Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 32/14)

Käesolev teade avaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõike 5 kohaselt.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„CORBIÈRES-BOUTENAC“

PDO-FR-A0670-AM01

Teate kuupäev: 3.11.2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond ja selle vahetus läheduses asuv piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti „Geograafiline piirkond ja selle vahetus läheduses asuv piirkond“ on täiendatud viitega ametlikule geograafilisele koodile, millega tunnustatakse ja kehtestatakse kommuunide loetelu departemangude kaupa riiklikul tasandil. See redaktsiooniline muudatus võimaldab viidata geograafilisele piirkonnale INSEE avaldatud ametliku geograafilise koodi 2019. aastal kehtinud redaktsiooni järgi ja tagada geograafilise piirkonna õigusliku määratlemise.

Koonddokumenti täiendatakse selle viitega punktides „Geograafiline piirkond“ ja „Vahetus läheduses asuv piirkond“.

2. Piiritletud maatüki kogupindala

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti on parandatud, et asendada sõnastus „Veinid on valmistatud eranditult viinapuudest“ täpsema sõnastusega „Veinid on valmistatud viinamarjadest, mis pärinevad“ tootmispiirkonnas asuvatelt „maatükkidelt“.

Selline ümbersõnastamine ei mõjuta koonddokumenti.

3. Viinamarjasordid

Tootespetsifikaadi I peatüki V punkti, milles käsitletakse viinamarjasorte, on muudetud, et jätta välja mõisted „põhisordid“ ja „kõrvalsordid“. Neli kaitstud päritolunimetusega veini valmistamiseks kasutatavat sorti – 'Carignan N' (tume), 'Grenache N' (tume), 'Mourvèdre N' (tume) ja 'Syrah N' (tume) – jäävad muutumatuks, kuid neil kõigil on põhisortidena samasugune tähtsus.

Seda viinamarjasortide loetelu on täiendatud eeskirjadega nende sortide osakaalu kohta iga põllumajandusettevõtte viinamarjasortides. Neid eeskirju on muudetud, et suurendada sordi 'Carignan' osakaalu enam kui 30 protsendile esindatud viinamarjasortidest, tagamaks, et see on teiste viinamarjasortide suhtes tõesti ülekaalus.

Koonddokumendi pealkirja „Põhiveiniviinamarjasordid“ muudetakse, et näha ette need neli viinamarjasorti. Kõrvalsortide loetelu jäetakse välja.

4. Saagikus

Tootespetsifikaadi I peatüki VII punktis, milles käsitletakse kaitstud päritolunimetusega veinide saagikust, on vähendatud põhisaagikust 45 hektoliitrilt 42 hektoliitrile hektari kohta ja maksimaalset saagikust 54 hektoliitrilt 50 hektoliitrile hektari kohta, et kohandada need Corbières’i piirkonnas toodetud päritolunimetusega veinide saagikuse tasemele.

Maksimaalse saagikuse muudatus tehakse koonddokumendi punktis „Maksimaalne saagikus“.

5. Viinamarjakasvatusviisid

Tootespetsifikaadi I peatüki VI punktis, milles käsitletakse viinamarjakasvatusmeetodit,

— on kahandatud maatüki keskmist maksimumkoormust vastavalt veinisaagi vähenemisele 7 500 kg-lt 7 000 kg-le hektari kohta;

— lubatud on viinapuude niisutamine. Sellisel juhul kahandatakse maatüki keskmist maksimumkoormust 5 500 kg-le hektari kohta.

Tootespetsifikaadi I peatüki VII punktist, milles käsitletakse saagikoristust ning viinamarjade transporti ja valmimist, on jäetud välja säte, milles on täpsustatud, et sordist 'Carignan' pärinevad viinamarjad transporditakse veinivalmistuskohta tervena. See säte on tootespetsifikaadist kõrvaldatud, sest see kuulub pigem heade meetodite hulka, ega ole tootmistingimus. See on kõrvaldatud ka seepärast, et saagi transportimise valdkonnas on täheldatud edusamme.

Need tootespetsifikaadi muudatused võimaldavad kooskõlastada tootmistingimused tegeliku olukorraga.

Need muudatused tehakse koonddokumendi veinivalmistustavasid käsitlevas punktis.

6. Vanus, millest alates hakkavad noored viinapuud vilja kandma

Tootespetsifikaadi I peatüki VIII punktis, milles käsitletakse viinapuude saagikust ja toodangu andmise alustamist, on kaitstud päritolunimetuse veini valmistamiseks kasutatava sordi 'Carignan' viinapuude toodangu andmise alguse kuupäev toodud üheksanda aasta asemel ettepoole, st seitsmendale aastale pärast istanduse rajamise aastat, et näidata, kui tähtis osa on sordil 'Carignan' selle kontrollitud päritolunimetusega veinides.

See tootespetsifikaadi muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

7. Toote analüütilised omadused

Tootespetsifikaadi I peatüki VII punktis, milles käsitletakse viinamarjade olukorda saagikoristuse ajal, on suurendatud minimaalset naturaalset alkoholisisaldust 12 mahuprotsendilt 13 mahuprotsendile ja viinamarjade parajaks küpsusastmeks on loetud vähem kui 224 grammi suhkrut ühe liitri virde kohta varasema 207 grammi asemel. Need tootespetsifikaadi muudatused võimaldavad kooskõlastada tootmistingimused tegeliku olukorraga.

Need muudatused tehakse ka koonddokumendi veinide kirjeldust käsitlevas punktis, mis puudutab toote analüütilisi omadusi.

8. Viinamarjasortide segu

Tootespetsifikaadi I peatüki IX punktis on sordi 'Carignan' segamise eeskirjades täpsustatud, et sordi 'Carignan' osakaal veinikoostistes peab olema vähemalt 30 %. See minimaalne osakaal võimaldab näidata, milline koht ja tähtsus on sordil 'Carignan' selle päritolunimetusega veinides.

See muudatus tehakse koonddokumendi punktis, milles käsitletakse veinivalmistustavasid.

Samas punktis täpsustatakse ilma muudatusteta pakendamist käsitlevaid sätteid, täpsustamaks, et kõik veinid villitakse pudelisse.

See muudatus tehakse koonddokumendi punktis, milles käsitletakse veinivalmistustavasid.

9. Pakendamine

Tootespetsifikaadi I peatüki IX punkti alapunktis 3 „Pakendamist käsitlevad sätted“ on täpsustatud, et kõik veinid villitakse pudelisse. Lause „Kõikide pakendatud partiide puhul“ on asendatud lausega „Kõik partiid villitakse pudelisse“.

See täpsustus tehakse koonddokumendi punktis, milles käsitletakse veinivalmistustavasid.

10. Veinide ringlusse laskmise kuupäev

Tootespetsifikaadi IX punkti alapunktist 5, milles käsitletakse veinide töötlemist ja pakendamist, on jäetud välja müüjate ja turustajate vahelise veinide ringlemise kuupäev, et võimaldada veiniringlust kõigi ettevõtjate vahel ning kaotada igasugune kõlvatu konkurentsi oht.

See muudatus tehakse koonddokumendi punktis, milles käsitletakse konkreetseid veinivalmistustavasid.

11. Seos geograafilise piirkonnaga

Tootespetsifikaadi I peatüki X punkti, milles käsitletakse seost geograafilise piirkonnaga, on täiendatud seost tekitavate inimteguritega, et täpsustada viinamarjakasvatajate sekkumist konkreetse piirkonna ja oskusteabe esiletõstmise eesmärgil.

See täiendus tehakse koonddokumendi punktis, milles käsitletakse veini(de) organoleptilist kirjeldust.

Tootespetsifikaadi I peatüki X punktis, milles käsitletakse seost geograafilise piirkonnaga, on ajakohastatud selle päritolunimetusega veinide tootmise arvandmeid.

Neid andmeid on ajakohastatud koonddokumendi punktis, milles käsitletakse seost geograafilise piirkonnaga.

Tootespetsifikaadi I peatüki X punktis, milles käsitletakse seost geograafilise piirkonnaga, on põhjuslikku seost täiendatud, et täpsustada sordi 'Carignan N' (tume) panust ja tähtsust selle päritolunimetusega veinides.

Neid andmeid on ajakohastatud koonddokumendi punktis, milles käsitletakse seost geograafilise piirkonnaga.

12. Esitlemise ja märgistamise eeskirjad

Tootespetsifikaadi I peatüki XII punktis, milles käsitletakse esitusviisi ja märgistamist, on sätestatud, et veini märgistusel võib kasutada suuremat geograafilist nimetust „Corbières“, mitte „Languedoc“, mis vastab laiemale geograafilisele piirkonnale. Selle päritolunimetusega hõlmatud viinamarjakasvatuspiirkond kuulub otseselt KPNiga „Corbières“ hõlmatud viinamarjakasvatuspiirkonda, mis identifitseerib täpsemalt veinide geograafilist päritolu.

See selgitus lisatakse koonddokumendi punkti, milles käsitletakse märgistust.

13. Deklareerimiskohustused kontrolli eesmärgil

Tootespetsifikaadi II peatükki, milles on sätestatud päritolunimetusega veinide tootjate deklareerimiskohustused, on tehtud järgmised täpsustused.

— Kaitstud päritolunimetusega toodangu tootmiseks kasutatavate maatükkide varasemale deklaratsioonile tuleb lisada andmed selle kohta, milliseid maatükke saab niisutada.

— Muudetud on tähtaega, mille jooksul peab iga ettevõtja saatma kaitse- ja haldusasutusele taotluse deklaratsiooni. See tuleb saata kaitse- ja haldusasutusele hiljemalt saagikoristusaastale järgneva aasta 1. veebruariks ning vähemalt kümme tööpäeva enne esimest tehingu- või pakendamisdeklaratsiooni.

— Täiendatud on volitatud ladustajate vahelise tehingu deklaratsiooni. See tuleb saata ODG-le, aga ka kontrolliasutusele päeval, mil ettevõtjad tehingu sõlmivad, või vähemalt viie tööpäeva jooksul pärast tehingut ja vähemalt kümme tööpäeva enne kauba äraviimist. Selles täpsustatakse lisaks müüjast ettevõtja täielikule identifitseerimisteabele ja aadressile ka deklareeritava veini kvaliteeti ja kogust, aastakäiku ning ostjast ettevõtja täielikku identifitseerimisteavet ja aadressi.

— Ettevõtjad, kes müüvad rohkem kui 12 pakendit aastas, saadavad iga kuu ODG-le ja kontrolliasutusele kokkuvõtliku pakendite deklaratsiooni.

— Kõik ettevõtjad, kes soovivad turustada veini üldisema nimetuse all, deklareerivad selle üldisema nimetuse kaitse- ja haldusasutusele ning kontrolliasutusele vähemalt kaheksa tööpäeva enne seda, kui nad võtavad taas kasutusele üldisema nimetuse, et tagada selle suhtes järelmeetmete võtmine. Selles deklaratsioonis tuleb täpsustada veini nimetust, värvust, aastakäiku, kogust ja ladustamiskohta. Sellele lisatakse: — veinivalmistajate puhul algse nimetuse taotluse deklaratsioon; — ettevõtjate puhul, kes veini ei valmista, laoarvestuse väljavõte või nimetusega pakendamata kaubaga tehtud tehingu koopia.

— Iga ettevõtja, kes võtab veinidelt kontrollitud päritolunimetuse ära, deklareerib selle kaitse- ja haldusasutusele ning heakskiidetud kontrolliasutusele hiljemalt seitse tööpäeva ja vähemalt 15 tööpäeva pärast kontrollitud päritolunimetuse äravõtmist.

— Iga ettevõtja deklareerib viinapuude lõikamise viisi iga maatüki kohta kaitse- ja haldusasutusele vastavalt maatükkide kasutamise eeldeklaratsioonile.

— Ettevõtjad hoiavad küpsemise jälgimise registrit ajakohastatuna, märkides sinna viinamarjade suhkrusisalduse viinamarjakasvatusüksuse kohta või alkoholisisalduse anuma kohta.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendi sisu.

14. Peamised kontrollitavad punktid

Tootespetsifikaadi III peatükis esitatud tabelit on ajakohastatud osas, milles käsitletakse toodete kontrollimist. Pakendatud veinide puhul kontrollitakse kõiki partiisid.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Corbières-Boutenac

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Organoleptilised omadused

Tegemist on kuivade punaste vaiksete veinidega.

„Corbières-Boutenac“ on kuiv punane laagerdunud vein, milles sortide 'Carignan M' (tume), 'Grenache N' (tume), 'Mourvèdre N' (tume) ja 'Syrah N' (tume) osakaal kokku on segudes vähemalt 70 %. Sorti 'Carignan N' (tume) peab igas segus olema vähemalt 30 %. Veinina, mida laagerdatakse kaua, peab see laagerduma kuni saagikoristusaastale järgneva aasta 31. detsembrini, sealhulgas vähemalt kaks kuud pudelis, et selle tanniinine konsistents täiustuks.

Kui veinid on noored, on need tavaliselt sügava värvusega, mis heidab violetset helki. Nende lõhnas on tunda vürtse ja küpseid puuvilju. Nende maitse on tugev ja rikas, selle annavad varjatud ja harmoonilised tanniinid, millele lisanduvad moka, vürtside ja karamelli meeldivad noodid. Need on püsiva, jõulise ja sooja iseloomuga veinid.

Analüütilised omadused

Punaste veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 13 mahuprotsenti.

Turustamisvalmis veini partiide fermenteeritava suhkru (glükoosi ja fruktoosi) sisaldus on:

— kuni 3 g/l (k.a) veinide puhul, mille naturaalne alkoholisisaldus on 14 mahuprotsenti või väiksem;

— kuni 4 g/l (k.a) veinide puhul, mille naturaalne alkoholisisaldus on üle 14 mahuprotsendi.

Turustamisvalmis villitud või villimata veini õunhappesisaldus on kuni 0,4 g/l. Üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus ja vääveldioksiidi kogusisaldus vastavad liidu õigusaktidega kindlaksmääratud väärtustele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne üldhappesus: Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

5. Veinivalmistustavad

a. Konkreetsed veinivalmistustavad

Konkreetne veinivalmistustava

— Puutükkide kasutamine on keelatud.

— Saagi termiline töötlemine temperatuuril üle 40 °C on keelatud.

— Lisaks eespool nimetatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul võtta arvesse kohustusi, mis on kehtestatud liidu tasemel ja on sätestatud maaeluseadustikus (code rural).

— Pidevtöötluse, pidevpresside, vertikaalsete kraabitsate ja kruvisõelte kasutamine on keelatud.

Segudes:

— peab sortide 'Carignan N' (tume), 'Grenache N' (tume) ja 'Mourvèdre N' (tume) osakaal kokku olema vähemalt 70 %;

— sordi 'Carignan N' (tume) sisaldus segus peab olema vähemalt 30 %;

— ühe sordi osakaal segus ei tohi olla üle 80 %.

— Veine laagerdatakse vähemalt saagikoristusaastale järgneva aasta 31. detsembrini, sealhulgas vähemalt kaks kuud pudelis.

— Laagerdumisperioodi lõpus viiakse veinid tarbija jaoks turule alates saagikoristusaastale järgneva teise aasta 1. jaanuarist.

— Kõik partiid villitakse pudelisse.

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 400 taime hektari kohta. Ridadevaheline laius ei tohi olla suurem kui 2,5 meetrit.

Iga puu kasvuala maksimaalne pindala on 2,25 m2. Pindala saamiseks korrutatakse ridade vahekaugus ja sama rea puude vahekaugus. Ruudus või diagonaalruudus istutatud viinapuude puhul, mis on lõigatud lehtrikujuliselt, on iga taime maksimaalne kasvuala 3 m2.

Lehtrikujulised viinapuud lõigatakse lühikeseks, jäetakse kuni kuus võrset puu kohta. Igal võrsel on kõige rohkem kaks punga.

Royat’ nöörpuu vormis viinapuud lõigatakse lühikeseks:

— kas nii, et jäetakse kuni kuus võrset puu kohta, igal võrsel kuni kaks punga,

— või nii, et on kuni kümme võrset puu kohta, igal võrsel ainult üks pung.

Niisutamine võib olla lubatud.

Maatüki keskmine maksimaalne koormus on 7 000 kg hektari kohta. Kui niisutamine on lubatud, on maatüki keskmine maksimaalne koormus 5 500 kg hektari kohta.

Viinamarju, mille suhkrusisaldus on alla 224 grammi liitri virde kohta, ei saa pidada täielikult küpseks.

Sordi 'Carignan N' (tume) viinamarjad korjatakse käsitsi ja transporditakse veinivalmistuskohta tervena.

b. Maksimaalne saagikus

50 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine, laagerdamine ja pakendamine toimub 2019. aasta ametliku geograafilise koodi alusel Aude’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Boutenac, Fabrezan, Ferrals-les-Corbières, Lézignan-Corbières, Luc-sur-Orbieu, Montséret, Ornaisons, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Thézan-des-Corbières.

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

'Carignan N' (tume)

'Grenache N' (tume)

'Mourvèdre N' (tume) – 'Monastrell N'

'Syrah N' (tume) – 'Shiraz'

8. Seos(t)e kirjeldus

Aude’i departemangu keskosas, Carcassonne’i ja Narbonne’i vahel on geograafiline piirkond 273 meetri kõrguseni küündiva Pinada de Boutenaci massiivi ümber piiratud:

— kolme jõega: Orbieu põhjas, Aussou idas ja Nielle läänes;

— lõunas Thézan-des-Corbières’i ja Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse’i lubjaplatoodega.

Seda lõuna-edelasuunalist geograafilist üksust iseloomustab lauge reljeef, mis koosneb väikeste küngaste reast, piklikest „kasvuhoonetest“ ja mändidega kaetud küngastest.

Viinamarjaistandused võtavad enda alla suurema osa nõlvadest kuni umbes 180 meetri kõrguseni. Vahemerelises kliimas on kaitstud päritolunimetusega „Corbières-Boutenac“ hõlmatud viinamarjaistandustes, mida künkarida kaitseb hästi mereliste mõjude eest ja kus valitseb loodetuul, toiteainevaene väga kivine pinnas, mis on siiski piisavalt sügav, et viinapuud saaksid hästi juurduda.

Loodustingimused on suurepärase küpsuse jaoks väga soodsad, hoides ära suvise veepuuduse. Taim saavutab tasakaalu siiski järk-järgult ning seega on õigustatud, et kõige tugevamate sortide – 'Mourvèdre N' (tume) ja 'Carignan N (tume) – puhul alustatakse tootmist hilja.

Need loodustingimused on eriti soodsad Vahemere piirkonna ajaloolistele sortidele – 'Grenache N' (tume), 'Mourvèdre N' (tume) ja 'Carignan N' (tume) – ning on osutunud hästi sobivaks sordile 'Syrah N' (tume), mis toodi kogu Languedoc-Roussilloni sisse 80. aastate algul. Viimane tagab kõige jahedamate olude korral peeneid ja originaalseid lõhnanoote.

Algne sort 'Carignan N' (tume) talub hästi tuuliseid ja põuaseid olusid. Viinamarjakasvatajad kasvatavad seda sorti eelistatavalt Boutenaci piirkonna kõige vaesematel muldadel, mis on sordi puhul soovitav looduskeskkond. Noortel veinidel on karm ja tugev tanniinsus, mis muutub õige laagerdusperioodi jooksul peenemaks.

Sordile 'Grenache N' (tume) meeldib kiviklibupinnas. See sort kohaneb tuulega ja suurima kuumusega, andes sel juhul segudele puuviljasust, suurendades nende alkoholisisaldust ning muutes need täidlaseks.

Sorti 'Mourvèdre N' (tume) on vaja olukorras, kus muld on väga soe ja hästi niisutatud. Pärast aeglast kohanemist, mille tõttu kasutatakse seda segudes alles kuuendal aastal pärast istutamist, annab ta veinidele hõrke noote ja väga hinnatud tanniini.

Muld, kliima ja inimeste oskusteave viinamarjasortide istutamisel, viljelusmeetod (Vahemere piirkonna viinamarjasortide lühikeseks lõikamine), viljelustavad (käsitsikoristamine) ja laagerdamine (kohustuslik üks aasta, sh kaks kuud pudelis veini küpsemiseks) tagavad originaalse toote, mis on nimetuse „Corbières“ all ära märgitud seeläbi, et 2005. aastal registreeriti see kontrollitud päritolunimetusena.

Lisades tootmistingimustesse nõude, et veini peab pudelis laagerdama geograafilises piirkonnas ja vahetus läheduses asuvas piirkonnas, seavad tootjad eesmärgiks paremini kaitsta selle toote kvaliteeti ja eripära ning seega kontrollitud päritolunimetuse mainet.

Selle noore kontrollitud päritolunimetuse taga peitub aga pikk viinamarjakasvatustraditsioon. Viinamarjaistandused olid olemas juba Rooma ajajärgul, nagu näitab vanim viide viinamarjakasvatusele Corbières’i piirkonnas, nimi „Villa major“, millest sai „Villemajou“ – paik, mis asub Boutenaci kommuunis, geograafilise piirkonna keskmes.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit seoses veini pressimise, valmistamise, laagerdamise ja pakendamisega, koosneb 2019. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmistest Aude’i departemangu kommuunidest: Bizanet ja Narbonne.

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamist käsitlevad lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

a) kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on: — kantud katastrisse; — märgitud saagideklaratsioonile. Selle katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest;

b) kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib täpsustada suuremat geograafilist piirkonda „Corbières“.

Kõnealuse suurema geograafilise piirkonna märgistuse mõõtmed ei tohi olla suuremad (ei kõrguses ega laiuses) kui pool kontrollitud päritolunimetuse märgistuse suurusest.

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

veine laagerdatakse vähemalt saagikoristusaastale järgneva aasta 31. detsembrini, sealhulgas vähemalt kaks kuud pudelis.

Lisades tootmistingimustesse nõude, et veini peab pudelis laagerdama geograafilises piirkonnas ja vahetus läheduses asuvas piirkonnas, seavad tootjad eesmärgiks paremini kaitsta selle toote kvaliteeti ja eripära ning seega kontrollitud päritolunimetuse mainet.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-eb40cd8d-b50b-496a-9338-b05361e352b3

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.