EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 31.1.2012  
SEK(2011) 1546 final 
 
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV, 
millega muudetakse direktiive 2000/60/EÜ ja 2008/105/EÜ seoses veepoliitika valdkonna 
prioriteetsete ainetega 
{COM(2011) 876 final} 
{SEC(2011) 1547 final}  
 
ET 2   ET Vastutuse välistamine:  käesolev kokkuvõte esindab ainul t selle koostamises osalenud 
komisjoni talituste seisukohti ega piira komisjoni ühtki lõplikku otsust. 
 
ET 3   ET 1. PROBLEEMI MÄÄRATLEMINE  
1.1. Taust 
Vee raamdirektiivis 2000/60/EÜ, millega sätestat akse ulatuslik raamis tik pinna- ja põhjavee 
kaitseks, on püstitatud keskkonnaeesmärgid, mi s hõlmavad ka hea keemilise ja ökoloogilise 
seisundi saavutamist ning selle halvenemise ärahoidmist. Hea keemiline seisund tähendab, et 
veekogud peavad vastama keskkonnakvaliteedi standarditele (EQS), mis on kehtestatud 
teatavate eritähelepanu nõudvate ja seepäras t „prioriteetseteks aineteks” nimetatud 
kemikaalide suhtes – vee raamdirektiivis on n eed määratletud ainetena, mis ELi tasandil 
põhjustavad ohtu veekeskkonnale või selle ka udu. Püsivuse, bioakumuleeruvuse ja/või 
toksilisuse või samaväärse ohtlikkuse alusel  on mõned prioriteetse d ained määratletud 
prioriteetsete ohtlike ainetena. Lisaks vee hea keemilise seisundi eesmärgi saavutamisele nõutakse vee raamdirektiivis kontrollimeetmete  vastuvõtmist, mis ai taksid järk-järgult 
vähendada prioriteetsete ainete vettejuhtimist, heidet ja kadu ning lõpe taksid või järk-järgult 
kõrvaldaksid prioriteetsete ohtlike ainete vettejuhtimise, heite ja kao. Praegu võetakse 
kontrollimeetmeid liikmesriikide tasandil; ELi  tasandil on asjaomased meetmed kaasatud 
muudesse õigusaktidesse (näiteks REACH-määr us, taimekaitsevahendeid ja biotsiide 
käsitlevad õigusaktid). Vee raamdirektiivig a lubatakse erandkorras jätta veekogude hea 
keemilise seisundi saavutamise eesmärk täitmat a, kui põhjuseks on tehniline võimatus, 
ebaproportsionaalselt suured kulud või looduslikud tingimused. 
 Vee raamdirektiiviga (artikli 16 lõige 4) nähakse ette, et komisj on vaatab prioriteetsete ainete 
nimistu läbi vähemalt iga nelja aasta tagant ja keskkonnakvaliteedi st andardite direktiivis 
2008/105/EÜ (artikkel 8) nõutakse komisjonilt esimese läbivaatamise tulemuste esitamist 
Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2011. aastal. Lä bivaatamise käigus peab komisjon lisaks 
muule kaaluma direktiivi III lisa ainete lisa mist nimistusse. Komisjonilt nõutakse ka uute 
prioriteetsete ainete või prioriteetsete ohtlike ainete kindlakstegemist, kui see on vajalik, ning vajaduse korral ka pinnavee, se tte või elustiku keskkonna kvaliteedi standardite kehtestamist ja 
olemasolevate prioriteetsete ainete läbivaatam ist. Eeldatakse, et kavandatud uued ained ja 
olemasolevate ainete osas tehtavad  muudatused avaldavad mõju 2015. aastal 
ajakohastatavatele valgala majandamiskavadele
1 ja meetmeprogrammidele. 
Nõutud läbivaatamine viidi läbi vee raamdirektiivi ühise  rakendusstrateegia2 kohaselt 
keemiliste aspektide töörühma E (WG E) kaasabil ni ng selles osalesid ka kõik liikmesriigid ja 
paljud sidusrühmad3. Teaduslik-tehnilise töö käigus määr atleti kemikaalid est veekeskkonnale 
tulenevad ohud ja nende kemikaalide kohta ke skkonnakvaliteedi standardite kehtestamine. 
Keskkonnakvaliteedi standardite määram ise meetodid ja nende abil leitud 
keskkonnakvaliteedi standardid esitati tervise ja keskkonnari skide teaduskomiteele (SCHER4) 
arvamuse saamiseks. Mõju hindamisel on ka sutatud teaduslik-tehnilise töö tulemusi. 
Prioriteetsete ainete nimistu läbivaatam ine aitas leida võimalusi keskkonnakvaliteedi 
standardite direktiivi toimimise parandamise ks ja töötada välja mehhanismi, mis võib 
                                                 
1 Valgala majandamiskavad. 
2 http://ec.europa.eu/environm ent/water/water-framework/o bjectives/pdf/strategy.pdf . 
3 http://ec.europa.eu/transparency/reg expert/detailGroup.cfm?groupID=371 , rubriigi „alarühmad” jaotises 
„prioriteetsed ained”. 
4 SCHER on üks komisjonile sõltumatut nõu andvatest teaduskomiteedest. Sellesse kuulub 17 teadlast. 
Lisateave aadressil: http://ec.europa.eu/health/scientific_co mmittees/environmental_risks/index_en.htm . 
 
ET 4   ET hõlbustada uute prioriteetsete ai nete kindlakstegemist tulevast e läbivaatamiste käigus, ning 
need tulemused on kaasatud eraldi valikuvõimalus te kogumitena. Eelistatud valik on seetõttu 
valikuvõimaluste pakett. 
1.2. Millised küsimused vajavad  meetmete võtmist? 
On kolm põhiküsimust, mis vajavad meetmete võtmist: 
i) uue, olemasolevatest prioriteetsetest ainetest ja uutest kemikaalidest tulenevaid ohtusid 
käsitleva teabe kättesaadavus. Uusi kemikaale töötatakse välja kogu aeg, seetõttu ei jõutud 
neid kõiki esimese prioriteetseks tunnistamise kä igus hinnata, ja ka prioriteetseks tunnistatud 
kemikaalide kohta tuleb juurde uut teavet; 
ii) mõned kõige kahjulikumad kemikaalid, mis j uba on kantud prioriteetse te ainete nimistusse 
või kavatsetakse sellesse lisada,5 on üldlevinud püsivad, bi oakumuleeruvad ja toksilised 
ained. Nende suhtes võetud meetmed on heiteid oluliselt vähendanud. Kuid nimetatud ainete 
tõttu jääb hea keemilise se isundi eesmärk sageli saavutamata, kuna nende olemuslikud 
omadused, laialdane kasutamine ja kaugele kandumise võime on aidanud osal neist püsida 
veekeskkonnas, peamiselt setetes ja/või elus tikus, keskkonnakvaliteedi standardeid ületavas 
kontsentratsioonis. Kaaluda tuleks kolme järgmist alaprobleemi. 
• Kirjeldamine. Kuna vee raamdirektiivi kohaselt kaasatakse veekogu keemilise 
seisundi aruandesse kõigi prioriteetse te ainete andmed, varjavad sageli 
keskkonnakvaliteedi standardite piirtase meid ületavad üldlevinud püsivad, 
bioakumuleeruvad ja toksilised ained oluko rra paranemist teiste ainete osas. 
• Seiremaatriksi (vesi, sete või elustik) valik. Praegu lubataks e keskkonnakvaliteedi 
standardite direktiiviga liikmesriigil valida maatriks iga prioriteetse aine jaoks. 
Püsivad, bioakumuleeruvad ja toksilised aine d kalduvad akumuleeruma settes ja/või 
elustikus ning nende avastamine vees võib olla raske isegi kõrgetasemelisi analüüsitehnikaid kasutades.  Veega seotud keskkonnakvaliteedi standardit kohaldav 
liikmesriik võib klassifitseerida veekogu ebaõigesti hea keemilise seisundiga veekoguks, kuigi prioriteetse ai ne sisaldus selle settes ja /või elustikus on ohtlikuks 
peetaval tasemel. 
• Üldlevinud püsivate, bioakumuleeruvate ja t oksiliste ainete seire vähendamine. Näib, 
et üldlevinud püsivate, bioakumuleeruvate ja toksiliste ainete  kontsentratsioonid 
muutuvad keskkonnas tõenäoliselt vaid pika  aja jooksul ja seetõttu peaks olema 
õigustatud seiresageduse ja seirekohtade arvu vähendamine vee raamdirektiiviga ettenähtud tasemest madalamaks. 
iii) selliste kasutamiskõlblike seireandmete vähesus, mille alusel saaks hinnata kokkupuudet 
saasteainetega ja uusi prioriteetseid aineid tulevaste läbivaatamiste käigus prioriteetseks tunnistada. Käesoleva prioriteetseks tunn istamise jaoks koostati väga mahukas seire 
andmebaas, kuid nõiaringist väljapääsemiseks tule ks veel rohkem vaeva näha: tõenäoliselt on 
reguleerimata aine seire üsna piiratud, kuid kuna seiret ei toimu, ei ole võimalik aine 
kontsentratsiooni keskkonnas usaldusväärselt modelleerida ja seeg a ei pruugi aine 
riskihinnang ELi tasandil olla piisavalt kaalukas, et õigustada tema reguleerimist. 
                                                
 
5 Prioriteetsete ainete nimistusse lisatud püsiv ad bioakumuleeruvad toksilised ained on määratluse 
kohaselt prioriteetsed ohtlikud ained. 
 
ET 5   ET 2. SUBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Veereostuse puhul on väga olu line selle piiriülene iseloom.  60 % ELi territooriumist on 
hõlmatud piiriüleste valgaladega (EÜ, 2007). ELi  pinnavete reostuse piiramise poliitika on 
sätestatud vee raamdirektiivi artiklis 16, mis koos keskkonnakvaliteedi standardite direktiivi 
artikliga 8 on aluseks pr ioriteetsete ainete nimistute koost amisel ja läbivaatamisel. Sellega 
seoses on valikutes käsitletud õigus aktide toimimist puudutavaid küsimusi. 
3. EESMÄRGID  
 
Järgmises tabelis on esitatud probleemide, al aprobleemide ja valikutega seotud üldised ja 
erieesmärgid:  
Probleem Alaprobleem Üldine eesmärk Erieesmärk Valiku
d 
 
Olemasolevad 
ained Kasutada kõige värskemaid 
teadusandmeid.  
Parandada seire kaudu teadmisi 
(ohtude ja heite vähendamiseks või 
kõrvaldamiseks võetavate 
meetmete tõhususe kohta) A2  
Uus teave keskkonnale 
ja inimeste tervisele 
ohtlikkuse kohta  
 
Kavandatud ained  
Teatavate ainete 
veekeskkonnale või selle 
kaudu põhjustatud ohu 
vähendamine 
Kindlaks teha uusi ohtlikke aineid 
ja kehtestada nende suhtes keskkonnakvaliteedi standardid. 
Täiendada teadmisi (millele on 
eespool viidatud) seire abil A3a–
A3c 
 
Kirjeldamine Teavitada paremini edust, mida vee 
raamdirektiivi raames vee 
kvaliteedi parandamisel on 
saavutatud B2a–
B2b 
 
Maatriksi 
valik Tugevdada kehtivaid õigusakte, 
mis käsitlevad sobivaima 
seiremaatriksi valikut B3a–
B3b  
 
Üldlevinud püsivatest, 
bioakumuleeruvatest ja 
toksilistest ainetest 
tulenevad konkreetsed 
probleemid  
 
Seiretegevus  
 
Keskkonnakvaliteedi 
standardite direktiivi 
toimimise parandamine 
Liikmesriikide halduskulude 
vähendamiseks muuta 
paindlikumaks üldlevinud püsivate, 
bioakumuleeruvate ja toksiliste 
ainete seire, säilitades samal ajal 
selle tõhususe B4a–
B4b 
Teadmistebaas – Pakkuda piisavaid vahendeid 
veekeskkonnale või selle 
kaudu ohtu põhjustavate 
ainete edaspidiseks kindlaks 
tegemiseks ELi tasandil Luua mehhanism teadmistebaasi 
parandamiseks ja tõhustada 
prioriteetsete ainete kindlaks 
tegemist edaspidi C2–C3 
 
4. POLIITIKAVALIKUD  
4.1. Ainetega seotud poliitikavalikud 
Poliitikavalikute esimene kogum kä sitleb ainete lisamist vee r aamdirektiivi X lisasse, ainete 
seisundi (uuesti) määratlemist (kas prioriteetne aine või prioriteetne oh tlik aine) ja ainetega 
seotud keskkonnakvaliteedi standardite kehtestami st või läbivaatamist ELi tasandil. Valikud 
põhinevad täielikult ekspertide tehnilisel tööl. Te oreetiliselt suurenevast mõjust lähtuvalt on 
valikud kumulatiivsed ning ravimid on märgitud ni mistu lõpus, kuna seni ei ole neid vee 
raamdirektiiviga reguleeritud. Valik A1 tähe ndab praeguse nimistu muutmata jätmist. 
 
ET 6   ET Valik Aine Vee 
keskkonnakv
aliteedi standardite 
muutmine või 
kehtestamine Kas on 
pakutud 
elustikuga seotud 
keskkonn
akvaliteedi 
standardi 
kasutamist? 
 Prioriteetse 
aine seisundi 
muutmine või aine 
määratlemin
e prioriteetse ohtliku 
ainena 
Antratseen JAH EI EI 
Polü-BDE JAH* JAH  EI 
DEHP EI EI JAH 
Plii JAH EI EI 
Naftaleen  JAH EI EI 
Nikkel JAH* EI EI 
Polüaromaatsed 
süsivesinikud (PAHid)    
 Benso(a)püreen JAH* 
 Benso(b)fluoranteen JAH* 
 Benso(k)fluoranteen JAH* 
 Indeno(1,2,3-cd)püreen JAH* JAH 
 Benso(g,h,i)perüleen JAH* EI EI 
Fluoranteen JAH* JAH EI Valik A2: 
Keskkonnakvaliteedi standardite ja/või olemasoleva 
prioriteetse aine seisundi 
muutmine 
Trifluraliin EI EI JAH 
Dikofool JAH JAH JAH 
PFOS JAH JAH JAH 
Kinoksüfeen JAH EI JAH Valik A3a: Olemasolevate 
prioriteetsete ainete seisundi 
muutmine ja (valitud) III lisa 
ained Dioksiinid ja DL-PCBd EI JAH JAH 
Aklonifeen JAH EI EI 
Bifenoks JAH EI EI 
Tsübutriin JAH EI EI 
Tsüpermetriin JAH EI EI 
Diklorofoss JAH EI EI 
HBCDD JAH JAH JAH 
Heptakloor ja 
heptakloorepoksiid JAH JAH JAH Valik A3b: Olemasolevate 
prioriteetsete ainete seisundi 
muutmine ja (valitud) III lisa 
ained ja muud uued ained v.a ravimid 
Terbutriin JAH EI EI 
17alfa-etinüülöstradiool 
(EE2) JAH EI EI 
17beeta-etinüülöstradiool 
(E2) JAH EI EI Valik A3c: Olemasolevate 
prioriteetsete ainete seisundi 
muutmine ja (valitud) III lisa 
ained ja muud uued ained k.a 
ravimid Diklofenak JAH EI EI 
Olemasolevate prioriteetsete ainete puhul  viitab JAH* keskkonnakvaliteedi standardi 
muutmisele rohkem kui ühe suurusjärgu võrra. Muudel juhtudel on olemasolevate 
prioriteetsete ainete suhtes kohaldatavaid ke skkonnakvaliteedi standard eid (tähistatud üksnes 
JAHiga) muudetud vähem. 
4.2. Üldlevinud püsivate, bioakumuleeruvat e ja toksiliste ainetega ning 
teadmistebaasiga seotud poliitikavalikud 
Kolme üldlevinud püsivate, bioakumuleeruvate ja  toksiliste ainetega seotud alaprobleemi on 
käsitletud valikutes B2a ja b, B3a ja b, B4a ja  b. Need valikud, aine tega seotud valikud A2–
A3c ja teadmistebaasiga seotud valikud C2–C 3, on sõltumatud. Valikuid B3a ja B3b saab 
 
ET 7   ET kasutada kõigi prioriteetsete ainete, mitte ainult üldlevinud püsivate, bioakumuleeruvate ja 
toksiliste ainete puhul. 
 
Valik Kirjeldus 
B1: Muutusi ei tehta Keskkonnakvaliteedi standardite direktiivi ja  vee raamdirektiivi toimimist ei muudeta 
B2a: Võimaldab 
kirjeldada eraldi 
üldlevinud püsivaid, bioakumuleeruvaid ja 
toksilisi aineid Võimaldab liikmesriikidel kirjeldada valgala majandamiskava jaoks koostatavates 
hinnangutes üldlevinud püsivaid, bioakumuleeruvaid ja toksilisi aineid eraldi 
muudest ainetest, kuid keemilisse ja üldisesse hinnangusse on üldlevinud püsivad, bioakumuleeruvad ja toksilised ained kaasatud 
B2b: Üldlevinud püsivate, bioakumuleeruvate ja 
toksiliste ainete 
keemilisest seisundi hinnangust 
väljajätmine Üldlevinud püsivad, bioakumuleeruvad ja toksilised ained jäetakse keemilise seisundi 
hindamisel arvesse võtmata, kuid nimetatud suundumuste seire ja seirearuannete esitamise kohustus säilib. Head  seisundit on võimalik saav utada muude prioriteetsete 
ainete suhtes kehtestatud keskkonnakvaliteedi standardite kohaselt 
B3a: Analüütilise 
tundlikkusega seotud 
maatriksi valik Liikmesriigid saavad maatriksi ise valida, välja arvatud juhul, kui kättesaadav 
analüüsitehnika6 vastab ühe maatriksi (kuid mitte teise/teiste maatriksi/maatriksite) 
analüüsitingimustele või kui analüüsitehnika vastab anal üüsitingimustele, kuid ühe 
maatriksi tehnika on teiste omadest tunduvalt parem ning ELi tasandil on olemas keskkonnakvaliteedi standardid vähemalt kõige paremini toimiva maatriksi jaoks 
B3b: 
Kindlaksmääratud 
maatriksi valik Seiremaatriksi valik ja vastavuskontroll on iga aine puhul ELi tasandil kindlaks 
määratud 
B4a: Üldlevinud 
püsivate, 
bioakumuleeruvate ja 
toksiliste ainete seire tingimuslik 
vähendamine Vähendatakse üldlevinud püsivate, bioakumuleeruvate ja toksiliste ainete 
seirekohustust, kui konkreetsed tingimused on täidetud: on olemas piisavalt teavet 
aine esinemise kohta veekogudes (eriti settes ja/või elustikus), s.t seire usaldusväärne 
võrdlusalus 
B4b: Üldlevinud püsivate, bioakumuleeruvate ja 
toksiliste ainete seire 
tingimusteta vähendamine Üldlevinud püsivate, bioakumuleeruvate ja toksiliste ainete seirenõuete 
vähendamisele ei seata keskkonnakvaliteedi standardite direktiivis mingeid tingimusi 
C2: Teadmistebaas: 
jälgimisnimekirja 
kasutamine ei ole 
seadusega ette nähtud Prioriteetseks tunnistamise protsessi varustamiseks kogu ELi hõlmavate 
kõrgekvaliteediliste seireandmetega võetakse kasutusele veekeskkonnale või selle 
kaudu võimalikuks ohuks peetavate ainete vabatahtliku seire mehhanism, mis 
rakendatakse ELi tasandil, ja dünaamilised nimekirjad, mida ainete lisamise või 
väljajätmisega korrapäraselt ajakohastatakse. Nimekirja peab kuuluma igal ajahetkel umbes 20 ainet, mille seiret liikmesriigid 250–300 seirekohas üle kogu ELi 
kooskõlastatud juhendite kohaselt läbi viivad. 
C3: Teadmistebaas:  
jälgimisnimekirja kasutamine on 
seadusega ette nähtud Kehtestatakse samasugune mehhanism nagu on osutatud valikus C2, erinevus on vaid 
selles, et seire on liikmesriikidele seadusega kohuslikuks muudetud 
                                                 
6 Komisjoni direktiivis 2009/90/EÜ nõutakse liikmesriikidelt analüüsitehnikate kasutamist, mis vastavad 
keskkonnakvaliteedi standardite osas teatavat ele kvaliteedi miinimumnõuetele. Kui sellised 
miinimumkriteeriumidele vastavad tehnikad puuduvad, kasutatakse parimat võimalikku tehnikat, mis ei 
too kaasa ülemääraseid kulutusi. 
 
ET 8   ET 5. MÕJU HINDAMINE  
5.1. Ainetega seotud valikute mõju 
Valik Positiivne mõju Negatiivne mõju 
A2 Paremad ja usaldusväärsemad teadmised 
ohtude suuruse ja teaduse viimaste 
edusammude kohta, mis võimaldavad liikmesriikidel ja muid poliitikasuundi 
kasutades võtta vajalikke meetmeid 
nendest ainetest tuleneva ohu vähendamiseks. 
Inimeste tervise ja veeorganismide 
bioloogilise mitmekesisuse kaitse parandamine. Kohalikest tingimustest sõltuvalt võib 
tööstus- ja asulareovee puhastite 
ajakohastamine sellisel tasemel, et need vastaksid (nikli osas) AA-EQSi 2 μg/l 
eesmärgile, olla küllaltki kulukas. (ÜK 
kavatseb investeerida ligikaudu 2 miljardit eurot kogu olelusringi vältel, millele 
lisanduvad kaasnevad jooksvad kulud). 
Kulud on väiksemad, kui AA-EQS on 4 μg/l. 
 
A3a Eespool esitatule lisaks: täiendav teave 
uute ainete ohtlikkuse ja nendega seotud 
meetmete tõhususe kohta. 
Andmed ja teave, mis on olulised taimekaitsevahendite, kemikaalide, 
tööstuslike heitmete ja jäätmepoliitikaga 
seotud otsuste langetamiseks. Inimeste tervise ja veeorganismide 
bioloogilise mitmekesisuse täiendav 
kaitse. Kohalikest tingimustest sõltuvalt võib 
teatavate tööstus- ja asulareovee puhastite 
ajakohastamine (nikli osas) olla küllaltki 
kulukas. Kogu ELis on täiendava seire kulud aastas 
on 4–9,6 miljonit eurot. 
Kinoksüfeeni asendamiskulud, kui ei ole kaasatud võrdlusalusesse. 
A3b Eespool esitatule lisaks : andmed ja teave, 
mis on olulised otsuste tegemiseks 
biotsiide käsitleva poliitika raames.  
Inimeste tervise ja veeorganismide bioloogilise mitmekesisuse täiendav 
kaitse. Täiendavad kumulatiivsed seirekulud kogu 
ELis (lisaks A2-le) 12–28,8 miljonit eurot 
aastas. 
Valiku A3 seirega mitteseotud kuludele lisaks: võimalikud asendamiskulud 
(vajaduse korral tsübutriini ja terbutriini 
jaoks; võimalik, et kalakasvatustes ka 
tsüpermetriini jaoks). 
A3c Eespool esitatule lisaks : parem teave 
ravimitega saastatuse ulatuse kohta ja kogu ELi hõlmavad keskkonnakvaliteedi 
standardid, mis on võrdlusaluseks 
liikmesriigi tasandil, kui tehakse otsuseid võimalike meetmete võtmise kohta.  
Inimeste tervise ja veeorganismide 
bioloogilise mitmekesisuse täiendav kaitse. Täiendavad kumulatiivsed seirekulud kogu 
ELis (lisaks A2-le) 15–36 miljonit eurot aastas. 
Valiku A3 seirega mitteseotud kuludele 
lisaks:  võimalikud asulareovee puhastite täiendava 
ajakohastamise kulud, mis on seotud E2 
kõrvaldamisega, kui seda nõutakse kohalikul tasandil ja A2 meetmed ei ole 
piisavad, ja loomakasvatusest vette sattuva 
E2 heite vähendamisega. 
Seirekulud on suuremat arvu aineid hõlmavate valikute puhul tõenäoliselt ülehinnatud, kuna 
näiteks proovide võtmise kulud ei ka sva sama kiiresti kui ainete arv. 
5.2. Üldlevinud püsivate, bioakumuleeruvat e ja toksiliste ainetega ning 
teadmistebaasiga seotud valikute mõju 
Valik Positiivne mõju Negatiivne mõju 
B2a Kui üldlevinud püsivatest, 
bioakumuleeruvatest ja toksilistest ainetest 
tulenevat saastet ei õnnestu vähendada, on 
liikmesriikidel lihtsam kirjeldada muudest prioriteetsetest ainetest tuleneva saaste Märkimisväärset negatiivset mõju ei ole 
tuvastatud, kuigi liikmesriikide käsitlusviisides 
võib esineda erinevusi 
 
ET 9   ET Valik Positiivne mõju Negatiivne mõju 
vähenemist. Õiguskindlus säilib, kuna 
keemilise seisundi määratlust ei muudeta 
B2b Väga sirgjooneline viis, kuidas liikmesriigid 
saavad kirjeldada muudest prioriteetsetest ainetest tuleneva saaste vähendamisel 
saavutatud edu Keskkonna kaitse nõrgeneb, kuna puuduvad 
kogu ELi hõlmavad keskkonnakvaliteedi standardid ja tõukejõud meetmete võtmiseks. 
Puudub õiguskindlus 
B3a  
 Keemilise seisundi hindamist on ühtlustatud, 
probleemi ulatusest on selgem ülevaade. Paindlikkus võimaldab seirestrateegiaid 
kiiresti uute analüüsitehnikatega kohandada Piiratud kohandamiskulud võivad tekkida 
liikmesriikidel, kellel puuduvad teatavate maatriksite seire ja analüüsi kogemused. 
Puudub õiguslik selgus, kuna teatavate ainete 
jaoks ei ole välja töötatud standarditud analüüsimeetodeid 
B3b  
 Keemilise seisundi hindamise ühtlustamine 
kõrgel tasemel ja hea ülevaade probleemi 
ulatusest. Õiguslik selgus Piiratud kohandamiskulud võivad tekkida 
liikmesriikidel, kellel puuduvad teatavate 
maatriksite seire ja analüüsi kogemused. Kiire kohanemine uute analüüsitehnikatega ei ole 
võimalik 
B4a Kulude kokkuhoid ELis 0,8–2,9 miljonit 
eurot aastas Ei ole tuvastatud olulist negatiivset mõju 
B4b Kulude kokkuhoid ELis 0,8–2,9 miljonit 
eurot aastas Teatavad soovimatud suundumused või 
valukohad võivad jääda tähelepanuta 
C2 Sobivate seireandmete ELi tasandil kogumise 
eesmärk tõenäoliselt saavutatakse, vähemalt osaliselt Seirekulud: 2–4 miljonit eurot aastas kogu ELi 
kohta. Seire tehniliste näitajate väljaarendamisega seotud kulud (vähem kui 0,2 
miljonit eurot aastas kogu ELi jaoks) 
C3 Seadusest tulenev kohustus annab suurema 
kindluse, et saadud tulemus vastab eesmärgile (ilma sellise kohustuseta võiksid 
liikmesriigid oma eelarves prioriseerida 
(muid) seadusest tulenevaid kohustusi) Sama, mis eespool valiku C2 puhul, lisaks veel 
Euroopa Komisjoni halduskulude vähene lisandumine 
 
6. VALIKUTE VÕRDLEMINE  
6.1. Ainetega seotud valikute võrdlemine 
Eesmärkide saavutamise seisukohalt võtab kõige laiema haardega valik (A3c) kõige suuremal 
määral arvesse kõige värskemaid läbivaatam isse kaasatud teaduslikke andmeid, parandab 
märkimisväärselt teadmisi kõigi viimasel ajal  tuvastatud ainete ohtlikkuse kohta ja optimeerib 
nende vastast kaitset. ELi ta semel ei ole täiendavaid m eetmeid kavandatud. Vajalikud 
meetmed võetakse tõenäoliselt kohalikul tasa ndil, kuid vajalikul hetkel võidakse ka ELi 
tasandil võtta meetmeid muude õigusaktide  kohaselt, kui seireandmed selleks põhjust 
annavad. Võrdlusaluses on arvesse võetud olemas olevaid meetmeid ja muude ELi õigusaktide 
kohaselt eeldatavasti tehtavaid otsuseid. ELi tasandil ei ole tuvastatud ebaproportsionaal selt suuri kulusid. Kui ebaproportsionaalselt 
suured kulud tekivad kohalikul tasandil, või b konkreetsete veekogude suhtes rakendada vee 
raamdirektiivis sätestatud erandit tingimusel, et vee raamdirektiivis esitatud tingimused on 
täidetud. 
6.2. Üldlevinud püsivate, bi oakumulatiivsete ja toksiliste ainetega ning 
teadmistebaasiga seotud valikute võrdlemine 
Valik Tõhusus Tulemuslikkus  Sidusus Üldine 
tähis 
B1 0 0 0 0 
Kirjeldamist käsitlevad valikud 
B2a ++ ++ + +++++ 
 
ET 10   ET Väldib kirjeldamisega seotud 
probleemi teket, kuid üldlevinud 
püsivad, bioakumuleeruvad ja 
toksilised ained mõjutavad 
keemilist seisundit vormiliselt Ei tekita suuri kulusid ja 
liikmesriikide halduskoormus 
väheneb On kooskõlas vee 
raamdirektiiviga, kuna 
võimaldab 
kirjeldamisel 
suuremat paindlikkust 
B2b + 
Väldib täielikult kirjeldamisega 
seotud probleemi teket, kuid 
raskendab teatavatest ainetest 
tuleneva ohu vähendamise 
eesmärgi saavutamist ++ 
Ei tekita suuri kulusid ja 
liikmesriikide halduskoormus 
väheneb – – 
Ei ole kooskõlas vee 
raamdirektiivi ja 
kemikaalipoliitikaga + 
Seiremaatriksit käsitlevad valikud 
B3a ++ 
Tugev tõukejõud kõige 
asjakohasema maatriksi 
kasutamiseks. Aitab parandada 
teadmisi ainete ohtlikkuse ja 
meetmete tõhususe kohta. 
Võimaldab arvesse võtta kohalikku 
olukorda. Õiguskindlus võib 
puududa, kui ei ole olemas 
rahvusvahelisi analüüsistandardeid. + 
Teatava paindlikkuse säilitamine 
võimaldab liikmesriikidel 
kohaneda kohalike olude ning 
traditsioonide/kogemustega. 
Mõnel liikmesriigil on 
mõõdukad kohandamiskulud. + 
Tugevdab direktiivi 
2009/90/EÜ rolli. 
Aitab paremini 
hinnata teiste 
poliitikasuundade 
raames võetud 
meetmete tõhusust. ++++ 
B3b ++ 
Suur tõukejõud kõige 
asjakohasema maatriksi 
kasutamiseks. Parandab teadmisi 
ainete ohtlikkuse ja meetmete 
tõhususe kohta. Ei võimalda 
arvesse võtta kohalikku olukorda. 
Õiguskindlus – 
Kohandamiskulud on suuremad 
liikmesriikidel, kellel puudub 
elustiku seire 
traditsioon/kogemus ≈ 
Väiksem paindlikkus 
analüüsitehnikate 
arenguga 
kohanemisel. Võib 
takistada teiste 
maatriksite puhul 
kasutatavate 
analüüsimeetodite 
arendamist. + 
Seiremahu vähendamisega seotud valikud 
B4a + 
Vähendab liikmesriikide 
halduskoormust ja seirekulusid + 
Tagab usaldusväärse 
võrdlusaluse kättesaadavuse 
seire jaoks ja aitab omandada 
häid teadmisi üldlevinud 
püsivate, bioakumuleeruvate ja 
toksiliste ainete ohtlikkuse kohta 
veekeskkonnas või selle kaudu ≈ ++ 
B4b + 
Vähendab liikmesriikide 
halduskoormust ja seirekulusid ≈ 
Ei taga usaldusväärse 
võrdlusaluse kättesaadavust seire 
jaoks ega häid teadmisi 
üldlevinud püsivate, bioakumuleeruvate ja toksiliste 
ainete ohtlikkuse kohta 
veekeskkonnas või selle kaudu ≈ + 
C2 + 
Teadmised suurenevad, kuid 
tõenäoliselt tekivad olulised 
andmelüngad (liikmesriigid ei ole 
teadmistega täielikult hõlmatud) ja 
tegevuse vabatahtliku iseloomu 
tõttu ei peeta kinni tehnilistest 
näitajatest + 
Kuludele vastav tulu väheneb 
andmelünkade tõenäosuse tõttu Ei kohaldata ++ 
 
C3 ++ 
Teadmised suurenevad ning kõik 
ELi liikmesriigid või enamik neist 
on tõenäoliselt teadmistega 
ühtlaselt hõlmatud ++ 
Loob eesmärgipäraseid 
kõrgekvaliteedilisi ELi tasandi 
andmekogumeid, mida saab 
kasutada prioriteetsete ainete 
prioriteetseks tunnistamise 
protsessis Ei kohaldata ++++ 
 
Mõju suurus baasstsenaariumiga võrreldes (võrdlusalus on tähistatud 0ga): ++ tugevalt positiivne; + positiivne; – 
– tugevalt negatiivne; – negatiivne; ≈ marginaalne/neutraalne. 
 
ET 11   ET  
6.3. Eelistatud valikute ja  mõju kokkuvõte 
Eelistatud valikud on järgmised: 
A3c – kõik ained; B2a – üldlevinud püsivate, bioakumuleeruvate ja toksiliste ainete paindlik kirjeldamine; 
B3a – analüütilise tundlikkuseg a seotud maatriksi valik; 
B4a – üldlevinud püsivate, bioakumuleeruvat e ja toksiliste ainete seire tingimuslik 
vähendamine; C3 – jälgimisnimekiri koos seadusest tuleneva kohustusega.  Nende valikute kasutuselevõtuks on vaja mu uta keskkonnakvaliteedi standardite direktiivi 
2008/105/EÜ ja vee raamdirektii vi X lisa. Allolevas tabeli s on esitatud kokkuvõte saadavast 
kasust, kuludest ja jaotuslikust mõjust võrdlus alusega võrreldes, võttes arvesse valikute 
vastasmõju. 
 
Kasu 
• arvesse võetakse kõiki viimasel ajal läbi vaadatud teaduslikke andmeid; 
• liikmesriike ergutatakse teostama elustiku seiret, kui seda peetakse vajalikuks; 
• täpsem ülevaade üldlevinud püsivatest, bioakumuleeruvates t ja toksilistest ainetest tulenevast saastusest; 
• oluliselt paremad teadmised kõigi 15 pr ioriteetseks tunnistatud aine ja olem asolevate priorit eetseks tunnistatud 
ainete hulka kuuluvate üldlevinud püsivate, bioakumuleer uvate ja toksiliste ainete ning nende ainete suhtes 
võetavate meetmete tõhususe kohta, mistõttu on võimalik võtta ja tõhustada meetmeid ELi ja liikmesriikide 
tasandil, suunata sihipärase malt sette seisundi parandamist  ja optimeerida tuvastatud ohtude vastast kaitset, mis 
kõik on kasulik bioloogilise le mitmekesisusele ja inimeste tervisele; 
• mõnest ainest (nt nikkel) tuleneva te ohtude vähendamiseks võetavad meet med võivad vähendada ka teistest 
ainetest (nt E2) tulenevaid ohtusid; 
• suurema arvu ainete keskkonnakvaliteedi standard ite ühtlustamine loob liikmesriikidele võrdsemad 
tegutsemistingimused; 
• väheneb halduskoormus, mille on tekitanud selgituste andmine keemilise seisundi eesmärgi täitmata jätmise 
kohta, mille põhjuseks on olnud üldlevinud püsivad, bioa kumuleeruvad ja toksilised ained, ja avalikkus hakkab 
saama selgemat teavet;  
• üldlevinud püsivate, bioakumuleeruva te ja toksiliste ainete seire vähendamisega kokku hoitud vahendid võib 
investeerida edaspidise prioriteetse ks tunnistamise teadmistebaasi parand amisse, s.t jälgimisnimekirjadesse.  
Kulud 
• ametiasutuste täie ndavad seirekulud; 
• ametiasutuste ja eraettevõtjate kulud, mis tõenäoliselt jäävad klientide kanda ja mis tulenevad nikli ja E2 
kõrvaldamiseks kasutusele võetavatest täiendavatest as ulareovee puhastitest; nikli tööstusheitmete punktallikate 
vähendamisega seotud tööstu ssektori kulud ja loomakasvatajate kul ud piirete paigaldami sele, mis hoiavad 
loomad eemal vooluveekogudest ja vähendavad seeläbi E2 heidet vette; osa neist kuludest võib olla hõlmatud 
muude õigusaktidega;  
• võimalikud kulud (praegu veel määratlemata, kuid tõenäo liselt mitte suured) seoses  kinoksüfeeni asendamisega, 
kui luba taimekaitsevahendeid käsitle tavate õigusaktide kohaselt ei tühistata;  sõltuvalt asendusainest jäävad need 
kulud tootjate, põllumajandustöötaj ate ja/või tarbijate kanda;  
 
ET 12   ET • jälgimisnimekirja kä igushoidmise kulud.  
Peamine jaotuslik mõju 
Siin on esitatud kokkuvõte kõige olu lisemast jaotuslikust mõjust, välja arvatud üldine keskko nna- ja tervisealane kasu. 
Enamasti seondub see pigem eelistatud aine valikuga (A3c) kui muid üldiseid eesmärke käsitlevate valikutega. Valitseb 
ebakindlus selle suht es, kui palju sellest kuulub võrdlusalusesse. 
Mõju sektorile: 
• võib esineda põllumajanduses ja ta imekaitsevahendite puhul seetõt tu, et neli praegu kasutatavat 
taimekaitsevahendit on  kaasatud eelistatud paketti; eeldatakse, et enamik vaja minevatest meedetest kuulub 
võrdlusalusesse; 
• võib ka esineda veetööstuses, kus se lle põhjustajaks on nikli suhtes range mate keskkonnakvalite edi standardite 
ning E2 suhtes keskkonnakvaliteedi st andardite kehtestamise vajadus; 
• võib esineda avalikus sektoris, kus se lle põhjustajaks on täiendavate ainete seire vajadus ja võimalik, et ka 
asulareovee puhastitesse tehtavate investeeringute katmin e (see kulu jääb tõenäoliselt klientide kanda); 
• võib esineda muudes sektorites, näiteks põllumajanduses, me tallitööstuses, transpordis ja jäätmekäitluses, kuid 
see mõju on eeldatavasti väike. 
Mõju tootjatele ja kasutajatele: 
• võib tekkida pestitsiidide ja biotsiidide tootjatel ja  segude tootjatel, taas sõltuvalt võrdlusalusest; 
• võib mõjutada teatavate ELis  ikka veel ekspordi jaoks toodetavate ainete, sealhulgas HBCDD ja trifluraliini 
eksporti, kuigi võrdlusaluse kohaselt võ ib selline eksport niikuinii lõppeda. 
Mõju liikmesriikidele ja piirkondadele: 
• seoses eksporditavate ja im porditavate ainetega võib vähe sel määral mõjutada kaubandus t, kuid üldiselt peaksid 
need ained olema võrdl usalusesse kaasatud; 
• võib esineda seoses taimekaitsevahenditega, kuna on liikme sriike, kes kasutavad neid rohkem ja on turule toonud 
suurema arvu tooteid; 
• võib hõlmata mõju, mis on seotud suhte lise ravimite manustamisega, rannaj oone pikkusega, linnastute levimuse 
ja tihedusega, loomakasvatuse in tensiivsusega ja biosaadavust mõ jutavate looduslike tingimustega.  
Üldiselt võimaldavad eelistatud valikud s aavutada enamiku eesmärkide puhul suurima 
tõhususe, tagavad sidususe ol emasolevate õigusaktidega ja  aitavad vältida soovimatut 
jaotuslikku mõju. 
7. SEIRE JA HINDAMINE  
Seire- ja hindamisprotsess on vee raamdire ktiivi lahutamatud osad. Direktiiviga on ette 
nähtud prioriteetsete ainete ja prioriteetsete oh tlike ainete kontsentrats iooni korrapärane seire 
keskkonnas.