Uute suuniste ja töövahendite kohaselt on analüüsi peamine osa hinnata kaalumisel oleva algatuse olulisust liidu seisukohast. Mida olulisem see on, seda tõenäolisemalt oleks liikmesriigi meede üksi ebapiisav. Peamised kaalutlused on: geograafiline kohaldamisala, mõjutatud ettevõtjate või teiste osaliste arv, asjaomaste liikmesriikide arv ja majanduslik mõju. Peale selle määrab analüüs kindlaks kvalitatiivselt – ja võimaluse korral ka kvantitatiivselt –, kas esineb oluline piiriülene probleem. Näiteks hinnatakse, kui suur osa keskkonnaprobleemist tuleneb teiste liikmesriikide tegevusest. Asjakohased olukorrad hõlmavad piiriülest mõju (näiteks saastet) või takistusi isikute, kaupade, teenuste ja kapitali vabale liikumisele. Samuti analüüsitakse liidu meetme võimalikke eeliseid ja puudusi võrreldes liikmesriikide meetmega.

Uued parema õigusloome suunised ja neile lisatud töövahendid nõuavad subsidiaarsuse analüüsi tegemist siis, kui kaalutakse uut algatust valdkondades, kus ELil puudub ainupädevus, ning kui hinnatakse olemasolevate sekkumiste asjakohasust ja Euroopa lisaväärtust. Komisjon käsitleb subsidiaarsuse küsimust nii seadusandlike kui ka muude algatuste puhul. Analüüsil on kaks eesmärki: esiteks hinnata, kas riigi tasandi meede on asjaomase eesmärgi saavutamiseks piisav; teiseks hinnata, kas liidu meede annaks liikmesriikide meetmega võrreldes lisaväärtust.

Uus parema õigusloome raamistik aitab tagada, et uute poliitikameetmete väljatöötamisel hindab komisjon nende kooskõla subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega. See hindamine viiakse nüüdsest läbi otsustustsükli eri etappides. Poliitika kavandamise algusjärgus avaldatakse kõigi olulisemate uute algatuste tegevuskavad või esialgsed mõjuhinnangud. Need sisaldavad algatuste ja olemasoleva hindamistegevuse algset kirjeldust. Neis antakse ka ülevaade komisjoni kavandatavast mõju hindamisest ja konsultatsioonidest. Tegevuskavades või esialgsetes mõjuhinnangutes esitatakse samuti esmane põhjendus meetme võtmiseks subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte seisukohast. Neid aspekte täpsustatakse ja analüüsitakse seejärel täielikes mõjuhinnangutes nende algatuste puhul, mille kohta need koostatakse.

Et antud lubadust täita, võttis komisjon 2015. aasta mais ühe esimese meetmena vastu parema õigusloome paketi. Selle uue poliitika eesmärk on töötada läbipaistvamal ja kaasavamal viisil, et koostada paremaid ettepanekuid, ning tagada, et kehtivad eeskirjad täidaksid oma eesmärgid tulemuslikumalt. See näeb ette komisjoni suuremad kohustused poliitikameetmete väljatöötamisel, neist teadaandmisel, nende üle konsulteerimisel, nende hindamisel ja kvaliteedi kontrollimisel. Samuti võimaldab uus parema õigusloome raamistik komisjonil rakendada subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet varasemast integreeritumalt ja laiahaardelisemalt.

Enne ametisse asumist 2014. aasta novembris võttis Junckeri juhitav komisjon kohustuseks saavutada EL, mis on „suurem ja ambitsioonikam suurte asjade puhul ning väiksem ja tagasihoidlikum väikeste asjade puhul.“ Samuti võttis komisjon eesmärgi seada subsidiaarsus Euroopa demokraatliku protsessi keskmesse. Seetõttu esitas komisjon oma 2015. aasta tööprogrammis piiratud arvu uusi algatusi ja teatas suure hulga arutlusel olevate ettepanekute tagasivõtmisest. See võimaldas töös keskenduda poliitilistes suunistes esitatud kümnele prioriteedile.

Aruandes vaadeldakse, kuidas Euroopa Liidu institutsioonid ja asutused on neid kahte põhimõtet 2015. aastal rakendanud ning kuidas tavad on võrreldes eelmiste aastatega muutunud. Samuti analüüsitakse selles komisjoni ettepanekuid, mille kohta esitati 2015. aastal põhjendatud arvamusi. Arvestades tihedaid seoseid subsidiaarsuse kontrolli mehhanismi ning liikmesriikide parlamentide ja komisjoni vahelise poliitilise dialoogi vahel, tuleks käesolevat aruannet vaadelda kui materjali, mis täiendab komisjoni 2015. aasta aruannet suhete kohta liikmesriikide parlamentidega.

Komisjon koostab igal aastal tavaliselt 100 kuni 120 hinnangut (2015. aastal 122). Alates 2012. aastal tehtud esimesest toimivuskontrollist on komisjon läbi viinud seitse toimivuskontrolli, millest kaks tehti 2015. aastal. Järgmised näited on hindamistest, kus tõstatati subsidiaarsuse, Euroopa lisaväärtuse ja proportsionaalsusega seotud küsimusi.

Subsidiaarsus ja proportsionaalsus olid olulised ka 2015. aastal tagantjärele tehtud hindamistel ja toimivuskontrollidel. Nende käigus vaadeldi, kas Euroopa meetmete tõhusus, tulemuslikkus, järjepidevus, asjakohasus ja Euroopa lisaväärtus vastavad ootustele. Samuti hinnati, kas niisugused meetmed on endiselt vajalikud või saaks eesmärke paremini saavutada muude vahenditega. Komisjon on seadnud sihi teha enne võimalike seadusandlike muudatuste kaalumist kõigepealt hindamine ehk teisisõnu analüüsida varasemaid tulemusi. EL kogub tõendeid ja selgitab välja, millistest varasematest kogemustest võiks otsuste tegemisel abi olla. Nii muudab ta hindamise poliitikakujundamise lahutamatuks ja alaliseks osaks.

Seoses komisjoni määruse eelnõuga, millega kehtestatakse võrgueeskiri koostalitlus- ja andmevahetuseeskirjade kohta maagaasi ülekandesüsteemides,kutsus komitee üles paremini tõendama vajadust Euroopa Liidu meetme järele. Ta soovitas, et mõjuhinnangus tuleks esitada rohkem tõendeid probleemide kohta, mis on tuvastatud ühenduslepingutes, andmevahetuses, gaasi kvaliteedis, mõõtühikutes ja odoreerimises, ning nende negatiivse mõju kohta gaasiga kauplemisele ja turgude integreerimisele Euroopa Liidus. Komisjon leidis, et lähtestsenaariumi tuleks edasi arendada, et võtta paremini arvesse Euroopa väheneva gaasitootmise, impordiallikate kasvanud mitmekesisuse ja kolmanda energiapaketi mõju piiriülesele gaasiga kauplemisele ja gaasi kvaliteedile Euroopa Liidus. Komitee märkused võeti lõplikus versioonis arvesse.

Subsidiaarsus ja proportsionaalsus on osa õiguskontrollikomitee tehtavast mõjuhinnangute kvaliteedikontrollist. Paljudes komitee arvamustes seatakse küsimuse alla vaatlusaluse probleemi määratlemise viis ja antakse selle kohta soovitusi. Probleemi kirjeldus on sageli otseselt või kaudselt seotud ELi õigusega võtta meetmeid ja seostub seega subsidiaarsuse põhimõttega. Samuti on arutelu poliitikavalikute ja nende võimaliku mõju üle tihedalt seotud proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamisega, sest alati on eesmärk leida poliitilise probleemi lahendamiseks kõige proportsionaalsem vahend, võttes arvesse seatud eesmärke.

Kui mõjuhinnang on ette nähtud – nagu see on alati siis, kui eeldatakse olulist majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju –, kutsutakse sidusrühmi üles esitama märkusi meetme võtmise vajaduse ja tuvastatud probleemide võimalike lahenduste kohta. Selle konsultatsiooni käigus saadud vastuste ja muu asjakohase teabe põhjal analüüsitakse mõju hindamisel vaatlusaluste valikuvõimaluste vastavust subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttele. 2015. aasta mais vastu võetud parema õigusloome suunised annavad täiendavaid juhiseid selle kohta, kuidas hinnata Euroopa meetme vajalikkust ja lisaväärtust, mida see annaks.

Euroopa Parlamendi õiguskomisjoni ülesanne on kontrollida vastavust subsidiaarsuse põhimõttele. Õiguskomisjon määrab fraktsioonide rotatsiooni alusel kuueks kuuks subsidiaarsuse teemade alalise raportööri. 2015. aasta esimesel poolel oli alaline raportöör Laura Ferrara (EFDD/IT). Aasta teisel poolel oli selleks Sajjad Karim (ECR/UK). Raportöör vaatab läbi laekunud põhjendatud arvamused. Tõstatatud küsimusi võib arutada õiguskomisjon ja nende alusel võidakse koostada soovitusi arutluse all oleva ettepaneku valdkonna eest vastutavale komisjonile.

2015. aastal laekus Euroopa Parlamendile liikmesriikide parlamentidelt ametlikult 254 avaldust. Nendest kaheksa olid põhjendatud arvamused ja ülejäänud 246 olid seisukohavõtud (st avaldused, milles ei tõstatatud subsidiaarsuse põhimõttega seotud küsimusi). Need arvud on veidi väiksemad võrreldes 2014. aastaga, kui Euroopa Parlamendile saadeti ametlikult 18 põhjendatud arvamust ja 269 seisukohavõttu.

Hoolimata 2015. aastal esitatud põhjendatud arvamuste väikesest arvust soovitas jätkuvalt mitu esinduskogu subsidiaarsuse kontrolli mehhanismi tugevdada. Jaanuaris korraldas Madalmaade Tweede Kamer Brüsselis liikmesriikide parlamentide rolli kohta mitteametliku kohtumise, kus arutati ka subsidiaarsuse kontrolli mehhanismi täiustamist. Mais kohtus liikmesriikide parlamentide mitteametlik töörühm Varssavis ja oktoobris Luxembourgis, et arutada, kuidas oleks mehhanismi võimalik täiustada. Selle töörühma arutluste põhjal kutsus LIV COSAC komisjoni üles kaaluma jõuluvaheaja ja aastavahetuse ning ELi institutsioonide töö vaheaegade väljajätmist liikmesriikide parlamentidele põhjendatud arvamuse esitamiseks lubatud kaheksa nädala pikkuse perioodi arvutamisest. Ta kutsus järgmist COSACi eesistujat üles esitama COSACile selles küsimuses järelaruande. Samuti kutsus ta komisjoni üles tugevdama jõupingutusi, et tagada parema kvaliteediga ja kiiremad vastused liikmesriikide parlamentide põhjendatud arvamustele. Samuti märkis COSAC, et poliitilise dialoogi tõhusamal vormil – mida tuntakse ka rohelise kaardi nime all – on laialdane toetus. Seda kasutades oleks liikmesriikide parlamentide rühmal võimalik kutsuda komisjoni üles tegema ettepanekuid uute õigusaktide või nende muutmise kohta.

Nagu ka varasematel aastatel, oli endiselt erinevusi põhjendatud arvamuste vormis. Erinev oli ka argumentatsioon, millele liikmesriikide parlamendid toetusid oma järeldustes subsidiaarsuse põhimõtte väidetava rikkumise kohta. 2015. aastal esitatud kaheksa põhjendatud arvamust olid seotud kolme komisjoni ettepanekuga. Kõige rohkem ehk viis põhjendatud arvamust esitati ettepaneku kohta võtta vastu määrus kriisiolukorras ümberpaigutamise mehhanismi kehtestamise kohta. Kaks põhjendatud arvamust esitati ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003 seoses liikmesriikide võimalusega piirata oma territooriumil geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamist või see keelata ja üks põhjendatud arvamus esitati ettepaneku kohta, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas. Üksikasjalikum teave on esitatud punktis 3 ja käesoleva aruande lisas.

2015. aastal laekunud põhjendatud arvamuste arv on väikseim ühes kalendriaastas laekunud arvamuste arv alates subsidiaarsuse kontrolli mehhanismi sisseseadmisest 2009. aastal Lissaboni lepingu alusel. Märkida tuleks ka seda, et liikmesriikide parlamentide 2015. aastal poliitilise dialoogi raames esitatud arvamuste koguarv vähenes samuti märkimisväärselt.

Prospektid – prospektidirektiivi hinnati 2015. aastal õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi kontekstis. Seda tehti peamiselt vastusena sidusrühmade murele prospektide koostamise suure kulukuse pärast. Hinnati ka 2011. aastal kehtestatud proportsionaalset avalikustamise korda, et kergendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate koormust. Hindamise tulemusel leiti, et väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kava ei olnud kasutatud eeldatud ulatuses, sest avalikustamise nõuded olid liiga koormavad. Seepärast võttis komisjon 2015. aasta lõpuks hindamise ja mõjuhinnangu alusel vastu läbivaadatud ettepaneku parandada direktiivi nõudeid. Läbivaadatud ettepanek vähendab äriühingute (eeskätt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate) halduskoormust ning muudab prospekti väärtuslikumaks teabevahendiks potentsiaalsetele investoritele. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad võivad hinnanguliselt säästa aastas vahemikus 45–67 miljonit eurot.

Riigihanked – Euroopa Liidu riigihanke-eeskirjade hindamisel 2011. aastal leiti, et Euroopa riigihangete direktiividest tulenev sääst ületab tunduvalt avaliku sektori hankijate ja tarnijate kulusid. Samas näitas hindamine ka seda, et võib olla teatavaid valdkondi, kus reguleeritud korra järgimise kulud võivad olla kasuga võrreldes ebaproportsionaalsed. Seega tegi komisjon ettepaneku hulga meetmete kohta, et lihtsustada nõudeid ja võimaldada liikmesriikidele suuremat paindlikkust, et muuta riigihanked tulemuslikumaks ja strateegilisemaks. Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid komisjoni ettepanekud üldjoontes vastu ning liikmesriigid rakendavad praegu 2014. aasta aprillis jõustunud muudetud õigusakte. Viies liikmesriigis hoiti kulusid hinnanguliselt kokku vahemikus 29–58 %.

Programmid „Fiscalis 2013“ ja „Toll 2013“ – Programmid „Fiscalis 2013“ ja „Toll 2013“ toetavad IT-süsteeme, võimaldades kiiret ja turvalist teabevahetust liikmesriikide maksu- ja tolliasutuste vahel ning teabe kättesaadavust nimetatud asutuste jaoks. See ühine võrk tagab selle, et igal riiklikul asutusel on vaja luua ühendus ainult üks kord, et vahetada teavet ükskõik millise teise liikmesriigiga. 2015. aasta hindamised kinnitasid nende programmide tugevat Euroopa lisaväärtust. Sellise taristu puudumise korral peaks liikmesriik teiste liikmesriikide süsteemidega kokku 27 korda ühendust võtma. See põhjustaks tunduvalt suuremad halduskulud.

2015. aastal koostas Euroopa Parlament 13 esialgset hinnangut, ühe mõjuhinnangu parlamendi sisuliste muudatusettepanekute kohta ja kuus tagantjärele mõjuhinnangut. Lisaks sellele koostas ta neli aruannet Euroopa mõõtme puudumise maksumuse kohta ja kaks Euroopa lisaväärtuse hinnangut.

Samuti algatas Euroopa Parlament uue üldisema lähenemisviisi Euroopa tasandi meetmete lisaväärtuse hindamiseks, koostades Euroopa mõõtme puudumise maksumuse kohta aruande, milles antakse ülevaade Euroopa Parlamendi soovitatud Euroopa tasandi meetmetest saadavast kasust.

b) Nõukogu

Nõukogu kohustused seoses liikmesriikide parlamentide subsidiaarsuse kontrolliga seisnevad peamiselt selles, et ta edastab liikmesriikide parlamentidele seadusandlike aktide eelnõusid, mis ei pärine komisjonilt ega Euroopa Parlamendilt. Sellele tuginedes edastab nõukogu kõik liikmesriikide rühmade, Euroopa Kohtu, Euroopa Keskpanga ja Euroopa Investeerimispanga koostatud seadusandlike aktide eelnõud.

4. detsembril 2015 edastas nõukogu liikmesriikide parlamentidele Euroopa Kohtu ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb liidu ja selle teenistujate vaheliste vaidluste esimeses kohtuastmes lahendamise pädevuse üleandmist Euroopa Liidu Üldkohtule.

Seoses eespool nimetatud kohustusega edastab nõukogu ettepaneku teinud liikmesriikidele kõik eri liikmesriikide parlamentide arvamused ettepaneku teinud liikmesriikide rühma koostatud seadusandlike ettepanekute kohta. Samamoodi edastab nõukogu asjaomasele institutsioonile liikmesriikide parlamentide arvamusi nende seadusandlike ettepanekute kohta, mis pärinevad Euroopa Kohtult, Euroopa Keskpangalt või Euroopa Investeerimispangalt. 2015. aastal ei saanud nõukogu ühtki liikmesriikide parlamentide arvamust eespool nimetatud Euroopa Kohtu ettepaneku kohta.

Peale selle hoiab nõukogu liikmesriike kursis arvamustega, mille liikmesriikide parlamendid on esitanud komisjoni seadusandlike ettepanekute kohta. Nii edastas nõukogu sekretariaat 2015. aastal delegatsioonidele 9 põhjendatud arvamust ja 86 poliitilise dialoogi raames esitatud arvamust komisjoni seadusandlike ettepanekute kohta.

Lisaks kontrollib nõukogu oma seadusandliku töö osana subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimist, kui ta vaatab läbi komisjoni ettepanekutele lisatud mõjuhinnanguid.

2.4. Regioonide Komitee

2015. aastal võttis Regioonide Komitee vastu ja viis ellu oma kolmanda subsidiaarsuse tööprogrammi. Komitee valis komisjoni 2015. aasta tööprogrammist mitu prioriteetset algatust, mida jälgida subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse seisukohast, kasutades järgmisi kriteeriume:

a) algatused peaksid pakkuma kohalikele ja piirkondlikele ametiasutustele selget poliitilist huvi;

b) algatustel peaks olema seos kohalike ja piirkondlike ametiasutuste pädevusvaldkondadega;

c) algatustel peaks olema võimalik subsidiaarsuse mõõde.

Valitud prioriteetsete algatuste hulgas oli ettepanek muuta määrust (EÜ) nr 1829/2003 seoses liikmesriikide võimalusega piirata oma territooriumil geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamist või see keelata.Selle ettepaneku üle konsulteeris Regioonide Komitee oma subsidiaarsuse eksperdirühmaga, kuhu kuulub 13 kohaliku ja piirkonna tasandi praktikut. Eksperdirühm jõudis järeldusele, et ettepanek on kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega, kuigi mõni ekspert seadis kahtluse alla, kas ettepanek võimaldaks tegelikult liikmesriikidel seaduslikult kehtestada geneetiliselt muundatud toidule ja söödale riiklikud piirangud ja piiravad meetmed. Komitee väljendas sama muret, kritiseerides oma arvamuses, et „keeluvõimalus on [---] seotud ebaproportsionaalselt suurte takistustega, mida liikmesriik peab esmalt ületama, enne kui ta saab riiklikul tasandil seda võimalust kasutada ja vastava keelu kehtestada. See tõstatab subsidiaarsusega seotud küsimusi ja tähendab, et kõnealuse ettepaneku puhul rikutaks selgelt proportsionaalsuse põhimõtet.“

Samuti võttis Regioonide Komitee kooskõlas oma kodukorraga vastu neli arvamust, milles hindas seadusandlike ettepanekute vastavust subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttele.

Oma arvamuses ettepaneku kohta luua Euroopa haldusasutuste, ettevõtjate ja kodanike jaoks koostalitlusvõime alaste lahenduste programm leidis Regioonide Komitee, et ettepanek vastab subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttele. Siiski juhtis Komitee tähelepanu sellele, „et liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tõhus kaasamine ISA2 programmi on oluline, et saavutada täielikult selle eesmärgid ning tagada subsidiaarsuse põhimõtte pidev järgimine programmi rakendamisel.“

Ka Regioonide Komitee arvamuses Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi käsitleva komisjoni ettepaneku kohta leiti, et ettepanek on kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega. Sellega seoses märkis komisjon: „[k]una selle peamine eesmärk on aidata kaasa investeeringute taaskäivitamisele Euroopa tasandil koos selgete riikidevaheliste aspektidega, leiab komitee, et määruse eelnõu on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas. Proportsionaalsuse põhimõtte osas leiab komitee, et määruse eelnõu on sobiv õigusakt, sest selle finantssätted peavad olema kõigis liikmesriikides otse kohaldatavad.“

Oma arvamuses ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta tunnistas Regioonide Komitee, et „kuigi suunised on suunatud liikmesriikidele, peaks Euroopa 2020. aasta strateegiat kohaldama partnerluses kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, kes, arvestades nende pädevust ja võimu suunistega kaetud valdkondades ning kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, on vajalikud riiklike reformikavade koostamisel ja kohaldamisel ning üldisel strateegiast teavitamisel.“

Samuti oli Regioonide Komitee oma arvamuses maksustamise läbipaistvuse paketi kohtaveendunud, et seadusandliku ettepanekuga kaasneva seletuskirja põhjendused selle kohta, „millist lisaväärtust pakub Euroopa Liidu tasandi õigusakti vastuvõtmine“, olid täiesti mõjuvad, ning jõudis järeldusele, et ettepanek vastab subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttele.

Oluline subsidiaarsusele pühendatud sündmus 2015. aastal oli seitsmes institutsioonidevaheline subsidiaarsuse konverents, mille korraldasid ühiselt Regioonide Komitee ja Flaami parlament. Konverents toimus 17. novembril 2015 Flaami parlamendis Brüsselis. Sellest võttis osa enam kui 200 osalejat mitmesugustest riiklikest ja Euroopa institutsioonidest, esindades kõiki asjaomaseid juhtimise tasandeid. Konverentsil, mida peetakse iga kahe aasta tagant ja mille eesmärk on tugevdada Euroopa Liidu institutsioonidevahelist dialoogi subsidiaarsuse kontrolli teemal, said sisulisi arvamusi vahetada kõik subsidiaarsuse järelevalve protsessis osalejad. Peale selle andis konverents võimaluse arutada, kuidas muuta komisjoni 2015. aasta mai parema õigusloome paketi ettepanekud praktiliseks reaalsuseks. Konverentsil osalesid institutsioonide juhtivisikud, sealhulgas komisjoni esimene asepresident Frans Timmermans, nõukogu eesistujariiki esindav Luksemburgi minister Nicolas Schmit, ja Euroopa Parlamendi õiguskomisjoni esimees Pavel Svoboda (EPP/CZ). Arutelus väljendati selget seisukohta, et parem õigusloome ja selle praktiline kohaldamine ei ole esmatähtis küsimus üksnes Euroopa Liidu institutsioonide ja liikmesriikide jaoks, vaid ka kohalike ja piirkondlike asutuste jaoks, kes annavad ainulaadset lisaväärtust Euroopa poliitikakujundamisse ja seadusandlikku protsessi. Samuti leiti, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte nõuetekohane järgimine on parema õigusloome saavutamise eeltingimus. Lisaks sellele tekkis konverentsil võimalus praktiliste kogemuste vahetamiseks eri juhtimistasanditel tegutsevate osalejate vahel ning Luksemburgi eesistumise tegevuse sidumiseks järgmise, Madalmaade eesistumise visiooniga.