ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 18.7.2005 
KOM(2005) 329 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS 
MEETMETEST LÕHKEAINETE, DE TONAATORITE, POMMIDE 
VALMISTAMISEKS VAJALIKE SEADM ETE JA TULIRELVADE JULGEOLEKU 
TÕHUSTAMISEKS 
 
ET 2   ET KOMISJONI TEATIS 
MEETMETEST LÕHKEAINETE, DETONAATOR ITE, POMMIDE VALMISTAMISEKS 
VAJALIKE SEADMETE JA TULIRELV ADE JULGEOLEKU TÕHUSTAMISEKS 
1. S ISSEJUHATUS  
Terroristide tavalisim meetod hirmu külvamiseks  demokraatliku, vaba ja avatud ühiskonnaga 
harjunud inimeste seas on lõhkeainete kasutamine tavakodanike vastu. Jus tiits- ja siseküsimuste 
nõukogu otsustas 2003. aasta oktoobris, et uusi lõhkeaine te säilitus- ja transpordimeetmeid ei ole 
vaja. Siiski jõudsid ELi liikmesriigid Madridi 11. märtsi 2004 terrorirünnaku järel konsensusele 
vajaduses otsida võimalusi luua ühtsem sü steem lõhkeainete, detonaatorite, pommide 
valmistamiseks vajalike seadmete ja tulirelvade terroristide kätte sattumise vältimiseks. Euroopa 
Ülemkogu tunnistas 25. mä rtsi 2004 deklaratsioonis  „vajadust suretada te rroriorganisatsioonide 
ja -rühmituste tegevus välja, jättes nad ilma om a töövahenditest“. Eriti tunnistas nõukogu „vajadust 
tagada terroristlike vägivallate gude ettevalmistamiseks kasutata vate tulirelvade, lõhkeainete, 
pommide valmistamiseks vajalike seadmete ja -tehnoloogiate julgeolek“. Lisaks kutsuti 2004. aasta 
juuni terrorismivastase võitl use täiendatud tegevuskavas  nõukogu ja komisjoni üles vaatama 
läbi võimalikud meetmed lõhkeainete julgeoleku parandamiseks (meede 3.6.1). 
Komisjon andis 2004. aasta oktoobri teatises  terrorirünnakute ennetamise, nendeks valmisoleku ja 
nendele reageerimise kohta1 märku kavatsusest esitada vaja dusel ettepanekud kõrgeima võimaliku 
julgeolekutaseme tagamiseks Euroopas. 2004. aa sta novembris Euroopa Ül emkogus heakskiidetud 
„Haagi programmis – vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamine Euroopa Liidus“  
kutsutakse komisjoni selgesõnaliselt üles tege ma ettepanekuid lõhkeainete säilitamise ja 
transportimise ning tööstuslike ja keemilis te lähteainete jälgitavuse parandamiseks. Komisjon 
tervitab seda üleskutset ning esitab kä esolevas teatises oma ettepanekud.  
Komisjon usub, et kõik huvitatud isi kud, eriti tööstus (s.h tootjad, lõppkasutajad, tr ansportijad, 
teadusuuringutega tegelejad), l iikmesriigid ja Europol peavad  andma panuse lõhkeainete ja 
tulirelvade julgeoleku ta gamisse. Kuigi nende tööstuslik kasuli kkus on väljaspool kahtlust, peavad 
poliitikud tagama kodanike julgeoleku, vähendades lõ hkeainete ja tulirelvade väärkasutamise 
võimalusi ja kõrvaldades need.  Samuti nagu lõhkeainete ja tu lirelvade tootjad on minevikus 
omaks võtnud ohutuse mõiste ning juurutanud seda  kõigis oma toodetes, tuleb sama lähenemist 
kasutada sisejulgeoleku puhul. Komisjon näeks hea m eelega, et kõik sidusrühmad mõteldes sellele, 
kuidas ja mitte kas see eesmärk saavutad a. Komisjon on seega valmis alustama struktuurset 
dialoogi erasektoriga,  et parandada komponentide ja lõpptoodete ohutusomadusi (kõige 
olulisemalt säilitamise, turustamise, transportimise ja jälgitavuse mõttes) kogu tootmis- ja varustusahela ulatuses. Komisjon saab kasutada lõhkeainete ja tulirelvade julgeoleku tagamise 
viiside kavandamisel oma kogemusi muudel al adel – näiteks toiduainete tootmis- ja 
varustamisahela jälgitavuses tervisekaitse eesmärgil. 
                                                
 
1 KOM(2004) 698 (lõplik); 20.10.2004 
 
ET 3   ET 2. EL I KAVA LÕHKEAINETE KAITSTUSE PARANDAMISEKS  
Komisjon kavatseb kokku kutsuda kõik ol ulisemad sidusrühmad:  lõhkeainete tootjad ja müüjad, 
Europoli ja kriisivaatlu skeskuse, liikmesriikide, komisjoni ja nõukogu terrorismialase töörühma 
asjatundjad. Järgnevalt kaal ub komisjon ekspertrühma loom ist (lõhkeainete julgeoleku 
ekspertrühm ), kellele teha ülesandeks tööt ada välja ja esitada komisjonile ELi lõhkeainete ja 
tulirelvade julgeoleku tõhustamise kava.  Nimetatud kava peab tagama kõnealuses valdkonnas 
riiklike ja erameetmete vastas tikuse täiendavuse ning määrama kindlaks konkreetsed eesmärgid. 
Tuleb määratleda kava elluviimise ja selle ed ukuse jälgimise viis. Ekspertgrupp võib hinnata 
vajadusi kõigis valdkondades, mis on seotud lõhkeainete ja tulire lvade julgeoleku tõhustamisega, 
teha kindlaks lüngad ELi tuvastus- ja sekkumis võimes, millega tuleb tegeleda, ning analüüsida 
selleks vajalikke kulutusi. 
3. S ÄILITAMINE , TRANSPORT JA JÄLGITAVUS  
Lähtudes Haagi programmi üleskutsest , on käesoleva teatise põhitähele panu säilitamisel, transpordil 
ja jälgitavusel. Et hoida ära seaduslikult toodet ud kaupade sattumist varguse või seadusevastase 
omastamise tagajärjel terroristid e kätte, on äärmiselt oluline ka sutada lõhkeainete säilitamisel 
turvameetmeid nagu füüsilised tõkked ja tõhusad raam atupidamis- ja auditeerimisnõuded.  Kui 
selliste toodete liikumise hoolikal kontrollim isel on võtmeteguriks läbipaistvus, siis 
jälgimistehnikad (näiteks tähistamine ja märgistamine) on kasulikud lõhkeainete elutsükli jälgimiseks ning ohtliku transportimise ja ebaseadusliku omamise tuvastamiseks. Uurida tuleb ka võimalusi kohustada lõhkeainete müüj aid teavitama kõigist kahtlastes t tehingutest. Lisaks võidakse 
ohtlike toodete näiteks lõhkeaine ja kogu pommidega seotud varustuse ja seadmete vedusid otseselt 
rünnata või suunata seadusevasta selt kavatsetud sihtpunktist kõrvale. Julgeolekumeetmed ja 
jälgitavus peavad seetõttu saama samuti võtme teguriks varustusahel a kõigis etappides.   
Terrorismivastaste meetmete puhul tuleb võtta ar vesse kõiki võimalikke allikaid. Probleem vajab 
täieulatuslikku lähenemist, sest mõnede lõhkeainete/detonaatorite  tõhustatud tuvastatavus võib 
sundida terroriste kasutama nende asemel muid s eadmeid või aineid, mida võib olla hoopis raskem 
tuvastada.  
Suureks eeliseks suuremate ohtude tuvastam isel oleksid erinevate lõhkeainetüüpide 
tuvastusmeetodite ja nende tõhususe ammendav analüüs.  Lõhkeainete terroristide- ja 
kurjategijatepoolse väärkasutamise ohu vähendami seks on vaja laiaulatuslikku lähenemist, mis 
hõlmaks kaubanduslike lõhkeainete müügi reguleerimist (k.a teavitamine kahtlastest tehingutest), 
lõhkeainete märgistamist, rangem aid julgeolekumeetmeid transpor dil ja säilitamisel, tehnoloogia 
kasutamist lõhkeainete tuvastamiseks, tähistamiseks ja nende liikumise jälgimiseks, teabe jagamist ning uurimisabi. Soovides jätkata vastastikust viljakat koostööd Ameerika Ühendriikidega, ei tohi 
Euroopa Liit lubada atlandiülese  tehnoloogialõhe tekkimist, eriti seoses tuvastusseadmetega 
transpordisõlmedes.  
Peale selle kujutavad laialdaselt saadaolevatest kemikaalidest valmistatud nn isevalmistatud 
lõhkeained  sama suurt ohtu kui kaubanduslikud lõhkeai ned ning prioriteedina tuleks näha ka 
uurimistööd nende tuvastatavuse parandamiseks.  
Olulist ohtu kujutavad endast ka turule tulevad demilitariseeritud lõhkeained.  Et sõjalised 
lõhkeained on tavaliselt märgistamata, võivad võim alused nende tuvastamiseks olla väiksemad kui 
tsiviillõhkeainete puhul. Sõjaliste lõhkeainete ül ejääkide ametlik või rööpkaubandus ning Euroopa 
kuritegelike võrkude osaluse ulatus seadusevastases transpordis teki tab seetõttu suurt muret ning 
 
ET 4   ET sellega tuleb otseselt tegeleda. ÜRO aruandes2 märgitakse, et mitmed Ida-Euroopa riigid 
väljendasid muret sõjaliste lõhke ainete ja -seadmete ülejääkide  salajase müügi üle endise 
Nõukogude Liidu varudest. Kesk- ja Ida-Euroopas ek sisteerivad tohutud sõjali ste lõhkeainete varud. 
Nende varude hävitamiskavad on olemas, kuid nende  edukus on seni olnud pi iratud, mistõttu neid 
tuleb oluliselt täiustada. 
4. P RAEGUNE OLUKORD / PAKUTAVAD MEETMED  
4.1. Väetisekaubandus 
Väetisemääruse3 artiklites 25–28 on sätestatud teatavad julgeolekumeetmed, kontrollivahendid ja 
spetsiaalsed katsenõuded ammoonium nitraat-lihtväetiste jaoks. Sell ega kohustatakse ka tootjaid 
pidama arvet oma tootmispaika de ja nende käitajate üle. 
Komisjon kaalub kõnealuse määruse muutmist, et  lisada sellesse va jalikud nõuded müüa 
ammooniumnitraat-lihtväetisi ainult volitatud isikutel e ning ainult siis, kui on tõestatud väetiste 
kasutamine vaid põllumajanduslikuks otstarbeks . Lisaks võiks uurida ka ettepanekut kohustada 
selliseid materjale müüvaid äriühinguid teavita ma õiguskaitseorganeid kõigist kahtlastest 
tehingutest. Liikmesriike tuleks õhutada võtma samu  meetmeid ka määruse kohaldamisalast välja 
jäävate väetiste suhtes.  
4.2. Lõhkeainete säilitamine 
Lõhkeainete säilitamist reguleeritakse Seveso II direktiiviga4. Selle reguleerimisala ei hõlma 
otseselt lõhkeaineid, vaid püsirajatisi, kus säilitat akse suuremas koguses ohtlikke aineid. Direktiivis 
käsitletakse rajatiste turvalisus t, mitte „julgeolekut“. Selles ei  nõuta julgeoleku analüüsimist ega 
kehtestata täiendavaid turvameetme id rajatistele, mis on eriti h aavatavad terrorirünnakuile ning 
võivad olla nende sihtmärgid. Sellegi pooles t tuleb märkida, et õnnetuste tagajärgede 
likvideerimisega seotud nõuded ja  eriti eelnev hädaolukorra lahendamise plaanide koostamine 
aitavad ka Seveso rajatise vastu suunatud terro rirünnaku korral. Lisaks on osa riski hindamiseks 
vajalikku teavet juba ohut usaruannetest kättesaadav. 
Komisjon käsitleb Seveso II direktiiviga hõlmatud rajatiste (kus hoitakse ohtlikke aineid nagu 
lõhkeaineid või ammooniumnitraate) julgeoleku küsimusi nagu võimalike tahtlike vaenutegude 
tagajärgede analüüs, tahtlikult põhjustatud s uurõnnetused ja nende ärahoidmise meetmed.  28.-29. 
aprillil 2005 Budapestis toimunud ohtlike rajatiste vaenutegude eest kaitsmise alase ühisseminari 
tulemused on avaldatud komisjoni veebilehel: 
http://europa.eu.int:8082/comm/envi ronment/seveso/conf_events.htm 
Seveso II direktiivi kohaldatakse peamiselt keemia - ja naftakeemiatehaste suhtes, kus leidub väga 
suurtes kogustes kemikaale. Direkt iivis ei tehta vahet tavalistel ohtlikel kaupadel ja eriti ohtlikel 
kaupadel (s.o mille väärkasutamine võib põhjustada  massiliselt ohvreid või purustusi). Kõrgendatud 
ohu vähendamise nõudeid peaks seetõttu kohaldama eelkõi ge selliste eriti ohtlik e ainete suhtes nagu 
lõhkeained.  
                                                 
2 ÜRO aruanne lõhkeainete seadusevastase tootmise ja müügi kohta kurjategijate poolt ning nende kasutamisest 
kuritegelikel eesmärkidel (23. jaanuar 2002); E/CN.15/2002/9/Lisa 1 
3 Euroopa parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2003/2003, 13. oktoober 2003, väetiste kohta. 
4 Seveso II direktiiv (96/82/EÜ) ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamise kohta (EÜT L 10, 
14.1.1997). 
 
ET 5   ET Komisjon saadab liikmesriikidele soovitused võtta al gatusi kõigi eriti ohtli ke kaupadega tegelevate 
äriühingute ja personali turvalisuse tõstmiseks; turvalisust suurendatakse, luues ja rakendades 
julgeolekukavasid, mis võivad sisaldada m itmeid komisjoni määratletud elemente.  
4.3. Lõhkeainete ja muude ohtlike kaupade transport 
ELi liikmesriigid on kohustatud muutma 1. juulik s 2005 õigusakte, millega reguleeritakse ohtlike 
kaupade veotingimusi siseriiklik el maanteedel ja raudteedel. Sama on enamikel liikmesriikidel 
olemas täiendavad õigusaktid teatavate oht like kaupade kategooriate kontrolli kohta. Asjaomased 
tööstusühendused on koostanud suunised turvanõue te kohta ohtlike kaupade transpordil, mis 
hõlmavad kõiki vastavaid valdkondi. Komisjon to etas seda tööd ning suuni sed said valmis 2005. 
aasta aprillis. Lõhkeainete transpordi turv alisuse parandamise võtmeelemendiks on dialoog vastava 
tööstusharuga, sest viimane võib selle ks välja töötada rangemad suunised.  
Komisjon võttis 2004. aasta aprillis vastu parandatud kontrollimeetmed lõhkeainete veol 
liikmesriikide vahel kui sammu, mi s peab lõhkeainete piiriülese tr anspordi turvalisemaks muutma. 
Kontrollimeetmed sisalduvad komisjoni otsuse s 2004/388/EÜ, millega kooskõlastatakse vajalik 
teave ja selliste piiriüleste ve dude ajal järgitav menetluskord.  
Parandatud kontrollimeetmed lõhkeainete ühendusesis esel veol peaksid lih tsustama lõhkeainete 
liikumise jälgimist ja selle kontrollimist, kas riig iasutused on nende liikum ise heaks kiitnud. Vastav 
dokument sisaldab ka üksikasju selle kohta, millised firmad või organisatsioonid millist tüüpi 
lõhkeainetega on seotud, ning vedude marsruuti ja kõigi liikmesriikide lubasid, kelle territooriumi 
lõhkeaine läbib. Selline meede peaks lihtsustama l õhkeainete teekonna jälgimis t tootjalt kasutajale. 
Et saavutada Euroopa Liidu terrorismivastase  võitluse tegevuskavas püstitatud eesmärgid 
(punkt 4.2), alustas komisjon varustusahela julgeolekupoliitika väljatöötamist, et täiendada 
transpordiliikide julgeoleku alal (õhu-, mere- ja  sadamajulgeolek) juba olemasolevaid õigusakte 
ning suurendada maismaatranspordi turvalisust. 
Selle poliitilise protsessi peamine siht on töötad a välja algatusi ning õi guslikke operatiivseid 
turvameetmeid, et suurendada ELi riiklikesse  varustusahelatesse kuuluvate ettevõtjate 
julgeolekuteadlikkust tasakaalustades seeläb i võimalikku terrorismiohtu, kuid takistamata 
kauplemist. 
Varustusahelate julgeoleku arenemine võtab aeg a. Turvalisusele mõtlemise muutmine ELi 
veonduses igapäevaseks (teadlikuks sammuks) aitab t ugevdada äri kvaliteeti ja tulemuslikkust ning 
vastupanuvõimet vahejuhtumitele. Rahvusvahelises kaubanduses sõltub 
transporditurvalisuspoliitika edukus selle mitmepoolsusest. 
4.3.1. Lõhkeainete ja tulirelvade tuvastamine lennujaamades 
11. septembri rünnakute ning muude lennukitega seotud vahejuhtumite järel on lennujaamade 
turvameetmeid tõhustatud. Raammääruses 2320/2002, millega kehtestatakse 
tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad,  loetakse tulirelvad ja lõhkeained keelatud 
esemeteks ning nõutakse kõigi reisijate ja nende pa gasi (nii salongi võetava kui pakiruumi pandava) 
kontrollimist üldtunnustatud meetoditel. Komisjon viib läbi kontrolle, et teha muu hulgas kindlaks, 
kas neid nõudeid täidetakse. 
 
ET 6   ET Komisjon kontrollib koos Lennunduse Julgeoleku komiteega (AVSEC) liikmesriikide lennujaamades 
kasutatavate erinevat t üüpi tuvastusseadmete tehniliste spetsi fikatsioonide ja tulemuslikkuse 
kriteeriumite rakendamist. 
4.4. Lõhkeainete tootmine, tu rustamine ja jälgitavus 
Nõukogu direktiivis 93/18/EMÜ lõhkeainete turu letoomisega seotud ting imuste ühtlustamise 
ja nende kasutamise järelevalve kohta tsiviilkasutuses5 (näiteks kivimurdmiseks või 
lammutustöödeks) määratletakse põhinõuded, millele lõhkeained katse käigus peavad vastama, et 
tagada nende kaupade vaba liikumine, alandama ta seejuures optimaalset ohutuse ja turvalisuse 
taset. Direktiiv hõlmab ka järelevalvet lõhkeainete  ja laskemoona veo üle. Nimetatud õigusakti 
endastmõistetava ebapiisavuse tõttu seoses  suurenenud terroriohuga on komisjon alustanud 
tööstusega julgeolekuküsimuste alast dialoogi. Er inevatel aladel võib ette näha uusi tavasid: 
lõhkeainete ja detonaatorite märgistamist, t ugevamaid julgeolekumeetmeid säilitamisel ja 
transportimisel, samuti kahtlastest tehingutest teavitamist.  
Uurijatele on äärmiselt tähtis teha kindlaks av astatud lõhkeainete päri tolu. Näiteks on Šveitsi 
sellealased seadused väga ranged ning nõuavad lõhk eainete märgistamist enne nende turustamist. 
Ometi ei ole edukalt lahendatud juhtumite arv märgis tatud lõhkeainete puhul Šveitsis olnud oluliselt 
suurem kui edukalt lahendatud juhtumite arv märgistamata lõhkeainete puhul. 
Komisjon teeb ettepaneku hi nnata lõhkeainete elektromagne tilise koodiga märgistamise 
majanduslikku tasuvust.   
4.5. Lõhkeainete tuvastamine 
Lõhkeaineid on võimalik tuvastada mitmesuguste  meetoditega (näiteks röntgenipildid, 
pommikoerad, aurude tuvastussüsteemid). Ükski meetod eraldivõetuna ei võimalda lõhkeaineid 
rahuldavalt tuvastada; alati on vaja meetodite kombinatsiooni. Ühe märg istusaine või -agendi 
kohustuslikuks tegemine kõigi lõhkeainete jaoks ELis võiks siiski tuvastamist lihtsustada, sest 
andurid peaksid siis tuvastama peamiselt üht ainet. Ometi on väljaspool ühendust valmistatud 
lõhkeainete olemasolu tõttu vaja, et tuvastusseadmed suudaks tuvast ada ka muid märgistusaineid, 
samuti märgistamata lõhkeaineid. 
On käivitatud ulatuslikke uurimisprogramme „el ektroonilise nina“ ja m uude tehnoloogiate alal. 
Euroopa Komisjoni programm NOSE  II (kunstliku haistmismeele tä iustamise teine võrgustik) on 
juba võimaldanud luua selle ala teadlaste võrgus tiku. Samas oleks esimene oluline samm viia läbi 
olemasolevate tuvastusmeetodite ulatuslik uuring, hi nnates täpselt nende tõhusust, tuvastusaega ja 
kulusid iga lõhkeainetüübi puhul. Nii saaks tuvastada lünkasid te hnoloogiates ning võtta neid 
arvesse uurimisprogrammides. Samuti tuleb piisaval t hinnata seadmete parimaid kombinatsioone, 
sest üheastmelise süsteemiga on lõhkeai neid võimatu õigesti tuvastada.  
Komisjon käivitab tuvastusmeetodite integreeri tud analüüsi. See töö paneb kindla aluse selle 
valdkonna õigusloome algatustele. Seni soovit ab komisjon võtta kohased meetmed, et muuta 
tuvastusseadmed teatavates st rateegilistes kohtades (näit eks lennujaamades) kohustuslikuks.  
                                                
 
5 EÜT L 121, 15.5.1993 
 
ET 7   ET 4.6. Detonaatorid 
Detonaatorite väikeste mõõtmete tõttu kaasneb nendega suur vargus- ja tuvastamatajäämise oht. 
Seega parandaks detonaatorite tuvastatavuse hõlbustamine olu liselt turvaahelat. Komisjoni 
Teadusuuringute Ühiskeskus võiks  analüüsida mõningaid võimalusi  detonaatorite tuvastatavuse 
parandamiseks. Sõltuvalt Teadusuuringute Ühiskeskuse anal üüsi tulemustest, võib komisjon teha 
ettepaneku nõukogu direktiivi 93/15 EMÜ  muutmiseks, et muuta k ohustuslikuks mõni tähis, 
tuvastusaine või -seade. 
4.7. Õiguskaitseorganite lõhkeainetealane koostöö 
On vaja tõsiselt kaaluda, kuida s kõrvaldada lüngad inimressursis, tehnikas ja materjalides, mis 
vähendavad improviseeritud ja eba konventsionaalsete lõhkeseadiste tuvastamise, kõrvaldamise ja 
kahjutuks muutmise võimet ELis. Komisjon on s aanud liikmesriikidelt küsimustiku teel teavet, 
mille ta esitas 2004. aastal nõukogule. Vastavalt analüüsile saab võimalikke tekkivaid lünki 
kõrvaldada mitmel erineval viisil, k.a sihtotst arbeliste teadusuuringute ning struktuuride loomise 
teel, mis võimaldavad liikmesriikidel koostööd teha , näiteks vastastikuste kahe- või mitmepoolsete 
abialgatuste kaudu. 
4.7.1. Europoli pommiandmebaas 
Europol haldab ELi andmebaasi te rroristlike ja kuritegelike orga nisatsioonide poolt kasutatud 
lõhkeseadiste kohta. Euroopa õiguska itseteenistustel ja eriti nende eridemineerimisüksustel on vaja 
ööpäevaringset juurdepääsu teabel e lõhkeainete, lõhkeseadiste ni ng nende komponentide kohta, et 
nad saaksid seda teavet terrorir ünnakute või -ohu ko rral kohe jagada. 
Europol uurib juba võimalust l uua keskarvutisüsteem, kus hoitaks  teavet pommide kohta teksti, 
liigendatud andmete ja multimeediateabena nagu elektrooniliste osade ja -skeemide pildid.  
Andmevahetus Europoli andmebaasi kaudu on väga tä htis just isevalmist atud lõhkeainete puhul 
ning arvutivõrk oleks id eaalne vahend improviseeritud lõhkesead iste nimekirjade saamiseks ja 
nende mõju hindamiseks. 
Europol peaks propageerima oma terroristide lõh keseadiste andmebaasi kasu tamist liikmesriikide 
pädevates asutustes ja komisjoni s, andes iga kuue kuu järel te ada liikmesriikid e täiendustest 
andmebaasis.  
4.7.2. Liikmesriikide suutlikkuse hindamine 
Eelmisel aastal esitas komisjon nõukogule küsi mustiku liikmesriikide suutlikkuse ja nende 
eridemineerimisüksuste edaspidise koordineerimise hindamiseks. Küsimustiku tulemused on võimaldanud hinnata improviseeritud ja ebakonvent sionaalsete lõhkeseadis te tuvastamiseks, 
kõrvaldamiseks ja kahjutuks tegemiseks mõeldud in imressursside, tehnika ja materjalide mahtu. See 
ülevaade annab hinnangu ka nende kohtu-uurim ise alasele võimekusele pommirünnakute korral 
ning on esimeseks sammuks tulevaste liikmesriikid evaheliste üksteise abistamise mehhanismide 
rakendamisel suuremate terrori stlike vahejuhtumite puhul. 
4.7.3. Eridemineerimisüksuste võrgustik 
Suutlikkuse hindamise järel tuleks kaaluda liik mesriikide eridemineerimisüksuste võrgustiku 
loomist, järgides muudes valdkondades, näiteks av aliku elu tegelaste kaits es, juba väljatöötatud 
 
ET 8   ET näiteid. See võrgustik võiks olla avatud ja su juva teabevahetuse kanaliks meetodite ja 
operatiivtaktika alal. Lisaks p eaks võrgustiku prioriteediks olema tuvastusvõime parandamine. 
Komisjon on liikmesriikidelt saadud vast uste analüüsimise tulemusena loomas 
eridemineerimisüksuste võrgustikku.  
4.7.4. Improviseeritud lõhkeseadeldis te kohtuekspertiisi võrgustik 
Teises etapis tõhustaks eelmainitud eridemin eerimisüksuste võrgustik oma võimalusi teabe 
vahetamiseks improviseerit ud lõhkeseadeldiste kohta. Kohtuekspertiisi võr gustiku loomine oleks 
lähtepunktiks ühise uurimis- ja te adusuuringupoliitika strateegia väljatöötamiseks ja meetodite 
ühtlustamiseks kõnealuses valdkonnas.  
4.8. Teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine 
Teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine võivad vä hendada terroriaktide lä biviimiseks vajalike 
tulirelvade ja lõhkeainete ning pommide valmista miseks vajalike seadmete ja -tehnoloogiate 
tootmise, transpordi ja säilitamisega seotud oh te. Teadusuuringud võivad a nda panuse ka paremate 
tuvastus-, märgistus- ja jälgimissüsteemide loomisse. 
Eesmärgiga luua soodsad tingimused Euroopa t eadusliku, tehnoloogilise ja t ööstusliku suutlikkuse 
tõstmiseks ning valmistada ette pinnas 2007. aas tal käivitatava täiemahulise Euroopa julgeoleku-
uuringute programmi jaoks käivitati kolmeaas taline ettevalmistav meede (2004-2006). See 
ettevalmistav meede hõlmab 5 peam ist prioriteetset uurimisvaldkonda, s.h terrorismivastane võitlus. 
Ettevalmistava meetme jätkuna viiakse mitmeaas tase Euroopa turvalisusuuringute programmi 
raames lähtuvalt lõppkasutaja vajadustest läbi sihtotstarbeline tehnoloogiauuring. Seitsmenda 
teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogr ammi raames on komisjon välja kuulutanud 
hanke teadustöö-ettepanekute saam iseks nanotehnoloogial põhinevate turvasüsteemide täiustamise 
eesmärgil, k.a lõhkea inete detektorid. 
4.9. Õiguskaitseorganite tu lirelvadealane koostöö 
Juba on käivitatud mitu algatust eesmärgig a tõhustada õiguskaitsja te koostööd võitluses 
ebaseaduslike tulirelvade vastu, mis peavad tulemusi andma 2005. aastal. Europol pakub osana oma 
terrorismivastase üksuse tulirelvade leviku tõkestamisprogrammist operatiivtoetust uurimistele liikmesriikides ning levitab stra teegilisi tooteid. Europol on läbi viimas teostatavusuuringut 
tulirelvade salakaubaveo valdkonn as, et otsustada, kas 2005. aas tal saaks avada ebaseaduslike 
tulirelvade töökataloogi. Lisaks on ELi ebas eaduslike tulirelvade pä ritolu tuvastusvõime 
arendamine osa Europoli 2005. aasta tööprogrammist. 
Kaaluda võiks õigusakti loomist, milles säte stataks ühised nõuded kuritegudeks kasutatud 
tulirelvade konfiskeerimisest või tagasisaamisest võ i tulirelvade kõrvaletoimetamisest, kaotamistest 
või vargustest teavitamiseks. See võimaldaks vahe tada uurimisotstarbelist teavet ning töötada välja 
ühine teabeanalüüsi meetod.  
4.10. Tulirelvad – Impordi/ekspordi litsentsirež iim ja muud ÜRO protokolli rakendamise 
aspektid 
Komisjon esitab pärast sisekonsultatsioone liikmesriikide ja si dusrühmadega 2007. aastaks 
ettepaneku nõukogu määruseks tu lirelvade impordi/ekspordi l itsentside süsteemi kohta. 
 
ET 9   ET Nimetatud määruse eesmärk on kaasata ÜRO protokolli (mil les käsitletakse tulirelvade, nende 
osade, lisaseadiste ja laskemoona ebaseadus likku valmistamist ja nendega kauplemist)  artikkel 
10 ühenduse õigusaktidesse. Et nimeta tud ÜRO protokollis käsitletakse laia teemaderingi nagu toll, 
kaubandus, lõhkeained, siseturg ja välissuhted, võetakse ettepanekus vajalikul määral arvesse kõiki 
neid elemente.  
Samuti esitab komisjon 2005. aastal ettepaneku direktiivi 91/4776 tehniliseks muutmiseks, et lisada 
sellesse protokollis esitatud asja omased nõuded, mis on seotud direktiivis käsitletavate relvade 
veoga ühenduse piires,  eelkõige protokolli artikkel 10, mis on se otud ekspordi, impordi ja transiidi 
litsentsimis- või loasüsteemidele esitatavate nõuetega. Toimivast ekspordi/impordi litsentsisüsteemist saab oluline tööriist tulirelvade ekspordi/impordi kontrollimiseks/jälgimiseks ELi ja s ealt välja, ning ta toet ab seega terrorismi e nnetamise ja uurimise 
mehhanisme. 
Tõhusam impordi/ekspordi režiim on siiski va id üks element tulirel vade salakaubanduse 
ennetamises, mida tuleb vaadelda ühenduses efektiivse piirihaldusega, s.h aktiivse naabruspoliitikaga selles valdkonnas. 
                                                
 
6 Nõukogu 18. juuni 1991 direktiiv relvade omandamise ja  valduse kontrolli kohta (91/477/EMÜ)