P6_TA(2005)0053

Komisjoni õigusloome-ja töökava (2005)

Euroopa Parlamendi resolutsioon komisjoni 2005. a õigusloome- ja töökava kohta

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse oma 16. detsembri 2004. aasta resolutsiooni Barroso juhitava komisjoni strateegiliste poliitiliste suundumuste kohta [1];

- võttes arvesse kehtivat Euroopa Parlamendi ja komisjoni suhete raamkokkulepet, mille parlamendi esimeeste konverents kiitis heaks 29. juunil 2000;

- võttes arvesse komisjoni teatist 2005. a töökava kohta (KOM (2005)0015) ja lubadusi, mida andis komisjoni president hr Barroso parlamendile seoses komisjoni õigusloome kavaga 26. jaanuaril 2005;

- võttes arvesse oma kodukorra artiklit 33 ja artikli 103 lõiget 4;

A. arvestades, et iga-aastane õigusloome kava on Euroopa institutsioonide sujuvaks tegevuseks hädavajalik vahend ja arvestades, et mitmeaastase strateegiakava kasutusele võtmine tõstab teravamalt esile liidu poliitiliste eesmärkide määramise;

B. arvestades, et tihedam koordinatsioon liidu institutsioonide vahel ja Euroopa Ülemkogu suurem võime tagada usaldusväärsem poliitiline juhtimine liidu valdkondades, on ELi ülesannete eduka täitmise eelduseks;

C. arvestades, et komisjoni ülim prioriteet on suurendada Euroopa heaolu konkurentsi edendamise, Euroopa majanduse moderniseerimise ja struktuurireformide abil ja et komisjon kaitseb oma arvamust, et suuremad investeeringud teadmistesse ja inimkapitali on liikumapanev jõud säästlikuks kasvuks, töökohtade ja heaolu loomiseks ning on seega peamine eeltingimus Euroopa edukaks auahnete eesmärkide poole püüdlemisel keskkonna ja sotsiaalvaldkonnas;

D. arvestades, et eesmärke majanduskasvu, töökohtade ja ühiskondliku õigluse loomise valdkonnas ei saavutata, kui liit ei edenda integratsiooni ega paranda oma õigusloomega seotud, regulatiivset ja haldustegevust;

E. arvestades, et komisjon omistab suurt tähtsust Euroopa kodanike turvalisuse tõstmisele, suurendades selleks jõupingutusi terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel, rõhutades samuti ühise käsitluse vajadust varjupaiga ja sisserändega seotud küsimustes, ja parema välispiiride kontrollimise vajadust;

F. arvestades, et komisjon pöörab suurt tähelepanu Euroopa kodanike elukvaliteedi tõstmisele ning puhtama keskkonnaga ja tervema Euroopa loomisele tulevikus;

G. arvestades, et laienenud Euroopa eesmärk on mängida olulisemat juhtivat rolli maailmas ja võtta endale suurem vastutus globaalsel tasandil, kasutades selleks ELi võimu stabiilsuse loomisel ning demokraatia ja inimõiguste edendamisel, pöörates erilist tähelepanu naaberriikidele, seadustades arengut, eriti Aafrikas, ja laiendades vabakaubandust kogu maailmas;

H. arvestades, et üldises plaanis omistatakse suurt tähtsust mitmepoolsete ja kahepoolsete suhete intensiivistamisele ja eriti tõelise ning uuenenud atlandiülese partnerluse arendamisele;

I. arvestades, et liit vajab rahalisi vahendeid, mis oleksid vastavuses tema sotsiaalsete, majanduslike ja poliitiliste ambitsioonide ulatusega;

Konkurentsivõimelisem ja ühtsem Euroopa

1. tervitab suure tähtsuse omistamist Lissaboni strateegia täitmisele kui konkurentsivõime loomise vahendile Euroopa Liidus ja toetab kavandatud meetmeid nii nendes teatistes kui ka Lissaboni vahekokkuvõttes, milles tagatakse, et Lissaboni protsess keskenduks väiksemale arvule, rohkem üksteist täiendavatele eesmärkidele ning järgiks eesmärkide saavutamisel järgmise viie aasta jooksul täpset ajakava;

2. kutsub komisjoni, nagu ka juba varem nõutud, võtma vastu ajakava ELi säästva arengu strateegia uuendamiseks, uskudes et keskkonnapoliitika on üks majanduse võimalusi, arvestades eriti selle mõju uuendustele tööstuse valdkonnas;

3. rõhutab Lissaboni meetmete täitmise tähtsust liimesriikide ja piirkondade poolt vastavalt säästvuse põhimõtetele ja paralleelselt tegevusega ELi tasemel;

4. rõhutab, et kõikide uute õigusloomega seotud algatuste kohta tuleb anda karm mõjuhinnang finantsiliste aspektide, reguleerimise ja keskkonnaga seonduva osas;

Ühtne turg

5. usub endiselt, et silmapaistval kohal ELi konkurentsivõime suurendamise kavas peaks olema konkreetne täiendav tegevus siseturu väljakujundamiseks, eriti energia-, transpordi-, telekommunikatsiooni-, finants- ja muude teenuste valdkonnas;

6. kutsub komisjoni muutma enda ettepanekut tarkvara patente käsitleva direktiivi kohta kooskõlas parlamendi õigusasjade komisjoni 2. veebruari 2005. aasta ja esimeeste konverentsi 17. veebruari 2005. aasta otsustega ja esitama õigusakti ettepaneku patentide üldise integreeritud süsteemi kohta;

7. loodab, et komisjon võtab järgnevate kuude jooksul midagi ette liikmesriikide suhtes, kes ei ole rakendanud turgude liberaliseerimist käsitlevaid ELi õigusakte, eelkõige energeetika ja telekommunikatsiooni valdkonnas;

Finantsteenused

8. toetab eriti nõutava direktiivi kohandamist finantsteenuste valdkonnas ja nõuab, et komisjon keskenduks ootel olevate meetmete heakskiitmise tagamisele ning hoiduks uute ettepanekute esitamisest enne, kui need ei ole nõuetekohaselt põhjendatud ja hinnatud;

9. nõuab tungivalt, et komisjon tagaks Lamfalussy protsessi tõhusa toimimise kõikidel tasemetel; soovitab finantsteenuste valdkonnas pöörata rohkem poliitilist tähelepanu olemasolevate õigusaktide rakendamisele ja kohaldamisele;

Ettevõtte üldjuhtimine ja lepinguõigus

10. väljendab heakskiitu pühendumusele arendada ärikeskkonda ettevõtluse ja ettevõtete üldjuhtimise osas eesmärgiga edendada tõhusust ja konkurentsivõimet äri valdkonnas ja tugevdada nii aktsionäride kui ka kaitsta kolmandate poolte õigusi; nõuab, et tehakse uusi algatusi tsiviilõiguse ja äriõiguse lähendamiseks;

11. rõhutab terviklikkuse määra suurendamise tähtsust lepinguõiguse valdkonnas; kutsub komisjoni üles tegema jätkuvalt jõupingutusi suurema ühtsuse saavutamiseks erinevate lepinguõiguse vahendite vahel, muuhulgas ühise tugiraamistiku heakskiitmise teel; palub komisjonil parlamendi täielikku kaasamist sellesse tegevusse;

Uurimis- ja arendustöö

12. tervitab kõrge prioriteedi andmist jõupingutustele liidu teadus- ja arendustegevuse edendamiseks, eelkõige Euroopa teadusnõukogu loomise kaudu, ja rõhutab seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi tähtsust Lissaboni eesmärkide täitmisele kaasa aitamisel teadmistepõhise majanduse arendamiseks; nõuab selles kontekstis tungivalt, et komisjon esitaks konkreetse ettepaneku toetuse tagamiseks alusuuringutele ja uuenduslikele teadusuuringutele - keskendudes spetsiifilistele uuendustele nagu vesinikkütuseelemendid, päikeseenergia, biotehnoloogia, kosmos ja puhtamad autod - ja rahalise toetuse kahekordistamisele (seoses suhtega 25-liikmelise liidu SKTst, võrreldes 15-liikmelise liidu SKTga kuuenda programmi raames);

Konkurentsipoliitika

13. usub, et tugev konkurentsipoliitika ja selle ettekirjutuste tõhus elluviimine on konkurentsivõime edendamise puhul äärmiselt tähtsad; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks piisavate vahenditega varustatud ja tugeva konkurentsipoliitika, mis on liikmesriikidest sõltumatu, püsima jäämise järgnevatel aastatel; tervitab komisjoni antud tõuget konkurentsitavade edendamiseks mitmetes valdkondades, algatades protsessi, mille eesmärk on suurendada ELi konkurentsireeglite elluviimist erasektoris, tõhustades selleks kohtuprotsesse kahjutasude nõudmiseks, mis tulenevad reeglite rikkumisest;

14. toetab komisjoni üldist poliitilist eesmärki tagada riigiabi vähendamine ja parem suunamine, samuti kavatsust algatada tulevase riigiabi poliitika üle laiem arutelu, kuid rõhutab, et selle poliitika rakendamisel ei tohiks esineda liikmesriikide suhtes diskrimineerimist ja et puhtstatistilistel põhjustel tehtud muudatused peavad olema tehtud õiglaselt;

Stabiilsuse ja kasvu pakt

15. kutsub komisjoni üles tagama, et korrakohase rahastamise kindlustamiseks kaitstakse kõikide esitatud reformide raames stabiilsuse ja kasvu pakti põhistruktuuri, eriti viidet olemasolevale kolme protsendilisele riigieelarve puudujäägile, ja et pööratakse rohkem tähelepanu liikmesriikide avaliku sektori võlgadele ning siseriikliku majandustegevuse ja prognooside järelevalve parandamisele, nähes ette paindlikke võimalusi riikidele, kelle võlgnevuse suhe tõsise majanduslanguse ajal on madal eeldades, et see ergutab hästi käituma kasvu tingimustes ja toetab üldiseid struktuurireforme;

16. on arvamusel, et investeeringud peavad Euroopa uuendamisel mängima esimese järgu rolli ning et peab kokku leppima ühise tegevuse osas riiklike ja erasektori investeeringute taasalustamiseks, kuid põhirõhk tuleb asetada nendele investeeringute vormidele, mis toovad enim kasu Lissaboni strateegia õnnestumisele: teadusuuringud ja innovatsioon, uued infrastruktuurid, teadmistepõhine majandus, haridus ja koolitus, kõrgekvaliteetsed avalikud ja sotsiaalsed teenused ning investeeringud Euroopa tööstuspoliitikasse, eriti uutesse ja dünaamilistesse sektoritesse nagu nanotehnoloogia ja biotehnoloogia;

Ühtekuuluvuspoliitika

17. kinnitab veendunult ühtekuuluvuspoliitika tähtsust ja seda mitte ainult asutamislepingute peamise põhimõttena ja ELi solidaarsuse osana, vaid ka täiendava vahendina Lissaboni eesmärkide saavutamiseks; on arvamusel, et eriti investeerimine üleeuroopalistesse võrkudesse, infoühiskonda, inimressurssidesse, tehnoloogiasse, innovatsiooni ja VKEde arendamisse suurendab konkurentsivõimet, võimaldab luua töökohti ja seega edendada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust kogu ELis;

18. tervitab komisjoni kavatsust esitada ühtekuuluvuspoliitika jaoks strateegilised juhised ja kutsub teda seda tehes üles kohaldama õiguslikke aluseid, mis tagavad parlamendi täieliku osalemise otsuste tegemise protsessis; tervitab samuti komisjoni poolset ühtekuuluvuspoliitikat käsitlevate määruste aegsasti esitamist ajavahemikuks 2007-13, rõhutades, et õigeaegne erinevate ühtekuuluvusprogrammide algatamine sõltub nüüd nimetatud määruste kiirest vastuvõtmisest nõukogus;

Üleeuroopalised võrgud

19. toetab komisjoni tema püüdlustes veenda liikmesriike, et ühtse turu loomise lõpuleviimiseks, ühtekuuluvuse edendamiseks ja tõhusamate sidemete loomiseks laienenud ELis tuleks üleeuroopalisi võrke kavandada ja rahastada nii ELi eelarvest saadud toetuse alusel kui ka võimalusel avaliku ja erasektori partnerluse kaudu, ja et need tuleks luua nii kiiresti kui võimalik; usub, et paralleelselt tuleks täies mahus ära kasutada Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja struktureeritud rahastamise võimalusi (SEF);

Euroopa elukvaliteedi parandamine

Keskkond

20. tõstab esile, et nii ELi bioloogilise mitmekesisuse kava kui ka loodusvarade säästva kasutamise strateegia tõhus rakendamine nõuab täiendavaid rahalisi vahendeid, sh võrgustiku Natura 2000 rahastamiseks;

21. kutsub komisjoni üles tegema parlamendiga kootööd, et leida tasakaalustatud lahendus kasutuskõlbliku raamistiku määratlemiseks kemikaalide registreerimise, hindamise, kasutuse lubamise ja piiramise (REACH) jaoks, mis vähendaks mõju konkurentsivõimele, sest ka selle raames kaitstakse keskkonda ja see põhineb järjestuse poliitikal, riskide hindamisel, põhimõttel "üks aine - üks registreerimine" ning samuti loomkatsete kaotamise põhimõttel tervitab seda, et komisjon on end sidunud REACH-ettepanekuga ja tavapärase kaasotsustamismenetluse järgimisega, oodates enne oma ettepaneku muutmist ära parlamendi esimese lugemise;

22. nõuab, et komisjon esitaks enne 2005. aasta juulit õigusakti ettepaneku jäätmete kohta, mille eesmärk on edendada sidusust jäätmehoolduse valdkonnas, eriti mis puudutab Euroopa Kohtu pretsedendiõigust;

23. usub, et loomade tervist ja heaolu hõlmavad eeskirju on vaja ajakohastada, et kajastada uusi arenguid teaduse valdkonnas;

Säästvad ja uudsed energiaallikad

24. rõhutab vajadust vähendada sõltuvust fossiilkütustest taastuvate ja uudsete energiaallikate (nagu vesiniku) kombineerimise, realistliku tuumapoliitika ja tarbimise vähendamise kaudu;

Põllumajandus, kalandus, maaelu arendamine ja turism

25. tervitab komisjoni kohustust seoses jätkuva ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) reformiga; palub komisjonil tagada, et ÜPP reformid ei vii 2005. a liikmesriikide talupidajate vahelise konkurentsi moonutamiseni ja et välditakse igasugust pädevuste tagasiminekut liikmesriikidele ÜPP raames;

26. väljendab oma veendumust, et komisjoni orgaanilise sööda ja talupidamise tegevuskava - tagades säästva talupidamise ja elujõuliste alternatiivide raamistiku traditsiooniliste talupidamisviiside asemel - moodustab määrava osa maaelu arendamise poliitikast, ja sellel tuleks anda kõrge prioriteet ELi strateegilises maaelu arendamise orientatsioonis;

27. kutsub komisjoni üles arvestama selle õigusakti ettepaneku kavandamisel täiel määral parlamendi seisukohta suhkrukorra reformimise kohta nii, et suhkru tootmine ELis jääks samale tasemele leevendamaks arengumaade kaubanduspartnerite reformide mõju; eeldab, et komisjon teavitab parlamenti viivitamatult ja üksikasjalikult, kuidas WTO töörühma otsus, milleni jõutakse eeldatavasti aprillis, mõjutab reformi ettepanekut;

28. väljendab kahetsust - arvestades kalanduse suurt tähtsust paljude Euroopa regioonide majanduste jaoks -, et iga-aastases õigusloome- ja töökavas puuduvad ühist kalanduspoliitikat käsitlevad ettepanekud; märgib, et suur hulk küsimusi - näiteks kalanduskokkulepete uuendamine, tehnilised meetmed ühenduse kalanduse korraldamiseks ja uued bioloogiliselt ohustatud kalaliikide taastamisplaanid - on endiselt lahtised;

29. loodab, et komisjon jätkab ühise kalanduspoliitika reformiprotsessi järgimist viisil, mis tagab selle õigeaegse, täieliku ja eduka elluviimise;

30. peab komisjoni esitatud algatuste puudumist turismi valdkonnas kahetsusväärseks; nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks lisameetmete esitamist selle töökohtade loomise jaoks olulise valdkonna edendamiseks;

Demograafiline areng

31. tervitab teadet rohelise raamatu koostamisest demograafilise arengu kohta ELis, millele pidid järgnema konkreetsed meetmed, mis pidid omakorda pakkuma tervikuna sidusaid konkreetseid juhised mitmesuguste väljakutsetega toime tulemiseks seoses vananeva elanikkonnaga; loodab, et selles raamatus tuuakse välja võimalused võimaliku kõrgeima elukvaliteedi tagamiseks eakatele, tagades samal ajal pikaajalise hoolduse kulusid arvesse võttes jätkusuutlikud pensionid ja tervishoiusüsteemid; rõhutab vajadust pöörata erilist tähelepanu teadustegevusele vanadusest tingitut terviseprobleemide (nt neurodegeneratiivsed haigused, artriit ja probleemid liikumisega) ja nende ravivahendite uurimiseks;

32. kutsub komisjoni üles koos liikmesriikidega töötama üle 55 aastaste kiire osaluse suurendamise suunas tööturul - kasutades selleks positiivseid ergutavaid meetmeid, tõstes pensionile minemise vanust ja/või muutes ennetähtaegse pensionile jäämise reegleid -, et tagada pensionisüsteemide jätkusuutlikkus; on arvamusel, et on ühiskonna huvides saada kasu vanema põlvkonna kogemustest ja panusest üldisesse heaolusse;

33. on arvamusel, et sellega paralleelselt tuleb pöörata rohkem tähelepanu "lapsesõbraliku" keskkonna loomisele, olgu siis tegemist maksusoodustustega, paremate lastehoolduse võimaluste või paindlikuma tööaegade organiseerimisega, et võimaldada töö ja perekonna parem ühendamine;

Sotsiaalpoliitika

34. kordab oma arvamust, et tugev ja jõuline sotsiaalne mõõde on eduka ja dünaamilise majanduse üks oluline osa ja et ettekirjutused, mis loovad tasakaalu töökohal üksteisega konkureerivate vajaduste vahel, võivad aidata oluliselt kaasa majandusliku edu saavutamisele;

35. eeldab, et komisjoni uus sotsiaalpoliitika kava aastateks 2006-2010 keskendub ELi ja liikmesriikide võime suurendamisele juba heakskiidetud ELi eesmärkide saavutamiseks, sh töölevõtmise võimaluste parandamine ja töötingimuste paindlikkus ning parem töö ja perekonnaga seotud nõudmiste ühendamine;

Haridus, kultuur ja noorsoopoliitika

36. rõhutab, et liit peab tagama piisavad ja asjakohased ELi rahalised vahendid järgmise põlvkonna hariduse, kultuuri, noorsoo ja meediaprogrammide jaoks, kui ta tahab saavutada oma auahneid eesmärke; väljendab siiski kahetsust, et käesoleval aastal ei ole rohkem suuremaid algatusi hariduse ja kultuuri valdkonnas ette nähtud, kuigi nendel valdkondadel on oluline roll Euroopa integratsioonis ja Lissaboni strateegias;

37. toetab komisjoni kavatsust avaldada noorsoopoliitikat käsitlev teatis, milles esitatakse rohkem integreeritud käsitlusvõimaluse selles poliitikavaldkonnas ja viiks lõpuks antud valdkonnas "Euroopa pakti" loomiseni; on arvamusel, et see teatis tuleb avaldada demokraatlikku arengut käsitleva rohelise raamatuga samal ajal;

38. rõhutab, et vastastikust kesk- ja ülikooliharidust tõendavate dokumentide tunnustamist tuleb oluliselt kiirendada ja et tuleb toetada noorte suuremat liikuvust, mis võimaldab neil välismaal kogemusi omandada ning samuti vahetada erinevaid hariduse/väljaõppe valdkondi ning karjäärivõimalusi;

Meeste ja naiste võrdõiguslikkus

39. eeldab, et komisjon kirjeldab väljakuulutatud diskrimineerimise vastu võitlemise strateegiat käsitlevas teatises üksikasjalikult, mida ta kavatseb järgnevatel aastatel meeste ja naiste vaheliste palgaerinevuste vähendamiseks ette võtta;

Kodanikele turvalisem Euroopa

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

40. rõhutab vajadust ühendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomise suunas Tampere programmi alusel tehtud edusammud ning rõhutab Haagi programmi arendamisele omistatud tähtsust selles valdkonnas, üritades protsessis leida sobivat tasakaalu kodanike suurema turvalisuse ja nende põhiõiguste parema kaitsmise vahel; nõuab selles poliitikavaldkonnas sidusate sammude tagamist põhjaliku hinnangu andmiseks juba vastuvõetud meetmetele;

Terrorism ja organiseeritud kuritegevus

41. usub, et siseriiklik ja rahvusvaheline võitlus terrorismi ja organiseeritud kuritegevusega - ning neid toetavate struktuuridega - on otsustav meie kodanikele turvalisema Euroopa ülesehitamisel ning et komisjon peaks jätkama kiireloomulise küsimusena tööd teatud raskete piiriülese ulatusega kuritegude (nimelt terrorismi, uimasti- ja inimkaubanduse, rahapesu ja küberkuritegevuse) selgemate ühiste määratluste kallal, toetades neid vajaduse korral kokkulepitud miinimumkaristuse eeskirjadega; selles valguses tervitab komisjoni kava tulla välja uue algatusega julgeoleku-uuringute valdkonnas;

Piirid, varjupaiga-, sisserände- ja viisapoliitika

42. tervitab rõhu asetamist ühtse lähenemisviisi kujundamisele piirikontrolli, varjupaiga ja sisserände osas ning rõhutab spetsiifilisemalt kestvat vajadust tugevdada julgeolekut ELi välispiiridel ja vajadust ühtsemate ja järjekindlamate viisaeeskirjade järele ning tõhusate partnerluste järele kolmandate riikidega, et vähendada ebaseaduslikku sisserännet selle lähtekohas;

43. nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks ühtset viisapoliitikat ja suurendaks reisidokumentide turvalisust, võttes kasutusele biomeetrilised andmed, hoides silma peal viisainfosüsteemi (VIS) tõhusal rakendamisel, jälgides selle vastuvõtmist nõukogus ning kiirendades Schengeni infosüsteemi (SIS II) projekteerimist ja arendamist; kinnitab selles osas vajadust võtta ELi tasandil vastu andmekaitset puudutav õigusakt, on arvamusel, et komisjon peaks kiiremas korras esitama raamotsuse andmekaitse kohta, mis näeb kolmanda samba raames ette samal tasemel kaitse kui esimese samba raames;

44. kutsub sealjuures liikmesriikide parlamente üles teisi liikmesriike eelnevalt hoiatama enne oluliste mitmepoolsete rändealaste algatuste juurde asumist;

45. usub, et uue uimastialase tegevuskava käivitamine annab parema raamistiku võitlemiseks narkomaania ja uimastikaubitsemisega liidu piires, ja loodab, et see keskendub parimatele kogemustele ja järgib tõenditel põhinevaid lähenemisviise;

46. kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut Europoli jaoks nõuetekohase ELi õigusliku aluse loomiseks, mis tugevdaks tema tulevast rolli ja kindlustaks tema tõhusust; rõhutab vajadust tugevdama usaldust liikmesriikide õigussüsteemide suhtes, mis rajaneb vastastikuse tunnustamine põhimõttel, miinimumstandarditel ja kõikide asjaga seotute õiguste kaitsel;

47. märgib algatust kujundada Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskus (EUMC) ümber Euroopa põhiõiguste agentuuriks, kuid on mures selle võimaliku kattuva tegevuse pärast teiste inimõigusteorganisatsioonidega;

Transpordiohutus

48. tervitab komisjoni poliitikaeesmärke transpordisektoris, kus on pandud suurt rõhku ohutuse parandamisele mere-, õhu- ja maanteeliikluses üldiselt ning eriti üleeuroopaliste transpordivõrkude turvalisusele; selles osas tuleb eelkõige parandada meresõiduohutuse kolmandat paketti;

49. kutsub komisjoni üles vahearuandes hoolikalt kontrollima, kas valge raamatu eesmärgid on saavutatud või kas tuleb teha kohandusi;

Tervishoid ja katastroofiennetus

50. nõuab komisjonilt tungivalt, et see tagaks ilma edasiste viivitusteta Haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskuse saamise täielikult ning tõhusalt toimivaks, pidades eriti silmas nakkushaiguste ohtu, gripiepideemia puhkemise võimalikkust ning ravimresistentsete haiguste, eeskätt AIDSi ja tuberkuloosi kiiret kasvu;

51. rõhutab, et kodanikel tuleb võimaldada küllaldast kaitset, vähendades loodusõnnetuste juhtumise ja keskkonna- või tervisekriiside puhkemise riske õigeaegse hoiatamise ja kohese reageerimise mehhanismide ning pikaajalise ennetustöö abil;

52. rõhutab, et komisjon peab tagama põhjalikud järelmeetmed oma teatisele Euroopa toitumis- ja terviseprogrammi kohta, tehes ettepaneku konkreetsete meetmete kohta, et võidelda ülekaalulisuse, halbade toitumusharjumuste, liikumisvaeguse ning uimastite ja alkoholi kuritarvitamisega, mis kõik põhjustavad suhkurtõve ja südamehaiguste probleeme;

53. nõuab tungivalt, et komisjon paneks teadusuuringute 7. raamprogrammi raames tugevat rõhku intensiivsele uurimistööle uute/alternatiivsete raviviiside leidmiseks võitluseks HIVi ja AIDSiga;

54. kutsub komisjoni üles esitama ja liikmesriike otsustama ajakava üle, et töötada välja patsientide mobiilsuse sidus poliitika, mille eesmärk on selgete eeskirjade väljatöötamine meditsiiniliste kulude korvamiseks juhul, kui patsient saab ravi mitte selles liikmesriigis, kus ta on kindlustatud, vaid mõnes teises liikmesriigis;

Tarbijakaitse

55. rõhutab selgete, lihtsate ja ohutute eeskirjade tähtsust siseturul nii tarbijate kui tootjate jaoks ning soovitab sellega seoses veelgi lihtsustada reegleid eeskätt piiriüleste lepingute jaoks; usub, et selles osas peaksid tarbijakaitsealased õigusaktid tegelikult järgima uut lähenemisviisi, mis sisaldab miinimumstandardeid ja vastastikust tunnustamist;

56. ei pea kohaseks ühenda nii tarbija- kui tervishoiupoliitika pärast praeguse tarbijapoliitika strateegia ja rahvaterviseprogrammi lõppemist (vastavalt 2007. ja 2008. aastal) üheks strateegiaks; usub kindlalt, et kuigi need kaks poliitikat peaksid järgima samu poliitilisi suuniseid, vajavad nad mõlemad oma strateegiat ja eelarvet;

Tugevam Euroopa turvalisemas maailmas

Laienemine

57. loodab liidu ühise välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika püsivale ning kindlapiirilisele arendamisele, et viia Euroopa väärtused maailmaareenile ja kaitsta ELi ühiseid huvisid rahvusvahelistes küsimustes; paneb suurt rõhku vajadusele saavutada kiiresti kokkulepe ühise välisasjade talituse loomiseks viisil, mis kaitseks komisjoni ja parlamendi eelisõigusi, võtaks teenistusse liikmesriikide diplomaadid ja annaks liidu välisministrile heaks töötegemiseks vajalikud ressursid, ajupotentsiaali ja vahendid;

58. nõuab, et komisjon hoiaks parlamenti eelolevatel kuudel täielikult ja üksikasjalikult kursis, kuidas kulgevad ettevalmistused laienemisläbirääkimisteks Horvaatia ja Türgiga;

59. usub, et samal ajal kui (peatselt antavate komisjoni volituste alusel) alustatakse läbirääkimiste aktiivset faasi Horvaatiaga, tuleks jätkata stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi ning laiendada seda kui poliitika nurgakivi suheteks Lääne-Balkani riikidega;

Naabruspoliitika

60. rõhutab laiahaardelise naabruspoliitika, mille eesmärk on liiduga lõunas ja idas piirnevate riikide demokraatia, stabiilsuse ja hüvangu arendamine, rakendamisele omistatavat esmatähtsust; kutsub komisjoni üles vaatama tihedas koostöös parlamendiga oma kontseptsioon läbi, et võimaldada edasist diferentseerimist erinevate geograafiliste piirkondade ja riikide kaupa;

61. peab siinjuures eriti oluliseks i) naabruspoliitika uue ning tugeva Idamõõtme väljatöötamist ja positiivsete signaalide saatmise jätkamist Ukrainale ning teistele riikidele, kes arendavad tugevaid ja toimivaid demokraatiaid; ning (ii) olemasoleva Euroopa ja Vahemere dialoogi ning seonduvate poliitikate tugevdamist ja süvendamist ja eriti uue tõuke andmist Barcelona protsessile konverentsi toimumise kümnenda aastapäeva raamistikus sel aastal ning seepärast selle protsessi analüüsimist ja võimalik et ka mõningat ülevaatamist, et tagada süsteemi parem mõjusus;

62. kutsub komisjoni eelkõige üles tegema ettepanekut ja nõukogu seda ettepanekut kaaluma, et edaspidi viia ELi suhted Ukrainaga kõrgemale tasandile, nähes ette assotsieerumise teisi viise, mis annaksid riigile selge Euroopa perspektiivi ning vastaksid seega rahumeelse oranži revolutsiooni ajal üleskerkinud ootustele ja lootustele;

63. tuletab meelde ELi vajadust arendada kiiresti välja oma ühine naabruspoliitika, et aidata oma naabritel jõuda liberaalse demokraatiani, õigusriigi põhimõteteni, inimõiguste austamiseni ning sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnaalase arengu kõrgemale tasemele;

64. on arvamusel, et tuleks teha kõikvõimalikke pingutusi Küprose taasühinemise saavutamiseks; kutsub komisjoni üles tugevdama kogukondadevahelisi projekte, andes sellega impulsi läbirääkimiste taasalustamiseks;

Kahepoolsed suhted

65. peab esmatähtsaks ELi kahepoolsete suhete edasist arengut kolmandate riikidega sõlmitud kokkulepete alusel; märgib, et oluline on tagada suhete vastav tugevdamine idapoolsete ja Vahemere riikidega, eelkõige parandatud struktuuriga dialoogi kaudu Euroopa ja Vahemere parlamentaarse assamblee raamistikus;

66. kordab eriti oma nõudmist tugevdada ELi ja USA suhteid, uuendades ja asendades olemasolev uus atlandiülene tegevuskava tõelise atlandiülese partnerlusega, mis toetab lubadust eemaldada säilinud kaubandus- ja investeerimistakistused aastaks 2015; tuletab meelde, et avameelne ja ladus dialoog on loomulikuks aluseks, millele ehitada üles atlandiüleseid suhteid, ja et atlandiülene õigusloojate dialoog (TLD) on sobiv vahend selleks eesmärgiks; märgib jätkuvat vajadust viia lõpule ELi ja USA atlandiülene lennunduskokkulepe näitena tõelise välistranspordipoliitika väljatöötamisest;

67. võtab teadmiseks komisjoni kavatsuse vaadata üle strateegia Ladina-Ameerika suhtes ja rakendada kahepoolsete suhete osas uut lähenemisviisi ning toonitab selles osas vajadust rakendada uuendatult bikontinentaalse assotsieerumise raamistiku kontseptsiooni suhete jaoks kahe mandri vahel;

68. usub, et välja arvatud juhul, kui Hiinas leiab aset inimõigustealase olukorra märkimisväärne paranemine, või kuni selleni, oleks ELil vale kaaluda oma 1989. aastal Hiina suhtes kehtestatud relvamüügiembargo lõpetamist; nõuab, et komisjon astuks ametlikult vastu sellisele käigule, kui see tuleb nõukogus arutusele;

Piirkondlikud küsimused

69. nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kasutaksid ära rahuvõimaluse Lähis-Idas, mida pakub Sharm el Sheikhis sõlmitud relvarahu, ning annaks neliku raamistikus selge ja tasakaalustatud panuse protsessi, et saavutada kestev rahu Iisraeli ning elujõulise ja demokraatliku Palestiina riigi vahel, kes oleksid suutelised elama teineteise kõrval rahus ja turvalisuses kõikehõlmava Lähis-Ida lahenduse raamistikus, nagu on sätestatud rahukavas (Roadmap);

70. tervitab ELi positiivset rolli Iraagi ülesehitamisel ja pingutustes hoida Iraan eemal sõjalise tuumavõimsuse saavutamisest;

Arengupoliitika

71. väljendab oma tõsist muret selle üle, et viis aastat pärast aastatuhande arengueesmärkide kinnitamist ÜROs ei ole Aafrikas Sahara kõrbest lõunasse jääva ala osas täidetud mitte ühtegi eesmärki kaheksast, mille tähtaeg on 2015, ega olda ka selle poole teel; rõhutab, et kui rahvusvaheline üldsus ei suurenda arenguabi andmise kvaliteeti ja kvantiteeti oluliselt, siis jäävad aastatuhande arengueesmärgid saavutamata paljudes vähimarenenud maades, eelkõige Sahara kõrbest lõunasse jääval alal;

72. toetab erilist tähelepanu, mida komisjon pöörab Aafrikale, ja tema kavatsust töötada välja strateegia Aafrika jaoks, mis kajastaks mandri ja eelkõige Sahara kõrbest lõunasse jääva maa-ala erivajadusi, selleks et anda sellele piirkonnale vahendeid liikuda edasi aastatuhande arengueesmärkide suunas;

73. kutsub seetõttu ELi üles haarama juhtohje ÜRO aastatuhande projekti raporti "Investeerimine arengusse: aastatuhande arengueesmärkide saavutamise praktiline kava" kiireks rakendamiseks,

74. tervitab üldist ja eriti Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni panust mitmepoolsusesse, kuid hoiatab rahvusvahelise koostöö aeglase toimumise lubamise eest, mis dikteeriks meie endi algatuste tempot ülemaailmse soojenemise, vaesuse ja haiguste vastu võitlemisel;

Rahvusvahelised meetmed keskkonna ja säästva arengu alal

75. kutsub komisjoni üles astuma praktilisi samme Euroopa diplomaatia sisseseadmiseks keskkonna ja säästva arengu alal ja nõuab komisjonilt tungivalt spetsiifilise strateegia esitamist selles valdkonnas;

76. toetab komisjoni eesmärki säilitada juhtiv seisund tugeva koalitsiooni ülesehitamisel tulevaste Kyoto lepingust tulenevate rahvusvaheliste kohustuste jaoks pärast 2012. aastat, eeskätt seepärast, et kliimamuutusega tegelemine pakub ka võimalusi ja ajendeid uuendusteks vastavuses Lissaboni agendaga püstitatud eesmärkidega; rõhutab vajadust anda majandusotsuste langetajatele võimalus lülitada teatud põhjendatud näitajad tõenäolise olukorra kohta pärast 2012. aastat nende majanduslikku eelplaneeringusse ja ergutada USAd tulema välja oma ettepanekutega;

Kaubanduspoliitika

77. on arvamusel, et rahvusvaheline kaubanduspoliitika on keskne element konkurentsivõime ja kasvu edendamisel nii liidus kui arengumaades; rõhutab mitmepoolse lähenemisviisi tähtsust kaubanduspoliitikale ja Doha arenguagenda edukaks lõpuleviimiseks detsembris 2005; on arvamusel, et kahepoolsed kaubanduskokkulepped on kasulikud vahendid kaubandussuhete tugevdamiseks spetsiifiliste partneritega, tänu millele ei moonuta viimatinimetatud kokkulepped WTO süsteemi;

78. kutsub komisjoni üles selgitama suuniseid läbirääkimisteks WTOs põllumajanduse üle, et võimalikult suurendada väljavaateid kokkuleppeni jõudmiseks detsembris 2005; selles osas kordab möödapääsmatut vajadust kohandada geograafilised märgised või tagatised päritolu kohta nii turu- kui tarbijateabe vajadustega; rõhutab arengumaade kaupade sisseveotakistuste edasise kõrvaldamise ja ELi põllumajandustoodete iga liiki väljaveotoetuste edasise ärajätmise tähtsust;

Paremini toimiv Euroopa - lähemal kodanikule

Parem õigusloome ja parem regulatsioon

79. nõuab eeloleval aastal institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe [2] täielikku rakendamist; tervitab komisjoni põhimõttelist panust institutsioonidevahelise kokkuleppega ette nähtud mõjuhindamismenetluse tõhusaks rakendamiseks kõikidele õigusloomealastele sisulistele meetmetele; usub, et võimalikult kiire kokkulepe kolme institutsiooni vahel mõjuhinnangute ühtsete meetodite kohta oleks märkimisväärne samm edasi;

80. toetab liikumist selles suunas, et tagada ELi direktiivide korrektne ja tõhus ülevõtmine siseriiklikesse õigusaktidesse ning nende rakendamine ja jõustamine; kutsub komisjoni tulema välja veelgi auahnema lähenemisviisiga tagamaks, et liikmesriigid oleksid vastavuses oma kohustustega ja täidaksid neid iga antud õigusaktiga ettenähtud aja raamides;

81. usub, et õigusaktide lihtsustamine ja nende eelnõude koostamise kvaliteedi parandamine on jätkuvalt suurima tähtsusega; väljendab muret tagasihoidliku loetelu pärast õigusaktide valdkondadest, mis on nähtud ette kavandatava lihtsustamisprotsessi jaoks, ja sellest lähtuvalt kutsub komisjoni üles määratlema ja suurendama oma programme kehtivate õigusaktide lihtsustamiseks, uuendamiseks ja ühendamiseks - esimesena ette nähtud 2003. aasta parema regulatsiooni tegevuskavas - et muuta ELi õigusaktid sidusamaks ja vähendada õigusaktide üldist mahtu vastavates poliitikavaldkondades;

82. rõhutab, et suurima tähtsusega on muuta Euroopa toimimine paremaks ning tuua ta oma kodanikele lähemale, luues avatum, reageerimisvõimelisem ja demokraatlikum liit, ning rõhutab sellega vajadust Euroopa Ülemkogu, parlamendi ja komisjoni paremini koordineeritud kampaania järele, et tagada põhiseaduse ratifitseerimine ja jõustumine 1. novembril 2006;

Petitsioonid

83. Toonitab petitsioonimenetluse tähtsust teabeallikana ELi õigusaktide puuduliku rakendamise ja/või jõustamise kohta; väljendab oma tugevat rahulolematust komisjoni tõhusate ja kiirete järelmeetmete puudumise pärast petitsioonide käsitlemisel, mis tõstab selgelt esile organisatsioonilised probleemid komisjonis ja liikmesriikidevahelise koordineerimise puudumise;

Eelarveline aruandekohustus ja haldusreform

84. tervitab asjaolu, et komisjoni paneb oma teatistes rõhku kulutustele vastavale tulule ning aruandekohustusele, samuti viitab vajadusele tõhusa kava järele, mille eesmärgiks on tagada, et aastaeelarve täitmist hinnataks positiivse avaldusega;

85. kordab oma nõudmist, et komisjon teeks ettepaneku ELi finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade ülevaatamiseks, et kõrvaldada selle rakendamise kõik takistused, mis takistavad otsuste langetamist ja eelarve ladusat täitmist;

86. nõuab kiiremas korras turvalise ja kõikehõlmava sisekontrollikeskkonna loomist ELi eelarve jaoks, tegeldes muuhulgas aruandekohustuse probleemidega, mis tekivad ühise halduse puhul (sealhulgas ühekordse auditeerimismudeli arendamine), ning lähenedes palju rangemalt detsentraliseeritud makseasutustele;

87. rõhutab, et teatud katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed on parlamendi eelisõigus, ning kutsub komisjoni üles täielikult rakendama parlamendi vastavaid otsuseid, nagu võeti vastu 2005. eelarveaasta eelarvemenetluses, ja nägema ette asjakohased järelmeetmed;

88. nõuab selles osas tungivalt, et komisjon kasutaks aasta eriürituste eelarverea võimalust, et anda rahaline panus ELi demokraatiakampaania, 15. Vahemere mängude ja solidaarsusliikumise 25. aastapäeva jaoks ning eraldada 2005. aasta 20. maailma noortepäeva läbiviimiseks 1,5 miljonit eurot; kutsub viimatinimetatu korraldajaid üles arvestama oma projektide ja ürituste kavandamisel tsunamikatastroofi;

89. nõuab komisjonilt, et see esitaks, nagu oli ette nähtud juba 2003. aastal, ametliku ettepaneku niinimetatud infopunktide/carrefours'ide õigusliku aluse, samuti komisjoni ja liikmesriikidevaheliste konventsioonide uue põlvkonna ning pärast 2006. aastat rakendatavate toetusprogrammide kohta;

90. kutsub komisjoni üles teavitama parlamenti nii kiiresti kui võimalik nii oma eelmise komisjoni käivitatud sisereformi protsessi käigust kui oma jooksvatest kavadest selle reformi järgimise ja lõpuleviimise kohta;

Pettusevastane võitlus

91. rõhutab pettusekontrolli meetmete lülitamise tähtsust kõikidesse vastavatesse õigusaktidesse ja loodab selle valguses OLAFit puudutava määruse redigeerimise lõpuleviimist viisil, mille tagajärjel tugevneks tema sõltumatu staatus; nõuab tungivalt komisjonilt proaktiivse lähenemisviisi rakendamist, et julgustada "hädapasuna puhujaid" esile tulema;

92. toonitab, et uue raamatupidamissüsteemi täielik ja edukas rakendamine peab jääma eeloleva aasta prioriteediks;

***

93. teeb oma presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus komisjonile, nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

[1] Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2004)0109.

[2] ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

--------------------------------------------------