– Vastutustundlik eelarvepoliitika – i) paljudes riikides tuleb jätkata majanduskasvu ja omakapitali soodustava eelarve konsolideerimise toetamist, ii) maksusüsteemides tuleb kõrvaldada töökohtade loomist takistavad asjaolud ning muuta süsteemid õiglasemaks ja tõhusamaks; iii) sotsiaalkaitsesüsteemid tuleks moderniseerida selliselt, et need reageeriksid riskidele tõhusalt kogu elutsükli vältel, jäädes samal ajal tulevasi demograafilisi probleeme silmas pidades rahaliselt jätkusuutlikuks.

– Investeeringute taasalustamine – i) era- ja riiklike investeeringute kaasamisel tehtud edusammude ning Euroopa investeerimiskava raames strateegiliste projektide valimisega peab kaasnema tõhusam investeerimis- ja regulatiivne keskkond riigi ja Euroopa tasandil; ii) finantsstabiilsuse tugevdamiseks euroalal ja väljaspool seda tuleb lõpule viia pangandusliidu loomine; kapitaliturgude liidu loomist tuleb kiirendada, et äriühingutel oleks juurdepääs enamatele ja mitmekesisematele rahastamisallikatele ning et finantssektor saaks täies ulatuses toetada reaalmajandust; samuti tuleb lahendus leida rahastamis- ja investeerimisotsuste tegemist takistavale võlakoormusele; iii) investeerimisprioriteedid peavad ulatuma kaugemale traditsioonilisest infrastruktuurist ning hõlmama inimkapitali ja sellega seotud sotsiaalseid investeeringuid.

Praegune komisjon esitas töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitleva strateegia eelmisel aastal 2015. aasta majanduskasvu analüüsi esitledes. Täna esitab komisjon 2016. aasta majanduskasvu analüüsis järgmise aasta prioriteedid. Majanduse jätkusuutlik elavdamine ja lähenemisprotsessi taaselustamine on võimalik ainult juhul, kui kõik ELi institutsioonid ja liikmesriigid tegutsevad üheskoos. See nõuab Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide, sotsiaalpartnerite, riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning kogu kodanikuühiskonna aktiivset osalust. Kooskõlas rahaliidu loomist käsitlevas teatises esitatud ettepanekuga on komisjon teinud enne käesoleva iga-aastase majanduskasvu analüüsi esitamist koostööd Euroopa Parlamendiga. Euroopa Parlament täidab jätkuvalt suunavat rolli ning annab majanduslike ja sotsiaalsete prioriteetide kohta poliitilisi suuniseid. Liikmesriikide parlamentidel on oluline roll demokraatliku vastutuse ja läbipaistvuse tugevdamisel ning reformidega seotud vastutustunde edendamisel.

Praegune komisjon on oma esimesel tegutsemisaastal täitnud antud lubadused ning esitanud ambitsioonikad algatused, millega toetada töökohtade loomist ja majanduskasvu, tõhustada majanduslikku lähenemist ning tugevdada sotsiaalset õiglust. Käivitunud on komisjoni 315 miljardi euro suurune Euroopa investeerimiskava, mille eesmärk on ergutada töökohtade loomist ja majanduskasvu. Komisjon on esitanud ka mitmeid konkreetseid ettepanekuid, mille abil luua ühtse turu strateegia, kapitaliturgude liit, energialiit ja digitaalne ühtne turg. Olulisi samme tehti äriühingute õiglase ja tõhusa maksustamise tagamiseks. Komisjon tagas kiired järelmeetmed- ELi viie juhi aruandes esitatud majandus- ja rahaliidu süvendamist käsitlevale tegevuskavale. Euroopa Komisjon jätkab järjekindlalt ja pidevalt tööd selle nimel, et edendada Euroopa koordineeritud tegevust pagulaste ja rände küsimustes.

Selle taustal tuleks meetmed suunata majanduse elavdamise konsolideerimisele ja edukamate näitajatega riikidele lähenemise toetamisele. Liikmesriigid peaksid ära kasutama praeguseid soodsaid tingimusi, et tõhusalt rakendada ambitsioonikaid reforme ning teostada vastutustundlikku eelarvepoliitikat. Liikmesriikide vahel ja ühiskondade sees valitseva majandusliku ja sotsiaalse ebavõrdsuse kaotamiseks on vaja uuendada ülespoole suunatud majandusliku ja sotsiaalse lähenemise protsessi.

Viimase aasta jooksul aset leidnud pretsedenditu pagulaste ja varjupaigataotlejate sissevool kujutab endast mõnede liikmesriikide jaoks märkimisväärset uut arengut. Selle vahetu mõju on vajadus täiendavate avaliku sektori kulutuste järele lühiajalises perspektiivis. Keskpikas ja pikas perspektiivis võib sellel olla ka positiivne mõjutööjõupakkumisele ja majanduskasvule, tingimusel et tööturule pääsemiseks ning integratsiooni toetamiseks on olemas toimivad meetmed.

Majandusareng ja sotsiaalsed tingimused ning samuti reformide rakendamine on ELis jätkuvalt ebaühtlasel tasemel. Paljude riikide ees seisavad siiani kaugeleulatuvad probleemid, mis on seotud suure pikaajalise töötuse ja noorte töötusega. Tootlikkuse kasv on endiselt aeglane, mõjutades nii konkurentsivõimet kui ka elatustaset. Era- ja avaliku sektori suur võlakoormus takistab investeeringute tegemist. Majanduskasvu ja tööhõivet takistab ka ulatusliku makromajandusliku tasakaalustamatuse jätkumine. Seda rõhutatakse ka koos käesoleva iga-aastase majanduskasvu analüüsiga vastu võetud 2016. aasta häiremehhanismi aruandes.

Euroopa Liidu majanduses on toimumas mõõdukas elavnemine. Prognoositakse majandusaktiivsuse järk-järgulist kasvu. Töötus väheneb, kuid on jätkuvalt enneolematult kõrgel tasemel. Majanduse elavnemisele aitavad kaasa ajutised positiivsed tegurid, mis hõlmavad madalaid naftahindasid, suhteliselt nõrka eurot ning toetavat rahapoliitikat. Majanduse elavnemine peegeldab ka viimaste aastate jooksul rakendatud reformide esimesi tulemusi. Samal ajal on julgeolekuprobleemid ning geopoliitilised pinged kasvanud ning maailmamajanduse väljavaated on muutumas probleemsemaks, seda eelkõige tärkava turumajandusega riikide puhul.

Strateegia „Euroopa 2020” – rakendamise ja järelevalve parandamine Strateegia „Euroopa 2020” käivitati 2010. aastal eesmärgiga luua Euroopas arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv. EL seadis endale eesmärgiks saavutada 2020. aastaks viis ambitsioonikat eesmärki tööhõive, teadus- ja arendustegevuse, kliimamuutuste ja energia, hariduse ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse valdkonnas. Kuigi kliimamuutuste, energia ja hariduse valdkonnas oleme eesmärkide saavutamisel graafikus, on kriis edusammude saavutamist teistes valdkondades pidurdanud, see hõlmab eelkõige tulemusi vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse valdkonnas, kus olukord on halvenenud. Strateegia „Euroopa 2020” on olnud võrdlusraamistikuks ELi tasandi meetmete puhul, samuti Euroopa Parlamendis ning erinevates nõukogu koosseisudes, kuid ka liikmesriikide ja piirkondade tasandil: liikmesriigid seadsid ELi eesmärkide eeskujul oma riigisisesed eesmärgid; kõnealuste eesmärkide täitmise kohta aruandmine on toimunud iga-aastaste riiklike reformikavade raames; Eurostat on regulaarselt avaldanud põhjalikke aruandeid tehtud edusammude kohta. Strateegia „Euroopa 2020” on suunanud strateegilisi valikuid komisjoni tegevuses. Need strateegilised valikud suunavad ka ELi poolt tehtavaid kulutusi: neist on juhindutud mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 koostamisel, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandamisel ning ELi tasandi uute rahastamiskavade käivitamisel. Heaks näiteks on teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” loomine, mille rahastamine suurenes märkimisväärselt vaatamata ELi tasandi eelarvevahendite üldisele nappusele. 2014.–2015. aastal, kui strateegia „Euroopa 2020” rakendamisel oli jõutud poolele teele, korraldas komisjon kõnealuse strateegia läbivaatamise, koostades kõigepealt teatise „Ülevaade tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” rakendamise edusammudest”. Kõnealuse protsessi raames korraldati avalik konsultatsioon, mille tulemused näitasid, et strateegiat „Euroopa 2020” nähakse siiani sobiva raamistikuna, mille kaudu edendada ELi ja liikmesriikide tasandil töökohtade loomist ja majanduskasvu. Kuigi kõigis valdkondades ei ole tulemusi saavutatud, on strateegia loonud lisaväärtust eelkõige käivitades tegevuse nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil mitmetes valdkondades, mis on töökohtade loomise ja majanduskasvu seisukohast väga olulised. Konsultatsioon näitas siiski ka seda, et strateegiat ei järgita liikmesriikides piisavalt ning et parandada tuleks osalemist kohapeal. Läbivaatamise järel kasutab komisjon olemasolevat strateegiat ja selle vahendeid Euroopa poolaasta raames rakendamise ja järelevalve tõhustamiseks. Selle alusel kohandas komisjon liikmesriikidele riiklike reformikavade ettevalmistamise kohta antavaid suuniseid, tagamaks, et strateegia „Euroopa 2020” oleks protsessis endiselt tähtsal kohal. Samas hakkab komisjon järgmisel aastal koostama pikemaajalist visiooni, mis ulatub2020. aastast kaugemale, pidades silmas ka ÜROs 2030. aastaks kokku lepitud uusi säästva arengu eesmärke. Seejuures võetakse arvesse eespool nimetatud strateegia „Euroopa 2020” läbivaatamisel saadud kogemusi.

2. Investeeringute taaskäivitamine

Madalate intressimäärade, finantsturgude küllaldase likviidsuse ning avaliku ja erasektori finantsvõimenduse taustal on investeeringute tase endiselt madal. See rõhutab vajadust Euroopa investeerimiskava järele: investeeringute suhtes tuleb võtta kooskõlastatud meetmeid, et säilitada konkurentsivõime ja edendada majandustegevust. Investeerimiskava eesmärk on soodustada investeeringute rahastamist, takistuste kõrvaldamist, innovatiivsuse suurendamist ja ühtse turu süvendamist.

Euroopa investeerimiskava rakendamine

Komisjon esitas aasta tagasi ettepaneku investeerimiskava kohta, mille eesmärk oli teha kolme aasta jooksul vähemalt 315 miljardi euro ulatuses täiendavaid investeeringuid ning viia investeeringud tagasi kriisieelsele jätkusuutlikule tasemele. Investeerimiskava eesmärk on tuua Euroopasse täiendavaid investeeringuid, kasutades selleks nii olemasolevaid kui ka uusi rahastamisvahendeid, luua investeeringute jaoks soodsam keskkond ning veelgi tugevdada ühtset turgu.

Tänu Euroopa Parlamendi ja nõukogu kiirele toetusele ja Euroopa Investeerimispanga operatiivsele tööle on investeerimiskava praeguseks tööle rakendatud. Tööle on rakendatud jaanuaris komisjoni ettepaneku alusel loodud Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond, mille abil toetatakse suurema riskiastme ja suurema tootlusega projekte, millel oleks muidu rahastamisallikate leidmisega probleeme. Samuti on tegutsema hakanud Euroopa investeerimisnõustamise keskus, mille tegevus on suunatud investorite ja projektiarendajate toetamisele Järgmise aasta alguses lükatakse käima Euroopa investeerimisprojektide portaal: portaali eesmärk on reklaamida investoritele potentsiaalseid investeerimisprojekte, võttes aluseks usaldusväärsed ja lihtsad võrdluskriteeriumid. Paljud liikmesriigid on andnud fondi tegevusse märkimisväärse rahalise panuse, kasutades selleks riiklikke tugipanku või muid vahendeid.

Selleks et edusammud jätkuksid, kutsutakse liikmesriike üles levitama teavet EFSI võimaluste kohta, toetama era- ja riiklike investeerimisprojektide ning kaasinvesteerimisplatvormide koostamist, et esitada need Euroopa Investeerimispangale EFSI raames võimaliku rahastamise saamiseks ja Euroopa investeerimisprojektide portaalile, et meelitada ligi võimalikke investoreid. Euroopa investeerimisnõustamise keskuse teenuseid võib kasutada investeerimisprojektide koostamise parandamiseks ning ELi rahastamisvõimalustele juurdepääsu saamiseks. Lisaks sellele kutsutakse liikmesriike, kes ei ole veel investeerimiskavasse vahendeid eraldanud, seda tegema.

Lisaks sellele peaksid liikmesriigid täies ulatuses kasutama võimalust kombineerida EFSI vahendeid programmi „Horisont 2020”, Euroopa ühendamise rahastu ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames eraldatavate ELi vahenditega, seda eelkõige nüüd, kus mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 raames ELi programmide rahastamine suureneb ning üha enam toetatakse kõikjal Euroopas kohapeal taristusse, innovatsiooni ja teadmistesse suunatud investeeringuid. Liikmesriigid peaksid kindlaks tegema ja kõrvaldama konkreetsed haldus- ning regulatiivtõkked, mis takistavad sujuvat rahastamist. Komisjonil on kavas ka uurida ELi vahendite kasutamisel tehtud edusamme seoses käimasoleva mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisega, et lihtsustada ja ühtlustada nende vahendite rakendamist ning suurendada sünergiat riiklike vahendite ja erasektorist tuleneva rahastamise vahel, maksimeerides riiklike investeeringute võimendust.