ET    ET  
 EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 12.8.2011 
SEK(2011) 986 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Mõjuhinnangu kokkuvõte 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, 
millega kehtestatakse Läänemere lõhevarude ja  kõnealuste varude püügi mitmeaastane 
kava 
 
Käesolev aruanne esindab ainult selle koostamises osalenud komisjoni talituste 
seisukohti ega piira komisjoni tehtavate otsuste lõplikku kuju. 
{KOM(2011) 470 lõplik} 
{SEK(2011) 987 lõplik}  
 
ET    ET SISSEJUHATUS 
Mõju hindamine käsitleb ettepaneku eelnõud,  millega määratakse kindlaks Läänemere 
lõhevarude ( Salmo salar , L.) pikaajalise majandamise eesmärgid ja rakendamise meetodid. 
Lõhe on anadroomne kalaliik, mis veedab oma nooruse ja täiskasvanuea meres ning koeb ja 
kasvatab järglasi jõgedes. Läänemere piirkonna s elab kohalikke isepa ljunevaid populatsioone 
ligikaudu 30 jões.  
Alates 1997. aastast on kehtestatud lõhe tegevus kava Läänemere piirkonnas, mille töötas välja 
rahvusvaheline Läänemere ka landuskomisjon eesmärgiga taastada looduslikud lõhevarud 
Läänemere piirkonna jõgedes, säilitada var ude geneetilist mitme külgsust, taastada 
lõhepopulatsioonid selleks sobilike s jõgedes ning hoida kalandus võimalikult kõrgel tasemel, 
suunates püügi kasvatatud lõhedele1. Alates 2005. aastast, mil rahvusvahelist Läänemere 
kalanduskomisjoni enam ei olnud ja lõhe te gevuskava teoreetiliselt aegus, on Euroopa 
Ühendus hallanud lõhe merepüüki, määrates ig al aastal lubatud kogupüügi  ja võttes tehnilisi 
meetmeid nagu püügikeeluaegade ning lossitava kala alammõõdu kehtestamine. Teaduslikud 
soovitused põhinevad siiski siia ni lõhe tegevuskavas määr atud eesmärkidel ning mõned 
liikmesriigid töötavad tänaseni lõhe tegevuskava eesmärkide täitmist ning samuti elupaikade direktiivi
2 ja vee raamdirektiivi3 eesmärkide täitmist võimaldavate meetmetega. Mõned 
Läänemere lõhega seotud eesmärgid kiitis  heaks ka Läänemere merekeskkonna kaitse 
komisjon (HELCOM) ning need on hõlmatud HELCOMi Läänemere tegevuskavaga4. 
Kõnealusest algatusest mõjutat ud isikud on ligikaudu 400 kutselist kalurit, kes aktiivselt lõhet 
püüavad, ja vähemalt 40 000 harrastuskalastajat , kes püüavad lõhet Läänemerel ja selle 
piirkonna jõgedes. 
PROBLEEMI KIRJELDUS 
Läänemere lõhe edukaks majandamiseks tu leb tegeleda teatud põhiprobleemidega.  
Mõned looduslikud lõhepopulatsioonid asuvad siia ni väljaspool ohutuid bioloogilisi piire (vt 
„Kalavarude olukord”). See tuleneb osalis elt looduslikest põhjustest või ebasoodsatest 
olukordadest jõgedes, millega ei ole kõnealuse algatuse raames võimalik täies ulatuses 
tegeleda. Teatud merekalapüük on tulenevalt väikes test kalavarudest si iski problemaatiline 
ning ilma uue kehtestatava majandamissüsteemita jääb aastaste kalapüügivõimaluste määramisel pikaajalisi kokkulepitud eesmärke väheks, kuna proovitakse vältida otsuste 
sihtotstarbelist langetamist. Läänemere lõhe kasvatamine ja asustamine on piirkonnas levinud tegevus  ning igal aastal 
kasvatatakse enam kui kaks korda rohkem lõhesid kui Läänemere piirkonna jõgedest 
looduslikke noorlõhesid merre suundub. On oht, et kõnealused  kasvatatud lõhed võivad 
mõjutada negatiivselt looduslike lõhevarude geneetilist mitmekes isust. Esmatähtis on kaitsta 
geneetilist mitmekesisust, mis tagab kalavarude  vastupidavuse erinevat ele välistele ohtudele. 
                                                
 
1 http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/governance/consultations/baltic_salmon/action_plan_en.pdf 
2 Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ, 21. mai 1992, looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja 
taimestiku kaitse kohta. 
3 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, 23. oktoober 2000, millega kehtestatakse 
ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik. 
4 Võeti vastu 15. novembril 2007. aastal Krakówis Poolas Läänemere merekeskkonna kaitse komisjoni 
ministrite erakorralisel koosolekul:  
http://www.helcom.fi/BSAP/en_GB/intro/  
 
ET    ET Looduslikke lõhesid on püüdmiseks liiga vähe ning varude tootmissuutlikkust ei kasutata 
piisavalt. 
Läänemere lõhevarud koosnevad mitmetest eri jõevarudest, kes kõik rä ndavad põhibasseini, 
ning neid võib leida kõigist Läänemerega piir nevatest liikmesriikidest. Seega ei ole 
liikmesriikide eraldi võetud meetmed kalavarude säästva kasutamise tagamiseks piisavad ning kooskõlas algmäärusega,
5 kus on sätestatud majandamiskavade kehtestamine ohututesse 
bioloogilistesse piiridesse või neist väljapoole jäävate varude  püügi kohta, on ta rvis ühenduse 
tegevust. Ettepanek jääks ühenduse ainupädevus te raamesse ning seega üldpõhimõttena 
subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldataks. 
EESMÄRGID  
Ettepanekuga soovitakse määrata eesmärgid ja menetlused, kuid jätta rakendamine 
võimalikult suures ulatuses liik mesriikidele. Kava üldeesmärk on tagada, et kõigi Läänemere 
kalavarude (s.o kõigi populatsioonide) kaitsest aatus on soodne ning üle ohutute bioloogiliste 
piiride, et võimaldada kõnealuse ressursi sääs tev kasutamine. Kava peaks samuti toetama 
Johannesburgis 2002. aasta ülemaailmsel sääs tva arengu tippkohtumisel vastu võetud 
rakenduskava6 ning põhineks seega kalavarude majandamise ökosüsteemipõhisel 
lähenemisviisil7 ning oleks koostatud kõnealuste kala varude kasutamiseks kuni nende 
maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemeni8, 9. Eesmärkide saavutamiseks peavad 
liikmesriigid samuti vastama ühenduse keskkonnaõigusaktide (elupaikade direktiiv, vee raamdirektiiv ja merestrateegia raamdirektiiv) asjakohastele sätetele. 
Algatuse erieesmärgid on 
(a) panustada Läänemere lõhevarude soods asse kaitsestaatusse ning võimaldada 
merel jõgede looduslike lõhevarude kasuta mine ohututes bioloogi listes piirides 
ja vastavalt nende maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele; 
(b) panustada Läänemere lõhevarude geneetilise mitmekesisuse kaitsmisse; 
(c) tagada Läänemere ja selle jõgede nii kutselistele kaluritele kui ka 
harrastuskalastajatele võimalus kasutada Läänemere lõhevarusid säästval viisil. 
VÕIMALIKUD MEETMED 
                                                
 
5 Nõukogu määrus (EÜ) nr 2371/2002, 20. detsember 2002, ühisele kalanduspoliitikale vastava 
kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta 
6 Johannesburgi rakenduskava: 
www.un.org/esa/sustdev/documents /WSSD_POI_PD/English/POIToc.htm 
7 SEK(2001) 1696: Komisjoni talituste töödokument „Ökosüsteemil põhinev lähenemisviis kalavarude 
majandamisele: rahvusvahelise koostöö prioriteedid ja võimalused”. 
8 KOM(2006) 360: Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Säästva lähenemisviisi 
rakendamine ELi kalanduses maksimaalse jätkusuutliku saagikuse kaudu”. 
9 SEK(2006) 868: Komisjoni talituste töödokument, mis on lisatud komisjoni teatisele nõukogule ja 
Euroopa Parlamendile „Säästva lähenemisviisi rake ndamine ELi kalanduses maksimaalse jätkusuutliku 
saagikuse kaudu” – Tehniline taustteave komisjoni teatisele „Säästva lähenemisviisi rakendamine ELi 
kalanduses maksimaalse jätkusuutliku saagikuse kaudu: majanduskasvu ja tööhõive strateegia”. 
 
ET    ET 1.1. Kõrgtasandi valikuvõimaluste esitlus ja uurimine 
Läänemere lõhe majandamise eesmärkide saavutamisega seoses käsitletud kolm võimalikku 
meedet on esitatud allpool. 
Variant 1. ELi majandamiskava puudub  
Esimene variant on praegune majandamissüst eem, mis koosneb juba Läänemere piirkonnas 
kasutusel olevatest komponentides t ning hõlmab allpool esitatut. 
Aastane lubatud kogumerepüük kahes piirkonnas. 
Tehnilised meetmed merel, sh suveperioodil avamerepüügi k eelamine ja lossitava kala 
alammõõt. Liikmesriikide vabatahtlikud meetmed ja  praeguse keskkonnaalase õigusraamistiku 
rakendamine, mis eeldatavasti mõjutab L äänemere lõhevarusid (püügikeeluajad ja 
kalapüügiks suletud alad, uime lõikamise pr ogrammid, elupaikade ja vee kvaliteedi 
parandamine, taasasustamise tegevused jne). 
1.1.1.  Variant 2. Merenduse majandamiskava 
Teine variant vastab tavapärasele mitmeaas tasele majandamiskavale nagu on sätestatud 
algmääruses
5. See võimalus hõlmaks variandis 1 ni metatud liikmesriikide meetmeid, kuid 
lisaks lõhevarudega seotud merenduse majanda mise funktsioonid, mille näited on allpool. 
Mitmeaastane püügi kontrollimise süsteem, mis hõlmab kaitse piirväärtusi ja 
püügikontrollieeskirju lubatud kogupüügi määramiseks.  
Tehnilised meetmed (praegused ja/või uued).  Teadusuuringud. 
1.1.2.  Variant 3. Integreeritud majandamiskava 
Variant 3 on mitmel moel lõhede tegevuskava jä tk ning sisaldab seega meetmeid nii merel kui 
ka mõningaid magevee lõhe majandamise meetme id. See sisaldaks ka variandis 2 kirjeldatud 
majandamismeetmeid ning võimalikke täiendusi, näiteks alljärgnevaid.  
Liigi kaitse piirväärtuse määratlus,  võttes arvesse liigi kogu elutsüklit. 
Püügi kontrollimise süsteem, võttes arvesse kasv atatud lõhe kompenseerivat saagikust. 
Väljasurnud lõhepopulatsiooniga jõgede taasasustamise programm kalavarude kaitse 
meetmena. Suunised lõhe asustamiseks. 
Tabelis 1 võetakse kokku esitatud kolme va riandi eelnevad uuringud seoses nende 
majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõjuga. Samuti esitatakse kolme eri võimaluse tõenäolise mõju kokkuvõte seoses konkreetsete eesmärkide saavutamisega ja järeldused. 
 Variant 1. ELi 
mitmeaastane kava 
puudub  Variant 2. 
Merenduse 
mitmeaastane kava  Variant 3. Integreeritud 
mitmeaastane kava  
Majanduslik mõju  * Üldised väiksed majanduslikud tulud, sest täielikku 
tootmispotentsiaali ei 
ole võimalik saavutada * Püügi kontrollimise 
eeskirjade tulemus on ennustatavus ja 
suurem kasum 
* Üldised väiksed 
majanduslikud tulud, * Püügi kontrollimise 
eeskirjade tulemus on ennustatavus ja suurem 
kasum 
* Jõgede looduslike varude 
täieliku potentsiaali 
 
ET    ET  sest täielikku 
tootmispotentsiaali ei 
ole võimalik saavutada
 saavutamine võimaldab 
kutselistele kaluritele ja 
harrastuskalastajatele suuremat kasumlikkust 
 
Sotsiaalne mõju  * Erinevate 
kasutajarühmade 
vahelise pideva usaldamatuse oht
  * Parem kooskõlastamine 
kalapüügi ja 
keskkonnapoliitika rakendamise vahel 
* Liikmesriikide ja 
sidusrühmade suur panus lõhede tegevuskavaga 
alustatud töö jätkamisel 
 
Keskkonnamõju  * Geneetiline risk 
kalavarudele, sest see ei hõlma kasvatatud 
lõhet ja asustamist.
 
*Mõningaid 
mõjutavaid tegureid, 
nagu haigusi, ei 
käsitleta 
 
 * Geneetiline risk 
kalavarudele, sest see ei hõlma kasvatatud 
lõhet ja asustamist.
 
 * Ühiselt kokku lepitud 
eesmärgid ja kaitse piirväärtused lõhele kogu 
selle olelusringi jooksul
 
* On koostoimes 
keskkonnaalaste 
õigusraamistikega suuteline 
käsitlema kõiki lõhesid 
mõjutavaid tegureid ja ohte, 
millest tulenevalt on võimalik saada paremad 
varud jõgedes ning säilitada 
geneetilist mitmekesisust
 
Panustada Läänemere lõhevarude soodsasse 
kaitsestaatusse ning 
võimaldada merel jõgede looduslike varude 
kasutamine ohututes 
bioloogilistes piirides ja nende maksimaalse 
jätkusuutliku saagikuse 
kohaselt. 
 +/– + + 
Panustada Läänemere 
lõhevarude geneetilise 
mitmekesisuse kaitsmisse.  +/– +/– + 
Tagada Läänemere ja selle 
jõgede nii kutselistele 
kaluritele kui ka harrastuskalastajatele 
võimalus kasutada 
Läänemere lõhevarusid säästval viisil.
 +/–  
+ + 
Järeldus  Kõrvale jäetud  Kõrvale jäetud  Valitud  
Tabel 1. Kolme erineva võimaliku meetme sotsiaal ne, majanduslik ja keskkonnamõju ning kolme 
võimaliku meetme tõenäoline tulevane mõ ju erieesmärkidele koos järeldustega. 
+/- = aeglane muutus või muutus puudub; + = tõenäoliselt saavutatav; - = saavutamine on ebatõenäoline 
 
ET    ET Mõju-uuringu ja eesmärkide tõenäolise saavutam ise alusel on variandid 1 ja 2 kõrvale jäetud. 
1.2. Alamvariantide esitus 
Variandi 3 – integreeritud majandamiskava – ko rral on sisuliselt kolm peamist valikut, mis 
tuleb kalavarusid mõjutavate teguritega ja ohtudega tegelemiseks sobilike alamvariantide kindlaksmääramiseks teha (vt joonis 1). 
(1) Esimene valik käsitleb lõhe kompenseerivat  saagikust ja seda, kas see tuleks 
süsteemist aeglaselt järkjärguliselt kõrvaldada. 
(2) Teine tehtav valik käsitleb kasutatava t püügi kontrollimise süsteemi ja eelkõige 
kasutatavat lubatud kogupüügi süsteemi. 
– Üldine lubatud kogupüügi süsteem, mis hõlmaks kogu püüki, sh püüki jõgedest. 
– Merel lubatud kogupüük. 
– Kutselistele kaluritele avamerel lubatud kogupüük 4 või 12 meremiili kaugusel 
lähtejoonest. 
(3) Kolmas variant käsitleb kõiki muid poliitik ameetmeid, mis võiksid olla integreeritud 
majandamiskava osa. 
Läänemere lõhe majandamiskava
Maksimaalne kasvatatud 
ja looduslike lõhede kogusMaksimaalne looduslike lõhede 
kogus
Üldine lubatud 
kogupüükMerel lubatud 
kogupüükAvamerel lubatud 
kogupüük
Täiendavad võetavad meetmedEsimene valik
Teine valik
Kolmas valik
 
Joonis 1. Vooskeem kolme valiku kohta, mis tuleb te ha tõenäoliselt kava eesmä rke kõige paremini täitva 
alamvariandi kindlakstegemiseks. 
MÕJUDE ANALÜÜS 
 
ET    ET 1.2.1.  Erinevate variantide tõenäolise mõju anal üüs on koostatud ko lmes etapis ning 
kooskõlas erinevate tehtavate valikutega. 
1.3. 1. etapp – kasvatatud lõhe loodusliku lõhega võrreldes 
Poolt- ja vastuargumendid seoses lõhe kom penseeriva saagikuse kõrvaldamist soosiva 
süsteemiga, mis suunab ressursse looduslike lõ hede elukeskkonna parandamisse eesmärgiga 
luua peamiselt looduslikel lõhedel p õhinev süsteem, on võetud kokku allpool.  
 Negatiivne mõju  Positiivne mõju  
Keskkondl
ik   *Väiksem geneetilise saastumise risk ja ka 
konkurents kasvatatud lõhedelt. 
*Rahalisi vahendeid suunatakse jõgede 
loodusliku lõhe tootmise parandamisse. 
*Rohkem looduslikku lõhet ja paremad 
jõgede lõhevarud. 
*Muude siirdekalade liikide olukorra 
võimalik parandamine 
Majanduslik  *Peamiselt kasvatatud lõhele 
suunatud kalapüügivõimaluste vähenemise oht. 
*Püütava kala koguarvu 
(kasvatatud ja looduslik) üldise vähenemise oht. * Rohkem püütavaid loo duslikke lõhesid nii 
meres kui ka jõgedes.  
*Võimalik turismivõimaluste suurenemine 
jõgede läheduses. 
Sotsiaalne  *Töö ja kalakasvatuste 
oskusteabe kaotamise oht.  
Tabel 2. Peamised argumendid sellise süsteemi po olt ja vastu, mis soosik s kompenseeriva saagikuse 
järkjärgulist kõrvaldamist rohkem loodusulikul lõhel põhineva süsteemi huvides.  
1.4. 2. etapp – püügi kontrolli mise süsteemi valik 
Allpool on võetud kokku erin evate lubatud kogupüügi püügi kontrollimise süsteemide 
peamised keskkonna-, sotsiaalsed, majandamisele avalduvad ja majanduslikud mõjud.  
 Üldine lubatud 
kogupüük  Merel lubatud 
kogupüük  Avamerel lubatud 
kogupüük  
Majandamis
ele avalduv mõju  * Liikmesriikidel 
on seda keeruline kontrollida. 
* ELil on seda 
keeruline jõustada. 
 * Liikmesriikidel on seda 
võimalik kontrollida. 
* ELil on võimalik seda 
jõustada. 
 
 * Lubatud kogupüük 
käsitleb ainult segakalavaru valimatut avamerepüüki 
liikmesriikide vahel.  
* Liikmesriigid ei saa 
kontrollida ilma kontrollimise süsteemis mõningaid muudatusi 
 
ET    ET tegemata. 
Keskkonna
mõju  * Lubatud 
kogupüük on kasulik lõhede kogu suremuse reguleerimiseks. * Lubatud kogupüük on 
kasulik merel kogu suremuse reguleerimiseks.  
* Liikmesriigid 
vastutavad jõgedes looduslike lõhevarude kaitse tagamise eest. 
* Stiimul liikmesriikidele 
oma jõgede olukorra taastamiseks ning jõe- ja rannikukalapüügi jaoks lõhede tagasitoomiseks. * Lubatud kogupüük on 
kasulik segakalavaru valimatu avamerepüügi piiramiseks, kuid ei reguleeri kogu suremust. 
* Liikmesriigid vastutavad 
jõgedes looduslike lõhevarude kaitse tagamise eest. 
* Stiimul liikmesriikidele 
oma jõgede olukorra taastamiseks ning jõe- ja rannikukalapüügi jaoks lõhede tagasitoomiseks.  
Majanduslik mõju  * Liikmesriikide 
kalapüügivõimalus-te üldine vähenemine ning palju jõe- ja/või harrastuspüüki. * ELi piirang jõepüügile 
puudub, mis võimaldab liikmesriikidele tootlikke jõgesid.  * Tootlikud jõed 
suurendavad liikmesriikide kalapüügivõimalusi ning ranniku-, jõe- ja harrastuspüügi osakaalu.  
Sotsiaalne mõju  * Lubatud 
kogupüük on kasulik kogupüügi jaotamiseks liikmesriikide vahel. 
* Suurendab 
usaldust erinevate kasutajarühmade vahel. 
 * Lubatud kogupüük on 
kasulik merepüügi jaotamiseks liikmesriikide vahel. 
* Liikmesriikidel on suur 
vastutus kalapüügivõimaluste ausa jaotamise tagamisel. 
 * Liikmesriikidel on suur 
vastutus kalapüügivõimaluste ausa jaotamise tagamisel. 
 
Tabel 3. Kolme erineva kogupüügi püügi ko ntrollimise süsteemide mõju kokkuvõte.  
1.5. 3. etapp – võimalike meetmete valik 
Siia ei olnud võimalik lisada kõigi analüüsitud võimalike meetmete tõenäolise mõju 
kirjeldust, kuid kokkuvõtte meetmete tõenäolisest mõjust mõningatele p eamistele asjaoludele 
leiate tabelist 4 allpool. 
 
ET    ET 2. VARIANTIDE VÕRDLEMINE  
Tabelis 4 võetakse kokku 1., 2. ja 3. etapis analüüsitud võimalike meetmete ja valikute 
tõenäoline tulevane mõju mõningatele peamiste le asjaoludele ja võrre ldakse neid. Esitatud on 
ka võrdluse järeldus. 
 
Peamised asjaolud      Võimalikud meetmed ja 
alternatiivsed lahendused  
Majanduslik ja sotsiaalne mõju kutselisele 
merekalapüügile  
Majanduslik ja sotsiaalne mõju harrastus- ja jõepüügile
 
Keskkonnamõju varudele  
Haldusmõju liikmesriikidele  
Sidusrühmade ja Läänemere piirkondliku n
õuandekomisjoni tugi 
Kalanduse teadus-, tehnika - ja majanduskomitee 
ning teaduslik tugi  
Otsuse langetamise tasand  
Järeldused  
1. etapp = sihtkalade valik  
Peamiselt kasvatatud lõhedest 
koosnevad varud  +/– +/– – +/– +/– – EL/l
iik-
mes
riik Kõrvale jäetud
 
Peamiselt looduslikest lõhedest 
koosnevad varud  +/– + + + +/– + EL/l
iik-mes
riik
 Valitud  
2. etapp – püügi kontrollimise süsteemi valik  
Üldine lubatud kogupüük  + – + – +/– – EL  Kõrvale 
jäetud  
Merel lubatud kogupüük  +/– +/– +/– +/– + + EL  Valitud  
Avamerel lubatud kogupüük  +/– + – – +/– +/– EL  Kõrvale jäetud
 
3. etapp – täiendavate  võimalike meetmete valik  
Avamerepüügi
keeluaja 
säilitamine  +/– +/– + +/– + + EL  Valitud   
 
 
Tehnilised 
meetmed  Ranniku- ja 
jõepüügi 
keeluaeg  +/– +/– + – + + EL
/lii
k-
meValitud  
 
ET    ET s-
rii
k 
Lossitava kala alammõõdu 
säilitamine
 +/– +/– + +/– + + EL  Valitud  
Minimaalse 
konksusuuruse määramine
 – +/– + – – +/– EL  Kõrvale jäetud
 
Ranniku ja 
jõgede 
kalapüügiks suletud alad 
 +/– +/– + – + + EL
/lii
k-me
s-
riik
 Valitud  
Kaks lubatud 
kogupüügi 
piirkonda merepüügi või 
üldise püügi 
jaoks
  
+/–  
+/–  
+  
+/–  
+/–  
+/–  
EL Valitud  
Üks lubatud 
kogupüügi 
piirkond merepüügi või 
üldise püügi 
jaoks
 +/– +/– +/– – +/– +/– EL  Kõrvale 
jäetud  
Püügi 
kontrollimise 
eeskirjad  + + + + + + EL  Valitud   
 
  
Täiendavad 
püügi 
kontrollimise 
meetmed 
 
Õngejadasid 
käsitlev püügikoormu-
se 
reguleerimise kord
 – +/– + – – +/– EL  Kõrvale jäetud
 
Erinevad 
noorlõhede 
tootmise 
eesmärgid  +/– +/– + + + + EL  Valitud  
Üks 
noorlõhede tootmise 
eesmärk
 +/– +/– – +/– +/– – EL  Kõrvale 
jäetud   
 
Kaitse 
piirväärtuste 
eesmärgid   
Tagasipöördu-
vate kudevate kalade 
eesmärk 
 – + + +/– +/– + Lii
k-me
s-Vabataht-
lik
 
 
ET    ET rii
k 
Asustamis-
tavade soovitused 
 +/– +/– – + +/– + EL  Valitud  
Uimede 
lõikamise 
programm  + +/– +/– – +/– – Lii
k-
mes-
rii
k
 Vabataht-
lik  
 
Looduslike 
lõhede 
geenide kaitse 
 
Kasvatatud 
lõhe 
püügialade 
kindlaks-määramine
 + +/– +/– – +/– – Lii
k-
me
s-rii
k
 Vabataht-
lik 
Taasasustami-se programm
 Euroopa Kalandusfondi vahenditega
 + + + +/– + + EL
/liik-
me
s-
rii
k
 Valitud  
Rakendus-kavad
 Osana vee raamdirektii-
vist
 +/– +/– + + +/– + Lii
k-
me
s-rii
k
 Vabataht-
lik 
Tootmine  +/– +/– + +/– +/– + EL  Valitud  Kontroll  
Püük +/– +/– + +/– +/– + EL  Valitud  
Teadus-uuringud
  +/– +/– + +/– + + Lii
k-me
s-
riik
 Vabataht-lik
 
Tabel 4. 1., 2. ja 3. etapis analüüsitud erinevate võimalike meetmet e ja alternatiivsete lahenduste 
tõenäoline mõju valitud peamistele asjaoludele koos järeldustega. 
 +/– = mõju ei ole / muutust ei ole / osaline tugi; + = positiivne mõju / tugi; – = negatiivne mõju / tugi 
puudub 
Eelistatud variandid on tabelis 4 valitud võima likud meetmed, mis tooksid lisandväärtust liigi 
majandamisse võrreldes praeguse majandamisega , kuna selle tulemusena käsitletaks kõiki 
algatuse raames kindlaks määratud asjaolusid. On siiski oluline mõista, et liigi edukas 
majandamine ei ole võimalik ainult kõn ealuse algatuse abil, vaid oleneb 
keskkonnadirektiivide ja liike mõjutavate m uude raamistike edukast rakendamisest. 
  
 
ET    ET SEIRE JA HINDAMINE 
Mis tahes mitmeaastane kava peab võimaldama  vahendeid kohustuslike tahkude rakendamise 
ja eesmärkide täitmise tagamiseks. Läänemere lõhe mitmeaastase kava eesmärkide saavutamise hindamise peamised näitajad on: 
(a) riikliku kalanduse väljatöötamine; 
(b) tähnikute ja noorlõhede tootmine ni ng hinnanguline noorlõhede tootmise 
suutlikkus; 
(c) kalavarude geeneetiline koostis; 
(d) kalandusmeetmete rakendamine; 
(e) eesmärkide seadmine;  
(f) lõhede asustamise ja taasasustamise tegevus; 
(g) riikliku kontrolli tegevuskavad.  
Liikmesriigid peaksid näitajate järelevalvet tegema iga kuue aasta tagant, et leida kava 
toimimises mis tahes puudujääke. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee hindab liikmesriikide aruandeid ning kui kalanduse t eadus-, tehnika- ja majanduskomitee ja 
Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu hinnangul ei saavuta kava oma eesmärke, võib 
merendus- ja kalandusasjade peadirektora at algatada selle läbivaatamise.