edendab ühinemisega seotud probleemidest paremat arusaamist.

Käesoleva teatise II jaos keskendutakse põhiprobleemidele ning vaadatakse läbi avaliku halduse reformi, majanduse juhtimise ja konkurentsivõime ning õigusriigi ja põhiõiguste valdkonnas tehtud edusammud. III jaos tehakse kokkuvõte piirkondlikest ja kahepoolsetest küsimustest, eelkõige Lääne-Balkani riikides. IV jaos esitatakse järeldused ning soovitused nii horisontaalsete kui ka riigipõhiste küsimuste kohta.

Komisjon kavatseb kõigis eespool nimetatud valdkondades kasutada reformide edendamiseks võimalikult palju olemasolevaid mehhanisme ja foorumeid, toimugu see siis stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu struktuuride, ühinemisläbirääkimiste või komisjoni juhitud suunatud riigipõhiste algatuste kaudu, nagu näiteks õigusriiki käsitlevad kõrgetasemelised dialoogid või struktureeritud dialoogid. Selliste algatuste ulatust laiendati veelgi 2013. aasta novembris Albaaniaga algatatud kõrgetasemelise dialoogiga põhiprioriteetide kohta. Avaliku halduse reformi kohta algatab komisjon struktureerituma dialoogi ning moodustab laienemisprotsessis osalevate riikidega asjaomased töörühmad.

2014. aastal võeti kasutusele teine ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA II). EL eraldab II ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames laienemisprotsessis osalevatele riikidele ajavahemikuks 2014–2020 ühinemise ettevalmistamiseks ning piirkondlikuks ja piiriüleseks koostööks 11,7 miljardit eurot. IPA IIga keskendutakse enam ELiga ühinemise prioriteetidele valdkondades, nagu demokraatia ja õigusriik ning konkurentsivõime ja majanduskasv. IPA IIga võetakse kasutusele ka valdkondlik lähenemisviis, stiimulid tulemuste saavutamiseks, suurenenud eelarvetoetused ning projektide prioriseerimine. Peamistesse infrastruktuurikoridoridesse tehtavate oluliste investeeringute jaoks on vaja koordineeritud lähenemisviisi. Tõhustatakse koordineerimist rahvusvaheliste finantsasutustega. Lääne-Balkani investeerimiskeskkonna raames jätkatakse töökohtade loomist ja majanduskasvu edendavate investeeringute toetamist ning piirkonna ühendusvõimaluste edendamist.

Laienemise kolm strateegilist eelist

1) Turvalisem Euroopa. EL edendab ühinemisprotsessi kaudu demokraatiat ja põhiõigusi ning tugevdab õigusriigi põhimõtte järgimist liiduga ühineda soovivates riikides, vähendades nii piiriülese kuritegevuse mõju. Praeguse laienemispoliitikaga tugevdatakse rahu ja stabiilsust Lääne-Balkani riikides ning edendatakse toibumist ja leppimist pärast 1990ndatel toimunud sõdu.

2) Elukvaliteedi paranemine integratsiooni ja koostöö kaudu valdkondades, nagu energia, transport, õigusriik, ränne, toiduohutus, tarbija- ja keskkonnakaitse ning kliimamuutused. Laienemine aitab tagada, et liidu rangeid nõudeid järgitaks ka väljaspool ELi piire, mis vähendab ohtu, et ELi kodanik puutuks kokku mujalt pärit saastega.

3) Heaolu kasvamine. Suurem Euroopa on tugevam Euroopa. 2012. aastal moodustas ELi SKP 13 triljoni euroga maailma SKP-st 23 %. Ühinemine tuli kasuks nii ELiga ühinenud riikidele kui ka vanadele liikmesriikidele. ELi laienedes suurenevad ka liidu ettevõtjate, investorite, tarbijate, turistide, üliõpilaste ja kinnisvaraomanike võimalused. Suurem ühtne turg on atraktiivsem ka investorite jaoks: välismaised otseinvesteeringud mujalt maailmast ELi on alates uute riikide ühinemisest (protsendina SKP-st) kahekordistunud (15,2 % SKP-st 2004. aastal, 30,5 % SKP-st 2012. aastal).

***

II. Põhiküsimused — Reformide kindlustamine ja usaldusväärsuse tugevdamine

Käesolevas jaos keskendutakse põhiprobleemidele ning vaadatakse läbi avaliku halduse reformi, majanduse juhtimise ja konkurentsivõime ning õigusriigi ja põhiõiguste valdkonnas tehtud edusammud. Esitatakse uusi ideid keskendumaks senisest enam avaliku halduse reformile ning täpsustatakse majanduse juhtimise suhtes kohaldatavat lähenemisviisi. Eelmise aasta teatises pöörati erilist tähelepanu sellele, kuidas ühinemiseelne rahastamine toetab üldist reformiprotsessi. Käesoleval aastal pööratakse tähelepanu laienemisprotsessis osalevates riikides eespool nimetatud valdkondades kasutatavatele teatavatele tavadele, mida võib kasutada innustusena reformide läbiviimiseks mujal.

a) Avaliku halduse reform

Avaliku halduse reform on koos õigusriigi põhimõtte ja majanduse juhtimisega laienemisprotsessi alussambaks. Kõik nimetatud kolm sammast on tihedalt seotud olulise tähtsusega valdkondadevahelised küsimused, mille abil saavutada edu poliitiliste ja majanduslike reformide läbiviimisel ning luua ELi normide rakendamiseks vajalik alus. Hästitoimiv avalik haldus on vajalik demokraatliku valitsemistava järgimiseks. Samuti mõjutab see otseselt valitsuste suutlikkust osutada avalikke teenuseid ning toetada konkurentsivõimet ja majanduskasvu.

Avaliku halduse reformi eesmärk on edendada läbipaistvust, vastutustunnet ning tõhusust ja keskenduda rohkem kodanike ja ettevõtjate vajadustele. Inimressursside nõuetekohane haldamine, parem poliitika kujundamine, koordineerimine ja arendamine, kindlad haldusmenetlused ning tõhustatud avaliku sektori finantsjuhtimine, sealhulgas tulude haldamine ja kogumine, on riigi toimimise ja ELiga integreerumiseks vajalike reformide rakendamise seisukohast väga olulised. Riigid peavad suurendama oma jõupingutusi, et tõhustada siseriiklikele strateegiatele toetudes avalikku haldust selle kõigil tasandeil. Laienemisprotsessis osalevate riikide ees seisvaid probleeme arvesse võttes suurendab komisjon oma toetust ühinemisprotsessis vajalike haldusstruktuuride loomisele ja suutlikkuse suurendamisele.

Komisjon koondab avaliku halduse reformiga seoses koos laienemisprotsessis osalevate riikidega võetavad meetmed järgmiste põhiküsimuste ümber:

Avaliku halduse reformi põhiküsimused

1. Avaliku halduse reformi strateegiline raamistik — see hõlmab poliitilist pühendumust reformiprotsessi läbiviimisele, sealhulgas poliitilist juhtimist ja tehnilist koordineerimist ning rakendamise järelevalvet.

2. Poliitika väljatöötamine ja koordineerimine— see hõlmab asjakohast koordineerimist valitsuses, ministeeriumide vahelist koordineerimist, poliitika väljatöötamist ja finantsanalüüsi.

3. Avalik teenus ja inimressursside haldamine — see hõlmab avaliku teenistuse korraldamist ja toimimist, sealhulgas depolitiseerimist, tulemuspõhist värbamist ja edutamist, koolitamist ning professionaalsemaks muutmist.

4. Vastutus — see hõlmab haldamise läbipaistvust, sealhulgas juurdepääsu teabele ning haldusliku ja õiguskaitse saamise võimalust.

5. Teenuste osutamine — see hõlmab kodanikele ja ettevõtjatele osutatavate teenuste parandamist, sealhulgas paremaid haldusmenetlusi ja e-valitsuse teenuseid.

6. Avaliku sektori finantsjuhtimine — see hõlmab kohustust võtta kasutusele terviklikum lähenemisviis mitmeaastase avaliku sektori finantsjuhtimisprogrammide ettevalmistamise ja rakendamise kaudu avaliku sektori vahendite juhtimise ja üldise eelarvemenetluse parandamiseks ning komisjoni ja rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega avaliku sektori finantsjuhtimist käsitlevas poliitilises dialoogis osalemist. Usaldusväärne ja asjakohane avaliku sektori finantsjuhtimisprogramm on ka ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames valdkondliku eelarvetoetuse saamise tingimuseks.

Komisjon soovib avaliku halduse reformi paremini laienemisprotsessi integreerida. Lääne-Balkani riikides on stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu allkomiteede mudeli alusel loodud või loomisel avaliku halduse reformiga tegelevad töörühmad. Albaania, Kosovo, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ja Montenegro töörühmad on juba kohtunud. Serbia avaliku halduse reformi käsitlev töörühma esimene kohtumine toimub oktoobris. Töörühmadest saab põhiline platvorm, kus avaliku sektori reformiga seonduvat edasi arendatakse, toetudes eespool nimetatud põhiküsimustele. Avaliku halduse reformi käsitlevate töörühmade töö tulemused tuleks läbi vaadata stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu nõukogus/komitees, keskendudes struktureeritumale poliitilisele arutelule avaliku halduse reformiga seotud peamistes küsimustes.

Kuigi acquis´s konkreetne avalikku haldust hõlmav peatükk puudub, tuleks ühinemisläbirääkimisi kasutada ka vajalike reformide läbiviimise julgustamiseks. Põhiküsimused tuleks lahendada asjaomaste peatükkide abil — eelkõige riigihanked, finantskontroll, kohtusüsteem ja põhiõigused, maksustamine ning majandus- ja rahapoliitika — ning valitsustevaheliste konverentside kontekstis, kui see on vajalik acquis´ rakendamiseks. Koordineerimine rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega, eelkõige avaliku sektori finantsjuhtimise valdkonnas, on äärmisel oluline. Komisjon jätkab piirkondliku avaliku halduse kooli toetamist. Kõnealusel koolil on oluline roll piirkonnas avaliku halduse reformi alaste kogemuste jagamisel, seda ka seoses ELi integratsiooniprotsessiga.

Avaliku halduse suutlikkuse suurendamine Kosovos:

Et suurendada avaliku halduse kutsealast ja institutsioonilist suutlikkust, lõi Kosovo noorte spetsialistide programmi. Euroopaga integreerimise vajadustele keskendudes vahendatakse kõnealuse programmi kaudu kõige parematele üliõpilastele stipendiume Kosovos spetsiaalse magistriprogrammi läbimiseks koos võimalusega õppida ELis. Ligikaudu 80 % programmi läbinutest on saanud tööd Kosovo ametiasutustes. Sellest ei saa kasu mitte ainult Euroopa integratsiooni ministeerium, vaid ka valdkondlikud ministeeriumid ja institutsioonid, kes vastutavad tulevase stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu raames võetavate kohustuste täitmise eest.

b) Majanduse juhtimine ja konkurentsivõime

Komisjon suurendab oma toetust laienemisprotsessis osalevates riikides majanduse juhtimise ja konkurentsivõime parandamisse. See aitab lahendada kodanike probleeme pidevalt raskes majanduskeskkonnas, mida iseloomustavad kõrge töötuse määr ja investeeringute vähesus. Käesolev uus lähenemisviis on eriti oluline suhetes Lääne-Balkani riikidega, kuna ühtegi neist ei peeta veel toimiva turumajandusega riigiks. Toetutakse Euroopa poolaasta raames ELi liikmesriikides saadud kogemustele. Suureneb rõhuasetus struktuurireformidele, mis on oma iseloomult valdkondlikud. Laienemisprotsessis osalevatel riikidel palutakse esitada riikliku majandusreformide programmid. EL esitab omalt poolt reformide prioriteetide kohta rohkem suuniseid ning pakub paremini suunatud ühinemiseelse abi rahastamisvahendi vahendeid. Laienemisprotsessis osalevates riikides majanduse juhtimise parandamine on oluline ka selleks, et Euroopa Liidus säiliks toetus laienemisele.

Kõigil Lääne-Balkani riikidel on suuri struktuurseid majandusprobleeme, nagu näiteks kõrge töötuse määr ja välisinvesteeringute vähesus. Kõigis laienemisprotsessis osalevates riikides püsib majandusreformi, konkurentsivõime, töökohtade loomise ja eelarve konsolideerimisega seoses mitmeid märkimisväärseid probleeme. Probleemid õigusriigi põhimõtte järgimisel ja avaliku sektori finantsjuhtimises suurendavad korruptsiooni ohtu, mõjutades negatiivselt investeerimiskeskkonda. Praeguseks ei ole ükski riik esitanud terviklikku ja veenvat siseriiklikku reformikava.

Laienemisprotsessis osalevate riikide makromajanduslik olukord

ÞLaienemisprotsessis osalevate riikide sotsiaal-majanduslik areng on olnud vastuoluline. Kõik laienemisprotsessis osalevad riigid on suures osas säilitanud üldise makromajandusliku stabiilsuse, kuid üsna mitmes riigis on märkimisväärselt suurenenud eelarveriskid. Jätkub mõõdukas taastumine. Komisjoni värskeim prognoos näitab, et 2014. aastal peaks Lääne-Balkani kandidaatriikide majandus kasvama keskmiselt 1,6 % võrra. Majanduse taastumine ei ole väljendunud töökohtade arvu suurenemises. Töötuse määr on endiselt kõrge, eelkõige noorte hulgas, ning ulatub Lääne-Balkani riikides keskmiselt 21 %ni, kuid on palju kõrgem Bosnias ja Hertsegoviinas, endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis ja Kosovos. Vaesuse tase on jätkuvalt tõrksalt kõrge.

ÞEL on Lääne-Balkani riikide suurim kaubanduspartner, tema osakaal piirkonna ekspordist ulatub 60 %ni. EL on ka kõige suurem välismaiste otseinvesteeringute tegija.

Þ2013. aastal tõusis Türgi majanduskasv 4 %ni ning kasvuprognoos 2014. aastaks on 2,6 %. Türgi liir on nõrgenenud ning jooksevkonto puudujääk tõusis 2013. aastal peaaegu 8 %ni SKPst. Türgi hiljutised majandustulemused väljendavad nii majanduse suurt potentsiaali kui ka selle jätkuvat tasakaalutust. EL on jätkuvalt Türgi suurim kaubanduspartner, ELi osakaal riigi ekspordist on 40 %. Türgist on saanud Euroopa ettevõtjate investeeringubaas ja ta integreerub järjest rohkem ELi tarne- ja tootmisahelasse. Ligikaudu 70 % Türgisse tehtavatest välismaistest otseinvesteeringutest tuleb EList.

Peamised majandusnäitajad

|| SKP elaniku kohta ostujõu standardi alusel (% EList) || SKP kasv (%) || Inflatsioon (%) || Töötuse määr (%) || Tööhõive määr, vanus 20–64 (%) || Osalusmäär, vanus 20–64 (%) || Eksport (kaubad & teenused % SKPst) || Valitsemissektori võlg (% SKPst) || Valitsemissektori eelarvepuudujääk (% SKPst)

Albaania || 30 || 1,4 || 1,9 || 15,6 || 57,2 || 68,0 || 40,2 || 62,0* || -3,4*

Bosnia ja Hertsegoviina || 29 || 2,5 || -0,2 || 27,5 || – || – || 30,0 || – || -2,2

Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik || 35 || 2,9 || 2,8 || 29,0 || 50,3 || 70,4 || 53,9 || 36,0 || -4,1

Kosovo || – || 3,4 || 1,8 || 30,0 || – || – || 17,4 || – || –

Montenegro || 42 || -2,5* || 1,8 || 19,5 || 52,6 || 65,1 || 44,1* || 58,0 || -2,3

Serbia || 36 || 2,5 || 7,8 || 22,1 || 51,2 || 66,0 || 44,7 || 63,2 || -5,0

Türgi || 55 || 4,0 || 7,5 || 8,8 || 53,4 || 58,4 || 25,7 || 36,2* || -0,3*

Allikas: Eurostat. Võrdlusaasta 2013, välja arvatud (*) 2012.

Ø Majanduse juhtimise parandamine

Ajavahemikku 2013–2014 hõlmavas laienemisstrateegias esitati uus lähenemisviis, mille abil aidata laienemisprotsessis osalevatel riikidel parandada majanduse põhinäitajaid ning täita majanduskriteeriumid. Uus lähenemisviis eeldab muutuste tegemist dialoogis ning aruandluse tõhustamist, et anda selgemaid juhiseid reformide kohta, mis on vajalikud pikaajalise majanduskasvu ja konkurentsivõime toetuseks.

Lääne-Balkani riikide peamised majandusprobleemid

ÞEelarve konsolideerimise tugevdamine eelarvepuudujäägi vähendamise kaudu ning usutavate avaliku sektori reformide, sealhulgas avaliku halduse ja pensionisüsteemide reformi rakendamine.

ÞAvaliku sektori finantsjuhtimise, sealhulgas tulude haldamise ja kogumise, eelarve koostamise ja täitmise, raamatupidamise ja aruandluse ning välise järelevalve tugevdamine.

ÞViivislaenudest põhjustatud suure koorma kõrvaldamine.

ÞRiigiettevõtete juhtimise restruktureerimine ja tõhustamine.

ÞEttevõtluskeskkonna, sealhulgas digitaalmajanduse parandamine ning erasektori arengu toetamine, maksutaoliste lõivude vähendamine, reguleerimise lihtsustamine ja teadusinvesteeringute suurendamine.

ÞEnergia- ja transpordivõrkude parandamine ning ühenduvuse suurendamine.

ÞPiisava paindlikkusega toimivate tööturgude loomine, mitteametliku sektori probleemi lahendamine, töötajate tööalase konkurentsivõime parandamine ning hariduse ja oskuste tööturu vajadustega vastavusse viimine.

Lääne-Balkani riike kutsutakse üles parandama majanduspoliitikat ja juhtimist iga-aastaste riiklike majandusreformide programmi ettevalmistamise kaudu. Kõnealused programmid koosnevad kahest osast. Esimene osa koosneb kandidaatriikide ühinemiseelsete majandusprogrammide ning potentsiaalsete kandidaatriikide majandus- ja eelarveprogrammide parandatud versioonist ning see hõlmab ka Kosovot. Riiklike majandusreformide programmide esimeses osas esitatakse keskpika perioodi makromajanduslik ja eelarvepoliitika raamistik, milles keskendutakse senisest enam välise jätkusuutlikkuse hindamisele, majanduskasvu struktuursetele takistustele ning poliitikaraamistikku toetavatele konkreetsetele reformimeetmetele. Riiklike majandusreformide programmide teine osa hõlmab struktuurireforme, mis on oma laadilt valdkondlikud (nt transport, energia, haridus, keskkond, teadus, tööstus, konkurents, siseturg) ning mis hõlmavad peamiselt konkreetsetes riikides konkurentsivõime ja majanduskasvu parandamist, sealhulgas infrastruktuuriga seotud investeerimisvajadusi. Komisjon annab riikidele selgeid ja koondatud juhiseid, tagamaks, et kõnealused programmid oleksid suunatud põhiküsimuste lahendamisele.

Seoses suurema rõhuasetusega struktuurireformidele tuleks 2015. aastat vaadelda kui katseetapi esimest aastat. Nendes dokumentides käsitletud reforme toetatakse ühinemiseelse abi rahastamisvahendist. Järelevalve tõhustamiseks on hindamisprotsessi tulemusena igale riigile antavad poliitilised suunised palju sihtotstarbelisemad. Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu, kus osalevad ka kandidaatriikide ministrid, andis juba 2014. aasta mais igale kandidaatriigile sihtotstarbelisemad suunised.

Türgi ja EL jagavad ühist huvi majandusreformide kava edendamise ja kogemuste vahetamise, G20s seisukohtade ühtlustamise ja majandusintegratsiooni süvendamise vastu. Lisaks sellele hõlmab hiljutine ELi-Türgi tolliliidu hindamine olulisi elemente kõnealuse kaubanduslepingu ajakohastamiseks. On mõlema poole huvides parandada nende kaubandussuhteid tasemeni, mis vastab tänastele kaubanduslepingutele ja ELi-Türgi suhete strateegilisele tähtsusele. Majanduse tegevuskava võiks hõlmata regulaarsesse ELi-Türgi kõrgetasemelisse majandusdialoogi. Kõnealuseid tihenenud poliitilisi kontakte võiks täiendada iga-aastase ELi-Türgi ärifoorumiga.

Majanduspoliitika ülevaate iga-aastane tsükkel ja suunised Lääne-Balkani riikidele

31. jaanuar — Riigid esitavad komisjonile riiklikud majandusreformide programmid (1. osa käsitleb makromajanduslikku ja eelarveraamistikku ning toetavaid reforme, 2. osa käsitleb struktuurireforme, mis on oma laadilt valdkondlikud, ja konkurentsivõimet). Arvestades 2. osas nimetatud reformide pikemaajalisust, hõlmaks see vaid riiklike majandusreformide programmide iga-aastast ajakohastamist.

Veebruar — Komisjoni hindamismissioonid Lääne-Balkani riikidesse.

Aprill — Riikide kohtumised komisjoniga, arutamaks riigipõhiseid soovitusi.

Mai — Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu järeldused.

Juuni/juuli — Riigipõhised kohtumised ministrite tasemel.

Sügis — Komisjoni laienemispaketis tehakse kokkuvõte majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu kohtumise järel tehtud edusammudest ning antakse üksikasjalikumaid juhiseid, mida tuleb jaanuarikuus esitatavates programmides arvesse võtta.

Selle lähenemisviisi rakendamise toetamiseks on vaja eriotstarbelist tehnilist abi. Riigipõhiste suuniste rakendamist tuleb kiiresti toetada suunatud ja konkreetsete ühinemiseelse abi rahastamisvahendi projektidega, millega parandatakse majanduse juhtimist. Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi üht või mitut riiki hõlmavad strateegiadokumendid (2014–2020) peegeldavad majanduse juhtimise olulisust ning eraldavad selleks vahendeid. Ettevalmistamisel on konkreetsed ühinemiseelse abi rahastamisvahendi projektid ning neid hakatakse rakendama alates 2015. aastast.

Konkurentsivõime parandamine ja piirkonnas töökohtade loomist toetavate meetmete kasutuselevõtmine leevendab laienemisprotsessis osalevatest riikidest ELi suunduva rände mõju. Kõige hiljutisemates laienemistes kasutati uutest liikmesriikidest pärit töötajate täielikult vaba liikumise lubamiseks järkjärgulist üleminekuperioodi. Vajadust kasutada töötajate vaba liikumise suhtes üleminekumeetmeid ja/või kaitsemehhanisme ning nende ülesehitust uuritakse tulevasi laienemisi käsitlevate ühinemisläbirääkimiste käigus, võttes arvesse tulevasi mõjuhindamisi.

Ø Tööhõivet ja sotsiaalreformi käsitlev dialoog

Komisjoni toetus Lääne-Balkani riikide jätkusuutlikule arengule on ulatuslikum kui vaid makromajanduslik stabiliseerimine ja toimiva turumajanduse saavutamine. Komisjon on alates kriisi algusest öelnud, et keerulise sotsiaal-majandusliku olukorra parandamiseks ja eelkõige kõrge töötuse määra vähendamiseks on vaja rohkem ära teha.

Komisjon on juba alustanud Türgi ja Serbiaga tööhõivet ja sotsiaalreformi käsitlevat uut dialoogi. Ettevalmistamisel on dialoogid endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ja Montenegroga. Ülejäänud riikide sotsiaal-majanduslik olukord on palju raskem ning täiendavat abi on vaja anda haldussuutlikkuse tõhustamiseks, et võimaldada uues protsessis osalemist. Kõnealused riigid kaasatakse uude dialoogi järk-järgult. Lisaks ulatuslikule toetusele tööhõive ja sotsiaalvaldkonnas antakse ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu laiaulatuslikku tehnilist abi. Komisjon loob riikide vahel kogemuste vahetamise ning tööhõive ja sotsiaalreformi programmi käsitleva dialoogi ettevalmistava vahendina tööhõive ja sotsiaalplatvormi.

Lisaks sellele, eesmärgiga vähendada oskustööliste nappust ning tõhustada haridussüsteemi, jätkab komisjon ka Lääne-Balkani riikide haridus- ja koolitusplatvormi arendamist.

Ø Sellega suurendatakse investeeringuid majanduskasvu ja töökohtade loomisse, võrkudesse ja piirkondlikku koostöösse.

Piiriüleseid transpordi-, energia- ja sidevõrke ei ole Lääne-Balkani riikides piisavalt arendatud. Investeeringud infrastruktuuridesse on vajalikud piirkonna majandusliku arengu kiirendamiseks. Võttes arvesse Lääne-Balkani riikide suurust, on integratsioon väga tähtis. Piirkondlik majanduskoostöö ei võimalda mitte ainult jätkusuutliku majanduskasvu saavutamist, vaid ka poliitilist koostööd ja heanaaberlikke suhteid. Piirkondliku koostöönõukogu egiidi all tehakse tööd SEE2020 eesmärkide ja prioriteetide saavutamiseks. Teenuskaubanduse kavandatud liberaliseerimine Kesk-Euroopa vabakaubanduspiirkonnas toetaks seda eesmärki veelgi.

Energia- ja transpordivõrgud

ELi ja laienemisprotsessis osalevate riikide vahel energia- ja transpordiühenduste parandamine on oluline prioriteet, mille abil edendatakse jätkusuutlikku majanduskasvu, töökohtade loomist, kaubandust ja kultuurivahetust.

Komisjon võttis mais vastu ELi energiajulgeoleku tugevdamisele suunatud Euroopa energiajulgeoleku strateegia[3]. Lühemas perspektiivis nähakse strateegias ette, et komisjon teostab energiajulgeoleku vastupidavuskatsed, et simuleerida tuleva talve puhuks gaasitarne katkestusi ning kontrollida, kuidas energiasüsteem suudab toime tulla ohtudega varustuskindlusele. Pidades meeles energiajulgeoleku üleeuroopalist mõõdet, kutsus komisjon kõiki Lääne-Balkani riike ja Türgit vastupidavuskatsetes osalema. Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Kosovo, Serbia ja Türgi osalesid katsetes. Üleeuroopalise energiainfrastruktuuri edasiarendamine ja koostöö energiaühendusega on väga oluline. Energiaühendust, mille eesmärk on laiendada ELi energia acquis´ ulatust laienemisprotsessis osalevatele ja naabruses asuvatele riikidele, tuleks ELi tarnejulgeolekut ähvardavate ohtude valguses täiendavalt tugevdada. Selle saavutamiseks tuleb edendada osalevates riikides energiasektori reforme, samuti toetada nende energiasüsteemide ajakohastamist ja nende täielikku ELi energiavaldkonna regulatiivsesse raamistikku integreerimist.

Energiaühenduse tulevase töö puhul peaks eriline tähelepanu olema suunatud reformide paremale rakendamisele ja jõustamisele, et luua nii hulgi- kui ka jaeturul tõeline siseturg, seda eelkõige seoses kommunaalteenuste üksteisest eraldamise, hindade läbipaistvuse või kolmandatele isikutele võrgule juurdepääsu tagamisega. Vajadus tagada kolmandate isikute juurdepääs on üks põhjustest, miks komisjon teatas, et Venemaa ja mitme South Streami projektiga seotud riigi vahel sõlmitud valitsusvahelised lepingud tuleb uuesti läbi rääkida ja projekti ehitustööd tuleb peatada.

Koostööd Türgiga tuleks tema strateegilist asukohta ja potentsiaali energiatarnekeskusena arvesse võttes edasi arendada. ELi ja Türgi energiakoostöö tugevdamine ning asjaomased edusammud ühinemisläbirääkimistel hõlbustavad ELi ja Türgi energiaturgude ühendamise ja integreerimise edasist edendamist.

Komisjon on üleeuroopalise energiavõrgu infrastruktuuri arendamiseks heaks kiitnud ühist huvi pakkuvate projektide loetelu. Energiaühenduse ministrite kohtumisel võeti vastu energiaühenduse huvides olevate projektide loetelu. Kõnealuste võrkude rakendamiseks peavad osapooled (ELi abiga) ületama riikide vaheliste ühenduste rahastamisega seotud probleemid.

Tulevase transpordiühenduse asutamislepinguga edendatakse maismaatranspordi turgude ja infrastruktuuri integratsiooni, aidates sellega Lääne-Balkani riikidel rakendada ELi maismaatranspordi standardeid. Komisjon on vaadanud läbi ka ELi üleeuroopalise transpordi- (TEN-T) ja energiavõrgu (TEN-E), et parandada ühendusi laienemis- ja naabruspoliitikaga hõlmatud riikidega.

Lääne-Balkani investeerimisraamistik mängib üha tähtsamat rolli selliste investeeringute ettevalmistamisel ning toetamisel, mida on majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamiseks kõige rohkem vaja. Komisjon, kahepoolsed rahastajad ning rahvusvahelised finantseerimisasutused rahastavad Lääne-Balkani investeerimisraamistiku raames aastas 4 miljardi euro ulatuses investeeringuid transporti, energeetikasse, keskkonda, kliimamuutustesse, ressursitõhusasse majandusse, sotsiaal- ja erasektori / VKEde arendamisse. Komisjon kaasrahastab Lääne-Balkani VKEde platvormi, mille eesmärk on tagatiste ja riskikapitali abil parandada VKEde juurdepääsu rahastamisele. Komisjon julgustab riike looma riiklikke investeerimiskomiteesid või sarnaseid koordineerimismehhanisme valdkondlike projektide ühtseks ettevalmistamiseks.

Serbias ühtse projektikava loomine:

Serbia koostab loetelu siseriiklikust ja ELi seisukohast strateegilise tähtsusega prioriteetsetest infrastruktuuriprojektidest energia, transpordi, keskkonna ja ettevõtlusinfrastruktuuri valdkonnas. Kõnealused prioriteedid kujutaksid endast poliitilisel tasandil kinnitatud projekte, mida hakatakse rakendama kuni ühinemiseni ja ka pärast seda. Loetelu koostatakse sidusa ja objektiivse valikumeetodi alusel, ühinemiseelse abi rahastamisvahendi rahastatud projekti raames. Projekte hinnatakse tähelepanelikult järelejäänud ettevalmistavate/haldusetappide ning kõigi asjaomaste etappide jaoks määratud üksikasjalike institutsiooniliste ülesannete suhtes. Pärast valitsuse poliitilise heakskiidu saamist võivad kõik eespool nimetatud varem puudunud elemendid aidata kaasa projektide rahastamise tõhusamale prioriseerimisele ning samuti paremale koordineerimisele rahastamisest huvitatud rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel. Eesmärk on, et ühinemiseelse abi rahastamisvahendist ja rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide poolt rahastatakse ainult ühtselt ettevalmistatud valdkondlikke projekte.

Ø Investeeringute jätkusuutlikkuse tagamine ja tulemuslik katastroofiohu juhtimine

Lääne-Balkani riike ähvardavad mitmed eri katastroofid. Nii Bosniat ja Hertsegoviinat kui ka Serbiat mais tabanud suurtel üleujutustel oli lisaks mitmekümnele ohvrile ka märkimisväärne sotsiaal-majanduslik mõju. Bosnias ja Hertsegoviinas prognoositakse kahju kogusuuruseks ligikaudu 2,04 miljardit eurot (võrdub peaaegu 15 %ga SKPst), Serbias prognoositakse kahju suuruseks 1,52 miljardit eurot. Üleujutustel oli ka märkimisväärne mõju mõlema riigi majanduskasvu väljavaadetele ja need pärssisid riikide pikaajalist jätkusuutlikku arengut. Üleujutused tõestasid, kui olulised on jätkusuutlikud investeeringud katastroofiohu juhtimisse ning katastroofiohu juhtimise tõhus integreerimine kõnealuste riikide üldisesse majanduspoliitikasse.

c) Õigusriigi põhimõte ja põhiõigused

i) Õigusriigi põhimõte

Õigusriigi põhimõte on ELi aluseks olev põhiväärtus, mis on ühinemisprotsessi keskmes. Liiduga ühineda soovivad riigid peavad juba varajases etapis looma õigusriigi põhimõtet toetavad korrektselt toimivad tuumikinstitutsioonid ning neid edendama. Õigusriik on stabiilse ettevõtluskeskkonna jaoks väga oluline, sest see pakub ettevõtjatele õiguskindlust, toetab tarbijaid ning stimuleerib investeeringuid, töökohtade loomist ning majanduskasvu. Laienemisprotsessis osalevates riikides on viimase aasta jooksul toimunud teatavaid positiivseid arenguid. 23. ja 24. peatüki avamine annab Montenegrole olulise raamistiku, milles rakendada laiaulatuslikke tegevuskavasid, mis hõlmavad mitmeid õigusriigi põhimõttega seotud küsimusi. Serbia on teinud kõnealustes peatükkides ühinemisläbirääkimiste algatamise eel sarnaste tegevuskavade väljatöötamisel märkimisväärseid edusamme. Albaanias on tehtud olulisi jõupingutusi organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses.

Õigusriigi tugevdamine on enamiku laienemisprotsessis osalevate riikide peamine ülesanne, seda eelkõige seoses kohtusüsteemi toimimise tõhustamise ja sõltumatuse suurendamisega ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitlusega. See nõuab poliitilist tahet, hõlmates avalduste tegemise asemel ka konkreetseid tulemusi. Riigid peavad näitama organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni juhtumite uurimises, kohtulikule vastutusele võtmises ja kohtuotsuste tegemises ning pädevate karistuste määramisel ja varade konfiskeerimisel usaldusväärseid tulemusi.

Enamikul juhtudel tuleb kaugeleulatuvad kohtureformid teostada eesmärgiga tagada sõltumatu ja tõhus kohtusüsteem, mis suudab tagada õiglase kohtuliku arutamise, kus kohtunikud on erapooletud ja vastutusvõimelised ning määratakse ametisse ja edutatakse vastavalt tulemustele. Enamikus riikides on kohtureformi strateegiad kindlaks määratud. Rakendamine on siiski algetapis ning lahendamist ootavad mitmed probleemid. Tagada tuleb riigi kohtunõukogude sõltumatus, kehtestada tuleb rohkem kohtunike ja prokuröride ametisse määramist käsitlevaid usaldusväärseid menetlusi ning garanteerida kohtute sõltumatus, tagades ühtlasi aruandekohustuse täitmise. Õigusemõistmise kvaliteet ja tõhusus on sageli puudulik, enamikus riikides esineb kohtuasjade suurt kuhjumist ning probleeme kohtuotsuste jõustamisel. Kohtukultuuri on vaja muuta selliselt, et senisest enam keskendutaks kodanikele teenuse osutamisele.

Kohtuametnike koolitamine endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis:

Kohtunike ja prokuröride akadeemia loodi 2006. aastal ning see alustas tegevust 2007. aastal. Akadeemias pakutakse tulevastele kohtunikele ja prokuröridele 2aastase täisajaga teoreetilise ja praktilise koolitusprogrammiga ettevalmistavat praktikat, samuti kohtunikele, prokuröridele, kohtuametnikele ja avalikele teenistujatele jätkuvat töökohapõhist kutseõpet kogu nende karjääri vältel. Koolitusi viivad läbi peamiselt õigustöötajad, näiteks kõrgema astme kohtunikud. 80 kohtuniku- ja prokurörikandidaati on ettevalmistava praktika koolitusprogrammi juba läbinud ja eelmisel aastal jõudis akadeemia õpilaste arv 7 300 osalejani, kellest üle 270 osales töökohapõhises kutseõppes. Detsentraliseeritud süsteem hõlmab ka väljastpoolt pealinna tulevaid osalejaid, nagu ka akadeemia veebiportaalis kättesaadavaid e-õppe mooduleid. Edendatakse ka kontakte rahvusvaheliste kohtuorganisatsioonidega, sealhulgas praktikat välismaal.

Korruptsioon on enamikus laienemisprotsessis osalevates riikides jätkuvalt tõsine probleem. Sellistes valdkondades nagu riigihanked ning erastamine juhib korruptiivne käitumine jätkuvalt niigi nappe vahendeid eelarvest kõrvale, mõjutades nii negatiivselt ettevõtlust ja investeerimiskeskkonda, mis vajab arenguks õiguskindlust. Hinnates teatavaid avalikke teenuseid, nagu haridus ja tervishoiuteenused, mõjutab korruptsioon otseselt ka kodanikke. Endiselt ei kasutata piisavalt vahendeid, millega korruptsiooni tõhusalt ennetada. Vaja on ennetavamat, hästi koordineeritud ja tõhusat õiguskaitset, tagamaks, et korruptsioonijuhtumeid, sealhulgas kõrgemal tasemel aset leidvaid korruptsioonijuhtumeid, uuritakse nõuetekohaselt, nendega seoses esitataks süüdistus ning määrataks karistus. Kõnealuses valdkonnas on vaja saavutada järjepidevaid märkimisväärseid tulemusi.

Riigid peavad tagama korruptsiooni ennetamise tugeva raamistiku, täiendavaid meetmeid on vaja võtta seoses erakondade ja valimiskampaaniate rahastamise, huvide konflikti vältimise, riiklike vahendite kasutamise suurema läbipaistvuse, teabele juurdepääsu ning varade arestimise ja konfiskeerimisega. Avaliku halduse reform ja avaliku sektori finantsjuhtimine on sellega seoses väga oluline. Andmekogumise ja juurdepääsu tõhustamine on vajalik läbipaistvuse parandamiseks ning korruptsioonivastase poliitika rakendamise järelevalve toetamiseks.

Organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus on enamikus laienemisprotsessis osalevates riikides jätkuvalt tõsiseks probleemiks. Edusamme on tehtud, kuid selleks, et tagada õiguskaitseasutustele ja prokuratuuridele organiseeritud kuritegevusega võitlemiseks ning selle eest karistamiseks tõhusad õigus- ja uurimisvahendid ning kindlustada ennetavad uurimised, tuleb veel palju ära teha. Organiseeritud kuritegevuse ja korruptsioonivastane võitlus on kuritegevuse poliitilisse, õigus- ja majandussüsteemi sissetungi tagasilöömisel otsustava tähtsusega. Õiguskaitseasutused, prokuratuurid ja kohtusüsteem tuleb muuta korruptsiooni suhtes vastupanuvõimelisemaks ning kuritegelikule tegevusele katet pakkuvate näiliselt seaduslikult tegutsevate ettevõtjate tabamiseks tuleb teostada rohkem kontrolle. Oluliselt tuleb parandada suutlikkust teostada keerukaid finantsuurimisi ning võidelda rahapesuga, samuti tuleb tegeleda uute ohtudega, nagu küberkuritegevus. Kuritegelikul teel saadud tulu tuleb ka tegelikult konfiskeerida, kasutusele tuleb võtta varade laiendatud konfiskeerimise süsteem ning seletamatu jõukusega võitlemiseks tuleb kaaluda ebaseadusliku rikastumise kriminaliseerimist.

Kuritegevuse ja organiseeritud kuritegelike rühmituste piiriülene iseloom eeldab paremat piirkondlikku ja rahvusvahelist koostööd, mis hõlmab tõhusamat reageerimist liikmesriikide taotlustele teha politsei- ja kohtualast koostööd. Jätkatakse operatiivkoostööd asjaomaste Euroopa Liidu ametitega, eelkõige Europoli, Eurojusti ja Frontexiga. Jõustunud on Europoli operatiivkokkulepped Serbia ja Albaaniaga ning kokkuleppe ettevalmistamine Montenegroga on jõudnud lõppetappi. Komisjon toetab piirkonnas jätkuvalt piirkondlikku prokuröride võrgustikku ning koordineeritud tunnistajakaitse süsteeme.

Montenegros organiseeritud kuritegevuse olukorra strateegilise analüüsi väljatöötamine:

Edukas võitlemine organiseeritud kuritegevuse vastu eeldab riigilt üleüldist sidusat strateegilist hinnangut tema territooriumil toimuva organiseeritud kuritegevuse kohta. See on vajalik kõigi sidusrühmade jaoks, isegi väljapool õiguskaitse ringkondi, et mõista riigi ees esinevaid ohte ning hallata vastavaid suundumusi. Montenegro avaldas 2014. aasta kevadel raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude hinnangu, milles esitati ülevaade piirkonnas ja riigis esinevate, kuritegevuse põhjustatud ohtude kohta, mis mõjutavad Montenegro julgeolekuolukorda. Kõnealuse analüüsi abil on nüüd võimalik kindlaks määrata õiguskaitseasutuste ühised prioriteedid, mis võimaldab neil ette valmistada asjakohase reaktsiooni ning rakendada teabepõhise politseitegevuse kontseptsiooni.

Komisjon pöörab jätkuvalt suurt tähelepanu õigusriigi põhimõtte kõigi aspektide järgimisele laienemisprotsessis osalevates riikides. Ühinemisläbirääkimistel rakendatakse kohtusüsteemi, põhiõigusi ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse küsimusi käsitlevates peatükkides uut lähenemisviisi. See eeldab kogu ühinemiseks ettevalmistumise protsessi käigus reformi rakendamisel heade tulemuste saavutamist. EL määras Montenegroga peetavatel ühinemisläbirääkimistel 2013. aasta detsembris esimest korda kindlaks vahekriteeriumid. Serbiale esitati koostamisel olevate laiaulatuslike tegevuskavade jaoks olulisi suuniseid, millest lähtuda õigusriigi küsimustes läbirääkimiste alustamisel. Kõnealuste suuniste ja kriteeriumidega luuakse alus tulevasteks läbirääkimisteks ning koostööks teiste laienemisprotsessis osalevate riikidega. Õigusriigiga seotud küsimusi arutatakse praegu kõigi laienemisprotsessis osalevate riikidega ühinemisprotsessi algetapis ning kõnealuses valdkonnas tehtud eduammud on olulised ELi ühinemisprotsessi iga etapi üle otsuseid tehes.

23. ja 24. peatüki suhtes kohaldatava uue lähenemisviisi kokkuvõte

Uus lähenemisviis, mis hõlmab 23. (kohtusüsteem ja põhiõigused) ning 24. läbirääkimistepeatükki (õigus, vabadus ja turvalisus), võimaldab läbirääkimiste jaoks struktureeritumat raamistikku, milles võetakse arvesse reformide nõuetekohaseks rakendamiseks vajaminevat aega:

► 23. ja 24. peatükk avatakse protsessi alguses ning suletakse selle lõpus, et anda reformide pöördumatuse tagamisel heade tulemuste saavutamiseks võimalikult palju aega.

► EL esitab olulisi suuniseid, mille alusel tuleb koostada laiaulatuslik reformi tegevuskava, mis on üks avamiskriteerium ning mis peaks reforme ergutama.

► Vahekriteeriumide kasutamine reformiprotsessi edasi juhtimiseks ning kursi hoidmiseks.

► Sulgemiskriteeriumid määratakse kindlaks alles siis, kui kõigis valdkondades on saavutatud märkimisväärseid edusamme, sealhulgas konkreetsed tulemused rakendamisel.

► Kaitse- ja parandusmeetmed (näiteks kriteeriumide ajakohastamine), tagamaks, et kõigis läbirääkimispeatükkides tehakse edusamme, ja mehhanism läbirääkimiste peatamiseks teiste peatükkide üle, kui 23. ja 24. peatükis tekib mahajäämus.

► Protsessi suurem läbipaistvus ja kaasatus koos ulatusliku sidusrühmade konsulteerimisega reformide küsimuses, et tagada maksimaalne toetus nende rakendamisele.

Laiemalt kasutab komisjon õigusriigi tugevdamiseks kõiki olemasolevaid vahendeid, sealhulgas korrapärast järelevalvet, eelkõige stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingute alusel loodud ühisorganeis, hindamismissioone ja struktureeritud dialooge, aruandlust, eelkõige eduaruandeid, finantsabi, keskendudes eelkõige II ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames õigusriigi põhimõtete järgimisele, institutsioonide ülesehitamist, tehnilist abi ja teabevahetust, mestimist ning vastastikust hindamist, mille abil viiakse liikmesriikide kohtunikud, prokurörid ja muud õiguskaitse-, piirihaldus- ja rändeeksperdid omavahel otsekontakti. Türgiga koostatud positiivse tegevuskava raames on loodud 23. peatükki käsitlev töörühm. Rahvusvahelise kuritegevusega tõhusamaks võitlemiseks julgustab komisjon looma piirkonnas ELi liikmesriikide ning Europoli, Eurojusti ja Frontexiga ning üha rohkem ka Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametiga tihedamat õigus- ja politseikoostööd. Selleks et töötada välisvõitlejate küsimuse lahendamiseks välja asjakohased meetmed, peavad laienemisprotsessis osalevad riigid suurendama oma suutlikkust ennetada radikaliseerumist, sealhulgas heade tavade vahetamise kaudu, ning suurendama koostööd liikmesriikidega. Viisanõude kaotamise protsess koos reformi eritingimustega on aidanud riikidel oma jõupingutusi paremini suunata. Riigid peavad kõnealuste reformide kindlustamiseks oma jõupingutusi suurendama. Viisanõudest vabastatud riigid peavad koheselt võtma meetmeid, et vältida lihtsustatud viisarežiimi kuritarvitamist. Rände ja piirihalduse valdkonnas on vaja suuremaid jõupingutusi. Kõnealustes valdkondades pooleliolevate küsimuste lahendamist jätkatakse sobivas keskkonnas, nagu näiteks stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu pakutav raamistik, ning samuti 24. peatüki raames, mis käsitleb õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimusi.

ii) Põhiõigused

Komisjon jälgib tähelepanelikult kodaniku-, poliitiliste, sotsiaalsete ja majandusõiguste ning samuti vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste olukorda laienemisprotsessis osalevates riikides. Põhiõigused on suures osas seadustega tagatud, kuid nende praktikas täielikuks järgimiseks tuleb rohkem ära teha. Erilist muret valmistab jätkuvalt sõna- ja meediavabaduse olukord. Vaja on kaitsta vähemustesse kuuluvate inimeste õigusi ning võidelda haavatavate rühmade vastu, sealhulgas seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise ja vaenulikkusega. Täiendavalt on vaja näha vaeva naiste õiguste edendamisega, sealhulgas koduvägivalla vastu võitlemisega. Parandada on vaja laste õiguste olukorda. Täiendavaid jõupingutusi on vaja puuetega inimeste toetamiseks. Jätkuvalt on lahendamata probleeme seoses muude põhiõigustega, nagu omandiõigus. Sageli on õiguskaitse kättesaadavuse lihtsustamiseks vaja võtta tõhusaid meetmeid.

Riigid peavad kehtestama põhiõiguste kaitseks senisest rangema institutsioonilise raamistiku. Inimõigustega tegelevad institutsioonid, sealhulgas ombudsman, eksisteerivad, kuid neile tuleb anda suurem roll, mis on vastavuses kõnealuste küsimuste olulisusega. Sageli eiratakse selliste institutsioonide soovitusi ning riigiasutuste järelmeetmed on ebapiisavad. Valitsusväliste organisatsioonide ja inimõiguste eest võitlejate tööd tuleb rohkem tunnustada. Laienemisprotsessis osalevate riikide paremaks integreerimiseks ELi raamistikesse ja parimate tavade levitamise toetamiseks kutsub komisjon kandidaatriike sõnaselgelt üles jätkama ettevalmistusi, et osaleda ELi põhiõiguste ameti töös vaatlejana.

Põhiõiguste tagamine Türgi konstitutsioonikohtu kaudu

Alates 2011. aastast võib iga üksikisik, kes väidab, et ametiasutused on rikkunud tema põhiseadusega tagatud põhiõigusi või -vabadusi, põhimõtteliselt pärast tavaliste õiguskaitsevahendite võimaluste ära kasutamist pöörduda konstitutsioonikohtu poole. Sellest lähtudes võttis Türgi konstitutsioonikohus 2014. aastal vastu otsused, millega:

• kaitstakse sõna- ja internetivabadust;

• tagatakse õigus vabadusele ja turvalisusele ning õigus õiglasele kohtulikule arutamisele ning antakse võimalus mitmed Türgi ühiskonda killustanud kohtuasjad uuesti läbi vaadata;

• tunnistatakse seksuaalse sättumuse vastu suunatud vihkamist õhutavad avaldused kriminaalkuriteoks.

Ø Sõna- ja meediavabadus

Sõna- ja meediavabaduse õigusraamistik on laienemisprotsessis osalevates riikides suures osas paigas ja meediamaastik on üldiselt pluralistlik. Kuid sõna- ja meediavabaduse olukord on mõnedes riikides viimase aasta jooksul praktikas halvenenud. Kiiresti tuleb lahendada mitmed olulised probleemid, jätkuvalt on tõsiseks probleemiks valitsuse sekkumine meediavabadusse. Avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide poliitilise ja finantsilise sõltumatuse tagamiseks tuleb teha suuremaid jõupingutusi, et tugevdada reguleerivaid ameteid ning toetada toimivat meedia eneseregulatsiooni. Samuti tuleb võidelda meediale avalduva mitteametliku majandusliku survega, seda muu hulgas meediakanalite omandilise kuuluvuse läbipaistvamaks muutmisega, vältides omandi liigset kontsentreerumist ning koostades riiklikke reklaamihankeid käsitlevaid läbipaistvaid eeskirju. Mõnedes riikides põhjustab hirmu ja tsensuuri pidev ajakirjanike vastu suunatud vägivald ja nende ähvardamine ning ametiasutuste võimalused süüdlaste kindlakstegemiseks ning asjakohaseks karistamiseks on piiratud. Mõned valitsused aitavad ise kaasa sellise keskkonna loomisele, kus valitsuse poliitika suhtes kriitilisi ajakirjanikke süüdistatakse reeturluses, mis omakorda tekitab enesetsensuuri. Kuigi laimamine on dekriminaliseeritud, jätkub ajakirjanike vastu kohtumenetluste algatamine. Riigivõimu kuritarvitamise vältimiseks tuleb kohtusüsteemi arendada ja kohtunikkonda koolitada.

Komisjon peab ELiga ühinemise protsessis jätkuvalt esmatähtsaks tööd sõna- ja meediavabaduse valdkonnas. Komisjon uurib võimalusi korraldada 2015. aastal koos Euroopa Parlamendiga järjekorras juba kolmas konverents „Speak Up!”, mis ühendab meedia, kodanikuühiskonna ja riiklike ametiasutuste peamisi sidusrühmi. Käesoleva aasta lõpus annab komisjon esimest korda välja uuriva ajakirjanduse auhinna.

Ø Vähemuste, sealhulgas romade kaitse

Vähemuste kaitset käsitlevad usaldusväärsed ja üksikasjalikud õigusraamistikud on üldiselt olemas. Nende praktikas rakendamine on sageli keeruline, seda eelkõige piirkondades, mis on hiljuti olnud seotud konfliktidega. Rohkem tuleb ära teha juriidiliste kohustuste asjakohase rakendamise tagamiseks ning etniliste vähemuste probleemide paremaks lahendamiseks. Sellised küsimused nagu vähemuskeelte kasutamine, juurdepääs haridusele ja poliitiline esindatus nõuavad sageli rohkem tähelepanu. Hariduse, laiaulatuslike avalike arutelude käivitamise ja teadlikkuse suurendamise kaudu tuleb parandada vähemuste vajaduste mõistmist ning võidelda ühiskondliku vaenulikkuse vastu. Etnilisel alusel toimuvate vihkamist õhutavate sõnavõttude ning diskrimineerimise, vägivalla ja hirmutamise juhtumitesse tuleb suhtuda nulltolerantsiga ning kasutada tuleb ennetavat lähenemisviisi. On oluline luua sellistes valdkondades nagu audiovisuaalmeedia, sport, poliitika, haridus ja internet esinevate teatavate rassismi ja ksenofoobia vormide ja väljenduste vastu võitlemise sidus raamistik.

Enamiku roma kogukondade olukord Lääne-Balkani riikides ja Türgis tekitab tõsist muret. Romad satuvad väga sageli rassismi ning diskrimineerimise ja sotsiaalse tõrjutuse ohvriks ning nad elavad suures vaesuses ning neil puudub piisav juurdepääs tervishoiule, haridusele ja koolitusele, eluasemele ning tööhõivele. Muret teeb ka isikutunnistuste puudumine. Komisjon korraldas 2014. aasta aprillis kõrgetasemelise romade teemalise tippkohtumise, et juhtida tähelepanu romade ees kogu Euroopas, sealhulgas laienemisprotsessis osalevates riikides, seisvatele probleemidele. Seal rõhutati kohalike omavalitsuste erilist rolli romade sotsiaalse kaasatuse tagamisel. Komisjon asutas 2014. aastal romade kaasamise eest antava auhinna, et tunnustada valitsusväliste organisatsioonide hindamatut panust romade integratsiooni.

Komisjon teeb tihedat koostööd iga laienemisprotsessis osaleva riigiga, et tagada riiklike roma strateegiate nõuetekohane rakendamine, järelmeetmed ning järelevalve. Suurendatakse ka ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames antavat toetust ning suunatakse seda paremini, et toetada jätkusuutlikku arengut viies prioriteetses valdkonnas, milleks on haridus, tööhõive, tervishoid, eluase ja isikutunnistused. Komisjon kavatseb edendada strateegilist koostööd rahvusvaheliste organisatsioonide ja teiste rahastajatega. Romade kaasamisest peab saama riiklik prioriteet, mida toetab kõigil tasanditel tugev poliitiline tahe ja millega seoses kõik sidusrühmad võtavad vastutuse.

Väikelaste hariduse toetamine — roma abiõpetajad Serbias:

Suurendamaks roma laste registreerimist koolisüsteemi ning edendamaks algkooli lõpetajate arvu, on alates 2008. aastast loodud üle 170 abipedagoogi hõlmav võrgustik. Abiõpetajad pakuvad tugiteenust haavatavatest rühmadest õpilastele, kellest paljud on romad. Nad korraldavad koolitunde ja hoiavad kontakti vanematega. Kõnealune algatus, mis on nüüdseks kindlalt saanud Serbia haridussüsteemi osaks, on märkimisväärselt suurendanud registreerimist algklassidesse ja ka eelkooli programmidesse.

Ø Seksuaalne sättumus ja sooidentiteet

Homofoobia, diskrimineerimine ja seksuaalse sättumuse või sooidentiteedi alusel toimepandavad vihkamiskuriteod, sealhulgas vägivald ja hirmutamine, on Lääne-Balkani riikides ning Türgis siiani laialt levinud nähtused. Türgis ja endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis tuleb kiiremas korras laiendada diskrimineerimisvastaste õigusaktide reguleerimisala, et see hõlmaks seksuaalset sättumust ning soolist identiteeti. Vihkamiskuritegusid käsitlevad õigusaktid puuduvad siiani nimetatud kahes riigis ning Bosnias ja Hertsegoviinas ja Kosovos. Tuleb koolitada õiguskaitseasutuste ja ombudsmani institutsioonide töötajaid, kohtunikke ning ajakirjanikke, et suurendada teadlikkust uutest õigusaktidest, tagada nende nõuetekohane rakendamine ning parandada mõistmist.

Vihkamist õhutavate sõnavõttude, vägivalla ja hirmutamise suhtes on vaja rakendada nulltolerantsi ning ametiasutused peavad asuma juhtpositsioonile, et muuta ühiskonna sageli vaenulikku suhtumist lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste (LGBTI-inimesed) suhtes. Riigid peavad võtma meetmeid võitlemaks stereotüüpide ja valeinformatsiooniga, muu hulgas haridussüsteemis. Diskrimineerimise põhjendamiseks ei või kasutada usulisi või kultuurilisi väärtusi. Kogunemis- ja sõnavabadust tuleks kaitsta muu hulgas geiparaadide asjakohase käsitlemisega.

Komisjon organiseerib hilissügisel koos Euroopa Parlamendi ja nõukogu eesistujariigi Itaaliaga kõrgetasemelise konverentsi, mille eesmärk on saada ülevaade lesbisid, geisid, biseksuaale, trans- ja intersoolisi inimesi käsitlevate küsimuste hetkeolukorrast ja tehtud edusammudest ning jagada parimaid tavasid.

Politsei reageeringu parandamine LGBTI-inimeste vastu suunatud vägivallale Bosnia ja Hertsegoviinas:

Seksuaalse sättumuse alusel tehtud ähvardustest või toimepandud vägivallategudest jäetakse piirkonnas tavaliselt teatamata. See tuleneb osaliselt politsei ja laiemalt ühiskonna ükskõiksusest ja isegi vaenulikkusest ning ebakindlusest ametiasutuste reageeringu suhtes. Sarajevo politsei on homofoobsete ähvarduste ja rünnakutega seotud juhtumite käsitlemiseks ametisse määranud spetsiaalselt koolitatud kontaktametnikud. Kõnealune algatus on politsei ja valitsusväliste organisatsioonide hea koostöö tulemuseks ning see on parandanud politseis teadlikkust vajadusest kõnealuse nähtusega tõsisemalt võidelda ning reageerida kõigi vihkamiskuritegude suhtes asjakohaselt.

Ø Naiste õigused

Naiste õiguste toetamiseks ja soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks tuleb rohkem teha. Lahendada tuleb probleemid, mis on seotud diskrimineerimisega töökohal ning naiste väikese osakaaluga tööjõus. Stereotüübid ja traditsioonilised soorollid püsivad mõnedel juhtudel sellises ulatuses, et nad piiravad märkimisväärselt naiste suutlikkust oma õigusi kasutada, seda eelkõige Türgis. Kosovos takistatakse naistel kasutada oma õigust pärida maad. Piirkonna enamikus riikides on ratifitseeritud Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ja sellega võitlemise konventsioon, mis jõustus käesoleval aastal. Selle rakendamine on otsustava tähtsusega, kuna naiste vastu suunatud vägivald ja ohvrite toetamine on kõigis riikides jätkuvalt problemaatiline. Türgis teevad jätkuvalt suurt muret koduvägivald, nn auvägivald ning varajased ja sundabielud. Konventsiooniga on määratud kindlaks terve rida kuritegusid, mida iseloomustab naiste vastu suunatud vägivald, mis tuleb kriminaliseerida. See hõlmab psühholoogilist, füüsilist ja seksuaalset vägivalda, sealhulgas vägistamised, sundabielud ja jälitamine.

Laiaulatuslik soolise võrdõiguslikkuse programm Montenegros:

Viimastel aastatel aset leidnud poliitilised ja õiguslikud arengud on loonud uue aluse, millelt lähtudes tegeleda naiste juurdepääsuga inimõigustele ning nende võimalustega panustada poliitilisse, majanduslikku ja sotsiaalsesse arengusse. Et tagada seaduste ja strateegiate rakendamine, algatas Montenegro laiaulatusliku sooprogrammi, et parandada naiste isikupuutumatust, majanduslikku olukorda ja poliitilist esindatust. Selle tulemusena loodi valdkondadevahelised üksused, võitlemaks naiste vastu suunatud vägivallaga, mis aitas suurendada naiste osakaalu parlamendis.

Ø Lapse õigused

Rohkem tuleb ära teha lapse õiguste kaitseks, eelkõige selleks, et tagada kaitse mis tahes vormis vägivalla vastu, parandada juurdepääsu õiguskaitsele ja alaealiste õigustega tegelevatele õigusasutustele ning edendada kogukonna- ja perekonnapõhiseid alternatiive (deinstitutsionaliseerimine) ilma vanemliku hoolitsuseta laste hooldusasutusse saatmisele. Piirkonna enamikus riikides on õigusraamistikud ning tegevuskavad nüüdseks kehtestatud, kuid nende rakendamine venib.

III. Kahepoolsed küsimused ja mineviku pärandist ülesaamine

Heanaaberlikud suhted ja piirkondlik koostöö on jätkuvalt stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi oluliseks osaks.

Heanaaberlikke suhteid on tugevdatud kahe- ja mitmepoolsete kontaktide tihendamise kaudu ka sellistes tundlikes valdkondades nagu sõjakuriteod, põgenike tagasipöördumine, sealhulgas Sarajevo protsessi[4] raames piirkondliku eluasemeprojekti rakendamise kaudu, mille ehitustegevus on käima lükatud, ning organiseeritud kuritegevus ja politseikoostöö. Tehtud edusammud peavad olema püsivad. Bosniat ja Hertsegoviinat ning Serbiat mais raskelt mõjutanud üleujutustega kaasnes mitte ainult tugev ELi solidaarsust ja tihedama integratsiooniga kaasnevat kasu rõhutav ELi reageering, vaid ka hea koostöö kahe kõnealuse riigi vahel ja kogu piirkonnas. Solidaarsus ületas riikide ja rahvaste vahelised piirid eelkõige — kuid mitte ainult — rohujuuretasandil. Poliitilised juhid peaksid haarama võimalusest sellele hea tahte avaldusele toetudes edasi minna ning keskenduma ELiga ühinemise teel ette tulevate ühiste probleemide lahendamisel senisest suuremale koostööle.

Täiendavaid jõupingutusi tuleb teha laienemisprotsessis osalevate riikide ja liikmesriikide vaheliste kahepoolsete vaidluste lahendamiseks. Mitmed lahendamata küsimused koormavad piirkonnas kahepoolsete suhete arengut, see hõlmab eelkõige endise Jugoslaavia lagunemisest tulenevaid probleeme, nagu rahvustevahelised ja staatusega seotud vaidlused, vähemuste olukord, sõjakuritegude eest vastutuselevõtmine, kadunud isikud ja piiride märkimine. Suhteid koormavad ka lähiajalugu käsitlevad põhimõtteliselt lahknevad seisukohad. Jätkata tuleks tõe otsimise ja lepituse piirkondliku komisjoni algatust toetavaid meetmeid. Leppimine on Kagu-Euroopas stabiilsuse edendamiseks ja mineviku pärandist ülesaamise suhtes positiivselt meelestatud keskkonna loomiseks väga oluline. Sellega vähendatakse ohtu, et lahenduseta kahepoolseid küsimusi kasutataks ära poliitilistel eesmärkidel.

Kahepoolsed küsimused tuleks lahendada asjaomaste poolte vahel võimalikult kiiresti ning see ei tohiks eelnevalt kindlaksmääratud tingimustel põhinevat ühinemisprotsessi kinni hoida. Komisjon kutsub pooli üles tegema kõik selleks, et lahendada võimalikud pooleliolevad vaidlused vastavalt kokkulepitud põhimõtetele ja vahenditele, pöördudes sealhulgas vajaduse korral Rahvusvahelise Kohtu või muude olemasolevate või ad hoc vaidluste lahendamisega tegelevate asutuste poole. Ühinemisläbirääkimised võivad anda vaidluste lahendamisele vajaliku poliitilise tõuke. Serbia ja Kosovo vaheline suhete normaliseerimise protsess ning Brüsseli lepingu[5] rakendamine peab jätkuma. EL on lisanud suhete normaliseerimise nõude Serbia läbirääkimisraamistikku ning Kosovo stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingusse. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi puhul on peamine heanaaberlike suhete säilitamine, sealhulgas tuleb ÜRO egiidi all kiiresti leida läbirääkimiste teel saavutatav ja mõlemale poolele vastuvõetav lahendus nimeküsimusele. Komisjon jätkab poliitilise toetuse osutamist ja vahendamist kõigile asjaomastele riikidele, et leida kahepoolsetele küsimustele lahendus võimalikult kiiresti, ning jätkab lahenduste leidmiseks aktiivselt teiste foorumite toetamist.

Heanaaberlikke suhteid tõhustatakse jätkuvalt erinevate piirkondliku koostöö algatuste kaudu. Komisjon toetab täielikult Kagu-Euroopa koostööprotsessi ja piirkondliku koostöönõukogu tööd, sealhulgas piirkondliku 2020. aasta strateegia rakendamist. Komisjon toetab Kagu-Euroopa koostööprotsessi piirkondliku parlamentaarse assamblee loomist mais ning hiljuti stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames algatatud Lääne-Balkani riikide kuuiku tõhustatud koostööd. Kõnealuse algatuse raames on piirkonna välis- ja rahandusministrite vahel hiljuti toimunud olulised kontaktid, et arutada ühiseid probleeme, eelkõige majanduse juhtimise valdkonnas. Koostöö on jätkunud teistes piirkondlikes foorumites, nagu Kesk-Euroopa Vabakaubanduspiirkond, energiaühendus ja piirkondlik avaliku halduse kool. On oluline, et kõnealused algatused on täiendavad ja kaasavad ning et neid juhitaks piirkondlikul tasandil. Komisjon väljendab heameelt augustis toimunud tulemusliku Berliini tippkohtumise üle, kus väljendati tugevat poliitilist toetust Lääne-Balkani riikide Euroopa perspektiivile. Kavas on korraldada iga-aastaseid tippkohtumisi, järgmise tippkohtumise võõrustaja on Austria. Berliini protsess võib mängida olulist rolli reformide edendamisel ning olulisematesse ühendustesse tehtavate investeeringute jaoks realistlike prioriteetide kokkuleppimisel. Berliini protsess võib toimida ka tõukena, mis aitab lahendada pooleliolevaid kahepoolseid küsimusi. Komisjon on valmis kõnealuse algatuse järelmeetmeid toetama.

***

IV. Järeldused ja soovitused

Komisjon esitab eespool kirjeldatud analüüsi ja lisas esitatud riigipõhistes kokkuvõtetes välja toodud hinnangute alusel järgmised järeldused ja soovitused:

I

1. Komisjon on viimase viie aasta jooksul suurendanud laienemispoliitika usaldusväärsust ning suurendanud selle ümberkujundavat mõju, tagades põhjalikuma keskendumise põhimõtteliste reformide teostamisele juba laienemisprotsessi alguses. Komisjon pöörab erilist tähelepanu kolmele sambale, milleks on: i) õigusriigi põhimõte, ii) majanduse juhtimine ja iii) avaliku halduse reform.

2. Komisjon võttis 2012. aastal õigusriigi põhimõtte suhtes kasutusele uue lähenemisviisi. 2013. aastal kehtestas komisjon majanduse juhtimise tugevdamiseks raamistiku, toetudes Euroopa poolaasta raames saadud kogemustele. Käesoleval aastal esitas komisjon uusi ideid laienemisprotsessis osalevates riikides avaliku halduse reformi toetamiseks. Uue hoo saanud laienemisprotsessi kolm sammast on omavahel seotud ning kõnealustes valdkondades edu saavutamine aitab kindlaks määrata, millal need riigid on valmis ELiga ühinema.

3. ELi laienemispoliitika aitab jätkuvalt kaasa rahu, julgeoleku ja heaolu saavutamisele Euroopas. Laienemispoliitika suurendab ELi poliitilist ja majanduslikku võimsust ning sellel on asjaomastele riikidele tugev ümberkujundav mõju. Hästi ettevalmistatud ühinemisprotsess tagab, et laienemine ei toimu liidu tõhususe arvelt.

4. 2004. aastal aset leidnud kümne liikmesriigi ajaloolise ühinemise kümnes aastapäev mais on heaks meeldetuletuseks seni saavutatud edusammudest. ELi laienedes suurenevad ka meie ettevõtjate, investorite, tarbijate, turistide, üliõpilaste ja kinnisvaraomanike võimalused. Ühinemine tuli kasuks nii ELiga ühinenud riikidele kui ka vanadele liikmesriikidele. Suurenenud on kaubavahetus ja investeeringud. ELi keskkonna-, tarbijakaitse- ja muude normide laiaulatuslikuma kohaldamise tulemusena on paranenud inimeste elukvaliteet.

5. Lääne-Balkani riikide jaoks on ELi liikmesriikide antud selge perspektiiv saada ELi liikmeks oluline stabiliseeriv tegur. See toetab vajalike tingimuste, sealhulgas stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tingimuste täitmisel edusammude tegemist. Heanaaberlikud suhted ja kaasav piirkondlik koostöö on väga oluline. Kahepoolsete küsimuste lahendamisel ja mineviku pärandist ülesaamisel tehtavad pidevad jõupingutused on kõnealuse veel üsna hiljuti konfliktidest lõhestatud piirkonna ajalugu silmas pidades otsustava tähtsusega.

6. Laienemisest on saanud liidu välispoliitika võimas vahend. Arengud ELi naabruskonnas rõhutavad laienemispoliitika olulisust vahendina, millega veelgi süvendada koostööd olulistes välispoliitilistes küsimustes. Kahepoolset välispoliitilist dialoogi tuleks edendada kõigi laienemisprotsessis osalevate riikidega. 31. peatükki (välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika) tuleks arutada läbirääkimisi pidavate riikidega kohe ühinemisläbirääkimiste alguses. Komisjon rõhutab, et on väga oluline, et laienemisprotsessis osalevad riigid ühtlustaksid järk-järgult oma seisukohad ELi välispoliitiliste seisukohtadega. Komisjon rõhutab ka ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika tähtsust, sealhulgas osalemist Euroopa Kaitseagentuuri programmides.

7. Ühinemisprotsess on nõudlik ning toetub rangetele, kuid õiglastele tingimustele, kehtestatud kriteeriumidele ning ühineda sooviva riigi enda saavutuste arvessevõtmisele. See on otsustava tähtsusega laienemisprotsessi usaldusväärsuse ja laienemisprotsessis osalevatele riikidele stiimulite andmise jaoks, et nad jätkaksid kaugeleulatuvate reformide teostamist, ning ELi kodanike toetuse tagamise jaoks. Liikmesriigid peaksid pidama koos ELi institutsioonidega teadlikku arutelu laienemispoliitika poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete mõjude üle.

8. Esimese samba puhul on ühinemisprotsessi taaselustamisega seoses kesksel kohal õigusriigi põhimõtte tugevdamine. Sõltumatute ja erapooletute kohtute poolse tõhusa õigusemõistmise tagamiseks tuleb kohtureformi jõuliselt jätkata. Riigid peavad näitama organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni juhtumite uurimises, kohtulikule vastutusele võtmises ja kohtuotsuste tegemises usutavaid tulemusi. Karistuste määramine peaks olema hoiatav ning kriminaalsel teel omandatud vara tuleks konfiskeerida. Õigusriik toetab ettevõtlus- ja investeerimiskeskkonda, tagades õiguskindluse ning aidates kaasa konkurentsivõimele, töökohtade loomisele ja majanduskasvule.

9. Komisjon jätkab nõukogus 2011. aasta detsembris kinnitatud õigusriigi põhimõtet käsitleva uue lähenemisviisi rakendamist. Õigusriigi küsimuse lahendamine ühinemisprotsessi alguses annab riikidele reformi rakendamisel heade tulemuste saavutamiseks lisaaega. See aitab tagada, et reformid juurduksid ja oleksid pöördumatud. Uue lähenemisviisiga kooskõlas on komisjon otsustanud tagada läbirääkimistel üldise tasakaalu. 23. peatüki (kohtusüsteem ja põhiõigused) ning 24. peatüki (õigus, vabadus ja turvalisus) raames tehtavad edusammud peavad toimuma paralleelselt kogu läbirääkimisprotsessi raames tehtavate üldiste edusammudega. Komisjon tuletab meelde läbirääkimiste raamistikus sisalduvat üldise tasakaalu klauslit ning kõnealuseid peatükke käsitlevate läbirääkimise peatamise võimalust juhul, kui õigusriiki käsitlevates aruteludes edusamme ei tehta.

10. Põhiõigused on suures osas sätestatud laienemisprotsessis osalevate riikide õigusraamistikes, kuid nende praktikas täieliku järgimise tagamiseks tuleb rohkem ära teha. Erilist muret valmistab jätkuvalt sõna- ja meediavabaduse olukord. Paremini tuleb kaitsta vähemuste hulka kuuluvate isikute õigusi. Haavatavate rühmade vastu suunatud diskrimineerimine ja vaenulikkus, sealhulgas seksuaalse sättumuse alusel, on jätkuvalt oluline probleem. Rohkem tööd tuleb teha naiste õiguste edendamiseks, sealhulgas võitluseks koduvägivalla ning laste ja puuetega inimeste vastu suunatud vägivallaga. Laienemisprotsessis osalevad riigid tuleb tõhusamalt integreerida ELi raamistikesse ning toetada tuleb heade tavade levitamist. Selleks kutsub komisjon kandidaatriike jõuliselt üles jätkama ettevalmistusi osalemaks vaatlejatena ELi Põhiõiguste Ameti töös.

11. Teise samba puhul on laienemisprotsessis osalevates riikides majanduse juhtimise ja konkurentsivõime tugevdamine ELiga ühinemiseks nõutavate majanduskriteeriumide täitmisel otsustava tähtsusega. Jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks, ettevõtluskeskkonna parandamiseks ning investeeringute suurendamiseks tuleks kiirendada reformide teostamist. Lahendada tuleb kõrge töötuse, eelkõige noorte töötuse määra probleem. Majandusarengu toetamine peaks leevendama ka rändesurvet ELile. Vajadust kasutada töötajate vaba liikumise suhtes üleminekumeetmeid ja/või kaitsemehhanisme ning nende ülesehitust uuritakse tulevasi laienemisi käsitlevate ühinemisläbirääkimiste käigus, võttes arvesse tulevasi mõjuhindamisi.

12. Euroopa poolaasta kogemustele ja ELi majanduse tugevdatud juhtimisele toetudes on komisjon laienemisprotsessis osalevate riikidega algatanud tõhustatud koostööprotsessi. Lääne-Balkani riikide puhul näeb komisjon ette kahest osast koosnevate riiklike majandusreformi strateegiate ettevalmistamise. Esimene osa koosneb kandidaatriikide ühinemiseelsete majandusprogrammide ning potentsiaalsete kandidaatriikide majandus- ja eelarveprogrammide laiendatud versioonist, mida on laiendatud ka Kosovole. Sellega esitatakse keskpika perioodi makromajanduslik ja eelarvepoliitika raamistik, milles keskendutakse senisest enam välise jätkusuutlikkuse ja majanduskasvu struktuursete takistuste hindamisele. Teine osa hõlmab struktuurireforme, mis on oma laadilt valdkondlikud ja käsitlevad peamiselt tõhustatud konkurentsivõimet ja majanduskasvu, sealhulgas infrastruktuuri investeerimise vajadusi. Hindamise tulemusel antakse iga riigi jaoks sihtotstarbelisemad poliitilised suunised, millega tõhustatakse järelevalvet. Türgiga kavatsetakse alustada kõrgetasemelist majandusdialoogi.

13. Kolmanda samba puhul on iga riigi prioriteediks avaliku halduse reformi läbiviimine. Avalik teenistus on jätkuvalt ülepolitiseeritud. Edendada tuleb avaliku halduse läbipaistvust, vastutust, professionaalsust ja tõhusust. Senisest enam tuleb keskenduda kodanike ja ettevõtjate vajadustele. Rohkem tähelepanu vajab ka avaliku sektori finantsjuhtimine. Komisjon integreerib avaliku halduse reformi paremini laienemisprotsessi. Laienemisprotsessis osalevates riikides on loodud või loomisel avaliku halduse reformiga tegelevad töörühmad. Kõnealustest rühmadest saab avaliku halduse reformi läbiviimise algplatvorm. Assotsieerimisnõukogus/-komitees oleks olulistes küsimustes vaja struktureeritumat poliitilist arutelu. Ühinemisläbirääkimisi tuleks kasutada ka vajalike reformide julgustamiseks. Põhiküsimused tuleks lahendada asjakohaste peatükkide – see hõlmab eelkõige riigihankeid, finantskontrolli, kohtusüsteemi ja põhiõigusi, maksustamist ning majandus- ja rahapoliitikat – ning valitsusvaheliste konverentside raames. töörühmad kujutavad endast ka foorumit, kus lahendatakse asjaomaseid peatükke käsitlevaid avaliku halduse reformiga seotud horisontaalseid küsimusi, jälgitakse edusamme ning tagatakse järjepidevus. Tulemusi võetakse arvesse peatükke käsitlevatel läbirääkimistel.

14. Reformide toetamiseks on laienemisprotsessis osalevates riikides tähtis tugevdada peamiste demokraatlike institutsioonide toimimist ja sõltumatust. See hõlmab konstruktiivse ja jätkusuutliku dialoogi tagamist kogu poliitilisi spektri ulatuses ning eelkõige parlamendis. Rohkem tuleb teha ka kodanikuühiskonna organisatsioone toetava keskkonna loomiseks. Tugev kodanikuühiskond parandab poliitilise vastutuse taset ning edendab ühinemisega seotud probleemidest paremat arusaamist.

15. Heanaaberlikud suhted on stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi oluliseks osaks. Jätkuvaid jõupingutusi on vaja mineviku pärandist ülesaamiseks, leppimise toetamiseks ning laienemisprotsessis osalevate riikide ning liikmesriikide kahepoolsete vaidluste lahendamiseks. Kahepoolsed küsimused tuleks lahendada asjaomaste poolte vahel võimalikult kiiresti ning see ei tohiks eelnevalt kindlaksmääratud tingimustel põhinevat ühinemisprotsessi kinni hoida.

16. Viimase aasta jooksul on täiendavalt tõhustatud piirkondlikku koostööd. Komisjon toetab täielikult Kagu-Euroopa koostööprotsessi ja piirkondliku koostöönõukogu tööd, sealhulgas piirkondliku 2020. aasta strateegia rakendamist. Kosovo üha suurem kaasamine piirkondlikesse algatustesse on olnud positiivne muutus. Komisjon toetab hiljuti stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames algatatud Lääne-Balkani riikide kuuiku tõhustatud koostööd. Nimetatud arengud tugevdavad laienemispoliitika mitmepoolset mõõdet, toetavad kaasavat koostööd ning majanduse juhtimist käsitlevate heade tavade jagamist ning edendavad piirkonnasiseseid ning piirkonna ja ELi vahelisi ühendusi. Komisjon väljendab heameelt ka augustis toimunud tulemusliku Berliini tippkohtumise üle, kus väljendati tugevat poliitilist toetust Lääne-Balkani riikide Euroopa perspektiivile. Kavas on korraldada iga-aastaseid tippkohtumisi, järgmise tippkohtumise võõrustaja on Austria. Berliini protsess võib mängida olulist rolli reformide edendamisel ning olulisematesse ühendustesse tehtavate investeeringute jaoks realistlike prioriteetide kokkuleppimisel. Berliini protsess võib toimida ka tõukena, mis aitab lahendada pooleliolevaid kahepoolseid küsimusi. Komisjon on valmis kõnealuse algatuse järelmeetmeid toetama.

17. 2014. aastal alustas tegevust uus ühinemiseelse abi rahastamisvahend. EL eraldab II ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames laienemisprotsessis osalevatele riikidele ajavahemikuks 2014–2020 ühinemise ettevalmistamiseks ning piirkondlikuks ja piiriüleseks koostööks 11,7 miljardit eurot. II ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga suurendatakse keskendumist ELiga ühinemise prioriteetidele demokraatia, õigusriigi ning konkurentsivõime ja majanduskasvu valdkonnas. II ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga võetakse kasutusele ka valdkondlik lähenemisviis, stiimulid paremate tulemuste saavutamiseks, suurem eelarvetoetus ning projektide prioriseerimine. Peamistesse infrastruktuurikoridoridesse tehtavate oluliste investeeringute jaoks on vaja koordineeritud lähenemisviisi. Tõhustatakse koordineerimist rahvusvaheliste finantsasutustega. Lääne-Balkani investeerimiskeskkonna raames jätkatakse töökohtade loomist ja majanduskasvu edendavate investeeringute toetamist ning piirkonna ühendusvõimaluste edendamist.

II

18. Montenegro. Ühinemisläbirääkimistel on tehtud täiendavaid samme. 2014. aasta mais viidi lõpule ELi acquis` sõelumine. Detsembris avati 23. peatükki (kohtusüsteem ja põhiõigused) ning 24. peatükki (õigus, vabadus ja turvalisus) käsitlevad läbirääkimised. Montenegro heakskiidetud tegevuskavade alusel kehtestas EL 23. ja 24. peatüki jaoks 84 vahekriteeriumi. Kõnealused kriteeriumid annavad tulevaste reformide jaoks selgeid juhiseid. Kokku on avatud läbirääkimised 12 peatüki üle ning ajutiselt on suletud kaks peatükki.

19. Alanud on tegevuskavade rakendamine. Asjaomaste õigusaktide 2013. aasta juuli põhiseaduse reformiga vastavusse viimise järel on valitud ja ametisse määratud mitmeid olulisi kohtu- ja prokuratuuritöötajaid. Pärast mitmeid katseid määras parlament 2014. aasta oktoobris lõpuks ametisse uue riikliku peaprokuröri. Suurenes kohtusüsteemi tõhusus. Tõhustati põhiõiguste kaitse õigusraamistikku, sealhulgas ombudsmani seadust.

20. Viivitusi on esinenud aga mitme meetme puhul, eelkõige seoses seadusandlike reformidega, eriti korruptsioonivastase võitluse vallas. Vastu võetud õigusmeetmed ei ole praktikas tulemusi andnud. Montenegro peaks kiiremas korras vastu võtma erakondade rahastamist käsitleva asjakohase seaduse. Korruptsioonijuhtumite, sealhulgas kõrgemal tasemel aset leidvate korruptsioonijuhtumite uurimisel, nende eest vastutusele võtmisel ja süüdistuste esitamisel tuleb saavutada usutavaid tulemusi. Tagada tuleb varade arestimise ja konfiskeerimisega seotud vahendite süstemaatiline kasutamine. Tõsiseid probleeme on endiselt sõna- ja meediavabadusega. Kiirendada tuleks ajakirjanike vastu suunatud vägivallajuhtumite uurimist. Valimisprotsessis ja riigiasutustes tuleb luua konstruktiivne poliitiline dialoog ja taastada usaldusväärsus. ELiga ühinemise teel suuna säilitamisel mängib olulist rolli haldussuutlikkuse tõhustamine ELiga integreerumise küsimustes. Avalik teenistus tuleb depolitiseerida ning muuta professionaalsemaks. Kõrge töötuse määra vähendamiseks ning ettevõtluskeskkonna parandamiseks tuleks jätkata majandusreforme. Alumiiniumitootja KAP jaoks on vaja kiiresti leida jätkusuutlik ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga ühilduv lahendus.

21. Õigusriigi tugevdamiseks vajalike põhjalike ja kestvate poliitiliste reformide teostamiseks on vaja tugevat poliitilist tahet. Montenegro on esimene riik, kellega avatakse ühinemisläbirääkimistel uue lähenemisviisi alusel 23. ja 24. peatükki käsitlevad läbirääkimised. Komisjon tuletab meelde läbirääkimiste raamistikus sisalduvat üldise tasakaalu klauslit. Õigusriiki käsitlevate peatükkide vahekriteeriumide täitmisel tehtud edusammud ning eespool esitatud puudused, mida tõendavad konkreetsed tulemused, mõjutavad ühinemisläbirääkimiste, sealhulgas tulevaste valitsusvaheliste konverentside tegevuskavade üldist tempot.

22. Serbia. Serbia ühinemisläbirääkimised ELiga on alanud. Euroopa Ülemkogu otsus läbirääkimisi alustada tehti tänu Serbia edusammudele reformide läbiviimisel ning riigi jätkuvale pühendumusele suhete normaliseerimisel Kosovoga. Läbirääkimisi käsitlev esimene valitsustevaheline konverents toimus 2014. aasta jaanuaris. ELi acquis´ sõelumine kulgeb vastavalt kavandatule. Riiki mais tabanud suurtel üleujutustel oli märkimisväärne sotsiaal-majanduslik mõju. EL võttis koheseid ja märkimisväärses ulatuses pääste- ja abimeetmeid ning korraldas juulis rahastajate konverentsi. Rahvusvaheline üldsus andis taastumis- ja ülesehitusetapiks märkimisväärseid lubadusi.

23. Serbia on teinud teatavaid edusamme avaliku halduse reformi läbiviimisel. Riik võttis vastu laiaulatusliku strateegia ning tõhustas koordineerimist ja kavandamist. Kohtusüsteemiga seoses võeti vastu olulised õigusaktid ning kohtunike ja prokuröride hindamise eeskirjad. Alaliselt on ametisse määratud märkimisväärne arv kohtute eesistujaid. Ühiskond on saanud tugeva poliitilise tõuke korruptsiooniga võitlemiseks. Toimunud on mitmed kõrgemal tasemel aset leidnud juhtumite uurimised ning jõupingutusi on tehtud koordineerimise parandamiseks. Serbia osales aktiivselt piirkondlikus õiguskaitsealases koostöös.

24. Tõhusa ja sõltumatu kohtusüsteemi tagamiseks on vaja siiski jätkuvaid jõupingutusi. Siiani on vastu võtmata sellised olulised õigusaktid nagu tasuta õigusabi seadus, rikkumistest teatajate seadus ja huvide konflikte käsitlev seadus. Korruptsioon on levinud paljudel elualadel. Serbia peab korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses saavutama konkreetseid tulemusi. Põhiõigusi, sealhulgas kõige haavatavamate rühmade kaitset, tuleb praktikas täielikult austada. Muret teeb sõnavabaduse tingimuste halvenemine. Kõrvaldada tuleb avalikus halduses esinevad nõrkused. Rohkem tuleb arvesse võtta sõltumatute regulatiivasutuste järeldusi. Majandusreformid on olulised ka majanduskasvu loomiseks ning töötuse kõrge määra vähendamiseks.

25. Tugeva mandaadiga uus valitsus peaks kasutama võimalust reformide jõuliseks läbiviimiseks. Serbia ees seisab mitmeid probleeme. Serbia peab toetama ennetavalt ühinemisprotsessi kaasavust ja läbipaistvust. Reformiprotsessi toetamiseks peaks Serbia parandama uute õigusaktide ja strateegiate kavandamist, koordineerimist ning järelevalvet ja rakendamist. Kooskõlas õigusriigi küsimuste suhtes kohaldatava uue lähenemisviisiga on 23. ja 24. peatüki raames kehtestatud avamiskriteeriumid. Nende kohaselt peab Serbia esitama laiaulatuslikud tegevuskavad. Läbirääkimistel üldise tasakaalu tagamiseks peab kõnealustes peatükkides edusammude tegemine toimuma paralleelselt läbirääkimiste üldise käiguga.

26. Serbia peab jätkama piirkondlikku koostööd ning aktiivset ja konstruktiivset osalemist Kosovoga peetavad suhete normaliseerimise protsessis, mis on seni olnud väga edukas. Serbia peaks jätkuvalt tagama dialoogis saavutatud kokkulepete rakendamise. Komisjon tuletab meelde, et nagu õigusriiki käsitlevate peatükkide puhul, nõuab läbirääkimisraamistik edusammude tegemist ka Kosovoga suhete normaliseerimisel, mis peab vastavalt 35. peatükile toimuma paralleelselt läbirääkimiste üldise käiguga. 35. peatükk tuleks avada juba läbirääkimiste alguses. See annaks saavutatud kokkulepete rakendamise järelevalveks tugeva raamistiku.

27. Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ELiga ühinemise protsess on ummikseisus. Suutmatus täita komisjoni poolt nõukogule antud soovitust tähendab, et ühinemisläbirääkimisi ei ole siiani alustatud. Samal ajal kahjustas valitsuse suutmatus mitmes olulises valdkonnas piisavalt tulemusi saavutada reformide jätkusuutlikkust ning mõnes valdkonnas toimus isegi tagasiminek.

28. Teatavaid täiendavaid edusamme tehti seoses avaliku halduse reformiga ning aktiivse piirkondliku ja rahvusvahelise politseikoostööga. Võttes arvesse seda, kuhu endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik on ühinemisprotsessis jõudnud, on tal acquis´ga vastavusse viimisel jätkuvalt kõrge tase. ELiga ühinemine on jätkuvalt riigi strateegiline prioriteet.

29. Viimasel aastal on siiski tõsist muret valmistanud riigiasutuste jätkuv politiseerimine ning valitsuse suurenev kontroll ajakirjanduse üle, sealhulgas valimiste kontekstis, nagu tuvastas OSCE/ODIHR. Usaldus riigiasutuste suhtes väheneb järk-järgult. Üha enam teeb muret valikuline õigusemõistmine. Meediavabaduse olukord halvenes jätkuvalt. Hiljutised valitsuse ja opositsioonierakondade vahelised poliitilised kriisid näitasid, et erakondade huvid prevaleerivad üha enam rahvuslike huvide üle. On nii valitsuse kui ka opositsiooni ülesanne tagada, et poliitiline arutelu leiaks aset peamiselt parlamendis, ning aidata kaasa sellist arutelu võimaldavate tingimuste loomisele. Valitsus peab tagama, et opositsioonil on võimalus demokraatliku kontrolli funktsiooni täies ulatuses täita. Samal ajal peab opositsioon demokraatlikus protsessis konstruktiivselt osalema. Viimase aasta jooksul ei toimunud kõrgetasemelise ühinemisdialoogi raames ühtegi kohtumist. Rahvustevahelise olukorraga seoses tuleb kogukondade vahel luua tugevam usaldus. Ohridi raamlepingu läbivaatamine tuleb lõpule viia ning raamlepingu soovitusi tuleb rakendada.

30. On oluline võtta otsustavaid samme, et lahendada nimetüli Kreekaga. Kõnealuse vaidluse osapoolte suutmatus jõuda pärast 19 aastat ÜRO vahendusel kestnud läbirääkimisi kompromissini mõjutab otseselt ja negatiivselt riigi Euroopa-suunalisi püüdlusi. Vaja on resoluutseid samme ja ELi juhtide ennetavat tuge. Komisjon tuletab meelde oma seisukohta, et kui kontrollimine ja läbirääkimisraamistikku käsitlevad arutelud juba käiksid, oleks olnud võimalik tekitada vajalik sünergia, mis oleks toetanud läbirääkimiste teel saavutatud ja mõlemale poolele vastuvõetava lahenduse leidmist nimeküsimusele veel enne läbirääkimispeatükkide avamist.

31. Arvestades kokkuvõttes edusamme, mida riik on saavutanud, on komisjon seisukohal, et poliitilised kriteeriumid on jätkuvalt piisavalt täidetud, ning ta kordab seetõttu oma soovitust alustada ühinemisläbirääkimisi, kuid tunneb muret viimase aasta jooksul aset leidnud tagasilöökide pärast. Komisjon kutsub ametiasutusi üles võtma otsustavaid meetmeid, et leida lahendus üha suureneva politiseerituse probleemile ning kasvavatele puudustele seoses kohtusüsteemi sõltumatuse ja sõnavabadusega, et tema soovitus jääks kehtima ka järgmisteks aastateks. Komisjon on jätkuvalt pühendunud riigi jõupingutuste toetamisele, sealhulgas kaasava kõrgetasemelise ühinemisdialoogi protsessi kaudu, et olla abiks kõigi ELiga seotud reformide läbiviimisel viisil, mis aitab realiseerida suhete täielikku potentsiaali.

32. Albaania. Euroopa Ülemkogu 2014. aasta juuni otsus anda Albaaniale kandidaatriigi staatus on tunnustus teostatud reformidele. See on ka julgustus reformide läbiviimise tempo kiirendamiseks. Komisjon algatas 2013. aasta novembris Albaaniaga kõrgetasemelise dialoogi, et aidata riigil keskenduda jätkuvalt ELiga integreerumise protsessile ning jälgida reformide läbiviimist ühinemisläbirääkimiste alustamiseks kindlaks määratud peamisi prioriteete silmas pidades. 2014. aasta mais kiitis Albaania heaks tegevuskava, milles määrati kindlaks ja struktureeriti peamisi prioriteete hõlmavad kavandatavad reformid.

33. Albaania on viimase aasta jooksul teinud edusamme. Täiendavaid samme tehti kohtusüsteemi reformi alustamiseks. Valitsus on väljendanud poliitilist tahet tegutseda korruptsiooni ennetamisel ja selle vastases võitluses otsustavalt. Tõhustati õigusraamistikku ning parandati poliitilist koordineerimist ja järelevalvet kesktasandil. Organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus näitab õiguskaitsemeetmete intensiivsema rakendamisega positiivset trendi mitmes valdkonnas, nagu näiteks uimastite konfiskeerimine ja uimastitega seotud kuritegevus, majanduskuriteod ja inimkaubandus. Teatavaid meetmeid võeti lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste õiguste seaduslikuks tunnustamiseks.

34. Mitmeid puudujääke esineb jätkuvalt siiski eelkõige õigusriigi valdkonnas. Palju tööd on veel ees. Korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus on märkimisväärsed lahendamist vajavad probleemid. Albaania peab tegema olulisi ja jätkusuutlikke jõupingutusi, et rakendada ühinemisläbirääkimiste alustamiseks kindlaks määratud peamisi prioriteete. Albaania peab tegutsema otsustavalt: jätkama avaliku halduse reformi eesmärgiga edendada riigiasutuste professionaalsust ja depolitiseeritust, jätkama kohtusüsteemi laiaulatuslikku reformi, et tugevdada kaasava protsessi kaudu ning Veneetsia komisjoniga tihedalt konsulteerides selle sõltumatust, tõhusust ja usaldusväärsust, intensiivistama korruptsioonivastaseid jõupingutusi, astuma organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses täiendavaid otsustavaid samme, et saavutada mõlemas valdkonnas ennetavate uurimiste läbiviimisel, süüdistuste esitamisel ja süüdimõistvate kohtuotsuste tegemisel häid tulemusi, võtma tõhusaid meetmeid inimõiguste, sealhulgas romade õiguste kaitseks ja diskrimineerimisvastaste strateegiate tugevdamiseks, ning rakendama omandiõigusi. Sõna- ja meediavabadusega seoses ei suutnud valitsus kindlaks määratud prioriteetide suhtes meetmeid võtta. Kõik audiovisuaalmeedia ameti seadusjärgsed ülesanded tuleb taastada ning tagada asutuse sõltumatus. Albaania peaks jätkama konkurentsivõime parandamisele suunatud majandusreforme ning leidma lahenduse kõrge töötuse taseme probleemile ja suurele mitteametliku töö osakaalule majanduses ning parandama ettevõtluskeskkonda.

35. On oluline, et reformiprotsessiga kaasneks konstruktiivne ja jätkusuutlik valitsuse ja opositsiooni vaheline poliitiline dialoog. On nii valitsuse kui ka opositsiooni ülesanne tagada, et poliitiline arutelu leiaks aset peamiselt parlamendis, ning aidata kaasa sellist arutelu võimaldavate tingimuste loomisele. Valitsus peab tagama, et opositsioonil on võimalus demokraatliku kontrolli funktsiooni täies ulatuses täita. Samal ajal peab opositsioon demokraatlikus protsessis konstruktiivselt osalema. Kompromissidel põhinev ja konstruktiivne töö parlamendis on reformide jätkusuutlikkuse seisukohast otsustava tähtsusega. Kõiki sidusrühmi ühendava riikliku Euroopa integratsiooni nõukogu loomine aitab veelgi kaasa reformiprotsessi kaasavuse edendamisele. See on oluline ka Albaania ühiskonnas oluliste reformide osas konsensuse saavutamiseks.

36. Bosnia ja Hertsegoviina. Bosnia ja Hertsegoviina liikumine Euroopaga integreerumise suunas on jätkuvalt paigalseisus. Jätkuvalt puudub poliitilises juhtkonnas ühtne poliitiline tahe teostada reforme, mis on vajalikud ELiga ühinemiseks. Väga piiratud edusamme tehti poliitiliste ja majandusküsimuste lahendamisel ning Euroopa standardite suunas liikumisel. Riiki mais tabanud suurtel üleujutustel oli märkimisväärne sotsiaal-majanduslik mõju. EL võttis koheseid ja märkimisväärses ulatuses pääste- ja abimeetmeid ning korraldas juulis rahastajate konverentsi. Rahvusvaheline üldsus andis taastumis- ja ülesehitusetapiks märkimisväärseid lubadusi.

37. 2014. aasta alguses aset leidnud ulatuslikud, kodanike juhitud ülesastumised näitasid kujukalt sotsiaal-majandusliku olukorra ebakindlust. Komisjon algatas reformidele ja kodanike jaoks otseselt oluliste küsimustele tähelepanu suunamiseks kolm algatust. Komisjon laiendas ELi ning Bosnia ja Hertsegoviina õigussüsteemi struktureeritud dialoogi, et see hõlmaks ka täiendavaid juriidilisi küsimusi, eelkõige korruptsioonivastast võitlust. Komisjon lõi ühise ELi ning Bosnia ja Hertsegoviina töörühma, et kiirendada ELi rahastatud projektide rahastamist. Komisjon on keskendunud majanduse juhtimise tugevdamisele. See hõlmab majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe välja töötamist koos peamiste osalejatega, sealhulgas rahvusvahelised finantsasutused. Kokkuleppest saab järgmistel kuudel vajalike majandusreformide mõõdupuu. Komisjon loodab, et riik töötab selle alusel 2015. aasta jaanuari lõpuks välja riiklikud majandusreformistrateegiad.

38. ELi küsimustes tõhusa koordineerimismehhanismi puudumine mõjutab jätkuvalt negatiivselt riigi suhtlemist ELiga. Ministrite nõukogus jätkusid valitsuse erinevate tasandite vahel pädevuste jagamisega seotud poliitilised pinged. Olukorda raskendab riigi institutsioonilise ülesehituse keerukus. Seetõttu on kuuest viimasest vahelepingu raames korraldatavast alamkomitee kohtumisest ära jäänud kolm. Bosnia ja Hertsegoviina keeldub siiani ka kõnealuse lepingu kohandamisest, mille eesmärk on võtta arvesse Horvaatiaga enne selle ELiga ühinemist toimunud tavapärast kaubavahetust. Komisjon on võtnud meetmeid, et peatada teatavad Bosnia ja Hertsegoviina suhtes kehtivad kaubandussoodustused, kui kohandamisprotsessi ei ole 2015. aasta lõpuks lõpetatud. 2008. aastal allkirjastatud ja 2011. aastal ratifitseeritud stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping ei ole veel jõustunud, kuna Bosnia ja Hertsegoviina ei täida veel kõiki tingimusi.

39. Poliitilised jõud ei ole suutnud ühinemiseelse abi rahastamisvahendi jaoks riigiüleseid strateegiaid kokku leppida sellistes valdkondades nagu energia, transport ja keskkond. Selle tulemuseks on rahastamise märkimisväärne vähenemine kõnealustes valdkondades ning ümberorienteerumine kodanikele otsest kasu toovale abistamisele. Vajaliku kokkuleppe saavutamine avab Bosniale ja Hertsegoviinale võimaluse olemasolevaid rahastamismeetmeid täielikult ära kasutada.

40. Vaatamata komisjoni intensiivsetele vahenduspüüdlustele püsivate takistuste kõrvaldamisel ei rakendata siiani Euroopa Inimõiguste Kohtu Sejdići ja Finci kohtuasjas langetatud otsust. Kõnealust kohtuotsust kasutatakse jätkuvalt kitsastes erakonnapoliitilistes ja etnilistes huvides ning selle lahendus on seotud teiste küsimustega.

41. Selleks, et Bosnia ja Hertsegoviina teeks ELiga ühinemise teel edusamme, on oluline, et pärast valimisi moodustataks kõigi tasandi valitsused ning kiiresti hakataks võtma konkreetseid reformimeetmeid. Bosnia ja Hertsegoviina kodanikel on õigus loota, et nende riigi poliitiline juhtkond annab riigile selge suuna, kuhu edasi liikuda. Parandada tuleb valitsuse kõigi tasandi poliitiliste institutsioonide tõhusust ja toimimist. See kehtib eelkõige valitsuse erinevate tasandite vahelise suhtluse suhtes. See eeldab ELi küsimustes hästi toimiva koordineerimismehhanismi loomist. Ka avalikku haldust tuleb kõigil tasanditel tugevdada.

42. Kosovo. Kosovoga stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu läbirääkimiste lõpuleviimine ja lepingu parafeerimine juulis on oluliseks verstapostiks Kosovo teel Euroopaga integreerumise suunas. Tegemist on esimese laiaulatusliku lepinguga ELi ja Kosovo vahel. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping võimaldab edendada poliitilist dialoogi, tihedamat kaubandusintegratsiooni, sealhulgas ELi turgude avamist Kosovo tööstus- ja põllumajandustoodetele, ning uusi koostöövorme. Komisjon ootab nüüd lepingu allakirjutamist ja sõlmimist. Juuni valimiste järel on poliitiline keskkond olnud senisest veelgi polariseerunum ning Kosovo on jõudnud poliitilisse patiseisu, mis segab teatavate oluliste reformide teostamist.

43. Kosovo on teinud edusamme viisanõude kaotamist käsitlevas dialoogis. Jätkunud on hea koostöö Euroopa Liidu õigusriigimissiooniga EULEX. Kosovo ametiasutused on võtnud ulatusliku poliitilise kohustuse uuendada missiooni mandaati ning võtta endale rohkem kohustusi, samuti luua erikohus, kus arutatakse erirakkerühma juhitud uurimistest tulenevaid kohtuasju. Selle protsessi lõpuleviimiseks peab Kosovo heaks kiitma vajalikud seadusemuudatused, sealhulgas oma põhiseaduses. Kosovo peaks kavandatud uue kohtuga koostööd tegema ning tegelema oma minevikuga.

44. Kosovo ees seisab palju probleeme. Jätkuvalt on Kosovos suureks probleemiks õigusriigi põhimõtte järgimisega seonduv, sealhulgas kohtusüsteemi sõltumatus ning kehvad tulemused organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga võitlemisel. Rohkem tuleb ära teha viisadialoogi raames esile kerkinud probleemide lahendamiseks, sealhulgas võimaliku viisavabaduse turva- ja ränderiskide leevendamiseks. Kiiremas korras tuleb teostada struktuursed majandusreformid, et leida lahendus kõrge töötuse määra probleemile. Esmatähtsana tuleb teostada sellised olulised reformid nagu valimisreform ning avaliku halduse reform, lahendada on vaja ka vähemuste kaitse probleem.

45. Kosovo peab aktiivselt tegutsema oma ELi reformikava ning 2012. aasta teostatavusuuringus ja enamikus viimastes eduaruannetes esile tõstetud prioriteetide täitmise suunas. Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu kohaselt on Kosovo kohustatud teostama laiaulatuslikke reforme ning viima õigusaktid ELi acquis'ga vastavusse sellistes valdkondades nagu õigusriik, avalik haldus, majandus, konkurents ja kaubandus. Kosovo peaks keskenduma stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning vajalike struktuuride sujuva rakendamise ettevalmistamisele. Komisjon on valmis Kosovot suhetes ELiga järgmisse olulisse etappi liikumisel toetama ning tõhustama dialoogi riikliku Euroopa integratsiooni nõukoguga.

46. Kosovo edusammud ELiga integreerumise suunas on olnud võimalikud tänu Kosovo edusammudele reformide läbiviimisel ning jätkuval pühendumusel normaliseerida suhted Serbiaga, milles on tehtud märkimisväärseid edusamme. Sellega seoses peab Kosovo uus valitsus jätkama piirkondliku koostöö arendamist ning aktiivset ja konstruktiivset osalemist suhete normaliseerimisel Serbiaga. Kosovo peaks jätkuvalt tagama dialoogis saavutatud kokkulepete rakendamise.

47. Olukord Põhja-Kosovos on endiselt pingeline. Kõik osapooled peaksid tegema EULEXiga koostööd ning vältima ühepoolsete sammude tegemist. EULEXi tuleks tema mandaadi täitmisel Põhja-Kosovos täielikult toetada. Täiendavaid jõupingutusi tuleks teha nelja põhjapoolse omavalitsuse Kosovo õigusraamistiku raames toimimise võimaldamiseks.

48. Türgi. Türgi on kandidaatriik ja Euroopa Liidu strateegiline partner. Türgi dünaamiline majandus annab väärtusliku panuse kogu Euroopa mandri jõukusele. Muret tekitavad suundumused piirkonnas, eelkõige Süürias ja Iraagis, muudavad välispoliitilistes küsimustes koostöö tegemise veelgi olulisemaks. Türgi strateegiline asukoht nõuab samuti täiendavat koostööd rändepoliitika ja energiajulgeoleku valdkonnas. Sellise koostöö väärtus on meie ühises naabruskonnas, sealhulgas Ukrainas toimunud hiljutistest arengutest tulenevate märkimisväärsete probleemide valguses veelgi selgem.

49. Aktiivsed ja usaldusväärsed ühinemisläbirääkimised on ELi-Türgi suhete täieliku potentsiaali ärakasutamiseks kõige sobivam raamistik. Arvestades ühinemisprotsessi ainulaadset ulatust ja põhjalikkust, mida ei ole ühegi alternatiiviga võimalik asendada, edendab kõnealune protsess ELiga seotud reforme ning loob välispoliitikat ja julgeolekuküsimusi käsitleva dialoogi tõhustamiseks ning majanduse konkurentsivõime ja kaubandusvõimaluste suurendamiseks sobiva aluse. Ühinemisprotsessiga aidatakse suurendada koostööd energia ning õigus- ja siseküsimuste valdkonnas, sealhulgas viisa-/rändepoliitika ja tagasivõtmisega seoses. Ühinemisläbirääkimistele tuleb anda uus hoog, järgides seejuures ELi kohustusi ja kehtestatud tingimusi. EL peaks jääma jätkuvalt Türgi majandus- ja poliitilisi reforme suunavaks oluliseks jõuks. Sellega seoses on nii Türgi kui ka ELi huvides, et 23. peatüki (kohtusüsteem ja põhiõigused) ning 24. peatüki (õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimused) avamise kriteeriumides lepitakse kokku võimalikult kiiresti, et oleks võimalik alustada mõlemat nimetatud peatükki käsitlevaid läbirääkimisi. Türgi saab läbirääkimiste tempot kiirendada, kui ta kiirendab kriteeriumide täitmist ning teeb edusamme läbirääkimisraamistikus kindlaksmääratud nõuete täitmisel ja austab ELi ees võetud lepingulisi kohustusi. See võib läbirääkimisprotsessi märkimisväärselt elavdada. Samal ajal peaks ELi ja Türgi vaheline koostöö arenema kõigis olulistes valdkondades, eelkõige positiivses tegevuskavas juba kindlaksmääratud valdkondades.

50. Türgil on täita oluline piirkondlik roll ning riik osaleb aktiivselt oma laiema naabruskonna tegevuses. Sellega seoses on vaja täiendavalt arendada dialoogi ja koostööd ühist huvi pakkuvates välispoliitilistes küsimustes. Kiiduväärt on Türgi jätkuv osalemine ÜJKP missioonidel ja operatsioonides ning riigi hiljutine pakkumine osaleda ELi sõjalises üleminekuoperatsioonis ja Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissioonis Liibüas. Türgi roll Süürias, eelkõige seoses vägivalla eest üle piiri põgenevatele süürialastele toimetatud väga olulise humanitaarabiga, on väga tähtis. EL on lubanud jätkata Süüria naaberriikide valitsuste ja vastuvõtvate kogukondade toetamist, et nad saaksid tõhusalt toime tulla pagulaste kasvava vooga ja suurendada oma vastuvõtuvõimet. Türgi on teatanud oma valmisolekust osaleda aktiivselt ISILi vastases koalitsioonis. ISILi ja selle rahastamisvõrgustike vastase koostöö tihedamaks arendamiseks tuleks kasutada poliitilist dialoogi. ELi ja Türgi vaheline aktiivne terrorismivastase võitlusega seotud dialoog on kiiduväärt ning seda tuleks veelgi tugevdada, eelkõige välisvõitlejate osas. Kõnealust koostööd tõhustab veelgi asjaomaste terrorismivastaste õigusaktide vastuvõtmine Türgi poolt. EL julgustab jätkuvalt Türgit ajama oma välispoliitikat viisil, mis täiendab ELi välispoliitikat ning on sellega kooskõlas, ning viima seda järk-järgult kooskõlla ELi strateegiate ja seisukohtadega.

51. Jätkunud on eelmistel aastatel vastu võetud reformide, eelkõige 2013. aasta demokratiseerimise paketis välja kuulutatud meetmete rakendamine. Konstitutsioonikohus on teinud mitmeid olulisi otsuseid, mis on tunnistuseks riigi põhiseadusliku süsteemi vastupanu