EUROOPA KOMISJON Brüssel,20.7.2018 COM(2018) 548 final Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta

(Madalamaade taotlus – EGF/2018/001 NL/Financial service activities)



SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST 1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (edaspidi „EGFi määrus“). 2.23. veebruaril 2018 esitasid Madalmaad taotluse EGF/2018/001 NL/Financial service activities, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 64 (finantsteenuste osutamine, v.a kindlustus ja pensionifondid) alla kuuluvas majandussektoris Madalmaades, NUTS 2. tasandi piirkondades NL12 (Friesland), NL13 (Drenthe) ja NL21 (Overijssel). 3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE EGFi taotlus EGF/2018/001 NL/Financial service activities Liikmesriik Madalmaad Asjaomased piirkonnad (NUTS 2. tasand) NL12 – Friesland NL13 – Drenthe NL21 – Overijssel Taotluse esitamise kuupäev 23. veebruar 2018 Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev 23. veebruar 2018 Lisateabe nõudmise kuupäev 9. märts 2018 Lisateabe esitamise tähtaeg 4. mai 2018 Hindamise lõpuleviimise tähtaeg 27. juuli 2018 Sekkumiskriteerium EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt b

Asjaomaste ettevõtjate arv 20 Majandussektor(id) (NACE Revision 2 osa) Osa 64 (finantsteenuste osutamine, v.a kindlustus ja pensionifondid) Vaatlusperiood (üheksa kuud) 24. märts 2017 – 24. detsember 2017 Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv 1 324 Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv 450 Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv 0 Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes) 1 908 000 EGFi rakendamise eelarve (eurodes) 79 500 Kogueelarve (eurodes) 1 987 500 EGFi toetus (60 %) (eurodes) 1 192 500 TAOTLUSE HINDAMINE Menetlus 4.Madalmaad esitasid taotluse EGF/2018/001 NL/Financial service activities 23. veebruaril 2018, s.o 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal päeval ja palus Madalmaadelt lisateavet 9. märtsil 2018. Lisateave esitati tähtajal, mis määrati pärast seda, kui Madalamaad olid esitanud nõuetekohaselt põhjendatud taotluse, et kuuenädalast tähtaega pikendataks kahe nädala võrra. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 27. juulil 2018. Taotluse rahastamiskõlblikkus Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad 5.Taotlus esitati, sest NACE Revision 2 osa 64 (finantsteenuste osutamine, v.a kindlustus ja pensionifondid) alla kuuluvas majandussektoris koondati 1 324 töötajat. Koondamised toimusid NUTS 2. tasandi piirkondades NL12 (Friesland), NL13 (Drenthe) ja NL21 (Overijssel). Ettevõtjad ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil Rabobank 981 BNP Paribas 3 ING Bank 149 SBOT BV 3 ABN-AMRO 112 KAS Bank NV 2 Volksbank/SNS 29 Pale BV 2 Kredietbank Nederland 11 Royal Bank of Scotland 2 Triodos 6 CEM Finance BV 1 F. Van Lanschot Bankers 5 DNB 1 Lacent BV 5 KBC Bank 1 Santander 5 Krediet Unie BV 1 Kempen & Co NV 4 UBS Europe SE 1



Ettevõtjaid kokku: 20 Koondatuid kokku: 1 324 Tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku: 0 Rahastamise nõuetele vastavaid töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku: 1 324 Sekkumiskriteeriumid Madalmaad esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti b kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, mille kohaselt on fondist abi saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul mõne liikmesriigi ettevõtetes, kes tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasandil määratletud majandussektoris ja asuvad NUTS 2. tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas. NUTS 2. tasandi piirkonnas Overijsselis (NL21) koondati 610 töötajat. Üheksakuuline vaatlusperiood kestis 24. märtsist 2017 kuni 24. detsembrini 2017. Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine 6.Kõik vaatlusperioodil toimunud 1 324 koondamist on arvestatud kuupäevast, mil ettevõtja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta. 7.Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 1 324.

Koondamiste seos määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud üleilmse finants- ja majanduskriisiga 8.Selleks et tõendada koondamiste seost määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud üleilmse finants- ja majanduskriisiga, väidavad Madalmaad, et finants- ja majanduskriis avaldas suurt mõju Madalmaade pankade teenustele ja toimimisele. . 9.Finantskriisiga toimetulekuks kehtestatud madalad intressimäärad, rangemad regulatiivnõuded, oluliselt väiksem hüpoteegiturg ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) antud laenud põhjustasid kasumlikkuse vähenemise ja tekitasid vältimatu vajaduse vähendada kulusid. Komisjoni 2018. aastal koostatud riigiaruanne kinnitab, et Madalamaade intressimäärad olid madalad, VKEde laenud vähenesid ja kodumajapidamiste laenutase kasvas. 10.Hüpoteegiturul võib 2006. aastast kuni 2015. aastani täheldada olulist langust. 2016. aastast algas mõningane taastumine, kuid tase on jäänud finants- ja majanduskriisieelsest tasemest ikkagi palju madalamale. Uute hüpoteekide seadmise kasvumäär aastas on praegu nullilähedane, samas enne 2008. aasta kriisi kasvas see määr 4–5 % aastas. Uute tegijate (näiteks pensionifondid ja kindlustajad) lisandumine suurendas veelgi pankade hüpoteegiäri langust. 11.Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) laenu andmise puhul võib viimase kümne aasta jooksul märgata suurt langust ning 2008. aasta taset ei ole suudetud taastada. 12.Kõige selle tagajärjel vähendasid pangad oma personali, sulgedes peamiselt piirkondlikke harukontoreid ja minnes üle internetipangandusele. Aastatel 2004–2014 suleti pooled harukontoritest ja sama suundumus jätkub. Enamik koondatutest on need, kes tegelesid otseselt klientide ja sellega seonduva haldamisega. 13.Senini ei ole majandussektoris „finantsteenuste osutamine, v.a kindlustus ja pensionifondid“ esitatud ühtegi EGFi taotlust. Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused 14.Madalad intressimäärad (madalad intressimarginaalid) avaldasid pankade kasumlikkusele otsest negatiivset mõju. Kasumlikkus taastati peamiselt kulude vähendamise kaudu ning selleks tuli äritegevuse jätkumise huvides sulgeda piirkondlikke harukontoreid ja automatiseerida. Nii väheneb töötajate arv pidevalt kõigis pankades. 15.Madalmaade pangandussektoris suurenes koondamiste arv 2016. aasta aprillist 2017. aasta aprillini 8,6 %, samal ajal vähenes koondamiste keskmine arv sektorite lõikes 12,8 %. Rabobank omas 2004. aastal 1 434 harukontorit; 2014. aastal oli neist alles 566 (–60 %). ABN-AMRO sulges samal ajal oma kontoritest 427 (–57 %). Volksbank (SNS) sulges aastatel 2004–2014 14 % oma piirkondlikest kontoritest. Piirkondlike kontorite arvu vähendamine oli kõige ulatuslikum Frieslandis, Drenthes ja Overijsselis. Kuna ING-l pole kunagi nii palju piirkondlikke kontoreid olnud kui teistel pankadel (276), siis nad kontoreid ei sulgenud, vaid vähendasid olemasolevate kontorite personali. 16.Aastatel 2010–2016 langes juba nimetatud nelja panga töötajate arv 158 588-lt 122 556-le, mis tähendab 23 % langust. 17.Lisaks sellele kavandavad ABN-AMRO, ING ja Rabobank veel ulatuslikke koondamisi. Volksbank, kes ei ole põhjalikke ümberkorraldusi või restruktureerimisi viimastel aastatel teinud, on teatanud ümberkorralduste ja koondamiste plaanidest. 18.Aastatel 2008–2015 suurenes kõnealuses sektoris töötushüvitise saajate arv üle kolme korra ja 2016. aastal tõusis sektori ümberkorraldamise tagajärjel töötushüvitist taotlenud pangandussektori inimeste arv 2015. aastaga võrreldes 27,7 %. Lisaks oli pangandussektor ainus sektor, kus tööhõive 2016. aastal vähenes, kõigis teistes sektorites oli uusi töötushüvitise saajaid vähem. 19.Töötajate koondamine puudutas kõige rohkem neid, kellel oli madalam või keskmine haridustase, st halduspersonali ja tellereid. Seda liiki ametikohtade jaoks on tööturu väljavaated kehvad. Pangandussektoris on naised täitnud peamiselt madalama ja keskastme funktsioone, seepärast on koondatute hulgas rohkem naisi (55 %) kui mehi (45 %). 45 % pangandussektori töötutest on 55aastased või vanemad. Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele 20.Pankades toimunud koondamised on eriti probleemsed kolme asjaomase provintsi puhul. Töötus on kõigis neis kolmes piirkonnas kõrgem riigi keskmisest (5,4%). Frieslandis on see 10,8 %, Drenthes 7 % ja Overijsselis 6,3 %. Üldjuhul suudab 66 % inimestest leida uue töö koondamisele järgneva aasta jooksul. Pangandussektori koondatutest leidis aasta jooksul uue töö vaid 39 % inimestest. 21.Madalmaade töötuskindlustusamet (UWV) ütleb, et nende inimeste väljavaated sama sektori töö leidmisel on halvad, sest tööhõive selles sektoris ilmselt ei taastu. Prognooside kohaselt toimub sektoris 2018. aastal uus tööhõive langus. 22.Frieslandis on 16 % töötushüvitise taotlejatest töötanud varem pangandussektoris sellistel töökohtadel, mida piirkonnas enam vaja ei ole, sest muude põhjuste hulgas on pangad sulgenud oma piirkondlikud harukontorid. 23.Overijjsselis on pangandussektor töötushüvitise taotlejate ametialase tausta loetelus teisel kohal. 24.Neis piirkondades seondub koondamiste eeldatav mõju sellega, et töötajatel on raske leida uut töökohta. UWV soovitab nende kolme piirkonna pangandussektori inimestel proovida vahetada elukutset, sektorit või piirkonda. Need kolm piirkonda on vähem industrialiseerunud kui muud Madalmaade piirkonnad ja enamik ettevõtjaid on VKEd. Siiski leidub uusi töökohti tervishoiu-, IKT-, finantskontrolli- ja muudes sektorites.

25.1 324 koondatud töötaja hulgas on ka haavatavaid rühmi: bürootöötajad/müügipersonal (52 % taotlejatest), naised (59 %) ja üle 55aastased (27 %). Pooled koondatutest tegid erialast või tehnilist tööd. Seepärast on väga oluline, et koondatud töötajate kiiret tööturule reintegreerimist toetatakse, sest neil endal on uut tööd raske leida. 26.Töötute pangandustöötajate puhul on keskmine töötushüvitise saamise periood palju pikem kui muude sektorite töötajate puhul. Lisaks näitavad UWV andmed, et vähemalt 12 % töötushüvitise taotlejatest on varem töötanud finantssektoris. Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad 27.Meetmetes osalevate sihtrühma kuuluvate koondatud töötajate eeldatav arv on 450. Ülejäänud toetuskõlblikud töötajad liiguvad kas uude sektorisse, kolivad teise piirkonda, lähevad pensionile või osalevad muus riiklikus ja kohalikus tööturule naasmiseks loodud kavas. Kõnealused töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt: Kategooria Sihtrühma kuuluvate

toetusesaajate arv* Sugu: Mehed: 183 (40,7 %) Naised: 267 (59,3 %) Kodakondsus: ELi kodanikud: 450 (100,0 %) Kolmandate riikide kodanikud: 0 (0 %) Vanuserühm: 15–24aastased: 38 (8,4 %) 25–29aastased: 50 (11,1 %) 30–54aastased: 241 (53,6 %) 55–64aastased: 104 (23,1 %) üle 64aastased: 17 (3,8 %) *:% on ümardatud. Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus 28.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest. –Arvelevõtmine: selle meetme abil kaardistatakse osalejad vastavalt nende võimetele, potentsiaalile ja tööväljavaadetele. Iga arvelevõtmine hõlmab ka nõustamist. –Abi töö otsimisel: see meede algab koondatute vajadustele vastavalt kohandatud programmi pakkumisega. See hõlmab muu hulgas üleviimisdokumentide koostamist, intensiivset tööotsimise koolitust, töömesside korraldamist ja aktiivset kontakteerumist tööandjatega. –Liikuvusmeede: see meede kujutab endast paindlikku tööbörsi tööotsijatele ja tööandjatele, kus pakutakse ajutist tööd. Endistest pangandussektori töötajatest luuakse piirkondlikud grupid. Meetmega pakutakse töökogemust (ümberõppinud) töötajatele ja aidatakse neil end uutele tööandjatele tutvustada. –Ettevõtluse edendamise koolitus ja juhendamine: mõned osalejad saavad kasutada omandatud oskusi ja kogemusi oma ettevõtte loomiseks. Selle meetme abil pakutakse neile koolitust ja juhendamist, arendades nende oskusi, koostades jätkusuutliku äriplaani ja juhtides neid läbi õigusmenetluste. –Koolitus ja ümberõpe: selle meetme abil pakutakse koolitust, ümberõpet ja muid haridusega seotud võimalusi jaemüügisektorile ja uutele kutseprofiilidele, näiteks transport, IT-teenused, tehnilised erialad ja muu. –Töökohavahetuse toetamine: selle meetme abil pakutakse tööalast suunamist, tööalast nõustamist ja pädevusega seotud koolitust. –Ettevõtluse edendamise toetus: selle meetme abil antakse toetust investeerimiskulude katmiseks, kui osaleja omandab vajalikud oskused ja tal on jätkusuutlik äriplaan. 29.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid. 30.Madalmaad on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet. Hinnanguline eelarve 31.Hinnangulised kogukulud on 1 987 500 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 1 908 000 eurot ning ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulusid summas 79 500 eurot.

32.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 1 192 500 eurot (60 % kogukuludest). Meetmed Osalejate hinnanguline arv Hinnanguline kulu osaleja kohta*

(eurodes) Hinnanguline kogukulu (eurodes) Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed) Arvelevõtmine (Intake) 250 1 152 288 000 Abi töö otsimisel (Trajectbegeleiding reintegratie) 450 900 405 000 Liikuvusmeede (Mobiliteitspool) 175 3 200 560 000 Ettevõtluse edendamise koolitus ja juhendamine (Promotie, cursussen en begeleiding ondernemerschap) 20 2 000 40 000 Koolitus ja ümberõpe (Scholing en cursussen) 75 3 500 262 500 Töökohavahetuse toetamine (Outplacement begeleiding) 35 1 500 52 500 Ettevõtluse edendamise toetus (Toelage ondernemerschap) 20 15 000 300 000 Vahesumma (a): Protsent individuaalsete teenuste paketist – 1 908 000 (100 %) Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) 0 0 0 Vahesumma (b): Protsent individuaalsete teenuste paketist: – 0 (100 %) EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed 1. Ettevalmistav tegevus – 0 2. Haldus – 19 875 3. Teavitamine ja reklaam – 39 750 4. Kontroll ja aruandlus – 19 875 Vahesumma (c:) Protsent kogukuludest: – 79 500 (4 %) Kogukulud (a + b + c): – 1 987 500 EGFi toetus (60 % kogukuludest) – 1 192 500 *: näitajad on ümardatud. 33.Madalmaad kinnitasid ka, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 15 000 eurot ühe toetusesaaja kohta. Kulude rahastamiskõlblikkuse periood 34.Madalmaad hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 1. jaanuaril 2018. Seega võib nende meetmete kulude katteks anda EGFi rahalist toetust alates 1. jaanuarist 2018 kuni 23. veebruarini 2020. 35.Madalmaad hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 1. oktoobril 2017. Järelikult on ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulud EGFi rahalise toetuse jaoks rahastamiskõlblikud alates 1. oktoobrist 2017 kuni 23. augustini 2020. Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega 36.Riikliku eel- või kaasrahastamise eraldised on enamasti pärit riiklikust töötuskindlustusametist (UWV), provintside eelarvest, haridusfondidest või sotsiaalpartneritelt. 37.Madalmaad on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest. Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord 38.Madalmaad on kinnitanud, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel konsulteeriti põhjalikult sidusrühmade ja selliste sotsiaalpartneritega nagu Dutch Banking Association (NVB), Dutch Federation for Trade Unions (FNV) ja National Christian Trade Union Federation (CNV), eelkõige kooskõlastatud paketi koostamise käigus välja valitavate teenuste üle. Sotsiaalpartnerid osalevad ka juhtkomiteedes, mis luuakse kõigi tööturumeetmete koordineerimiseks. 39.Ettevalmistava tegevuse käigus peeti koosolekuid sektori esindajatega ning Leeuwardeni ja kolme provintsi omavalitsuste esindajatega. Asjaomased partnerid (sotsiaalpartnerid, pangandussektori esindajad) koos UWVga tegid probleemi olemuse ja ulatuse põhjaliku analüüsi. Koondatud töötajate jaoks valmistati ette kava, kuidas suurendada nende uuesti tööle saamise võimalusi. Juhtimis- ja kontrollisüsteemid 40.Taotlus sisaldab juhtimis- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. See on identne Euroopa Sotsiaalfondi struktuuriga. Kõnealuste tegevustega seotud kulud on lisatud projekti kogukuludesse. Madalmaad on komisjonile teatanud, et toetust hakkab haldama sotsiaal- ja tööhõiveministeeriumi teenuste, koostöö ja rakendusosakonna poliitika rakendamise allasutus (SZV). 41.Finantskontrolli hakkab teostama majandus- ja kliimapoliitika ministeeriumi alla kuuluva Madalmaade ettevõtlusameti peadirektoraat (RVO) (sertifitseerimisasutus). Sõltumatu auditeerija on rahandusministeeriumi alla kuuluv keskvalitsuse audititalitus. 42.Sisekontrolli ja raamatupidamissüsteemide osas on Drenthe provintsi valitsus kohustatud pidama tõendatud haldusregistrit, mida auditeeritakse. Asjaomase liikmesriigi kohustused 43.Madalmaad on esitanud kõik vajalikud kinnitused seoses järgmisega: –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

–liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud; –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine; –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele. MÕJU EELARVELE Eelarvet käsitlev ettepanek 44.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). 45.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotlusele rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 1 192 500 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest. 46.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 13. Seotud õigusaktid 47.EGFi kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 1 192 500 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale. 48.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta

(Madalamaade taotlus – EGF/2018/001 NL/Financial service activities) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006, eriti selle artikli 15 lõiget 4, võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, eriti selle punkti 13, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut