2015. aastal hoogustas komisjon meetmeid diskrimineerimise, segregatsiooni ja romavastasuse, sealhulgas vihkamist õhutavate avalduste ja vihkamiskuritegude vastu. Aluslepingu järelevalvajana on komisjoni ülesanne tagada, et diskrimineerimisvastased õigusaktid, näiteks rassilise võrdsuse direktiiv, võetakse üle ja jõustatakse nõuetekohaselt. Komisjon algatas teise rikkumismenetluse, mis käsitles roma laste diskrimineerimist hariduses, ja jätkas mitme liikmesriigi haridus- ja elamumajandusvaldkonnas kahtlustatava diskrimineerimise uurimist.

Komisjon on võtnud kohustuse toetada liikmesriike romade kaasamise riiklike platvormide arendamisel. Need platvormid täidavad tähtsat ülesannet tagada kõikide sidusrühmade läbipaistev ja kaasav osalemine rakendamises, järelevalves ja aruandluses.

Komisjon on ühendanud romade kaasamisel saavutatud edusammude järelevalve oma ulatuslikuma majanduskasvu tegevuskavaga, strateegiaga „Euroopa 2020“. Alates 2012. aastast on viis suurima roma kogukonna ja kõige pakilisemate probleemidega liikmesriiki saanud riigipõhiseid soovitusi, kuidas romasid üldise poliitikaga rohkem kaasata. Komisjoni 2016. aastal esitatud soovitustes keskendutakse roma laste kvaliteetses tavaharidussüsteemis osalemise edendamisele. Euroopa tasandi õiguslikud, poliitilised ja rahalised vahendid on viidud täielikku kooskõlla 2014.–2020. aasta finantsplaneerimise perioodi algusega.

Käesolevas teatises esitatakse üldised järeldused ELi raamistiku rakendamise edenemise kohta. Esimest korda antakse selles ülevaade ka nõukogu soovituse kohaselt kehtestatud romade integreerimise meetmetest. Teatisega kaasnevas komisjoni talituste töödokumendis esitatakse hinnang riikide kaupa ja tuuakse näiteid eri teemavaldkondade tavadest. Et toetada liikmesriikide aruandlust, on välja töötatud üksikasjalik aruandevorm. Osa liikmesriike (Prantsusmaa, Saksamaa, Sloveenia) on valinud alternatiivse aruandluse, teised liikmesriigid (Taani, Luksemburg, Madalmaad) ei ole oma meetmete kohta aruannet esitanud.

Vastavalt romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistikule aastani 2020 on liikmesriikidel kohustus koostada ühtsele tõenduspõhisele meetodile tuginevad strateegiad, neid rakendada ja nende üle järelevalvet teostada. Komisjon hindab rakendamist ja esitab kord aastas aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. ELi raamistikku on tugevdatud nõukogu soovitusega romade tõhusaks integratsiooniks võetavate meetmete kohta. Selle soovituse kaudu laiendati raamistiku haaret lisavaldkondadega ja kutsuti liikmesriike üles teatama komisjonile igal aastal soovituse kohaselt võetud meetmetest ja strateegiate rakendamisel tehtud edusammudest.

Komisjon alustas liikmesriikidega mõttevahetust, et tagada rassismi ja ksenofoobiat käsitleva nõukogu raamotsuse õige ülevõtmine ja rakendamine pärast seda, kui ta oli saanud volitused selle kohaldamise üle järelevalve tegemiseks. Samuti tugevdas komisjon oma jõupingutusi, et abistada liikmesriike vihkamist õhutavate avalduste ja vihkamiskuritegude vastaste tõhusate meetmete tagamisel kohapeal. Ta alustas arutelu IT-ettevõtjatega, liikmesriikide ja kodanikuühiskonnaga, et eemaldada internetist kiiresti ebaseaduslikud vihkamist õhutavad avaldused ja töötada välja vastupropaganda.

Komisjon algatas riikidevahelise teadlikkuse suurendamise kampaania „Romade eest ja romadega“. Selle eesmärk on võidelda romavastaste stereotüüpidega, tehes koostööd meediaga, edendades kultuurilist mõistmist, korraldades koolide joonistusvõistlusi ja toetades kohalike ametiasutuste mestimisprojekte.

2015. aastal avaldas komisjon kolmest teabematerjalist koosneva kogumiku, et toetada liikmesriike diskrimineerimise ja segregatsiooni tõkestamisel:

•juhised, kuidas kasutada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde 2014.–2020. aastal haridusliku ja ruumilise segregatsiooni kaotamiseks. Juhised sisaldavad ekspertide nõuandeid rakendustegevuse kohta kõige suuremate probleemidega liikmesriikidele;

•brošüür „Tunne oma õigusi“, mis sisaldab juhiseid, kuidas esitada kaebust diskrimineerimise kohta. Selles selgitatakse ohvrite õigusi lihtsas keeles, et parandada võrdsust käsitlevate direktiivide jõustamist ja teadlikkust õigustest;

•Euroopa vahend koolidele heade tavade kohta haridussüsteemis, sealhulgas roma lastele mõeldud toetuse pakkumise tavad ja töö roma perekondadega.

Komisjon toetas jõuliselt Euroopa Parlamendi resolutsiooni, mis käsitleb romavastasust ja romade genotsiidi mälestuspäeva tunnustamist ELis. Komisjon rahastas programmi „Kodanike Euroopa“ kaudu romade holokausti mälestamise projekte ning õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi raames kohalikke, riiklikke ja rahvusvahelisi projekte, mis käsitlevad romade integratsiooni ja diskrimineerimisvastast võitlust.

3. Romade integreerimise seis liikmesriikides

Lisaks majandus- ja finantskriisile esitas liikmesriikidele enneolematu väljakutse pagulaskriis. Avaliku sektori asutused on suure surve all, et täita peale enda riigi haavatavate roma kodanike ja nende territooriumil elavate EList või kolmandatest riikidest tulnud roma päritolu kodanike ka hiljuti saabunud pagulaste vajadused. Hoolimata probleemidest, mida nende kogukondade integreerimine endast kujutab, ei tohiks liikmesriigid üht teisele eelistada. Vaja on tasakaalustatud toimimist, kus kõik integratsioonivajadused ühendatakse vastastikku toetavate ja koordineeritud meetmetega.

See hinnang põhineb liikmesriikide esitatud teabel, mida täiendavad kodanikuühiskonnalt saadud andmed. Romade integreerimise näitajaid käsitlevas töörühmas (mida koordineeris Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet ja kus osales 17 liikmesriiki ja komisjon) tehti jõupingutusi, et töötada välja romade integreerimise näitajate ühine raamistik. Selle protsessi tulemusena võeti kasutusele üksikasjalik aruandlusvorm. Nüüd on vaja jätkata tööd romade integreerimise näitajate raamistiku kallal, et ühendada meetmed alusandmete ja tulemustega. Sellel aastal kasutatud aruandlusvorm tekitas mõnele liikmesriigile probleeme. Komisjon on võtnud kohustuse välja töötada lihtsasti kasutatav aruandlusmetoodika, mis on tihedalt seotud näitajate raamistikuga.

3.1. Horisontaalsed meetmed

Diskrimineerimine levib endiselt kogu Euroopa Liidus ning on märgatav kogu ühiskonnas ja kõikides olulistes valdkondades. Seda kinnitavad hiljutise Eurobaromeetri uuringu tulemused ja kodanikuühiskonnalt saadud vastukaja. Liikmesriikide tegevuse keskmes on kultuuridevahelise dialoogi ja mitmekesisuse edendamine ning roma ajalugu ja kultuuri, sealhulgas romade holokausti käsitleva teabe tutvustamine. Mõni riik on lisanud selle teabe juba oma koolide õppekavadesse. Tähtis on võidelda romade diskrimineerimise vastu, harides lapsi ja vaadeldes haridust laiemast vaatenurgast. Osa liikmesriike on alustanud koolitustegevust, mille eesmärk on parandada riigiteenistujate ja teenuseosutajate kultuuridevahelist mõistmist, mida romadega töötades vaja läheb. Mõni riik korraldab ka vihkamiskuritegude vastaseid kampaaniaid. Kõik need meetmed on võrdsuse edendamiseks hädavajalikud. Liikmesriike kutsutakse üles nendega edasi minema.

Nendest pingutustest hoolimata ei ole kohapeal tegelikku arengut näha. Seetõttu on vaja süsteemsemat lähenemisviisi ja liikmesriike julgustatakse näitama üles suuremat poliitilist tahet võidelda diskrimineerimise vastu. Pead tõstab romavastasus kui rassismi erivorm, mis on tihedalt seotud sügavalt juurdunud stereotüüpide ja romade häbimärgistamisega. See on kaasnenud radikaliseerumise ja äärmusluse suurenemisega ELis. Avaliku sektori asutustel tuleks kindlasti distantseeruda romavastasest rassistlikust ja ksenofoobsest mõtteviisist ning kriminaliseerida tulemuslikult romavastane retoorika, vihkamist õhutavad avaldused ja vihkamiskuriteod. Tähtis on mõista, et soovimatus tegutseda soodustab ka sallimatuse aktsepteerimist ühiskonnas.

Kuigi mõni liikmesriik astub samme romade diskrimineerimise ja segregatsiooni kaotamiseks, võttes vastu kaasamist soodustavaid õigusakte – eelkõige haridusvaldkonnas, et edendada roma laste võrdset juurdepääsu tavaharidusele, – ei ole kuhugi kadunud töökohalt tõrjumine, segregatsioon hariduses ja elamumajanduses. Seepärast peaksid liikmesriigid rohkem pingutama ka diskrimineerimisvastaste õigusaktide tõhusa tegeliku kohaldamise tagamise nimel, et kõrvaldada tulemuslikult diskrimineerivad ja segregatsiooni tekitavad tavad.

Enamik liikmesriike on teatanud romade kaasamist edendavatest meetmetest, kuid rohkem on vaja keskenduda roma noortele. Ikka veel tekitab suurt muret roma laste olukord. On liikmesriike, kes on võtnud meetmeid ahistamise ja kiusamise vastu. Tõrjumine jätkub aga sellest hoolimata. Mõnes liikmesriigis on see seotud registreerimis- ja isikut tõendavate dokumentide puudumisega, vähese osalemisega alushariduses ja lastehoius ning haridussüsteemist varakult lahkunud noorte suurema osakaaluga.

Nõukogu soovitatud meetmed Meetmetest teatanud liikmesriigid Tagada rassilise võrdõiguslikkuse direktiivi tõhus tegelik kohaldamine BE, BG, CZ, DE, FI, HR, IT, LT, SI, SK, UK Rakendada piirkondlikul ja kohalikul tasandil eraldatuse kaotamise meetmeid ES, HR, SK Tagada, et väljatõstmise korral järgitakse täiel määral ELi õigust ja teisi rahvusvahelisi inimõigustega seotud kohustusi – Suurendada romade integratsiooni eelistega seotud teadlikkust AT, ES, LV Suurendada üldsuse teadlikkust ühiskondade mitmekultuurilisuse vallas, teadvustada üldsusele romade kaasamise teemat AT, DE, ES, LV, PT, SI, SK, Võidelda romavastase retoorika ja vihkamist õhutavate avalduste vastu AT, DE, ES, HR, SE, SK Võidelda roma laste ja naiste mitmekordse diskrimineerimise vastu AT, CZ, DE, ES, HR, HU, PT, SE, SI, SK Võidelda naiste ja tüdrukute vastase (kodu)vägivallaga AT, DE, EL, ES, FI, HR, HU, UK Võidelda inimkaubanduse vastu AT, BG, HR, HU, IT Võidelda alaealiste ja sundabieludega ning lapsi kaasava kerjamisega SI Toetada romade kodanikuaktiivsust, edendades nende sotsiaalset, majanduslikku, poliitilist ja kultuurilist kaasamist AT, BE, BG, CZ, DE, ES, FI, HR, HU, LT, LV, PT, SE, SI SK, UK Toetada romade küsimustega tegelevate kvalifitseeritud vahendajate koolitust ja töölevõtmist BE, BG, CZ, ES, HR, PT, SI Suurendada romade teadlikkust oma õigustest AT, DE, ES, HR Muud meetmed BE, BG, FR, HU, HR, IT, LV PT, UK

Roma naiste teemaga tegeldakse peamiselt üldmeetmete kaudu. Arvestades, et nad seisavad silmitsi mitme diskrimineerimisvormiga (vägivald, inimkaubandus, alaealiste ja sundabielud ja lapsi kaasav kerjamine), tuleks nendega tegeleda ka sihipärasemate meetmete abil osana soopõhisest ja lastekesksest strateegilisest toimimisviisist. Üldiselt nendes valdkondades meetmed puuduvad, ehkki on märke romade inimkaubanduse suurenemisest eespool nimetatud eesmärkidel.

Liikmesriigid peaksid keskenduma rohkem romade eriolukorrale, kasutades koos üld- ja suunatud meetmeid, et tagada neile õiguste ja üldteenuste tõhus ja võrdne kättesaadavus.