Ettepanek NÕUKOGU OTSUS millega lubatakse Austrial kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, artiklist 21

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. 17. mail 1977 vastuvõetud nõukogu kuuenda direktiivi (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta - ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas [1]) artikli 27 kohaselt võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt anda liikmesriigile loa võtta erimeetmed käesoleva direktiivi sätetest erandite tegemiseks eesmärgiga lihtsustada maksumenetlust või ära hoida teatud liiki käibemaksupettusi või käibemaksu tasumise vältimist.

[1] EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/92/EÜ (ELT L 260, 11.10.2003, lk 8).

2. Komisjonile esitatud kirjas, mis saabus komisjoni peasekretariaati 03.03.2004, palus Austria valitsus luba kohaldada kolme direktiivi 77/388/EMÜ artikli 21 lõike 1 punktist a kõrvale kalduvat meedet.

3. Kuuenda direktiivi artikli 27 lõike 2 kohaselt teatas komisjon teistele liikmesriikidele Austria valitsuse palvest kirjalikult 26.03.2004 ning 30.03.2004 teavitas komisjon Austriat kirjalikult sellest, et tal on kogu teave, mida vajab palve läbivaatamiseks.

4. Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 21 lõikes 1, nimetatud direktiivi parandatud redaktsiooni artiklis 28g sätestatakse, et siseriikliku süsteemi alusel vastutavad käibemaksu tasumise eest maksukohustuslased, kes võõrandavad maksustatavaid kaupu või osutavad maksustatavaid teenuseid.

5. Austria poolt palutud erandi eesmärk on muuta kolmel konkreetsel juhul käibemaksu tasumise eest vastutavaks kauba või teenuse saaja: Esiteks, tagatisena antud kauba võõrandamisel ühelt maksukohustuslaselt teisele selle tagatise realiseerimise käigus. Teiseks, kui kaup võõrandatakse pärast kolmandale isikule omandireservatsiooni loovutamist kolmanda isiku poolt omandiõiguse kasutamise käigus. Kolmandaks, kinnisvara võõrandamisel teise maksukohustuslase poolt täitevmenetluse raames korraldatud avalikul enampakkumisel, kui müüja on kuuenda direktiivi artikli 13C kohaselt otsustanud kinnisvara võõrandamisel käibemaksu lisamise kasuks. Taotletavaid meetmeid tuleb käsitleda meetmetena, mis hoiavad ära teatud liiki käibemaksupettusi või käibemaksu tasumise vältimist.

6. Tihti toimub kauba võõrandamine ühelt maksukohustuslaselt teisele antud tagatise realiseerimisel. Tavaliselt juhtub see olukorras, kus tagatise andjal on piiratud võimalused oma võlgade, sealhulgas maksuvõlgade tasumiseks. Kui tagatise saaja kasutab oma õigust ning müüb tagatise kolmandale isikule, saab müüki käsitleda kui kauba võõrandamist tagatise andjalt tagatise saajale. Sellisel juhul saab tagatise saaja kasu nii tagatiseks olnud vara müügist kui ka tagatise andjalt temale loovutamise käigus tekkinud sisendkäibemaksu mahaarvamisest. Tavaliselt ta ei maksa tagatise andjale kauba müügi puhul makstavat käibemaksu. Isegi kui osa müügitulust kantakse üle tagatise andjale, pole garantiid, et viimane kasutaks seda käibemaksu tasumiseks. Tegelikult jääb käibemaksutulu tihti saamata juhtudel, kus tagatise saajalt ei saa võtta õigust arvata maha sisendkäibemaks ja tagatise andjat ei saa vastutama panna, kuna ta on maksejõuetu või kadunud. Selliste juhtumite suur arv takistab Austria maksuametil võtmast vastu eranditult fiskaalseid ja mitte-fiskaalseid meetmeid, mille eesmärgiks oleks suurendada haldusjärelevalvet äritegevuse üle. Need meetmed poleks piisavad, kuna Austria maksuamet ei suuda teha kindlaks nii paljusid seadust rikkuvaid ettevõtjaid või suudab seda liiga hilja, kui pole enam võimalik saamata jäänud käibemaksutulu kätte saada. Austria maksuameti ees seisvate raskuste ulatus tingib nende lahendamise õiguslike meetmetega. Kauba saaja planeeritud vastutus käibemaksu tasumisel puudutab ettevõtteid, mis tavaliselt võivad kasutada sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust ja ei puuduta eraisikuid. Sarnast erandit on juba lubatud kohaldada Saksamaal (nõukogu 2. juuni 2002. aasta otsus 2002/439/EÜ - EÜT 151/12, 11.06.2002).

7. Teine juhus puudutab kauba müüki, mis järgneb omandireservatsiooni loovutamisele kolmandale isikule ning selle õiguse kasutamisele nimetatud kolmanda isiku poolt. Juhtudel, kus kauba ostja võimalused ostu eest tasumiseks on piiratud, võib kauba müüja kaupu võõrandada omandireservatsiooni alusel ning loovutada omandireservatsiooni kasutamise õigus ja ostuhinna nõudeõigus kolmandale isikule, kelleks on tavaliselt pank, kolmanda isiku poolt ostjale antud laenu tagatiseks. Kui ostja ei suuda endiselt laenu tagasi maksta, teostab pank omandiõigust, mis hõlmab kauba üleandmist esialgselt ostjalt pangale. Sellisel juhul ei maksa pank tavaliselt esialgsele ostjale kauba võõrandamise puhul makstavat käibemaksu, vaid kasutab seda esialgse ostja laenuvõla kustutamiseks, mille tulemusena ei saa Austria finantsasutused esialgselt ostjalt käibemaksu sisse nõuda. Isegi kui osa müügitulust kantakse üle esialgsele ostjale, pole garantiid, et viimane kasutab seda käibemaksu tasumiseks. Seetõttu sarnaneb käesolev juhtum eespool kirjeldatud tagatise realiseerimise juhtumiga. Tegelikult on enamikel kirjeldatud juhtudel esialgsed ostjad maksejõuetud või kaovad enne, kui Austria maksuamet suudab neid kindlaks teha ja käibemaksu sisse nõuda.

8. Kolmas juhtum puudutab kinnisvara, mis müüakse teisele maksukohustuslasele kinnisvara omanud ettevõtte sundlikvideerimise käigus korraldatud avalikul enampakkumisel. Siia alla kuuluvad juhtumid, kus müüja on kasutanud õigust käibemaksu lisamiseks, olgugi, et müügi ajal pole tema finantsseisund selline, mis võimaldaks tal maksuametile tasuda käibemaksu, mida ta ostjale esitatud arvel näidatud summa pealt peaks maksma. Ostja võib tavaliselt kasutada käibemaksu mahaarvamise õigust ja müüja ei maksa maksuametile käibemaksu. Tulemuseks on, et müüja võlausaldajad saavad võlgniku käest tagasi rohkem raha, kui nad saaksid normaalselt, mil müügitehing on käibemaksust vabastatud. Nii jääb maksuametil müüjalt käibemaks saamata, kuna vahepeal on viimane ennast maksejõuetuks kuulutanud. Austria maksuameti ees seisvate raskuste ulatus tingib nende lahendamise õiguslike meetmetega. Kinnisvara on kõrge väärtusega kaup ja seega on maksustatavad summad ja laekumata käibemaksust tulenev kahju - isegi kui on tegu ühe tehinguga - eriti suured. Lahendus pole ka see, kui kaotada kinnisvara maksustamisel valikuõigus. Tavaliselt hõlmab kinnisvara väärtus varjatult ka käibemaksu ning valikuõiguse säilitamine on vajalik käibemaksusüsteemi hoidmiseks neutraalsena. Eespool toodu taustal tundub, et antud olukorras, kus tegu on eriti suurte riskidega, on ostja planeeritud vastutus käibemaksu tasumisel tegelikult kõige kohasem lahendus. Tänu taotletavale erandile välditakse käibemaksu laekumata jäämisest tekkivat kahju, kuna rahandusasutused lihtsalt ei maksa ühelegi asjaomasele ettevõtjale käibemaksu tagasi. Sellise lahendusega välditakse ka müüja ja ostja topeltvastutust maksude tasumise eest, mis võib kujutada suuremat riski ostjale juhul, kui nad oleksid ühiselt vastutavad. Lahendus vabastaks maksuametid koormavatest käibemaksu sissenõudmise menetlustest, kus nad saavad pöörduda ainult ostja poole, kuna sissenõudmine müüjalt osutub võimatuks. Lahendusega välditakse kolmanda isiku, näiteks notari, liigset maksualast vastutust, mis omakorda tähendaks suuremaid kulutusi müüjale ja ostjale. Kuna praktikas hõlmab erand kauba võõrandamist maksukohustuslaste vahel, kasutatakse kauba võõrandamisel maksustamist puudutavat valikuvõimalust ainult juhul, kui ostja võib kasutada sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust. Sarnast erandit on juba lubatud kohaldada Saksamaal (nõukogu 2. juuni 2002. aasta otsus 2002/439/EÜ - EÜT 151/12, 11.06.2002 ning nõukogu 30. märtsi 2004. aasta otsus 2004/291/EÜ - ELT L94/59).

Ettepanek NÕUKOGU OTSUS millega lubatakse Austrial kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, artiklist 21

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 17. mai 1977. aasta kuuendat nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta - ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas [2], eriti selle artikli 27 lõiget 1,

[2] EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/92/EÜ (ELT L 260, 11.10.2003, lk 8).

võttes arvesse komisjoni ettepanekut [3],

[3] OJ C , , p. .

ning arvestades järgmist:

(1) Komisjonile esitatud kirjas, mis saabus komisjoni peasekretariaati 03.03.2004, palus Austria valitsus luba kohaldada kolme direktiivi 77/388/EMÜ artikli 21 lõike 1 punktist a kõrvale kalduvat meedet.

(2) Austria poolt palutud erandi eesmärk on muuta kolmel konkreetsel juhul käibemaksu tasumise eest vastutavaks ostja. Esiteks, tagatisena antud kauba võõrandamisel ühelt maksukohustuslaselt teisele selle tagatise realiseerimise käigus. Teiseks, kui kaup võõrandatakse pärast kolmandale isikule omandireservatsiooni loovutamist kolmanda isiku poolt omandiõiguse kasutamise käigus. Kolmandaks, kinnisvara võõrandamisel teise maksukohustuslase poolt sundmüügi raames korraldatud avalikul enampakkumisel, kui müüja on vastavalt kuuenda direktiivi artiklile 13C otsustanud kinnisvara võõrandamisel käibemaksu lisamise kasuks. Taotletavaid meetmeid tuleb käsitleda meetmetena, mis hoiavad ära teatud liiki käibemaksupettusi või käibemaksu tasumise vältimist.

(3) Kui kaup antakse üle ühelt maksukohustuslaselt teisele antud tagatise realiseerimise käigus, peegeldab see olukorda, kus kauba üleandjal, kes on samaaegselt tagatise andjaks, on piiratud võimalused oma võlgade, sealhulgas maksuvõlgade tasumiseks. Kui kauba saanud tagatise saaja kasutab oma õigust ning müüb tagatise kolmandale isikule, saab müüki käsitleda kui tarnet tagatise andjalt tagatise saajale. Paljudel sellistel juhtudel jäi käibemaksutulu saamata, kuna tagatise saajalt ei saanud võtta sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust ja tagatise andjat ei saanud vastutama panna, kuna ta oli muutunud maksejõuetuks või kadunud. Austria maksuameti ees seisvate raskuste ulatus tingis nende lahendamise õiguslike meetmetega. Kauba saaja planeeritud vastutus käibemaksu tasumisel puudutab ettevõtteid, mis tavaliselt võivad kasutada sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust ja ei puuduta eraisikuid. Sarnast erandit on juba lubatud kohaldada Saksamaal (nõukogu 2. juuni 2002. aasta otsus 2002/439/EÜ [4]).

[4] EÜT L 151, 11.06.2002, lk 12.

(4) Juhtudel, kus kauba ostja võimalused ostu eest tasumiseks on piiratud, võib kauba müüja reserveerida endale kaupade omandiõiguse ning loovutada omandireservatsiooni kasutamise õigus ja ostuhinna nõudeõigus kolmandale isikule, kelleks harilikult on pank, kolmanda isiku poolt ostjale antud laenu tagatiseks. Kui ostja ei suuda endiselt laenu tagasi maksta, kasutab pank omandireservatsiooni õigust. See tähendab kauba üleandmist esialgselt ostjalt pangale. Sellisel juhul ei maksa pank tavaliselt esialgsele ostjale tarne puhul makstavat käibemaksu, vaid kasutab seda esialgse ostja laenuvõla kustutamiseks, mille tulemusena ei saa finantsasutused esialgselt ostjalt käibemaksu sisse nõuda, kuna see on maksejõuetu või kaob enne, kui maksuamet suudab ta kindlaks teha ja käibemaksu sisse nõuda. Seetõttu sarnaneb käesolev juhtum eespool kirjeldatud tagatise realiseerimise juhtumiga.

(5) Käibemaksutulu jääb laekumata ka kinnisvara võõrandamise juhtudel, kui see müüakse teisele maksukohustuslasele kinnisvara omanud ettevõtte sundlikvideerimise käigus korraldatud avalikul enampakkumisel ja müüja kasutab õigust lisada kinnisvara hinnale käibemaks, olgugi, et võõrandamise ajal pole tema finantsseisund selline, mis võimaldaks tal maksta maksuametile maksu, mida ta ostjale esitatud arves näidatud summa pealt peaks maksma. Ostja võib tavaliselt kasutada sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust ja müüja ei maksa maksuametile käibemaksu. Austria maksuameti ees seisvate raskuste ulatus tingis nende lahendamise õiguslike meetmetega. Kinnisvara on kõrge väärtusega kaup ja seega on maksustatavad summad ja laekumata käibemaksust tulenevad kahjumid - isegi kui on tegu ühe tehinguga - eriti suured. Tavaliselt hõlmab kinnisvara väärtus varjatult ka käibemaksu ning valikuõiguse säilitamine on vajalik käibemaksusüsteemi hoidmiseks neutraalsena. Eeltoodu taustal tundub, et antud olukorras, kus tegu on eriti suurte riskidega, on ostja planeeritud vastutus käibemaksu tasumisel kõige kohasem lahendus. Tänu taotletavale erandile välditakse käibemaksu laekumata jäämisest tekkivat kahju, kuna rahandusasutused lihtsalt ei maksa ühelegi asjaomasele ettevõtjale käibemaksu tagasi. Sellise lahendusega välditakse ka ostja ja müüja topeltvastutust maksu tasumise eest, mis võib kujutada suuremat riski ostjale, ning maksuameteid ei koormata käibemaksu vaevalise sissenõudmise menetlusega, mille käigus nad saavad pöörduda ainult ostja poole, kuna käibemaksu tagasinõudmine müüjalt osutub võimatuks. Lahendusega välditakse kolmanda isiku, näiteks notari, maksualast vastutust, mis omakorda tähendaks suuremaid kulutusi müüjale ja ostjale. Kuna praktikas hõlmab erand kauba müüki ühelt maksukohustuslaselt teisele, kohaldatakse seda ainult konkreetsetel juhtudel. Sarnast erandit on juba lubatud kohaldada Saksamaal (nõukogu 2. juuni 2002. aasta otsus 2002/439/EÜ [5] - EÜT 151/12, 11.06.2002 ning nõukogu 30. märtsi 2004. aasta otsus 2004/291/EÜ [6] - ELT L94/59).

[5] EÜT L 151, 11.06.2002, lk 12.

[6] EÜT L 94, 30.03.2004, lk 59.

(6) Kõnealune erand ei mõjuta lõpptarbimise etapis tasumisele kuuluvat maksusummat ega käibemaksust laekuvaid Euroopa ühenduste omavahendeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 77/388/EMÜ artikli 21 lõike 1 punktist a, muudetud artikliga 28g, lubatakse Austrial käesolevaga otsustada panna käibemaksu tasumise kohustus otsuse artiklis 2 nimetatud kauba ostjale.

Artikkel 2

Käibemaksu tasumise kohustuse võib panna kauba ostjale järgmistel juhtudel:

1. Tagatisena antud kauba võõrandamisel ühelt maksukohustuslaselt teisele selle tagatise realiseerimise käigus;

2. Kui kaup võõrandatakse pärast kolmandale isikule omandireservatsiooni loovutamist kolmanda isiku poolt omandiõiguse kasutamise käigus;

3. Kinnisvara võõrandamisel, kui see müüakse teisele maksukohustuslasele kinnisvara omanud ettevõtte sundlikvideerimise käigus korraldatud avalikul enampakkumisel ja juhul, kui müüja on kasutanud õigust võõrandamistehing maksustada.

Artikkel 3

Käesolev otsus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2008.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Austriale.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja