ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 7.5.2008 
SEK(2008) 572 lõplik 
  
Soovitus:  
NÕUKOGU OTSUS, 
millega tühistatakse  otsus 2005/182/EÜ ülemäärase ee larvepuudujäägi olemasolu kohta 
Slovakkias 
(komisjoni esitatud) 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. T AUST  
Asutamislepingu artiklis 104 on sätestatud, et l iikmesriigid peavad hoiduma ülemäärasest 
riigieelarve puudujäägist, ning on ke htestatud selle väljaselgitamise ja kõrvaldamise menetlus. 
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust on üksi kasjalikumalt kirjeldatud nõukogu määruses 
(EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rake ndamise kiirendamise ja 
selgitamise kohta)1, mis on stabiilsuse ja kasvu pakti os a. Asutamislepingu artikli 104 lõike 2 
kohaselt peab komisjon kontrollima eelarvedistsipliin i järgmist kahe kriteer iumi alusel: a) kas 
kavandatud või tegeliku eelarve puudujäägi suhe SKTsse ületab kontrollväärtuse 3 % (välja 
arvatud juhul, kui see suhe on oluliselt ja pidevalt vähene nud ning jõudnud kontrollväärtuse 
lähedasele tasemele; või kontrollväärtuse ületam ine on ainult erandlik ja ajutine ning suhe on 
kontrollväärtuse lähedane); ja b) kas valitsemissekt ori võla suhe sisemajanduse 
kogutoodangusse ületab 60 %-lise kontrollväärtuse (välja arva tud juhul, kui see suhtarv 
väheneb piisavalt ning läheneb kontro llväärtusele rahuldava kiirusega). 
Vastavalt asutamislepingule lisatud ülemäär ase eelarvepuudujäägi me netlust käsitlevale 
protokollile esitab komisjon andmed ülemääras e eelarvepuudujäägi menetluse rakendamiseks. 
Kõnealuse protokolli kohaldamise osana p eavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse 
(EÜ) nr 3605/932 ,3 ,4 artiklile 4 esitama kaks korda aas tas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) 
andmed valitsemissektori eelarve puudujääg i ja võla kohta ning m uud seotud näitajad.  
Komisjon algatas 12. mail 2004 artikli 104 lõ ike 3 kohase ettekande vastuvõtmisega 
Slovakkia suhtes ülemäärase  eelarvepuudujäägi menetluse, mis põhines valitsemissektori 
eelarvepuudujäägil 3,6 % SKTst 2003. aastal5. Komisjoni soovituse alusel otsustas nõukogu 
5. juulil 2004, et Slovakkial on vastavalt arti kli 104 lõikele 6 ülemäär ane eelarvepuudujääk6. 
Tuginedes samuti komisjoni soovitusele, esitas  nõukogu samal ajal artik li 104 lõike 7 kohaselt 
Slovakkiale soovitused ülemäärase eelarvepuud ujäägi kõrvaldamiseks hiljemalt 2007. aasta 
lõpuks7. 
                                                 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, 
lk 5). 
2 EÜT L 332, 31.12.1993, lk  7. Määrust on viimati muudetud m äärusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 
22.12.2005, lk 1). 
3 Viimane Slovakkia teatis on kättesaadav veebilehel: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_p ageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal. 
4 Slovakkia kasutas Eurostati 2. märtsi 2004. aasta kogumispensionisüsteemide liigitamist käsilteva 
otsuse rakendamisel ära üleminekuperioodi ja seega esitas puudujäägi ja võla näitajad ilma 2005. aasta 
selle pensionireformi netokuluta, mis kestis kuni 2006. aasta aprillini (Eurostati 23. septembri 2004. 
aasta pressiteade nr 117/2004 üleminekuperioodi k ohta seoses otsuse rakendamisega, mis avaldati 
Eurostati 2. märtsi 2004. aasta pr essiteates nr 30/2004). Kuna ül emäärase eelarvepuudujäägi menetlust 
käsitlevates dokumentides, sealhulgas eelkõige artikli 104 lõike 7 kohases nõukogu soovituses, 
rakendati täielikult Eurostati 2004. aasta märtsi otsust, sisaldavad kõik käesolevas dokumendis esitatud puudujäägi ja võla näitajad pensionireformi kulusid ning on seega täielikult võrreldavad. 
5 SEK(2004) 577. 
6 ELT L 62, 9.3.2005, lk 16. 
7 Kõik Slovakkia ülemäärast eelarvepuudujääki käsitlevad dokumendid on kättesaadavad veebilehel:
  
http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm. 
ET 3   ET Nõukogu soovitas oma artikli 104 lõike 7 kohases soovituses Slovakkia am etiasutustel võtta 
keskpika perioodi jooksul meetmeid, et viia ee larvepuudujääk usaldusväärsel ja jätkusuutlikul 
viisil hiljemalt 2007. aastaks alla 3 % SKT-st vastavalt nõukogu 5. juuli 2004. aasta 
arvamuses (2004. aasta mais esitatud lähenemisprogrammi kohta) täpsustatud eelarvepuudujäägi vähendamiskavale; jõuliselt rakendada 2004. aasta mai 
lähenemisprogrammis kavandatud meetmeid, eelkõige neid, mis on seotud kavandatavate 
tervishoiureformide ja avaliku sektori tõhustamisega; kiirenda da eelarve tasakaalustamist, 
juhul kui rakendatud struktuurirefor mide tulemuseks on 2004. aasta mai 
lähenemisprogrammis kavandatust suurem ka sv, suunates kavandatust suurema tulu 
esmajärjekorras eelarvepuudujääg i kiiremaks vähendamiseks; ning rakendada 5. novembriks 
2004 tõhusaid meetmeid 2005. aasta eelarvepuuduj äägiga seotud eesmärgi saavutamiseks. 
Lisaks kutsus nõukogu Slovakkia ametiasu tusi üles tugevdama kolmeaastase 
eelarveraamistiku siduvat laadi, kehtestades ku lutustele üksikasjalikud keskpika perioodi 
ülemmäärad, mis tuleb parlamendis vastu võtta. 
Tabel 1: Nõukogu 5. juulil 2004 kinnitatud kohandused  
% SKTst, kui ei ole osutatud teisiti  2003 2004 2005 2006 2007 
Valitsemissektori eelarve seisund 
p.m: SKT reaalkasv (%)  -3,6 
4,2 -4,0 
4,1 -3,9 
4,3 -3,9 
5,0 -3,0 
4,7 
Allikas : Artikli 104 lõike 7 kohane nõukogu soovitus ja nõukogu arvamus lähenemisprogrammi kohta, mis võeti 
vastu 2004. aasta mais (mõlemad vastu võetud 5. juulil 2004).  
Komisjon võttis 22. detsembril 2004. aastal, st pärast nõukogu soovituses kehtestatud 
tähtpäeva möödumist, vastu teatise nõukogule, milles märgiti, et Slovakkia seni võetud 
meetmed on kooskõlas nõukogu soovitusega ning kõne aluses etapis ei ole vaja astuda 
järgmisi samme ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks8. Kõnealuse hinnanguga 
nõustus oma 18. jaanuari 2005. aasta istungil ka nõukogu. 
Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase 
eelarvepuudujäägi kohta komisjoni soovitu se põhjal tühistada, kui ülemäärane 
eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud.  
                                                 
8 SEK(2004) 1630. 
ET 4   ET 2. E ELARVEPUUDUJÄÄGI HILJUTISED ARENGUD  
2004. aasta mais, kui komisjon algatas Slova kkia suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse, oli kättesaadavate andmete kohase lt puudujääk 3,6 % SKTst ning prognoositi, et 
puudujääk jääb järgnevatel aastatel alla kon trollväärtuse. Slova kkia 2008. aasta aprillis 
esitatud aruande alusel jä i vastavalt komisjoni (Eur ostat) esitatud andmetele9 aastatel 2003–
2005 valitsemissektori eelarve puudujääk alla 3 % SKTst, mis tulenes andmete täiendavast 
läbivaatamisest (2007. aasta apri lli teatis) peamiselt maksulaekumiste kajastamise meetodi 
muutmise tõttu. Eelarvepuudujääk  suurenes 2006. aastal 3,6 %n i SKTst (peamiselt tingitud 
valitsemissektori tarbimise märkimisväärsest suurenemisest 1 % võrra SKTst, sigarettide varu soetamisest 2005. aastal aktsiisimak su peatse suurenemisega ning pensionireformiga seotud 
kulude suurenemisest) ning vähenes 2007. aastal 2,2 %ni SKTst
10. 
Pensionireform käivitati 2005. aastal, mis mõjuta b sotsiaalmaksu laekumist, suunates 9 % 
brutopalgast pensionifondi (teise) sambasse. Ül dsuse suure huvi tõttu selle samba vastu ja 
seoses sellele järkjärgulise üleminekuga, on kõnealused tulu üleka nded suurenenud 0,8 %-lt 
SKTst 2005. aastal kuni 1,2 %ni 2006. aas tal ja 1,3 %ni 2007. aastal. 
Slovakkia on lubanud järkjärguliselt suurendada  sigarettidelt tasuta vat maksu kuni ELis 
nõutava miinimumtasemeni. Seetõttu tõusid maksud 2004. aasta mais, 2006. aasta jaanuaris ja 2008. aasta jaanuaris ning kavanda takse jälle tõsta 2008. aasta detsembr is. Seni on igale 
maksude tõstmisele eelnenud märkimisväärne siga rettide varumine igas jaotusahela osas. See 
on mõjutanud maksutulusid, suurendades maks utulu 0,1 %, 0,3 % ja 0,5 % SKTst vastavalt 
2003., 2005. ja 2007. aastal, millele järgnes vastav maksutulu vähenemine neile järgnevatel 
aastatel. Peale selle on Slovakkial nõudeid mitme välisriigi vastu. 2003., 2005. ja 2007. aastal 
suurendasid mõned sellistest nõuetest loobumis ed puudujääki vastavalt 0,4 %, 0,9 % ja 0,1 % 
SKTst.  
Kuna 2003. aasta eelarvetulemus oli pr ognoosidest soodsam, oli eelarvepuudujäägi 
muutumine kooskõlas ülemäärase puudujäägi kõrv aldamise tähtajaga, mille oli nõukogu 
kehtestanud oma artikli 104 lõik e 7 kohases soovituses, kuigi puudujäägi vähendamise tempo 
oli kavandatust üsna erinev. Eelkõige 2007. aastal vähenes eelarvepuudujääk 1,5 % võrra 
SKTst 2,2 % tasemele SKTst. Eelarveseisund  on paranenud tänu SKT, töökohtade arvu ja 
tulude suurenemisele, mistõttu on kulude suhe  SKTsse vähenenud kiiremini kui tulude suhe 
SKTsse. Kulude suhte SKTsse vähenemine  40,2 %-lt 2003. aastal 36,9 %-le SKTst 2007. 
aastal tulenes ka kulude kärpimisest ja kuluref ormidest. Need hõlmasid sotsiaaltoetuste- ja 
                                                
 
9 Eurostati 18. aprilli 2008. aasta pressiteade nr 54. 
10 Eelarvepuudujäägi suhet korrigeeritakse tavaliselt alla- või ülespoole pärast esimeste tulemuste 
avaldamist kevadises teatises. Enamiku ELi liikmesriikide puhul korrigeeritakse kõnealust suhtarvu 
vähe ja keskmiselt on korrektsiooni suurus nullilähedane. Arvestades siiski hiljuti teatavaks saanud 
2007. aasta eelarvepuudujäägi ja kontrollväärtuse suurt vahet on Slovakkia puhul vähe tõenäoline, et riigi raamatupidamise võimalik läbivaatamine tulevikus tõstaks 2007. aasta eelarvepuudujäägi suhte üle 
3 % SKTst. Kuigi Slovakkias on veel lahtisi küsimus i seoses valitsemissektori piiritlemisega (eelkõige 
vastav sektoripõhine liigitamine tervishoius, nt haigla d ja haigekassad riiklikus- või erasektoris), ei ole 
sellel tulevikus olulist mõju puudujäägi üles- või allapoole korrigeerimisele. Kuigi üksikasjalikud 
andmed ei ole kättesaadavad, võib arvata, et valitsemissektorisse k uuluvate või mittekuuluvate vastavalt 
ESA95-le ümberklassifitseerida tulevate üksuste mõju  finantstasakaalule on väga väike. (Vt Eurostati 
järeldused 10. ja 11. märtsi 2008. aasta külaskäigu kohta:  
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_p ageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=PORTA
L, peagi kättesaadav.) 
ET 5   ET töötuskindlustushüvitise kärpimis t, eelpensionile j äämise tingimuste karmistamist ning 
pensioniea järkjärgu list tõstmist. National Motorway  Company asutamine 2005. aastal 
võimaldas valitsusel erasektori laenu abil osa liselt rahastada kiirtee ehitamist. Tulude poole 
peal viidi 2004. aastal läbi põhjalik maksur eform, millega kohand ati koormust tulu 
maksustamiselt tarbimise maksustamisele. Koos 2005. aasta pensionireformiga põhjustas see tulude suhte SKTst vähenemise 37,4 % tasemelt 2003. aastal 34,7 %-le 2007. aastal. 
2007. aasta puudujääk oli väiksem kui ametlik ees märk 2,9 % SKTst, mis oli kehtestatud 
2006. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisp rogrammiga. Kavandatust parema tulemuse 
tingisid peamiselt prognoositust suurem SKT ja tööhõive kasv, eelarves kajastatust väiksem 
ELi fondide kaasrahastamine ning oodatust laia ulatuslikum sigarettid e varumine 2007. aasta 
lõpus, mille tingis tubakaaktsiisi suurenemine 2008. aasta jaanuaris ning tänu millele suurenesid tulud 0,5 % võrra SKTst võ rreldes programmis prognoositud 0,25 %ga.  
Tsüklilist tõusu ja struktuurireformidest saad avat tulu ei kasutatud siiski täielikult 
eelarveseisundi tugevdamiseks. Seetõttu ha lvenes struktuurne puudujääk (s.t eelarve 
tsükliliselt kohandatud eelarvepuudujääk, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised 
meetmed) 1,5 % tasemelt SKTst 2003. aasta l kuni ligikaudu 3 %n i SKTst 2006. aastal, 
vähenedes 2007. aastal ligi 2,5 %ni SKTst. Te ise pensionisamba loomine 2005. aastal 
halvendas siiski struktuurset seisundit
11.  
3. P UUDUJÄÄGIPROGNOOSID 2008.  AASTAKS JA EDASISEKS  
Komisjoni talituste 2008. aasta  kevadprognoosi kohaselt lähene b eelarvepuudujääk jätkuvalt 
2,0 % suunas SKTst, kuid suureneb 2009. aast al 2,3 %ni SKTst (eeldus el et poliitika ei 
muutu), mis on tingitud aeglustuvast kuid siis ki tugevast majanduskasvust ja tööhõive 
aeglustuvast kasvust. 2008. aasta eelarvetulu su urendavad meetmed, nt ettevõtte ja füüsilise 
isiku tulumaksubaasi laiendamine ning sotsi aalmaksu piirmäära tõstmine peaksid andma 
täiendavat tulu ligikaudu 0,25 % SKTst 2008. aasta l. Tulu järsku vähe nemist, mis on tingitud 
2007. aastal sigarettide varumisest, peaks tasak aalustama järgmine sigarettide varumine 
aktsiisimaksu kavandatud väiksema tõstmise tõttu 2008. aasta lõpus. Pensioni teise samba 
ajutine avamine 2008. aasta esimeses pooles, mis võimaldab kõigil praegustel osalistel 
lahkuda ja uutel liituda, peaks ühekordselt s uurendama tulu ligikaudu 0,1 % võrra SKTst, 
kuna juhul kui osalised otsust avad lahkuda, kantakse varasema tel aastatel teise sambasse 
kogunenud säästud üle jooksvalt finantseeritavasse  pensionisambasse. Kulude poole peal 
suureneb antav põllumajandusabi jätkuvalt. Vastavalt kevadprognoosile on 2009. aastal 
peamine eelarveseisundi halvenemise põhjus tu lude vähenemine 0,5 % võrra SKTst, kuna 
2008. aastaks prognoositakse ulatus likku sigarettide varumist. 
                                                 
11 Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 7 tuleks otsuses tühistada otsus ülemäärase 
eelarvepuudujäägi kohta võtta arvesse selle pensio nireformi netokulu, millega võetakse kasutusele 
mitmesambaline süsteem, mis hõlmab kogumispensioni kohustuslikku sammast, juhul kui puudujääk väheneb märkimisväärselt ja pidevalt ning on jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele. Kuna 
2007.aastast on valitsemissektori üldine puudujääk olnud alla 3 %-lise kontrollväärtuse, ei ole vaja 
kaaluda käesoleva ar tikli kohaldamist.  
ET 6   ET Kuigi 2008. aasta prognoos vastab ametlikule kontrollväärtusele 2 % SKTst (kehtestanud 
rahandusminister 2008. aasta veebruaris vast usena nõukogu 2008. aasta veebruari arvamusele 
lähenemisprogrammi 2007. aasta novembri ajak ohastatud versiooni kohta), ületab 2009. aasta 
prognoos märkimisväärselt viimast riiklikku ees märki 1,7 % SKTst (kehtestatud 2008. aasta 
aprilli eelarveprojektis), mida ei to eta veel siiski konkreetsed meetmed.  
Struktuurne puudujääk peaks aastatel 2007–2008 halvenema 2,5 %-lt SKTst 2,75-le, mis ei 
ole kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et euroala ja ERM II liikmesriikidel peab struktuurne eelarveseisund paranema vähemalt 0,5 % võrra SKTst aastas, ja et kohandamine peab olema suurem majandus e tõusuaegadel. Eeldusel  et poliitikat ei 
muudeta, suureneb struktuurne puudujääk 2009. aastal 3 %ni SKTst, mis on tingitud tulude 
vähenemisest peamiselt sigarettide varumise tõttu. 
Vastavalt nõukogu 2008. aasta veebruari arvamusele
12 lähenemisprogrammi 2007. aasta 
novembri ajakohastatud versiooni kohta, tunduvad eelarvealased põhimõtted olevat 
ebapiisavad, et tagada, et Slovakkia kes kpika perioodi eesmärk, milleks on struktuurne 
puudujääk alla 1 % SKTst, saavutatakse progr ammiperioodi lõpuks (20 10. aastaks), nagu on 
kavandatud programmis. Peale selle jõudis n õukogu järeldusele, et struktuurse seisundi 
kavandatud muutus 2008. aastal ei ole kooskõlas paktiga ning peaks olema ambitsioonikam. 
4. V ÕLA MUUTUMINE JA PROGNOOSID  
Võla suhe vähenes 42,4 %-lt SKTst 2003. aasta l järk-järgult 29,4 %-l e SKTst 2007. aastal, 
mis on oluliselt alla kontrollväärtuse 60 % SKTs t, eelkõige tänu erasta misest saadud tulule. 
Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoo si kohaselt on võla suhe prognoosiperioodil 
üldiselt stabiilne ( eeldusel et poliitik at ei muudeta). 
5. J ÄRELDUSED  
2004. aasta mais kättesaadavate andmete alus el oli 2003. aastal puudu jääk 3,6 % SKTst ning 
prognoositi, et puudujääk jääb järgnevatel aastatel üle kontrollväärtuse. Viimaste andmete 
alusel jäi aastatel 2003–2005 valitsemissektori ee larvepuudujääki alla 3 % SKTst, suurenedes 
2006. aastal 3,6 %ni SKTst eelkõige valitsemi ssektori tarbimiskulude märkimisväärse 
suurenemise tõttu. Põhipuudujääk vähenes seejär el 2007. aastal 2,2 %ni SKTst. Struktuurne 
tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarve seisund, v.a ühekordsed ja muud ajutised 
meetmed) halvenes 2006. aastal ligikaudu 2 % võ rra SKTst, kuid paranes siis 0,5 % võrra 
SKTst 2007. aastal. Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks 
eelarvepuudujääk 2008. aastal vähenema 2,0 %ni SKTst ning eeldusel, et poliitikat ei 
muudeta, suurenema 2,3 %ni 2009. aastal. See nä itab, et eelarvepuudujääk on usaldusväärsel 
ja jätkusuutlikul viisil viidud alla  ülemmäära, milleks on 3% SKTst. 
Valitsemissektori koguvõlg vähenes 42,4 %-lt SKTst 2003. aastal 29,4 %-le 2007. aastal ja on 
tunduvalt alla 60 %-lise kontro llväärtuse. Komisjoni talitu ste 2008. aasta kevadprognoosi 
kohaselt on võla suhe prognoosiperioodil üldiselt st abiilne (eeldusel et po liitikat ei muudeta). 
                                                 
12 ELT C 49, 22.2.2008, lk 44. 
ET 7   ET Üldhinnangust järeldub, et ülemäärane eelarve puudujääk Slovakkias on kõrvaldatud. Sellega 
seoses soovitab komisjon nõukogul tühistada oma otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi 
olemasolu kohta Slovakkias. 
Tabel 2: Eelarvesuundumused aastatel 2003–2009  
2008 2009 
% SKTst, kui ei ole osutatud teisiti  2003 2004
 2005 2006 2007
KOM  LP(2) KOM(3
) LP(2) 
Valitsemissektori eelarve seisund  -2,7 -2,4 -2,8 -3,6 -2,2 -2,0 -2,3 
(-2,0) -2,3 -1,8 
(-1,7) 
- Kogutulu  37,4 35,4 35,3 33,5 34,7 34,3 33,0 33,8 31,8 
- Kogukulu  40,2 37,8 38,1 37,2 36,9 36,3 35,3 36,1 33,7 
Millest:  - intressikulud  2,5 2,2 1,7 1,5 1,4 1,4 1,4 1,4 1,5 
 - kapitali kogumahutus 
põhivarasse  2,6 2,4 
2,1 2,2 1,9 1,9 1,8 1,9 1,4 
Pensionireformiga seotud kulud  0,0 0,0 0,8 1,2 1,3 1,3 1,3 1,3 1,3 
Sigarettide varumine (netomõju)  0,1 -0,1 0,3 -0,3 0,5 -0,1 puudub  -0,4 puudub
Esmane eelarveseisund  -0,2 -0,2 -1,1 -2,2 -0,8 -0,6 -0,9 -1,0 -0,3 
Ühekordsed ja ajutised meetmed  -0,4 0,0 -0,9 0,0 -0,1 0,1 0,1 0,0 0,0 
Struktuurne seisund(1) -1.4 -1.4 -1.0 -3.1 -2.6 -2.8 -3.1 -3.1 -2.4 
Struktuurne esmane seisund(1) 1,1 0,8 0,8 -1,7 -1,2 -1,5 -1,7 -1,7 -0,9 
Valitsemissektori koguvõlg  42,4 41,4 34,2 30,4 29,4 29,2 30,8 29,7 30,5 
Nt SKT reaalkasv (%)  4,8 5,2 6,6 8,5 10,4 7,0 6,8 6,2 5,8 
Nt SKT lõhe  -3,2 -3,4 -3,2 -1,6 1,9 2,7 2,3 2,5 2,1 
(1) Tsükliliselt kohandatud (esmane) seisund, v.a ühekordsed ja ajutised meetmed. 
(2) Programmi raames esitatud teabe alusel komisj oni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud ja 
struktuurne seisund ning SKT lõhed. 
(3) Eeldusel et poliitikat ei muudeta. 
Allikad: Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoos (KOM) ja lähenemisprogrammi 2007. aasta novembri 
ajakohastatud versioon (LP) (sulgudes viimased riiklikud eesmärgid, mis kehtestati 2008. aasta 
veebruaris ja aprillis)  
ET 8   ET Soovitus:  
NÕUKOGU OTSUS, 
millega tühistatakse  otsus 2005/182/EÜ ülemäärase ee larvepuudujäägi olemasolu kohta 
Slovakkias 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamisle pingut, eriti selle artikli 104 lõiget 12, 
võttes arvesse komisjoni soovitust ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu otsusega 2005/182/EÜ
13, millega järgiti komisjoni soovitust vastavalt 
asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, jõuti jä reldusele, et Slovakkial on ülemäärane 
eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et Slovakk ia valitsemissektori eelarve puudujääk 
2003. aastal oli 3,6% SKTst, mis ületas asut amislepinguga ettenähtud kontrollväärtust 
ehk 3% piiri.  
(2) Asutamislepingu artikli 104 lõike 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) 
nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi mene tluse rakendamise kiirendamise ja 
selgitamise kohta)14 artikli 3 lõike 4 kohaselt esitas nõukogu komisjoni soovituse 
põhjal 5. juulil 2004 Slovakkiale soovituse, mille eesmärk oli kõrvaldada ülemäärane 
eelarvepuudujääk hiljemalt 2007. aastaks. Soovitus avalikustati. 
(3) Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase 
eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ül emäärane eelarvepuudujääk asjaomases 
liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud.  
(4) Vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi mene tlust käsitlevale pr otokollile, mis on 
lisatud asutamislepingule, esitab komis jon andmed menetluse rakendamiseks. 
Kõnealuse protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriig id vastavalt nõukogu 22. 
novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule 
lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlu st käsitleva protokolli kohaldamise 
kohta)15 artiklile 4 esitama kaks korda aastas (e nne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed 
valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad. 
                                                 
13 ELT L 62, 9.3.2005, lk 16. 
14 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, 
lk 5). 
15 EÜT L 332, 31.12.1993, lk  7. Määrust on viimati muudetud m äärusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 
22.12.2005, lk 1). 
ET 9   ET (5) Nende andmete alusel, mis komisjon (Eur ostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 
3605/93 artikli 8g lõikele 1 pä rast Slovakkia poolt enne 1. ap rilli 2008 esitatud teatist, 
ning komisjoni talituste 2008. aasta kevadprogn oosi alusel on võimalik teha järgmised 
järeldused:  
– seoses andmete läbivaatamisega pä rast nõukogu 2004. aasta otsust ülemäärase 
puudujäägi olemasolu kohta jäi valitsemi ssektori eelarve puudujääk aastatel 
2003–2005 alla 3 % SKTst. Kuigi 2006. aastal suurenes see 3,6 %ni SKTst, vähenes puudujääk 2007. aastal 2,2 %ni SKTst, mis on alla kontrollväärtuse 3 % SKTst. See on võrreldav puudujäägi eesmärgiga 2,9 % SKTst, mis kehtestati lähenemisprogrammi 2006. aasta dets embri ajakohastatud versioonis.  
– eelarveseisund on paranenud tänu SK T, töökohtade arvu ja tulude 
suurenemisele, mistõttu on kulude s uhe SKTsse vähenenud kiiremini kui 
tulude suhe SKTsse. Kulude suhte SKT sse vähenemine oli tingitud ka kulude 
kokkuhoiust ja nende reformidest, nt sotsiaaltoetuste oluline kärpimine. Tsüklilist tõusu ja struktuurireformidest  saadavat tulu ei kasutatud siiski 
täielikult eelarveseisundi parandamiseks. Seetõttu hinnatakse, et struktuurne 
puudujääk (s.t eelarve tsük liliselt kohandatud puudujääk  ilma ühekordsete ja 
muude ajutiste meetmeteta) halven es 1,5 % tasemelt SKTst 2003. aastal 
ligikaudu 3 %-le SKTst 2006. aastal, vä henedes ligikaudu 2,5 %-le SKTst 
2007. aastal. Osa struktuurse seisundi ha lvenemisest on siiski tingitud teise 
pensionisamba kasutuselevõtust 2005. aas tal, kusjuures ülekanded sellesse 
sambasse suurenesid hinnanguliselt 0,8 %-lt SKTst 2005. aastal 1,2 %-le ja 1,3 
%-le SKTst vastavalt 2006. ja 2007. aastal.  Sigarettide aktsiisimaksu tõus, 
millele eelnes ulatuslik sigarettide varumine jaotusahela eri osades, tingis märkimisväärse maksutulu nihkumise, mistõttu 2003., 2005. ja 2007. aastal maksutulu suurenes, vähenes aga sama väärselt neile järgnevatel aastatel. 
– komisjoni talituste 2008. aasta keva dprognoosi kohaselt p eaks 2008. aastal 
eelarvepuudujääk jätkuvalt vähenema, saa vutades 2,0 % taseme SKTst, mis on 
tingitud peamiselt headest kasvupr ognoosidest ning teatavatest tulu 
suurendavatest meetmetest, nt ettevõ tte ja füüsilise isiku tulumaksubaasi 
laiendamine ning sotsiaalmaksu piirm äära tõstmine. See on kooskõlas 2008. 
aasta veebruari teatises kehtestatud eelarvepuuduj äägi ametliku eesmärgiga 2,0 
% SKTst. 2009. aastal suureneb ke vadprognoosi kohaselt puudujääk 2,3 %ni 
SKTst, seda eeldusel, et poliitikat ei muudeta. See näitab, et eelarvepuudujääk 
on usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil viidud alla ülemmäära, milleks on 3% 
SKTst. Struktuurne eelar veseisund peaks 2008. aas tal halvenema ligi 0,25 
protsendipunkti võrra SKTst ja – eeldus el et poliitikat ei muudeta – ligikaudu 
0,25 protsendipunkti võrra 2009. aastal. Seda  tuleb vaadata vajaduse taustal 
teha edusamme eelarveseisundi kes kpika perioodi eesmärgi suunas, mis 
Slovakkia puhul tähendab strukt uurselt puudujääki al la 1 % SKTst; 
– valitsemissektori võlg jääks oluliselt alla kontrollväärtuse 60 % SKTst. See 
vähenes 2003. aastal 42,4 %-lt SKTst 2007. aastaks 29,4 %-le. 2008. aasta 
kevadprognoosi kohaselt on võla suhe pr ognoosiperioodil üldiselt stabiilne 
(eeldusel et poliitik at ei muudeta). 
(6) Nõukogu on arvamusel, et ülemäärane ee larvepuudujääk Slovakki as on kõrvaldatud 
ning seega tuleks otsu s 2005/182/EÜ tühistada, 
ET 10   ET ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: 
Artikkel 1 
Üldhinnangust järeldub, et ülemäärane eel arvepuudujääk Slovakkias on kõrvaldatud. 
Artikkel 2 
Otsus 2005/182/EÜ tühistatakse. 
Artikkel 3 
Käesolev otsus on adresseeritud Slovaki Vabariigile. 
Brüssel,  
 Nõukogu nimel 
 eesistuja