ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.2

Komitee märgib, et määruse ettepanek piirdub peamiselt kõnealuse süsteemi lihtsustamise ja ajakohastamisega. See süsteem on võimaldanud kõnealuste toodete siseturul nõuetekohaselt toimida, tagades tarbijatele vajaliku teabe ja kaitse. Ettepaneku eesmärk on kohandada süsteemi uute veinisektori kvaliteedipoliitika õigusnormide, Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjade ja Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetega, viies sisse väiksemaid tehnilisi kohandusi, mis võimaldavad teha eelkõige järgmist: — muuta aromatiseeritud veinitooteid käsitlevad ELi õigusaktid paremini kohaldatavaks, loetavamaks ja selgemaks; — tugevdada ja ajakohastada neid tooteid käsitlevat kvaliteedipoliitikat, mille aluseks on praegused tootemääratlused, edendades nende toodete head mainet ja kvaliteeti nii sise- kui ka maailmaturul, ajakohastades teatavaid müüginimetusi ja andes võimaluse suurendada veini osa, selle asemel et otse lisada põllumajandusliku päritoluga alkoholi, ning tagades, et tarbijat on nõuetekohaselt teavitatud; — kohandada nende toodete valmistamise eeskirjad uute tehniliste nõuete ja võimalustega; — kohandada ELi eeskirjad Maailma Kaubandusorganisatsiooni nõuetega, sh intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga; — ajakohastada uute geograafiliste tähiste tunnustamise kriteeriume.
2.1

Vastavalt komisjoni ettepanekule peaksid kuus Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi ja maksebilansi toetusmehhanismi alla kuuluvat riiki tegema väiksemaid osamakseid ELi ühtekuuluvuspoliitika raames kaasrahastatavatele projektidele. Seega oleks liikmesriikidelt nõutav täiendav rahastamine väiksem. Ajal, mil riikide eelarved on suure surve all, aitaks see märkimisväärselt kaasa raskustes oleva majandusega liikmesriikide taastumisele.
2.1

Kõnealuse ettepanekuga lisatakse määrusesse (EÜ) nr 1698/2005 erisätted, millega lubatakse EAFRD panuse määra kõnealuste liikmesriikide maaelu arengu programmides suurendada kuni 95 %-ni abikõlblikest avaliku sektori kuludest lähenemiseesmärgi alusel abikõlblikes piirkondades, äärealadel ja väiksematel Egeuse mere saartel ning 85 %-ni abikõlblikest avaliku sektori kuludest muudes piirkondades. Nende sätetega, mida kohaldatakse ainult seni, kuni asjaomased liikmesriigid kasutavad kõnealuseid toetusmehhanisme, tagatakse liikmesriikidele rahalised lisavahendid ja tehakse seega neile programmide rakendamise jätkamine lihtsamaks. Nii võib liikmesriikidelt nõutav täiendav rahastamine olla väiksem. Ajal, mil riikide eelarved on suure surve all, aitaks see märkimisväärselt kaasa raskustes oleva majandusega liikmesriikide taastumisele.
2.2

Komitee on nõus, et on tähtis edendada heaolu ja konkurentsivõimet liikmesriikides, mis on kriisi läbi kõige rohkem kannatanud, ja toetab seega eelnimetatud ettepanekut.
2.3

Seega on ilmne, et on vaja muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006, et esitada tagasimakstava abi üldine määratlus ning seoses finantskorraldusega tuleb selgitada mitmeid tehnilisi aspekte, kuna ringlevaid rahastamisviise kasutatakse praegu rohkemate tegevuste puhul kui ainult finantskorraldust.
2.1

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1760/2000 nähakse ette, et kõik liikmesriigid peavad looma veiste identifitseerimis- ja registreerimissüsteemi, et loomi oleks võimalik individuaalselt identifitseerida kõrvamärgiga, põllumajandusettevõtete registri ja iga looma passiga, millesse märgitakse andmed looma kõigi liikumiste kohta ning mille kaudu edastatakse liikumisandmed elektroonilisse andmebaasi, mille abil on võimalik loomi kiiresti tuvastada ja teha haiguste korral kindlaks kohordid. See kord on aidanud saavutada eesmärki taastada läbipaistvuse ning veiste ja veiselihatoodete täieliku jälgitavuse kaudu tarbijate usaldus veiseliha vastu ning samuti lokaliseerida ja tuvastada loomi veterinaareesmärkidel, mis on väga tähtis nakkushaiguste tõrjel.
1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab heaks komisjoni ettepaneku, eelkõige aga Euroopa enim puudust kannatavatele isikutele 2012.–2013. aastal Euroopa toiduabiprogrammi kohaldamiseks pakutud õigusliku aluse laiendamise. Nii on programmi eesmärk saavutada ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid ning tugevdada samal ajal ELi sotsiaalset ühtekuuluvust. See muudatus on seda olulisem, et see on kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkidega.
3.10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsus ühes varasemas dokumendis (22) komisjoni üles nimetama lapse õiguste eriesindaja ja innustas liikmesriike tegutsema igasuguse lastevastase vägivalla kaotamise nimel. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunneb kahetsust selle üle, et Euroopa Komisjon ei ole võtnud seisukohta laste kehalise karistamise küsimuses. Laste kehaline karistamine kahjustab laste õigust mitte peksa saada. Lapsed, keda pekstakse, õpivad kasutama vägivalda. Laste õiguste kaitse sarnaselt õigusega puutumatusele ja inimväärikusele tähendab seda, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee mõistab hukka igasuguse lastevastase vägivalla, isegi kui vägivalda kasutatakse kasvatuslikel eesmärkidel kodus ning kutsub seetõttu kõiki liikmesriike üles koostama seadusi, mis keelustavad laste kehalise karistamise. Seetõttu kordab komitee nõuet nimetada eriesindaja ning vajadust, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid peaksid tegutsema selle nimel, et keelustada kehaline karistamine kogu Euroopa Liidus.
1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku muuta määruse nr 1083/2006 artikleid 14 ja 36, et esiteks lubada riskijagamisvahendite juhtimist kaudse tsentraliseeritud halduse korras ning teiseks võimaldada liikmesriikidel, kelle finantsstabiilsus on sattunud tõsistesse raskustesse või võib sellistesse raskustesse sattuda, paigutada osa neile ühtekuuluvuspoliitika „Lähenemise” ning „Piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive” eesmärgi all ette nähtud eraldistest laenudesse ja garantiidesse, mida EIP või muud rahvusvahelised finantsinstitutsioonid annavad otseselt või kaudselt projektide elluviijatele ja muudele avaliku või erasektori partneritele, ning vastavatesse kapitalipaigutustesse. Kavandatud muudatused ei muuda programmiperioodiks 2007–2013 ettenähtud rakenduskavades sätestatud toetuse ülemmäära.
1.7

Komitee arvates on äärmiselt oluline tagada suurem läbipaistvus programmide valimisel liikmesriikide tasandil ning komisjon peaks liikmesriikidele koostama selleks selged suunised. Programmide hindamist tuleks parandada range hindamissüsteemi abil, kus on konkreetsed näitajad, näiteks turu kasvu kohta. Valikumenetluse kestust tuleks lühendada. Lisaks on oluline, et programmidel oleks Euroopa ja lisandväärtusepõhine visioon, mis hõlmaks töökohtade loomist, ning et soodsama rahastamissüsteemiga (50 % asemele 60 %) peetaks prioriteetseks mitut riiki ja mitut toodet hõlmavaid programme.
1.1.5

on seisukohal, et kunstil, spordil ja vaba aja veetmisel on keskne roll puudega noorte oskuste arendamisel ja nende kaasamisel, mistõttu tuleb need valdkonnad täielikult kättesaadavaks teha;
3.8

Kõnealused tavad on välja kujunenud ja edasi arenenud uuringute, inseneriteaduse ja praktiliste kogemuste kaudu (valusatel aegadel, kui meenutada laevade Alexander Kielland (1980) ja Piper Alpha (1988) katastroofe). Komitee tunnistab, et tegu on jätkuva protsessiga, mis nõuab pidevat edasiarendamist, ning usub, et tööstuse käitajad ei jää loorberitele puhkama ega viivita uute meetmete ja suuniste rakendamisega või olemasolevate standardite või menetluste kohandamisega, kui see on vajalik või asjakohane. Määrusega pakutakse sellele ühtne raamistik.
3.1

Et kiirendada investeerimist üleeuroopalistesse transpordivõrkudesse, digitaalvõrkudesse ja energiavaldkonda ning tagada ajavahemikuks 2014–2020 vajalike rahaliste vahendite eraldamine nii avaliku kui ka erasektori poolt, tuleb: — näha ette üleeuroopaliste transpordivõrkude investeeringuvajadus +/- 1 000 miljardites eurodes, mis jaguneks järgmiselt: Energia Elekter 140 miljardit eurot Gaas 70 miljardit eurot CO2 2,5 miljardit eurot Nafta (teadmiseks) Transport (maantee-, raudtee-, mere-, sisevee- ja lennutransport) 500 miljardit eurot, millest 250 miljardit põhivõrgule; investeeringuvajadused transpordiliigiti esitatakse vastavalt heakskiidetud projektidele Lairibateenused 270 miljardit eurot — näha üleeuroopaliste transpordivõrkude ühendamisse investeerimise projektide elluviimiseks ette 50 miljardit eurot: sellest 40 miljardit eurot tuleks ELi eelarvest ja 10 miljardit eurot Ühtekuuluvusfondist transporditaristu tarbeks. Vahendid jaguneksid järgmiselt: Energia 9,1 miljardit eurot Transport 31,7 miljardit eurot Telekommunikatsioon/digitaalteenused 9,2 miljardit eurot — kaasrahastada ühist huvi pakkuvaid üleeuroopaliste transpordivõrkude projekte, mille komisjon on liikmesriikide ettepaneku alusel välja valinud, 20–75 % ulatuses või erandjuhtudel isegi 80–100 % ulatuses abikõlblikest kuludest; — kasvatada atraktiivsust, et meelitada paremini ligi erasektori investeeringuid; luua selleks ELi taristuprojektide võlakirjad (EU project bonds), et vähendada kolmandate investorite riske. ELi eelarvest tagatakse sel juhul Euroopa Investeerimispangale kapital, mis katab sobivate projektide kaasrahastamisel osaliselt panga võetud riski. Seega on ELi eelarve Euroopa Investeerimispanga jaoks mõnes mõttes tagatis projektide rahastamiseks, kuid pank peab ise katma jääkriski. Katseetapis (2012–2013), mis hõlmab viit kuni kümmet projekti, ei tohi ELi eelarvest sel viisil Euroopa Investeerimispangale tagada rahalisi vahendeid rohkem kui 230 miljonit eurot ning vahendid saadakse olemasolevate investeerimisprogrammide kasutamata jäänud assigneeringute uuesti kasutusele võtmisest. Komisjoni hinnangul peaks see meelitama ligi teisi investoreid, kes lisavad omalt poolt kuni 4,6 miljardit eurot; — maksimeerida energia-, transpordi- ja IKT-valdkondade koostoimet, et rahastamine toimuks ühtse strateegia alusel ja komisjon valiks projektid välja selgete ja harmoneeritud kriteeriumide alusel ning et järelkontroll ja seire tagaksid sihipärase ja tõhusa ELi rahastamispoliitika; — võtta järgmiseid meetmeid: kehtivate eeskirjade lihtsustamine, sealhulgas näitajate viimine kooskõlla Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkidega, loatähtaegade lühendamine, kolme valdkonna keskne haldamine, vajaduse korral vastava rakendusasutuse loomine, ühtsete lepingute sõlmimise kriteeriumide ja iga-aastaste tööprogrammide kehtestamine, rahastu koordineerimise komitee asutamine ja komisjonile delegeeritud aktide vastuvõtmiseks volituse andmine.
1.2

Kavandatavad muudatused, mis peaksid muutma turu väikeste ja keskmise suurusega emitentide jaoks atraktiivsemaks, kehtivad üldiselt. Lihtsustamise kõige märkimisväärsem mõju ei avalduks seega mitte niivõrd tegelikule sihtrühmale, vaid pigem turul tegutsevatele suurtele ettevõtetele. Vähesed näevad läbipaistvusdirektiivi nõudeid takistusena väikeste ja keskmise suurusega emitentide turule sisenemisele, nii et ei ole tingimata kindel, et kõnealune lihtsustamine on määrav tegur nende otsuste langetamisel ja et sellel on märkimisväärne mõju turu VKEde jaoks atraktiivsemaks muutmisele. Ent kuna kõnealune lihtsustamine ei ohusta sidusrühmade hinnangul turu usaldusväärsust ega investorikaitset, on selle majanduslik mõju – ehkki tõenäoliselt tuntavam suuremate äriühingute puhul – lõppkokkuvõttes teatud määral tunda ka VKE puhul. Sellest tulenevalt on see oluline seda tüüpi äriühingute jaoks, mis on Euroopa ettevõtluse struktuuris kõige rohkem esindatud.
1.2

Komitee on teadlik nõukogu töörühmades valitsevatest erimeelsustest liikmesriikide vahel. Komitee on seisukohal, et komisjoni jaoks on oluline näidata, et liikmesriigid säästavad programmi FISCUS eelarves oluliselt võrreldes praeguste tegevuste jaoks ettenähtuga. Komitee usub, et komisjonil võib ilmselt olla raske saada parlamendi heakskiitu ELi eelarve kulutuste suurenemisele, kui ei anta teavet kompenseerivate säästude kohta liikmesriikide eelarvetes.
4.8

On üllatav, et kuigi komisjon näitab üles suurt teadlikkust vajadusest, et EL peaks otsustavalt ja hüppeliselt parandama taristuid, on ta veel väga ettevaatlik selle suhtes, kas on asjakohane kohandada telekommunikatsiooniteenustele universaalteenuseid käsitlevaid õigusnorme, mis pärinevad juba 2002. aastast (18). Kuigi komitee mõistab majanduslikke raskusi, millele komisjon viitab, leiab ta siiski, et enne, kui see prioriteetne eesmärk ei ole võimalikult kiiresti täidetud, tuleb kõigile inimestele tagada majanduslikult ja logistiliselt vastuvõetav juurdepääs lairibaühendusele kas avalikus või erasfääris.
2.8

Juba varases nooruses ja perekonna rüpes algab tervishoiualane haridus, mis hõlmab selliseid mõisteid nagu hügieen, tasakaalustatud toitumine, käitumine ning stabiilne emotsionaalne keskkond. Perekond on kõige vahetum õpikeskkond hea tervise eelduseks olevate kommete omandamiseks, ning just perekond on see, kes hoolitseb haigete pereliikmete eest, olgu siis seeläbi, et paljud haigused ei nõua haiglaravi ning et haiged jäävad koju oma perekonna juurde, või seeläbi, et haiglaravi korral on perekonna ja lähedaste külaskäigud haigele nii psühholoogiliseks kui ka materiaalseks toeks haiglapersonali hoolduse kõrval. See perekonna ja lähikonna esmatähtis funktsioon tuleb säilitada, kuna patsient vajab tervise halvenemise korral eelkõige oma lähedaste juuresolekut ja toetust.
2.6

Arvestades asjaolu, et veotoimingud ületavad sageli riigipiire, on võimalik, et vedaja peab kõnealuseid aruandlus- ja loamenetlusi järgima mitmes liikmesriigis. Lisaks on liikmesriigid kõnealused menetlused rakendanud eri süsteemides, mis suurendab veotoimingute ja loamenetluste keerukust.
1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (edaspidi „komitee”) väljendab heameelt muutmisdirektiivi kohaldamisala üle. Komitee tunneb heameelt, et muudetav direktiiv ning ema- ja tütarettevõtjate direktiiv viiakse nüüd kooskõlla. Eelkõige on tervitatav asjaolu, et sidusühinguna käsitlemiseks on vajalik osaluse 10 %-line alammäär. Komitee on selle nõude olulisust rõhutanud juba 1998. aasta juulis (1).
4.10

On mitu olulist põhjust, miks EGF ei ole põllumajandustootjatele laiendamiseks sobiv vahend. Probleemid, millega põllumajandus nimetatud kaubanduslepingute tagajärjel silmitsi seisab, on struktuursed, kuna tulevaste lepingute tulemus on tõenäoliselt sama ning EGF on üksnes ajutine vahend. Lisaks peetakse kaubanduslepingute, nagu Mercosuri leping, üle läbirääkimisi aastaid ning seda ei saa pidada ootamatu kriisi poolt vallandatud kohaliku, piirkondliku või liikmesriigi majanduse tõsiseks häireks. Need on Euroopa Liidu eesmärgipärase ja hoolikalt ettevalmistatud tegevusega vallandatud kohaliku, piirkondliku või liikmesriigi majanduse tõsised häired. On ütlematagi selge, et selline koormus tuleb põllumajandusele hüvitada, kuid seda tuleks teha põllumajanduse jaoks kohandatud vahendiga. Komitee nõuab, et EGFi, mis loodi eesmärgiga aidata koondatud töötajatel taas tööturule siseneda, kasutataks ka edaspidi sel eesmärgil.
1.5

Komitee nõustub üldvõrku ja põhivõrku käsitleva kahetasandilise lähenemisviisiga. Komitee kahtleb siiski, kas põhivõrgukoridore (edaspidi „koridorid”) ei peaks tegelikult käsitlema kolmanda tasandina, mis asendaks praeguste suuniste prioriteetsed projektid. Seda nimelt seetõttu, et ettepaneku IV peatükk sisaldab konkreetseid kriteeriume koridoride määratlemiseks ja nende arendamiseks, mis annavad neile oma, ülejäänud põhivõrgust selgelt eristuva iseloomu. Komitee täheldab, et ennustatavuse ja õiguskindluse probleem tuleneb faktist, et koridorid ja nende eelnevalt määratletud projektid on loetletud Euroopa parlamendi ja nõukogu määruse, millega asutatakse Euroopa Ühendamise Rahastu (edaspidi EÜRi ettepanek), ettepaneku lisas, mille kohaldamise ajaks on ette nähtud ainult aastad 2014–2020, samas kui nii koridorid kui ka projektid on olemuselt pikaajalised ja nende prioriteetsus tuleks tagada ka pärast 2020. aastat.
4.10

Paljudes Aafrika, Aasia või Ladina-Ameerika riikides, mis on nüüdsest klassifitseeritud „keskmiste tuludega riikideks”, ei ole vaesus kaugeltki kadunud, iseäranis rikaste ja vaeste vahel suureneva lõhe seisukohast. Täpsemalt öeldes elab 75 % vaestest veel keskmiste tuludega riikides. See tähendab, et eesmärk ehitada üles demokraatlikud ja õiglased ühiskonnad, kus on tugevad sotsiaalpartnerid, on geograafiliste programmide jaoks endiselt asjakohane.
1.3

Komitee leiab, et viivitamatult tuleb tagada tegevusetapis olevale programmile selle jätkumine, muidu jääb see katki. Kogu rahastamis-, haldamis- ja juhtimismehhanismide uuendamise ettepanek, milles pakutu on nii erinev ELi raames kinnistunud tavapärastest mehhanismidest, näib halva ajastusega, põhjendamata ja äärmiselt riskantsena. Uute asutuste ja rahastamismudelite loomine eeldab tegelikult pingelise ja ebakindla läbirääkimis- ja uurimisetapi alustamist. See etapp kestab kindlasti aastaid, mis näib olevat vastuolus asjaoluga, et GMESi programmi tegevust alustatakse. Lisaks näib see kasutu, arvestades seda, et komisjonil ja teistel Euroopa agentuuridel on juba olemas programmi elluviimiseks vajalikud pädevus ja volitused.
4.2

Komitee toetab ühiseid jõupingutusi Dublini määruse reformimiseks. Mitmed asjaolud, millele on eelkõige juhtinud tähelepanu kodanikuühiskonna organisatsioonid, tõendavad, et süsteem ei täida oma eesmärke. Määruse keskpikas ja pikas perspektiivis vajaliku reformi taustal on põhimõttelise tähendusega ka Euroopa Inimõiguste Kohtu otsused ja soovitused. Komitee on valmis arutelu jätkama ja toetab kõiki jõupingutusi, mille eesmärk on analüüsida, hinnata ja leida sobivaimaid sekkumisvahendeid. Äärmiselt soovitav oleks viidata põhiõigustele kui prioriteetsele kriteeriumile Dublini süsteemi hindamisel.
2.4

Teatavate elanikkonnarühmade olukord on halb eelkõige maapiirkondades. Sotsiaalkeskkonna halvenemine mõjub kõige rängemini naistele, kes seisavad silmitsi selliste probleemidega, nagu kõrge tööpuudus, haridusele mittevastava töö tegemine, töötasu langus, hooajatöö või siis liiga madalad sotsiaaltoetused. Naistel on küll meestega sarnased õigused, kuid nad on tööturul haavatavamad. Lisaks on vaid 14 % Moldova ettevõtjatest naised. Maaelanikkonna osakaal allpool vaesuspiiri elavate inimeste hulgas on endiselt suur (4) ning 2009. aastal täheldati vaesuses elavate maaelanike kasvu veelgi. Moldova lapsed on vastamisi mitmesuguste murettekitavate ohtudega, nagu püsiva elukoha puudumine, lapstöö, lastega kaubitsemine, prostitutsioon. Endiselt on suur osakaal nn sotsiaalsetel orbudel, st lastel, kelle perekond on andnud nad lastekodusse vaesuse tõttu.
5.9

Seoses artikliga 4 „Nõuetele vastavuse järelevalve eest vastutavad isikud” märgib komitee, et ILO suunised sadamariigi kontrolliametnikele, kes teostavad kontrolli vastavalt 2006. aasta meretöönormide konventsioonile, on välja töötatud selleks, et aidata sadamariigi asutustel oma meretöönormide konventsioonist tulenevaid kohustusi tulemuslikult täita. Enamasti teostavad kontrolli töötajad, kes on juba kvalifitseeritud vastavalt olemasolevatele rahvusvahelistele sadamariigi kontrolli kokkulepetele, mis on välja töötatud seoses IMO konventsioonidega ja vastavalt sadamariigi kontrolli käsitlevale piirkondlikule vastastikuse mõistmise memorandumile. Nii on see ELi riikide puhul, kes tegutsevad vastavalt Pariisi memorandumile ja direktiivile 2009/16/EÜ.
2.2

Eesmärgi saavutamiseks sätestati kavas eeskirjad, millega kehtestati kõnealuse kalavaru aastased püügivõimalused lubatud kogupüügi ja püügikoormuse kaudu. Need eeskirjad sisaldavad kalastussuremuse parameetrit, mis võimaldab hinnata kalavaru elujõulisust. See parameeter põhineb iga-aastastel teaduslikel soovitustel. Lisaks on määruse artiklis 27 sätestatud, et nõukogu otsustab kvalifitseeritud häälteenamusega ning komisjoni ettepaneku alusel kalastussuremuse tasemed, et tagada kavakohaste majandamiseesmärkide saavutamine. Artiklis 26 on vastavalt sätestatud, et nõukogul on õigus kava muuta, et tagada eesmärkide saavutamine.
4.7

Üks CSDde tegevusvaldkonnas kavandatud suur muudatus on keeld omada piiratud pangalitsentsi. See puudutab kahte suurt rahvusvahelist CSDd (Euroclear ja Clearstream), mis kasutavad oma pangandusteenuste osutamise suutlikkust, et toetada ulatuslikke arveldus- ja hoiuprotsesse. Pangandusteenuste ulatus on väga piiratud ning see läbis hiljutise kriisi igasuguste probleemideta. Komitee tunnistab siiski, et üleilmsed seisukohad (G 20, Euroopa Komisjon, Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon jne) pooldavad kindlalt krediidiasutuste lahutamist. CSDdel lubatakse asutada pank, kui selle ulatus on piiratud ja see on grupi omandis. Selle pärast ei ole tõenäoliselt vaja CSD ärimudelit põhjalikult muuta.
4.19

Komitee lükkab kategooriliselt tagasi ja nõuab lisa „Legislative Financial Statement for Proposals” punktis 2.2.1 sätestatu väljajätmist, mille kohaselt väikeste ja keskmiste organisatsioonide osalus programmis suurendab selle haldamise riski. Komitee märgib kooskõlas eelnevate märkustega, et vastavalt need organisatsioonid eriti sobivad kodanike kaasamiseks ja nende osalemist programmis tuleb õhutada igal võimalikul viisil, sealhulgas lihtsustades projekti taotlemist, haldamist, vähendades projekti eelarvelävendit, lubades mitte täita välismaiste partnerite kaasamise nõuet, kui selleks puudub objektiivne vajadus, samuti vähendada kaasfinantseerimise mahtu.
4.3

Komitee märgib murega, et rohelise raamatu lähenemisviis ei hõlma meetmete ettepanekuid, mis oleksid täpse ja tiheda ajakavaga paika pandud, et reageerida praegusele tõsisele kriisile, vaid selle asemel on suunitlus avatud küsimustele, täpsustamata teostamise aega ja viisi. Samas meetmed, mis on kavandatud teiste vahendite, näiteks 2012. aasta mais alustatud tööhõivepaketi raames – mille kohta on komiteel võimalus arvamust avaldada –, on tõhusamad.
4.3

Komisjoni ettepanekus puuduvad sätted maakasutus- ja metsandussektori kaasamise kohta ELi kliimakohustuste hulka praeguses etapis, kuid see tuuakse välja esimese sammuna selles suunas, luues asjakohased poliitilised tingimused. Komitee tunneb kahetsust selle üle, et ettepanekut pole laiendatud nii, et see hõlmaks viidet metsanduse ja põllumajanduse ühismõjudele fossiilkütuse ja mittetaastuvate materjalide asendamisel biokütuse ja biomassiga. See peaks toimuma järgmistes etappides, mis peaksid hõlmama ka maakasutus- ja metsandussektoriga seonduva biomajanduse ja energia protsesse. Kõnealust sektorit ei tohiks hinnata mitte eraldi, vaid terviklikust seisukohast, kasutades ELi ja riikliku tasandi poliitikameetmete koostoimet. Liikmesriikidel endal on kõige paremad eeldused asjakohaste meetmete üle otsustamiseks.
4.10

Komitee leiab, et ettepanek solidaarvastutuse kohta allhanke puhul on kavandatud direktiivi oluline punkt. Sellega pakutakse kaitset töötajatele sektoris, kus allhange on väga levinud, kuid arvestatakse samas tööandjate vajadust kindlalt teada, millised on nende kohustused. Ent komitee rõhutab, et ettepanekus tuleks kinni pidada liikmesriikides juba kasutusel olevatest solidaarvastutussüsteemidest. Komitee soovitab tungivalt liikmesriikidel, kellel ei ole selliseid süsteeme, need pärast sotsiaalpartneritega konsulteerimist kasutusele võtta. Ta kutsub komisjoni siiski koos sotsiaalpartneritega pakkuma hoolsuskohustuse mõistele täpsema määratluse, nagu on tehtud mõnedes liikmesriikides. Komitee mõistab hoolsuskohustuse mõistet – ilma et see piiraks sotsiaaldialoogi riiklikul tasandil – nii, et äriühinguid, kes allhankijaid piisavalt kontrollivad, ei tohiks vastutusele võtta.
1.2

Kõnealused tehnilised meetmed on olulised säästvaks kalapüügiks ning on vaja tagada nende järjepidevus. Kui kõnealuste meetmete rakendamine katkestatakse – isegi ajutiselt –, mõjutaks see negatiivselt asjaomaste kalavarude ning ohualdiste süvamereelupaikade ja merelindude ökosüsteemi kaitset muu hulgas mitmel NATURA 2000 kaitsealal. Samuti tähendaks see mitme põhjendatud ja heakskiidetud erandi, mis on tehtud määruse (EÜ) nr 850/98 sätetest, kohaldamise lõpetamist.