Tööd tehakse ka selleks, et viia ellu Albaania tegevuskavad, mille eesmärk on tegeleda lubatust kauemaks Itaaliasse jäänud Albaania saatjata alaealiste probleemiga ja Prantsusmaal põhjendamatuid varjupaigataotlusi esitavate Albaania kodanike probleemiga, milleks muu hulgas tugevdatakse piirikontrolli. Albaania teeb koostööd ka teiste liikmesriikidega, et lahendada ennetustegevuse, piiripolitseiga tehtava koostöö ning tagasisaatmise ja tagasivõtmisega seotud probleeme.

Albaania jätkas Frontexi ja liikmesriikidega koostööd maa- ja merepiiri valvamisel ning piiripunktides, et tõhustada piirihaldust, teabevahetust, piiriülese kuritegevuse ennetamist ja selle vastu võitlemist ning võltsitud reisidokumentide ja identiteedipettuse tuvastamist. Albaania oli ka esimene partnerriik, kes sõlmis ELiga Euroopa piiri- ja rannikuvalve (Frontex) staatust käsitleva kokkulepe, mis võimaldab kasutada täidesaatvateks ülesanneteks kolmanda riigi territooriumil Frontexi piirivalvureid. Kokkulepe jõustus 1. mail 2019 ning see võimaldas käivitada 22. mail 2019 Kreeka piiril Frontexi ja Albaania piirivalvurite ühisoperatsiooni.

Patrullide arvu ja Frontexiga tehtava koostöö suurendamise ning liikmesriikide pakutud patrulli- ja vaatlusseadmete kasutamise tulemusel on paranenud ka piirikontroll. Samuti on Albaania jätkanud teabe vahetamist asjaomaste asutustega naaberriikides. See võimaldab kontrollida põhjalikumalt ELi reisivaid Albaania kodanikke. Albaania ametiasutused avaldasid meedias teavet ELi liikmesriikide korraldatud Albaania kodanike tagasisaatmise operatsioonide kohta ning jätkasid hoiatamist ELi viisavaba reisimise korra kuritarvitamise eest, tuletades meelde kohaldatavaid karistusi. Teave viisavaba liikumisega seotud õiguste ja kohustuste kohta on avaldatud veebis ning Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon (IOM) käivitas 2021. aasta jaanuaris liikmesriikide toel ja ELi rahastusega teadlikkuse suurendamise kampaania.

Ebaseaduslikult piiri ületada püüdvate Albaania kodanike kinnipidamine on vähenenud COVID-19 pandeemia tõttu ja tänu Albaania ametiasutuste kehtestatud meetmetele, sealhulgas kampaaniatele, mille eesmärk on suurendada teadlikkust viisavabalt ELi reisimisega seotud õigustest ja kohustustest.

Albaania võtab meetmeid, et tegeleda oma kodanike ELis esitatavate põhjendamatute varjupaigataotluste probleemiga. Mis puudutab ennetusmeetmeid, siis tehakse tööd, et tugevdada kontrolli riigi piiri ületavate Albaania kodanike ja välismaale reisivate alaealiste üle ning suurendada koostööd ja teabevahetust (eriti liikmesriikidega, keda mõjutab Albaania kodanike põhjendamatute varjupaigataotluste probleem).

Liikmesriigid on üldjuhul teatanud heast koostööst Albaaniaga rände- ja piirihalduse, nagu ka tagasivõtmise valdkonnas. Samuti teeb Albaania kõige suurimat võimalikku koostööd Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametiga (Frontex). Albaania ja EL on kokku leppinud esimeses tegevuskavas koostöö tegemiseks Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametiga (EASO). Kava rakendatakse 2022. aasta lõpuni.

Aruandele on lisatud komisjoni talituste töödokument, mis sisaldab lisateavet meetmete kohta, mille partnerriigid on võtnud koostöös ELiga ja kahepoolselt koos liikmesriikidega. Aruande valmimisse on andnud oma panuse kõik hõlmatud riigid, Euroopa välisteenistus, asjaomased ELi asutused ja liikmesriigid.

Viisanõude kaotamise kriteeriumide vaatlemise kõrval antakse aruandes ülevaade rändesuundumustest, esitades Eurostati andmed 2020. aasta kohta, sealhulgas erinevused võrreldes 2019. aastaga. Rändesuundumuste hindamisel võetakse arvesse ka mõju, mida on avaldanud COVID-19 pandeemiaga seotud piirangud, mille tulemusel on märkimisväärselt vähenenud ebaseaduslik piiriületamine, sisenemiskeeldude väljastamine, tegelik tagasisaatmine ja rahvusvahelise kaitse taotlemine.

Viisavabaduse saanud Lääne-Balkani partnerite puhul, kelle kodanikud on olnud viisanõudest vabastatud üle seitsme aasta, vaadeldakse käesolevas aruandes komisjoni varasemate soovituste järgimist ega esitata kõiki üksikasju viisanõude kaotamise kriteeriumide jätkuva täitmise kohta. Nende kriteeriumidega seotud aspektide hindamine jätkub laienemisprotsessi kontekstis 23. peatüki (kohtusüsteem ja põhiõigused) ja 24. peatüki (justiits- ja siseasjad) alusel ning neist antakse aru Euroopa Komisjoni iga-aastase laienemispaketi raames. Viisavabaduse saanud idapartnerlusriikide puhul, kelle kodanikud on olnud vabastatud viisanõudest vähem kui seitse aastat, hinnatakse aruandes ka viisanõude kaotamise kriteeriumide jätkuvat täitmist.

Kõrgete ametnike lõplik süüdimõistmine korruptsiooni ja seotud kuritegude eest (rahapesu, ametiseisundi kuritarvitamine jne) on olnud piiratud. Viimasel ajal on tänu hiljuti loodud korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse struktuuri esimestele tulemustele siiski täheldada rõõmustavat suundumust.

Komisjon jälgib Albaania uue kodakondsusseaduse võimalikku mõju viisavaba reisimise korrale. Ehkki selle rakendusmeetmeid ei ole seni vastu võetud, on seadusega ette nähtud võimalus kehtestada investoritele kodakondsuse andmise kava, mida võidakse kasutada selleks, et minna mööda ELi lühiajalise viisa andmise korrast ja sellega kaasnevast konkreetsete rände- ja julgeolekuriskide põhjalikust hindamisest.

Bosnia ja Hertsegoviina on võtnud mõningaid meetmeid piirihalduse valdkonnas. Riik jätkas 2019.–2023. aasta integreeritud piirihalduse strateegia ja tegevuskava elluviimist. Seadused välismaalaste ja varjupaiga kohta on jõus ja enamjaolt kooskõlas liidu õigustikuga, välja arvatud välismaalaste seaduse 27. mai 2021. aasta muudatus, mis puudutab teatavat liiki kuriteo toime pannud välismaalaste sunniviisilist välja- või tagasisaatmist. Tõhusa rände- ja varjupaigasüsteemi tagamiseks on vaja teha veel täiustusi. Ka Bosnia ja Hertsegoviina viisapoliitikas ei peeta täielikult kinni nende kolmandate riikide loetelust, kelle kodanikelt nõutakse lühiajaliseks ELis viibimiseks viisat.

Bosnia ja Hertsegoviina oli 2020. aastal jätkuvalt tugeva rändesurve all, kuna tema territooriumil viibis suur hulk varjupaigataotlejaid ja ebaseaduslikke rändajaid. Alates 2018. aasta algusest on EL aidanud Bosnial ja Hertsegoviinal parandada rände ja varjupaiga haldamist. EL andis hädaabi, et aidata lahendada 2020. aasta humanitaarkriisi, kus sajad pagulased ja rändajad jäeti karmides talvetingimustes omapead ega kasutatud täielikult ära olemasolevate vastuvõturajatiste mahutavust. EL kutsus ametiasutusi üles leidma rändajate ja pagulaste majutamiseks kestlik ja pikaajaline lahendus. Selle tulemusel astus mõningaid samme julgeolekuministeerium, kes võtab järk-järgult üle vastutuse vastuvõturajatiste haldamise eest. Et vältida sama olukorra kordumist järgmisel talvel, tuleb tagada rändajatele ja pagulastele nõuetekohased vastuvõtutingimused.

Albaania on võtnud komisjoni soovituste täitmiseks meetmeid. Siiski on vaja lisameetmeid, et tegeleda Albaania kodanike poolt liikmesriikides põhjendamatute varjupaigataotluste esitamise probleemiga, nagu on vaja lisameetmeid ka rahapesu, terrorismi, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas. Eelkõige tuleb tegeleda järgmiste valdkondadega:

Albaania on määranud eriprokuröri ja loonud kohtupiirkondade prokuratuurides spetsiaalsed rahapesu uurimise osakonnad. Samuti on määratud kohalikesse politseidirektoraatidesse ja kohtupiirkondade politseikomissariaatidesse prokurörid ning majandus- ja finantskuritegude eksperdid, kelle ülesanne on uurida rahapesuga seotud kuritegusid.

Albaania kuulub alates 2020. aasta veebruarist rahapesuvastase töökonna tugevdatud järelevalve all olevate jurisdiktsioonide loetellu. Albaania on võtnud kõrgetasemelise poliitilise kohustuse rakendada rahapesuvastase töökonna tegevuskava, mis võimaldab Albaania sellest loetelust kustutada. Tegevuskava elluviimine on pooleli.

Liikmesriigid on üldiselt teatanud heast koostööst Bosnia ja Hertsegoviinaga julgeoleku valdkonnas. Bosnia ja Hertsegoviina jätkas koostöö tegemist Europoli ja Eurojustiga ning osales ühistegevuses mitme liikmesriigiga. EL on kutsunud Bosniat ja Hertsegoviinat pidevalt üles tugevdama operatiivkoostööd ELi justiits- ja siseküsimustega tegelevate asutustega, viimati 13. juulil stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus.

Operatiivkoostöö liikmesriikide ja Frontexiga oli jätkuvalt rahuldav, hoolimata sellest, et Euroopa piiri- ja rannikuvalve (Frontex) staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimine Bosnia ja Hertsegoviina ja ELi vahel on piirihalduskoostöö vallas veel pooleli.

Piiripolitsei jätkas 2020. aastal 2018. aasta raamtegevuskava kohaldamist, kasutades välispiiridel mitme valdkonna tugevdamiseks teiste julgeolekuasutuste mobiilseid ressursse. Samuti korraldati koos Serbiaga ühiseid piiripatrulle. Hoolimata riigipiiri valvamisel tehtud jõupingutustest on vaja tõhusamaid asutustevahelisi koostöö- ja koordineerimismehhanisme, et parandada piiri valvamist ning rändajate registreerimist ja identifitseerimist.

Bosnia ja Hertsegoviina võttis lisameetmeid, et suurendada üldsuse teadlikkust ELi viisavaba reisimise korra eeskirjadest, sealhulgas maksimaalsest viibimisajast. Ametiasutused käivitasid ka kampaania, et teavitada kodanikke mitmes liikmesriigis kasutusele võetud kiirmenetlusest ja heidutada neid esitamast põhjendamatuid varjupaigataotlusi. Tõenäoliselt tänu sellele vähenes liikmesriikides Bosnia ja Hertsegoviina kodanike esitatud selliste taotluste arv.

Staatust käsitlev kokkulepe Frontexiga jõustus 2020. aasta juulis ja pärast seda on korraldatud kaks ühisoperatsiooni. Frontex ja liikmesriigid on teatanud heast koostööst Montenegroga tagasisaatmise ja tagasivõtmise valdkonnas ning liikmesriigid on teatanud heast koostööst ka rände- ja piirihalduse valdkonnas.

Bosnia ja Hertsegoviina on võtnud komisjoni soovituste täitmiseks meetmeid. Siiski on vaja teha lisapingutusi piiri- ja rändehalduse ning rahapesu, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas. Eelkõige tuleb tegeleda järgmiste valdkondadega:

Kahes üksuses on olemas varahaldusosakond, kuid riigi tasandil seda ei ole. See tekitab tõsise probleemi riigi tasandil arestitud varaga, kuna puudub kriminaaltulu jälitamise talitus, mille ülesanne oleks hõlbustada kriminaaltulu ja muu kuritegevusega seotud omandi jälitamist ja kindlakstegemist. 2020. aastal vara tagasivõitmise raamistiku tugevdamisel edusamme ei tehtud.

Bosnia ja Hertsegoviina on võtnud vastu uue strateegia võitluseks inimkaubanduse vastu (2020. aasta jaanuaris aastateks 2020–2023), võitluseks väike- ja kergrelvadega kaubitsemise vastu (2021. aasta veebruaris aastateks 2021–2024) ning võitluseks uimastikaubanduse vastu (aastateks 2018–2023). Õigusakte huvide konflikti kohta ei ole veel vastu võetud. Korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste ning uurimisasutuste ja kohtute tööd tuleb tõhustada, sest tulemused süüdistuste esitamise, vastutusele võtmise ja süüdimõistmise valdkonnas on endiselt tagasihoidlikud. Jätkunud on Lääne-Balkani terrorismivastase võitluse ühise tegevuskava rakendamine.

Montenegro on võtnud komisjoni soovituste täitmiseks meetmeid. Täiendavaid pingutusi on siiski vaja teha rahapesu, terrorismi, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses. Samuti peaks Montenegro jätkama teavituskampaaniaid viisavaba reisimisega kaasnevate õiguste ja kohustuste kohta. Eelkõige tuleb tegeleda järgmiste valdkondadega:

Hoolimata eespool kirjeldatud arengust on Montenegro vaid osaliselt ellu viinud Lääne-Balkani terrorismivastase võitluse ühise tegevuskava eesmärgi, mis on seotud rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu võitlemise suutlikkuse suurendamisega. Vaja on konkreetseid edasisi samme, millega tõhustada finantsuurimisi ja tagada õigusraamistiku tulemuslikkus, sealhulgas selles aspektis, mis on seotud juurdepääsuga keskses pangaregistris talletatud teabele.

2021. aasta märtsis võttis valitsus vastu rahapesu ja terrorismi rahastamise ennetamise seaduse muudatused, et suurendada rahapesu andmebüroo tegevuse sõltumatust ja autonoomsust, nähes ette, et andmebüroo juhataja annab kooskõlas rahapesuvastase töökonna standarditega aru otse siseministrile, mitte politseiülemale. 2020. aasta aprillis võeti vastu MONEYVALi strateegia. Alates 18. maist 2020 ei pea Montenegro ametlikult enam andma MONEYVALile aru pärast neljandat hindamisvooru tehtud edusammudest.

Montenegro valitsus võttis 2020. aasta oktoobris vastu rahapesu ja terrorismi rahastamist käsitleva riikliku riskihinnangu koos kaasneva tegevuskavaga. 2020. aasta novembris sai Montenegro rahapesu andmebüroost rahapesu andmebüroode Egmonti rühma liige. Montenegro on ka piirkonna esimene riik, kes on sidunud oma rahapesu andmebüroo Europoli turvalise teabevahetusvõrguga (SIENA).

Põhja-Makedoonia on teada andnud, et 2020. aastal hoiti ära 3 200 ebaseaduslikku piiriületust ning keelati 1 520 välisriigi kodanikul riiki siseneda ja 207 välisriigi kodanikul riigist lahkuda peamiselt varasema lubatust kauemaks riiki jäämise, võltsitud dokumentide kasutamise, elamisloa või kehtiva viisa puudumise või kahjustatud või aegunud passi tõttu. Need isikud on majutatud peamiselt vastuvõturajatistesse.

2020. aastal langes tagasisaatmise määr 2019. aasta 78 %-lt 57 %-le. See suundumus on tingitud Põhja-Makedoonia kodanikele väljastatud tagasisaatmisotsuste arvu vähenemisest (2019. aastal 3 855 otsust, 2020. aastal 2 515 otsust (35 % vähem)) ja tegelikult tagasi saadetud inimeste arvu kahanemisest (2019. aastal 3 005 inimest, 2020. aastal 1 425 inimest (53 % vähem)). Tšarterlendudega Põhja-Makedooniasse tagasisaatmise operatsioonide arvu kahanemine, mida oli viimastel aastatel täheldatud, jätkus ka 2020. aastal. Liikmesriigid on sellegipoolest teatanud heast koostööst tagasisaatmise ja tagasivõtmise valdkonnas.

2. Õiguskoostöö, avalik kord ja julgeolek

Õiguskoostöö, avaliku korra ja julgeoleku valdkonnas võetud meetmed

Põhja-Makedoonia jätkas meetmete võtmist võitluses organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas uimasti- ja inimkaubandusega, võitluses korruptsiooni ja rahapesuga, terrorismi ja terrorismi rahastamisega ning radikaliseerumise ennetamiseks, valvates Lääne-Balkani terrorismivastase võitluse ühise tegevuskava rakendamise üle.

Liikmesriigid, Europol ja Eurojust on üldiselt teatanud heast koostööst Põhja-Makedooniaga julgeoleku valdkonnas.

Põhja-Makedoonia kodakondsusseadus võimaldab saada kodakondsuse erilise majandushuvi eest, ilma et kohaldataks eelnevalt riigis elamise nõuet. Euroopa Komisjon on juhtinud Põhja-Makedoonia tähelepanu investoritele kodakondsuse andmisega kaasnevatele riskidele, mis võivad mõjutada viisavaba reisimise korda, kuna seda võidakse kasutada selleks, et hoiduda kõrvale lühiajalise viisa andmise menetlusest ja sellega kaasnevast konkreetsete rände- ja julgeolekuriskide põhjalikust hindamisest.

Põhja-Makedoonia tegeles järgmiste viisanõudest vabastamise peatamise korra raames esitatud kolmanda aruande soovitustega.

a) Jätkata õiguskaitse tulemuslikumaks muutmist, et võidelda organiseeritud kuritegelike võrgustike, eriti ebaseadusliku uimastikaubandusega tegelevate võrgustike vastu; jätkuvalt saavutada usaldusväärseid tulemusi uurimise, süüdistuste esitamise ja süüdimõistvate kohtuotsuste valdkonnas; tõhustada kuritegelike organisatsioonide, sealhulgas rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise, rahapesu ja majanduskuritegevusega tegelevate organisatsioonide uurimist ja vastutusele võtmist

Põhja-Makedoonia jätkas püüdlusi parandada tulemusi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise vallas. Organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse riiklik koordineerimiskeskus on parandanud oma operatiivsuutlikkust. Asjaomased asutused on määranud oma esindajad ja on selle keskusega ühenduses. Riik osaleb nii kahe- kui ka mitmepoolsel tasandil inimeste, relvade ja uimastitega kaubitsemise vastastes operatsioonides.

Kooskõlas inimkaubandusevastase võitluse eksperdirühma soovitustega moodustati 2020. aastal töörühm. Põhja-Makedoonia lõi 2020. aastal kaasa mitme uimastikaubanduse ja rahapesuga seotud organiseeritud kuritegevuse juhtumi menetlemises Eurojustis.

Põhja-Makedoonia on teinud edusamme oma õigusnormide ühtlustamisel, et viia need kooskõlla neljanda rahapesuvastase direktiiviga. 27. jaanuaril 2021 seati sisse tegelike tulusaajate register, mis toimib alates 27. maist 2021.

Edusamme on tehtud ka selle tagamisel, et prokuratuurid kasutaksid rahapesu andmebüroo tulemusi kooskõlas Lääne-Balkani terrorismivastase võitluse ühise tegevuskava raames Põhja-Makedoonia jaoks välja töötatud rakenduskorraga. Katsetatakse uut moodulit, mis on mõeldud selleks, et jälgida kahtlaseid tehinguid, millest rahapesu andmebüroo on pädevatele asutustele teatanud, ja anda nende tehingute kohta tagasisidet. Moodul ei ole siiski veel kasutusel. Uue mooduli täielikuks rakendamiseks on vaja teha täiendavaid jõupingutusi, samuti tuleb koguda andmeid selle kasutamise kohta prokuratuurides.

b) Tugevdada veelgi korruptsioonivastast võitlust

Põhja-Makedoonia jätkas reformide elluviimist võitluses korruptsiooniga. Riik on parandanud korruptsioonijuhtumite, sealhulgas suurkorruptsiooni juhtumite puhul oma tulemusi uurimise, süüdistuste esitamise ja lõpliku süüdimõistmise valdkonnas.

Valitsus kehtestas COVID-19 pandeemiast tingitud eriolukorra ajal kohaldatud piiravate meetmete raames meetmed menetlustähtaegade kulgemise peatamiseks ning kohtute kiireks tegutsemiseks organiseeritud kuritegevuse ja korruptsioonijuhtumite korral.

2020. aasta juunis jõustus 2020. aasta veebruaris vastu võetud uus prokuratuuriseadus. Seaduse eesmärk on tagada professionaalne ja erapooletu prokuratuurisüsteem ning kanda eelkõige hoolt eriprokuratuuri jurisdiktsiooni kuuluvate asjade jätkusuutlikkuse eest. Jätkunud on jõupingutused liikumaks edasi eriprokuratuuri varasemate asjadega, sealhulgas oluliste kohtuotsustega.

Riiklik korruptsiooni ennetamise komisjon on ennetavalt täitnud oma volitust kontrollida varadeklaratsioone ja huvide konflikte. Selle eelarve ja töötajaskond on suurenenud. 2020. aasta jaanuaris võttis see komisjon vastu uue riikliku korruptsiooni ja huvide konfliktide ennetamise strateegia ja tegevuskava aastateks 2020–2024.

Põhja-Makedoonia võtab meetmeid ka GRECO soovituste täitmiseks. Siseministeeriumi töörühmale anti ülesanne koostada siseasjade seaduse ja politseiseaduse muutmise ettepanekud.

3. Soovitused Põhja-Makedooniale

Põhja-Makedoonia on võtnud komisjoni soovituste täitmiseks meetmeid. Täiendavaid pingutusi on siiski tarvis teha rändehalduses ning võitluses rahapesu, terrorismi, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu, samuti majandushuvi eest kodakondsuse andmise küsimuses. Eelkõige tuleb tegeleda järgmiste valdkondadega: