ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 16.6.2009 
SEK(2009) 777 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile: 
  
Ettepanek: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, 
millega muudetakse Euroopa Parlamendi  ja nõukogu määrust (EÜ) nr 998/2003, 
millega nähakse ette lemmikl oomade mittekaubandusliku liiku mise suhtes kohaldatavad 
loomatervishoiunõudeid 
  
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
 
[KOM(2009) 268 (lõplik)] 
[SEK(2009) 776] 
 
 
 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile: 
  
Ettepanek: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, 
millega muudetakse Euroopa Parlamendi  ja nõukogu määrust (EÜ) nr 998/2003, 
millega nähakse ette lemmikl oomade mittekaubandusliku liiku mise suhtes kohaldatavad 
loomatervishoiunõudeid 
  
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
 
[KOM(2009) aaa (lõplik)] 
[SEK(2009) bbbb] 
 
ET 3   ET Kõnealune punkt on komisjoni tegevusk ava/töökava osa (v iide 2008/SANCO/010). 
1. Ü LESANDE MÄÄRATLUS : 
1.1. Õiguslik taust 
1.1.1. Õiguslik läbivaatamiskohustus 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 998/20031 (edaspidi „määrus”) 
on ette nähtud lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes ühenduse sees ja ühendusse kohaldatavad ühtsed loomater vishoiunõudeid („üldine režiim”). 
Määrusega võimaldatakse siiski ülemin ekuperiood Ühendkuningriigile, Iirimaale, 
Maltale, Rootsile ja Soomele, et lemmikl oomade sisenemine nende territooriumile 
oleks kooskõlas teatavate lisanõuetega, millega vältida marutaudi, paelussi (Echinococcus ) ja puukide sisseviimise ohtu (edaspidi „üleminekurežiim”). 
Määrusega on kehtestatud õiguslik kohustu s vaadata eeskirjad  üleminekuperioodi 
lõpuks läbi ja nõutud komisjonilt, et s ee esitaks Euroopa saadud kogemusel ja 
riskihinnangul põhineva aruande koos  asjakohaste ettepanekutega režiimi 
kindlaksmääramiseks, mida hakatakse kohaldama üleminekuperioodi lõppedes. Komisjon võttis 8. oktoobril 2007 vastu oma aruande koos ettepanekuga nõukogu ja Euroopa Parlamendi määruse kohta pikenda da üleminekumeetmeid kuni septembrini 
2009 (määrusega (EÜ) nr 454/2008
2 pikendatud veelgi ku ni 30. juunini 2010), et 
anda piisavalt aega kõigi aspektide ar vessevõtmiseks ja konsulteerida huvitatud 
osalistega võimaluste osas. 
Põhinedes oma aruandel, korraldatud  konsultatsioonide tulemustel, sh 
konsultatsioonil Euroopa Toi duohutusametiga, ja asjaomas eid haigusi käsitleval 
teabel kogu EList, hindab komisjon nüüd pikaaja lisi võimalusi ja eelkõige võimalust 
laiendada üldist režiimi liikmesriikidele, kus praegu kehtib üleminekurežiim. 
1.1.2. Üldine režiim 
Määrusega on ette nähtud, et lemmikloom adega, kes on oma omanikega ühest 
liikmesriigist teise reisimise korral kaasas, olema kaasas ELi pass, mis tõendab kehtivat vaktsineerimist marutaudi vast u. Lemmikloomade puhul, kes sisenevad ELi 
loetletud või loetlemata kolmandatest riikidest, sõltub neile kohaldatav režiim nende tagatiste kvaliteedist, mis kolmas päritoluriik  vastavatele loomadele marutaudi suhtes 
annab. 
1.1.3. Üleminekurežiim 
Soomele, Iirimaale, Maltale, Rootsile ja  Ühendkuningriigile võimaldatud režiim on 
kokku võetud tabelis 1
. Tegemist on ELi ja riiklike  eeskirjade kombinatsiooniga. 
Sellega on ette nähtud sisenemisel kohaldat avad lisanõuded, mis erinevad sõltuvalt 
sihtliikmesriigist ja haigusest. Se llega on ette nähtud ka erandid praegu 
                                                 
1 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/e n/consleg/2003/R/02003R0998-20081122-en.pdf . 
2 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriSe rv.do?uri=OJ:L:2008:145:0238:0239:EN:PDF   
 
ET 4   ET üleminekurežiimi kohaldavate liikmesriikide va hel ja isegi teiste liikmesriikidega (nt 
Taani) – nö kahepoolsed kokkulepped. 
1.1.4. Vaba liikumise kord 
Ühendkuningriik ja Iirimaa kohaldavad va stastikust vaba liikumise korda, mille 
alusel ei ole koerte ja kassi de puhul vaja lemmiklooma id entifitseerimist (märgistus) 
või passi. Kõnealune kord ei ole määr usega ettenähtud üldise režiimi ega 
üleminekurežiimi osa. 
1.2. Probleemid  
1.2.1. Praegused riiklikud eeski rjad on keerulised ja t oovad lemmikloomaomanike jaoks 
kaasa märkimisväärseid kohustusi  
Üleminekurežiim võimaldab Soomel, Iirim aal, Maltal, Rootsil ja Ühendkuningriigil 
säilitada nende riiklikud eeskirjad, hoolim ata päritoluliikmesriigi lemmikloomade 
tervislikust seisundist. Kõnealused eeski rjad – täiendavad loomatervishoiunõuded 
ja/või transpordi- ja marsruudinõuded – erinev ad oluliselt, tehes reisijatele raskeks 
aru saada liikmesriikides kehtivatest ti ngimustest ja on takistuseks kõnealuseid 
liikmesriike läbivatel pikkadel reisidel. 
Vastav olukord mitte ainult ei too kaasa li sakulusid lemmikloomao manikele (vt tabel 
2. hinnangulised kulud), vaid selle kohta on kaebus i esitanud eraisikud ja 
liikmesriikide asutused. 
1.2.2. Marutaudi, ehhinokokoosi ja puukidega seotud tervisliku seisundi võrdväärsus 
liikmesriikides – Euroopa Toiduohutusameti arvamused 
1.2.2.1. Marutaud 
Euroopa Toiduohutusamet soovitas kohaldad a ohtu vähendavaid meetmeid esmase 
vaktsineerimise saanud lemmikloomade suhtes, kes tulevad piirkondadest, kus 
marutaudi esinemine lemmiklooma populatsioonis on üle ühe juhtumi miljoni 
lemmiklooma kohta aastas, täps emalt Balti riikidest.  
Riigid, kus registreeritud marutaudi esinemis e määr metsloomade seas oli suurem (nt 
Balti riigid), on teinud viimasel kolmel aasta l lisapingutusi haiguse likvideerimiseks 
ja jätkavad olukorra jälgimist. 
Selle tulemusena on haiguse esinem ine koduloomadel vähenenud ja olukorda 
peetakse peaaegu samaväärseks kõigis EL 27 liikmesriikides ja võrreldavaks 
olukorraga EL 15 liikmesriikides, kus marutaudi esinemine metsloomadel oli oluline probleem veel määruse (EÜ) nr 998/2003 vastuvõtmise ajal. 
Juba mitu aastat ei ole registreeritud ühtki marutaudijuhtumit, mille oleks 
põhjustanud seaduslik lemmikloomade piiriüle ne liikumine ELis, sh Balti riikidest, 
eriti pärast määruse jõustumist.  
Ühenduse kriteeriumid, mida seni on kohaldatud loetletud kolmandate riikide suhtes, 
ei põhine marutaudi esinemisel Eu roopa Toiduohutusameti käsitletavas 
loomapopulatsioonis, sest ühenduse kriteeriu mide puhul on arvesse võetud marutaudi 
 
ET 5   ET ärahoidmist ja tõrjet reguleerivate m eetmete rakendamist, seda, kuidas pädevad 
asutused tagavad sertifikaatid e kehtivuse, ja järelevalvesüsteemi ning vaktsiinide 
kvaliteeti. Seega on ELi üldise režiimi alus el aktsepteeritavad kol mandad riigid, nagu 
USA ja Venemaa Föderatsioon, ehkki neis on marutaudi esinemise määr 
metsloomadel suurem kui Balti riikides. 
1.2.2.2. Ehhinokokoos (Echinococcus multilocularis) 
Kooskõlas Euroopa Toiduohutusametiga näitavad mitmesugused metsloomade ja -
lindude kohta tehtud iseseisv ad uuringud eri riikide ja is egi sama riigi piirkondade 
suurt erinevust. Seetõttu on äärmiselt ra ske võrrelda epidemioloogilist olukorda ja 
epidemioloogiat saab hinnata vaid ligik audselt. Lemmikloomadena peetavate koerte 
ja kasside nakatumismäära kohta on väga vä he teavet ja olemasolevaid andmeid on 
raske tõlgendada teabe p uudumise tõttu proovivõtmise  strateegiate kohta.  
Soomes korraldatud uuringud koe rtel ja närilistel esineva Echinococcus 
multilocularise  avastamise kohta on seni andnud negatiivseid tulemusi. Iirimaa, 
Malta, Rootsi ja Ühendkuningriik ei ole esitanud andmeid kodukoerte kontrollimise 
kohta, kuid väidavad, et haigust ei esin e ei metsloomadel ega -lindudel ega 
põlisrahval.  
Euroopa lemmikloomade nakkuste kohta aval datud vähestest uuringutest nähtub, et 
kodukiskjaliste paelussiga nakatumise tase on  madal tõenäoliselt tänu sellele, et neil 
on vähe kokkupuudet parasiitidega nende arengu vaheetappidel, ning tänu 
lemmikloomade korrapärasele ussitõrjele.  
Inimestele kandumise juhtudest on teat atud mitteendeemilistes piirkondades. See 
näitab, et ei saa välistada ohtu, et kui inimesed reisivad endeemilistesse piirkondadesse (kas mitteendeemilistest pi irkondadest või mujalt), haigestuvad nad 
paelussi munade juhusliku allaneel amise teel, puutudes kokku nakatunud 
koduloomadega või haigusetekitajaga saastunud looduses kasvavate või kultiveeritud 
puu- ja köögiviljadega.  
1.2.2.3. Puugid 
Kooskõlas Euroopa Toiduohutusametiga on lemmikloomadel parasiteerivate puukide 
liigid Euroopas laialt levinud, sealhulgas Üh endkuningriigis, Iirimaal ja tõenäoliselt 
Maltal. Puugiliikide ja puukidega edasikanduva te haiguste jälgimise viise on vähe ja 
need ei ole täielikud. Olemasolevad andmed viitavad isendite süstemaatilise kogumise, epidemioloogilise tausta ja tõhusate kontrollimeetmete puudumisele. Osa kättesaadavast teabest on kas juhuslik või vananenud. 
2. E
ESMÄRGID  
Üldisi eesmärke tuleb vaadata inimeste va ba liikumise (EÜ asutamisleping) ja uue 
loomatervishoiu strateegia taustal.  
Konkreetsed eesmärgid on järgmised. 
• Ühtlustada nõuded, et kõrvaldada eb aproportsionaalsed takistused 
lemmikloomade mittekaubanduslikult liikum iselt ELi sees või kolmandatest 
 
ET 6   ET riikidest ELi sisenemisel,  kaitstes samal ajal nõue tekohaselt rahva- ja 
loomatervist, eelkõige seoses marutaudiga.  
• Näha ette proportsionaalsed ELi eeskirjad, vältida raskuste te kitamist ja tuua 
reisivatele lemmikloomaomanikele selget kasu selguse ja lihtsustamise osas. 
Tegevuseesmärk on kindlaks määrata, et  režiimi kohaldatak s 1. juulist 2010. 
3. P EAMISED POLIITILISED VALIKUD  
Komisjon on määratlenud neli poliitilist valikut eesmärkide saavutamiseks. 
1. valik.  Meetmeid ei võeta  
See tähendaks, et pärast 30. juunit 2010 ei tohi Soome, Iirimaa, Malta, Rootsi ja 
Ühendkuningriik kehtestada lisatingimusi le mmikloomade sisenemise suhtes nende 
territooriumile seoses marutaudi, paelussi ( Echinococcus ) ega puukidega. Samuti 
kaotavad kehtivuse nimetatud liikmesr iikide vahelised t eatavad kahepoolsed 
kokkulepped.  
2. valik.  Üleminekurežiimi pikendamine 
See tähendaks üleminekuperioodi järjekor dset ajutist pikendamist kuni 2011. aasta 
lõpuni, st ajani, mil komisjon kavatseb lõpetada ELi toetuse metsamarutaudi 
likvideerimise programmidele Balti riikid es. Oluliselt paranenud olukord nimetatud 
liikmesriikides kõrvaldaks täielikult Euroopa Toiduohutusameti tuvastatud ohud ja muudaks tema esitatud soovitused ohtu vä hendavate meetmete kohta ülemääraseks.  
3. valik
. Praegu kõikides liikmesriikides kehtivate eeskirjade kohandamine 
See tähendaks praegu viies liikmesriigis kehtivate eritingimuste, sealhulgas 
kahepoolsete kokkulepete lõpetamist ja et tepanekut tehnilisel t uuendatud režiimi 
kohta, mis on kooskõlas Euroopa Toiduohutusameti soovitusega, et päritoluliikmesriigis valitsev tervislik se isund peaks dikteerima vastava režiimi.  
4. valik
. Üleminekurežiimi püsiv jätkamine  
See tähendaks üleminekurežiimi määramata ajaks pikendamist ja sellega võimaldaks 
viiel liikmesriigil ko rrapäraselt nõuda lis atagatisi. Ei ole välistatud, et muud 
liikmesriigid, kes on vastavuses Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni marutaudivaba riigi kriteeriumiga või ke s taotlevad eriseis undit seoses puukidega 
edasikanduvate haigustega või ehhinokokoosiga, võivad samuti nõuda 
lisatingimustele vastamist.  
4. M
ÕJU HINDAMINE  
4.1. Sissejuhatavad märkused 
Määruse kohaldamisel erinevad lemmikl oomadena peetavate koerte või kasside 
reisiks ettevalmistamise kulud sõltuvalt pärito luriigist ja sihtliikmesriigist (vt tabel 2  
 
ET 7   ET – reisikulud esimesel korral, st et enne  reisi tuleb korraldada identifitseerimine, 
vaktsineerimine ja vajaduse ko rral antikehade tiitrimine). 
Tabelis 2 ei ole arvesse võetud erikokkul eppeid, mis kehtivad üleminekurežiimi 
kohaldavate liikmesriikide vahel ja mille tõ ttu võivad ettevalmistuskulud oluliselt 
väheneda.  
Tabel 2 näitab, et ELi kodanikule on kulukam reisida oma lemmikloomaga 
liikmesriikidesse, milles kohaldatakse ülemine kurežiimi, v.a Soome, kui tulla tagasi 
loeteluvälisest kolmandast riigist, milles kohaldatakse üldist režiimi. 
4.2. 1. valik 
4.2.1. Majanduslik mõju 
Sellest valikust oleks kindlas ti kasu kodanikele, sest s ee kaotab üleminekurežiimi 
kohaldavate liikmesriikide lisanõuetest tulenevad kulud. Samuti mõjutaks see kodanikke, kes on pärit praegu üleminekureži imi kohaldavast liikmesriigist või kes 
liiguvad vastavate liikme sriikide vahel, sest lõpeb kahepoolsete kokkulepete 
kehtivus. 
Volitatud veterinaararstid saaksid kindlasti  kasu reisivate lemmikloomade eeldatavalt 
suurema hulga tõttu. 
Selle valiku mõju ELi heakskiidetud labor itele oleks minimaalne, sest see ei 
mõjutaks labori tulu, mis saadakse loetel uvälistest riikidest ELi sisenemise või 
taassisenemise korral lemmikloomadelt proovide võtmiselt. Olulisem mõju on 
laboritele, mis on oma tegevuse täielikult sidunud üksnes vastavate kohustustega. 
Puukide või paelussi ravis ka sutatavate ravimite tarnijat ele ei avaldataks mingisugust 
mõju või oleks mõju tähtsusetu, sest va stavat ravi nähakse ette ka rahva- ja 
loomatervisega seotud põhjustel. 
Valikul ei oleks tõenäoliselt negatiivset mõju ka transpordiettevõtjatele (edaspidi 
„transportijad”), sest lihtsus tataks kontrollisüsteemi. Võib eeldada, et selle valiku 
puhul avaneksid transportijatele uued ärivõimalused pakkuda oma teenuseid 
lemmikloomadega reisijatele. 
Käesolev valik võib avaldada olulis t mõju Iirimaa, Malta, Rootsi ja 
Ühendkuningriigi karantiiniasutuste äritegevusele. Loeteluvälistest kolmandatest riikidest pärit lemmikloomade pikaajal isele karantiinile spetsialiseerunud 
karantiiniasutused võivad tegevuse lõpetada. Lühiajaline karantiin võib siiski säilida 
muudel põhjustel kui ebakorrektse  puugi/paelussi ravi tõttu. 
4.2.2. Sotsiaalne mõju 
Selle valiku puhul võivad kannatada ELi heakskiidetud laborid. Enamik laboreid 
kavatseb siiski töötajad muudele  labori tegevustele üle viia. 
Käesoleval eeskirju lihtsustav al valikul võib olla positiivne  mõju turismile ja seega 
ka tööhõivele üldiselt. 
 
ET 8   ET Lemmikloomi ei eraldata enam nende oman ikest, sest kaotat akse pikaajalise 
karantiini süsteem. 
Rahvatervisele avaldatava mõju osas  ei saa marutaudi sissetoomise ohtu 
lemmikloomade reisimisel Balti riikidest üldise režiimi raames suure tõenäosusega hinnata suuremaks, kui seda on teiste liikmesriikide vahel või loeteluvälistest 
kolmandatest riikidest (nt USA; Vene Föderatsioon) liikumisega seotud oht, 
hoolimata sellest, et Balti riikide looduses valitseb marutaudi s uhtes tõsisem olukord. 
Lemmikloomad ei ole ainsad alveol aarse ehhinokokoosi nakkuse põhjustajad 
inimestel. Seetõttu ei ole põhjendatud keskendada ohtu vähendavad meetmed üksnes omanikega kaasas reisivatele lemmikloom adele. Rahvatervisele ei pea tingimata 
kaasnema negatiivset mõju, eelkõige puugi liikide ja puukidega edasikanduvate 
haiguste suurema geograafilise leviku näol. 
4.2.3. Keskkonnamõju 
Lihtsustamine tooks kindlasti kaasa lemm ikloomade suurema liikumise. Siiski on 
käesoleva valiku mõju keskkonnale ra ske kvantitatiivselt hinnata.  
4.3. 2. valik 
4.3.1. Majanduslik mõju 
Kuni 2011. aasta lõpuni jätkavad kodanikud  lisakulude tasumist ja tõenäoliselt 
aitavad kaasa veterinaararstide ja ELi heakskiidetud laborite säilitamisele. 
See aitab ka ajutiselt säilitada transporti jate ja karantiiniasutuste sissetulekut 
praeguse süsteemi tekitat ud monopoolse olukorra tõttu. 
4.3.2. Sotsiaalne mõju 
Kuni 2011. aasta lõpuni ei ole oodata mõju tööhõivele ja jätkuvad häired reisimisel. 
Rahvatervisele avaldatava mõju se isukohalt näitavad hiljuti infolehes Rabies Bulletin 
Europe  avaldatud arvud, et käesoleva pike ndusperioodi lõpuks suudetakse Balti 
riikides marutaud tõenäoliselt likvideer ida. See aitaks loomade liikumise ELis 
ohutumaks muuta ja selle tulemusena vähe neks võimalik oht ra hvatervisele. Kuna 
aga ei ole leitud ühtki Balti riikidest lähtuva lemmikloomade reisimisega seotud marutaudi juhtu inimestel, on erinevus ilmselt väga väike. 
4.3.3. Keskkonnamõju 
Ei ole oodata erilisi muut usi praeguses olukorras. 
4.4. 3. valik  
4.4.1. Majanduslik mõju 
See valik tooks kaasa lisakulut usi esmase vaktsineerimise saanud Balti ri ikidest pärit 
lemmikloomade omanikele, nagu on om a soovitustes välja toonud Euroopa 
Toiduohutusamet.  
 
ET 9   ET Veterinaararstide sissetulek ei suureneks oluliselt, sest asjaomane populatsioon on 
üsna piiratud. 
Sel valikul oleks 1. valikuga sarnane mõju  parasiiditõrje ra vimite tarnijatele, 
transportijatele ja karantiiniasutustele. 
4.4.2. Sotsiaalne mõju 
Kuna täiendavate erimeetmetega hõlm atud lemmikloomade populatsioon on üsna 
piiratud, oleks piiratud ka mõju lemmikloomaomanikele ja turismile. 
Konkreetsed tulemused on näidanud, et ne gatiivne mõju rahvatervisele oleks 
marginaalne. 
4.4.3. Keskkonnamõju 
Ei saa ennustada suurt mõju kes kkonnale, sest käesoleva valiku mõju 
lemmikloomade liikumisele ei saa kvantitatiivselt hinnata. 
4.5. 4. valik 
4.5.1. Majanduslik mõju 
Pikaajalises plaanis peavad  kodanikud jätkuvalt kandma lisakulusid, kui nad lähevad 
praegu üleminekurežiimi kohaldavatesse liikme sriikidesse või kui nad tulevad sealt. 
Samas saaksid kahepoolsetest kokkulepet est jätkuvalt kasu kodanikud, kes on pärit 
praegu üleminekurežiimi kohaldavast liikme sriigist või kes l iiguvad vastavate 
liikmesriikide vahel. 
Käesolev valik aitaks ilmselt säilitada ELi heakskiidetud laborite sissetuleku ja 
praeguse süsteemi tekitatud monopoolse olukorra tõttu transportijate ja 
karantiiniasutuste sissetuleku. 
4.5.2. Sotsiaalne mõju 
Jätkuks ELi heakskiidetud seroloogialaborit e, transportijate, karantiiniasutuste, 
volitatud veterinaararstide ja parasiiditõrje ra vimite tarnijate töö ja ilmselt ei kaasne 
erilist ohtu tööhõivele. 
Loeteluvälistest riikidest või neist r iikidest, mis ei ol e kooskõlas riiklike 
eeskirjadega, ELi sisenevad lemmikloomad pandaks siiski karantiini. Sotsiaalset 
(ja/või heaoluga seonduvat) mõju võib eelda da juhul, kui lemmikloomad eraldatakse 
nende omanikest vähemalt kuueks kuuks. 
On mõistlik järeldada, et rahvatervise seis ukohalt ei kaasne mingisugust erilist kasu 
(nagu on selgitatud punktis 1.2.2.1). 
4.5.3. Keskkonnamõju 
Ehkki lemmikloomade reisimine suureneb  ja võib mõjutada keskkonda, on raske 
luua sõltuvusseost praeguste piiravate režiimide ja reisivate lemmikloomade (ja lemmikloomaomanike) arvu vahel. 
 
ET 10   ET 4.6. Kokkuvõte 
3. ja 4. valik  ei näi andvat lisaväärtust kõige teravamate probleemide lahendamisel, 
mida on välja toonud haldusasutused ja koda nikud, keda mõjutab keeruline, koormav 
ja vastuoluline liigsete ja põhjendamatute nõuete süsteem, eelkõige seoses 
marutaudiga. 
3. valik mitte ainult ei suurenda sega dust reisijate seas, kes puutuvad kokku 
päritoluriigile vastavate uute režiimid ega, vaid eirab täielikult muid ohuga 
seonduvaid aspekte, mida on arvestatud kolma ndate riikide loete llu kandmisel. See 
tooks kaasa Balti riikide põhjendamatult halva maine ja diskrimineeriks neid teatavaid loetellu kantud kolmandaid r iike eelistades. See on vastuolus ELi 
asutamislepingu põhimõtetega. See eiraks ka  liikmesriikide kogemustest tulenevaid 
palveid lihtsustamiseks.  
4. valik paneks jätkuvalt suure koormuse koda nikele, kes reisivad või taassisenevad 
viide liikmesriiki ja võimalik ka, et teiste sse haigusvabadesse liikmesriikidesse.  
Kõnealused valikud on kaugel sellest, mida sooviks enamik liikmesriike: 
lemmikloomade ELi sees ja ELi liikumise suhtes kehtivate eeskirjade ühtlustamine ja lihtsustamine, võttes arvesse loomat ervise olukorra sarnasust ELis.  
1. ja 2. valik  on põhimõtteliselt sarnased. Mõlemad tähendaks varem või hiljem 
põhjendamatute erinevuste, diskrimin eerimise ja kodanikel (sh nende viie 
liikmesriigi kodanikel, kelle suhtes kehtivad välismaalt tagasi tulles lisanõuded) lasuva maksukoormuse kõrvaldamist. 
Samal ajal säilitataks mõlema valiku puhul lemmikloomade ELi sees või ELi 
reisimisel ohutuse kõrge tase, kohaldades üldist režiimi, mis on tõestanud oma 
tõhusust inimeste ja lemmikloomade maru taudijuhtude ärahoidmisel lemmikloomade 
seadusliku liikumise korral liikmesriikide vahel ja liikmesriikidesse. 
2. valikul on väike eelis 1. valiku ees. Ra hvatervisele avaldatava ohu vähendamise 
osas lükkaks mõistlik üleminekumeetmete pikendamine üldise režiimi kohaldamise kogu ELis edasi ajani, mil ELi toetatavad vi imaste ELis (ja naaberterritooriumidel) 
esinevate metsamarutaudi kollete likvi deerimise programmid muudavad Euroopa 
Toiduohutusameti ohu vähendamist käsitlevad soovitused ülearuseks.  
5. J
ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Tagamaks, et uus režiim täidaks 2. jaos  esitatud eesmärgid, kontrollib komisjon 
korrapäraselt mõningaid näitajai d, et selle toimimist hinnata. 
Näitajaid käsitlev teave kogutakse erinev aid teabeallikaid kasutades. Võidakse 
genereerida täiendavaid andmei d, eelkõige uuringuid ja/või in tervjuusid kasutades, et 
mõõta populatsiooni/lemmikloomaomanike rahulolu taset. Toiduahela ja 
loomatervishoiu alaline komitee kogub ELi  tasandil liikmesriikide tõhustatud 
koostööprotsessi raames korrapäraselt  teavet liikmesriikide asutustelt 
(lemmikloomade liikumise ja  rahvatervise kohta). 
 
ET 11   ET Välishindamist peetakse sellel etapil eb aproportsionaalseks. Ku i olukord ei muutu, 
võimaldavad järelevalvemehhanismid saada piisavalt teavet, et hinnata hilisemal 
etapil (5–10 aasta pärast) määr use läbivaatamise vajadust.  
 
ET 12   ET Tabel 1 . Ülevaade liikmesriikides üleminekurež iimi raames kohaldatavatest eeskirjadest  
Õiguslik režiim  Meetmed  IE MT SE UK FI  
Identifitseerimine passi ja mikrokiibi või 
tätoveeringu abil kun i 2011 (artikkel 4) x x x x x 
Kehtiv marutaudivastane vaktsineerimine 
(artikkel 5). x x x x x Üldine režiim 
Lemmikloomade lihtsustatud impordikord 
(artikli 8 lõike 3 punkt b)   Norra   
Kohustuslik mikrokiip x x  x Puud
ub 
Enne territooriumile sisenemist kohustuslik antikehade tiitrimine, et kinnitada kaitsvat antikehade taset marutaudi vastu x x x x Puud
ub Artikli 6 lõige 1  Erandid marutaudivastase vaktsineerimise ja antikehade tiitrimise nõudest lemmikloomadena peetavate koerte ja kasside puhul kõnealuste l iikmesriikide vahel 
liikumise korral x x x x Puud
ub 
Loetellu kuuluvatest kolmandatest riikidest 
sisenevad lemmikloomad peavad olema 
kooskõlas samade eeskirj adega kui teiste ELi 
liikmesriikide lemmikloomad  x x x x Puud
ub Artikli 8 lõige 1  Loeteluvälistest kolmandatest riikidest 
sisenevad lemmikloomad tuleb panna karantiini x x x x Puud
ub Artikkel  
16 Kohustuslik parasiiditõ rje paelussi/puukide 
vastu x x x x x Ühenduse sätted: 
Artikkel  
21 Erandid passi, marutaudivastase 
vaktsineerimise ja antikehade tiitrimise 
nõuetest Taanist pärit ko erte ja kasside puhul 
Rootsist läbisõitmise korral    Taani3   Artikkel  
16 Erandid parasiiditõrje st paelussi/puukide 
vastu x x x x x Üleminekurežiim  
Riiklikud eeskirjad 
Puudub õiguslik 
alus määruses Kinnitatud transpordiettevõtjad  x x  x  
                                                 
3 Komisjoni otsus 2004/557/EÜ (ELT L 249, 23.7.2004, lk 18). 
 
ET 13   ET Vaba liikumise kord 
Riiklikud eeskirjad 
Puudub õiguslik alus 
määruses Erandid identifitseerimise ja passi nõuetest 
Iirimaa ja Ühendkuningriigi vahel liikuvate lemmikloomadena peetavate koerte ja kasside puhul x   x  
 
ET 14   ET Tabel 2.  HINNANGULISED KULUD  
keskmise suurusega koera puhul , kes reisib ELi sees või taassiseneb ELi pärast reisi välismaal ( allikas : liikmesriikide pädevad asutused  
 Identifitseerimine 
(mikrokiip + 
pass)  Passi märgitud 
vaktsineerimine  Proovide 
võtmine + 
sertifitseerimi
ne Proovid  Puukideva
stane ravi  Paelussivastan
e ravi  Transportija
d Karantiin Kokku 
Üldine režiim  
ELi sees reisiv 
lemmikloom  €42.934 
(€15–95,5)  €22.504 
(€2–63)  - - - - - - €65.43  
Loetellu kantud 
kolmandast riigist ELi taassisenev 
lemmikloom 
 €42.934 
(€15–95,5)  €22.504 
(€2–63)  - - - - - - €65.43 
Loeteluvälisest 
kolmandast riigist ELi taassisenev 
lemmikloom
 €42.934 
(€15–95,5)  €22.504 
(€2–63)  €29.204 
(€5–53)  €50 
(€30–88)  - - - - €144.63 
Üleminekurežiim  
Mujalt EList 
Ühendkuningriiki, Iirimaale, Maltale 
sisenev/taassisenev 
lemmikloom 
 €50.50 
(€15–107)  €26.70 
(€2–63)  €34 
(€5–69)  €50 
(€30–88)  €18.80 
(€5–56)  €16.80 
(€1–39,30)  UK: ei 
kohaldata 
IE: parvlaev = 
€20,  lennuk = 
€910,
MT: €72 - € 196.80 
(+ 
transpordi
kulud)  
Mujalt EList Rootsi sisenev/taassisenev 
lemmikloom 
 €50.50 
(€15–107)  €26.70 
(€2–63)  €34 
(€5–69)  €50 
(€30–88)  - €16.80 
(€1–39,30)  - - €178 
Mujalt EList Soome 
sisenev/taassisenev 
lemmikloom  €50.50 
(€15–107)  €26.70 
(€2–63)  - - - €16.80 
(€1–39,30)  - - €94  
                                                 
4 Arvud ei hõlma UK, IE, MT, SE ja FI esitatud andmeid. 
 
ET 15   ET Loeteluvälisest 
kolmandast riigist 
Ühendkuningriiki, Iirimaale, Maltale, Rootsi taassisenev 
lemmikloom 
 - - - - - - - UK: €3480 
IE: €2500 MT: €1000 SE: €3350 €3480 
€2500 €1000 €3350