Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine

(2022/C 315/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 kahe kuu jooksul alates dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Rivierenland“

PDO-NL-02774

Taotluse esitamise kuupäev: 10.06.2021

1. Registreeritav(ad) nimetus(ed)

Rivierenland

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

5. Kvaliteetvahuvein

9. Gaseeritud poolvahuvein

15. Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein

4. Veini(de) kirjeldus

1. 1. VEINIKATEGOORIA: vein; veini tüüp: punane vein, kuiv, väga puuviljaline

Viinamarjasordid: sordinimekirjas loetletud punased sordid (osakaal varieerub aastati)

Organoleptilised omadused:

värvus: tumepunane

lõhn: punaste viljade puuviljaline aroom

maitse: punased viljad, vürtsikas ja kergelt tanniinine struktuur

Analüütilised omadused: suhkrusisaldus 0–9 grammi liitri kohta

Allpool esitatud näitajad, mille väärtusi ei ole täpsustatud, on kooskõlas ELi määrustes sätestatud piirmääradega.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11,5 Minimaalne üldhappesus 59,91 milliekvivalenti liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2. 1. VEINIKATEGOORIA: vein; veini tüüp: punane vein, kuiv, laagerdunud puitvaadis

Viinamarjasordid: sordinimekirjas loetletud punased sordid (osakaal varieerub aastati)

Organoleptilised omadused:

värvus: tumepunane

lõhn: küpsete tumedate viljade intensiivne aroom, mida täiendab pipra, nelgi, loorberi ja tubaka vürtsikus

maitse: mustade viljade väga puuviljaline aroom, täidlane tanniinistruktuur ja vürtside varjund

Analüütilised omadused:

suhkrusisaldus 0–6 grammi liitri kohta

Allpool esitatud näitajad, mille väärtusi ei ole täpsustatud, on kooskõlas ELi määrustes sätestatud piirmääradega. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 12 Minimaalne üldhappesus 53,26 milliekvivalenti liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3. 1. VEINIKATEGOORIA: vein; veini tüüp: valge vein, kuiv, puuviljaline

Viinamarjasordid: sordinimekirjas loetletud valged sordid ja blanc de noir’i (valge vein tumedatest viinamarjadest) puhul punased sordid (osakaal varieerub aastati)

Organoleptilised omadused:

värvus: kollane (võimalik, et blanc de noir’i puhul värvivarjundiga)

lõhn: õun, kergelt karamelline, punaste viljade järelmaitsega

maitse: värske bukett, õuna, pirni, tsitrusviljade õrn maitse ja meeldiv mõrkjas järelmaitse

Analüütilised omadused:

suhkrusisaldus 0–9 grammi liitri kohta

Allpool esitatud näitajad, mille väärtusi ei ole täpsustatud, on kooskõlas ELi määrustes sätestatud piirmääradega. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 10,5 Minimaalne üldhappesus 79,89 milliekvivalenti liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

4. 1. VEINIKATEGOORIA: vein; veini tüüp: valge vein, kuiv, laagerdunud puitvaadis

Viinamarjasordid: sordinimekirjas loetletud valged sordid ja blanc de noir’i puhul punased sordid (osakaal varieerub aastati)

Organoleptilised omadused:

värvus: kollakasoranž

lõhn: küpsed troopilised viljad, lillearoom, õrnad puidunüansid

maitse: küpsed kollased troopilised viljad, täidlane maitse, lisaks puiduaroomid ja pikk järelmaitse

Analüütilised omadused:

suhkrusisaldus 0–9 grammi liitri kohta

Allpool esitatud näitajad, mille väärtusi ei ole täpsustatud, on kooskõlas ELi määrustes sätestatud piirmääradega. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 10,5 Minimaalne üldhappesus 66,58 milliekvivalenti liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. 1. VEINIKATEGOORIA: vein; veini tüüp: valge vein, poolmagus, puuviljaline

Viinamarjasordid: sordinimekirjas loetletud valged sordid ja blanc de noir’i puhul punased sordid (osakaal varieerub aastati)

Organoleptilised omadused:

värvus: helekollane

lõhn: intensiivne bukett

maitse: küpsete troopiliste viljade õrn maitse, kuivatatud aprikoosid ja tsitrusviljad

Analüütilised omadused:

suhkrusisaldus 12–45 grammi liitri kohta

Allpool esitatud näitajad, mille väärtusi ei ole täpsustatud, on kooskõlas ELi määrustes sätestatud piirmääradega. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 10 Minimaalne üldhappesus 79,89 milliekvivalenti liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

6. 1. VEINIKATEGOORIA: vein; veini tüüp: magus vein

Viinamarjasordid: sordinimekirjas loetletud valged sordid ja blanc de noir’i puhul punased sordid (osakaal varieerub aastati)

Organoleptilised omadused:

värvus: küps kuldkollane dessertvein

lõhn: intensiivne bukett

maitse: küpsete troopiliste viljade õrn maitse, kuivatatud aprikoosid ja tsitrusviljad, samuti ananassi ja litši vürtsikad nüansid

Analüütilised omadused:

suhkrusisaldus üle 45 grammi liitri kohta

Allpool esitatud näitajad, mille väärtusi ei ole täpsustatud, on kooskõlas ELi määrustes sätestatud piirmääradega. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 5 Minimaalne üldhappesus 86,54 milliekvivalenti liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

7. 1. VEINIKATEGOORIA: vein; veini tüüp: roosa vein, kuiv, väga puuviljaline

Viinamarjasordid: sordinimekirjas loetletud punased sordid (osakaal varieerub aastati)

Organoleptilised omadused:

värvus: kahvaturoosa

lõhn: vaarikas ja suvemarjad, kergelt vürtsikas

maitse: puuviljaline vein vaarika, maasika ja suvemarjade aroomiga, värskendava järelmaitsega

Analüütilised omadused:

suhkrusisaldus 0–9 grammi liitri kohta

Allpool esitatud näitajad, mille väärtusi ei ole täpsustatud, on kooskõlas ELi määrustes sätestatud piirmääradega. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 10,5 Minimaalne üldhappesus 79,89 milliekvivalenti liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

8. 5. VEINIKATEGOORIA: kvaliteetvahuvein; veini tüüp: valge vahuvein, puuviljaline

Viinamarjasordid: sordinimekirjas loetletud valged sordid ja blanc de noir’i puhul punased sordid (osakaal varieerub aastati)

Organoleptilised omadused:

värvus: helekollane;

lõhn: küpsed kollased viljad

maitse: pehme vahuga, täidlane, küpsete kollaste viljade aroomiga

Analüütilised omadused:

suhkrusisaldus 0–24 grammi liitri kohta

Allpool esitatud näitajad, mille väärtusi ei ole täpsustatud, on kooskõlas ELi määrustes sätestatud piirmääradega. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11 Minimaalne üldhappesus 79,89 milliekvivalenti liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

9. 5. VEINIKATEGOORIA: kvaliteetvahuvein; veini tüüp: roosa vahuvein, puuviljaline

Viinamarjasordid: sordinimekirjas loetletud punased sordid (osakaal varieerub aastati)

Organoleptilised omadused:

värvus: kahvaturoosa

lõhn: küpsed punased viljad

maitse: kerge vaht, täidlane, värskete punaste viljade aroomiga

Analüütilised omadused:

suhkrusisaldus 0–24 grammi liitri kohta

Allpool esitatud näitajad, mille väärtusi ei ole täpsustatud, on kooskõlas ELi määrustes sätestatud piirmääradega. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11 Minimaalne üldhappesus 79,89 milliekvivalenti liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

10. 9. VEINIKATEGOORIA: gaseeritud poolvahuvein; veini tüüp: valge poolvahuvein, puuviljaline

Viinamarjasordid: sordinimekirjas loetletud valged sordid ja blanc de noir’i puhul punased sordid (osakaal varieerub aastati)

Organoleptilised omadused:

värvus: kahvatukollane;

lõhn: valged viljad, lillearoom

maitse: puuviljaline poolvahuvein rohelise õuna, metsiku virsiku, õite aroomi ning muskaatpähkli õrna nüansiga

Analüütilised omadused:

suhkrusisaldus 5–24 grammi liitri kohta

Allpool esitatud näitajad, mille väärtusi ei ole täpsustatud, on kooskõlas ELi määrustes sätestatud piirmääradega. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 10 Minimaalne üldhappesus 79,89 milliekvivalenti liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

11. 9. VEINIKATEGOORIA: gaseeritud poolvahuvein; veini tüüp: roosa poolvahuvein, väga puuviljaline

Viinamarjasordid: sordinimekirjas loetletud punased sordid (osakaal varieerub aastati)

Organoleptilised omadused:

värvus: kahvaturoosa

lõhn: vaarikas ja suvemarjad

maitse: puuviljaline poolvahuvein vaarika, maasika ja suvemarjade aroomiga

Analüütilised omadused:

suhkrusisaldus 5–24 grammi liitri kohta

Allpool esitatud näitajad, mille väärtusi ei ole täpsustatud, on kooskõlas ELi määrustes sätestatud piirmääradega. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 10 Minimaalne üldhappesus 79,89 milliekvivalenti liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

12. 9. VEINIKATEGOORIA: gaseeritud poolvahuvein; veini tüüp: punane poolvahuvein, väga puuviljaline

Viinamarjasordid: sordinimekirjas loetletud punased sordid (osakaal varieerub aastati)

Organoleptilised omadused:

värvus: helepunane

lõhn: suveviljad, aromaatne

maitse: kerge vahuga, värsked suveviljad, madal alkoholisisaldus. Aromaatne vein, vähese tanniinisisaldusega. Sobib ideaalselt aperitiiviks või dessertveiniks.

Analüütilised omadused:

suhkrusisaldus 25–150 grammi liitri kohta

Allpool esitatud näitajad, mille väärtusi ei ole täpsustatud, on kooskõlas ELi määrustes sätestatud piirmääradega. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 7 Minimaalne üldhappesus 93,20 milliekvivalenti liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

13. 15. VEINIKATEGOORIA: kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein; veini tüüp: magus vein, valge

Viinamarjasordid: sordinimekirjas loetletud valged sordid (osakaal varieerub aastati)

Organoleptilised omadused:

värvus: kuldkollane;

lõhn: suhkrustatud valged ja troopilised puuviljad

maitse: küpsete troopiliste ja kuivatatud viljade õrn aroom, mida tasakaalustab happesus

Analüütilised omadused:

suhkrusisaldus 100–250 grammi liitri kohta

Allpool esitatud näitajad, mille väärtusi ei ole täpsustatud, on kooskõlas ELi määrustes sätestatud piirmääradega. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 106,51 milliekvivalenti liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

1. 1. VEINIKATEGOORIA: vein; veini tüüp: punane vein, kuiv, väga puuviljaline

Veinivalmistamise eritavad

— Kääritamine koos kestadega vähemalt neli päeva

— Täielik malolaktiline kääritamine

2. 1. VEINIKATEGOORIA: vein; veini tüüp: punane vein, kuiv, laagerdunud puitvaadis

Veinivalmistamise eritavad

— Kääritamine koos kestadega vähemalt neli päeva

— Laagerdumine puitvaadis vähemalt 9 kuud

— Täielik malolaktiline kääritamine

3. 1. VEINIKATEGOORIA: vein; veini tüüp: valge vein, kuiv, puuviljaline

Veinivalmistamise eritavad

— Külmkääritamine temperatuuril alla 20 °C (välja arvatud raskesti kääritatavate veinide temperaturi tõstmisel kääritamisprotsessi alguses)

— Võimalik on kääritamine koos valgete viinamarjade kestadega või blanc de noir’i tootmine

4. 1. VEINIKATEGOORIA: vein; veini tüüp: valge vein, kuiv, laagerdunud puitvaadis

Veinivalmistamise eritavad

— Külmkääritamine temperatuuril alla 20 °C (välja arvatud raskesti kääritatavate veinide temperaturi tõstmisel kääritamisprotsessi alguses)

— Mahust vähemalt 50 % laagerdamine puitvaatides vähemalt 3 kuu jooksul

— Võimalik on kääritamine koos valgete viinamarjade kestadega või blanc de noir’i tootmine

5. 1. VEINIKATEGOORIA: vein; veini tüüp: valge vein, poolmagus, puuviljaline

Veinivalmistamise eritavad

— Külmkääritamine temperatuuril alla 20 °C (välja arvatud raskesti kääritatavate veinide temperaturi tõstmisel kääritamisprotsessi alguses)

— Kääritamise varajane lõpetamine jahutamise ja/või filtreerimisega

— Võimalik on kääritamine koos valgete viinamarjade kestadega või blanc de noir’i tootmine

6. 1. VEINIKATEGOORIA: vein; veini tüüp: rosé, kuiv, väga puuviljaline

Veinivalmistamise eritavad

— Külmkääritamine temperatuuril alla 20 °C (välja arvatud raskesti kääritatavate veinide temperaturi tõstmisel kääritamisprotsessi alguses)

— Külmleotamine koos kestadega roosa värvuse saamiseks

7. 1. VEINIKATEGOORIA: vein; veini tüüp: magus vein

Veinivalmistamise eritavad

— Külmkääritamine temperatuuril alla 20 °C (välja arvatud raskesti kääritatavate veinide temperaturi tõstmisel kääritamisprotsessi alguses)

— Jääveini puhul peavad viinamarjad seisma väljas külma käes (temperatuuril vähemalt –7 °C), ning seega tuleb saak koristada ja töödelda täielikult külmununa, et viinamarjas olev vesi ei jõuaks veini.

— Võimalik on kääritamine koos valgete viinamarjade kestadega või blanc de noir’i tootmine

8. 5. VEINIKATEGOORIA: kvaliteetvahuvein; veini tüüp: valge vahuvein, puuviljaline

Veinivalmistamise eritavad

— Külmkääritamine temperatuuril alla 20 °C (välja arvatud raskesti kääritatavate veinide temperaturi tõstmisel kääritamisprotsessi alguses)

— Pressimine tervete kobaratena, maksimaalne saagikus 64 %

— Sekundaarne kääritamine pudelis, kasutades traditsioonilist meetodit

— Võimalik on kääritamine koos valgete viinamarjade kestadega või blanc de noir’i tootmine

9. 5. VEINIKATEGOORIA: kvaliteetvahuvein; veini tüüp: roosa vahuvein, väga puuviljaline

Veinivalmistamise eritavad

— Külmkääritamine temperatuuril alla 20 °C (välja arvatud raskesti kääritatavate veinide temperaturi tõstmisel kääritamisprotsessi alguses)

— Külmleotamine koos kestadega roosa värvuse saamiseks

— Sekundaarne kääritamine pudelis, kasutades traditsioonilist meetodit

10. 9. VEINIKATEGOORIA: gaseeritud poolvahuvein; veini tüüp: valge poolvahuvein, puuviljaline

Veinivalmistamise eritavad

— Külmkääritamine temperatuuril alla 20 °C (välja arvatud raskesti kääritatavate veinide temperaturi tõstmisel kääritamisprotsessi alguses)

— Rõhk maksimaalselt 2,5 baari (CO2) pudeli kohta

— Võimalik on kääritamine koos valgete viinamarjade kestadega või blanc de noir’i tootmine

11. 9. VEINIKATEGOORIA: gaseeritud poolvahuvein; veini tüüp: roosa poolvahuvein, väga puuviljaline

Veinivalmistamise eritavad

— Külmkääritamine temperatuuril alla 20 °C (välja arvatud raskesti kääritatavate veinide temperaturi tõstmisel kääritamisprotsessi alguses)

— Külmleotamine koos kestadega roosa värvuse saamiseks

— Rõhk maksimaalselt 2,5 baari (CO2) pudeli kohta

12. 9. VEINIKATEGOORIA: gaseeritud poolvahuvein; veini tüüp: punane poolvahuvein, väga puuviljaline

Veinivalmistamise eritavad

— Külmkääritamine temperatuuril alla 18 °C (välja arvatud raskesti kääritatavate veinide temperaturi tõstmisel kääritamisprotsessi alguses)

— Rõhk maksimaalselt 2,5 baari (CO2) pudeli kohta

13. 15. VEINIKATEGOORIA: kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein; veini tüüp: magus vein

Veinivalmistamise eritavad

— Külmkääritamine temperatuuril alla 20 °C (välja arvatud raskesti kääritatavate veinide temperaturi tõstmisel kääritamisprotsessi alguses)

— Veini saadakse viinamarjadest, mis on osaliselt dehüdreeritud (või kuivatatud päikese käes või varjus). Selle tulemusel on nende viinamarjade virdel ilma rikastamata minimaalne võimalik alkoholisisaldus 16 % (või vähemalt 272 grammi suhkrut liitri kohta).

b. Maksimaalne saagikus

1. Cabernet Blanc 50 hektoliitrit hektari kohta

2. Johanniter 60 hektoliitrit hektari kohta

3. Merzling 60 hektoliitrit hektari kohta

4. Muscaris 50 hektoliitrit hektari kohta

5. Sauvignac 50 hektoliitrit hektari kohta

6. Solaris 60 hektoliitrit hektari kohta

7. Cabernet Cantor 40 hektoliitrit hektari kohta

8. Cabernet Cortis 40 hektoliitrit hektari kohta

9. Cabaret Noir 40 hektoliitrit hektari kohta

10. Monarch 40 hektoliitrit hektari kohta

11. Pinotin 40 hektoliitrit hektari kohta

12. Regent 40 hektoliitrit hektari kohta

13. Souvignier Gris 60 hektoliitrit hektari kohta

14. Villaris 60 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Veini „Rivierenland“ päritolupiirkond hõlmab ala Saksamaalt ja Limburgist Gelderlandi provintsi ja sealt edasi Gorinchemisse voolavate jõgede ääres, kus jõesavi- ja liivsavimuld lähevad üle turbaaladeks. Veini „Rivierenland“ tootmise geograafiline piirkond on määratletud peamiselt seda piirkonda läbivate jõgede põhjal. Ala välispiirid küündivad linnulennult üle jõe kuni viie kilomeetri kaugusele, mõõdetuna jõe keskelt. Ala piiravad põhjas (idast läände) Oude IJssel, IJssel, Nederrijn ja Lek ning idas maismaapiir Saksamaaga Gendringeni ja Bredewegi vahel. Lõunas piirab ala provintsi piir Limburgiga Bredewegi ja Molenhoeki vahel, ning provintsi piir Põhja-Brabantiga kuni Heusdenini (kaasa arvatud), mis järgib Maasi jõe kulgu. Läänes piiritleb ala Heusdeni kanal ja tammistatud Maasi jõgi Woudrichemi pool, mis asub Waali kaldal. Woudrichemist edasi kulgeb piir mööda Gelderlandi provintsi piiri üle Linge jõe Leki poole kaitstud päritolunimetusega veini „Rivierenland“ tootmise piirkonna põhjaosas.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

Cabaret Noir N (VB 91-26-4)

Cabernet Blanc B (VB 91-26-1)

Cabernet Cantor N

Cabernet Cortis

Johanniter B

Merzling B

Monarch

Muscaris B

Pinotin N

Regent N

Sauvignac B (Cal 6-04)

Solaris

Souvignier Gris

Villaris B

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1. Terroir ehk kasvukoht – teiste sõnadega, kõik tegurid, mis viinamarjadele viinamarjaistanduses mõju avaldavad – mängivad olulist rolli veini kvaliteedi tagamisel. Terroir ’i kõik aspektid – kliima, asukoht, muld, viinamarjaistanduse majandamine, sordivalik ja veinivalmistamise protsess – mõjutavad määratletud geograafilisest piirkonnast pärit veinide „Rivierenland“ kvaliteeti kõigi nelja kategooria puhul (1. vein, 5. kvaliteetvahuvein, 9. gaseeritud poolvahuvein ja 15. kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein).

Kliima

Veini „Rivierenland“ tootmise piirkonna põhjapoolne asukoht tagab, et küpsemisperiood kestab kuni septembri ja oktoobrini välja. Selle tulemusel valmivad viinamarjad mõõdukate päevaste ja jahedate öiste temperatuuride juures. Jahedad ööd tagavad hapete väga aeglase lagunemise, mis võimaldab viinamarjadel küpseda pikka aega ja saavutada optimaalse fenoolse küpsuse. Sellistes kliimatingimustes valmib kaitstud päritolunimetusega vein „Rivierenland“, tüüpiline jaheda kliima vein, millele on omased rikkalikud puuviljalised põhiaroomid ja värske happesus.

Asukoht

Piirkonna asukoht – Utrechti ja Veluwe mäeharja tuulealune külg (kuiv külg) – tähendab seda, et sademete hulk on ümbritsevate piirkondadega võrreldes mõõdukas. Tänu poldrite avatud tasandikele ja veealadele on selles asukohas tagatud ka keskmisest kõrgem tuule tase võrreldes piirkonna põhja- ja lõunapoolsete aladega. Tuul tagab viinamarjaistanduste optimaalse ventileerituse, mis tähendab seda, et lehevõra kuivab kiiresti, eriti pärast vihmasadu (mis on niigi mõõdukas). See vähendab seente tekkimise ohtu ning viinamarjad on terved ja kvaliteetsed. Tänu sellele on pikem ka viinamarjade küpsemisperiood – puudub vajadus pealesunnitud saagikoristuse järele – ja see tähendab, et viinamarjad võivad optimaalse füsioloogilise küpsuse saavutamiseks jääda viinapuule kuni sügiseni (september/oktoober).

Mullastik

Veini „Rivierenland“ tootmise piirkonna toitaine- ja mineraaliderikas vooluvee toimel tekkinud muld tagab optimaalse kasvu, mis on ideaalne puuviljade tootmiseks ja sobib äärmiselt hästi viinamarjade põhiaroomide esiletoomiseks. Jõelise päritoluga muldadel on hea veesidumisvõime ja nad suudavad tagada piisava veevarustuse isegi põuaperioodidel. See võimaldab viinapuudel koguda kuivadel perioodidel endasse piisavalt toitaineid ning samuti laseb see fotosünteesil jätkuda. See soodustab suhkrute teket ja aitab küpseda põhiaroomidel, mis on kaitstud päritolunimetusega veinidele „Rivierenland“ nii iseloomulikud.

Viinamarjaistanduse majandamine

Veini „Rivierenland“ tootmise piirkonnas on viinamarjakasvatajatel oluline roll viinamarjade optimaalse valmimise tagamisel, mis saavutatakse viinamarjaistanduste nõuetekohase majandamisega. Mulla majandamine (harimine ja reakülv mulla hea struktuuri ja hea veetasakaalu tagamiseks) ja lehevõra hooldamine (lehtede eemaldamine kobaratest, roheline korje, pügamine jne), madal saagikus ja optimaalse saagikoristusaja kindlaksmääramine tagavad, et viinamarjad saavutavad optimaalse alkohoolse ja fenoolse küpsuse.

Näited inimtegevuse mõjust kõigile veinidele:

— „kerge pügamine“ toimub talvel ja see on oluline viinapuude hea tervise säilitamiseks. Selle lõikamise käigus vähendatakse pungade arvu ja nii saavad küpsed viinamarjad kasvada (ilma et viinapuud koormataks ning tulemuseks on kvaliteetne vein).

— Roheline korje (kobarate eemaldamine) kindlustamaks, et viinapuu suudab tagada piisavalt toitaineid iga kobara jaoks, mis aitab saavutada õiget küpsust; see parandab viinamarjade küpsust.

— Lehtede eemaldamine kobarate kiirema kuivamise tagamiseks, et ennetada võimalikult palju seenhaigusi, kuid ka selleks, et kasvatada hõredamaid kobaraid, mis kuivavad paremini ja millel on paremad viinamarjad.

— Õige saagikoristusaja määramiseks mõõdetakse suhkru/happe ja aroomi kombinatsiooni, vaadatakse täpset ilmaprognoosi ja uuritakse hoolikalt viinamarjade tervist. Kõiki neid tegureid võetakse arvesse saagikoristusaja valimisel (koristatakse optimaalselt küpsenud viinamarjad).

8.2. Viinamarjasortide valik

Veini „Rivierenland“ tootmise piirkonnas kasutatavad viinamarjasordid sobivad niiskema põhjapoolse kliima jaoks tänu sellele, et need taluvad paremini seenhaigusi ja küpsevad pisut varem, ning see toetab kestlikku viinamarjakasvatust. Hea haigustaluvus võimaldab küpsemisperioodi pikendada ja viia fungitsiidide kasutamise miinimumini. See edendab viinamarjaistanduse üldist ökoloogiat ja toetab ka viinapuude tervist, samuti viinamarjade ja veini kvaliteeti.

Veinivalmistamine

Veinivalmistustavad keskenduvad põhiaroomide ja värske happesuse säilitamisele.

Teiste veinikategooriate üksikasjad (v.a kategooria „Vein“)

— Kvaliteetvahuvein

Kvaliteetvahuveini valmistamiseks kasutatava baasveini organoleptilised omadused on samad mis kategoorial „vein“ (sama värskusaste ja puuviljaline maitse, mis on tingitud mulla, kliima ja inimtegevuse koosmõjust). Sellel on ka omadused, mis tulenevad baasveini töötlemisest vahuveiniks pudelis kääritamise teel (traditsiooniline meetod), mis annab veinile elegantse vahu. Veini rõhk on vähemalt 3,5 baari. Kvaliteetvahuveini valmistamiseks kasutatava kuvee minimaalne tegelik alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti.

— Gaseeritud poolvahuvein

Gaseeritud poolvahuveini tegemiseks kasutatava baasveini organoleptilised omadused on samad mis kategoorial „vein“ (sama värskusaste ja puuviljaline maitse tuleneb mulla, kliima ja inimtegevuse koosmõjust). Veinil on ka omadused, mis tulenevad mullide saamiseks lisatud CO 2 st. Gaseeritud poolvahuveini minimaalne tegelik alkoholisisaldus on 7 mahuprotsenti ja ülerõhk vähemalt 2,5 baari. Tegemist on kerge ja väga puuviljalise suveveiniga.

— Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein

Oluline etapp, mis annab kuivatatud viinamarjadest valmistatud veinile suhkrusisalduse ja aroomi, on viinamarjade pikem küpsemine, pärast mida neid kuivatatakse vähemalt kahe nädala jooksul. Külmkääritamise käigus saadakse vein, mille minimaalne tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 9,4 mahuprotsenti. Selle puuviljase veini lõhna ja maitse kontsentratsioon tuleneb mulla, kliima ja inimtegevuse koosmõjust. Selle dessertveini täiuslik maitse on eelkõige veinivalmistajate hoolika töö tulemus.

Kokkuvõte

Terroir, viinamarjasortide valik ja veinivalmistustavad mõjutavad Rivierenlandi piirkonnas toodetavate veinide kõiki kategooriaid. Kõik kategooriasse „vein“ kuuluvate veinide valmistamiseks kasutatavad viinamarjad on saavutanud optimaalse alkohoolse ja fenoolse küpsuse, mis annab valgetele ja roosadele veinidele väga puuviljalise aroomi ja värske happesuse. Lisaks on veel olemas ka täidlased punased veinid siidise järelmaitsega, mis on veinivalmistusprotsessi tulemusel samuti säilitanud väga puuviljalised aroomid ja mida iseloomustab lisaks ka kerge tekstuur ja pehmed tanniinid. Kategooriatesse „kvaliteetvahuvein“ ja „gaseeritud poolvahuvein“ kuuluvate veinide valmistamiseks ette nähtud viinamarjad koristatakse sageli varem kui need, mis on mõeldud kategooria „vein“ veinide jaoks. Ehkki need viinamarjad on seeläbi säilitanud rohkem oma värsket happesust, on terroir neile sellegipoolest andnud palju puuviljalisi aroome, mis tähendab seda, et need viinamarjad on kõnealuse veini jaoks täiuslikult küpsed. Kategooriasse „kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein“ kuuluvate veinide jaoks mõeldud viinamarjad on saavutanud optimaalse alkohoolse ja fenoolse küpsuse ning terroir on taganud optimaalse tasakaalu saavutamise happesuse, suhkrute ja aroomide vahel. Viinamarjade kuivatamise ja nende mahla kontsentreerimise tulemusel täiustatakse seda õrna tasakaalu lõpptooteks olevas kvaliteetses dessertveinis veelgi kontsentreeritud suhkrute, puuviljaliste aroomide ja värske happesusega.

9. Muud olulised tingimused

Väiksema geograafilise piirkonna nimetus

Õigusraamistik:

ELi eeskirjad

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

päritolupiirkonna nimele „Rivierenland“ võib lisada piirkondlikud nimed „Achterhoek“ ja „Betuwe“, et kirjeldada väiksemat päritolupiirkonda selle piirkonna sees. Sellisel juhul peab 85 % viinamarjadest pärinema määratletud piirkonnast.

Link tootespetsifikaadile

https://www.rvo.nl/sites/default/files/2022-04/Productdossier-BOB-Rivierenland.pdf

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.