Tegevuskerksuse valdkonnas on Euroopa andmestrateegias sätestatud neli sammast – andmekaitse, põhiõigused, turvalisus ja küberturvalisus – kui olulised andmepõhise ühiskonna eeltingimused. Liidu finantssektori ettevõtjate digitaalset tegevuskerksust tugevdav õigusraamistik on nende poliitikaeesmärkidega kooskõlas. Ettepanek toetaks ka poliitikat, mille eesmärk on koroonaviirusest taastumine, kuna see tagaks, et suurem tuginemine digirahandusele käib käsikäes tegevuskerksusega. Mõlemad ettepanekud vastavad ka kapitaliturgude liidu kõrgetasemelise foorumi üleskutsetele kehtestada selged eeskirjad krüptovarade kasutamiseks (7. soovitus) ja uued eeskirjad küberkerksuse kohta (10. soovitus).

Krüptovarade puhul on käesolev ettepanek tihedalt seotud komisjoni laiema plokiahela tehnoloogiat käsitleva poliitikaga, kuna krüptovarad kui plokiahela tehnoloogiate peamine rakendus on lahutamatult seotud plokiahela tehnoloogia edendamisega kogu Euroopas.

Nagu märkis president von der Leyen oma poliitilistes suunistes ja nagu on mainitud teatises „Euroopa digituleviku kujundamine“, on väga oluline, et Euroopa kasutaks turvalistes ja eetilistes piirides ära kogu digitaalajastu potentsiaali ning tugevdaks oma tööstust ja innovatsioonisuutlikkust.

Käesolev ettepanek, nagu ka sellega seotud õigusaktide ettepanekud, on osa laiematest püüdlustest nii Euroopa kui ka rahvusvahelisel tasandil, mille eesmärk on i) tugevdada finantsteenuste küberturvalisust ja käsitleda laiemaid tegevusriske ning ii) luua selge, proportsionaalne ja paremaid võimalusi pakkuv ELi õigusraamistik krüptovarateenuse osutajatele.

Nende kahe õigusakti põhjuseid ja eesmärke tutvustatakse vastavalt hajusraamatu tehnoloogial põhinevate turutaristute katsekorda käsitleva määruse, krüptovaraturgusid käsitleva määruse või digitaalset tegevuskerksust käsitleva määruse ettepanekute seletuskirjades ning need kehtivad ka siin. Eelkõige teenib käesolev direktiivi ettepanek eesmärki, et krüptovaradega seotud õiguskindluse tagamiseks ja digitaalse tegevuskerksuse tugevdamiseks on vaja kehtestada ajutine erand mitmepoolsetele kauplemissüsteemidele ning muuta või selgitada kehtivate ELi finantsteenuste direktiivide teatavaid sätteid.

Käesolev ettepanek on osa digirahanduse paketist. See on meetmepakett, mille eesmärk on kasutada ja toetada digirahanduse potentsiaali innovatsiooni ja konkurentsi valdkonnas, maandades samal ajal riske. See on kooskõlas komisjoni prioriteetidega muuta Euroopa digiajastule vastavaks ja rajada tulevikuks sobiv ja inimeste hüvanguks toimiv majandus. Digirahanduse pakett sisaldab ELi finantssektori uut digirahanduse strateegiat, mille eesmärk on tagada, et EL võtab omaks digipöörde ja juhib seda koos innovatiivsete Euroopa ettevõtetega, et teha digirahanduse eelised kättesaadavaks Euroopa tarbijatele ja ettevõtetele. Lisaks käesolevale ettepanekule kuuluvad paketti ka järgmiste õigusaktide ettepanekud: määrus krüptovaraturgude kohta, määrus hajusraamatu tehnoloogial põhinevate (DLT) turutaristute katsekorra kohta ja määrus finantssektori digitaalse tegevuskerksuse kohta.

Käesolev direktiivi ettepanek täiendab järgmisi ettepanekuid: määrus krüptovaraturgude kohta, DLT turutaristute katsekorda käsitlev määrus ja määrus digitaalse tegevuskerksuse kohta. Nendes määrustes sätestatakse peamised eeskirjad, millega reguleeritakse i) krüptovarateenuste osutajaid ja ii) DLT turutaristute katsekorra tingimusi ning eeskirjad, millega reguleeritakse iii) IKT riskide juhtimist, intsidentidest teatamist, testimist ja järelevalvet. Kõnealuste määruste eesmärkide saavutamiseks on samuti vaja kehtestada ajutine erand mitmepoolsetele kauplemissüsteemidele ning muuta mitut Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi, mis on vastu võetud ELi toimimise lepingu artikli 53 lõike 1 ja artikli 114 alusel. Seepärast on nende direktiivide muutmiseks vaja käesolevat direktiivi ettepanekut.

Lisaks aitab artikli 6 esimene lõik selgitada finantsinstrumentidena kvalifitseeruvate krüptovarade õiguslikku käsitlust. Selleks muudetakse direktiivis 2014/65/EL (finantsinstrumentide turgude kohta) finantsinstrumendi määratlust, et õigusliku kahtluseta selgitada, et selliseid instrumente võib emiteerida hajusraamatu tehnoloogia abil.

–Artikliga 5 muudetakse direktiivi 2013/36/EL (kapitalinõuete direktiiv) nõudeid situatsiooni- ja talitluspidevuse kavade kohta, et lisada IKT talitluspidevuse ja avariitaastekavad, mis on kehtestatud kooskõlas määruse (EL) 2021/xx [DORA] sätetega.

Kõik artiklid on seotud digitaalset tegevuskerksust käsitleva määruse ettepanekuga ja täiendavad seda. Nendega muudetakse erinevaid operatsiooniriski või riskijuhtimise nõudeid, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividega 2006/43/EÜ, 2009/65/EÜ, 2009/138/EÜ, 2011/61/EL, 2013/36/EL, 2014/65/EL, (EL) 2015/2366 ja (EL) 2016/2341, lisades neisse sätetesse täpsed ristviited ja saavutades seega õigusselguse. Konkreetsemalt tähendab see järgmist.

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

(1)Liit peab asjakohaselt ja igakülgselt käsitlema kõiki finantssektori ettevõtjaid mõjutavaid digiriske, mis tulenevad info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) suuremast kasutamisest finantsteenuste osutamisel ja tarbimisel.

(2)Finantssektori ettevõtjad sõltuvad oma igapäevases äritegevuses suurel määral digitehnoloogia kasutamisest ning seetõttu on äärmiselt oluline, et nad tagavad digitaalse tegevuskerksuse IKT-riskide suhtes. See vajadus on üha pakilisem tulenevalt murranguliste tehnoloogiate turu kasvust, mis võimaldab nimelt väärtuse või õiguste digitaalset esitust elektrooniliselt üle kanda ja salvestada, kasutades hajusraamatut või sarnast tehnoloogiat („krüptovarad“), aga ka tulenevalt nende varadega seotud teenustest.

(3)Liidu tasandil on IKT-riskidega seotud finantssektori nõuded praegu esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 2006/43/EÜ, 2009/66/EÜ, 2009/138/EÜ, 2011/61/EÜ, EL/2013/36, 2014/65/EL, (EL) 2015/2366, (EL) 2016/2341,ning need on väga erinevad ja kohati mittetäielikud. Mõnel juhul on IKT-riski käsitletud üksnes kaudselt operatsiooniriski osana, samal ajal kui teistel juhtudel ei ole seda üldse käsitletud. Sellist olukorda tuleks parandada, viies kõnealused õigusaktid vastavusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) xx/20xx [DORA]. Käesolevas direktiivis esitatakse rida muudatusi, mis tunduvad olevat vajalikud õigusselguse ja järjepidevuse tagamiseks seoses sellega, kuidas kõnealuste direktiivide kohaselt tegevusloa saanud ja järelevalve all olevad finantssektori ettevõtjad kohaldavad mitmesuguseid digitaalse tegevuskerksuse nõudeid, mida on vaja nende tegevuse jätkamiseks, tagades seeläbi siseturu tõrgeteta toimimise.

(4)Pangandusteenuste valdkonnas on direktiivis 2013/36/EL (mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet) praegu sätestatud ainult üldised sisejuhtimise eeskirjad ja operatsiooniriski käsitlevad sätted, mis sisaldavad nõudeid situatsiooni- ja talitluspidevuse kavadele, mille alusel kaudselt juhitakse IKT-riski. IKT-riski selgesõnaliseks käsitlemiseks tuleks siiski muuta situatsiooni- ja talitluspidevuse kavade nõudeid, et need hõlmaksid ka IKT-riskiga seotud talitluspidevuse ja avariitaastekavu kooskõlas määruse (EL) 2021/xx [DORA] nõuetega.

(5)Direktiivis 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta on sätestatud rangemad IKT-eeskirjad investeerimisühingutele ja kauplemiskohtadele üksnes algoritmkauplemise korral. Vähem üksikasjalikke nõudeid kohaldatakse aruandlusteenuste ja kauplemisteabehoidlate suhtes. Samuti sisaldab see üksnes väheseid viiteid infotöötlussüsteemide kontrolli- ja kaitsekorrale ning asjakohaste süsteemide, ressursside ja menetluste kasutamisele, et tagada äriteenuste järjepidevus ja korrapärasus. Kõnealune direktiiv tuleks viia kooskõlla määrusega (EL) 2021/xx [DORA] seoses investeerimisteenuste ja -tegevuse järjepidevuse ja korrapärasuse, tegevuskerksuse, kauplemissüsteemide suutlikkuse ning talitluspidevuse korra ja riskijuhtimise tulemuslikkusega.

(6)Praegu ei hõlma direktiivis 2014/65/EL esitatud finantsinstrumendi määratlus sõnaselgelt finantsinstrumente, mis on emiteeritud sellist tehnoloogiat kasutades, mis toetab krüpteeritud andmete hajusat salvestamist (hajusraamatu tehnoloogia, DLT). Et tagada selliste finantsinstrumentidega kauplemine turul kehtiva õigusraamistiku alusel, tuleks direktiivis 2014/65/EL esitatud määratlust selliste instrumentide hõlmamiseks muuta.

(7)Eelkõige selleks, et võimaldada selliste krüptovarade arendamist, mis kvalifitseeruksid finantsinstrumentidena ja DLTna, säilitades samal ajal kõrgel tasemel finantsstabiilsuse, turu usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja investorikaitse, oleks kasulik luua DLT turutaristute katsekord. See ajutine õigusraamistik peaks võimaldama pädevatel asutustel ajutiselt lubada DLT turutaristutel tegutseda alternatiivsete neile juurdepääsu käsitlevate nõuete alusel võrreldes nendega, mida muidu kohaldataks finantsteenuseid käsitlevate liidu õigusaktide alusel, mis võiks takistada neid loomast lahendusi selliste krüptovaradega kauplemiseks ja nende tehingute arveldamiseks, mis kvalifitseeruksid finantsinstrumentidena. See õigusraamistik peaks olema ajutine, et võimaldada Euroopa järelevalveasutustel ja riikide pädevatel asutustel saada kogemusi nendes taristutes kaubeldavate krüptovaradega kaasnevate võimaluste ja konkreetsete riskide kohta. Käesolev direktiiv täiendab seega määrust [DLT turutaristuste katsekorra kohta], toetades uut DLT turutaristuid reguleerivat liidu raamistikku sihipärase erandiga liidu finantsteenuseid käsitlevate õigusaktide konkreetsetest sätetest, mida kohaldatakse direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 15 määratletud finantsinstrumentidega seotud tegevuste ja teenuste suhtes, ja mis muidu ei pakuks täielikku paindlikkust, mida on vaja lahenduste kasutuselevõtuks krüptovarasid hõlmavate tehingute nii kauplemis- kui ka kauplemisjärgses etapis.

(8)DLT mitmepoolne kauplemissüsteem peaks olema selline mitmepoolne süsteem, mida korraldab investeerimisühing või direktiivi 2014/65/EL alusel tegevusloa saanud turukorraldaja, kes on saanud eriloa vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) xx/20xx [ettepanek: määrus DLT turutaristute katsekorra kohta]. DLT mitmepoolsetele kauplemissüsteemidele peaksid kehtima kõik nõuded, mida kohaldatakse kõnealuse direktiivi alusel mitmepoolse kauplemissüsteemi suhtes, välja arvatud juhul, kui selle riiklik pädev asutus teeb kooskõlas käesoleva direktiiviga erandi. Üheks võimalikuks regulatiivseks takistuseks vabalt võõrandatavate DLT väärtpaberite mitmepoolse kauplemissüsteemi arendamisel võib olla direktiivis 2014/65/EL sätestatud kohustus kasutada finantsvahendajat. Traditsiooniline mitmepoolne kauplemissüsteem võib liikmete ja osalistena vastu võtta ainult selliseid investeerimisühinguid, krediidiasutusi ja muid isikuid, kellel on piisav kauplemissuutlikkus ja -pädevus ning asjakohane organisatsioonistruktuur ja ressursid. DLT mitmepoolsel kauplemissüsteemil peaks olema lubatud taotleda erandit sellisest kohustusest, et ta saaks anda jaeinvestoritele lihtsa juurdepääsu kauplemiskohale, tingimusel et investorite kaitseks on kehtestatud piisavad kaitsemeetmed.

(9)Direktiivis (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta on sätestatud erieeskirjad IKT turvalisuskontrollide ja riskimaanduselementide kohta seoses makseteenuste osutamiseks tegevusloa andmisega. Kõnealuseid loa andmise eeskirju tuleks muuta, et viia need kooskõlla määrusega (EL) 2021/xx [DORA]. Lisaks ei tuleks kõnealuses direktiivis sätestatud intsidentidest teatamise eeskirju kohaldada IKTga seotud intsidentidest teatamise suhtes, mis ühtlustatakse täielikult määrusega (EL) 2021/xx [DORA].

(10)Direktiiv 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta ning direktiiv (EU) 2016/2341 tööandjapensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta käsitlevad IKT-riskide juhtimist teataval määral üldjuhtimise ja riskijuhtimise üldsätetes, jättes teatavate nõuete täpsustamise delegeeritud määruste ülesandeks, mitte alati viidates selleks konkreetselt IKT-riskile. Veelgi vähem konkreetsed on sätted, mida kohaldatakse vannutatud audiitorite ja audiitorühingute suhtes, kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/56/EL sisaldab üksnes sisekorraldust käsitlevaid üldsätteid. Samuti kohaldatakse üksnes väga üldisi eeskirju alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate ja fondivalitsejate suhtes, mis kuuluvad direktiivide 2011/61/EL ja 2009/65/EÜ reguleerimisalasse. Seepärast tuleks kõnealused direktiivid viia kooskõlla määruses (EL) 2021/xx [DORA] sätestatud IKT-süsteemide ja -vahendite haldamise nõuetega.

(11)Paljudel juhtudel on täiendavad IKT-nõuded juba sätestatud delegeeritud õigusaktides ja rakendusaktides, mis on vastu võetud pädeva Euroopa järelevalveasutuse välja töötatud regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõude alusel. Selleks et tagada õigusselgus selle osas, et IKT-riske käsitlevate sätete õiguslik alus tuleneb nüüdsest üksnes määrusest (EL) 2021/xx [DORA], tuleks kõnealuste direktiividega antud volitusi muuta, selgitades, et IKT-riske käsitlevad sätted jäävad nende volituste kohaldamisalast välja.

(12)Et määrust xx/20xx [DORA] ja käesolevat direktiivi, mis koos moodustavad finantssektori digitaalse tegevuskerksuse uue raamistiku, kohaldataks järjepidevalt ja üheaegselt, peaksid liikmesriigid kohaldama käesoleva direktiivi ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklikke õigusakte alates kõnealuse määruse kohaldamise kuupäevast.

(13)Direktiivid 2006/43/EÜ, 2009/66/EÜ, 2009/138/EÜ, 2011/61/EÜ, EL/2013/36, 2014/65/EL, (EL) 2015/2366 ja (EL) 2016/2341 on vastu võetud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 53 lõike 1 ja artikli 114 alusel. Käesoleva direktiiviga tehtavad muudatused tuleks muudatuste sisu ja eesmärkide omavahelise seotuse tõttu koondada ühte õigusakti ning käesolev õigusakt tuleks vastu võtta nii Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 53 lõike 1 kui ka artikli 114 alusel.

(14)Kuna käesoleva direktiivi eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavas ulatuses saavutada, kuna need hõlmavad ühtlustamist, ajakohastades ja muutes direktiivide varasemaid nõudeid, küll aga saab seda kavandatud meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(15)Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate liikmesriigi õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: