KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Iga-aastane eduaruanne ühiste tehnoloogiaalgatuste raames asutatud ühisettevõtete tegevuse kohta 2011. aastal /* COM/2012/0758 final */





KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Iga-aastane eduaruanne ühiste tehnoloogiaalgatuste raames asutatud ühisettevõtete tegevuse kohta 2011. aastal 1. Sissejuhatus Ühised tehnoloogiaalgatused on uudne võimalus luua Euroopas avaliku ja erasektori partnerlussuhteid tööstusuuringute valdkonnas. Need ühisalgatused loodi 2007.–2008. aastal seitsmenda raamprogrammi[1] kohaste katseprojektidena viies strateegilises valdkonnas: lennundus ja lennutransport (algatus Clean Sky), rahvatervis (innovatiivsete ravimite algatus, IMI), vesiniku- ja kütuseelementide tehnoloogia (vesiniku- ja kütuseelementide algatus, FCH), manussüsteemid (algatus ARTEMIS) ja nanoelektroonika (algatus ENIAC). Programm SESAR[2] (ühtse Euroopa taeva lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi alased teadusuuringud) tuleks samuti ära märkida, kuna seda rahastatakse seitsmendast raamprogrammist. Ühised tehnoloogiaalgatused, mille raames tööstuse, teadusringkondade, seadusandjate ja ELi esindajad määravad kindlaks ühised teadusuuringute tegevuskavad ja investeerivad suuremahulisse rahvusvahelisse teadustegevusse, võimaldavad Euroopal (eriti majandussurutise ajal) parandada konkurentsvõimet tippteaduse, avatuse ja innovatsiooni abil. Ühiste tehnoloogiaalgatuste raames asutatud ühisettevõtete (edaspidi „ühisettevõtted”) edusamme käsitlev aastaaruanne on koostatud vastavalt eri tehnoloogiaalgatuste loomist käsitlevate nõukogu määruste artikli 11 lõikele 1, milles on sätestatud, et „komisjon esitab nõukogule ja Euroopa Parlamendile igal aastal aruande ühisettevõtte [ühise tehnoloogiaalgatuse nimi] edusammude kohta. Aruanne sisaldab rakendamise üksikasju, sealhulgas esitatud projektitaotluste arv, rahastamiseks valitud projektitaotluste arv, osalejate liik, sealhulgas VKEd, ja riigipõhiseid statistilisi andmeid.” Käesolev 2011. aasta aruanne koostati pärast ühisettevõtete esimest vahehindamist, mis on ette nähtud nõukogu asjaomase määruse artikli 11 lõikega 2. Selles antakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule teavet ning kirjeldatakse ühisettevõtete asutamisjärgseid edusamme. Aruande alguses tutvustatakse ühisettevõtteid lühidalt, esitatakse kokkuvõte nende peamistest saavutustest 2011. aastal ja käsitletakse edasist täiustamist vajavaid valdkondi. Sellega kaasneb komisjoni talituste töödokument, mis sisaldab peamiselt ühisettevõtete teadustegevuse statistikat 2011. aasta kohta. Lisaks sisaldab see värskendatud teavet eelmistel aastatel käivitatud projektikonkursside tulemuste ja edusammude kohta. 2. Ühisettevõtted Ühised tehnoloogiaalgatused on loodud ühisettevõtete vormis vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 187, milles on sätestatud, et „[l]iit võib asutada ühisettevõtteid või luua muid struktuure, mis on vajalikud liidu uurimisprogrammide, tehnoloogia arengu- või tutvustamisprogrammide edukaks elluviimiseks”. Need on asutatud ELi finantsmääruse artikli 185 kohaste ühenduse asutustena[3]. Tegemist oli seitsmenda raamprogrammi olulise uue komponendiga, mis võeti kasutusele, et toetada peamisi teaduse ja tehnoloogia arendamise valdkondi, mis võivad aidata kaasa Euroopa konkurentsivõime ja elukvaliteedi paranemisele, kuid mida olemasolevates seitsmenda raamprogrammi dokumentides ei käsitletud piisavalt hästi[4]. Kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eriprogrammiga „Koostöö” asutati 2007.–2008. aastal viis ühisettevõtet, mille tegevus lõpeb 31. detsembril 2017: (1) Lennunduse ja lennutranspordi ühisettevõte (Clean Sky), mille eesmärk on suurendada Euroopa lennutööstuse konkurentsivõimet ning samal ajal vähendada heidet ja müra; asutatud nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 71/2008. (2) Innovatiivsete ravimite algatuse ühisettevõte (IMI), mille eesmärk on toetada patsientide jaoks paremate ja ohutumate ravimite väljaarendamist; asutatud nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrusega 73/2008. (3) Vesiniku- ja kütuseelementide tehnoloogia ühisettevõte (FCH), mille eesmärk on kiirendada vesiniku- ja kütuseelementide tehnoloogia arendamist ja kasutuselevõtmist; asutatud nõukogu 30. mai 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 521/2008. (4) Manussüsteemide ühisettevõte (ARTEMIS), mille eesmärk on aidata Euroopa tööstusel konsolideerida ja tugevdada maailmas juhtpositsiooni manussüsteemide valdkonnas; asutatud nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 74/2008. (5) Nanoelektroonika valdkonna ühisettevõte (ENIAC), mille eesmärk on saavutada järgmise põlvkonna nanoelektrooniliste osade jaoks vajalik miniaturiseerimise väga kõrge tase; asutatud nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 72/2008. Euroopa Komisjon ühe asutajaliikmena oli vastutav ühisettevõtete loomise eest. Kui ühisettevõtted lõid oma õigus- ja finantsraamistiku ja näitasid, et on suutelised oma eelarvet täitma, andis komisjon ARTEMISele, IMI-le ja Clean Sky’le autonoomia 2009. aasta oktoobris-novembris, seejärel ENIACile 2010. aasta mais ja FHC-le 2010. aasta novembris. Seega oli 2011 esimene täisaasta, kui kõik ühisettevõtted tegutsesid iseseisvatena. Ühisettevõtted valivad projektid välja igal aastal korraldatavate avatud ja konkurentsi põhimõttele vastavatel projektikonkurssidel, mis koosnevad ühe- või kaheetapilisest projektide esitamise ning hindamise protsessist. Rahastatakse koostööprojekte ning koordineerimis- ja toetusmeetmeid. Ühisettevõtte Clean Sky korraldatavad projektikonkursid on spetsiifilisemad ja tulenevalt nende ulatusest kestavad lühemat aega ning oodatavad kõrgtehnoloogiatulemused peaksid olema kõrgema valmidusastmega. Clean Sky avaldab mitu projektikonkursi kutset aastas. 3. 2011. aasta saavutused ja peamised ülesanded 3.1. Esimese vahehindamise tulemus Ühisettevõtete loomist käsitlevates nõukogu määrustes nõutakse nende kahte vahehindamist. Esimene vahehindamine teostati õigeaegselt ja selle raames hinnati nende kvaliteeti ja tõhusust ning eesmärkide saavutamiseks tehtud edusamme. Kõikides aruannetes anti soodne hinnang; neis nenditi, et ühisettevõtted peaksid jätkama pärast 2013. aastat ning neis võeti ühine seisukoht järgmistes küsimustes. Esiteks toetasid hindamiskomisjonid juhtrühma soovitusi,[5] eelkõige seda, „et praegust õiguslikku raamistikku tuleb ühtlustada, et see oleks tulevaste ühiste tehnoloogiaalgatuste loomise ja rakendamise eesmärkidega kokkusobiv”. Sellega seoses tuleks üle vaadata ühiste tehnoloogiaalgatuste praegune „ühenduse asutuste” staatus. Soovitati tugevdada ja ühtlustada protsesse ja otsuste langetamist. Ühtlasi viidati vajadusele paremini struktureeritud kooskõlastamise ja seitsmenda raamprogrammi ning riiklike programmide ja fondide täiendamise järele; suhtluse parandamise järele, et suurendada ühiste tehnoloogiaalgatuste avalikkusele suunatud ja rahvusvahelise tasandi tegevuse nähtavust; süstemaatilise andmekogumise ja peamiste tulemusnäitajate seiresüsteemi järele. Hindamiskomisjonid tegid kindlaks konkreetsed probleemid ja ülesanded ning esitasid sidusrühmadele (ühisettevõtted, Euroopa Komisjon, tööstus, liikmesriigid, juhatused jne) rea soovitusi meetmete kohta. Hindamise üksikasjad on esitatud komisjoni talituste töödokumendis. Komisjoni vastus ühisettevõtete Clean Sky, IMI ja FCH hindamisele avaldati 2011. aasta septembris talituste töödokumendis koos teatisega „Partnerlus teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas” (KOM(2011) 572). Teatis „ARTEMISe ja ENIACi ühiste tehnoloogiaalgatuste esimene vahehindamine” (KOM(2010) 752) avaldati 2010. aasta detsembris koos talituste töödokumendiga, milles vastus on esitatud üksikasjalikumalt. Ühisettevõtetega Clean Sky, IMI ja FCH seoses soovitasid hindamiskomisjonid kiiret tegutsemist, et parandada suhtlust kodanikega, kehtestada peamised tulemusnäitajad ning panna vastutus igapäevajuhtimise eest ühisettevõtete tegevdirektoritele, mitte juhatusele. ENIACi ja ARTEMISe kohta tegi hindamiskomisjon liikmesriikidele, tööstusele, komisjonile ja ühisettevõtetele 18 soovitust. Liikmesriike kutsuti üles võtma mitmeaastaseid eelarvelisi kulukohustusi ning tööstust ja ühisettevõtteid tõhusamalt rakendama Euroopa strateegiat. Komisjonile anti nõu koguda andmeid ühisettevõtete kohta, mida saaks kasutada tulevastes hindamistes. 3.2. Strateegiline teadusuuringute kava Strateegilised teadusuuringute kavad vaadati läbi, et seada ühisettevõtetele uued prioriteedid, reageerida praegustele probleemidele ning võtta arvesse viimastel aastatel tööstuses saavutatud edusamme. Enamik ühisettevõtteid alustas seda tööd 2010. aastal ja viis selle lõpule 2011. aastal. Aeronautikas hinnati ümber ühisettevõttele Clean Sky seatud eesmärgid; arenguplaani ja keskkonnakasude prognoosi ajakohastamist võib oodata programmi lõpuks. Farmaatsiasektoris vaadati läbi innovatiivsete ravimite algatuse strateegiline teadusuuringute kava, et kajastada teaduses tehtud edusamme ja valdkonnas toimunud muutusi. Ajakohastamine lõpetati 2011. aastal, keskenduti mastaapsetele ja läbimurdelistele projektidele ning seati kaheksa uut prioriteeti. 2011. aastal vaadati läbi ka vesiniku- ja kütuseelementide tehnoloogia ühisettevõtte strateegiliste teadusuuringute ja tutvustuste prioriteedid. Neljale FCH rakendusalale seati mitmeaastases rakenduskavas uued eesmärgid, et kajastada esimesest mitmeaastasest rakenduskavast saadik tehtud tehnilisi ja teaduslikke edusamme. Selle tulemusel ei arvestata tulevastes projektikonkurssides enam osasid teemasid ning võetakse kasutusele kuus uut teemat. Läbivaadatud eesmärke pikendati 2020. aastani, et viia need vastavusse järgmise raamprogrammiga Horisont 2020. Manussüsteemide ühisettevõtte jaoks on alates 2006. aastast, kui ARTEMISe Euroopa tehnoloogiaplatvorm esitas oma esimese strateegilise teadusuuringute kava, tekkinud uued tehnilised võimalused ja probleemid, nii et ka ARTEMISe strateegilist teadusuuringute kava ajakohastati ning vaadati läbi arendustegevuse uurimisprioriteedid ning peamiste tehnoloogiate vastuvõtmine erinevates rakendusvaldkondades. Läbivaadatud strateegiline teadusuuringute kava annab selge pildi sellest, mida Euroopa järgmise kümne aasta jooksul vajab teadusuuringute ja innovatsiooni partneritelt, et võimaldada uute turgude ja ühiskonnale oluliste rakenduste tekkimist. Ühisettevõttega ENIAC ja nanoelektroonika komponentidega seoses esitati 2011. aastal konkursikutseid kõigis tehnoloogia valdkondades ja üheksas 16st rakendusvaldkonnast. Järgmised, 2012. aasta projektikonkursid hõlmavad kõiki rakendusi ja tehnoloogivaldkondi. 3.3. Suhtlus ja haldus Ühisettevõtete eesmärkide hulka oleks 2011. aastal vahehinnangute järgi pidanud kuuluma teavitustegevuse laiendamine, kasutades aktiivsemat ja sihipärasemat lähenemisviisi, eriti selleks, et suurendada VKEde ja teaduskogukonna osalemist teadusprojektides. Soovitati, et ühisettevõtted peaksid töötama välja ja rakendama selged teavitus- ja teabevahetuskavad, looma oma eraldiseisva identiteedi ja looma rohkem sünergiat riiklike programmidega ning tegema rahvusvahelist koostööd ELi-väliste sidusrühmadega. 2011. aastal pöörati tegelikult erilist tähelepanu teavitustegevusele, rõhutades ühisettevõtete tegevuse edendamist Euroopa kodanike seas ning esialgsete tulemuse levitamist. Nii Clean Sky kui ka FCH said uued veebisaidid. Ajakohastati teabelehed, korrapäraselt levitati uudiskirja (IMI ja Clean Sky) ning paberkandjal ajakirja (ARTEMIS) ning avaldati mõni pressiteade oluliste saavutuste kohta. Ühisettevõtete esindajad osalesid ka rahvusvahelistel konverentsidel ning konkursikutsetest teavitamiseks korraldati konkreetseid üritusi. Lisas ja talituste töödokumendis olevates tabelites loetletakse iga ühisettevõtte peamine teavitustegevus. Esimest korda korraldasid viis ühisettevõtet koos ühenädalase sündmuse „Innovatsioon tegevuses” Euroopa Parlamendi hoones Brüsselis 2011. aasta oktoobris. Parlamendiliige Maria de Graça Carvalho oli ürituse võõrustajaks. Ühine näitus kestis ühe nädala ja igal ühisel tehnoloogialgatusel oli oma konverents ning viidi läbi nõupidamisi teatavatel teemadel. Ühisel pressikonverentsil osalesid ajakirjanikud, kes sündmust kajastasid. Kõigi viie ühisettevõtte tegevdirektorid esitlesid oma organisatsiooni peamisi edusamme ning komisjoni peadirektor ja peadirektori asetäitja osalesid aruteludel. Ühiste tehnoloogiaalgatuste teadusuuringutealane tegevus oli täies hoos ja 2011. aastal oldi tunnistajaks esimestele edulugudele. Mõni projekt sai auhindu erilise innovaatilisuse eest ning teised tunnistati teadusuuringutealase tegevuse eest suurepäraseks (vt lisa tabelites esitatud edulugusid). Viis ühisettevõtet kolisid 2011. aasta jaanuaris komisjoni hoonest eraldi ruumidesse Brüsseli südalinnas. Aasta lõpuks oldi saavutatud edu personali värbamisel: nii FCH kui ka ENIAC saavutasid täismahu; IMI, Clean Sky ja ARTEMIS olid peaaegu täielikult personaliga varustatud, kuid IMI-l oli kolm täitmata ajutist ametikohta ja üks lepinguline töötaja üle lubatud määra. Ühisettevõttes Clean Sky toimus värbamine kooskõlas juhatuse otsusega, ent lepingulise töötaja ametikoht oli täitmata ning oli pakiline vajadus lisapersonali järele, et töökoormusega toime tulla, mis olemasoleval meeskonnal üle jõu käis, seega palgati lisaks ajutised töötajad. ARTEMISel oli kaks täitmata lepingulise töötaja kohta. Ühisettevõtted täitsid kavandamise ja aruandlusega seotud nõuded; nende haldus- ja nõustamisorganid kohtusid korrapäraselt ning nende juhatused kiitsid heaks sellised strateegilised dokumendid nagu 2010. aasta lõpparuanne ja eelarveprojektid. 2011. aastal valiti Clean Sky ja FCH uued juhatuse esimehed. 3.4. Tööalased edusammud Ühisettevõtete eesmärk on ressursside kooskõlastamine ja tööstuselt ning riigiasutustelt rahastamise saamine, et saavutada sünergia ja aidata kaasa Euroopa tulevasele majanduskasvule, konkurentsivõimele ja säästvale arengule. 2011. aastal esitasid viis ühisettevõtet veelgi projektikonkursse kooskõlas oma strateegiliste teadusuuringute kavadega ning jätkasid eelnevatest projektikonkurssidest tulenevate toetuste hindamist ja nende üle läbirääkimiste pidamist. Kuna projektikonkursside arv, teemad, hindamisetapid, sektorid ja juhtimine on erinevad, esitatakse aruandlus 2011. aasta tööalaste edusammude kohta seoses projektikonkursside elluviimisega allpool eraldi osadena. 4. Ühisettevõtte Clean Sky saavutatud edusammud Ajavahemikuks 2008–2013 eraldati Clean Sky’le kogueelarvena 1,6 miljardit eurot: maksimaalselt 800 miljonit eurot Euroopa Komisjonilt (rahas), millele peab lisanduma tööstuse panus (mitterahaline) vähemalt 800 miljoni euro väärtuses. Clean Sky’le seati kolm põhieesmärki: i) kiirendada keskkonna parandamist õhutranspordisüsteemis (ATS) täiustatud tehnoloogiate ja täismõõtmeliste katseeksemplaride kasutuselevõtmise teel, ii) parandada õhutranspordisüsteemi üldist mõju keskkonnale (müra, heidete ja kütusetarbimise vähendamine), iii) koondada Euroopa aeronautikatööstus ühe ühist huvi pakkuva projekti ümber. Clean Sky tulemusi peab hindama selle konkreetsete karakteristikute valguses, eelkõige arvestades märkimisväärset tööstuse osalust ühisettevõttes eri tasanditel alates strateegilisest juhtimisest kuni konkursside teemade määratlemise ja kirjeldamise ning projektide hindamises otsese osalemiseni. Erinevalt teistest ühisettevõtetest töötab Clean Sky peamiselt nimetatud toetusesaajatele antavate toetuste ja mitte projektikonkursside kaudu. Tegelikult tulenevad selle peamised saavutused liikmete tööst, mis on korraldatud kuues erinevas tehnilises valdkonnas, mida nimetatakse integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonnaks ja mida toetab tehnoloogia hindamisvahend, millega pidevalt tulemusi seiratakse ja hinnatakse. Toimib tõhus ja organiseeritud kooskõlastamine teiste organisatsioonidega, eelkõige ühisettevõttega Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks. Suur osa kogueelarvest (600 miljonit eurot ehk 75 %) jaotatakse nende liikmete või nn nimetatud toetusesaajate vahel; ülejäänud 200 miljonit eurot eraldatakse projektikonkurssideks. Konkursse algatatakse regulaarselt, kuid ühekordsel alusel, kui integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna liikmed teatavad vajadusest nende tööd täiendava konkreetse teadusuuringu järele. Niisiis on Clean Sky projektikonkursid sihtotstarbelised, hõlmavad erinevaid teemasid (2011. aastal 23–58) ning on lühiajalised (keskmiselt kuus kuud kuni üks aasta). 2011. aastal lõpetas Clean Sky projektikonkursi 7 hindamise ning avaldas kolm projektikonkursi kutset: konkursid 8, 9 ja 10. Kokku tegeldi 159 teemaga, mille tulemusel saadi 325 partnerit 22 riigist, kes valiti välja pärast konkurssi 10. Allpool olevas tabelis antakse ülevaade Clean Sky 2011. aastal algatatud ja hinnatud projektikonkurssidest, sealhulgas esitatud ja hinnatud ettepanekutest. || || Ettepanekud || Hindamistulemused || Edu­kuse määr (%) || Hinnanguline eelarve [maksimaalne rahastamine] (miljonit eurot) || Konkursi tulemus (miljonit eurot) Konkursi nimetus || || || Abi­kõlb­lik || || Üle künnise || Valitud rahastamiseks Teema­de arv || Esitatud || Abi­kõlblike % 7 || SPI-JTI-CS-2010-05 || 38 || 71 || 67 || 94,37 % || 45 || 29 || 64 % || 23,0 || 14,6 8 || SPI-JTI-CS-2011-01 || 58 || 127 || 119 || 93,70 % || 84 || 49 || 58 % || 31,9 || 22,5 9 || SPI-JTI-CS-2011-02 || 23 || 62 || 59 || 95,16 % || 32 || 16 || 50 % || 12,7 || 6,1 10 || SPI-JTI-CS-2011-03 || 40 || 62 || 60 || 96,77 % || 35 || 24 || 68 % || 19,5 || 9,4 KOKKU || 159 || 322 || 305 || 95 % || 196 || 118 || 60 % || 87,1 || 52,6 Teiste ühisettevõtetega võrreldes on üldine konkurssidel osalemise määr kõrge, nagu ka rahastamiseks valitud projektide arv. Osalejad jagunevad ühtlaselt teadusorganisatsioonide, tööstuse, ülikoolide ja VKEde vahel. 2011. aastal tundus siiski, et Clean Sky oli vähem atraktiivne avaliku sektori ja reguleerivatele asutustele. VKEde osakaal rahastatud projektides oli väga suur (37 %); perioodil 2008–2011 oli VKEde osakaal ELi Clean Sky rahastamisest 38 %[6]. Rahastatud projektide kohta saadud andmete kohaselt osales konkurssides 7–10 23 riiki. Kõige paremini olid esindatud Ühendkuningriik, Saksamaa, Hispaania, Itaalia ja Prantsusmaa, millel on aeronautikas tööstustraditsioonid. Clean Sky pälvis teiste ühisettevõtetega võrreldes kõige rohkem EL 12 riikidest pärit osalejate tähelepanu. Assotsieerunud riikide seas oli esikohal Šveits kuue koordinaatoriga, samal ajal kui peamised rahvusvahelised partnerid olid Hiina ja Venemaa; USA ei osalenud. Tehnoloogia hindamisvahend hõlmas nelja peamist uuringute paketti, mis kõik 2011. aastal töös olid ja tulemusi andsid. Kokkuvõttes oli 2011. aasta kava elluviimine tõeline proovikivi. Mõningatest raskustest hoolimata suudeti tehnoloogia hindamisvahendiga sisse seada tugevamad kavandamis- ja kontrollimehhanismid 2012. aastaks. Esimene hindamine andis ülevaate kogu protsessist ja jättis hea mulje. 2012. aastal peaksid nii tulemuste kvaliteet kui ka õigeaegsus oluliselt paranema ning selle jälgimine on ühisettevõtte peamine prioriteet. Lisateavet, sealhulgas edulugusid, leiab lisa jaotisest „Ühisettevõte Clean Sky: lühiülevaade 2011. aasta peamistest saavutustest”. 5. INNOVATIIVSETE RAVIMITE ALGATUSE ühisettevõtte saavutused Ajavahemikuks 2008–2013 eraldati innovatiivsete ravimite algatuse (IMI) ühisettevõttele kogueelarve 2 miljardit eurot. Euroopa Komisjon panustab maksimaalselt 1 miljardit eurot oma seitsmenda raamprogrammi eelarvest, millele lisavad vähemalt 1 miljardi eurose mitterahalise panuse (peamiselt uurimistegevus) Euroopa Farmaatsiatööstuste ja -assotsiatsioonide Föderatsiooni EFPIA liikmesfirmad. See teeb IMIst Euroopa suurima avaliku ja erasektori partnerluse ning suurima farmaatsiatööstuse avaliku ja erasektori partnerluse. IMI peamised eesmärgid on: i) suurendada koostööd Euroopa farmaatsiatööstuse teadus- ja arendustegevuse keskkonnas; ii) kiirendada patsientidele tõhusamate ja ohutumate ravimite väljatöötamist; iii) suurendada ELi farmaatsiasektori konkurentsivõimet. Peamised probleemid on: i) tööstuses: ebapiisav investeerimine teadus- ja arendustegevusesse; ii) teaduses: tehnoloogia keerukus; iii) Euroopas: teadusuuringud on Euroopas killustunud. Tööstuspartnerid on IMIga tihedalt seotud, eelkõige EFPIA liikmed osalevad IMI projektides märkimisväärselt rohkem kui muudes seitsmenda raamprogrammi terviseprojektides. Teine asjaolu IMIga seoses on selle kaheetapiline projektikonkursside protsess: taotlejad saadavad esimeses etapis sooviavalduse, seejärel kutsutakse teises etapis kaks kõige kõrgema koha saanut ja EFPIA konsortsiumit moodustama lõpliku projektikonsortsiumi ning koostama lõpliku projektiettepaneku. 2011. aastal lõpetas IMI projektikonkursi 3 hindamise ja avaldas neljanda projektikonkursi kutse. Allpool olevas tabelis antakse üldine ülevaade 2011. aastal algatatud ja hinnatud projektikonkurssidest, sealhulgas esitatud sooviavaldustest ja hinnatud lõplikest projektiettepanekutest. Konkursi nimetus || || || || || Sooviavaldusi üle künnise || Rahastamiseks valitud projektiettepanekud || Edukuse määr (valitud projekti-ettepanekud / esitatud sooviavaldused) Teemade arv || Esitatud sooviavaldused || Abikõlblikud sooviavaldused || Säilitatute % 2010-03 || 7 || 32 || 30 || 93,75% || 16 || 7 || 21,88% 2011-04 || 7 || 86 || 80 || 93,02% || 30 || 7 || 8,14% KOKKU || 14 || 118 || 110 || 93,4% || 46 || 14 || 11,86% Projektikonkursid 3 ja 4[7] äratasid laialdast huvi ja meelitasid ligi arvukalt taotlejaid– 1377. Teemade piiratud arvu tõttu lisati tööstuspartneritega koos rahastamiseks valitud projektidesse lõpuks vaid 20 % (266) esialgsetest taotlejatest – konsortsiumiga ühines ligikaudu 50 EFPIA liikmesfirmade meeskonda. 2011. aastal oli projektikonkurssides osalenute koguarv 316, mille tulemusel oli keskmine edukuse määr 23 %. IMI osalejate tüpoloogia on väga spetsiifiline. Tööstus on hästi esindatud (EFPIA liikmesfirmade ja VKEde näol) ning ka ülikoolide osalus on väga suur. Esimeses etapis esitasid VKEd arvukalt sooviavaldusi, neile järgnesid teised osalejad ja patsientide organisatsioonid. Rahastatud projektide (208) seas oli kõige suurem osakaal siiski akadeemilistel ringkondadel, kellele järgnesid EFPIA (53) ja VKEd (47), kusjuures viimased moodustasid 17,7 % koguosalusest. VKEd said ELi rahalistest vahenditest 13,56 % ajavahemikuks 2008–2011. Taotlejate geograafilise jaotuse kohta on saada projektikonkurssi 3 andmed. Võiduprojektides (123, v a EFPIA liikmesfirmad) osalejad olid pärit 19 riigist, enamasti Ühendkuningriigist, Saksamaalt, Madalmaadest, Prantsusmaalt ja Rootsist. Tšehhi Vabariik ja Ungari olid kumbki ühe osalejaga ainsad EL 12 riigid (uued ELi liikmesriigid). Assotsieerunud riikide edetabelit juhtis kuue osalejaga Šveits, talle järgnesid Iisrael ja Island. Rahvusvaheliste osalejate seas oli Ameerika Ühendriikidel kolm osalejat (sama palju kui Hispaanial). Projektikonkursis 4 lisas IMI 143 osalejat rahastamiseks valitud ettepanekutesse, kuid geograafiline jaotus ei ole veel teada. Lisateavet, sealhulgas edulugusid, leiab lisa jaotisest „Ühisettevõte IMI: lühiülevaade 2011. aasta peamistest saavutustest”. 6. Vesiniku- ja kütuseelementide tehnoloogia ühisettevõtte saavutatud edu Ajavahemikul 2008–2013 eraldas komisjon vesiniku- ja kütuseelementide tehnoloogia ühisettevõttele 470 miljoni eurose eelarve. Eeldatakse, et sama suure rahalise panusega jooksvateks kuluks ja mitterahalise panusega tegevuskuludeks vastavad tegevuses osalevad juriidilised isikud. Eeldatavalt on FCH kogueelarve seega 940 miljonit eurot. FCH peamised eesmärgid on: i) kiirendada vesiniku- ja kütuseelementide tehnoloogia arendamist ja rakendamist; ii) luua tehniline baas tehnoloogia turustamiseks ajavahemikus 2015–2020, vähendades turustamise aega; iii) viia Euroopa sellise tehnoloogia esiritta kogu maailmas. FCH kasutab paljude teadusuuringute ja tehnoloogiaarendusega seotud tegevuse edendamiseks kahte rahastamisskeemi: koostööprojektid (alusuuringuteks ja tutvustuseks) ning kooskõlastamine ja toetus (võrgustikega seotud tegevusteks, sealhulgas normide kehtestamisele eelnevateks teadusuuringuteks). Teine FCHga seotud asjaolu on selle valdkondadevaheline tegevus: nelja teadusliku rakendusvaldkonna täiendamiseks on eesmärk tõsta teadlikkust, harida üldsust ja toetada turgu. Esitamine ja hindamine toimub lihtsa üheetapilise protsessina. FCH algatas 2011. aastal ühe projektikonkursi (FCH-JU-2011-1 – vt allpool olev tabel). Tabelis antakse teavet selleks konkursiks esitatud ja hinnatud ettepanekute kohta. Konkursi nimetus || || || || || Üle künnise || Valitud rahastamiseks || Edukuse määr Teemade arv || Esitatud ettepanekud || Abi-kõlblikud ettepanekud || Säilitatute % 2011-01 || 36 || 82 || 81 || 98,78% || 53 || 30 || 36,59% FCH meelitas ligi arvukalt igat liiki osalejaid, sealhulgas riigiasutusi (nt riiklikud/piirkondlikud organid, energiaagentuurid) ja valitsusväliseid organisatsioone. Põhjus võib olla nende eriline huvi kooskõlastamis- ja toetustegevuse vastu. Osalejad jagunesid ühtlaselt teadusorganisatsioonide ja tööstuse esindajaiks. Konkursikutsele vastanud 667 taotlejast sai oma projektile toetuse 225. Rahastamiseks valitud projektidest kuulusid 73 VKE-dele, mis moodustas koguosalusest 25,6 %. VKEd said ELi rahalistest vahenditest selles valdkonnas 22,15 % perioodil 2008–2011. Projektikonkursis osales kokku 26 riiki eesotsas Saksamaa, Ühendkuningriigi, Prantsusmaa, Itaalia ja Belgiaga. EL 12 riigid olid oma 10 osalejaga hästi esindatud. Assotsieerunud riikide seast juhtisid edetabelit Šveits ja Norra (kumbki seitsme koordineerijaga), neile järgnesid Island ja Türgi, kumbki ühe osalejaga. Rahvusvaheliste partnerite seas oli osalejaid Ameerika Ühendriikidest, Korea Vabariigist, Hiinast, Kanadast ja Serbiast. Seoses administratiivsete edusammudega sai FCH jagu teatud mitterahaliste panustega seotud piirangutest, kui 14. novembril 2011 võeti vastu nõukogu määrus (EL) nr 1183/2011. Teadusrühmituse N.ERGHY Research Grouping liikmesuse tunnustamisega võimaldas muudatus osalejatel, kes ei ole tööstuspartnerid, nt N.ERGHY Research Grouping, teha mitterahalisi panuseid, mida loetakse võrdväärseteks panusteks. Muudatus parandab eeldatavasti ka rahastamise taset. Lisateavet, sealhulgas edulugusid leiab lisa jaotisest „Ühisettevõte FCH: lühiülevaade 2011. aasta peamistest saavutustest”. 7. Ühisettevõtte ARTEMIS saavutatud edusammud 2011. aastal Ajavahemikul 2008–2013 eraldas komisjon manussüsteemide ühisettevõttele (ARTEMIS) maksimaalse eelarve 420 misjonit eurot, mida täiendas ARTEMISe liikmesriikidepoolne rahastamine, mis oli vähemalt 1,8 korda suurem kui ELi rahastamine (756 miljonit eurot). Tööstuselt oodatakse võrdväärset mitterahalist panustamist, mis on vähemalt sama suur kui riigiasutuste kogutoetus. 5. juulil 2011 kirjutas ARTEMIS alla lisahalduslepingule pealinna Brüsseli piirkonnaga. Poolaga sõlmiti haldusleping 2011. aasta detsembris, mis tegi sellest 23. ARTEMISe liikmesriigi, mis kavatseb panustada 2012. aasta projektikonkursside eelarvesse. ARTEMISe peamised eesmärgid on leida lahendus manussüsteemide tööstuse ees seisvatele teadustegevuse ja struktuuriga seotud probleemidele ja aidata Euroopa tööstusel kinnistada ja tugevdada maailmas oma juhtivat kohta manussüsteemide tehnoloogiates. Ühisettevõtte üks peamisi tunnusjooni on liikmesriikide osalemine ELi ja tööstusharu kõrval rahastamises ja juhtimises. Esitamis- ja hindamismenetlus on kaheetapiline: taotlejad saadavad kõigepealt projekti lühikirjelduse ja seejärel lõpliku projektiettepaneku. 2011. aastal allkirjastati 2010. aasta projektikonkursiga 3 seotud 10 toetuslepingut ning algatati projektikonkurss 4. Allpool olevas tabelis antakse ülevaade projektikonkursile 4 esitatud projekti lühikirjeldustest ja lõplikest projektiettepanekutest ning hindamise tulemustest. Konkursi nimetus || Esitatud projekti lühi-kirjeldused || Esitatud lõplikud projekti-ettepanekud || || || Üle künnise || Valitud rahastamiseks || Edukuse määr Abi-kõlblikud ettepanekud || Säilitatute % 2011-1 || 41 || 27 || 27 || 100 % || 16 || 9 || 22 % 2011. aasta projektikonkursi lõpliku projektiettepaneku etappi jõudis 540 taotlejat ning 206 neist oli seotud rahastatud projektidega (keskmiselt 23 osalejat projekti kohta). ARTEMISe eesmärk on edendada koostööd kõigi sidusrühmade vahel – tööstus, sealhulgas VKEd, riiklikud ja/või piirkondlikud asutused ning akadeemilised ja teaduskeskused – et koondada ja ühendada teadusuuringutega seotud jõupingutusi. Eri liiki osalejate vaheline tasakaal oli 2011. aastal hea: 71 osalejat teadusorganisatsioonidest ja akadeemilistest ringkondadest, 73 tööstuspartnerit ja 62 VKEd. Teadlaste ja uurijate ringkondade esindus ja koordineerimine on hea. VKEde osakaal kõigi osalejate seas oli 2011. aastal 37,9 % ja nad said 19,18 % ELi poolt ARTEMISele eraldatud rahalistest vahenditest perioodil 2008–2011. Rahastatud projektidesse kaasati 17 riiki eesotsas Hispaania, Itaalia, Saksamaa, Soome, Prantsusmaa ja Austriaga. Ka EL 12 riigid olid Tšehhi Vabariigi, Läti ja Eesti näol esindatud. Rahastamiseks valitud projektidega oli seotud ainult üks assotsieerunud riik: Norra, kuid osalejate arv oli korralik (6). Ainus rahvusvaheline partner oli Ameerika Ühendriigid ühe osalejaga. Lisateavet leiab lisa jaotisest „Ühisettevõte ARTEMIS: lühiülevaade 2011. aasta peamistest saavutustest”. 8. Ühisettevõtte ENIAC saavutatud edusammud Ajavahemikul 2008–2013 eraldas komisjon nanoelektroonika ühisettevõttele (ENIAC) maksimaalse eelarve 450 miljonit eurot, mida täiendas ENIACi liikmesriikidepoolne rahastamine, mis oli vähemalt 1,8 korda suurem kui ELi rahastamine (810 miljonit eurot). Tööstuselt oodatakse võrdväärset mitterahalist panustamist, mis on vähemalt sama suur kui riigiasutuste kogutoetus. ENIACi peamised eesmärgid on: i) lahendada nanoelektroonikaga seotud teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud küsimusi ning ühendada nanotehnoloogiad nutisüsteemidega; ii) aidata Euroopa tööstusel kinnistada ja tugevdada oma positsiooni nanoelektroonika tehnoloogiates ja süsteemides; iii) aidata kaasa seadmete ühendamisele ja mõõtude vähendamisele ning suurendada nende funktsionaalsust, luues samal ajal uusi materjale, seadmeid ja protsesse. Sarnaselt ARTEMISega on ühisettevõtte ENIAC üks peamine tunnusjoon liikmesriikide osalemine ELi ja tööstusharu kõrval rahastamises ja juhtimises. Ka esitamis- ja hindamisprotsess on samuti kaheetapiline (kõigepealt projekti lühikirjeldus ja seejärel lõplik projektiettepanek). 2011. peatus ENIACi liikmesriikide panuse vähenemine ning oodatakse panuste suurenemise jätkumist 2012. aastal. Täheldati siiski, et suhtarvu 1,8 ühisettevõtte ENIAC ja liikmesriikide projektitoetuste vahel tõenäoliselt ühisettevõtte eluea lõpuks ei saavutata. Seetõttu võttis ametiasutuste nõukogu vastu otsuse vähendada ühisettevõtte ENIAC osalust 16,7 %lt 15 %le kõigist abikõlblikest kuludest ning kuni 52 %ni ENIACi liikmesriikide panustest projektikonkurssidesse. Selle tulemus peaks olema 1,8-le lähenev suhtarv tingimusel, et i) ühisettevõte kasutab ära nõukogu määruses sätestatud maksimaalse ELi panuse ja ii) ENIACi liikmesriigid rahastavad oma osalejaid samas ulatuses kui varem. 2011. aastal algatas ENIAC kaks projektikonkurssi, 4 ja 5 (lühikese tähtaja tõttu on viimane üheetapilise menetlusega). Allpool olevas tabelis antakse ülevaade 2011. aastal algatatud ja hinnatud kahest projektikonkursist. Konkursi nimetus || Esitatud projekti lühi-kirjeldused || Esitatud lõplikud projekti-ettepanekud || Abi-kõlblikud ettepanekud || Säilitatute % || Üle künnise || Valitud rahastamiseks || Edukuse määr % (lõpliku projekti-ettepaneku tasand) || 2011-1 || 20 || 9 || 9 || 100 % || 7 || 6 || 66,7 % || 2011-2 || – || 8 || 7 || 87,50 % || 6 || 6 || 75,0 % || KOKKU || 20 || 17 || 16 || 93,75 % || 13 || 12 || 70,85 % || 2011.aastal ENIACi projektikonkurssidele lõpliku projektiettepaneku saatnud 286 taotlejast valiti rahastamiseks välja 195, mis on hea edukuse määr. Partneritevaheline tasakaal on sellele sektorile väga spetsiifiline: teaduorganisatsioonid (50), tööstus (71) ja VKEd (74) on esindatud üsna võrdselt, samal ajal kui riigiasutused ja akadeemilised ringkonnad ei ole esindatud. VKEde osakaal kõigi osalejate seas oli 37,9 % perioodil 2008–2011; nende osakaal ELi rahastamises oli 13,30 %. Konkurssidel osalejad olid 19 riigist, eelkõige Madalmaadest, millele järgnesid Itaalia, Prantsusmaa, Saksamaa ja Austria. Ka EL 12 riigid osalesid, neist suurima osalejate arvuga olid Tšehhi Vabariik, Poola ja Slovakkia. Assotsieerunud riikide osalus oli hea: eesotsas Iisraeli (5 osalejat), Norra (3) ja Šveitsiga (1). Rahvusvahelisi partnereid siiski ei olnud. 2011. aasta lõpus algatas ühisettevõtte ENIAC konkursikutse sooviavalduste esitamiseks katseliinide sisseseadmiseks. Projektikonkursi eesmärk on valmistada ühisettevõtte ette selleks, et see oleks eelistatud võtmetehnoloogiate tegevuspõhimõtete rakendamise vahend, et parandada Euroopa positsiooni kuues progressi võimaldavas tehnoloogias, sealhulgas nanoelektroonikas. Katseliinid võimaldavad innovatsiooni kõrgemal tehnoloogia valmiduse tasemel (4–8), mis seob need Horisont 2020ga. Lisateavet, sealhulgas edulugusid, leiab lisa jaotisest „Ühisettevõte ENIAC: lühiülevaade 2011. aasta peamistest saavutustest”. 9. 2011. aastal saavutatud üldised edusammud 9.1. Sidusrühmade osalus Tänu ühisettevõtete loomisega saadud kogemustele on nüüd võimalik esitada andmeid edusammude kohta, mida on saavutatud seoses osalusega. || Osalus esitatud ettepanekutes (2011) || Osalus rahastamiseks valitud projektides (2011) Clean Sky || 600 || 238 IMI || 1377 || 319 FCH || 667 || 285 ARTEMIS || 540 || 206 ENIAC || 286 || 195 Kokku || 3470 || 1243 2011. aastal registreerisid ühisettevõtted 3470 osalust esitatud ettepanekutes, samal ajal kui osalus rahastatud projektides oli 1243. Üldine edukuse määr on 35,8 %, mis on paljulubav ja mida võib pidada positiivseks, arvestades, et ühisettevõtted teevad väga spetsiifilisi tööstuslikke teadusuuringuid. Ühisettevõtted on teinud osaluse laiendamiseks jõupingutusi, nt parandanud suhtlust avatud projektikonkursside võimalike osalejatega. Korraldatud on asjakohaseid teabepäevi ja ühisettevõtete osavõtt seminaridest, üritustest ja olulistest tehnoloogiamessidest ja -näitustest on kasvanud. Edu on saavutatud ka ühiste tehnoloogialgatuste nähtavuse suurendamisel üldsuse silmis. Peaaegu kõigi ühiste tehnoloogiaalgatuste veebilehed läbisid uuenduskuuri eesmärgiga esitada teavet paremini ja kasutajasõbralikumalt. Selline tegevus on aidanud teha ühisettevõtete algatused teadlastele ja uurijatele kättesaadavamaks. Selle tulemusel sai nt IMI võrreldes oma esimese projektikonkursiga teises projektikonkursis kaks korda rohkem sooviavaldusi. Teadusprojektides osalevad sidusrühmade liigid on ühisettevõtete lõikes erinevad. · Rahastatud FCH projektides osalemine on mitmekesine, kusjuures rahastatud projektides on esindatud kõik sidusrühmad: 77 teadusorganisatsiooni, 49 ülikooli, 76 suurettevõtet, 73 VKEd, 7 muud ja 3 riigiasutust 285 osaleja seas. · IMI on meelitanud ligi umbes 50 osalejat EFPIA ettevõtetest (suurettevõtted), 208 ülikooli, 47 VKEd, 6 patsientide organisatsiooni ja 5 muud organisatsiooni. · Ühisettevõtete Clean Sky, ENIAC ja ARTEMIS rahastatud projektides ei osale ühtegi riigiasutust ega nn muud organisatsiooni. · Tööstusettevõtete arv ühisettevõtetes ARTEMIS ja ENIAC on vastavalt 73 ja 71 ning Clean Skys 53. · Ülikoolide osalus Clean Skys on 54, samal ajal on nad kaasatud ARTEMISe teadusorganisatsioonide töösse. · Teadusorganisatsioonide arv Clean Skys on 43 ning vastavalt 71 ja 50 ARTEMISes ja ENIACis. Pärast kahte töötatud täisaastat tundub, et sidusrühmade osalus on üldiselt hästi tasakaalustatud, kuigi vähem esindatud valdkondades on parandamisvõimalusi. Osaluse ja esindatuse näitajaid vaadates tuleks silmas pidada, et igas tehnoloogiasektoris oodatakse soovitud eesmärke. 9.2. Innovatsiooni mõõde ja VKEde kaasatus Olemasolevat viit ühisettevõtet võib juba praegu pidada rakenduslike teadusuuringute innovaatiliseks mudeliks. Partnerlus avaliku ja erasektori vahel on oluline samm edasi teadustulemuste turule viimise teel. Ühiste tehnoloogiaalgatuste ühisettevõtted kehtestavad oma teadusuuringute programmid tihedas koostöös tööstusega eesmärgiga viia tulemused lühima võimaliku aja jooksul ellu. Teadustulemuste kasutamise kiirendamise protsess intensiivistub veelgi programmi Horisont 2020 alusel, eriti selle eesmärgi „Juhtpositsioon tööstuses” all. Sellegipoolest saame juba praegu esile tõsta komponente, mis lubavad anda esmase hinnangu viie ühisettevõtte 2011. aastal saavutatud innovatsioonile, ehkki käesoleva aruande eesmärk ei ole esitada üksikasjalikku analüüsi selle tahu kohta. · Ühisettevõttes Clean Sky on kasutusele võetud tehnoloogia valmidusastme kontseptsioon ning avatud konkursikutsete vastuseks esitatud projektides hinnatakse ka tehnoloogia küpsust. Tehnoloogia valmidusastet kasutatakse konkreetse tehnoloogia eri arenguetappide hindamiseks ja võrdlemiseks; maksimaalne tase 6 viitab teadusprojektidele, mis on jõudnud tootearendamise-eelsesse etappi. · Ühisettevõttes ARTEMIS kasutatakse küpsusindeksit ja VKEde ettepanekutes osalemise indeksit, et hõlbustada selliste projektide hindamist, mis suudavad kõige paremini kaasa aidata teadusuuringute põhjal innovatsiooni arendamisele. · Ühiste tehnoloogiaalgatuste iga-aastastes rakenduskavades oli kirjas prototüüpide väljatöötamise ja tutvustamiste arv. Clean Skyl oli 2011. aastal 15 katseeksemplaridele avatud uurimisteemat ja 1 prototüüpide väljatöötamise kohta. FCH-l oli 7 teemat katseeksemplaridele ja üks kontseptsiooni tõendus, milles keskenduti kütuseelementide süsteemidele. · 2011. aastal võttis ENIAC kasutusele ENIACi innovatsiooniauhinna, et tunnustada lõpulejõudvaid või hiljuti lõppenud projekte, mille tulemusena loodi kõige mõjusama innovatsiooni. Esimeseks võitjaks oli projekt „E3Car”, millel oli 28 katseeksemplari ja 180 miljoni euro suurune kogueelarve. · Kaks ühisettevõtet võitsid samuti innovatsiooniauhindu: – Clean Sky sai auhinna Münchenis toimunud üritusel Inter Airport Europe oma projekti „TaxiBot” eest, milles töötati välja innovaatiline lahendus, mida saab rakendada puksiirpoomita lennukiveotraktorites lennukite pukseerimisel lennuväljal, millega vähendatakse mõju keskkonnale. – Üks väiksematest FCHs tegutsevatest ettevõtetest pälvis ELi naisinnovaatorite auhinna 2011. aasta innovatsioonikogul. 40 töötajaga Itaalia firma oli esimene, mis töötas välja varujõuallika – iselaadiva vesinikukütuseelementide süsteemi – pliipatareide ja diiselgeneraatorite puhtama taastuva alternatiivi Ühisettevõtted saavutasid uusi edusamme teadmistes ja teaduse kvaliteedis 2011. aastal projektidega, mis võivad mõjutada tööstust ja teaduskeskkonda. Aeronautikas töötati välja uus süsteem tootmis- ja hoolduskulude vähendamiseks: Breakthrough Laminar Aircraft Demonstrator in Europe (BLADE) ning praegu tegeldakse lennuliinide tasuvuse ning uute keskkonnamääruste nõuetega projektis Contribution of Airlines for the Reduction of Industry Nuisances and Gases (CARING). Patsientidele paremate ja ohutumate ravimite väljatöötamisele kaasa aitamiseks on olemas andmebaas NEWMEDS, mis on maailma suurim psühhoosivastaste kliiniliste katsete andmehoidla, sisaldades viie valdkonna juhtiva farmaatsiaettevõtte andmeid 23 401 patsiendi kohta. Tähtis on rõhutada, et esimest korda on konkureerivatel ettevõtetel ühine soov avalikustada ja jagada oma kliiniliste katsete tulemusi. See on oluline toetus paremini suunatud ja isikustatud tervishoiule. Transpordisektoris on projektis Clean Hydrogen In European Cities (CHIC) Euroopa linnades kasutusele võetud keskkonnasõbralikud linnabussid, et vähendada mõju keskkonnale, ning selliseid busse arendatakse eesmärgiga lühendada turule jõudmise aega. Projektiga „E3Car”, mida rahastati elektrisõidukite jõuülekandeseadmete arendamiseks, on tõhustatud elektrienergia muundamist ja jaotust ning suurendatud energiatõhusust vastavalt 10 % ja 35 % võrra, ning on pakutud konkurentsivõimelist keskkonda 28 katseeksemplarile. 2011. aastal julgustasid ühisettevõtted osalema VKEsid heade tulemustega: ligikaudu 28 % edukatest osalejatest olid VKEd. Viiest ühisest tehnoloogiaalgatusest osutus VKEde jaoks kõige atraktiivsemaks ENIAC, VKEde osakaal kogu ühisettevõtte osalusest oli 37,9 %, talle järgnesid Clean Sky (37 %)[8]; ARTEMIS (31 %); FCH (25,6 %) ja IMI (17,7 %)[9]. Ajavahemikul 2008−2011 oli ELi toetus VKEdele viies ühise tehnoloogiaalgatuse ühisettevõttes keskmiselt natuke rohkem kui 21 %, mis ületab seitsmenda raamprogrammi eesmärki 15 %. Allpool esitatud tabelis on esitatud üksikasjalik ülevaade VKEde osalusest viies ühisettevõttes nii esitatud ettepanekute kui ka rahastamiseks valitud projektide kohta (2011). || Osalus esitatud ettepanekutes || Osalus rahastamiseks valitud projektides Clean Sky || 239 || 88 IMI || 263 || 47 FCH || 174 || 73 ARTEMIS || 182 || 62 ENIAC || 109 || 74 Kokku || 967 || 344 Osalevate VKEde arv viitab sellele, et VKEdele kohandatud uurimistegevuste vahel on hea tasakaal, kus nende panus on hädavajalik üldisemate teadus- ja innovatsioonieesmärkide saavutamiseks. 2011. aastal tehtud edusammud näitavad, et ühiste tehnoloogiaalgatuste ühisettevõtted on oma innovatsioonipotentsiaali saavutamas ja annavad oma panuse programmis Horisont 2020 sätestatud tulevikuprobleemide lahendamiseks. 9.3. Osalemine geograafilise asukoha lõikes Viies ühisettevõttes igaühes on strateegiliste teadusuuringute kavade rakendamisse kaasatud keskmiselt 20 liikmesriiki. Kõige mitmekesisem on FCH, millel on palju rahvusvahelisi partnereid. Tipptegijad on liikmesriikidest, kus on arenenud tööstuskeskkond, mida ümbritsevad VKEde, teaduskeskuste ja ülikoolide dünaamilised süsteemid. || Rahastamiseks valitud projektides osalevate riikide arv || Tipptegijad[10] Clean Sky || 23 || UK, DE, ES, IT FR IMI || 15 || UK, DE, NL, FR, SE FCH || 26 || DE, UK, FR, IT, BE ARTEMIS || 17 || ES, IT, DE, FI, FR ja AT ENIAC || 19 || NL, IT, FR, DE, BE Me märgime, et ühe erandiga on osalenud kõik EL 12 riigid. · EL 12 osakaal on ligikaudu 15 % kõigi rahastatud projektide osalejatest. Liidrikohal on umbes 10 %ga Clean Sky, kuid IMI projektides on EL 12 osalus tühine. Alloleval graafikul on näha EL 12 osalus ühiste tehnoloogiaalgatuste lõikes 2011. aastal (ainult rahastatud projektid). · Poola oma 18 osalejaga rahastatud projektides (FCHs ja ENIACis kokku 6, 12 Clean Skys) ja 5 Poola organisatsioonide koordineeritud projektiga on EL 12 liikmesriikidest kõige paremini esindatud. Järgneb Tšehhi Vabariik 16 osalejaga rahastatud projektides ja osavõtuga kõigis ühistes tehnoloogiaalgatustes, mida juhib ARTEMIS 7 Tšehhi osalejaga. Rumeenial on 6 osalejat ja Ungaril 3. Seevastu Leedu ei ole kaasatud ühtegi valitud projekti. · Clean Sky organiseeris 2011. aastal vähem aktiivsete valdkondade osaluse stimuleerimiseks ümarlaua Kesk- ja Ida-Euroopa aeronautiliste teadusuuringute kohta. Seda peetakse heaks tavaks ja komisjon soovib, et teised ühised tehnoloogiaalgatused seda edaspidi järgiksid. 2012. aastal peab komisjon edasisi arutelusid ühisettevõtetega selle üle, kuidas oluliselt suurendada EL 12 osalust. Ühiste tehnoloogiaalgatuste teadustegevus oli atraktiivne ka seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikidele, mille osakaal oli umbes 15 %. 2011. aastal oli kõige aktiivsem assotsieerunud riik Šveits, millele järgnesid Norra ja Iisrael. kõige rohkem osalejaid assotsieerunud riikidest meelitas ligi FCH, talle järgnesid Clean Sky ja IMI. Assotsieerunud riikide ARTEMISes ja ENIACis kaasatuse hindamisel tuleks arvestada nende rahastamise kolmepoolset mudelit. Riik || IMI || FCH || CS || ARTEMIS || ENIAC || Kokku Šveits || 6 || 7 || 6 || || 1 || 20 Norra || || 7 || 1 || 6 || 3 || 17 Island || 2 || 1 || || || || 3 Iisrael || 2 || || 2 || || 5 || 9 Türgi || || 1 || 1 || || || 2 Serbia || || 1 || || || || 1 Kokku || 10 || 17 || 10 || 6 || 9 || 52 9.4. Rahvusvaheline mõõde Ühiste tehnoloogiaalgatuste tegevuses on osalenud mitu rahvusvahelist partnerit, nende osakaal 2011. aastal rahastatud projektides oli ligikaudu 3 %. Rahvusvaheliste partneritega koos omandatud kogemused erinevad tehnoloogiliste sektorite lõikes oluliselt. Samuti sõltuvad need ühiste tehnoloogiaalgatuste soovitavatest strateegiatest ja sünergiatest teaduses, innovatsioonis või reguleerivates valdkondades. Nagu allpool olevast tabelist näha, on Ameerika Ühendriigid tundnud huvi peaaegu kõikide ühiste tehnoloogiaalgatuste vastu ning riigi osalus rahastatud projektides oli üldkokkuvõttes kõige suurem. Riik || IMI || FCH || CS || ARTEMIS || ENIAC || Kokku USA || 3 || 1 || 1 || 1 || || 6 Venemaa || || || 1 || || || 1 Hiina || || 1 || || || || 1 Korea || || 1 || || || || 1 Kanada || || 1 || || || || 1 Kokku || 3 || 4 || 2 || 1 || 0 || 10 Maailmas konkureerimiseks ei pea tööstuses üksnes tugevdama koostööd ja vähendama killustatust Euroopas, vaid looma sünergiaid mujal, eelkõige suhetes peamiste rahvusvaheliste tegijatega. Ühiste tehnoloogiaalgatuste rahvusvaheline mõõde on seega midagi, mida kavatsetakse edasi arendada. Komisjon arutab praegu ühisettevõtetega, kuidas seada sisse suhteid rahvusvaheliste partneritega, et rahuldada asjaomaste sektorite konkreetsed vajadused. FCH on juba läbi vaadanud oma mitmeaastase tegevuskava, et muuta see tehnoloogiavaldkonnas kogu maailmas tehtavate jõupingutustega võrreldes kaugeleulatuvamaks ja konkurentsvõimelisemaks. Ajakohastatud ARTEMISe strateegilisest teadusuuringute kavast nähtub nüüd selgelt, mida Euroopas kõigilt teadusuuringute ja arenduse ning innovatsiooniga tegelejatelt Euroopas järgmise kümne aasta jooksul vajatakse, et Euroopast saaks manussüsteemide liider. 9.5. Toetuste portfell Toetuslepingute portfell erineb ühisettevõtete lõikes, samuti projektide liikide, konsortsiumide suuruste ja eraldatud eelarve poolest. Ühisettevõtted ei pruugi arendada ainult koostööd teadustegevuse valdkonnas, vaid nad toetavad ka võrgustikega seotud tegevust (nt FCH) koos koordineerivate ja toetavate tegevustega, mille puhul konsortsiumid on loomulikult väiksemad ning nende koosseisud teistsugused. || Läbiräägitavad toetused 2011. aastal || Allkirjastatud toetused 2011. aastal || Toetused, mille puhul tegevus on lõppenud Clean Sky || 24 || 80 || 7 IMI || 2 || 13 || 0 FCH || 0 || 26 || 5 ARTEMIS || 9 || 10 || 3 ENIAC || 0 || 22 || 0 Kokku || 35 || 151 || 15 Esimesel kolmel tegevusaastal erinesid ühisettevõtete allkirjastatud toetuslepingute portfellid suuruse, partnerite arvu ja eraldatud eelarve poolest. · Kõige rohkem paistavad silma Clean Sky toetuslepingud. Rahastatud projektide ja allkirjastatud toetuslepingute arv on suurem, kuid partnereid on vähem ja eelarved on suhteliselt väikesed. Clean Sky projektikonkurssides lubatakse ühe partneriga projekte, eelkõige kui uurimisteema on nii spetsiifiline, et ainult üks organisatsioon (või mõni valimises ja hindamises konkureeriv organisatsioon) vastab konkursi nõuetele. Keskmiselt on Clean Sky toetuslepingutes kaks partnerit ja keskmine eraldatud eelarve on 515 000 eurot. Seega − kuigi allkirjastatavate toetuslepingute arv nõuab märkimisväärseid halduspingutusi, on konsortsiumide sisemine koordineerimine vähem pingutusi vajav. · IMI ja FCH meelitavad ligi sarnaseid konsortsiumeid: projekte (ja allkirjastatud toetuslepinguid) on vähem, kuid oma eraldatud eelarve ja partnerite arvu poolest on nad suuremad. IMI projektides on keskmine partnerite arv 26, arvestades nii EFPIAsse kuuluvaid kui ka mittekuuluvaid organisatsioone, ja allakirjutatud toetuslepingu keskmine eelarve on ligikaudu 10 miljonit eurot (ainult ühisettevõtte IMI panus). Ühisettevõttes FCH on keskmiselt 9 partnerit projekti kohta ja eelarve 3,8 miljonit eurot. · Ühisettevõtetes ARTEMIS ja ENIAC on konsortsiumis keskmiselt 23 (ARTEMIS) ja 22 (ENIAC) partnerorganisatsiooni ning eelarve on keskmiselt 15,8 miljonit (ARTEMIS) ja 23 miljonit eurot (ENIAC)[11]. 10. Ülesanded ja väljavaated Ühisettevõtete esimesed vahehindamised teostati plaanikohaselt ja aruanded valmisid lõplikult 2011. aasta aprillis. Ühisettevõtete väljavaateid peeti kokkuvõttes heaks. Väliseksperdid soovitasid parandada kodanikega suhtlemist, võtta kasutusele peamised tulemusnäitajatd ning delegeerida rohkem juhatuse igapäevajuhtimisega seotud kohustusi ühisettevõtete tegevdirektoritele. Soovitused tuleks enne 2013. aastal toimuvat teist vahehindamist täielikult ellu viia. 2011. aastal parandasid ühisettevõtted oluliselt üldsusele suunatud teavitamistegevust. Projektide nähtavus paranes ning peamiste teavitusvahendite (nt veebilehed) tase paranes. Võeti ka kasutusele peamised tulemusnäitajad: · IMI kehtestas peamised tegevus- ja tulemusnäitajad kahe prioriteedi jaoks: strateegiliste teadusuuringute kava rakendamine ning programmiameti tulemuslikkus. Keskmine aeg, mis kulub avalduse esitamisest uuringutoetuse saamiseni on rohkem kui 90 päeva võrra lühenenud; · Clean Sky täitis enamiku ekspertide soovitustest. Sõltumatud eksperdid teostasid integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade iga-aastase läbivaatuse; · FCH viis sisse nn tegevusnäitajad, et jälgida edusamme teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse alal; neid võrreldakse tulemusnäitajatega, kasutades kavandatud tulemusi ja värskeimaid teadaolevaid tulemusi; · ENIAC võttis kasutusele peamised tulemusnäitajad, sealhulgas aeg, mis kulub ametiasutuste nõukogus rahastamisotsuse vastuvõtmisest kuni esimese väljamakse tegemiseni igale toetusesaajale. Edasisi edusamme hinnatakse teise vahehindamise käigus ja 2012. aasta iga-aastases eduaruandes. Kuna ühisettevõtted on nüüd täiesti autonoomsed, võime anda esialgse hinnangu nende kasulikkusele. Rahaliste vahendite stabiilne eraldamine annab tunnistust tööstuse pühendumusest. Ühiste tehnoloogiaalgatuste ühisettevõtete uurimisteemad olid VKEdele atraktiivsed, eelkõige tänu teadus- ja innovatsioonikeskkonna ja rahastamisviiside stabiilsusele ja järjepidevusele. 2011. aasta lõpuks olid VKEd saanud kokku 21 % ulatuses ELi toetust. Nagu punktis 9.2 märgitud, vastasid ühised tehnoloogiaalgatused ülesandele muutuda tõeliselt atraktiivseks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate teadustegevuse rakendamise viisiks. VKEdel on kasulik osaleda spetsiifilistes töökeskkondades, alates selgelt turule suunatud uurimisteemadest kuni ühisettevõtetes osalemiseni, mis on nende vajadustele kõige paremini sobiv vahend. Laiemas plaanis on sidusrühmade osalemine hästi tasakaalustatud ja ühiste tehnoloogiaalgatuste teadustegevusse on kaasatud kõik pooled. Eelarveeraldistest nähtub, et teadusorganisatsioonide ja ülikoolide osakaal ELi rahastamises oli keskeltläbi 45 % ja tööstuse osakaal oli 34 %. Muude organisatsioonide, nt valitsusväliste organisatsioonide, katusorganisatsioonide ja sihtasutuste osakaal oli 2 % ELi rahastamisest ning VKEde näitaja oli ligikaudu 21 %. 2011. aastal kajastasid peamised uurimiseesmärgid tehnoloogiavaldkondade värskeimaid edusamme. Ühiste tehnoloogiaalgatuste ühisettevõtete strateegilistel uurimis- ja innovatsioonikavadel on kaugeleulatuvad eesmärgid pikemaks ajaperioodiks. · Lennunduses ajakohastas Clean Sky oma uurimiseesmärke pärast ACARE 2011. aastal avaldatud aruandest „Flightpath 2050, Europe’s vision for Aviation” (Euroopa lennunduse tulevikuvisioon) saadud suuniseid. · IMI strateegilise teadusuuringute kava läbivaatamisega muudetakse rahastatavate projektide liike: konkurssides keskendutakse mastaapsetele ja läbimurdelistele projektidele. · FCH vaatas läbi oma mitmeaastase rakenduskava ning rakendusvaldkondade eesmärke pikendati 2020. aastani (alates 2015. aastast). · ARTEMIS vaatas läbi oma strateegilise teadusuuringute kava, et paremini arvestada manussüsteemide kui ühiskonna „närvisüsteemi” tõelist olemust, näidates selliste süsteemide olemasolu kõigis moodsates toodetes, taristutes ja teenustes. · ENIACi strateegiline teadusuuringute kava on jätkuvalt oluline suurte ühiskondlike probleemide lahendamisel, mis sõltub suuresti integraallülituste funktsionaalsuse parandamisest ja energiatarbimise vähendamisest. ühisettevõtete ajakohastatud strateegiliste teadusuuringute ja innovatsiooni kavades on Üldiselt ja võrreldes eelmiste versioonidega suuresti arvestatud Euroopa Komisjoni programmis Horisont 2020 esitatud teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiat. Need seosed tagavad järjepidevuse ja lihtsustavad ELi meetmete vastavusseviimist üldiste tööstuse konkurentsivõime suurendamise, tippteaduse, majanduskasvu ja töökohtade loomise eesmärkidega. Ühisettevõtete halduslik tugevdamine jätkus, eelkõige nende sisekontrolliraamistiku väljatöötamise valdkonnas, kus täheldati olulist edasiminekut nende kontrollimehhanismides. Juhatused võtsid vastu järelauditi strateegiad ning kaalusid sisekontrollisüsteemide täiustamiseks ja tugevdamiseks uusi menetlusi. Kõik ühisettevõtted parandasid oma IT ja logistika toimimist. Viie ühisettevõtte saavutused kinnitavad, et tegemist on kaugeleulatuvate Euroopa algatustega, millel on potentsiaali saada tunnustatud erasektori ja avaliku sektori partnerluse mudelitena. Komisjon kogub praegu tööstuspartneritelt arvamusi, kuidas järgmises mitmeaastases finantsraamistikus ühisettevõtteid veelgi laiendada. Käimas on ka avatud konsultatsioonid, et saavutada võimalikult suur vastukaja ühisettevõtete tuleviku kujundamiseks järgmisel rahastamisperioodil. Tulevikus lahendamist vajavaid probleem on mitu · Halduskoormus Ühisettevõtted on suhteliselt väikesed, seega on tegevuskulud suhteliselt kõrged. Ühisettevõtete tõhususe parandamiseks oleks üks võimalus ühise haldusstruktuuri jagamine. Ühisettevõtete suhtelist väiksust pidasid ARTEMISe ja ENIACi esimeses vahehindamises osalenud eksperdid ohuteguriks. Sõltumatud eksperdid tegid ühe võimaliku stsenaariumina ettepaneku kaks ühisettevõtet liita ja luua ühine struktuur üksnes haldusülesannete täitmiseks. · Vastastikune täiendavus ja kooskõlastatus teiste ELi ja riiklike programmidega ning tööstuse ja liikmesriikide kohustused ARTEMISe ja ENIACi ees. On aeg viia ARTEMISe ja ENIACi uurimiskavad paremasse vastavusse riiklike kavadega. Komisjon arutab praegu sidusrühmadega võimalikke korralduslikke mõjusid, võttes arvesse praegust majandusolukorda. Sellega seoses valmisid 2010. aastal ühise nägemuse dokumendid koos Eureka klastritega CATRENE ja ITEA2. Selline käsitusviis võib osutuda kasulikuks ning käimas on arutelud, kuidas luua ühiste tehnoloogiaalgatuste ühine raamistik, kuid samal ajal säilitada nende spetsiifilised käsitusviisid – ühiste tehnoloogialgatuste puhul ülevalt alla ja Eureka klastrite puhul alt üles – ning mõlema vahendi strateegia eesotsas oleks tööstus. Kõigi ühiste tehnoloogiaalgatuste puhul võidakse sünergiate tugevdamiseks püüelda suuremale koostööle liikmesriikidega, eelkõige võimalike uute turule sisenejate ja VKEde hüvanguks. ARTEMISe ja ENIACi projekte rahastatakse ainulaadse kolmepoolse mudeli alusel. Suure osa rahalistest vahenditest saavad partnerid toetuslepingute alusel oma valitsuselt või piirkondlikelt asutustelt. Ühisettevõtted rahastavad partnereid otse umbes 16,7 % ulatuses abikõlblikest kuludest. Kõnealune rahastamismudel toimis ARTEMISe esimestel aastatel hästi, ehkki teatavate piirangutega, mille põhjus oli peamiselt liikmesriikide oluliselt madalam toetus seoses majandus- ja finantskriisiga. 2011. aastal pöördus suund esimest korda ülespoole ning 2012. aastal oodatakse selle jätkumist. Kokkuvõttes olid kõigi esimesi edukaid tulemusi saavutanud ühisettevõtete esimesel autonoomia aasta omandatud kogemused järgmised[12]: (1) ühisettevõtted on Euroopa jaoks strateegiliseks peetavate tehnoloogiate valdkonnas teadusuuringute alase koostöö uudne mudel; kõigi partnerite pühendumus on väga tähtis oodatud tulemuste saavutamiseks ja Euroopa konkurentsivõime tegelikuks tugevdamiseks. Eri ühisettevõtetes kehtivatest rahastamismehhanismidest sõltumata on viimasel kahel aastal olnud teatavaid raskusi tööstuselt ja liikmesriikidelt võrdväärse panuse saamisega; (2) kahtlemata on ühisettevõtted tegutsenud kiiremini ja olnud paremini nähtavad ning neisse on hakatud suhtuma kui olulistesse tegijatesse tehnoloogiavaldkondades kogu maailmas; (3) tuleks lubada rakendusstruktuuride (ühisettevõtted) täiendavat paindlikkust, et nad saaksid keskenduda teadustegevusele ja mitte haldusülesannetele; vajaduse tuleks nad tõhususe parandamiseks teisiti üles ehitada, et optimeerida ressursside kasutamist; (4) ühisettevõtete saavutusi peab jälgima ja hindama peamiste tulemusnäitajate alusel, mis tuleks sõnastada viisil, mis kajastab nende mitmekesisust, kuid võimaldab siiski võrdlemist; (5) ühisettevõtted peaksid säilitama oma lihtsuse, avatuse ja kõigile võimalikele toetusesaajatele kättesaadavuse ja isegi seda suurendama. Erilist tähelepanu tuleks pöörata uutele turule sisenejatele vähem esindatud riikidest ja VKEdele; (6) iga ühisettevõtte jaoks tuleks määratleda asjakohane rahvusvaheline strateegia, võttes arvesse ühisettevõtete spetsiifilisi uurimisvaldkondi, teadustegevuse, innovatsiooni ja reguleerimise seisukohast koostööst tuleneda võivat kasu ning loomulikult ka kaasnevaid ohte. Omandatud kogemuste põhjal ja tulevikku vaadates võib öelda, et ühisettevõtted on suurendamas oma potentsiaali saada tunnustatud ELi teadustegevuse erasektori ja avaliku sektori partnerluse mudelina. Ühtlasi viidi 2011. aastal sisse parendusi kooskõlas esimese vahehindamise soovitustega ning oodata on edasisi parendusi. 2011. aasta esimesed õnnestumised, näiteks tootmis- ja hoolduskulude kärpimine aeronautikas, lennuliinide tulevase ökonoomika analüüsimine ja konkureerivate ettevõtete avanemine tööstuspartneritele (nt tulemuste keskse andmebaasi kaudu) näitavad, et ühisettevõtted suudavad toime tulla mitte ainult tehniliste probleemidega, vaid ka tugevdada tööstus- ja teaduskeskkonda. 2012. astutakse eeldatavasti suur samm edasi projektide tulemuste kogumisel. Lisaks on praegu käimas erasektori ja avaliku sektori partnerluste eeliste esialgne analüüs, mille tulemustest teatakse 2012. aastal. Ühisettevõtete mõju hindamisel teadustegevuse ja innovatsiooni rakendamisele ELi tasandil viidatakse analüüsis ka liikmesriikidega kokkulepitud programmis Horisont 2020 sätestatud kriteeriumidele. Selles suhtes hinnatakse ühisettevõtete senist kogemust ka tulevaste erasektori ja avaliku sektori partnerluste loomisele seatavate kriteeriumide valguses. 11. LISA – Ühiste tehnoloogiaalgatuste ühisettevõtete 2011. aastal saavutatud edusammude lühiülevaade 11.1. Ühisettevõte Clean Sky: lühiülevaade 2011. aasta peamistest saavutustest VALDKOND || EDUSAMMUD/SAAVUTUSED Strateegiline teadusuuringute kava || Clean Sky strateegilises teadusuuringute kavas seatud eesmärgid ning tegelikud edusammud ja kehtivuse eeldused hinnati ümber. Tulemusteks olid ajakohastatud arengukava ja ajakohastatud prognoosid kava lõpuks saavutatava keskkonnakasu kohta. Esimene sisehindamine avaldati 2012. aastal. Projektikonkursi elluviimine || Projektikonkursside arv 2011. aastal: algatati 3 projektikonkurssi (2011-1; 2011-2; 2011-3). Ühtlasi korraldati viimane 2010. aastal algatatud projektikonkurss (2010-5). Esitatud projektide arv: 322 Abikõlblike projektide arv: 305 Rahastatud projektide arv: 118 Projekte kokku: 298 (sealhulgas 247 allkirjastatud toetuslepingut) Edulood - BLADE (Breakthrough Laminar Aircraft Demonstrator in Europe) projektis, mis valiti esitluseks välja esimesel innovatsioonikogul (Brüsselis 5. ja 6. detsembril 2011), arendati välja seiresüsteem, mis teeb reaalajas kindlaks äsja kavandatud laminaartiiva kahjustused ja vead, millega hoitakse kokku tootmis- ja hoolduskulusid. - Veduki TaxiBot (DTV) projekt sai 2011. aasta innovatsiooni auhinna Münchenis üritusel Inter Airport Europe. Tegemist on puksiirpoomita lennukitraktoriga, mis on mõeldud ühe vahekäiguga lennukitele (nt A320, B737), mis võimaldab lennukil ruleerimisel mootorid välja lülitada. - CARING (Contribution of Airlines for the Reduction of Industry Nuisance and Gases) on ainus Clean Sky projekt, millesse on kaasatud lennuettevõtteid. 2010. aasta algusest 2012. aasta detsembrini kestva projekti eesmärk on analüüsida, kuidas kehtivad ja tulevased keskkonnaeeskirjad võivad lennuliinide majanduslikku olukorda mõjutada ja kuidas lennuliinid saavad kõige paremini kohaneda õigusnormide muutustega. Osalus, sealhulgas VKEd || 2011. aastal Osalejate arv kokku: 600 Osalejate arv rahastatud projektides: 238 VKEde arv rahastatud projektides: 88 – 37 % kõigist osalejatest Osalejate liigid rahastatud projektides: suurtööstus (PRC): 53; kõrg- ja keskharidusasutused (HSE): 54; teadusorganisatsioonid (RCE):43 2009–2011 Osalejate geograafiline katvus (projektikonkurssides 1−10) riikide lõikes rahastatud projektides: kaasatud 23 riiki. Tipptegijad Koordineerijad Osalejad Osalus kokku UK 52 45 97 DE 52 34 86 ES 31 31 62 IT 28 33 61 FR 39 45 84 Osalejad assotsieerunud riikidest (Šveits, Iisrael, Norra, Türgi) koordineerisid 10 võiduprojekti. Üks Hiina ja üks Venemaa osaleja valiti välja ka 2010. ja 2011. aasta konkurssides, mõlemal juhul kui koordineerijad. Teavitustegevus || Clean Sky osales kahel olulisel Euroopa tehnilisel konverentsil (Aerodays Madridis ja Pariisi lennunäitus). Võimalikele taotlejatele korraldati teabepäevi Ankaras, Dublinis, Lissabonis, Toulouse’is, Viinis ja Varssavis. Clean Sky osales esimesel innovatsioonikogul, mis toimus Brüsselis 5. ja 6. detsembril. Brüsselis võõrustati koos teiste ühiste tehnoloogiaalgatustega ühisüritust Euroopa Parlamendis 5. ja 6. oktoobril. Veebileht läbis aprillis uuenduskuuri ning kvartaalne uudiskiri saadeti umbes 3000 saajale. Avaldati kolm pressiteadet oluliste sündmuste kohta ning Clean Sky’d tsiteeriti 14 ELi artiklis ja trükises. 2011. aasta juunis korraldas Clean Sky ümarlaua aeronautikaalase teadustegevuse kohta Kesk- ja Ida-Euroopas, et stimuleerida vähem aktiivsete Euroopa piirkondade osalust. Avaldati artiklid Clean Sky keskendumisest kogemustele VKEde osalusest (2 intervjuud) Juhtimine || Juhatus tuli kokku neljal korral 2011. aastal. Detsembri koosolekul vailiti juhatuse esimees (Charles Champion) ja tema asetäitja (Catalin Nae). 11.2. Ühisettevõte IMI: lühiülevaade 2011. aasta peamistest saavutustest VALDKOND || EDUSAMMUD/SAAVUTUSED Strateegiline teadusuuringute kava || Strateegilise teadusuuringute kava läbivaatamisega jõuti lõpuni, keskenduti mastaapsetele läbimurdelistele projektidele. Projektikonkursi elluviimine || Algatatud projektikonkursside arv 2011. aastal: 1. Viimane 2010. aastal algatatud projektikonkurss (3-2010) viidi lõpuni. Mõlemal konkursil kasutati kaheetapilist esitamise ja hindamise menetlust. Esitatud projektide arv (sooviavaldused, esimese etapi projektid): 118 Abikõlblike projektide arv: 110 Rahastatud projektide arv: 14 Projekte kokku: 30 Edulood IMI depressiooni ja skisofreeniat käsitleva projekti NEWMEDS käigus loodi uued andmebaasid, mis võimaldavad koguda ja säilitada suuri andmekogumeid ja mis viis suurima teadaoleva psühhoosivastaste kliiniliste katsete andmehoidla loomiseni, hõlmates andmeid selle valdkonna viie juhtiva farmaatsiaettevõtte 23 401 patsiendi kohta. Lisateave: http://www.newmeds-europe.com/ Osalus, sealhulgas VKEd || Osalejate arv kokku: 1 377 konkurssides 3 (438) ja 4 (939) Osalejad rahastatud projektides: kokku 266 konkurssides 3 (123) ja 4 (143). Konkursile 3 tuleb lisada 53 EFPIA ettevõtet. Neljandas konkursis osalevate EFPIA ettevõtete arv ei ole veel teada. VKEde arv rahastatud projektides: 47 – 17,7 % kõigist projektikonkurssides 3 ja 4 osalejatest. Osalejate liigid rahastatud projektides, v. a tööstus: patsientide organisatsioonid: 6; kõrg- ja keskharidusasutused (HSE): 208; muud (OTH): 5 Osalus rahastatud projektides konkursis 2010-3 riikide lõikes (andmed 2011-4 kohta ei ole veel saadaval): kaasatud 19 riiki. Tipptegijad Osalus kokku UK 28 DE 21 NL 13 FR 11 SE 9 Lisaks osales võidukas kolmes konsortsiumis kolm USA partnerit. Iisrael ja Island osalesid kumbki kahel korral ning Šveits kuuel korral. Teavitustegevus || IMI korraldas 6 üritust 4 riigis, igaühes 60−250 osalejat. IMI osales Brüsselis ühiste tehnoloogiaalgatuste ühisüritusel 5. ja 6. oktoobril, mis toimus Euroopa Parlamendis. Avaldati kuus pressiteadet, mida levitati üle 150 ajakirjanikust koosneva sihtrühma seas. Massiteabevahendites avaldati ligikaudu 30 artiklit, millest kuus olid suunatud teadusmaailmale. IMI uudiskiri jõuab 1500 lugejani ning veebilehte külastab kuni 9000 inimest kuus. Juhtimine || Juhatus tuli kokku kolmel korral 2011. aastal. Lisaks otsustele ühisettevõtte juhtimise kohta nimetas juhatus ametisse teaduskomitee liikmed. 11.3. Ühisettevõte FCH: lühiülevaade 2011. aasta peamistest saavutustest VALDKOND || EDUSAMMUD/SAAVUTUSED Strateegiline teadusuuringute kava || Viidi lõpule mitmeaastase rakenduskava läbivaatus. Rakendusvaldkondade läbivaadatud eesmärke pikendati 2020. aastani (alates 2015. aastast), et tagada parem vastavus programmiga Horisont 2020. Projektikonkursi elluviimine || Projektikonkursside arv 2011. aastal: 1 Esitatud projektide arv: 82 Abikõlblike projektide arv: 80 Rahastatud projektide arv: 30 Projekte kokku: 98 (sealhulgas 76 allkirjastatud toetuslepingut) Edulood Mitmes Euroopa linnas on käsil teedrajav projekt, et töötada välja ja võtta kasutusele linnabusse, mis töötavad keskkonnasõbralike vesinikkütuseelementide jõul. 2010. aasta novembris käivitatud Euroopa linnade puhta vesiniku projekti (CHIC) eesmärk on edendada ühistranspordis kasutatavate vesinikukütuseelementide jõul töötavate busside väljatöötamist ning rajada teed sellise tehnoloogia ja vajaliku taristu üldiseks kasutuselevõtmiseks alates 2015. aastast. Projekt on oluline samm vesinikukütuseelementidel töötavate busside täieliku turustamise teel. CHICi eesmärk on lühendada tehnoloogia turule jõudmise aega ja ergutada turgusid. Lisateave: http://chic-project.eu/ Osalus, sealhulgas VKEd || Osalejate arv kokku: 667 Osalejad rahastatud projektides: 285 VKEde arv rahastatud projektides: 73 – 25,6 % koguosalusest Osalejate liigid rahastatud projektides: suurtööstus (PRC): 76; teadusorganisatsioonid (REC): 77; kõrg- ja keskharidusasutused (HSE): 49; riigiasutused (PUB): 3; muud (OTH): 7 Osalus rahastatud projektides riikide lõikes: kaasatud 26 riiki. Tipptegijad Osalus kokku DE 67 UK 36 FR 31 IT 30 BE 26 FCH teadustegevuses osales viis rahvusvahelist partnerit (USA, Korea, Hiina, Kanada ja Serbia) ühe osalejaga rahastatud projektides. Teavitustegevus || FCH töötas 2011. aastal välja uue veebisaidi, mida külastati märtsist aasta lõpuni rohkem kui 40 000 korda. Korraldati kolm olulist ELi üritust, kusjuures programmiamet ja tegevdirektor osalesid 25 välisüritusel ja konverentsil, milles mõni toimus väljaspool Euroopat (USA, Jaapan, Korea, Hiina ja Kanada). FCH osales ühiste tehnoloogiaalgatuste ühisüritusel, mis toimus Euroopa Parlamendis 5. ja 6. oktoobril. Juhtimine || Juhatus tuli kokku kolmel korral 2011. aastal. Lisaks otsustele ühisettevõtte juhtimise kohta valis juhatus juunis ühehäälselt oma uue esimehe Pierre Etienne Franci (Air Liquide). 11.4. Ühisettevõte ARTEMIS: lühiülevaade 2011. aasta peamistest saavutustest VALDKOND || EDUSAMMUD/SAAVUTUSED Strateegiline teadusuuringute kava || ARTEMISe tööstusühing esitas oma läbivaadatud strateegilise teadusuuringute kava mais. Seejärel ajakohastas ühisettevõte oma uurimiseesmärke. Projektikonkursi elluviimine || Projektikonkursside arv 2011. aastal: 1 (kaheetapiline esitamine ja hindamine) Esitatud projektide arv (lõplikud projektiettepanekud): 27 Abikõlblike projektide arv: 27 Rahastatud projektide arv: 8 Projekte kokku: 44 Osalus, sealhulgas VKEd || Osalejate arv kokku (lõplikud projektiettepanekud): 540 Osalejad rahastatud projektides: 206 VKEde arv rahastatud projektides: 62 – 31 % koguosalusest Osalejate liigid rahastatud projektides: suurtööstus (PRC): 73; teadusorganisatsioonid (REC) ning kõrg- ja keskharidusasutused (HSE) kokku: 71. Osalus rahastatud projektides riikide lõikes: kaasatud 17 riiki. Tipptegijad Osalus kokku ES 31 IT 28 DE 23 FI 19 FR 15 AT 15 Ameerika Ühendriigid osalesid 2011. aasta projektikonkursil ning rahastati ühte nende projekti. Teavitustegevus || ARTEMIS osales kuuel riiklike partneritega koostöös peetud üritusel, et edendada projektikonkursse ja projektitulemusi sidusrühmade ja võimalike toetusesaajate seas. ARTEMISe tööstusühingu suvelaager toimus juunis ning sellele järgnes veel neli olulist üritust. ARTEMIS aitas korraldada ühiste tehnoloogialagatuste ühisüritust Euroopa Parlamendis 5. ja 6.oktoobril. Ajakiri Artemis ilmus kolm korda ning avaldati uued infobrošüürid. Lisaks avaldati üheksa artiklit eri ELi riikides. Parandati ühise tehnoloogiaalgatuse visuaalset ilmet. Juhtimine || Toimus kolm juhatuse koosolekut ja kaks ametiasutuste nõukogu koosolekut. Lisaks otsustele ühisettevõtte juhtimise kohta otsustas nõukogu lisada mitmeaastasesse personalipoliitika kavasse riikide lähetatud eksperdid. 11.5. Ühisettevõte ENIAC: lühiülevaade 2011. aasta peamistest saavutustest VALDKOND || EDUSAMMUD/SAAVUTUSED Projektikonkursi elluviimine || Projektikonkursside arv 2011. aastal: 2 (esimeses konkursis kasutati kaheetapilist esitamise ja hindamise menetlust, teises kasutati üheetapilist menetlust). Esitatud projektide arv (lõplikud projektiettepanekud): 17 Abikõlblike projektide arv: 16 Rahastatud projektide arv: 12 Projekte kokku: 40 Edulood Projekt „E3Car” algas 2008. aasta veebruaris eesmärgiga leida lahendus põhiprobleemidele seoses elektrisõidukite jõuülekandeseadmete käitamisega ning energiakao vähendamisega vaheetappides . „E3Car” sai 2011. aasta novembris innovatsiooniauhinna tublide saavutuste eest mitme võtmeelemendi arendamisel, eelkõige: - energia muundamise ja jaotuse parandamine 10 % võrra; - energiatõhususe suurendamine kokku 35 % võrra. Projekt kaasas 28 katseeksemplari ning selle käigus töötati välja elektrisõiduki ehituse visioon ning veel 7 elektrilise liikluse koostööprojekti, mis kaasasid rohkem kui 100 partnerit ja mille kogueelarve oli 180 miljonit eurot. Lisateave: http://www.e3car.eu/ Osalus, sealhulgas VKEd || Osalejate arv kokku (lõplikud projektiettepanekud): 286 Osalejad rahastatud projektides: 195 VKEde arv rahastatud projektides: 74 – 37,9 % kõigist osalejatest Osalejate liigid rahastatud projektides: suurtööstus (PRC): 71; teadusorganisatsioonid (REC): 50 Osalus rahastatud projektides riikide lõikes: kaasatud 19 riiki. Tipptegijad Osalus kokku NL 49 DE 29 IT 26 FR 21 AT 12 Teises projektikonkursis osales viis osalejat Iisraelist, kes ühinesid võitnud konsortsiumiga. Teavitustegevus || ENIAC pidas liikmesriikide/riigiasutustega 10 otsekohtumist. Aidati korraldada ELi nanoelektroonika foorumit ning üritusel esitleti uut ühisettevõtte ENIAC innovatsiooniauhinda. ENIAC aitas korraldada ühiste tehnoloogialagatuste ühisüritust Euroopa Parlamendis 5. ja 6.oktoobril. ENIAC osales ka mitmel rahvusvahelisel üritusel. Juhtimine || 2011. aastal toimus kolm juhatuse koosolekut ja viis ametiasutuste nõukogu koosolekut. Lisaks otsustele ühisettevõtte juhtimise kohta otsustas nõukogu algatada sooviavalduste konkursi võtmetehnoloogiatega seotud katseliinide jaoks. [1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013), ELT L 412, 30.12.2006, lk 1. [2] Käesolevas dokumendis ei käsitleta ühisettevõtet SESAR. Kuigi ühisettevõttel SESAR on sama õiguslik alus mis teistelgi ühisettevõtetel, rahastatakse seda seitsmendast raamprogrammist ja üleeuroopalise transpordivõrgu programmidest teistest ühisettevõtetest erineval ajavahemikul ning sellel on teistsugune juhtimis- ja aruandluskord. [3] Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, 25. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. [4] Komisjoni talituste töödokument „Joint Technology Initiatives: Background, State-of-Play and Main Features”, SEK(2007) 692, Brüssel, 15.5.2007. [5] Komisjon palus šerpade töörühmal 2009. aasta juulis hinnata seitsmenda raamprogrammi raames ühiste tehnoloogiaalgatuste loomise esialgseid kogemusi. Selle liikmed olid ühiste tehnoloogiaalgatuste tööstuspartnerid ja elavdamise kava avaliku ja erasektori partnerlused. Kohtumisi juhatas teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi peadirektor ning neis osalesid mitmed komisjoni töötajad. Vt järeldusi ja soovitusi aruandest „Designing together the 'ideal house' for public-private partnerships in European research” (jaanuar 2010) aadressil: ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/jti/jti-sherpas-report-2010_en.pdf. [6] VKEde 38 % osakaal kehtib ainult nende konkursikutsetes osalemise kohta. Vaid 200 miljonit eurot ELi Clean Sky rahastamisest on suunatud konkursikutsetele, samal ajal kui 600 miljonit eurot jaotatakse nn nimetatud toetusesaajate vahel. [7] EFPIA ettevõtted ei ole protsessi esimeses etapis (sooviavaldused) kaasatud; seda tehakse alles lõplike projektiettepanekute ja ettepanekute rahastamiseks valimise etapis. [8] VKEde 37%-line osalus on seotud ainult nende osalusega projektikonkurssides. Clean Sky ELi rahastamisest on vaid 200 miljonit eurot pühendatud projektikonkurssidele, kusjuures nn nimetatud toetusesaajatele eraldatakse 600 miljonit eurot. [9] VKEde vastavad osalusmäärad igas ühises tehnoloogiaalgatuses käivad 2011. aasta kohta. [10] Parimate tulemustega riigid on järjestatud rahastatud projektides osalejate arvu järgi. [11] Pöörake tähelepanu, et ENIACi andmed hõlmavad kolmel viimasel aastal algatatud projektikonkursside andmeid, kuid ARTEMISe andmed konsortsiumi keskmise suuruse kohta käsitlevad üksnes 2011. aasta konkurssi. [12] Vt lisast vastavate ühisettevõtete projektikonkursse käsitlevat osa.