[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 2.7.2010

KOM(2010)353 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

Komisjoni aastaaruannetagatisfondi ja selle juhtimise kohta 2009. aastal

SEK(2010)805 final

KOMISJONI ARUANNEEUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULEJA KONTROLLIKOJALE

Komisjoni aastaaruannetagatisfondi ja selle juhtimise kohta 2009. aastal

SISUKORD

1. Õiguslik alus 3

2. Fondi rahaline seis 31. detsembril 2009 3

2.1. Fondi rahavood (fondi vahendid) 3

2.2. Raamatupidamisaruandlus 5

2.3. Tagatisfondi eelkonsolideeritud finantsaruanne 31. detsembri 2009. aasta seisuga 5

2.3.1. Tagatisfond: Eelkonsolideeritud bilanss 6

2.3.2. Tagatisfond: Eelkonsolideeritud tulemiaruanne 8

3. Maksed fondi või fondist 9

3.1. Üldeelarvest tagatisfondi tehtavate maksete õiguslik alus 9

3.2. Eelarveaasta jooksul üldeelarvesse või üldeelarvest tehtavad maksed 9

3.3. Intressid fondi likviidsete varade investeeringutelt 9

3.4. Laenu tagasisaamine kohustusi mittetäitvatelt võlgnikelt 10

4. Fondi kohustused 10

4.1. Maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevad maksed 10

4.2. EIP tasu 11

1. Õiguslik alus

Välistegevuse tagatisfond (edaspidi „fond“) moodustati nõukogu 25. mai 2009. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 480/2009[1] (kodifitseeritud versioon), et tasuda liidu võlausaldajaile juhul, kui laenu saaja ei maksa tagasi Euroopa Liidu antud või tagatud laenu. Vastavalt kõnealuse määruse artiklile 7 usaldas komisjon ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) vahel 23. novembril 1994. aastal Brüsselis ja 25. novembril 1994. aastal Luxembourgis sõlmitud lepinguga (edaspidi „leping”) fondi finantsjuhtimise EIPle.

Lepingu artikli 8 lõike 2 kohaselt peab EIP iga aasta 1. märtsiks esitama komisjonile fondi tegevuse ja juhtimise aruande („Finantstulemuste selgitus”) ning fondi eelmise aasta finantsaruande („Fondi rahalise seisu aruanne”). Täpsem teave 2009. aastat käsitleva aruande kohta on esitatud komisjoni personali töödokumendi jaotises 2.

Lisaks peab komisjon määruse artikli 8 kohaselt saatma iga aasta 31. maiks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale fondi eelmise finantsaasta finants- ja juhtimisaruande.

2. Fondi rahaline seis 31. detsembril 2009

2.1. Fondi rahavood (fondi vahendid)

Fondi rahaline seis esitatakse 2009. aruandeaasta lõpus vastavalt rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele (IFRS).

Fondi kogusumma oli 1 240 497 760,63 eurot (vt komisjoni personali töödokumendi jaotis 2: Fondi rahalise seisu aruanne 31. detsembril 2009, esitanud EIP). See summa sisaldab rahavoogusid alates fondi moodustamisest:

Tagatisfond | Summa |

Eelarvemaksed fondi | + 2 891 874 500,00 eurot |

Kumuleeruv iga-aastane puhastulu | + 717 683 872,56 eurot |

Fondist tehtud selliste maksete hüvitamine, mis tulenevad maksekohustuste täitmatajätmisest | + 576 705 008,19 eurot |

Kogunenud[2] EIP haldus- ja auditeerimistasud 2008. aastal, mis vastavad 2009. aastal tehtavatele maksetele | + 717 539,60 eurot |

Hilinenud tagasimaksetelt 2002. aastal võetud komisjonitasu | + 5 090 662,91 eurot |

IFRSi kasutuselevõtuga seoses tehtud parandus fondi portfelli hinnangus (vt töödokumendi jaotis 2: Tagatisfondi bilansi kohustused, kirje „Reservid”) | + 27 678 560,35 eurot |

Mahaarvatud nõuded fondi vahenditele | - 477 860 856,19 eurot |

Mahaarvatud järjestikused fondi ülejäägi tagasimaksed Euroopa Liidu üldeelarvesse ja pärast kandidaatriikide ELiga ühinemist tehtavad tagasimaksed | - 2 501 391 526,79 eurot |

Fondi raamatupidamislik väärtus 31. detsembril 2009 | 1 240 497 760,63 eurot |

Fondi määruse artikli 5 kohaselt arvutatakse summa, mis kantakse eelarvest üle fondile aastal „n+1”, aasta „n–1” lõpus sihtsumma ja fondi netovara väärtuse vahel ilmneva erinevuse alusel, mis on arvutatud aasta „n” alguses.

Fondi netovara (fondi sularaha netovaru) oli 31. detsembril 2009 seisuga 1 333 590 221,03 eurot. Kõnealune summa koosneb fondi raamatupidamislikust väärtusest 1 240 497 760,63 eurot miinus kogunenud EIP haldus- ja auditeerimistasud 717 539,60 eurot, millest haldustasud moodustavad 687 539,60 eurot (EIP 2009. aasta tasu), ning eelarvest tehtud 93 810 000,00 euro suurusest maksest, nagu 2009. aastal nähti ette 2010. aasta eelarve jaoks[3].

Muudetud määruse[4] artiklis 3 on fondi sihtsummana sätestatud 9 % iga toiminguga seotud kohustuste kogusummast põhikapitali osas, millele lisandub tasumisele kuuluv maksmata intress.

31. detsembri 2009. aasta seisuga oli kolmandate riikide tagastamata laenu- ja tagatistehingute ning kogunenud intressi kogusumma 16 360 727 665,19 eurot, millest kogunenud intress moodustas 121 760 043,39 eurot. Fondi netovara (1 333 590 221,03 eurot) ja määruses nimetatud kapitalikohustuste suhe oli 8,26 %. Kuna see on põhikapitaliga seotud kohustuste kogusumma osas kehtestatud 9 %-lisest sihtsummast väiksem (ümardatud summa 1 472 470 000,00 eurot), tuleb vastavalt määruse artiklile 5 teha Euroopa Liidu üldeelarvest ülekanne fondi. Aastal 2010 tuleb 2011. aasta esialgsesse eelarveprojekti kanda 138 880 000,00 eurot.

2.2. Raamatupidamisaruandlus

Komisjon on otsustanud esitada oma raamatupidamisaruanded rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standardite (IPSAS) ja rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) põhimõtetel põhinevate uute raamatupidamiseeskirjade kohaselt ja seepärast on ka fondi eelkonsolideeritud finantsaruanded koostatud nende põhimõtete kohaselt, nii nagu töödokumendis on selgitatud.

2.3. Tagatisfondi eelkonsolideeritud finantsaruanne 31. detsembri 2009. aasta seisuga

Eelnevalt konsolideeritud bilansi kogusumma on 1 091 447 384,92 eurot. See sisaldab fondi kogusummat, millele lisanduvad fondi poolt tagatud võlad ja intressilaekumised hilinenud maksetelt ning muud laekumised, et koostada fondile aasta lõpus kõik raamatupidamisaruanded nii, et need oleksid konsolideeritud ELi konsolideeritud bilansiga.

Olulisemaid muudatusi raamatupidamisaruannete esitamises selgitatakse märkustes, et võrrelda näitajaid töödokumendis esitatud EIP finantsaruandega (jaotis 2).

2.3.1. Tagatisfond: Eelkonsolideeritud bilanss

Bilanss: varad (eurodes) | 2009 | 2008 |

Käibevarad |

Lühiajalised saadaolevad summad |

Muu | 3 626,09 |

Lühiajalised investeeringud | 1 049 413 319,19 | 886 949 667,40 |

Likviidsed varad – kulud | 1 004 786 115,50 | 857 292 051,50 |

Likviidsed varad – kindlustusmatemaatilised erinevused | -3 096 484,22 | -633 286,00 |

Likviidsed varad – õiglase väärtuse korrigeerimine | 27 525 747,60 | 11 509 579,98 |

Likviidsed varad – viitlaekumised | 20 197 940,31 | 18 781 321,92 |

Likviidsed varad – väärtuse vähenemine |

Raha ja raha ekvivalendid | 191 080 815,35 | 204 497 717,52 |

Arveldusarved | 1 078 498,12 | 1 209 530,44 |

Lühiajalised hoiused – nominaalne | 153 300 000,00 | 182 557 991,00 |

Lühiajalistelt hoiustelt kogunenud intressid | 113 282,91 | 872 562,49 |

Muud raha ekvivalendid – kulud | 36 554 203,91 | 19 842 008,01 |

Muudelt raha ekvivalentidelt kogunenud intressid | 34 830,41 | 15 625,58 |

Käibevara kokku | 1 240 497 760,63 | 1 091 447 384,92 |

KOKKU | 1 240 497 760,63 | 1 091 447 384,92 |

Bilanss: kohustused (eurodes) | 2009 | 2008 |

A. OMAKAPITAL |

Kapital (tagatisfond) | 390 482 973,21 | 298 522 973,21 |

Eelarvest sooritatud maksed | 390 482 973,21 | 298 522 973,21 |

(eelarvesse makstavad jäägid) |

Reservid | 27 678 560,35 | 11 565 625,28 |

Kohaldatakse esmakordselt – õiglase väärtuse reserv | 152 812,75 | 56 045,30 |

Likviidsete varade õiglase väärtuse muutumine | 27 525 747,60 | 11 509 579,98 |

Kumuleerunud ülejääk / puudujääk | 780 668 814,11 | 732 583 019,02 |

Eelnenud perioodide tulem | 780 668 814,11 | 732 583 019,02 |

Eelarveaasta tulem | 80 949 873,36 | 48 085 795,09 |

Omakapital kokku | 1 239 780 221,03 | 1 090 757 412,60 |

B. LÜHIAJALISED KOHUSTUSED |

Kreditoorne võlgnevus | 717 539,60 | 689 972,32 |

Muu | 717 539,60 | 689 972,32 |

Lühiajalised kohustused kokku | 717 539,60 | 689 972,32 |

KOKKU | 1 240 497 760,63 | 1 091 447 384,92 |

Märkused bilansi kohta:

- Kirje „lühiajalised nõuded / muu” tähistab nõudeid fondi vahenditele. See summa hõlmab kapitali, intresse ja trahve, mis makstakse Euroopa Liidu eelarvesse pärast seda, kui fond on tagatise vabastanud.

- Omakapitali kirje „kumuleerunud ülejääk” ja töödokumendi jaotises 2 esitatud fondi rahalise seisu aruande vaheline erinevus tuleneb nõuete ja trahvide järjestikustest tagasimaksetest fondi.

- Kirje „kreditoorne võlgnevus / muu” hõlmab 2009. aastal EIP haldustasu, auditeerimistasusid, kontode sulgemisest kogunenud auditeerimistasusid ning fondile makstavate trahvide tasumisest tulenevalt EIP-le makstavaid tagastustasusid.

2.3.2. Tagatisfond: Eelkonsolideeritud tulemiaruanne

Tagatisfond – konsolideeritud majandustulemuste aruanne (eurodes) | 2009 | 2008 |

Tulu finantstehingutest | 41 753 692,10 | 48 907 685,22 |

Intressitulu |

Intressitulu rahalt ja raha ekvivalentidelt | 3 496 637,06 | 8 095 172,09 |

Intressitulu likviidsetelt varadelt | 38 180 007,32 | 39 622 151,89 |

Muu intressitulu | 7 7 047,72 |

Kasum vahetuskursi muutustest | 105 124,43 |

Realiseeritud kasum likviidsete varade müügist | 1 085 236,81 |

Likviidsete varade väärtuse langusest tingitud kahjumi vähenemine |

Muu tulu finantstehingutest |

Finantstehingute kulud | -803 818,74 | -821 890,13 |

Intressikulu |

Intressikulu rahalt ja raha ekvivalentidelt |

Kahjum vahetuskursi muutustest |

Realiseeritud kahjum likviidsete varade müügist |

Likviidsete varade väärtuse langusest tingitud kahjum |

Muud finantskulud | -803 818,74 | -821 890,13 |

millest: haldustasud | -687 539,60 | -658 322.32 |

ÜLEJÄÄK MUUST TEGEVUSEST KUI PÕHITEGEVUS | 40 949 873,36 | 48 085 795,09 |

ÜLEJÄÄK PÕHITEGEVUSEST |

Erakorraline kasum |

Erakorraline kahjum |

ÜLEJÄÄK ERAKORRALISTEST KIRJETEST |

EELARVEAASTA TULEM | 40 949 873,36 | 48 085 795,09 |

Märkus eelkonsolideeritud majandustulemuste aruande kohta:

Kirje „muud finantskulud” hõlmab EIP haldustasu, auditeerimistasusid, kontode sulgemisest kogunenud auditeerimistasusid ning seni fondile maksmata trahvide tasumisest tulenevalt EIP-le makstavaid tagastustasusid.

3. MAKSED FONDI VÕI FONDIST

3.1. Üldeelarvest tagatisfondi tehtavate maksete õiguslik alus

Tagatisfondi määrust muudeti 2007. aastal[5], et tagada eelarvevahendite tõhusam kasutamine nii, et fondi rahastatakse tagatisega laenude tagasimaksmata summadest.

Vastavalt muudetud määrusele rahastatakse fondi uue korra alusel. Sihtsumma on 9 % laenudest ja tagatud tagasimaksmata laenudest, sealhulgas kõikidest tagatud tehingutest (EIP, makromajandusliku finantsabi ja Euratomi laenud) väljaspool ELi. Sihtsumma ja fondi netovara väärtuse vaheline erinevus kaetakse eelarverealt 01040114 „Maksed tagatisfondi” või ülejäägi korral tehakse makse fondist eelarvesse.

Vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelisele kokkuleppele eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta[6] rahastatakse fondi eelarverubriiki 4 („Välissuhted”) kuuluva eelarverea 01040114 „Maksed tagatisfondi” kaudu, mitte aga „eelarveväliselt”, nagu seda tehti enne 2007. aastat.

3.2. Eelarveaasta jooksul üldeelarvesse või üldeelarvest tehtavad maksed

31. detsembri 2008. aasta seisuga maksmisele kuuluvate tagatud tehingute (16 360,73 miljonit eurot) alusel lisati 2008. aasta jääk 93,81 miljonit eurot Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve 2009. aasta kulude eelarvestuse eelarvereale 01040114 „Maksed tagatisfondi”. See summa kanti eelarvest ühe tehinguga fondi 10. veebruaril 2010.

3.3. Intressid fondi likviidsete varade investeeringutelt

Fondi likviidsed varad investeeritakse vastavalt ühenduse/EIP 23.–25. novembri 1994. aasta lepingu lisas sätestatud juhtimispõhimõtetele. Lepingut on muudetud 17.–23. septembri 1996. aasta 1. täiendava lepinguga, 26. aprilli – 8. mai 2002. aasta 2. täiendava lepinguga ning 25. veebruari 2008. aasta 3. täiendava lepinguga. Sellele vastavalt peab 20 % fondi investeeringutest olema lühiajaline (kuni aasta). Selliste investeeringute hulka kuuluvad muutuva intressimääraga väärtpaberid sõltumata tähtajast ja püsiva intressimääraga väärtpaberid, mille tähtaja lõpuni on jäänud kuni aasta, sõltumata algsest tähtajast. Seda tehakse seetõttu, et püsiva intressimääraga väärtpaberite nominaalväärtusest makstakse tähtaja lõppedes välja 100 %, samas kui muutuva intressimääraga väärtpabereid saab tavaliselt müüa 100 %-le lähedase hinnaga igal ajal, sõltumata järelejäänud tähtajast. Selleks et säilitada tasakaalu vajaliku likviidsusega erinevate vahendite vahel, hoitakse vähemalt 100 000 000,00 eurot rahaliste investeeringute, eriti pangahoiustena.

2009. aastal oli portfelli tootlus kokku 4,56 %, samas kui2008. aastal oli vastav näitaja 6,42 %.

Raamatupidamisandmeid mõjutas tugevalt absoluutsete intressimäärade väga madal tase, mistõttu finantstulu vähenes. 2009. aastal turutingimused aeglaselt paranesid võrreldes 2008. aastaga, ning seda tänu erinevatele päästepakettidele, valitsuse sekkumisele ja keskpanga meetmetele, millega tagati madalad intressimäärad ja küllaldane likviidsus. Portfell oli võrdlusnäitajast 77,80 baaspunkti kõrgem (üksikasju vt töödokumendi jaotis 1.4.2 „Tootlus”). 2009. aasta esimeses pooles oli fondi tootlus ebakindla turukeskkonna tõttu 0,1587 baaspunkti. Teisel poolaastal kuni detsembrini fondi tootlus paranes. Olulise kasvu tagasid peamiselt hinnavahede vähenemisest tulenevad varade kõrgemad hinnad, mis mõjutas soodsalt väärtpaberiportfelli tootlust.

Komisjon ja EIP on kokku leppinud nende pankade suhtes, kellel on lubatud hoiuseid vastu võtta. Algset nimekirja on pankade reitingumuutusi arvestades korrapäraselt läbi vaadatud. Kõikidel pankadel on vähemalt kas reitinguagentuuri Moody’s lühiajaliste investeeringute reiting P1 või samaväärne Standard & Poor’si või Fitch’i reiting. Neisse pankadesse tehtud investeeringute kohta kehtivad eeskirjad, millega tagatakse konkurentsivõimeline tasuvus ning välditakse liigset riski koondumist.

2009. aastal moodustas intressitulu sularahalt ja sularahaekvivalentidelt, fondi jooksevkontodelt ja väärtpaberikontodelt 41 753 692,10 eurot, mis jaguneb järgmiselt:

- hoiused ja jooksevkontod : 3 496 637,06 eurot; see kajastab 31. detsembri 2008. aasta seisu ning arvesse on võetud 2009. aasta pangahoiuste intressid (4 206 817,81 eurot) ja kogunenud intressi muutused (- 740 074,75 eurot). Jooksevkontod tootsid 29 894,00 eurot intresse;

- väärtpaberid : 38 180 007,32 eurot; selles summas sisaldub 31. detsembriks 2009 kogunenud 36 922 145,60 euro suurune intress väärtpaberitelt ning +1 416 618,39 euro väärtuses kogunenud intressi muutusi. Intress väärtpaberitelt on saadud väärtpaberi vormis investeeringutelt, mis on tehtud vastavalt põhimõtetele, mis on kehtestatud lepinguga, millega EIP on volitatud fondi likviidseid varasid juhtima. Sellest summast tuleb aga lahutada aasta jooksul raamatupidamisarvestusse kantud 158 756,67 eurot, mis on kirjendatud soetamishinna ja tagasiostmisväärtuse vahelise erinevusena, mis jagatakse pro rata temporis põhimõttel väärtpaberite tähtaja lõpuni jääva ajaga (vastab kasumiaruande kirjele „Ülekurss”).

Saadud intress on kantud eelarveaasta tulude hulka.

3.4. Laenu tagasisaamine kohustusi mittetäitvatelt võlgnikelt

Fondil ei ole tagasisaadavaid summasid.

4. Fondi kohustused

4.1. Maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevad maksed

2009. aastal ei olnud fondil maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevaid makseid.

4.2. EIP tasu

26. aprillil ja 8. mail 2002. aastal sõlmitud teises täiendavas lepingus on sätestatud, et panga tasu määramisel rakendatakse fondi varade vastavate osade suhtes järk-järgult vähenevaid aastaseid tasumäärasid. Tasu arvestatakse fondi varade aasta keskmiselt väärtuselt.

Panga 2009. aasta tasu suuruseks kinnitati 687 539,60 eurot, mis kanti ka kasumiaruandesse ja hilinenud laekumistena (kohustused) bilanssi. Tasu maksti fondist EIP-le 2010. aasta jaanuaris.

[1] ELT L 145, 10.6.2009, lk 10 („määrus”).

[2] Kõnealune summa 717 539,60 eurot sisaldab EIP haldustasusid ja lisaks välisaudititega seotud tasusid 30 000,00 euro ulatuses 2009. aastal (vt jaotis 3.7 Lühiajalised kohustused).

[3] 93 810 000,00 euro suurune summa maksti fondi 10. veebruaril 2010 Euroopa Liidu üldeelarvest.

[4] Muudetud määruses on sätestatud, et läbirääkijariikidega seotud tehingutel, millel on fondi tagatis, säilib ELi tagatis ka pärast ühinemiskuupäeva. Kuid pärast seda kuupäeva ei käsitata neid enam ELi välistegevusena, mistõttu need kaetakse otse Euroopa Liidu üldeelarvest, mitte enam tagatisfondist.

[5] Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 89/2007, 30. jaanuar 2007, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta, ELT L 22, 31.1.2007, lk 1.

[6] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.