ET   ET 
 
 
 EUROOPA  
KOMISJON   
Brüssel, 14.2.2022  
COM(2022) 42 final  
 
KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE,  
nõukogu määruste nr  495/77 (mis käsitleb valveaega; viimati muudetud määrusega 
nr 1945/2006), nr  858/2004 (mis käsitleb eriti raskeid töötingimusi) ja nr  300/76 (mis 
käsitleb vahetustega tööd; viimati muudetud määrusega nr 1873/2006) kohaldamise 
kohta inst itutsioonides 2020.  aastal   
 
1 
 KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE  
nõukogu määruste nr  495/77 (mis käsitleb valveaega; viimati muudetud määrusega 
nr 1945/2006),  nr 858/2004 (mis käsitleb eriti raskeid töötingimusi) ja nr  300/76 (mis 
käsitleb vahetustega tööd; viimati muudetud määrusega nr 1873/2006) kohaldamise 
kohta institutsioonides 2020.  aastal  
1. SISSEJUHATUS  
Nõukogu määrustega, mis käsitlevad valveaega (nr 4 95/77) ja eriti raskeid töötingimusi (nr 
858/2004), on nähtud ette, et komisjon esitab igal aastal nõukogule aruande asjaomastes 
määrustes osutatud hüvitisi saavate ametnike ja muude teenistujate arvu kohta kategooriate 
kaupa ning hüvitistega seotud koguku lude kohta.  
Käesolev aruanne põhineb viimastel täisaasta andmetel, mis olid kättesaadavad aruande 
koostamise ajal, ja käsitleb 2020. aastat. Aruanne hõlmab kõiki institutsioone ja selle 
terviklikkuse huvides on kajastatud samalaadne teave vahetustega töö k ohta (nõukogu määrus 
nr 300/76).  
2. VALVEAJA HÜVITIS  
Kõnealuse hüvitise õiguslik alus on personalieeskirjade artiklid  55 ja  56b ning nõukogu 
8. märtsi 1977.  aasta määrus nr  495/77 muudetud kujul.  
Hüvitist makstakse ainult nendele ametnikele ja muudele teenistujatele, kellele makstakse 
töötasu teadusuuringute assigneeringutest ning kes  
– töötavad Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) asutuses või  
– osalevad kaudses tegevuses või  
kellele makstakse töötasu haldusassigneeringutest ja kes töötavad  
– tehniliste seadme te käigushoidmise või nende järelevalve alal,  
– julgeolekutalituses,  
– info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) teenuste osakonnas,  
– ühise välis - ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) / Euroopa julgeoleku - ja 
kaitsepoliitika (EJKP) operatsioone või kriisikoordineerim iskorraldust toetavas 
osakonnas või  
– liikmesriikidele 24 tundi ööpäevas, 7 päeva nädalas abi pakkumiseks loodud 
osakonnas (LR 24/7) kriisiolukordade koordineerimise raames või sellistes 
talitustes, kus on tõendatud vajadus täita liikmesriikidele abi andmise  
mehhanismiga seonduvaid ülesandeid.  
Valveaja hüvitist väljendatakse punktides. Iga tegelikult valves oldud tunni eest saadavate 
punktide arv on kindlaks määratud järgmiselt:  
– valve kodus tööpäeval: 2,15  punkti;  
– valve kodus nädalavahetusel ja riigipühadel: 4,3 punkti;  
– valve töökohal tööpäeval: 11  punkti;  
– valve töökohal nädalavahetusel ja riigipühadel: 22  punkti.  
 
2 
 Iga punkt on võrdne 0,032  %-ga esimese palgaastme esimesse järku kuuluva ametniku 
põhipalgast (2020.  aastal 0,96  eurot).  
Järgmistes tabelites on esitatud iga institutsiooni makstud hüvitiste arv 2020. aastal.  
2.1. Hüvitise saajate arv (ametnikud / ajutised töötajad ja lepingulised töötajad)  
Institutsioon  AD AST  Lepingulised töötajad  
Kokku  I 
tegevusüksus  II 
tegevusüksus  III 
tegevusüksus  IV 
tegevusüksus  
Parlament  0 0 0 0 0 0 0 
Nõukogu  15 79 3 0 0 0 97 
Komisjon  139 190 52 12 13 15 421 
– millest JRC  43 79 18 0 1 7 148 
Euroopa Kohus  8 16 1 0 0 1 26 
Euroopa 
Kontrollikoda  0 1 16 0 0 0 17 
Euroopa Majandus - ja 
Sotsiaalkomitee  0 2 0 0 1 0 3 
Euroopa Regioonide 
Komitee  0 3 0 0 1 0 4 
Euroopa 
välisteenistus  13 8 0 1 5 1 28 
Euroopa Ombudsman  0 0 0 0 0 0 0 
Euroopa 
Andmekaitseinspektor  0 0 0 0 0 0 0 
Kokku  175 299 72 13 20 17 596 
 
3 
 2.2. Hüvitise saajate arv valveaja liigi kohta  
Institutsioon  Kodus  Kodus ja tööl  Tööl  Kokku  
Parlament  0 0 0 0 
Nõukogu  97 0 0 97 
Komisjon  405 5 11 421 
– millest JRC  133 5 10 148 
Euroopa Kohus  26 0 0 26 
Euroopa Kontrollikoda  17 0 0 17 
Euroopa Majandus - ja 
Sotsiaalkomitee  0 3 0 3 
Euroopa Regioonide 
Komitee  0 4 0 4 
Euroopa välisteenistus  28 0 0 28 
Euroopa Ombudsman  0 0 0 0 
Euroopa 
Andmekaitseinspektor  0 0 0 0 
Kokku  573 12 11 596 
2.3. Hüvitise saajate arv töövaldkonna kohta  
Institutsioon  JRC  Kaudne 
tegevus  Tehnilised 
seadmed  Turvalis
us IKT ÜVJP/
EJKP  LR 
24/7 Kokku  
Parlament  0 0 0 0 0 0 0 0 
Nõukogu  0 0 0 27 56 14 0 97 
Komisjon  148 2 61 39 122 0 49 421 
– millest JRC  148 0 0 0 0 0 0 148 
Euroopa 
Kohus  0 0 16 10 0 0 0 26 
Euroopa 
Kontrollikod
a 0 0 0 17 0 0 0 17 
Euroopa 
Majandus - ja 
Sotsiaalkomit
ee 0 0 0 3 0 0 0 3 
Euroopa 
Regioonide 
Komitee  0 0 0 4 0 0 0 4 
Euroopa 
välisteenistus  0 0 0 4 6 18 0 28 
Euroopa 
Ombudsman  0 0 0 0 0 0 0 0 
 
4 
 Euroopa 
Andmekaitse
-inspektor  0 0 0 0 0 0 0 0 
Kokku  148 2 77 104 184 32 49 596 
3. HÜVITIS ERITI RASKETE TÖÖTINGIMUST E EEST  
Kõnealuse hüvitise õiguslik alus on personalieeskirjade artikkel 56c ning nõukogu 29. aprilli 
2004.  aasta määrus nr  858/2004 muudetud kujul. Hüvitist makstakse eriliste töötingimuste 
eest, mis on seotud i) isikukaitsevahenditega (ebamugavate spetsiaalsete kaitserõivaste 
kandmine, osaline kaitse), ii) töökohaga (kinnised, mürarikkad ja ohtlikud ruumid) ning iii) 
töö olemusega (näiteks söövitavate ainete käitlemine, töö lõhkeainetega)1. 
Hüvitis on väljendatud punktides, mida saadaks e iga tegelikult töötatud tunni eest. Punktide 
arv võib olla 2 (nt kui keskmine helitugevus ületab 85  detsibelli) kuni maksimaalselt 50 (juhul 
kui ametnik kannab kompaktset tulevastast kaitseülikonda). Iga punkt on võrdne 0,032  %-ga 
esimese palgaastme esim esse järku kuuluva ametniku põhipalgast (2020.  aastal 0,96  eurot).  
3.1. Hüvitise saajate arv (ametnikud / ajutised töötajad ja lepingulised töötajad)  
Institutsioon  AD AST  Lepingulised töötajad  
Kokku  I 
tegevusüksus  II 
tegevusüksus  III 
tegevusüksus  IV 
tegevusüksus  
Parlament  0 0 0 0 0 0 0 
Nõukogu  0 0 0 0 0 0 0 
Komisjon  27 136 24 0 1 11 199 
– millest JRC  26 128 15 0 1 9 179 
Euroopa Kohus  0 0 0 0 0 0 0 
Euroopa 
Kontrollikoda  0 0 0 0 0 0 0 
Euroopa Majandus - ja 
Sotsiaalkomitee  0 0 0 0 0 0 0 
Euroopa Regioonide 
Komitee  0 0 0 0 0 0 0 
Euroopa 
välisteenistus  0 0 0 0 0 0 0 
Euroopa Ombudsman  0 0 0 0 0 0 0 
Euroopa 
Andmekaitseinspektor  0 0 0 0 0 0 0 
Kokku  27 136 24 0 1 11 199 
                                                 
1 Nõukogu määruse nr 858/2004 artikkel 3.  
 
5 
 4. HÜVITIS VAHETUSTEGA T ÖÖ EEST  
Kõnealuse hüvitise õiguslik alus on personalieeskirjade artikkel 56a ning nõukogu 9. 
veebruari 1976.  aasta määrus nr  300/76 muudetud kujul.  
Hüvitist makstakse ainult nendele ametnikele ja muudele teenistujatele, kellele makstakse 
töötasu teadusuuringute assigneeringutest  ja kes  
– töötavad Tead usuuringute Ühiskeskuse (JRC) asutuses või  
– osalevad kaudses tegevuses või  
kellele makstakse töötasu haldusassigneeringutest  ja kes töötavad  
– info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) teenuste osakonnas,  
– julgeolekutalituses,  
– telefonikeskjaamas/teabetalitus es või valvelauas,  
– ühise välis - ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) / Euroopa julgeoleku - ja kaitsepoliitika 
(EJKP) operatsioone või kriisikoordineerimiskorraldust toetavas osakonnas,  
– kriisikoordineerimiskorraldust toetavas osakonnas või  
– tehniliste seadmete käig ushoidmise või nende järelevalve alal.  
Järgmistes tabelites on esitatud iga institutsiooni makstud hüvitiste arv 2020. aastal.  
4.1. Hüvitise saajate arv (ametnikud / ajutised töötajad ja lepingulised töötajad)  
Institutsioon  AD AST  Lepingulised töötajad  
Kokku  I 
tegevusük
sus II 
tegevusük
sus III 
tegevusük
sus IV 
tegevusük
sus 
Parlament  1 69 468 1 6 0 545 
Nõukogu  0 71 0 7 0 0 78 
Komisjon  0 99 21 10 24 1 155 
– millest JRC  0 18 10 0 0 0 28 
Euroopa Kohus  0 0 0 0 0 0 0 
Euroopa 
Kontrollikoda  0 1 16 0 0 0 17 
Euroopa Majandus - 
ja Sotsiaalkomitee  0 2 0 0 1 0 3 
Euroopa Regioonide 
Komitee  0 3 0 0 1 0 4 
Euroopa 
välisteenistus  0 30 0 0 0 0 30 
Euroopa 
Ombudsman  0 0 0 0 0 0 0 
Euroopa 
Andmekaitseinspekt
or 0 0 0 0 0 0 0 
Kokku  1 275 505 18 32 1 832 
Ette on nähtud igakuise hüvitise neli erinevat määra (2020. aasta andmed):  
– 1. määr: töö kahes vahetuses, välja arvatud nädalavahetusel ja riigipühadel: 432,05 €;  
– 2. määr: töö kahes vahetuses, sealhulgas öösel, nädalavahetusel ja riigipühadel: 652,12 €;  
 
6 
 – 3. määr: töö 24  tundi ööpäevas, välja arvatud nädalavahetusel ja riigipühadel: 713,01  €; 
– 4. määr: töö 24  tundi ööpäevas, 7  päeva nädalas: 972,07 €.  
 
7 
 4.2. Hüvitise saajate arv hüvitise määra kohta  
Institutsioon  1. määr  2. määr  3. määr  4. määr  Kokku  432,05  652,12  713,01  972,07  
Parlament  49 257 0 239 545 
Nõukogu  24 0 0 54 78 
Komisjon  14 0 8 133 155 
– millest JRC  0 0 8 20 28 
Euroopa Kohus  0 0 0 0 0 
Euroopa Kontrollikoda  0 0 0 17 17 
Euroopa Majandus - ja 
Sotsiaalkomitee  3 0 0 0 3 
Euroopa Regioonide 
Komitee  4 0 0 0 4 
Euroopa välisteenistus  20 0 0 10 30 
Euroopa Ombudsman  0 0 0 0 0 
Euroopa 
Andmekaitseinspektor  0 0 0 0 0 
Kokku  114 257 8 453 832 
4.3. Hüvitise saajate arv töövaldkonna kohta  
Institutsioon  JRC  EM
24/7 IKT Turvali
sus Keskjaam/
valvelaud  ÜVJP/   
EJKP  Tehnilised 
seadmed  Kokku  
Parlament  0 0 0 512 33 0 0 545 
Nõukogu  0 0 0 78 0 0 0 78 
Komisjon  28 22 14 91 0 0 0 155 
– millest JRC  28 0 0 0 0 0 0 28 
Euroopa 
Kohus  0 0 0 0 0 0 0 0 
Euroopa 
Kontrollikod
a 0 0 0 17 0 0 0 17 
Euroopa 
Majandus - ja 
Sotsiaalkomit
ee 0 0 0 3 0 0 0 3 
Euroopa 
Regioonide 
Komitee  0 0 0 4 0 0 0 4 
Euroopa 
välisteenistus  0 0 11 9 0 10 0 30 
Euroopa 
Ombudsman  0 0 0 0 0 0 0 0 
Euroopa 
Andmekaitsei
nspektor  0 0 0 0 0 0 0 0 
 
8 
 Kokku  28 22 25 714 33 10 0 832 
5. ASJAOMASED TEENISTUSED JA PÕHJU SED 
Euroopa Parlament, nõukogu, komisjon, Euroopa Kohus, kontrollikoda, kaks komiteed ja 
Euroopa välisteenistus kasutavad valveaega ja/või vahetustega tööd ning maksavad 
õigusaktidega ette nähtud hüvitisi.  
Komisjon on endiselt ainus ins titutsioon, kes maksab hüvitist eriti raskete töötingimuste eest: 
Teadusuuringute Ühiskeskuses, infrastruktuuri - ja logistikaametis Brüsselis ning 2018. aastast 
ka energeetika peadirektoraadi tuumarajatiste inspektoritele.  
Neli institutsiooni teatasid, et COVID -19ga seotud tervisekriis mõjutas talitusi, eelkõige 
pandeemia pärast töölt puuduvate ametnike, töötajate või teenistujate asendamisel esinenud 
raskuste ja kaugtöö kasutamise suurenemise tõttu. Kui töökohal viibimine oli vajalik, 
rakendati erimenetlus i, et tagada talitluspidevus, järgides samal ajal suhtlemisdistantsi 
hoidmist ja muid hügieenimeetmeid. COVID -19ga seotud tervisekriis mõjutas seega hüvitise 
saajate arvu. Seda on täpsustatud allpool asjaomase institutsiooni või talituse esitatud 
selgituse s.  
5.1. Valveaja põhjused  
Euroopa Liidu Nõukogu . Nõukogu maksis valveaja eest 2020.  aastal hüvitist 97  töötajale 
(2019.  aastal 85  töötajale).  
Loodud on valvetalitused järgmiste valdkondade katmiseks: i) info - ja 
kommunikatsioonitehnoloogia (IKT), arvuti - ja sidevõrkude kaitseks ning nõuetekohaseks 
toimimiseks tagatud sekkumised, Euroopa Ülemkogu, nõukogu ja nende ettevalmistavate 
organite ettenä gematute tegevuste toetamine ning Euroopa Ülemkogu, nõukogu ja 
peasekretariaadi kiireloomuliste vajaduste rahuldamine seoses ELi salastatud teabe 
haldamisega ning eesistuja ja peasekretäri tegevuse toetamisega välispoliitika kontekstis; ii) 
ohutus/julgeole k, et reageerida viivitamata igat liiki vahejuhtumitele, mis võivad mõjutada 
Euroopa Ülemkogu, nõukogu ja peasekretariaadi töötajaid, ning pakkuda missioonil 
viibivatele julgeolekuametnikele ööpäevaringset tuge; iii) kiire sekkumine, et koostada, 
avaldada internetis ja levitada nõukogu roteeruva eesistujariigi ja Euroopa Ülemkogu 
eesistuja kiireloomulisi avaldusi ÜVJP/EJKP kontekstis ning toetada Euroopa Ülemkogu 
eesistuja ja peasekretäri tegevust välispoliitika kontekstis.  
2020. aastal oldi valves ainult kodus.   
Kasvutendents on esiteks seletatav olemasolevate hüvitiste saajate arvu väikese kasvuga ning 
teiseks uute meeskondade loomisega eesistuja ja peasekretäri kabinettides ning SMARTis 
(salastatud teabe talitused).  
 
9 
 Euroopa Komisjon . Komisjon maksis 2020. aastal valveaja hüvitist 421 töötajale. See kujutab 
endast ligi 3  % kasvu võrreldes 2019. aastaga (410 töötajale).  
See väike kasv on peamiselt tingitud viiest täiendavast hüvitise saajast Euroopa 
elanikkonnakaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadi rektoraadis ning kolmest täiendavast 
hüvitise saajast energeetika peadirektoraadis kriisi/hädaolukorra koordineerimise valdkonnas.  
Ligikaudu 35  % hüvitise saajatest (148) töötas mõnes komisjoni uurimiskeskuses. Suurem osa 
Teadusuuringute Ühiskeskuse valve ajast veedeti kodus, välja arvatud Teadusuuringute 
Ühiskeskus Ispras, kus tööülesandeid täidetakse nende eripära tõttu töökohal või kodus.  
Teistes komisjoni peadirektoraatides on hüvitise saajate arv i) veidi vähenenud informaatika 
peadirektoraadis ( –14) t öölt lahkumiste või teistesse talitustesse või üksustesse üleviimiste 
tõttu; ii) suurenenud maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi info - ja 
kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) talitustes (+14) uue talituse loomise tõttu, et tagada IT -
taristu teenuse järjep idevus ja turvalisus. Muudes talitustes on olukord peaaegu sama nagu 
2019. aastal.  
Euroopa Kohus . 2020. aastal maksis Euroopa Kohus koduse valveaja hüvitist 26 töötajale 
(2019. aastal 28 töötajale). Kõik hüvitise saajad töötavad halduse peadirektoraadi ho onete ja 
turvalisuse direktoraadis. Üksused, kus hüvitise saajad töötavad, vastutavad Euroopa Kohtu 
arendusprojektide ning hoonete haldamise ja turvalisuse eest.  
Euroopa Kontrollikoda . 2020.  aastal hõlmas turva - ja julgeolekuteenistuse igakuine kava 
kodust  valveaega 17  töötaja puhul (sama arv töötajaid kui 2019.  aastal). Need töötajad 
tagavad hoonete ja nendes olevate töötajate turvalisuse katkematult ja aasta ringi.  
EMSK ja RK . Euroopa Majandus - ja Sotsiaalkomitee ja Euroopa Regioonide Komitee 
turvateenist use raames on loodud ühine valveajaga teenistus, mis tagab igal hetkel 
turvatöötajate kättesaadavuse ja reageerimisvalmiduse juhtumitele, mis vajavad sekkumist 
ajal, kui institutsioon on suletud. 2020. aastal, nagu ka 2019. aastal, täitsid valveaega (kodus  
ja töökohal) kolm EMSK töötajat ja neli RK töötajat.  
Euroopa välisteenistus . 2020. aastal maksis Euroopa välisteenistus koduse valveaja hüvitist 
28 töötajale (2019. aastal 33 töötajale). See vähenemine on seletatav mõne hüvitise saaja 
pensionile jäämise, liikuvuse, teenistuse lõppemise ja ülesannete muutumisega, sest COVID -
19ga seotud tervisekriisi tõttu ei olnud vaja asendada hüvitise saajaid, kes jäid pensionile või 
lahkusid teenistusest. Valveaeg hõlmab kolme töövaldkonda: i) turvateenused, mille abil 
kaitstakse pidevalt Brüsselis asuva Euroopa välisteenistuse töötajaid, külastajaid, ruume, vara 
ja salastatud teavet (nii peakort eris kui ka delegatsioonides); ii) ÜVJP/EJKP toetamine, et 
jälgida ööpäev läbi ja seitse päeva nädalas kogu maailma sündmusi, re ageerida 
kriisiolukordadele, õnnetustele, kriitilistele sündmustele, eriolukordadele või kiireloomulist 
sekkumist nõudvatele olukordadele, toetada kõrget esindajat ja teisi Euroopa Liidu osapooli, 
hõlbustada Euroopa välisteenistuse kriisiplatvormi koosolek ute pidamist  väljaspool tavapärast 
tööaega;  iii) info- ja kommunikatsioonitehnoloogia teenused kommunikatsioonikeskuse 
(COMCEN) vahendusel, mis pakub salastatud teabe edastamise teenust kõigile Euroopa 
välisteenistuse töötajatele ning täidab samal ajal nõu kogu peasekretariaadi ülesandeid, et 
 
10 
 tagada kiireloomulise salastatud teabe viivitamatu käsitlemine strateegilise edastamise talituse 
kaudu, mis tagab pressiteadete kiire avaldamise, ja nõukogu peasekretariaadi kaudu, mis 
toetab kõrge esindaja pressitegevu st.  
5.2. Eriti raskete töötingimuste eest hüvitise maksmise põhjused  
Euroopa Komisjon . Nagu ka 2019. aastal on komisjon ainus institutsioon, kes seda võimalust 
2020. aastal kasutas Brüsselis asuva infrastruktuuri - ja logistikaameti puhul, trükikoja puhul,  
Teadusuuringute Ühiskeskus ja energeetika peadirektoraat tuumarajatiste kontrollimise 
raames (aastal 2020 oli hüvitise saajaid kokku 199, aastal 2019 aga 216). See peaaegu 8  % 
vähenemine on muu hulgas tingitud COVID -19ga seotud tervisekriisist, mille jook sul mõned 
hüvitise saajad ei täitnud oma ülesandeid rasketes töötingimustes ja mille kestel puudus 
vajadus asendada pensionile jäänud või teenistusest lahkunud hüvitise saajaid.  
2020. aastal jagunesid eriti rasketes tingimustes töötatud tunnid järgmiselt:  
 isikukaitsevahendid (nt ebamugavate spetsiaalsete kaitserõivaste kandmine): 25 282,64 
tundi (2019. aastal 64 889,11 tundi);  
 töökoht (nt kõrge müratase, ohtlikud paigad): 42 379,07 tundi (2019. aastal 115 973,35 
tundi);  
 töö olemus (nt söövitavate ainetega t öötamine): 5 073,61 tundi (2019. aastal 12 162,74 
tundi).  
Tundide arv vähenes märgatavalt hüvitise saajate arvu vähenemise tõttu. COVID -19ga seotud 
tervisekriis, mis on toonud kaasa kaugtöötajate arvu suurenemise ja lähetuste arvu 
vähenemise, selgitab ka rasketes tingimustes töötatud tundide arvu vähenemist.  
5.3. Vahetustega töö põhjused  
Euroopa Parlament . 2020.  aastal maksis parlament hüvitist vahetustega töö eest, mis hõlmas 
i) turvalisuse ja julgeolekuga seotud teenuseid kolmes töökohas (Brüssel, Strasb ourg ja 
Luxembourg); ii) teenuseid, mis on seotud külastajate vastuvõtu, turvalisuse ja kontrolliga 
(Parlamentarium, Euroopa Ajaloo Maja ja Jean Monnet' maja (alates 2017.  aastast), 
spordikeskus (alates 2017.  aastast)), ning mitmekeelse keskjaama kaudu pak utavaid 
kommunikatsiooniteenuseid, nagu sissetulevate ja väljuvate kõnede ümbersuunamine ning 
kontaktandmete (telefoni - ja faksinumbrid, e -posti ja büroo aadressid) ning koosolekuid ja 
parlamendi hooneid puudutava teabe jagamine.  
Olemasolevad teenused on järgmised: pakutavad teenused hõlmavad tööd kahes vahetuses (1. 
määr), tööd kahes vahetuses, sealhulgas öösel, nädalavahetusel ja riigipühadel (2. määr), ning 
24 tundi ööpäevas osutatavat katkematut teenust (4. määr). Hüvitise saajate arv vähenes 2020. 
aastal märkimisväärselt (545 võrreldes 595 -ga 2019. aastal). Vähenemine on tingitud COVID -
19ga seotud tervisekriisist, mis on viinud mõne teenu se sulgemise või vähenemiseni.  
Euroopa Liidu Nõukogu . Nõukogus kasutatakse vahetustega töö süsteemi, et tagada selli ste 
talituste pidev toimimine, mis tegelevad ohtude vältimise ning ruumide ja institutsiooni kahes 
 
11 
 hoones töötavate inimeste turvalisusega. Hüvitise saajate arv on peaaegu stabiilne: 2020. 
aastal 78 (võrreldes 75 -ga 2019. aastal).  
Euroopa Komisjon . Komisjo ni talitustest kasutasid kõnealust töökorraldust Teadusuuringute 
Ühiskeskus (ülesannete laadi tõttu) ning personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraat 
(turvalisuse ja ennetamise üksus): 2020. aastal vastavalt 28 ja 83 töötajat. Personalihalduse ja 
julgeol eku peadirektoraadi teatatud hüvitise saajate arvu suurenemine 2020. aastal (+26) on 
tingitud sellest, et tervishoiu - ja ohutusnõuete täitmise tagamiseks on suurenenud 
ihukaitsemeeskondadele eraldatud ametikohtade arv.  
Muudes peadirektoraatides (tegevusass igneeringud) töötas 2020. aastal vahetustega 44 
töötajat järgmistes valdkondades:  
– turvalisus ja ennetamine: 8 (infrastruktuuri - ja logistikaamet Brüsselis);  
– info- ja kommunikatsioonitehnoloogia: 14 (teabevahetuse peadirektoraat);  
– liikmesriikide abistamine:  22 (2019. aastal 16) (Euroopa elanikkonnakaitse ja 
humanitaarabioperatsioonide peadirektoraat).  
Teabevahetuse peadirektoraadis kasutatakse vahetustega tööd, et koostada presidendi, 
volinike kolleegiumi ja pressiesindaja jaoks pressiülevaateid.  
Euroopa ela nikkonnakaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraat on ümber jaotanud 
oma olemasolevad vahendid, et tugevdada vahetustega tööd järelevalve - ja teabekeskuses, mis 
abistab liikmesriike ja komisjoni katastroofide korral, ning see selgitabki hüvitise saajate arvu 
suurenemist.  
Komisjon kohaldab 1., 3. ja 4. hüvitise määra (hüvitise liiki), kuid 4. määra (katkematu 
teenus) kasutatakse eelkõige turvateenuste puhul.  
Euroopa Kontrollikoda . 2020. aastal oli ainus katkematu teenus, millest kontrollikoda teatas, 
seotud personali -, finants - ja üldteenuste osakonnas loodud teenusega, mille eesmärk on 
tagada hoonete ja nende kasutajate turvalisus. Tegemist on katkematu teenusega, mida 
osutasid 17  hüvitise saajat (nagu ka 2019. aastal) 24 tundi ööpäevas igal päeval nädalas (4. 
määr).  
EMSK ja RK . Euroopa Majandus - ja Sotsiaalkomitees ning Euroopa Regioonide Komitees on 
loodud ühine vahetustega tööd hõlmav teenistus, mis katab turvateenistuse pideva  kohaloleku 
vajaduse. Nagu 2019. aastal, maksis Euroopa Majandus - ja Sotsiaalkomitee hüvitist kolmele 
töötajale (1.  määr) ning Euroopa Regioonide Komitee neljale  töötajale (1.  määr).  
Euroopa välisteenistus . 2020.  aastal maksis Euroopa välisteenistus 30  korral hüvitisi 
vahetustega töö eest, millega kaitsti pidevalt Euroopa välisteenistuse töötajaid, külastajaid, 
ruume ja materiaalset vara Brüsselis, tagati ööpäev läbi ja seitse päeva nädalas järelevalve, 
hindamine ja häire andmine poliitiliselt oluliste sünd muste või olukordade korral ning pakuti 
salastatud teabe edastamise teenust kõigile Euroopa välisteenistuse töötajatele ning kõrgele 
esindajale ja teistele Euroopa Liidu osapooltele (Euroopa Komisjon, nõukogu peasekretariaat, 
ELi asutused, ELi liikmesriigi d). 
 
12 
 Euroopa välisteenistuses kasutatakse kaht liiki hüvitisi, peamiselt 1. ja 4.  määra. Hüvitise 
saajate arv on COVID -19ga seotud tervisekriisi tõttu vähenenud, eelkõige seetõttu, et 
töökohal viibis vähem töötajaid. Lisaks ei olnud sel ajavahemikul võimali k täita mõnda vaba 
ametikohta.  
6. EELARVELISED KULUD IN STITUTSIOONIDE JA HÜ VITISE LIIKIDE KAUPA  (EURODES ) 
Institutsioon  Vahetustega 
töö Valveaeg  Eriti rasked 
töötingimused  Kokku  
Parlament  5 137 953,53  0 0 5 137 953,53  
Nõukogu  726 640,00  270 845,00  0 997 485,00  
Komisjon  1 407 631,14  1 587 768,45  335 668,27  3 331 067,86  
– millest JRC  246 719,68  628 320,00  319 183,17  1 194 222,85  
Euroopa Kohus  0 53 836,98  0 53 836,98  
Euroopa 
Kontrollikoda  197 612,76  15 993,68  0 213 606,44  
EMSK  11 191,30  6 557,41  0 17 748,71  
Euroopa Regioonide 
Komitee  20 008,54  14 280,78  0 34 289,32  
Euroopa 
välisteenistus  221 575,33  84 887,55  0 306 462,88  
Euroopa Ombudsman  0 0 0 0 
Euroopa 
Andmekaitseinspektor  0 0 0 0 
Kokku  7 722 612,60  2 034 169,85  335 668,27  10 092 450,72  
Kõigis Euroopa Liidu institutsioonides kõigi kolme hüvitise maksmiseks kulutatud summa oli 
2020. aastal 10 092 450,72 eurot (2019. aastal 10  492 246,93 eurot).