(4)Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse vähemalt märkimisväärset osa 2019. ja 2020. aasta poolaasta tsüklites esitatud asjakohastest riigipõhistest soovitustest. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne muudetud kava esitamise kuupäeva.

(3)Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub näiteks kõrgemates energia- ja toiduhindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus. EL seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 esimest korda ajutise kaitse direktiiv, millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult ELis viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

(1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu, jõustus 19. veebruaril 2021. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ja teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. [XX.] juunil 2022 ajakohastati kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

(5)Alates 2020. aasta märtsist on kohaldatud üldist vabastusklauslit. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema ELi või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Euroopas toimuva sõja tõttu suurenenud ebakindluse ja majandusväljavaate suurte langusriskide, enneolematute energiahindade tõusude ja jätkuvate tarneahela häirete tõttu on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli pikendamine 2023. aasta lõpuni.

(6)2021. aasta stabiilsusprogrammi käsitlevas nõukogu 18. juuni 2021. aasta arvamuses esitatud lähenemisviisi kohaselt saab eelarvepoliitikat praegu kõige paremini mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude ELi vahenditega rahastatavaid kulusid. Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

(7)2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised, et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale 2023. aastal asjakohane, ent samal ajal tuleb olla valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriigiti diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama neid suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ja hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

(8)Seoses 2. märtsil 2022 esitatud eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning suuremat inflatsiooni võrreldes talveprognoosiga. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil; eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, ning see peab olema riigiti diferentseeritud sõltuvalt riikide eelarve- ja majandusolukorrast, sealhulgas võttes arvesse kriisi mõju ja Ukrainast põgenenud inimeste sisserännet.

(9)30. aprillil 2021 esitas Hispaania vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon on määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu otsuse Hispaania taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta. Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsusest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Hispaania on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

(10)30. aprillil 2022 esitas Hispaania oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi, pidades kinni määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajast. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Hispaania kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

(11)23. mail 2022 avaldas komisjon Hispaania kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Hispaania on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud, ning hinnati Hispaania edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Hispaania edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning ELi peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

(12)Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Hispaania kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022. Komisjon jõudis järeldusele, et Hispaania majanduses valitseb tasakaalustamatus. Eelkõige on haavatavus seotud suure välisvõla, valitsemissektori ja erasektori võlaga suure tööpuuduse tingimustes ning sellel on piiriülene tähtsus.

(13)23. mail 2022 esitas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Hispaania eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas selliste ettepanekute tegemine on asjakohane.

(14)20. juulil 2020 soovitas nõukogu Hispaanial võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Hispaanial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes 2021. aastal Hispaania valitsemissektori eelarvepuudujääk 10,3 %-lt SKPst 2020. aastal 6,9 %-le SKPst 2021. aastal. Hispaania eelarvepoliitika toetas 2021. aastal majanduse taastumist, samal ajal kui ajutised erakorralised toetusmeetmed vähenesid 3,9 %-lt SKPst 2020. aastal 2,8 %-le SKPst 2021. aastal. Hispaania 2021. aastal võetud meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, mis seisnesid peamiselt jooksvates ülekannetes piirkondadesse, et katta uusi tervishoiuvajadusi. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt oli valitsemissektori võlg 2021. aastal 118,4 % SKPst.

(15)2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 4,3 % ja 2023. aastal 3,5 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis prognoositakse 2022. aastal SKP väiksemat reaalkasvu, 4,0 %, ja 2023. aastal 3,4 %. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 5,0 %-le SKPst ja 2023. aastal 3,9 %-le SKPst. Vähenemine 2022. aastal tuleneb peamiselt majandustegevuse kiirest kasvust, maksutulu suurenemisest ja enamiku erakorraliste meetmete lõpetamisest. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 115,2 %-le ja 2023. aastal 112,4 %-le. Prognoosi esitamise kuupäeval teada olevate poliitikameetmete põhjal on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt valitsemissektori eelarvepuudujääk 2022. ja 2023. aastal vastavalt 4,9 % SKPst ja 4,4 % SKPst. See on kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägiga. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse sarnane: 2022. aastal 115,1 % ja 2023. aastal 113,7 %. Erinevus on osaliselt tingitud 2023. aastaks prognoositud suuremast esmasest eelarvepuudujäägist.

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 0,8 %. See hinnang ei hõlma aga taaste- ja vastupidavuskavaga ette nähtud reformide mõju, mis võivad hoogustada Hispaania potentsiaalset majanduskasvu.

(16)2022. aastal kaotas valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised toetusmeetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,8 %-lt SKPst 2021. aastal 0,4 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju vastu võitlemiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal hinnanguliselt 0,4 % SKPst ja 2023. aastal 0,0 % SKPst. Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid kodumajapidamistele, energiatarbimise kaudsete maksude vähendamist, energiatootmise toetusi ja siirdeid mõjutatud tööstusharudele. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõnda neist meetmetest edasi rakendada. Mõned neist meetmetest, eelkõige energiatootmise maksu peatamine või elektrienergia erimaksu vähendamine, ei ole suunatud. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. ja 2023. aastal 0,1 % SKPst.

(17)18. juunil 2021 soovitas nõukogu, et Hispaania peaks 2022. aastal kasutama taaste- ja vastupidavusrahastut, et rahastada majanduse taastumist toetavaid lisainvesteeringuid, järgides samal ajal ettevaatlikku eelarvepoliitikat. Lisaks peaks Hispaania säilitama riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitati Hispaanial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis, suurendades samal ajal investeeringuid, et tõsta kasvupotentsiaali.

(18)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja riigi 2022. aasta stabiilsusprogrammis sisalduva teabe põhjal prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav, jäädes –2,2 % juurde SKPst. Hispaania kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastumist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulude positiivne panus majandusaktiivsusesse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,9 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti. Seetõttu kavatseb Hispaania säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,2 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majanduslikku ja sotsiaalset mõju leevendavate meetmete (0,3 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse pakkumise kulude (0,1 % SKPst) täiendavat mõju, samal ajal kui tarbijahindade suurem tõus võrreldes SKP deflaatoriga mõjutab 2022. aastal riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivset panust, suurendades valitsemissektori kulutusi kaupade ja teenuste tarbimisele. Komisjoni prognoosi kohaselt ei ole need meetmed täielikult kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega.

(19)2023. aastaks prognoositakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis eeldusel, et poliitikat ei muudeta, eelarvepoliitika seisundiks 0,0 % SKPst. Prognooside kohaselt jätkab Hispaania 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada majanduse taastumise toetamiseks tehtavaid lisainvesteeringuid. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandusaktiivsusesse peaks 2023. aastal võrreldes 2022. aastaga jääma stabiilseks. Riiklikult rahastatavate investeeringute ekspansiivne panus eelarvepoliitikasse on 2023. aastal prognoosi kohaselt 0,1 protsendipunkti. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal avaldama üldisele eelarvepoliitikale üldiselt neutraalset, +0,1 protsendipunkti suurust mõju. See hõlmab energiahindade tõusu käsitlevate meetmete (0,4 % SKPst) järkjärgulise kaotamise mõju.

(20)2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 2024. aastal 3,3 %-le ja 2025. aastaks 2,9 %-le. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2025. aastaks alla 3 % SKPst. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastaks vähenema: täpsemalt langeb see 2024. aastal 110,8 %-le ja 2025. aastal 109,7 %-le. Komisjoni analüüsi kohaselt tunduvad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis kõrged.

(21)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Hispaaniale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne kava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige peaks taaste- ja vastupidavuskava aitama täita neid riigipõhiseid soovitusi, mis käsitlevad avaliku ja erasektori investeeringute edendamist, et aidata kaasa majanduse taastumisele. Seejuures eeldatakse, et järgitakse riigipõhiseid soovitusi, mis käsitlevad investeerimist innovatsiooni ning riigi digi- ja rohepöördesse. Kava sisaldab ka meetmeid ajutiste lepingute suure osakaalu vähendamiseks era- ja avalikus sektoris ning aktiivse tööturupoliitika tugevdamiseks. Kava peaks aitama vähendada töötusabi praegust killustatust, mis tõi kaasa lüngad. Samuti peaks see aitama tagada tööturu jaoks olulisi oskusi ja kvalifikatsioone, mille järele tekib eeldatavasti vajadus seoses Hispaania rohe- ja digipöördega. Kava abil saab seadmetesse ja oskustesse investeerimisega, aga ka veebipõhiste kursuste väljatöötamisega oluliselt parandada digiõppe kättesaadavust. Haridustulemused võivad paraneda ka tänu haridustsükli eri etappidesse tehtavatele investeeringutele. Kavas sisalduvad meetmed võivad aidata täita ka riigipõhiseid soovitusi, milles palutakse Hispaanial parandada miinimumsissetuleku kavade ja peretoetuste katvust ja piisavust. Kava peaks tugevdama ka riigihankeraamistikke ja aitama luua paremat ettevõtluskeskkonda. Lisaks võivad riigi rahanduse jätkusuutlikkusele kaasa aidata kava meetmed, mille eesmärk on tõhustada avaliku sektori kulutusi ja maksusüsteemi.

(22)Hispaania taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Hispaania kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 40 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 28 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Hispaanial COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal riigi vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning muu kavast kaugemale ulatuva majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

(23)Hispaania ei ole veel ametlikult esitanud partnerluslepingut ega teisi ühtekuuluvuspoliitika programmidokumente. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrusega (EL) 2021/1060 peab Hispaania arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.