[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 20.10.2009

KOM(2009) 579 lõplik

2008/0098 (COD)

Muudetud ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

milles sätestatakse ehitustoodete turustamise ühtlustamistingimused

(EMPs kohaldatav tekst)

(komisjoni esitatud EÜ asutamislepingu artikli 250 lõike 2 alusel)

2008/0098 (COD)

Muudetud ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

milles sätestatakse ehitustoodete turustamise ühtlustamistingimused

(EMPs kohaldatav tekst)

1. ETTEPANEKU KUJUNEMISLUGU

Ettepaneku vastuvõtmine komisjonis: 23. mai 2008

Ettepaneku edastamine nõukogule ja Euroopa Parlamendile – KOM(2008)311 - A6-0068/2009-2008/0098(COD) – vastavalt asutamislepingu artiklile 95: 23. mai 2008

Euroopa Parlamendi arvamus (esimesel lugemisel): 24. aprill 2009

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus: 25. veebruar 2009

Euroopa Parlament kiitis oma 21.–24. aprilli 2009. aasta istungjärgul esimesel lugemisel heaks 102 muudatusettepanekut sisaldava Catherine Nerise raporti 390 poolt- ja nelja vastuhäälega; hääletamisest hoidus kuus saadikut.

2. KOMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK

2005. aasta oktoobris käivitas komisjon parema õigusliku reguleerimise lihtsustamisstrateegia osana kolmeaastase jätkuva lihtsustamisprogrammi. Selle eesmärk on muuta õigusaktid vähem koormavaks ja lihtsamalt kohaldatavaks, seega tõhusamaks, sel eesmärgil tuleb eelkõige kaaluda, kas algselt valitud lähenemisviis on õigusaktide eesmärkide saavutamiseks kõige tõhusam. Üks kõnealuse strateegia algatusi hõlmab nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ (edaspidi „ehitustoodete direktiiv”) lihtsustamist.

Ehitustoodete direktiivi eesmärk on tagada ehitustoodete vaba ringlemine ja kasutamine siseturul. Kuna ehitustooted kujutavad endast ehitistesse paigaldatavaid vahetooteid , kohaldatakse nende suhtes ohutuse mõistet sellisel määral, mil need aitavad kaasa ehitustööde ohutusele. Sellise eripäraga saab selgitada asjaolu, et ehitustoodete direktiivi eesmärk saavutatakse toote toimivust ühtlustatud viisil täpselt ja usaldusväärselt määratledes, mitte toote ohutusnõudeid ühtlustades, nagu seda tehakse uue lähenemisviisi direktiivides.

Komisjoni ettepaneku eesmärk on asendada ehitustoodete direktiiv määrusega, et paremini määratleda ühenduse õigusaktide eesmärke ja muuta nende rakendamine lihtsamaks ja tõhusamaks.

Parema õigusloome algatuse osana on käesoleva ettepaneku eesmärk selgitada põhimõisteid ja CE-vastavusmärgise kasutust, kehtestada lihtsustatud menetlused, et vähendada ettevõtjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kulusid, ning suurendada kogu süsteemi usaldusväärsust, kehtestades uued ja rangemad eeskirjad ehitustoodete toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimisega seotud asutuste määramiseks.

Täpsemalt on ettepaneku eesmärk tagada ehitustoodete toimivuse kohta täpne ja usaldusvääre teave. See saavutatakse süsteemi abil, mis koosneb kahest põhielemendist: esiteks ühtlustatud tehniliste kirjelduste, ühtlustatud standardite ja Euroopa hindamisdokumentide kogum, mis hõlmab meetodeid toodete toimivuse hindamiseks, ning teiseks teatatud ja tehnilise hindamise asutused, kes on määratud rangelt määratletud tehniliste kriteeriumide kohaselt ja kes aitavad kaasa kõnealuste meetodite nõuetekohasele kohaldamisele.

3. KOMISJONI ARVAMUS EUROOPA PARLAMENDI TEHTUD MUUDATUSTE KOHTA

3.1. Üldist

A. Komisjon leiab, et on asjakohane võtta vastu suurem osa Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud muudatusettepanekutest, sest need ei muuda esialgse komisjoni ettepaneku põhiolemust, pigem aitavad need muuta ettepanekut täpsemaks. Samas on komisjon teatavatel juhtudel eelistanud muudatusettepanekute sõnastust veidi muuta.

Komisjoni poolt heakskiidetud muudatustest toovad muudatusettepanekud 17 ja 70, millega jäetakse välja põhjendus 17 ja millega muudetakse artiklit 21, kaasa kõige olulisemaid muudatusi komisjoni ettepanekusse. Euroopa Parlament on piiranud Euroopa tehnilise hinnangu kasutamise olukordadele, mil asjaomane toode ei ole hõlmatud või ei ole täielikult hõlmatud ühtlustatud standardiga. Arvestades ühtlustatud standardite eripära selles kontekstis (toimivuspõhised standardid), võib komisjon need muudatusettepanekud vastu võtta ning samas ei lähe ta vastuollu ettepaneku peamise eesmärgiga.

B. Samas ei saanud komisjon nõustuda teatavate muudatusettepanekutega, sest need oleksid muutnud komisjoni ettepaneku põhiolemust viisil, mis ei oleks olnud eespool kirjeldatud eesmärkidega kooskõlas. Kõnealuste muudatusettepanekute tagasilükkamise põhjuste hulgast väärib märkimist nende korduv ilmne vastuolu kaupade siseturgu käsitleva paketi üldpõhimõtetega. Lisaks ei ole mõnel juhul muudatuste horisontaalne laad kooskõlas komisjoni ettepaneku valdkondliku olemusega. Mõne sellise muudatusettepanekuga nõustumine oleks viinud sisemise ebajärjekindluseni kogu ettepanekus.

C. Komisjon lükkas tagasi veel mitu muudatusettepanekut, sest neil oleks olnud oluline otsene mõju ettepaneku põhiolemusele. Kõige olulisemad neist olid seotud järgmiste küsimustega:

a) tootjatele kehtestatud kohustus kinnitada tootele CE-vastavusmärgis isegi juhul, kui mis tahes sisuga toimivusdeklaratsioon puudub, sest sellise deklaratsiooni jaoks ei ole olemas regulatiivseid nõudeid; selline muudatusettepanek muudaks CE-vastavusmärgise mõttetuks, mis oleks lubamatu, ning samuti tekitaks see ettevõtjate jaoks asjatut koormust;

b) ohtlike ainete sisalduse deklareerimise kohustus, mis läheb kaugemale REACHi kohustustest ja mis lisati ilma mingisuguse õigustuse või mõjuhinnanguta;

c) võimalus säilitada riiklikud vastavusmärgised koos CE-vastavusmärgistega. Selles suhtes tehti täiskogu istungil toimunud hääletuse tulemusena samm õiges suunas, sest sellega lükati tagasi artiklit 7 käsitlev muudatusettepanek 54, millega oleks selline võimalus kehtestatud; samas jäeti alles muudatusettepanek 17, mis oli seotud põhjendusega 30.

D. Nõukogu on jätkanud oma tööd eesmärgiga parandada ettepaneku tehnilist kvaliteeti ja määratleda eesistujate volitused parlamendiga peetavateks edasisteks läbirääkimisteks. Samuti on nõukogu tegelenud enamikuga Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutest ning on neist suure osa puhul võtnud tagasilükkava seisukoha. Samas on nõukogus tehtud edusammud teataval määral kajastunud parlamendi muudatusettepanekute sisus, sillutades teed tugeva ühise aluse rajamisele käesoleva ettepaneku teisel lugemisel institutsioonide vahel saavutatava kompromissi suunas. Komisjon tervitab soojalt kõiki selliseid jõupingutusi, mis hõlbustavad edasist tööd.

3.2. Muudatusettepanekute analüüs

Muudatusettepanek 1 − põhjendus 1

Kõnealuse muudatusettepanekuga soovib Euroopa Parlament tuua ehituskontekstis esile keskkondlikke väärtusi. Selline eesmärk on põhimõtteliselt vastuvõetav, kuid loodusliku ja inimtekkelise keskkonna eristamine ei tundu selles kontekstis asjakohane. Seepärast on sõnastus uuesti läbi vaadatud, et kõnealune eristus välja jätta.

Liikmesriikide eeskirjade kohaselt tuleb ehitised konstrueerida ja ehitada inimesi, koduloomi ja vara ohustamata ning keskkonnale kahju tekitamata.

Muudatusettepanek 124 − põhjendus 7 a (uus)

Kõnealuse uue põhjenduse eesmärk – selgitada artikli 2 lõikes 5 ehitustoodete ühenduse turule tarnimise mõiste ulatust – on vastuvõetav. Samuti väärib esiletõstmist selgitus, mille kohaselt tootjatel, kes paigaldavad oma ehitustooted ehitistesse, peaks olema võimalus, kuid mitte kohustus deklareerida nende toodete toimivust. Komisjoni leiab, et selline põhjendus muudaks ühtlasi artikli 2 lõike 5 sarnased täiendused ülearuseks, võimaldades seega säilitada järjepidevuse kaupade siseturgu käsitlevas paketis esitatud määratlustega. Põhjenduste sisemist loogikat silmas pidades oleks eelistatav lisada see uus tekst esialgse põhjenduse 21 järele.

Vt põhjendus 21c

21c) Ehitustoodete ühenduse turule tarnimise mõiste ei tohiks hõlmata ehitustööde toimumiskohal valmistatud tooteid. Tootjatel, kes paigaldavad oma ehitustooted ehitistesse, peaks olema võimalus, kuid mitte kohustus deklareerida nende toodete toimivust vastavalt käesolevale määrusele.

Muudatusettepanek 2 – põhjendus 8 a (uus)

Kõnealuse täienduse eesmärk on ilmselt tõsta esile vajadust võtta arvesse tervise- ja ohutuseaspekte, mis on seotud ehitustoote kasutamisega kogu selle elutsükli jooksul. Komisjon toetab sellist eesmärki ja on seepärast kõnealuse muudatusettepaneku põhimõtteliselt vastu võtnud. Sõnastust tuleb aga muuta, et põhirõhk langeks just kõnealusele aspektile. Lisaks oleks komisjoni arvates asjakohasem tõsta kõnealune lisatud tekst ümber esialgse põhjenduse 14 järele.

Vt põhjendus 14 .

Muudatusettepanek 4 – põhjendus 11 a (uus)

Muudatusettepanekus 4 käsitletakse toote keskkonnadeklaratsioone („Environmental Product Declarations – EPD”), kuid see muudatusettepanek ei vasta ühelegi artiklile, sest EDPsid ei ole ettepanekus nimetatud, samas on need lisatud volitustel põhinevasse jooksvasse standardimistöösse. Lisaks on nende kasutamine seni olnud vabatahtlik. Seepärast on kõnealuse muudatusettepaneku sõnastust pärast komisjoni muudetud ettepanekusse lisamist kohandatud. Lisaks oleks komisjoni arvates asjakohasem lisada kõnealune tekst uue põhjendusena nr 43c (seega muutub parlamendi lisatud sama numbriga põhjendus põhjenduseks 43b).

Vt põhjendus 43c

43c) Loodusvarade säästva kasutamise ja ehitiste keskkonnamõju hindamisel tuleks soodustada toote keskkonnadeklaratsioonide („Environmental Product Declarations – EPD”) kasutamist, kui need on kättesaadavad.

Muudatusettepanek 125 – põhjendus 11 b (uus)

Kõnealusesse uude põhjendusse integreeritakse esialgses põhjenduses 12 esitatud tekst, milles käsitletakse ühtlustatud standardites toimivusklasside kasutamist seoses ehitustoodete põhiomadustega. Komisjon saab täielikult toetada kõnealuse põhimõtte edendamist parlamendi heakskiidetud viisil. Kuna kõnealused mõisted sobivad siia paremini, parandab parlamendi muudatusettepanekute vastuvõtmine ettepaneku kvaliteeti: on ilmne, et põhjendusest 12 tuleb vastav osa teksti välja jätta. Parlamendi versiooni on soovitatud teha mõned väikesed, keelelisest toimetamisest tulenevad parandused, et muuta tekst ühtlasemaks. Kuna on tehtud ettepanek paigutada eelmine põhjendus (11a) mujale, muutub käesolev uus põhjendus seega muudetud ettepaneku põhjenduseks 11a.

11a) Vajaduse korral tuleks seoses ehitustoodete põhiomadustega ergutada ühtlustatud standardites toimivusklasside kasutamist, et võtta arvesse nii teatavatele ehitistele esitatavate põhinõuete erinevat taset kui ka erinevusi liikmesriikide kliimas, geoloogias ja geograafias ning muid erinevaid tingimusi. Kui komisjon ei ole selliseid klasse kehtestanud, peaks Euroopa standardimisasutustel olema õigus need kehtestada, lähtudes läbivaadatud volitustest.

Põhjendus 12

Kui kavandatud lõppotstarbe jaoks on mis tahes põhiomaduse puhul vaja minimaalseid toimivustasemeid, millele ehitustooted peavad liikmesriikides vastama, tuleks kõnealused tasemed kehtestada ühtlustatud tehnilistes kirjeldustes. (VÄLJA JÄETUD : et võtta arvesse nii teatavatele ehitistele esitatavate põhinõuete erinevat taset kui ka erinevusi liikmesriikide kliimas, geoloogias ja geograafias ning muudes tingimustes.)

Muudatusettepanek 5 − põhjendus 14

Kõnealusesse põhjendusse lisatud tekstis käsitletakse ühtlustatud standardite alla kuuluva tootevaliku suurendamist, komisjon toetab seda põhimõtet täielikult. Sõnastust on mõnevõrra muudetud, et laiendada selliste jõupingutuste ulatust kõigile asjakohastele osalistele (et komisjon ei jääks ainsaks tegutsejaks) ning selleks, et lisada selgesõnaliselt eesmärk kanda ühtlustatud standardite alla üle ehitustooted, mille puhul Euroopa tehnilise tunnustuse suuniste või Euroopa hindamisdokumentide kasutamine oli senini olnud piisavaks kogemuseks. Lisaks muudaks komisjoni arvates selle täienduse ulatuse laiendamine ülearuseks Euroopa Parlamendi soovitatud sarnased muudatused artiklitesse 20 (vt muudatusettepanek 120, millega lisatakse kõnealusele artiklile lõige 3a) ja 53 (vt muudatusettepanek 89, millega kõnealusele artiklile lisatakse teine lõik).

Lisaks eespool kirjeldatud uuele tekstile, mis on lisatud kõnealuse põhjenduse neljanda lõiguna, sisaldab komisjoni muudetud ettepanek veel kaht uut lõiku. Neist teises käsitletakse mõistet „toimivus”, mida komisjoni arvates on asjakohasem käsitleda siin, selle asemel, et see määratleda artiklis 2 (vt muudatusettepanek 27, mida käsitletakse allpool). Kolmas lõik vastab, nagu eespool selgitatud (vt muudatusettepanek 2), põhjendusele 8a, mis tuleks parlamendi soovituse kohaselt ettepanekusse lisada.

Kõnealustes ühtlustatud standardites tuleks ette näha asjakohased vahendid ehitustoodete põhiomadustega seotud toimivuse ühtlustatud hindamiseks. Ühtlustatud standardid tuleks kehtestada komisjoni poolt direktiivi 98/34/EÜ artikli 6 kohaselt vastu võetud volituste alusel, mis hõlmavad ehitustoodete asjakohaseid gruppe.

Selles kontekstis tuleks mõistet „toote toimivus” mõista toimivusena seoses selle põhiomadustega, väljendatuna tasandites või klassides või kirjeldusena.

Ehitustoote toimivuse hindamisel tuleks samuti arvesse võtta tervise- ja ohutusaspekte, mis on seotud nende kasutamisega kogu nende elutsükli jooksul.

Ühtlustatud standardite alla kuuluvat tootevalikut tuleks suurendada, selleks tuleks anda volitused nende väljatöötamiseks olemasolevate Euroopa hindamisdokumentide või Euroopa tehnilise tunnustuse suuniste alusel.

Muudatusettepanek 8 − põhjendus 16

Muudatusettepaneku 8 eesmärk on jätta välja Euroopa tehnilise hinnangu ja ühtlustatud standardite paralleelne kasutamine, st piirata Euroopa tehniliste hinnangute andmine ainult juhtudele, mil asjaomased ehitustooted ei ole hõlmatud või ei ole täielikult hõlmatud ühtlustatud standarditega. Komisjon toetab seda muudatusettepanekut, kuid on teinud väikese, toimetamisest tuleneva paranduse sõnastuses. Lisaks tuleks ülejäänud ettepanekuga järjepidevuse tagamiseks jätta välja viide importijatele ning muuta sõnastust, sest ainult tootjatel peaks olema õigus või kohustus esitada toimivusdeklaratsioone ja kinnitada oma tootele CE-vastavusmärgis. Sarnased muudatused on tehtud ka põhjendustes 18 ja 22, artiklites 4 ja 12 ning II lisas.

Et võimaldada ehitustoodete tootjatel ( VÄLJA JÄETUD: ja importijatel ) koostada toimivusdeklaratsiooni ehitustoodete kohta, mis ei ole hõlmatud või täielikult hõlmatud ühtlustatud standardiga, on vaja ette näha Euroopa tehnilise hinnangu andmine.

Muudatusettepanek 9 − põhjendus 17

Kõnealune muudatusettepanek, mis on täielikult kooskõlas parlamendi muudatusettepanekust 8 tuleneva põhjendusega 16, võetakse samuti vastu.

VÄLJA JÄETUD

Muudatusettepanek 11 – põhjendus 20, esimene osa („Tehnilise hindamise asutused … Euroopa tehnilised hinnangud”)

Kõnealuse muudatusettepaneku esimese osaga põhjendusse 20 lisatavas tekstis rõhutatakse läbipaistvuse põhimõtet Euroopa hindamisdokumentide koostamise ja Euroopa tehnilise hinnangu andmise kontekstis. Selline idee on üsna vastuvõetav, eriti kui pidada silmas tootja osa menetluses. Komisjon on siiski teinud mõned kohandused sõnastuses, et võtta arvesse läbipaistvuse üldisemat tähtsust selles kontekstis ja et olla asjaga seotud konfidentsiaalsusprobleemidest tulenevalt ettevaatlik. On tehtud ettepanek, et need ilmselt vastuolulised eesmärgid esitatakse põhjenduse lõppu lisatud tekstis.

Tehnilise hindamise asutused peaksid looma organisatsiooni, et koordineerida Euroopa hindamisdokumentide (VÄLJA JÄETUD: kavandi ) koostamise ja Euroopa tehniliste hinnangute andmise korda , tagades kõnealuse korra läbipaistvuse ja vajaliku konfidentsiaalsuse.

Muudatusettepanek 18 – põhjendus 33 a (uus)

Kõnealuse uue põhjenduse eesmärk on jätta importijad välja artiklite 26–28 kohaldamisalast. Selline idee on põhimõtteliselt vastuvõetav, kuid komisjoni arvates tuleks parlamendi heakskiidetud sõnastust veidi kohandada. See küsimus on samuti seotud parlamendi muudatusettepanekutega 77 ja 83, millega sel eesmärgil lisatakse uued lõiked artiklitesse 26 ja 27: tundub asjakohasem vältida samade põhimõtete kordamist artiklites ning pigem selgitada seda küsimust ühe korraga uues põhjenduses. Lisaks oleks komisjoni arvates sobivam paigutada kõnealune uus tekst uue põhjendusena esialgse põhjenduse 34 järele, st põhjendusena 34a.

Vt põhjendus 34a

Turujärelevalvemeetmete mõju suurendamiseks tuleks ehitustoodete toimivuse hindamiseks ettenähtud lihtsustatud menetlusi kohaldada üksnes füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes, kes ise toodavaid neid tooteid, mis nad turule viivad.

Muudatusettepanek 21 – põhjendus 43 a (uus)

Muudatusettepanekuga 21 soovitakse tungivalt rõhutada vältimatut vajadust põhjalike teavituskampaaniate järele pärast ettepaneku vastuvõtmist. Selline põhimõte on täielikult vastuvõetav: see küsimus on juba lisatud komisjoni tööprogrammi. Seda võib käsitada ka toetusena ilmsele vajadusele inimressursside ja rahaliste vahendite järele komisjoni uute tegevuste puhul. Muudetud ettepanekus on parlamendi heakskiidetud sõnastusse tehtud mõned väikesed, keelelisest toimetamisest tulenevad parandused.

Komisjon ja liikmesriigid peaksid koostöös sidusrühmadega algatama kampaaniaid ehitussektori, eelkõige ettevõtjate ja ehitustoodete kasutajate teavitamiseks ühise tehnilise keele loomisest, ülesannete jagamisest eri ettevõtjate ja kasutajate vahel, CE-vastavusmärgise kinnitamisest ehitustoodetele, ehitistele esitatavate põhinõuete muutmisest ning toimivuse püsivuse hindamis- ja kontrollisüsteemidest.

Muudatusettepanek 23 – põhjendus 43 c (uus)

Kõnealuses uues põhjenduses käsitletakse ehitistele esitatava põhinõude nr 7 sisu. Põhimõtteliselt võib seda toetada, kuigi see tekitab teatavaid küsimusi (näiteks ei ole tehtud ettepanekut, et muid ehitistele esitatavaid põhinõudeid käsitletakse samamoodi põhjendustes). Lisaks ei ole siinkohal arvesse võetud parlamendi muudatusettepanekuga 93 I lisasse tehtud vastavat täiendust, mida komisjon oli toetanud. Seepärast on komisjoni muudetud ettepanekusse lisatud mõned sõnastuse kohandused. – Kuna parlamendi eelmist muudatusettepanekut (mis vastab põhjendusele 43b) ei kavatseta ettepanekusse lisada, võib käesolev põhjendus saada muudetud ettepaneku põhjenduseks 43b ja jätta seega ruumi uuele parlamendi põhjendusele, mis algul taheti lisada põhjendusena 11a, kuid lisatakse nüüd põhjendusena 43c .

Ehitistele esitatavas põhinõudes nr 7 (loodusvarade säästva kasutamise kohta) koostamisel tuleks eelkõige arvesse võtta ehitiste, nende materjalide ja osade ringlussevõetavust pärast lammutamist, ehitiste vastupidavust ning keskkonnasõbralike toor- ja teiseste materjalide kasutamist ehitistes.

Muudatusettepanek 24 – artikkel 1

Muudatusettepanekuga 24 soovitakse täiendavalt selgitada ettepaneku sisu viisil, mida komisjon täielikult toetab. Siiski oleks komisjoni arvates vaja sõnastust natuke kohandada ja lisada teksti sõna „ühtlustatud” eeskirjade kehtestamise kontekstis.

Käesolevas määruses sätestatakse ehitustoodete turustamise tingimused, kehtestades ehitustoodete põhiomadustega seotud toimivuse väljendamise ühtlustatud eeskirjad ja CE-vastavusmärgise kasutamise korra kõnealuste toodete puhul.

Muudatusettepanek 115 – artikli 2 punkt 1 a (uus)

Kõnealune uus määratlus on seotud Euroopa tehniliste hinnangute kasutamise piiramisega, samuti aidatakse teha vahet asjaomastel olukordadel. Kuna sellised selgitused parandavad ettepaneku kvaliteeti, kui seda üsna märkimisväärselt muudetakse Euroopa tehniliste hinnangute ja ühtlustatud Euroopa standardite paralleelse kasutuse kõrvalejätmisega, võib komisjon neid täielikult toetada. See uus põhjendus sobiks aga paremini põhjenduseks 12a (esialgse ettepaneku numeratsiooni järgi); samuti on muudetud ettepanekusse lisatud mõned soovitused sõnastuse parandamiseks, et tekst oleks selgem ja sisutihedam.

Vt artikkel 2, punkt 12a

12a. „ühtlustatud standardiga hõlmamata või täielikult hõlmamata toode” – ehitustoode, mille toimivust ei saa põhiomaduste osas olemasoleva ühtlustatud standardi alusel tervikuna hinnata, sest muu hulgas:

a) toode ei kuulu ühegi olemasoleva ühtlustatud standardi kohaldamisalasse; või

b) vähemalt ühe põhiomaduse puhul ei ole ühtlustatud standardiga ettenähtud hindamismeetod asjakohane või

c) ühtlustatud standard ei sisalda ühtki hindamismeetodit, mis oleks seotud vähemalt ühe kõnealuse toote põhiomadusega.

Muudatusettepanek 27 – artikli 2 punkt 3 a (uus)

Muudatusettepanek 27 seisneb uue määratluse lisamises mõistele „ehitustoote toimivus”. Selleks tuleks aga sõnastust parandada, et kohandada teksti tegelike vajadustega sellise määratluse järele. Selles kontekstis ning ka järgmistes tuleks saavutada järjepidevus selliste terminite kasutuses nagu „väärtus”, „tase”, „klass” ja „künnis”; sõnal „individuaalne” ei ole siinkohal lisandväärtust. Seepärast on üldiselt leitud, et kõige sobivam oleks kõnealuse küsimusega tegeleda komisjoni muudetud ettepaneku põhjendustes (vt põhjendus 14, millesse see küsimus on lisatud).

Vt põhjendus 14

Muudatusettepanek 116 – artikli 2 punkt 3 b (uus)

Kõnealune uus määratlus on seotud mõistega „piirtase”. Selle lisamiseks tuleks aga sõnastust parandada, et kohandada teksti tegelike vajadustega sellise määratluse järele. Sõna „omadus” kasutatakse siin termini „parameeter” tähenduses Seepärast tuleks sõnastust vastavalt kohandada, et vältida arusaamatusi selliste piirtasemete õiguslikes tagajärgedes, mis tulenevad tehniliste ja regulatiivsete tasemete eristamisest. Selles kontekstis ning ka järgmistes tuleks saavutada järjepidevus selliste terminite kasutuses nagu „väärtus”, „tase”, „klass” ja „künnis”: see seondub ka muude artiklitega (vt artiklid 18 ja 20). Tegelikult pakutakse komisjoni muudetud ettepanekus selle küsimuse lahenduseks välja, et toimivust käsitleva parlamendi muudatusettepaneku 27 sisu lisataks põhjendustesse (vt põhjendus 14) ning et punktina 3a lisataks mõiste „tase” määratlus.

3a. „tase” – ehitustoote toimivuse hindamise tulemus seoses selle põhiomadustega, väljendatuna numbrilise väärtusena;

3b. „piirtase” – ehitustoote väikseim või suurim toimivustase, mis on kindlaks määratud ühtlustatud tehnilistes kirjeldustes.

Muudatusettepanek 117 – artikli 2 punkt 3 c (uus)

Kõnealune uus määratlus on seotud mõistega „klass”. Selle lisamiseks tuleks aga sõnastust parandada, et kohandada teksti tegelike vajadustega sellise määratluse järele. Sõna „omadus” kasutatakse siin termini „parameeter” tähenduses Seepärast tuleks sõnastust vastavalt kohandada. Selles kontekstis, nagu ka varem, tuleks saavutada järjepidevus selliste terminite kasutuses nagu „väärtus”, „tase”, „klass” ja „künnis”.

3c. „klass” – ehitustoote toimivustasemete vahemik, mis on piiritletud suurima ja väikseima väärtusega;

Muudatusettepanek 30 – artikli 2 punkt 4 a (uus)

Muudatusettepanekuga 30 lisatakse ettepanekusse Euroopa tehnilise hinnangu määratlus. Komisjon tervitab sellist mõtet. Kuna aga selle parlamendi muudatusettepaneku viimane osa on liigne, sest sama mõtet on kajastatud vastavates regulatiivosa artiklites, tuleb komisjoni muudetud ettepanekus teha mõned muudatused sõnastuses; lisaks tundub, et see määratlus sobiks paremini (esialgse ettepaneku numeratsiooni järgi) punkti 13a.

Vt artikli 2 punkt 13a

13a. „Euroopa hindamisdokument” – dokumenteeritud hinnang ehitustoote toimivuse kohta seoses selle põhiomadustega kooskõlas vastava Euroopa hindamisdokumendiga;

Muudatusettepanek 39 – artikkel 2 punktide 4b–4m järjestus (osaliselt uus)

Muudatusettepanek 39 kajastab parlamendi soovi muuta kõnealuste määratluste järjestust. Komisjon leiab, et järjestuse muutmine on põhimõtteliselt vastuvõetav, kuid ta ootaks sellega seni, kuni on selgitatud ja kindlaks määratud, millised määratlused lõpuks teksti lisatakse. Samuti tuleb lõplikku ümberpaigutatud teksti lisada punktid 1a–4a (parlamendi muudatusettepanekutes, nagu osaliselt eespool soovitatud) ja punktid 16a–20. Seepärast ei sisalda komisjoni muudetud ettepanek praegu märkusi muudatusettepaneku 39 kohta.

Muudatusettepanek 36 – artikli 2 punkt 4 c

Muudatusettepaneku eesmärk on täiendada komisjoni esialgses ettepanekus Euroopa hindamisdokumente käsitlevas punktis 13 määratlust uute, selgitavate elementidega. sellisel kujul võib komisjon esimese osa vastu võtta: Samas leitakse, et viimane osa, milles korratakse Euroopa hindamisdokumentide väljaandmise ulatuse piirangut, on kordav ja ülearune.

13. „Euroopa hindamisdokument” – dokument, mille on vastu võtnud tehnilise hindamise asutuste organisatsioon Euroopa tehniliste hinnangute andmise eesmärgil;

Muudatusettepanek 33 – artikli 2 punkt 4 e

Parlamendi muudatuste järjestuses vastab see esialgse komisjoni ettepaneku punktile 7, milles käsitletakse mõistet „tootja”. Komisjon võtab selle muudatusettepaneku vastu, sest see kujutab endast otsuse 768/2008/EÜ lõpliku sõnastuse lõpliku läbivaatamise jaoks vajalikku esimest ühtlustamist.

7. „tootja” – füüsiline või juriidiline isik, kes toodab ehitustoodet või laseb seda toota ning turustab seda oma nime või kaubamärgi all;

Muudatusettepanek 32 – artikli 2 punkt 4 i

Parlamendi muudatusettepanekute järjestuses vastab see esialgse komisjoni ettepaneku punktile 5, milles käsitletakse mõistet „turul kättesaadavaks tegemine”. Komisjoni esialgne ettepanek sarnaneb kaupade siseturgu käsitlevas paketis järjepidevalt kasutatud sõnastusele. Komisjon leiab samal põhjusel, et kuigi ta on põhimõtteliselt nõus selgitustega, mida parlament tahab siinkohal esile tuua, oleks seda küsimust asjakohasem käsitleda üksnes põhjendustes (vt muudatusettepanek 124 eespool ning muudetud ettepaneku põhjendus 21c).

Vt põhjendus 21c

Muudatusettepanek 34 – artikli 2 punkt 16 a (uus)

Muudatusettepanek 34 seisneb uue määratluse esitamisest mõistele „kasutaja”. Sellise määratluse lisamist ettepanekusse võib toetada, kuid tuleb asjakohaselt arvesse võtta kaasneva vastutuse õiguslike allikatega seonduvaid probleeme. Parlamendi soovitatud sõnastuses on vaja teha mõned kohandused, et formuleerida komisjoni muudetud ettepanek. Lisaks tundub, et see uus tekstiosa sobiks paremini ettepaneku esialgses järjestuses punktiks 11a.

11a. „kasutaja” – füüsiline või juriidiline isik, kes asjaomases liikmesriigis kehtivate eeskirjade kohaselt vastutab ehitustoote ohutu paigaldamise eest ehitistesse;

Muudatusettepanek 35 – artikli 2 punkt 16 b (uus)

See muudatusettepanek toob kaasa uue määratluse mõistele „tehnilise hindamise asutus”. Komisjon kavatseb selle põhimõtteliselt vastu võtta, tingimusel et sõnastust piisavalt kohandatakse: parlamendi teksti viimane osa, milles korratakse Euroopa hindamisdokumentide andmise ulatuse piirangut, on siinkohal ülearune. Lisaks tundub, et see uus tekstiosa sobiks paremini ettepaneku esialgses järjestuses punktiks 12b.

12b. „tehnilise hindamise asutus” – liikmesriigi määratud asutus, kes osaleb Euroopa hindamisdokumentide väljatöötamises ja kes täidab Euroopa tehnilise hinnangu andmisega seotud ülesandeid;

Muudatusettepanek 40 – artikli 2 punkt 18

Muudatusettepanekuga 40 soovitakse täiendavalt selgitada „tehase tootmisohje” määratlust, lisades sellesse mõned uued elemendid. Komisjon nõustub põhimõtteliselt sellega, et siinkohal on vaja lisada selgitusi, samas ei ole kõik need lisatud elemendid täiel määral õigustatud, sest mõned neist toovad kaasa liigseid piiranguid. Lisaks ei ole mõne mõiste kasutamine kooskõlas ettepanekus valitseva suunaga ning seega oleks vaja teha teatavaid kohandusi.

18. „tehase tootmisohje” – asjakohaste ühtlustatud tehniliste kirjelduste kohaselt tehases teostatav tootmise dokumenteeritud pidev sisekontroll;

Muudatusettepanek 41 – artikli 2 punkt 20 a (uus)

Muudatusettepanek 41 seisneb uue määratluse esitamisest mõistele „komplekt”. Sellise määratluse lisamist ettepanekusse võib toetada, kuid sõnastus tuleks uuesti läbi vaadata, pidades silmas praktilisi vajadusi ning ehitustoodete direktiivi kohaldamise ajal ehitussektoris saadud kogemusi. Lisaks tundub, et see uus tekstiosa sobiks paremini ettepaneku esialgses järjestuses punktiks 1a.

Vt artikli 2 punkt 1a

1a. „komplekt” – vähemalt kahest eraldi komponendist koosnev kogum, mis tuleb ehitisse paigaldamiseks kokku panna;

Muudatusettepanek 47 – artikli 5 lõike 2 punkt c a (uus)

Muudatusettepanek 47 sisaldab väljendit „üldine kavandatud kasutuseesmärk”. Komisjoni arvates on see vastuvõetav, kuid praeguse tava järgimiseks tuleks see väljend asendada väljendiga „kavandatud lõppotstarve”.

Muudatusettepanek 50 – artikli 6 lõike 1 esimene lõik

Muudatusettepanek 50 seisneb artikli 6 lõike 1 ümbersõnastamises, mille abil üritatakse lihtsustada toimivusdeklaratsioonide esitamist, võimaldades seda teha elektroonilisel teel: selgesõnaline muudatus artikli 6 lõikes 2 väljendab parlamendi soovi eelistada deklaratsioonide elektroonilist esitamist. Kui ka liikmesriigid tahaksid sellise ümberkorraldust laialdaselt kasutusele võtta, ei näe komisjon põhjust sellele vastu seista.

Muudatusettepanek 51 – artikli 6 lõige 2

Muudatusettepanek 51 on kooskõlas muudatusettepanekuga 50: see muudatusettepanek väljendab parlamendi soovi eelistada deklaratsioonide elektroonilist esitamist. Kui ka liikmesriigid tahaksid sellise ümberkorraldust laialdaselt kasutusele võtta, ei näe komisjon põhjust sellele vastu seista. Sõnastust tuleks siiski parandada, näiteks sõna „tootja” ei näi siin olevat sobivas tähenduses.

Muudatusettepanek 53 –artikli 7 lõike 1 esimene lõik („CE-vastavusmärgist ….ei tohi kinnitada”)

Muudatusettepaneku 53 esimene osa ei muuda ettepaneku tähendust, kuid leitakse, et see ei ole vajalik.

Muudatusettepanek 56 – artikli 8 lõige 4 a (uus)

Muudatusettepanek 56 ei tekita sisu osas probleeme, samas on see ebavajalik, sest sarnased sätted on juba ette nähtud määrusega 765/2008. Kui see siiski ettepanekusse lisatakse, tuleks selle sõnastust parandada.

Muudatusettepanek 58 – artikli 9 lõige 1 a (uus)

Muudatusettepanek 58 kajastab parlamendi soovi esiteks rõhutada tulevaste toodete kontaktpunktide (komisjoni muudetud ettepanekus „ehitusvaldkonna toodete kontaktpunktid”) sõltumatust ning teiseks kohustada komisjoni koostama nende vastutuse kohta suunised. Komisjon nõustub põhimõtteliselt mõlema põhimõttega; siiski tuleb vältimatult teha mõned muudatused sõnastuses, eelkõige kui võetakse arvesse alalise ehituskomitee praegust ja edaspidist rolli. Sätteid, mis „annavad õiguse” komisjonil oma äranägemise järgi tegutseda, võidakse tõlgendada, nagu ei võiks komisjonil muudes küsimustes sellist õigust olla. Samuti võiks sõltumatuse aspekte pigem käsitleda eraldi lõikes: et neid asjakohasemalt teksti integreerida ja võtta arvesse muid tekkivaid vajadusi, on komisjoni muudetud ettepanekus see küsimus põhjalikult ümber sõnastatud ja tekst on jagatud mitmeks lõikeks.

1. Iga liikmesriik kehtestab ehitusvaldkonna toodete kontaktpunktid vastavalt määruse (EÜ) nr 764/2008 artikli 9 sätetele kontaktpunktide määramise ja nendest teatamise kohta.

2. Ehitustoodete osas kohaldatakse kõnealuse määruse artiklite 10 ja 11 sätteid ehitusvaldkonna toodete kontaktpunktide suhtes.

3. Lisaks kõnealuse määruse artikli 10 lõikes 1 määratletud ülesannetele peab iga liikmesriik tagama, et ehitusvaldkonna toodete kontaktpunktid jagaksid teavet mis tahes regulatiivsete nõuete kohta, mis kehtivad konkreetset tüüpi ehitustoodete paigaldamisel, ülespanemisel või installeerimisel kõnealuse liikmesriigi territooriumil.

4. Ehitusvaldkonna toodete kontaktpunktid on sõltumatud kõigist asutustest ja organisatsioonidest, mis on kaasatud CE-vastavusmärgise andmise menetlusse.

Muudatusettepanek 61 – artikli 16 lõike 2 esimese lõigu teine osa („Ühtlustatud standardites nähakse ette toodete üldine kasutusotstarve … vastavalt artikli 51 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele”)

Komisjon on põhimõtteliselt nõus, et need mõisted tuleks standarditesse lisada, kuid märgib, et praeguse tava järgimiseks tuleks väljend „üldine kasutusotstarve” asendada väljendiga „kavandatud lõppotstarve”. Lisaks näib, et artiklisse 2 tuleb lisada selle mõiste määratlus. Tehakse ettepanek lisada see määratlus artikli 2 punktina 17a. Ülejäänud muudatusettepaneku puhul ei ole eespool kirjeldatud eesmärgi saavutamiseks vaja siinkohal lisada seoseid erinevat tüüpi põhiomaduste eristamisele ega viited IV lisa tabelile 1.

2. Ühtlustatud standardites nähakse ette ehitustoodete toimivuse hindamismeetodid ja -tingimused seoses nende põhiomadustega.

Ühtlustatud standardis viidatakse selle standardiga hõlmatavate toodete kavandatud lõppotstarbele, kui nii on asjakohase volitusega ette nähtud või kui see on tehniliselt õigustatud.

Artikli 2 lõige 17a

17a. „kavandatud lõppotstarve” – üks käesoleva määruse VI lisas loetletud või muul viisil asjakohastes ühtlustatud tehnilises kirjelduses määratletud ehitustoodete lõppotstarvetest;

Muudatusettepanek 119 – artikli 18 lõiked 2, 3 ja 4

Muudatusettepanek 119 sisaldab mitut varasemat muudatust, mida parlament on kõnelauses artiklis teha soovitanud. Selle üldised eesmärgid on komisjoni jaoks täielikult vastuvõetavad, kuid parlamendi pakutud sõnastust tuleks veidi kohandada peamisest keelelisest toimetamisest tulenevate parandustega. Lõikes 2 esitatud viide läbivaadatud volitustele oleks eesmärgipärasem, kui see tõstetaks teise lõigu lõpust ümber esimese lõigu lõppu.

2. Kui komisjon ei ole kehtestanud toimivusklasse seoses ehitustoodete põhiomadustega, võivad Euroopa standardimisasutused kehtestada need ühtlustatud standardites, lähtudes läbivaadatud volitustest .

Kui komisjon on kehtestanud toimivusklassid seoses ehitustoodete põhiomadustega, kasutavad Euroopa standardimisasutused kõnealuseid klasse ühtlustatud standardites.

Lõikes 3 käsitletakse minimaalsete toimivustasemete kehtestamist ning jäetakse välja sõnad „ilma katsetamata või ilma täiendavalt katsetamata”, mis seega tuleks ettepanekusse lisada lõikena 3a, mida on asjakohaselt kohandatud. Lisaks on mõiste „minimaalne toimivustase” komisjoni muudetud ettepanekus asendatud mõistega „piirtase”, nagu kirjeldatud eespool, kui käsitleti selle uue määratluse lisamist artikli 2 punkti 3b. Samuti tuleks siinkohal asendada viide mõistele „üldine kasutusotstarve” viitega mõistele „kavandatud lõppotstarve”, nagu selgitatud muudatusettepanekus 61 (artikli 16 lõike 2 kohta).

3. Kui asjakohase volitusega on ette nähtud, kehtestavad Euroopa standardimisasutused ühtlustatud standardites põhiomadustega seotud piirtasemed ning vajaduse korral kavandatud lõppotstarbe, millele ehitustooted liikmesriikides peavad vastama .

3a. Komisjon võib kehtestada tingimused, mille kohaselt käsitatakse toodet teatavale piirtasemele või klassile vastavana ilma katsetamata või ilma täiendavalt katsetamata.

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid seda täiendades, võetakse vastu vastavalt artikli 51 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Kui komisjon ei ole selliseid tingimusi kehtestanud, võivad Euroopa standardimisasutused kehtestada need ühtlustatud standardites, lähtudes läbivaadatud volitusest.

Komisjon on nõus parlamendi poolt vastuvõetud muudatustega lõikes 4 , mis on seotud liikmesriikide kohustusega järgida ühenduse tasandil kehtestatud klassifitseerimissüsteemi oma asjaomases regulatiivses tegevuses.

4. Liikmesriigid võivad määrata toimivustasemeid või -klasse, millele ehitustooted peavad vastama seoses ( VÄLJA JÄETUD : ehitustoodete) põhiomadustega ainult vastavalt klassifitseerimissüsteemidele, mille on kehtestanud Euroopa standardimisasutused ühtlustatud standardites või mille on kehtestanud komisjon.

Muudatusettepanek 67 – artikli 19 lõige 3

Käesolev muudatusettepanek kajastab parlamendi soovi lisada nii volitustesse kui ka ühtlustatud tehnilistesse kirjeldustesse teave „kavandatud üldise otstarbe” kohta (mis ilmselt on sama tähendusega nagu mõiste „üldine kasutusotstarve”, mida parlament varem kasutas ning mis seega tuleks asendada mõistega „kavandatud lõppotstarve”, nagu selgitatud eespool artikli 16 lõikes 2 (vt muudatusettepanek 61)) Kuigi komisjon toetab seda põhimõtet vajaduse korral täielikult, oleks soovitav seda käsitleda üksnes artiklis 16, mis keskendub konkreetselt nii standardite kui volituste sisule, ning kui tegemist on Euroopa hindamisdokumentidega, artiklis 20 (uues lõikes 2a). Sellised sätted on juba lisatud komisjoni muudetud ettepaneku mõlemasse kõnealusesse artiklisse, seega ei ole komisjoni arvates vaja sel eesmärgil muuta artiklit 19.

Artikli 20 lõige 2a

2a. Artikli 25 lõikes 1 osutatud tehnilise hindamise asutuste organisatsioon kehtestab Euroopa hindamisdokumendis ehitustoote põhiomadustega seotud piirtasemed, mis on seotud tootja kavandatud lõppotstarbega.

Muudatusettepanek 68 – artikli 20 lõige 1

Muudatusettepanek 68 on osa parlamendi vastuvõetud muudatustest, mille eesmärk on jätta välja Euroopa tehnilise hinnangu ja ühtlustatud standardite paralleelne kasutamine, st piirata Euroopa tehniliste hinnangute andmine ainult juhtudele, mil asjaomased ehitustooted ei ole hõlmatud või ei ole täielikult hõlmatud ühtlustatud standarditega (vt eespool muudatusettepanek 8 põhjenduse 16 kohta). Nagu eespool kirjeldatud, kavatseb komisjon seda üldist valikut toetada, kuid märgib samas, et piisaks selle muudatuse lisamisest üksnes artikli 21 lõikesse 1, selle asemel et seda igas kontekstis korrata. Seepärast ei sisalda komisjoni muudetud ettepanek muudatusi artikli 20 lõikesse 1.

Vt artikli 21 lõige 1

1. Euroopa tehnilise hinnangu annab Euroopa tehnilise hindamise asutus mis tahes ehitustoote kohta, mis ei ole hõlmatud või ei ole täielikult hõlmatud ühtlustatud standardiga , tootja või importija taotluse korral Euroopa hindamisdokumendi alusel II lisas sätestatud korras.

Muudatusettepanek 120 – artikli 20 lõige 3 a (uus)

See muudatusettepanek koosneb uuest lõikest, millega parlament soovib kiirendada üleminekut Euroopa hindamisdokumendilt ühtlustatud standardile: seda komisjoni poolt täielikult toetavat põhimõtet on analüüsitud eespool põhjendust 14 käsitlevas muudatusettepanekus 5. Komisjoni arvates oleks asjakohasem käsitleda seda küsimust üksnes kõnealuse põhjenduse viidetes ning mitte lisada selliseid muudatusi ettepaneku regulatiivossa. Muudetud versioonis järgitakse seda suunda.

Vt põhjendus 14

Muudatusettepanek 71 – artikli 24 lõike 2 esimene lõik

Parlament soovib selle muudatusettepanekuga rõhutada vajadust läbipaistvuse järele vastastikuste hindamiste puhul ning kättesaadavate edasikaebamismenetluste järele. Komisjoni sõnul on sellised eesmärgid head, kuid läbipaistvuse puhul tuleks samuti arvesse võtta konfidentsiaalsusest tulenevaid probleeme. Lisaks tuleks kõik edasikaebamismenetlused teha kättesaadavaks, või muidu ei seisneks küsimus enam edasikaebamistes. Nende osaliselt vastuoluliste eesmärkide saavutamiseks oleks kõige sobivam tõsta omadussõna „asjakohane” tekstis ümber, nii et sellega ei hõlmataks mitte ainult edasikaebamismenetlusi, vaid kõik kontekstid.

2. Komisjon kehtestab asjakohase hindamise korra, sealhulgas (VÄLJA JÄETUD: asjakohased) menetlused hindamise tulemusena vastuvõetud otsuste edasikaebamiseks.

Muudatusettepanekud 122, 111 ja 77 – artikli 26 lõike 1 punktid b ja c ning lõige 1a (uus) ja lõige 2a

Kõik kõnealused muudatusettepanekud on seotud artikliga 26, milles käsitletakse lihtsustatud menetluse põhiosa. Parlamendi tähelepanu on täpsemalt koondunud tüübikatsetuste jagamisele ja astmestamisele (punktid b ja c) ning samuti importijate kõrvalejätmisele kõnealustest menetlustest.

Esiteks soovib parlament selgitada sama tüüpi toodetega tehtavate katsetuste jagamist (punkt b), eelkõige vajadust saada nõusolek asjaomased katsetulemused saanud tootjalt. Komisjon on selle selgitusega nõus ja võtab selle tervikuna vastu ning see lisatakse samal kujul komisjoni muudetud ettepanekusse (siiski ilma sõnata „või”, sest see võiks jätta eksliku mulje, et tootja võiks korraga kasutada ainult üht artiklis 26 esitatud alternatiivsetest menetlustest).

Astmestamist (punkt c) käsitlev muudatusettepanek algab „süsteemi pakkujale” viite lisamisega. Komisjon nõustub sellegi muudatusettepanekuga, sest see parandab ettepaneku kvaliteeti ja täpsust. Teisalt on järgmised kaks lisatud lauset mõnevõrra ülearused, või, eriti viimane neist, tootjate jaoks ilmselt liiga ranged. Seepärast ei lisatud neid komisjoni muudetud ettepanekusse.

Samuti soovib parlament lisada uue lõike importijate kõrvalejätmise kohta käesoleva artikli kohaldamisalast. See on põhimõtteliselt vastuvõetav, kuid komisjoni arvates on asjakohasem (nagu eespool märgitud parlamendi muudatusettepaneku 18 puhul (põhjendus 33a, mis on komisjoni muudetud ettepanekusse lisatud põhjendusena 34a) vältida samade põhimõtete kordamist iga uue konteksti puhul. Komisjon eelistab selle küsimuse ühe korraga selgitada kõnealuses uues põhjenduses. Lisaks tuleks märkida, et artikli 14 kohaldamisalaga mitte ei looda „tootjatele” õigusi, vaid pannakse neile uued kohustused. See on seotud ka parlamendi muudatusettepanekuga 83, millega samal eesmärgil lisatakse artiklile 27 sarnane uus lõige. Sel põhjusel ei ole sellist uut lõiku komisjoni muudetud ettepanekusse lisatud.

a) tema turuleviidava ehitustoote ühe või mitme põhiomaduse puhul loetakse, et kõnealune toode saavutab teatava toimivustaseme või -klassi ilma katsetamise või arvutusteta või ilma täiendava katsetamise või arvutusteta vastavas ühtlustatud tehnilises kirjelduses või komisjoni otsuses esitatud tingimuste kohaselt. VÄLJA JÄETUD: ;)

b) tema turuleviidav ehitustoode vastab teise ehitustoote tüübile, mida toodab teine tootja ning mida on juba katsetatud vastava ühtlustatud tehnilise kirjelduse kohaselt. Kui need tingimused on täidetud, on tootjal õigus deklareerida, et toimivus vastab kõnealuse teise toote kõigile katsetulemustele või osale neist.

Tootja võib kasutada teise tootja saadud katsetulemusi üksnes pärast loa saamist kõnealuselt tootjalt, kellele jääb vastutus kõnealuste katsetulemuste täpsuse, usaldusväärsuse ja püsivuse eest.

c) tema turuleviidav ehitustoode on süsteem, mis koosneb osadest, mille ta paneb nõuetekohaselt kokku, järgides täpseid juhiseid, mille on andnud sellise süsteemi või selle osa pakkuja, kes on kõnealuse süsteemi või osa üht või mitut põhiomadust juba katsetanud vastava ühtlustatud tehnilise kirjelduse kohaselt. Kui need tingimused on täidetud, on tootjal õigus deklareerida, et toimivus vastab temale tarnitud süsteemi või osa kõigile katsetulemustele või osale neist.

Tootja võib kasutada teise tootja või süsteemi pakkuja saadud katsetulemusi üksnes pärast loa saamist kõnealuselt tootjalt või süsteemi pakkujalt , kellele jääb vastutus kõnealuste katsetulemuste täpsuse, usaldusväärsuse ja püsivuse eest.

Muudatusettepanek 78 – artikli 27 pealkiri

Parlament soovib muudatusettepanekuga 78 lisada kõnealuse artikli pealkirja sõnad „kus toodetakse ehitustooteid”. Sama soovi on väljendatud artikli esimest lõiku käsitlevas muudatusettepanekus 79. Kuigi komisjon ei ole muudatuse vastu, leiab ta ei ole asjakohane korrata sama mõtet nii pealkirjas kui ka artikli tekstis.

Muudatusettepanek 79 – artikli 27 lõige 1

Kõnealune muudatus seisneb üksnes sama sõnastuse lisamises, mis parlament oli soovitanud kõnealuse artikli pealkirja jaoks (vt eelmine muudatusettepanek). Kuigi komisjon on sellega põhimõtteliselt nõus, ei ole leitud lahendus kõige asjakohasem viis selle küsimuse selgitamiseks esialgses ettepanekus. Kui mikroettevõtjate kohtlemise suhtes tahetakse jõuda laialdaselt vastuvõetava kompromissini, peaksid käimasolevate arutelude tulemused olema toetamist väärt. Komisjoni muudetud ettepaneku tekst järgib sama mõttekäiku.

Mikroettevõtted, kus toodetakse ehitustooteid, võivad tüübikatsetuse alusel tootetüübi kindlaksmääramise asendada kohaldatavate süsteemide 4 ja 5 puhul V lisa kohaselt tehnilise eridokumentatsiooniga. Tehniline eridokumentatsioon näitab ehitustoote vastavust kohaldatavatele nõuetele.

Muudatusettepanek 83 – artikli 27 lõige 2 c (uus)

Ka siinkohal soovib parlament lisada uue lõike käesoleva artikli kohaldamisalast importijate kõrvalejätmise kohta. See on põhimõtteliselt vastuvõetav, kuid komisjoni arvates on asjakohasem (nagu eespool märgitud parlamendi muudatusettepaneku 18 puhul (põhjendus 33a, mis on komisjoni muudetud ettepanekusse lisatud põhjendusena 34a) vältida samade põhimõtete kordamist iga uue konteksti puhul.

Muudatusettepanek 84 – artikli 28 lõige 1

Selle muudatusega soovib parlament tuua esile vajadust suurendada turu usaldatavust seoses tehnilise eridokumentatsiooni kasutamisega kõnealuse lihtsustatud menetluse käigus. Komisjon nõustub põhimõtteliselt selle eemärgiga. Tehnilise eridokumentatsiooni täpne eesmärk (nii selles kui ka muus kontekstis) ei ole tagada ohutust, vaid tõendada, et asjaomase lihtsustatud menetluse kasutamise eeltingimused kehtivad, ja neid õigustada. Sõnastus „annab põhiliste töönõuete suhtes võrdväärse usaldatavuse ja toimivuskindluse taseme” on laialivalguv ning seega tuleks seda kohandada, et see vastaks paremini kõnealuse lisatud sätte tegelikele eesmärkidele. Lisaks on terves ettepanekus ehitiste suhtes kohaldatavate nõuete puhul pidevalt kasutatud väljendit „ehitistele esitatavad põhinõuded”, mitte „ehitistele esitatavad olulised nõuded”. Sellistel põhjustel eelistab komisjon muuta kõnealuse lõike teksti ratsionaalsemaks pärast käimasolevate arutelude tulemuste selgumist. Komisjoni muudetud ettepanekus järgitakse seega sama mõttekäiku.

1. Mittetööstuslikus tootmisprotsessis eritellimuse alusel kujundatud ja toodetud ehitustoote puhul, mis on paigaldatud ühte kindlaksmääratud ehitisse, võib tootja kohaldatava süsteemi toimivuse hindamise osa vastavalt V lisale asendada tehnilise eridokumentatsiooniga, mis näitab kõnealuse toote vastavust kohaldatavatele nõuetele.

Muudatusettepanek 86 – artikli 33 lõige 5

Muudatusettepanekuga 86 lisatakse sõnad „tootja jaoks täiesti läbipaistvalt”. Nagu varem märgitud (vt muudatusettepanek 11 põhjenduse 20 kohta), toetab komisjon seda põhimõtet täielikult, pidades loomulikult silmas konfidentsiaalsusaspektidest tulenevaid vajalikke piiranguid.

Muudatusettepanek 88 – artikli 51 lõige 2 a (uus)

Kõnealuse muudatusega, millega kõnealusele artiklile lisatakse uus lõige, soovib parlament rõhutada alalise komitee liikmete sõltumatust. See põhimõte on komisjoni jaoks vastuvõetav, kuna see võib aidata suurendada läbipaistvust ja objektiivsust. Sõnastust tuleks siiski teataval määral kohandada, kuna selles kontekstis ei keskendu hindamine „vastavusele” (vt artikkel 19 ja V lisa).

2a. Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 osutatud komitee liikmed on ehitustoodete põhiomaduste püsivuse hindamise ja kontrollimisega seotud pooltest sõltumatud.

Muudatusettepanek 89 – artikli 53 lõige 3

Muudatusettepanekuga 89 lisatakse kõnealusele lõikele kaks uut osa. Esiteks on ettepanekus laiendatud esialgset viidet Euroopa tehnilise tunnustuse suunistele, nii et see hõlmaks vastastikusel mõistmisel põhinevat hindamismenetlust. Siiski tuleks eristada vastastikusel mõistmisel põhinevate hindamismenetluste täielikku ametlikku heakskiitmist (näiteks ehitustoodete direktiivis neid isegi ei mainitud) ning nende sisu (st neis sätestatud ja väljatöötatud hindamismeetodite) laialdast vajaduse korral kasutamist selles kontekstis. II lisasse tehtud kohanduste abil on teise eesmärgi täitmine tagatud. Seega, kuigi komisjon on muudatusettepaneku selle osaga silmas peetud põhimõttega nõus, leiab ta, et sel eesmärgil kõnealusesse artiklisse tehtavad muudatused ei ole vajalikud ega asjakohased.

Teiseks on lisatud uus lõik, millel on sama eesmärk nagu artikli 20 lõikel 3a, st lihtsustada üleminekut Euroopa tehnilise tunnustuse suunistelt ühtlustatud Euroopa standarditele. Nagu varasemas kontekstis juba mainitud, ei ole siin parim koht sellele viitamiseks, pealegi on seda küsimust juba ja asjakohasemalt käsitletud põhjendustes (vt kohandatud põhjendust 14). Sel põhjusel ei ole komisjon kõnealuse lõike osas oma ettepanekut muutnud.

Vt põhjendus 14 ja II lisa

Muudatusettepanek 90 – I lisa lõige 1

Selle muudatusettepanekuga soovib parlament rõhutada, et ehitiste elutsükli jooksul, st ehitusetapist lammutusetapini tuleb arvesse võtta kõikide seal viibivate isikute tervist ja ohutust. Selle muudatuse sisu on põhimõtteliselt vastuvõetav, kuid komisjoni arvates tuleks sõnastust veidi kohandada. See küsimus on seotud ka muudatusettepanekuga 2 ja parlamendi poolt põhjendusena 8a (komisjoni muudetud ettepanekus põhjendusse 14) lisatud tekstiga, millega kohaldatakse sama lähenemisviisi ehitustoodete suhtes.

Ehitised peavad tervikuna ja eraldi osadena sobima kavandatud kasutuseks, võttes eelkõige arvesse ehitiste elutsükli jooksul seal viibivate inimeste tervist ja turvalisust .

Muudatusettepanek 91 – I lisa 3. osa. Sissejuhatav lause

Muudatusettepanekus 91 käsitletakse teatavaid täiendusi ehitistele esitatava põhinõude nr 3 sissejuhatavas sõnastuses, tuues jälle esile ehitiste elutsüklil põhineva lähenemisviisi. Töötajate turvalisuse kontseptsiooni lisamine sellesse konteksti ehitus- ja lammutusetappide arvessevõtmiseks on iseenesest vastuvõetav. Samas käsitletakse seda küsimust direktiivis 89/391/EMÜ. Igal juhul tuleks teha mõned kohandused sõnastuses: näiteks võib parlamendi poolt heakskiidetud sõnastus „oma elutsükli” olla mitmetimõistetav.

Ehitised peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et need ei ohusta kogu oma elutsükli jooksul töötajate, asukate ja naabrite hügieenitingimusi, tervist ja turvalisust ega mõjuta kogu oma elutsükli jooksul ülemääraselt keskkonna kvaliteeti ja kliimat nende ehitamise, kasutamise ja lammutamise ajal eelkõige järgmistel põhjustel:

Muudatusettepanek 92 – I lisa, 6. osa, esimene osa („Ehitised … kasutajaid”)

Selles muudatusettepanekus käsitletakse ehitistele esitatavat põhinõuet nr 6. Muudatusettepaneku esimeses osas võib nõustuda sõna „valgustus-” lisamisega esialgsesse ettepanekusse. Teist osa parlamendi muudatusettepanekust ei saa toetada, sest see tekitaks käesolevas kontekstis lubamatut segadust ehitiste (mis on kõnealuse I lisa läbivaks teemaks) ja ehitustoodete suhtes sätestatud nõuete vahel.

Ehitised ning nende kütte-, jahutus-, valgustus- ja ventilatsiooniseadmed peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et kasutamiseks vajaminev energiakogus on väike, arvestades asukoha kliimatingimusi ja kasutajaid.

Muudatusettepanek 93 – I lisa 7. osa. Sissejuhatav lause

Muudatusettepanek seisneb sõna „vähemalt” lisamises ehitistele esitatavasse põhinõudesse nr 7. Komisjon nõustub selle sõna lisamisega. Selles kontekstis tuleks siiski pöörata erilist tähelepanu asjaolule, et ehitistele esitatavate põhinõuetega ei kohustata liikmesriike mitte millekski, vaid pigem tuuakse esile aspektid, mida ehitise ohutuse seisukohalt peetakse laiemas tähenduses oluliseks.

Ehitised peavad olema projekteeritud, ehitatud ja lammutatud nii, et loodusvarasid kasutatakse säästlikult ning on tagatud vähemalt järgmine:

Muudatusettepanek 94 – II lisa pealkiri

Selles muudatusettepanekus käsitletakse II lisa pealkirja, millesse lisatakse viide Euroopa hindamisdokumentide ja Euroopa tehnilise hinnangu kohaldamisalale. Seda küsimust on tekstis varem juba selgitatud. Kuigi komisjon nõustub muudatusettepanekuga, leiab ta, et seda viidet ei ole vaja siinkohal lisada.

Muudatusettepanek 99 – III lisa punkt 4

See muudatusettepanek on seotud III lisasse lisatud viitega asjaomase toote „üldisele kasutusotstarbele”. Ettepanekus kasutatavate mõistetega järjepidevuse säilitamiseks tuleks kõnealust täiendust kohandada ja asendada see mõistega „kavandatud lõppotstarve”.

4. Toote identifitseerimine (mis võimaldab toodet jälgida) ja andmed kavandatud lõppotstarbe kohta :

Muudatusettepanekud 102–106 – V lisa 1. osa, punktide 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, ja 1.5 sissejuhatav tekst

Kõnealused muudatused seisnevad samade süsteemide numbrite säilitamises, mida kasutatakse juba ehitustoodete direktiivis. Komisjon toetab täielikult põhimõtet, et seda küsimust tuleks uuesti läbi vaadata ja arutada: selles kontekstis tuleks siiski piisavat tähelepanu pöörata nõukoguga peetud aruteludel esile toodud muudele võimalustele. Sel põhjusel ei sisalda komisjoni muudetud ettepanek praegu märkusi muudatusettepanekute 102–106 kohta.

3.3. Muudetud ettepanek

Võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2, muudab komisjon oma ettepanekut eespool osutatud viisil.