SELETUSKIRI

Vastavalt 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (edaspidi „käibemaksudirektiiv“) artikli 395 lõikele 1 võib nõukogu ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal anda igale liikmesriigile loa võtta erimeetmeid kõnealuse direktiivi sätetest erandite tegemiseks, et lihtsustada käibemaksu kogumise korda või hoida ära teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist.

Komisjonis 18. veebruari 2021. aastal registreeritud kirjaga taotles Ungari luba jätkuvalt kohaldada erandit käibemaksudirektiivi artiklist 193 seoses käibemaksu tasumise eest vastutava isikuga teatavate tarnete puhul, mille on teinud maksukohustuslane, kelle suhtes kohaldatakse likvideerimis- või mis tahes muud menetlust, millega seaduslikult tuvastatakse tema maksejõuetus. Komisjon teavitas 7. aprill 2021. aasta kirjaga käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 kohaselt teisi liikmesriike Ungari taotlusest. Komisjon teatas 8. aprilli 2021. aasta kirjaga Ungarile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käibemaksudirektiivi artikli 199 lõike 1 punkti g kohaselt võivad liikmesriigid näha ette, et käibemaksu tasumise eest vastutav isik on maksukohustuslane, kellele läheb üle kinnisasi, mille kohtuotsuse alusel võlgnikuks tunnistatu on müünud sundvõõrandamismenetluse käigus (pöördmaksustamine). 2017. aastal taotles Ungari pöördmaksustamise kohaldamise laiendamist kapitalikaupade tarnete ning muude kaubatarnete ja teenuste osutamise suhtes, mis ületavad tarnimise ajal 100 000 Ungari forinti suurust (ligikaudu 275 eurot) turuväärtust, kui kaupu tarniva või teenuseid osutava maksukohustuslase suhtes kohaldatakse likvideerimis- või mis tahes muud menetlust, millega seaduslikult tuvastatakse tema maksejõuetus. Luba erandi kohaldamiseks anti nõukogu rakendusotsusega (EL) 2018/789 kuni 31. detsembrini 2021.

Kapitalikaubad on tavaliselt väärtuslikud tööriistad, masinad ja esemed. Lisaks on Ungari sõnul suur hulk tehinguid, mis ületavad künnisväärtust 100 000 Ungari forintit ja mille on teinud maksejõuetud maksukohustuslased. Likvideerija jätab sageli tasumisele kuuluva käibemaksu maksmata, sest summat on vaja varasemate nõuete arveldamiseks. Samas võib ostja, kes on mahaarvamisõigusega maksukohustuslane, endiselt arvata maha tekkinud käibemaksu, millega mõjutatakse negatiivselt eelarvet ja põhimõtteliselt rahastatakse likvideerimist. Ungari on registreerinud ka pettusjuhtumeid, mille puhul äriühingud, kelle suhtes on algatatud likvideerimismenetlus, annavad tegutsevatele äriühingutele välja fiktiivseid arveid, vähendades sellega oluliselt nende tasumisele kuuluvat maksu, kuid puudub tagatis, et sellise arve väljastaja tasumisele kuuluva käibemaksu ära maksaks.

Kuigi Ungari riikliku maksu- ja tolliameti esitatud arvandmed näitavad maksejõuetusmenetluste arvu pidevat vähenemist ajavahemikul 2017–2020, võib COVID-19 puhangu majanduslik mõju tuua kaasa likvideerimiste arvu järsu suurenemise lähitulevikus, mistõttu tuleb nende tehingute puhul säilitada pöördmaksustamise mehhanism.

Seepärast väidab Ungari, et on vaja kaitsta maksutulu ja eelarvehuve paljude selliste finantsraskustes maksukohustuslaste tõttu, kes on seotud eespool nimetatud tarnetega. Ungari esitatud teabe kohaselt on sel eesmärgil kohaldatav pöördmaksustamine osutunud asjakohaseks vahendiks. Maksukohustuslane, kelle suhtes on algatatud likvideerimismenetlus, ei oleks vastutav tasumisele kuuluva käibemaksu maksmise eest ning tarbijat ei karistataks, kuid samal ajal välditaks riigieelarvele tekitatavat kahju.