EUROOPA KOMISJON Brüssel,8.6.2018 COM(2018) 448 final KOMISJONI ARUANNE 20. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi

kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse

Koondaruanne 2016. aasta kohta



KOMISJONI ARUANNE 20. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi

kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse

Koondaruanne 2016. aasta kohta 1. Sissejuhatus Euroopa Liit (EL) võttis 2005. aastal metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (Forest Law Enforcement, Governance and Trade, FLEGT) 2003. aasta tegevuskava elluviimise raames vastu 20. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse (edaspidi „FLEGT-määrus“). 2008. aastal võttis komisjon vastu ka rakendusmääruse (EÜ) nr 1024/2008 , millega kehtestatakse FLEGT-määruse üksikasjalikud rakendusmeetmed. FLEGT-määruses on sätestatud eeskirjad FLEGT-litsentsimissüsteemi rakendamiseks puitu tootvate riikidega sõlmitud vabatahtlike partnerluslepingute kaudu, sealhulgas nõue, et FLEGT-partnerriikidest pärit puittoodete importimisel ELi peab neil olema FLEGT-litsents. FLEGT-litsentsimissüsteem võeti esimest korda kasutusele 15. novembril 2016, kui FLEGT-litsentse hakati väljastama Indoneesias. Indoneesia oli ainuke FLEGT-partnerriik, kes seda süsteemi 2016. aastal kasutas. FLEGT-määruse artikli 8 lõike 3 kohaselt peab komisjon koostama ja avalikustama iga-aastase koondaruande, mis põhineb liikmesriikide poolt eelmise kalendriaasta kohta esitatud teabel kooskõlas artikli 8 lõikega 1. Et liikmesriikide aruandlust hõlbustada, määras komisjon kooskõlas artikli 8 lõikega 2 kindlaks aruandevormi. Liikmesriigid nõustusid vormiga FLEGT-eksperdirühmas. Et hõlbustada järelevalvet FLEGT-litsentsimissüsteemi toimimise üle, sisaldab vorm lisaks artikli 8 lõike 1 alusel nõutavatele andmetele ka vajalikku teavet liikmesriikide peamiste kohustuste kohta FLEGT-määruse raames (nt määratud pädev asutus / pädevad asutused, sanktsioonid), samuti teavet FLEGT-litsentsimissüsteemi rakendamise praktiliste küsimuste kohta. Käesolevas aruandes esitatakse analüüs liikmesriikide esimeste aastaaruannete kohta FLEGT-litsentsimissüsteemi rakendamisest 2016. aastal ning see aruanne hõlmab perioodi 15. novembrist kuni 31. detsembrini 2016. Analüüs näitab FLEGT-määruse rakendamise hetkeseisu kogu ELis, selles tuuakse välja järeldused ja kirjeldatakse järgmisi samme. Konsultant UNEP-WCMC on koostanud komisjonile riiklikest aruannetest üksikasjalikuma analüüsi. See analüüs sisaldab täpsemat teavet ja on saadaval komisjoni veebisaidil. 2.Taust Ebaseaduslik metsaraie on suure rahvusvahelise tähtsusega ulatuslik probleem. Sellel on laastav mõju mitmele maailma väärtuslikemale allesjäänud metsale ja neis elavatele inimestele, kes sõltuvad metsast saadavatest ressurssidest. Ebaseaduslik metsaraie aitab kaasa troopiliste metsade raadamisele ja metsade seisundi halvenemisele, millest võib olla põhjustatud 7–14 % kogu inimtekkelisest CO2-heitest. Samuti ohustab see elurikkust ja kahjustab säästvat metsamajandamist ning avaldab negatiivset mõju vaesuse vähendamisele, jätkusuutlikule ja kaasavale majanduskasvule ja kestlikule arengule muu hulgas seeläbi, et kahjustab kohaldatavaid õigusakte järgivate ettevõtjate majanduslikku jätkusuutlikkust. 2003. aasta FLEGT-tegevuskavas on esitatud ELi vastus ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubandusega võitlemiseks seeläbi, et parandatakse metsahaldust, tõhustatakse õigusaktide täitmise järelevalvet ning toetatakse seaduslikult ülestöötatud puidu ja puittoodetega kauplemist. FLEGT-tegevuskava üks peamine element on FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamine, millega tagatakse, et süsteemis osalevatest riikidest eksporditakse üksnes seaduslikult ülestöötatud puitu. FLEGT-litsentsimissüsteemi rakendatakse puitu tootvate riikidega vabatahtlike partnerluslepingute sõlmimise kaudu. FLEGTi vabatahtlike partnerluslepingute kohaselt töötavad eksportivad riigid välja süsteemid, et kontrollida ELi eksporditava puidu seaduslikkust, ning litsentsimissüsteemi, millega tagatakse, et liitu imporditud puit on üles töötatud kooskõlas partnerriigi õigusnõuetega, nagu on sätestatud vastavas FLEGTi vabatahtlikus partnerluslepingus. FLEGT-litsentsimissüsteemi kohaldamisala hõlmab FLEGT-määruse II lisas loetletud kohustuslike toodete põhinimekirja, samuti täiendavaid riigipõhiseid tooteid, mis loetletakse III lisas (kooskõlas vastavas vabatahtlikus partnerluslepingus kokkulepitud kohaldamisalaga). Tänase seisuga on sõlmitud kuus vabatahtlikku partnerluslepingut Kameruni, Kesk-Aafrika Vabariigi, Ghana, Indoneesia, Libeeria ja Kongo Vabariigiga. Läbirääkimised on pooleli veel üheksa partnerriigiga: Côte d’Ivoire, Kongo Demokraatlik Vabariik, Gabon, Guyana, Honduras, Laos, Malaisia, Tai ja Vietnam. FLEGTi vabatahtlik partnerlusleping ELi ja Indoneesia vahel jõustus 1. mail 2014 . Lepinguga on kehtestatud Indoneesia jaoks FLEGT-litsentsimissüsteemi raamistik, institutsioonid ja süsteemid. Lepingus on sätestatud puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteemi (Timber Legality Assurance System (TLAS)) ehk indoneesia keeles „Sistem Verificasi Legalitas Kayu (SVLK)“ tarneahela kontroll, õigusvastavuse raamistik ja sõltumatute auditite nõuded. Indoneesia TLASi positiivse tulemusega ühishindamise järel sai Indoneesiast 15. novembril 2016 esimene riik, kes kasutab FLEGT-litsentsimissüsteemi. Kooskõlas FLEGT-määruse artikli 10 lõigetega 1 ja 3 hõlmas otsus FLEGT-litsentsimissüsteem Indoneesias kasutusele võtta FLEGT-määruse I ja III lisa muutmist komisjoni delegeeritud määrusega , et lisada Indoneesia ja selle litsentsiteabeüksus (Licensing Information Unit, LIU) I lisasse „Partnerriigid ja nende määratud litsentse väljastavad asutused“ ning tooted, mille suhtes kohaldatakse FLEGT-litsentsimissüsteemi, III lisasse „Puittooted, mille suhtes kohaldatakse FLEGT-litsentsimissüsteemi üksnes vastava partnerriigi puhul“. See puudutab suuremat osa ELi puidumääruses (EU Timber Regulation, EUTR) nimetatud toodetest ning Indoneesia ja ELi vabatahtliku partnerluslepingu I lisa kohaselt ka mööblit, küttepuitu, puidust töövahendeid, puidust tisleri- ja puusepatooteid, puidutselluloosi, paberit ja pabertooteid, köögitarbeid ja lauanõusid ning lisatooteid . Indoneesia FLEGT-litsentsimissüsteem ei hõlma kahte tüüpi tooteid: 1) rotang- või bambustooteid ning 2) muust kui puidust saadud materjalist ja ringlussevõetud materjalist paberit. Peale selle tuleb märkida, et Indoneesia seadused keelavad eksportida suurt hulka tooteid (nt palke), mis jäävad küll põhimõtteliselt FLEGT-litsentsimissüsteemi kohaldamisalasse, aga mida ei saa vabatahtliku partnerluslepingu artikli 4 kohaselt FLEGT-litsentsi alla arvata ja seega ELi importida.

Et toetada FLEGT-litsentsimissüsteemi rakendamist ELis, töötas komisjon välja IT-süsteemi FLEGIT/TRACES, mis võimaldab FLEGT-litsentside elektroonilist haldamist liikmesriikides ja mis on ühtlasi FLEGT-litsentside keskne teabehoidla. 2014. aastal avaldas komisjon ka „Tollikontrolli ja FLEGTi hõlmavad rakendussuunised“, et toetada tolliasutusi tööülesannete tõhusal täitmisel kooskõlas FLEGT-määrusega. Et edastada ettevõtjatele ja FLEGTi pädevatele asutustele FLEGT-litsentsimissüsteemi rakendamise kohta olulist teavet, töötati lisaks välja FLEGT-litsentside teabepunkt ( www.flegtlicence.org ). Lõpetuseks edastas komisjon liikmesriikidele kooskõlas rakendusmääruse (EÜ) nr 1024/2008 artikli 3 lõikega 2 Indoneesia määratud litsentse väljastavate asutuste nimed ja muud olulised andmed, iga litsentse väljastava asutuse tõendatud templijäljed ja allkirjanäidised ning Indoneesias kasutatava FLEGT-litsentsi templinäidised. 3.FLEGTi iga-aastaste aruannete analüüs Kooskõlas FLEGT-määruse artikliga 8 peavad liikmesriigid esitama iga aasta 30. aprilliks aruande FLEGT-litsentsimissüsteemi rakendamise kohta eelmisel kalendriaastal. Liikmesriikide esitatud iga-aastased aruanded on komisjoni jaoks oluline mehhanism FLEGT-määruse rakendamise jälgimiseks. Ühtlasi on need aluseks teabe jagamisele liikmesriikide ja teiste sidusrühmadega ning toetavad arengusuundade, suundumuste, puuduste või probleemkohtade ning ka võimalike lahenduste kindlakstegemist. Artikli 8 lõike 3 alusel koostatud koondaruanne põhineb liikmesriikide 2016. aasta aruannetes esitatud teabel perioodi kohta 2016. aasta 15. novembrist kuni 31. detsembrini. 15 liikmesriiki esitasid aruanded õigel ajal, samas kui 13 liikmesriiki esitasid aruanded pärast tähtaja möödumist. 4.Rakendamise hetkeseis FLEGT-määruse kohaselt peavad liikmesriigid määrama pädeva(d) asutuse(d) ning võtma vastu tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad sanktsioonid määruse jõustamiseks. Riikide aruanded annavad ülevaate riikliku rakendamise hetkeseisust ja võimaldavad hinnata liikmesriigiti saavutatud järjepidevust. 4.1Pädevate asutuste määramine Kõik liikmesriigid on kooskõlas FLEGT-määruse artikli 7 lõikega 1 määranud pädeva(d) asutuse(d) ja kõik aruandvad liikmesriigid peale ühe (Portugal) andsid teada, millise õigusakti alusel vastavad pädevad asutused määrati. Seitsmes liikmesriigis on FLEGT-litsentsimise pädevaks asutuseks või sellise pädeva asutuse osaks määratud tolliasutus. 21 liikmesriigis on tolliasutus ja pädev asutus eraldi asutused. Nendes liikmesriikides peaksid olema kehtestatud kokkulepped tagamaks asutuste tulemusliku koostöö FLEGT-litsentside menetlemisel, et pädev asutus saaks vastavaid ülesandeid tolliasutusele delegeerida ning saada vajalikku teavet FLEGT-litsentsi ja konkreetse saadetise vastavuse kontrollimiseks. Selline delegeerimisvõimalus on kehtestatud kõikides liikmesriikides peale ühe (Belgia). Vaatamata sellele on mõned liikmesriigid teatanud, et asutustevahelist koostööd saaks veelgi parandada. 4.2 Imporditud puidu mahud ja seotud FLEGT-litsentside number Kooskõlas FLEGT-määruse artikli 8 lõikega 1 peaksid liikmesriigid esitama möödunud kalendriaasta kohta aruande, mis hõlmab järgmist: (a)FLEGT-litsentsimissüsteemi alusel liikmesriiki imporditud puittoodete maht vastavalt II ja III lisas näidatud HS-rubriikidele partnerriikide kaupa; (b)saadud FLEGT-litsentside arv II ja III lisas näidatud HS-rubriikide ja partnerriikide kaupa; (c)artikli 6 lõike 1 kohaldamise korral juhtumite arv ja puittoodete mahud Tasub märkida, et liikmesriigid on ilmselt tõlgendanud erinevalt seda, millist teavet tuleb litsentside arvu ja mahtude kohta esitada.



Litsentside arv 2016. aastal esitati FLEGT-litsentsid 16 liikmesriigile 28st, kusjuures litsentside arv oli liikmesriigiti väga erinev (joonis 1). Aruannete kohaselt saadi kokku 591 litsentsi. Mõned liikmesriigid teatasid igast litsentsist eraldi ja tõid välja, millised litsentsid hõlmasid rohkem kui ühte harmoneeritud süsteemi (Harmonised Commodity, HS) koodi. Teised esitasid teavet HS-koodide kaupa ja kõikide litsentside pealt kokku arvutatud üldmahtude kohta. Viimasena kirjeldatud lähenemise puhul arvestati mõnda litsentsi aga mitu korda ja seetõttu võeti liikmesriikidega ühendust, et kinnitada kõikide 2016. aastal saadud litsentside koguarv. Kõik asjassepuutuvad liikmesriigid vastasid ja kinnitasid litsentside koguarvu.

Joonis 1 . 2016. aastal saadud FLEGT-litsentside arv. Imporditud kogused Liikmesriigid teatasid kokku üle 13 600 tonni FLEGT-litsentsiga puidu importimisest aruandeperioodi vältel. Peamiselt imporditi järgmisi tootekategooriaid: mööbel (HS 9403), pabertooted (HS 4802), tisleri- ja puusepatooted (HS 4418), vineer ja samalaadsed tooted (HS 4412) ning puit „pidevprofiiliga“ (HS 4409) (joonis 2). Peamised nimetatud toodete importijad on esitatud joonisel 3. Joonis 2. FLEGT-litsentsiga toodete import Indoneesiast ELi 2016. aastal koguste alusel (kg), HS-koodi alusel (HS-koodide täispikk kirjeldus on toodud lisas A). Mõned liikmesriigid esitasid teavet FLEGT-litsentsides esitatud koguste alusel, samas kui teised esitasid sama teavet tollideklaratsioonides esitatud koguste alusel . Kuna FLEGT-litsentsides ja tollideklaratsioonides esitatud kogustes võib mitmesugustel põhjustel esineda teatavaid vasturääkivusi, pole nende kahe lähenemise alusel esitatud andmed alati võrreldavad. Esimese lähenemise puhul arvestatakse 2016. aasta lõpus kinnitatud litsentsid aasta koguimpordi hulka (aastalõpu tehingud) isegi sel juhul, kui saadetis läbis tolli alles 2017. aastal, samas kui tollideklaratsioonide alusel arvestataks samad kogused hoopis 2017. aasta alla. FLEGT-määruse artikli 8 lõikes 1 täpsustatakse, et liikmesriigid peaksid esitama teavet imporditud puittoodete koguste kohta; aruannetes esinevad vasturääkivused tulenevad ilmselt määruse ja aruandevormi erinevatest tõlgendustest. Juhtumid, kus saadetis ei kuulu FLEGT-litsentsi alla 2016. aastal oli kõigil asjassepuutuvatel Indoneesiast tulnud saadetistel kehtiv FLEGT-litsents ja ükski liikmesriik ei kohaldanud FLEGT-määruse artikli 6 lõiget 1, st liikmesriigid ei kehtestanud ühtegi sanktsiooni ega võtnud muid kehtivate siseriiklike õigusaktide kohaseid meetmeid. 4.3Saadetiste täiendav kontrollimine FLEGT-määruse artikli 5 lõike 4 kohaselt kasutavad pädevad asutused riskipõhist lähenemist, et otsustada, kas saadetisi on vaja täiendavalt kontrollida. 17 liikmesriigis on sätestatud, millised asutused ja millal peavad FLEGT-litsentsiga saadetisi täiendavalt kontrollima (lisa B, tabel 1). Liikmesriigid teatasid mitmesuguste riskikriteeriumite kasutamisest, et jõuda selgusele, kas saadetist tuleb täiendavalt kontrollida, sh teabe mittevastavuse korral FLEGT-litsentsi ja muude dokumentide, nt arvete, veokirjade ja tollivormistuse teabe vahel (lisa B, tabel 1). 12 liikmesriiki on teinud korraldusi asjatundjate abi kasutamiseks puidu tuvastamiseks ja veel kolm liikmesriiki teatasid ettevalmistustest selliste korralduste tegemiseks. 10 liikmesriigil pole mingeid korraldusi ja kolm liikmesriiki ei esitanud sellekohast teavet. Kolm liikmesriiki tegid 2016. aastal ELi imporditud FLEGT-litsentsiga 591 saadetise puhul FLEGT-saadetiste füüsilise kontrolli: Küpros (kolm kontrolli), Itaalia (kaheksa kontrolli) ja Ühendkuningriik (üks kontroll). Ülejäänud liikmesriikidest 23 kinnitasid, et füüsilisi kontrolle ei toimunud, samas kui kaks liikmesriiki (Rumeenia, Sloveenia) jätsid täpsustamata, kas füüsilisi kontrolle tehti või mitte. 4.4FLEGT-litsentside menetlustasud FLEGT-määruse artikli 5 lõike 6 kohaselt on liikmesriikidel õigus küsida FLEGT-litsentside menetlemise eest tasu ja vastavate tasude võtmisest teatas viis liikmesriiki. Tasude suurus jäi vahemikku 11 kuni 390 eurot, kusjuures 23 liikmesriiki teatas, et ei küsi praegu litsentside eest tasu (lisa B, tabel 2). 4.5Sanktsioonid FLEGT-määruse artikli 5 lõikes 8 on öeldud: „Iga liikmesriik määrab kindlaks käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavad sanktsioonid. Sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.“ Ükski liikmesriik ei teatanud sanktsioonide kehtestamisest 2016. aastal FLEGT-määruse rikkumise eest. 19 liikmesriigi aruanded sisaldasid teavet võimalike sanktsioonide kohta. Ülejäänud üheksa liikmesriigi puhul võeti teabe saamiseks ühendust otse pädevate asutustega. Kuus liikmesriiki teatasid halduskaristuste määramisest, kaheksa liikmesriiki kriminaalkaristuste võimalikust rakendamisest ja 14 liikmesriiki mõlemat tüüpi karistuste võimalikust määramisest. Võimalikud trahvid algavad vaid 30 eurost ja ulatuvad lausa 24 miljoni euroni ning 16 liikmesriiki kinnitasid, et rikkumise eest võidakse karistada ka vabadusekaotusega (lisa B, tabel 3). Kooskõlas FLEGT-määruse artikli 5 lõikega 7 võivad tolliasutused peatada puittoodete lubamise ringlusse või neid kinni pidada, kui on andmeid litsentsi võimaliku kehtetuse kohta, ning 25 liikmesriiki on teatanud, et võivad puittooted konfiskeerida (joonis 4). Küpros, Saksamaa, Portugal, Slovakkia ja Rootsi täpsustasid, et konfiskeeritud kaupadega toimitakse ühel järgmistest viisidest: saadetis müüakse maha või hävitatakse või tagastatakse päritoluriigile. Itaalias võidakse konfiskeeritud kaupu kasutada hariduslikul või teaduslikul eesmärgil, müüa need avalikul oksjonil või hävitada.

A) B) Joonis 4. A) Nende liikmesriikide arv, kus võimaliku sanktsioonina võidakse puittooted konfiskeerida, ja B) üksikasjad selle kohta, milline asutus vastutab konfiskeeritud kaupade kõrvaldamise eest 4.6 Rakendamisega seotud probleemid Liikmesriigid teatasid ka mõnest tehnilisest raskusest ja probleemist teatavate täiendavat kontrollimist vajavate FLEGT-litsentside kontrollimisel, milleks oli vaja suhelda Indoneesia asutustega, et saada lisateavet. Ennekõike tekitasid probleeme vahejuhtumid, kus FLEGT-litsentsidel esitatud teave ei vastanud tollideklaratsioonidele (nt erinev HS-koodide liigitamine, vasturääkivused kaalude või mahtude osas, erinevad puiduliigid jne), nt seoses vigadega FLEGT-litsentside koostamisel, liikmesriikide ja Indoneesia tolliasutuste erinevate seisukohtadega teatavate kaupade õige klassifitseerimise suhtes või viimasel hetkel tehtud ja FLEGT-litsentsis nõuetekohaselt kajastamata jäetud muudatustega teatavate saadetiste sisus. Peale selle peeti vajalikuks parandada ELi ja Indoneesia asutuste õigeaegset teabevahetust. 5. Järeldused Esimene aruanne hõlmab piiratud ajavahemikku (15. novembrist kuni 31. detsembrini 2016) ja piiratud arvu FLEGT-litsentse (591). Aruandest on sellegipoolest näha, et komisjon ja liikmesriigid võtsid kasutusele kõik nõutavad meetmed FLEGT-litsentsimissüsteemi rakendamiseks, sh pädevate asutuste määramine, vajaduse korral tolliasutustega toimuva koostöö korra väljatöötamine ja FLEGT-määruse rikkumise eest sanktsioonide kehtestamine. Liikmesriikide esitatud teabest nähtub, et kõikidel asjakohastel Indoneesiast pärit saadetistel oli nõuetekohane FLEGT-litsents ning ei esinenud ühtegi juhtumit, kus oleks rakendatud FLEGT-litsentsita saadetiste puhul ettenähtud sanktsioone või muid jõustamismeetmeid. Võttes arvesse, et FLEGT-litsentsimissüsteem võeti esimest korda kasutusele 2016. aastal ja et see oli nii ELi kui ka Indoneesia erasektori ettevõtjate ja ametiasutuste jaoks uuenduslik lahendus, võib järeldada, et süsteemi rakendamine on kulgenud edukalt. Sellegipoolest on liikmesriigid toonud välja raskusi süsteemi rakendamisel, eriti seoses FLEGT-litsentsil esitatud teabe ja tollideklaratsioonide mittevastavustega ning seoses õigeaegse teabevahetusega Indoneesia asutustega. 6. Järgmised sammud Komisjon jätkab koostööd liikmesriikidega, et saavutada FLEGT-määruse ühtlane kohaldamine kogu ELis, sh koostades vajaduse korral täiendavaid juhenddokumente või vaadates läbi „Tollikontrolli ja FLEGTi hõlmavad rakendussuunised“, võttes arvesse seniseid kogemusi. Peale selle jätkab komisjon IT-süsteemi FLEGIT/TRACES täiustamist ja andmevahetusalast koostööd liikmesriikidega, kes on välja töötanud oma riigisisesed süsteemid. Selle kõrval jätkab komisjon tihedat koostööd Indoneesia asutustega, et leida lahendus eespool nimetatud murekohtadele ja probleemidele, tehes seda laiema arutelu raames, milles käsitletakse ELi ja Indoneesia vahelise vabatahtliku FLEGTi partnerluslepingu rakendamist ja selle mõju jälgimist. Ühtlasi uurib komisjon koos Indoneesiaga jätkuvalt ka võimalusi vastavate IT-süsteemide lõimimiseks ja kaugemas tulevikus täielikult elektroonilisele litsentsisüsteemile üleminekuks. Suur erinevus liikmesriikides FLEGT-litsentside käsitlemise eest küsitavate tasude vahel võib osutada erinevustele FLEGT-litsentside menetlemisega seotud halduskuludes või erinevustele vastava töökoormuse hindamisel. Komisjon toetab vastavasisuliste arutelude korraldamist liikmesriikide vahel. Lisaks eelmainitule on esmakordne aruannete esitamine võimaldanud kindlaks teha mitmeid puudusi aruandevormis. Seega vaadatakse 2018. aasta puhul kasutatav aruandevorm läbi, et täpsustada, millist teavet peavad liikmesriigid seoses FLEGT-määruse artikliga 8 esitama. Lisa A 2016. aastal imporditud FLEGT-toodete harmoneeritud süsteemi (HS) koodide seletus HS-kood Üksikasjad Ex 4407 Piki kiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, lihvitud või pikijätkatud, paksusega üle 6 mm. 4408 Spoon vineerimiseks (sh spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri ja samalaadse kihtpuitmaterjali valmistamiseks ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm 4409 Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sealhulgas kokkuühendamata parketilipid ja -liistud), hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte. 4412 Vineer, spoonitud plaadid ja muu kihtpuitmaterjal 4414 Puitraamid maalidele, fotodele, peeglitele jms (mitte bambusest ega rotangist) 4415 Puidust pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid; puidust kaablitrumlid; puitalused, äärtega puitalused jms kaubaalused; kaubaaluste puitääred (mitte bambusest ega rotangist) 4416 Vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad (mitte bambusest ega rotangist) 4417 Puidust tööriistad, tööriistade korpused ja käepidemed, pintslite ja harjade puitosad ning -käepidemed; puidust saapa- ja kingaliistud ning -toed (mitte bambusest ega rotangist) 4418 Puidust tisleri- ja puusepatooted, sh puidust kärgpaneelid, koostepõrandaplaadid, katusesindlid ja -laastud (mitte bambusest ega rotangist) 4419 Puidust lauanõud ja köögitarbed (mitte bambusest ega rotangist) Ex 4420 90 Puitmarketrii ja -intarsia; puitlaekad ja -kastikesed juveeltoodete, terariistade jms hoidmiseks. Ex 4421 90 Muud puittooted Muud – Tuletikutoorikud (mitte bambusest ega rotangist) ja – Muud – Puidust sillutusplokid (mitte bambusest ega rotangist) 4802 Pinnakatteta paber ja papp kirjutamiseks, trükkimiseks või muudeks graafilisteks töödeks, perforeerimata perfokaardid ja perfolindimaterjal, rullides või ristkülikukujuliste (sh ruut) lehtedena, mis tahes formaadis, v.a rubriigis 4801 või 4803 kirjeldatud paber; käsitsi valmistatud paber ja papp (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlusse võetud materjalist) 4804 Katmata jõupaber ja papp rullides või lehtedena (v.a rubriigis 4802 või 4803 nimetatud) (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlussevõetud materjalist) 4810 Paber ja papp, kaetud ühelt või mõlemalt küljelt sideaine abil või ilma selleta kaoliini või muude anorgaaniliste ainetega, ilma muu katteta, värvitud või dekoreeritud pinnaga või ilma, pealetrükiga või -trükita, rullides või ristkülikukujuliste (sh ruut) lehtedena, mis tahes formaadis (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlussevõetud materjalist) 4817 Paberist või papist ümbrikud, kaartkirjad, lihtpostkaardid ja korrespondentskaardid; paberist või papist karbid, kotid, taskud ja kirjakomplektid, mis sisaldavad valikut paberikaupu (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlusse võetud materjalist) 9401 Istmed (v.a rubriigis 94 02 nimetatud), voodiks teisendatavad või mitte, ja nende osad 9403 Muu mööbel ja selle osad 9406 Kokkupandavad ehitised B lisa Tabel 1. Sätted ja kriteeriumid saadetiste täiendava kontrollimise vajaduse üle otsustamiseks Täiendava kontrollimise vajaduse otsustamisel kasutatavad kriteeriumid Riik Kontrollide tegemise asutus on määratud Ebakõla litsentsi ja saadetise dokumentide vahel Puudused dokumentides Tolli üldine riskianalüüs Riskianalüüs (nt päritolu, importija) Pistelised kontrollid Muu Austria ✗ ✓ Belgia ✗ ✓ ✓ ✓ Bulgaaria ✓ Andmed importija või saadetise kohta Horvaatia ✓ ✓ ✓ Küpros ✓ Kõik saadetised läbivad kontrolli Tšehhi Vabariik ✓ ✓ ✓ Taani ✓ ✓ ✓ ✓ Eesti ✓ ✓ ✓ Soome ✓ ✓ Prantsusmaa ✓ ✓ ✓ ✓ Saksamaa ✓ ✓ Kreeka ✗ Kriteeriumid määratlemata Ungari ✗ ✓ Iirimaa ✓ ✓ ✓ Itaalia ✓ ✓ Põhjendatud kahtlused Läti ✓ Kriteeriumid määratlemata Leedu ✓ Kohaldatakse FLEGT-määruse kriteeriume Luksemburg ✗ Kriteeriumid määratlemata Malta ✓ ✓ ✓* * Kontrollitakse iga 25. saadetist Madalmaad ✓ ✓ Poola ✗ ✓ Portugal ✗ ✓ Rumeenia ✗ Kriteeriumid määratlemata Slovakkia ✓ ✓ Sloveenia ✓ ✓ ✓ Hispaania ✗ Kriteeriumid väljatöötamisel Kohaldatakse FLEGT-määruse kriteeriume Rootsi ✓ ✓ ✓ ✓ Ühendkuningriik ✓ ✓ ✓ Andmed importija või saadetise kohta