ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 5.2.2007 
KOM(2007) 39 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE 
püügivõimsuse ja -koormuse näitajate pa randamise kohta ühise kalanduspoliitika 
raames 
 
ET 2   ET KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE 
püügivõimsuse ja -koormuse näitajate pa randamise kohta ühise kalanduspoliitika 
raames 
Sisukord 
1. Teatise eesmärk............................................................................................................ 3  
2. Püügivõimsuse ja püügikoormuse määratlus............................................................... 3 2.1. Püügivõimsus .............................................................................................................. .3  
2.2. Püügikoormus .............................................................................................................. 3 
3. Püügivõimsuse kvantifitseerimine ............................................................................... 4 3.1. Laeva omadustel põhinevad püügivõimsuse näitajad.................................................. 4 3.1.1. Kalalaeva mahutavus ................................................................................................... 4 3.1.2. Kalalaeva mootori võimsus.......................................................................................... 5 3.1.3. Muud laeva omadustel põhinevad püügivõimsuse näitajad......................................... 6 3.2. Püügivahenditel põhinevad püügivõimsuse näitajad ................................................... 6 3.2.1. Püügivahendite liik ja suurus. Tõhusus ja selektiivsus ................................................ 6 3.2.2. Traalide püügivõimsuse näitajad.................................................................................. 7 3.2.3. Õngejadade püügivõimsuse näitajad............................................................................ 7 3.2.4. Nootade püügivõimsuse näitajad ................................................................................. 7 3.2.5. Lõksude püügivõimsuse näitajad ................................................................................. 7 3.2.6. Nakkevõrkude ja abarate püügivõimsuse näitajad....................................................... 7 3.2.7. Kontroll ja rakendamine............................................................................................... 7 4. Tehnoloogia areng........................................................................................................ 8 5. Kalapüük .................................................................................................................... .. 9 
5.1. Kalapüügi mõiste ......................................................................................................... 9  
5.2. Kalapüügi registreerimine ja  järelevalve; püügipäevik................................................ 9 
6. Edasised sammud....................................................................................................... 10 7. Järeldused.................................................................................................................. . 11 
 
ET 3   ET 1. TEATISE EESMÄRK  
Ühise kalanduspoliitika korraldamise peamis teks vahenditeks on laevastike püügivõimsuse 
kohandamine olemasolevate kalapüügivõimalustel e ja püügikoormuse piiramine, kui see on 
vajalik kalavarude kaitseks. 
Käesoleva teatise eesmärk on algatada arut elu selle üle, kuidas oleks kõige sobivam 
püügivõimsust ja püügikoormust ühise kala nduspoliitika raames kvantifitseerida. 
2. PÜÜGIVÕIMSUSE JA PÜÜGIKOORMUSE MÄÄRATLUS  
2.1. Püügivõimsus 
Püügivõimsust määratletakse laeva või laevade rühma suutlikkusena kala püüda.1 
Püügivõimuse kvantifitseerimisel võib  kasutada kaht lähenemisviisi. 
Majandusliku lähenemisviisi korral võrdub laeva või laevade rühma püügivõimsus 
maksimaalse väljundi  ehk maksimaalse kala kogusega, mida teatava aja jooksul on 
potentsiaalselt võimalik püüda, tingimusel et laevas id kasutatakse täielikult ja et kalavarude 
olukord on jätkuvalt hea. 
Teise lähenemisviisi korral, mida kalanduse juhtimisel tavaliselt kasutatakse, põhineb 
püügivõimsuse kvantifitseerimine laevas tiku potentsiaalil toota kalandusele sisendit  
kalastussuremuse tekitamisena. Selline maks imaalse potentsiaali kvantifitseerimine võib 
põhineda laeva või püügivahendite omadustel. Kõnealuseid laeva või püügivahendite omadusi 
võib nimetada ka püügivõimsuse parameetriteks. 
Ühise kalanduspoliitika raames on püügivõimsus t seni kvantifitseeritud laeva omaduste 
põhjal. Kõnesolevat lähenemisviisi hakati kasutama 1980ndate alguses, mil võeti vastu 
esimesed mitmeaastased arendusprogrammid. Tollal valitud püügivõimsuse näitajad olid 
laeva mahutavus ja mootori võimsus ning  need on lisatud ühise kalanduspoliitika 
algmäärusse,2 millega on ette nähtud ka võimalus määratleda püügivõimsust püügivahendite 
arvu ja/või suuruse järgi. 
2.2. Püügikoormus 
Ühenduse õiguses määratletakse kalalaeva püüg ikoormust tema püügivõimsuse ja -tegevuse 
näitajana. Laevade rühma puhul määratletaks e püügikoormust kõigi laevade püügikoormuste 
summana.  
Püügikoormust võib käsitleda energiatoitena , kus püügivõimsus esindab energiat ja 
püügitegevus aega, mille jooksul seda energiat  kasutatakse. Eriti lihtne on see juhul, kui 
püügivõimsust määratletakse mootori võimsusena (vt punkt 3.1.2). 
                                                 
1 Gréboval, D. (toim.) Püügivõimsuse korraldamine. Valik aluskontseptsioone ja -küsimusi käsitlevaid 
artikleid. FAO kalanduse tehniline doku ment nr 386. Rooma, FAO, 1999. 
2 Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava 
kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) artikkel 3. 
 
ET 4   ET 3. PÜÜGIVÕIMSUSE KVANTIFITSEERIMINE  
3.1. Laeva omadustel põhinevad püügivõimsuse näitajad  
Tavapäraselt kvantifitseeritakse püügivõims ust laeva omaduste põhjal. Kõnealune 
lähenemisviis on lihtne ja vähemalt mahutavus e osas suhteliselt hõlpsasti rakendatav. 
Mahutavus ja mootori võimsus on kaks kõige sagedamini kasutat ud näitajat, kuigi neile leidub 
ka alternatiive.  
3.1.1.  Kalalaeva mahutavus 
Laeva mahutavus sõltub kõigi või osa tema  suletud ruumide mahust. Laeva mahutavuse 
arvutamiseks on mitmeid võimalusi, mis erinev ad üksteisest eeskätt arvutamisel arvesse 
võetava mahu poolest. 
Ühise kalanduspoliitika algusaegadel kohaldasid  liikmesriigid mahutavuse mõõtmiseks eri 
norme. Üksnes rahvusvahelisi reise tegevaid üle 24 meetri pikkusi laevu mõõdeti terves 
ühenduses ühise süsteemi alusel, kuna ne nde suhtes kehtis Londoni konventsioon.3 
1994. aastal võttis nõukogu vastu mahutavuse praeguse määratluse, mida kohaldatakse kõigi 
ühenduse kalalaevade suhtes.4 Laevade puhul, mille kogupikkus on vähemalt 15 meetrit, 
arvutatakse mahutavus Londoni konventsiooni s määratletud suletud ruumide kogumahu 
põhjal ning alla 15 meetri pikkuste laevade puhul kasutatakse suletud ruumide kogumahu 
asemel laevakere hinnangulist mahtu (pikkus, laius ja sügavus). 
Alates 2003. aasta lõpust on kõiki ühenduse laev asid mõõdetud ühise mahutavuse määratluse 
kohaselt. See on ühise kalanduspolii tika oluline saavutus. Ent aeg-a jalt paluvad kalurid jätta 
teatavad laeva ruumid mahutavuse arvutamisest või isegi laevastiku koosseisu arvamisest / 
koosseisust väljaarvamise kavast5 välja. Komisjoni arvates oleks see samm tagasi, mis 
kahjustaks praegusi püügivõimsuse reguleeri mise meetmeid. Varem mõõdeti mahutavust 
liikmesriikides eri viisidel, kuid ühiseks jooneks  oli asjaolu, et laev a teatavaid ruume ei 
võetud arvutamisel arvesse. See muutis süsteem i keeruliseks ja õhutas ruumide kasutamist 
valesti deklareerima, et vana laeva oleks võimalik asendada suuremaga. 
Kogemused näitavad, et praegu kasutatav mahuta vuse määratlus on rahuldav ja seda ei ole 
kavas põhjalikult muuta. 
Sellest hoolimata võib ühenduse ma hutavuse mõõtmise standardit  teataval määral siiski 
täiustada, määratledes näiteks kogumahut avuse arvutamisel nõutava täpsuse või mahu 
arvutamise viisid teatavatel j uhtudel, näiteks alla 15 meetri  pikkuste katamaraanide puhul.  
                                                 
3 Londonis 1969. aastal sõlmitud rahvusvaheline laevade mõõtmise konventsioon.  
4 Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2930/86 kalalaevade omaduste määratlemise kohta. Nõukogu 22. detsembri 
1994. aasta määrus (EÜ) nr 3259/94, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2903/86 kalalaevade omaduste määratlemise kohta. Komisjoni 20. märtsi 1995. aasta otsus nõukogu määruse (EMÜ) nr 
2930/86 (kalalaevade omaduste määratle mise kohta) lisa rakendamise kohta. 
5 Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikliga 13 kehtestatud laevastiku koosseisu arvamise / 
koosseisust väljaarvamise kavale tuleb kompenseerida liikmesriigi laevastikus kasutuselevõetud uus 
püügivõimsus vähemalt samaväärse (nii mahult kui ka mootori võimsuselt) püügivõimsuse 
kõrvaldamisega. 
 
ET 5   ET Praegu kehtivad sätted on kehtestatud kolmes juriidilises tekstis – nõukogu määrus (EMÜ) nr 
2930/86, nõukogu määrus (EMÜ) nr 3259/94, millega mu udetakse eespool osutatud määrust, 
ja komisjoni rakendusotsus 95/84/EÜ. Ühenduse  õiguse lihtsustamiseks teeb komisjon 
ettepaneku võtta vastu uus ühendatud nõukogu määrus, kus määratletakse kalalaevade 
omadused ja mis asendaks praegu kehtivad eeskirjad.  
3.1.2.  Kalalaeva mootori võimsus 
Ühenduse õiguses6 määratletakse mootori võimsust pide val töörežiimil iga mootori hoorattalt 
mõõdetud maksimaalvõimsuste summana, mida saab rakendada laeva liikumapaneva jõu tekitamiseks. Seega tähendab kalalaeva m ootori võimsus ühenduse õiguse kohaselt selle 
veojõudu.  
Laevad kasutavad ka võimsust, mida tavaliselt nimetatakse abivõimsuseks. Abivõimsust võib 
määratleda pardale paigaldatud koguvõimsusen a, mida veojõu määratlus ei hõlma. 
Abivõimsusest kaetakse järgmised vajadused : käitamisega seotud seadmed (pumbad, rool 
jms), kalapüügiseadmed, kala töötlemise ja sä ilitamise seadmed, majutus (valgustus, küte, 
toiduvalmistamine) ja kalastamiseks või navi geerimiseks kasutatavad elektroonikaseadmed. 
Abivõimsuse osakaal kalalaeva koguvõimsus es on muutunud märkimisväärseks, eeskätt 
suurte traallaevade puhul. Suur enenud abivõimsus võimaldab kasutada suuremaid võrke ja 
püüda kala väga sügaval. Seepärast teeb komisjon liikmesriikidele ettepaneku hõlmata abivõimsus püügivõimsuse määratlusse. 
Praegu kasutataval mootori võimsuse mõõtmise ja sertifitseerimise süsteemil on tõsiseid 
puudusi. Mootori võib sertifit seerida oluliselt väiksema  võimsusega, kui on selle 
maksimumvõimsus pideval töörežiimil. Ma dalam võimsusklass (vähendatud võimsus) 
saavutatakse seeläbi, et moot ori sertifitseerimise ajal reguleeritakse sissepritsesüsteemi. 
Kõnealust reguleerimist on võimalik hõlpsalt ta gasi pöörata ja selle tulemusel on pardale 
paigaldatud mootori tegeliku võims use üle praktiliselt võimatu järe levalvet teostada või seda 
kontrollida. 
Komisjon töötab uue mootori võimsuse sertifitse erimise süsteemi leidmise nimel, mille puhul 
sertifitseeritud võimsus vastaks tegelikule ma ksimumvõimsusele pideval töörežiimil; selle 
tulemusel antakse sarnastele m ootoritele sarnane võimsusklass. 
Küsimus on tehniliselt keeruline ja seda ei ole võimalik lahendada ilma mootoritootjate, 
klassifikatsiooniühingute ja liikmesriikides se rtifitseerimismenetluse eest vastutavate 
valitsusasutustega koostööd tegemata. 
Võimsuse sertifitseerimise uue süsteemi rake ndamine nõuab uusi õigusnorme, mis asendaksid 
nõukogu määruse (EMÜ) nr 2930/86 artikli 5. Uued sätted peaksid püügi võimsuse määratluse 
osana hõlmama ka abivõimsuse määratlust. Komisjon kavatseb võtta mootorivõimsuse 
sertifitseerimise aluseks MARPOLi konventsiooni
7 IV lisa sätete alusel väljaantud 
lämmastikoksiidide heidet käsitleva olemasolev a sertifikaadi, kuid kõnesolev lahendus vajab 
täiendavat tehnilist hinnangut. 
                                                 
6 Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2930 /86 (kalalaevade omaduste määra tlemise kohta) artikkel 5. 
7 1973. aasta rahvusvaheline konventsioon laevade põhjustatud merereostuse vältimiseks, muudetud 
sellega seotud 1978. aasta protokolliga (MARPOL 73/78). 
 
ET 6   ET 3.1.3.  Muud laeva omadustel põhinev ad püügivõimsuse näitajad 
Kasutada võib ka muid laeva omaduste l põhinevaid püügivõimsuse näitajaid, kuigi 
mahutavuse ja mootori võimsusega võrreldes ei paku need ilmselt eriti lisandväärtust: 
Mõnikord kasutatakse kalalaeva kande võime näitajana kalatrümmide mahtu . Põhjalähedaste 
kalade püügi puhul ei tundu kõnealun e näitaja olevat eriti asja kohane, kuna kalatrümmid on 
harva täiesti täis. Pelaagilised traallaevad ja  seinerid on seevastu sunnitud oma püügireise 
kalatrümmide suurusest tingituna sageli pool eli jätma. Ent kõnesole v näitaja on tihedalt 
seotud laeva mahuga (st kogumahuta vusega) ja selle üle on rask e järelevalvet teostada.  
Püügivõimsuse sobiliku näitajana võ ib kaaluda ka külmutusvõimsust . Külmutusvõimsus on 
kala mass, mida saab ühe ajaühiku jooksul külmutada, ja see on teatava kalapüügi puhul 
piirav tegur. Kuid külmutusvõimsust oleks väga keeruline sertifitseerida ja jälgida. Külmutusvõimsuse asendajana saaks kasutada abivõimsust, sest külmutamisprotsess nõuab 
palju energiat; see oleks v eel üks argument abivõimsuse lisamiseks laeva püügikoormuse 
arvutamisse. 
Traallaevadele on sobivaks näitaj aks pakutud tõmbejõudu pollaril
. Seda määratletakse 
maksimaalse jõuna, mida laev võib rake ndada kinnitatud punkti tõmmates. Tõmbejõudu 
pollaril on alati kasutatud kokkule ppelise väärtusena puksiirlaevad e (ja sageli traallaevade) 
puhul ning selle mõõtmiseks on olemas st andardmeetodid. Ent tõmbejõu mõõtmine on 
kulukas ja ka seda mõjutab mootori võimsuse valesti deklareerimise probleem: kui mootori 
võimsust vähendataks, oleks ka tõmbejõu mõõdetud näit madalam. 
3.2. Püügivahenditel põhinevad püügivõimsuse näitajad 
3.2.1.  Püügivahendite liik ja suurus. Tõhusus ja selektiivsus 
Püügivahendite omadusi, eelkõige nende suurust võib käsitleda näitajana, mis kajastab laeva 
potentsiaalset võimet tekitada kalastussu remust. Kui on selgelt määratletud nende 
püügivahendite liik ja suurus, mida kaluri d võivad teatava kala püügi puhul kasutada, on 
püügivõimsust kõnealuse teabe põhja l lihtsam kvantifitseerida. 
Tõhusus ja selektiivsus  
Püügivahendite omadused, mis mõjutavad nende tõhusust (üldine suutli kkus kala püüda) ja 
nende selektiivsust (suutlikkus teha vahet eri li iki või eri suurusega kaladel), ei ole selgelt 
eristatud. Komisjon teeb ettepaneku, mille  kohaselt püügivahendite liiki ja suurust 
käsitletakse tõhususega ja seega kalapüüdm ise potentsiaali ehk püügivõimsusega seotud 
teguritena, samas kui püügivahendite teatavaid om adusi, nagu näiteks võrgusilma suurust või 
eraldamisvahendeid tuleks käsitleda selektiiv sust mõjutavate teguritena. Kuigi kõnesoleva 
lähenemisviisi puhul on tegemist lihtsusta misega, aitab see eristada püügivõimsuse 
piiramisele suunatud reguleerivaid meetme id selektiivsuse tõhustamisele suunatud 
meetmetest. 
Komisjon võtab seda arvesse püügivõimsuse re guleerimise ja tehniliste kaitsemeetmete 
valdkonnas kavandatavate õigusakti de ettepanekute koostamisel. 
 
ET 7   ET Püügivahendite liik  
Püügivõimsuse kvantifitseerimisel püügivahend ite põhjal võib olla kasulik jagada 
püügivahendid kahte rühma olenevalt sellest, kas need on pidevalt laeva külge kinnitatud või 
mitte. Kui püügivahendid on pidevalt laeva kü lge kinnitatud, saab nende kalastamise aja 
hinnanguliselt määrata laeva mere l viibitud aja põhjal. Kõnealune olukord kehtib traalide ja 
nootade ning teatavat liiki õngejadade puhul . Kui püügivahendid jäetakse püügikohta, samal 
ajal kui laev paigaldab muid püügivahendeid võ i läheb tagasi sadamasse, ei pruugi kalapüügi 
aja või püügitegevuse m õõtmine sõltuda laeva merel viibit ud ajast ning seda on keerulisem 
mõõta. Kõnealune olukord kehtib na kkevõrkude, abarate või lõksude puhul. 
3.2.2.  Traalide püügivõimsuse näitajad 
Traalpüük  seisneb põhimõtteliselt vee filtreerimises. Võttes sõltuvalt sihtliigist arvesse 
optimaalset traalimiskiirust, võimaldab ruutmeetrites (m2) mõõdetud võrgu avause pindala 
püügivõimsust mõistlikult kvantifitseerida. 
Eespool kirjeldatud võrgu avause pindala on iseloomulik põhjatraalid ele ja pelaagiliste 
traalidele. Piimtraalide iseloomulik omadus on piimi pikkus, mis määrab seda liiki traali 
avause pindala. 
3.2.3.  Õngejadade püügivõimsuse näitajad 
Õngejadade püügivõimsust võib kvantifitseer ida õngekonksude arvu või õngejada pikkuse 
kaudu, kui õngekonksude vahe on püsiv. 
3.2.4.  Nootade püügivõimsuse näitajad 
Seinnootade püügivõimsuse määramisel võib lä htuda võrgu kogupikkusest, kuna võrgu 
sügavus sõltub sihtliigist. Tähelepanu tule b pöörata peibutuspüügiva henditele, mis võivad 
püügivõimsust sellisel määral suurendada, et se da on keeruline mõõta. Noodad on alati laeva 
külge kinnitatud.  
3.2.5.  Lõksude püügivõimsuse näitajad 
Lõksudega kalapüügi püügivõimsust võib kvantif itseerida lõksude arvu ja suuruse kaudu. 
Lõksude muud omadused, nagu näiteks nende kuj u, avauste suurus ja kasutatud materjali 
teatavad tunnused sõltuvad suures osas konkr eetsest kalapüügist ja neid võib määratleda 
tehniliste meetmetena. 
3.2.6.  Nakkevõrkude ja abarate püügivõimsuse näitajad 
Kõnealuste võrkude püügivõimsus on otseselt se otud nende suurusega, seega on sobilikeks 
püügivõimsuse näitajateks võrkude arv ning nende  pikkus ja sügavus. Selle asemel võib 
kasutada ka iga võrgu pindala. Võrgusilma suurus ja muud oma dused täpsustatakse tehniliste 
meetmetena.  
3.2.7.  Kontroll ja rakendamine 
Üldiselt nõustutakse, et sellist süsteem i, mille puhul püügivõimsust või püügikoormust 
reguleeritakse püügivahendite näitajate põhjal, on keerulisem jälgida ja rakendada kui laeva 
omadustel põhinevat süsteemi. Süsteemi tõhususe tagamiseks on vaja, et ametivõimud ja 
 
ET 8   ET sidusrühmad oleksid selle rakendamisele pühendunud. See on võimalik üksnes selgelt 
piiritletud kalastusvööndis ja selgelt määra tletud laevade rühma puhul, millel on ideaaljuhul 
püügipiirkonnale ligipääsemise ainuõigus. 
4. TEHNOLOOGIA ARENG  
Üks laeva omadustel põhinevate püügivõimsuse näitajate peamisi puudusi on asjaolu, et 
nende puhul on keeruline arve stada tehnoloogia arengu mõju. 
On üldtunnustatud tõsiasi, et praegu püüab kesk misel tehnikatasemel laev oluliselt suurema 
koguse kui samaväärse mahutavusega laev 30 aas tat tagasi. Kõnesolevat ilmingut on siiski 
raske kvantifitseerida. Mõne uuringu kohaselt t õuseb tootlikkus tehnoloogilistest uuendustest 
tingituna 1–3% aastas8 või teatava kalapüügi puhul isegi rohkem. Tehnoloogilised täiustused, 
mis on tegeliku püügivõimsuse kasvule kaasa aidanud, on näiteks: 
– reguleeritava sammuga sõukruvide või düüs ide kasutamine ei suurenda laeva 
mootori võimsust, nagu on sätestatud ühe nduse õiguses, kuid see tõstab võimsuse 
kasutamise tõhusust. Samasuguse moot ori võimsuse juures võib traalimisel 
saavutada suurema tõmbe või suurema liikumiskiiruse; 
– elektroonikaseadmed kalaluure seadmete või püügivahendite asendi kontrollimise 
vahendite näol on näited laeva tõhususe tä iustamisest, mida ei saa mõõdetavate 
parameetritega kajastada. Sama kehtib el ektrooniliste seadmete kohta traali asendi 
kontrollimiseks, mis muudavad kontrollimise palju tõhusamaks; 
– üks näide on ka satelliidiandmete kasu tamine tuunivarude tõenäolise asukoha 
kindlaksmääramiseks. Kõnealune tehni ka võimaldab tuunipüügilaevadel 
vähendada otsimiseks kuluvat aega, mille arvel kasvab kalastamisaeg ja seega suureneb saak ühe püügireisi kohta; 
– võimsamad tekiseadmed võimaldavad laev al võrku päeva jooksul rohkem pardale 
hiivata, misläbi kasvab tegelik püük sa mas kui laeva suurus, tema veojõud ja 
kalastamiseks kulutatud päevade arv ei muutu; 
– traalide konstruktsioon i on mitmel viisil parandatud, et vähendada jõudu, mis on 
vajalik nende tõmbamiseks läbi vee. Tugevam materjal võimaldab peenemate kiudude kasutamist ja seega ei kujuta tr aal vees liikudes nii suurt takistust. 
Takistuse vähendamiseks on täiustatud ka traallaudade ja traali kuju 
hüdrodünaamilisi omadusi, mis võimaldab laeval kasutada suuremat traali. 
Tehnoloogia arengu mõju püügivõimsusele on tõenäo liselt liiga keeruline küsimus, et seda 
selgesõnaliselt kalanduse juhtimise meetmetesse hõlmata. Püügivahendite liigil ja suurusel 
põhineva püügivõimsuse reguleerimise eeliseks on probleemide osaline vältimine piirangute 
seadmisega püügivahendite tasandil. 
                                                
 
8 Aruanne kalapüügi tõhususe ja tootlikkuse kohta. ICESi kalandustehnika ja kalade käitumise töörühma 
aruanne 2004. 
 
ET 9   ET Standardiseerimine ja tehnoloogia areng  
Püügivõimsuse ja püügikoormuse kvantifitseerim ise ja piiramisega püügivahendite omaduste 
põhjal kaasneb püügivahendite liik ide, suuruse ja muude tunnuste, nagu näiteks võrgusilma 
suuruse ja õngekonksu kuju teatav standardisee rimine. Kõnealune standardiseerimine võib 
piirata tehnoloogia arengut ja selles t tulenevalt püügivahendite tõhusust. 
5. KALAPÜÜK  
5.1. Kalapüügi määratlus 
Kalapüüki määratletakse ajana, mille jooksul laeva püügivõimsust tegelikult kasutatakse. 
Ühenduse õiguse kohaselt tähendab kalapüük laeva püügitegevust ja seda mõõdetakse 
päevades. Teatava kalastamise puhul saaks seda  siiski täpsemalt määratleda püügivahendite 
kasutamise aja põhjal. 
Laeva püügitegevus  
Praegu kohaldatakse kõnesolevat mõistet tursa- ja merluusivar ude taastamiskavade ning 2006. 
aasta lubatud kogupüügi ja kvootide määruse II lisa suhtes, kus laeva püügitegevust 
arvestatakse piirkonnas viibimis e ja sadamast äraoleku päevad ena. Samuti kohaldatakse seda 
püügikoormuse arvutamise suhtes ühenduse lä äneosa vetes kasutatava korra alusel,9 mille 
puhul püügitegevust määratletakse selgelt pi iritletud piirkonnas viibimise ajana. Oma 
püügipiirkonna läheduses baseeruvate laevade puhul on kaks eespool esitatud määratlust 
samaväärsed. 
Lisaks eespool esitatud määratlusele tuleb ka lapüügi eeskirjades selgelt ette näha päevade 
arvu arvutamise viis. Näiteks tuleb näha ette, kas päevade arvuna käsitletakse kalendripäevasid või tundide ar vu jagatud 24ga, ning selgitad a, kuidas toimida osaliste 
päevadega. 
Püügivahendite kasutamise aeg. Veesoleku aeg
 
Täpsem ja teoorias ka parem näitaja kalapü ügi mõõtmiseks oleks tegelik kalastamisele 
kulunud aeg, st aeg, mille jooksul püügivahendeid  vees kasutatakse ehk veesoleku aeg. Ent 
seisevpüüniste veesoleku aja täpne jälgimine on harilikult keeruline või kallis, kuna lõksud, võrgud ja muud seisevpüünised saab selleks ajaks ve tte jätta, kui laev lä heb mujale või naaseb 
sadamasse. Samuti võib sellised püünised asetada üks laev ja välja tõmmata teine, ning need 
võib paigaldada ka püsivalt. 
5.2. Kalapüügi registreerimine ja järelevalve; püügipäevik 
Püügipäevik peaks põhimõtteliselt võimaldama registreerida kõik andmed, mis on vajalikud 
kalapüügi eri viisidel arvutamiseks. Kapten id peaksid sinna kandma vajalikud andmed 
sõltuvalt püügirežiimist, mille alusel nad kalastavad. Kalapüügiga seoses on olulised kahte liiki andmed: 
                                                
 
9 Nõukogu 4. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1954/2003, mis käsitleb teatavate ühenduse 
kalastuspiirkondade ja kalavarudega seotud pü ügikoormuse korraldamist ning millega muudetakse 
määrust (EÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 685/95 ja (EÜ) nr 2027/95. 
 
ET 10   ET (a) laeva käsitlevad andmed: geogr aafiline asukoht eri aegadel; 
(b) püügivahendeid käsitlevad andmed: veesoleku aeg püügikordade kaupa. 
Järelevalve teostamine laeva püügitegevuse ül e peab tuginema püügipäevikusse kantud ja 
laevaseiresüsteemi kaudu saadud andmetel. El ektroonilise püügipäeviku kasutuselevõtmine 
tulevikus suurendab kalapüügi täpse ja  õigeaegse järelevalve võimalusi.  
6. EDASISED SAMMUD  
Praegu kasutatavate püügivõimsuse näitajate ga seoses leiab komisjon, et kalalaeva 
mahutavuse määratlus on piisav ja seda rakend atakse nõuetekohaselt ning seega ei ole seda 
vaja oluliselt muuta. Kalalaevade mootori võimsu se sertifitseerimine seevastu ei ole rahuldav. 
Komisjoni talitused jätkavad arutelus id liikmesriikide, mootoritootjate, 
klassifikatsiooniühingute ja ka lurite esindajatega, et tä iustada praegust nõukogu määrusega 
(EMÜ) nr 2930/86 (kalalaevade omaduste  määratlemise kohta) kehtestatud 
sertifitseerimissüsteemi. 
Püügivahendite suurusel ja omadustel põhinevate püügivõimsuse ja -koormuse näitajate 
vastuvõtmise osas ei ole selliseid samme v eel astutud. Küsimus on äärmiselt tehniline ja 
nõuab ülimalt täpset järelevalvet ja kontro lli ning seega edasisi nõudpidamisi kõnealuse 
võimaluse nõuetekohaseks hindamiseks. 
Püügivahenditel põhinevate püügivõimsuse ja -koormuse piirangute rakendamiseks võiks 
kõige paremini sobida kalapüük, mis on praegu kindlaks määratud püügipiirkonna, sihtliigi ja 
püügivahendite liigi järgi. Kõnealuse kalapüügi puhul võib püügiload ette näha maksimaalse 
püügitegevuse vormis, mida teostatakse tä pselt määratletud l iiki ja suurusega 
püügivahenditega (standardiseerimine). Siiski on mitmeid küsimusi, mida tuleb käsitleda enne 
kõnesoleva lähenemisviisi rake ndamist ühenduse õigusaktides: 
• ühilduvus praeguste püügikoormuse piirangute ja  laeva omadustel, st mahutavusel ja 
mootori võimsusel põhinevate  püügilubade väärtusega; 
• laeva omadustel põhinevate püüg ikoormuse piirangute kõrvaldamise võimalus juhul, kui 
kohaldatakse üksnes püügivahenditel põhinevat reguleerimissüsteemi. Teisisõnu, kas oleks 
võimalik seada sisse püügilubadel põhinev süsteem laevade mootori võimsusest või 
mahutavusest sõltumata?  
• lõpuks tuleb lahendada sellise püügikoormuse reguleerimise süsteemi hõlmamine 
ühenduse õigusega kehtestatud üldiste püügivõ imsuse piirangute süsteemi (laevastiku 
koosseisu arvamise / koosseisust väljaarvamise kava). 
Kõnealuse arutelu tulemusi oodates leiab komisjon, et palj ude Euroopa riikide kalanduse 
praegune olukord õigustaks igal juhul meetmete võtmist, millega välditakse tehnoloogia arengust ning püügivahendite suuruse ja arvu kasvust tingitud püügikoormuse edasist kasvu. 
Tegevuskava
 
Seoses mootori võimsuse sertifitseerimise ja  mahutavuse mõõtmisega kavandatakse järgmisi 
meetmeid: 
 
ET 11   ET • ettepanek ühendada mahutavuse mõõtmi st käsitlevad sätted, mis praegu 
sisalduvad nõukogu määruses (EMÜ) nr 2930/86 kalalaevade omaduste 
määratlemise kohta; 
• nõupidamiste jätkamine mootoritootjate ja klassifikatsiooniühi ngutega, et määrata 
kindlaks parim tehniline lahendus mootori võimsuse sertifitseerimiseks, ning järgnev kogemuste vahetamine liikmesriikide ekspertidega. Kõnesolevate arutelude põhjal esitab komisjon ettepa neku uute mootori võimsust käsitlevate 
õigusnormide kohta. 
Seoses püügivahendite omaduste kasutamisega püügivõimsuse ja -koormuse näitajatena võtab 
komisjon järgmised meetmed: 
• Juhtumiuuringud.  Liikmesriigid on riiklikul, pi irkondlikul või kohalikul tasandil 
seadnud püügivahendite liigile ja suurus ele arvukaid piiranguid. Kõnesolevate 
meetmete kohaldamisel saadud kogemu sed moodustavad väärtusliku aluse, 
millest lähtuvalt arutleda võimalust rakendada kõnealuseid meetmeid ühenduse 
tasandil. Esimese ülesandena alustab ko misjon alates 2007. aast ast liikmesriikidelt 
teabe kogumist selliste süsteemide omaduste  kohta. Järgnevalt viiakse läbi uuring 
ühe või mitme kõnesoleva reguleerimiskava tulemuste analüüsimiseks. 
• Nõupidamine liikmesriikide, sidusrühmade ja teadlastega.  Komisjon kavatseb 
2007. aasta jooksul võtta ühendust ja kor raldada kohtumisi sidusrühmade ja 
teadlastega, et määrata kindlaks kalapüük, m ille suhtes saab käesolevas teatises 
osutatud uut liiki püügivõimsuse ja -koormuse piiranguid kohaldada. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskom iteel (STECF) palutakse anda nõu 
püügivahendite omadustel põhineva püügikoormuse hindamise teatavate aspektide kohta. 
• Katseprojektid.  Seejärel teeb komisjon ette paneku reguleerida teatavat 
väljavalitud kalapüüki katseprojek tina käesolevas te atises osutatud 
püügikoormuse ja -võimsuse näitajate põhjal . Katseprojekt võib leida aset 2008. 
aasta jooksul. 
7. J
ÄRELDUSED  
Komisjon leiab, et kalalaevade mahutavus on laeva suuruse asjakohane mõõt ja sellest 
tulenevalt püügivõimsuse sobilik näitaja. Liik mesriikide kalalaevastik e üldise püügivõimsuse 
kindlaksmääramisel tuleks jätkata mahutavuse ka sutamist. Komisjon kavatseb teha ettepaneku 
mahutavuse määratlust teataval määral muuta,  sealhulgas koostada praegusi sätteid ühendav 
uus juriidiline tekst. 
Ka kalalaeva mootori võimsus on püügivõimsuse asjakohane näitaja, kuid praegu ühenduses 
kehtivad eeskirjad ei ole piisavalt tõhusad. Mo otori võimsuse sertifitseerimise korda tuleks 
oluliselt parandada. Seoses püügivahendite omaduste kasutamisega püügikoormuse näitajatena viib komisjon e llu kavandatud tegevuskava, mis hõlmab juhtumiuuringute 
hindamist, arutelusid sidusrühmadega ja katseprojektide läbiviimist. 
Komisjon leiab, et tegevuskavas kavandatud meetme tega võib luua kindla aluse, millele saab 
tugineda edasistes otsustes selle kohta, kas,  millal ja kuidas tuleks  püügivahendite omadusi 
 
ET 12   ET püügivõimsuse näitajate ja seega ühise kalanduspoliitika korraldamise vahendina 
ulatuslikumalt kasutada.