Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 520/12)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Sauternes“

PDO-FR-A0819-AM03

Teate kuupäev: 26. oktoober 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Ametlik geograafiline kood

Geograafilise piirkonna ja vahetus läheduses asuva piirkonna kommuunid on viidud kooskõlla ametliku geograafilise koodiga.

Piirkonna ulatus jääb samaks.

Muudetud on koonddokumendi punkte 6 ja 9.

2. Tagasilõikamine

Sordi ’Muscadelle’ lõikamist on muudetud, et minna lõikuselt ühe pungaga võrse kohta üle lõikusele kahe pungaga võrse kohta, kusjuures maksimaalselt võib taimel olla kaheksa punga. Muudatus on tehtud selleks, et kompenseerida kõnealuse sordi tootlikkuse vähenemist.

Muudetud on koonddokumendi punkti 5.1.

3. Põllumajanduse keskkonnakaitsesätted

Tootespetsifikaati on lisatud järgmised põllumajanduse keskkonnasätted.

Surnud taimed tuleb maatükkidelt eemaldada, nende surnud taimede ükskõik missugune hoidmine maatükkidel on keelatud.

Täielik keemiline umbrohutõrje maatükil on keelatud.

Iga käitaja arvutab ja registreerib oma töötlemissageduse indeksi (indice de fréquence de traiteme, IFT).

Nende muudatustega püütakse võtta paremini arvesse ühiskonna nõudmisi vähendada taimekaitsevahendite kasutamist ja arvestada rohkem keskkonnaga.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

4. Koefitsient K

Lisatakse koefitsient K, et samal maatükil saaks viinamarju korjata üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinide ja kuivade veinide tarvis.

Päritolunimetusega „Sauternes“ hõlmatud veinid on valmistatud üleküpsenud või botrytis’ega nakatunud viinamarjadest, mida koristatakse järjestikuste sortimiste käigus. Olenevalt kliimatingimustest võib siiski juhtuda, et viinamarjad ei sobi jääksuhkrut sisaldavate liköörveinide tootmiseks. Koefitsiendi K kehtestamine võimaldab töödelda neid viinamarju kuivadeks veinideks.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

5. Veini tunnustatud ladustajate vahel liikumise kuupäev

1. peatüki IX osa punkti 5 alapunkt b, mis käsitleb veinide tunnustatud ladustajate vahel ringlusse laskmise kuupäeva, on välja jäetud.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

6. Üleminekumeetmed

Üleminekumeetmed, mille tähtpäev on saabunud, on tootespetsifikaadist välja jäetud.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

7. Taotluse deklaratsioon

Taotluse deklaratsiooni sõnastust on muudetud, et see saadetaks kaitse ja haldamise organile enne saagiaasta 15. detsembrit.

See muudatus ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

8. Viide kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Sauternes

2. Geograafilise tähise tüüp:

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Sauternes

LÜHIKIRJELDUS

Vaiksed valged veinid jääksuhkruga.

Nende naturaalne alkoholisisaldus on ≥ 15 mahuprotsendiga.

Pärast rikastamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus ületada 21 mahuprotsenti.

Iga pakendamata kujul või pakendatuna turustatava veinipartii fermenteeritavate suhkrute sisaldus on ≥ 45 g/l.

Veinide „Sauternes“ omadused tulenevad peamiselt viinamarjade nakatumisest botrytis’ega, kusjuures seen põhjustab biokeemilisi protsesse, mille tulemuseks on erilised lõhna- ja maitseühendid, ning marjade suhkrusisaldusest. Noorena on nendel veinidel kuldne värvus ning lille- ja puuviljalõhnad, seejärel vananedes merevaigukollane värvus ning „röstitud“ lõhnabukett, mis koosneb tugevatest aroomidest, milles sageli segunevad grillitud lõhn, sukaad, tsitruseviljad ja mesi, kusjuures need aroomid püsivad kaua. Need on suus väga rasvased ja siidjad. Need paistavad silma oma väga puuviljaste aroomide ja elavusega: see on tingitud lubjakivisest pinnasest, mis väljendub sama tihti ka mineraalses tekstuuris ning annab veinile intensiivsuse ja tasakaalu.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 12 Minimaalne üldhappesus: milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): 25 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

5. Veinivalmistustavad

5.1. Konkreetsed veinivalmistustavad

1. Istutustihedus ja ridadevaheline kaugus

Viljelustava

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 6 500 puud hektari kohta.

Samas reas olevate viinapuude tüvede vahemaa ei või olla väiksem kui 0,80 meetrit.

Keskmine ridadevaheline kaugus ei tohi olla üle 1,90 meetri.

2. Viinapuude lõikamise nõuded

Viljelustava

Lõikamine toimub hiljemalt 1. mail.

Viinapuude lõikamisel kasutatakse järgmisi tehnikaid:

— sort ’Muscadelle B’: lehvikukujuliselt, st puul, mis koosneb kahest kuni viiest harust, on kuni kuus võrset, mis on lõigatud kahe pungani, kusjuures maksimum on kaheksa punga;

— sort ’Semmillon B’: lehvikukujuliselt, st puul, mis koosneb kahest kuni viiest harust, on kuni kuus võrset, mis on lõigatud kahe pungani, või Guyot’ segavormis kuni kuue pungaga põhiharul ja kahe võrsega, mis on lõigatud kuni kahe pungani, kusjuures üks põhiharu hargnemiskohas;

— sordid ’Sauvignon B’ ja ’Sauvignon G’: lehvikukujuliselt, st puul, mis koosneb kahest kuni viiest harust, on kuni kuus võrset, mis on lõigatud kahe pungani, või Guyot’ segavormis kuni kuue pungaga põhiharul ja kahe võrsega, mis on lõigatud kuni kahe pungani, kusjuures üks põhiharu hargnemiskohas; Bordeaux’ vormis, st puul on kaks põhiharu kuni nelja pungaga kummalgi harul.

3. Saagikoristuse erisätted

Viljelustava

Veinid on saadud viinamarjadest, mis on koristatud üleküpsena (esineb väärishallitus) ja käsitsi järjestikuste sortimiste käigus.

4. Rikastamine

Konkreetne veinivalmistustava

Rikastamine on lubatud vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele.

5.2. Maksimaalne saagikus

1. 28 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja töötlemine ning veini valmistamine ja laagerdamine toimub 19. märtsi 2021. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumidel: Barsac, Bommes, Fargues, Preignac ja Sauternes.

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

’Muscadelle B’

’Sauvignon B’ – ’Sauvignon blanc’

’Sauvignon gris G’ – ’Fié gris’

’Sémillon B’

8. Seos(t)e kirjeldus

Eriline kliima pakub erilisi mesoklimaatilisi tingimusi, mille tulemusena areneb viinamarjadel välja imeväike seen Botrytis cinerea, mis tekitab „väärishallitust“, mis annab Sauternes’i veinidele nende tüüpilised omadused selles konkreetses keskkonnas.

Veinid on pärit maatükkidelt või maatükkide osadelt, mis on rangelt ja täpselt piiritletud objektiivsete tehniliste ja tootmistsüklis eelnevuse kriteeriumide põhjal.

Inimesed valisid välja sordid, mille puhul Botrytis cinerea tekib marjadele aja jooksul kõige kergemini, ning nii olevatki ’Sémillon B’ pärit Sauternes’ist.

Lisaks tuleb nende veinide tootmiseks piisava kontsentratsiooni saavutamiseks järgida rangelt lõikamiseeskirju, mida on täpsustatud iga sordi puhul eraldi. Sageli kasutatakse piirkonnale omast lühikeseks lõikamist, nimelt lõikamist lehvikukujuliseks.

Et veinid oleksid suurepärased, on need saadud viinamarjadest, mis on koristatud üleküpsena (esineb väärishallitus) ja käsitsi järjestikuste „sortimiste“ käigus. Pärast üleküpsemist on saagikus väga väike, seda enam, et ilmastikutingimused varieeruvad olenevalt aastast, mis mõnikord vähendab saagikust märkimisväärselt.

Istutustihedus on suur, sest veinitoodang puu kohta on pärast kontsentreerimist väga väike. Neid veine kääritatakse aeglaselt, sageli vaatides. Veine laagerdatakse kaua enne villimist, mis on vajalik nende valmimiseks ja toob paremini välja nende eripära.

Veinide „Sauternes“ maine kujunes ajalooliselt välja ammu ja seoses ikooniliste lossidega, millest kõige tuntum, Yquemi loss on maailmakuulus. Bordeaux’ veinide liigitamisega 1855. aastal, mille käigus ainus „premier cru supérieur“ anti Yquemi lossi veinile ning Sauternes sai 11 märget „premier cru“ ja 15 märget „second cru“, tunnustati märkimisväärselt selle päritolunimetuse ülemvõimu Gironde’is. Selles liigituses võeti arvesse veinide hindu, sest need kajastasid veinide kvaliteeti.

Need on endiselt hästi tuntud ning tänu viinamarjakasvatuseks märkimisväärselt hästi sobiva keskkonna, erilise mikrokliima ja viinamarjakasvatajatest eelkäijate olemasolu kombinatsioonile on välja kujunenud tavad, mis võimaldavad saada suurepäraseid liköörveine, mida hindavad kogu maailma asjatundjad.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud viinamarjade pressimise, veini valmistamise ja laagerdumise erandina, koosneb 19. märtsi 2021. aasta ametliku geograafilise koodi alusel Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumidest: Budos, Cadillac, Cérons, Escoussans, Gabarnac, Illats, Ladaux, Langon, Mazères, Monprimblanc, Omet, Pujols-sur-Ciron, Roaillan ja Sainte-Croix-du-Mont.

Suurem geograafiline üksus

Õigusraamistik:

Lisatingimuse liik

märgistamisega seotud lisasätted:

Tingimuse kirjeldus

liikmesriigi õigusaktid:

suurem geograafiline üksus „Vin de Bordeaux“ või „Grand Vin de Bordeaux“ võib esineda kõigil etikettidel, voldikutel ja mahutitel.

Laiema geograafilise piirkonna märgistuse tähemärkide kõrgus või laius ei tohi olla suurem kui kaks kolmandikku kontrollitud päritolunimetuse tähemärkide kõrgusest või laiusest.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-1d1c41fa-d838-4b2e-9d53-6392daff9d87

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.