Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu sõlmimise kohta /* COM/2014/0146 final - 2014/0083 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Lisatud ettepanek on õigusakt, millega antakse luba sõlmida ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vaheline assotsieerimisleping (edaspidi „leping”). Komisjon teeb eraldi otsuse assotsieerimislepingu sõlmimiseks Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel. ELi ja Moldova Vabariigi praegused suhted rajanevad 1998. aastal jõustunud partnerlus- ja koostöölepingul. Läbirääkimised ELi ja Moldova Vabariigi vahelise igakülgse ja põhjaliku lepingu üle algasid 2010. aasta jaanuaris. 2012. aasta veebruaris algasid EL ja Moldova Vabariigi läbirääkimised lepingu põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda käsitleva osa üle. Tegemist on lepingu olulisima osaga. Euroopa Liit ja Moldova Vabariik parafeerisid assotsieerimislepingu teksti, sealhulgas selle vabakaubanduspiirkonna loomist käsitleva osa, 29. novembril 2013. Assotsieerimislepingu eesmärk on kiirendada Moldova Vabariigi ja ELi poliitiliste ja majandussuhete arengut ning integreerida Moldova Vabariigi majandus teatavates sektorites järk-järgult ELi siseturuga. Seda eesmärki teenib ka lepingu osa, mis käsitleb põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna loomist. 2. LÄBIRÄÄKIMISTE TULEMUSED Nõukogu on läbirääkimiste kõigist etappidest korrapäraselt teavitatud ja temaga on nõu peetud asjaomastes töörühmades, eelkõige Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia töörühmas ning kaubanduspoliitika komitees. Komisjon leiab, et nõukogu läbirääkimisjuhistes seatud eesmärgid on saavutatud ja assotsieerimislepingu projekt on liidule vastuvõetav. Assotsieerimislepingu lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt. Lepinguga luuakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vaheline assotsiatsioon. Tegemist on uue etapiga ELi ja Moldova lepinguliste suhete arendamisel, kus eesmärgiks on edendada poliitilist lähendamist ja majanduslikku integratsiooni ning luua eeldused suhete edasiseks arenguks. Assotsieerimise üldeesmärk on eelkõige lepinguosalisi järk-järgult üksteisele lähendada ühiste väärtuste alusel, tugevdada tõhustatud poliitilise dialoogi pidamise raamistikku, säilitada, edendada ja tugevdada rahu ja stabiilsust nii piirkondlikus kui ka rahvusvahelises ulatuses, luua tingimused majandus- ja kaubandussuhete tõhustamiseks, et saavutada Moldova Vabariigi järk-järguline ja osaline majanduslik integreerumine ELi siseturuga, arendada koostööd õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas õigusriigi põhimõtete järgimise ning inimõiguste ja põhivabaduste austamise edendamiseks, ning luua tingimused koostöö süvendamiseks muudes vastastikust huvi pakkuvates valdkondades. Assotsieerimislepinguga nähakse ette laiaulatuslik valdkondlik koostöö 28 valdkonnas eesmärgiga toetada peamisi reforme, majanduse elavdamist ja majanduskasvu ning edendada head valitsemistava ja valdkondlikku koostööd. Nende valdkondade hulka kuuluvad: avaliku halduse reform, riigi rahanduse juhtimine, energeetika, transport, keskkonna kaitsmine ja keskkonnakaitse edendamine, tööstuslik ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate koostöö, sotsiaalpoliitika, tarbijakaitse, põllumajandus ja maaelu areng, piiriülene ja piirkondlik koostöö, haridus, koolitus, kodanikuühiskonna organisatsioonide koostöö, noored ning kultuurikoostöö. Kõigis neis valdkondades alustatakse süvendatud koostööd, tuginedes olemasolevatele kahe- ja mitmepoolsetele raamistikele. Koostöö eesmärk on muuta dialoog ning teabe ja hea tava vahetus korrapärasemaks. Valdkondliku koostöö peatükkide olulisim osa on õigusaktide järk-järgulise lähendamise terviklik kava, mis on esitatud lepingu lisades. Koostöö keskmes ning ühtlasi Moldova Vabariigi siseriikliku reformi ja ajakohastamismeetmete aluseks on konkreetsed ajakavad, millest lähtudes tuleb Moldova Vabariigil lähendada oma õigusaktid ELi õigustiku teatavatele osadele ja need rakendada. Lepingus on käsitletud ka institutsioonilise koostöö ajakohastatud raamistikku ja dialoogifoorumeid. Teatav otsustamisõigus on antud assotsieerimisnõukogule, kes võib selle delegeerida assotsieerimiskomiteele. Komitee võib omakorda kokku tulla kaubanduskoosseisus. Ette on nähtud ka kodanikuühiskonna foorumi ja parlamentaarse koostöö foorumi loomine. Lisaks sisaldab leping seiret, õigusaktide lähendamist, kohustuste täitmist ja vaidluste lahendamist käsitlevaid sätteid, ning eraldi sätteid samade menetluste kohta kaubandusküsimuste puhul. Lepingu vabakaubanduspiirkonna loomist käsitlevas osas ettenähtud majanduslik integreerimine aitab tugevalt stimuleerida Moldova Vabariigi majanduskasvu. Integreerimine seisneb Moldova Vabariigi õigusaktide, normide ja standardite lähendamises ELi õigusaktidele, normidele ja standarditele. Lepingu vabakaubanduspiirkonna loomist käsitlev osa on assotsieerimislepingu olulisim osa, mis aitab parandada ettevõtlusvõimalusi nii ELis kui ka Moldova Vabariigis ning soodustab Moldova Vabariigi majanduse ajakohastamist ja selle järk-järgulist integreerimist ELi majandusega. Assotsieerimisprotsessi tulemusel peaksid paranema tootestandardid ja kodanikele teenuste osutamine, eelkõige aga Moldova Vabariigi suutlikkus konkureerida rahvusvahelistel turgudel. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Liidu poolt on käesoleva lepingu sõlmimise õiguslikuks aluseks ELi toimimise lepingu artikkel 217 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a ja artikli 218 lõike 8 teise lõiguga ning artikli 218 lõige 7. Lisatud ettepanek on õigusakt assotsieerimislepingu liidu nimel sõlmimiseks. Euroopa Aatomienergiaühenduse puhul kasutatakse eraldi õigusakti. Läbirääkimiste selliste tulemuste valguses teeb komisjon nõukogule ettepaneku teha otsus sõlmida ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelisele assotsieerimisleping Euroopa Liidu nimel pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist. Komisjon esitab oma ettepaneku ühelt poolt liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise lepingu vormis seetõttu, et lepingu koostamist alustati enne Lissaboni lepingu jõustumist kehtinud asutamislepingu alusel. 2014/0083 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu sõlmimise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a ja lõike 8 teise lõiguga ning artikli 218 lõiget 7, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[1], võttes arvesse Euroopa Paelamendi ettepanekut[2] ning arvestades järgmist: (1) 15. juunil 2009 volitas nõukogu komisjoni alustama Moldova Vabariigiga läbirääkimisi uue Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise lepingu sõlmimiseks, et asendada partnerlus- ja koostööleping.[3] (2) Läbirääkimised viidi edukalt lõpule ning ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vaheline assotsieerimisleping (edaspidi „leping”) parafeeriti 29. novembril 2013. (3) Kooskõlas nõukogu [kuupäeva] otsusega [otsuse number][4] kirjutati lepingule alla [koht] [kuupäev], et leping hiljem sõlmida. (4) Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 7 võib nõukogu volitada komisjoni kiitma heaks muudatusi, mille võtab vastu geograafiliste tähiste allkomitee vastavalt lepingu artiklile 306. (5) On asjakohane kehtestada lepingu alusel kaitstavate geograafiliste tähiste kaitsmise kord. (6) Lepingut ei tõlgendata viisil, mis võimaldaks sellest tulenevatele õigustele ja kohustustele otseselt tugineda liidu või liikmesriikide kohtutes, (7) Leping tuleks liidu nimel heaks kiita, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vaheline assotsieerimisleping koos selle lisade ja protokollidega (edaspidi „leping”) kiidetakse liidu nimel heaks.[5] Artikkel 2 Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel lepingu artikli 465 lõikes 1 osutatud teate liidu nõusolekust end lepinguga siduda.[6] Artikkel 3 Lepingu artikli 306 kohaldamisel kiidab komisjon Euroopa Liidu nimel heaks geograafiliste tähiste allkomitee otsustega lepingusse tehtud muudatused. Kui huvitatud isikud ei jõua kokkuleppele teatava geograafilise tähise kohta esitatud vastuväidete tõttu, võtab komisjon vastu seisukoha Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 57 lõikes 2 kehtestatud korras[7]. Artikkel 4 1. Lepingu V jaotise 9. peatüki 3. alljao („Geograafilised tähised”) kohaselt kaitstud nime võib kasutada iga ettevõtja, kes turustab vastavate tootekirjeldustega kooskõlas olevaid põllumajandustooteid, toitu, veine, aromatiseeritud veine ja kangeid alkohoolseid jooke. 2. Lepingu artikli 301 kohaselt tagavad liikmesriigid ja Euroopa Liidu institutsioonid lepingu artiklitega 297–300 ettenähtud kaitse, sealhulgas huvitatud isiku taotluse korral. Artikkel 5 Lepingut ei tõlgendata viisil, mis võimaldaks sellest tulenevatele õigustele ja kohustustele otseselt tugineda liidu või liikmesriikide kohtutes, Artikkel 6 Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle vastuvõtmist. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja [1] ELT L , , lk . [2] ELT L , , lk . [3] ELT L 181, 24.6.1998. [4] ELT L , , lk . [5] Lepingu tekst on lisatud nõukogu otsusele kirjutada alla ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelisele assotsieerimislepingule ja lepingut ajutiselt kohaldada (ELT L , , lk .) [6] Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas. [7] ELT L 343, 14.12.2012, lk 1. ÜHELT POOLT EUROOPA LIIDU, EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE JA NENDE LIIKMESRIIKIDE NING TEISELT POOLT MOLDOVA VABARIIGI VAHELINE ASSOTSIEERIMISLEPING PREAMBUL BELGIA KUNINGRIIK, BULGAARIA VABARIIK, TŠEHHI VABARIIK, TAANI KUNINGRIIK, SAKSAMAA LIITVABARIIK, EESTI VABARIIK, IIRIMAA, KREEKA VABARIIK, HISPAANIA KUNINGRIIK, PRANTSUSE VABARIIK, HORVAATIA VABARIIK, ITAALIA VABARIIK, KÜPROSE VABARIIK, LÄTI VABARIIK, LEEDU VABARIIK, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK, UNGARI, MALTA VABARIIK, MADALMAADE KUNINGRIIK, AUSTRIA VABARIIK, POOLA VABARIIK, PORTUGALI VABARIIK, RUMEENIA, SLOVEENIA VABARIIK, SLOVAKI VABARIIK, SOOME VABARIIK, ROOTSI KUNINGRIIK, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK, kes on Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu osalised, edaspidi „liikmesriigid”, EUROOPA LIIT, edaspidi „liit” või „EL”, ja EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS, edaspidi „Euratom”, ühelt poolt ning MOLDOVA VABARIIK teiselt poolt, edaspidi koos „lepinguosalised”, PIDADES SILMAS lepinguosaliste ühiseid väärtusi, samuti nende vahel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepinguga loodud ning Euroopa naabruspoliitika ja idapartnerluse raames edasi arendatud sidemeid, ning rõhutades lepinguosaliste ühist soovi omavahelisi suhteid edasi arendada, tugevdada ja laiendada; TUNNUSTADES Moldova Vabariigi Euroopa-püüdlusi ja Euroopa-orientatsiooni; TUNNISTADES, et väärtused, millele EL tugineb – nimelt demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamine ning õigusriigi põhimõte –, on ka käesoleva lepingu kohase poliitilise assotsieerimise ja majandusintegratsiooni südames; VÕTTES ARVESSE, et käesolev leping ei piira ELi ja Moldova Vabariigi suhete edasist arengut, vaid avab selleks võimalusi; TUNNISTADES, et Moldova Vabariik on Euroopa riik, kellel on ühine ajalugu ja ühised väärtused liikmesriikidega ning kes on võtnud endale kohustuse neid väärtusi rakendada ja propageerida, sest neil põhineb tema Euroopa-orientatsioon; TUNNISTADES ELi ja Moldova Vabariigi ühise Euroopa naabruspoliitika 2005. aasta veebruari tegevuskava tähtsust ELi ja Moldova Vabariigi suhete tugevdamises ja Moldova Vabariigis reformi- ja ühtlustamisprotsessi edendamises ning seega järkjärgulise majandusliku lõimumise ja poliitilise assotsieerimise soodustamises; VÕTTES EESMÄRGIKS süvendada põhivabaduste ja inimõiguste, sealhulgas vähemuste õiguste, demokraatia põhimõtete, õigusriigi ja hea valitsemistava põhimõtete austamist; RÕHUTADES eriti oma soovi edendada inimõigusi, demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid, muu hulgas tehes tihedat koostööd Euroopa Nõukogu raames; SOOVIDES aidata kaasa Moldova Vabariigi poliitilisele, sotsiaal-majanduslikule ja institutsioonilisele arengule, tehes koostööd paljudes ühishuvi pakkuvates valdkondades, sealhulgas hea valitsemistava, vabaduse, turvalisuse ja õiguse, kaubanduse integreerimise ja majanduskoostöö tihendamise, tööhõive ja sotsiaalpoliitika, finantsjuhtimise, avaliku halduse ja avaliku teenistuse reformi, kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamise, institutsioonide arendamise, vaesuse vähendamise ning jätkusuutliku arengu alal; VÕTTES EESMÄRGIKS järgida kõiki ÜRO põhikirja ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) põhimõtteid ja sätteid, eelkõige Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi 1975. aasta Helsingi kohtumise lõppakti, samuti Madridi 1991. aasta ja Viini 1992. aasta konverentsi lõppdokumente, 1990. aasta Pariisi uue Euroopa hartat, 1948. aasta ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni ning 1950. aasta Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni; RÕHUTADES oma kavatsust edendada rahvusvahelist rahu ja julgeolekut ning osaleda tõhusas mitmepoolsuses ja vaidluste rahumeelses lahendamises, tehes selle nimel koostööd Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) ja OSCE raames; TUNNISTADES Moldova Vabariigi piirkondlikes koostöövormides aktiivse osalemise tähtsust; SOOVIDES edasi arendada korrapärast poliitilist dialoogi vastastikust huvi pakkuvates kahepoolsetes ja rahvusvahelistes küsimustes, sealhulgas nende piirkondlikes aspektides, võttes arvesse ELi ühist välis- ja julgeolekupoliitikat (ÜJVP) ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikat (ÜJKP); VÕTTES ARVESSE ELi valmisolekut toetada rahvusvahelist tegevust Moldova Vabariigi suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse tugevdamiseks ning aidata kaasa tema taasintegreerimisele; TUNNISTADES, et Moldova Vabariigi võetud kohustus leida püsiv lahendus Transnistria konfliktile ja ELi võetud kohustus toetada konfliktijärgset rehabilitatsiooni on väga olulised; VÕTTES EESMÄRGIKS ennetada igasugust organiseeritud kuritegevust, inimkaubandust ja korruptsiooni ning nende vastu võidelda, samuti tõhustada koostööd terrorismivastases võitluses; VÕTTES EESMÄRGIKS süvendada dialoogi ja koostööd rände, varjupaiga ja piirihalduse küsimustes, lähtudes ELi välisrändepoliitika raamistikust, mille puhul pööratakse tähelepanu koostööle seadusliku rände, sealhulgas korduvrände valdkonnas, võitlusele ebaseadusliku rändega ning Euroopa Ühenduse ja Moldova Vabariigi vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingu tõhusale rakendamisele; TUNNISTADES Moldova Vabariigi kodanikele järk-järgult viisavaba reisimise võimaldamist, kui on täidetud liikuvuse hea juhtimise ja turvalisuse nõuded; KINNITADES, et Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise reguleerimisalasse jäävad käesoleva lepingu sätted seovad Ühendkuningriiki ja Iirimaad eraldi lepinguosalistena ja mitte ELi osana, välja arvatud juhul, kui EL ja Ühendkuningriik ja/või Iirimaa teatavad Moldova Vabariigile ühiselt, et leping on Ühendkuningriigi ja/või Iirimaa suhtes siduv, kuna neid käsitatakse ELi osana kooskõlas Euroopa Liidu lepingule Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolliga nr 21 Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes. Juhul kui Ühendkuningriik ja/või Iirimaa enam ei soovi, et leping oleks tema/nende kui ELi osa suhtes siduv kooskõlas protokolli nr 21 artikliga 4a, teatab EL koos Ühendkuningriigi ja/või Iirimaaga Moldova Vabariigile viivitamata sellisest seisukoha muutusest ning sellisel juhul on käesolev leping nende suhtes siduv kui eraldi lepinguosaliste suhtes. Sama kehtib Taani suhtes osutatud aluslepingutele lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 kohaselt; VÕTTES EESMÄRGIKS järgida vaba turumajanduse põhimõtteid ja kinnitades, et EL on valmis aitama kaasa majandusreformidele Moldova Vabariigis; VÕTTES EESMÄRGIKS austada keskkonnaalaseid vajadusi, muu hulgas tehes piiriülest koostööd seoses mitmepoolsete rahvusvaheliste lepingutega ja viies neid lepinguid ellu, ning järgida jätkusuutliku arengu põhimõtteid; SOOVIDES järk-järgult saavutada majanduslikku integratsiooni ELi siseturuga, nagu on sätestatud käesolevas lepingus, muu hulgas käesoleva lepingu lahutamatu osa moodustava põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna kaudu; SOOVIDES järk-järgult luua põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna, mille raames nähakse ette õigusaktide põhjalik ühtlustamine ja turulepääsu liberaliseerimine kooskõlas lepinguosaliste õiguste ja kohustustega, mis tulenevad nende liikmesusest Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO), ning kõnealuseid õigusi ja kohustusi läbipaistvalt rakendada; USKUDES, et käesoleva lepinguga luuakse uued tingimused lepinguosaliste majandussuhetele, eelkõige kaubanduse ja investeeringute arendamisele, ning ergutatakse konkurentsi, mis on majanduse ümberkorraldamisel ja ajakohastamisel määrava tähtsusega; VÕTTES EESMÄRGIKS suurendada energiavarustuse kindlust, toetades asjakohase taristu arengut ning edendades turuintegratsiooni ja õigusnormide ühtlustamist ELi õigustiku põhielementidega, samuti energiatõhusust ja taastuvate energiaallikate kasutamist; TUNNISTADES vajadust süvendada energiakoostööd ning lepinguosaliste eesmärki rakendada energiaühenduse asutamisleping; SOOVIDES parandada rahvatervise ohutust ja inimeste tervise kaitset kui jätkusuutliku arengu ja majanduskasvu eeltingimusi; VÕTTES EESMÄRGIKS edendada inimestevahelisi kontakte, sealhulgas teaduse ja arengu, hariduse ja kultuuri valdkonnas toimuva koostöö ja vahetuste kaudu; VÕTTES EESMÄRGIKS edendada piiriülest ja piirkondadevahelist koostööd heanaaberlike suhete vaimus; TUNNISTADES Moldova Vabariigi kohustust järk-järgult ühtlustada oma asjakohaste valdkondade õigusaktid ELi õigusaktidega ning neid tõhusalt rakendada; TUNNISTADES Moldova Vabariigi kohustust töötada välja haldus- ja institutsiooniline taristu ulatuses, mis on vajalik käesoleva lepingu täitmise tagamiseks; VÕTTES ARVESSE ELi soovi toetada reformide elluviimist ja kasutada selleks kõiki võimalikke koostöövahendeid ning tehnilise, rahalise ja majandusliku abi vahendeid, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: ARTIKKEL 1 Eesmärgid 1. Käesolevaga luuakse assotsiatsioon ühelt poolt liidu ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahel. 2. Assotsiatsiooni eesmärgid on: a) edendada lepinguosaliste poliitilist assotsieerumist ja majanduslikku integreerumist ühiste väärtuste ning tihedate sidemete alusel, muu hulgas laiendades Moldova Vabariigi osalemist ELi poliitikavaldkondades, programmides ja ametite tegevuses; b) tugevdada kõigis ühist huvi pakkuvates valdkondades tõhustatud poliitilise dialoogi pidamise raamistikku, mis võimaldab lepinguosalistel arendada tihedaid poliitilisi suhteid; c) aidata tugevdada demokraatiat ning edendada poliitilist, majanduslikku ja institutsioonilist stabiilsust Moldova Vabariigis; d) edendada, säilitada ja tugevdada piirkondlikku ja rahvusvahelist rahu ja stabiilsust, muuhulgas tehes ühiseid jõupingutusi, et kõrvaldada pingeallikaid ja parandada julgeolekut piiridel ning edendada piiriülest koostööd ja heanaaberlikke suhteid; e) toetada ja süvendada koostööd vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas, et tugevdada õigusriiki ning parandada inimõiguste ja põhivabaduste austamist, ning samuti liikuvuse ja inimestevaheliste kontaktide valdkonnas; f) toetada Moldova Vabariigi püüdlusi teha rahvusvahelist koostööd oma majanduse arendamiseks ka tema õigusaktide ELi õigusaktidega ühtlustamise kaudu; g) luua tingimused tõhustatud majandus- ja kaubandussuhete loomiseks, et vastavalt käesolevale lepingule integreerida Moldova Vabariik järk-järgult ELi siseturuga, sealhulgas luues põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna, mille raames nähakse ette õigusaktide põhjalik ühtlustamine ja turulepääsu liberaliseerimine kooskõlas õiguste ja kohustustega, mis tulenevad liikmesusest Maailma Kaubandusorganisatsioonis, ning kõnealuseid õigusi ja kohustusi läbipaistvalt rakendada, ning h) luua tingimused koostöö süvendamiseks muudes ühist huvi pakkuvates valdkondades. I JAOTIS ÜLDPÕHIMÕTTED ARTIKKEL 2 1. Lepinguosaliste sise- ja välispoliitika aluseks ning käesoleva lepingu oluliseks osaks on ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonis, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi 1975. aasta Helsingi kohtumise lõppaktis ning 1990. aasta Pariisi uue Euroopa hartas sätestatud demokraatia põhimõtete, inimõiguste ja põhivabaduste austamine. Käesoleva lepingu oluline osa on ka massihävitusrelvade, nendega seotud materjalide ja nende kandevahendite leviku tõkestamine. 2. Lepinguosalised rõhutavad veel kord pühendumist turumajanduse, jätkusuutliku arengu ning tõhusa mitmepoolsuse põhimõtetele. 3. Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et järgivad õigusriigi ja hea valitsemistava põhimõtteid ning rahvusvahelisi kohustusi, eelkõige neid, mis neil on ÜRO, Euroopa Nõukogu ja OSCE raames. 4. Lepinguosalised kohustuvad edendama koostööd ja heanaaberlikke suhteid, sealhulgas koostööd ühist huvi pakkuvate projektide väljatöötamisel, eelkõige korruptsiooni, organiseeritud ja muu (sealhulgas riikidevahelise) kuritegevuse ning terrorismi ennetamise ja nende vastu võitlemise projektide raames. Kõnealune kohustus on lepinguosaliste suhete ja koostöö arengu keskne tegur, mis aitab kaasa piirkondliku rahu ja stabiilsuse kindlustamisele. II JAOTIS POLIITILINE DIALOOG JA REFORMID NING KOOSTÖÖ VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA VALDKONNAS ARTIKKEL 3 Poliitilise dialoogi eesmärgid 1. Lepinguosalised arendavad ja süvendavad poliitilist dialoogi kõigis ühist huvi pakkuvates valdkondades, sealhulgas välis- ja julgeolekupoliitika ning siseriikliku reformi küsimustes. See suurendab poliitilise koostöö tulemuslikkust ning lähendab seisukohti välis- ja julgeolekupoliitika küsimustes. 2. Poliitilise dialoogi eesmärgid on järgmised: a) süvendada poliitilist assotsieerimist ning suurendada lähenemist ja tulemuslikkust poliitika, sealhulgas julgeolekupoliitika valdkonnas; b) edendada tõhusal mitmepoolsusel põhinevat rahvusvahelist stabiilsust ja julgeolekut; c) tugevdada koostööd ja dialoogi lepinguosaliste vahel rahvusvahelise julgeoleku ja kriisiohjamise valdkonnas, eelkõige eesmärgiga vältida üleilmseid ja piirkondlikke probleeme ja ohtusid; d) edendada tulemustele orienteeritud ja praktilist koostööd lepinguosaliste vahel, et saavutada rahu, julgeolek ja stabiilsus Euroopas; e) parandada demokraatia põhimõtete, õigusriigi ja hea valitsemistava põhimõtete järgimist, inimõiguste ja põhivabaduste, sealhulgas vähemuste õiguste austamist, ning aidata kaasa siseriiklike poliitiliste reformide tugevdamisele; f) arendada dialoogi ja süvendada koostööd lepinguosaliste vahel julgeoleku ja kaitse valdkonnas ning g) austada ja edendada territoriaalse ühtsuse, piiride puutumatuse ja sõltumatuse põhimõtteid. ARTIKKEL 4 Siseriiklikud reformid Lepinguosalised teevad koostööd järgmistes valdkondades: a) demokraatlike institutsioonide ja õigusriigi arendamine ja kindlustamine ning nende stabiilsuse ja mõjususe suurendamine, b) inimõiguste ja põhivabaduste austamise tagamine, c) kohtu- ja õigusreformi edendamine eesmärgiga tagada kohtusüsteemi sõltumatus, tugevdada selle haldussuutlikkust ning tagada õiguskaitseasutuste tegevuse tulemuslikkus, d) avaliku halduse reformi ning aruandekohustusliku, tõhusa, läbipaistva ja pädeva avaliku teenistuse ülesehitamise edendamine ning e) korruptsioonivastase võitluse tulemuslikkuse tagamine, pidades eelkõige silmas korruptsioonivastase võitluse alase rahvusvahelise koostöö tõhustamist, ning ÜRO 2003. aasta korruptsioonivastane konventsiooni ja muude asjakohaste rahvusvaheliste õigusaktide tulemuslik rakendamine. ARTIKKEL 5 Välis- ja julgeolekupoliitika 1. Lepinguosalised tugevdavad dialoogi ja koostööd ning seisukohtade järkjärgulist lähendamist välis- ja julgeolekupoliitika (sealhulgas ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika) küsimustes, käsitledes eelkõige konfliktide ennetamise, kriisiohjamise, piirkonna stabiilsuse, desarmeerimise, massihävitusrelvade leviku tõkestamise, relvastuskontrolli ja relvaekspordi kontrolli probleeme. Koostöö põhineb ühistel väärtustel ja huvidel ning selle eesmärk on suurendada poliitika ühtsust ja tulemuslikkust, kasutades kahepoolseid, rahvusvahelisi ja piirkondlike foorumeid. 2. Lepinguosalised kinnitavad veel kord pühendumist suveräänsuse, territoriaalse terviklikkuse ja piiride puutumatuse põhimõtete järgimisele, nagu on sätestatud ÜRO põhikirjas ja Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi 1975. aasta Helsingi kohtumise lõppaktis, ning pühendumist nende põhimõtete edendamisele kahe- ja mitmepoolsetes suhetes. ARTIKKEL 6 Rahvusvaheline Kriminaalkohus 1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et kõige raskemad rahvusvahelist üldsust muretsema panevad kuriteod ei tohi jääda karistamata ja tagada tuleks selliste kuritegude eest tõhus vastutuselevõtmine, võttes meetmeid nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kaudu. 2. Lepinguosalised on seisukohal, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu asutamine ja tulemuslik toimimine on rahvusvahelise rahu ja õiguse jaoks oluline samm. Lepinguosalised lepivad kokku toetada Rahvusvahelist Kriminaalkohust, rakendades selle Rooma statuuti ja statuudiga seotud instrumente, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse vajadust tagada Rooma statuudi terviklus. ARTIKKEL 7 Konfliktide ennetamine ja kriisiohjamine Lepinguosalised tõhustavad praktilist koostööd konfliktide ennetamise ja kriisiohjamise valdkonnas, eelkõige pidades silmas Moldova Vabariigi võimalikku osalemist ELi juhitavates tsiviil- ja sõjalistes kriisiohjamisoperatsioonides, samuti asjakohastel õppustel ja koolitustel; selline osalemine oleks üksikjuhtumipõhine ja sellele peaks eelnema ELi-poolne kutse. ARTIKKEL 8 Piirkondlik stabiilsus 1. Lepinguosalised suurendavad ühiseid jõupingutusi piirkonnas stabiilsuse, julgeoleku ja demokraatia arengu edendamiseks ning eelkõige selleks, et teha koostööd piirkondlike konfliktide rahumeelseks lahendamiseks. 2. Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma tahet leida jätkusuutlik lahendus Transnistria küsimusele, austades Moldova Vabariigi suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust ning aidates ühiselt kaasa konflikti tagajärgede ületamisele. Kuni küsimuse lahendamiseni ning sõltumata läbirääkimiste kehtestatud vormist on Transnistria küsimus üks lepinguosalistevahelise ning lepinguosaliste ja muude huvitatud rahvusvaheliste isikute vahelise poliitilise dialoogi ja koostöö kesksetest teemadest. 3. Need jõupingutused tuginevad ühistele rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tagamise põhimõtetele, mis on sätestatud ÜRO põhikirjas, Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi 1975. aasta Helsingi kohtumise lõppaktis ja muudes asjakohastes mitmepoolsetes dokumentides. ARTIKKEL 9 Massihävitusrelvad 1. Lepinguosalised on seisukohal, et massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levik nii riiklikul kui ka mitteriiklikul tasandil on üks tõsisemaid ohte rahvusvahelisele stabiilsusele ja julgeolekule. Seetõttu lepivad lepinguosalised kokku, et teevad koostööd massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku piiramiseks ning aitavad sellele kaasa, täites täielikult oma seniseid kohustusi, mis tulenevad desarmeerimist ja massihävitusrelvade leviku tõkestamist käsitlevatest rahvusvahelistest lepingutest, ja muid vastavaid rahvusvahelisi kohustustusi. Lepinguosalised lepivad kokku, et kõnealune säte on käesoleva lepingu oluline osa. 2. Lepinguosalised lepivad samuti kokku, et teevad koostööd massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamiseks ning aitavad sellele kaasa, a) astudes samme asjakohaste rahvusvaheliste õigusaktide ratifitseerimiseks ning vajadusel nendega ühinemiseks ja nende täielikuks rakendamiseks ning b) luues tõhusa siseriikliku ekspordikontrollisüsteemi massihävitusrelvadega seotud kaupade transiidi ja ekspordi kontrollimiseks, sealhulgas massihävitusrelvadega seotud kahesuguse kasutusega tehnoloogiate lõppkasutuse jälgimiseks, ning kehtestades ekspordikontrolli eeskirjade rikkumise eest tõhusad karistused. 3. Lepinguosalised lepivad kokku, et seavad sisse korrapärase poliitilise dialoogi eespool nimetatud meetmete toetamiseks ja tugevdamiseks. ARTIKKEL 10 Väike- ja kergrelvad ning tavarelvade ekspordi kontroll 1. Lepinguosalised tunnistavad, et väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseaduslik tootmine, vahendamine ja levitamine ning nende ülemäärane kokkukoondamine, puudulik haldamine, ladude ebapiisav turvamine ja kontrollimatu levik on endiselt tõsiseks ohuks rahule ja rahvusvahelisele julgeolekule. 2. Lepinguosalised nõustuvad järgima ja täielikult täitma oma vastavaid kohustusi, et võidelda väike- ja kergrelvade ning nende laskemoonaga ebaseadusliku kauplemise vastu vastavalt kehtivatele rahvusvahelistele lepingutele ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele, ning oma kohustusi, mis tulenevad muudest kõnealuses valdkonnas kohaldatavatest rahvusvahelistest dokumentidest, näiteks ÜRO tegevusprogrammist väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõikide aspektide ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kohta. 3. Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd ja tagama koordineerituse, vastastikuse täiendavuse ja koostoime võitluses väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku kaubanduse vastu ning ülemääraste varude hävitamise ülemaailmsel, piirkondlikul, osapiirkondlikul ja riiklikul tasandil. 4. Lisaks lepivad lepinguosalised kokku jätkata koostööd tavarelvade ekspordi kontrolli valdkonnas, võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli küsimustes. 5. Lepinguosalised lepivad kokku, et seavad sisse korrapärase poliitilise dialoogi eespool nimetatud meetmete toetamiseks ja tugevdamiseks. ARTIKKEL 11 Rahvusvaheline koostöö terrorismiga võitlemise valdkonnas 1. Lepinguosalised lepivad kokku teha kahepoolset, piirkondlikku ja rahvusvahelist koostööd, et tõkestada terrorismi ning võidelda sellega vastavalt rahvusvahelisele õigusele, asjakohastele ÜRO resolutsioonidele, rahvusvahelistele inimõiguste normidele ning pagulas- ja humanitaarõigusele. 2. Sel eesmärgil teevad nad koostööd eelkõige rahvusvahelise üksmeele süvendamiseks võitluses terrorismi vastu, sealhulgas vajaduse korral terroriaktide õigusliku määratluse küsimuses, ning tehes tööd rahvusvahelise terrorismivastase võitluse terviklikus konventsioonis kokkuleppele jõudmise nimel. 3. ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1373 (2001), teiste asjaomaste ÜRO resolutsioonide ning asjakohaste rahvusvahelise konventsioonide ja vahendite täielikuks rakendamiseks vahetavad lepinguosalised vastavalt rahvusvahelisele õigusele ja oma õigusaktidele teavet terroriorganisatsioonide ja -rühmituste, nende tegevuse ning toetusvõrgustike kohta III JAOTIS VABADUS, TURVALISUS JA ÕIGUS ARTIKKEL 12 Õigusriik 1. Lepinguosalised panevad vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas tehtava koostöö raames erilist rõhku õigusriigi põhimõtete, sealhulgas kohtusüsteemi sõltumatuse, õiguskaitse kättesaadavuse ja õiglase kohtumõistmise põhimõtte edendamisele. 2. Lepinguosalised teevad koostööd õiguskaitse ja õigusmõistmise valdkonna institutsioonide tulemusliku tegevuse tagamiseks. 3. Koostöö vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas põhineb inimõiguste ja põhivabaduste austamisel. ARTIKKEL 13 Isikuandmete kaitse 1. Lepinguosalised lepivad kokku teha koostööd, et tagada kõrgetasemeline isikuandmete kaitse vastavalt ELi, Euroopa Nõukogu ja rahvusvahelistele instrumentidele ja normidele. 2. Igasuguse isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse käesoleva lepingu I lisas nimetatud õigusnorme. Isikuandmeid edastatakse lepinguosaliste vahel üksnes juhul, kui see on vajalik selleks, et lepinguosaliste pädevad asutused saaksid rakendada käesolevat lepingut või muid lepinguosaliste vahel sõlmitud lepinguid. ARTIKKEL 14 Koostöö rände, varjupaiga ja piirihalduse valdkonnas 1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma territooriumide vaheliste rändevoogude ühise juhtimise tähtsust, arendavad edasi igakülgset dialoogi kõigis rändega seotud küsimustes, sealhulgas seadusliku rände, rahvusvahelise kaitse, ebaseadusliku rände, inimeste salaja üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse valdkonnas. 2. Koostöö lähtub lepinguosaliste konsultatsioonide käigus kindlaks määratud vajadustest ning seda rakendatakse kooskõlas asjakohaste kehtivate õigusaktidega. Koostöös keskendutakse eelkõige järgmisele: a) rände algpõhjused ja tagajärjed; b) siseriiklike õigusaktide ja tavade väljatöötamine ja rakendamine rahvusvahelise kaitse valdkonnas vastavalt 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsioonile ning 1967. aasta pagulasseisundit käsitlevale protokollile ning muudele asjasse puutuvaile piirkondlikele ja rahvusvahelistele dokumentidele, et tagada mittetagasisaatmise põhimõtte rakendamine; c) riiki lubamise eeskirjad, samuti riiki lubatud isikute õigused ja staatus, seaduslikult riigis viibivate mittekodanike õiglane kohtlemine ja integratsioonipoliitika, seaduslike sisserändajate haridus ja koolitus ning rassismi- ja ksenofoobiavastased meetmed; d) tõhusa ja ennetava poliitika väljatöötamine ebaseadusliku sisserände, rändajate ebaseaduslikult üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse valdkonnas, sealhulgas inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse võrgustikega võitlemise ning inimkaubanduse ohvrite kaitsmise küsimused; e) ebaseaduslike sisserändajate tagasipöördumise hõlbustamine ning f) piirihalduse ja dokumentide turvalisuse valdkonna organisatsioonilised küsimused, koolitused, hea tava ja muud operatiivmeetmed ning Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex) ja Moldova Vabariigi Piirivalveameti vahelise koostöö tugevdamine. 3. Koostööga võib soodustada ka korduvrännet arengu soodustamise eesmärgil. ARTIKKEL 15 Isikute liikumine 1. Lepinguosalised tagavad, et täielikult rakendatakse: a) Euroopa Ühenduse ja Moldova Vabariigi vaheline riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise leping, mis jõustus 1. jaanuaril 2008, ning b) Euroopa Ühenduse ja Moldova Vabariigi vaheline viisalihtsustusleping, mis jõustus 1. jaanuaril 2008 ja mida muudeti 27. juunil 2012. 2. Lepinguosalised kavatsevad parandada kodanike liikuvust ning astuvad järk-järgult samme oma ühise eesmärgi – viisavabaduse – poole, kui aeg on küps ning täidetud on viisanõude kaotamise tegevuskavas sätestatud liikuvuse hea juhtimise ja turvalisuse nõuded. ARTIKKEL 16 Organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ning muu ebaseadusliku tegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine 1. Lepinguosalised teevad koostööd muu hulgas rahvusvahelise organiseeritud ja muu kuritegevuse ja ebaseadusliku tegevuse ennetamise ning nende vastu võitlemise valdkonnas. Selline koostöö hõlmab järgmist: a) inimeste ebaseaduslik üle piiri toimetamine ja inimkaubandus; b) kaupade, sealhulgas kergrelvade ja ebaseaduslike uimastite ebaseaduslik üle piiri toimetamine ja nendega kauplemine; c) ebaseaduslik majandus- ja finantstegevus, nagu võltsimine, maksupettus ja riigihangetega seotud pettus; d) käesoleva lepingu VI jaotises „Rahaline abi ning pettusevastased ja kontrollisätted” osutatud pettus rahvusvaheliste annetajate rahastatud projektide puhul; e) korruptsioon era- ja avalikus sektoris, sealhulgas ametiseisundi ja mõjuvõimu kuritarvitamine; f) dokumentide võltsimine ja valeandmete esitamine ning g) küberkuritegevus. 2. Lepinguosalised tõhustavad õiguskaitseasutuste kahepoolset, piirkondlikku ja rahvusvahelist koostööd, sealhulgas koostööd Europoli ja Moldova Vabariigi ametiasutuste vahel. Lepinguosalised kohustuvad tulemuslikult rakendama vastavaid rahvusvahelisi norme, eelkõige neid, mis on sätestatud ÜRO 2000. aasta rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsioonis ja selle kolmes protokollis, ÜRO 2003. aasta korruptsioonivastases konventsioonis ning Euroopa Nõukogu korruptsiooni ennetamise ja korruptsiooni vastu võitlemise instrumentides. ARTIKKEL 17 Võitlus ebaseaduslike uimastitega 1. Lepinguosalised teevad oma volituste ja pädevuse piires koostööd, kindlustamaks uimastiküsimuste tasakaalustatud ja integreeritud käsitlemist. Uimastipoliitika ja -meetmete eesmärk on tugevdada ebaseaduslike uimastite vastase võitlusega tegelevaid asutusi, vähendada ebaseaduslike uimastite pakkumist, salakaubavedu ja nõudlust, parandada toimetulekut uimastite kuritarvitamise tagajärgedega tervisele ja ühiskonnale ning tulemuslikumalt ära hoida keemiliste lähteainete ümbersuunamist narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks. 2. Lepinguosalised lepivad kokku nende eesmärkide saavutamiseks vajalikes koostöömeetodites. Meetmed tuginevad ühiselt kokkulepitud põhimõtetele, mis lähtuvad asjaomastest rahvusvahelistest konventsioonidest, ELi 2013.–2020. aasta narkostrateegiast ning 1998. aasta juunis ÜRO Peaassamblee narkootikumidevastasele võitlusele pühendatud kahekümnendal eriistungjärgul vastuvõetud poliitilisest deklaratsioonist, milles käsitletakse juhiseid nõudluse vähendamiseks narkootikumide järele. ARTIKKEL 18 Rahapesu ja terrorismi rahastamine 1. Lepinguosalised teevad koostööd selle nimel, et vältida oma rahandussüsteemi ja muude süsteemide kasutamist kuritegelikul teel saadud tulu pesemiseks ja terrorismi rahastamiseks. Kõnealune koostöö hõlmab ka kuritegelikul teel saadud varade ja vahendite tagastamist. 2. Selles valdkonnas tehtava koostöö raames võimaldatakse asjaomase teabe vahetamist vastavalt õiguslikule raamistikule ja selliste rahapesuga ja terrorismi rahastamisega võitlemiseks vajalike standardite kehtestamist, mis oleksid võrdväärsed selles valdkonnas tegevate asjaomaste rahvusvaheliste organite, näiteks rahapesuvastase töökonna poolt kehtestatud standarditega. ARTIKKEL 19 Terrorismivastane võitlus Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd terroriaktide ennetamisel ja tõkestamisel kooskõlas õigusriigi põhimõtete ja rahvusvaheliste inimõiguste, pagulas- ja humanitaarõiguse, ÜRO 2006. aasta ülemaailmse terrorismivastase võitluse strateegia ning lepinguosaliste õigus- ja haldusnormidega. ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide nr 1267 (1999), 1373 (2001), 1540 (2004) ja 1904 (2009) ning muude asjaomaste ÜRO instrumentide ning kohaldatavate rahvusvahelise konventsioonide ja instrumentide täielikuks rakendamiseks lepinguosalised: a) vahetavad kooskõlas rahvusvaheliste ja riiklike õigusaktidega teavet terrorirühmituste ja nende toetusvõrgustike kohta; b) vahetavad seisukohti terrorismi suundumuste, terrorismivastase võitluse vahendite ja meetodite, tehnilise valdkonna ja koolituse kohta ning vahetavad kogemusi terrorismi ennetamise kohta ning c) vahetavad head tava inimõiguste kaitse kohta terrorismivastases võitluses. ARTIKKEL 20 Õiguskoostöö 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et edendavad koostööd tsiviil- ja kaubandusasjades eesmärgiga pidada läbirääkimisi ning ratifitseerida ja rakendada tsiviilasjades tehtavat õigusalast koostööd käsitlevad mitmepoolsed konventsioonid, eriti rahvusvahelise õigusalase koostöö ja kohtuvaidluste ning laste kaitse valdkonnas kehtestatud Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi konventsioonid. 2. Kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas püüavad lepinguosalised tõhustada koostööd vastastikuse õigusabi küsimustes. Vajaduse korral hõlmab koostöö asjaomaste rahvusvaheliste ÜRO ja Euroopa Nõukogu õigusaktidega ühinemist ja nende õigusaktide rakendamist ning Eurojustiga tehtava koostöö tihendamist. IV JAOTIS MAJANDUSLIK JA MUU VALDKONDLIK KOOSTÖÖ 1. PEATÜKK AVALIKU HALDUSE REFORM ARTIKKEL 21 Koostöö eesmärk on arendada Moldova Vabariigis välja selline tõhus ja aruandekohustuslik avalik haldus, mis toetaks õigusriigi põhimõtete rakendamist ning tagaks, et riigi institutsioonide tööst saaks kasu kogu kõik Moldova Vabariigi elanikud, ning soodustada Moldova Vabariigi ja tema partnerite vaheliste suhete sujuvat arengut. Erilist tähelepanu pööratakse täidesaatvate ülesannete ajakohastamisele ja arendamisele, et Moldova Vabariigi kodanikele pakutaks kvaliteetseid teenuseid. ARTIKKEL 22 Koostöö hõlmab järgmisi valdkondi: a) avalike ametiasutuste institutsiooniline ja funktsionaalne arendamine, et tõhustada nende tegevust ja tagada, et otsustusprotsess ja strateegilise planeerimine oleks tõhus, kaasav ja läbipaistev; b) avalike teenuste ajakohastamine, sealhulgas e-valitsuse väljatöötamine ja rakendamine, et tõhustada kodanikele teenuste osutamist ja vähendada ettevõtluskulusid; c) juhi vastutusel ja volituste delegeerimisel põhineva professionaalse avaliku teenistuse loomine ning töölevõtmise, koolituse, hindamise ja töötasustamise aususe ja läbipaistvuse süvendamine; d) personalijuhtimise ja karjääri kujundamise tulemuslikkuse ja professionaalsuse parandamine ning e) avalikus teenistuses eetiliste väärtuste edendamine. ARTIKKEL 23 Koostöö hõlmab kõiki avaliku halduse tasandeid, sealhulgas kohalikke omavalitsusi. 2. PEATÜKK MAJANDUSDIALOOG ARTIKKEL 24 1. EL ja Moldova Vabariik edendavad majandusreformi läbiviimist, parandades teineteise majanduse põhialuste mõistmist. Lepinguosalistevahelise koostöö eesmärk on edendada toimivale turumajandusele vastavat majanduspoliitikat ning sellise majanduspoliitika kavandamist ja rakendamist. 2. Moldova Vabariik püüab luua toimiva turumajanduse ja järk-järgult lähendada oma poliitikat ELi poliitikale, lähtudes eesmärgist tagada usaldusväärne makromajandus- ja rahanduspoliitika, sealhulgas keskpanga sõltumatus ja hinnastabiilsus, ning usaldusväärne riigi rahandus ja jätkusuutlik maksebilanss. ARTIKKEL 25 1. Lepinguosalised lepivad kokku teha nimetatud eesmärkidel koostööd järgmistes valdkondades: a) teabevahetus makromajanduspoliitika ja struktuurireformide, makromajanduslike tulemuste ja väljavaadete ning majandusarengu strateegiate küsimustes; b) vastastikust huvi pakkuvate majandusküsimuste, sealhulgas majanduspoliitikameetmete ja nende rakendamise vahendite, näiteks majanduse prognoosimise ja strateegiliste poliitikadokumentide väljatöötamise meetodite ühine analüüsimine, et tugevdada Moldova Vabariigi poliitikakujundust ELi põhimõtete ja tavade kohaselt, ning c) makromajandusliku ja finantsteabe vahetamine, sealhulgas hulgas riigi rahandus, finantssektori arendamise ja õigusliku reguleerimise, raha- ja vahetuskursipoliitika ja raamistike, rahandusliku välisabi ja majandusstatistika alase ekspertteabe vahetamine. 2. Koostöö hõlmab ka teabevahetust Euroopa majandus- ja rahaliidu põhimõtete ja tegevuse üle. ARTIKKEL 26 Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub järjepidev dialoog. 3. PEATÜKK ÄRIÜHINGUÕIGUS, RAAMATUPIDAMINE JA AUDIT NING ETTEVÕTETE ÜLDJUHTIMINE ARTIKKEL 27 1. Tunnistades tõhusate eeskirjade ja tavade tähtsust äriühinguõiguse ja ettevõtete üldjuhtimise ning raamatupidamise ja auditi vallas täielikult toimiva turumajanduse loomiseks ja kaubanduse edendamiseks, lepivad lepinguosalised kokku koostöös järgmistes valdkondades: a) osanike, kreeditoride ja teiste sidusrühmade kaitse vastavalt ELi selle valdkonna eeskirjadele; b) riigi tasandil asjaomaste rahvusvaheliste standardite kehtestamine ja Moldova Vabariigi raamatupidamis- ja auditieeskirjade järkjärguline ühtlustamine ELi omadega ning c) ettevõtete üldjuhtimise poliitika edasiarendamine vastavalt rahvusvahelistele standarditele ning Moldova Vabariigi selle valdkonna eeskirjade järkjärguline ühtlustamine ELi eeskirjade ja soovitustega. 2. Asjaomased ELi eeskirjad on loetletud käesoleva lepingu II lisas. ARTIKKEL 28 Lepinguosalised jagavad teavet ja oskusteavet nii nende valdkondade olemasolevate süsteemide kui ka asjaomaste uute arengute kohta. Lisaks soovivad lepinguosalised parandada liikmesriikide äriregistrite ja Moldova Vabariigi riikliku ettevõtteregistri vahelist teabevahetust. Artikkel 29 Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub järjepidev dialoog. Artikkel 30 Moldova Vabariik ühtlustab oma õigusaktid käesoleva lepingu II lisas osutatud ELi ja rahvusvaheliste õigusaktidega vastavalt nimetatud lisale. 4. PEATÜKK TÖÖHÕIVE, SOTSIAALPOLIITIKA JA VÕRDSED VÕIMALUSED Artikkel 31 Lepinguosalised tugevdavad dialoogi ja koostööd Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) inimväärse töö tegevuskava, tööhõivepoliitika, töötervishoiu ja tööohutuse, sotsiaalse dialoogi, sotsiaalkaitse, sotsiaalse kaasamise, soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise ning sotsiaalsete õiguste valdkonnas, et toetada suurema arvu paremate töökohtade loomise, vaesuse vähendamise, sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamise, elukvaliteedi parandamise ja jätkusuutliku arengu edendamist. Artikkel 32 Koostöö seisneb teabe ja hea tava vahetamises ning see võib hõlmata mõningaid teemasid, mis valitakse välja järgmiste seast: a) vaesuse vähendamine ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamine; b) tööhõivepoliitika, kus eesmärk on suurema arvu paremate ja inimväärsete töötingimustega töökohtade loomine ning varimajanduse ja mitteametliku töötamise vähendamine; c) aktiivsete tööturumeetmete edendamine ja tööturuasutuste tõhususe parandamine, et kaasajastada tööturgu ja rahuldada tööturu vajadusi; d) tööturgude ja sotsiaalse turvalisuse süsteemi kaasavuse parandamine, et see hõlmaks ka ebasoodsas olukorras olevaid inimesi, sealhulgas puuetega ja vähemuste hulka kuuluvaid inimesi; e) tööjõu rände tõhus juhtimine, et suurendada selle positiivset mõju arengule; f) võrdsed võimalused eesmärgiga suurendada soolist võrdõiguslikkust ning tagada naistele ja meestele võrdsed võimalused; võitlus igasuguse diskrimineerimise vastu; g) sotsiaalpoliitika eesmärgiga tõsta sotsiaalkaitse – sotsiaalabi ja sotsiaalkindlustuse – taset ning viia sotsiaalkaitsesüsteemid vastavusse tänapäevaste kvaliteedi, juurdepääsetavuse ja rahalise jätkusuutlikkuse nõuetega; h) sotsiaalpartnerite laialdasem kaasamine ja sotsiaaldialoogi edendamine muu hulgas sidusrühmade suutlikkuse suurendamise teel ning i) töötervishoiu ja tööohutuse parandamine. Artikkel 33 Lepinguosalised toetavad kõigi asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonide ja eelkõige sotsiaalpartnerite kaasamist Moldova Vabariigi poliitika kujundamisse ja reformimisse ning käesoleva lepingu alusel toimuvasse koostöösse. Artikkel 34 Lepinguosalised soovivad tihendada tööhõive ja sotsiaalpoliitika alast koostööd kõigil asjaomastel piirkondlikel, mitmepoolsetel ja rahvusvahelistel foorumitel ja kõigis organisatsioonides. Artikkel 35 Lepinguosalised edendavad äriühingute sotsiaalset vastutust ja toetavad vastutustundlikke äritavasid, nagu need on sätestatud ÜRO 2000. aasta globaalses kokkuleppes ning ILO kolmepoolses deklaratsioonis rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta. Artikkel 36 Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub järjepidev dialoog. Artikkel 37 Moldova Vabariik ühtlustab oma õigusaktid käesoleva lepingu III lisas osutatud ELi ja rahvusvaheliste õigusaktidega vastavalt nimetatud lisale. 5. PEATÜKK TARBIJAKAITSE Artikkel 38 Lepinguosalised teevad koostööd, et tagada kõrgetasemeline tarbijakaitse ja saavutada kooskõla oma tarbijakaitsesüsteemide vahel. Artikkel 39 Nende eesmärkide saavutamiseks võib koostöö vajaduse korral hõlmata järgmist: a) kaubandustõkkeid vältides tarbijakaitsealaste õigusaktide ühtlustamine vastavalt käesolevas artikli IV lisas sõnastatud prioriteetidele, et luua tarbijatele tegelik valikuvõimalus; b) tarbijakaitsesüsteemide alase teabevahetuse edendamine muu hulgas tarbijakaitsealaste õigusaktide ja nende täitmise tagamise, tarbekaupade ohutuse, sealhulgas turujärelevalve, tarbijate teavitamissüsteemide ja -vahendite, tarbijate harimise, tarbijate õiguste, tarbijate kaebuste lahendamise ning kaupleja ja tarbija vahel sõlmitud müügi- ja teenuselepingute küsimustes; c) haldusametnikele ja muude tarbijate huve esindavatele isikutele ette nähtud väljaõppemeetmete edendamine ning d) sõltumatute tarbijaühenduste, sealhulgas valitsusväliste tarbijaorganisatsioonide arengu stimuleerimine, tarbijate esindajate vaheliste kontaktide tugevdamine ning ametiasutuste ja valitsusväliste organisatsioonide tarbijakaitsealase koostöö edendamine. Artikkel 40 Moldova Vabariik ühtlustab oma õigusaktid käesoleva lepingu IV lisas osutatud ELi ja rahvusvaheliste õigusaktidega vastavalt nimetatud lisale. 6. PEATÜKK STATISTIKA Artikkel 41 Lepinguosalised arendavad ja tugevdavad koostööd statistikaküsimustes, et täita pikema perspektiivi eesmärk – ajakohaste, rahvusvaheliselt võrreldavate ja usaldusväärsete statistiliste andmete esitamine. Eeldatakse, et jätkusuutlik, tõhus ja ametialaselt sõltumatu riiklik statistikasüsteem annab ELi ja Moldova Vabariigi kodanikele, ettevõtjatele ja otsustajatele vajalikku teavet, võimaldades neil seega teha teadlikke otsuseid. Riiklik statistikasüsteem peaks olema kooskõlas ÜRO ametliku statistika koostamise põhimõtetega, võttes arvesse ELi statistikaõigustikku, sealhulgas Euroopa statistika tegevusjuhist, et viia riiklik statistikasüsteem vastavusse Euroopa normide ja standarditega. Artikkel 42 Koostöö eesmärk on: a) riigi statistikasüsteemi suutlikkuse edasine tugevdamine, keskendudes tugevale õiguslikule alusele, piisavate andmete ja metaandmete esitamisele, levitamispoliitikale ning kasutajasõbralikkusele, lähtudes eri kasutajarühmade – avaliku ja erasektori, teadlaskonna ja muude kasutajate – vajadustest; b) Moldova Vabariigi statistikasüsteemi järkjärguline vastavusse viimine Euroopa statistikasüsteemiga; c) ELile andmete edastamise täiustamine, võttes arvesse asjaomaste rahvusvaheliste ja Euroopa metoodikate, sealhulgas klassifikaatorite kasutamist; d) riigi statistikatöötajate ametialase ja haldussuutlikkuse suurendamine, et lihtsustada ELi statistikastandardite kohaldamist ja aidata kaasa Moldova Vabariigi statistikasüsteemi arendamisele; e) kogemuste vahetamine lepinguosaliste vahel statistikavaldkonna oskusteabe arendamise kohta ning f) kõigi statistika tegemise protsesside ja levitamise täieliku kvaliteedijuhtimise edendamine. Artikkel 43 Lepinguosalised teevad koostööd Euroopa statistikasüsteemi raames, milles Euroopa statistikaasutuseks on Eurostat. Sellises koostöös keskendutakse muu hulgas järgmisele: a) rahvastikustatistika, sealhulgas rahvaloendused, ja sotsiaalstatistika; b) põllumajandusstatistika, sealhulgas põllumajandusloendused ja keskkonnastatistika; c) ettevõtlusstatistika, sealhulgas äriregistrid ja haldusallikate kasutamine statistilistel eesmärkidel; d) makromajandusstatistika, sealhulgas rahvamajanduse arvepidamine, väliskaubandusstatistika ja välismaiste otseinvesteeringute statistika; e) energiastatistika, sealhulgas energiabilansid; f) piirkondlik statistika ning g) horisontaalne tegevus, sealhulgas statistilised klassifikaatorid, kvaliteedijuhtimine, koolitus, levitamine, kaasaegse infotehnoloogia kasutamine jms. Artikkel 44 Lepinguosalised vahetavad muu hulgas teavet ja eksperditeadmisi ning arendavad koostööd, võttes arvesse varasemaid kogemusi, mis on saadud mitme abiprogrammi raames statistikasüsteemi reformi käivitamisel. Jõupingutused suunatakse edasisele ühtlustamisele ELi statistikaõigustikuga, tuginedes Moldova Vabariigi statistikasüsteemi arendamise riiklikule strateegiale ning võttes arvesse Euroopa statistikasüsteemi arendamist. Statistiliste andmete esitamise protsessis asetatakse rõhk valikuuringute ja haldusdokumentide kasutamise parandamisele, võttes samas arvesse vajadust vähendada vastamise koormust. Andmeid kasutatakse sotsiaal- ja majanduselu kõigi põhivaldkondade poliitika kujundamiseks ja seireks. Artikkel 45 Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes peetakse järjepidevat dialoogi. Moldova Vabariigile tuleks võimaluste piires võimaldada osalemist Euroopa statistikasüsteemi tegevuses, sealhulgas koolitustes. Artikkel 46 1. Lepinguosalised kohustuvad välja töötama Moldova Vabariigi õigusaktide järkjärgulise ELi statistikaõigustikuga ühtlustamise alusprogrammi ning seda programmi korrapäraselt ajakohastama. 2. Statistikaõigustikku käsitletakse kord aastas ajakohastatavas statistikanõuete kogumikus, mida lepinguosalised loevad käesoleva lepingu lisaks (V lisa). 7. PEATÜKK RIIGI RAHANDUSE JUHTIMINE: EELARVEPOLIITIKA, SISEKONTROLL, FINANTSJÄRELEVALVE JA VÄLISAUDIT Artikkel 47 Käesoleva peatüki valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on rakendada selles valdkonnas rahvusvahelisi norme ja ELi head tava, et toetada Moldova Vabariigis kaasaegse riigi rahanduse juhtimise süsteemi arendamist kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste aluspõhimõtetega, milleks on läbipaistvus, aruandekohustus, säästlikkus, tõhusus ja tulemuslikkus. Artikkel 48 Eelarve- ja arvepidamissüsteemid Lepinguosalised teevad koostööd selleks, et: a) parandada ja süstematiseerida eelarvehalduse, riigikassa ning arvepidamis- ja aruandlussüsteemide regulatiivdokumente ja neid rahvusvaheliste standardite alusel ühtlustada, järgides ELi avaliku sektori head tava; b) pidevalt arendada mitmeaastast eelarveplaneerimist ja viia see vastavusse ELi hea tavaga; c) õppida tundma Euroopa riikide vahelisi suhteid eelarvevaldkonnas, et arendada seda valdkonda Moldova Vabariigis; d) ühtlustada riigihangete kord ELi omaga ning e) vahetada valdkondlikku teavet, kogemusi ja head tava muu hulgas töötajate vahetuse ja ühiskoolituste teel. Artikkel 49 SISEKONTROLL, FINANTSJÄRELEVALVE JA VÄLISAUDIT Lepinguosalised teevad koostööd ka selleks, et: a) veelgi parandada riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste sisekontrolli süsteemi, sealhulgas oma tegevuses sõltumatut siseauditi funktsiooni, viies selle vastavusse üldtunnustatud rahvusvaheliste normide ja meetodite ning ELi hea tavaga; b) arendada välja vajadustele vastav finantsjärelevalve süsteem, mis täiendab siseauditi funktsiooni ilma seda dubleerimata ning hoiab üleminekuperioodi jooksul ja ka hiljem valitsemissektori tulud ja kulud piisava kontrolli all; c) saavutada finantsjuhtimises ja kontrollis, auditeerimisel ja järelevalves osalejate tulemuslik koostöö riigikassa ning eelarve ja raamatupidamisarvestuse valdkonnas osalejatega, et toetada valitsemistava edasiarendamist; d) tugevdada avaliku halduse sisefinantskontrolli ühtlustamisega tegeleva kesküksuse pädevust; e) rakendada Kõrgeimate Kontrolliasutuste Rahvusvahelise Organisatsiooni (INTOSAI) rahvusvaheliselt tunnustatud välisauditinormid ning f) vahetada valdkondlikku teavet, kogemusi ja head tava muu hulgas töötajate vahetuse ja ühiskoolituste teel. Artikkel 50 Võitlus pettuse ja korruptsiooni vastu Lepinguosalised teevad koostööd ka selleks, et: a) vahetada teavet, kogemusi ja head tava; b) parandada pettuse ja korruptsiooniga võitlemise ja nende ennetamise meetodeid käesoleva peatükiga hõlmatud valdkondades, sealhulgas asjaomaste haldusasutuste koostöö valdkonnas, ning c) tagada tulemuslik koostöö asjaomaste ELi institutsioonide ja organitega seoses ELi vahendite haldamise ja kontrolli kohapealse kontrollimise ja auditeerimisega vastavalt asjaomastele eeskirjadele ja korrale. Artikkel 51 Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub järjepidev dialoog. 8. PEATÜKK MAKSUSTAMINE Artikkel 52 Lepinguosalised teevad koostööd maksustamise valdkonna hea juhtimistava edendamiseks, et veelgi parandada majandussuhteid, kaubandust, investeeringuid ja ausat konkurentsi. Artikkel 53 Pidades silmas käesoleva lepingu artiklit 52, tunnustavad lepinguosalised maksunduse valdkonnas ELi tasandil liikmesriikide poolt omaksvõetud head juhtimistava, see tähendab läbipaistvuse, teabevahetuse ja õiglase maksukonkurentsi põhimõtteid, ning kohustuvad neid järgima. Sel eesmärgil ning piiramata ELi ja liikmesriikide pädevust, parandavad lepinguosalised rahvusvahelist koostööd maksunduse valdkonnas, hõlbustavad õiguspäraste maksutulude kogumist ning töötavad välja eespool nimetatud põhimõtete tõhusa rakendamise meetmed. Artikkel 54 Lepinguosalised parandavad ja tugevdavad koostööd Moldova Vabariigi maksusüsteemi ja -halduse parandamisel ja arendamisel, sealhulgas maksude kogumise ja kontrollialase suutlikkuse parandamisel, keskendudes eriti käibemaksu tagastamise menetlustele, et vältida võla kuhjumist, tagada tõhus maksukogumine ning tugevdada võitlust maksupettuste ja maksustamise vältimisega. Lepinguosalised soovivad tõhustada koostööd ja jagada kogemusi võitlemisel maksupettuse, eelkõige karussellpettusega. Artikkel 55 Lepinguosalised arendavad koostööd ning ühtlustavad poliitikat, et ennetada pettust ja aktsiisiga maksustatavate kaupade salakaubavedu ning nende vastu võidelda. See koostöö hõlmab muu hulgas tubakatoodete aktsiisimäärade järkjärgulist ühtlustamist võimalikult suures ulatuses, võttes arvesse piirkondliku konteksti seatavaid piiranguid, pidades muu hulgas piirkondlikul tasandil dialoogi, ja kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni 2003. aasta tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooniga. Selleks püüavad lepinguosalised tugevdada piirkondlikus kontekstis tehtavat koostööd. Artikkel 56 Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub järjepidev dialoog. Artikkel 57 Moldova Vabariik ühtlustab oma õigusaktid käesoleva lepingu VI lisas osutatud ELi ja rahvusvaheliste õigusaktidega vastavalt nimetatud lisale. 9. PEATÜKK FINANTSTEENUSED Artikkel 58 Tunnistades finantsteenuste valdkonna tõhusate eeskirjade ja tavade rolli täielikult toimiva turumajanduse loomisel ning lepinguosalistevahelise kaubanduse soodustamisel, lepivad lepinguosalised kokku, et teevad koostööd finantsteenuste valdkonnas, lähtudes järgmistest eesmärkidest: a) toetada finantsteenuste määruse avatud turumajanduse vajadustele kohandamise protsessi; b) tagada investoritele ja muudele finantsteenuste tarbijatele tõhus ja piisav kaitse; c) tagada kogu Moldova Vabariigi finantssüsteemi stabiilsus ja terviklikkus; d) edendada finantssüsteemi eri osalejate, sealhulgas reguleerivate asutuste ja järelevalveasutuste vahelist koostööd ning e) tagada sõltumatu ja tõhus kontroll. Artikkel 59 1. Lepinguosalised soodustavad oma reguleerivate ja järelevalveasutuste vahelist koostööd, sealhulgas teabevahetust, finantsturgusid käsitlevate teadmiste vahetust ja muid asjakohaseid meetmeid. 2. Erilist tähelepanu pööratakse reguleerivate ja järelevalveasutuste haldussuutlikkuse arendamisele, muu hulgas personali vahetamise ja ühiskoolituste abil. Artikkel 60 Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub järjepidev dialoog. Artikkel 61 Moldova Vabariik ühtlustab oma õigusaktid käesoleva lepingu XXVIII‑A lisas osutatud ELi ja rahvusvaheliste õigusaktidega vastavalt nimetatud lisale. 10. PEATÜKK TÖÖSTUS- JA ETTEVÕTLUSPOLIITIKA Artikkel 62 Lepinguosalised arendavad ja tugevdavad tööstus- ja ettevõtluspoliitika alast koostööd, parandades ärikeskkonda kõigi ettevõtjate, eelkõige aga väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) seisukohast. Tihedam koostöö peaks parandama ELis ja Moldova Vabariigis tegutsevate Moldova Vabariigi ja ELi ettevõtjate suhtes kohaldatavat haldus- ja regulatiivraamistikku ning see peaks tuginema ELi VKE- ja tööstuspoliitikale, võttes arvesse kõnealuse valdkonna rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtteid ja tavasid. Artikkel 63 Nimetatud eesmärkidel teevad lepinguosalised koostööd, et: a) rakendada VKEde arendamise strateegiaid, mis tuginevad Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” põhimõtetele, ning jälgida rakendamisprotsessi regulaarse aruandluse ja dialoogi raames. Selle koostöö käigus pööratakse tähelepanu ka mikroettevõtjatele, kes mängivad ELi ja Moldova Vabariigi majanduses äärmiselt olulist rolli; b) luua paremad raamtingimused, vahetades selleks teavet ja head tava, aidates kaasa konkurentsivõime suurendamisele. Koostöö hõlmab struktuurimuudatuste juhtimist (ümberstruktureerimist), avaliku ja erasektori partnerluse arendamist ning keskkonna- ja energiaküsimusi, nagu energiatõhusus ja puhtam tootmine; c) lihtsustada ja ratsionaliseerida regulatsioone ja regulatiivtavasid, keskendudes eelkõige regulatiivtehnika hea tava, sealhulgas ELi põhimõtete vahetamisele; d) innustada innovatsioonipoliitika arendamist, vahetades teavet ja häid tavasid teadus- ja arendustegevuse turustamise (sealhulgas tehnoloogiapõhiste alustavate ettevõtjate toetusvahendite), klastrite arendamise ja rahastamisvõimaluste kohta; e) toetada kontaktide laiendamist ELi ja Moldova Vabariigi ettevõtjate, samuti nimetatud ettevõtjate ning ELi ja Moldova Vabariigi asutuste vahel; f) toetada Moldova Vabariigis ekspordi elavdamise meetmete juurutamist ning g) süvendada Moldova Vabariigi teatavate tööstussektorite ajakohastamist ja ümberkorraldamist. Artikkel 64 Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub järjepidev dialoog. Dialoogi kaasatakse ka ELi ja Moldova Vabariigi ettevõtjate esindajaid. 11. PEATÜKK MÄETÖÖSTUS JA TOORAINED Artikkel 65 Lepinguosalised arendavad ja tugevdavad koostööd mäetööstuse ja toorainekaubanduse valdkonnas, et edendada üksteisemõistmist, parandada ettevõtluskeskkonda, teabevahetust ja koostööd energiavaldkonda mittekuuluvates küsimustes, mis seonduvad eelkõige metallimaakide kaevandamise ja mineraaltoormega. Artikkel 66 Lepinguosalised teevad nimetatud eesmärgil koostööd järgmistes valdkondades: a) lepinguosalistevaheline teabevahetus mäetööstussektori ja toorainesektori kohta; b) teabevahetus toorainekaubandusega seotud küsimustes eesmärgiga edendada lepinguosalistevahelist suhtlust; c) teabe ja hea tava vahetamine mäetööstuse jätkusuutliku arengu kohta ning d) teabe ja hea tava vahetamine mäetööstuse valdkonna koolituste, kutseoskuste ja ohutuse kohta. 12. PEATÜKK PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG Artikkel 67 Lepinguosalised teevad koostööd põllumajanduse ja maaelu arengu edendamiseks, eelkõige järk-järgult lähendades poliitikat ja õigusakte. Artikkel 68 Lepinguosalistevaheline põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonna koostöö hõlmab muu hulgas järgmisi valdkondi: a) põllumajandus- ja maaelu arengu poliitika ühise mõistmise edendamine; b) riikliku ja kohaliku tasandi haldussuutlikkuse edendamine poliitika kavandamisel, hindamisel ja elluviimisel vastavalt ELi õigusaktidele ja heale tavale; c) põllumajandustootmise ajakohastamine ja selle jätkusuutlikkuse edendamine; d) maaelu arendamise poliitika kohta teadmiste ja hea tava vahetamine, et edendada maakogukondade majanduslikku heaolu; e) põllumajandussektori konkurentsivõime ning turgude tõhususe ja läbipaistvuse parandamine; f) eelkõige geograafiliste tähiste ja mahepõllumajanduse valdkonnas kvaliteedipoliitika ja kontrollimehhanismide edendamine; g) teadmiste levitamine ja tugiteenuste edendamine põllumajandustootjate seas ning h) seisukohtade lähendamine küsimustes, mida käsitletakse neis rahvusvahelistes organisatsioonides, kuhu lepinguosalised kuuluvad. Artikkel 69 Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub järjepidev dialoog. Artikkel 70 Moldova Vabariik ühtlustab oma õigusaktid käesoleva lepingu VII lisas osutatud ELi ja rahvusvaheliste õigusaktidega vastavalt nimetatud lisale. 13. PEATÜKK KALANDUS- JA MERENDUSPOLIITIKA 1. JAGU KALANDUSPOLIITIKA Artikkel 71 Lepinguosalised arendavad ja tugevdavad koostööd kalanduse ja merenduse juhtimise alal, et süvendada kahe- ja mitmepoolset koostööd kalandussektoris. Lepinguosalised taotlevad kalandusküsimuste terviklikku käsitlemist ja kalanduse jätkusuutlikku arendamist. Artikkel 72 Lepinguosalised võtavad ühismeetmeid, vahetavad teavet ja toetavad üksteist, et edendada järgmist: a) kalavarude hea majandamine ja hea tava, et tagada kalavarude jätkusuutlik kaitse ja majandamine, tuginedes ökosüsteemi lähenemisviisile; b) jätkusuutliku arengu põhimõtetega kooskõlas olev vastutustundlik kalapüük ja kalavarude majandamine, et hoida kalavarude ja ökosüsteemide tervist, ning c) koostöö vee-elusressursside majandamise ja kaitsega tegelevates piirkondlikes organisatsioonides. Artikkel 73 Lepinguosalised toetavad selliseid algatusi nagu kogemuste vahetamine ja toe pakkumine, et tagada jätkusuutliku kalanduspoliitika rakendamine järgmistes valdkondades: a) kalavarude ja vesiviljelusressursside haldamine; b) kalapüügi järelevalve ja kontroll ning asjakohaseid meetmeid kohaldada suutvate haldus- ja õigusstruktuuride arendamine; c) püügi-, lossimis-, bioloogiliste ja majandusandmete kogumine; d) turgude toimimise tõhustamine, eelkõige toetades tootjaorganisatsioone, andes tarbijatele teavet ning kasutades turustamisstandardeid ja jälgitavust, ning e) kalandussektori struktuuripoliitika väljatöötamine, pöörates erilist tähelepanu kalanduspiirkondade jätkusuutlikule arengule; seejuures kalanduspiirkonnana mõistetakse piirkonda, mis hõlmab järve kallast või tiike või jõe suudmeala, kus märkimisväärne osa tööhõivest on seotud kalandussektoriga. 2. JAGU MERENDUSPOLIITIKA Artikkel 74 Võttes arvesse koostööd kalanduses, transpordis, keskkonna alal ja muudes merega seonduvates poliitikavaldkondades, arendavad lepinguosalised vastavalt vajadusele ka koostööd ja teotavad üksteist merendusküsimustes eelkõige rahvusvahelisel merendusfoorumitel, kus toetatakse aktiivselt integreeritud lähenemisviisi merendusküsimustele ja Musta mere head haldamist. Artikkel 75 Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub järjepidev dialoog. 14. PEATÜKK ENERGIAKOOSTÖÖ Artikkel 76 Lepinguosalised lepivad kokku, et jätkavad oma praegust energiakoostööd, lähtudes partnerluse, vastastikuste huvide, läbipaistvuse ja ennustatavuse põhimõtteist. Koostöö eesmärk peaks olema energeetikasektoris energiatõhususe ja turuintegratsiooni süvendamine ning õigusnormide lähendamine, võttes arvesse vajadust tagada konkurentsivõime, energiajulgeolek ning juurdepääs, keskkonda säästvale ja taskukohasele energiale muu hulgas kooskõlas energiaühenduse asutamislepinguga. Artikkel 77 Koostöö hõlmab muu hulgas järgmisi valdkondi ja eesmärke: a) energiastrateegia ja -poliitika; b) ELi normidele vastavate ja muu hulgas energiaühenduse lepingu nõuetele vastavate, konkurentsil põhinevate, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate energiaturgude arendamine energiasektori ümberkorraldamise ja piirkondliku energiakoostöö kaudu; c) atraktiivse ja stabiilse investeerimiskliima loomine institutsionaalsete, õiguslike, maksustamis- ja muude tingimuste kujundamise teel; d) energiataristu, sealhulgas ühist huvi pakkuvad projektid, millega majanduse ja keskkonna seisukohast jätkusuutlikult mitmekesistatakse energiaallikaid, tarnijaid ja transpordikoridore, muu hulgas soodustades laenudest ja toetustest rahastatavate investeeringute tegemist; e) energiavarustuse ja energiakaubanduse, -transiidi ja -transpordi stabiilsuse ja kindluse vastastikku kasulik ja mittediskrimineeriv laiendamine ja tugevdamine kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste eeskirjadega; f) muu hulgas hoonete energiatõhususe ja -säästu edendamine ning majanduse ja keskkonna seisukohast jätkusuutlike alternatiivkütuste ja taastuvenergia väljatöötamine ja toetamine; g) kasvuhoonegaaside heite vähendamine, sealhulgas energiatõhususe ja taastuvenergia projektid, h) teaduslik ja tehniline koostöö ning teabevahetus energiatootmise, -transpordi, -tarnete ja lõppkasutuse tehnoloogia arendamiseks ja parandamiseks, pöörates erilist tähelepanu energiatõhusale ja keskkonnasõbralikule tehnoloogiale, ning i) koostööd võib teha ka tuumaohutuse ja -julgeoleku ning kiirguskaitse valdkonnas vastavalt Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) ning selle raames sõlmitud asjaomaste rahvusvaheliste lepingute ja konventsioonide põhimõtetele, samuti vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule, kui see on kohaldatav. Artikkel 78 Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub järjepidev dialoog. Artikkel 79 Moldova Vabariik ühtlustab oma õigusaktid käesoleva lepingu VIII lisas osutatud ELi ja rahvusvaheliste õigusaktidega vastavalt nimetatud lisale. 15. PEATÜKK TRANSPORT Artikkel 80 Lepinguosalised: a) laiendavad ja tugevdavad oma transpordialast koostööd, et aidata kaasa jätkusuutlike transpordisüsteemide arendamisele; b) edendavad tõhusat, ohutut ja turvalist transporti ning transpordisüsteemide ühilduvust ja koostalitlusvõimet ning c) püüavad parandada põhilisi transpordiühendusi oma territooriumide vahel. Artikkel 81 See koostöö hõlmab muu hulgas järgmisi valdkondi: a) jätkusuutliku riikliku transpordipoliitika väljatöötamine kõigi transpordiliikide arendamiseks, eelkõige tõhusate, ohutute ja turvaliste transpordisüsteemide tagamiseks ning transpordikaalutluste muudesse poliitikavaldkondadesse integreerimise edendamiseks; b) valdkondlike strateegiate arendamine, arvestades riiklikku transpordipoliitikat (sealhulgas tehnilise sisseseade ja transpordivahendite ajakohastamise õigusnõudeid, et vastata kõrgeimatele rahvusvahelistele standarditele) maantee-, raudtee-, sisevee-, õhu- ja kombineeritud transpordi jaoks, sealhulgas rakendamise ajakavad ja vahe-eesmärgid, haldusülesanded ning rahastamiskavad; c) taristupoliitika parandamine erinevate transpordiliikide taristuprojektide vajaduse paremaks väljaselgitamiseks ja hindamiseks; d) taristu hooldusele, võimsuspiirangutele ja puuduvatele lülidele keskenduvate rahastamisstrateegiate väljatöötamine ning erasektori transpordiprojektides osalemise aktiveerimine ja edendamine; e) ühinemine asjaomaste rahvusvaheliste transpordiorganisatsioonidega ja liitumine lepingutega, sealhulgas rahvusvaheliste transpordilepingute ja -konventsioonide range rakendamise ja tulemusliku täitmise tagamise menetlustega; f) teaduslik ja tehniline koostöö ning teabevahetus, et arendada ja parandada transporditehnoloogiaid, näiteks intelligentseid transpordisüsteeme, ning g) kõigi transpordiliikide haldamisel ja käitamisel intelligentsete transpordisüsteemide ja infotehnoloogia kasutamise edendamine ning ühilduvuse ja koostöö toetamine transporti hõlbustavate kosmosesidesüsteemide ja kommertsrakenduste kasutamisel. Artikkel 82 1. Koostöö eesmärk on parandada ka reisijate ja kaupade liikumist, muuta sujuvamaks Moldova Vabariigi, ELi ja piirkonna kolmandate riikide vahelisi transpordivooge, kaotades halduslikud, tehnilised ja muud tõkked, parandada transpordivõrke ja kaasajastada taristut eelkõige peamistel lepinguosalisi ühendavatel telgedel. Koostöö hõlmab ka piiriületuse lihtsustamise meetmeid. 2. Koostöö hõlmab teabevahetust ja ühiseid meetmeid: a) piirkondlikul tasandil, võttes eelkõige arvesse ja integreerides edusamme, mis on saavutatud selliste erinevate piirkondlike transpordialaste koostöövormide raames nagu Euroopa, Kaukaasia ja Kesk-Aasia vaheline transpordikoridor (TRACECA), idapartnerluse raames tehtav transpordikoostöö ja muud transpordialgatused, ning b) rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas seoses rahvusvaheliste transpordiorganisatsioonide ning lepinguosaliste poolt ratifitseeritud rahvusvaheliste lepingute ja konventsioonidega ning ELi erinevate transpordivaldkonna ametite raames. Artikkel 83 Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub järjepidev dialoog. Artikkel 84 Lepinguosalised teevad koostööd transpordiühenduste parandamiseks vastavalt käesoleva lepingu IX lisale. Artikkel 85 Moldova Vabariik ühtlustab oma õigusaktid käesoleva lepingu X ja XXVIII‑D lisas osutatud ELi ja rahvusvaheliste õigusaktidega vastavalt nimetatud lisadele. 16. PEATÜKK KESKKOND Artikkel 86 Lepinguosalised arendavad ja tugevdavad oma koostööd keskkonnaküsimustes, aidates selle kaudu kaasa jätkusuutliku arengu ja keskkonnahoidliku majanduse kui pikaajalise eesmärgi saavutamisele. Tõhusam keskkonnakaitse toob ELi ja Moldova Vabariigi kodanikele ja ettevõtjatele eeldatavalt kaasa eeliseid, mis tulenevad muu hulgas rahvatervise paranemisest, loodusvarade säilimisest, majandusliku ja keskkonnaalase tõhususe kasvust, keskkonna muudesse poliitikavaldkondadesse integreerimisest ning kaasaegse puhtama tehnoloogia kasutamisest tingitud tootmise jätkusuutlikkuse paranemisest. Koostöös lähtutakse lepinguosaliste huvidest, pidades silmas võrdsust ja vastastikust kasu, ning võetakse arvesse lepinguosaliste vastastikust sõltuvust keskkonnakaitse valdkonnas ja selle valdkonna mitmepoolseid lepinguid. Artikkel 87 Koostöö eesmärk on keskkonna kvaliteedi säilitamine, kaitsmine, parandamine ja rehabiliteerimine, inimtervise kaitse, loodusvarade jätkusuutlik kasutamine ning rahvusvaheliste meetmete toetamine, et tegeleda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega, muu hulgas järgmistes valdkondades: a) keskkonnajuhtimine ja horisontaalsed küsimused, sealhulgas keskkonnamõju hindamine ja keskkonnamõju strateegiline hindamine, haridus ja koolitus, keskkonnavastutus, võitlus keskkonnakuritegudega, piiriülene koostöö, keskkonnateabe kättesaadavus, otsustusprotsessid ning tõhus haldus- ja kohtulik läbivaatamismenetlus; b) õhu kvaliteet; c) vee kvaliteet ja veevarude, sealhulgas üleujutusriski haldamine, samuti veenappus ja põud; d) jäätme- ja ressurssihaldus ning jäätmete vedu; e) looduskaitse, sealhulgas elurikkuse ja maastikulise mitmekesisuse säilitamine ja kaitse; f) tööstussaaste ja tööstusest tulenevad ohud; g) kemikaalid; h) mürasaaste; i) pinnase kaitse; j) linna- ja maakeskkond; k) keskkonnatasud ja -maksud; l) seire ja keskkonnaalased infosüsteemid; m) inspekteerimine ja õigusnormide täitmise tagamine ning n) ökoinnovatsioon, sealhulgas parimad kättesaadavad tehnoloogiad. Artikkel 88 Lepinguosalised muu hulgas: a) vahetavad teavet ja kogemusi, b) tegelevad ühise teadustööga ja teabevahetusega puhtamate tehnoloogiate vallas, c) kavandavad tööstusest tulenevatele ohtudele ja õnnetustele reageerimist, d) rakendavad vajaduse korral ühiseid piirkondliku ja rahvusvahelise tasandi meetmeid, sealhulgas seoses lepinguosaliste ratifitseeritud mitmepoolsete keskkonnalepingutega ja ühiste meetmetega asjaomaste asutuste raames. Lepinguosalised pööravad erilist tähelepanu piiriülestele küsimustele. Artikkel 89 Koostööl on muu hulgas järgmised eesmärgid: a) kavandatud institutsionaalseid reforme (koos ajakavadega) hõlmava üldise keskkonnastrateegia väljatöötamine, et tagada keskkonnaalaste õigusnormide rakendamine ja täitmine; keskkonnaasutuste pädevuse jaotamine riiklikul, piirkondlikul ja omavalitsuste tasandil; otsuste tegemise ja otsuste rakendamise menetlused; keskkonna muudesse poliitikavaldkondadesse integreerimise edendamise menetlused; keskkonnahoidliku majanduse ja ökoinnovatsiooni edendamine; vajalike inim- ja finantsressursside ning kontrollimehhanismi väljaselgitamine ning b) õhu kvaliteeti käsitlevate valdkondlike strateegiate väljatöötamine; vee kvaliteet ja veevarude haldamine; jäätme- ja ressurssihaldus; bioloogiline mitmekesisus ja looduskaitse; tööstussaaste ja tööstusest tulenevad ohud ning kemikaalid, mürasaaste, pinnasekaitse, linna- ja maakeskkond, ökoinnovatsioon, sealhulgas rakendamise konkreetsed ajakavad ja eesmärgid, haldusülesanded ning taristu- ja tehnoloogiainvesteeringute rahastamisstrateegiad. Artikkel 90 Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub järjepidev dialoog. Artikkel 91 Moldova Vabariik ühtlustab oma õigusaktid käesoleva lepingu XI lisas osutatud ELi ja rahvusvaheliste õigusaktidega vastavalt nimetatud lisale. 17. PEATÜKK KLIIMAMEETMED Artikkel 92 Lepinguosalised arendavad ja tugevdavad kliimamuutustega võitlemise alast koostööd. Koostöös lähtutakse lepinguosaliste huvidest, pidades silmas võrdsust ja vastastikust kasu, ning võetakse arvesse selle valdkonna kahe- ja mitmepoolsete kohustuste vastastikust sõltuvust. Artikkel 93 Koostöö raames toetatakse siseriiklikke, piirkondlikke ja rahvusvahelisi meetmeid muu hulgas järgmistes valdkondades: a) kliimamuutuse mõju vähendamine; b) kliimamuutustega kohanemine; c) süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemine; d) ohutute ja jätkusuutlike vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate ja kliimamuutustega kohanemise tehnoloogiate uurimine, arendustöö, tutvustamine, kasutuselevõtt ja levitamine; e) kliimakaalutluste arvessevõtmine muude valdkondade poliitikas ning f) teadlikkuse suurendamine, haridus ja koolitus. Artikkel 94 Lepinguosalised muu hulgas: a) vahetavad teavet ja kogemusi, b) tegelevad ühise teadustööga ja teabevahetusega puhtamate tehnoloogiate vallas; c) rakendavad vajaduse korral ühiseid piirkondliku ja rahvusvahelise tasandi meetmeid, sealhulgas seoses lepinguosaliste ratifitseeritud mitmepoolsete keskkonnalepingutega ja ühiste meetmetega asjaomaste asutuste raames. Lepinguosalised pööravad erilist tähelepanu piiriülestele küsimustele. Artikkel 95 Koostöö hõlmab muu hulgas arendus- ja rakendustegevust järgmistes valdkondades: a) üldine kliimastrateegia ning tegevuskava pikemas perspektiivis kliimamuutuste leevendamiseks ja nende mõjuga kohanemiseks; b) haavatavus- ja kohanemishinnangud; c) kliimamuutustega kohanemise riiklik strateegia; d) vähesel CO2-heitel põhineva arengu strateegiad; e) pikaajalised meetmed kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks; f) süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemiseks valmistumise meetmed; g) meetmed, millega edendatakse tehnosiiret tehnoloogiavajaduste hindamise alusel; h) meetmed, millega edendatakse kliimakaalutluste peavoolustamist muude valdkondade poliitikas ning i) meetmed, mis on seotud osoonikihti kahandavate ainetega. Artikkel 96 Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub järjepidev dialoog. Artikkel 97 Moldova Vabariik ühtlustab oma õigusaktid käesoleva lepingu XII lisas osutatud ELi ja rahvusvaheliste õigusaktidega vastavalt nimetatud lisale. 18. PEATÜKK INFOÜHISKOND Artikkel 98 Lepinguosalised tihendavad koostööd infoühiskonna arendamisel, et tuua kodanikele ja ettevõtjatele kasu info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) laialdase levitamise ning taskukohase hinnaga teenuste kvaliteedi parandamise kaudu. Koostöö eesmärk peaks olema soodustada juurdepääsu elektroonsete sideteenuste turule, elavdades valdkonna konkurentsi ja sellesse investeerimist ning toetada avalike veebipõhiste teenuste väljatöötamist. Artikkel 99 Koostöö võib hõlmata järgmisi teemasid: a) teabe ja hea tava vahetamine riiklike infoühiskonna strateegiate rakendamise kohta, sealhulgas algatused, mis on seotud lairibajuurdepääsu, võrgu turvalisuse parandamise ja avalike veebipõhiste teenuste arendamisega; b) teabe, hea tava ja kogemuste vahetamine, et edendada elektroonse side tervikliku õigusraamistiku väljatöötamist, eelkõige tugevdada informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna eest vastutavate riiklike ametiasutuste ja sõltumatu reguleeriva asutuse haldussuutlikkust, parandada raadiospektri kasutamist ning edendada Moldova Vabariigi siseste ning Moldova Vabariigi ja ELi vaheliste võrkude koostalitlusvõimet; c) edendada ja toetada IKT vahendite rakendamist valitsemistava, e-õppe ja teadustöö, tervishoiu, kultuuripärandi digiteerimise, e-sisu ja e-kaubanduse arendamiseks ning d) parandada isikuandmete turvet ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonse kommunikatsiooni puhul. Artikkel 100 Lepinguosalised edendavad ELi reguleerivate asutuste ja Moldova Vabariigi e-side valdkonna reguleeriva asutuse koostööd. Lepinguosalised kaaluvad koostöö tegemist ka muudes asjaomastes valdkondades, sealhulgas piirkondlike algatuste kaudu. Artikkel 101 Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub järjepidev dialoog. Artikkel 102 Moldova Vabariik ühtlustab oma õigusaktid käesoleva lepingu XXVIII‑B lisas osutatud ELi ja rahvusvaheliste õigusaktidega vastavalt nimetatud lisale. 19. PEATÜKK TURISM Artikkel 103 Lepinguosalised teevad koostööd turismi vallas, et süvendada konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku turismitööstuse arengut kui majanduse elavdamise, tööhõive ning välissuhtluse mootorit. Artikkel 104 Kahepoolse, piirkondliku ja Euroopa tasandi koostöö tugineks järgmistele põhimõtetele: a) kohalike kogukondade terviklikkuse ja huvide austamine, eelkõige maapiirkondades; b) kultuuripärandi tähtsus ning c) turismi ja keskkonnahoiu positiivne suhe. Artikkel 105 Koostöös keskendutakse järgmistele teemadele: a) teabe, hea tava ja kogemuste vahetus ning oskusteabe siire, muu hulgas uuenduslike tehnoloogiate kohta; b) era- ja avaliku sektori ning kohalike kogukondade huve hõlmavate strateegiliste partnerluste loomine turismi jätkusuutliku arengu tagamiseks; c) turismitoodete ja -turgude, taristu, inimressursside ja institutsioonide struktuuri edendamine ja arendamine ning reisiteenuste valdkonnas esinevate tõkete väljaselgitamine ja kõrvaldamine; d) tõhusa poliitika ja strateegiate, sealhulgas asjakohaste õiguslike, haldus- ja finantsaspektide arendamine ja rakendamine; e) turismialane koolitus ja suutlikkuse arendamine, et tõsta teenuste taset, ning f) kogukonnapõhise turismi arendamine ja edendamine. Artikkel 106 Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub järjepidev dialoog. 20. PEATÜKK REGIONAALARENG NING PIIRIÜLENE JA PIIRKONDLIK KOOSTÖÖ Artikkel 107 1. Lepinguosalised edendavad üksteisemõistmist ja vastastikust koostööd regionaalpoliitika valdkonnas, sealhulgas selle sõnastamise ja elluviimise meetodite ning mitmetasandilise valitsemise ja partnerluse valdkonnas, pannes erilist rõhku ebasoodsas olukorras olevate alade arendamisele ja territoriaalsele koostööle, et luua kommunikatsioonikanalid ning tõhustada riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste, sotsiaal-majanduslike sidusrühmade ja kodanikuühiskonna vahelist teabe ja kogemuste vahetust. 2. Lepinguosalised teevad koostööd eelkõige selleks, et Moldova Vabariigis hakataks arvestama järgmiste põhimõtetega: a) otsustamisprotsessi detsentraliseerimine, viies selle kesktasandilt piirkondlikule tasandile; b) kõigi piirkondlikus arengus osalejate vahelise partnerluse konsolideerimine ning c) regionaalarengu programmides ja projektides osalevate lepinguosaliste pakutav kaasfinantseerimine rahalise toetuse näol. Artikkel 108 1. Lepinguosalised toetavad ja tugevdavad kohaliku ja piirkondliku tasandi ametiasutuste kaasamist piiriülesesse ja piirkondlikku koostöösse ja sellega seonduvatesse haldusstruktuuridesse, et tõhustada koostööd sobiva õigusraamistiku loomise kaudu, toetada ja arendada suutlikkuse suurendamise meetmeid ning aidata tugevdada piiriüleseid ja piirkondlikke majandus- ja ettevõtlusvõrgustikke. 2. Lepinguosalised teevad koostööd, et tugevdada ja laiendada regionaalarengu ja maakasutuse eest vastutavate riiklike ja piirkondlike institutsioonide suutlikkust, muu hulgas selleks, et: a) täiustada piirkondliku poliitika väljatöötamise ja rakendamise käigus kesk- ja kohaliku tasandi haldusasutuste vahel tehtava vertikaal- ja horisontaalkoostöö mehhanismi; b) suurendada kohaliku tasandi ametiasutuste suutlikkust edendada piiriülest koostööd kooskõlas ELi eeskirjade ja tavaga ning c) jagada regionaalarengu poliitika kohta teadmisi, teavet ja head tava, et edendada kohalike kogukondade majanduslikku heaolu ja piirkondade ühtlast arengut. Artikkel 109 1. Lepinguosalised süvendavad ja edendavad piiriüleste ja piirkondlike elementide arendamist muu hulgas transpordi, energia, sidevõrkude, kultuuri, hariduse, turismi ja tervishoiu valdkonnas ning muudes käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades, mis mõjutavad piiriülest ja piirkondlikku koostööd. 2. Lepinguosalised elavdavad oma piirkondade vahelist koostööd riikidevaheliste ja piiriüleste programmidega, ergutavad Moldova Vabariigi piirkondi osalema Euroopa piirkondlikes struktuurides ja organisatsioonides ning edendavad oma majanduslikku ja institutsioonilist arengut, rakendades ühist huvi pakkuvaid projekte. Selle tegevuse raamistik on: a) Euroopa piirkondade territoriaalne koostöö (sealhulgas riikidevahelise ja piiriülese koostöö programmide raames); b) idapartnerluse raames toimuv koostöö ELi asutustega, sealhulgas Regioonide Komiteega, ning osalemine üleeuroopalistes ja piirkondlikes projektides ja algatustes, ning c) koostöö muu hulgas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Euroopa Arenguagentuuride Assotsiatsiooni (EURADA) ning Euroopa ruumilise planeerimise vaatlusvõrgustikuga (ESPON). Artikkel 110 1. Lepinguosalised tõhustavad ja parandavad tegevuse koordineerimist ja koostööd riikide ja piirkondadega ELi Doonau piirkonna strateegia raames muu hulgas selleks, et parandada transpordi- ja energiaühendusi, keskkonda, majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning julgeolekut, et muuta maantee- ja raudteetransport kiiremaks, energiavarustus odavamaks ja kindlamaks, keskkond paremaks ja vesi puhtamaks, ning selleks, et kaitsta bioloogilist mitmekesisust ja tõhustada piiriülest tegevust üleujutuste vältimiseks. 2. Lepinguosalised tugevdavad piiriülest koostööd Pruti jõel laevaliikluse taastamiseks eesmärgiga vältida üleujutusi jõe valgalal, parandada vee kvaliteeti ja põllumajandusmaa niisutamist, elavdada majandustegevust, edendada turismi ja kultuurielu ning toetada suutlikkuse suurendamist. Artikkel 111 Lepinguosalised hõlbustavad selliste ELi ja Moldova Vabariigi kodanike liikumist, kes peavad sageli piiri ületama ja läbivad selleks lühikese vahemaa. Artikkel 112 Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub järjepidev dialoog. 21. PEATÜKK RAHVATERVIS Artikkel 113 Lepinguosalised lepivad kokku, et arendavad koostööd rahvatervise vallas, et tõsta rahvatervise ja inimtervise kaitse taset, mis on jätkusuutliku arengu ja majanduskasvu eeltingimus. Artikkel 114 Koostööl on eelkõige järgmised eesmärgid: a) Moldova Vabariigi rahvatervisesüsteemi tugevdamine, eelkõige korraldades ümber tervisesektori, tagades esmatasandi tervishoiu kvaliteedi, parandades tervisevaldkonna juhtimist ja tervishoiu rahastamist; b) nakkushaiguste, näiteks HIVi/AIDSi, viirushepatiidi ja tuberkuloosi epidemioloogiline seire ja tõrje ning rahvatervist ähvardavate ohtude ja hädaolukordade kõrvaldamise valmiduse parandamine; c) mittenakkuslike haiguste ennetamine ja tõrje, eelkõige vahetades teavet ja head tava, edendades tervislikku eluviisi ja tegeledes oluliste terviseteguritega, nagu toitumine ning alkoholi-, uimasti- ja tubakasõltuvus; d) inimpäritoluga ainete kvaliteet ja ohutus; e) terviseteave ja -teadmised ning f) rahvusvaheliste tervishoiukokkulepete, eelkõige rahvusvaheliste tervise-eeskirjade ja Maailma Terviseorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva 2003. aasta raamkonventsiooni täielik ja kiire rakendamine. Artikkel 115 Koostöö eesmärk on: a) Moldova Vabariigi järkjärguline integreerimine ELi tervise valdkonna võrgustikesse ning b) Moldova Vabariigi ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse vahelise suhtluse järkjärguline edendamine. Artikkel 116 Moldova Vabariik ühtlustab oma õigusaktid käesoleva lepingu XIII lisas osutatud ELi ja rahvusvaheliste õigusaktidega vastavalt nimetatud lisale. 22. PEATÜKK KODANIKUKAITSE Artikkel 117 Lepinguosalised arendavad ja tugevdavad koostööd looduslike ja inimtegevusest põhjustatud katastroofide alal. Koostöös lähtutakse lepinguosaliste huvidest, pidades silmas võrdsust ja vastastikust kasu, ning võetakse arvesse lepinguosaliste vastastikust sõltuvust ja mitmepoolset tegevust kodanikukaitse valdkonnas. Artikkel 118 Koostöö eesmärk on parandada loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamist, nendeks valmistumist ja neile reageerimist. Artikkel 119 Muu hulgas vahetavad lepinguosalised teavet ja kogemusi ning võtavad ühismeetmeid riiklikul, regionaalsel ja rahvusvahelisel tasandil. Koostöö toimub lepinguosaliste vahel selles valdkonnas sõlmitud konkreetsete lepingute ja halduskokkulepete rakendamise teel, lähtudes ELi ja selle liikmesriikide vastavatest volitustest ja pädevusest ning vastavalt iga lepinguosalise õiguslikele menetlustele. Artikkel 120 Koostööl on muu hulgas järgmised eesmärgid: a) hädaolukordades vastastikuse abistamise lihtsustamine; b) ELi või Moldova Vabariiki tabanud suurte hädaolukordade kohta varaste hoiatuste ja ajakohastatud teabe, sealhulgas abitaotluste ja -pakkumiste vahetamine 24-tunnise tsüklina; c) katastroofide keskkonnamõju hindamine; d) ekspertide kutsumine spetsiifilistele kodanikukaitsealastele tehnilistele kohtumistele ja sümpoosionidele; e) lähtuvalt konkreetsest üritusest vaatlejate kutsumine ELi ja/või Moldova Vabariigi korraldatud konkreetsetele õppustele ja kursustele ning f) koostöö süvendamine kodanikukaitse võimekuse tõhusaima kasutamise alal. Artikkel 121 Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub järjepidev dialoog. 23. PEATÜKK KOOSTÖÖ HARIDUSE, KOOLITUSE, MITMEKEELSUSE, NOORSOO JA SPORDI VALDKONNAS Artikkel 122 Lepinguosalised teevad koostööd, et edendada elukestvat õpet ning julgustada koostööd ja läbipaistvust kõikidel haridus- ja koolitustasanditel, pöörates erilist tähelepanu kõrgharidusele. Artikkel 123 Nimetatud koostöö suunatakse muu hulgas järgmistele valdkondadele: a) elukestva õppe edendamine, mis on majanduskasvu ja tööhõive peamine tegur ning võimaldab kodanikel osaleda ühiskonnas täiel määral; b) haridus- ja koolitussüsteemide ajakohastamine ning nende kvaliteedi, otstarbekuse ja kättesaadavuse parandamine; c) vastastikuse lähenemise edendamine kõrghariduse valdkonnas vastavalt Bologna protsessile ja ELi kõrghariduse ajakohastamise tegevuskavale; d) rahvusvahelise akadeemilise koostöö süvendamine, osalemine ELi koostööprogrammides, õpilaste ja õpetajate liikuvuse laiendamine; e) riikliku kutsenõuete raamistiku rajamine, et parandada kvalifikatsioonide ja oskuste läbipaistvust ja tunnustamist ning f) Euroopa koostöö täiustamise Kopenhaageni protsessi raames kindlaksmääratud kutsehariduse ja -koolituse valdkonna eesmärkide edendamine. Artikkel 124 Lepinguosalised edendavad teabe ja hea tava vahetamise teel koostööd ja kogemuste vahetust vastastikust huvi pakkuvates valdkondades, nagu näiteks keeleline mitmekesisus ning elukestev keeleõpe. Artikkel 125 Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd noorsoo valdkonnas eesmärgiga: a) süvendada koostööd ja suhtlust noorsoopoliitika ning noorte ja noortöötajate mitteformaalse hariduse valdkonnas; b) soodustada noorte aktiivset osalust ühiskonnaelus; c) toetada noorte ja noorsootöötajate liikuvust kui vahendit, mis aitab edendada kultuuridevahelist dialoogi ning teadmiste, oskuste ja pädevuse omandamist väljaspool ametlikku haridussüsteemi, sealhulgas vabatahtliku tegevuse kaudu, ning d) kodanikuühiskonna arendamiseks edendada noorteorganisatsioonide koostööd. Artikkel 126 Lepinguosalised teevad koostööd spordi ja kehalise tegevuse valdkonnas, vahetades teavet ja head tava, et ELis ja Moldova Vabariigis edendada tervislikku eluviisi, propageerida spordi sotsiaalseid ja hariduslikke väärtusi ning edendada spordivaldkonna head juhtimist. 24. PEATÜKK KOOSTÖÖ TEADUSE, TEHNOLOOGIAARENDUSE JA TUTVUSTAMISTEGEVUSE VALDKONNAS Artikkel 127 Lepinguosalised edendavad vastastikuse kasu põhimõttel koostööd tsiviilotstarbelise teaduse, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse valdkonnas, kaitstes vajaduste kohaselt ja tõhusalt intellektuaalomandi õigusi. Artikkel 128 Koostöö teaduse, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse valdkonnas hõlmab järgmist: a) poliitiline dialoog ning teadus- ja tehnikaalase teabe vahetamine; b) lepinguosaliste asjaomastele programmidele piisava juurdepääsu võimaldamine; c) Moldova Vabariigi teadusasutuste teadusvõimekuse suurendamine ning nende kaasamine ELi teadusuuringute raamprogrammidesse; d) kõigis teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse valdkondades ühiste teadusprojektide edendamine; e) lepinguosaliste teadusuuringutes, tehnoloogiaarenduses ja tutvustamistegevuses osalevate teadlaste, uurijate ning muude teadustöötajate koolitus ja lähetusprogrammid; f) lepinguga hõlmatud meetmetes osalevate teadustöötajate vaba liikumise ja neis meetmeis kasutatavate kaupade üle piiri liikumise edendamine ning g) lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel ka muu teaduse, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse alane koostöö (sealhulgas piirkondliku lähenemisviisi ja piirkondlike algatuste kaudu). Artikkel 129 Teaduse, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse alase koostöö käigus tuleks taotleda, et Teadus- ja Tehnoloogiakeskuse (STCU) kaudu rahastatavate meetmete ning muude ELi ja Moldova Vabariigi vahelise rahanduskoostöö raamistikus võetavate meetmete vahel tekiks koostoime. 25. PEATÜKK KULTUURI-, AUDIOVISUAALPOLIITIKA- JA MEEDIAKOOSTÖÖ Artikkel 130 Lepinguosalised edendavad kultuurikoostööd kooskõlas ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO) 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioonis sätestatud põhimõtetega. Lepinguosalised kavatsevad pidada korrapärast poliitilist dialoogi vastastikust huvi pakkuvates valdkondades, sealhulgas ELi ja Moldova Vabariigi kultuuritööstuste arendamise üle. Lepinguosaliste koostööga soodustatakse kultuuridevahelist dialoogi, kaasates sellesse ELi ja Moldova Vabariigi kultuurisektori ja kodanikuühiskonna. Artikkel 131 1. Lepinguosalised peavad korrapäraselt dialoogi ja teevad koostööd, et edendada Euroopa audiovisuaaltööstust ning toetada ühistootmist kino ja televisiooni valdkonnas. 2. Koostöö võib muu hulgas hõlmata trüki- ja elektroonse meedia ajakirjanike ja teiste asjatundjate koolitamist ning meedia toetamist, et suurendada nende sõltumatust, professionaalsust ja sidemeid ELi meediaga, lähtudes Euroopa, sealhulgas Euroopa Nõukogu normidest ja UNESCO 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioonist. Artikkel 132 Lepinguosalised koondavad oma koostöö mitmesse valdkonda: a) kultuurikoostöö ja kultuurivahetus ning kunsti ja kunstnike liikuvus; b) kultuuridevaheline dialoog; c) dialoog kultuuri- ja audiovisuaalpoliitika teemadel; d) koostöö rahvusvahelistel foorumitel, nagu UNESCO ja Euroopa Nõukogu, muu hulgas selleks, et arendada kultuurilist mitmekesisust ning säilitada ja väärtustada kultuuri- ja ajaloopärandit, ning e) meediakoostöö. Artikkel 133 Moldova Vabariik ühtlustab oma õigusaktid käesoleva lepingu XIV lisas osutatud ELi ja rahvusvaheliste õigusaktidega vastavalt nimetatud lisale. 26. PEATÜKK KODANIKUÜHISKONNA KOOSTÖÖ Artikkel 134 Lepinguosalised rajavad kodanikuühiskonna koostöö, pidades silmas järgmisi eesmärke: a) ELi ja Moldova Vabariigi kodanikuühiskonna kõigi osade vaheliste kontaktide ning kogemuste ja teabe vahetamise süvendamine; b) ELis, eelkõige liikmesriikide kodanikuühiskonna organisatsioonide seas, Moldova Vabariigi, tema ajaloo ja kultuuri tundmise ja mõistmise parandamine, et suurendada teadlikkust võimalustest ja probleemidest, mida suhted võivad tulevikus kätkeda, ning c) Euroopa Liidu samavõrra parem tundmine ja mõistmine Moldova Vabariigis, eelkõige Moldova Vabariigi kodanikuühiskonna organisatsioonide seas, pöörates muu seas tähelepanu ELi alusväärtustele, poliitikale ja toimimisele. Artikkel 135 Lepinguosalised edendavad ELi ja Moldova Vabariigi suhete lahutamatu osana mõlema lepinguosalise kodanikuühiskonna sidusrühmade dialoogi ja koostööd. Selle dialoogi ja koostöö eesmärk on: a) kodanikuühiskonna kaasamine ELi ja Moldova Vabariigi suhetesse, eriti käesoleva lepingu rakendamisse; b) kodanikuühiskonna suurem osalus avaliku sektori otsuste tegemise protsessis, eelkõige algatades avalike institutsioonide ning esindusühenduste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel avatud, läbipaistva ja korrapärase dialoogi; c) institutsioonide loomise ja kodanikuühiskonna organisatsioonide tugevdamise igakülgne toetamine, sealhulgas propagandatoetus, mitteametlike ja ametlike võrgustike loomine ning vastastikused külastused ja seminarid eelkõige kodanikuühiskonna õigusraamistiku parandamiseks, ning d) kummagi poole kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajatele teise lepinguosalise sotsiaal- ja kodanikuühiskonna partnerite vahelise konsulteerimisprotsessi ja dialoogiga tutvumise võimaldamine eesmärgiga integreerida kodanikuühiskonna organisatsioone Moldova Vabariigi poliitilisse protsessi. Artikkel 136 Lepinguosalised peavad käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes järjepidevat dialoogi. 27. PEATÜKK KOOSTÖÖ LASTE ÕIGUSTE KAITSMISE JA EDENDAMISE VALDKONNAS Artikkel 137 Võttes arvesse prioriteete, mis tulenevad Moldova Vabariigi, eelkõige kaitsetute rühmade olukorrast, lepivad lepinguosalised kokku, et teevad koostööd laste õiguste edendamiseks kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja normide, eelkõige 1989. aasta ÜRO lapse õiguste konventsiooniga. Artikkel 138 See koostöö hõlmab eelkõige järgmist: a) kõikide ekspluateerimisvormide (sh lapstööjõu), kuritarvitamise, hooletuse ja laste vastu suunatud vägivalla ennetamine ja nendega võitlemine, muu hulgas arendades ja tugevdades õigus- ja institutsioonilist raamistikku ning viies läbi kampaaniaid teadlikkuse tõstmiseks selles valdkonnas; b) ebasoodsas olukorras olevate laste väljaselgitamise ja abistamise süsteemi parandamine, suurendades laste osalemist otsustamisprotsessis ning võttes kasutusele tõhusad mehhanismid laste esitatud üksikkaebuste lahendamiseks; c) laste vaesuse leevendamist käsitleva teabe ja hea tava vahetamine, käsitledes sotsiaalpoliitika laste heaolu nimel rakendamise meetmeid, ning hariduse lastele kättesaadavaks tegemise edendamine ja hõlbustamine; d) meetmete rakendamine laste õiguste edendamiseks perekonnas ja asutustes ning vanemate ja hooldajate suutlikkuse suurendamine laste arengu küsimustes ning e) ÜRO, Euroopa Nõukogu ja Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi asjakohaste rahvusvaheliste dokumentidega ühinemine ning nende ratifitseerimine ja rakendamine eesmärgiga edendada ja kaitsta laste õigusi kooskõlas valdkonna kõrgeimate standarditega. Artikkel 139 Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub järjepidev dialoog. 28. PEATÜKK OSALEMINE EUROOPA LIIDU ASUTUSTE TÖÖS JA PROGRAMMIDES Artikkel 140 Moldova Vabariik võib osaleda kõigi selliste liidu ametite töös, mis on Moldova Vabariigile osalemiseks avatud vastavalt asjaomastele sätetele, millega need ametid on asutatud. Moldova Vabariik sõlmib iga sellise ameti töös osalemiseks ELiga eraldi lepingu, milles käsitletakse ka rahalise osaluse suurust. Artikkel 141 Moldova Vabariik võib osaleda kõigis praegustes ja tulevastes ELi programmides, mis on Moldova Vabariigile osalemiseks avatud vastavalt asjaomastele sätetele, millega need programmid on vastu võetud. Moldova Vabariigi osalemine ELi programmides toimub vastavalt käesoleva lepingu I protokollile, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelist raamlepingut Moldova Vabariigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta. Artikkel 142 Lepinguosalised peavad regulaarset dialoogi Moldova Vabariigi osalemise üle liidu programmides ja ametite töös. Muu hulgas teatab EL Moldova Vabariigile uute liidu ametite loomisest ja uute programmide vastuvõtmisest ning muudatustest käesoleva lepingu artiklites 140 ja 141 osutatud liidu programmides ja ametite töös osalemise tingimustes. V JAOTIS KAUBANDUS JA KAUBANDUSKÜSIMUSED 1. PEATÜKK VÕRDNE KOHTLEMINE JA KAUPADE TURULEPÄÄS 1. JAGU ÜLDSÄTTED Artikkel 143 Eesmärk Vastavalt käesolevale lepingule ning kooskõlas üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (edaspidi „GATT 1994”) XXIV artikliga loovad osalised järk-järgult, kuni 10aastase üleminekuperioodi jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest, vabakaubanduspiirkonna. Artikkel 144 Kehtivus- ja rakendusala 1. Käesolevat peatükki kohaldatakse lepinguosalistevahelise kaubavahetuse[1] suhtes. 2. Käesolevas peatükis tähendab „pärit”, et toode vastab käesoleva lepingu II protokollis kehtestatud päritolureeglitele. 2. JAGU TOLLIMAKSUDE JA TASUDE KAOTAMINE Artikkel 145 Tollimaksu määratlus Käesoleva peatüki tähenduses hõlmab tollimaks mis tahes maksu ja tasu, mis on kehtestatud kaupade impordi ja ekspordi suhtes või sellega seoses, sealhulgas mis tahes lisamaksu või -tasu, mis on kehtestatud sellise impordi ja ekspordi suhtes või sellega seoses. „Tollimaks” ei hõlma: a) tasu, mis on võrdväärne riigisise