KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 450/2003 (tööjõukuluindeksi kohta) rakendamise kohta

1. Sissejuhatus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2003. aasta määruses (EÜ) nr 450/2003 tööjõukuluindeksi kohta[1] on sätestatud ühine raamistik võrreldavate tööjõukuluindeksite koostamiseks ja edastamiseks Euroopa Liidus. Igas kvartalis avaldab komisjon (Eurostat) pressiteate tööjõukuluindeksi kohta tunnis[2]. Täielikud andmed, mis on jaotatud majandustegevusalade ja tööjõukulude komponentide kaupa, on saadaval veebis. Lisaks indeksitele on avaldatud nii kvartali- kui ka aastapõhised kasvunäitajad.

2003. aasta juulis võttis komisjon vastu määruse (EÜ) nr 1216/2003,[3] milles on sätestatud üksikasjalikumalt indeksi edastamisega seotud menetlused, konkreetsed (hooajalised) kohandused ja riiklike kvaliteediaruannete sisu. 2007. aasta märtsis võttis komisjon vastu määruse (EÜ) nr 224/2007[4]. Sellega on muudetud määrust (EÜ) nr 1216/2003 ja laiendatud tööjõukuluindeksi kohaldamisala nii, et see kataks klassifikaatori NACE Rev. 1 jagudes L, M, N ja O nimetatud majandustegevusalasid. Laiendamine tähendab, et tööjõukuluindeks hõlmab nüüd ka turuväliseid teenuseid, mis moodustavad nimetatud jagude põhilise osa ja mille dünaamika võib olla turuteenuste omast erinev. 2007. aasta augustis võttis komisjon vastu määruse (EÜ) nr 973/2007[5]. Määrusega muudeti konkreetseid statistikavaldkondi käsitlevaid määrusi, sealhulgas tööjõukuluindeksit käsitlevat määrust, et rakendada majandustegevusalade statistilist klassifikaatorit NACE Revision 2.

Määruse (EÜ) nr 450/2003 artiklis 13 on sätestatud, et komisjon peab iga kahe aasta tagant esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande. Aruanne peaks eeskätt käsitlema tööjõukuluindeksit kajastavate andmete kvaliteeti. Käesolevas aruandes käsitletakse andmeid, mis on edastatud tööjõukuluindeksi kohta ja mis peegeldavad ajavahemikku 2010. aasta kolmandast kvartalist kuni 2012. aasta teise kvartalini.

Määruse (EÜ) nr 1216/2003 I lisas on tööjõukuluindeksi kvaliteet määratud järgmiste aspektide kaudu: asjakohasus, täpsus, õigeaegsus [Termin on muutunud Uus termin „ajakohasus”] ja täpsus [Termin on muutunud. Uus termin „õigeaegsus”], kättesaadavus ja selgus, võrreldavus, sidusus ja terviklikkus.

Nagu viimasel aruandeperioodil, olid ka nüüd andmete täpsus, kättesaadavus ja selgus rahuldaval tasemel. Käesolevas aruandes keskendutakse seega asjakohasuse ja kaetuse osas saavutatud paranemisele ja osutatakse probleemidele, mis on seotud riiklikes aruannetes esitatud andmete sidususe ja tööpäeva suhtes kohandatud andmete võrreldavusega. Erilist tähelepanu pööratakse andmete edastamise õigeaegsuse probleemile ja sellele, kuidas mõjutab andmete hilisem edastamine avaldatud Euroopa agregaatide kvaliteeti.

2. Üldine areng pärast viimast aruannet

2009. aastal tehtud peamisi muudatusi, mis olid seotud uue NACE Rev. 2 klassifikatsiooni kasutuselevõtu ja turuväliste teenuste kaasamisega, kirjeldati 2010. aasta aruandes[6]. Pärast viimase aruande valmimist on saavutatud edu mitmes valdkonnas.

Kokkuvõttes võib öelda, et tööjõukuluindeksi kättesaadavus ja kvaliteet paranesid veelgi. Hooajaliselt kohandatud andmete edastamine oli paranenud sel määral, et lähemas tulevikus võiks hooajaliselt kohandatud tööjõukuluindeks olla Eurostati pressiteadete põhinäitaja, nagu see on ka muu aastast lühemat ajavahemikku hõlmava makromajandusstatistika puhul. Riiklikud kvaliteediaruanded esitati enamasti õigeks ajaks ja peaaegu kõik liikmesriigid esitasid seekord kvartalipõhised metaandmed, selgitasid andmetes tehtud muudatusi ja esitasid kasulikku taustteavet. Indeksi volatiilsus on vähenenud, seda peamiselt tänu kvaliteetsematele töötatud tunde käsitlevatele andmesarjadele, mida jälgitakse edaspidigi tähelepanelikult.

Üks viimasel kahel aastal enim käsitlust leidnud valdkondadest on tööjõukuluindeksi ja muu tööjõukulustatistika sidusus, kusjuures eelkõige keskendutakse riiklike kvartaliaruannete andmetele. Sidusust analüüsiti nii teoreetilisest kui ka empiirilisest vaatepunktist ja tulemusi arutati liikmesriikidega.

Komisjon (Eurostat) on muutnud kättesaadavamaks andmed tunni kaupa arvestatava tööjõukulu taseme kohta, kasutades hinnangulisi andmeid, mis on saadud eelkõige tööjõukuluindeksi põhjal. Kasutajate tagasiside selle uuenduse osas on olnud väga positiivne. Liikmesriigid osalesid selles protsessis ja saadud kogemusi jagati omavahel.

Vaatamata positiivsetele arengutele, on siiski veel valdkondi, mis nõuavad teatavatelt liikmesriikidelt täiendavaid pingutusi selle nimel, et ühtlustamisprotsessi saaks lõpule viia. Neid valdkondi käsitletakse allpool.

Samal ajal kui liikmesriigid võtsid kasutusele tööjõukuluindeksi koostamiseks vajaliku infrastruktuuri ning haldasid seda, haldas ja tõhustas komisjon (Eurostat) oma süsteemi, mis võimaldab tööjõukuluindeksi andmeid õigel ajal vastu võtta, nende õigsust kontrollida, neid töödelda, säilitada ja levitada. Neid protsesse, mis hakkasid täielikult toimima 2005. aastal, vaadatakse pidevalt läbi ja ajakohastatakse.

3. kvaliteedi hindamine ja mõju Euroopa agregaatidele

3.1 Asjakohasus

See, kuidas tööjõukulu ühe töötatud tunni kohta muutub, on oluliseks näitajaks lühikese ja keskpika perioodi majandusarengute analüüsimisel. Komisjon ja Euroopa Keskpank tuginevad tööturu olukorrast tingitud võimaliku inflatsioonisurve hindamisel tööjõukulude indeksile ühe töötatud tunni kohta, see näitab tööjõukulu lühiajalisi arenguid. Indeks tuleb välja arvutada võimalikult kiiresti iga liikmesriigi, kogu ELi ja euroala kohta. Samuti on tööjõukuluindeks tähtis sotsiaalpartnerite jaoks palgakokkulepete saavutamisel ja komisjoni enda jaoks tööjõukulude lühiajaliste arengute jälgimisel. Tööjõukuluindeks on üks Euroopa peamine majandusnäitaja[7].

Lisaks sellele, et vajatakse teavet tööjõukulu protsentuaalse muutumise kohta kvartalis (mida mõõdetakse tööjõukuluindeksiga), suureneb järjest huvi tööjõukulu absoluutväärtuse (eurot tunnis) vastu. 2012. aasta aprillis avaldas Eurostat esmakordselt varased prognoosid (2011. aasta kohta) tööjõukulu kohta tunnis, seda tehti eurodes ja riiklikus vääringus. Need prognoosid põhinesid 2008. aasta tööjõukulu uuringu käigus saadud alusandmetel, mida kohandati 2011. aasta jaoks, kasutades selleks tööjõukuluindeksi hooajaliselt kohandamata andmeid. Prognoosid olid kasutajate hulgas väga nõutud, sest nad pakkusid ajakohast ja täielikku teavet selle kohta, kui suur on tööjõukulu ühes tunnis. Komisjon sai positiivset tagasisidet tööjõukuluindeksi näitajate seesuguse kasutusviisi kohta, mitmed kasutajad olid huvitatud jaotusest NACE jagude kaupa ja sellest, millest kulud koosnevad. Vastamaks kasutajate nõudlusele on Eurostatil käsil regulaarse tootmiskeskkonna rakendamine, et tööjõukuluindeksi kaudu saadavat teavet täiel määral ära kasutada. Liikmesriigid on nüüd ja edaspidi kaasatud kõikide otsuste tegemisse, milles käsitletakse selliste andmete avaldamise üksikasju.

3.2 Täpsus ja korrigeerimine

Liikmesriikide andmete edastamise täpsus ei paranenud võrreldes eelmise, 2011. aastal esitatud aruandega. Erinevatel põhjustel ei ole mõni liikmesriik esitanud mõne kvartali tööjõukuluindeksit õigel ajal (70 päeva pärast vaatluskvartalit). Täpsus on äärmiselt tähtis, kuna viivitused andmete edastamises tähendavad, et Euroopa Liidu ja euroala agregaatide saamiseks tuleb kasutada hinnanguid. See võib hiljem põhjustada tarbetult suuri korrigeerimisi. Joonisel 1 on näidatud andmed (osana ELi kogu tööjõukulu tasemest eurodes), mis olid kvartali kohta olemas pressiteate avaldamise ajal.

Joonis 1. Tööjõukuluindeksi kohta reaalselt edastatud andmed nende andmete pressis avaldamise ajal, protsendina kogu ELi tööjõukulu tasemest (eurodes).

Mõned liikmesriigid (Saksamaa, Luksemburg, Malta, Poola ja Ühendkuningriik) saatsid 2010. aasta kolmanda kvartali ja 2012. aasta teise kvartali vaatlusperioodi kohta andmed hilinemisega ühel korral. Käesoleva aruande koostamise ajal ei olnud ühelgi neist liikmesriikidest strukturaalseid probleeme tööjõukuluindeksi näitajate õigeaegse tootmise ja edastamisega. Belgia ja Iirimaa ei saatnud asjaomasel perioodil andmeid õigel ajal kaks korda ja Kreeka neli korda. Iirimaa ja Belgia puhul on andmete õigeaegse edastamisega seotud probleemid nüüdseks lahendatud, kuid Kreekal näib olevat tööjõukuluindeksi õigeaegse tootmise ja edastamisega seonduvalt probleeme kogu andmete kogumise ja edastamise struktuuris.

Mis puutub korrigeerimisse, siis tuleks meeles pidada, et tööjõukuluindeks on koostatud erinevate muutujate (tööjõukulud, töötatud tunnid) põhjal ja need muutujad võivad pärineda erinevatest allikatest. See tähendab, et korrigeerimisi võidakse teha igal ajal ja nendega võidakse muuta kas siis viimast kvartalit, mitut kvartalit või kogu aastat käsitlevaid andmeid. Alati, kui alusaasta andmeid korrigeeritakse, tuleb läbi vaadata kõik andmesarjad. Alates 2011. aasta esimesest kvartalist on EL 27 põhinäitajat (aastane kasvumäär) korrigeeritud 0,3 protsendipunkti võrra kolmel korral. Kõigil kolmel korral võeti korrigeerimisel arvesse pressiteate avaldamise ajal olemas olnud andmete hulka. Teine probleem on see, et esimese pressiteate avaldamise ajal võib võrreldes hilisemate andmete edastamisega olla tegemist ülespoole kallutamisega (vt joonis 2). Eurostatis uuritakse praegu seda küsimust üksikasjalikult ja pikemate aegridade alusel.

Joonis 2. Võrdlusaluseks olnud kvartali ja 2012. aasta teise kvartali kohta käivate andmete (EL 27 NACE Rev.2 B_N agregaadid protsentides) korrigeerimine

3.3 Võrreldavus – kohandamised tööpäeva järgi

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1216/2003 artiklis 1 on sätestatud, et tööjõukuluindeksi näitajad tuleb esitada hooajaliselt kohandamata; tööpäevade arvu järgi kohandatuna ning tööpäevade arvu järgi ja hooajaliselt kohandatuna. Siin esineb mõningaid erandeid, sest mõnedel liikmesriikidel on erandkorras lubatud hooajaliselt kohandamata andmed esitamata jätta ja mõned liikmesriigid saavad esitada ainult andmesarju, mis on liiga lühikesed, et teha hooajalisi kohandusi NACE Rev. 2 jagudes O kuni S. Kõnealuses määruses ei ole üksikasjalikult sätestatud, kas tööpäeva järgi või hooajaliselt tehtavad kohandused tuleb teha otseselt või kaudselt. Kaudsel kohandamisel tehakse kohandusi ainult alus-sarjades ja neid kasutatakse hiljem kõrgema taseme agregaatide moodustamiseks. Otsesel kohandamisel kohandatakse iga sarja, sealhulgas kõrgema taseme agregaate eraldi. Mõlemal kohandamisviisil on oma eelised ja puudused ning mõlemat toetatakse Euroopa statistikasüsteemi käsiraamatus hooajaliste kohanduste kohta. Liikmesriikides on tööjõukuluindeksi kohandamisel kasutusel mõlemad kohandamisviisid.

Tavaliselt on mõlemal viisil saadud kohandamise tulemused sarnased ja ühe või teise kohandamisviisi valik ei tekita probleeme. Kuid kui kohandamise korrektse viisi määramine osutub töötlemata andmete volatiilsuse tõttu raskeks, võib tekkida probleeme enamasti just otsese kohandamise kasutamise korral. Näiteks võib tekkida olukord, kus kogukulude kohandatud indeks on kõrgem või madalam kogukulude indeksit moodustavate komponentide kohandatud indeksist. Seepärast kontrollis Eurostat süstemaatiliselt kõigi liikmesriikide esitatud andmeid sidususe seisukohast (koguindeksi sidusus selle indeksi komponentidega NACE jagude kaupa).

Ainult ühel juhul leiti lahknevused olevat nii suured, et Eurostat jättis tööpäeva järgi kohandatud andmed asjaomase perioodi kohta avaldamata. Selle asemel tuli avaldatud iga-aastane kasvumäär arvutada hooajaliselt kohandamata andmete põhjal. Sel juhul ilmnesid lahknevused andmetes seetõttu, et tööpäeva järgi kohandati sarju, mille puhul tööpäev kui selline ei omanud olulist mõju.

Et tulevikus selliseid olukordi vältida, teatas Eurostat asjaomastele liikmesriikidele, et kohandusi tuleks teha üksnes juhul, kui tööpäev omab statistika seisukohast olulist mõju.

3.4 Sidusus riiklike aruannete näitajate puhul

Iga-aastases kvaliteediaruandes palutakse liikmesriikidel võrrelda tööjõukuluindeksi kasvumäärasid töötaja tunnitasu omadega rahvamajanduse arvepidamises (ESA95 määratlus). Seetõttu ei saa eeldada, et sidusus oleks täielik. Isegi olukorras, kus kasutatakse peaaegu identseid tööjõukulu mõisteid, on statistilised töötlusviisid ja andmeallikad erinevad. Lisaks on andmete kogumine töötunni kaupa väga raske mõlema statistikavaldkonna puhul. Hoolimata neist raskustest võib sidususe taset (või sidususe puudumist) kahe andmekogumise viisi puhul kasutada selleks, et määratleda mõlema andmekogumisviisi võimalikke probleeme. Mitte kõik liikmesriigid ei tooda rahvamajanduse arvepidamise jaoks igas kvartalis andmeid töötajate tunnitasu või kvartalis töötatud tundide kohta. Ülevaadet sidususe kohta ei saa seega teha Kreeka, Malta, Luksemburgi, Portugali või Ühendkuningriigi puhul. Läti kohta on andmed olemas, kuid neid ei saa sidususe puhul kasutada, sest töötajate tunnitasu käsitlevas 2011. aasta sarjas esines katkestus.

Käesoleva kvaliteediaruande koostamisel võrdles Eurostat hooajaliselt kohandamata NACE Rev. 2 jagude B kuni N agregaate. Vähemalt ühe kvartali kohta esines Eesti, Iirimaa, Hispaania, Ungari, Poola, Rumeenia ja Sloveenia esitatud andmetes suuri lahknevusi ning märke erinevustest tööjõukuluindeksi kasvumäära ja rahvamajanduse arvepidamise andmete põhjal saadud töötajatele makstud tunnitasu kasvumäära vahel. Bulgaaria, Tšehhi Vabariigi ja Rootsi esitatud andmed osutasid suhteliselt suurtele lahknevustele tööjõukuluindeksi kasvumäära ja töötajatele makstud tunnitasu vahel.

Eurostat on üksikasjalikult analüüsinud tööjõukuluindeksi sidusust rahvamajanduse arvepidamise ja tööjõukulude uuringu andmetega ning jätkab seda tegevust. Analüüsi tulemusi arutatakse liikmesriikidega, et teha kindlaks probleemsed valdkonnad ja lahendada esinevad probleemid, eelkõige töötundide arvestusega seoses, eesmärgiga parandada erinevate statistikavaldkondade sidusust.

3.5 Täielikkus

Ka Rootsi ja Soome esitavad nüüd hooajaliselt kohandatud andmeid. Nüüd kui hooajaliselt kohandatud andmed on olemas kõigi liikmesriikide kohta, on võimalik avaldada kvartalipõhiseid kasvumäärasid mitte üksnes Eurostati veebilehel, vaid ka igas kvartalis avaldatavas pressiteates. Enne on siiski vaja andmete kvaliteeti ja kasutajate vajadusi põhjalikult analüüsida.

2012. aasta septembris avaldas Eurostat esimest korda ELi ja euroala agregaadid, mis sisaldasid NACE Rev. 2 jagusid O kuni S. Need NACE jaod hõlmavad avalikku haldust ja riigikaitset, kohustuslikku sotsiaalkindlustust, haridust, tervishoidu ja sotsiaalhoolekannet, kunsti, meelelahutust ja vaba aega ning muid teenindavaid tegevusi. NACE Rev. 2 jagusid O kuni S käsitlevad agregaadid ELi ja euroala kohta on kättesaadavad alates 2008. aastast. Need agregaadid moodustavad umbes 30% NACE Rev. 2 jagude B kuni S agregaatidest EL 27 puhul ja täiendavad siiani kättesaadavaid andmeid olulise teabega. Kasutajatele on kõige enam huvi pakkunud just teave avaliku sektori tööjõukulu arengu kohta, seda teavet hõlmab peamiselt NACE Rev. 2 jagu O (avalik haldus ja riigikaitse).

Kvartali pressiteadet koostatakse nüüd nii, et NACE Rev. 2 jagude B kuni S agregaate saaks kajastada põhinäitajatena, kusjuures jätkuvalt kajastatakse täielikku teavet varem kasutatud NACE Rev. 2 jagude B kuni N agregaatide kohta. Lisaks avaldatakse pressiteates näitajad NACE Rev. 2 jagude O kuni S agregaatide kohta.

4. Kokkuvõte

Üldiselt on tööjõukuluindeksi kvaliteet pärast viimast aruannet 2010. aastal jätkuvalt paranenud, eriti väärib märkimist paranemine asjakohasuse ja täielikkuse osas. Lisaks on tööjõukuluindeksi üldist kasutatavuse taset suurendanud agregaatide, sealhulgas NACE Rev. 2 jagude O kuni S kättesaadavus täies ulatuses. Tööjõukuluindeksi alusel tehtavad tööjõukulu taseme iga-aastased prognoosid pakuvad kasutajatele olulist uut lisandväärtust. Täielikult ei saa rahul olla liikmesriikide andmete esitamise õigeaegsuse ja täpsusega, kuid ükski teine riik peale Kreeka ei esitanud pidevalt andmeid hilinemisega. Liikmesriigid suunavad jätkuvalt vahendeid meetmetesse, et saavutada olukord, kus andmed edastatakse täpselt.

Viimastel aastatel on komisjon (Eurostat) järjepidevalt innustanud liikmesriike olukorra parandamiseks veelgi rohkem pingutama. Edastatud andmete ja muude riiklike dokumentide, sealhulgas kvaliteediaruannete põhjal jälgib komisjon edaspidigi regulaarselt seda, kas esineb mittevastavust ja kvaliteediprobleeme. Kui parandamismeetmed ei anna loodetud tulemust, võetakse asjaomaste riiklike ametiasutustega ühendust ning komisjon võtab määruse nõuete täitmiseks vajalikke meetmeid.

[1] ELT L 69, 13.3.2003, lk 1.

[2] Kord kvartalis koostatav pressiteade avaldatakse andmete avaldamise kalendris kindlaks määratud kuupäevadel; kalender ja pressiteade on kättesaadavad Eurostati veebisaidil (http://ec.europa.eu/eurostat).

[3] Komisjoni määrus (EÜ) nr 1216/2003, 7. juuli 2003, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 450/2003 tööjõukuluindeksi kohta (ELT L 169, 8.7.2003, lk 37).

[4] Komisjoni määrus (EÜ) nr 224/2007, 1. märts 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1216/2003 tööjõukuluindeksiga kaetava majandustegevuse osas (ELT L 64, 2.3.2007, lk 23).

[5] Komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007, millega muudetakse teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi, et rakendada majandustegevusalade statistilist klassifikaatorit NACE Revision 2 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10).

[6] KOM(2011) 102.

[7] KOM (2002) 661, komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule eurotsooni statistika kohta.