ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 25.10.2004 
KOM(2004) 708 lõplik 
2004/0248 (COD)   
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV, 
millega kehtestatakse eeskirjad kinnispak kides olevate toodet e nimikoguste kohta, 
tunnistatakse kehtetuks nõukogu direk tiivid 75/106/EMÜ ja 80/232/EMÜ ning 
muudetakse nõukogu direktiivi 76/211/EMÜ 
   
(SEC(2004) 1298] 
(komisjoni esitatud) 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
Pärast laiapõhjalisi konsultatsi oone huvitatud osapooltega ja või malike mõjude hindamist teeb 
komisjon ettepaneku tunnistada kehtetuks di rektiivid 75/106/EMÜ ja 80/232/EMÜ, et 
loobuda pakendisuuruse nimikoguste kasutamisest  enamikus sektorites ning säilitada 
kohustuslikud nimikogused üksnes väga väikes e arvu sektorite puhul ja koondada need 
ühteainsasse õiguslikku vahendisse. 
1. TAUST  
1.1. Olemasolevad õigusaktid 
1960. aastatel olid erinevad siseriiklikud eeskirjad pakendatud toodete nimikogustele 
(pakendi/pudeli suurus) oluliseks takistuseks ka upade vabale liikumisele liikmesriikide vahel. 
Siis tekkis vajadus nende suuruste harmoneerimise järele. Samas tunti muret selle üle, et 
selliseid uusi ühenduse eeskirju ei muudetaks  kohustuslikuks nende e ttevõtete jaoks, mis 
tegutsevad ainult siseriiklikul turul ega ka vatse toodangut teistess e liikmesriikidesse 
eksportida. Harmoneeriv regulatsioon oli seetõ ttu “valivat laadi”: liikmesriigid pidid üle 
võtma ühenduse eeskirjad, kuid neil lubati säili tada olemasolevaid riiklikke eeskirju 
riigisisese turu jaoks. Kaupade vabast liikumises t said kasu ainult need kaubad, mis vastasid 
üldistele ühenduse eeskirjadele. 
Sellegipoolest kehtestati mõne toote puhul  (nt vein, alkohoolsed joogid …) täielik 
harmoneerimine: ühenduse suurusvalikud on kohustu slikud kõigile tootja tele ilma eranditeta, 
s.t kõik riiklikud suurused tunnistatakse kehtetuks. 
Esimene ühenduse õigusakt pakendatud toodete  suuruse kohta pärineb aastast 1975. See 
sisaldab eeskirju nii metroloogiliste nõuete  kui vedelike mahumõõtude valiku kohta. 
Olemasolevad õigusaktid on kokkuvõtlikult ära toodud järgnevas tabelis. 
Inimtarbimiseks mõeldud 
vedelikud Muud vedelikud ja 
mittevedelikud 
Metroloogilised nõuded Direktiivi 75/106 1. ja 2. lisa Direktiiv 76/2111 
Mõõtude/koguste valikud  Direktiivi 75/1062 3. lisa Direktiiv 80/2323 
Tabel 1. Ülevaade õigusaktidest  
                                                 
1 Nõukogu 1976. aasta 20. jaanuari direktiiv 76/211/EMÜ  teatavate toodete massi või mahu järgi 
pakendamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta. 
2 Nõukogu 1974. aasta 19. detsembri direktiiv 75/106/EMÜ  teatud vedelike mahu järgi kinnispakkidesse 
villimist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta. 
3 Nõukogu 1980. aasta 15. jaanuari direktiiv 80/232/EMÜ  teatavate kinnispakkidesse pakendatud toodete 
nimikoguste ja nimimahtude valikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta. 
 
ET 3   ET Käesolev ettepanek puudutab ainult “mõõtude /koguste valikute” eeskirju ja mitte 
metroloogilisi nõudeid, mille kohta esit atakse hiljem eraldi ettepanek. 
1.2. Vajadus läbivaatamise järele 
Siseturule mõeldud õigusaktide lihtsustamis e projekti (SLIM-IV) raames moodustati 
liikmesriikide poolt määratud liikmetest, komis joni poolt valitud huvitatud osapoolte ja 
nõukogu esindajatest ning sõltumatutest eksper tidest töögrupp, mis tegi  pakendisuurusega 
seotud õigusaktide kohta järgmised ettepanekud:4 
“arvestades nende keerukust (enam kui 40 vaadeldavat toodet, teatud 
väärtusvahemike keerukus jne), tarbimisharjumuste ja eelistuste arengut vahepealse perioodi jooksul ning kahtlusi seda laadi õigusaktide vajalikkuse järele. Lisaks on 
direktiivide pidev muutmine ning kinnispakke käsitleva 197 5. a direktiivi kehtivusala 
laiendamine muutnud selle õigusaktide kogumi rakendamise problemaatiliseks… 
Direktiivi rakendamine on osutunud raskeks, pa ljuski seetõttu, et suurusvalikutele 
kehtestati väga erinevaid reeg leid ja kordi: mõned suur used muudeti kohustuslikuks 
(nt veini puhul), samal ajal kui teiste puhu l säilis valikuvõimal us. Lisaks säilitasid 
liikmesriigid õiguse kehtes tada riiklikul tasandil oma suurusvalikuid seoses 
ühenduse eeskirjade valitava iseloomuga. Eeskirjade erinevus tõi kaasa turu jagunemise erinevateks siseriiklikek s turgudeks Euroopa Ühenduse sees.  
Peale selle kippus uute pakendiformaatid e ja uute toodete saabumine ning püüd 
klassifitseerida neid olem asolevate suurusvalikute süsteemi abil niigi segast 
olukorda veelgi halvendama.” 
Oma vastuses SLIM-i järeldus tele, märkis komisjon, et ta 
“vaatab hoolikalt läbi töögrupi aruandes sisalduvad erinevad soovitused ning 
sobivuse korral pakub välja vajalikud meet med tihedas koostöös liikmesriikide ja 
teiste huvitatud pooltega.” 
See muutuste vajadus tugevnes veelgi, kui Eu roopa Kohus langetas Cidrerie-Ruwet` asjas 
otsuse, et “Cassis de Dijon jurisprudents” kehtib  ka siseriiklike pakendi suuruste kohta, näiteks 
liikmesriigid peavad oma turule lubama tooteid, mis on seaduslikult toodetud ja turustatud teises liikmesriigis
5, kui ei eksisteeri seda nõuet kehtet ustavaid kõrgemaid riiklikke nõudeid. 
Kohus leidis, et pakendis uuruste puhul selliseid nõudeid ei eksisteeri. 
1.3. Alternatiivsete poliitikate mõju hindamine 
Ühe osana paremate eeskirjade kehtestamise poliitikast6 on komisjon teostanud alternatiivsete 
poliitikate mõju hindamise,7 mis näitas, et suuruste vabaks laskmine oleks parim valik, kuna 
see võimaldab tootjate vahel tõkestamata konkur entsi ning annab tarbij atele valikuvabaduse, 
ohustamata samas ühenduse keskkonnaalaseid eesm ärke. Reeglite kaotamine on õigustatud ka 
                                                 
4 COM(2000)56 final  [K(2000)56 lõplik], lk 9–11 ja 21–22. 
5 Case C-3/99 , 12. oktoober 2000, Cidrerie Ruwet SA vs Cidre Stassen SA ja HP Bulmer Ltd. 
6 Interinstitutional Agreement on better law-making , allkirjastatud 2003. aasta detsembris ja European 
Governance: Better lawmaking , K(2002) 275 lõplik, 5.6.2002. 
7 Impacts of Policy Alternatives , 28. mai 2003, avaldatud 2003. aasta juunis. 
 
ET 4   ET seetõttu, et pakendusprotsess on muutunud läbi paistvamaks, kuna ühenduses on täiustatud 
tarbijakaitsealaseid õi gusakte, mis nõuavad ühiku hinna näita mist ning keelavad eksitavad 
tegevused ja reklaamid. Lisaks on Cidrerie-Ruwet` otsuse põhjal  saanud selgeks, et eraldi 
siseriiklikud õigusaktid  suurendavad siseturul valitsevat  segadust, samas kui suuruste 
fikseerimine piirab tootjate võimalust kohanda da oma tooteid paindlikult tarbijate uutele 
vajadustele, olgugi et enamikus sektorit es on see sügavalt juurdunud tegevusviis. 
Sellegipoolest tundus, et võib leiduda sektor eid, mille puhul tuleks säilitada üldist 
harmoneerimist nõudvad eeskirjad. Täiendav uurimine8 näitas, et suuruste fikseerimine 
võimaldab vähendada suurte levitajate, nt su permarketid, ebaproportsionaalset ostusurvet 
väikestele ja keskmistele ettevõtetele, kes p eaks vastasel juhul kandma suuri kulutusi, seda 
eeskätt sektorites, kus nõudluse kasv on aeglane ja tarbijad on harjunud fikseeritud suurustega. Seega võivad kohustuslikud mõõduvali kud olla õigustatud ne ndes sektorites, kus 
ühenduse eeskirjadega on juba kehtestatud fi kseeritud ja harmon eeritud kohustuslikud 
suurused: s.t vein, alkohoolsed joogid, lahus tuv kohv ja valge suhkur. Ei leitud veenvaid 
tõendeid selle kohta, et ühendus peaks kehtestama  fikseeritud suurusi lisak s nimetatutele veel 
mõnes sektoris. 
2. E
TTEPANEKU SIHID JA EESMÄRGID  
2.1. Eeskirjade vähendamine ja lihtsustamine 
Lähtudes eespool kirjeldatud põhjustest tehakse ettepane k tunnistada kehtetuks kõik 
valikuliselt järgitavad pakendisuurusi harmon eerivad reeglid direktiivides 75/106/EMÜ ja 
80/232/EMÜ ning säilitada osa olemasolevatest eeski rjadest üksnes väga kindlates sektorites, 
võttes aluseks täieliku harmoneerimise (s.t. vä listades siseriiklikud määrused). Seega toob 
ettepanek kaasa täieliku harmoneerimise ning keelab liikmesriikidel reguleerida pakendisuurusi, välja arvatud EÜ  seadustes sätestatud juhtudel. 
Kohustuslikud suurused säilivad nendes sektor ites, kus juba praegu kehtivad kohustuslikud 
eeskirjad või kus komisjon on lubanud taastada
9 varasemad kohustuslikud suurused. 
Ent kogemuste põhjal tuleb ka seal, kus säilivad  fikseeritud suurused, sisse viia järgmised 
muudatused: 
1. Praegu kaetud sektorite puhul ka sutatav definitsioon tuleb või b-olla üle vaadata, et 
see oleks kooskõlas põlluma jandusalaste õigusaktide ar enguga: aromatiseeritud ja 
liköörveinid, mis nüüd on lisatud veine käsitlevatesse määrustesse10 
2. Seal, kus teatud väike hulk suurusi hõlmab suurema osa klientidele müüdavast 
kaubast, ei ole põhjust fikseerida s uurusi, milles müüakse kaupa ainult 
professionaalseks kasutamiseks, ja mini -suurusi (nt 3, 4, 5 cl alkohoolsete jookide 
                                                 
8 Aruanne laiendatud mõjude hinnangust fikseeritud suurusi palunud sektorite puhul (avaldamisel). 
9 1999. aasta 22. veebruari direktiivis 1999/4/EÜ kohvi- ja siguriekstraktide kohta ja direktiivis 
2001/111/EÜ teatavate inimtoiduks ettenähtud suhkrute kohta sisalduv põhjendus. 
10 Määrus 1493/99 veinituru ühise korralduse kohta ja määrus 1601/91, milles sätestatakse üldreeglid 
aromatiseeritud veinide, aromatiseeritud veinipõhi ste jookide ja aromatiseeritud veinikokteilide 
määratlemiseks, kirjeldamiseks ja esitluseks. 
 
ET 5   ET puhul). Fikseerida tuleb ainult teatavad s uurusvahemikud, milles toodet tarbijale 
müüakse, samas kui väljaspool seda va hemikku peaksid suurused olema vabad. 
Kuna kudumislõnga sektorilt, kus praegu kehtivad fikseeritud suurused, seisukohti ei 
laekunud, ei tee komisjon ettepanekut selles se ktoris kohustuslike suuruste säilitamiseks. 
Lisaks teeb komisjon ettepaneku säilitad a praegused sätted pakendisuuruse kohta 
aerosoolidena väljastatavate toode te osas vastavalt direktiivile 75/324/EMÜ. Kuid erinevalt 
pakendisuuruse eeskirjadest, mis püüavad ka itsta õigustatud majandushuve, määratakse 
aerosoolide suurused ja täitetasemed kindlaks oh utuse tagamise eesmärgil ning seega lisatakse 
vastavad sätted ja teostatakse nende muutmine nõukogu direktii vis 75/324/EMÜ aerosoole 
käsitlevate liikmesriikide õi gusaktide ühtlustamise kohta. 
Läbipaistvuse suurendamiseks tuleb kõik pakendatud toodete nimikogused koondada ühte 
õigusakti. See nõuab direktiivide 80/232/EMÜ ja  75/106/EMÜ kehtetuks tunnistamist, sest 
nimikogused tuuakse ära uues direktiivis. Kuna vedelate toodete metroloogilised nõuded, mis 
on määratud direktiiviga 75/106/EMÜ, on sama d mis direktiivis 76/211/EMÜ, jäävad nad 
kaetuks teisena nimetatud direktiivi poolt, mille  rakendusala laiendatakse, nii et see hõlmaks 
ka need tooted. 
2.2. Ajaline piirang 
Allesjäävad kohustuslikud nimikogused on ol emuslikult üldise nimikoguste reeglite 
kaotamise poliitika kitsendused, mis põhineva d võimalike mõjude hinnangul, ning seega 
peaks nende kehtivus olema ajaliselt piiratud. 20aastane ajaline piirang peegeldab keskmist 
investeerimistsüklit pakkeseadmete puhul ni ng võimaldab asjasse puutuvatel sektoritel 
kohaneda reeglite kaotamisega. 
2.3. Õigusakti vorm 
Praegused õigusaktid pakendisuuruse kohta on direktiivi vormis. Formaalse ja õigusliku 
ühtsuse tagamiseks peavad olemasolevaid õi gusakte muutvad ja kehtetuks tunnistavad 
õigusaktid olema samuti antud di rektiivi kujul. Direktiivi ülevõtmisel on liikmesriikidel 
kohustus läbi vaadata oma pake ndisuurusealased õigusaktid. 
2.4. Õiguslik alus 
Väljapakutava direktiivi õiguslik al us on EÜ asutamislepingu artikkel 95. 
3. KOOSKÕLA ÜHENDUSE PÕHIMÕTETEGA  
3.1. Võrdelisus 
Eesmärk on mitte reguleerida paki suurusi, jättes erandiks need sektorid, mille jaoks on 
ühenduse tasandil kehtestatud või komisjoni ja Euroopa Parlamendi vahel poliitiliselt kokku 
lepitud kohustuslikud suurused.11 Seda eesmärki toetab tarbijat e ja tarbijaorganisatsioonide 
                                                 
11 Nii Euroopa Parlamendi ja nõukogu 1999. aasta 22. veebruari direktiivi 1999/4/EÜ kohvi- ja 
siguriekstraktide kohta kui ka nõukogu 2001. aasta 20. detsembri direktiivi 2001/111/EÜ teatavate 
inimtoiduks ettenähtud suhkrute kohta põhjendavas osas võtsid nõukogu ja Euroopa Parlament arvesse 
komisjoni kavatsust taastada kohustuslikud nimikogused nende direktiividega hõlmatud toodete puhul. 
 
ET 6   ET tagasiside kogu konsultatsioonip rotsessi vältel, samuti mõjude  hinnang, mis tõi välja vajaduse 
kompenseerida ebaproportsionaalset ostusurv et nendes konkreetsetes sektorites. Ainsaks 
vahendiks neid eesmärke saavutada on nende s sektorites ühenduse tasandil kehtestatavad 
kohustuslikud suurused. Ettepanek on piiratud nende suuruste ja suurusvahemikega, milles tooteid kõige enam tarbijatele müüakse. 
3.2. Subsidiaarsus 
Kui vajadus fikseeritud suuruste  järele on olemas, saavad kaupade vaba liikumise tagada 
üksnes kogu ühenduse tasandil kehtivad fikseeri tud suurused. Cidrerie-Ruwet` pretsedendi 
valguses on tõepoolest äärmiselt vähe tõenäoline,  et siseriiklikke suurusvahemikke saaks teha 
kohustuslikuks toodetele, mida müüakse seaduslikult teises liikmesriigis.  
4. K
OOSKÕLA ÜHENDUSE POLIITIKATEGA  
4.1. Ettevõtluspoliitika 
Suuruste vabakslaskmine soodustab konkurents i, kuna see innustab  ettevõtlust ja 
innovatsiooni ning paranda b ligipääsu turgudele.12 Eeskirjade kaotamine kõrvaldab 
võimalikud takistused siseturul toimuva konkurentsi eest. Alles jäävad fikseeritud suurused on 
kasulikud väikestele ja ke skmistele ettevõtetele. 
4.2. Tarbijapoliitika 
Tarbijakaitsega seotud aspekte on käsitl etud erinevates ühenduse õigusaktides13, mis on 
valminud pärast pakendamist puudutavaid direkt iive. Need tarbijakaitsealased õigusaktid 
keelavad ebaausad müügitoimingud ning arenda vad välja kooskõlalise ja piisava süsteemi 
informatsiooni edastamiseks tarbijatele toodete  siltidel. Kilo või liitri hinna äratoomine 
võimaldab tarbijal kiiresti võrrelda erinevates  suurustes pakendatud toodete hindu ning see on 
kooskõlas Euroopa Kohtu lähenemisega, mi s peab “keskmist tarbijat mõistlikult 
informeerituks ning mõistlikult tähelepanelikuks ja kaalutlevaks”. 14 
4.3. Keskkonnapoliitika 
Keskkonnaalased eeskirjad ei mõjuta pakendite  suurust ning pakendisuurused ei mõjuta 
keskkonnaalaseid eeskirju. Olemasolevad kes kkonnaalased eeskirjad jäävad jõusse ning 
pakendi suurused ei takista keskkonnakaitsele suunatud sea duste täielikku ja korrektset 
rakendamist, eeskätt jäätmete tekke enne tamist pakkematerjali vähendamise teel.15 
                                                 
12 A. Peterse, L. Nijhuis, A. Palmigiano " Regulation and Innovation in the area of pre-packaging sizes ", F. 
Leone (ed.), EC DG JRC-IP TS Technical Report Series, Seville, 2002, lk 55–67. 
13 Põhilised tarbijakaitse instrumendid on: direktiiv 2000/13 toiduainete märgistamise, esitlemise ja 
reklaami kohta (artikkel 2), direktiiv 84/450/EMÜ ek sitava reklaami kohta (parandatud direktiiviga 
97/55/EÜ võrdleva reklaami kaasamiseks), muudetakse aktiga K(2003)356 lõplik, 18.6.2003: Ettepanek EP ja nõukogu direktiivi vastuvõtmiseks ebaausa ettevõttelt tarbijale suunatud äripraktika kohta 
siseturul, direktiiv 98/6/EÜ tarbijakaitse kohta tarbijatele pakutavate kaupade hindade näitamise teel 
(liitri/kilo hinnad): ühiku hinnad, mi s on kohustuslikud kõigile supermarketites müüdavatele toodetele. 
14 Kohtuasi C-220/98  Estée Lauder Cosmetics vs Lancaster Group [2000] EKL I-117, § 30, viidatud 
Cidrerie-Ruwet’ kohtuasjas C-3/99. 
15 Pakendamist ja pakendamisjäätmeid käsitleva direktiivi 94/62/EÜ 2. lisa. 
 
ET 7   ET 5. VIIDE TÖÖPROGRAMMILE  
Käesoleva ettepaneku esitamine  nõukogule ja Euroopa Parlamendile on mainitud komisjoni 
2003. a. tööprogrammis (lk 27, kirje 2003/ENTR/33). 
6. ASJAKOHASUS EUROOPA MAJANDUSRUUMI JAOKS  
Käesolevat ettepanekut on puudutatud Euroopa majandusruumi lepingus. 
7. VÄLISED KONSULTATSIOONID  
Ajavahemikus 8. november 2002 kuni 31. jaanuar 2003 pidas ettevõtluse peadirektoraat 
Internetis 11 keeles avalikke konsultatsioone tarbijate , tootjate ja jaemüüjatega, järgides 
komisjoni konsultatsioonide standardeid.16 Pooltelt küsiti arvamust selle kohta, kas säilitada 
olemasolevad õigusaktid fikseeritud suuruseg a pakendite kohta või la sta pakendisuurused 
vabaks. Konsultatsioonis selgunud põhiküsimus ed toodi välja ülevaatlikus Komisjoni 
töödokumendis17 ning põhilised leiud võeti kokku aruandes18. 
Oktoobris 2001 läbi viidud Eurobaromeetri uuringus19 küsiti EL tarbijatelt, millised on nende 
üldised kogemused poodides ja supermarketites müüdavate pakendatud ja pudelisse villitud 
toodetega. Küsitlus näitas, et enamik tarbijaid  on rahul standardsete suurustega, kuid nad 
tahaksid ka rohkem valikuvõimalusi. Seal, kus s uurused on standardiseeritud, tahaks tarbijad 
poodides näha piisavat hulka erinevaid valikuid, et  nad saaksid valida endale vajaliku suuruse. 
Lähtudes üldise mõju hinnangu ja erandeid taot levate sektorite mõju hinnangu dokumentidest, 
küsiti arvamust 25 liikmesriigi tarbijaorganis atsioonidelt ja Euroopa tarbijate liitudelt. 
Vastuse esitasid kaheksa orga nisatsiooni (kuuest liikmesriig ist), kellest kõik peale ühe 
pooldasid üldreeglina vaba suur usega pakendeid ning olid nõus piiratud suurusvalikute 
säilimisega väikeses osas.20 
Suurbritannia riiklik pimedate instituut  esindab 2 miljoni Ühendkuningriigis elava 
nägemispuudega inimese huve. Nemad on kohustu slike fikseeritud suuruste poolt, kuna see 
teeb tootevaliku läbipaistvamak s, mis on eriti oluline nägemis puudega inimestele, kelle jaoks 
sildil olev info on sageli ka sutu ning kellel on raske lugeda infot ühe ühiku hinna kohta. Nad 
on nõus leppima sellega, et suurused piirataks enim müüdavate suuruste ga nendes sektorites, 
mida käesolev ettepanek hõlmab. 
Diabeeti põdevate inimeste huvid olid esindatud individuaalselt. Diabee dihaigete hulk kasvab 
ning see puudutab enam kui 5% elanikkonnast ; paljud neist peavad süstima kindla koguse 
insuliini iga tarbitud süsivesikute hulgaühiku  kohta. Pakendite vabakslaskmine võimaldab 
                                                 
16 K(2002)704 lõplik, 11.12.2002 
17 "Pack Sizes in the EU ", ettevõtluse peadirektoraadi töödokument, juuli 2002. 
18 Results , avalik konsultatsioon pakendisuuruste teemal, mai 2003. 
19 Gallup Europe : FLASH Eurobarometer N°113 “Les emballages et les ménages” (22-29/10/01) 
20 Vt aruanne laiendatud mõjude hinnangust fikseeritud suurusi palunud sektorite puhul, 2. lisa. 
 
ET 8   ET valmistada sellises suuruses pakendeid, mi da diabeetikutel on lih tne kasutada, ning 
käesolevas ettepanekus jäetakse kõigis diabeed iga seotud sektorites pakendisuurus vabaks.21 
Tootmissektori üldine reaktsioon on ol nud positiivne. Tootjad pooldavad suuruste 
vabakslaskmist ilma EL-i või riiklike piirangu teta, kuna see võimaldab pakendisuurusi kiiresti 
kohandada tarbijate uute nõudmistega, lihtsusta b innovatsiooni ning võimaldab täielikult ära 
kasutada siseturu majanduslikke eeliseid. K ohustuslikud ühenduses üleüldiselt kehtivad 
suurused vähendaksid tulusid ja sunniksid te gema täiendavaid inve steeringuid, kuna tootjad 
peaksid muutma oma senist töökorraldust. Sektorites, kus ettepaneku kohaselt peaks säilima üldkehtivad fikseeritud suurused, on t ootjad olnud täielikult selle poolt. 
Arvamust ei ole laekunud kõigilt sektoritelt (nt kudumisniidi tootjad). Võimalik, et mõned 
sektorid ei ole suutnud saavutada kogu EL-i hõl mavat ülevaadet, nt piimatoodete osas, ning 
ilma selleta oleks kokkuleppe saa vutamine harmoneeritud suuruste  osas äärmiselt raske. Kui 
praegu turul kasutatavad tööprotsessid tagava d rahuldavaid tulemusi, võivad need jätkuda, 
kuna vastavalt ettepanekule ei ol e liikmesriikidel lubatud pake ndi suurusega seotud põhjustel 
turuletulekut takistada. 
                                                
 
21 Järgmised tooted sisaldavad süsivesikuid: piim ja piimatooted, juust, leib, riis, helbed, pasta, 
puuviljamahlad, magusad joogid, kuivatatud või külmutatud puu- ja juurviljad, konservid, 
puuviljakokteilid ja rasvad. 
 
ET 9   ET 2004/0248 (COD) 
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV, 
millega kehtestatakse eeskirjad kinnispak kides olevate toodet e nimikoguste kohta, 
tunnistatakse kehtetuks nõukogu direk tiivid 75/106/EMÜ ja 80/232/EMÜ ning 
muudetakse nõukogu direktiivi 76/211/EMÜ 
EUROOPA PARLAMENT JA EU ROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutam islepingut, eriti selle artiklit 95, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,22 
võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,23 
võttes arvesse regioonide komitee arvamust,24 
toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras,25 
ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu 1974. aasta 19. detsembri direktiiv 75/106/EMÜ teatud vedelike mahu järgi 
kinnispakkidesse villimist kä sitlevate liikmesriikide õi gusaktide ühtlu stamise kohta
26 
ja Nõukogu 1980. aasta 15. jaanuari direktiiv  80/232/EMÜ teatavate kinnispakkidesse 
pakendatud toodete nimikoguste ja nimimaht ude valikuid käsitlevate liikmesriikide 
seaduste ühtlustamise kohta27 sätestavad nimikogused terv ele reale vedelatele ja 
mittevedelatele kinnispakkidesse pakendatud toodetele eesmärgiga tagada nimetatud direktiivide nõuetele vastavate toodete va ba liikumine. Enamiku toodete puhul on 
lubatud kasutada riigisiseseid nimikogus eid kõrvuti ühenduse nimikogustega. Kuid 
mõnede toodete puhul välistavad ühe nduse nimikogused muude riigisiseste 
nimikoguste kasutamise. 
(2) Muutused tarbijate eelistuses ning uuendused pakendamise ja jaemüügi vallas 
ühenduse ja riikide tasandil on tekitanud  vajaduse hinnata, kas olemasolevad 
õigusaktid on endiselt sobivad. 
                                                
 
22 ELT C , , lk . 
23 ELT C , , lk . 
24 ELT C , , lk . 
25 ELT C , , lk . 
26 ELT L 42 , 15.2.1975, lk 1. Direktiivi on viimati muude tud 2003. aasta ühinemisaktiga. 
27 ELT L 51 , 25.2.1980, lk 1. Direktiivi on viimat i muudetud direktiiviga 87/356/EMÜ (ELT L 192, 
11.7.1987, lk 48). 
 
ET 10   ET (3) Oma 2000. aasta 12. oktoobri otsusega kohtuasjas C-3/99  Cidre-Ruwet28 kinnitas 
Euroopa Kohus, et liikmesriigil ei ole võima lust keelata seaduslikult mõnes teises 
liikmesriigis toodetud ning ühenduse valikutes mitte nimetatud suurusega kinnispakendis kauba turustamist, välja ar vatud juhul, kui selline keeld järgib mõnd 
kõrgemat tarbijakaitsega seotud nõuet, keht ib ühtmoodi nii kohalikele kui imporditud 
toodetele, on vajalik kõnealuse nõude järg miseks ja on proportsionaalne taotletava 
eesmärgiga ning seda eesmärki ei ole või malik saavutada muude meetmetega, mis 
avaldaksid ühendusesisesele kaub andusele vähem piiravat mõju. 
(4) Nimikoguste säilimist toetavate kõrgemate ta rbijakaitsega seotud nõuete esinemine on 
vähetõenäoline, sest tarbija te huve kaitsevad mitmed direktiivid, mis on vastu võetud 
pärast direktiive 75/106/EMÜ ja 80/232/EM Ü, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
1998. aasta 16. veebruari direktiiv 98/6/EÜ ta rbijakaitse kohta tarbijale pakutavate 
toodete hindade avaldamisel.
29 
(5) Mõjude hinnang, mis hõlmas ka laiapõhjalis i konsultatsioone kõi gi huvitatud pooltega, 
näitas, et nimikoguste vabakslaskmine suur endab tootjate vabadust pakkuda kliendi 
soovidele vastavaid kaupu ning suurendab siseturul konkurentsi t oodete kvaliteedi ja 
hinna osas. 
(6) Järelikult ei peaks nimikoguseid üldjuhul eeskirjaga reguleerima ühenduse ega riigi 
tasandil ning kinnispakendis tooteid peak s olema võimalik turule viia mis tahes 
nimikoguses. 
(7) Kuid mõnes sektoris võib selline eeskirj ade kaotamine kaasa tuua ebaproportsio-
naalselt suuri lisakulusid, seda eriti väikeste le ja keskmistele ettevõtetele. Seetõttu 
tuleb nende sektorite osas kohandada olem asolevaid ühenduse seadusakte omandatud 
kogemuste valguses, eeskätt tagamaks, et ühenduse nimikogused oleksid fikseeritud 
vähemalt nende toodete puhul, mida ta rbijatele kõige rohkem müüakse. 
(8) Kuna kohustuslike nimikoguste allesjätmist tuleb pidada kitsenduseks, peaks nende 
kehtivus olema ajaliselt piiratud, võttes ar vesse asjaomastes sektorites seadmetele 
kehtivat sobivat investeerim istsüklit. Siiski tuleb nende  sektorite osas kohandada 
olemasolevaid ühenduse õigusnorme omandat ud kogemuste valguses, eeskätt selleks, 
et fikseerida ühenduse nimikogused ainult nende  toodete puhul, mida tarbijatele kõige 
rohkem müüakse. 
(9) Läbipaistvuse parandamiseks tuleb kõik ki nnispakendis toodete nimikogused sätestada 
ühe õigusaktiga ning dire ktiivid 75/106/EMÜ ja 80/ 232/EMÜ tuleb tunnistada 
kehtetuks. 
(10) Teatud vedelate toodete osas sätestab direktiiv 75/106/EMÜ metroloogilised nõuded, 
mis on identsed nõukogu 1976. aasta 20. jaa nuari direktiivis 76/211/EMÜ teatavate 
toodete massi või mahu järgi pakendamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta
30 sätestatud nõuetega. Seetõttu tu leb direktiivi 76/211/EMÜ muuta, 
                                                 
28 [2000] EKL I-8749. 
29 ELT L 080, 18.3.1998, lk 27. 
30 EÜT L 46, 21.2.1976, lk 1. Dire ktiivi on muudetud komi sjoni direktiiviga 78/ 891/EMÜ (EÜT L 311, 
4.11.1978, lk 21) 
 
ET 11   ET nii et selle reguleerimisala hõlmaks ka need tooted, mida praegu katab direktiiv 
75/106/EMÜ. 
(11) Kuna liikmesriikide tasandil ei ole võimalik soovitud eesmärke saavutada, vaid need 
on paremini saavutatavad ühe nduse tasandil, sest kehtetuks  tuleb tunnistada ühenduse 
suurusvalikud ning tagada vajadusel ühtsed ühenduse nimikogused, võib ühendus 
rakendada meetmeid vastavalt subsidi aarsuspõhimõttele nagu sätestatud 
asutamislepingu artiklis 5. Vastavalt sell es artiklis sätestat ud proportsionaalsus-
põhimõttele ei hõlma käesolev direkt iiv enamat kui nimetatud eesmärkide 
saavutamiseks vaja, 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: 
1. peatükk – üldsätted 
Artikkel 1 
Sisu ja kohaldamisala 
Käesolev direktiiv sätestab reeglid kinnispakendisse pakend atud toodete nimikogustele. See 
kehtib kõigile kinnispakendis toodetele ja kinnispakenditele, nagu need on defineeritud 
direktiivi 76/211/EMÜ artiklis 2. 
Artikkel 2 
 Kaupade vaba liikumine 
Liikmesriigid ei tohi kinnispakendis toodete turuleviimist keelata võ i piirata või sellest 
keelduda pakendi nimikoguste tõttu, välja ar vatud artiklites 3 ja 4 sätestatud juhud. 
2. peatükk – erisätted 
Artikkel 3 
Teatud toodete turuleviimine ja vaba liikumine 
Perioodi [20 aastat pärast artiklis 9 nimetatud ku upäeva] jooksul tagavad liikmesriigid, et lisa 
punktis 3 nimetatud tooteid, mis on pakendatud lisa punktides 1 ja 2 loetletud suuruses 
kinnispakenditesse, tuuakse tu rule üksnes juhul, kui nad on pakendatud lisa punktides 1 ja 2 
loetletud suuruses kinnispakenditesse. 
Artikkel 4 
1. Liikmesriigid ei tohi käesoleva direktiiv i nõuetele vastavate, aerosoolides müüdavate 
ja lisa punktis 4 loetletud kinni spakendite turuleviimist keel ata või piirata või sellest 
keelduda nende nimikoguste tõttu. 
2. Aerosoolmahutitel peab olema näidatud nende nimimahutavus vastavalt lisa punktile 
4 (a). See näit peab olema selline, et seda  poleks võimalik segi ajada nimiruumalaga. 
 
ET 12   ET 3. Erandina nõukogu direktiivi 75/324/EMÜ31 artikli 8 lõike 1 punktist e sätestatakse, et 
aerosoolides müüdavatel ja käesolevale di rektiivile vastavatel toodetel ei ole 
kohustuslik märkida nende sisu nimikaalu. 
Artikkel 5 
1. Artiklite 3 ja 4 täitmise puhul rühmapakendite korral, mis koosnevad kahest või 
enamast individuaalpakendist, kohaldat akse lisas loetletud nimikoguseid iga 
individuaalpakendi suhtes. 
2. Kui kinnispakend koosneb kahest või en amast individuaalpakendist, mis pole 
mõeldud eraldi müügiks, kohaldatakse lis as loetletud nimikoguseid kinnispaki 
suhtes. 
3. peatükk – kehtetuks tunnistam ine, muutmine ja lõppsätted 
Artikkel 6 
Kehtetuks tunnistamine 
Direktiivid 75/106/EMÜ ja 80/232/ EMÜ on tunnistatud kehtetuks. 
Artikkel 7 
Muutmine 
Direktiivi 76/211/EMÜ artiklist 1 jäetakse välja fraas “välja ar vatud need, mida nimetatakse 
nõukogu 1974. aasta 19. detsembri direktiivis 75/106/EMÜ teatud vedelike mahu järgi 
kinnispakkidesse villimist kä sitlevate liikmesriikide õigus aktide ühtlustamise kohta”. 
Artikkel 8 
Ülevõtmine 
1. Hiljemalt [12 kuud pärast artiklis 9 nimeta tud kuupäeva] võtavad liikmesriigid vastu 
ja avaldavad õigus- ja haldusnormid, mis on vajalikud käesoleva direktiivi 
täitmiseks. Nad edastavad viivitamatult kom isjonile nende sätete teksti ning nende 
sätete ja käesoleva direktiivi vastavustabeli. 
Nad rakendavad need sätted alates [18 kuud pärast artiklis 9 fikseeritud kuupäeva].  
Kui liikmesriigid need normid vastu võtav ad, lisavad nad nende normide ametliku 
avaldamise korral nendesse normidesse või nende juurde viite käesolevale 
direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.  
2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas 
valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriik like põhiliste õigusnormide teksti. 
                                                 
31 ELT L 147, 9.6.1975, lk 40. 
 
ET 13   ET Artikkel 9 
Jõustumine  
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnenda l päeval pärast selle avaldamispäeva Euroopa Liidu 
Teatajas.  
Artiklid 6 ja 7 jõustuvad [18 kuud pä rast direktiivi jõustumispäeva]. 
Artikkel 10 
Adressaadid 
Käesolev direktiiv on adre sseeritud liikmesriikidele. 
Brüssel,  
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel 
president eesistuja 
 
ET 14   ET LISA  
 
KINNISPAKKIDE NIMIKOGUSTE VALIK  
1. MAHU  ALUSEL  MÜÜDAVAD  TOOTED  (KOGUS ML ) 
Gaseerimata 
vein Suurusvahemikus 100 ml – 1500 ml on lubatud ainult järgmised 8 suurust: 
Ml: 100 — 187— 250 — 375 — 500— 750 — 1000 — 1500  
Kollane vein Suurusvahemikus 100 ml – 1500 ml on  lubatud ainult järgmine 1 suurus: 
Ml: 620  
Vahuvein Suurusvahemikus 125 ml – 1500 ml on lubatud ainult järgmised 5 suurust: 
Ml: 125 — 200 — 375 —750 —1500  
Liköörvein  Suurusvahemikus 100 ml – 1500 ml on lubatud ainult järgmised 7 suurust: Ml: 
100— 200 — 375 — 500 — 750 — 1000 — 1500  
Aromatiseeritud 
vein Suurusvahemikus 100 ml – 1500 ml on lubatud ainult järgmised 7 suurust: 
Ml: 100 — 200 — 375 — 500 —750 — 1000 — 1500  
Kanged 
alkohoolsed joogid Suurusvahemikus 100 ml – 1500 ml on lubatud ainult järgmised 7 suurust: 
Ml: 100 — 200 — 350 — 500 — 700 — 1000— 1500  
2. MASSI  ALUSEL  MÜÜDAVAD  TOOTED  (KOGUS G ) 
Lahustuv 
kohv Suurusvahemikus 50 g – 300 g on lubatud ainult järgmised 4 suurust: 
g: 50 — 100 — 200 — 300  
Valge suhkur Suurusvahemikus 250 g – 1500 g on lubatud ainult järgmised 5 suurust: 
g: 250 —500 —750 —1000 – 1500  
 
ET 15   ET 3. TOOTE  MÄÄRATLUSED 
Gaseerimata vein Vein, mis on määratletud nõukogu määruse 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta32 
artikli 1 lõike 2 punktis b (ühise tollitariifistiku rubriik: CN-kood ex 22.04).  
Kollane vein Vein, mis on määratletud nõukogu määruse 1493/ 1999 veinituru ühise korralduse kohta 
artikli 1 lõike 2 punktis b (ühise tollitariifistiku rubriik: CN-kood ex 22.04), mis kannab päritolukoha tähistust: “Côtes du Jura”, “Arbois”, “L’Etoile and Château-Chalon” 
pudelites, mis on määratletud komisjoni 2002. aasta 29. aprilli määruse (EÜ) nr 753/2002, milles sätestatakse teatavad nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 rakenduseeskirjad 
veinisektori toodete kirjeldamise, nimetamise, esitlemise ja kaitse osas
33 I lisa punktis 3.  
Vahuvein Vein, mis on määratletud nõukogu määruse 1493/ 1999 veinituru ühise korralduse kohta 
artikli 1 lõike 2 punktis b ja selle määruse 1. lisa punktides 15, 16, 17 ja 18 (ühise 
tollitariifistiku alamrubriik 22.04.10). 
Liköörvein  Vein, mis on määratletud nõukogu määruse 1493/ 1999 veinituru ühise korralduse kohta 
artikli 1 lõike 2 punktis b ja selle määruse 1. lisa punktis 14 (ühise tollitariifistiku 
alamrubriik 22.04.21 – 22.04.29).  
Aromatiseeritud vein  Veinipõhised joogid, mis on määra tletud nõukogu määruse 1601/91/EMÜ, milles 
sätestatakse aromatiseeritud veinipõhiste jookide ja aromatiseeritud veinikokteilide 
määratluse, kirjelduse ja esitluse üldreeglid34, artikli 2 lõike 1 punktis a (ühise 
tollitariifistiku alamrubriik 22.05). 
Kanged alkohoolsed 
joogid Kanged alkohoolsed joogid, mis on määra tletud nõukogu 1989. aasta 29. mai määruse 
1576/89, milles sätestatakse piiritusjookide määratluse, kirjelduse ja esitluse üldreeglid35, 
artikli 1 lõikes 2 (ühise tollitariifistiku rubriik 22.08). 
Lahustuv kohv Kohviekstraktid, mis on määratletud Euroopa  Parlamendi ja nõukogu 1999. aasta 22. 
veebruari direktiivi 1999/4/EÜ kohvi- ja siguriekstraktide kohta36 lisa punktis 1. 
Valge suhkur Suhkur, mis on määratletud nõukogu 2001. aasta 20. detsembri direktiivi 2001/111/EÜ 
teatavate inimtoiduks ettenähtud suhkrute kohta37 A-lisa punktides 1, 2 ja 3. 
4. MAHTUDE  VALIK  AEROSOOLIDENA  MÜÜDAVATELE  TOODETELE 
Alltoodud mahuvalikud kehtivad kõigi le aerosoolidena müüdavatele toodete le, välja arvatud 
lõhnaveed, juukseveed, habemeajamisveed, mi s sisaldavad vähem kui 3 mahuprotsenti 
naturaalset või sünteetilist pa rfüümõli ja vähem kui 70 mahuprot senti puhast et üülalkoholi, ja 
ravimid. 
                                                 
32 ELT L 179, 14.7.1999, lk 1. 
33 ELT L 272, 23.10.2003, lk 38. 
34 ELT L 149, 14.6.1991, lk 1. 
35 ELT L 160, 12.6.1989, lk 1. 
36 ELT L 66, 13.3.1999, lk 26. 
37 ELT L 10, 12.1.2002, lk 53. 
 
ET 16   ET a. METALLMAHUTITES MÜÜDAVAD TOOTED  
 
MAHT VEDELAS 
OLEKUS, ML MAHUTITE MAHUD, ML 
 Vedelgaasiga töötavad tooted  (a) Ainult surugaasidega töötavad tooted 
 
(b) Ainult lämmastikoksiidi või 
süsinikdioksiidiga või nende kahe seguga 
töötavad tooted, kui toote Bunseni 
koefitsient on 1,2 või väiksem  
25 40 47 
50 75 89 
75 110 140 
100 140 175 
125 175 210 
150 210 270 
200 270 335 
250 335 405 
300 405 520 
400 520 650 
500 650 800 
600 800 1 000 
750 1 000 — 
 
b. LÄBIPAISTVATES VÕI LÄBIPAISTMATUTES  
KLAASIST VÕI PLASTIST MAHUTITES MÜÜD AVAD TOOTED (maht vedelas olekus, 
ml): 
25 — 50 — 75 — 100 — 125 — 150