Kavandatavate muudatuste eesmärk on muuta avamereprotokolli I, II, III, IV ja VII A lisa, et viia need kooskõlla avameretegevusega seotud märkimisväärse regulatiivse, teadusliku ja tehnilise arenguga, mis on saavutatud nii piirkondlikul kui ka ülemaailmsel tasandil, sealhulgas Vahemere tegevuskava ja Barcelona konventsiooni süsteemi asjakohase arenguga.

Vastavalt Barcelona konventsiooni artiklile 25 on Euroopa Liidul (edaspidi „liit“) tema pädevusse kuuluvates küsimustes nii palju hääli, kui mitu liidu liikmesriiki on konventsiooni ja selle ühe või mitme protokolli osalisriigid. Liit ei kasuta oma hääleõigust, kui seda teevad liikmesriigid, ja vastupidi.

Avamereprotokoll on üks Barcelona konventsiooni seitsmest protokollist. Selles käsitletakse kõiki avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside aspekte Vahemerel, samuti hõlmab see meetmeid avameretegevuse kõikides etappides tekkiva reostuse vähendamiseks ja avamerereostuse juhtumitele reageerimiseks, sealhulgas vastutust ja hüvitamist käsitlevaid aspekte.

Avamereprotokolli lisade muudatustega ajakohastatakse avamereprotokolli lisasid, et kajastada avameretegevuse märkimisväärset regulatiivset, teaduslikku ja tehnilist arengut, mis on saavutatud nii piirkondlikul kui ka ülemaailmsel tasandil, sealhulgas asjakohast arengut Vahemere tegevuskava ja Barcelona konventsiooni süsteemi raames, pöörates erilist tähelepanu nendele arengusuundadele, mis on seotud ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi rakendamisega ning säästva tarbimise ja tootmisega.

Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide 22. istungil on vaja liidu seisukohta kavandatava akti suhtes, kuna sellega muudetakse avamereprotokolli lisasid. Need muudatused on liidule siduvad vastavalt Barcelona konventsiooni artiklile 29. Kuna lisade muudatustega ajakohastatakse Vahemere kaitse nõudeid, muudetakse liidu rahvusvahelisi kohustusi ja eesmärke ning parandatakse keskkonnakaitset, tehakse ettepanek, et liit toetaks kavandatud õigusakti vastuvõtmist.

4.Õiguslik alus

4.1.Menetlusõiguslik alus

4.1.1.Põhimõtted

Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise avaliku õiguse normide alusel õiguslik toime.

4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide istung on kokkuleppeliselt, st Barcelona konventsiooniga loodud organ.

Kavandatava aktiga muudetakse Barcelona konventsiooni ühe protokolli, nimelt avamereprotokolli lisasid, ja seetõttu on selle vastuvõtmine õigusliku toimega akt.

Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta Barcelona konventsiooni ja selle protokollide institutsioonilist raamistikku.

Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

4.2.Materiaalõiguslik alus

4.2.1.Põhimõtted

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus, nimelt peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav materiaalõiguslik alus.

4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud keskkonnakaitsega.

Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.

4.3.Järeldus

Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.