[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 15.5.2007

SEK(2007) 583

KOMISJONI TALITLUSTE TÖÖDOKUMENT Saatedokument

Ühisettevõtte ARTEMIS loomist käsitleva nõukogu määruse ettepanekule lisatud kokkuvõte manussüsteemide ühise tehnoloogiaalgatuse mõju hinnangust Mõjuhinnangu kokkuvõte {KOM(2007) 243 lõplik} {SEK(2007) 582}

KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

TAUST

Seitsmenda raamprogrammiga[1] loodi ühine tehnoloogiaalgatus, et vastata tööstusharude ja teiste sidusrühmade vajadustele teadusuuringute valdkonnas. Ühine tehnoloogiaalgatus peaks viima ellu üleeuroopalist huvi pakkuvaid tegevusi[2] ja aitama kaasa Lissaboni konkurentsivõime eesmärgi ja teadusuuringutele tehtavate kulutuste Barcelona eesmärgi saavutamisele[3].

Info- ja sidetehnoloogiad on olulise majandusliku ja sotsiaalse tähtsusega ja neil on keskne roll uuendatud Lissaboni Euroopa majanduskasvu ja tööhõive strateegia elluviimisel. Komisjoni algatuse „i2010”[4] üks prioriteete on innovatsiooni tugevdamine ja investeerimine teadusuuringutesse info- ja sidetehnoloogia valdkonnas, et kaotada tootlikkuse erinevused Euroopa ja konkureerivate piirkondade vahel. Manussüsteemid – nähtamatud elektroonikaseadmed ja tarkvara, mis annavad toodetele ja protsessidele teavet – on info- ja sidetehnoloogia maastiku eriti oluline osa, sest need toetavad konkurentsivõimet, innovatsiooni ja majanduskasvu Euroopa tööstuse peamistes valdkondades (nt autotööstus, lennundus, olmeelektroonika, telekommunikatsioon, automaatika). Manussüsteemid on tunnistatud ELi üheks peamiseks tööstuslikuks ja tehnoloogiliseks trumbiks ülemaailmsetel turgudel.[5] Prognooside kohaselt on aastaks 2010 manusseadmete arv üle 16 miljardi (umbes kolm seadet inimese kohta kogu planeedil) ja aastaks 2020 üle 40 miljardi.[6] Järgmise viie aasta jooksul peaks manussüsteemide osakaal toodete lõppväärtusest saavutama märkimisväärse taseme[7] autotööstuses (36%), tööstusautomaatikas (22%) ning telekommunikatsiooni (37%), olmeelektroonika ja intelligentse kodu (41%) ning tervishoiu ja meditsiiniseadmete (33%) valdkonnas.

Kui kogu maailmas peaks teadus- ja arendustegevus järgmise kümne aasta jooksul kasvama umbes 170%, siis kulutused sisseehitatud tarkvara teadus- ja arendustegevusele kasvavad ennustuste kohaselt 225%, 58 miljardilt eurolt 2002. aastal 132 miljardi euroni aastal 2015.[8]

Ühised tehnoloogiaalgatused tulenevad Euroopa tehnoloogiaplatvormide tööst. Tehnoloogiaplatvorm ARTEMIS[9] koondab manussüsteemide valdkonnas tegutsevaid tööstus- ja teadusuuringute valdkondi ning Euroopa avalik-õiguslikke asutusi. Selle eesmärk on luua kriitiline mass ja koordineerida teadusuuringuid ja algatusi kogu Euroopas, et koostada ühtne strateegia, mis aitaks saavutada ELi juhtrolli selles valdkonnas. Üks peamisi ülesandeid on „Strateegilise teadusuuringute kava” määratlemine, millest saab selle valdkonna tugitekst ja mis tõmbab ligi kõigi sidusrühmade investeeringuid. Strateegilise teadusuuringute kava esimene versioon avaldati 2006. aasta märtsis.

Tehnoloogiaplatvormi ARTEMIS loomisele 2004. aasta jaanuaris järgnes põhjalik konsulteerimine sidusrühmadega, sealhulgas 24 liikmesriigi ja raamprogrammiga assotsieerunud riikide ametiasutustega. Strateegilist teadusuuringute kava ja ühisettevõtte juhtimise ja töökorraldusega seotud aspekte tutvustati ja arutati olulistel avalikel üritustel. Lisaks andsid laiaulatuslikud arutelud ja kaks uut uuringut[10] lisateavet rahastamise, manussüsteemide tehnoloogiliste ja turusuundumuste, juhtimisstruktuuri ja algatuse oodatava mõju kohta.

PROBLEEMI OLEMUS

Ebapiisavad investeeringud teadus- ja arendustegevusse

ELis moodustavad investeeringud teadus- ja arendustegevusse info- ja sidetehnoloogia valdkonnas umbes 18% teadus- ja arendustegevuse kogukulutustest, samal ajal kui see näitaja on USAs 34% ja Jaapanis 35%.[11] Elaniku kohta kulutab EL umbes 80 eurot, võrreldes 350 euroga USAs ja 400 euroga Jaapanis. Manussüsteemide puhul moodustavad Euroopas avaliku sektori vahendid[12] kokku ainult 11% info- ja sidetehnoloogiale mõeldud vahenditest, vaatamata asjaolule, et manussüsteemidega seotud teadus- ja arendustegevus moodustab enam kui 50% ettevõtete kulutustest info- ja sidetehnoloogiaalasele teadus- ja arendustegevusele.

Teaduse rahastamise killustatus

Euroopas on mitu manussüsteeme käsitlevat rahastamisprogrammi. Raamprogrammidega on juba mitu aastat tehtud olulisi investeeringuid info- ja sidetehnoloogiaalastesse uuringutesse, kuid nende eelarve moodustab vaid väikese osa ELi kogueelarvest.[13] Valitsustevaheline algatus Eureka pakub riiklikku rahastamist tööstusliku teadus- ja arendustegevuse projektidele; siiski on selle tõhusust nõrgendanud mitmed puudujäägid (nt projektide hindamise ja jälgimise dubleerimine valitsustevahelisel ja riiklikul tasandil, riikliku rahastamise ettenägematus, viivitused enne projektide alustamist). Riiklikul tasandil on manussüsteemidega seotud 17 programmi 23 ELi liikmesriigi ja assotsieerunud riigi 122-st info- ja sidetehnoloogia programmist. Mõnes riigis on manussüsteemidega seotud tegevused jaotunud mitme (mõnikord seosetu) programmi vahel. Üldiselt ei paku praegused rahastamisvahendid asjakohast raamistikku Euroopa vahendite laiaulatuslikuks ja samal ajal tõhusaks mobiliseerimiseks ühistel eesmärkidel.

Tehniline keerukus on oluline väljakutse

Viimased 20 aastat on manussüsteemid arenenud üksikutest üheprotsessorilistest arvutitest keerukate multiprotsessorsüsteemideni, millel on üha suuremad sidevõimalused ja mis on tuvastus- ja käivitusmehhanismide kaudu seotud „reaalse maailmaga”. Sellest tulenev keerukus on suur väljakutse, millele ei ole võimalik vastata, kuna puudub süstemaatiline lähenemine ning seotud tehnilised meetodid ja vahendid. Innovatsiooni takistab ka ühiste standardite puudumine. Projekteerimisvahendite vastuvõtt arenguorganisatsioonides on nõrk, kui eksisteerib konkreetse müüja juurde „kinni jäämise” oht ja puuduvad avatud standardid. Samuti on vaja uusi standardeid, et võimaldada eri manusseadmetel omavahel suhelda ja üksteist „mõista”.

Mis on kaalul

Euroopa suutlikkus pakkuda valdkonnaspetsiifilist integratsioonialast oskusteavet on andnud ELile suure turuosa autotööstus-, tööstus-, energeetika-, kaitse- ja kosmosesektoris. Manussüsteemid ei ole olulise tähtsusega mitte ainult nende olemasolevate tööstusvaldkondade konkurentsivõime jaoks; nad on ka info- ja sidetehnoloogia süsteemide uue põlvkonna keskmes, mis muudab meie majandust ja ühiskonda. Nagu kaks esimest infotehnoloogia „lainet” (personaalarvutid ja Internet), loob kolmas laine, mis muutus võimalikuks tänu „teabe integreerimisele” meie igapäevaelus, tulevikus turgusid rakendustele, mida me ei oska veel täielikult hoomata.

Küsimus ei ole mitte ainult innovatsiooni võimaluses, vaid isegi suutlikkuses midagi uut luua. Manussüsteemid on väärtuse loomisel niivõrd keskse tähtsusega, et majandus, mis ei suuda vastata neile tehnoloogilistele väljakutsetele, kaotab oma uuendusvõime. Lisaks on ka „kultuuriline” risk: intelligentsed süsteemid puudutavad lähedalt Euroopa kodanike elu. Euroopa tööstus peab olema valmis vastama kohalikule nõudlusele, arvestades Euroopale ainuomaseid eelistusi ja väärtusi.

ÜHENDUSE TEGEVUSE VAJALIKKUS

EL peab suurendama ja paremini kasutama oma investeeringuid sellesse strateegilisse valdkonda, selle asemel, et toetuda täielikult laialivalguvale teadustöö struktuurile, mis viib tegevuste kattumiseni. ELi tööstuse praegune struktuur ei paku raamistikku, kus saaks vajalikke tehnoloogiaid ja standardeid arendada. Paljud asjaomased tehnoloogiad ületavad traditsiooniliste tööstusvaldkondade piire, samal ajal kui suurem osa tööstuse arengutest on endiselt valdkonnapõhised; Euroopa projekteerimisvahendite ja tarkvara tööstus on killustatud ning puuduvad olulised ettevõtjad, kes suudaksid arenguid juhtida; paljud seadmed ja vahendid on mõeldud turgudele, mida veel ei eksisteeri, nende arendamine on seega seotud suurte riskidega. Arengut hoiab tagasi tööstusliku teadus- ja arendustegevuse eesmärkide kooskõlastamise puudumine, tegevuste kattumine ja teadusuuringuteks eraldatud piiratud vahendite mitteoptimaalne kasutamine.

Ainult ühenduse õigusnormidega saab luua toimiva teadus- ja arendustegevuse raamistiku , ühendades Euroopa integratsioonist saadava kasu tööstuse eesmärkide ja poliitikate kiire kohandatavusega ja liikmesriikide paindliku osalusega.

EESMÄRGID

Majanduslikust ja tehnilisest seisukohast on eesmärk käivitada algatus Euroopa potentsiaali teostamiseks tulevasel intelligentsete toodete, protsesside ja teenuste turul ja ülemaailmse juhtpositsiooni saavutamiseks manussüsteemide valdkonnas.

Poliitilisest vaatepunktist on eesmärgid järgmised:

1. Luua ühtne ettevõtjatekeskne üleeuroopaline teadus- ja arendustegevuse programm.

2. Luua uus mehhanism, mis esmakordselt suudaks ühendada riiklikku, ELi ja erasektori vahenditest rahastamist.

3. Käivitada investeerimine uurimis- ja arendustegevusse Euroopas.

POLIITILISED VALIKUD JA ANALÜÜS

Võimalikud on järgmised kaks poliitilist valikut:

4. Tavapärane stsenaarium. See tähendab praeguse töökorralduse jätkumist.

5. Ühisettevõte ARTEMIS – asutamislepingu artikli 171 alusel loodud ühisettevõte sellise ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks , milles osalevad tööstusvaldkonnad, Euroopa Komisjon ja liikmesriigid ning 7. raamprogrammiga assotsieerunud riigid, tuginedes olemasolevale tehnoloogiaplatvormile ARTEMIS.

MAJANDUSLIK MÕJU

Tehnoloogiliste eesmärkide saavutamisest saadav majanduslik kasu

Analüüs näitab, et ühine tehnoloogiaalgatus ARTEMIS võimaldab võrreldes tavapärase stsenaariumiga säästa alates 2015. aastast vähemalt 14,7 miljardit eurot aastas süsteemi projekteerimise ja arendamise kuludelt, mis võrdub vähemalt 55 000 inimtööaastaga. Selle säästu nüüdispuhasväärtus aastal 2006 on hinnangute kohaselt 109 miljardit eurot.

Teiste strateegilises teadusuuringute kavas esitatud eesmärkide saavutamise majanduslikku mõju on raskem hinnata, kuid see võib olla märkimisväärne, kuna võib viia täiesti uute turgude loomiseni.

Finantsvõimenduse efekt

Väljapakutud ühise tehnoloogiaalgatuse ARTEMIS valik võimaldab iga komisjoni makstud euro kohta kasutada umbes 2 eurot riiklikul tasandil, millele lisanduvad erainvesteeringud teadusuuringutesse, nii et eeldatav soodustav mõju teadus- ja arendustegevuse kogupanusele on kokku seitsmekordne. Tavapärase stsenaariumi puhul ei ole komisjoni panusel soodustavat mõju riiklikul tasandil ning sellele vastaks umbes 0,5 eurot erainvesteeringuid.

Tõhusam teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni raamistik tööstusele

Ühine tehnoloogiaalgatus ARTEMIS annab teadus- ja arendustegevuses osalejatele usaldusväärse ja tõhusa raamistiku, mis kaotab Eureka projektis esineva eelarve ebamäärasuse . Tänu ühise tehnoloogiaalgatusega seotud menetluste lihtsustamisele ja seostamisele võidab iga teadus- ja arendustegevuse projekt tavapärase stsenaariumiga võrreldes kuus kuud. Ettepanekute ettevalmistamise ja esitamise puhul on võimalik saavutada 50%-line vähenemine. Seega on ühise tehnoloogiaalgatuse ARTEMIS abil võimalik saavutada 73 miljoni euro suurune netosääst. Edasised säästud suurusjärgus 52 miljonit eurot tulenevad kahekordse aruandluse ja järelevalve kaotamisest. Kokku on ühise tehnoloogiaalgatuse ARTEMIS abil võimalik säästa menetluskuludelt tavapärase stsenaariumiga võrreldes 125 miljonit eurot.

Tänu menetluste lihtsustamisele ja seostamisele jõuavad teadusuuringute tulemused kiiremini turule. See lühem turulejõudmise aeg on üks ühise tehnoloogiaalgatuse ARTEMIS peamisi eeliseid. Lisaks laiendab ühine tehnoloogiaalgatus osalust ning suurendab uute teadus- ja arendustegevuse partnerite arvu.

Tõhusam teadus- ja arendustegevuse rahastamine riigiasutuste poolt

Ühise tehnoloogiaalgatuse ARTEMIS kaudu kasutatavad riiklikud investeeringud, mis on prognooside kohaselt umbes 750 miljonit eurot, eraldatakse ühiste Euroopa menetluste ja töökavade kohaselt, nagu on ette nähtud raamprogrammis. Eeldatakse, et nende kulutuste mõju SKT-le on sarnane ELi tasandi kulutustega, ja palju kõrgem[14] kui tavapärase stsenaariumi puhul, kus raha makstakse välja vastavalt riiklike programmide eri prioriteetidele.

Laiem majanduslik ja sotsiaalne mõju

Ühise tehnoloogiaalgatuse ARTEMIS kaudu arendatud ühised tehnoloogiad annavad võrdsed tegutsemisvõimalused manussüsteemide tööstusele, suurendades ühistel platvormidel põhinevate toodete ja teenuste konkurentsi.

Ühine tehnoloogiaalgatus ARTEMIS aitab suurendada töökohtade arvu ja kvaliteeti, võimaldab töötada intelligentsemalt ning suurendab tootmisprotsesside kohanemisvõimet, kuna paljud rakendused suurendavad automatiseeritust ja toetavad masinatega töötavate inimeste tööd, suurendades nii paljude tööde lisandväärtust. Mõned ARTEMISe strateegilises teadusuuringute kavas välja toodud stsenaariumid on ka tugeva sotsiaalse suunitlusega (nt keskkonnaseire ja –korraldus).

ÜHISE TEHNOLOOOGIAALGATUSE KRITEERIUMIDELE VASTAVUS

Ettepanek vastab kõigile 7. raamprogrammis ühisele tehnoloogiaalgatusele esitatud tingimustele.

- Mõju tööstusalasele konkurentsivõimele ja majanduskasvule. Manussüsteemid on Euroopa jaoks strateegilise tähtsusega tehnoloogia , kuna nad toetavad ELi majandusliku tugevuse jaoks oluliste valdkondade edasist arengut ning on innovatsiooni ja majanduskasvu olulised edendajad.

- Taotletava eesmärgi ja väljundite määratluse tase ja selgus. ARTEMISe strateegilises teadusuuringute kavas on välja toodud käegakatsutavad tööstuslikud eesmärgid , et hoida Euroopat manussüsteemide valdkonnas esiplaanil, eesmärgiga teostada tulevikus ELi potentsiaal intelligentsete toodete, protsesside ja teenuste turul.

- Suutmatus saavutada eesmärki olemasolevate vahendite abil. Kui EL jätkab investeerimist manussüsteemide alastesse teadusuuringutesse raamprogrammi kohaselt, ei suuda raamprogrammi tavapärased vahendid üksi koondada investeeringute väljakutsele vastamiseks vajalikku hulka ressursse. Mitte ükski olemasolev rahastamisvahend ei koonda ühe katuse alla tööstusharusid, liikmesriike ja ühendust.

- Euroopa tasandil võetavate meetmete lisandväärtus. Ühine tehnoloogiaalgatus ARTEMIS pakub vajalikku õiguslikku ja organisatsioonilist raamistikku, et julgustada pikaajaliste kohustuste võtmist kõigi sidusrühmade poolt. Selle uue raamistiku saab luua ainult ühenduse tasandil , ühendades Euroopa integratsioonist saadava kasu tehnoloogiliste eesmärkide ja tööstuspoliitika kiire kohandatavuse ja liikmesriikide paindliku osalusega .

- Tööstusvaldkonna rahalise ja materiaalse panuse osakaal. Tööstusvaldkonnad on teinud ettevalmistavate tegevuste raames juba suuri pingutusi ja rahastavad ühise tehnoloogiaalgatuse tegevuskulusid 1% ulatuses teadus- ja arendustegevuse kogukuludest (hinnanguliselt umbes 2,7 miljardit eurot). Tööstusvaldkonna mitterahaline toetus teadus- ja arendusprojektidele on eeldatavalt umbes 60% kuludest.

- Ulatuslikumate poliitikaeesmärkide saavutamiseks antava panuse olulisus, sealhulgas ühiskonnakasulikkus. Ühise tehnoloogiaalgatuse ARTEMIS tehnoloogiliste eesmärkide saavutamine on Euroopa tööstusele otseselt kasulik, võimaldades 2015. aastast alates säästa arenduskulude pealt vähemalt 14,7 miljardit eurot aastas . Edasist kaudset kasu võib oodata kasumlikkuse suurenemisest seoses turuosa ja sissetulekute suurenemisega, üleminekuga suurema lisandväärtusega tooterühmadele ja pikaajalise tehnoloogilise konkurentsivõime parandamisega.

- Suutlikkus hankida täiendavat riiklikku toetust ja vahendeid praeguse või tulevase tööstusvaldkonna rahastamise jaoks. Ühine tehnoloogiaalgatus ARTEMIS kasutab ühenduse rahastamist hoovana riikliku rahastamise suurendamiseks ja suunamiseks Euroopa ühiste sihtide ja eesmärkide suunas ning selleks, et motiveerida tööstusvaldkondi rohkem investeerima. Tööstusharud on valmis järgmiste aastate jooksul kahekordistama oma investeeringuid sellesse valdkonda. 410 miljoni euro suuruse ühenduse kogutoetuse puhul teadus- ja arendustegevusele peaks ühine tehnoloogiaalgatus ARTEMIS seda summat umbes seitse korda suurendama , sellest 60% peaks tulema tööstusharude ning teiste teadus- ja arendustegevuses osalejate investeeringutest.

KOKKUVÕTE

Väljapakutud manussüsteemide ühine tehnoloogiaalgatus (ühine tehnoloogiaalgatus ARTEMIS) on asjakohane vahend, et viia ellu algatus Euroopa potentsiaali teostamiseks tulevasel intelligentsete toodete, protsesside ja teenuste turul. Ühine tehnoloogiaalgatus ARTEMIS käsitleb Lissaboni tegevuskava põhisisu : see taotleb ELi konkurentsivõime jaoks suure strateegilise väärtusega eesmärke; edendab tööstuse suuremaid investeeringuid sellesse valdkonda; võimaldab kasutada ühenduse rahastamist hoovana riiklike investeeringute paindlikuks suunamiseks ühiste eesmärkide ja sihtide suunas, luues selles valdkonnas tõelise Euroopa teadusruumi; loob mehhanismi teadus- ja arendustegevuses osalemise laiendamiseks ning selleks, et tööstusvaldkonnad saaksid koos tegutseda ühiste eesmärkide nimel, et saavutada suurem tõhusus tulemuste kasutamisel ja rakendamisel. Ühise tehnoloogiaalgatuse haldamise ja toimimise mudel on ka asjakohane raamistik, mis ühendab valitsusvaheliste skeemide (Eureka) ja Euroopa programmide tugevad küljed ja väldib samal ajal nende nõrku külgi.

[1] 1982/2006/EÜ, 18.12.2006.

[2] SEK(88) 1882.

[3] (KOM(2005) 488 lõplik) „Rohkem teadusuuringuid ja innovatsiooni – investeerimine kasvu ja tööhõivesse: Ühtne lähenemisviis”. Mõju hindamine.

[4] „i2010” pakub integreeritud lähenemisviisi infoühiskonnale ja ELi audiovisuaalpoliitikale.

[5] Komisjoni teatis KOM(2006) 697, SEK(2006) 1467 – „Majandusreformid ja konkurentsivõime: Euroopa konkurentsivõime aruande 2006 olulisemad seisukohad”.

[6] Embedded Computing, Fisher, Farabosch & Young. Fisher (2005) ja Automotive Open System Architecture. http://www.autosar.org.

[7] Worldwide Trends and R&D Programmes in Embedded Systems, FAST GmbH ja Software Intensive Systems in the Future, IDATE/TNO (2005).

[8] Software Intensive Systems in the Future, IDATE/TNO, 2005.

[9] Tehnoloogiaplatvorm ARTEMIS, http://www.artemis-office.org/.

[10] Worldwide Trends and R&D Programmes in Embedded Systems, FAST GmbH ja Software Intensive Systems in the Future, IDATE/TNO (2005).

[11] Komisjoni teatis „i2010: Majanduskasvu ja tööhõivet edendav Euroopa infoühiskond”, Euroopa Komisjon, 2005.

[12] Umbes 380 miljonit eurot aastas.

[13] 6. raamprogramm eraldas 5–6% kogu riiklikust toetusest ELi tsiviiluuringute kulutustele.

[14] Pikemas plaanis on raamprogrammi tasandil tehtud investeeringutel 89% suurem mõju SKT-le iga investeeritud euro kohta kui riikliku tasandi investeeringute puhul. Komisjoni talituste töödokument, mis on lisatud 7. raamprogrammi ettepanekule (KOM(2005) 119 lõplik), lisa 1, lk 59.