Eriaruanne Kas komisjon haldas 
mõjusalt humanitaarabi 
konfliktidest mõjutatud 
elanikkonnale Ida-Aafrika 
järvede piirkonnas?ET 2016  nr 15
EUROOPA
KONTROLLIKODA
EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
Päringud:  eca.europa.eu/et/Pages/ContactForm.aspx
Veebisait:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016
Trükis ISBN 978-92-872-5025-4 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/766535 QJ-AB-16-014-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-5046-9 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/572682 QJ-AB-16-014-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-5031-5 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/338800 QJ-AB-16-014-ET-E
© Euroopa Liit, 2016
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Leheküljel 36 asuva tabeli ning leheküljel 37 asuva kaardi kasutamiseks või reprodutseerimiseks tuleb taotleda luba otse 
autoriõiguse valdajalt.
Kas komisjon haldas 
mõjusalt humanitaarabi 
konfliktidest mõjutatud 
elanikkonnale Ida-Aafrika 
järvede piirkonnas?
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287  
lõike 4 teisele lõigule)EriaruanneET 2016  nr 15
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tule -
mus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende 
mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi arengu -
suundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Käesoleva tulemusauditi viis läbi välissuhete kuluvaldkonna eest vastutav III auditikoda. Auditikoja eesistuja Karel Pinx -
ten on aruande eest vastutav liige. Teda toetasid aruande koostamisel kabinetiülem Gerard Madden, tugiteenuste ja 
kvaliteedi  kontrolli eest vastutavad Gérald Locatelli ja Beatrix Lesiewicz, auditijuht Myriam Cazzaniga ning audiitorid Kim 
Hublé, Peter Kovacs, Cyril Messein ja Roberto Ruiz Ruiz.
Vasakult paremale:  C. Messein, M. Cazzaniga, K. Pinxten, K. Hublé, R. Ruiz Ruiz.

03
 Sisukord
Punkt
 Lühendid
I –IX Kokkuvõte
1–10 Sissejuhatus
11-12  Auditi ulatus ja lähenemisviis
13–55 Tähelepanekud
13–31 Rahastamine on suunatud hästi paika pandud peamistele prioriteetidele, kuid edasine tähtsuse 
järjekorda panemise etapp ei ole piisavalt selge
14–17 Komisjon oli Ida-Aafrika järvede piirkonna vajadused asjakohaselt määratlenud
18–24 Komisjoni tegevus on asjakohane
25–31 Projektivaliku etapis puudub läbipaistvus
32–44 Komisjoni järelevalve on üldiselt asjakohane, kuigi saadud teavet oleks võinud paremini kasutada
33–40 Suuremal osal juhtudest kogub komisjon piisavalt teavet projektide rakendamise kohta
41–44 Järelkontroll ei ole piisav
45–55 Suurem osa kontrollitud projekte saavutas rahuldavad tulemused
46–49 Üldiselt on saavutatud tulemid positiivsed, kuid mõnel juhul ei ole komisjoni hinnang selgelt põhjendatud
50–52 Komisjon arvestas muudatustega, kuid ajapikendused peaksid olema paremini põhjendatud
53–55 Tõendeid hädaabi, taastus- ja arengukoostöö ühendamise kohta on vähe
56–63 Järeldused ja soovitused
04 Sisukord 
 I lisa.  Ida-Aafrika järvede piirkonna kaart
 II lisa. KDV pagulased 2016. aasta alguses seisuga
 III lisa.  Kaart: Burundi pagulased seisuga 26. jaanuar 2016
 IV lisa.  Kontrollitud projektide nimekiri
 V lisa.  Kontrollitud vahe- ja lõpparuanded
 VI lisa.  Kontrollitud projektide muudatused
 Komisjoni vastus
05
 Lühendid
DG ECHO : humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat
EAF : Euroopa Arengufond
EAR : hädaabireserv
EEAS : Euroopa välisteenistus
HAP : humanitaarabi tegevuskava
HIP : humanitaarabi rakenduskava
KDV : Kongo Demokraatlik Vabariik
OCHA : ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo
VVO : valitsusväline organisatsioon
06
 Kokkuvõte
I
Ida-Aafrika järvede piirkonda viimastel aastakümnetel laastanud konfliktid on põhjustanud ulatusliku elanike 
ümberasumise, millel on tõsised humanitaartagajärjed. Komisjon on rahastanud humanitaarabi projekte selles piir -
konnas alates 1994. aastast ning jätkab jõupingutusi konfliktide ja rahutuste tagajärgedega tegelemiseks.
II
Praeguse seisuga on konfliktidest kõige enam mõjutatud Kongo Demokraatlik Vabariik, kus on ligi 1,6 miljonit 
sisepagulast. Hetkel on naaberriikides, peamiselt Burundis, Rwandas, Ugandas ja Tansaanias ligi 437 000 Kongo 
pagulast. Burundi 2015. aasta rahutuste tõttu on sellele lisandunud veel ligi 236 000 pagulast. Lisaks pagulastele 
ja ümberasustatud isikutele antakse humanitaarabi ka kohalikule elanikkonnale, kes on konfliktist mõjutatud või 
annab peavarju pagulastele ja ümberasustatud isikutele.
III
Humanitaarabi hõlmab peavarju, toitu, tervishoidu ja muid põhiteenuseid. Humanitaarabi osutamiseks teeb komis -
jon tihedat koostööd rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide, ÜRO ametite ja muude rahvusvaheliste 
organisatsioonidega. Perioodil 2011–2015 kulutati Ida-Aafrika järvede piirkonnas eraldatud humanitaarabile ligi 
300  miljonit  eurot.
IV
Audiitorid järeldavad, et üldiselt haldas komisjon humanitaarabi konfliktidest mõjutatud elanikkonnale Ida-Aafrika 
järvede piirkonnas mõjusalt. Läbi viidud vajaduste hindamine oli terviklik ja tagati paindlikkus, et muutuvates olu -
des kiiresti reageerida. Suurem osa kontrollitud projekte edenes olemasolevaid probleeme silmas pidades rahulda -
valt. Siiski leiti puudusi.
V
Geograafiliste prioriteetide määramise ja projektitaotluste hindamise etapi kohta puudusid dokumentaalsed 
tõendid. Seetõttu ei olnud võimalik kindlaks teha, kas valitud projektid vastasid asjaomastele kriteeriumidele ja 
kas valituks osutusid kõige sobivamad projektid. Projektitaotluste hindamisel ei võetud piisavalt arvesse nende 
kulutõhusust.
07 Kokkuvõte 
VI
Keerulist töökeskkonda silmas pidades oli järelevalveraamistik asjakohane. Partnerite esitatud aruanded aga hili -
nesid sageli ning see vähendas nende kasulikkust. Komisjoni kohapealsete töötajate oskusteave oli toetust saavate 
partnerite jaoks kasulik, kuid kohapealseid külastusi käsitlev aruandlus ei olnud piisavalt terviklik. Esile toodud 
probleemide lahendamiseks võetud järelmeetmete kohta ei kogutud piisavalt andmeid, mistõttu ei olnud võimalik 
kindlaks teha, kas probleemid lahendati rahuldavalt. Üldisemal tasandil puudub ka aruandlus humanitaarabi raken -
duskava kohta, mis annaks ülevaate tulemustest ja saadud kogemustest.
VII
Üldiselt saavutasid kontrollitud projektid rahuldavad tulemused. Üks partner aga kulutas ära pea kogu eelarve, kuid 
saavutas vaid väikese osa kavandatud tulemustest. Mõnel juhul ei olnud põhjendatud ajapikenduse ja lisaeelarve 
võimaldamine. Komisjonipoolse tulemuste hindamise puhul oli mõnel juhul olemasolevat teavet arvestades eba -
selge, kuidas komisjon oma järeldusteni jõudis.
VIII
Kuigi komisjon ja teised rahastajad peavad hädaabi, taastus- ja arenguabi ühendamist väga soovitavaks, on prakti -
kas selle rakendamise kohta väga vähe näited. Ilma aktiivselt selle eesmärgi poole püüdlemata on oht, et jäetakse 
kasutamata võimalus minna humanitaarabilt üle arenguabile.
IX
Kontrollikoda esitab aruande punktides 58–63 soovitusi, mille abil komisjon saaks parandada humanitaarabi halda -
mist Ida-Aafrika järvede piirkonnas ja mujalgi.
08
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.Sissejuhatus
01 
Ida-Aafrika järvede piirkond hõlmab järgmisi riike: Burundi, Kongo Demokraatlik 
Vabariik (KDV), Keenia, Rwanda, Tansaania ja Uganda (vt kaarti I lisas ). Viimastel 
aastakümnetel on piirkonnale osaks saanud ühed hullematest konfliktidest kogu 
Aafrika mandril. Ida-Kongos rikuvad relvastatud rühmitused, sh Kongo armee, en -
diselt inimõigusi, tegelevad väljapressimise ja vägivaldse rüüstamisega, mille käi -
gus pannakse toime vägistamisi ja inimrööve ning mobiliseeritakse lapsi sunni -
viisiliselt sõduriteks. Sellest põhjustatud humanitaarkriis Kongo Demokraatlikus 
Vabariigis (KDV) on üks maailma kõige keerukamaid ja pikaajalisemaid eriolukordi 
ühes maailma kõige vaesemas riigis1. 2015. aasta aprilli lõpus põhjustasid Burun -
dis juulis toimunud presidendivalimised vägivalla ja rahutuste laine, mis sundis 
sadu tuhandeid inimesi riigist põgenema.
02 
2015. aasta lõpuks oli KDVs 1,6 miljonit sisepagulast ja üle 437 000 Kongo pagu -
last (vt II lisa ) naaberriikides (Burundis, Rwandas, Ugandas ja Tansaanias).  
2016. aasta jaanuari lõpu seisuga on Burundist põgenenud 236 000 inimest, kes 
elavad nüüd peamiselt Rwanda ja Tansaania pagulaslaagrites (vt III lisa  Burundi 
pagulaste arvu kohta piirkonna riikide kaupa).1 Kongo asub ÜRO 
Arenguprogrammi 2014. aasta 
inimarengu indeksi põhjal 188 
riigi seas 176. kohal. Burundi 
on 184., Rwanda ja Uganda on 
163. ja Tansaania 151. kohal.1. fotoSisepagulaste asundus Kibabi-Kishusha, Masisi, Põhja-Kivu  
(6360 inimest 2015. aasta augusti lõpu seisuga)

09 Sissejuhatus 
03 
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 214 toetab ELi-poolse humanitaarabi 
osutamist, mis hõlmab sündmusekohase abi andmist ning päästetöid ja kaitse  
pakkumist loodusõnnetuste või inimtegevusest tingitud õnnetuste tõttu kan -
natanud inimestele kogu maailmas. Humanitaarabi poliitikaraamistik on välja 
toodud 2008. aastal avaldatud dokumendis „Euroopa konsensus humanitaarabi 
valdkonnas”2. Selles poliitilises dokumendis on esitatud ELi visioon, mille alu -
seks on humanitaarabi terviklikkuse, mõjususe ja kvaliteedi parandamise ühised 
põhimõtted.
04 
Komisjonipoolse humanitaarabi rakendamise ja haldamise peamised eesmärgid 
(vt 1. selgitus ) ja sätted on esitatud 1996. aastal avaldatud humanitaarabi määru -
ses3. Humanitaarabi on suunatud kõige haavatavamatele elanikkonnarühmadele 
ning põhineb humanitaarabi aluspõhimõtetel, milleks on inimlikkus, neutraalsus, 
erapooletus ja sõltumatus.  Abi hõlmab ka toetust humanitaartöö kaitseks ning 
humanitaarpõhimõtetest ja rahvusvahelisest humanitaarõigusest kinnipidamist.2 Nõukogu ja nõukogus kokku 
tulnud liikmesriikide valitsuste 
esindajate, Euroopa 
Parlamendi ja Euroopa 
Komisjoni ühisavaldus 
(ELT C 25, 30.1.2008, lk 1).
3 Nõukogu 20. juuni 1996. aasta 
määrus (EÜ) nr 1257/96 
humanitaarabi kohta 
(EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1).
Liidu humanitaarabimeetmete peamised eesmärgid4:
a) päästa ja hoida inimelusid hädaolukorras ja vahetult selle järel ning loodusõnnetustes, millega kaasnevad 
suured inimkaotused, füüsilised või sotsiaalsed kannatused või materiaalsed kahjud;
b) anda vajalikku abi ja hädaabi inimestele, keda mõjutab pikemaajaline kriis, [---] eelkõige siis, kui nende 
enda ametiasutused ei suuda neid tõhusalt abistada, või võimuvaakumi korral;
c) osaleda abi transportimise rahastamisel ning toetada [---] abi jõudmist nendeni, kellele see on ette 
nähtud;
d) tihedas koostöös kohalike struktuuridega läbi viia lühiajalisi taastus- ja ülesehitustöid, [---] võtma võima -
luse korral arvesse pikaajalise arengu eesmärke;
e) toime tulla elanikkonna liikumise tagajärgedega (põgenikud, ümberasustatud inimesed ja tagasipöördu -
jad), mida põhjustavad loodusõnnetused ja inimese poolt tekitatud katastroofid, ning ellu viia kavasid, et 
aidata päritoluriiki repatrieerumist [---];
f) tagada valmisolek loodusõnnetuste või sarnaste erandlike olukordadega seotud ohtudeks ning kasutada 
sobivat varajase hoiatamise ja sekkumissüsteemi;
g) toetada tsiviilmeetmeid, millega rahvusvaheliste lepingute kohaselt kaitstakse sõjaliste konfliktide või 
sarnaste hädaolukordade ohvreid.
4 Nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/96 artikkel 2.1. selgitus
10 Sissejuhatus 
05 
Ida-Aafrika järvede piirkonna esialgne komisjoni poolt humanitaarabile eraldatud 
eelarve5 jäi vahemikku 52 miljonit eurot (2011) kuni 47 miljonit eurot (2015). Kokku 
kulutati koos ELi hädaabireservi6 ja Euroopa Arengufondi (EAF)7 lisatoetusega 
keskmiselt 63 miljonit eurot aastas (vt 1. joonis ). Lisaks nendele summadele kulu -
tas komisjon igal aastal ligi 1,8 miljonit eurot oma kohapealse büroo jaoks KDVs 
ning 7  miljonit  eurot õhutranspordiks Ida-Aafrika järvede piirkonda8.
06 
Komisjoni kui humanitaarabi andja üle maailma antav abi suunatakse ligi 200 
partneri kaudu9, kellega komisjon on sõlminud partnerluse raamlepingu10 kestu -
sega neli kuni viis aastat. Partneriteks on valitsusvälised organisatsioonid (VVOd), 
rahvusvahelised organisatsioonid11 ja ÜRO ametid. Ida-Aafrika järvede piirkonnas 
jagunes see järgmiselt: 46% VVOd, 7,3% rahvusvahelised organisatsioonid ja 
46,7% ÜRO. Humanitaarabi eripärade tõttu kestavad rahastatud projektid mõnest 
kuust kuni 18 kuuni.
07 
Komisjon otsustab igal aastal üle maailma humanitaarabile eraldatavate eelarve -
vahendite esialgse jaotuse. Kavandatud vahendid kriisi, riigi või piirkonna kaupa 
koos asjaomase eelarvega esitatakse humanitaarabi rakenduskavas ja tehnilises 
lisas (sh tegevussoovitused), mis koostatakse vajaduste hindamise alusel. Part -
nerid kasutavad humanitaarabi rakenduskava juhendina rahastamistaotluste 
ettevalmistamisel.
08 
Ida-Aafrika järvede piirkonna puhul toimub laekunud rahastamistaotluste põhja -
lik hindamine (ehk valikumenetlus) aasta alguses. Sõltuvalt olukorra muutumisest 
võidakse aasta jooksul teha täiendavaid hindamisi. Valitud projektide kestus oli 
3–12 kuud. Seda võib pikendada kuni kuus kuud, maksimaalseks pikkuseks on 
kokku 18 kuud.5 ELi eelarve jagu 3, eelarvepea -
tükk 2302 (Humanitaarabi, 
toiduabi ja suurõnnetusteks 
valmisolek).
6 Hädaabireserv on ette nähtud 
kiireks reageerimiseks 
kolmandate riikide konkreetsete -
le abivajadustele selliste 
sündmuste järel, mida eelarve 
koostamisel ei olnud võimalik 
ette näha. Eelkõige on see 
mõeldud humanitaaroperatsioo -
nideks, aga vastava olukorra 
kujunedes võib reservi kasutada 
ka tsiviilkriisiohjeks ja kodaniku -
kaitse eesmärgil. Otsuse 
hädaabireservi kasutamise kohta 
teevad nõukogu ja Euroopa 
Parlament komisjoni ettepaneku 
alusel.
7 204 miljoni euro suurune reserv 
(0,7% 11. EAFi perioodi 
2014–2020 vahenditest) on 
mõeldud humanitaar- ja 
hädaabioperatsioonideks AKV 
riikides ainult ettenägematute 
vajaduste korral, mida ei saa katta 
humanitaarabi ja kodanikukaitse 
peadirektoraadi programmis ette 
nähtud vahenditest. Humani -
taarabi ja kodanikukaitse 
peadirektoraat vastutab reservi 
haldamise eest ning võib 
vahendeid kasutada, kui on 
saadud Euroopa välisteenistuse 
ja rahvusvahelise koostöö ja 
arengu peadirektoraadi 
nõusolek.
8 Lepingu kogusumma on suurem. 
Põhjuseks on asjaolu, et ECHO 
Flight lendab lisaks Ida-Aafrika 
piirkonnale vajaduse korral ka 
muudesse riikidesse, nagu Mali, 
Keenia ja Tšaad.
9 Rahvusvahelised VVOd valitakse 
spetsiaalse menetluse kaudu, 
mille viib läbi humanitaarabi ja 
kodanikukaitse peadirektoraat. 
Rahvusvahelised organisatsioo -
nid ja ÜRO ametid peavad läbima 
hindamise, mis on pandud paika 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse 
(EL, Euratom) nr 966/2012, mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve 
suhtes kohaldatavaid finantsees -
kirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, 
Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 
26.10.2012, lk 1), artiklis 60.
10 ÜRO ametitega sõlmitud 
finants- ja haldusraamistiku 
leping.
11 Rahvusvaheline Punase Risti 
komitee (ICRC), Punase Risti 
Rahvusvaheline Föderatsioon ja 
Rahvusvaheline 
Migratsiooniorganisatsioon.
11 Sissejuhatus 
09 
Komisjoni sekkumiste peamiseks omaduseks on kohapeal viibimine. Komisjonil 
on olemas lai kohapealne võrgustik koos kriisipiirkondades asuvate büroodega, 
mille kaudu jagatakse ELi rahastatud hädaabi12. Võrgustiku peamised funktsioo -
nid on:
a) edastada Brüsseli peakorterile ajakohane teave ja vajaduste analüüs asjaoma -
se riigi, piirkonna või kriisi kohta;
b) aidata kaasa humanitaarsete interventsioonide strateegiate väljatöötamisele;
c) anda tehnilist abi ELi rahastatud humanitaaroperatsioonidele;
d) teha järelevalvet ELi rahastatud projektide rakendamise üle;
e) lihtsustada rahastajate koordineerimist kohapealsete büroode tasandil.
10 
KDVs koosneb kohapealne võrgustik Kinshasas asuvast peakontorist ning Gomas 
ja Bukavus asuvatest harukontoritest. Büroodes töötab viis lähetuses viibivat eks -
perti (tehniline tugi) ja 12 kohalikku töötajat (personal). Vajaduse korral toetavad 
Ida-Aafrika järvede piirkonna projektide13 valimisel, järelevalvel ja hindamisel 
valdkondlikud eksperdid (toit, kaitse, tervishoid), kes asuvad Nairobi (Keenia) 
piirkondlikus tugibüroos.12 2016. aasta alguses oli 40 riigis 
48 kohapealset bürood ja 
12 piirkondlikku bürood.
13 Büroosid toetavad 
piirkondlikes büroodes 
töötavad valdkondlikud 
eksperdid. Alates 2015. aasta 
keskpaigast saab Kinshasa 
piirkondliku büroo, mis pakub 
abi Kongo Vabariigile, 
Angolale, Burundile, Rwandale 
ja Tansaaniale.1. joonisHumanitaarabi rakenduskava eraldiste jagunemine peamiste piirkondade vahel 
perioodil 2011–2015
Miljonit eurot
KDV konﬂikt Ida-Kongos ja Katanga provintsisKDV konﬂiktidest mõjutamata piirkonnad (reageerimine 
akuutsele alatoitumisele ja epideemiatele)Toetus pagulaslaagritele / asundustele Ugandas, Rwandas, 
Burundis ja TansaaniasKesk-Aafrika Vabariigi kriis: pagulased KDV põhjaosasBURUNDI kriis: pagulased Rwandas ja Tansaanias
01020304050607080
2015 2014 2013 2012 2011
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
12
 Auditi ulatus 
ja lähenemisviis
11 
Kontrollikoda uuris, kas komisjon haldas mõjusalt humanitaarabi konfliktidest 
mõjutatud elanikkonnale Ida-Aafrika järvede piirkonnas. Audit keskendus kolme -
le põhiküsimusele:
a) kas komisjon eraldas toetust hästi valitud prioriteetidele?
b) kas komisjon tegi projektide üle asjakohast järelevalvet?
c) kas projektid saavutasid seatud eesmärgid?
12 
Audit käsitles komisjoni perioodil 2011–2015 eraldatud toetust Ida-Aafrika järvede 
piirkonnale, mis hõlmas järgmisi riike: KDV, Uganda14, Rwanda, Burundi ja Tansaa -
nia. Audit toimus ajavahemikul mai–detsember 2015 ning hõlmas järgmist:
a) humanitaarabiga seotud ELi poliitika ja strateegiadokumentide ning muude 
asjaomaste dokumentide ja aruannete läbivaatamine;
b) komisjoni ametnike ja partnerite esindajate küsitlemine;
c) 19 projekti läbivaatamine, mille kogusumma oli 42,9 miljonit eurot (kokku oli 
projekte 164 ja nende kogumaksumus oli 255,3 miljonit eurot). Projektid ra -
kendati ajavahemikul 2011–2014. Lisaks kontrolliti ECHO Flight õhutranspordi 
teenuselepingut15 (vt nimekirja IV lisas ). Valikukriteeriumid hõlmasid oluli -
sust, geograafilist ja valdkondlikku katvust, rakendusperioodi, abi olemust ja 
partnerite liiki;
d) Külastused KDVsse ajavahemikul 16.–25. september 2015 ning Tansaaniasse, 
Rwandasse ja Ugandasse 30. september kuni 8. oktoober 2015, mis hõlmas ka 
küsitlusi kohapealsete büroode ja ELi delegatsioonide töötajate, partnerite 
esindajate ja toetusesaajatega. Lisaks külastati kohapeal 10 projekti.14 2016. aasta kavandamisel 
otsustas komisjon jätta 
Uganda välja Ida-Aafrika 
järvede piirkonna 
humanitaarabi rakenduskavast 
ja lisada ta Aafrika Sarve 
humanitaarabi 
rakenduskavasse. Põhjuseks 
oli asjaolu, et Ugandale 
eraldatud toetus kiideti heaks 
Aafrika Sarve 2015. aasta 
humanitaarabi rakenduskava 
raames, et aidata tulla toime 
Lõuna-Sudaanist pärineva 
pagulastevooga, ning 
komisjoni sise-eeskirjade 
kohaselt ei tohi riik saada 
toetust kahe eri humanitaarabi 
rakenduskava kaudu.
15 http://ec.europa.eu/echo/
what/humanitarian-aid/
humanitarian-air-services_en
13
 Tähelepanekud
Rahastamine on suunatud hästi paika pandud 
peamistele prioriteetidele, kuid edasine tähtsuse 
järjekorda panemise etapp ei ole piisavalt selge
13 
Kontrollikoda kontrollis, kas komisjon eraldas humanitaarabi hästi paika pandud 
prioriteetidele ja selleks uuriti, kuidas olid kindlaks tehtud piirkonna humanitaar -
abi vajadused, milline oli komisjoni kavandatud reageerimine ning kas toetus oli 
suunatud kõige asjakohasematele projektidele.
Komisjon oli Ida-Aafrika järvede piirkonna vajadused 
asjakohaselt määratlenud
Vajaduste hindamine oli tõendipõhine
14 
Komisjon teeb igal aastal vajaduste hindamise kõikide riikide/piirkondade kohta, 
millele ta annab juba rahalist toetust. Lisaks tehakse ad hoc  vajaduste hindamisi, 
kui tekib ootamatu kriis, kas siis loodus- või inimtegevuse tagajärjel. Olemasoleva  
ja juba kaetud kriisi süvenemise puhul ajakohastab komisjon oma esialgset 
vaja  duste hindamist. See on peamine ettevalmistav tegevus iga-aastase humani -
taarabi rakenduskava koostamiseks.
15 
Ida-Aafrika järvede piirkonna puhul põhineb vajaduste hindamine Brüsselis asuva 
tegevusrühma ja KDV kohapealse büroo rühma kogutud teadmistel ja kogemusel. 
Teised peamised infoallikad on i) rahvusvaheliselt kättesaadavad näitajad riski -
indeksi kindlaksmääramiseks riikide kaupa16 ja ii) kohapeal asuvad sidusrühmad, 
nimelt humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA) KDV jaoks ja komisjoni 
partneriteks olevad humanitaarabi rahastajad.16 Vt veebileht http://www.
inform-index.org/Home
14 Tähelepanekud 
16 
Ida-Aafrika järvede piirkonna vajaduste hindamine annab hea ülevaate olukorrast 
KDVs, nii konfliktipiirkondades kui ka mujal, eelkõige naaberriikides. Mõjutatud 
elanikkonnaks on:
a) sisepagulased KDVs;
b) pagulased, KDVs peamiselt Kesk-Aafrikast ja Rwandast ning naaberriikidest 
Kongost ja Burundist;
c) tagasisaadetud (sisepagulased või pagulased);
d) vastuvõttev elanikkond, kes vajab abi pagulaste ja sisepagulaste sissevooluga 
toimetulekuks;
e) muu kohalikud elanikkond, kes on konfliktidest nõrgestatud või keda ohus -
tab alatoitumus või epideemiad konfliktideta piirkondades.
17 
Nende kategooriate kindlaks tehtud vajadused olid väga ulatuslikud: kaitse, toi -
duga kindlustatus, arstiabi, vesi ja sanitaartingimused, tarbekaubad (nt potid ja 
pannid, riided, seep jne) ja peavari. Haridus ei olnud vajaduste hulgas, kuna seda 
ei peetud piisavalt prioriteetseks.
Komisjoni tegevus on asjakohane
Peamised prioriteedid olid hästi paika pandud
18 
Ida-Aafrika järvede piirkonnas on komisjoni üldeesmärk „tegeleda elanikkonna 
liikumisest tekkinud pakiliste vajadustega konfliktipiirkonnas ja eluohtlike olukor -
dadega konfliktideta piirkondades, kasutades selleks kõige asjakohasemaid rea -
geerimise mehhanisme”17. Selleks on seatud viis strateegilist eesmärki, mis viivad 
kuue kavandatud meetme/prioriteedini (vt 2. selgitus ). Kõik need on kooskõlas 
liidu peamiste humanitaarabiga seotud eesmärkidega (vt 1. selgitus  punktis 4) ja 
võimaldavad kindlaks määratud vajadustega tegelemist. Kõik sekkumised peavad 
olema suunatud kõige haavatavamatele elanikkonnarühmadele.17 Ida-Aafrika järvede piirkonna 
humanitaarabi rakenduskava 
(4. versioon, punkt 4), 
humanitaarabi ja 
kodanikukaitse 
peadirektoraadi kavandatud 
vastus, lk 10.
15 Tähelepanekud 
Peamised prioriteedid:
a) kaitsega seotud riskide vähendamine ja kaitsevajadustega tegelemine;
b) minimaalsete põhiteenuste osutamine, hädaolukordade puhul võimalikult kiire arstiabi, toidu ja tarbekau -
padega varustamine;
c) piirkonna pagulaslaagrite haldamise toetamine;
d) joogivee, hügieeni- ja sanitaartingimuste pakkumine konfliktipiirkondadest väljaspool asuvates 
riskipiirkondades;
e) mitut valdkonda hõlmavate lähenemisviiside prioriteediks seadmine;
f) koordineerimis-, turvalisus- ja logistikavaldkonna tegevuste toetamine.2. selgitus
19 
Peamiselt on komisjoni ja muude rahastajate tegevus takistatud KDV-s. Takistu -
sed on põhjustatud suure riigi keerulisest logistikast, taristu viletsast olukorrast 
ning valitsuse puudulikust suutlikkusest ja tahtest anda oma panus. Sekkumiste 
läbiviimise suutlikkust võib piirata ka partnerite puudumine riigi teatud piirkon -
dades. Lisaks takistavad rahastajate tegevust (eriti kõige kaugemates piirkonda -
des) julgeolekupiirangud, seda sõjaliste operatsioonide pidevalt muutuva asu -
koha ja sellest tingitud vägede liikumise tõttu.
20 
Komisjoni tegevus on kooskõlas olukorra analüüsi ja vajaduste hindamisega. Mõ -
lemad on kooskõlas humanitaarorganisatsioonide esindajate rühma koostatud 
KDV humanitaarabi iga-aastases tegevuskavas kirjeldatud tegevusega.
16 Tähelepanekud 
Kavandamise ja rahastamise paindlikkus on tagatud
21 
Humanitaarabi rakenduskavas ei rõhuta komisjon sekkumisvaldkondi, mis ei 
pruugi valiku tegemise hetkel enam aktuaalsed olla. Komisjonipoolse rahastami -
se aluseks on kõige haavatavamas olukorras olevate elanikkonnarühmade kõige 
pakilisemad vajadused, nagu need on kindlaks tehtud kohapeal olevate partneri -
te kogemuste alusel, mida toetavad humanitaarabi koordinaatori edastatud teave 
ja töötajate teadmised. Edasine prioriteetide järjekorda seadmine (peamiselt 
geograafiline) toimub valikuetapis (vt punkt 25).
22 
Komisjon teeb humanitaarabi rakenduskavade vahehindamise eelnevate aastate 
vajaduste hindamise alusel. Lisaks vaadatakse humanitaarabi rakenduskava üle 
iga kord, kui olukorra muutus tingib eraldatud summa muutmise. Kui esialgse 
summa muutmine heaks kiidetakse, võib täiendavat rahastamist saada tegevus -
reservist, mis kujutab endast ootamatute hädaolukordade jaoks mõeldud 
summat (ligi 20% iga-aastasest eelarvest). Ka võib selle summa saada ELi häda abi-
reservist või EAFi eelarvest.
23 
Ida-Aafrika järvede piirkonna puhul on seda paindlikkust vaatlusalusel perioodil 
korduvalt kasutatud, et tegeleda ootamatute sündmuste või halvenenud olukorra 
tagajärgedega (vt 2. joonis ) Ainuüksi 2015. aastal muudeti Ida-Aafrika järvede 
piirkonna humanitaarabi rakenduskava kolm korda, peamiselt Burundi pagulas -
kriisi18 tõttu.
24 
Lisaks pani Ida-Aafrika järvede piirkonna tegevusrühm väikese osa humanitaarabi 
rakenduskava eraldisest (2015. aastal ligi 1,5 miljonit eurot) reservi aasta jooksul 
toimuva vajaduste äkilise suurenemise puhuks. Seda kasutati, et anda lisatoetust 
käimasolevatele projektidele, mis olid seotud Rwanda ja Tansaania pagulaslaag -
ritega, kui 2015. aasta aprilli lõpus tuli ilmsiks, et riiki saabub suur hulk Burundi 
pagulasi. See võimaldas kohest reageerimist, oodates humanitaarabi rakendus -
kava toetussumma suurenemist, mis toimus mai lõpus.18 2015. aasta esialgsele 
eraldisele Ida-Aafrika järvede 
piirkonnale lisati veel 
2 miljonit eurot, põhjuseks oli 
± 80 000 Kesk-Aafrika 
pagulase sissevool KDVsse.
17 Tähelepanekud 2. joonisIda-Aafrika järvede piirkonna eelarve perioodiks 2011–2015
 miljonites eurodes
Burundi kriisKatanga olukorra halvenemine 
konﬂiktide tõttuM23 mäss  Põhja-Kivus
Toitumisalase olukorra halvenemine KDVs ja Burundis
2015 2014 2013 2012 2011HIP esialgne summaHIP ajakohastamineEAFi ad hoc otsusedELi eelarve ad hoc otsused
2015 2014 2013 2012 201180
70
60
50
40
30
20
10
0
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
18 Tähelepanekud 
Projektivaliku etapp ei ole piisavalt läbipaistev
Geograafilised prioriteedid konfliktipiirkondades ei ole 
dokumenteeritud
25 
Humanitaarabi rakenduskavas on sekkumise geograafiliseks alaks Ida-Kongo 
konfliktipiirkond, mis hõlmab Põhja- ja Lõuna-Kivut ning endise Katanga provint -
si mitut piirkonda. Sellises ebakindlas olukorras nagu KDVs, ei ole võimalik ette 
kindlaks määrata täpsemaid piirkondi, mille vajadused oleksid kõige pakilisemad 
ja elanikkond kõige haavatavamas seisus. 2. fotoMahama pagulaslaager Rwandas, äsjaehitatud ala Burundi pagulaste majutamiseks
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
19 Tähelepanekud 
26 
Komisjoni sõnul määrab tegevusrühm enne rahastamistaotluste hindamist kind -
laks peamised prioriteetsed piirkonnad. Seda tehakse relvarühmituste (sh Kongo 
Demokraatliku Vabariigi relvajõud) ja rahvastiku liikumise kohta kogutud teabe 
alusel ning võttes arvesse partnerite kohalolu. Kuna see oli aga dokumenteerima -
ta, ei olnud võimalik kindlaks teha, kas geograafilised prioriteedid olid asjakoha -
selt põhjendatud ning kas valitud projektid viidi ellu prioriteetsetes piirkondades.
Valikuprotsess ei ole hästi dokumenteeritud
27 
Vaatlusalusel perioodil (2011–2015) sai komisjon keskmiselt 71 rahastamistaotlust 
aastas (pärast humanitaarabi rakenduskava esimest avaldamist) ning valis rahas -
tamiseks neist ligi pooled. Sõltuvalt olukorra muutumisest ja uute/suurenenud 
vajaduste tekkimisest aasta jooksul, toetas komisjon lõppkokkuvõttes keskmi -
selt 40 projekti. Humanitaarabi rakenduskava eraldiste jagunemine on esitatud 
1. joonisel.
28 
Partnerid saavad põhjalikud suunised oma toetustaotluste kohta, mis esitatakse 
elektroonilise süsteemi kaudu eelnevalt kindlaksmääratud formaadis. Tegevus -
rühmad Brüsselis ja kohapeal hindavad neid kõiki ning rühmad arutavad kõik 
omavahel läbi19. Lõplik kokkuvõte valikust esitatakse asutusesiseseks kasuta -
miseks mõeldud dokumendina, mille alusel tehakse otsus. Valituks osutunud 
rahastamistaotluste puhul täidetakse seejärel projekti haldamiseks kasutatava 
dokumendi hindamise osa. Dokumendist saab teavet projektitsükli oluliste etap -
pide kohta: rahastamistaotlus, vahearuanne, kohapealsed külastused, muudatus -
taotlused ja lõpparuanne.
29 
Hindamisetapi ülesehitus ei võimalda aga selgelt näidata, et iga taotluse pu -
hul on hinnatud humanitaarabi rakenduskava lisas välja toodud kriteeriume 
ja üld põhimõtteid. Mõned peamised aspektid (nagu partnerite rakendusalane 
suutlikkus, teadmised riigi/piirkonna kohta, kaitse- ja vastupanuvõime aspektid) 
on jäetud üldse mainimata. Kontrollitud projektid olid kooskõlas humanitaarabi 
rakenduskavas esitatud peamiste prioriteetide ja eesmärkidega, kuid osa üld -
põhimõtetest ei hinnatud süstemaatiliselt20 või olid hindamised puudulikud21. 
Olemasoleva teabe alusel ei olnud võimalik kindlaks teha esitatud rahastamis -
taotluste suhtelisi eeliseid ega seetõttu ka järeldada, kas valituks osutusid kõige 
asjakohasemad projektid.19 Suurem osa rahastamistaotlusi 
esitatakse humanitaarabi 
rakenduskava esialgses 
versioonis toodud esialgseks 
kuupäevaks, mis enamasti on 
aasta lõpupoole või järgneva 
aasta alguses.
20 1) Kohandamine soo ja 
vanusega seotud 
erivajadustega. 
2) Vastupanuvõimet 
puudutava tegevuse 
integreerimine, tehes kindlaks 
võimalused haavatavaid 
inimrühmi ohustavate 
potentsiaalsete riskide 
vähendamiseks ning nende 
elatise teenimise võimaluste 
parandamiseks. See hõlmab 
ka komisjoni soovitust oma 
partneritele uurida kohe 
alguses arenguabi andjate ja 
riiklike osalejate võimalikku 
koostoimet ja vastastikust 
täiendavust. 
3) Kaitsetegevuste 
integreerimine, eesmärgiga 
vähendada ohustatud isikute 
ja rühmade füüsilist ja 
psühholoogilist ebaturvalisust.
21 Puuduliku või ebatäieliku 
projektide hindamise tõi välja 
ka komisjoni siseauditi talitus 
oma aruandes ÜRO ametite ja 
teiste rahvusvaheliste 
organisatsioonidega sõlmitud 
toetuslepingute kohta 
(19.6.2014).
20 Tähelepanekud 
Kulutõhusust ei analüüsita
30 
Kontrollitud projektide rahastamistaotlustega esitatud eelarved ei olnud üksik -
asjalikud ja neid ei analüüsitud enne valiku tegemist. Seega ei hinnatud neid eel -
arves esitatud kulude mõistlikkuse seisukohast. Partnerite puhul (enamasti ÜRO 
ametid, kes pakkusid rakendusasutustele allhanget) puudus teave selle kohta, kui 
suur osa toetusest läks ametile. Üldiselt puudus igasugune teave toetusesaajatele 
kulutatud abist.
31 
Üha suurenevate humanitaarabivajaduste ja üha piiratumate rahaliste võimalus -
te kontekstis on tõhususe aspekt varasemast veelgi olulisem. Lisaks puudusid 
valiku  etapis asjakohased kontrollid, et teha kindlaks, kas eelarve on mõistlik, 
mistõttu on hilisemast eelarve täitmise kontrollimisest vähe kasu.
Komisjoni järelevalve on üldiselt asjakohane, kuigi 
saadud teavet oleks võinud paremini kasutada
32 
Kontrollikoda uuris, kas komisjon sai projektialasest aruandlusest piisavalt teavet, 
et teha järelevalvet edusammude üle, ning kas komisjon võttis vajaduse korral 
asjakohaseid ja õigeaegseid meetmeid.
Suuremal osal juhtudest kogub komisjon piisavalt teavet 
projektide rakendamise kohta
Olemasolev järelevalveraamistik on asjakohane
33 
Raamistik põhineb järgneval:
a) vahearuanne, mis tuleb esitada kolm kuud enne meetmete lõppu, mille 
kestus ületab 10 kuud, ning lõpparuanne, mis tuleb esitada kolm kuud pärast 
projekti lõppu ja mille alusel tehakse lõppmakse (vt V lisa );
b) vähemalt üks projekti kohapealne külastus komisjoni töötajate poolt, kui 
seda ei takista turvalisuse või logistikaga seotud piirangud22.22 Erandid peavad olema 
põhjendatud, nagu oli kahe 
valimis oleva projekti puhul.
21 Tähelepanekud 
34 
Lisaks teeb komisjon perioodilisi (enamasti iga-aastaseid) partnerite hindamisi, 
mis on suunatud nende rahanduslikule usaldusväärsusele. Komisjon teeb ka järe -
levalvet välisaudiitorfirmade poolt allhanke korras nii partnerite peakorterites kui 
ka kohapeal tehtavate auditite üle. Meetmete olemust ja kestust arvestades on 
olemasolev järelevalveraamistik asjakohane.
Aruandluse õigeaegsus ja kvaliteet on osaliselt ebarahuldav
35 
Vahe- ja lõpparuanded esitatakse elektroonilise süsteemi kaudu eelnevalt kind -
laks määratud formaadis. Aruanded peaksid sisaldama ajakohastatud tegevus -
alast teavet iga näitaja kohta saavutatud tulemustest ning finantsteavet, nimelt 
eelarve täitmise määra, mis võimaldaks komisjonil teha järeldused meetme 
edusammude kohta tervikuna. Aruannete analüüs ja aruandlus kohapealsete 
külastuste kohta lisatakse järelevalvedokumenti.
36 
Mitu vahe- ja lõpparuannet esitati suure viivitusega ning komisjon ei nõudnud 
viivituste põhjendamist. Õigel ajal esitamata vahe- ja lõpparuannete osakaal oli 
eriti suur ÜRO ametite ja rahvusvaheliste organisatsioonide rakendatud pro -
jektide puhul (vt tabel 1 ). Vahearuannete hilisem esitamine takistab komisjonil 
tegelemist võimalike tuvastatud probleemidega.
37 
Vahearuannete kvaliteet oli üldiselt rahuldav, kuid 18 lõpparuandest23 luges kont -
rollikoda rahuldavaks kõigest kolm. Ülejäänud 15 aruande puhul ei olnud esitatud 
esialgne teave piisav, et selgitada saavutatud tulemuslikkuse taset, seda, miks 
mõne näitaja kasutamine oli võimatu või miks teatud tegevused jäid läbi viimata. 
Mõne aruande puhul puudusid esitatud andmeid tõendavad dokumendid ning 
finantsteave ei olnud piisavalt üksikasjalik. Kõikidel juhtudel peale ühe24 nõudis 
komisjon partneritelt lisateavet. Partnerid esitasid nõutud teabe, mis oli rahuldav 
kõikidel juhtudel peale kahe25.23 Üks lõpparuanne oli auditi 
toimumise ajal veel saamata.
24 Ühel juhul ei pidanud 
humanitaarabi ja 
kodanikukaitse peadirektoraat 
kinni lõpparuande 
läbivaatamise tähtajast ega 
saatnud ka teabenõuet.
25 Toiduabi pagulastele 
Loode-Tansaanias ning 
omaalgatuslike 
pagulasasunduste haldamine 
ja koordineerimine KDVs.
22 Tähelepanekud Tabel 1Esitatud aruannete õigeaegsus
ÜRO ametidRahvusvahelised 
organisatsioonidValitsusvälised 
organisatsioonidKokku
Vahearuanded
Esitatud vahearuannete koguarv 5 3 7 15
Hilinenud vahearuannete koguarv 2 2 2 6
Hilinenud vahearuannete protsent 40% 67% 29% 40%
Keskmine viivitus (päevades) 32 17 9 19
Lõpparuanded
Esitatud lõpparuannete koguarv 8 3 8 19
Hilinenud lõpparuannete arv 8 2 3 13
Hilinenud lõpparuannete protsent 100% 67% 38% 68%
Keskmine viivitus (päevades) 34 102 17 41
38 
Ida-Aafrika piirkonnas toimuvate komisjoni sekkumiste peamiseks tunnusjoo -
neks (muude humanitaarabi rahastajatega võrreldes) on kohapealsete büroode 
olemasolu (vt punktid 9 ja 10). See võimaldab partneritega koostööd teha ja 
teavet vahetada ning tagab selle, et komisjon on projektidega hästi kursis. Auditi 
ajal külastatud partnerid hindasid väga komisjoni kohalolekut, eelkõige komisjoni 
töötajatepoolset toetust ja jagatud kogemusi.
39 
Neljandik26 kohapealseid külastusi käsitlevatest aruannetest ei olnud aga tervikli -
kud, sest kommenteeriti vaid teatud aspekte ega antud aru muudest küsimustest, 
nagu rahaline rakendamine. Mõnel juhul ei analüüsitud leitud puuduste potent -
siaalset mõju tulemustele või eelarve rakendamisele (vt näited 3. selgituses ) ega 
pakutud välja võimalikke leevendavaid meetmeid.26 20 kontrollitud projekti kohta 
tehti kokku 33 kohapealset 
külastust. 9 puhul neist 
sisaldas järelevalvearuanne 
piiratud arvul kommentaare.
23 Tähelepanekud 
Näited kohapealseid külastusi käsitlevates aruannetes esile toodud puuduste mõju 
analüüsi puudumisest
Kahel juhul (konfliktist mõjutatud Katanga elanikkonna toiduga kindlustatuse parandamise projekt (nr 11) ja 
Lõuna-Kivu haavatavale elanikkonnale tasuta arstiabi osutamine (nr 19)) pikendati projekti kestust, sest nende 
rakendamisel esines viivitusi, mis põhjustas eelarve alakasutust. Pikendust anti vahetult enne projektide 
lõppu.
Veidi enne pikenduse andmist tehtud kohapealsete külastuste aruannetes ei analüüsitud nende mõju eelarve -
le ega selgitatud vajadust projektide pikendamise järele.
Lisaks ei märgitud Katanga toiduga kindlustatuse projekti viimase kohapealse külastuse kohta koostatud 
aruandes seda, millist mõju projekti eesmärkidele avaldab asjaolu, et teistelt rahastajatelt toetust ei saadud 
(lõplik eelarve oli üle 50% väiksem kui esialgne eelarve).3. selgitus
40 
Komisjon ei suutnud selgitada, kuidas kohaldati kasutatud metoodikat auditeeri -
tud partnerite/projektide valimiseks ajavahemikul 2011–2015. Asjaolu, et puu -
dub selge metoodika auditite kavandamiseks nii partnerite peakorterite kui ka 
kohapealsete büroode tasandil, võib viia ebasobiva auditistrateegia kasutamiseni 
ja auditi ebapiisava katvuseni ega aita kaasa sünergia saavutamisele olemasoleva 
järelevalveraamistikuga.
Järelkontroll ei ole piisav
Puudub konsolideeritud aruandlus, mis annaks ülevaate 
humanitaarabi rakenduskava rakendamisest
41 
Komisjon hindab tulemusi ainult projektitasandil, kuid ei tee ülevaadet asjaomase 
riigi või humanitaarabi rakenduskava kohta. Seetõttu puuduvad koondanalüüsid 
humanitaarabi rakenduskava tasandil ning rakenduskavade omavaheline võrdle -
mine ei ole võimalik. Ka ei anta aru peamiste saadud kogemuste, parimate tavade 
ja komisjoni poolt rakendamise käigus antud lisaväärtuse kohta.
24 Tähelepanekud 
42 
Igal aastal valib komisjon vastavalt oma mitmeaastasele katvusele hindamiseks 
välja mitu temaatilist ja geograafilist sekkumisala. Viimased Ida-Aafrika järvede 
piirkonda hõlmavad hindamised olid riikide kohta tehtud hindamised ja need 
tehti 2009. aastal Burundi, 2010. aastal KDV ja 2011. aastal Uganda kohta.
Projektide tasandil tuvastatud probleemide järelkontroll ei ole 
süstemaatiline ja selle kohta puuduvad dokumendid
43 
Haldusdokumendil on eraldi lahter järelkontrolli vajavate küsimuste jaoks. Mõned 
kohapealsete külastuste ajal ja partnerite aruannetes esile toodud küsimused ei 
olnud lahtrisse lisatud, kuigi nende puhul oli ilmselgelt vaja võtta parandusmeet -
meid. Lisaks puudusid juhtudel, kui osutati järelkontrolli vajavatele küsimustele, 
tõendid, et ka projektipartneritele on nendest küsimustest teada antud. Samuti 
puudusid tõendid, et asjaomaste probleemidega on tegeldud.
44 
Järelkontrolli vajavaid küsimusi leiti kontrollikoja auditi raames vaadeldud 14 pro -
jekti puhul, kuid ainult kaks partnerit andsid otse aru võetud meetmetest. Mõnel 
juhul oli küll tõendeid selle kohta, et partnerid võtsid meetmeid, kuid puudub 
kindlus, et seda tehakse süstemaatiliselt.
Suurem osa kontrollitud projekte saavutas rahuldavad 
tulemused
45 
Kontrollikoda uuris, kas kavandatud projektitulemused saavutati ning kas komis -
jon reageeris kohapeal toimunud muutustele.
25 Tähelepanekud 
Üldiselt on saavutatud tulemid positiivsed, kuid mõnel juhul 
ei ole komisjoni hinnang selgelt põhjendatud
46 
Kõik kontrollitud projektid olid kooskõlas komisjoni eesmärkide ja piirkonna jaoks 
kavandatud meetmetega. 20st kontrollitud projektist leiti 1927 puhul, et need 
saavutasid rahuldavad tulemused, kuigi eesmärgid saavutati vaid osaliselt (vt 
näidet eduka projekti kohta 4. selgituses ). Projektitulemusi hinnatakse seatud ja 
saavutatud eesmärkide võrdlemise abil, võttes arvesse konkreetseid probleeme 
selles tegevusvaldkonnas.27 Üks ei olnud rahuldav.
Näide edukast projektist: kiire reageerimine elanikkonna liikumisele (RRMP , nr 15):
See projekt on komisjoni peamine vahend reageerimiseks KDV elanikkonna liikumisest tekkinud hädaolukor -
rale. Tegemist on korduva projektiga ning komisjoni toetus ajavahemikul 2011–2015 oli 31,5 miljonit eurot.
Projektiga antakse mitut sektorit hõlmavat abi, sh peavari, tarbekaubad (potid ja pannid, riided, seep jne), 
vesi, sanitaartingimused ja arstiabi piirkondades, kus ei ole teisi humanitaarabiorganisatsioone. Sekkumised 
hõlmavad tarbekaupade ja peavarju andmist, vee, sanitaartingimuste ja arstiabi võimaldamist kõige haava -
tavamatele elanikkonnarühmadele, kes on põgenenud relvastatud rühmade eest või kes on naasnud oma 
küladesse, kuid kes on kõigest ilma jäänud. Sekkumiste kestus on enamasti piiratud kolme kuuga.
Ajavahemikul mai–detsember 2014 võimaldati projekti kaudu abi ligi 1,3 miljonile inimesele, peamiselt Põhja- 
ja Lõuna-Kivus, Maniemas ja Idaprovintsis.
Keskmiselt 35% sekkumistest toimus 30 päeva jooksul elanikkonna liikumise kohta teate saamisest (eesmär -
giks oli 40%).
Vaatamata mõne algse eesmärgi osalisele saavutamisele loeti projekt edukaks, arvestades selle rakendamise 
konteksti ja abi saanud inimeste arvu.4. selgitus
26 Tähelepanekud 3. fotoKiire reageerimine elanikkonna liikumisele: tarbekaupade jagamine Lulingus, 
Shabunda territooriumil Lõuna-Kivus, inimesed oma kaupa vastu võtmas
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
47 
Mõnel juhul andis komisjon positiivse hinnangu, vaatamata eesmärkide osali -
sele saavutamisele, kuid ei esitanud piisavaid põhjendusi oma seisukoha õigus -
tamiseks. Neljal juhul leidis kontrollikoda, et projektitulemuste ja partnerite 
tulemuslikkuse üldine hindamine oli ebapiisav ega andnud projekti kohta selget 
kokkuvõtet. Seetõttu ei olnud võimalik luua selget loogilist seost komisjoni poolt 
projekti kohta tehtud üldjärelduse ja saavutatud tulemuste vahel.
48 
Kontrollitud projektidest ühe tulemused leiti olevat ebarahuldavad (vt 5. sel -
gitus ). Lepingu kohaselt võib komisjon oma makset vähendada, kui projekti 
rakendatakse puudulikult, osaliselt või hilinemisega, juhul kui partner ei ole seda 
asjakohaselt põhjendanud. Nimetatud võimalust kasutati ühe ebarahuldavate 
tulemustega projekti puhul, kuid üldiselt kasutatakse seda harva, sest tegu on 
keerulise protsessiga ning selle tulemusel võib kaotada eelarvevahendid. Eba -
rahuldavate tulemuste ja/või partnerite vähese tulemuslikkuse puhul oli seetõttu 
komisjoni eelistatud variandiks vähendada järgneva aasta makset28 või lõpetada 
koostöö selle partneriga29.28 2015. aastal oli see nii 
vähemalt kahe partneri puhul.
29 Näiteks 2015. aastaks 
projektide valimisel lükkas 
humanitaarabi ja 
kodanikukaitse peadirektoraat 
tagasi kolm projektitaotlust, 
osaliselt seetõttu, et eelnevalt 
rahastatud projektide 
järelevalve käigus tuvastas 
peadirektoraat 
rakendamisprobleeme.
27 Tähelepanekud 
49 
Ainsa valimis olnud lepingu puhul, mis sõlmiti hankemenetluse tulemusel (ECHO 
Flight, nr 16), transporditi ajavahemikul mai 2014 kuni märts 2015 (11 kuud) KDVs 
enam kui 10 500 inimest ja 250 tonni kaupa30. Lepingu kaudu tagas komisjon 
oma partneritele ja nende kaubale turvalise ja kiire juurdepääsu kaugematele 
paikadele, kuhu muidu oleks praktiliselt võimatu pääseda. Seega osutati huma -
nitaarabi haavatavas olukorras olevatele elanikele ning täideti humanitaarabi 
rakenduskava üks peamine eesmärk.30 Leping võimaldab pakkuda 
õhutransporditeenuseid 
kaubaveoks ja humanitaarabi 
osutajate transpordiks Keenias 
ning vajaduse korral ka mujal 
(Mali, Tšaad jne).Omaalgatuslike pagulasasunduste haldamine ja koordineerimine KDVs (nr 18)
Projekt käivitati 2013. aastal ning komisjon toetas seda 2 miljoni euroga. 2015. aasta lõpuks oli projektipartne -
rit rahastatud 3  miljoni  euro ulatuses.
Projekti eesmärgid olid:
1) koguda ja levitada teavet hallatavate laagrite kohta;
2) hallata ja koordineerida abi andmist (vesi, sanitaartingimused, peavari ja tarbekaubad);
3) registreerida hallatud laagrites olevad sisepagulased digitaalselt.
1. ja 2. punkti sihtmäärad küll lõpuks saavutati, kuid tarbekaupadega varustamiseks vajaliku varustuse hanki -
mine viibis 14 kuud. 3. punkti puhul viibis digitaalne registreerimine 10 kuud ning saavutati vaid 25% eesmär -
giks seatud arvust. Kogu projekti abil hõlmata loodetud abisaajatest jõudis abi vaid 24 protsendini.
Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat leidis, et partneri tulemuslikkus ei olnud rahuldav: projekti  
haldamise oskused olid piiratud, haldusmenetlused olid liiga keerukad ning rakenduspartneri üle tehtav 
järele  valve oli ebapiisav. Kõik see kokku avaldas negatiivset mõju meetme tulemustele.
Ebarahuldavale rakendamisele vaatamata vähendas komisjon oma makset vaid 57 000  euro võrra. Lisaks sõl -
miti sama partneriga leping ka järgmisel aastal, ainult maksesummat vähendati.
Komisjon tuvastas ka toetuskõlbmatuid kulusid, ent arvestades, et toetuskõlblike kulude summa oli ikkagi 
suurem kui komisjoni maksimaalne toetus, ei mõjutanud see makstud toetuse summat.5. Selgitus
28 Tähelepanekud 
Komisjon arvestas muudatustega, kuid ajapikendused 
peaksid olema paremini põhjendatud
50 
Ligi pooled auditivalimi projektidest31 rakendati pikema aja jooksul kui algselt 
kavandatud (2–6 kuud), või suurema eelarvega (vt üksikasju VI lisas ). Viiel juhul 
seitsmest anti ajapikendust (ilma eelarvet suurendamata) eelarve alakasutuste 
puhul, mis olid seotud rakendamisalaste viivitustega. Viivitused olid enamasti 
põhjendatud väliste teguritega. Suurem osa eelarve suurendamisest (viis juhtu 
seitsmest) olid seotud lisavajadustega, mis tekkisid olukorra halvenemisest või 
puuduvast stabiilsusest.
51 
Ühel juhul oli pikenduse andmise peamiseks põhjuseks vajadus anda partnerile 
täiendavat aega, et „korraldada üleminek komisjoni toetuselt muule mehhanismi -
le”. Komisjon tunnistas partneri esitatud muudatustaotluse hindamisel, et ta „ei 
olnud seda projekti 2014. aasta prioriteediks seadnud”32.
52 
Kahel juhul anti pikendust olukordades, kui rakendamisega seotud viivitused 
olid peamiselt partnerite põhjustatud. Neil juhtudel otsustas komisjon jätta osa 
toetusest tagasi nõudmata ning mitte jagada seda ümber muudele projektidele 
(vt punkt 48). Selle asemel anti partneritele võimalus rakendada projekt nii suures 
ulatuses kui võimalik, tagades seeläbi abi jõudmise abivajajateni. Sellegipoolest 
ei antud pikendust esmajoones prioriseeritud vajaduste ja haavatavuse alusel.
Tõendeid hädaabi, taastus- ja arengukoostöö ühendamise 
kohta on vähe
53 
Komisjoni strateegia poliitilised prioriteedid on hädaabi, taastus- ja arengukoos -
töö ühendamine (LRRD) ning arengukoostöö ja humanitaarabitegevuste parem 
koordineerimine. Puudus aga nende võimalike programmide analüüs, mida oleks 
saanud kombineerida ja vastavas piirkonnas kohaldada. Näiteks ei mainita komis -
joni võimalikku osalemist tervisealase hädaabi, taastus- ja arenguabi ühendamise 
strateegia arendamises, mis on üks tervishoiusektori erieesmärke 11 EAFi (2014–
2020) raames koostatud KDV riiklikus näidisprogrammis33.31 10 projekti 20st. 2014. aasta 
maksete assigneeringute 
puudusega seotud 
suurendamisi ei ole 
arvestatud. Kõik 
ajapikendused formaliseeriti 
lepingumuudatustes.
32 Projekt nr 6. Väljavõte 
humanitaarabi ja 
kodanikukaitse 
peadirektoraadi kohapealse 
tehnilise assistendi hinnangust 
partneri esitatud 
muudatustaotlusele.
33 Vt Riiklik näidisprogramm 
2014–2020, lk 10–12.
29 Tähelepanekud 
54 
Vaatlusalusel perioodil leiti vaid üks näide humanitaarabiprojektist, mis integ -
reeriti perioodi 2014–2020 KDV riikliku näidisprogrammi raames välja töötatud 
terviseprogrammi34. Ugandas antakse pagulastele maatükk ja teatud õigused 
osalemaks kohalikus majanduses35. Humanitaarabi tugiteenuseid (nagu arstiabi) 
kasutas ka kohalik elanikkond, mis on parim viis kergendada pagulasi vastuvõtva -
te kogukondade koormat ja vältida pagulaste tõttu tekkida võivaid pingeid. Siiski 
puudusid näited positiivsest koostoimest arenguprogrammidega. Selle tulemuse -
na võib humanitaarabi asendada muid jätkusuutlikke lahendusi, nagu tagasipöör -
dumine, teise riiki ümber asumine või kohalik integreerumine.
55 
OCHA (KDV humanitaarabi koordineerija) märkis, et humanitaarabi ja arengu -
koostöö asutuste vahelist koordineerimist tuleb parandada. See nimetati prio -
riteetseks valdkonnaks ka 2015. aasta KDV humanitaarabi rahastajate foorumil 
nimega „humanitaarabi osutamise hea tava rühm”36. Hiljutises Maailmapanga 
avaldatud aruandes37 soovitati samuti, et „arenguagentuurid peaksid rohkem 
tegelema ümberpaiknemise küsimustega Ida-Aafrika järvede piirkonnas”.34 2015. aasta humanitaarabi 
rakenduskavas märgiti, et 
komisjon jätkab 2014. aasta 
projekti rahastamist 
humanitaarabist, kuni 
arenguabi rahastamise leping 
on allkirjastatud.
35 Uganda majutab riigi muudes 
osades ka Lõuna-Sudaanist ja 
Kesk-Aafrikast pärit pagulasi, 
kes ei kuulunud kontrollikoja 
auditi ulatusse. Seega 
piirduvad kontrollikoja 
kommentaarid Kongo 
pagulaste laagritega.
36 Lähemalt vt http://www.
ghdinitiative.org/ .
37 http://documents.worldbank.
org/curated/
en/2015/01/24 356 083/
forced-displacement-great-
lakes-region , vt lk 11.
30
 Järeldused  
ja soovitused
56 
Komisjon haldas Ida-Aafrika järvede piirkonnas konfliktidest mõjutatud elanik -
konnale antavat humanitaarabi üldiselt mõjusalt. Vajaduste hindamine oli 
põhjalik ning kasutatud lähenemisviis oli piisavalt paindlik, et tulla toime kiiresti 
muutuvate tingimustega konfliktidest mõjutatud piirkondades. Hädaolukorda -
deks (nagu kriisi järelkajad Burundis) oli olemas täiendav rahastamine. Kontrolli -
tud projektid olid enamasti edukad pakiliste vajaduste rahuldamisel.
57 
Tuvastati puudusi, millest mõned olid seotud puuduliku läbipaistvusega projekti -
de elutsükli peamistes etappides. Kuigi komisjoni projektijuhtimise teabesüsteem 
annab kasulikku teavet projekti elutsükli kohta, ei paku see teatud valdkondades 
vajalikul määral teavet.
58 
Piirkonna peamised prioriteedid tehakse kindlaks vajaduste hindamise abil ning 
toetus eraldatakse nende prioriteetide alusel. Siiski ei olnud võimalik kindlaks 
teha, kas valitud projektitaotlused hõlmasid prioriteetseid asukohti, sest nime -
tatud edasine prioriseerimine oli dokumenteerimata. Samuti ei olnud piisavalt 
tõendeid selle kohta, et projektitaotluste heakskiitmisel kasutati kõiki asjakoha -
seid kriteeriume ja üldpõhimõtteid, sest seda protsessi ei dokumenteeritud 
läbipaistvalt. Süsteem ei andnud piisavalt teavet projektide eeliste võrdlemiseks 
ning kindlakstegemiseks, kas valiti kõige asjakohasem projekt.
1. soovitus.  
Komisjon peaks parandama valikumenetluse läbipaistvust
Valikuprotsessi peamised etapid peaksid olema selgelt dokumenteeritud, näita -
maks, et valituks osutusid kõige asjakohasemad taotlused ja tagamaks, et valiku -
protsess on läbipaistev. Soovitus tuleks rakendada järgmise valikuetapi ajaks.
31 Järeldused ja soovitused  
59 
Lisaks ei uuritud taotlustele lisatud eelarveid, et hinnata neis sisalduvate kulude 
mõistlikkust. Mõnel juhul olid esitatud eelarved ebapiisavad ja nende alusel ei 
olnudki võimalik hindamist teha. Sellel on tagajärjed projektide heakskiitmise 
etapis ning lisaks tähendab see ka seda, et kontrollimise eesmärgil edasistes 
etappides tehtud kulude analüüs ei pruugi olla usaldusväärne.
2. soovitus.  
Taotluste maksumust tuleks enne nende heakskiitmist 
paremini analüüsida
Komisjon peaks pöörama rohkem tähelepanu kavandatud projektikuludele ning 
kõikidel juhtudel tuleks hinnata kulude mõistlikkust. Seoses sellega peaks komis -
jon nõudma partneritelt eelarvete esitamist, kust leiab analüüsiks vajaliku teabe. 
Kasutusele võiks võtta lühikese kontrollnimekirja, mis annaks tõendi kontrolli -
aspektidele vastavuse kohta. Soovitus tuleks rakendada järgmise valikuetapi 
ajaks.
60 
Meetmete olemust silmas pidades on kohaldatav järelevalveraamistik rahuldav, 
sest tasakaalustab humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi vajaduse 
teabe järele halduskoormuse miinimumini viimise nõudega. Partnerite vahe- ja 
lõpparuannetes esitatud teave hilines aga sageli ning takistas komisjoni tekkinud 
probleemide kiirel lahendamisel ning edasise kavandamise jaoks kogemuste saa -
misel. Kuigi oli märke sellest, et mõnel juhul oli tehtud järelkontrolle, ei olnud see 
aga tagatud, sest probleeme ja nende lahendamiseks võetud meetmeid ei doku -
menteeritud süstemaatiliselt. Järelevalve juures on oluline kohapealsete büroode 
esindajate kohalolek, mis toob kasu nii partneritele kui ka komisjonile. Koha -
pealsete büroode aruannetes ei tuvastatud aga mõnel juhul peamisi probleeme. 
Järelevalve on üldiselt asjakohane, kuid vaja on põhjalikumat järelkontrolli.
3. soovitus.  
Komisjon peaks tegema selgeks, millises ulatuses 
lahendatakse järelkontrolli vajavad probleemid
Kõikide projektide haldusdokumendid tuleb aasta lõpuks üle vaadata, et neis 
oleksid vajalikud osad, mille abil teha kindlaks järelkontrolli vajavad küsimused ja 
võetud järelmeetmed.
32 Järeldused ja soovitused  
4. soovitus.  
Partnerite ja kohapealsete büroode poolne parem aruandlus 
peaks võimaldama võtta koheseid meetmeid
Partneritele tuleb pidevalt meelde tuletada nende kohustust esitada terviklikke ja 
õigeaegseid aruandeid. Komisjoni töötajad peaksid kohapealsete külastuste käi -
gus kasutama kontrollnimekirja, et peamised küsimused oleksid kaetud. Soovitus 
tuleks rakendada käesoleva aasta lõpuks.
61 
Humanitaarabi rakenduskava üldist rakendamist ei hinnata. Seetõttu ei saa 
selle tugevuste ja nõrkuste kaudu saadud kogemusi kasutada edasiste kavade 
koostamisel. Lisaks annaks sellist laadi hindamine kasulikku kokkuvõtvat teavet 
juhtimis  eesmärkidel. Kontrollikoda märkis ka, et Ida-Aafrika järvede piirkonnas ei 
ole viimastel aastatel mingit hindamist toimunud.
5. soovitus.  
Komisjon peaks võtma kasutusele üldise aruandlussüsteemi 
humanitaarabi rakenduskava rakendamise kohta
Komisjon peaks võtma kasutusele aruandlussüsteemi humanitaarabi rakendus -
kava tasandil, milles esitatakse kokkuvõtte väljunditest ja tulemustest, peamistest 
saadud kogemustest ning parimatest tavadest, mida rakendada järgnevate aas -
tate humanitaarabi rakenduskavades. Ka tuleks aruandluses käsitleda strateegilisi 
küsimusi, nagu millist lähenemist kasutada pikaleveninud kriisi puhul.
62 
Üldiselt saavutasid valimisse kuulunud kontrollitud projektid rahuldavad tule -
mused. Üks partner aga kulutas ära pea kogu eelarve, kuid saavutas vaid väikese 
osa kavandatud tulemustest. Mõnel juhul ei olnud ajapikenduse ja lisaeelarve 
võimaldamine põhjendatud. Komisjonipoolse tulemuste hindamise puhul oli mõ -
nel juhul olemasolevat teavet arvestades ebaselge, kuidas komisjon järeldusteni 
jõudis.
33 Järeldused ja soovitused  
6. soovitus.  
Komisjon peaks looma selge seose saavutatud 
projektitulemuste ja makse tegemiseks kasutatud hindamise 
vahel
Komisjon peaks paremini kavandama, struktureerima ja dokumenteerima ainult 
osaliselt eduka meetme hindamist ning looma selge seose saavutatud tulemuste 
ja projekti üldise järelduse vahel enne lõppmakse heakskiitmist. Soovitus tuleks 
rakendada võimalikult peatselt.
7 . soovitus.  
Projektidele ajapikenduse ja täiendava rahastamise andmine 
peaks olema selgelt põhjendatud
Komisjon peaks partneritele võimaldatud ajapikendust ja täiendavat rahastamist 
selgelt põhjendama ning võtma rangeid meetmeid puudulike tulemuste korral. 
Soovitus tuleks rakendada kõigi tulevaste pikendamistaotluste puhul.
63 
Kuigi komisjoni poliitika on hädaabi, taastamise ja arengukoostöö ühendamine, 
puuduvad tõendid selle poliitika rakendamise kohta. Tegelikkuses on tõenäoli -
sem, et humanitaarabi kasutatakse olukordades, kus oleks asjakohasem kasutada 
muid jätkusuutlikke lahendusi, nagu tagasipöördumine, teise riiki ümber asusta -
mine või kohalik integreerumine.
8. soovitus.  
Komisjon peaks seadma prioriteediks hädaabi, taastamise ja 
arengukoostöö ühendamise
Selleks, et ühendada jõupingutused hädaabi, taastamise ja arengukoostöö alal, 
tuleks kasutada kõiki võimalusi. See hõlmab ka selle eesmärgi esikohale seadmist 
kavandamisprotsessi peamises etapis.
34 Järeldused ja soovitused  
III auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Karel PINXTEN, võttis käesoleva 
eriaruande vastu 10. mai 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
35
 Lisad I lisaIda-Aafrika järvede piirkonna kaart
Kongo Demokraatlik 
Vabariik 
Halduspiirid: © EuroGeographics  
Kartograafia: Eurostat – GISCO, 03/2016  km  Tansaania 
Malawi Keenia Somaalia 
Uganda 
Rwanda 
Burundi Taad 
Kesk-Aafrika Vabariik  Sudaan 
Etioopia  
Lõuna-Sudaani 
Vabariik  
Kamerun 
Kongo 
Gabon 
Angola Sambia Mosambiik 
Selgitus: 
Auditiga hõlmatud riigid !
36 Lisad 
KDV pagulased 2016. aasta alguse seisugaII lisa
437 347
Vanus
0–4 9 %
5–11 12 %
12–17 8 %
18–59 21 %
 60 + 1 %Demograaﬁa    
18 %KDVst pärit pagulased naaberriikides  
1 %8 %Meessoost (48 %) (52 %) Naissoost
9 %
12 %
Uganda 
31. dets 2015
Rwanda 
31. jaanuar 2016
Tansaania 
27. august 2014
Burundi 
30. september 2015
Keenia 
27. august 2014
Lõuna-Sudaan 
27. august 2014
Kongo
(Brazzaville)
31. dets 2015
1,2 %
17. veebruar 2015
Etioopia 
30. juuni 2014
Sudaan 
30. juuni 2014
Allikas: http://data.unhcr.org/drc/regional.php 
Riik 
202 289 Inimeste arv
Inimeste arv15 626 Inimeste arv54 625 Inimeste arv74 820
12 267Inimeste arv
2,8 %
0,2 %3,6 %
3,3 %Inimeste arv
0,2 % KDV pagulased varjupaigariikide kaupa
Elanikkond kokku     
914 Inimeste arv46,3 %
17,1 %
12,8 %
5 342 Inimeste arv
966 Inimeste arv14 628 Inimeste arv12,5 %55 870
Kesk-Aafrika 
Vabariik 
37 Lisad III lisaKaart: Burundi pagulased seisuga 26. jaanuar 2016
Olukord Burundis  
Burundi elanike ümberpaiknemine naaberriikidesse alates aprillist 2015
Seisuga 26. jaanuar 2016
241 649 
Naaberriikidesse Burundist
hiljuti saabunud pagulasedUganda
19 61 1 
Rwanda
72 099 
Tansaania
Ühendvabariik
Kongo
Demokraatlik Vabariik
20 985 
Sambia
980 Tansaania
Rwanda
KDV
Uganda
Sambia53% 
30% 
9% 
8% 
0.4% 
20km 127 974 
Legend
Pealinn
Huvipakkuv linnPagulaslaagerPagulasasundusPagulaste vastuvõtu-/transiidikeskusUued saabujad BurundistRahvusvaheline piir
Esitatud piirid ja tähised ei anna tunnistust ÜRO poolsest ametlikust toetusest ega heakskiidust.
©UNHCR, UNCS, Autor: UNHCR Regional Service Centre Nairobi.
Allikas: http://data.unhcr.org/burundi/regional.php (vt jagu Kaardid).Burundi  
38 Lisad IV lisaKontrollitud projektide nimekiri
Esialgne Lõplik Nr
Riik
Otsuse aasta
Partneri liik
Lepingu pealkiri
Peamine abi liik
Geograafiline 
piirkond 
Projekti 
kogusumma
ELi toetus
Rahastamise %
Projekti 
kogusumma
ELi toetus
Rahastamise %
Lepingu 
allakirjutamise 
kuupäev
Alguskuupäev
Lõppkuupäev 
Kestus
Rakenduspartnerid
Jätkus järgmisel 
aastal
Kohapealsed 
külastused
1 Piirkondlik 2014 ÜROToetus pagulastele Ugandas, Rwandas, 
Burundis ja TansaaniasToiduga 
kindlustatusPiirkondlik 42 106 807 1 000  000 2,4% 25 514 479 4 400  000 17, 2 % 8.5.2014 1.4.2014 31.12.2014 9 kuud Jah JahAsundused Ugandas, laagrid Rwandas ja 
Tansaanias, 2015. a projekt
2 Burundi 2011 ÜROProtection, soins et entretien des réfugiés 
au BurundiKaitse Burundi 2 500  000 1 500  000 60,0% 2 831 287 1 500  000 53,0% 23.6.2011 1.1.2011 31.12.2011 12 kuud Jah Jah a)
3 Burundi 2013 IOMOrderly Return and Pilot Reintegration 
Assistance to Burundian Former Refugees 
From Tanzania to BurundiToetus eriope -
ratsioonideleTansaania, 
Burundi2 168 407 1 200  000 55,3% 1 940 056 1 125 795 58,0% 21.2.2013 1.11.2012 31.12.2013 14 kuud Jah Ei
4 Uganda 2011 ÜROProtection and Mixed Solutions for Inter -
nally Displaced Persons in UgandaTarbeesemed/ 
peavariUganda 6 220 201 2 000  000 32,2% 2 706 444 2 000  000 73,9% 23.5.2011 1.1.2011 31.12.2011 12 kuud Jah Ei
5 Tansaania 2012 ÜROFood Assistance for Refugees in the 
NorthwestToiduga 
kindlustatusTansaania 15 377  015 2 000  000 13,0% 12 444 048 2 000  000 16,1% 17 .2.2012 1.1.2012 31.12.2012 12 kuud Jah Jah a)
6 Tansaania 2013 VVOEmergency Assistance to Refugees in 
Nyarugusu camp, Tanzania.Tervishoid Tansaania 1 000  000 1 000  000 100,0% 1 450 000 1 450 000 100,0% 25.3.2013 1.1.2013 30.6.2014 18 kuud Jah Ei
7 Piirkondlik 2014 ÜROProtection and multi sectoral assistance to 
refugees, returnees and asylum seekers in 
the Great LakesKaitse Piirkondlik 18 884  661 1 000  000 5,3% 21 456 513 6 500  000 30,3% 12.5.2014 1.1.2014 31.12.2014 12 kuud Jah JahAsundused Ugandas, laagrid Rwandas ja 
Tansaanias, 2015. a projekt
8 KDV 2014 VVOEducation in Emergencies (EiE) for Child -
ren Affected by Conflict in the Democratic 
Republic of CongoHaridus Põhja-Kivu 470 588 400  000 85,0% 470 587 400  000 85,0% 26.8.2014 1.9.2014 30.9.2015 13 kuud Ei Ei
9 KDV 2014 VVOEmergency Food Security Response to 
Movement of PopulationsToiduga 
kindlustatusPõhja-Kivu 1 919 227 1 600  000 83,4% 2 619 227 2 300 000 87, 8 % 20.5.2014 16.4.2014 30.4.2015 1,5 kuud Ei Jah
10 KDV 2014 VVOAppui alimentaire d'urgence en réponse 
aux mouvements des populations au KivuToiduga 
kindlustatusLõuna-Kivu 1 500  000 1 500  000 100,0% 2 000  000 2 000  000 100,0% 25.3.2014 1.4.2014 30.6.2015 15 kuud Ei Ei
39 Lisad
Kontrollitud projektide nimekiri
Esialgne Lõplik Nr
Riik
Otsuse aasta
Partneri liik
Lepingu pealkiri
Peamine abi liik
Geograafiline 
piirkond 
Projekti 
kogusumma
ELi toetus
Rahastamise %
Projekti 
kogusumma
ELi toetus
Rahastamise %
Lepingu 
allakirjutamise 
kuupäev
Alguskuupäev
Lõppkuupäev 
Kestus
Rakenduspartnerid
Jätkus järgmisel 
aastal
Kohapealsed 
külastused
1 Piirkondlik 2014 ÜROToetus pagulastele Ugandas, Rwandas, 
Burundis ja TansaaniasToiduga 
kindlustatusPiirkondlik 42 106 807 1 000  000 2,4% 25 514 479 4 400  000 17, 2 % 8.5.2014 1.4.2014 31.12.2014 9 kuud Jah JahAsundused Ugandas, laagrid Rwandas ja 
Tansaanias, 2015. a projekt
2 Burundi 2011 ÜROProtection, soins et entretien des réfugiés 
au BurundiKaitse Burundi 2 500  000 1 500  000 60,0% 2 831 287 1 500  000 53,0% 23.6.2011 1.1.2011 31.12.2011 12 kuud Jah Jah a)
3 Burundi 2013 IOMOrderly Return and Pilot Reintegration 
Assistance to Burundian Former Refugees 
From Tanzania to BurundiToetus eriope -
ratsioonideleTansaania, 
Burundi2 168 407 1 200  000 55,3% 1 940 056 1 125 795 58,0% 21.2.2013 1.11.2012 31.12.2013 14 kuud Jah Ei
4 Uganda 2011 ÜROProtection and Mixed Solutions for Inter -
nally Displaced Persons in UgandaTarbeesemed/ 
peavariUganda 6 220 201 2 000  000 32,2% 2 706 444 2 000  000 73,9% 23.5.2011 1.1.2011 31.12.2011 12 kuud Jah Ei
5 Tansaania 2012 ÜROFood Assistance for Refugees in the 
NorthwestToiduga 
kindlustatusTansaania 15 377  015 2 000  000 13,0% 12 444 048 2 000  000 16,1% 17 .2.2012 1.1.2012 31.12.2012 12 kuud Jah Jah a)
6 Tansaania 2013 VVOEmergency Assistance to Refugees in 
Nyarugusu camp, Tanzania.Tervishoid Tansaania 1 000  000 1 000  000 100,0% 1 450 000 1 450 000 100,0% 25.3.2013 1.1.2013 30.6.2014 18 kuud Jah Ei
7 Piirkondlik 2014 ÜROProtection and multi sectoral assistance to 
refugees, returnees and asylum seekers in 
the Great LakesKaitse Piirkondlik 18 884  661 1 000  000 5,3% 21 456 513 6 500  000 30,3% 12.5.2014 1.1.2014 31.12.2014 12 kuud Jah JahAsundused Ugandas, laagrid Rwandas ja 
Tansaanias, 2015. a projekt
8 KDV 2014 VVOEducation in Emergencies (EiE) for Child -
ren Affected by Conflict in the Democratic 
Republic of CongoHaridus Põhja-Kivu 470 588 400  000 85,0% 470 587 400  000 85,0% 26.8.2014 1.9.2014 30.9.2015 13 kuud Ei Ei
9 KDV 2014 VVOEmergency Food Security Response to 
Movement of PopulationsToiduga 
kindlustatusPõhja-Kivu 1 919 227 1 600  000 83,4% 2 619 227 2 300 000 87, 8 % 20.5.2014 16.4.2014 30.4.2015 1,5 kuud Ei Jah
10 KDV 2014 VVOAppui alimentaire d'urgence en réponse 
aux mouvements des populations au KivuToiduga 
kindlustatusLõuna-Kivu 1 500  000 1 500  000 100,0% 2 000  000 2 000  000 100,0% 25.3.2014 1.4.2014 30.6.2015 15 kuud Ei Ei
Lõppmakse tegemata, summa ikka esialgne 
a) jätkati piirkondliku projekti raames
40 Lisad IV lisa Esialgne Lõplik Nr
Riik
Otsuse aasta
Partneri liik
Lepingu pealkiri
Peamine abi liik
Geograafiline 
piirkond 
Projekti 
kogusumma
ELi toetus
Rahastamise %
Projekti 
kogusumma
ELi toetus
Rahastamise %
Lepingu 
allakirjutamise 
kuupäev
Alguskuupäev
Lõppkuupäev 
Kestus
Rakenduspartnerid
Jätkus järgmisel 
aastal
Kohapealsed 
külastused
11 KDV 2014 ÜROImprove the food security situation of the 
conflict affected population in the Katanga 
Province.Toiduga 
kindlustatusKatanga 19 600 436 2 000  000 10,2% 9 471 094 2 000  000 21,1% 12.6.2014 1.5.2014 31.3.2015 11 kuud Jah Jah
12 KDV 2014 VVOAssistance sanitaire aux populations 
vulnérables affectées par le conflit dans la 
Province du Nord KivuTervishoid Põhja-Kivu 1 070 000 1 070 000 100,0% 1 300 000 1 300 000 100,0% 24.3.2014 1.4.2014 31.3.2015 12 kuud Ei JahKibabi ja Rubaya tervisekeskused, 2015. a 
projekt
13 KDV 2014 VVORéponse intégrée aux mouvements de 
population dans le nord du KatangaTervishoid Katanga 1 000  000 1 000  000 100,0% 1 140 000 1 140 000 100,0% 23.2.2014 1.1.2014 31.3.2015 15 kuud Ei Jah
14 KDV 2014 ÜRO Humanitarian Coordination and Advocacy Koordineerimine Kogu KDV 9 757 642 500 000 5,1% 9 520 675 1 500  000 15,8% 3.4.2014 1.1.2014 31.12.2014 12 kuud Ei JahKohtumised esindajatega Bukavus, Gomas ja 
Kinshasas, 2015. a projekt
15 KDV 2014 ÜRORéponse Rapide aux Mouvements de 
PopulationTarbeesemed/ 
peavariPõhja- ja 
Lõuna-Kivu, 
Idaprovints ja 
Katanga19 220 882 6 000  000 31,2% 19 220 882 6 000  000 31,2% 4.7. 2014 1.5.2014 31.12.2014 8 kuud Jah JahTarbekaupade jagamine Lulingus, 2015. a 
projekt
16 KDV 2014Eraette -
võteECHO Flight TransportKDV, Keenia, 
Tšaad, Mali10 000  000 10 000  000 100,0% 12 400  000 12 400  000 100,0% 30.4.2014 1.5.2014 31.3.2015 11 kuud E/K JahTransport Bukavust Lulingusse, Lulingust 
Gomasse, Gomast Kinshasasse, 2015. a leping
17 KDV 2014Rahvus -
vaheline 
organi -
satsioonProtection, tracing and primary health 
care / psychosocial support programsKaitsePõhja- ja 
Lõuna-Kivu, 
Idaprovints ja 
Katanga12 482 677 1 000  000 8,0% 13 691  333 3 000  000 21,9% 3.4.2014 1.1.2014 31.12.2014 12 kuud Jah JahPsühholoogiline tugi, Rutshuru ja  Nyamili -
ma, sõjakirurgiahaigla Gomas, Põhja-Kivu, 
2015. a projekt
18 KDV 2013Rahvus -
vaheline 
organi -
satsioonAssistance to conflict-affected population 
in DRC - Spontaneous Site Management 
and CoordinationKaitseKDV idaosa, 
rõhuasetusega 
Põhja-Kivul2 465 336 2 000  000 81,1% 2 400 481 2 000  000 83,3% 16.10.2013 1.9.2013 31.12.2014 16 kuud Jah JahSisepagulaste asundused Kibabis, Kibabi-Kis -
hushas ja Bulengos (Goma), 2015. a projekt
19 KDV 2014 VVOPrise en charge médicale gratuite des 
populations vulnérables et victimes 
d'urgence médico-humanitaire (le Sud 
Kivu, DRC)Tervishoid Lõuna-Kivu 2 217 327 1 000  000 45,1% 2 217 327 1 500  000 67, 6% 3.6.2014 2.5.2014 28.2.2015 10 kuud Jah Jah Lulingu haigla, 2015. a projekt
20 KDV 2014 VVOMedical and Psychosocial Assistance to 
Survivors of Sexual Violence and Women 
in Need of Specialised Gynecological Care 
in South KivuTervishoid Lõuna-Kivu 1 379 110 600  000 43,5% 1 840 142 750 000 40,8% 24.2.2014 1.1.2014 31.3.2015 15 kuud Jah Jah b) Panzi haigla Bukavus, 2015. a projekt
Nimekiri kokku 38 370 000 55 265 795
Kõik kokku (v.a ECHO Flight) 28 370 000 42 865 795
41 Lisad
Esialgne Lõplik Nr
Riik
Otsuse aasta
Partneri liik
Lepingu pealkiri
Peamine abi liik
Geograafiline 
piirkond 
Projekti 
kogusumma
ELi toetus
Rahastamise %
Projekti 
kogusumma
ELi toetus
Rahastamise %
Lepingu 
allakirjutamise 
kuupäev
Alguskuupäev
Lõppkuupäev 
Kestus
Rakenduspartnerid
Jätkus järgmisel 
aastal
Kohapealsed 
külastused
11 KDV 2014 ÜROImprove the food security situation of the 
conflict affected population in the Katanga 
Province.Toiduga 
kindlustatusKatanga 19 600 436 2 000  000 10,2% 9 471 094 2 000  000 21,1% 12.6.2014 1.5.2014 31.3.2015 11 kuud Jah Jah
12 KDV 2014 VVOAssistance sanitaire aux populations 
vulnérables affectées par le conflit dans la 
Province du Nord KivuTervishoid Põhja-Kivu 1 070 000 1 070 000 100,0% 1 300 000 1 300 000 100,0% 24.3.2014 1.4.2014 31.3.2015 12 kuud Ei JahKibabi ja Rubaya tervisekeskused, 2015. a 
projekt
13 KDV 2014 VVORéponse intégrée aux mouvements de 
population dans le nord du KatangaTervishoid Katanga 1 000  000 1 000  000 100,0% 1 140 000 1 140 000 100,0% 23.2.2014 1.1.2014 31.3.2015 15 kuud Ei Jah
14 KDV 2014 ÜRO Humanitarian Coordination and Advocacy Koordineerimine Kogu KDV 9 757 642 500 000 5,1% 9 520 675 1 500  000 15,8% 3.4.2014 1.1.2014 31.12.2014 12 kuud Ei JahKohtumised esindajatega Bukavus, Gomas ja 
Kinshasas, 2015. a projekt
15 KDV 2014 ÜRORéponse Rapide aux Mouvements de 
PopulationTarbeesemed/ 
peavariPõhja- ja 
Lõuna-Kivu, 
Idaprovints ja 
Katanga19 220 882 6 000  000 31,2% 19 220 882 6 000  000 31,2% 4.7. 2014 1.5.2014 31.12.2014 8 kuud Jah JahTarbekaupade jagamine Lulingus, 2015. a 
projekt
16 KDV 2014Eraette -
võteECHO Flight TransportKDV, Keenia, 
Tšaad, Mali10 000  000 10 000  000 100,0% 12 400  000 12 400  000 100,0% 30.4.2014 1.5.2014 31.3.2015 11 kuud E/K JahTransport Bukavust Lulingusse, Lulingust 
Gomasse, Gomast Kinshasasse, 2015. a leping
17 KDV 2014Rahvus -
vaheline 
organi -
satsioonProtection, tracing and primary health 
care / psychosocial support programsKaitsePõhja- ja 
Lõuna-Kivu, 
Idaprovints ja 
Katanga12 482 677 1 000  000 8,0% 13 691  333 3 000  000 21,9% 3.4.2014 1.1.2014 31.12.2014 12 kuud Jah JahPsühholoogiline tugi, Rutshuru ja  Nyamili -
ma, sõjakirurgiahaigla Gomas, Põhja-Kivu, 
2015. a projekt
18 KDV 2013Rahvus -
vaheline 
organi -
satsioonAssistance to conflict-affected population 
in DRC - Spontaneous Site Management 
and CoordinationKaitseKDV idaosa, 
rõhuasetusega 
Põhja-Kivul2 465 336 2 000  000 81,1% 2 400 481 2 000  000 83,3% 16.10.2013 1.9.2013 31.12.2014 16 kuud Jah JahSisepagulaste asundused Kibabis, Kibabi-Kis -
hushas ja Bulengos (Goma), 2015. a projekt
19 KDV 2014 VVOPrise en charge médicale gratuite des 
populations vulnérables et victimes 
d'urgence médico-humanitaire (le Sud 
Kivu, DRC)Tervishoid Lõuna-Kivu 2 217 327 1 000  000 45,1% 2 217 327 1 500  000 67, 6% 3.6.2014 2.5.2014 28.2.2015 10 kuud Jah Jah Lulingu haigla, 2015. a projekt
20 KDV 2014 VVOMedical and Psychosocial Assistance to 
Survivors of Sexual Violence and Women 
in Need of Specialised Gynecological Care 
in South KivuTervishoid Lõuna-Kivu 1 379 110 600  000 43,5% 1 840 142 750 000 40,8% 24.2.2014 1.1.2014 31.3.2015 15 kuud Jah Jah b) Panzi haigla Bukavus, 2015. a projekt
Nimekiri kokku 38 370 000 55 265 795
Kõik kokku (v.a ECHO Flight) 28 370 000 42 865 795
b) projekti jätkati, kuid erineva partneriga kui 2015. aastal. Rakenduspartner on sama.
42 Lisad V lisaKontrollitud vahe- ja lõpparuanded
Vahearuanne Lõpparuanne(summa eurodes)
Nr RiikOtsuse 
aastaPartneri 
liikLepingu pealkiriPeamine abi 
liikELi toetus TähtaegEsitamise 
kuupäevViivitus 
päevadesTähtaegEsitamise 
kuupäevViivitus 
päevadesMakse 
tegemiseks 
antud aja 
peatamine Partneri 
vastuse 
saamise 
kuupäevPartneri 
vastuses 
piisav selgitus
1 Piirkondlik 2014 ÜRO Toetus pagulastele Ugandas, Rwandas, Burundis ja TansaaniasToiduga 
kindlustatus4 400  000 E/K E/K E/K 31.3.2015 21.5.2015 51 29.6.2015 3.8.2015 Jah
2 Burundi 2011 ÜRO Protection, soins et entretien des réfugiés au Burundi Kaitse 1 500  000 30.9.2011 25.11.2011 56 31.3.2012 7.6.2012 68 6.7. 2012 24.9.2012 Jah
3 Burundi 2013Rahvus -
vaheline 
organisat -
sioonOrderly Return and Pilot Reintegration Assistance to Burundian Former Refugees 
From Tanzania to BurundiToetus erioperat -
sioonidele1 200  000 30.6.2013 19.7.2013 19 31.3.2014 23.9.2014 176 27.10. 2014 22.12.2014 Jah
4 Uganda 2011 ÜRO Protection and Mixed Solutions for Internally Displaced Persons in UgandaTarbeesemed/
peavari2 000  000 31.7. 2011 29.7. 2011 –2 31.3.2012 2.4.2012 2 Saatmata E/K E/K
5 Tansaania 2012 ÜRO Food Assistance for Refugees in the NorthwestToiduga 
kindlustatus2 000  000 30.9.2012 28.9.2012 –2 31.3.2013 24.4.2013 24 21.5.2013 4.7. 2013 Osaliselt
6 Tansaania 2013 VVO Emergency Assistance to Refugees in Nyarugusu camp, Tanzania. Tervishoid 1 450 000 30.9.2013 27.9. 2013 –3 30.9.2014 30.9.2014 0 E/K E/K E/K
7 Piirkondlik 2014 ÜROProtection and multi sectoral assistance to refugees, returnees and asylum 
seekers in the Great LakesKaitse 6 500  000 30.9.2014 8.10.2014 8 31.3.2015 22.5.2015 52 23.6.2015 27.7. 2015 Jah
8 KDV 2014 VVOEducation in Emergencies (EiE) for Children Affected by Conflict in the Democra -
tic Republic of CongoHaridus 400  000 30.6.2015 30.6.2015 0 31.12.2015 5.1.2016 5 19.1.2016 18.2.2016 Jah
9 KDV 2014 VVO Emergency Food Security Response to Movement of PopulationsToiduga 
kindlustatus2 300 000 31.1.2015 16.1.2015 –15 31.7. 2015 31.7. 2015 0 2.9.2015 1.10.2015 Jah
10 KDV 2014 VVOAppui alimentaire d'urgence en réponse aux mouvements des populations au 
KivuToiduga 
kindlustatus2 000  000 31.12.2014 29.12.2014 –2 30.9.2015 30.9.2015 0 3.11.2015 23.11.2015 Jah
43 Lisad
Kontrollitud vahe- ja lõpparuanded
Vahearuanne Lõpparuanne(summa eurodes)
Nr RiikOtsuse 
aastaPartneri 
liikLepingu pealkiriPeamine abi 
liikELi toetus TähtaegEsitamise 
kuupäevViivitus 
päevadesTähtaegEsitamise 
kuupäevViivitus 
päevadesMakse 
tegemiseks 
antud aja 
peatamine Partneri 
vastuse 
saamise 
kuupäevPartneri 
vastuses 
piisav selgitus
1 Piirkondlik 2014 ÜRO Toetus pagulastele Ugandas, Rwandas, Burundis ja TansaaniasToiduga 
kindlustatus4 400  000 E/K E/K E/K 31.3.2015 21.5.2015 51 29.6.2015 3.8.2015 Jah
2 Burundi 2011 ÜRO Protection, soins et entretien des réfugiés au Burundi Kaitse 1 500  000 30.9.2011 25.11.2011 56 31.3.2012 7.6.2012 68 6.7. 2012 24.9.2012 Jah
3 Burundi 2013Rahvus -
vaheline 
organisat -
sioonOrderly Return and Pilot Reintegration Assistance to Burundian Former Refugees 
From Tanzania to BurundiToetus erioperat -
sioonidele1 200  000 30.6.2013 19.7.2013 19 31.3.2014 23.9.2014 176 27.10. 2014 22.12.2014 Jah
4 Uganda 2011 ÜRO Protection and Mixed Solutions for Internally Displaced Persons in UgandaTarbeesemed/
peavari2 000  000 31.7. 2011 29.7. 2011 –2 31.3.2012 2.4.2012 2 Saatmata E/K E/K
5 Tansaania 2012 ÜRO Food Assistance for Refugees in the NorthwestToiduga 
kindlustatus2 000  000 30.9.2012 28.9.2012 –2 31.3.2013 24.4.2013 24 21.5.2013 4.7. 2013 Osaliselt
6 Tansaania 2013 VVO Emergency Assistance to Refugees in Nyarugusu camp, Tanzania. Tervishoid 1 450 000 30.9.2013 27.9. 2013 –3 30.9.2014 30.9.2014 0 E/K E/K E/K
7 Piirkondlik 2014 ÜROProtection and multi sectoral assistance to refugees, returnees and asylum 
seekers in the Great LakesKaitse 6 500  000 30.9.2014 8.10.2014 8 31.3.2015 22.5.2015 52 23.6.2015 27.7. 2015 Jah
8 KDV 2014 VVOEducation in Emergencies (EiE) for Children Affected by Conflict in the Democra -
tic Republic of CongoHaridus 400  000 30.6.2015 30.6.2015 0 31.12.2015 5.1.2016 5 19.1.2016 18.2.2016 Jah
9 KDV 2014 VVO Emergency Food Security Response to Movement of PopulationsToiduga 
kindlustatus2 300 000 31.1.2015 16.1.2015 –15 31.7. 2015 31.7. 2015 0 2.9.2015 1.10.2015 Jah
10 KDV 2014 VVOAppui alimentaire d'urgence en réponse aux mouvements des populations au 
KivuToiduga 
kindlustatus2 000  000 31.12.2014 29.12.2014 –2 30.9.2015 30.9.2015 0 3.11.2015 23.11.2015 Jah
44 Lisad V lisa
Vahearuanne Lõpparuanne(summa eurodes)
Nr RiikOtsuse 
aastaPartneri 
liikLepingu pealkiriPeamine abi 
liikELi toetus TähtaegEsitamise 
kuupäevViivitus 
päevadesTähtaegEsitamise 
kuupäevViivitus 
päevadesMakse 
tegemiseks 
antud aja 
peatamine Partneri 
vastuse 
saamise 
kuupäevPartneri 
vastuses 
piisav selgitus
11 KDV 2014 ÜROImprove the food security situation of the conflict affected population in the 
Katanga Province.Toiduga 
kindlustatus2 000  000 E/K E/K E/K 30.6.2015 4.8.2015 35 18.9.2015 13.10.2015 Jah
12 KDV 2014 VVOAssistance sanitaire aux populations vulnérables affectées par le conflit dans la 
Province du Nord KivuTervishoid 1 300 000 E/K E/K E/K 30.6.2015 30.6.2015 0 31.7. 2015 31.8.2015 Jah
13 KDV 2014 VVO Réponse intégrée aux mouvements de population dans le nord du Katanga Tervishoid 1 140 000 1.1.2015 16.1.2015 15 30.6.2015 6.7. 2015 6 31.7. 2015 19.8.2015 Jah
14 KDV 2014 ÜRO Humanitarian Coordination and Advocacy Koordineerimine 1 500  000 30.9.2014 30.9.2014 0 31.3.2015 7.4. 2015 7 E/K E/K E/K
15 KDV 2014 ÜRO Réponse Rapide aux Mouvements de PopulationTarbeesemed/
peavari6 000  000 E/K E/K E/K 31.3.2015 30.4.2015 30 10.6.2015 10.7. 2015 Jah
16 KDV 2014 Eraettevõte ECHO Flight Transport 12 400  000Lepingu osapool esitab igakuised tegevusaruanded, kus tehakse kokkuvõte tulemuslikkusest. Tegevusaruanne esitati ligi kuu aega pärast aruandlusperioodi lõppu.  
Lõpparuanne esitati õigeaegselt, koos arvega.
17 KDV 2014Rahvus -
vaheline 
organisat -
sioonProtection, tracing and primary health care / psychosocial support programs Kaitse 3 000  000 30.9.2014 24.9.2014 –6 31.3.2015 20.3.2015 -11 E/K E/K E/K
18 KDV 2013Rahvus -
vaheline 
organisat -
sioonAssistance to conflict-affected population in DRC - Spontaneous Site Manage -
ment and CoordinationKaitse 2 000  000 31.5.2014 16.6.2014 16 31.3.2015 29.4.2015 29 1.6.2015 25.6.2015 Osaliselt
19 KDV 2014 VVOPrise en charge médicale gratuite des populations vulnérables et victimes 
d'urgence médico-humanitaire (le Sud Kivu, DRC)Tervishoid 1 500  000 2.12.2014 31.10.2014 –32 2.6.2015 2.6.2015 0 17.7. 2015 17. 8. 2015 Jah
20 KDV 2014 VVOMedical and Psychosocial Assistance to Survivors of Sexual Violence and Women 
in Need of Specialised Gynecological Care in South KivuTervishoid 750 000 30.9.2015 3.10.2015 3 30.6.2015 10.8.2015 41 24.9.2015 21.10.2015 Jah
45 Lisad
Vahearuanne Lõpparuanne(summa eurodes)
Nr RiikOtsuse 
aastaPartneri 
liikLepingu pealkiriPeamine abi 
liikELi toetus TähtaegEsitamise 
kuupäevViivitus 
päevadesTähtaegEsitamise 
kuupäevViivitus 
päevadesMakse 
tegemiseks 
antud aja 
peatamine Partneri 
vastuse 
saamise 
kuupäevPartneri 
vastuses 
piisav selgitus
11 KDV 2014 ÜROImprove the food security situation of the conflict affected population in the 
Katanga Province.Toiduga 
kindlustatus2 000  000 E/K E/K E/K 30.6.2015 4.8.2015 35 18.9.2015 13.10.2015 Jah
12 KDV 2014 VVOAssistance sanitaire aux populations vulnérables affectées par le conflit dans la 
Province du Nord KivuTervishoid 1 300 000 E/K E/K E/K 30.6.2015 30.6.2015 0 31.7. 2015 31.8.2015 Jah
13 KDV 2014 VVO Réponse intégrée aux mouvements de population dans le nord du Katanga Tervishoid 1 140 000 1.1.2015 16.1.2015 15 30.6.2015 6.7. 2015 6 31.7. 2015 19.8.2015 Jah
14 KDV 2014 ÜRO Humanitarian Coordination and Advocacy Koordineerimine 1 500  000 30.9.2014 30.9.2014 0 31.3.2015 7.4. 2015 7 E/K E/K E/K
15 KDV 2014 ÜRO Réponse Rapide aux Mouvements de PopulationTarbeesemed/
peavari6 000  000 E/K E/K E/K 31.3.2015 30.4.2015 30 10.6.2015 10.7. 2015 Jah
16 KDV 2014 Eraettevõte ECHO Flight Transport 12 400  000Lepingu osapool esitab igakuised tegevusaruanded, kus tehakse kokkuvõte tulemuslikkusest. Tegevusaruanne esitati ligi kuu aega pärast aruandlusperioodi lõppu.  
Lõpparuanne esitati õigeaegselt, koos arvega.
17 KDV 2014Rahvus -
vaheline 
organisat -
sioonProtection, tracing and primary health care / psychosocial support programs Kaitse 3 000  000 30.9.2014 24.9.2014 –6 31.3.2015 20.3.2015 -11 E/K E/K E/K
18 KDV 2013Rahvus -
vaheline 
organisat -
sioonAssistance to conflict-affected population in DRC - Spontaneous Site Manage -
ment and CoordinationKaitse 2 000  000 31.5.2014 16.6.2014 16 31.3.2015 29.4.2015 29 1.6.2015 25.6.2015 Osaliselt
19 KDV 2014 VVOPrise en charge médicale gratuite des populations vulnérables et victimes 
d'urgence médico-humanitaire (le Sud Kivu, DRC)Tervishoid 1 500  000 2.12.2014 31.10.2014 –32 2.6.2015 2.6.2015 0 17.7. 2015 17. 8. 2015 Jah
20 KDV 2014 VVOMedical and Psychosocial Assistance to Survivors of Sexual Violence and Women 
in Need of Specialised Gynecological Care in South KivuTervishoid 750 000 30.9.2015 3.10.2015 3 30.6.2015 10.8.2015 41 24.9.2015 21.10.2015 Jah
46 Lisad VI lisaKontrollitud projektide muudatused
(summa eurodes)
ELi toetus Kestus (kuudes) Otstarve PõhjendusNr
Riik
Otsuse aasta
Partneri liik
Lepingu pealkiri
Geograafiline 
piirkond
Esialgne
Lõplik 
Alguskuupäev
Lõpukuupäev 1
Esialgne
Lõpukuupäev 2
Lõplik 
Muudatuse nr
Muudatustaotlu -
se kuupäev
Muudatuse 
allakirjutamise 
kuupäev
Täiendav 
rahastamine
Pikendamine
Muu
Eelarve suuren -
damine maksete 
assigneeringute 
puudujäägi tõttu
Kindlaks tehtud 
täiendavad 
vajadused
Viivitus 
rakendamisel /
järelejäänud 
eelarve
Lõpetamiseks 
antud aeg
Muu
1Piir-
kondlik2014 ÜROToetus pagulastele Ugandas, Rwan -
das, Burundis ja TansaaniasPiirkondlik 1 000 000 4 400 000 1.4.2014 31.12.2014 9 31.12.2014 91 12.6 .2014 2.7.2014 X X
2 28.11.2014 12.12.2014 X X
2 Burundi 2011 ÜROProtection, soins et entretien des 
réfugiés au BurundiBurundi 1 500 000 1 500 000 1.1.2011 31.12.2011 12 31.12.2011 12 E/K
3 Burundi 2013Rahvus -
vaheline 
organi -
satsioonOrderly Return and Pilot Reintegra -
tion Assistance to Burundian Former 
Refugees From Tanzania to BurundiTansaania, 
Burundi1 200 000 1 125 795 1.11.2012 30.9 .2013 11 30.12.2013 14 1 22.8 .2013 30.9 .2013 X XX välised 
tegurid
4 Uganda 2011 ÜROProtection and Mixed Solutions 
for Internally Displaced Persons in 
UgandaUganda 2 000 000 2 000 000 1.1.2011 31.12.2011 12 31.12.2011 12 1 27.7 .2011 2.12.2011 X X
5Tansaa -
nia2012 ÜROFood Assistance for Refugees in the 
Northwest of TZTansaania 2 000 000 2 000 000 1.1.2012 31.12.2012 12 31.12.2012 12 E/K
6Tansaa -
nia2013 VVOEmergency Assistance to Refugees in 
Nyarugusu camp, Tanzania.Tansaania 1 000 000 1 450 000 1.1.2013 31.12.2013 12 30.6 .2014 18 1 19.12.2013 27.12. 2013 X X X
7Piir-
kondlik2014 ÜROProtection and multi sectoral as -
sistance to refugees, returnees and 
asylum seekers in the Great LakesPiirkondlik 1 000 000 6 500 000 1.1.2014 31.12.2014 12 31.12.2014 12 1 25.6 .2014 10.7 .2014 X X
8 KDV 2014 VVOEducation in Emergencies (EiE) for 
Children Affected by Conflict in the 
DRCPõhja-Kivu 400 000 400 000 1.9.2014 30.9 .2015 13 30.9 .2015 13 E/K
9 KDV 2014 VVOEmergency Food Security Response 
to Movement of PopulationsPõhja-Kivu 1 600 000 2 300 000 16.4 .2014 15.1 .2015 9 30.4 .2015 12.51 25.6 .2014 9.7.2014 X X X
2 13.3 .2015 15.4 .2015 XX välised 
tegurid
10 KDV 2014 VVOAppui alimentaire d'urgence en 
réponse aux mouvements des 
populations au KivuLõuna-Kivu 1 500 000 2 000 000 1.4.2014 31.12.2014 9 30.6 .2015 151 10.6 .2014 20.6 .2014 X X X
2 27. 2 .2015 11.3 .2015 XX välised 
tegurid
Eelarve suurendamine seoses uute/lisavajadustegaEelarve suurendamine maksete assigneeringute puudujäägi tõttu 2014. aastal
Ajapikendus, kui vahendid olid projekti lõpupoole veel saadaval
Projektid, mis said lisarahastamist või ajapikendust
47 Lisad
Kontrollitud projektide muudatused
(summa eurodes)
ELi toetus Kestus (kuudes) Otstarve PõhjendusNr
Riik
Otsuse aasta
Partneri liik
Lepingu pealkiri
Geograafiline 
piirkond
Esialgne
Lõplik 
Alguskuupäev
Lõpukuupäev 1
Esialgne
Lõpukuupäev 2
Lõplik 
Muudatuse nr
Muudatustaotlu -
se kuupäev
Muudatuse 
allakirjutamise 
kuupäev
Täiendav 
rahastamine
Pikendamine
Muu
Eelarve suuren -
damine maksete 
assigneeringute 
puudujäägi tõttu
Kindlaks tehtud 
täiendavad 
vajadused
Viivitus 
rakendamisel /
järelejäänud 
eelarve
Lõpetamiseks 
antud aeg
Muu
1Piir-
kondlik2014 ÜROToetus pagulastele Ugandas, Rwan -
das, Burundis ja TansaaniasPiirkondlik 1 000 000 4 400 000 1.4.2014 31.12.2014 9 31.12.2014 91 12.6 .2014 2.7.2014 X X
2 28.11.2014 12.12.2014 X X
2 Burundi 2011 ÜROProtection, soins et entretien des 
réfugiés au BurundiBurundi 1 500 000 1 500 000 1.1.2011 31.12.2011 12 31.12.2011 12 E/K
3 Burundi 2013Rahvus -
vaheline 
organi -
satsioonOrderly Return and Pilot Reintegra -
tion Assistance to Burundian Former 
Refugees From Tanzania to BurundiTansaania, 
Burundi1 200 000 1 125 795 1.11.2012 30.9 .2013 11 30.12.2013 14 1 22.8 .2013 30.9 .2013 X XX välised 
tegurid
4 Uganda 2011 ÜROProtection and Mixed Solutions 
for Internally Displaced Persons in 
UgandaUganda 2 000 000 2 000 000 1.1.2011 31.12.2011 12 31.12.2011 12 1 27.7 .2011 2.12.2011 X X
5Tansaa -
nia2012 ÜROFood Assistance for Refugees in the 
Northwest of TZTansaania 2 000 000 2 000 000 1.1.2012 31.12.2012 12 31.12.2012 12 E/K
6Tansaa -
nia2013 VVOEmergency Assistance to Refugees in 
Nyarugusu camp, Tanzania.Tansaania 1 000 000 1 450 000 1.1.2013 31.12.2013 12 30.6 .2014 18 1 19.12.2013 27.12. 2013 X X X
7Piir-
kondlik2014 ÜROProtection and multi sectoral as -
sistance to refugees, returnees and 
asylum seekers in the Great LakesPiirkondlik 1 000 000 6 500 000 1.1.2014 31.12.2014 12 31.12.2014 12 1 25.6 .2014 10.7 .2014 X X
8 KDV 2014 VVOEducation in Emergencies (EiE) for 
Children Affected by Conflict in the 
DRCPõhja-Kivu 400 000 400 000 1.9.2014 30.9 .2015 13 30.9 .2015 13 E/K
9 KDV 2014 VVOEmergency Food Security Response 
to Movement of PopulationsPõhja-Kivu 1 600 000 2 300 000 16.4 .2014 15.1 .2015 9 30.4 .2015 12.51 25.6 .2014 9.7.2014 X X X
2 13.3 .2015 15.4 .2015 XX välised 
tegurid
10 KDV 2014 VVOAppui alimentaire d'urgence en 
réponse aux mouvements des 
populations au KivuLõuna-Kivu 1 500 000 2 000 000 1.4.2014 31.12.2014 9 30.6 .2015 151 10.6 .2014 20.6 .2014 X X X
2 27. 2 .2015 11.3 .2015 XX välised 
tegurid
48 Lisad VI lisa(summa eurodes)
ELi toetus Kestus (kuudes) Otstarve PõhjendusNr
Riik
Otsuse aasta
Partneri liik
Lepingu pealkiri
Geograafiline 
piirkond
Esialgne
Lõplik 
Alguskuupäev
Lõpukuupäev 1
Esialgne
Lõpukuupäev 2
Lõplik 
Muudatuse nr
Muudatustaotlu -
se kuupäev
Muudatuse 
allakirjutamise 
kuupäev
Täiendav 
rahastamine
Pikendamine
Muu
Eelarve suuren -
damine maksete 
assigneeringute 
puudujäägi tõttu
Kindlaks tehtud 
täiendavad 
vajadused
Viivitus 
rakendamisel /
järelejäänud 
eelarve
Lõpetamiseks 
antud aeg
Muu
11 KDV 2014 ÜROImprove the food security situation 
of the conflict affected population in 
the Katanga Province.Katanga 2 000 000 2 000 000 1.5.2014 31.12.2014 8 31.3 .2015 11 1 28.11.2014 18.12.2014 X X partner
12 KDV 2014 VVOAssistance sanitaire aux populations 
vulnérables affectées par le conflit 
dans le Nord KivuPõhja-Kivu 1 070 000 1 300 000 1.4.2014 31.12.2014 9 31.3 .2015 121 6.6.2014 7.7.2014 X X X X
2 30.12.2014 30.1 .2015 X X
13 KDV 2014 VVORéponse intégrée aux mouvements 
de population dans le nord du 
KatangaKatanga 1 000 000 1 140 000 1.1.2014 31.12.2014 12 31.3 .2015 151 7.11. 2014 10.12.2014 XX välised 
teguridX
2 15.12.2014 23.12.2014 X X
14 KDV 2014 ÜROHumanitarian Coordination and 
AdvocacyKogu KDV 500 000 1 500 000 1.1.2014 31.12.2014 12 31.12.2014 12 1 23.6 .2014 4.7.2014 X X
15 KDV 2014 ÜRORéponse Rapide aux Mouvements de 
PopulationPõhja- ja 
Lõuna-Kivu, 
Idaprovints ja 
Katanga6 000 000 6 000 000 1.5.2014 31.12.2014 8 31.12.2014 8 E/K
16KDV, 
Keenia, 
Mali, 
Tšaad2014Eraette -
võteECHO FlightKDV, Keenia, 
Tšaad, Mali10 000 000 12 400 000 1.5.2014 31.1 .2015 9 31.3 .2015 111 E/K 28.10.2014 X
XX
2 E/K 30.1 .2015 X X X
17 KDV 2014Rahvus -
vaheline 
organi -
satsioonprotection, tracing and primary 
health care / psychosocial support 
programsPõhja- ja 
Lõuna-Kivu, 
Idaprovints ja 
Katanga1 000 000 3 000 000 1.1.2014 31.12.2014 12 31.12.2014 12 1 24.6 .2014 3.7.2014 X X
18 KDV 2013Rahvus -
vaheline 
organi -
satsioonAssistance to conflict-affected po -
pulation in DRC - Spontaneous Site 
Management and CoordinationKDV idaosa, 
fookuses 
Põhja-Kivu2 000 000 2 000 000 1.9.2013 1.9.2014 12 31.12.2014 16 1 31.7 .2014 11.8 .2014 X X partner
19 KDV 2014 VVOPrise en charge médicale gratuite 
des populations vulnérables et victi -
mes d'urgence médico-humanitaire 
(le Sud Kivu, DRC)Lõuna-Kivu 1 000 000 1 500 000 2.5.2014 31.12.2014 8 28.2 .2015 101 23.6 .2014 7.7.2014 X X
2 17.12. 2014 22.12.2014 XX välised 
tegurid
20 KDV 2014 VVOMedical and Psychosocial Assistance 
to Survivors of Sexual Violence 
and Women in Need of Specialised 
Gynecological Care in South KivuLõuna-Kivu 600 000 750 000 1.1.2014 31.12.2014 12 31.3 .2015 15 1 25.6 .2014 10.7 .2014 X X X X X
Eelarve suurendamine seoses uute/lisavajadustegaEelarve suurendamine maksete assigneeringute puudujäägi tõttu 2014. aastal
Ajapikendus, kui vahendid olid projekti lõpupoole veel saadaval
Projektid, mis said lisarahastamist või ajapikendust
49 Lisad
(summa eurodes)
ELi toetus Kestus (kuudes) Otstarve PõhjendusNr
Riik
Otsuse aasta
Partneri liik
Lepingu pealkiri
Geograafiline 
piirkond
Esialgne
Lõplik 
Alguskuupäev
Lõpukuupäev 1
Esialgne
Lõpukuupäev 2
Lõplik 
Muudatuse nr
Muudatustaotlu -
se kuupäev
Muudatuse 
allakirjutamise 
kuupäev
Täiendav 
rahastamine
Pikendamine
Muu
Eelarve suuren -
damine maksete 
assigneeringute 
puudujäägi tõttu
Kindlaks tehtud 
täiendavad 
vajadused
Viivitus 
rakendamisel /
järelejäänud 
eelarve
Lõpetamiseks 
antud aeg
Muu
11 KDV 2014 ÜROImprove the food security situation 
of the conflict affected population in 
the Katanga Province.Katanga 2 000 000 2 000 000 1.5.2014 31.12.2014 8 31.3 .2015 11 1 28.11.2014 18.12.2014 X X partner
12 KDV 2014 VVOAssistance sanitaire aux populations 
vulnérables affectées par le conflit 
dans le Nord KivuPõhja-Kivu 1 070 000 1 300 000 1.4.2014 31.12.2014 9 31.3 .2015 121 6.6.2014 7.7.2014 X X X X
2 30.12.2014 30.1 .2015 X X
13 KDV 2014 VVORéponse intégrée aux mouvements 
de population dans le nord du 
KatangaKatanga 1 000 000 1 140 000 1.1.2014 31.12.2014 12 31.3 .2015 151 7.11. 2014 10.12.2014 XX välised 
teguridX
2 15.12.2014 23.12.2014 X X
14 KDV 2014 ÜROHumanitarian Coordination and 
AdvocacyKogu KDV 500 000 1 500 000 1.1.2014 31.12.2014 12 31.12.2014 12 1 23.6 .2014 4.7.2014 X X
15 KDV 2014 ÜRORéponse Rapide aux Mouvements de 
PopulationPõhja- ja 
Lõuna-Kivu, 
Idaprovints ja 
Katanga6 000 000 6 000 000 1.5.2014 31.12.2014 8 31.12.2014 8 E/K
16KDV, 
Keenia, 
Mali, 
Tšaad2014Eraette -
võteECHO FlightKDV, Keenia, 
Tšaad, Mali10 000 000 12 400 000 1.5.2014 31.1 .2015 9 31.3 .2015 111 E/K 28.10.2014 X
XX
2 E/K 30.1 .2015 X X X
17 KDV 2014Rahvus -
vaheline 
organi -
satsioonprotection, tracing and primary 
health care / psychosocial support 
programsPõhja- ja 
Lõuna-Kivu, 
Idaprovints ja 
Katanga1 000 000 3 000 000 1.1.2014 31.12.2014 12 31.12.2014 12 1 24.6 .2014 3.7.2014 X X
18 KDV 2013Rahvus -
vaheline 
organi -
satsioonAssistance to conflict-affected po -
pulation in DRC - Spontaneous Site 
Management and CoordinationKDV idaosa, 
fookuses 
Põhja-Kivu2 000 000 2 000 000 1.9.2013 1.9.2014 12 31.12.2014 16 1 31.7 .2014 11.8 .2014 X X partner
19 KDV 2014 VVOPrise en charge médicale gratuite 
des populations vulnérables et victi -
mes d'urgence médico-humanitaire 
(le Sud Kivu, DRC)Lõuna-Kivu 1 000 000 1 500 000 2.5.2014 31.12.2014 8 28.2 .2015 101 23.6 .2014 7.7.2014 X X
2 17.12. 2014 22.12.2014 XX välised 
tegurid
20 KDV 2014 VVOMedical and Psychosocial Assistance 
to Survivors of Sexual Violence 
and Women in Need of Specialised 
Gynecological Care in South KivuLõuna-Kivu 600 000 750 000 1.1.2014 31.12.2014 12 31.3 .2015 15 1 25.6 .2014 10.7 .2014 X X X X X
50 Komisjoni  
vastus
Kokkuvõte
V
Kohustuslike kriteeriumide täitmise ametlikum dokumenteerimine võiks olla kasulik. Geograafilisi prioriteete täp -
sustatakse aga pidevalt komisjoni kohapealsete töötajate osalusega humanitaarabi kooskõlastamise foorumites ja 
humanitaarolukorda käsitlevate iganädalaste ajakohastatud kirjalike ülevaadete kaudu. Peale selle analüüsib komis -
jon eelarve üldise struktuuri mõistlikkust ja terviklikkust ning selle kooskõla kavandatud meetmetega.
VI
Kuna komisjon on kehtestanud terve teabevahetuskanalite ja järelevalvevahendite raamistiku, ei ole võimalik leida 
süsteemset seost aruande hilise esitamise ja probleemide hilise tuvastamise vahel.
VII
Seoses ajapikenduste ja lisaeelarvete põhjendamisega juhib komisjon tähelepanu asjaolule, et projekti iga muuda -
tuse kohta sisaldab meetmedokument FichOp1 kooskõlas kohaldatavate menetlustega projekti kestuse pikendamise 
põhjendust.
VIII
Hädaabi, taastus- ja arenguabi ühendamist peetakse endiselt prioriteetseks, ent selle rakendamisega KDVs on seo -
tud märkimisväärsed piirangud, mida tuleb tunnistada. Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat (DEVCO) 
ning humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat (ECHO) teevad tihedat koostööd, et tagada hädaabi, taas -
tus- ja arenguabi ühendamine ning jagada teavet humanitaarolukorra kohta eri piirkondades, mille tulemuseks on 
näiteks hädaabi, taastus- ja arenguabi ühendamisel põhinev terviseprogramm KDVs 11. EAFi raames.
Tähelepanekud
17
2016. aasta seisuga on hädaolukordades hariduse andmisest saanud humanitaarabi osutamise prioriteet üle maa -
ilma ja selleks on eraldatud 4% kogu eelarvest.
Vähene läbipaistvus projektivaliku etapis
Komisjon leiab, et probleem on pigem ebapiisavates ametlikes dokumentides kui väheses läbipaistvuses.
1 FichOp („fiche opérationnelle”) on humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi (ECHO) kasutatav vahend, milles dokumenteeritakse 
kohapealsete ekspertide, vastutavate ametnike, assistentide ja rahandusametnike poolt humanitaarmeetmete kohta koostatud 
tegevusanalüüside ja võetud järelmeetmete põhiaspektid kogu meetme tsükli vältel; hilisemas etapis kasutatakse seda statistilistel eesmärkidel ja 
kontrolljälje tagamiseks. Seda on nimetatud käesoleva aruande punktis 29.
Komisjoni vastus 51
26
Geograafilisi prioriteete täpsustatakse pidevalt komisjoni kohapealsete töötajate osalusega kõikides humanitaarabi 
kooskõlastamise foorumites. Peale selle esitatakse humanitaarolukorra kohta igal nädalal ajakohastatud kirjalikke 
ülevaateid, mis annavad koos viimaste ajakohaste andmetega programmitöö jaoks vajalikku teavet.
Arvestades komisjoni kohalolu, tihedat koostööd teiste osalejatega ning selgeid kriteeriume komisjoni sekkumise 
alustamise kohta (elanikkonna sundränne relvakonflikti tõttu, mis toob kaasa pakilise vajaduse humanitaarabi 
järele), ei ole kahtlust selle suhtes, et valitud projektid viidi ellu prioriteetsetes piirkondades. Kõiki teatava priori -
teetse piirkonna kohta esitatud projekte ei valita aga süstemaatiliselt, kui täitmata on mõni muu kohustuslik kritee -
rium ja/või kui puuduvad rahalised vahendid.
Peale selle on komisjon üha enam hakanud hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise valdkonna part -
nereid valima laiemalt määratletud geograafilistes piirkondades, et arvestada kõikide esmase vastuvõtu piirkonda -
dega, mis KDV idaosas aasta jooksul tekivad.
29
FichOpi suunistes, mille juhtkond 2016. aasta märtsis heaks kiitis, on esitatud juhised projektide analüüsimiseks, et 
põhjendada aruandes esitatavaid järeldusi.
Üldpõhimõtete puhul, mida süstemaatiliselt ei hinnatud, rõhutab komisjon, et soo ja vanuse/vastupanuvõime mõõ -
dikud kehtestati alles hiljuti ning need on kohustuslikud alates vastavalt 2014. aasta juulist ja 2015. aasta jaanuarist. 
Kontrollikoja kasutatud valim (kõik projektid peale ühe käivitati enne 1. juulit 2014) vastab aga ajavahemikule, mil 
kõnealused mõõdikud ei olnud veel kehtestatud.
Kaitse puhul esines vaid väga üksikuid juhtumeid, mil seda komponenti taotluste analüüsimisel eraldi ei hinnatud.
30
Rahastamistaotlustega esitatud eelarvete üksikasjalikkuse küsimuses leiab komisjon, et partnerite esitatud eelarved 
olid kavandatud kulude mõistlikkuse hindamiseks piisavalt üksikasjalikud. Üksikasjalikkuse tase on kindlaks määra -
tud üldtingimustes ning partnerluse raamlepingu suunistes, samuti finants- ja haldusraamistiku lepingus.
Komisjon analüüsib muu hulgas eelarve üldist struktuuri ja kooskõla kavandatud meetmega. Komisjoni talitused 
analüüsivad eelarve (ja selle jaotuse) mõistlikkust ja terviklikkust ning selle kooskõla kavandatud meetmetega, kasu -
tades ajaloolisi võrdlusaluseid, kui need on kättesaadavad, või kohalikku turuteavet.
31
Vt komisjoni vastus punktile 30.
Komisjoni vastus 52
33 b) 
Komisjon soovib lisada, et peaaegu pooli auditeeritud projekte on kontrollitud kaks korda.
36
Vahearuannete hilisem esitamine ei piira süstemaatiliselt komisjoni suutlikkust tegeleda võimalike tuvastatud 
probleemidega. Nagu näitavad ka muud teabevahetuskanalid ja järelevalvevahendid, ei ole tegelikult võimalik leida 
süsteemset seost aruande hilise esitamise ja selliste probleemidega tegelemise vahel, mida saab tuvastada juba 
enne vahearuannete kättesaamist.
Komisjonil on üldine järelevalveraamistik, mis hõlmab kohapealseid külastusi. Kõnealused humanitaarabiekspertide 
tehtavad regulaarsed kohapealsed külastused on kõige olulisem vahend selle hindamiseks, kas eeldatav tegevus 
toimub ja kas eeldatavaid tulemusi saavutatakse plaanipäraselt (tegeliku olukorra kontrollimine). Selliseid kohapeal -
seid külastusi täiendab kohalikul tasandil toimuv pidev dialoog partneritega. Kohapeal viibimine võimaldab kõik 
probleemid kiiresti tuvastada ja nende suhtes koos partneriga järelmeetmeid võtta.
39
Finantsandmed ei ole komisjoni töötajate kohapealsete külastuste ajal kohalikul tasandil alati kättesaadavad. See 
selgitab, miks FichOpis rahalisest rakendamisest enamikul juhtudel aru ei anta. Komisjon kaalub võimalusi selle 
probleemi lahendamiseks.
3. selgitus. Näited kohapealseid külastusi käsitlevates aruannetes esile toodud 
puuduste mõju analüüsi puudumisest
Katangas toiduga kindlustatuse tagamiseks ellu viidud mitme rahastajaga ÜRO projekti puhul tehakse järelevalvet 
meetme eelarve üle riigi, mitte provintsi tasandil. ÜRO amet esitab rahastamistaotluse kogu aasta kohta. Teised 
rahastajad teevad makseid jooksvalt ja need muutuvad aasta jooksul pidevalt. Seega saab partner esitada meetme 
kogueelarve alles aasta lõpus, kui kõik maksed on registreeritud. Seepärast ei olnud finantsandmed komisjoni töö -
tajate kohapealse külastuse ajal kättesaadavad ja seega ei olnud võimalik selle aspekti kohta mingit järeldust teha.
Peale selle kohaldatakse mitme rahastajaga meetme puhul finants- ja haldusraamistiku lepingu sätteid. Sellistel 
juhtudel käsitatakse meetme rahastamiskõlblike kulude kogusummat, millele on osutatud eritingimustes, prog -
noosina, mis võib muutuda meetme rakendamise vältel, st juhul, kui teistelt rahastajatelt oodatavaid makseid ei 
laeku. Meetme kogueelarve muudatused iseenesest ei too kaasa mingeid muutusi komisjoni maksetes. Sel põhjusel 
ei teavitanud partner ametlikult komisjoni meetme kogueelarve muutumisest ja ta ei olnud kohustatud esitama 
muudatustaotlust. Rahvusvahelisi organisatsioone või ÜRO ameteid hõlmavate mitme rahastajaga meetmete puhul 
võib partner arvandmeid aruandluse järgmises etapis ühepoolselt ajakohastada, et kajastada eelarves toimunud 
muutusi.
40
Seni kehtinud auditistrateegia aegus 2015. aasta lõpus ning ECHO kõrgemal juhtkonnal on pooleli ajavahemikku 
2016–2020 hõlmava uue auditistrateegia (sh uue valimite moodustamise metoodika) heakskiitmine. Uue metoodi -
kaga püütakse tõepoolest saavutada suurem sünergia järelevalveraamistikuga, eelkõige seeläbi, et võetakse arvesse 
riskianalüüse, mille tegevusüksused on partnerite ja meetmete kohta koostanud.
Komisjoni vastus 53
42
KDV puhul kavandati hindamist 2016. aastal, aga käimasoleva tulemusauditi tõttu ei ole see enam prioriteet. Tõe -
näoliselt lisatakse see 2017. aasta hindamisprogrammi.
44
Tegemist on ilmselgelt küsimusega, mis nõuab teatavaid kohandusi praeguses infosüsteemis (APPEL), ning komisjon 
uurib võimalusi selle puuduse kõrvaldamiseks.
47
FichOpi suunised, mille komisjon 2016. aasta märtsis heaks kiitis, peaksid aitama parandada hinnangus sisalduva 
teabe järjepidevust.
48
Menetlust komisjoni makse vähendamiseks puuduliku/osalise/hilise rakendamise tõttu on harva kasutatud.
Keeruline on täpselt ja õigesti hinnata, kas ebarahuldavad tulemused on tingitud kehvast toimimisest või tulenevad 
kontekstist (konteksti muutumine, juurdepääsu puudumine, julgeolekuga seotud ja logistilised piirangud).
Uue, 2014. aasta partnerluse raamlepingu sätetega on komisjonile ette nähtud võimalus vähendada toetust juhul, 
kui meedet ei ole rakendatud või kui seda on rakendatud puudulikult, osaliselt või hilinemisega. Komisjon on 
tugevdanud ja selgitanud sisemenetlusi eesmärgiga tagada, et igasugune vähendamine on õiguslikult korrektne 
ning proportsionaalne puuduse raskusastme ja ulatusega. Kui tulemusi ei ole saavutatud, on edasivolitatud eelar -
vevahendite käsutaja esitatud märkega „õigsus tõendatud” kaasas lisa, milles on põhjendatud makse vähendamist 
puudulike tulemuste tõttu, või vääramatu jõu argumendist lähtuv põhjendus.
Oht, et puudulike tulemustega kaasneva menetluse tõttu kaotatakse eelarvevahendeid, on aga väga väike, sest 
võimalikud vabanenud summad saab asjaomase humanitaarabi rakenduskava rakendamisaja (24 kuu) jooksul teha 
kättesaadavaks muude projektide jaoks. Võimalike vabanenud summade taaskasutamise suutlikkust tõendab ECHO 
eelarve täitmise määr, mis on aastate jooksul püsinud 98% juures.
5. selgitus. Omaalgatuslike pagulasasunduste haldamine ja koordineerimine  
KDVs (nr 18)
57 300  euro suurune summa arvutati 3. punkti tulemuse kogukulude (572 998  eurot) põhjal; rakendamisel esinenud 
viivituste tõttu saavutati see tulemus osaliselt. Komisjon kohaldas puudulike tulemuste tõttu 10%-list määra, mis 
lisandus maha arvatud rahastamiskõlbmatutele kuludele.
Sama partneriga sõlmiti tõepoolest leping ka järgmisel aastal, kuna ta on riigi tasandil volitatud partner laagrite 
koordineerimise ja haldamise valdkonnas ning seega oluline partner konfliktipiirkondades toimuva elanikkonna 
sundrände küsimustes. Komisjon otsustas oma makseid vähendada, kuid säilitada strateegilistel põhjustel siiski 
teatav toetus.
Komisjoni vastus 54
51
Tingituna asjaolust, et pagulaste arvuga seotud koormus on aastate jooksul oluliselt vähenenud (250 000 inimeselt 
vähem kui 70 000 inimeseni), oli komisjon sunnitud juhtiva ameti kaudu antavat toetust otstarbekamaks muutma 
(tulenevalt koormuse vähenemisest vähenes rahastatavate partnerite arv).
Ent kuna selle meetme partnerile oli komisjoni toetus mitmeks aastaks juba antud, oli soovitatav sujuv väljumisstra -
teegia / tegevuse üleandmine juhtivale ametile, et piirata võimalikku kahjulikku mõju abisaajatele (tagades põhi -
liste tervishoiuteenuste jätkumise). Sellega seoses lubati teha 2013. aasta humanitaarabi rakenduskavas muudatus, 
millega pikendati lepingut veel kuue kuu võrra ning anti täiendavaid vahendeid 450 000  euro ulatuses, kasutades 
olemasolevaid rahalisi vahendeid.
52
Nimetatud meetme puhul anti pikendus esmajoones prioriseeritud vajaduste ja haavatavuse alusel. Selliste piken -
dustega nõustumise põhjused on alati olnud seotud abisaajate vajadustega – andes partnerile lisaaega, on komisjon 
selgelt esikohale seadnud abisaajate pakiliste vajaduste täitmise. Toetuse tagasinõudmine või muudele projektidele 
ümbersuunamine oleks võtnud liiga kaua aega ja sel juhul oleksid hetkevajadused täitmata jäänud. Seda ei peetud 
realistlikuks valikuvõimaluseks.
53
Komisjoni humanitaarabi ja arengukoostöö valdkonna peadirektoraadid uurivad tihedas koostöös kõiki võimalusi, 
kuidas tagada hädaabi, taastus- ja arenguabi ühendamine, ning jagavad tavaliselt teavet humanitaarolukorra kohta 
KDV eri piirkondades. Komisjoni tasandil on see endiselt prioriteetne, kuid KDV kontekstis esineb hädaabi, taastus- 
ja arenguabi ühendamisel olulisi piiranguid.
KDV puhul lähtub komisjoni arengukoostöö Cotonou lepingust, mille kohaselt on juhtroll KDV valitsusel, kes määrab 
kindlaks prioriteedid. Ainus sihtvaldkond, mis võib teoreetiliselt olla seotud komisjoni antava humanitaarabiga, on 
tervishoid. Valitsuse poliitika kohaselt suunatakse arengu- ja kahepoolne abi hooletusse jäänud aladele väljaspool 
konfliktipiirkondi, sest võrreldes konfliktidest haaratud piirkondadega riigi idaosas, paistavad rahvusvahelised 
osalejad olevat nende toetamisest loobunud. Arenguabi andjate ja riigiasutuste seisukohast on nendele aladele 
keskendumine loomulik, sest need pakuvad stabiilsust ja turvalisust ning seal puudub oht, et projektidest vägivalla 
tõttu loobutakse. Seepärast avaldab stabiilsetesse piirkondadesse investeerimine suurema tõenäosusega teatavat 
mõju vaesuse vähendamisele. Peale selle tajutakse õigustatult, et riigi idaosa konfliktipiirkonnad (kuhu on suu -
natud komisjoni antav humanitaarabi) saavad kasu humanitaarabi andjate (vabaühendused) suuremast kohalole -
kust, samal ajal kui ülejäänud riigis on kohal väga vähe organisatsioone, et tegeleda struktuursete probleemide ja 
kroonilise vaesusega. Komisjonilt ei saa eeldada hädaabi, taastus- ja arenguabi ühendamist käsitlevate arutelude 
algatamist piirkondades, kus keskpikas perspektiivis esineb oht, et projektidest loobutakse või et neid mõjutavad 
oluliselt hädaolukorrad.  Viimase viie aasta jooksul on ainus suhteliselt stabiilne piirkond riigi idaosas olnud varem 
Issanda Vastupanuarmeest mõjutatud alad Ülem-Weles ja Alam-Weles (Idaprovintsi põhjaosas), millega seoses on 
komisjoni talitused pidanud läbirääkimisi edukaks üleminekuks hädaabi, taastus- ja arenguabi ühendamisele. KDV 
idaosa ülejäänud piirkonnad, kus antakse komisjoni humanitaarabi, on endiselt ebastabiilsed ning kaardil ei ole 
võimalik näidata ainsatki piirkonda, kus ei toimuks terve aasta vältel või kauemgi relvarühmituste tegevust, tapmisi 
ja/või sundrännet.
Seepärast on võimalused sellises kontekstis piiratud, ent kui tingimused on geograafilises mõttes täidetud (piirkond 
stabiliseerub) ning vastavad valitsuse prioriteetidele / sihtvaldkondadele (tervishoid) ja prioriteetsetele piirkonda -
dele (Ida-Kasai, Lomami, Lulua, Põhja-Kivu, Ituri, Ülem-Wele, Kesk-Kongo), soovitatakse tungivalt ühendada hädaabi, 
taastus- ja arenguabi. Auditiperioodi jooksul on selline stsenaarium tõepoolest ühel korral aset leidnud (vt eespool).
Komisjoni vastus 55
Hiljuti pidasid DEVCO ja ECHO läbirääkimisi Lõuna-Kivu provintsis asuva Panzi haigla toetamise üleandmise kohta, 
mille tulemuseks on DEVCO 3 miljoni euro suurune projekt (mida rahastatakse üleilmsete avalike hüvede ja problee -
mide programmi raames). Kõnealuse meetme eesmärk on viia keskus vastavusse EAFi riiklikust terviseprogrammist 
toetatavate üldhaiglate standarditega, et tulevikus oleks võimalik see programmi kaasata.
Muud hädaabi, taastus- ja arengukoostöö ühendamise algatused toimuvad väljaspool konfliktipiirkondi (toiduga 
kindlustamatuse sektoris Kasai provintsides ning tervishoiu ja vee sektoris koolerast mõjutatud aladel).
54
Võttes arvesse Ida-Kongos valitsevat olukorda, eriti julgeolekut, on seni olnud võimalik rakendada vaid üks hädaabi, 
taastus- ja arengukoostöö ühendamise projekt (tervishoiu valdkonnas). Komisjon kasutab aga jätkuvalt kõiki ole -
masolevaid võimalusi hädaabi, taastus- ja arengukoostöö ühendamiseks (näiteks Panzi haigla toetamise algatus 
Lõuna-Kivus või missioon Põhja-Kivus, mida liidu delegatsioon KDVs kaalub). Komisjon on võtnud tööle tervishoiu -
spetsialisti, et jätkata kõikide hädaabi, taastus- ja arengukoostöö ühendamise võimaluste uurimist.
Uganda puhul juhib komisjon tähelepanu sellele, et Uganda valitsus on koostanud pagulasi hõlmava arengukava, 
mis toob kokku humanitaarabi ja arengukoostöö asutused, et arutada seoses pagulastega pikaajalisi lahendusi, 
millesse on kaasatud vastuvõtvad kogukonnad.
55
Asjaolu, et kõnealust küsimust ei ole lahendatud ja et see igal aastal uuesti prioriteedina esile kerkib, osutab mit -
mele piirangule/probleemile, mis seda takistavad.
Mitme põlvkonna kogenud arengukoostöö- ja humanitaarabieksperdid on püüdnud seda küsimust lahendada, kuid 
suurema eduta. Isegi ÜRO stabiliseerimismissioon KDVs (MONUSCO), millel on sihtotstarbeline stabiliseerimisüksus, 
on teinud viimase kahe aasta vältel plaane ja pidanud koosolekuid M23 mässuliste käest vabastatud alade stabi -
liseerimiseks, kuid neil ei ole ette näidata mitte ühtegi projekti, rääkimata sellest, et endised M23 alad on praegu 
abitöötajate jaoks üks ohtlikumaid kohti (ja veelgi vähem sobilikud arengukoostöö asutustele, kelle riskide võtmise 
künnis on madalam).
Hädaabi, taastus- ja arengukoostöö ühendamisel takistavad edu saavutamast samad probleemid, mille on kindlaks 
teinud mitu komisjoni talitust: konfliktiolukord, turvalisuse puudumine ja elanikkonna sundränne, mis ei soodusta 
arengukoostöö meetmeid. Hädaabi, taastus- ja arengukoostööd on võimalik ühendada ainult siis, kui täidetud on 
miinimumtingimused, kuid konfliktipiirkondades, kus ECHO on töötanud, see nii ei ole.
Komisjoni vastus 56
Järeldused ja soovitused
57
Komisjon leiab, et probleem on pigem ebapiisavates ametlikes dokumentides kui väheses läbipaistvuses.
1. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega. Komisjon leiab, et probleem on pigem ebapiisavates ametlikes dokumentides kui 
väheses läbipaistvuses.
Komisjon on selleks juba samme astunud FichOpi suuniste vastuvõtmisega 2016. aasta märtsis. Samuti koostatakse 
jätkuõppe programm selle tagamiseks, et töötajad on nende suunistega tutvunud ja suudavad neid järgida.
59
Partnerite esitatud eelarve üksikasjalikkuse tase on kindlaks määratud üldtingimustes ning partnerluse raamlepingu 
suunistes. Asjaomast üksikasjalikkuse taset peetakse piisavaks, et hinnata kavandatud kulude mõistlikkust. Teabe 
taseme suurendamine ei tooks kaasa reaalset lisaväärtust.
2. soovitus
Komisjon nõustub selle soovitusega.
Ühelt poolt märgib komisjon, et eelarve, nagu see on määratletud üldtingimustes, partnerluse raamlepingu suunis -
tes ning finants- ja haldusraamistiku lepingu partneritele mõeldud suunistes, on piisavalt üksikasjalik tulemuste saa -
vutamiseks vajalike kulude mõistlikkuse hindamiseks. Komisjoni talitused juba analüüsivad eelarve (ja selle jaotuse) 
mõistlikkust, terviklikkust ning kooskõla kavandatud meetmetega, kasutades ajaloolisi võrdlusaluseid, kui need on 
kättesaadavad, või kohalikku turuteavet.
Teiselt poolt võib osutuda vajalikuks koostada kontrollnimekiri kõnealuse analüüsi dokumenteerimiseks või lühisuu -
nised hindamise kohta.
60
Teabe hilisem esitamine partnerite poolt ei takista süstemaatiliselt komisjonil tekkinud probleeme kiirelt lahendada 
ja edasise kavandamise jaoks kogemusi saada. Tänu teabevahetus- ja järelevalveraamistikule, mille komisjon on 
koos oma partneritega kehtestanud, ei ole võimalik leida süsteemset seost aruande hilise esitamise ja probleemide 
varajase tuvastamisega seotud võimalike raskuste vahel. Komisjoni töötajate regulaarsed kohapealsed külastused 
on üks vahend selle hindamiseks, kas eeldatav tegevus toimub ja kas eeldatavaid tulemusi saavutatakse plaani -
päraselt (tegeliku olukorra kontrollimine). Selliseid kohapealseid külastusi täiendab kohalikul tasandil toimuv pidev 
dialoog partneritega.
Komisjoni vastus 57
3. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega ja uurib võimalusi komisjonisisese aruandlussüsteemi parandamiseks selles 
valdkonnas.
4. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega, et kontrollkülastuste tulemuseks peaks olema peamiste küsimuste süsteemne hin -
damine. 2016. aasta märtsis kehtestatud FichOpi suunised sisaldavad järelevalvet käsitlevat jagu, milles on esitatud 
juhised kontrollkülastusi tegevatele komisjoni töötajatele. Kavas on korraldada koolitusi kõnealuste suuniste süste -
maatilise kasutamise soodustamiseks ja tagamiseks. Kontrollnimekirja kasutuselevõtmist peetakse aga üleliigseks.
61
KDV puhul kavandati hindamist 2016. aastal, aga käimasoleva tulemusauditi tõttu ei ole see enam prioriteet. Tõe -
näoliselt lisatakse see 2017. aasta hindamisprogrammi.
5. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega ja uurib võimalusi, mis aitaksid soovituse eesmärki täita, võttes arvesse üldise aru -
andlusstruktuuri tõhusust.
6. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega ja on seisukohal, et FichOpi suuniste vastuvõtmisega 2016. aasta märtsis on ta sel -
leks juba samme astunud. Suunised peaksid aitama parandada hinnangus sisalduva teabe järjepidevust ning luua 
vajaliku seose saavutatud tulemuste ja üldise järelduse vahel.
7 . soovitus
Komisjon nõustub, et täiendavat rahastamist ja ajapikendusi on vaja selgelt põhjendada. Tegelikult on piisav raamis -
tik juba kehtestatud. Projektide mis tahes ajapikendused ja täiendav rahastamine kiidetakse heaks partneri esitatud 
põhjenduse alusel. Põhjenduse hinnang, mille koostavad töötajad kohapeal ja peakontoris, kantakse lõpuks  
FichOpi, et juhtkond selle heaks kiidaks.
8. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega hädaabi, taastus- ja arenguabi ühendamise prioriteediks seadmise kohta ning jätkab 
oma jõupingutusi tagada, et see kajastuks konkreetsetes meetmetes.
Kuigi nimetatud üldeesmärk on komisjoni tegevuskavas olulisel kohal, on seda eesmärki KDV konteksti eripärade 
tõttu äärmiselt raske saavutada, sest piiranguid ei ole võimalik kõrvaldada.

KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
Sündmus Kuupäev
Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus 28.4 .2015
Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) 15.3 .2016
Aruande lõplik vastuvõtmine pärast ärakuulamismenetlust 10.5 .2016
Komisjoni (või mõne teise auditeeritava) vastuste saamine kõigis keeltes 2.6.2016
Audiitorid järeldavad, et üldiselt haldas komisjon 
humanitaarabi konfliktidest mõjutatud elanikkonnale 
Ida-Aafrika järvede piirkonnas mõjusalt.
Rahastamine oli suunatud hästi määratletud peamistele 
prioriteetidele, kuid prioriteetide täpsustamise ja 
sobivaimate projektide valimise etapp ei olnud piisavalt 
selge. Ei olnud võimalik kindlaks teha, kas valituks 
osutusid kõige sobivamad projektid.
Üldiselt oli komisjoni järelevalve asjakohane, kuigi 
komisjon oleks võinud saadud teavet paremini kasutada. 
Võttes arvesse piirkonna probleeme, saavutas suurem osa 
kontrollitud projekte rahuldavad tulemused.
EUROOPA
KONTROLLIKODA