Eriaruanne 2014. aasta aruanne 
Euroopa Kontrollikoja 
eriaruannete põhjal võetud 
järelmeetmete kohtaET 2016  nr 02
EUROOPA
KONTROLLIKODA
EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016
Trükis ISBN 978-92-872-3936-5 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/428325 QJ-AB-15-026-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-3993-8 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/82141 QJ-AB-15-026-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-3930-3 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/512239 QJ-AB-15-026-ET-E
© Euroopa Liit, 2016
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
2014. aasta aruanne 
Euroopa Kontrollikoja 
eriaruannete põhjal võetud 
järelmeetmete kohta
vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõiguleEriaruanneET 2016  nr 02
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tule -
mus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende 
mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi arengu -
suundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Kõnealuse tulemusauditi viis läbi CEAD auditikoda (kooskõlastus, hindamine, kinnitamine ja arendustöö), mille eesistuja 
on kontrollikoja liige Igors Ludboržs.
Auditit juhtisid valdkonnajuht John Sweeney ja auditijuht Csaba Hatvani, keda toetasid direktorid Neil Usher ja Philippe 
Froidure, valdkonnajuhid Paul Stafford ja Emmanuel Rauch ning audiitorid Jukka Nurmio, Elisabeth Türk-Saggel, Eddy 
Struyvelt, Katja Mattfolk, Hubert Deville, Stéphane Clot, Ivo Koppelmaa, Ramona Bortnowschi, Carlos Sanchez Rivero, 
Jesús Nieto Muñoz, Maciej Szymura, Niels Sorensen, Alison Ballantine-Smith, Danielle Pottier, Gediminas Macys ja Shane 
Enright.
Auditi eest vastutav ja ettekandev kontrollikoja liige oli Kevin Cardiff.
Vasakult paremale: K. Cardiff, J. Sweeney, H. Deville, Cs. Hatvani, J. Nurmio.
03
 Sisukord
Punkt
 Akronüümid ja lühendid
I–VI  Kokkuvõte
1–4 Sissejuhatus
5–8 Ulatus ja lähenemisviis
9–12  44 soovituse elluviimine komisjoni poolt
9 –11  Sissejuhatus
12 Soovituste elluviimise tulemusel on finantsjuhtimine paranenud, kuid  
osa probleeme vajab veel lahendamist
13–23  Komisjoni järelkontrollisüsteemide ja -menetluste audit
13–15  Sissejuhatus
16–18  Komisjoni sisekontrollimenetlused
19 Komisjon on mõningal määral parandanud oma järelkontrollisüsteemi ja  
-menetlusi, kuid endiselt esineb puudusi
20 Juhtimisteabe asjakohasus ja usaldusväärsus
21–23  Osaliselt ellu viidud soovituste seire
24-25  Head tavad seoses teiste süsteemide ja menetlustega
26–29  Järeldused ja soovitused
04 Sisukord  
 
 I lisa.  Ülevaade kontrollikoja poolt läbi vaadatud soovitustest
 II lisa.  Põllumajandus: piima- ja piimatoodete turul rakendatud turukorraldusmeetmed
 III lisa.  Põllumajandus: suhkruturu reform
 IV lisa.   Põllumajandus: äärepoolseimatele piirkondadele ja Egeuse mere saartele suunatud 
erimeetmed
 V lisa.  Ühtekuuluvus: sotsiaalfondist eakamate töötajate toetamiseks tehtud kulutused
 VI lisa.  Välistegevus: ÜRO organisatsioonide kaudu antav abi
 VII lisa.  Välistegevus: toiduga kindlustatus
 VIII. lisa.  Välistegevus: CRIS
 IX lisa.  Sisepoliitika: riigiabi
 X lisa.  Mõjusa järelkontrollisüsteemi üldkriteeriumid
 Komisjoni vastus
05
 Akronüümid ja lühendid
ABAC. Komisjoni tekkepõhine raamatupidamissüsteem
CRIS. Ühine välissuhete infosüsteem
EAF. Euroopa Arengufond
PETRA. Projektikulude aruandluse ja ajaarvestuse rakendus ( Project Expense Time Reporting Application )
POSEI. Kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programm ( Programme 
d’Options Spécifiques à l’Éloignement et l’Insularité ) – ELi äärepoolseimad piirkonnad saavad toetust POSEI 
meetmetest põllumajandussektoris
RAD. Soovitused, meetmed, eelarve täitmisele heakskiidu andmine ( Recommendations, Actions, 
Discharge ) – IT-järelevalvevahend
SAM. Riigiabi ajakohastamise projekt
SARI. Riigiabi aruandluse liides ( State Aid Reporting Interface )
06
 Kokkuvõte
I
Käesolevas aruandes on esitatud kontrollikoja neljanda ülevaatamise tulemused seoses meetmetega, mis komisjon 
on kontrollikoja varasemates eriaruannetes tehtud soovituste põhjal võtnud. Pärast 2011. aasta (eriaruanne 19/2012) 
ja 2012. aasta (eriaruanne 19/2013) samateemalisi koondaruandeid võeti 2013. aasta tulemused kokku aastaaruande 
punktides 10.53–10.55.
II
Kontrollikoda hindas, kas komisjon oli võtnud vajalikke samme kontrollikoja soovituste asjakohaseks haldamiseks ja 
käsitlemiseks, ning püstitas kaks alaküsimust: kas komisjon oli valitud eriaruannetes esitatud soovitusi asjakohaselt 
käsitlenud ning kas komisjoni järelkontrollisüsteem oli tõhus?
III
Kontrollikoda uuris valimit, mis koosnes 44-st kontrollikoja aastate 2009–2012 kaheksas eriaruandes esitatud soovi -
tusest. Hinnati kontrollikoja soovituste elluviimise hetkeseisu ja vastavat komisjoni haldusteavet.
IV
Läbivaatamine näitas, et komisjon on kontrollikoja soovitustest täielikult ellu viinud 60%, suuremas osas 29%, osali -
selt 8% ja 3% oli ellu viimata.
V
Komisjon on mõningal määral parandanud oma järelkontrollisüsteemi ja -menetlusi, eriti mis puudutab järelkontrolli 
IT-rakenduse ülesehitust, teavet, nõuetele vastavust ja kasutajasõbralikkust. Süsteem ei taga aga veel täielikult võe -
tud meetmete piisavat kontrolljälge, ei näe ette meetmete asjakohasuse hindamist ega võimalda osaliselt elluviidud 
soovituste üle järelevalvet teha.
VI
Võttes arvesse komisjoni praeguses järelkontrollisüsteemis tuvastatud puudusi ja seda, et komisjon on varem tun -
nistanud parandusmeetmete vajalikkust, peaks ta tegema vajalikud parandused (eriaruanne 19/2013), et viia kasuta -
tavad menetlused asjakohaste sisekontrollistandarditega kooskõlla.
07
 Sissejuhatus
01 
Rahvusvaheliste auditeerimisstandardite kohaselt on auditiaruannete järelkont -
roll tulemusauditi kavandamis-, elluviimis- ja järelkontrollitsükli viimane etapp. 
Tulemusauditi aruannete järelkontroll on aruandlustsükli vajalik element ja soo -
dustab kontrollikoja soovituste mõjusat elluviimist komisjoni poolt.
02 
Käesolev aruanne on kontrollikoja kolmas järelkontrolli koondaruanne. 2013. aas -
ta järelkontrolli raames tehtud tähelepanekud avaldati kokkuvõtlikult 2013. aasta 
aastaaruandes.
03 
Kontrollikoja esimeses, 2012. aasta järelkontrolli aruandes (eriaruanne 19/2012) 
tõdeti, et komisjoni poolt kontrollikoja soovituste alusel võetavaid meetmeid 
tuleb tõhustada. Kontrollikoja teises, 2013. aasta järelkontrolli aruandes (eriaru -
anne 19/2013) soovitati komisjonil täiustada järelevalveks kasutatavat IT-vahendit 
RAD (soovitused, meetmed, eelarve täitmisele heakskiidu andmine), et paremini 
kajastada üksnes osaliselt elluviidud soovitusi.
04 
Käesolevas aruandes esitatakse kontrollikoja 2014. aasta ülevaatamise tulemused, 
mis puudutavad kontrollikoja varasemates eriaruannetes tehtud soovituste põh -
jal võetud komisjoni meetmeid ja rakendusse RAD tehtud muudatusi.
08
 Ulatus ja lähenemisviis
05 
Kontrollikojal oli kaks peamist eesmärki: a) teha kontrollikoja eriaruannetes antud 
soovituste valimi põhjal piiratud kontroll komisjoni järelmeetmete kohta, ja  
b) viia läbi audit, et analüüsida, kas komisjoni järelkontrollisüsteem on (tehniliselt 
ja menetluste poolest) tõhus. Selleks kontrolliti kasutuseloleva süsteemi asja -
kohasust ja usaldusväärsust ning selgitati välja parandamist vajavad valdkonnad.
06 
Komisjoni süsteemi audit hõlmas muudatusi, mis on selles tehtud pärast kontrolli -
koja viimast ülevaatamist 2012. aastal. Samuti võrreldi süsteemi RAD toiminguid 
ja omadusi teiste komisjoni talituste järelkontrollisüsteemidega, et välja selgitada 
head tavad.
07 
Kontrollikoja eesmärk varasemate soovituste põhjal võetud meetmete kontrolli -
misel oli kindlaks teha soovituste elluviimise seis, õigeaegsus ning lahendamist 
vajavad ja/või võimalikud uued probleemvaldkonnad. Valiti välja kaheksa eriaru -
annet, esiteks selle alusel, kas nende avaldamisest on möödunud vähemalt kaks 
aastat, mis annab komisjonile piisavalt aega soovitused ellu viia, ja teiseks selle 
alusel, kas soovitused on jätkuvalt asjakohased. Tabelis 1  on toodud hõlmatud 
eriaruannete pealkirjad.
08 
Soovituste elluviimise seisu hindamisel kasutas kontrollikoda järgmisi kategoo -
riaid: täielikult ellu viidud; suuremas osas ellu viidud; osaliselt ellu viidud; ellu 
viimata; ei ole võimalik kontrollida; ei ole enam asjakohane.
09 Ulatus ja lähenemisviis  
 
Valitud eriaruannete nimekiri
Nr Aruande number Pealkiri
1 Eriaruanne 14/2009 Kas piima- ja piimatooteturul rakendatud turukorraldusmeetmed on oma põhieesmärgid saavutanud?
2 Eriaruanne 6/2010 Kas suhkruturu reformi põhieesmärgid on saavutatud?
3 Eriaruanne 10/2010 ELi äärepoolseimatele piirkondadele ja väiksematele Egeuse mere saartele suunatud põllumajandusvaldkonna erimeetmed
4 Eriaruanne 25/2012Kas Euroopa Sotsiaalfondist eakamate töötajate toetamiseks tehtud kulutuste mõjusust kontrollitakse asjakohaste 
vahenditega?
5 Eriaruanne 3/2011 ÜRO organisatsioonide kaudu konfliktidest mõjutatud riikides antava ELi abi tõhusus ja mõjusus
6 Eriaruanne 1/2012 Euroopa Liidu arenguabi mõjusus toiduga kindlustatuse tagamiseks Sahara-taguses Aafrikas
7 Eriaruanne 5/2012 Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)
8 Eriaruanne 15/2011 Kas komisjoni menetlused tagavad riigiabi kontrolli tõhusa juhtimise?Tabel 1
10
 44 soovituse elluviimine 
komisjoni poolt
Sissejuhatus
09 
Aruande järgnevas osas tuuakse ära kontrollikoja kontrolli tulemused, mis 
puudutavad 44 valimisse kuulunud soovituse elluviimist komisjoni poolt. Soovi -
tused pärinesid kaheksast eriaruandest, mis kontrollikoda on avaldanud aastail 
2009–2012. I lisas  on esitatud kõigi 44 läbivaadatud soovituse hindamise tule -
mus, II–IX lisas  on aga toodud lühike kokkuvõte asjassepuutuvatest audititest, 
soovitustest, komisjoni võetud järelmeetmetest ning veel käsitlemist vajavatest 
küsimustest.
10 
Läbivaadatud 44 soovitusest kolm ei olnud enam asjakohased1 ja kolme puhul ei 
olnud võimalik nende alusel võetud meetmeid kontrollida, sest vajalik tõendus -
materjal oli kättesaadav peamiselt või üksnes liikmesriikide tasandil2.
11 
Ülejäänud 38 soovitusest oli komisjon täielikult ellu viinud 60%3, suuremas osas 
29%, osaliselt 8% ja 3% oli ellu viimata.
Soovituste elluviimise tulemusel on finantsjuhtimine 
paranenud, kuid osa probleeme vajab veel 
lahendamist
12 
Järgnevalt tuuakse näiteid kontrollikoja auditisoovituste põhjal võetud parandus -
meetmetest ja veel lahendamata probleemidest. 1. selgitusParemad määrused ja järelevalve (vt II ja III lisa)
Piima ja suhkru sektorites võis täheldada määruste paranemist ja järelevalve tõhustamist. Piimaturul on 
piirangute järkjärguline vähendamine koos komisjoni järelevalvega ja liikmesriikidele kättesaadavaks tehtud 
meetmetega võimaldanud ELi piimatootjatel turunõudlusele paremini vastata ning aidanud ära hoida tagasi -
pöördumist subsideeritud struktuurilise ületootmise juurde. Lühemas perspektiivis võib piimaturul esineda 
siiski hinna ja nõudluse kõikumist. Ehkki komisjon teeb piima- ja suhkruhinna üle jätkuvalt tihedat järelevalvet, 
on selle mõju hindadele piiratud.1 Eriaruande 6/2010 1. soovitus 
puudutas suhkrukvoote, mis 
kaotatakse 2016.-2017. aastal, 
eriaruande 5/2012  3. soovitus 
ei ole enam asjakohane, sest 
komisjon võttis kasutusele uue 
IT-strateegia, ning eriaruande 
5/2012 1. soovitus puudutas 
CRISi, mis asendatakse 
tekkepõhise 
raamatupidamissüsteemiga 
(ABAC).
2 Eriaruande 10/2010 3. soovitus 
ning eriaruande 6/2010 5. ja  
6. soovitus.
3 See hõlmab ka üht soovitust 
(eriaruande 15/2011   
11. soovitus), mille komisjon 
lükkas algselt tagasi.
11 44 soovituse elluviimine komisjoni poolt  
 2. selgitus 3. selgitusAndmete parem kvaliteet
a) ELi programmide eest vastutavate ÜRO ja komisjoni ametnike piisav koolitamine ning teavitamine on üli -
malt tähtis. Tänu kontrollikoja soovitustele teavitatakse ja koolitatakse toiduga kindlustatuse meetmete 
rakendamises osalejaid nüüd regulaarselt teemadel, mis puudutavad näljaga võitlemist (vt VII lisa ). Lisaks 
antakse nüüd ka teavet konfliktidest mõjutatud riikides ÜRO organisatsioonide kaudu antava abi kulude 
kohta, mis võimaldab tulevaste meetmete puhul arvesse võtta abi andmise kanalite kulutõhusust (vt  
VI lisa ).
b) Andmehaldus on muutumas ELi poliitikavaldkondade ja programmide juhtimisel järjest olulisemaks. 
Näiteks:
i) seoses arenguabiprogrammide teabesüsteemiga CRIS, mis on komisjoni loodud infosüsteem eesmär -
giga toetada välistegevuse haldamist, tugevdati andmekvaliteedi kontrollisüsteeme ning täpsustati 
andmeturbe haldamisega seotud ülesannete jaotust (vt VIII lisa );
ii) riigiabi kontrolli on täiendatud IT-süsteemidega, nagu tõhustatud projektikulude aruandluse ja 
aja arvestuse rakendus (PETRA) ning riigiabi aruandluse liides (SARI) kui liikmesriikide ja komisjoni 
vahelise suhtlemise vahend, mis on toiminud alates 2012. aastast (vt IX lisa ).
Parem tulemusalane teave
a) Mõningaid tulemusjuhtimise süsteeme, mis puudutavad POSEI/Egeuse mere saarte programme, töö kao -
tanud eakamate töötajate programme ja toiduga kindlustatust, on oluliselt parandatud tänu kohustuslike 
tulemusnäitajate kasutamisele liikmesriikide iga-aastases aruandluses.
 Piisavate ja järjepidevalt usaldusväärsete andmete esitamine tekitab liikmesriikidele siiski probleeme (vt 
IV, V ja VII lisa ).
b) Toiduga kindlustatuse valdkonnas (vt VII lisa ) antakse nüüd 50 üksikasjalikus riigiprofiilis igast riigist ül -
dine ülevaade koos toiduga kindlustatuse konteksti hõlmavate näitajatega. Lisaks on komisjon eakamate 
töötajate vajadustele suunatud programmide puhul (vt V lisa ) täiendanud kontrollide dokumenteerimise 
korda, võttes kasutusele hiljuti valminud perioodi 2014–2020 kontrollnimekirjad, mis parandab meetmete 
dokumenteerimist ja katvust.
c) Kontrollikoda soovitas teha ÜRO organisatsioonide kaudu antavat ELi abi puudutavas aruandluses pa -
randusi, mis hõlmavad SMART-näitajaid, võrdlusaruandeid, üksikasjalikke tööplaane ning arusaadavaid ja 
üksikasjalikke eelarveid. Kõik need kajastuvad nüüd 2011. aastal väljastatud ühissuunistes (vt VI lisa ).
12
 Komisjoni 
järelkontrollisüsteemide 
ja -menetluste audit
Sissejuhatus
13 
Komisjoni sisekontrollistandardite4 kohaselt peab juhtkond kehtestama järele -
valve  meetmed, tagamaks, et tegevus viiakse ellu tõhusalt ja mõjusalt, järgides 
kohaldatavaid õigusnorme (standard nr 9: juhtimise kontroll). See hõlmab järgmi -
si nõudeid:
a) juhtkond peab kontrollima peamiste probleemide lahendamist ja tagama, 
et heakskiidetud auditi- ja muude soovituste põhjal võetakse meetmeid. 
Juhtkonnapoolne järelevalve hõlmab seaduslikkuse ja korrektsuse aspekte 
ning tegevuse tulemuslikkust, samuti järelevalvet nende väliste asutuste üle, 
kellele on usaldatud eelarve täitmisega seotud ülesandeid;
b) „peadirektorid peavad teavitama vastutavat volinikku mis tahes võimali -
kest olulistest probleemidest, mis on seotud sisekontrolli ja auditiga […], 
samuti olulistest eelarve- ja finantsküsimustest, mis võivad mõjutada […] 
assigneeringute usaldusväärset haldamist või takistada seatud eesmärkide 
saavutamist.”
14 
Standard määrab kindlaks muu hulgas järgmised kriteeriumid, mida juhtkond 
võib kontrolli mõjususe hindamiseks arvesse võtta:
a) kas järelevalvetegevuse käigus leitud olulisi probleeme kontrollitakse 
süstemaatiliselt;
b) kas vastutav komisjoni talitus on kehtestanud asjakohase järelevalve või 
järelkontrolli, kui tegevuse elluviimise eest vastutavad rakendusasutused (nt 
liikmesriikides või allasutustes).
15 
Ka siseauditi kutsetegevuse rahvusvaheliste standardite5 tegevusalastes juhistes 
nähakse ette, et siseaudiitorid „hindavad (sh välisaudiitorite ja teiste) esitatud 
tähelepanekute ja soovituste suhtes juhtkonna poolt võetud meetmete asja -
kohasust, mõjusust ja õigeaegsust”.4 Sisekontroll on protsess, mis 
on välja töötatud selleks, et 
anda põhjendatud kindlus 
eesmärkide saavutamise 
kohta seoses tegevuse 
tõhususe ja mõjususe, 
finantsaruandluse 
usaldusväärsuse ja 
kohaldatavate õigusnormide 
järgimisega. http://www.coso.
org/resources.htm  (Treadway 
komisjoni toetavate 
organisatsioonide komitee). 
Komisjoni 
sisekontrollistandardid ja 
nende alusraamistik on 
toodud järgmises 
dokumendis: 
„Sisekontrollistandardite ja 
nende aluseks oleva 
raamistiku läbivaatamine – 
kontrolli mõjususe 
tugevdamine” (SEK(2007)1341).
5 Siseauditi kutsetegevuse 
rahvusvahelised standardid. 
Esmane seotud standard 
2500.A1 ja tegevusjuhis  
2500.A1.1: järelkontrolli 
protsess. Komisjoni siseauditi 
talitus teeb oma tööd nende 
standardite kohaselt.
13 Komisjoni järelkontrollisüsteemide ja -menetluste audit  
 
Komisjoni sisekontrollimenetlused
16 
Kontrollikoja soovituste seire eest vastutab sisekontrollistandardi nr 9 kohaselt 
esimese instantsina juhtkond ise. Komisjoni talitused kannavad kontrollikoja 
soovituste järelkontrolli ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava 
institutsiooni päringute alase teabe rakendusse RAD, mille alusel koostatakse 
aasta tegevusaruande6 osa, mis puudutab soovituste ja päringute käsitlemist.
17 
Komisjon koostab Euroopa Parlamendi ja nõukogu kui Euroopa Liidu eelarve 
täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavate institutsioonide esitatud taot -
luste kohta ka aastaaruande7. Samuti kasutab mitu komisjoni talitust8 kohalikke 
rakendusi auditisoovituste ja auditileidude seireks nende vastutusvaldkondades 
(vt punktid 24 ja 25). Kohalike rakenduste mitu moodulit aitavad lihtsustada juh -
timist (sh kavandamist, seiret ja aruandlust) ning soovituste ja asjassepuutuvate 
osapoolte (IAS, ECA, EP , COUNC) esitatud taotluste alusel võetavate meetmete 
elluviimist, tehes vastava teabe ja tegevuskavad peadirektoraatide ja talituste 
jaoks ühes andmehoidlas kättesaadavaks. Moodulid toetavad ka (sisekontrolli -
standarditega seotud) sisekontrolli ja järelkontrolli tegevust.
18 
Kuni 2015. aasta märtsini töötas igas peadirektoraadis siseauditi üksus ja sisekont -
rolli koordinaator, kelle ülesannete hulka kuulus peadirektoraadi juhtkonna tea -
vitamine kontrollikoja soovituste elluviimiseks võetud meetmete asjakohasusest 
ja edenemisest. 2014. aasta novembris otsustas komisjon siseauditi funktsiooni 
tsentraliseerida, mille tõttu kaotati siseauditi üksused ning siseauditi talitusest sai 
komisjoni ja selle rakendusametite ainus siseauditi funktsiooni täitev üksus9.6 http://ec.europa.eu/atwork/
key-documents/index_et.htm
7 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 25. oktoobri  
2012. aasta määruse (EL, 
Euratom) nr 966/2012, mis 
käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju 
ning millega muudetakse 
nõukogu määrust (EÜ, 
Euratom) nr 1605/2002 
(finantsmäärus) 
(ELT L 298 26.10.2012, lk 1), 
artikli 166 lõige 2.
8 Sh siseauditi talitus, 
põllumajanduse ja maaelu 
arengu peadirektoraat, 
naabruspoliitika ja 
laienemisläbirääkimiste 
peadirektoraat ning 
teadusuuringute ja 
innovatsiooni peadirektoraat.
9 http://ec.europa.eu/dgs/
internal_audit/about/history/
index_en.htm .
14 Komisjoni järelkontrollisüsteemide ja -menetluste audit  
 
Komisjon on mõningal määral parandanud oma 
järelkontrollisüsteemi ja -menetlusi, kuid endiselt 
esineb puudusi
19 
Hästi hallatud juhtimisteabe süsteem, millesse salvestatakse auditisoovitused ja 
järelmeetmed, peaks lihtsustama aru andmist nii välistele kui ka sisemistele  
sidusrühmadele ning aitama teha finantsjuhtimises tehtavate paranduste üle jä -
relevalvet. Salvestatud teave peaks olema usaldusväärne, kindlaks tuleks määrata 
tegevusprioriteedid ning tagada tuleks kontrolljälg, mis näitab võetud meetmeid. 
Samuti peaks see andma teavet juhtumite kohta, kus ei ole meetmeid võetud 
või on seda tehtud piiratult, ning selle põhjuste kohta, et juhtkond saaks teha 
põhjendatud otsuse riski kohta, mis kaasneb soovituste mitteelluviimisega. Ka 
peaks see andma juhtkonnale õigeaegselt ülevaate (nii sise- kui ka välis-) audiito -
rite poolt tuvastatud riskide ja puudustega seoses tõstatatud probleemidest ning 
nende soovitatavatest meetmetest, ning lihtsustama vastutavate juhtivtöötajate 
võetavaid järelmeetmeid, samuti meetmete hilisemat kontrollimist ja tõendamist.
Juhtimisteabe asjakohasus ja usaldusväärsus
20 
RAD-s sisalduv juhtimisteave oli üldjuhul usaldusväärne. Siiski tuvastati 24-st 
järelkontrollisüsteemi mõjususe hindamiseks kasutatud kriteeriumist ( X lisa )  
11 puhul puudusi. Need hõlmasid järgnevat:
a) seoses kontrolljälje täielikkusega leidis kontrollikoda vaid üksikuid juhtumeid, 
kus andmebaasi oli kantud tõendavaid dokumente (nt tegevuskavad soo -
vituse alusel võetavate meetmete kohta). Selline teave on oluline, sest koos 
eriaruannetega avaldatavad komisjoni vastused võivad, aga ei pruugi sisalda -
da soovituste põhjal võetavaid konkreetseid meetmeid;
b) liikmesriikidele suunatud soovitused kantakse küll üldjuhul RAD-i ning liigi -
tatakse kui „vastu võetud” või „tagasi lükatud”, kuid komisjon ei tee nende 
üle järelkontrolli. Kooskõlas sisekontrollistandardiga nr 9 (juhtimise kontroll) 
peab juhtudel, kui kontrollikoja soovituste põhjal meetmete võtmise eest 
vastutavad liikmesriigid ja allasutused, vastutav komisjoni talitus asjakohast 
järelevalvet või järelkontrolli tegema;
c) RAD-s sisalduv teave võib soovituste põhjal võetud meetmete ulatust tege -
likust suuremana näidata10. Näiteks 39-st RAD-s olevast soovitusest, mis on 
märgitud täielikult ellu viiduks („lõpetatud”), hindab kontrollikoda 14 (36%) 
ainult osaliselt ellu viiduks („suuremas osas ellu viidud” või „osaliselt ellu 
viidud”);10 Sellist komisjoni ja 
kontrollikoja hinnangute 
vahelist erinevust võib 
osaliselt seletada asjaoluga, et 
kuni 2015. aastani sisaldas RAD 
ainult nelja 
hindamiskategooriat. Seetõttu 
ei saanud süsteemis tuvastada 
osaliselt ellu viidud soovitusi.
15 Komisjoni järelkontrollisüsteemide ja -menetluste audit  
 
d) kui välja arvata peadirektoraatide aasta tegevusaruannetes11 sisalduv kõrge -
tasemeline teave, puuduvad aruanded ja näitajad, mis annaksid konkreetset 
teavet kontrollikoja auditisoovituste põhjal võetud meetmete asjakohasuse, 
mõjususe ja õigeaegsuse kohta, nagu soovitatakse siseauditistandardites.
Osaliselt ellu viidud soovituste seire
21 
Komisjon on astunud samme süsteemi seirevõime parandamiseks, mis hõlmab ka 
aastaplaanide koostamist edusammude jälgimiseks. 2014. aastal võttis komisjon 
kasutusele uue soovituste kategooria: „osaliselt ellu viidud”. Komisjoni talitused 
on seda kategooriat seni aga vaid piiratud määral kasutanud.
22 
Soovitusi, mille kontrollikoda on liigitanud „osaliselt ellu viiduks”, kuid mis on 
RAD-s salvestatud kui „lõpetatud”, ei avata RAD-s uuesti ega klassifitseerita 
komisjoni poolt ümber. Lisaks puudub menetlus andmebaasis olevate vanade 
elluviimata soovituste jätkuva asjakohasuse hindamiseks. Seetõttu ei ole ühtki  
21 eriaruandes esitatud 86 soovitusest, mille kontrollikoda on varasemalt hinna -
nud „osaliselt ellu viiduks”, RAD-s ümber liigitatud.
23 
Komisjon on kontrollikoja 2013. aasta järelmeetmete aruande (eriaruanne 
19/2013) vastustes juba tunnistanud vajadust uurida võimalust komisjoni ja 
kontrollikoja kasutatavate hindamiskategooriate ühtlustamiseks ning rakendust 
RAD edasi arendada, et juhtkonnale esitatavat teavet parandada. Kahjuks ei ole 
komisjon teiste prioriteetide tõttu saanud nende vajaduste täitmisega tegelda.11 Alates 2015. aasta juunist ka 
RAD Business Objects 
aruanded.
16
 Head tavad seoses 
teiste süsteemide ja 
menetlustega
24 
Kontrollikoda võrdles süstemaatiliselt seda, kuidas komisjoni peadirektoraadid 
kontrollikoja ja siseauditi talituse soovitusi käsitlevad, et välja selgitada head 
tavad. Selle raames uuriti järelevalvesüsteeme ja -menetlusi seoses auditiaru -
annetes kuue peadirektoraadi (põllumajandus ja maaelu areng, rahvusvaheline 
koostöö ja areng, tööhõive, sotsiaalküsimused ja sotsiaalne kaasatus, naabrus -
poliitika ja laienemisläbirääkimised, regionaal- ja linnapoliitika, teadusuuringud 
ja innovatsioon) suhtes esitatud soovitustest moodustatud valimiga, et võrrelda 
süsteemide funktsionaalsust12. Ülevaade süsteemide funktsioonidest on toodud 
4. selgituses .
25 
Komisjoni kirjeldatud järelkontrollisüsteemid on välja töötatud selleks, et võtta 
arvesse asjaomaste peadirektoraatide individuaalseid ja spetsiifilisi vajadusi. Eri 
süsteemide ülevaatamisel ilmnes, et võrreldes rakendusega RAD on neil palju 
häid omadusi aruandlus- ja juhtimisnõuete toetamiseks. 4. selgitusNäiteid komisjoni talituste teistest järelkontrollisüsteemidest
a) Komisjoni siseauditi talituse järelkontrolli rakendus „GRC Issue Track” on töökindel süsteem, mille abil sal -
vestatakse kõik probleemid ja tehakse nende üle järelevalvet. Aruanne esitatakse kord kvartalis ja põhi -
tähelepanu on pikaajalistel suure riskiga probleemidel. Tegevuskavad ja kõik tõendavad dokumendid on 
süsteemis lihtsalt leitavad. Olemas on mitu aruandevormi, sealhulgas siseaudiitori aastaaruanne, siseaudi -
ti talituse aasta tegevusaruanne ja auditi järelevalve komitee aruanded. Järelkontrolli raames hinnatakse 
jääkriski uuesti ja soovituse tähtsuse taset võidakse langetada. Auditeeritavatele meenutatakse pidevalt 
lahendamata probleeme, mis tagab hea nähtavuse ja regulaarse järelevalve.
b) Komisjon (põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat) kasutab sisekontrolli juhtimise vahendit 
(ICM), mis on ühine tööplatvorm. See võimaldab RAD-st igakuiselt valitud andmeid üle kanda. ICM-il on 
võrreldes RAD-ga eeliseid, nagu kasutajasõbralikkus (nii audiitorite kui ka juhtide seisukohast), tegevuska -
vade ja nendega seotud meetmete haldamine, staatuse dokumenteerimine auditeeritavate ja audiitorite 
poolt ning valmisaruanded kehtetute ja tähtajaks elluviimata soovituste kohta. ICM aitab auditeeritavatel 
koostada selgeid, teostatavaid ja tähtajalisi tegevuskavu. Samuti sisaldab see aruandeid, mis näitavad 
siseauditi üksuste, siseauditi talituse ja kontrollikoja soovituste elluviimise ning Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu päringute seisu. Neid aruandeid uuendatakse automaatselt iga päev, seetõttu sisaldavad nad 
alati uusimat teavet.
c) Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi süsteemil ASUR ning naabruspoliitika ja laienemisläbi -
rääkimiste peadirektoraadi süsteemil ARGO on võrreldes RAD-ga lisafunktsioone. Näiteks on neis nõutav 
standardne tegevuskava ning tähtaegu ja tõendavaid dokumente hallatakse hästi. Mõlemad süsteemid 
sisaldavad planeerimise ja riskianalüüsi moodulit, on paindlikud ja väga hästi kohandatavad.12 Kontrollikoja soovitusi sisaldab 
ainult põllumajanduse ja 
maaelu arengu 
peadirektoraadi sisekontrolli 
juhtimise vahend (ICM); 
sellesse tehakse igakuiselt 
RAD-st andmete ülekanne.
17
 Järeldused ja soovitused
26 
Kontrollikoda moodustas oma eriaruannetes esitatud 44 soovitusest valimi, 
mille kontrollimine näitas, et komisjon on kontrollikoja soovitustest täielikult ellu 
viinud 60%, suuremas osas 29% ja osaliselt 8%, ning et see on kaasa aidanud 
finantsjuhtimise paranemisele paljudes ELi eelarvevaldkondades (vt punkt 12 ja 
II–IX lisa ).
27 
Kontrollikoja audit komisjoni rakenduse RAD asjakohasuse ja usaldusväärsuse 
kohta näitas, et rakenduses sisalduv teave oli üldjuhul usaldusväärne. Rakendusel 
on aga siiski puudujääke, nagu võetud meetmeid puudutava konkreetse teabe 
puudumine (punkt 20 a), soovituste elluviimise asjakohase järelevalve või järel -
kontrolli puudumine juhtudel, kui meetmete elluviimise eest vastutavad liikmes -
riigid (punkt 20 b), ning edasise kontrolli ja järelevalve puudumine osaliselt 
elluviidud soovituste üle (punkt 20 c).
28 
Komisjon vajab terviklikku ülevaadet meetmetest, mis on võetud kontrollis ja 
järelevalves osaleva kontrollikoja ning eelarve täitmisele heakskiidu andmise 
eest vastutava institutsiooni poolt tuvastatud puuduste suhtes, kooskõlas oma 
sisekontrollistandardi ja siseauditi hea tava juhendiga. Nagu komisjon on varem 
tunnistanud, tuleb meetmete piisavuse hindamiseks kasutatavad kategooriad 
ühtlustada ning rakendust RAD edasi arendada, et juhtkonnale esitatavat teavet 
parandada. Lisaks sellele on vaja teha tõhusamat järelkontrolli, mis viiks täpsema 
aruandluse esitamiseni parandusmeetmete asjakohasuse ja õigeaegsuse kohta, 
ning komisjon peaks määrama talituse, kelle ülesanne on nimetatud töö läbivii -
mine. Sel juhul sisaldaks täiustatud järelkontrollisüsteem piisavat, usaldusväärset 
ja asjakohast teavet kontrollikoja auditisoovitustest tulenevate paranduste kohta 
ning aitaks kaasa ELi eelarve usaldusväärsele finantsjuhtimisele.
18 Järeldused ja soovitused  
 
29 
Võttes arvesse komisjoni praeguses järelkontrollisüsteemis tuvastatud puudusi 
ja seda, et komisjon on varasemalt tunnistanud parandusmeetmete vajalikkust 
(eriaruanne 19/201313), soovitab kontrollikoda teha komisjonil oma süsteemides 
vajalikud parandused, et viia menetlused asjakohase sisekontrollistandardiga 
kooskõlla, sealhulgas:
a) selgitada ja/või dokumenteerida soovituste alusel võetud meetmete seisu;
b) üle vaadata liikmesriikide ja allasutuste meetmed kontrollikoja auditisoovi -
tuste elluviimiseks;
c) anda aasta tegevusaruannetes või mujal põhjalikumalt aru soovituste elluvii -
miseks võetud meetmetest;
d) üle vaadata kontrollikoja poolt osaliselt elluviiduks hinnatud soovitused, et 
kajastada nende tegelikku seisu.
Auditikoda CEAD, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva 
aruande vastu 19. jaanuari 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
13 Vt Kokkuvõte, punkt VI.
19
 Lisad I lisaÜlevaade kontrollikoja poolt läbi vaadatud soovitustest
EriaruanneSoovitusi 
auditisPunkt RADTäielikult 
ellu viidudEllu viidud
Ellu viimataEi ole 
võimalik 
kontrollidaEi ole 
enam 
asjakohaneSuuremas 
osasOsaliselt
Eriaruanne 
14/2009
Piim1 66 Lõpetatud X
2 67 Lõpetatud X
3 69 Lõpetatud X
4 72 Lõpetatud X
Eriaruanne 
6/2010
Suhkur1 99/1 Lõpetatud X
2 99/2 Lõpetatud X
3 101 Lõpetatud X
4 102 Lõpetatud X
5 108Tagasi 
lükatudX
6 108Tagasi 
lükatudX
Eriaruanne 
10/2010
Äärepoolsei -
mad piirkonnad1 80 Lõpetatud X
2 81 Lõpetatud X
3 82 Lõpetatud X
4 83 Lõpetatud X
5 84 Lõpetatud X
Eriaruanne 
25/2012
Eakamad 
töötajad1 62 Lõpetatud X
2 62 Lõpetatud X
3 63 Lõpetatud X
4 64 Lõpetatud X
5 64 Lõpetatud X
Eriaruanne 
3/2011
ÜRO1 48 Lõpetatud X
2 50 Lõpetatud X
3 52 Lõpetatud X
Eriaruanne 
1/2012
Toiduga 
kindlustatus1 68 Lõpetatud X
2 68 Lõpetatud X
3 68 Lõpetatud X
4 68 Lõpetatud X
5 68 Lõpetatud X
6 68 Lõpetatud X
20 Lisad  
 I lisa EriaruanneSoovitusi 
auditisPunkt RADTäielikult 
ellu viidudEllu viidud
Ellu viimataEi ole 
võimalik 
kontrollidaEi ole 
enam 
asjakohaneSuuremas 
osasOsaliselt
Eriaruanne 
5/2012
CRIS1 76 Lõpetatud X
2 79 Lõpetatud X
3 80 Tühistatud X
4 81 Lõpetatud X
Eriaruanne 
15/2011
Riigiabi1 96a Lõpetatud X
2 96b Lõpetatud X
3 96c Lõpetatud X
4 98aTagasi 
lükatudX
5 98b Lõpetatud X
6 98c Lõpetatud X
7 98d Lõpetatud X
8 98e Lõpetatud X
9 98f Lõpetatud X
10 100a Lõpetatud X
11 100bTagasi 
lükatudX
KOKKU 44 44 23 11 3 1 3 3
HINNATUD 38 60% 29% 8% 3%
21 Lisad  
 II lisaPõllumajandus: piima- ja piimatoodete turul rakendatud turukorraldusmeetmed
1. Eriaruandes 14/2009 tõstatati küsimus, kas piima- ja piimatoodete turul rakendatud turukorraldus -
meetmed on oma põhieesmärgid saavutanud.
Piimatootmine on Euroopa Liidu põllumajanduse oluline osa. Enam kui miljon tootjat turustavad igal aas -
tal 148 miljonit tonni piima, mille ligikaudne väärtus tootjahindades on 41  miljardit  eurot. Piimatöötlus -
sektoris (peamiselt juustu, või ja joogipiima tootmine) töötab umbes 400 000 inimest ja sektori käive on 
120 miljardit  eurot.
(Allikas:  pressiteade ECA/09/63).
2. Kõnealuses eriaruandes uuris Euroopa Kontrollikoda, kui mõjusalt juhtis Euroopa Komisjon piima- ja piima -
toodete turgu alates piimakvootide kehtestamisest 1984. aastal, lähtuvalt ELi piimanduspoliitika põhiees -
märkidest. Samuti toonitati kõige olulisemaid probleeme, mida 2003. aastal käivitunud piimandussektori 
järkjärgulise piirangute kaotamise raames arvesse võtta.
3. ELi piimanduspoliitikaga püüti ellu viia mitmeid erinevaid eesmärke, nagu a) turutasakaalu saavutamine,  
b) piima ja piimatoodete hinna stabiliseerimine, c) tootjatele rahuldava elatustase tagamine ja d) konkurent -
sivõime parandamine.
22 Lisad  
 II lisaKontrollikoja soovitused
Soovitus Elluviimise seis Kontrollikoja hinnang
1)  Komisjon peab jätkama järelevalvet piima- ja piimatoodete turu 
arengu üle, rakendades vajalikke meetmeid, mille abil tagada, et 
piirangute kaotamine piimandussektoris ei vii uue ületootmiseni. 
Vastasel juhul võib osutuda võimatuks saavutada komisjoni 
eesmärk turgu minimaalselt reguleerida (nn turvavõrgustiku 
põhimõte).Täielikult ellu viidudKomisjonipoolne turupiirangute kaotamine ja turule 
orienteeritud lähenemisviis on võimaldanud ELi piima -
tootjatel turunõudlusele paremini vastata ning seeläbi 
kaasa aidanud komisjoni eesmärgile stabiliseerida pii -
ma- ja piimatoodete turg ning vältida uut ületootmist, 
eriti struktuurilist, subsideeritud pidevat ületootmist.
2)  Võttes arvesse, et toiduainesektoris on hinna kujunemine eriti 
keeruline, on kontrollikoda seisukohal, et komisjon peab seda 
regulaarselt jälgima. Komisjon ja liikmesriigid peavad tagama, 
et töötlemis- ja jaotusettevõtete koondumine ei pane piimatoot -
jaid pelgalt hinnavõtja olukorda ega piira lõpptarbija võimalust 
hinnalangusest õiglasel määral osa saada.Suuremas osas ellu 
viidudMis puudutab järelevalvet, siis hiljuti asutatud piimatoo -
dete turu vaatluskeskus on ülevaatlik, hästi ligipääsetav 
ja kasulik piimandussektori andmete allikas, mida kõik 
sidusrühmad saavad järelevalve, analüüsi ja võimalike 
turusekkumiste jaoks kasutada. Piimatootjatele tehti 
kättesaadavaks meetmed (nt tootjaorganisatsioonide 
loomine), et oma positsiooni piimatarneahelas tugev -
dada ja tootjahinnale suuremat mõju avaldada. Esimesi 
positiivseid märke mainitud võimaluste kasutamisest 
on juba kirjeldatud (nt „piimapaketi” rakendamise 
aruandes).
Kontrollikoda leiab aga, et komisjon võiks aktiivsemalt 
propageerida nn piimapaketis sisalduvaid meetmeid, 
mis on suunatud piimatootjate positsiooni tugevdami -
sele piimatarneahelas, kuna siiamaani on meetmete 
kasutamine olnud piiratud. Probleemiks on ka komisjoni 
väga piiratud mõju tarbijahindadele, mis tuleneb 
mitmest asjaolust, nagu turule orienteeritud poliitika, 
sektori (eriti piimatoodete) hinnakujunduse keerukus 
ning piima tootjahinna ja piimatoodete tarbijahindade 
omavaheline vähene ülekandumine.
3)  Piimandussektoris on nii varasemal hinnatoetuse poliitikal kui ka 
praegusel otsesel sissetulekutoetusel tegelikkuses puudunud piir -
kondlik ja sotsiaalne suunitlus. Arvestades piimatootmise tähtsust 
põllumajandusele ja selle mõju maapiirkondade elukorraldusele, 
soovitab kontrollikoda komisjonil senisest põhjalikumalt kaaluda 
strateegiaid, mille abil leida lahendus:
 ο nende piirkondade probleemidele, kus piimatootmine on haava -
tavam (eelkõige mägipiirkonnad);
 ο keskkonnatagajärgedele, mis on põhjustatud piimatootmise 
geograafilisest koondumisest.Suuremas osas ellu 
viidudKomisjon on pärast kontrollikoja eriaruannet 14/2009 
keskendunud põllumajanduses ebasoodsas olukorras 
olevatele piirkondadele ja põllumajanduspoliitika 
keskkonnaaspektidele. Komisjon jätkas liikmesriikide 
jaoks seadusandlikke vahendeid sisaldava ELi õigusraa -
mistiku rakendamist ja arendas seda edasi (eelkõige nn 
rohestamise komponent).
Võttes aga arvesse a) ebasoodsates piirkondades 
asuvate piimatalude suurt arvu ning sektori praeguse ja 
tulevase struktuurilise kohandamise võimalikke tõsiseid 
ebasoovitavaid tagajärgi, ja b) seda, et komisjon jättis 
meetmete kasutamise liikmesriikide otsustada, leiab 
kontrollikoda, et eriaruandes 14/2009 kirjeldatud riskid 
on endiselt alles ning kehtiv poliitikaraamistik ei pruugi 
olla piisav, et ebasoodsates piirkondades tootmine 
säilitada.
4)  Euroopa piimandussektori jaoks jääb maailmaturg ka edaspidi 
teisejärgulise tähtsusega turuks, millele tootjatel on ligipääs 
ainult siis, kui maailmaturuhinnad on kõrged. Püsiv turuosa on 
võimalik saavutada ainult juustu ja teiste suure lisandväärtusega 
toodete tootjatel. Seetõttu on hädavajalik, et komisjon ja liikmes -
riigid jätkaksid jõupingutusi piimatootmise ümbersuunami -
seks – esmajärjekorras Euroopa siseturu vajaduste rahuldamiseks 
ning täiendavalt juustu ja teiste suure lisandväärtusega toodete 
tootmiseks, mida on võimalik eksportida ilma eelarvetoetuseta.Täielikult ellu viidudPärast eriaruande 14/2009 avaldamist on EList maa -
ilmaturu kasvava nõudluse ja ELi turule orienteeritud 
poliitika tõttu ilma eksporditoetuseta saanud maailma 
juhtivaid piimatoodete eksportijaid.
23 Lisad  
 III lisaPõllumajandus: suhkruturu reform
1. Eriaruanne 6/2010 käsitles suhkruturu reformi.
2006. aastal alustas EL suhkrusektori ulatuslikku reformimist, mille eesmärk oli turule suunatuse paranda -
mine ja turu stabiliseerimine, täites seejuures rahvusvahelisi kohustusi. Euroopa Kontrollikoda auditeeris 
reformi läbiviimist ja leidis, et ehkki eesmärk oli luua stiimul kvootidest loobumiseks kõige vähem konkurent -
sivõimelistele ettevõtetele, loobusid kvootidest ka konkurentsivõimelised ettevõtted. Impordist sõltumine 
on suurenenud, hindade langetamise mõju lõpptarbijani jõudmine on kaheldav ning mitmekesistamis- ja 
keskkonnameetmete rakendamisel esineb jätkuvalt viivitusi. Kontrollikoda täheldas ka järjest suurenevat 
tootmisrajatiste ümberpaigutamise riski. Suhkruturu reform tõi kaasa hinnalanguse, samuti tootmiskvootide 
vähenemise 30% võrra, mille tagajärjel suleti 80 ettevõtet. Ümberkorraldusfondi ja mitmekesistamisabiga 
loodeti meetmete sotsiaalset ja majanduslikku mõju leevendada. Kontrollikoja auditis hinnati, mil määral on 
reformi eesmärgid praeguseks saavutatud.
(Allikas:  pressiteade ECA/10/30).
Kontrollikoja soovitused
2. Kontrollikoda esitas kaks soovitust konkurentsivõime kindlustamiseks, kaks soovitust turgude stabiliseerimi -
seks ja varude kättesaadavuse tagamiseks ning veel kaks soovitust kohanemisprobleemide käsitlemiseks ja 
leevendamiseks.
24 Lisad  
 III lisaSoovitus Elluviimise seis Kontrollikoja hinnang
1)  Valitsev välissurve võib tingida selle, et komisjon peab 
tegema ettepanekuid sisetootmise edasiseks korrigeeri -
miseks. Selleks puhuks soovitab kontrollikoda kavandada 
vahendeid ja meetmeid nii, et need tagaksid üldise järje -
pidevuse ja põhineksid üksikasjalikul tehnilisel vajaduste 
analüüsil ning objektiivsetel ja mittediskrimineerivatel 
kriteeriumidel.Ei ole enam asjakohane1. soovitus hõlmas välisest survest tulenevat sisetootmi -
se edasist korrigeerimist komisjoni poolt. Pärast reformi 
ei esitanud komisjon ettepanekuid sisetootmise ja kvoo -
tide edasiseks oluliseks kohandamiseks. Suhkrukvootide 
kaotamise tõttu 2017. aastal ei ole soovitus aga enam 
asjakohane.
2)  Võttes arvesse suhkrutootmise tähtsust põllumajandusele, 
soovitab kontrollikoda komisjonil välja pakkuda meet -
meid, millega kaotada praeguse kvoodisüsteemi jäikus ja 
piirangud, mis mõjuvad negatiivselt kasvatajate ja tootjate 
konkurentsivõimele.Täielikult ellu viidudKomisjoni 2011. aastal esitatud ettepanek lõpetada 
kvoodisüsteem koos selle piirangute ja jäikusega kiideti 
heaks.
3)  Kontrollikoda soovitab edaspidistes otsustes, mis mõjuta -
vad ELi suhkrutootmist, arvesse võtta suhkru sisetootmise 
taset, mida peetakse vajalikuks, et täita asutamislepingu 
eesmärk tagada suhkrutarnete kättesaadavus.Suuremas osas ellu viidudMäärus (EL) nr 1308/2013 annab komisjonile seadusand -
likud volitused ja vahendid suhkru üle- või alapakkumise 
korral turule sekkuda. Viimased aruanded näitavad, et 
komisjon teeb regulaarset järelevalvet suhkru tootmise 
ja tarbimise, impordi ja ekspordi ning suhkruvarude 
avamise ja sulgemise üle, et tagada ELi suhkruturu 
varustamine kooskõlas aluslepingu eesmärkidega. ELi 
märkimisväärne suhkruimpordi maht toodi aga välja 
peamise tegurina, mis võib mõjutada suhkruvarude 
kättesaadavust ja ELi turu stabiilsust. Praegu on EL 
jätkuvalt suhkru netoimportija ja toodab 83–88% ELis 
tarbitavast suhkrust.
4)  Võttes arvesse, et toiduainesektoris on hinna kujunemine 
eriti keeruline, on kontrollikoda seisukohal, et komisjon 
peab seda regulaarselt jälgima. Komisjonil ja liikmesriikidel 
tuleb tagada konkurentsiõiguse nõuetekohane jõustamine 
sektoris, mis oleks kooskõlas asutamislepingu eesmärgiga, 
et tarned jõuavad tarbijani mõistliku hinnaga.Suuremas osas ellu viidudKomisjon teeb suhkruhinna üle igakuiselt seiret. Suhkru -
hinna mõistlikkuse või varude kättesaadavuse suhtes ei 
ole probleeme täheldatud. Samuti algatas komisjon  
uuringu hinna ülekandumise kohta suhkruturul. 
Komisjon oleks saanud oma volituste piires siiski rohkem 
ära teha, et tagada konkurentsiõiguse jõustamine, 
kontrollides ebatavaliselt madalaid või kõrgeid suhkru -
hindu, hinnates suhkrutootjate koondumist ja selle mõju 
konkurentsieeskirjadele ning arendades strateegiat 
vertikaalse hinna ülekandumise parandamiseks, mis 
võimaldaks saada tarbijatel mõistlikul määral osa mis 
tahes tootja hinnalangusest.
5)  Kontrollikoda soovitab komisjonil ja liikmesriikidel võtta 
kiiresti meetmeid, tagamaks mitmekesistamismeetmete 
kiire toimimine ning soovitud mõju suhkrupeedikasvatuse 
ja suhkrutootmise alternatiivide soodustamiseks.Ei ole võimalik kontrollidaKomisjon lükkas 5. ja 6. soovituse tagasi põhjusel, et 
subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt on vastutus  
a) mitme  kesistamismeetmete elluviimise ja  
b) ette   võtete sulgemisele järgneva keskkonnanõuete 
täitmise tagamise eest liikmesriikidel. Nende soovituste 
elluviimise seisu ei olnud võimalik kontrollida, kuna 
liikmesriike puudutava järelkontrolli ulatus on piiratud.6)  Kontrollikoda soovitab komisjonil ja liikmesriikidel aktiiv -
semalt kaasa aidata selle tagamisele, et suletud tootmis -
ettevõtete keskkonnaalased kohustused oleksid täielikult 
täidetud.Ei ole võimalik kontrollida
25 Lisad  
 IV lisaPõllumajandus: äärepoolseimatele piirkondadele ja Egeuse mere saartele suunatud 
erimeetmed
1. Eriaruanne nr 10/2010 käsitles ELi äärepoolseimatele piirkondadele ja Egeuse mere saartele suuna -
tud põllumajandusvaldkonna erimeetmete rakendamist.
2. Euroopa Liidu äärepoolseimatele piirkondadele ja väiksematele Egeuse mere saartele suunatud põllumajan -
duse erimeetmed loodi selleks, et võtta arvesse nende piirkondade struktuurilisi, sotsiaalseid ja majandus -
likke tingimusi.
3. Euroopa Kontrollikoda hindas erimeetmete mõjusust pärast nende reformimist 2006. aastal.
4. Reformi käigus toimus üleminek suuremale piirkondlikule osalusele ning detsentraliseerimisele ja paind -
likkusele otsuste tegemisel, tuginedes liikmesriikide poolt Euroopa Komisjonile heakskiidu saamiseks esita -
tud programmidele.
(Allikas:  pressiteade ECA/10/39).
Kontrollikoja soovitused
5. Kontrollikoda esitas kaks soovitust erivajaduste täitmise kohta, kaks soovitust 2006. aasta reformi eluviimise 
kohta ja ühe soovituse järelevalve kohta.
26 Lisad  
 IV lisaSoovitus Elluviimise seis Kontrollikoja hinnang
1)  Tulevaste erimeetmete programmitööd arvestades peaks 
komisjon aitama liikmesriikidel programme koostada, 
edendades parimaid tavasid ja määrates kindlaks näitajate 
raamistiku programmi tulemuslikkuse jälgimiseks. Näitajad 
peaksid sisaldama vähemalt teavet majanduslike muutuste 
(nt tootmis- ja lisandväärtus) ja sotsiaalsete muutuste (nt 
loodud või säilitatud töökohad) kohta.Suuremas osas ellu viidudLiikmesriikide aitamiseks määratles komisjon ühiste 
näitajate raamistiku programmide tulemuslikkuse jälgi -
miseks ja lülitas ühenduse õigusaktidesse 2014. aastal 
tulemusnäitajate nimekirja.
Kehtivad rakendusmäärused sisaldavad ühtlustatud 
tulemusnäitajaid, mis on seotud POSEI/Egeuse mere 
saarte programmide eesmärkidega. Nende kasutamine 
on liikmesriikide poolt igal aastal komisjonile esitatava -
tes programmide rakendusaruannetes kohustuslik.
Liikmesriigid on aga kogenud probleeme kõiki näitajaid 
hõlmavate piisavate andmete esitamisel, ning kõigi 
iga-aastaste rakendusaruannete sisu ei vasta alati 
komisjoni sellekohastele nõudmistele. Kokkuvõttes 
puudusid ametlikud dokumendid komisjoni edasiste 
meetmete kohta parimate tavade levitamiseks.
2)  Komisjon peaks uuesti läbi vaatama programmi muuda -
tuste ametlikuks heakskiitmiseks kehtestatud tähtaja – 
1. august n-1 –, et liikmesriigid omaksid muudatuste 
koostamise ajal usaldusväärset teavet eelmise aasta kulude 
kohta.Täielikult ellu viidudLiikmesriigid saavad nüüd esitada muudatusette -
panekuid paindlikus korras, lükates edasi või täielikult 
tühistades varasema 1. augusti n-1 tähtaja.
3)  Liikmesriigid peaksid asjassepuutuvaid meetmeid muut -
ma, et kõrvaldada punktides 44–67 loetletud puudused, 
võttes koostöös kohapealsete huvirühmadega kasutusele 
alt-üles lähenemisviisi. Komisjoni hindamisaruanne peaks 
samuti aitama välja selgitada ebamõjusad meetmed, mille 
ülesehitust oleks võimalik parandada.Ei ole võimalik kontrollidaPeamiselt liikmesriikidele suunatud 3. soovituse elluvii -
mise seisu ei olnud võimalik kontrollida, kuna komisjoni 
tasandil on liikmesriike puudutava järelkontrolli ulatus 
piiratud. Komisjoni hindamisaruandes toodi aga välja 
meetmed, mis ei saavuta oma eesmärke (punkt 4.3.1) ja 
esitati liikmesriikidele ettepanekud paranduste tegemi -
seks (8. peatükk), nagu kontrollikoda soovitas.
4)  Liikmesriigid peaksid välja töötama kontrollimenetlused, 
mis sobiksid igat liiki meetmetega. Nad peaksid eelkõige 
tagama, et nende põllumajandusmaa identifitseerimissüs -
teemi ajakohastatakse regulaarselt. Komisjon peaks omalt 
poolt tagama, et nimetatud kontrollimenetlused toimivad 
mõjusalt.Suuremas osas ellu viidudKomisjoni perioodi 2014–2017 uus mitmeaastane 
programm sisaldab vähemalt kaht POSEI/Egeuse mere 
saarte kavade auditit aastas, uusi suuniseid liikmesriiki -
dele kontrollistatistika läbipaistvamal viisil esitamiseks 
ja komisjoni käimasolevat teabekogumist ning POSEI 
ja Egeuse mere saarte kavade kontrolliprotseduuride 
dokumentide läbivaatamist. Viimastel aastatel ei olnud 
komisjoni tehtud auditite sagedus aga piisav ning mõni -
kord ei katnud auditid kõige asjakohasemaid valdkondi 
ja/või meetmeid.
5)  Komisjon peaks kasutama liikmesriikide poolt esitatud 
teavet programmide tulemuslikkuse iga-aastaseks jälgimi -
seks, sh kasutama täiel määral juba olemasolevat ja alles 
esitatavat teavet.Suuremas osas ellu viidudPärast POSEI/PIME programmide ühiste näitajate 
kehtestamist analüüsib komisjon igal aastal liikmesrii -
kide iga-aastastes rakendusaruannetes esitatud teavet. 
Liikmesriigid kasutavad oma aruannetes näitajaid aga 
erinevalt ja aruannete sisu vajab parandamist.
27 Lisad  
 V lisaÜhtekuuluvus: sotsiaalfondist eakamate töötajate toetamiseks tehtud kulutused
1. Eriaruandes 25/2012 käsitleti sotsiaalfondi ja tõstatati küsimus, kas kulutuste mõjusust kontrolli -
takse asjakohaste vahenditega.
2. Euroopa Sotsiaalfond (ESF) on peamine vahend, mille abil aidata liikmesriikidel ELi tööhõivealaseid poliitika -
eesmärke ellu viia. Selle eesmärk on soodustada töötute ja ebasoodsas olukorras olevate isikute tööturule 
integreerumist, peamiselt koolitustegevuse toetamise abil.
3. Auditi eesmärk oli kontrollida, kas ja millisel määral on liikmesriigid ja komisjon välja arendanud ning kasu -
tusele võtnud vahendid, mille abil hinnata, kas kavandatud eesmärgid on saavutatud. Selleks valis kontrolli -
koda välja ühe peamistest ebasoodsas olukorras olevatest rühmadest – eakamad töötajad.
28 Lisad  
 V lisaKontrollikoja soovitused
Soovitus Elluviimise seis Kontrollikoja hinnang
1)  Komisjon peaks nõudma liikmesriikidelt rakenduskavade 
väljatöötamist viisil, mis võimaldaks ESFi vahendite tule -
muslikkust mõõta. Sihtrühmad tuleks üheselt määratleda 
ning ette tuleks näha asjakohased, kvantifitseeritud tege -
vuseesmärgid ja näitajad, et mõõta väljundeid, tulemusi 
ja konkreetset mõju sihtrühma tasemel. Kehtestada tuleks 
vahe-eesmärgid ning sihtväärtused tuleks tähtsuse järje -
korda seada. Rakenduskava tulemusalased ja spetsiifilised 
mõjueesmärgid tuleks koondada projekti tasemel, kuna see 
aitab kaasa rakenduskava sihtväärtuste saavutamisele ning 
võimaldab maksed tulemuslikkusega siduda.Suuremas osas ellu viidud
Need kaks soovitust olid suuremas osas ellu viidud. 
Tulemuslikkuse mõõtmine on perioodi 2014–2020 mää -
ruse keskmes ning kõige sagedasemates valdkondades 
on ühised väljundi- ja tulemusnäitajad kohustuslikuks 
muudetud. Kui noored töötud välja arvata, ei ole põhi -
rõhk aga endiselt toetatud sihtrühmadel ja meetmete 
mõjususe mõõtmisel sihtrühmade tasandil. Komisjon 
peab veel tõestama, et ta teeb järelevalvet tulemuste üle 
projektide tasandil ja võrdlevat analüüsi.2)  Komisjon peaks nõudma liikmesriikidelt järelevalve- ja 
hindamissüsteemide ülesehitamist nii, et kõigi kehtestatud 
sihtväärtuste saavutamist oleks võimalik mõõta õigeaeg -
sel ja arusaadaval viisil ning sobiva ajavahemiku tagant, 
mis võimaldaks parandusmeetmete võtmist ja järelduste 
tegemist tulevaste otsuste tarvis. Selline ülesehitus 
nõuab asjakohaste ja kontrollitavate andmete õigeaeg -
set laekumist, elektrooniliste andmetöötlussüsteemide 
nõuetekohast toimimist, pidevat hindamistegevust (ka 
sihtrühma tasemel), ning tööhõive netomõju mõõtmist 
selliste ESFi meetmete puhul, mille eesmärk on tööhõive 
suurendamine.Suuremas osas ellu viidud
3)  Selleks, et komisjon saaks ESFi kasutatud vahendite ja saa -
vutatud tulemuste kohta asjakohast teavet anda, peavad 
liikmesriikidelt laekuma järjepidevad ja usaldusväärsed 
andmed. Täpsemalt peaks komisjon kehtestama kohus -
tuslikud ühised näitajad, mida liikmesriigid peavad oma 
rakenduskavades kasutama; ELi prioriteetsed valdkonnad 
peaksid olema kooskõlas ELi strateegiatega ja nende sisu 
peaks seadusandja täpselt kindlaks määrama.Täielikult ellu viidudPerioodi 2014–2020 ESF kooskõlastati strateegiaga 
„Euroopa 2020” ning kehtestati kohustuslikud ühised 
väljundi- ja tulemusnäitajad.
4)  Komisjon peaks juhtimis- ja kontrollisüsteemide hinda -
misel põhjalikult analüüsima tulemuslikkust puudutavaid 
küsimusi.Täielikult ellu viidudTulemusandmeid käsitlevad kavandatavad auditid 
ja audiitoritele väljastatud juhised näitavad nihet 
tulemusandmete kogumist, salvestamist ja säilitamist 
võimaldava usaldusväärse süsteemi toetamise suunas.
5)  Komisjon peaks parandama oma kontrollide dokumen -
tatsiooni, tagades kontrolljälje, mis võimaldab kontrollide 
ulatust ja järjepidevust hinnata.Täielikult ellu viidudHiljuti valminud perioodi 2014–2020 kontrollnimekirjad 
parandavad meetmete dokumenteerimist ja katvust.
29 Lisad  
 VI lisaVälistegevus: ÜRO organisatsioonide kaudu antav abi
1. Eriaruanne 3/2011 käsitles ÜRO organisatsioonide kaudu konfliktidest mõjutatud riikides antava ELi 
abi tõhusust ja mõjusust.
2. Euroopa Komisjon on tugevdanud koostööd ÜRO-ga. See on osa komisjoni püüdlustest abi andmise parema 
koordineerimise suunas. ÜRO organisatsioonide kaudu suunatud komisjoni koostöötalituse EuropeAid abi 
suurenes 144 miljonilt eurolt 2001. aastal 935 miljoni euroni 2009. aastal, tipnedes 2006. aastal enam kui ühe 
miljardi euro suuruse summaga.
3. Käesolev audit on kaheosalise auditi teine osa. Auditi teises osas hinnatakse seatud eesmärkide saavutamist.
4. Üldine auditiküsimus oli, kas vahendite suunamine ÜRO kaudu toob kuludele vastavat kasu.
30 Lisad  
 VI lisaKontrollikoja soovitused
5. Kontrollikoda soovitas komisjonil teha projektide kavandamises, tõhususes, jätkusuutlikkuses ja mõjususes 
järgmised muudatused:
Soovitus Elluviimise seis Kontrollikoja hinnang
1)  Komisjon peaks projektide kavandamises tegema järgmi -
sed muudatused:
 ο tagama, et tema rahastatavatele projektidele seatakse sel -
ged praktilised eesmärgid. Võimaluse korral peaksid need 
olema kvantifitseeritavad. See hõlbustaks nii projektide el -
luviimist kui ka nende üle tehtavat järelevalvet ning annaks 
komisjonile kasulikku tagasisidet. Projektide tegevuste, 
eesmärkide ning üldisemate eesmärkide vaheline seos 
peaks olema selgelt sõnastatud;
 ο lisaks peaks kaasrahastamise kokkulepetes sätestatud 
ajakava olema paremini projekti oludega kohandatud. See 
aitaks vältida rakendusperioodi hilisemat aeganõudvat 
ning kulukat pikendamist;
 ο kuna projektide aruandluse kvaliteet sõltub eelarvete 
üksikasjalikkusest, peaksid need sisaldama kogu projektide 
tõhususe hindamiseks vajalikku teavet.Täielikult ellu viidud2011. aasta uutes ühissuunistes FAFA-s nõutava aruand -
luse kohta:
 ο korrati nõuet, et näitajad peavad vastama 
SMART-põhimõttele, aruanded peavad võimal -
dama võrdlemist meetme esialgse kirjelduse 
kõigi aspektidega ja andma komisjonile sama -
laadsete meetmete kohta kasulikku tagasisidet 
(teadmushaldus);
 ο rõhutati üksikasjalike töökavade tähtsust ja 
kehtestati põhimõtted nende ajakohastamise 
tagamiseks;
 ο kehtestati põhimõtted ja menetlused selle tagami -
seks, et ÜRO organisatsioon ja komisjon mõistavad 
eelarve iga üksikasja ühtemoodi ning et teabe 
tase on piisav, võimaldamaks võrdlust meetme 
kirjeldusega.
Suuniseid käsitletakse igal ELi ja ÜRO ühiskoolitusel. 
Nõudeid selgitatakse ka tavapärastel koolitustel.
2)  Komisjon peaks mõjususe ja jätkusuutlikkuse huvides 
tegema järgmised muudatused:
 ο nõudma vajalike aruannete õigeaegset esitamist ning 
jätkama jõupingutusi selle nimel, et need sisaldaksid 
projektide edenemise ja edu hindamiseks vajalikku 
informatsiooni;
 ο komisjoni järelkontroll peaks kogu projekti vältel olema 
kiire, süstemaatiline, selgelt dokumenteeritud ja põhjalik;
 ο igast projektist saadud kogemuste põhjal peaks komisjon 
talletama tulevaste sekkumiste jaoks kasulikud õppetun -
nid, pöörates erilist tähelepanu jätkusuutlikkuse aspektile.Täielikult ellu viidudSuunistes:
 ο rõhutati üksikasjalikel töökavadel põhinevate 
õigeaegsete aruannete tähtsust ning kehtestati 
põhimõtted, tagamaks, et aruanded esitatatakse 
õigeaegselt, komisjoni teavitatakse jooksvalt ning 
aruannetes esitatakse kõik meetmete rakendamise 
hindamiseks vajalikud üksikasjad;
 ο kehtestati põhimõtted ja menetlused selle taga -
miseks, et vajalik teave edastatakse komisjonile 
õigeaegselt ning koos asjakohaste analüüside ja 
parandusettepanekutega võimalike probleemide 
lahendamiseks;
 ο sisaldus (meetmedokumentide vormi viimases 
versioonis) kohustuslik alajaotus omandatud 
kogemuste ja meetme jätkusuutlikkuse kohta.
31 Lisad  
 VI lisaSoovitus Elluviimise seis Kontrollikoja hinnang
3)  Komisjon peaks tõhususe huvides tegema järgmised 
muudatused:
 ο kulusid peaks süstemaatiliselt hindama ja töö tulemusi 
asjakohaselt dokumenteerima. Senisest enam peaks 
keskenduma tõhususele ning kulude hindamine ei peaks 
piirduma abikõlblikkuse küsimusega;
 ο projektitaotlustes ja finantsaruannetes esitatud kulude 
hindamise hõlbustamiseks peaks üldlevinud kulukategoo -
riate jaoks võimaluse korral välja töötama võrdlusalused.Esimene punkt täielikult ellu 
viidud
Teine punkt osaliselt ellu 
viidudSuunistes kehtestati põhimõtted ja menetlused selle ta -
gamiseks, et teabe tase on abikõlblikkuse ja kavandatud 
kulutuste vajalikkuse hindamiseks piisav ning võimaldab 
võrdlust meetme kirjeldusega.
3. soovituse 2. punkt, võrdlusaluste väljatöötamise kohta 
üldlevinud kulukategooriate jaoks (osaliselt ellu viidud).
Komisjon on teinud eelarvevahendite käsutajatele 
ülesandeks hinnata projektide rahastamisel kulude 
mõistlikkust. Mõned ELi delegatsioonid kasutavad 
kohalike majandusuuringute kuluvõrdlusi. Lisaks peavad 
eelarvevahendite käsutajad toetuste ja lepingute CRIS-is 
registreerimisel põhjendama, miks otsustati sõlmida 
leping rahvusvahelise organisatsiooniga.
Komisjon ei hinda aga projektikulude mõistlikkust ise, 
vaid toetub nende rahvusvaheliste organisatsioonide tu -
rualastele teadmistele, kellega ta on lepingu sõlminud.
Soovituse teksti sõnastust „võimaluse korral” tuleb 
mõista kui „sarnastel juhtudel ja teabe mõistliku 
kättesaadavuse korral”. Lõplik hind kujuneb koguste 
hinna ja ühikuhinna alusel. Kui viimast pole teada, 
saab siiski võrrelda koguseid varasemalt rahastatud 
sarnaste meetmete kogustega, et hinnata uue meetme 
rahastamise mõistlikkust. Ilma selleta toetub komisjon 
kolmanda isiku avaldusele, seda kontrollimata, ehkki 
tema käsutuses on asjakohane teave.
32 Lisad  
 VII lisaVälistegevus: toiduga kindlustatus
1. Eriaruanne nr 1/2012 käsitles Euroopa Liidu arenguabi mõjusust toiduga kindlustatuse tagamiseks 
Sahara-taguses Aafrikas.
2. Toiduga kindlustatus on Sahara-taguses Aafrikas tõsine probleem, kuna 30% elanikkonnast kannatab nälga.
3. Kontrollikoda uuris, kas Euroopa Liidu (EL) arenguabi Sahara-taguse Aafrika toiduga kindlustamiseks on mõ -
jus: kas toiduga kindlustamiseks antav ELi arenguabi vastab riikide vajadustele ja prioriteetidele ning kas ELi 
sekkumine on mõjus.
4. Audit keskendus toiduga kindlustamisele suunatud ELi otsetoetuste kolmele mõõtmele: toidu kättesaada -
vus, juurdepääs toidule ning toitumine. Auditi käigus ei uuritud seda, kas toiduga kindlustatus oli süvalaien -
datud kõikidesse ELi asjaomastesse koostöövaldkondadesse, nagu tervishoid, haridus ning veevarustus ja 
kanalisatsioon.
33 Lisad  
 VII lisaKontrollikoja soovitused
Soovitus Elluviimise seis Kontrollikoja hinnang
1)  2013. aasta järgseks programmitöö perioodiks peaksid ko -
misjon ja Euroopa välisteenistus tegema igas riigis toiduga 
kindlustatuse struktureeritud hindamise ning süstemaatili -
selt kaaluma ELi toetuse potentsiaalset ulatust asjaomases 
piirkonnas.Täielikult ellu viidudHindamise tulemusel on koostatud 50 üksikasjalikku 
toiduga kindlustatuse alast riikide teabelehte, mis põ -
hinevad peamiselt ÜRO agentuuride (FAO, Unicef jne) ja 
VVO-de rahvusvahelistel näitajatel. Teabelehed annavad 
igast riigist üldise ülevaate koos arvutatud näitajatega 
ja hõlmavad toiduga kindlustatuse konteksti, nagu riigi 
arenguindeks ning toitumis-, keskkonna- ja põllumajan -
dusalane teave.
2)  Komisjon ja Euroopa välisteenistus peaksid (võimaluse 
korral koos teiste arengupartneritega) uurima, kas oleks 
võimalik luua püsiv rahastamisvahend, mis võimaldaks va -
jaduse korral võtta kiireloomulisi ja täiendavaid meetmeid, 
reageerimaks võimalike tulevaste toidukriiside tagajärge -
dele arengumaades.Täielikult ellu viidudKomisjoni talitused on välja töötanud 525  miljoni  euro 
suuruse ligikaudse eelarvega (2014–2020) toiduga 
kindlustatuse mehhanismi ja metoodika, mis põhineb 
toidu ja toitumisega seotud kindlustamatuse tehnilisel 
analüüsil ning mida rakendatakse igal aastal riikide 
väljaselgitamiseks ja kulutuste kavandamiseks. Meh -
hanism peaks andma püsiva rahastamisvahendiga üsna 
sarnased tulemused.
3)  Komisjon ja Euroopa välisteenistus peaksid pöörama 
tähelepanu eelkõige toitumisele, kui nad töötavad välja 
koostööstrateegiat, määravad kindlaks ja kavandavad 
sekkumisi ning kasutavad poliitilist dialoogi partner -
riikide valitsustega, eelkõige eelarvetoetuse programmide 
raames.Täielikult ellu viidudKomisjon on väljendanud selget poliitilist tahet, 
kuulutades välja 3,5  miljardi  euro suuruse finantsabi 
koos erieesmärkidega, mis tuleb alatoitumusevastases 
võitluses saavutada. Toitumisalane tegevuskava kirjel -
dab finantsabi rakendamise üksikasju.
4)  Lisaks peaks komisjon: seadma sekkumistele eesmärgid,  
mis on piisavalt täpsed ning tulemusnäitajate abil mõõde -
tavad. Komisjon peaks tagama, et eesmärgid on saavuta -
tavad, hinnates täpsemini riskide ning sekkumiste eduka 
rakendamisega seotud eeldusi.Täielikult ellu viidudViitedokumendid sisaldavad mõõdetavaid eesmärke ja 
spetsiifilisi näitajaid koos nende rakendamise metoodi -
kaga. Dokumentides esitatakse ka riskide ja probleemi -
de analüüsi põhjal strateegilised prioriteedid.
Regulaarselt korraldatakse näljavastases võitluses 
osalejate teavitamist ja koolitamist.
5)  Komisjon peaks paremini toetama põllumajandus- ja 
sotsiaalse siirde programmide rahalist jätkusuulikkust. 
Selleks peaks komisjon pöörama rohkem tähelepanu 
tõhusa põllumajandusliku nõuandeteenistuse, saagikoris -
tusjärgsete infrastruktuuride ja põllumajandusliku krediidi 
arendamisele.Täielikult ellu viidudKomisjon osaleb spetsiaalselt põllumajandusettevõtja -
tele teenuseid pakkuvate foorumite ja organisatsioonide 
töös. (Eriaruande 1/2012 5. soovituse punkt a.)
6)  Komisjon peaks paremini toetama põllumajandus- ja sot -
siaalse siirde programmide rahalist jätkusuulikkust. Selleks 
peaks komisjon tagama, et sotsiaalse siirde programmid 
toetavad piisavalt abisaajate sissetuleku teenimise alase 
suutlikkuse arendamist.Täielikult ellu viidudViitedokument „Social Transfers in the fight against 
hunger” (sotsiaalsed siirded näljavastases võitluses) 
sisaldab meetodeid, prioriteete, eesmärke, sihtarve ja 
täpselt määratletud põhinäitajaid. Dokumendis viida -
takse praktilistele abimaterjalidele, mida saab kasutada 
protsessi kõigis etappides.
Regulaarselt korraldatakse meetmetes osalejate teavi -
tamist ja koolitamist. (Eriaruande 1/2012 5. soovituse 
punkt b.)
34 Lisad  
 VIII lisaVälistegevus: CRIS
1. Eriaruanne 5/2012 käsitles arenguabiprogrammide teabesüsteemi (CRIS).
2. CRIS on komisjoni loodud infosüsteem, mille eesmärk on toetada välistegevuse haldamist.
3. See sisaldab andmeid haldamise erinevate etappide kohta alates programmitööst ja ettevalmistustest kuni 
järelevalveni, ning hõlmab nii tegevuse sisulisi kui ka finantsaspekte. See edastab ka finantsinfot komisjoni 
raamatupidamissüsteemi ABAC.
4. Eriaruandes 5/2012 hindas Euroopa Kontrollikoda, kas CRIS täitis mõjusalt komisjoni teabevajadused. Eel -
kõige hindas kontrollikoda, kas CRIS oli üles ehitatud nii, et ta vastaks komisjoni teabevajadustele ning kas 
süsteemi pakutav teave oli usaldusväärne.
35 Lisad  
 VIII lisaKontrollikoja soovitused
5. Kontrollikoda esitas neli järgmist soovitust:
Soovitus Elluviimise seis Kontrollikoja hinnang
1)  Vaja on määratleda CRISi kui infosüsteemi soovitud roll ja 
eelkõige selle seos komisjoni ABAC raamatupidamissüstee -
miga. Eelkõige peaks komisjon püüdma vähendada CRISis 
toimuvat ABACi funktsioonide dubleerimist.Ei ole enam asjakohaneCRISi kui infosüsteemi soovitud roll ja eriti selle seos ko -
misjoni ABAC raamatupidamissüsteemiga vajas endiselt 
määratlemist.
2)  CRISi andmekoodide nimekirju tuleks täiustada nii, et nad 
oleksid unikaalsed ja nende andmeväärtused üksteist välis -
tavad. Lisaks tuleks läbi vaadata kasutatavad andmekvali -
teedi kontrollisüsteemid (kontrollid, protsessid) ning neid 
tugevdada selleks, et tagada usaldusväärsed andmed. 
Loetletud meetmed peaksid eelkõige püüdma tagada 
CRISi mõjususe ja tõhususe koondandmete koostamisel 
abisaajariikide, poliitikavaldkondade ja rahastamisvahendi -
te kaupa.Suuremas osas ellu viidudRahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadis oli 
käimas mitu algatust CRISi andmekoodide nimekirjade 
täiustamiseks (võrdlusandmete süsteemi väljatöötami -
ne, andmekoodide ratsionaliseerimine ja andmesõnasti -
ku koostamine). CRISi andmekoodide ratsionaliseerimi -
ne tuleb aga veel lõpule viia.
Tõhustati CRISi andmekvaliteedi kontrolli, näiteks 
koostati andmekvaliteedi strateegia ja andmekvaliteedi 
üldkava ning moodustati andmekvaliteedi töörühm.
3)  Võttes arvesse asjaolu, et CRISil on väga palju eri tüüpi 
kasutajaid, peaks süsteemi edasisel arendamisel rohkem 
tähelepanu pöörama rakenduse kasutajasõbralikkusele.Ei ole enam asjakohane2013. aasta alguses peatati suurem osa CRISi kasutaja -
sõbralikkuse parandamise projektidest, jäädes ootama 
rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi uue 
IT-strateegia vastuvõtmist ja rakendamist.
4)  Paika tuleks panna CRISi andmeturbe haldamise alane 
vastutus. Teha tuleks üldine IT-riski hinnang. Asjakohast  
tähelepanu tuleks pöörata isiku- ja finantsandmete 
kaitsele.Osaliselt ellu viidudTäpsustati CRISi andmeturbe haldamisega seotud 
ülesannete jaotust.
Aastail 2012–2014 tehti mõned piiratud IT-riski hindami -
sed, kuid rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirek -
toraadi IT-riskide üldist hindamist ei ole endiselt läbi 
viidud. Ilma sellise hindamiseta puudub selge ülevaade 
rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi 
infosüsteemides olevate isiku- ja finantsandmete 
kaitsmisega seotud riskidest.
36 Lisad  
 IX lisaSisepoliitika: riigiabi
1. Eriaruandes 15/2011 tõstatati küsimus, kas komisjoni menetlused tagavad riigiabi kontrolli tõhusa 
juhtimise.
2. Riigiabi on määratletud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 107 ja riigiabi kontroll on siseturu toimimise 
tähtis garantii. Komisjon kannab riigiabi kontrollimise üldvastutust. Liikmesriikidele antava riigiabi siseturuga 
kokkusobivuse tagamiseks on liikmesriigid kohustatud kõigepealt teatama komisjonile riigiabi meetmetest 
ja saama enne nende rakendamist komisjoni heakskiidu.
3. Eriaruandes uuriti, kas komisjon on rakendanud menetlusi, mis võimaldavad riigiabi kontrollimist tõhusalt 
juhtida. Auditis keskenduti komisjoni töökorraldusele ning otsustus- ja järelevalvemenetlustele ajavahemikul 
2008–2010.
37 Lisad  
 IX lisaKontrollikoja soovitused
4. Kontrollikoda soovitas komisjonil läbi vaadata riigiabi juhtimiseks ettenähtud ressursside jaotamise ja kasuta -
mise, eesmärgiga:
Soovitus Elluviimise seis Kontrollikoja hinnang
1)  olla suhetes liikmesriikidega ennetavam ja teha rohkem 
pingutusi, et suurendada teadlikkust riigiabi eeskirjadest, 
levitades parimaid tavasid ja andes rohkem praktilisi 
suuniseid;Täielikult ellu viidudKonkurentsi peadirektoraat käivitas mitu algatust, nagu 
riikide kontaktpunktide võrgustiku loomine, koolituste 
ja liikmesriikidega peetavate kõrgetasemeliste kohtu -
miste korraldamine, riigiabi mõistet käsitlevate juhiste 
avaldamine ja platvormi loomine, kus liikmesriigid 
saavad tõlgendamise ja rakendamisega seotud küsimusi 
esitada.
2)  laiendada järelevalvet nii valimi suurendamise kui ka 
järelevalve laiema ulatuse abil;Täielikult ellu viidudKomisjon on järk-järgult järelevalvet laiendanud nii va -
limi suurendamise kui ka juhtumeid käsitlevate üksuste 
kaasamise abil.
3)  korraldada ebaseadusliku abi kindlakstegemiseks ex officio  
uurimisi süsteemsemalt ja sihipärasemalt.Täielikult ellu viidudTänu uute õiguslike vahendite vastuvõtmisele ja raken -
damisele maksualaste uurimiste valdkonnas alustati 
mitut põhjalikku uurimist.
Veel soovitas kontrollikoda komisjonil:
4)  läbipaistvuse suurendamise ning otsustusprotsessi kiiren -
damise huvides võtta siduv kohustus lõpetada esialgne  
uurimine kas otsuse tegemise või ametliku uurimis -
menetluse algatamise teel ühe aasta jooksul pärast 
esialgse teatise kättesaamist;Ellu viimataEhkki kontrollikoda tervitab asjaolu, et juhtkond 
pöörab varasemast rohkem tähelepanu üle üheksa kuu 
kestvatele eeluurimistele, võimaldab kehtiv õigusraa -
mistik komisjonil siiski jätkata eeluurimist nii kaua, kuni 
ta hindab teatise täielikuks, ja läbipaistvama ametliku 
uurimise alustamist edasi lükata.
5)  viia liikmesriikidele saadetavate teabepäringute arv 
miinimumini ja piirduda vaid nendega, mis on otsuste 
tegemiseks vältimatult vajalikud;Täielikult ellu viidudKuna riigiabi eest vastutavat asepeadirektorit teavi -
tatakse pidevalt päringute kuhjumisest ja kolmanda 
teabepäringu esitamiseks on vaja tema nõusolekut, on 
liikmesriikidele saadetavate päringute arvu nõutaval 
viisil piiratud.
6)  kõikidele sidusrühmadele suurema õiguskindluse tagamise 
huvides põhjendamata kaebuseid kiiresti käsitleda;Suuremas osas ellu viidudUue menetlusmääruse artikliga 20 kehtestatud filtrid 
peaksid põhjendamata kaebuste arvu oluliselt vähenda -
ma. Uuenduse mõju ei ole aga veel täiel määral nähtav.
7)  iga juhtumi puhul kaebuse esitajat, liikmesriiki ja abisaajat 
edenemisest (või takerdumisest) ning uurimistulemustest 
korrapäraselt teavitada;Täielikult ellu viidudEt kaebuse esitajat, liikmesriiki ja abisaajat korrapäraselt 
iga juhtumi uurimise kulgemisest teavitada, saadetakse 
neile teavituskirjad, nagu kontrollikoda soovitas.
8)  kaaluda, kas tal on finantskriisi käsitlemisest midagi 
õppida, et parandada oma tavapäraseid töömeetodeid;Täielikult ellu viidudKonkurentsi peadirektoraat on finantskriisi lahendamise 
meetmete elluviimisest saadud kogemusi nõuetekoha -
selt arvesse võtnud. Peamine järeldus oli, et analüüsi ja 
otsustusprotsessi tuleb kiirendada. Riigiabi ajakohasta -
mise (SAM) projekti raames on konkurentsi peadirek -
toraat võtnud meetmeid analüüsi ja otsustusprotsessi 
kiirendamiseks juhtudel, mil ei ole tegemist kriisiga.
38 Lisad  
 IX lisaSoovitus Elluviimise seis Kontrollikoja hinnang
9)  ressursside kasutamise optimeerimise huvides rakendada 
täiustatud tööaja registreerimise ja juhtimisaruandluse 
süsteemi, et jälgida tõhusalt igale juhtumile kulutatud 
aega ja iga juhtumite menetleja töökoormust.Täielikult ellu viidudKonkurentsi peadirektoraat rakendab tõhustatud 
projektikulude aruandluse ja ajaarvestuse rakendust 
(PETRA).
Veel soovitas kontrollikoda komisjonil:
10)  parandada oma andmete kogumise protsessi tõhusust ja 
usaldusväärsust;Osaliselt ellu viidudRiigiabi aruandluse liides (SARI) kui liikmesriikide ja 
konkurentsi peadirektoraadi vahelise suhtlemise vahend 
võeti kasutusele 2012. aasta lõpus. Süsteemi usaldus -
väärsus vajab veel parandamist, eriti mis puudutab  
a) valideerimiseeskirju, mille abil tagada, et liikmesriigid 
ei sisestaks poolikut teavet, b) kasutajate erinevate 
valideerimistoimingute salvestamist ja c) otsingufunkt -
siooni parandamist.
11)  korrapäraselt hinnata riigiabi ja selle järelkontrolli mõju 
ettevõtjatele, turgudele ja majandusele üldiselt.Täielikult ellu viidudRiigiabi järelkontrolli mõju hindamiseks võetud 
meetmed hõlmasid riigiabi hindamise ühise metoodika 
avaldamist ja uutesse riigiabi suunistesse hindamise 
nõudmise võimaluse sisseviimist. Märkus: selle soovituse 
lükkas komisjon alguses tagasi.
39 Lisad  
 X lisaMõjusa järelkontrollisüsteemi üldkriteeriumid
Küsimused NõudedRAD
TäidetudOsaliselt 
täidetudEi ole 
täidetud
1.  Kas süsteem on üles ehitatud 
nii, et see annaks vajalikku 
teavet?a)  Süsteemi koht komisjoni infosüsteemide struktuuris on kindlaks 
määratud, dokumenteeritud ja heaks kiidetud. X
b)  Infovajaduste väljaselgitamine, analüüs ja dokumenteerimine 
toimub süstemaatiliselt. X
c)  Süsteemi struktuur ja ülesehitus on dokumenteeritud ning vastab 
väljaselgitatud vajadustele. X
2.  Kas süsteem on üles 
ehitatud nii, et see vastaks 
finantsteabe süsteemide 
dokumenteerimisnõuetele?a)  Süsteemi tehniline dokumentatsioon sisaldab iga andmevälja 
sisukirjeldust. X
b)  Süsteemi tehniline dokumentatsioon sisaldab kirjeldust selle kohta, 
kuidas süsteem iga eraldi toimingut käsitleb. X
c)  Süsteem tagab iga toimingu täieliku kontrolljälje. X
3.  Kas süsteem on üles ehitatud 
nii, et see vastaks teabe 
konfidentsiaalsuse, kätte -
saadavuse ja terviklikkuse 
nõuetele?a)  Määratakse kindlaks ja dokumenteeritakse konfidentsiaalsuse 
tagamise tehnilised ja korralduslikud meetmed, võttes arvesse 
nende rakendamise kulusid ning süsteemis oleva teabe töötlemisega 
kaasnevaid riske ja teabe iseloomu. X
b) Juurdepääsuõiguste andmise, säilitamise ja tühistamise menetlused 
kiidetakse heaks ja dokumenteeritakse. X
c) Süsteemi kättesaadavuse taseme suhtes seatakse eesmärgid, mis 
kiidetakse heaks ja dokumenteeritakse. X
d) Kättesaadavuse üle tehakse seiret ja antakse aru ning eesmärkide 
saavutamiseks võetakse asjakohaseid meetmeid. X
e) Andmete varundamise plaan kiidetakse heaks ja dokumenteeritakse; 
seda rakendatakse ja testitakse regulaarselt. X
f) Avariitaastekava kiidetakse heaks ja dokumenteeritakse. X
g) Vajaduse korral rakendab süsteem tegevuseeskirju (automaatne 
sisestamise kontroll), et toimingute andmekvaliteeti parandada. 
Seda täiendab asjakohane manuaalne kontroll. X
h) Luuakse asjakohased andmekategooriad ja koostatakse suunised 
teabe kasutajatepoolse järjepideva sisestamise, otsimise, statistilise 
analüüsi ja aruandluse lihtsustamiseks ja tagamiseks. X
i) Andmekvaliteeti kontrollitakse regulaarselt süsteemi tasandil ja 
võetakse asjakohaseid meetmeid, et tuvastatud puudusi kontrollitud 
viisil parandada.E/K1
j) Süsteemi andmetele tuginevate juhtimisaruannete ja näitajate üle 
tehakse asjakohast kvaliteedikontrolli. X
1 Kättesaadava teabe põhjal ei olnud võimalik nende kriteeriumide täitmist kontrollida.
40 Lisad  
 X lisaKüsimused NõudedRAD
TäidetudOsaliselt 
täidetudEi ole 
täidetud
4.  Kas süsteem on üles 
ehitatud nii, et see oleks 
kasutajasõbralik?a) Kättesaadaval on täielikud ja ajakohastatud kasutusjuhendid või 
abifailid. X
b) Kasutajate rahulolu kontrollitakse regulaarselt ja kasutajate tagasi -
sidet võetakse arvesse. X
c) Kasutajatele on teabe otsimiseks kättesaadavad tõhusad otsingu- ja 
aruandlusvahendid. X
5.  Kas süsteemis sisalduv teave 
on täielik?a) Iga toimingut kajastatakse vaid korra. X
b) Kõik asjassepuutuvad andmeväljad täidetakse. X
6.  Kas süsteemis sisalduv teave 
on järjepidev?Samadele andmetele ei omistata IT-infosüsteemi teistes osades teisi 
väärtusi (IT sisemine sidusus).X
7.  Kas süsteemis sisalduv teave 
on tõene?Süsteemi salvestatud teave (paberkandjal esitatud teave või kohapeal 
tehtud tähelepanek) kajastab tegelikku olukorda.X
8.  Kas süsteemis sisalduv teave 
on ajakohane?Süsteem kajastab teavet õigeaegselt. X
41 Komisjoni  
vastus
Kokkuvõte
IV
Komisjon kannab hoolt selle eest, et kontrollikoja eriaruandes esitatud ja komisjonis heaks kiidetud soovitused 
viiakse korrakindlalt ellu ning et nende suhtes tehakse järelkontrolli.
Komisjon rõhutab, et need 3% soovitustest, millele anti hinnang „ellu viimata”, on seotud ainult ühe eriaru -
andega 15/2011, mille komisjon lükkas tagasi.
V
IT-vahendi RAD (soovitused, meetmed, eelarve täitmisele heakskiidu andmine) menetlused toimivad, need on 
dokumenteeritud ja kättesaadavad. Andmete kodeerimine on asjaomaste peadirektoraatide ja talituste ülesanne, 
kes järgivad sobival hierarhilisel astmel selgeid eeskirju vajalike talitustevaheliste konsultatsioonide, valideerimise 
ja heakskiitmise töövoo kohta. Peadirektoraadid ja talitused võivad koos oma vastustega üles laadida ka tõendavaid 
dokumente. Rakendus RAD pakub ka võimalust näidata komisjoni võetud meetmete hetkeseisu. Täiendav soovi -
tuste staatus „osaliselt ellu viidud” on kasutusele võetud ja toimib. Sellegipoolest võivad komisjon ja kontrollikoda 
jõuda soovituste elluviimise tulemuslikkuse suhtes erinevale järeldusele.
Komisjon annab kontrollikojalt komisjonile edastatud soovituste järelmeetmete kohta aru peadirektoraatide ja 
talituste aasta tegevusaruannetes ning Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavas aastaaruandes, mis käsitleb 
asjaomase majandusaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisega seoses võetud järelmeetmeid.
VI
Komisjon leiab, et tema kontrollikord on kooskõlas rahvusvaheliste kontrollistandardite ja parimate tavadega.
Komisjon on siiski valmis lahendama ka muid probleeme, mis on seotud eelarve täitmisele heakskiidu andmise järel -
kontrollisüsteemi ja -menetlustega.
Komisjoni vastus 42
Sissejuhatus
03
Komisjon kannab hoolt selle eest, et kontrollikoja eriaruandes esitatud ja komisjonis heaks kiidetud soovitused 
viiakse korrakindlalt ellu ja et nende suhtes tehakse järelkontrolli. Komisjoni süsteemipakkuja on täiendava soovi -
tuste staatuse „osaliselt ellu viidud” välja töötanud ja kasutusele võtnud ning seda on võimalik rakendada.
44 soovituse elluviimine komisjoni poolt
09
Komisjoni eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelkontrollisüsteem ja -menetlused hõlmavad kõiki komisjoni 
jaoks olulisi kontrollikoja eriaruandeid.
11
Komisjon kannab hoolt selle eest, et kontrollikoja eriaruandes esitatud ja komisjonis heaks kiidetud soovitused 
viiakse korrakindlalt ellu ja et nende suhtes tehakse järelkontrolli.
Komisjon rõhutab, et need 3% soovitustest, millele anti hinnang „ellu viimata”, on seotud ainult ühe eriaru -
andega 15/2011, mille komisjon lükkas tagasi.
1. selgitus. Paremad määrused ja järelevalve (vt II ja III lisa)
Komisjoni piiratud mõju hindadele on loogiline tagajärg turule orienteeritud lähenemisviisile ja ühises põllu -
majandus  poliitikas (ÜPP) toimunud nihkele hinnatoetuselt sissetulekutoetusele, nagu on otsustanud Euroopa 
Parlament ja nõukogu.
Suhkruhinna järelevalve moodustab vaid osa suhkruturu üldhindamisest, millega soovitakse saavutada nii ÜPP kui 
ka 2006. aasta suhkruturu reformi eesmärgid. Nende eesmärkide hulka ei kuulu hindade mõjutamine.
Komisjoni vastus 43
Komisjoni järelkontrollisüsteemide ja -menetluste audit
Komisjoni ühine vastus punktidele 13 ja 14
Komisjoni sisekontrolli raamistik ja sellega seotud kontrollimenetlused töötati välja konkreetselt selle keskkonna 
jaoks. Need põhinevad rahvusvahelisel heal taval ja nende eeskujuks on Treadway komisjoni sponsororganisatsioo -
nide komitee (COSO) raamistik.
Komisjoni sisekontrolli raamistikus tehakse juhtkonnale selgelt ülesandeks kontrollida süsteemipäraselt järelevalve -
tegevuse käigus leitud olulisi probleeme.
15
Komisjon toonitab, et tegevusjuhised on soovituslikud, nagu ka kutsetegevuse rahvusvaheline raamistik, mille on 
välja andnud siseaudiitorite instituut.
Vt ka komisjoni vastus punktile 28.
18
Vt komisjoni vastused punktile 28.
20
Rakendus RAD loodi eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse vajadusi ja eesmärke silmas pidades. See 
pakub usaldusväärset, vajalikku ja asjakohast teavet, mis näitab komisjonis eelarve täitmisele heakskiidu andmisega 
seoses võetud järelmeetmete seisu. Seda on pidevalt täiustatud muu hulgas kontrollikoja soovituste ja komisjoni 
talituste taotluste alusel. Komisjon võtab ka tulevikus RADi arendamisega seotud otsuste tegemisel kontrollikoja 
soovitusi arvesse.
20 a)
Rakenduse RAD menetlused, sh lingid kontrollikoja eriaruannetele ja soovituste elluviimise eest vastutavatele 
komisjoni talitustele, toimivad, need on dokumenteeritud ja kättesaadavad. Kõikide andmete kodeerimine on asja -
omaste peadirektoraatide ja talituste ülesanne, kes järgivad sobival hierarhilisel astmel selgeid eeskirju vajalike tali -
tustevaheliste konsultatsioonide, valideerimise ja heakskiitmise töövoo kohta. Peadirektoraadid ja talitused võivad 
koos oma vastustega üles laadida ka tõendavaid dokumente.
20 b)
Kooskõlas komisjoni sisekontrolli raamistikuga ja sellega seotud kontrollimenetlustega, samuti erijuhtumitel, kui 
eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega ja komisjonil on järelevaataja roll, vaatab komisjon olulised küsimu -
sed koos liikmesriikidega sobival viisil läbi. Komisjoni ja kontrollikoja ühise töörühma eesmärk on uurida, kuidas 
kontrolli  koja soovituste järelkontrolli paremini jälgida, rakendada ja sellest aru anda.
Komisjoni vastus 44
20 c)
Komisjon ja kontrollikoda võivad jõuda eriaruannetes heaks kiidetud soovituste elluviimise tulemuslikkuse suhtes 
erinevale järeldusele. Rakendus RAD pakub võimalust näidata komisjoni talituste võetavate meetmete hetkeseisu, 
seahulgas eeldatavat lõppkuupäeva.
20 d)
Komisjon annab kontrollikojalt komisjonile edastatud soovituste järelmeetmete kohta aru peadirektoraatide ja 
talituste aasta tegevusaruannetes ning Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavas aastaaruandes, mis käsitleb 
asjaomase majandusaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisega seoses võetud järelmeetmeid.
Siiski tunnistab komisjon, et aruandlust võib veelgi parandada.
21
16. oktoobri 2014. aasta märgukirjas, mis käsitles rakenduse RAD versiooni 6.4 väljalaskmist, anti peadirektoraatidele 
ja talitustele selged juhised uue „osaliselt ellu viidud soovituste” funktsiooni kasutamise kohta. Kõikide peadirekto -
raatide ja talituste tasandil tagati uue soovituste staatuse „osaliselt ellu viidud” teemal teadlikkuse suurendamine ja 
koolitus.
Komisjon on arvamusel, et vajaduse korral kasutavad peadirektoraadid ja talitused seda uut funktsiooni.
22
Komisjon kannab hoolt selle eest, et kontrollikoja eriaruandes esitatud heakskiidetud soovitused viiakse korrakind -
lalt ellu ja et nende suhtes tehakse järelkontrolli.
Komisjon ja kontrollikoda võivad jõuda soovituste elluviimise tulemuslikkuse suhtes erinevale järeldusele. Komisjon 
tunnistab, et järelkontrolli protsessi võiks rohkem parandada nende soovituste puhul, mille elluviimise seisu suhtes 
teevad kaks institutsiooni sama järelduse.
23
Nagu on öeldud komisjoni vastuses 2013. aasta järelmeetmete aruande (SR 19/2013) punkti 26 kohta, võiks komisjo -
nis ja kontrollikojas kasutatavate kontrollikoja soovituste alusel võetavate meetmete hindamise kategooriate ühtlus -
tamine olla tulevikus kahe institutsiooni vahel üks arutlusteema.
Komisjoni vastus 45
Head tavad seoses teiste süsteemide ja menetlustega
25
Rakendus RAD arendati välja, et hallata eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses talitustevahelist koos -
tööd, komisjoni asjaomaseid vastuseid aastate jooksul ja sellega seotud komisjonisisese talitustevahelise koostöö 
korraldamist. Ehkki edasised täiustused ja IT arendamine võivad olla teostatavad, arvab komisjon, et rakendus RAD 
on piisav vahend eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse aruandlus- ja juhtimisnõuete toetamiseks.
Järeldused ja soovitused
26
Komisjon kannab hoolt selle eest, et kontrollikoja eriaruandes esitatud ja komisjonis heaks kiidetud soovitused 
viiakse korrakindlalt ellu ja et nende suhtes tehakse järelkontrolli.
Komisjoni eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelkontrollisüsteem ja -menetlused hõlmavad kõiki komisjoni 
jaoks olulisi kontrollikoja eriaruandeid.
27
Vt komisjoni vastused punkti 20 alapunktidele a, b ja c.
28
Komisjon leiab, et rakendus RAD pakub terviklikku ülevaadet kõikidest eelarve täitmisele heakskiidu andmise 
menetluse raames komisjonile edastatud soovitustest ja päringutest.
Nagu on öeldud komisjoni vastuses järelmeetmete eriaruande 19/2013 punktile 26, võiks komisjonis ja kontrollikojas 
kasutatavate kontrollikoja soovituste alusel võetavate meetmete hindamise kategooriate ühtlustamine olla tulevi -
kus kahe institutsiooni vahel üks arutlusteema.
Mis puudutab kontrollikoja soovituste järelkontrolli, siis komisjon on otsustanud, et see on juhtimisega seotud üles -
anne ja kui see anda siseauditi talitusele, võib see seada ohtu siseauditi talituse sõltumatuse.
Komisjoni vastus 46
29
Komisjon leiab, et tema kontrollikord on kooskõlas rahvusvaheliste kontrollistandardite ning parimate tavadega. 
Komisjon on siiski valmis lahendama ka muid probleeme, mis on seotud eelarve täitmisele heakskiidu andmise järel -
kontrollisüsteemi ja -menetlustega.
Vt ka komisjoni vastus punktile 28.
29 a)
Komisjon nõustub selle soovitusega.
Komisjon hindab võimalust parandada teavet võetud meetmete seisu kohta.
29 b)
Komisjon nõustub selle soovitusega erijuhtumitel, kui eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega ja komisjonil on 
järelevaataja roll. Komisjon vaatab olulised küsimused koos liikmesriikidega sobival viisil läbi. Komisjoni ja kontrolli -
koja ühise töörühma eesmärk on uurida, kuidas kontrollikoja soovituste järelkontrolli paremini jälgida, rakendada ja 
sellest aru anda.
29 c)
Komisjon nõustub selle soovitusega.
Komisjon on valmis parandama veelgi aasta tegevusaruannetes meetmetest aruandmist.
29 d)
Komisjon nõustub selle soovitusega.
Komisjon teeb järelkontrolli koos kõikide asjaomaste peadirektoraatide ja talitustega.
Komisjoni vastus 47
Lisad
II lisa
Põllumajandus: piima- ja piimatoodeteturul rakendatud turukorraldusmeetmed
Komisjoni vastused kontrollikoja soovitustele (2)
Komisjon leiab, et see soovitus on täielikult ellu viidud.
(Uute) tootjaorganisatsioonide loomine nõuab aega ja tugevat tahet, mis peab tulema põllumajandusettevõtjate 
endi poolt, nt et asutada tootjaorganisatsioonid ja järgmise sammuna alustada ühiseid läbirääkimisi. Turu soodne 
areng ja head väljavaated 2012.  ja 2013. aastal ei innustanud ilmselt põllumajandusettevõtjaid tootjaorganisatsioo -
nidesse ühinema.
Peale arvukate komisjoni ja nõukogu tasandil liikmesriikidega peetud arutelude, mis käsitlesid nn piimapaketi 
rakendamist liikmesriigi tasandil (ametiasutuste ja sidusrühmade poolt), on komisjon edendanud neid meetmeid 
aktiivselt paljudel ametlikel ja mitteametlikel juhtudel (nt on komisjoni esindajad pidanud kohtumistel ja üritustel 
ettekanded) ka sidusrühmade, eelkõige põllumajandusettevõtjate ja põllumajandustootjate ühenduste hulgas.
Piimapaketti arutati sidusrühmadega korrapäraselt piimavaldkonna nõuanderühmades, mille liikmete hulgas 
on suur osa põllumajandustootjate ühenduste (Copa-Cogeca, European Coordination Via Campesina, Euro -
pean Milk Board) esindajaid. Samuti arutleti piimapaketi üle korralduskomitee ja piimavaldkonna nõuande -
rühma 2011. ja 2012. aasta ühiskoosolekutel. Veel osales komisjon kahel seminaril, mille Copa-Cogeca korraldas 
2012.  ja 2014. aastal piimapaketi rakendamise teemal ning kus julgustati põllumajandusettevõtjaid (ühendusi) 
piimapaketi pakutavaid võimalusi täielikult kasutama (tootjaorganisatsioonid jne). Peale selle kuulus piimapakett 
arutletavate teemade hulka 2013. aastal peetud konverentsil „ELi piimandussektori areng pärast 2015. aastat”, kus 
olid esindatud kõik sidusrühmad.
Komisjoni vastused kontrollikoja soovitustele (3)
Komisjon leiab, et see soovitus on täielikult ellu viidud.
Kooskõlas lähimuse põhimõttega leidsid seadusandjad, et selliste põllumajandustootmise viiside ja põllumajandus -
sektorite kindlakstegemine, millele antakse teatavate neid puudutavate raskuste tõttu otsetoetust, on liikmesriigi 
ainuülesanne. Liikmesriigil peaks olema kõige lihtsam tuvastada oma territooriumil raskustes olevad piirkonnad või 
sektorid ja määrata, millised erinevad vajadused nõuavad sihipärast toetamist eelisjärjekorras, võttes ühtlasi arvesse 
sektorit, millele piirkonnad on spetsialiseerunud.
Seadusandja on ette näinud, et liikmesriigid peavad igasse maaelu arengu programmi lisama olukorra SWOT-ana -
lüüsi ning määrama selles kindlaks vajadused, mis tuleb programmiga hõlmatud geograafilises piirkonnas täita. 
Programm peab sisaldama ka strateegia kirjeldust, mis näitab, et arvesse võetakse piirkondliku või allpiirkondliku 
tasandi konkreetsete tingimustega seotud erivajadusi, millele otsitakse konkreetseid lahendusi asjakohasel viisil 
valitud meetmekombinatsioonide või temaatiliste allprogrammide abil. Liikmesriikide ülesanne on näidata vajaduse 
korral piimandussektori nõrku külgi ja ohtusid ning pakkuda põllumajandusettevõtjatele meetmeid, et aidata nende 
vajadusi rahuldada.
Nõuetele vastavuse ja otsetoetuste uue keskkonnasäästlikumaks muutmise vallas tuleb jätta liikmesriikidele teatav 
tegutsemisruum, mis võimaldab neil arvestada kohalike vajaduste ja piirangute ning keskkondlike eriprobleemi -
dega. Seda põhimõtet on ELi õigusaktides siiani järgitud ja järgitakse ka edaspidi.
Komisjoni vastus 48
III lisa
Põllumajandus: suhkruturu reform
Komisjoni vastused kontrollikoja soovitustele (3)
Komisjon leiab, et see soovitus on täielikult ellu viidud.
Üks 2006. aasta suhkruturu reformi eesmärke oli täita liidu rahvusvahelistest lepingutest tulenevaid kohustusi ja 
kajastada rahvusvahelisi kokkuleppeid näiteks tollimaksu- ja kvoodivaba juurdepääsu kohta vähim arenenud riiki -
dele, mis võeti vastu liidu rahvusvahelise kaubandus- ja arengupoliitika raames. Kontrollikoja hinnangut, et EL on 
nüüd netoimportija ja sõltub suhkruimpordist, ei saa seega pidada aluslepingus sätestatud varude kättesaadavuse 
tagamise eesmärgiga vastuolus olevaks.
Komisjoni vastused kontrollikoja soovitustele (4)
Komisjon leiab, et see soovitus on täielikult ellu viidud.
Komisjon on algatanud monopolivastase uurimise ja liikmesriigid on teinud vajalikud uuringud suhkruturu kon -
kurentsi kohta. Kui võtta veel aluseks lihtne tõik, et 2015. aastal olid ELis suhkruhinnad pärast reformi madalaimal 
tasemel, võib järeldada, et aluslepingu eesmärk tagada mõistlikud tarbijahinnad on täidetud.
Komisjoni vastus soovitustele 5 ja 6
Kooskõlas lähimuse põhimõttega on nende soovituste elluviimine liikmesriikide ülesanne.
IV lisa
Põllumajandus: äärepoolseimatele piirkondadele ja Egeuse mere saartele suunatud 
erimeetmed
Komisjoni vastused kontrollikoja soovitustele (1)
Komisjon leiab, et see soovitus on täielikult ellu viidud.
Ühiseid näitajaid (mis on kindlaks määratud määruse (EL) nr 180/2014 VIII lisas) tuli koguda alates 2013. aasta aru -
annetest, mis esitati 2014. aastal. 2013. aasta oli üleminekuaasta. Kui 2013. aasta aruannetest osa näitajaid puudus 
(70% näitajatest), esitati 2014. aasta aruannetes (mis laekusid 2015. aastal) kõik näitajad, kuigi tulevastes aruannetes 
võiks teha veel mõningaid parandusi.
Kahepoolseid kohtumisi peetakse korrapäraselt, eriti programmi muutmisel. Kohtumistel saavad komisjoni talitused 
meelde tuletada mõningaid häid tavasid, mida liikmesriigid peaksid järgima, näiteks milline on toetusesaajatele 
antav teave ja kui tähtsal kohal on uute meetmete tõestatavus ja kontrollitavus.
Lisaks tutvustati 9. juulil 2014 otsetoetuste korralduskomiteele alates 2014. aasta aruannetest kasutatavaid aru -
annete standardvorme kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programmi (POSEI) / 
Egeuse mere saarte kavade kontrollistatistika kohta. Seejärel on vahetatud liikmesriikidega teavet, et võtta vastu 
nende andmete kogumise suunised. Kõnealused andmed sisalduvad nüüd aastaaruandes.
Komisjoni vastus 49
Komisjoni vastused kontrollikoja soovitustele (4)
Komisjon leiab, et see soovitus on täielikult ellu viidud.
Komisjon toonitab, et auditeerimise prioriteedid on kindlaks määratud tsentraalsete riskianalüüside põhjal koos -
kõlas olemasolevate auditeerimisvahenditega. Komisjon rõhutab, et viimasel kahel aastal, mil on auditeeritud kõiki 
asjaomaseid liikmesriike ja meetmeid (olulisus), on POSEI meetmete auditeerimise maht hoogsalt kasvanud.
Komisjoni vastused kontrollikoja soovitustele (5)
Komisjon leiab, et see soovitus on täielikult ellu viidud.
Ühiseid näitajad (mis on kindlaks määratud määruse (EL) nr 180/2014 VIII lisas) tuli koguda alates 2013. aasta aru -
annetest, mis esitati 2014. aastal. 2013. aasta oli üleminekuaasta. Kui 2013. aasta aruannetest osa näitajaid puudus 
(70% näitajatest), esitati 2014. aasta aruannetes (mis laekusid 2015. aastal) kõik näitajad, kuigi edasistes aruannetes 
võiks teha veel mõningaid parandusi.
Komisjon analüüsib neid andmeid igal aastal ja palub liikmesriikidelt vajaduse korral andmete täiendamiseks 
lisateavet.
Kahe aasta jooksul on liikmesriigid ühiste näitajate esitamist tuntavalt parandanud ja seda tehakse nüüd kõike -
hõlmaval viisil.
V lisa
Ühtekuuluvus: sotsiaalfondist eakamate töötajate toetamiseks tehtud kulutused
Komisjoni vastused kontrollikoja soovitustele (1)
Komisjon leiab, et see soovitus on täielikult ellu viidud.
Aastate 2014–2020 ESFi määruse investeerimisprioriteetides määratakse vajaduse korral kindlaks asjaomased siht -
rühmad. Sellekohane investeerimisprioriteet kätkeb „aktiivse ja tervena vananemist”. Kui korraldusasutused valivad 
selle investeerimisprioriteedi, et määrata näiteks riigipõhise soovituse põhjal erieesmärk, peavad nad sellel tasandil 
määrama väljundite ja tulemuste eesmärgid. Peale selle sisaldavad aastaaruanded (iga-aastased rakendusaruanded) 
ühiseid näitajaid, mis on muu hulgas seotud vanuserühmaga ja seisundiga tööturul (st ESFi ühine pikaajaline näitaja 
„vanemad kui 54-aastased osalejad, kes on kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist asunud tööle, sealhulgas  
füüsilisest isikust ettevõtjana”). Komisjon leiab, et ta saab piisavalt teavet, et mõõta meetmete mõju eakamatele 
töötajatele, samuti noortele töötutele.
Põhimõte täita eelarvet koostöös liikmesriikidega – millega kooskõlas viivad liikmesriigid rakenduskavasid ellu – ei 
võimalda teha tulemuseesmärkide üle projektide tasandil korralikku järelevalvet. Ent ühissätete määrus (määrus (EL) 
nr 1303/2013), mis võimaldab kasutada lihtsustatud kuluvõimalusi, aitab korraldusasutustel ja toetusesaajatel kes -
kenduda tulemustele projektide tasandil.
Komisjon on alates 2011. aastast korraldanud koos liikmesriikidega teadlikkuse ja suutlikkuse suurendamise üritusi 
teemal, kuidas teha võrdlevat mõjuanalüüsi. Et pakkuda liikmesriikidele metodoloogilist tuge, asutati 2013. aastal 
Ispras Teadusuuringute Ühiskeskuses mõju hindamise uuringute keskus.
Komisjoni vastus 50
Korraldusasutustega on sel teemal ESFi hindamispartnerluse raames korduvalt arutletud.
Komisjon toetas kaheksat võrdleva mõju hindamise katseprojekti, milles käsitleti ESFi meetmeid Hispaanias, Itaalias 
(kaks projekti), Eestis, Portugalis (kaks projekti), Leedus ja Slovakkias. Tulemusi on levitatud eri foorumitel ja Brüsse -
lis toimunud konverentsil.
Komisjoni vastused kontrollikoja soovitustele (2)
Komisjon leiab, et see soovitus on täielikult ellu viidud.
Kõiki (nii ühiseid kui ka programmipõhiseid) näitajaid käsitlevad andmed esitatakse komisjonile struktuurse andme -
kogumina elektroonilisel teel osana iga-aastastest rakendusaruannetest, noorte tööhõive algatuse 2015. aasta 
aruandest ja lõpparuandest. Need andmed võimaldavad komisjonil jälgida igal aastal sihtrühma liikumist sihtväär -
tuste poole ja investeerimisprioriteetide tasandil saab välja arvutada saavutamise suhtarvu (kulud, väljundid ja 
tulemused).
Tööhõive mõju mõõdetakse sellega seotud ühiste pikaajaliste tulemusnäitajate abil. Tööhõive netomõju saab 
mõõta mõju võrdleva hindamise kaudu.
Korraldusasutused peavad mõju hindama, ehkki mitte tingimata võrdleval viisil. Siiski on komisjon mõju võrdleva 
hindamise kasutamise edendamiseks korraldanud teadlikkuse ja suutlikkuse suurendamise üritusi ning asutanud 
mõju hindamise uuringute keskuse. Liikmesriikides on korraldatud arvukalt koolitusi ja piirkondlikke õpikodasid. 
Komisjon jätkab toe pakkumist, lihtsustades ja juhtides mõju võrdleva hindamise praktikakogukonna tööd.
VI lisa
Välistegevus: ÜRO organisatsioonide kaudu antav abi
Komisjoni vastused kontrollikoja soovitustele (3)
Vastus teise taande kohta
Komisjon leiab, et sellise võrdlusaluste teabesüsteemi rakendamine konfliktidest mõjutatud riikides ei ole võimalik. 
Selle põhjusteks on nii andmete järjepidevuse tagamise keerukus (andmed peavad olema täielikud, usaldusväärsed 
ja pidevalt ajakohastatud) kui ka selle suur kulu ja negatiivne kulutõhusus. Komisjon usub seega, et soovituse teine 
punkt on ellu viidud.
VIII lisa
Välistegevus: CRIS
Komisjoni vastused kontrollikoja soovitustele (1)
CRISi kui infosüsteemi soovitud rolli ja eriti selle seost komisjoni tekkepõhise arvestuse raamatupidamissüsteemiga 
on selgitatud komisjoni infosüsteemide uue strateegia raames.
12. juunil  2014 väljendas komisjon toetust uuele strateegiale, milles oli sätestatud järgmine:
– CRISi finantsfunktsioonid asendatakse võimalikus ulatuses tekkepõhise arvestusega vastavalt komisjoni ratsio -
naliseerimisstrateegiale. Tekkepõhisele arvestusele üle minevate moodulite arenduslikud hooldustööd pea -
tatakse, välja arvatud need, mis aitavad kaasa andmete kvaliteedi parendamisele, aruandlusele, rakendamise 
lihtsustamisega seotud tegevusele ja hoolduskulude vähendamisele;
Komisjoni vastus 51
– CRISi funktsioonid, mida ei saa kasutada tekkepõhise arvestuse kohaselt, lisatakse tulevasse operatsioonisüs -
teemi (mille nimi on OPSYS). See põhineb moodsal tehnoloogial, mis täidab tööga seotud vajadused, sealhulgas 
läbipaistvusega seotud nõuded.
Strateegia viiakse ellu järgmise tegevuskava järgi:
– alates 1. jaanuarist 2014 hallatakse tagatisi ainult tekkepõhise arvestuse kohaselt;
– finantsprognoosid: alates 2014. aasta detsembrist võeti kasutusele uus tööriist (BPC), mis vahetab välja CRISi 
varasema prognoosimooduli;
– 2016. aasta aprillis lõpetatakse CRISi finantsmoodulite (arved, maksed, sissenõudekorraldused, tulude prognoos) 
kasutamine. Samal kuupäeval hakatakse kasutama tekkepõhise arvestuse finantsmooduleid. Operatsioonimoo -
dulite „lepingud” ja „otsused” puhul toimub praegu vajaduste analüüs eesmärgiga ühendada need koostöösüs -
teemidega (SYGMA, e-riigihange).
Komisjoni vastused kontrollikoja soovitustele (2)
CRISi andmekoode ratsionaliseeritakse kogu aeg.
Praegu vaatab komisjon läbi piirkondlike geograafiliste andmete haldamist. Selle kolmeetapilise protsessi läbivaata -
mise praegune eesmärk on lubada geograafiliste piirkondade kodeerimist ainult riigi tasandil (mitte enam piirkonna 
tasandil), et leida toetusesaaja piirkonna põhjal automaatselt OECD arenguabi komitee loetelusse kuuluva abisaaja 
piirkond ja tagada meetmete asukohaandmete kodeerimise järjepidevus.
Komisjon vaatab läbi ka domeenide loetelu, lühendab seda ja seob selle eelarveridadega, mida kasutavad praegu 
komisjoni eri talitused CRISis.
Peale selle toob CRISi ratsionaliseerimine 2016. aasta aprillis endaga kaasa koodide tegeliku ratsionaliseerimise  
(tekkepõhise arvestuse koodide kasutamise teel).
Komisjoni vastused kontrollikoja soovitustele (4)
Komisjon leiab, et selle soovituse elluviimisega on liigutud seisu „täielikult ellu viidud” poole.
21. oktoobril 2014 sõlmis komisjon erilepingu (viitenumber 84). Selles hinnangus tõsteti esile julgeolekuohte, komis -
joni nõrku kohti ja määrati kindlaks ohtude leevendamise meetmed. 18. detsembril 2014 esitati eriaruanne, mille 
keskmes oli isiku- ja finantsandmete turvalisus. Täielik turvalisuse hindamisaruanne esitati 30. septembril 2015.

KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
EUROOPA
KONTROLLIKODA
Kontrollikoja eriaruannete järelkontroll on aruandlustsükli 
vajalik element ning soodustab soovituste mõjusat 
elluviimist komisjoni ja liikmesriikide poolt. Käesolevas 
aruandes esitatakse kontrollikoja neljanda läbivaatuse 
tulemused, mis puudutavad 44 valimisse kuulunud 
soovituse elluviimist komisjoni poolt. Soovitused pärinesid 
kaheksast eriaruandest ajavahemikust 2009–2012. 
Läbivaatamine näitas, et komisjon viis kontrollikoja 
soovitustest täielikult või suuremas osas ellu 89%, osaliselt 
8% ja 3% oli ellu viimata.
Samuti soovitab kontrollikoda teha komisjonil oma 
järelkontrollimenetlustes mõningad parandused.