ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 07.11.2005 
KOM(2005) 543 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS 
NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDI LE JA EUROOPA MAJANDUS- JA 
SOTSIAALKOMITEELE 
Euroopa Liidu ühise siirde hindade foorumi tegevuse kohta seoses ELis asuvate 
sidusettevõtete siirdehindade dokumenteerimisega 
Ettepanek 
TEGEVUSJUHEND 
ELis asuvate sidusettevõtete si irdehindade dokumenteerimiseks 
(komisjoni esitatud) 
 
ET 2   ET KOMISJONI TEATIS 
NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDI LE JA EUROOPA MAJANDUS- JA 
SOTSIAALKOMITEELE 
Euroopa Liidu ühise siirde hindade foorumi tegevuse kohta seoses ELis asuvate 
sidusettevõtete siirdehindade dokumenteerimisega 
1. S ISSEJUHATUS  
1. Käesoleva teatise eesmärgiks on anda ül evaade ELi ühise siirdehindade foorumi 
tegevusest seoses ELis asuvate sidusett evõtete siirdehindade dokumenteerimisega 
ajavahemikul jaanuar 2004 – mai 2005 ning  esitada komisjoni järeldused selle 
tegevuse kohta.  
2. T AUSTTEAVE  
2. Lähtudes oma uuringust „Ettevõtete maksustamine siseturul“1 tegi komisjon oma 
2001. aasta teatises „Takistusteta siseturg  – strateegia ettevõtete konsolideeritud 
tulumaksubaasi loomiseks seoses ELis sooritatud toimingutega“2 ettepaneku „ELi 
ühise siirdehindade foorumi“ loomis eks. 11. märtsil 2002 kiitis nõukogu oma 
otsusega selle sammu heaks.  
Komisjon asutas foorumi ametlikult 2002. aasta juunis ning see koosneb kõigi 
liikmesriikide maksuametite esindajatest  (igast liikmesriigist üks) ja kümnest 
ettevõtete esindajast. Kandidaatriikide ja  OECD sekretariaadi esindajad osalevad 
vaatlejatena. Foorumi arutelude lühi kokkuvõtetega saab tutvuda komisjoni 
veebilehel3. 
3. Vastavalt nõukogu otsustele peab foorum te gutsema konsensuse alusel ning pakkuma 
siirdehindadega seotud praktilistele  probleemidele pragmaatilisi, 
mitteseadusandlikke lahendusi, lähtudes si irdehindu käsitlevatest OECD suunistest 
(„OECD Transfer Pricing Guidelines“).  
4. Ühine siirdehindade foorum tuli esma kordselt kokku 2002. aasta oktoobris ning 
koostas kaheaastase tegevuskava.  
5. Foorumi peamisteks saavutusteks esimesel  tegutsemisperioodil ol id järeldused ja 
soovitused seoses vahekohtu konventsiooni ga (23. juuli 1990. aasta konventsioon 
90/436/EMÜ topeltmaksustamise vältimise kohta sidusettevõtete kasumi korrigeerimisel) ja teatavate selleg a seotud küsimustega, mis käsitlevad 
                                                
 
1 „Ettevõtete maksustamine siseturul“ , komisjoni töödokument, SEK(2001) 1681, 23.10.2001. 
2 Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ning majandus- ja sotsiaalkomiteele: „Takistusteta 
siseturg – strateegia ettevõtete konsolideeritud tulumaksubaasi loomiseks seoses ELis sooritatud 
toimingutega“, KOM(2001) 582 lõplik, 23.10.2001. 
3 http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/taxati on/company_tax/transfer_pricing/index_en.htm  
 
ET 3   ET liikmesriikidevahelistest topeltmaksustamise vältimise lepingutest tulenevaid 
vastastikuse kokkuleppe menetlusi.  
6. Nimetatud järelduste ja soovituste alusel  avaldas komisjoni 23. aprillil 2004. aastal 
teatise4 ühise siirdehindade foorumi tege vuse kohta ajavahemikul oktoober 2002 – 
detsember 2003, mis sisaldas ka ettepa nekut vahekohtu konve ntsiooni tõhusa 
rakendamise tegevusjuhendi kohta ning mille s vaadeldi teatavaid konventsiooniga 
seotud küsimusi, mis käsitlevad liikmesriikidevahelistest topeltmaksustamise vältimise lepingutest tulene vaid vastastikuse kokkuleppe  menetlusi. Nõukogu kiitis 
selle tegevusjuhendi heaks 7. detsembril 2004. 
7. Võttes arvesse konstruktiivseid tulemusi ni ng lahendamist vajavaid olulisi probleeme 
foorumi tegevuskavas, pikendas komisjon 2004. aasta detsembris ühise siirdehindade 
foorumi mandaati veel kaheks aastaks (jaanuarist 2005 kuni detsembrini 2006).  
3. EL
I ÜHISE SIIRDEHINDADE FOORUMI TEGEVUS AJAVAHEMIKUL JAANUAR 2004  – 
MAI 2005   
8. Komisjoni töödokumendis5 esitatakse foorumi tege vuse aruanne, mis võeti 
ühehäälselt vastu mais 2005 ning mi s hõlmab ka tööd siirdehindade 
dokumenteerimise nõuete alal. Tegevus aruandes esitatakse kokkuvõte foorumi 
aruteludest. Selles jõutakse järeldusele, et sidusettevõtete siirdehindu kajastavate dokumentide standardiseerimise ja osalise tsentraliseeri misega saaks ühtse turu 
arengule kaasa aidata. 
9. Ajavahemikul jaanuar 2004 – mai 2005 uuris ki foorum peamiselt siirdehindade 
dokumenteerimist sidusettevõtetes. On  täheldatud, et dokumenteerimisnõuded on 
Euroopa Liidus rangemaks muutunud ning l iikmesriikide vahel esineb nõuetes suuri 
erinevusi.  
10. Dokumenteerimisnõuete erinevus siseturu l raskendab olukorda ettevõtte jaoks, kes 
soovib asutada sidusettevõtte mõnes teises liik mesriigis ja/või teha  sellise ettevõttega 
tehinguid. Erinevate dokumentide koostamine eri liikmesriikides ei ole ökonoomne. Need probleemid võivad eriti tõsiselt mõ jutada väikesi ja keskmise suurusega 
ettevõtteid. 
11. Olukorra parandamiseks uuris foorum  eri dokumenteerimisnõudeid ning, olles 
analüüsinud nende tugevaid ja nõrku külgi, eelkõige nende õiguskindlust ja 
paindlikkust, otsustas asuda välja tööt ama standardiseeritud ELi siirdehindade 
dokumenteerimise süsteemi EU TPD („EU Tr ansfer Pricing Documentation“). Seda 
iseloomustavad peamiselt maksuametile risk ihindamiseks ja kontserni siirdehindade 
analüüsimiseks vajalike dokume nteerimisnõuete ühtlustamine, põhiliste dokumentide 
tsentraliseerimise võimalus kontserni tasandi l (nn „põhitoimiku“ koostamise abil) ja 
                                                
 
4 KOM(2004) 297 lõplik, 23.4.2004: „Komisjoni teatis Euroopa Liidu ühise siirdehindade foorumi 
tegevuse kohta ajavahemikul 2002. aasta oktoobrist kuni 2003. aasta detsembrini ning vahekohtu konventsiooni (90/436/EMÜ, 23. juuli 1990) tõhusaks rakendamiseks vajalikku tegevusjuhendit 
käsitleva ettepaneku kohta.“  
5 SEK(2005) ELi ühise siirdehinda de foorumi aruanne siirdehindu käsitlevate dokumentide kohta. 
 
ET 4   ET kõigi ELi liikmesriikide juur depääs ühisele standardisee ritud teabele rahvusvahelise 
kontserni kõigi ELis asuvate siduse ttevõtete siirdehindade kohta. 
12. Foorumil arutati ka võrdlusandmete otsi nguid andmebaasidest, riskihindamist ja 
ettepanekuid üldisemateks soovitusteks, mis on seotud dokumentide tähtaegadega ja 
koostamisega, tehingute liitmisega, dokument eerimisnõuete lihtsustamisega väikeste 
ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks, keelenõuetega, dokumenteerimisega seotud 
trahvidega, dokumenteerimiseeskirjade kohaldamisega püsivate tegevuskohtade 
suhtes ning vahekohtu konventsiooni taasjõustumisega 1. novembril 2004. 
3.1. Võrdlusandmete otsimine andmebaasidest 
13. Nii maksumaksjatel kui maksuametitel on mitmeid võimalusi, et kontrollida 
kontsernisiseste tehingute vastavust reaalturuväärtuse põhimõttele. Need hõlmavad nii ettevõtte- või kontsernisis eseid teabeallikaid (võrreldavad siseandmed) kui ka 
võrreldavaid välisandmeid, mida saab mi tmesugustest allikatest, kaasa arvatud 
otsingud andmebaasidest, kui need vast avad võrreldavusnõuetele ning tehingute 
liitmise eeskirjadele. Foorumil leiti, et maksuametid peaksid nii kodu- kui välismaiseid võrdlusandmeid hinnates ar vestama juhtumiga seotud konkreetseid 
fakte ja asjaolusid. Näiteks üleeuroopalistes andmebaasides sisalduvaid võrdlusandmeid ei tohiks automaatselt kõrvale jätta. Välismaiste võrdlusandmete 
kasutamine iseenesest ei tohiks anda  põhjust määrata maksumaksjale trahvi 
eeskirjade eiramise eest.  
3.2. Riskianalüüs 
14. Globaliseerumine muudab maksuküsim used keerukamaks ning raskendab 
maksuametite tööd kauba- ja tuluvoogude jälgimisel. Kuna välismaal teenitud tulu globaliseeruvas maailmas märkimisväärse lt suureneb ja mitmekesistub, muutub 
maksuametitel raskemaks ka maksumaksjate siirdehindade kontrollimine. Oma 
piiratud ressursse arvestades peavad maks uametid maksimeerima haldustöö tõhusust. 
Ettevõtete olukorda raskendavad sama s erinevad ja tih ti väga põhjalikud 
dokumenteerimisnõuded ning järjest sagedamini ähvardab neid ka trahvioht selliste 
nõuete täitmatajätmise või reaa lturuväärtuse põhimõtte eiramise eest. Seetõttu arutati 
foorumil lühidalt riskianalüüsi teemat seoses dokumenteerimisnõuetega nii maksuametite kui ettevõtete seisukohast  ning määrati konkreetsed ja ühised 
eesmärgid. 
15. Maksuametite jaoks on riskianalüüs kõige olulisemaks meetodiks ettevõtete valimi 
koostamisel ning uurimise ja maksuauditi läbiviimisel. Maksumaksjatel aitab 
riskianalüüs samas keskenduda ennetavalt riskantsetele tehingutele, mis vajavad 
üksikasjalikumaid selgitusi ning dokume nte, ning aitab kaasa ka kohaldatava 
siirdehindade süsteemi tõhustamisele. 
16. Riskijuhtimise ühiseks eesmärgiks on võimaldada ettevõttel või maksuametil leida, 
milline tööhulk ja millised kulud on teatavas olukorras õigustatud, et teha kindlaks sidusettevõtete vahelise tehingu tur uväärtus ning sobivad dokumendid selle 
tõendamiseks. Teisisõnu võimaldab riskianalüüs nii maksuametitel kui ettevõtetel jaotada ja kasutada oma väheseid ressursse võimalikult tõhusalt ja tulemuslikult.  
 
ET 5   ET 17. Foorumil jõuti järeldusele, et mida üksmeelsemad on ettevõtted ja maksuametid 
riskianalüüsi aluste suhtes, seda suurem on kasutegur kõigi asjaos aliste jaoks. Leiti, 
et siirdehindadega seotud küsimustes olek s eriti palju abi kokkulepitud menetlusest 
maksuriskide ühiseks ülevaatamiseks koos ettevõttega.  
18. Foorumil uuriti riskianalüüsi protsessi, v aadati läbi riski kajastavad näitajad ja 
suhtarvud ning peeti aru üleeuroopalise ri skianalüüsimenetluse kohaldamisala ja 
standardiseeritud riskianalüüsiv ormi võimalike eeliste üle. Riskianalüüsi alast tööd ei 
olnud siiski võimalik lõpule vi ia, sest ajapiirangute tõttu otsustas foorum keskenduda 
tähtsamale tööle, mis oli seotud siir dehindade dokumenteerimisega ELis asuvates 
sidusettevõtetes.  
3.3. Siirdehindade dokumenteerimi ne ELis: meetodi kirjeldus 
19. Leiti, et ühiste dokumenteerimisnõuete kasutuselevõtmisest kogu ELis oleks kasu nii 
maksumaksjatele, kuna väheneksid nõuete täitmiseks vajalikud kulutused ja nende 
eiramisega seotud trahvioht, kui ka maks uametitele, kuna suureneks dokumentide 
läbipaistvus ja ühtsus. Seetõttu  uuris foorum mitmeid võimalusi 
dokumenteerimisnõuete ühtlustamisek s (nt parimad tavad, dokumentide 
standardiseerimine, dokumentide tsentralisee rimine) ja nende eeliseid. Seda küsimust 
arutades võttis foorum arve sse PATA (Pacific Associatio n of Tax Administrators) 
kogemust ja OECD siirdehindade alaseid s uuniseid rahvusvahelist ele ettevõtetele ja 
maksuametitele, püüdes tasakaalustada maksuametite õigust saada maksumaksjalt teavet, mis võimaldaks hinnata, kas maksumak sja siirdehinnad vast avad turuhinnale, 
ja maksumaksja kulutusi nõuete täitmiseks. 
20. Olles kaalunud standardiseerimise ja ts entraliseerimise tugevaid ja nõrku külgi, 
töötas foorum välja ELi siirdehindade dokumenteerimise süsteemi EU TPD, milles 
need kaks meetodit ühenda takse. See koosneb kahest põhiosast: üks dokumentide 
kogum, mis sisaldab ühtlusta tud teavet kontserni kõikide  ELis asuvate liikmete kohta 
(nn „põhitoimik“) ning mitu standarddokumentide kogumit, mis sisaldavad konkreetsete riikidega seotud teavet („r iigiomased dokumendid“). Seega tähendab 
uus siirdehindade dokumenteerimise meet od EU TPD seda, et  rahvusvahelisel 
kontsernil on ettevõtete tasa ndil olemas standardiseer itud ja ühtne dokumentide 
kogum („põhitoimik“, mida täiendavad „riigiomased dokumendid“). 
21. „Põhitoimik“ peaks kajastama ettevõt te majanduslikku olukorda ning andma 
ettevõttest ja selle siirdehindade süsteemis t ettekujutuse, millest oleks abi kõigile 
asjaomastele ELi liikmesriikidele. „Põh itoimik“ ja „riigiomased dokumendid“ koos 
moodustavad vastava liikmesriigi toimiku.  
22. Süsteem peaks hõlmama kontsernide kõiki  ELis asuvaid üksusi ning kontrollitud 
tehinguid ELi-väliste ettevõtete ning kont sernide ELis paiknevate üksuste vahel. 
23. EU TPD võimaldaks hinnata rahvusvahelis e kontserni siirdehi ndu ning oleks abiks 
riskianalüüsil, aidates maksumaksjatel  kindlaks teha tehinguid, mis vajavad 
üksikasjalikumaid selgitusi ja dokumente, ning olles maksuametitele aluseks valimi koostamisel ning lähtepunktiks ettevõtte  siirdehindade uurimisel. EU TPD 
võimaldaks parandada dokumentide kvalit eeti ning lihtsustaks siirdehindade 
dokumenteerimisnõuete täitmist maksumaksjate jaoks EL liikmesriikides. Seega vähendaks see topeltmaksustamise riski ja  dokumenteerimisega seotud trahviohtu. 
 
ET 6   ET Maksuametite jaoks seisneb EU TPD peamine eelis selles, et kõigil tehinguga seotud 
maksuametitel oleks põhitoimiku kaudu juurdepääs samadele dokumentidele ja samale teabele. 
24. EU TPD võimaldab maksumaksjatele ja maksuametitele mõningast paindlikkust, 
kuna selle kasutamine ei ole maksumaksjate jaoks kohustuslik, samas kui liikmesriigid võivad otsustada siirdehindade dokumenteerimist üldse mitte nõuda või kehtestada eeskirju, mis nõuava d vähem teavet ja dokumente. 
25. EU TPD kasuks otsustavad rahvusvahelised ettevõtted peaksid seda meetodit üldiselt 
kasutama kõigi sidusettevõtete puhul, mille suhtes kohaldatakse siirdehindu 
käsitlevaid eeskirju. Mõni rahvusva heline kontsern võib siiski olla 
organisatsiooniliselt, õiguslikult või tege vuslikult detsentraliseeritud või koosneda 
mitmest suurest allüksusest, mille tooted  ja siirdehindade poliitika on üksteisest 
täiesti erinevad. Mõne rahvusva helise kontserni allüksused ei tee ettevõtetevahelisi 
tehinguid. Samuti võib EU TPD rakenda mine kontsernis või mõnes hiljuti 
omandatud ettevõttes päris palju aega võtta. Kõigil neil juhtudel võib ühe 
põhitoimiku kasutamine, mis hõlmaks kontse rni kõiki üksusi, osutuda ebasobivaks. 
Juhtudel, kui see on õigustatud, võib rahvus vahelisel kontsernil seetõttu lubada 
koostada mitu põhitoimikut või teha teatav atele ettevõtetele süsteemi kasutamise 
suhtes erandeid. 
26. Kontsern ei tohiks siiski omal äranägem isel EU TPD süsteemi kasutusele võtta ja 
sellest loobuda, vaid peaks tagama oma dokumenteerimispoliitika järjepidevuse ja 
ühtsuse. Seega peaks EU TPD kasutusele võtnud kontsern seda tegema viisil, mis 
oleks ühtne kogu Euroopa Liidus ja  aastast aasta sse järjepidev. 
27. Liikmesriikidel tuleb otsustada, kuidas  süsteemi riigi tasandil rakendada – nt 
siseriiklike õigusaktide, suuniste, haldus tavade vms abil, mis võimaldaks EU TPD 
riigi tasandil omaks võtta. EU TPDd tuleks  rakendada paindlikul t ning võtta arvesse 
asjaomase ettevõtte konkreetset olukorda. Eel kõige ei tohiks väik sematelt ja lihtsama 
struktuuriga ettevõtetelt (sealhulgas väikestelt ja keskmise suurusega ettevõtetelt) nõuda sama palju ja sama keerukaid dokumente kui suurematelt ja komplekssematelt ettevõtetelt. 
28. Põhitoimik tuleks koostada ja vastu võtta keeles, millest kõigis asjaomastes 
liikmesriikides aru saadakse. Toimikut tuleks tõlkida ainult vastava taotluse korral. Riigiomased dokumendid tuleb koostada vastavas liikmesriigis nõutavas keeles ja seda ka juhul, kui maksumaksja on ot sustanud hoida riigiomaseid dokumente 
põhitoimikus. 
29. Maksumaksjal tuleb esitada EU TPD toimik maksuametile ainult maksuauditi 
alguses või vastava nõudmise korral. Kõ igil liikmesriikidel on siiski õigus oma 
siseriiklikes õigusaktides nõuda, et maksum aksja esitaks vastava nõudmise korral või 
maksuauditi ajal täiendavat teavet ja dokume nte, mida EU TPD toimikus ei nõuta. 
30. Liikmesriigid ei tohiks määrata dokumenteerimisega seotud trahvi, kui 
maksumaksjad täidavad EU TPD süsteemiga või riigisiseselt kehtestatud dokumenteerimisnõudeid heas usus, õigustatu d viisil ja mõistliku aja jooksul ja 
lähtuvad reaalturuväärtuse põhimõttele vastavate siirdehindade määramisel 
nõuetekohaselt nendest dokumentidest.  
 
ET 7   ET 31. Maksumaksjad väldivad koostööst hoidum isest tulenevaid trahve, kui nad on 
nõustunud EU TPD süsteemi kasutama ja esitavad nõudmise korral või maksuauditi jooksul õigustatud viisil ja mõistliku aj a jooksul muud teavet ja dokumente lisaks 
nendele, mida süsteemis nõutakse.  
3.4. Vahekohtu konventsiooni taasjõustumine 
32. Pärast seda, kui kõik liikmesriigid olid vahekohtu konventsiooni protokolli 
ratifitseerinud, taasj õustus see 1. novembril 2004 (tagasiu latuvalt alates 1. jaanuarist 
2000) ning muu hulgas sätestati võimalus seda viie aasta kaupa pikendada. 
33. Võttes arvesse liikmesriikide erinevaid se isukohti vahepealsel pe rioodil, mil kõik 
liikmesriigid ei olnud veel protokolli ratifits eerinud (vt ühise s iirdehindade foorumi 
esimese aruande
6 1. lisa), leidis foorum, et ühiste lahenduste leidmiseks ja 
maksumaksjatele õiguskindluse tagamise ks oleks kasulik arutada mitmesuguseid 
konventsiooni taasjõustumisega seotud prob leeme, eelkõige seos es pooleliolevate 
maksustamisjuhtumite käsitlemisega.  
34. Vastustest liikmesriikide maksuametitele saadetud küsimustikule pooleliolevate ELi 
vahekohtu konventsiooni kohaste vastastikus e kokkuleppe menetluste kohta selgus, 
et 31. detsembri 2004. aasta seisuga o li pooleli kokku 109 juhtumit. Neist 64 puhul 
olid menetlused kestnud juba üle kahe aas ta ning 24 juhul oli maksumaksja esitanud 
taotluse enne 1. jaanuari 2000, mis tähenda b, et need menetlused olid kestnud juba 
üle viie aasta (kui kaheaastast ajapiira ngut ei ole vahekohtu konventsiooni artikli 7 
lõike 4 kohaselt pikendatud). 
35. Küsimustiku tulemustest ilmneb selgelt, et foorumi töö vahekohtu konventsiooni7 
tõhusaks rakendamiseks vajaliku tegevus juhendi koostamisel on väga oluline. 
Seepärast palutakse liikmesriikidel kiire ndada vastastikuste kokkulepete sõlmimist 
pooleliolevate vahekohtu konventsiooni kohast e menetluste suhtes, eelkõige seoses 
nende juhtumitega, millele on kulunud juba üle kahe aasta. Liikmesriikidel, mis on 
seotud nende 24 juhtumiga, mille puhul maksumaksjad esitasid taotlused enne 1. jaanuari 2000, palutakse v iivitamatult luua  nõuandekomiteed ning esitada need 
juhtumid vahekohtule arutamiseks, et topeltmaksustamine kiiresti lõpetada.  Taotluste 
puhul, mille maksumaksjad esitasid vastava lt pikendamisprotokolli sätetele enne 1. 
novembrit 2004, tuleb vahekohtumenetlus ( konventsiooni teine etapp) algatada 
järgmiselt (v.a juhul, kui kaheaastast tähtaega on kooskõlas konventsiooni artikli 7 
lõikega 4 pikendatud): 
– seoses kaebustega, mille puhul vastastikuse kokkuleppe menetluse 
algatamisest oli 1. novembriks 2004 möödunud üle kahe aasta: niipea kui 
võimalik pärast protokolli jõustumist , st varsti pärast 1. novembrit 2004; 
ning 
                                                
 
6 Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamend ile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ELi 
ühise siirdehindade foorumi tegevuse kohta ettevõt ete maksustamise alal ajavahemikul 2002. aasta 
oktoobrist kuni 2003. aasta detsembrini ning vahekohtu konventsiooni (90/436/EMÜ, 23. juuli 1990) 
tõhusaks rakendamiseks vajalikku tegevusjuhendit käsitleva ettepaneku kohta (KOM (2004) 297 lõplik, 24. 4. 2004).  
7 23. juuli 1990. aasta konventsioon 90/436/EMÜ topeltmaksustamise vältimisest sidusettevõtete 
kasumite korrigeerimisel, EÜT L 255, 20.8.1990, lk 10–24.  
 
ET 8   ET – seoses kaebustega, mille puhul vastastikuse kokkuleppe menetluse 
algatamisest oli 1. novembriks 2004 möödunud alla kahe aasta: kaks 
aastat pärast vastastikuse kokkul eppe menetluse algatamist. 
3.5. Foorumi edasine töökava 
36. 14. detsembril 2004 toimunud koosolekul  lepiti kokku, et 2005. ja 2006. aastal 
arutatakse foorumil järgmisi küsimusi: 
• alternatiivsed menetlused vaidluste vältimiseks ja lahendamiseks (sh eelnevad 
hinnakokkulepped ja eelnev konsulteerimine); 
• siirdehindade korrigeerimisega seotud viivised ja trahvid; 
• teatavad kokkupuutepunktid vastastikuse kokkuleppe ja vahekohtumenetluse ning 
haldusliku ja kohtuliku edasikaebamise vahel ning 
• ühtsemate ja terviklikumate raamatupida missüsteemide mõju siirdehindadele. 
3.6. Järelevalve 
37. Samuti nõustus foorum aitama komisjoni l jälgida vahekohtu konventsiooni tõhusaks 
rakendamiseks vajaliku tegevusjuhendi rake ndamist liikmesriikides ning kümne uue 
liikmesriigi vahekohtu konventsiooniga ühinemise konventsiooni8 ratifitseerimise 
üle. See võimaldab hinnata nimetatud dokumentide mõju topeltmaksustamise vältimisele seoses sidusettevõtete kasumi korrigeerimisega.  
4. K
OMISJONI JÄRELDUSED  
38. Olles analüüsinud ühise siirdehindade foorumi eespool mainitud tegevusaruannet, 
võib komisjon taas väljendada ainult rahu lolu foorumi tööga. Liikmesriikide ja 
ettevõtete eksperdid on uuri nud arutlusel olevaid teemasid  avatud ja konstruktiivses 
õhkkonnas, mille tulemusena on tehtud pragmaatilisi ettepanekuid ning soovitatud lahendusi.  
39. Komisjoni uuring „ Ettevõtete maksustamine siseturul “ näitas märkimisväärseid 
erinevusi liikmesriikide dokumenteerimis nõuete vahel – komisjon usub, et foorumi 
töö siirdehindade dokumenteerimise alal on sellest tulenevatele probleemidele 
pragmaatiliseks lahenduseks. Ühine lähenemine siirdehindade dokumenteerimisele vähendab eeskirjade täitmisega seotud kul utusi ja aitab ELi nõudeid ühtlustada. 
40. Komisjon leiab, et EU TPD on kõige koha sem ja tõhusam süsteem siirdehindade 
dokumenteerimiseks kontsernisiseste piir iüleste tehingute puhul, mis ELis aina 
sagenevad. See uus meetod vähendab pi iriülest majandustegevust takistavaid 
maksutõkkeid siseturul. 
                                                
 
8 ELTs seni avaldamata. 
 
ET 9   ET 41. Komisjon toetab täielikult f oorumi teises aruandes esitatud  järeldusi ja ettepanekuid. 
Selle töö põhjal on komisjon koostanud ettepaneku tegevusjuhendi kohta, mis 
käsitleb siirdehindade dokumenteerim ist ELis asuvates sidusettevõtetes. 
42. Komisjon teeb nõukogule ettepaneku kava ndatud tegevusjuhend vastu võtta ning 
kutsub liikmesriike üles tegevusjuhendis es itatud soovitusi kiiresti oma riiklikes 
õigusaktides või haldus eeskirjades rakendama. 
43. Samuti toetab komisjon täielikult uut töökava, milles foorum leppis kokku 2004. 
aasta detsembri koosolekul, ning ootab märk imisväärseid edusamme maksuvaidluste 
vältimise ja lahendamise alal. Komisjon teeb selle teema koht a ettekande kohe, kui 
foorum oma tööga valmis jõuab. 
44. Liikmesriike kutsutakse üles esitama komis jonile iga-aastaseid aruandeid nimetatud 
tegevusjuhendi ja selle praktilise toim imisega seotud meetmete kohta. Nende 
aruannete alusel vaatab komisjon tegevusjuhendi regulaarselt läbi. 
 
ET 10   ET SELETUSKIRI  
Lähtudes oma uuringust „Ettevõte te maksustamine siseturul“9, tegi komisjon oma 2001. aasta 
teatises „Takistusteta siseturg – strateeg ia ettevõtete konsolid eeritud tulumaksubaasi 
loomiseks seoses ELis sooritatud toimingutega“10 ettepaneku ELi ühise siirdehindade foorumi 
(edaspidi „foorum“) loomiseks. 11. märts il 2002 kiitis nõukogu oma otsusega selle sammu 
heaks. Komisjoni asutas nimetatud foorumi ametlikult 2002. aasta juunis. 
Komisjoni esimene teatis11, mis käsitles foorumi tegevust ajavahemikul 2002. aasta oktoobrist 
2003. aasta detsembrini, avaldati 2004. aasta ap rillis ning võeti nõukog us vastu 2004. aasta 
detsembris. See hõlmas ettepanekut tegevus juhendi koostamiseks vahekohtu konventsiooni12 
tõhusaks rakendamiseks ning käsitles teatav aid küsimusi, mis on seotud liikmesriikide 
vaheliste topeltmaksustamise vältimise lepingute kohase vastastikuse kokkuleppe menetlusega. 
Võttes arvesse konstruktiivseid tulemusi ning lahe ndamist vajavaid olulisi probleeme foorumi 
tegevuskavas, otsustas komi sjon 2004. aastal foorumi algsel t kaheaastasena kavandatud 
tegevust pikendada kuni 2006. aasta lõpuni. 
Teise küsimusena tuli foorumil arutlusele si irdehindade dokumenteerimine ELis asuvates 
sidusettevõtetes. Leiti, et ühiste dokumenteer imisnõuete kasutuselevõtmisest kogu ELis oleks 
kasu nii maksumaksjatele, kuna väheneksid nõue te täitmiseks vajalikud kulutused ja nende 
eiramisega seotud trahvioht, kui ka maksuametitele, kuna suureneks dokumentide läbipaistvus ja ühtsus. 
Foorumil käsitleti dokumentide eesmärki ja sis u, sealhulgas riskiana lüüsi kasutegurit ja 
tõendamiskohustust, dokumentide koostamist, es itamist ja säilitamist, siirdehindade 
dokumenteerimisel kasutatavat keelt, võrdlusan dmete otsimist andmebaasidest ja püsivate 
tegevuskohtade suhtes kohald atavaid dokumenteerimisnõudeid. 
Olles kaalunud traditsioonilist e meetodite (hea tava koodeks , standardiseeritud ja 
tsentraliseeritud dokumenteerimisnõuded) tu gevaid ja nõrku külgi, eelkõige nende 
õiguskindlust ja paindlikkust, le idis foorum lõpuks, et kõige pa remini sobiks uus meetod: ELi 
standardiseeritud siirdehindade dokumenteerimis e süsteem EU TPD. EU TPD koosneb kahest 
põhiosast: (i) üks standarddokumentide kogum, mis sisaldab ühtlustatud teavet rahvusvahelise 
kontserni kõigi ELis asuvate üksus te kohta (“põhitoimik”) ja (i i) mitu standarddokumentide 
kogumit, mis sisaldavad konkreetse te riikidega seotud teavet ja täiendavad põhitoimikut.  
EU TPD süsteemi põhijooned on: (i) maks uametile riskihindamiseks ja kontserni 
siirdehindade analüüsiks piisava teabe sa amiseks vajalike dokumenteerimisnõuete 
                                                
 
9 „Ettevõtete maksustamine siseturul“ , komisjoni töödokument, SEK(2001) 1681, 23.10.2001. 
10 Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ning majandus- ja sotsiaalkomiteele: „Takistusteta 
siseturg – strateegia ettevõtete konsolideeritud tulumaksubaasi loomiseks seoses ELis sooritatud 
toimingutega“, KOM(2001) 582 lõplik, 23.10.2001. 
11 „Teatis Euroopa Liidu ühise siirdehindade foorumi tegevuse kohta ajavahemikul 2002. aasta oktoobrist 
kuni 2003. aasta detsembrini ning vahekohtu konventsiooni (90/436/EMÜ, 23. juuli 1990) tõhusaks 
rakendamiseks vajalikku tegevusjuhendit käsitleva  ettepaneku kohta“, KOM (2004) 297 lõplik, 
23.04.2004.  
12 23. juuli 1990. aasta konventsioon 90/436/EMÜ topeltmaksustamise vältimisest sidusettevõtete 
kasumite korrigeerimisel, EÜT L 255, 20.8.1990, lk 10–24.  
 
ET 11   ET standardiseerimine, (ii) võimalus põhiteav et kontserni tasandil “põhitoimiku” abil 
tsentraliseerida ja (iii) kõigi asjaomaste  ELi liikmesriikide juurdepääs ühisele 
standardiseeritud teabele siirdehindade kohta, mis on vajalik rahvusvahelise kontserni kõigile 
ELis asuvatele sidusettevõtetele. 
Foorum võttis oma aruande ja selles esitatud järeldused vastu ühel häälel 2005. aasta mais. 
Foorumi tööd siirdehindade dokumenteerimisel  käsitletakse ühes komisjoni töödokumendis13.  
Foorumi arutelud ning dokumenteerimist käsitlev aruanne näitavad selgelt, et kõik osapooled 
(liikmesriigid ja ettevõtted) vajavad siir dehindade dokumenteerimise alal suuniseid.  
Komisjon toetab foorumi teises aruandes es itatud järeldusi ja ettepanekuid. EU TPD 
vähendab nõuete täitmisega seotud kulutusi ning aitab muuta siirdehindade dokumenteerimist 
lihtsamaks, ühtsemaks ja läbipaistvamaks. 
Kuna kavandatud meetme eesmärk – siirdehind ade dokumenteerimise standardiseerimine ja 
osaline tsentraliseerimine ELis asuvates sidus ettevõtetes – peab olemas kooskõlas Euroopa 
Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 sätestat ud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse 
põhimõtetega ning selle kohaldamine peab olema ettevõtete jaoks vabatahtlik, on kõige sobivamaks juriidiliseks dokumendiks komisjoni  ettepanek tegevusjuhendi koostamiseks, mis 
esitatakse nõukogule heakskiitmiseks. 
                                                
 
13 SEK(2005) ELi ühise siirdehinda de foorumi aruanne siirdehindu käsitlevate dokumentide kohta. 
 
ET 12   ET Ettepanek 
TEGEVUSJUHEND 
ELis asuvate sidusettevõtete si irdehindade dokumenteerimiseks 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKO GUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE 
VALITSUSTE ESINDAJAD, 
VÕTTES ARVESSE Euroopa Komisjoni uuringut  „Ettevõtete maksustamine siseturul“14, 
komisjoni 2001. aasta teatises „Takistusteta si seturg – strateegia ettevõtete konsolideeritud 
tulumaksubaasi loomiseks seoses ELis sooritatud toimingutega“15 esitatud ettepanekut ELi 
ühise siirdehindade foorumi loomiseks,  nõukogu 11. märtsi 2002. aasta otsuseid, milles 
komisjoni ettepanekut pooldati , ning siirdehindade foorum i asutamist 2002. aasta juunis 
ning arvestades järgmist: 1. Siseturg hõlmab sisepiirideta ala, kus on ta gatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali 
vaba liikumine. 
2. Kuna siseturul on samad tunnused  mis siseriiklikul turul, ei tohiks eri liikmesriikides 
paiknevate sidusettevõtete vaheliste tehingute suhtes kohaldada ebasoodsamaid 
tingimusi kui samade tehingute puhul ühes liik mesriigis asuvate sidusettevõtete vahel. 
3. Siseturu tõhusa toimimise huvides on äärmiselt oluline vähendada kulutusi, mis on 
seotud siirdehindade dokumenteerimise nõuete  täitmisega sidusettevõtete vahel tehtud 
tehingute puhul. 
4. Käesolev tegevusjuhend aitab liikmesr iikidel ja maksumaksjatel rakendada 
standardiseeritud ja osaliselt tsentra liseeritud siirdehindade dokumenteerimise 
süsteeme, lihtsustades dokumenteerim isnõudeid piiriüleste toimingute puhul. 
5. Siirdehindade dokumenteerimise nõue te standardiseerimine ja osaline 
tsentraliseerimine võimaldab ettevõtetel ühisturu eeliseid pare mini ära kasutada. 
6. Siirdehindade dokumenteerimisel ELis tuleb lähtuda OECD siirdehindade 
dokumenteerimise suunistest.  
7. Standardiseeritud ja osa liselt tsentraliseeritud dokumen teerimise süsteemi tuleks 
rakendada paindlikult ning võtta arvesse  asjaomase ettevõtte  konkreetset olukorda. 
                                                
 
14 „Ettevõtete maksustamine siseturul“ , komisjoni töödokument, SEK(2001) 1681, 23.10.2001. 
15 Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ning majandus- ja sotsiaalkomiteele: „Takistusteta 
siseturg – strateegia ettevõtete konsolideeritud tulumaksubaasi loomiseks seoses ELis sooritatud 
toimingutega“, KOM(2001) 582 lõplik, 23.10.2001. 
 
ET 13   ET 8. Liikmesriik võib siirdehindade dokume nteerimise eeskirjadest üldse loobuda või 
nõuda vähem dokumente kui soovitataks e käesolevas tegevusjuhendis,  
TUNNISTADES, et ühiste dokumenteerimisnõuete kasutuselevõtmisest kogu ELis oleks kasu 
nii maksumaksjatele, kuna väheneksid nõue te täitmiseks vajalikud kulutused ja nende 
eiramisega seotud trahvioht, kui ka maksuametitele, kuna suureneks dokumentide läbipaistvus ja ühtsus, 
TERVITADES komisjoni 2005. aasta teatist ELi ühise siirdehindade foorumi tegevuse kohta 
ettevõtete maksustamise alal ja ettepa neku kohta koostada tegevusjuhend, mis käsitleks 
siirdehindade dokumenteerimist ELis asuvates sidusettevõtetes,  
RÕHUTADES, et tegevusjuhend kujutab enda st poliitilist soovitust ning ei mõjuta 
liikmesriikide õigusi ja kohustusi ega liikmesriikide ja ühenduse asutamislepingust tulenevaid pädevusvaldkondi, 
TUNNISTADES, et tegevusjuhendi rakendamine ei  tohi olla takistuseks globaalsematele 
lahendustele, 
VÕTAVAD KÄESOLEVAGA VASTU JÄRGMISE TEGEVUSJUHENDI: 
Käesolev tegevusjuhend, mis ei mõjuta li ikmesriikide ja ühendus e pädevusvaldkondi, 
käsitleb standardiseeritud ja osaliselt tsen traliseeritud siirdehindade dokumenteerimise 
süsteemi rakendamist ELis as uvates sidusettevõtetes.  
1. Liikmesriigid võtavad vastu standardiseeritud ja osaliselt tsentraliseeritud 
siirdehindade dokumenteerimise süsteemi (lisas  osutatud EU TPD) ja kasutavad seda 
rahvusvahelise kontserni siirdehinda de analüüsimisel põhiteabena. 
2. EU TPD kasutamine on rahvusvahe lise kontserni jaoks vabatahtlik. 
3. Liikmesriigid kohaldavad siirdehindad ega sarnaseid dokumenteerimisnõudeid ka 
püsivate tegevuskohtade tulude arvestamise suhtes. 
4. Vajaduse korral võivad liikmesriigid võtta nõuetekohaselt arvesse lisas osutatud 
üldpõhimõtteid ja -nõudeid ning nendest juhinduda. 
5. Liikmesriigid kohustuvad nõudma väiksematelt ja lihtsama strukt uuriga ettevõtetelt 
(sealhulgas väikestelt ja keskmise suurusega ettevõtetelt) vähem ja mitte nii keerukaid dokumente kui suurtelt ja komplekssematelt ettevõtetelt. 
6. Liikmesriigid: 
a) ei nõua dokumente, mille koostamine või hankimine põhjustaks ettevõtetele 
põhjendamatult suuri kulutusi või halduskoormust;  
b) ei nõua dokumente, mis ei ole seotud uuritavate tehingutega, ning 
c) tagavad, et dokumentides sisalduv konfid entsiaalne teave ei saaks avalikkusele 
teatavaks. 
 
ET 14   ET 7. Liikmesriigid ei tohiks kehtestada dokumenteerimisega seotud trahvi, kui 
maksumaksjad täidavad lisas kirjel datud või riigisiseselt kehtestatud 
dokumenteerimisnõudeid heas usus, õigustatu d viisil ja mõistliku aja jooksul ja 
lähtuvad reaalturuväärtuse põhimõttele vastavate siirdehindade määramisel 
nõuetekohaselt nendest dokumentidest.  
8. Käesolev tegevusjuhend on adresseeritud l iikmesriikidele, kuid selle eesmärgiks on 
ka aidata kaasa EU TPD süsteemi kasutuse levõtmisele rahvusvahe listes kontsernides. 
9. Tegevusjuhendi ühtseks ja tõhusaks kohald amiseks palutakse liikmesriikidel esitada 
komisjonile iga-aastasei d aruandeid meetmete kohta, mida nad on seoses 
tegevusjuhendi või selle praktilise ka sutamisega võtnud. Nende aruannete põhjal 
koostab komisjon nõukogule aruande ning võib  teha ettepaneku tegevusjuhendi 
läbivaatamiseks.  
 
ET 15   ET TEGEVUSJUHENDI LISA  
ELI SIIRDEHINDADE DOKUMENTEERIMISE SÜSTEEM EU TPD 
1. JAGU  
EU TPD  SISU  
1. Rahvusvahelise kontserni standardiseeritud ja ühtne EU TPD süsteem koosneb kahest 
põhiosast: (i) üks dokumentide kogum, mis sisald ab ühtlustatud teavet kõigi kontserni ELis 
asuvate liikmete kohta („põhitoimik“) ning (ii) mitu standarddokumentide kogumit, mis 
sisaldavad konkreetsete riikid ega seotud teavet („riigiomased dokumendid“). EU TPD 
süsteemis sisalduv teave peab olema piisavalt põ hjalik, et võimaldada maksuametil viia läbi 
riskianalüüs valimi koostamiseks või maksuaud iti alguses, küsida as jakohaseid ja täpseid 
küsimusi seoses rahvusvahelise kontserni si irdehindadega ning analüüsida siirdehindu 
ettevõtetevaheliste tehingute puhul . Kui punktist 31 ei tulene te isiti, esitab ettevõte iga 
asjaomase liikmesriigi kohta üheainsa toimiku, mis koosneb kõikide liikmesriikide jaoks ühisest põhitoimikust ja erinevat est riigiomastes t dokumentidest. 
2. Esitatav teave peaks hõlmama kõiki allpool kirjel datud punkte ning võtm a arvesse ettevõtte 
ja selle tehingute keerukust. Võimalikult palju tuleks kasutada kontsernis juba olemasolevat 
teavet (nt juhtimisteavet). Siiski võib rahvusvaheliselt konts ernilt nõuda ka dokumente, mida 
muidu ei oleks koostatud. 
3. Süsteem hõlmab kontsernide kõiki ELis as uvaid üksusi ning kontrollitud tehinguid ELi-
väliste ettevõtete ning kontsernide ELis paiknevate üksuste vahel. 
4. Põhitoimik 4.1. „Põhitoimik“ peaks kajastama ettevõtte maja nduslikku olukorda ning andma ettevõttest ja 
selle siirdehindade süsteemist ettekujutuse, mille st oleks abi ja mis oleks kättesaadav kõigile 
asjaomastele ELi liikmesriikidele.  
4.2 Põhitoimik peaks sisaldama järgmist:  
a) ettevõtte ja selle strateegia ülevaade, milles kirjeldatakse ka strateegias eelmise 
maksuaastaga võrreldes aset leidnud muudatusi;  
b) rahvusvahelise kontserni organisatsioonilise, õigus liku ja tegevusstruktuuri 
ülevaade (sh organisatsiooni skeem, kont serni kuuluvate ette võtete loend ja 
andmed emaettevõtte osalus e kohta tütarette võtetes);  
c) üldine teave kontrollitud tehingute s osalevate siduse ttevõtete kohta;  
d) ELis asuvate sidusettevõtetega teht ud kontrollitud tehingute üldine kirjeldus, 
mis hõlmab järgmist:  
(i) tehingute liik (materiaalne ja immateriaalne vara, teenused, 
finantstoimingud); 
 
ET 16   ET (ii) arved; 
(iii) tehingute summad; 
e) teostatud ülesannete ja võetud risk ide ülevaade ning eelmise maksuaastaga 
võrreldes aset leidnud muutused, nt kui edasimüüjast saab komisjonär; 
f) immateriaalse vara (patendid, kauba märgid, marginimed, oskusteave jne) 
omamine ning makstud või saadud kasutustasud; 
g) rahvusvahelise kontserni ettevõtetev aheliste siirdehindade poliitika või 
süsteemi kirjeldus, milles selgitatakse  ettevõtte siirdehindade vastavust 
reaalturuväärtuse põhimõttele; 
h) loend kulude hüvitamise lepingute st, eelnevatest hi nnakokkulepetest ja 
siirdehindu käsitlevatest otsustest,  mis on seotud kontserni ELis asuvate 
ettevõtetega; ning 
(i) iga kodumaise maksmaksja kohustu s esitada vastava nõude korral ning 
mõistliku aja jooksul lisateavet, mis on kooskõlas siseriiklike eeskirjadega. 
5. Riigiomased dokumendid 5.1 Põhitoimikut täiendavad riigioma sed dokumendid. Mõlemad koos moodustavad 
asjaomase ELi liikmesriigi toimiku. Riigiomased dokumendid on kättesaadavad maksuametitele, kellel on õigustatud huvi dokumentides kajastatud tehingute nõuetekohase maksustamise suhtes. 
5.2 Lisaks põhitoimikus nõutavale teabele peaksid riigiomased dokumendid sisaldama 
järgmist:  
a) ettevõtte ja selle strateegia ülevaade, milles kirjeldatakse ka strateegias eelmise 
maksuaastaga võrreldes aset leidnud muudatusi; 
b) teave (st kirjeldus ja selgitus) ri igiomaste kontrollitud tehingute kohta, sh: 
(i) tehingute liik (materiaalne ja immateriaalne vara, teenused, 
finantstoimingud); 
(ii) arved; (iii) tehingute summad;  
c) võrreldavusanalüüs: 
(i) vara ja teenuste iseloomustus; (ii) funktsionaalne analüüs (tehtud töö, kasutatud vara, võetud riskid); 
(iii) lepingutingimused; (iv) majanduslik olukord; 
 
ET 17   ET (v) konkreetsed äristrateegiad; 
d) selgitus siirdehindade määramise m eetodi(te) valimise ja kasutamise kohta: 
miks konkreetne meetod valiti ja kuidas seda kasutati;  
e) võimaluse korral asjaomased ettevõ ttesisesed ja -välised võrdlusandmed; 
f) kontserni ettevõtete vahel kasutatava s iirdehinnapoliitika ellu viimise kirjeldus.  
6. Rahvusvahelisele ettevõttele tu leks anda võimalus lisada elemente riigiomaste dokumentide 
asemel põhitoimikusse, tingimusel et need on sama üksikasjalikud kui riigiomastes 
dokumentides. Riigiomased dokumendid tuleb koostada vastavas liikmesriigis nõutavas 
keeles ja seda ka juhul, kui maksumak sja on otsustanud neid  hoida põhitoimikus. 
7. Riigiomased andmed ja dokumendid, mis kajast avad kontrollitud tehingut, milles osaleb 
üks või mitu liikmesriiki, tuleb esitada kas kõigi asjaomaste liikmesriikide riigiomaste 
dokumentide hulgas või ühises põhitoimikus.  
8. Rahvusvahelistel ettevõtetel tuleks lubada va lmistada riigiomased dokumendid ette ühise 
dokumentide kogumina (mis hõlmaks teavet kõigi vast avas riigis asuvate e ttevõtete kohta) või 
koostada eraldi toimik riigi kõigi ettevõtete või tege vusalade kohta.  
9. Riigiomased dokumendid tuleks koostada keeles, mille asjaomane liikmesriik ette näeb. 
2. JAGU  
ÜLDISED EESKIRJAD JA NÕUDED RAHVUSVAHELISTELE ETTEVÕTETELE  
10. EU TPD süsteemi kasutamine on rahvusvahelis te kontsernide jaoks vabatahtlik. Kontsern 
ei tohiks siiski omal äranägemisel süsteemi ka sutusele võtta ja seejärel selle kasutamisest 
loobuda, vaid peaks tagama oma dokumenteerimis poliitika ühtsuse teiste liikmesriikidega ja 
selle järjepidevuse aastast aastasse. 
11. EU TPD kasuks otsustanud rahvusvaheline kontsern peak s üldiselt rakendama seda 
süsteemi kõigis sidusettevõtetes, mis osalevad ELi s asuvate ettevõtete va helistes kontrollitud 
tehingutes, mille suhtes kohaldatakse siirdehi ndu käsitlevaid eeskirju. Kui punktist 31 ei 
tulene teisiti, peaks EU TPD süsteemi kasuta v rahvusvaheline kontsern seega koostama 1. 
jaos kirjeldatud dokumendid kõigi oma ettevõtete kohta, mis asuvad asjaomases liikmesriigis, sealhulgas püsivate tegevuskohtade kohta. 
12. Kui rahvusvaheline kontsern on otsustanud t eataval eelarveaastal EU TPD kasuks, peaks 
iga kontserni ettevõte teavitama sellest oma riigi maksuametit. 
13. Rahvusvahelised ettevõtted peavad põhitoimi ku koostama õigeaegselt, et vastata mõne 
asjaomase maksuameti õigustatud taotlusele.  
14. Vastava liikmesriigi maksumaksja peab esit ama oma EU TPD maksuameti taotluse korral 
põhjendatud tähtajaks, mis sõltub tehingute keerukusest.  
 
ET 18   ET 15. Dokumentide maksuametile esitamise eest vastutav maksumaksja on see maksumaksja, 
kellelt nõutaks maksudeklaratsiooni esitam ist ning kes peaks trahvi maksma, kui 
nõuetekohaseid dokumente ei esitata. Nii on se e isegi juhul, kui dokumendid koostab ja neid 
säilitab kontserni üks ettevõte teise nimel. Ra hvusvahelise kontserni otsus kohaldada EU TPD 
süsteemi tähendab, et kontserni kõik ELis as uvad sidusettevõtted peavad oma riigi 
maksuametile esitama põhitoimiku ja  vastavad riigiomased andmed. 
16. Kui maksumaksja oma maksudeklaratsioonil kor rigeerib oma kasumit reaalturuväärtuse 
põhimõtte alusel, tuleb esitada dokumendid, mis näitavad korrektsiooni arvutamist. 
17. Tehingute liitmist tuleb kasutada järjekindlal t, seda tuleb teha maksuametile arusaadaval 
viisil ning lähtudes OECD siirdehindade dokum enteerimise suuniste punktist 1.42 (mis lubab 
tehingute liitmist, kui need on nii tihedalt seotud, et  eraldi ei saa neid piisava täpsusega 
hinnata). Neid eeskirju tuleb kohaldada läbimõel dult, arvestades eel kõige tehingute arvu ja 
keerukust. 
3. JAGU  
ÜLDISED EESKIRJAD JA NÕUDED LIIKMESRIIKIDELE  
18. Kuna EU TPD sisaldab rahvusvahelise kontserni siirdehindade analüüsiks vajalikku 
põhiteavet, on liikmesriigil siseriikliku õigu se alusel nõuda täiendavate andmete ja 
dokumentide esitamist vastava taotlu se korral või maksuauditi ajal. 
19. Täiendavate andmete ja dokumentide (vt punkt 18) esitamise tähtaeg tuleks määrata igal 
üksikjuhul eraldi, võttes arvesse nõutavate a ndmete ja dokumentide hulka ja üksikasjalikkust. 
Sõltuvalt kohalikest eeskirjadest peaks see võimaldama maksumaksjale piisavalt aega (tähtaja pikkus võib tehingu keerukusest olen evalt erineda) täie ndavate andmete ettevalmistamiseks.  
20. Maksumaksjad väldivad koostööst hoidumisest tulenevaid trahve, kui nad on nõustunud 
kirjeldatud süsteemi kasutama ja esitama nõudmise korral või maksuauditi jooksul õigustatud viisil ja mõistliku aja jooksul muud teavet  ja dokumente lisaks nendele, mida süsteemis 
nõutakse (vt punkt 18). 
21. Maksumaksjad peavad oma EU TPD toimi ku (põhitoimiku ja riigiomased dokumendid) 
maksuametile esitama ainult maksuauditi al guses või vastava taotluse korral.  
22. Kui liikmesriik nõuab, et maksumaksja esitaks koos maksudeklaratsiooniga ka teavet 
siirdehindade kohta, peaks see teave piirdum a lühikese küsimustikuga või nõuetekohase 
riskianalüüsivormiga.  
23. Dokumentide tõlkimine kohalikku keelde ei ole alati vajalik. Tõlk imisega seotud kulude 
ja aja minimeerimiseks peaksid liikmesriigid, kui vähegi võimalik, aktsepteerima ka võõrkeelseid dokumente. EU TPD puhul peaksid maksuametid aktsepteerima põhitoimikut 
keeles, mis on kõigile asjaomastele liikmesriikid ele arusaadav. Põhitoimikut tuleks tõlkida 
ainult siis, kui see on tõepoolest vajalik ja ku i selleks esitatakse spetsiaalne taotlus.  
 
ET 19   ET 24. Liikmesriigid ei tohiks kohustada maksumaksjaid säilitama dokumente kauem 
põhjendatud tähtajast, mis on kooskõlas kõigi kontserni ettevõt ete suhtes kohaldatavate 
siseriiklike seadustega. 
25. Liikmesriigid peaksid nii kodu- kui välis maiseid võrdlusandmeid hinnates arvestama 
juhtumi konkreetseid asjaolus id. Näiteks üleeuroopalistes andmebaasides sisalduvaid 
võrdlusandmeid ei tohiks automaatselt kõrvale jätta. Välismaiste võrdlusandmete kasutamine 
iseenesest ei tohiks anda põhjust määrata maks umaksjale trahvi eeskirjade eiramise eest. 
4. JAGU  
ÜLDISED EESKIRJAD JA NÕUDED RAHVUSVAHELISTELE ETTEVÕTETELE JA 
LIIKMESRIIKIDELE  
26. Kui ühe eelarveaasta dokumendid on asjakohase d ka järgmistel perioodidel, tõendades 
jätkuvalt hindade vastavust reaalturuväärtuse põhimõttele, võiks järgmiste perioodide 
dokumentides pigem viidata varasemates dokumentid es esitatud andmetele kui neid korrata.  
27. Dokumentides ei ole vaja dubleerida dokumente, mida kasu tatakse ettevõtetevahelistes 
läbirääkimistes (nt leppides kokku laenus või s uuremahulises lepingus), kui nendes sisalduv 
teave võimaldab hinnata, kas hindade määramisel  on lähtutud reaalturuväärtuse põhimõttest.  
28. Kontserni tütarettevõttelt nõut av teave võib erineda sellest, mida nõutakse emaettevõttelt – 
nt ei ole tütarettevõttel vaja esitada andmeid kõigi kontserni ettevõtete piiriüleste suhete ja 
nende vahel sõlmitud tehingute kohta, vaid ai nult nende suhete ja tehingute kohta, mis on 
seotud kõnealuse tütarettevõttega.  
29. Maksuametid ei tohiks nõuda teavet se lle kohta, kus maksumaksja oma dokumente 
koostab ja neid hoiab, kui need dokumendid sisald avad piisavalt teavet ja need esitatakse 
asjaomasele maksuametile selle vastava taotluse korral õigeaegselt. Seetõttu peaks maksumaksjatel olema võimalik valida, kas na d soovivad oma dokumente, sealhulgas ka EU 
TPD toimikut, koostada tsentralisee ritult või detsentr aliseeritult.  
30. Maksumaksjal peaks olema vabadus otsu stada, kas ta soovib dokumente säilitada 
paberkujul, elektroonili selt või mõne muu süsteemi alusel, kui dokumendid esitatakse 
vastuvõetaval viisil maksuametile. 
31. Juhtudel, kui see on põhjendatud (nt kui rahvus vaheline kontsern on organisatsiooniliselt, 
õiguslikult või tegevuslikult detsentraliseeritud võ i koosneb mitmest suurest allüksusest, mille 
tooted ja siirdehindade poliitika on üksteisest täiesti erinevad või mille vahel ei tehta tehinguid, samuti äsjaomandatud ettevõtete pu hul) tuleks kontsernil l ubada koostada mitu 
põhitoimikut või teha teatavatele ettevõtet ele EU TPD kasutamise suhtes erandeid.  
 
ET 20   ET 5. JAGU  
SÕNASTIK  
RAHVUSVAHELINE ETTEVÕTE JA RAHVUSVAHELINE KONTSERN  
OECD siirdehindade dokumenteerimise suunistes mõistetakse  
– „rahvusvahelise ettevõtte“ all ette võtet, mis kuulub rahvusvahelisse 
kontserni;  
– „rahvusvaheline kontserni“ all sidusettevõtete rühma, mille ettevõtted 
asuvad kahes või enamas riigis. 
STANDARDISEERITUD DOKUMENTEERIMISNÕUDED  
Ühtsed üleeuroopalised dokumenteerimisnõuded, m ille alusel kõik liikmesriikides asuvad 
ettevõtted koostavad oma individuaalsed toim ikud. Sellise normeerivama meetodi eesmärgiks 
on koostada detsentraliseeritud, ku id standardseid dokumente: kõ ik rahvusvahelisse kontserni 
kuuluvad üksused koostavad individuaalsed to imikud, kuid lähtuvad seejuures samadest 
eeskirjadest. 
TSENTRALISEERITUD DOKUMENDID  
Üks dokumentide kogum (põhidokumendid), mille  koostamisel emaettevõte või kontserni 
peakontor lähtub üleeuroopalise st standardformaadist. Põhi dokumendid võivad olla aluseks 
riigiomaste dokumentide koostamisel nii kohalikul kui kesktasandil. 
ELI SIIRDEHINDADE DOKUMENTEERIMISE SÜSTEEM EU TPD 
EU TPD ühendab endas standardiseeritud ja tsentraliseeritud dokumenteerimise elemente. 
Rahvusvaheline kontsern koostab ühe standard iseeritud ja ühtse dokumentide kogumi, mis 
koosneb kahest põhiosast: (i) üks dokumentide k ogum, mis sisaldab ühtlu statud teavet kõigi 
kontserni ELis asuvate liikmete kohta („põhito imik“) ning (ii) mitu standarddokumentide 
kogumit, mis sisaldavad konkreetsete riikideg a seotud teavet („riig iomased dokumendid“). 
Teatava riigi toimik hõlmab ühist põhito imikut, mida täiendavad vastava riigi 
standardiseeritud riigiomased dokumendid. 
DOKUMENTEERIMISEGA SEOTUD TRAHV  
Haldustrahv, mida nõutakse juhul, kui ette võte pole maksuametile andmete esitamiseks 
määratud tähtajaks täitnud EU TPD või riiklikke dokumenteerim isnõudeid (sõltuvalt sellest, 
millistest nõuetest ettevõte on otsustanud juhinduda). 
 
ET 21   ET KOOSTÖÖST HOIDUMISEGA SEOTUD TRAHV  
Haldustrahv, mida nõutakse siis, kui ettevõte ei esita maksuameti taotluse korral õigeaegselt 
täiendavaid andmeid või dokumente lisaks EU  TPD või riiklikele dokumenteerimisnõuetele 
(sõltuvalt sellest, millistest nõuetest ettevõ te on otsustanud juhinduda) vastavale teabele. 
KORRIGEERIMISEGA SEOTUD TRAHV  
Trahv, mida nõutakse siis, kui ettevõte ei  ole toiminud kooskõlas reaalturuväärtuse 
põhimõttega, ja mis tavaliselt nõutakse sisse kindla lisasummana või teatava protsendina 
siirdehindade korrektsioonist või deklareerimata maksust.