SELETUSKIRI

1. Ettepaneku taust

|| Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi „algmäärus”) kohaldamist menetluses muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes.

|| Üldine taust Ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

|| Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Praegu kehtiv meede on nõukogu määrusega (EL) nr 492/2010 muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes kehtestatud tollimaks.

|| Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata.

2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine

|| Konsulteerimine huvitatud isikutega

|| Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras.

|| Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

|| Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

|| Mõju hindamine Ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab põhjalikku loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata.

3. Ettepaneku õiguslik külg

|| Kavandatud meetmete kokkuvõte 17. veebruaril 2011 algatas komisjon Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi suhtes kehtivate meetmete vahepealse läbivaatamise liidu tootmisharu taotlusel. Taotluse esitaja on esitanud esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine äriühingu Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd suhtes praegusel tasemel ei ole kahjustava dumpingu vastu võitlemiseks enam piisav. Lisatud nõukogu määruse ettepanek põhineb järeldustel, mis saadi üksnes ühe tootmiskontserniga seotud dumpingu uurimise tulemusena. Uurimise käigus selgus, et dumping on suurem kui esialgse uurimise ajal ja et muutunud asjaolud, mille tõttu dumping on suurenenud, on püsivad. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse muutmiseks.

|| Õiguslik alus Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed.

|| Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

|| Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele järgmistel põhjustel.

|| Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses, riigi tasandil otsustamist ei võimaldata.

|| Nõuet, mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata.

|| Õigusakti valik

|| Kavandatav õigusakt: rakendusmäärus.

|| Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: eespool nimetatud algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi.

4. Mõju eelarvele

|| Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.

2012/0081 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS

millega muudetakse määrust (EL) nr 492/2010, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 3, 5 ja 6,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

1.1. Kehtivad meetmed

(1) Pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 435/2004[2] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) ja Indoneesiast pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes. Pärast aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu määrusega (EL) nr 492/2010[3] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtivust veel viieks aastaks. Meetmed kehtestati kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksudena. Individuaalselt nimetatud Hiina tootjate puhul kohaldatava tollimaksu määraks kehtestati 0–0,11 eurot kilo kohta ning teiste tootjate impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 0,26 eurot kilo kohta (edaspidi „kehtivad tollimaksud”).

1.2. Läbivaatamistaotlus

(2) Productos Aditivos S. A, ainus naatriumtsüklamaadi tootja liidus ja esialgse uurimise taotluse esitaja (edaspidi „taotluse esitaja”) esitas taotluse algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaseks osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks (edaspidi „käimasolev läbivaatamine”). Taotluses piirduti dumpinguga ja äriühinguga Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co., Ltd. („GT Enterprise” või „vaatlusalune äriühing”), kontserni Rainbow Rich („vaatlusalune kontsern”, „Rainbow kontsern”, „Rainbow”) liikmega, kes oli ka üks esialgse uurimise individuaalselt nimetatud Hiina tootjatest. GT Enterprise'i toodete dumpinguvastane tollimaks on 0,11 eurot kilo kohta ning vaatlusaluse kontserni teiste tootvate äriühingute suhtes kohaldatav tollimaks on 0,26 eurot kilo kohta (see on jääktollimaks).

(3) Taotluse esitaja on esitanud esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et praegu kehtivad meetmed ei ole enam piisavad kahjustava dumpingu korvamiseks.

1.3. Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

(4) Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist tegi komisjon kindlaks, et taotlus sisaldab piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, ja teatas 17.veebruaril 2011. aastal Euroopa Liidu Teatajas[4] avaldatud algatamisteates äriühinguga GT Enterprise seotud dumpingu osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

1.4. Vaatlusalune toode ja samasugune toode

(5) Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaat (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis kuulub praegu CN-koodi ex 2929 90 00 alla.

(6) Nii varasematel kui ka käesoleval uurimisel on selgunud, et Hiina Rahvavabariigis toodetud ja liitu müüdud vaatlusalusel tootel ning Indoneesias, käesoleva läbivaatamise võrdlusriigis, toodetud ja sealsel omamaisel turul müüdud tootel on ühesugused füüsikalised ja keemilised näitajad ning kasutusotstarve. Seetõttu jõuti järeldusele, et Indoneesia omamaisel turul müüdud ja vaatlusaluse kontserni liidu turul müüdav toode on samasugune toode algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

1.5. Huvitatud isikud

(7) Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitajat, vaatlusalust äriühingut ning vaatlusaluse riigi esindajaid käesoleva läbivaatamise algatamisest. Et Indoneesiat kavatseti kaasata võrdlusriigina, teatas komisjon menetluse algatamisest ka Indoneesia tootjatele.

(8) Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ning esitada taotlus asja arutamiseks algatamisteates näidatud tähtajaks. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

(9) Uurimisel vajalikuks peetava teabe kogumiseks saatis komisjon vaatlusalusele äriühingule küsimustiku ning sai vastuse selleks ettenähtud tähtaja jooksul Rainbow kontserni viielt äriühingult. (Kuna praegu kuulub Rainbow kontserni kaks tootvat äriühingut (neist üks on GT Enterprise), üks toorme tarnija, üks varem vaatlusaluse tootega seotud olnud äriühing, mis on praeguseks oma tegevuse peatanud, üks Hongkongi müüja, hõlmas läbivaatamine kogu kontserni tegevust.) Komisjon saatis küsimustikud ka Indoneesia tootjatele. Üks Indoneesia tootja oli aldis andma teavet seoses käimasoleva läbivaatamisega ja esitas osaliselt täidetud küsimustiku.

(10) Komisjon kogus ja kontrollis kogu olemasolevat teavet, mida ta pidas vajalikuks turumajandusliku kohtlemise ja individuaalse kohtlemise analüüsimiseks ning dumpingu kindlakstegemiseks. Komisjon korraldas kontrollkäike järgmistesse kontserni äriühingutesse:

– Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd., Shenzhen, Hiina Rahvavabariik (GT Enterprise),

– Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd., Nanjing, Hiina Rahvavabariik,

– Golden Time Chemical (Jiangsu) Co. Ltd., Jiangsu, Hiina Rahvavabariik,

– Nanjing Jinzhang Industrial Co. Ltd., Nanjing, Hiina Rahvavabariik,

– Rainbow Rich Ltd., Hong Kong.

1.6. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

(11) Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2010 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).

2. UURIMISE TULEMUSED

2.1. Turumajanduslik kohtlemine

(12) Hiinast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes määratakse normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõigete 1–6 kohaselt tootjatele, kelle puhul on kindlaks tehtud, et nad peavad kinni artikli 2 lõike 7 punktis c ettenähtud kriteeriumidest. Allpool esitatakse lühidalt ja üksnes selguse huvides kokkuvõtlikult algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriumid, mille täitmist taotluse esitanud äriühingud peavad tõendama:

– majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta; kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldavad turuväärtusi;

– raamatupidamisdokumendid auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning neid kasutatakse kõikidel eesmärkidel;

– varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;

– pankroti- ja asjaõigusaktidega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus;

– valuutavahetuskursse arvestatakse turukursside alusel.

(13) Vaatlusalune kontsern taotles turumajanduslikku kohtlemist algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt ning esitas taotluse vormid nelja Hiina Rahvavabariigi tootja kohta. Komisjon kogus ja kontrollis äriühingute valdustes kõiki turumajandusliku kohtlemise taotlustes esitatud andmeid, mida ta vajalikuks pidas.

(14) Käimasoleva läbivaatamise käigus selgus, et vaatlusaluse äriühingu olukord on pärast esialgset uurimist muutunud. Selgus, et GT Enterprise ei vasta enam kõikidele turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele. Esialgse uurimisega võrreldes on Rainbow kontsern laienenud ja selle struktuur muutunud. Ka ülejäänud kontserni äriühingud, kes olid taotluse vormid esitanud, ei suutnud tõendada, et nad vastavad kõikidele turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele.

(15) 1. kriteeriumi puhul, mis käsitleb majandustegevuse alaseid otsused ja riigi sekkumist, ilmnes, et kohalikul omavalitsusel on ühe äriühingu osas õigus sekkuda töötajate töölevõtmisesse ja vallandamisesse. Lisaks sellele on kohalik omavalitsus peamine osanik toorme tootmise äriühingus. Märkimisväärset riigi sekkumist ilmnes toormeressursside tarnimisel äriühingule (elektri- ja veevarustus) ja äriühingult sellega seotud äriühingutele ning kõnealuse äriühingu tööjõukulude, tegevuse ja otsuste tegemise osas. Näiteks andis riiklik osanik allhanke korras tööjõudu toorme tootjale tingimustel mida äriühing ei suutnud täpsustada. Äriühing on ka pidevalt kahjumis, kuna ta müüb seotud äriühingutele tooret erakordselt odavalt, saamata selle eest hüvitust, näiteks kasumi jagamise kaudu. Selliste kulude kuhjumise tõttu mõjutab riigi omanduses olev toormetootja seotud äriühingute naatriumtsüklamaadi tootmiseks kasutatava toorme hankimise otsuseid. Kontsernis on veel üks äriühing, mille finantseerimis- ja investeerimisotsuste puhul ilmnes kohaliku omavalitsuse organi sekkumine.

(16) 2. raamatupidamisega seotud kriteeriumi osas näitas uurimine, et mitte kõigi vaatlusaluse kontserni äriühingute raamatupidamised ei vasta rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele, kuna ilmnes mitu olulist puudust ja viga, mida audiitorid ei olnud oma aruannetes märkinud.

(17) 3. kriteeriumiga seoses leiti moonutusi, mis pärinevad mitteturumajanduslikust majanduskorrast, kuna ühele kontserni äriühingule oli tehtud tasuta taristuinvesteeringuid. Ka oli sellel äriühingul soodsa rendilepinguga kasutada maavaldus. Samuti ei suutnud teised kontserni äriühingud tõendada, et nad maa kasutamise õiguse eest on hüvitust maksnud ja/või et selline hüvitus väljendaks turuhinda. Üks äriühing ei suutnud tõendada, et teatavate talle üle kantud varade eest on makstud rahaline hüvitus või muu turuhinnale vastav hüvitus.

(18) 4. ja 5. kriteeriumile äriühingud vastasid, sest nende suhtes kohaldatakse pankroti- ja asjaõigusakte, millega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus. Valuutavahetus toimus Bank of China avaldatud ametliku kursi järgi.

(19) Vaatlusalusele kontsernile ning taotluse esitajale anti võimalus eespool esitatud järelduste kohta märkusi esitada. Taotluse esitajal märkusi ei olnud, kuid vaatlusalusel kontsernil oli vastuväideteks mitu põhjendust. Mõnda neist märkustest esitati uuesti pärast nende faktide ja kaalutluste lõplikku teatavaks tegemist, mille põhjal oli tehtud ettepanek lõplike meetmete kehtestamiseks. Laekunud märkuste seast kõige tähtsamaid käsitletakse allpool esitatud põhjendustes.

(20) Esiteks teatas Rainbow kontsern, et komisjon on kontsernile ebaseaduslikult kehtestanud kohustuse turumajanduslikule kohtlemisele uuesti kvalifitseeruda, sest kontserni suhtes oli esialgses uurimises ja aegumise läbivaatamisel juba kohaldatud turumajanduslikku kohtlemist, ning seetõttu on rikutud õiguslikku kohustust kohaldada läbivaatamisel sama metoodikat, mis esialgses uurimises. Rainbow kontsern väitis, et komisjon ei ole näidanud, et kõnealuse äriühingu olukord oleks muutunud sel viisil, et see õigustaks teistsugust kohtlemist kui esialgses uurimises. Väideti, et mitu asjaolu, millele komisjon viitas, oli olemas juba esialgse uurimise ajal ning komisjoni uued järeldused ei ole seotud uute asjaoludega, vaid pigem samade asjaolude erineva tõlgendusega.

(21) Tuleb märkida, et vastupidiselt väitja seisukohale on nii esialgses uurimises kui ka käimasolevas läbivaatamises kasutatud ühesugust metoodikat ning on võetud nõuetekohaselt arvesse seda, et teatavad asjaolud on pärast esialgset uurimist muutunud. Väitja põhjendused tunduvad küll vastuvõetavad teatud asjaolude puhul, mis tõepoolest olid samad nii esialgse kui ka käimasoleva uurimise ajal, nimelt äriühingu GT Enterprise maa kasutusõiguse lepinguga seotud asjaolud, kuid tuleb nentida järgmist. Käimasoleva läbivaatamise ajal ilmnesid sellised asjaolud, mis olid olemas juba esialgse uurimise ajal, kuid neid GT Enterprise ei teinud siis teatavaks, nagu näiteks kohaliku omavalitsuse volitused kooskõlastada töötajate töölevõtmist ja vallandamist. Vaatlusaluse äriühingu olukord on ka muutunud esialgse uurimisega võrreldes 2. kriteeriumi osas. Käimasolev uurimine tegi kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei olnud äriühingul GT Enterprise ühte selget raamatupidamisdokumentide kogumit, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning mida kasutatakse kõikidel eesmärkidel.

(22) Väitja selgitas hiljem, et ta on oma arvates teatanud, et kohalikul omavalitsusel on õigus kiita heaks töötajate töölevõtmisi ja vallandamisi, kuna ta esitas nii esialgses uurimises kui ka käimasoleva läbivaatamise ajal sama põhikirja. Kuid selle dokumendi tõlge, mille väitja esitas nii esialgses kui ka käimasolevas uurimises, ei olnud täielik, sest sellest ei ilmnenud neid kohaliku omavalitsuse volitusi, mis on kirjas põhikirjas.

(23) Veel väitis Rainbow kontsern, et turumajanduslikku kohtlemist võimaldatakse üleminekumajandusega riikidele, seega riikidele, kelle majanduses toimub üleminek mitteturumajanduslikult majanduselt turumajanduslikule majandusele. Seega ei ole loogiline nõuda äriühingult, kes on varem kvalifitseerunud turumajanduslikule kohtlemisele, et ta esitaks vahepealsel läbivaatamisel uuesti piisavalt tõendeid selle kohta, et äriühing endiselt täidab turumajandusliku kohtlemise tingimusi. Sellega seoses tuleb märkida, et algmääruses ei ole kirjas midagi sellist, mis toetaks seda tõlgendust ja takistaks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kohaldamist läbivaatamisel, mis on algatatud algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel. Seega tuleb see väide tagasi lükata.

(24) Rainbow kontsern viitas ka protseduurilisele nõudele artikli 2 lõike 7 punktis c, et turumajandusliku kohtlemise otsus tuleb teha kolme kuu jooksul alates uurimise algatamisest. Rainbow kontsern küll väidab, et tähtaja ületamine iseenesest ei ole alus uurimise tulemuste vaidlustamiseks, kuid rõhutab, et komisjoni talitustel olid olemas kõik vajalikud andmed dumpingumarginaali arvutamiseks, kui avaldati järeldused turumajandusliku kohtlemise kohta. Selle väitega seoses jätab Rainbow kontsern arvestamata asjaolu, et kuigi komisjon haldustõhususe huvides nõudis ja kontrollis korraga kogu kontserni andmeid, ei olnud komisjoni käsutuses võrdlusriigi teavet, mis oleks võimaldanud määrata dumpingumarginaali turumajandusliku kohtlemise tagasilükkamise puhuks. Tõepoolest, võrdlusriigi normaalväärtuse teave sai komisjonile kättesaadavaks alles pärast seda, kui turumajandusliku kohtlemisega seotud järeldused olid Rainbow kontsernile teatatud. Seega ei saa turumajandusliku kohtlemise määramise ajal olla mingit mõju määramise sisule. Eespool esitatut arvesse võttes lükati see väide kui põhjendamata väide tagasi.

(25) 1. kriteeriumi kohta on esitatud üldine märkus, et riigi mõju või riikliku kontrolli teoreetiline võimalus iseenesest ei tähenda, et toimuks tegelik ja märkimisväärne riigi sekkumine artikli 2 lõike 7 punkti c tähenduses. Rainbow kontsern osundab korduvalt esimese astme kohtu otsust,[5] väites, et riiklik kontroll ei tähenda märkimisväärset riigi sekkumist, sest „sellega võetaks põhimõtteliselt riikliku kontrolliga äriühingutelt turumajandusliku kohtlemise võimalus, vaatamata nende tegevuse tegelikele, õiguslikele ja majanduslikele tahkudele.” Ka väidab Rainbow kontsern, et turumajandusliku kohtlemise taotlejatel oleks ebamõistlik koorem, kui neil tuleks tõendada, et riigil ei ole üldse mingit võimalust nende majandustegevusesse sekkuda. Veel väidetakse, et riigi sekkumine peaks viima äriühingu otsused turumajandusega vastuollu, et 1. kriteerium ei oleks täidetud.

(26) Vastupidiselt Rainbow kontserni väidetele tehti käimasolevas uurimises kindlaks, et riik on konkreetselt ja märkimisväärselt sekkunud mitme kontserni äriühingu tegevusesse. Selle kontserni äriühingu puhul, milles töötajaid võetakse tööle ja vallandatakse kohaliku omavalitsuse heakskiidul, kuulub see tegelikult äriühingu toimimise juurde, kuna äriühingu põhikirjas on sätestatud selgesõnaliselt riigi õigus sekkuda äriühingu tegevuse alastesse otsustesse. Kontserni teise äriühingu puhul selgus, et riiklik partner oli mõjutanud äriühingu tegevust viisil, mis ei sobi turumajanduse põhimõtetega kokku. Esiteks oli riiklik partner sisse maksnud enamuse selle äriühingu kapitalist, kuigi see ei ilmnenud osalusena äriühingus. Teiseks olid äriühingu tehingud kahjumlikud, mis on riiklikule partnerile, kes investeeris kapitali, üldiselt kahjulik. Kolmandaks tekitas riiklik partner pidevalt endale kahjumit sellega, et varustas kontserni äriühingut selliste ressurssidega nagu vesi ja elekter alla turuhinna ja ilma vastava maksedokumendita.

(27) Riigi sekkumise kohta vaatlusaluse kontserni teise äriühingu rahastamis- ja investeerimisotsustesse väideti, et komisjoni järeldused laenu ja selle tingimuste kohta ei ole õiged. Kuid komisjonil on kontrollimise ajal kogutud tõendeid, mis kinnitavad, et kohaliku omavalitsuse organ käskis äriühingul võtta laenu, mis ei ole seotud äriühingu äritegevusega. Äriühing põhjendab, et finantseerimisotsused tehti teenusena kohaliku omavalitsuse organi heaks, mitte kohustusena, ning kõnealune tehing ei toonud kaasa riski äriühingule, sest äriühingul olnuks võimalik vastutasuks jätta kommunaalteenuste arved kohalikule organile maksmata. Komisjoni kogutud tõendid kinnitavad, et äriühingu maakasutusõigust kasutatakse kaudselt asjaomase finantstehingu tagatisena, niisiis on äriühingul tegemist märkimisväärse riskiga. Maakasutusõiguse aga sai äriühing samalt kohaliku omavalitsuse organilt, kellele äriühing väidab osutanuvat vaid teenust. Väide, et hüvitiseks oleks olnud kommunaalteenuste eest maksmata jätmine, näitab peamiste raamatupidamisstandardite vääriti mõistmist (tasaarvestus) ning on vastuolus äriühingu selle väitega, et finantstehingute mõjutamine „ei tähenda hindade, kulude ja sisendite kohta tehtavate otsuste mõjutamist”, nagu nõutav vastavalt artikli 2 lõike 7 punktile c. Kõnealune kohaliku omavalitsuse organ mõjutas selgelt ja oluliselt investeerimisotsuseid, sest äriühingu maakasutuse lepingus on äriühingule spetsiifilised tingimused investeeringute tegemise kohta ja need tingimused ületavad selgelt kohaliku tsoneerimise seaduste nõudeid, vastupidiselt äriühingu väidetele. Sellepärast lükatakse tagasi väide, et riigi sekkumine finantseerimis- ja investeerimisotsustesse ei ole artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tasemel.

(28) Ühe kontserni äriühingu kohta, kes toodab naatriumtsüklamaadi tootmises kasutatavat tooret, väideti, et äriühingu otsuste tegemise ja finantsseisundiga seotud puudustel on väga väike mõju, sest kõnealuse äriühingu toodetud toore moodustab vaid ligikaudu 10% naatriumtsüklamaadi tootmiskuludest. Kuna komisjon on suuteline arvutama toorme kasumliku müügihinna ja tegeliku müügihinna vahet, teeb äriühing ettepaneku, et asjakohasem oleks reguleerida madala hinnaga toorme väärtust ja mitte ära jätta turumajanduslikku kohtlemist. Turumajandusliku kohtlemise eesmärk on tagada, et sisendid väljendaksid turuväärtusi ning et äriotsused tehtaks turumõjude põhjal. Tuleb märkida, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c on selgelt nõutud, et peamiste sisendite kulud peavad väljendama olulisel määral turuväärtust, et oleksid täidetud turumajandusliku kohtlemise tingimused, ning ei ole mingit viidet selle kohta, et peamiste sisendite moonutatud kulusid võiks korrigeerida. Seega tuleb see väide tagasi lükata.

(29) Äriühingu väide ebaloomulikult madala vee- ja elektrihinna ning töökulude kohta, et need ei ole tähtsad sisendid, sest moodustavad vaid 14 % toodangu toormekulust, tuleb tagasi lükata, sest nii üksikult kui ka koos moodustavad need kuludest küllaltki tähtsa osa, et mõjutada äriühingu üldkulusid. Töökulude kohta märgitakse, et neid ei olnud võimalik täies ulatuses kontrollida, kuna äriühing ei suutnud esitada ei lepinguid ega muid dokumente. Seega ei olnud võimalik kinnitada, et need kulud väljendavad turuväärtusi.

(30) 2. kriteeriumi kohta esitati väide, et komisjon ei ole võtnud arvesse olulisuse põhimõtet, mille kohaselt väljajätmised ja vääresitused on olulised ainult sel juhul, kui need võivad mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad teevad raamatupidamisaruannete põhjal, ning sellistest väheolulistest puudustest ei pea ka audiitorile teatama.

(31) Vastupidiselt kontserni väidetule on äriühingute raamatupidamises tõsiseid puudusi peamiste raamatupidamispõhimõtete osas (täpsemad andmed on esitatud järgmises lõigus). Teiseks nõue, et turumajandusliku kohtlemise saamiseks on vaja ühte selget raamatupidamist, ei ole kasutajale, kes teeb majandusotsuseid, vaid sellega tagatakse aus ja tõene raamatupidamine tulude-kulude ja muu kohta. Turumajandusliku kohtlemise määramiseks tehtava uurimise eesmärk on teha kindlaks, kas raamatupidamist korraldatakse ja auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamise standarditega.

(32) Rainbow kontsern vaidles vastu väitele, et kontserni äriühingud on rikkunud rahvusvahelisi raamatupidamise standardeid ja praktikat, millele on viidatud turumajandusliku kohtlemise hinnangus: tekkepõhisuse põhimõte, tehingute õige esitusviis ja tasaarvestus, jätkuvuseelduse põhimõte, bilansi rubriikide õige liigitamine, kahjumi kajastamine, raamatupidamisarvestuses ainult äritegevusega seotud tehingute kirjendamine, kulude õige liigitamine ja kulumi arvestamine kuludelt, rahvusvaheliste raamatupidamise standardite ja Hiina üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete rakendamine vara väärtuse ja vara kulumi määramisel. Eespool osutatud rahvusvahelise raamatupidamise standardi rikkumised ilmnesid taotluses, mille kontsern esitas turumajandusliku kohtlemise saamiseks, ning kõiki asjaolusid kontrolliti kontserni äriühingutes kohapeal. Need väited, mis saadi äriühingutelt kõnealustes küsimustes pärast turumajandusliku kohtlemise suhtes tehtud järelduste avalikustamist, ei võimaldanud muuta järeldust, et äriühingud ei vasta 2. kriteeriumile.

(33) 3. kriteeriumi kohta väitis Rainbow kontsern, et taristuinvesteeringute tegemine ühele äriühingule tasuta on normaalne tegevus, mida esineb ka turumajanduses, et sellega meelitada investeeringuid, ning et sellise toetamise mõju äriühingu rahalisele seisundile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil on tühine. Kuid asjaolu, et äriühing ei pidanud maksma taristu arendamise eest ja samal ajal sai sama maad kasutada väga väikese rendi eest, ei kujuta endast tavalist olukorda turumajanduses. Sellel eelisel on aga teisest küljest otsene mõju tootva äriühingu rahalisele seisundile ja tema võimele teha otsuseid vastavalt turul valitsevale olukorrale.

(34) Komisjon kiitis heaks väitja argumendid GT Enterprise'i maakasutusõiguse kohta, nagu selgitatud põhjenduses 21. Teiste äriühingute maakasutusõiguse kohta esitatud väited aga ei olnud sellised, mille tõttu järeldusi tuleks muuta, sest ka äriühing ise tunnistas, et ei ole ühel juhul maksnud maa kasutamise eest kokkulepitud summat. Teise maakasutusõiguse juhu kohta väitis Rainbow kontsern, et asjaomases piirkonnas olevat maahind järsult tõusnud, mistõttu on normaalne, et maa on mõni aasta pärast ostmist hinnatud märksa kõrgemalt. Kuid äriühing on esitanud tõendid vastava piirkonna elamumaa kohta, mis ei ole asjakohane. Rainbow väitis lõpuks, et komisjoni seisukoht nõuda kinnitavaid tõendeid, et äriühing on maksnud turuväärtust väljendavat hinda, on ebamõistlikult koormav. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c on selgelt kirjas, et turumajandusliku kohtlemise nõue peab „sisaldama piisavat tõendusmaterjali selle kohta, et tootja tegutseb turumajanduse tingimustes”. Seepärast tuli see väide tagasi lükata.

(35) Rainbow kontsern vaidlustab järelduse vara ülekandmisest ühele äriühingule ilma rahalise hüvituseta või muu turuhinnale vastava hüvituseta, põhjendusega, et see äriühing lõpetas tootmise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Äriühing lõpetas tõepoolest tootmise, kuid jätkas oma varasema toodangu müümist omamaisel turul. Seetõttu tuli ka selle äriühingu kohta anda turumajandusliku kohtlemise hinnang ning veenduda, et mitteturumajanduslikust majandusest ei ole üle kandunud olulisi moonutusi, mis võiksid mõjutada hindasid.

(36) Seega tehti järeldus, et GT Enterprise ei täida turumajandusliku kohtlemise 1. ja 2. kriteeriumi, Jintian Industrial (Nanjing) Ltd. ei täida 2. ja 3. kriteeriumi, Golden Time Chemical (Jiangsu) Ltd. ei täida 1., 2. ja 3. kriteeriumi ning Nanjing Jinzhang Industrial Ltd. ei täida 1., 2. ja 3. kriteeriumi. Kui ühele äriühingule, kes on seotud teiste vaatlusaluse toote tootmise ja müümisega tegelevate äriühingutega, ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist, siis ei saa võimaldada seda kogu seotud äriühingute rühmale. Kuna ükski äriühing üksinda ei vasta turumajandusliku kohtlemise nõuetele, ei saa järelikult Rainbow kontsernile võimaldada turumajanduslikku kohtlemist. Selliste asjaolude tõttu otsustati pärast nõuandekomiteega konsulteerimist mitte võimaldada kontsernile turumajanduslikku kohtlemist.

2.2. Individuaalne kohtlemine

(37) Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse kõnealuse artikliga hõlmatud riikide suhtes vajaduse korral üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele ning neile võimaldatakse individuaalne kohtlemine. Selguse huvides on need kriteeriumid allpool kokkuvõtlikult esitatud:

– täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on nad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tooma;

– ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud,

– enamusosalus kuulub eraisikutele; direktorite nõukogusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu;

– kursside ümberarvestus toimub turukursside alusel; ja

– riiklik sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.

(38) Kontserni kaks eksportivat tootjat, kes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportisid naatriumtsüklamaati, taotlesid individuaalset kohtlemist. Rainbow kontserni teistele äriühingutele ei olnud vaja teha individuaalse kohtlemise hindamist, sest nad ei ole vaatlusaluse toote eksportijad. Kättesaadava teabe ja selle kohapealse kontrollimise põhjal leiti, et mõlemad koostööd tegevad eksportivad tootjad vastavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele ning neile võib seega võimaldada individuaalset kohtlemist.

2.3. Dumping

2.3.1. Võrdlusriik

(39) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb nende eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist, määrata normaalväärtus kolmandas turumajandusriigis (võrdlusriigis) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel.

(40) Algatamisteates esitas komisjon oma kavatsuse kasutada normaalväärtuse määramisel asjakohase võrdlusriigina Indoneesiat (võrdlusriik esialgses uurimises) ning huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma märkused.

(41) Komisjonile ei ole tulnud ühtegi märkust võrdlusriigi valiku kohta.

(42) Komisjon soovis teha koostööd Indoneesia tootjatega. Kirjad ja asjakohased küsimustikud saadeti kõikidele teadaolevatele äriühingutele. Nendest äriühingutest, kellega ühendust võeti, esitas vaid üks tootja kogu normaalväärtuse määramise jaoks vajaliku teabe ja oli nõus läbivaatamises osaliselt koostööd tegema. Kuna äriühing ei lubanud teha kontrollkäiku oma valdustesse, analüüsis komisjon esitatud andmete täielikkust ja järjepidevust. Leiti, et andmed on normaalväärtuse määramiseks piisavad ja usaldusväärsed ning Indoneesia tootja andis selgitusi, kui komisjon vajaduse korral neid soovis. Kasutatud teavet võrreldi läbivaatamise taotluses esitatud teabega.

(43) Uurimise käigus selgus, et Indoneesias on samasuguse toote turul konkurents olemas.

(44) Lisaks sellele selgus uurimisel, et koostööd tegeva Indoneesia tootja tootmismaht moodustab märgatavalt rohkem kui 5 % Hiina vaatlusaluse toote ekspordimahust liitu, seega oli toodangu maht esinduslik. Samasuguse Indoneesia toote kvaliteedi, tehniliste näitajate ja standardite osas ei leitud Hiina toodetega võrreldes olulisi erinevusi. Seetõttu peeti Indoneesia turgu piisavalt esinduslikuks, et määrata selle alusel normaalväärtus.

(45) Märgitakse, et peale teadaolevate Hispaania, Hiina ja Indoneesia tootjate ei ole komisjonile teada muid tootmisettevõtteid maailmas.

(46) Kõike seda arvesse võttes jõuti järeldusele, et Indoneesia on vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a sobiv võrdlusriik.

2.3.2. Normaalväärtuse määramine

(47) Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus võrdlusriigi tootjalt saadud teabe põhjal järgmiselt. Märgitakse, et Indoneesia tootjat oli uuritud varasemas uurimises, mis oli seotud naatriumtsüklamaadi impordiga Indoneesiast[6]. Leiti, et äriühingu nüüd küsimustiku vastustes esitatud andmed on usaldusväärsed ja on kindlaks aluseks käesoleva uurimise jaoks normaalväärtuse määramisel. Tõepoolest, keskmised müügihinnad ja keskmised toodangukulud on muutunud samal viisil kui keskmised toormekulud. Seda suundumust kinnitab ka ELi turul aset leidnud samasugune keskmise toormemaksumuse areng.

(48) Leiti, et Indoneesia tootja samasuguse toote müük omamaisel turul on esinduslik müügimahu osas võrreldes Hiina vaatlusaluse kontserni Euroopa Liitu eksporditava vaatlusaluse tootega.

(49) Seejärel määratles komisjon need tooteliigid, mida võrdlusriigi tootja müüb omamaisel turul ja mis on samasugused või otseselt võrreldavad toodetega, mida müüakse Euroopa Liitu eksportimiseks. Ilmnes, et Indoneesia tootja standardne tooteliik on otseselt võrreldav.

(50) Uuriti, kas selle standardse tooteliigi, mida tootja müüb võrdlusriigi omamaisel turul ning mis on otseselt võrreldav ekspordiks Euroopa Liitu müüdava tooteliigiga omamaine müük on piisavalt esinduslik algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Nenditi, et teatavat liiki naatriumtsüklamaadi müük omamaisel turul on piisavalt esinduslik, kui seda liiki toote müük läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli vähemalt 5 % selle võrreldavat liiki toote müügist, mida vaatlusalune kontsern Euroopa Liitu eksportis.

(51) Samuti uuriti seda, kas omamaist müüki saab käsitleda tavapärase kaubandusena, ning sel eesmärgil määrati, kui suur osa uurimisperioodil toimunud standardse tooteliigi müügist sõltumatutele ostjatele oli kasumlik. Kuna samalaadse toote kasumlik müük omamaisel turul esindatud toote liigi kohta ületas 80 % kõnealuse toote müügist ja kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli vähemalt võrdne tootmiskuludega, võeti normaalväärtuse määramisel aluseks tegelik hind omamaisel turul, mis leiti kui kõigi omamaiste vastavat liiki toodete müügihindade kaalutud keskmine kogu uurimisperioodi vältel, sõltumata sellest, kas tegemist oli kasumliku müügiga või mitte.

(52) Nende tooteliikide normaalväärtusemääramiseks, mida tootja võrdlusriigi omamaisel turul ei müünud, võeti aluseks kogu standardse tooteliigi müügi kaalutud keskmine müügihind, mida korrigeeriti kahe tooteliigi erinevuse arvestamiseks.

2.3.3. Ekspordihind

(53) Kõik vaatlusaluse kontserni eksportivad tootjad müüsid toodangut ELi oma seotud kaubandusäriühingu kaudu, mille asukoht on väljaspool ELi. Algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt määrati ekspordihind tegelikult makstud või makstava hinna alusel, seega selle tootehinna alusel, millega seotud kaubandusäriühing müüs toote sõltumatule ostjale ELis.

2.3.4. Võrdlus

(54) Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise hindade alusel. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglaseks võrdlemiseks tehti kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 vastavaid kohandusi, et arvestada erinevusi, mis mõjutavad hinda ning hindade võrreldavust. Seetõttu tehti kohandusi, et vastavalt vajadusele ja tõendusmaterjalile võtta arvesse veo-, kindlustuse, käsitlemise, laadimise ja lisakulusid ning laenukulusid.

2.3.5. Dumpingumarginaal

(55) Dumpingumarginaal määrati kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kõikide eksportijate kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt.

(56) Sellise võrdlemise teel saadi dumpingumarginaal 14,2 % CIF-hinnast ELi piiril ilma tollimaksu maksmata.

2.4. Muutunud tingimuste püsivus

(57) Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt uuriti, kas asjaolud, mille põhjal määrati praegune dumpingumarginaal, on muutunud ja kas muutus on püsiva iseloomuga.

(58) Praegused järeldused on tehtud olukorras, kus vaatlusaluse kontserni esitatud turumajandusliku kohtlemise taotlus jäeti käimasoleval läbivaatamisel rahuldamata, kuid esialgses uurimises vaatluse all olnud seotud äriühingute kontserni liikme GT Enterprise suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist. Asjaolud, mis viisid erineva järelduse tegemiseni seisnevad esiteks selles, et käimasoleval läbivaatamisel uuriti nelja kontserni äriühingut, kuid esialgses uurimises üksnes äriühingut GT Enterprise. Hiljaaegu kontserni laiendati ja reorganiseeriti, tehti märkimisväärseid investeeringuid ning ei ole ette näha, et selline olukord võiks lähemas tulevikus korduda. Teiseks leiti GT Enterprise puhul, et äriühingu tava mitte pidada selget raamatupidamist, sellist, mida auditeeritakse vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamise standarditele, on väljakujunenud tava ning ei ole märke, et see võiks edaspidi muutuda. Ka põhikiri, mis lubab riigil äriühingut mõjutada, on jõus olnud pikka aega ning ei ole märke, et seda võidaks edaspidi muuta. Selliste asjaolude tõttu leiti, et kontserni seisund, mis ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele, on püsiv.

(59) Ekspordihinna osas näitas uurimine teatavat püsivust vaatlusaluse kontserni hinnapoliitikas pikema aja jooksul, sest hind, mis oli vaatlusalusel tootel ELis ja hind, mis sellel oli kolmandates riikides, ei erinenud märgatavalt ning need järgisid ühesugust suundumust 2007. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini. See kinnitab järeldust, et praegu arvutatud dumpingumarginaal on tõenäoliselt püsiv.

(60) Seetõttu leiti, et vaatlusaluse kontserni struktuur ja käitumine, ka need asjaolud, mille tõttu algatati käimasolev läbivaatamine, lähemas tulevikus tõenäoliselt ei muutu sedavõrd, et see võiks mõjutada käimasoleva läbivaatamise tulemusi. Seetõttu tehti järeldus, et muutunud olud on püsivad ja meetme kohaldamine praegusel tasemel ei ole enam piisav dumpingu korvamiseks.

3. DUMPINGUVASTASTE MEETMETE MUUTMINE

(61) Võttes arvesse järeldust, et dumping on suurenenud ning et muutunud olud on püsiva iseloomuga, jõuti seisukohale, et praegused meetmed ei ole enam piisavad kahjuliku dumpingu korvamiseks. Määrusega (EL) nr 492/2010 Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes kehtestatud meetmeid tuleks seega muuta äriühingu GT Enterprise osas ning samasugune tollimaks tuleks kehtestada teise sama kontserni eksportiva tootja suhtes määrust vastavalt muutes.

(62) Käesoleva läbivaatamisega ei saa kehtestada individuaalset kahjumarginaali, kuna see läbivaatamine piirdub GT Enterprise'i ja sellega vaatlusaluses kontsernis seotud äriühingute dumpingu uurimisega. Seetõttu võrreldi käesoleva läbivaatamisega määratud dumpingumarginaali esialgses uurimises leitud kahjumarginaaliga. Kuna viimati nimetatud marginaal ületas käesoleva läbivaatamisega määratud dumpingumarginaali, tuleks vaatlusalusele kontsernile kehtestada samal tasemel lõplik dumpinguvastane tollimaks kui käesoleva läbivaatamisega leitud dumpingumarginaal.

(63) Meetme osas otsustati, et muudetud dumpinguvastane tollimaks võiks olla samal kujul kui määrusega (EL) nr 492/2010 kehtestatud meetmed. Meetmete tõhususe tagamiseks ja hinnapettuste ärahoidmiseks otsustati, et on asjakohane kehtestada tollimaks teatava suurusega rahasummana kilo kohta. Lõpptulemusena peaks vaatlusaluse kontserni toodetud ja Euroopa Liitu müüdava vaatlusaluse toote impordile kehtestatud dumpinguvastane tollimaks, mis arvutatakse käesoleva läbivaatamisega määratud dumpingumarginaali järgi kui teatav summa kilo kohta, olema 0,23 eurot.

4. TEAVITAMINE

(64) Vaatlusalusele kontsernile ja teistele asjaga seotud osalistele on teatavaks tehtud olulised tõsiasjad ja seisukohad, mille kohaselt on kavas teha ettepanek muuta kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid.

(65) Rainbow kontsern esitas märkused lõpliku teavitamise kohta. Põhiliselt olid märkused seotud kaebuse tagasivõtmisega Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi impordi kohta toimuvas uurimises, mis piirdub kahe Hiina eksportiva tootjaga Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited („Fang Da kontsern”) („paralleelne menetlus”)[7]. Rainbow väitis, et kaebuse tagasivõtmine paralleelses menetluses peaks loogiliselt ja õiguslikult viima ka teiste Hiina tootjate vastu kehtestatud dumpinguvastaste meetmete lõpetamiseni või vähemalt Rainbow kontserni suhtes peetava käimasoleva läbivaatamise lõpetamiseni.

(66) Rainbow nõudis määrusega (EL) nr 492/2010 kehtestatud dumpinguvastaste meetmete lõpetamist, väites, et kuna puuduvad järeldused, et Fang Da import toimuks dumpinguhindadega ja/või Fang Da import põhjustaks kahju, on algmääruse artikli 9 lõike 5 mittediskrimineerimise sätte kohaselt nõutav kehtestatud dumpinguvastased meetmed lõpetada. Oma väite toetuseks viitas ta varasematele nõukogu määrustele, kus samaaegsed vahepealsed läbivaatamised teatavate riikide impordi suhtes olid lõpetatud ilma meetmeid kehtestamata, kui meetmete kehtestamisest oli loobutud dumpinguvastases uurimises, mis oli seotud ühesuguste toodete impordiga muudest riikidest (alumiiniumelektrolüütkondensaatorid[8], rauast või legeerimata terasest lehtvaltstooted[9]). Märgitakse, et need juhtumid on seotud uurimisega, mis hõlmas mitut riiki ning mittediskrimineerimise põhimõtet kohaldati mitmest riigist pärit impordi suhtes. Teiseks oli nendel juhtudel mõne riigi suhtes meetmete lõpetamise põhjus see, et teiste riikide suhtes meetmeid ei kehtestatud, kuna nõukogu ei võtnud õigusaktiga ettenähtud aja jooksul ettepanekut vastu (alumiiniumelektrolüütkondensaatorid, rauast või legeerimata terasest lehtvaltstooted). Niisiis kuigi osutatud juhtudel peeti vajalikuks dumpinguvastaste meetmete menetlemine samaaegsetes menetlustes lõpetada mittediskrimineerimise põhimõtte järgimise tõttu, ei ole need juhud olulised käesoleva läbivaatamise seisukohast. Järgmine viide oli naatriumglutamaadi[10] juhtumi käsitlusele, mille puhul kaebuse esitaja võttis tagasi oma kaebuse Brasiiliast pärit impordi kohta, kuigi leiti, et import toimub dumpinguhinnaga. Kõnealusel juhul kavandati mitte kiita heaks kaebuse tagasivõtmist, kuna leiti, et meetmete võtmine teiste riikide vastu olukorras, kus Brasiilia suhtes meetmeid ei võeta, oleks diskrimineeriv.

(67) Need kaks kõnealust juhtumit on küllaltki erinevad. Paralleelmenetluses võeti kaebus tagasi ning tehti otsus, et menetluse lõpetamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Käimasolevas läbivaatamises kaebust tagasi ei võetud ning leiti, et Rainbow kontserni dumping suurenes. Seetõttu ei kujuta kõnealuse kontserni puhul tollimaksu suurendamine endast diskrimineerimist.

(68) Rainbow kontsern nõudis veel, et kaebuse tagasivõtmisel tuleks käimasolev läbivaatamine Rainbow kontserni suhtes lõpetada, kuna ühe ja sama protseduurilise dokumendi alusel on algatatud kaks menetlust, mis hõlmavad sama uurimisperioodi ning kaebuse esitaja käsitles kaebuses Fang Da kontserni ja Rainbow kontserni kõikidel praktilistel eesmärkidel koos.

(69) Teiseks väitis kontsern, et vaatamata sellele, et Fang Da kontserni suhtes on algatatud uurimine algmääruse artikli 5 kohaselt, on Fang Da kontserniga seotud impordi ja Rainbow kontserniga seotud impordi suhtes käimasolev uurimine õiguslikult ja kõikidel praktilistel eesmärkidel sisuliselt üks ja sama uurimine. Lõpuks väitis kontsern, et võttes arvesse menetluse ja uurimise erinevust, mis tuleneb algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatust, järeldub sellest, et Fang Da kontserni suhtes toimus tegelikult menetlus, kuigi esialgse uurimisega kontsernile kohaldatud tollimaksumäär oli null. Seetõttu peaks Fang Da kontserniga seotud impordi suhtes esitatud kaebuse tagasivõtmine viima ka Rainbow kontserni suhtes käimas oleva uurimise lõpetamiseni.

(70) Selle kohta märgitakse, et kaebuse esitaja esitatud dokument kujutab endast algmääruse artikli 5 kohast dumpinguvastase uurimise kaebust ning käesolevat algmääruse artikli 11 lõike 3 kohast vahepealse läbivaatamise taotlust. Ka esitas ta piisavalt tõendeid kummagi menetluse eraldi algatamise põhjendamiseks. Tõepoolest, komisjon algatas artikli 5 kohase uurimise ning vahepealse läbivaatamise kahe eraldi algatamisteatega. Niisiis on algmääruse artikli 5 kohaselt algatatud dumpinguvastane uurimine ja algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt algatatud vahepealne läbivaatamine kaks eraldi menetlust.

(71) Rainbow kontsern esitas veelgi vastuväiteid spekulatsioonidega kaebuse tagasivõtmise võimalike põhjuste kohta. Kuna need on hüpoteetilised ja ei ole asjaga seotud, ei saa nendele vastata ja need lükatakse tagasi.

(72) Lõpuks teatas Rainbow kontsern, et komisjon on silmanähtavalt rikkunud kontserni õigust saada kümme päeva aega, et esitada märkusi lõpliku teavitamise kohta, sest mittekonfidentsiaalne tagasivõtmise teade avalikustati alles 7 päeva enne märkuste esitamise lõpptähtaega.

(73) Nagu selgitatud põhjenduses 70, on artikli 5 kohaselt toimuv uurimine, millega seoses Rainbow kontsernile lähetati teave kaebuse tagasivõtmise kohta, käimasoleva läbivaatamisega võrreldes eraldi menetlus. Rainbow kontsern on artikli 5 kohaselt toimuva läbivaatamise seisukohalt huvitatud isik ja sellel põhjusel teavitati teda kaebuse tagasivõtmisest. Kõnealune teade ei ole käimasoleva läbivaatamise lõplik teavitamine. Rainbow kontsernil oli 30 päeva aega, et esitada käimasolevas menetluses märkusi lõpliku teavitamise kohta. Seega ei ole rikutud tema õigust saada piisavalt aega märkuste esitamiseks.

(74) Kokkuvõtteks märgitakse, et saadud märkused ei olnud sellised, mille põhjal oleks tulnud muuta tehtud järeldusi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga muudetakse nõukogu määruse (EL) nr 492/2010 artikli 1 lõikes 2 esitatud tabeli osa:

Riik || Äriühing || Tollimaksu määr (eurot kilogrammi kohta) || TARICi lisakood

Hiina Rahvavabariik || Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Hiina Rahvavabariik || 0,11 || A473

järgmisega:

Riik || Äriühing || Tollimaksu määr (eurot kilogrammi kohta) || TARICi lisakood

Hiina Rahvavabariik || Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Hiina Rahvavabariik; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd., No. 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Hiina Rahvavabariik || 0,23 || A473

.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

president

[1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

[2] ELT L 72, 11.3.2004, lk 1.

[3] ELT L 140, 8.6.2010, lk 2.

[4] ELT C 50, 17.2.2011, lk 6.

[5] Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group Co. Ltd. v. nõukogu, Esimese Astme Kohtu 17. juuni 2009. aasta otsus kohtuasjas T-498/04, lõige 92.

[6] Vt määrus (EL) nr 492/2010 (ELT L 140, 8.6.2010, lk2).

[7] ELT C 50, 17.2.2011, lk 9.

[8] EÜT L22, 27.1.2000, lk 1, põhjendused 134 ja 135

[9] ELT L294, 17.9.2004, lk 3.

[10] EÜT L264, 29.9.1998, lk 1.