[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 29.6.2006

KOM(2006) 350 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Kvaliteediaruanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 1221/2002 valitsemissektori muude kontode kui rahastamiskontod kvartaliandmete kohta

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Kvaliteediaruanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 1221/2002 valitsemissektori muude kontode kui rahastamiskontod kvartaliandmete kohta

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1221/2002[1] artiklis 8 on sätestatud, et komisjon (Eurostat) esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse liikmesriikide esitatud kvartaliandmete usaldusväärsust.

Valuutakomitee aruandes teabevajaduse kohta, mille kiitis 18. jaanuaril 1999 heaks majandus- ja rahandusministrite nõukogu, rõhutatakse vajadust terviklikku statistilise teabe süsteemi järele, mis aitaks poliitikakujundajatel otsuseid teha. Sellega seoses pöörati suurt tähelepanu avaliku sektori lühiajalisele rahandusstatistikale, mille eesmärk on koostada valitsemissektori muude kui rahastamiskontode lihtsustatud kvartaliandmed vastavalt ESA 95 reeglitele. Kasutati kaheetapilist lähenemist. Esimeseks etapiks oli komisjoni määruse (EÜ) nr 264/2000[2] vastuvõtmine 3. veebruaril 2000. Teises etapis sätestati määruses (EÜ) nr 1221/2002, et edastada tuleb andmed ülejäänud ESA 95 tehingute kohta.[3]

Kvaliteediaruanne koosneb üldosast ning selles tehakse kokkuvõtte riikide kohta tehtud järeldustest ning riikidele antud soovitustest. Üldosas selgitatakse põhimõisteid ja tehnilisi küsimusi ning esitatakse kokkuvõtte erinevaid riike käsitlevast osast. Siinkohal tasub märkida, et põhjalikumat ülevaadet saab lugeda Eurostati veebilehelt 2006. aasta jooksul. Käesoleva aruande eesmärk on kirjeldada statistika kvaliteedi mitmemõõtmelisust ning selles järgitakse üldisi kvaliteedi hindamise põhikriteeriume.[4] Aruande struktuuri üle on arutletud avaliku sektori lühiajalise rahandusstatistika töörühma liikmetega ning selles on üldjoontes kokku lepitud.

Kvaliteediaruande struktuur

1. Institutsiooniline korraldus

2. Kättesaadavus ja selgus

3. Andmete esitamise õigeaegsus ja katvus

4. Sidusus

4.1. Kvartali- ja aastaandmete sidusus

4.2. Esialgse ja lõpliku statistika sidusus

5. Ajaline võrreldavus

6. Täpsus ja usaldusväärsus

6.1. Andmeallikate katvus

6.2. Statistilistes prognoosides kasutatud metoodika ja eeldused

6.3. ESA 95 põhimõttelised kohandused

6.4. Statistika korrigeerimine

7. Järeldused ja soovitused

Kvaliteediaruanne

1. INSTITUTSIOONILINE KORRALDUS

Valitsemissektori muude kui rahastamiskontode kvartaliandmed koostatakse kõikides liikmesriikides riiklikes statistikaasutustes, välja arvatud Belgias (Belgia riigipank rahvamajanduse arvepidamise instituudi nimel) ja Hispaania (majandus- ja rahandusministeerium). Mitmetes liikmesriikides tegelevad kvartaliandmete metoodiliste küsimustega töörühmad, mis on moodustatud riikliku statistikaasutuse, keskpanga ja rahandusministeeriumi esindajatest (sarnast lähenemist kasutatakse ka aastaaruannete puhul). Lisaks analüüsivad need töörühmad sageli muude kontode kui rahastamiskontode ja rahastamiskontode vahelist kooskõla.[5]

2. KÄTTESAADAVUS JA SELGUS

Kättesaadavus tähendab füüsilisi tingimusi, milles kasutajad võivad andmeid saada, st kuhu on vaja andmete saamiseks minna, kuidas neid tellida ning millise aja jooksul ja millises vormingus andmed kasutajale edastatakse. Kättesaadavus näitab ka seda, kas andmetega kaasnevad asjakohased metaandmed ja metoodilised kasutusjuhendid. Eurostat avaldab oma veebilehel andmeid liikmesriikide maksude ja sotsiaalmaksete kohta, mis kuuluvad komisjoni määruse (EÜ) nr 264/2000 reguleerimisalasse. Ülejäänud ESA 95 kvartalitehingud tehakse avalikkusele kättesaadavaks 2006. aasta alguses.

Riiklikul tasandil on levitamispõhimõtete olukord järgmine: 12 liikmesriiki – Tšehhi vabariik, Taani, Hispaania, Itaalia, Küpros, Malta, Madalmaad, Austria, Sloveenia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik – avaldavad praegu valitsemissektori muude kui rahastamiskontode kvartaliandmeid, kuigi mõned riigid ainult osaliselt (s.t põhiliselt kvartali maksud ja sotsiaalmaksed). Muudest liikmesriikidest kavatsevad Leedu, Luksemburg, Madalmaad, Poola ja Rootsi avaldada andmed või suurendada avaldatavate andmete hulka 2006. aastal. Avaldatud andmed on tavaliselt kättesaadavad riiklike statistikaasutuste veebilehtedelt, enamasti vastava riigi keeles. Mõnel juhul on andmetele lisatud ka metaandmed või lühikesed märkused metoodika kohta.

Eurostat on avaldanud kaks käsiraamatut valitsussektori kvartalikontode metoodika kohta. Käsiraamatu Manual on Compilation of Taxes and Social Payments on a Quarterly Basis[6] esimene väljaanne avaldati 2002. aastal ning selles keskenduti komisjoni määruses (EÜ) nr 264/2000 sisalduvatele tehingutele. Seda käsiraamatut täiendati uue käsiraamatuga Manual on quarterly non-financial accounts for general government , kus käsitletakse ülejäänud ESA 95 tehinguid. Selle ülesehitus on eelmisega sarnane – antakse metoodilisi juhtnööre ning kirjeldatakse riiklikku praktikat iga valitsemissektori allsektori puhul. See käsiraamat tehakse Eurostati veebilehel avalikkusele kättesaadavaks 2006. aasta alguses.

Siinkohal tuleks märkida, et avaliku sektori lühiajalist rahandusstatistikat käsitleva kahe määruse sätete kohaselt peavad liikmesriigid Eurostatile esitama kirjelduse kvartaliandmete koostamisel kasutatud allikatest ja meetoditest, samuti esitama koos kontrollitud andmetega esialgsesse kirjeldusse tehtud täpsustused. Iirimaa on ainus liikmesriik, kes ei ole veel allikate ja meetodite kirjeldusi määruses (EÜ) nr 1221/2002 sätestatud tehingute kohta esitanud.

3. ANDMETE ESITAMISE ÕIGEAEGSUS JA KATVUS

Õigeaegsuse all mõeldakse andmete kätesaadavuse ja kirjeldatava sündmuse vahelist ajavahemikku. Avaliku sektori lühiajalist rahandusstatistikat käsitleva määruse kohaselt tuleb andmed esitada hiljemalt kolm kuud pärast vastava kvartali lõppu.

Uurides kvartaliandmete esitamist ajavahemikus 2004. aasta detsembrist 2005. aasta septembrini võib täheldada, et viisteist liikmesriiki esitasid muude kontode kui rahastamiskontode kvartaliandmed viivitusteta. Need riigid olid Taani,[7] Saksamaa, Kreeka, Iirimaa, Itaalia, Läti, Luksemburg, Malta, Madalmaad, Portugal, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik. Muud liikmesriigid (Belgia,[8] Tšehhi Vabariik, Hispaania, Prantsusmaa, Küpros, Ungari, Austria, Poola) jäid vähemalt ühel juhul andmete edastamisega 3–5 päeva hiljaks. Leedu jäi kõigil neljal andmete edastamise juhul keskmiselt viis päeva hiljaks. Eurostat analüüsib praegu andmeid, mis saadi alles hiljuti Eestist. Esiletõstmist väärib asjaolu, et mõned liikmesriigid (Saksamaa, Sloveenia ja Rootsi) esitavad andmed sõltuvalt kvartalist kuni 20 päeva enne tähtaega.

Andmete edastamise katvuse kohta võib öelda, et liikmesriigid peavad esitama Eurostatile kvartaliandmed maksude ja sotsiaalmaksete kohta alates 1991. aasta esimesest kvartalist (määruse (EÜ) nr 264/2000 artikkel 5). Uutelt liikmesriikidelt nõutakse andmeid alates 1995. aastast vastavalt läbivaadatud ESA 95 edastusprogrammile.[9] Ülejäänud ESA 95 tehinguid käsitlevad andmed tuleb esitada alates 1999. aasta esimesest kvartalist (määruse (EÜ) nr 1221/2002 artikkel 6).

Kreeka, Hispaania, Iirimaa, Luksemburg ja Rootsi peavad veel esitama tagasiulatuvaid andmeid. Muude ESA 95 tehingute (määrus (EÜ) nr 1221/2002) puhul on enamik riike nõudmised täitnud. Küprose, Ungari ja Malta puuduvad aegread on perioodist 1999–2003 (Malta kohta puuduvad ainult 1999. aasta andmed). Sloveenial on mitmete ESA 95 tehingute katvus madal. Suurimaid katvusprobleeme on täheldatud Küprose ja Ungari puhul.

4. SIDUSUS

Statistika sidusus näitab, kas andmeid saab erineval moel ja eri kasutusviiside jaoks usaldusväärselt seostada.

4.1. Kvartali- ja aastaandmete sidusus

Mõlemas määruses on sätestatud, et kvartaliandmed ja aastaandmed peavad olema omavahel kooskõlas (vastavalt artiklid 3 ja 4). Analüüsides kvartali- ja aastaandmete kooskõla, võib tõdeda, et teatavates Taani, Luksemburgi, Poola, Rootsi ja Ühendkuningriigi poolt enne 1999. aastat esitatud andmetes esineb mõningaid vastuolusid.

1999. aasta ja sellele järgnevate aastate andmetes esineb vastuolusid järgmistel liikmesriikidel: Tšehhi Vabariigis mitmete ESA 95 tehingute puhul (2003 ja 2004), Taanis (D211 aastal 2003), Iirimaal (peamiselt P2 ja D4 kõikides aegridades), Poolas (mitmed vastuolud enne 2001. aastat) ja Ühendkuningriigis (vastuolud peamiselt D4, D5 ja D7 puhul kõikides aegridades). Liikmesriikidest on kõige rohkem vastuolusid kvartali- ja aastaandmete vahel Slovakkial. Seda võib paljuski seletada sellega, et ajavahemikus 2001–2004 ei ole D4, D7 ja D9 andmeid kvartali lõikes koondatud.

4.2. Esialgse ja lõpliku statistika sidusus

Väärtuse korrigeerimise keskmist määra kahe aasta, st kaheksa kvartali järel analüüsiti nii absoluut- kui nominaalväärtuses, et hinnata, kas lõplik statistika erineb märkimisväärselt esialgsest. Tuleb märkida, et selline arvutus oli võimalik ainult nende liikmesriikide puhul, kes on ESA 95 tehingute kohta esitanud andmeid vähemalt kaheksal korral.[10]

Nende liikmesriikide puhul, kellel on selles ajavahemikus märkimisväärselt korrigeerimisi, viidatakse nendele ESA 95 tehingutele, mis on märkimisväärselt mõjutanud kogukulu või kogutulu (või mõlemat). See näitaja aitab hinnata korrigeerimiste mõju, eelkõige olulise tasakaalustava teguri – netolaenuandmise/-võtmise B.9 kõikuvust.[11] Korrigeerimisi mõjutavad mitmed tegurid: kvartalistatistika puhul on need seotud mitte ainult lõplike aastaaruannete kättesaadavusega, vaid ka muude teguritega, nagu ajakohastamine, kvaliteedikontroll, muutused andmete allikates või meetodites, ESA 95 põhimõttelised kohandused jne. Tähtis aspekt mõlemas määruses on see, et valitsemissektori muude kontode kui rahastamiskontode statistika koostamiseks tuleb kasutada otseseid allikaid ning komisjonile ei tohi edastada sesoonselt korrigeeritud andmeid (töötlemata andmeid).

Kokkuvõtvalt võib öelda, et kui andmete kättesaadavus võimaldas teostada analüüsi, leiti, et B.9 korrigeerimiste absoluutne keskmine määr kõikus Belgias, Saksamaal, Prantsusmaal ja Ühendkuningriigis vahemikus 0,2%–0,4% sisemajanduse kogutoodangust (SKT). Teises liikmesriikide rühmas – Taanis, Hispaanias, Madalmaades, Portugalis ja Soomes – kõikus korrigeerimiste absoluutne keskmine määr kahe aasta jooksul 0,6%–0,9% SKTst. Kolmanda rühma moodustavad liikmesriigid, kelle korrigeerimiste absoluutne keskmine määr ületab 1% SKTst; siia gruppi kuuluvad Kreeka (3,2%), Itaalia (1,5%), Läti (2,1%), Luksemburg (8,1%), Austria (1,1%) ja Rootsi (1,2%). Väärtuse aritmeetiliselt keskmised korrigeerimised kaks aastat hiljem tunduvad näitavat korrigeerimiste vähesemat mõju. Liikmesriigid, kelle keskmised korrigeerimised olid sel perioodil kõige märkimisväärsemad, olid Kreeka (-3,2%),[12] Luksemburg (5,7%) ja Rootsi (1,2%).

Sellise statistika kogumise eesmärk on minimeerida iga kvartali puhul erinevusi esialgsete prognooside ja lõplike näitajate vahel. Kuigi aastastatistika kvaliteeti niimoodi ei hinnata, on liikmesriikide aastase puudujäägi absoluutsete korrigeerimiste kaalumata keskmised alates 1999. aastast olnud kuue kuu järel 0,27% SKTst, aasta järel 0,34% ja 18 kuu järel 0,43%.

5. AJALINE VÕRRELDAVUS

Võrreldavuse puhul on eesmärk mõõta erinevate statistiliste mõistete ja mõõtmisvahendite/-menetluste mõju, kui võrreldakse erinevate geograafiliste piirkondade, mittegeograafiliste valdkondade või ajavahemike statistikat. Määrusega (EÜ) nr 1221/2002 kehtestati üleminekuperiood nendele liikmesriikidele, kes ei olnud võimelised kasutama määruses sätestatud allikaid ja meetodeid ja/või pidama kinni ajakavast. Kõigepealt tuli esitada “kõige tõenäolisemad kvartaliprognoosid”, kuhu tuli järk-järgult inkorporeerida kogu uus teave, mis muutus parandatud süsteemi koostamise ajal kättesaadavaks. Üleminekuperiood lõppes 31. märtsil 2005 (artikli 9 lõige 4).

Enamik liikmesriike ei ole teatanud katkestustest[13] aegreas üleminekuperioodi jooksul. Eranditeks olid Tšehhi Vabariik (uued kvartaliandmete allikad võeti kasutusele 2003. aastal), Hispaania (uus baasaasta alates aastast 2000), Madalmaad (baasarvude korrigeerimine 2000–2001, uute andmeallikate kasutuselevõtt), Poola (uus metoodika alates aastast 2004) ja Portugal (uus baasaasta alates aastast 2000).

6. TÄPSUS JA USALDUSVÄÄRSUS

6.1. Andmeallikate katvus

Komisjoni määruse (EÜ) nr 264/2000 artiklis 3 sätestatakse andmeallikate kasutamise kohta maksude ja sotsiaalmaksete puhul, et kvartaliandmed põhinevad otsesel informatsioonil, mis on saadud lähteallikatest, nagu näiteks avaliku sektori raamatupidamisaruanded või haldusallikad, mis moodustavad iga kategooria puhul vähemalt 90% kategooria kogumahust. Määruses (EÜ) 1221/2002, mis käsitleb kõiki muid ESA 95 tehinguid, täpsustatakse, et kvartaliandmed põhinevad võimalust mööda algallikatest saadud vahetul teabel, kusjuures eesmärk on iga kvartali puhul minimeerida esialgsete prognooside ja lõplike näitajate vahelist erinevust.

Enamik liikmesriike täidavad maksude ja sotsiaalmaksete suhtes kohaldatavat 90% kriteeriumi, eelkõige maksude puhul (D2, D5, D91). Sotsiaaltoetuste kategoorias (D62) on rohkem probleeme, eelkõige Belgial (87%), Prantsusmaal (85%) ja Iirimaal (75%).

Määruse (EÜ) 1221/2002 vahetu teabe nõue ei ole nii kategooriline, sest on sätestatud, et kvartaliandmed peavad võimalikult suurel määral põhinema vahetul teabel. Olukord on liikmesriigiti erinev ning mõned neist – Belgia, Prantsusmaa, Iirimaa, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Portugal ja Rootsi – on juhtinud tähelepanu probleemidele vahetute algallikate kasutamisel ESA 95 tehingute kvartaliandmete koostamisel.

6.2. Statistilistes prognoosides kasutatud metoodika ja eeldused

Mõlemas määruses on sätestatud, et vajaduse korral täiendatakse vahetuid andmeid, kohandades katvust ja tehes põhimõttelisi kohandusi, et kooskõlastada kvartaliandmed ESA 95 mõistetega. Kohandusi on vaja kõikides liikmesriikides valitsemissektori muude kontode kui rahastamiskontode kvartaliandmete prognoosimiseks, eelkõige määruse (EÜ) nr 1221/2002 kohaldamisalasse kuuluvat ESA 95 tehingute puhul. Andmete kättesaadavuse probleem on seotud põhiliselt kohalike omavalitsustega (näiteks Belgias, Luksemburgis, Austrias, Portugalis, Ühendkuningriigis) ja/või teatavate avaliku sektori üksustega.

Statistiliste mudelite kasutamine puuduvate andmete prognoosimisel on liikmesriigiti erinev. Mudelid on välja töötatud Belgias, Tšehhi Vabariigis, Prantsusmaal ja Itaalias, kasutades algallikaid indikaatorite ja/või prognoosidena. Mõned riigid kohaldavad segalähenemist, mis põhineb kvartali algallikate kodifitseerimisel ESA 95 tehinguteks, sarnaselt meetodikale, mida kasutatakse aastaaruannete puhul, kus puuduvad arvud määratakse hinnanguliselt.

6.3. ESA 95 põhimõttelised kohandused

Nagu eespool nimetatud, tuleb teha põhimõttelisi kohandusi, et viia kvartaliandmed vastavusse ESA 95 mõistetega. Enamik valitsussektori kvartaliandmete kohandustest on sarnased aastaaruannetes tehtavatele kohandustele. Neis järgitakse ESA 95 põhimõtteid kirjendamise aja kohta, kuid kui algallikad on kassapõhised, siis rakendatakse tekkepõhiseid kohandusi (peamiselt maksude ja sotsiaalmaksete puhul).

6.4. Statistika korrigeerimine

Korrigeerimise kvantitatiivsel analüüsil kasutati indikaatorina iga ESA 95 tehingu puhul kolme eelneva kvartali andmete korrigeerimist neljandas kvartalis aastatel 2002–2004. Allpool esitatud järeldused kirjeldavad korrigeerimiste mõju B.9-le (netolaenuandmine/-võtmine).

Belgias, Tšehhi Vabariigis, Taanis, Saksamaal, Hispaanias, Prantsusmaal, Küprosel, Lätis, Leedus, Madalmaades ja Ühendkuningriigis muutis neljandas kvartalis toimunud eelneva kolme kvartali absoluutse keskmise korrigeerimine B.9-t vahemikus 0,1%–0,5% SKTst. Itaalias, Portugalis ja Soomes oli korrigeerimine vastavalt 0,7, 0,6 ja 0,9 protsenti SKTst. Suurim keskmine korrigeerimine B.9 suhtes toimus Kreekas (1,9% SKTst), Luksemburgis (3,4%), Ungaris (2,8%), Austrias (1,1%) ja Poolas (1,0%).

Kuna B.9 on tasakaalustav tegur, hinnati ka, kas korrigeerimised neljandas kvartalis mõjutasid kolme eelneva kvartali kogukulu ja kogutulu. Kreeka puhul korrigeeriti kogukulu ja kogutulu märkimisväärselt (vastavalt 3,3% ja 2,8% SKTst). Luksemburgis ja Austrias korrigeeriti kogukulu rohkem kui kogutulu, Ungaris oli olukord vastupidine, Poolas olid kogukulu ja kogutulu korrigeerimised peaaegu samal tasemel (vastavalt 2,4% ja 2,6% SKTst). Aritmeetiliste keskmiste väärtuste analüüsimisel oli peaaegu kõikide riikide kõrvalekalle alla ühe protsendi, välja arvatud Ungari (2,3%).

Korrigeerimiste ulatus ei ole väga suur, arvestades, et 11 liikmesriiki korrigeerisid kolme eelnenud kvartalit keskmiselt 0,1–0,5 protsenti SKTst Sellise statistika koostamisel saadud kogemus vähendab tõenäoliselt aja jooksul korrigeerimiste määra.

7. JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

Pärast esimesi edastusi on saavutatud märkimisväärset edu ja valitsemissektori muid kontosid kui rahastamiskontod on edasi arendatud. Enamiku riikide andmed on sobiva kvaliteediga ja neid saab kasutada analüütilisel eesmärgil, seetõttu tuleks neid vastavalt levitada. Mõned liikmesriigid peavad rakendama meetmeid esitatud andmete kvaliteedi parandamiseks. Mõnel juhul saab andmete kvaliteeti parandada, kui liikmesriigid täidavad oma kohustust esitada aegread Eurostatile. Komisjon ei peaks sel juhul alustama asutamislepingu kohast rikkumismenetlust, et tagada ühenduse määruste täitmine.

Täheldatud korrigeerimised on sarnased teistele lühiajalise statistika (kvartalistatistika) korrigeerimistele. Valitsemissektori muude kontode kui rahastamiskontode avaldamist tuleks edendada, andes kasutajatele ka vastavaid juhtnööre. See tähendab asjakohaste metaandmete esitamist, mis selgitaksid riiklikke tavasid ja hoiataksid kasutajaid kvartaliandmete kõikuvuse eest, eriti teatavates liikmesriikides. Avaldamine innustab kvaliteeti tõstma ning Eurostat kavatseb levitada seda statistikat alates 2006. aasta algusest, konsulteerides selleks liikmesriikidega. Kogemused näitavad, et riiklikul tasandil on kasutajad ennast selle statistikaga paremini kurssi viinud, on paremini harjunud kvartalistatistika kõikuvusega ning saavad sellest aja jooksul paremini aru.

Sellist hindamist soovitatakse aja jooksul jätkata, et jälgida liikmesriikide arengut ning parandada kvaliteeti. Mõningaid liikmesriikidele antavaid erisoovitusi on kirjeldatud allpool.

- Belgia: on vaja edasiminekut nende vahetute allikate katvuses (eelkõige D62), mille puhul ei ole 90% kriteerium täidetud (87%).

- Tšehhi Vabariik: tuleb tagada kvartali- ja aastaandmete kooskõla. Intressid tuleb kvartali lõikes koondada kõikides aegridades. Parandatud kvartaliandmete algallikate järk-järgulise inkorporeerimise edenemine on tervitatav.

- Taani: ei ole muid erimärkusi kui see, et vaja on tagada kvartali- ja aastastatistika kooskõla läbi aja.

- Eesti: andmed edastati alles hiljuti. Eurostat analüüsib praegu esitatud teavet ning pöördub asja juurde tagasi, kui kvaliteediprobleemid on tuvastatud.

- Kreeka: soovitatakse algallikate arendamist ja kvaliteedi parandamist. Korrigeerimiste mõju on kahe aasta järel olnud märkimisväärne, samuti neljandas kvartalis kolme eelneva kvartali kohta tehtud korrigeerimiste mõju.

- Hispaania: puuduvad aegread on vaja esitada Eurostatile ning vaja on koostada vastav tegevuskava.

- Prantsusmaa: on vaja edasist arengut, et tõsta vahetute allikate katvust. D.62 puhul on vahetu teabe katvus 85 protsenti. Muude määruse (EÜ) nr 1221/2002 rakendusalasse kuuluvate ESA 95 tehingute puhul kasutatakse vahetuid allikaid teiste hulgas peamiselt D.1, D.4 (kulud) ja P.1 korral.

- Iirimaa: määruse (EÜ) nr 1221/2002 rakendusalasse kuuluvate ESA 95 tehingute riiklike tavade metoodiline kirjeldus tuleks edastada Eurostatile. On vaja edasist arengut vahetute allikate katvuse laiendamises. Määrusega (EÜ) nr 264/2000 kehtestatud 90% kriteerium ei ole täidetud sotsiaaltoetuse kategoorias D.62 (75%) Tuleb tagada kvartali- ja aastaandmete kooskõla.

- Itaalia: on vaja edasist arengut esialgse ja lõpliku statistika sidususe valdkonnas.

- Küpros: puuduvad aegread on vaja esitada Eurostatile ning vaja on koostada vastav tegevuskava selle eesmärgi saavutamiseks. Oodatakse edasist arengut kohalike omavalitsuste algallikate kättesaadavuse parandamisel.

- Läti: tuleb saavutada edasine areng esialgse ja lõpliku statistika sidususe valdkonnas.

- Leedu: puuduvad aegread on vaja esitada Eurostatile ning vaja on koostada vastav tegevuskava. Andmeedastuse õigeaegsust on vaja parandada.

- Luksemburg: puuduvad aegread on vaja esitada Eurostatile ning vaja on luua vastav tegevuskava. Oodatakse edusamme kohalike omavalitsuste kvartaliandmete algallikate kogumises. Korrigeerimiste mõju on kahe aasta järel olnud märkimisväärne, samuti neljandas kvartalis kolme eelneva kvartali kohta tehtud korrigeerimiste mõju. Selles valdkonnas tuleks kvaliteeti parandada.

- Ungari: puuduvad aegread on vaja esitada Eurostatile ning vaja on luua vastav tegevuskava. Edastuste õigeaegsust on vaja parandada. Oodatakse edusamme kohalike omavalitsuste kvartaliandmete algallikate kogumises. Korrigeerimiste mõju on olnud märkimisväärne, kui analüüsitakse neljandas kvartalis kolme eelneva kvartali kohta tehtud korrigeerimisi. Selles valdkonnas on vaja parandada kvaliteeti.

- Malta: puuduvad aegread on vaja esitada Eurostatile ning vaja on luua vastav tegevuskava.

- Madalmaad: on vaja edendada parandatud kvartaliandmete algallikate järk-järgulist inkorporeerimist.

- Austria: korrigeerimiste mõju on kahe aasta järel olnud märkimisväärne, samuti neljandas kvartalis kolme eelneva kvartali kohta tehtud korrigeerimiste mõju Selles valdkonnas tuleks kvaliteeti parandada. On vaja edendada parandatud kvartaliandmete algallikate järk-järgulist inkorporeerimist.

- Poola: On vaja tagada kvartali- ja aastastatistika kooskõla läbi aja. Peaaegu kõikides 1995–2000. aasta muutujates on märkimisväärseid vastuolusid. Oodatakse edusamme kvartaliandmete algallikate kogumise tõhustamisel. Korrigeerimiste mõju on kahe aasta järel olnud märkimisväärne, samuti neljandas kvartalis kolme eelneva kvartali kohta tehtud korrigeerimiste mõju. Selles valdkonnas oleks vaja kvaliteeti parandada.

- Portugal: on vaja edasist arengut piirkondlike ja kohalike omavalitsuste kvartaliandmete kogumisel, eelkõige P.51 puhul.

- Sloveenia: puuduvad ESA 95 tehingud tuleb edastada Eurostatile ning tuleb rakendada plaan selle teabe edastamiseks 2006. aastal.

- Slovakkia: tuleb tagada kvartali- ja aastaandmete kooskõla, eelkõige on vaja koondada D4, D7 ja D9. On vaja edasist arengut tekkepõhiste andmete hindamises kvartali lõikes.

- Rootsi: puuduvad aegread on vaja esitada Eurostatile ning vaja on luua vastav tegevuskava. On vaja edasist arengut kvartaliandmete algallikate kogumises, eelkõige sotsiaalkindlustusfondide puhul. Täiendavalt on vaja teha edusamme D.4 koondamises nii aasta- kui ka kvartaliandmete lõikes. Vaja on teha jõupingutusi, tagamaks esialgse ja lõpliku statistika sidusust.

- Ühendkuningriik: on vaja tagada kvartali- ja aastaandmete sidusus läbi aja ning arendada edasi kohalike omavalitsuste kvartaliandmete algallikate kättesaadavust.

[1] Vt http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2002/l_179/l_17920020709en00010005.pdf

[2] Vt http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2000/l_029/l_02920000204en00040006.pdf

[3] Valitsemissektori muude kui rahastamiskontode kvartaliandmete sisu on määratletud ESA 95 tehingute loetelu põhjal, millest koosnevad valitsemissektori kulud ja tulud.

[4] vt Eurostati Circa huvirühma dokumenti “Quality in Statistics”, http://forum.europa.eu.int/Public/irc/dsis/Home/main.

[5] Mõnedes liikmesriikides nagu Belgia, Leedu, Holland ja Luksemburg koostab sama asutus nii valitsemissektori muude kontode kui rahastamiskontode kui ka rahastamiskontode kvartaliandmed.

[6] Euroopa ühendused (2002), Manual on Compilation of Taxes and Social Payments on a Quarterly Basis, Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus

[7] Taani esitas andmed ennetähtaegselt nii 2004. aasta detsembris kui ka 2005. aasta märtsis.

[8] Kolme viimase edastuse puhul.

[9] Läbivaadatud ESA 95 edastusprogramm peaks jõustuma 2006. aastal.

[10] Järgmiste perioodide keskmised erinevused : 2005. aasta teine kvartal miinus 2003. aasta teine kvartal, 2005. aasta esimene kvartal miinus 2003. aasta esimene kvartal, 2004. aasta neljas kvartal miinus 2002. aasta neljas kvartal, 2004. aasta kolmas kvartal miinus 2002. aasta kolmas kvartal, 2004. aasta teine kvartal miinus 2002. aasta teine kvartal ja 2004. aasta esimene kvartal miinus 2002. aasta esimene kvartal.

[11] Korrigeerimise küsimust on analüüsitud ka punktis 6 „Täpsus ja usaldusväärsus“.

[12] Miinusmärk tähendab kasvavaid puudujääginäitajaid.

[13] Statistilisse aegritta tulevad katkestused, kui muutuja määratlemise või vaatlemise standarditesse tehakse aja jooksul muudatusi. Sellised muudatused võivad olla põhjustatud ühest muutusest või mitmete muutuste kombineerumisest muutuja vaatlemise ajal. Statistiliste aegridade katkemise põhjuseks on muudatused kasutatavates liigitustes, muutuja määratlustes, katvuses jne (OECD Glossary of Statistical Terms).