ET    ET  
 EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 12.12.2011 
SEK(2011) 1541 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
Määruse ettepanek:  
keskkonna ja kliimameetmete programmi (LIFE) kehtestamise kohta 
{KOM(2011) 874 lõplik} 
{SEK(2011) 1542 lõplik} {SEK(2011) 1543 lõplik} 
 
 
ET    ET Vastutuse välistamine.  Käesolev kokkuvõte esindab ainul t selle koostamises osalenud 
komisjoni talituste seisukohti ega piir a ühtki komisjoni lõplikku otsust. 
 
 2    Käesolevas mõjuhinnangus hinnatakse aa stateks 2014–2020 kavandatud keskkonna- ja 
kliimameetmete programmi LIFE (LIFE+ programmi järeltulija) haldamise võimalusi.  
Oma 29. juuni 2011. aasta teatises (mitmeaastast  finantsraamistikku käsitlev teatis) võttis 
komisjon vastu seisukoha järgmise mitmeaas tase finantsraamistiku (2014–2020), sealhulgas 
programmi LIFE kohta. Peamised  muudatused on järgmised:  
i)  luuakse kliimameetmete allprogramm ( 800 miljonit eurot kogu nimetatud perioodiks), 
mille raames keskendutakse kolmele prio riteetsele valdkonnale: kliimamuutuste 
leevendamisele, kliimamuutustega kohanemisele ning juhtimisele ja teadlikkuse tõstmisele;  
ii)  määratletakse täpsemalt keskkonna allprogrammi (2,4 miljardit eurot kogu nimetatud 
perioodiks) ülesehitus: bioloogiline mitmekes isus, keskkonnapoliitika ja juhtimistava;  
iii)  kasutusele võetakse integreeritud projektid kui näidisprojektid, et saavutada 
keskkonnaeesmärgid, eelkõige teiste olemas olevate riiklike ja/või ELi vahendite 
kasutusele võtmise kaudu. 
1. Menetlusküsimused, konsulteerimine huvitat ud isikutega ja mõju hindamise komitee 
arvamus 
Mõjuhinnangu koostasid keskkonna peadirektoraat ja kliimameetmete peadirektoraat teiste 
peadirektoraatide ning Konkurentsi ja Uuendus tegevuse Täitevasutuse toel. Mõjuhinnangu 
alus on ulatuslik analüüs ja la ialdane konsulteerimine, eelkõige: 
-  programmi LIFE järelhindamine (1996–2006) ja vahehindamine (2007–2009);  
-  väliskonsultantide uuringud: „LIFE+-määrus e ülevaatamise kombineeritud mõjuhinnang 
ja eelhindamine” ja „Kliimamuutus tulevases mitmeaastases finantsraamistikus”; 
-  avatud konsulteerimine internetis veebisaidil „Sinu hääl Euroopas”; 
-  Regioonide Komitee läbi viidud konsul teerimine, konsulteerimine LIFE-komitee 
liikmetega ja liikmesriikide keskkonnaatašeedega, sidusrühmade erikohtumine ning kaks konverentsi. 
Kokkuvõttes leiti, et programm LIFE toimib  keskkonnakaitse ja lisaväärtuse seisukohalt 
üldjoontes hästi. Kõik sidusrühmad avaldasid suurt toetust programmi LIFE jätkamisele ja 
üldist toetust komisj oni ettepanekutele. 
Mõjuhinnang esitati mõju hindamise komiteele 29. juulil 2011. Mõjuhinnangut muudeti 
vastavalt mõju hindamise komitee 13. septembri 2011. aasta arvamusele.  
2. Programmi LIFE praegune struktuur ja toimimine 
LIFE on üks peamisi ELi keskkonnapoliitika raha stamisvahendeid ja selle kaudu on eraldatud 
2,7 miljardit eurot 3 115 projekti rahastamiseks.  
Praegune määrus näeb ette kolm võimalikku rahastamise vormi: 1) meetmetoetused (78 % 
eelarvest) kolmele valdkonnale: LIFE-programmi osa „Loodus ja bioloogiline mitmekesisus” (NAT), mis hõlmab vähemalt 50 % meetmetoet uste eelarvest, LIFE-programmi osad 
„Keskkonnapoliitika ja juhtimistava” (ENV) ning „Teave ja teabevahetus” (INF); 
2) tegevustoetused vabaühendus tele (3 % eelarvest); 3) riigihankelepingud teenuste 
osutamiseks ja uuringute tegemiseks (13 % eelarvest) ning tehniline abi LIFE-projektide valimiseks ning projektide ja programmi järe levalveks ja hindamiseks (6 % eelarvest). 
 
 3    Hindamiste tulemusena tõdeti, et programm LIFE on edukas vahend, mis annab 
märkimisväärset ELi tasandi lisandväärtust. Peale mõõdetava rahalise kasu, mis moodustab 
hinnanguliselt 600 miljonit eurot aastas, on progr ammi tulemusena paremini kaitstud ja 
taastatud umbes 4,7 miljonit hektarit maad (ehk 6 % määratud Natura 2000 kaitsealuste maismaa-alade kogupindalast). Programmi kaudu toetati ka keskkonnatingimuste parandamist, sealhulgas vee kval iteedi parandamist ligikaudu 3 m iljoni hektari suurusel alal, 
õhu kvaliteedi parandamist, mis mõjutab umbes 12 miljonit inimest, jäätmete vähendamist 
ligikaudu 300 000 tonni võrra ja 1 miljoni tonni jäätmete ringlussevõttu ning CO
2 
vähendamist 1,13 miljoni tonni võrra aastas. Programmil LIFE on tähtis roll teadlikkuse 
tõstmisel ning hea juhtimise ja avalikkuse osalemise tagamisel. Sidusrühmade arvates on programmile ennekõike edu toonud selle  paindlikkus ja haldamisviis. 
3. Probleemi määratlus ja ELi tasandi tegevuse lisaväärtus 
ELi tasandi tegevus on vajalik, sest enamik keskkonna- ja kliimaprobleeme on olemuselt 
piiriülesed ning liikmesriigid üksi ei suuda neid piisavalt hästi lahendada. Lisaks on 
keskkonnaressursid sageli olemuslikult avalikud hüved ja need on ELis ebaühtlaselt jaotunud.  
ELi tasandi lisaväärtus tuleneb asjaolust, et programm LIFE toimib tavade ja teadmiste 
vahetamise platvormina, võimaldades osal ejatel üksteise kogemustest õppida ja 
keskkonnaprobleeme tulemuslikumalt lahendada. Samuti võimaldab LIFE tegutseda 
solidaarsemalt ja jagada paremini vastut ust ELi ühiste keskkonnahüvede säilitamisel. 
Programm toimib katalüsaatorina, võimaldades  teha ühekordseid investeeringuid, kaotada 
esialgsed tõkked ELi keskkonna- ja klii mapoliitika rakendamisel ning katsetada 
tegevusulatuse suurendamise uusi viise. 
Hindamiste ja konsultatsioonide tulemusena te hti ka kindlaks, kuidas parandada programmi 
kavandamist ja toimimist, käsitledes järgmisi probleeme: 
- strateegilise lähenemisviisi ja kriitilise massi puudumine. ELi poliitilised prioriteedid ei 
kajastu programmis täielikult, eriti val dkondade ENV ja INF puhul. Kui programmitöös 
muudatusi ei tehta, siis on oht, et programm i LIFE kaudu rahastatakse  edaspidigi projekte, 
mis on küll väga head, kuid hajutatud üle kog u liidu õigustiku, andes vähe võimalusi 
järelduste tegemiseks ja projektide levitami seks eesmärgiga neid konkreetses sektoris ja 
ELi teiste vahendite kaudu kopeerida; 
- teatavate valdkondade (ENV ja INF) eesmärg id ja territoriaalne kohaldamisala tuleb 
paremini määratleda. LIFE ENV raames tuleb rohkem keskenduda rakendamisele ja 
mitmekordistava mõju loomisele. Väljas pool ELi toimuvate tegevuste rahastamise 
piirangud on vähendanud pr ogrammi tulemuslikkust; 
- vajadus parandada vastastikus t täiendavust ja koostoime t ELi teiste fondidega;  
- projektide tulemusi tuleks pare mini ära kasutada ja teadmist e siiret parandada, eriti ELi 
tasandil;  
- vajadus lihtsustada taotlemis- ja valikumenetlust; 
- riiklikud eraldised ei ole taganud projektide tasakaalustatumat jaotumist ELis. 
 
 
 4    4. Tulevase programmi eesmärgid 
LIFE pakub lahendusi keskkonna- ja kliimapoliit ika erieesmärkide saavutamiseks, aidates 
kaasa poliitika rakendamisele ja väljat öötamisele ning edendades keskkonna- ja 
kliimaküsimuste lõimimist teistesse poliitikavaldkondadesse. 
Uue programmi üldeesmärgid on järgmised: i) tagada parem seos ELi poliitiliste 
prioriteetidega, sealhulgas kliimameetmetega, ii) edendada integreeritud projektide kasutamist, iii) arendada vastastikust koosto imet ja täiendavust ELi teiste fondidega, 
iv) suurendada ELi tasandi lisaväärtust ja solidaarsust/tööjaotust ning v) lihtsustada programmi. 
Programm LIFE on tihedalt se otud ELi teiste fondidega, näiteks ühtekuuluvuspoliitika 
fondidega (Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, Ühtekuuluvusfond), 
Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondiga ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondiga. 
Programmi LIFE vastastikust täie ndavust ja sidusust selliste programmidega on mitmeaastast 
finantsraamistikku käsitlevas teatises tugevda tud. LIFE ei täidaks üksnes tuvastatud lünki, 
vaid oleks suunatud ka nimetatud fondidega va stastikuse koostoime ja struktureeritud koostöö 
loomisele.   
5. Poliitikavõimalused ja mõju analüüs 
Mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevas tea tises ette nähtud eelarvesuurenduse tulemusena 
peaks programmi LIFE keskkonnaalane ja sotsiaalmajanduslik mõju absoluutarvudes 
proportsionaalselt kasvama 750–1 000 miljoni eu roni. Kõige rohkem peaks mõju suurenema 
kliimamuutuste leevendamise ja kliimamuutustega kohanemise vallas, arvestades suuremat vahendite eraldamist kliimameetmetele. Ökoinnovatsiooni turuletoomise väljaarvamine keskkonna allprogrammist võib sotsiaalmajandus liku kasu üldist kasvu vähendada, kuid 
vastavat tegevust on parem ellu viia ELi teiste fondide kaudu. 
Alljärgnevates valikutes käsitletakse ainult  neid aspekte, mille kohta mitmeaastast 
finantsraamistikku käsitlevas te atises ei ole otsust tehtud. 
A. Strateegilise kavandamise ja vahendite eraldamise valikud
 
A1. Alusstsenaarium – alt üles lähe nemisviis iga liiki projektide puhul  
Kogu programmiperioodiks kehtestatakse te maatilised prioriteedid. Iga-aastaste 
projektikonkursside väljakuulutamis el määratakse teemade raames  prioriteedid, kuid need ei 
ole ammendavad. Integreeritud projektide temaat ilistele valdkondadele piiranguid ei seata. 
Püsima jäävad praegusel programmiperioodil kindlaks tehtud probleemid, s.t rõhuasetuse 
puudumine ja raskused kriitilise massi tekitamisel teatavates sektorites. 
A2. Ülalt alla lähenemisviis iga liiki projekt ide puhul (paindlikum üla lt alla lähenemisviis 
traditsiooniliste projektide puhul  ja jäik ülalt alla lähene misviis integreeritud projektide 
puhul)  
Komisjon kehtestab 2–3 aasta tööplaanid, m ääratledes konkreetsed prioriteedid, mille 
loetelu traditsiooniliste projek tide puhul ei ole ammendav, et tähelepanuta ei jääks ükski 
keskkonnasektor, samas kui integreeritud pr ojektid keskenduvad prioriteetsetele 
valdkondadele. 
Kui võtta eelduseks 50 %-line paranemine progr ammi LIFE kõige ebaefektiivsemas osas ja 
25 %-line paranemine tulemuslikkuselt järg mises kvartiilis, siis moodustaks üldine 
paranemine 19 % ja keskkonnakasu kasvaks aastas 150 miljoni euro võrra. 
 
 5    A3. Ülalt alla lähenemisviis integreeritud projek tide puhul ja alt üles lähenemisviis muud liiki 
tegevuse puhul  
Komisjon kasutab ülalt alla lähenemisviis i ainult integreeritud projektide puhul, et 
keskenduda eelnevalt kogu programmiperioodiks keht estatud prioriteetidel e. Traditsioonilisi 
projekte saab esitada kõigis prioriteetsetes valdkondades. Kui prioriteetide seadmisel 
puudub kindlam rõhuasetus, siis võib see viia se lliste projektide toetamiseni, mis on nõrgalt 
seostatud poliitika väljatöötamise ja rakenda misega. Programmiperioodi jooksul ei ole 
võimalik kohandusi teha. 
 B. Integreeritud projektide temaatilise rõhuasetuse valikud
 
B1. Alusstsenaarium – tem aatilist rõhuasetust ei ole  
Integreeritud projekte  võib esitada kõikides priorite etsetes valdkondades kus võimalik, 
nimelt looduse, vee, jäätmete, õhu, mere, kliimamuutuste leevendamise ja kliimamuutustega kohanemise valdkonnas. Selle valiku korral kor duksid praegused hajutatuse probleemid. 
Traditsioonilised projektid ei pruugi raha stust saada, kui programmi LIFE raames 
soovitakse saavutada eesmärgid kõigis priori teetsetes valdkondades,  kus saab esitada 
integreeritud projekte.  
B2. Temaatiline rõhuasetus teatavatele sektoritele  
Arvestades programmi LIFE vahendite piir atust ja strateegilise rõhuasetuse puudumise 
kohta tehtud kriitikat, võiks integreeritud projektide puhul ke skenduda prioriteetsetele 
valdkondadele, kus nende projektidega oleks võimalik saavutada paremaid tulemusi. 
Keskkonna allprogrammi  puhul on kaks alamvalikut. 
- Temaatiline rõhuasetus kolmele sektorile (loodus, vesi ja jäätmed): see annaks 
programmile fookuse ja suurendaks keskkonnaka su (alusstsenaariumiga  võrreldes 30-40 % 
võrra), võimaldades samas rahastada ka trad itsioonilisi projekte. Ebaõnnestumise oht on 
väike, sest need sektorid on programmis kõige  edukamad. Õhu- ja meresektori võib osaliselt 
hõlmata teiste sektoritega. 
- Temaatiline rõhuasetus neljale sektor ile (loodus, vesi, jäätmed ja õhk): see parandaks 
seost poliitiliste prioriteetide ja programmi LIFE vahel ning suurendaks programmi üldist 
sotsiaalmajanduslikku kasu (kuni 10 % ELi elanikkonnast võib saada kasu paremast 
õhukvaliteedist). Vahendite piiratust arvestad es võib õhu hõlmamine tähendada seda, et 
traditsiooniliste projektide arv jääb allapoole künnist või et  vee ja jäätmetega seotud 
eesmärke vähendatakse. Kliimameetmete allpr ogrammi puhul on prioriteedid piisavalt 
suunatud kliimamuutuste leevendamisele  ja kliimamuutustega kohanemisele. 
C. Valikud seoses vahendite jaotamiseg a eri prioriteetsete  valdkondade vahel
 
C1. Alusstsenaarium – vahendid eraldatakse vastavalt mitme aastast finantsraamistikku 
käsitlevale teatisele  
Sihtotstarbeliselt eral datavad vahendid on hädavajalikud su urema rõhuasetuse ja kriitilise 
massi saavutamiseks konkreetses valdkonnas. Keskendumine kliimameetmetele võib 
keskkonnakasu suurendada 50 % võrra (135–270 miljonit eurot aastas). Kui keskkonna allprogrammi puhul vahendite eraldamist eelnevalt kindlaks ei määrata, siis jääb looduse ja 
bioloogilise mitmekesisuse valdkond (NAT) ilma  sellest, mis valdkonna edukusele LIFE II, 
LIFE III ja LIFE+ raames osaliselt kaasa aitas, ja see vähendab nimetatud valdkonnas 
saadavat otsest keskkonnakasu. 
 
 6    C2. Vahendid eraldatakse vastava lt mitmeaastast finantsraamistik ku käsitlevale teatisele ning 
keskkonna allprogrammile kavandatud vahend itest 50 % eraldatakse bioloogilisele 
mitmekesisuse valdkonnale  
Kliimameetmete allprogrammile eraldatavate  vahendite eelnevast kindlaksmääramisest 
tulenev positiivne keskkonnamõju suureneb tä nu bioloogilise mitmekesisuse valdkonnale 
eraldatavate vahendite eelneva le kindlaksmääramisele. Keskkonnakasu kasvab eeldatavalt 
veel vähemalt 450–500 miljoni euro võrra. In tegreeritud projektidega seotud täiendavat 
kasu on keeruline hinnata. See valik on kooskõlas sidusrühmade seisukohtadega. 
D. Geograafilise jaotuse mõjuga seotud valikud (riiklikud eraldised)  
D1. Kõik projektid valitakse nende väärtuse järgi  
Kõik projektid, olenemata nende liigist, valita kse projektide väärtuse järgi. Geograafilist 
jaotuspõhimõtet ette ei nähta.  Sellega kaasneb oht, et mõni  riik on jätkuvalt üleesindatud. 
Arvesse ei võeta asjaolu, et loodusvarad on liikmesriikide lõikes ebaühtlaselt jaotunud. 
D2. Kõik projektid valitakse nende väärtuse  järgi, kuid integreeritud projektide puhul 
tagatakse geograafiline tasakaal  
Traditsioonilised projektid vali takse endiselt välja nende väär tuse järgi. Integreeritud 
projektide puhul luuakse geograaf ilise tasakaalu tagamise süsteem, sest need projektid on 
rohkem seotud piirkondlike või koh alike strateegiate väljatöö tamisega, rakendamisega ja 
suutlikkuse suurendamisega. Liikmesriike, kus ühel aastal viiakse ellu integreeritud 
projekti, eelistatakse hiljem vähem. Komisj on tagab iga liikmesriigi kohta vähemalt ühe 
integreeritud projekti rahastamise jäätmete ja looduse sektoris, ühe projekti rahastamise igas piiriüleses valgalapiirkonnas (Doonau, Rein jne)  ning kahe projekti rahastamise igas bio-
geograafilises piirkonnas. Eelistat akse liikmesriike, millel on väiksem haldussuutlikkus, kus 
on tähtsaid loodusvarasid või piiriüleseid valg alapiirkondi. Strateegilin e kavandamine (valik 
A2) võimaldab teha kohandusi, kui mõni liikme sriik ei ole ühtki integreeritud projekti 
saanud. 
D3. Traditsioonilised projektid valitakse välja ainult nende väärtuse järgi ja integreeritud 
projektidele nähakse ette riikli kud eraldised (kindlad summad iga liikmesriigi kohta) kogu 
programmiperioodiks 
Traditsioonilised projektid valitak se välja ainult nende väärtu se järgi, nagu valiku D1 puhul. 
Integreeritud projektide puhul lu uakse iga liikmesriigi ja va ldkonna jaoks orienteeruvate 
riiklike eraldiste süsteem. See sarnaneb valikuga D2, kuid eelnevalt nähakse ette 
orienteeruvad eraldised vastavalt liikmesriikidega kokku lepitud keskkonna- ja kliimaalastele vajadustele.  
E. Juhtimisega ja teadlikkuse suurendamisega seotud valikud
 
E1. Alusstsenaarium – vabaühenduste rahastamine, komisjoni teavitustegevus, teavitamis- ja 
levitamiskohustused projektide puhul  
Vabaühenduste rahastamine jätkub, sest vaba ühendused aitavad k aasa kodanikuühiskonna 
osalemisele poliitika väljatöötamises, edendava d rakendamist ning tugevdavad alusteadmisi 
ja teadlikkuse tõstmist. Projektide teavitus tegevust tõhustatakse tugevama strateegilise 
lähenemisviisi kaudu ja edendades sarnaste  projektide võrgustikke prioriteetsetes 
valdkondades. 
 
 7    E2. Vabaühenduste rahastamine, komisjoni  teavitustegevus, teavitamis- ja 
levitamiskohustused projekt ide puhul ning toetuste kaudu rahastatavad spetsiaalsed 
teavituskampaaniad  
Lisaks valiku E1 tegevustele toetavad valitud teavituseesmärkide saavutamist 
meetmetoetuste kaudu rahastatavad spetsiaals ed teavitusprojektid. Valiku E1 positiivne 
mõju tõenäoliselt kasvab, kui lisanduvad spetsiaalsed teabe- ja teavitusprojektid. 
F. Lihtsustamise valikud  
F1. Alusstsenaarium – veebivahendid ja suuremad projektid  
Alates 2012. aastast hakatakse in ternetis taotluste esitamiseks kasutama uut IT-vahendit ehk 
„e-taotlust”. Taotluste esitamise korra liht sustamise tulemusena on võimalik hoida kokku 
ligikaudu 20 % pakkumismenetluse kuludest. Kui lä htuda eeldusest, et halduspersonali töö 
efektiivsus suureneb 50 % võrra ja tehniliste tööt ajate töö efektiivsus 10 %, siis moodustaks 
e-taotlusega saadav kokkuhoid 7 %. Kui mõlema  puhul kasvab efektiivsus 50 %, siis võib 
eeldada kokkuhoiu 12 %-list kasvu. Üleminek suur ematele projektidele tähendab hallatavate 
projektide koguarvu vähenemist (aasta s välja valitud 230 projekti asemel 
programmiperioodi lõpuks 100 projektini aasta s) ning seega programmi LIFE üld- ja 
halduskulude vähenemist. 
F2. Alusstsenaarium + lihtsustatud valikumenet lus ja aruandlus: kaheastmeline menetlus ja 
lihtsustatud aruandlus integreer itud projektide puhul ning va baühenduste projektide valimine 
mitmeks aastaks  
Integreeritud projektide puhul võiks kasutuse le võtta kaheastmelise valikumenetluse. 
Aruandlus ja ümberkavandamine põhineb kaheaastasel tsüklil ning maksegraafikut 
kohandatakse nii, et tagada projektile järk järgulisem rahavoog. Selline lihtsustamine 
vähendaks aruandluskulus id 25 % ehk 178 500–357 000 eu ro võrra aastas. Kuna 
integreeritud projektid on traditsioonilistest projektidest ligikaudu viis korda suuremad, siis võib tehingute arv väheneda 70 %. Vabaühendus te projektide valimine mitmeks aastaks 
vähendaks valikumenetlustega seotud halduskoormust vähemalt 50 % võrra.  
F3. Alusstsenaarium + maksed väljundite ja tulemuste eest versus  kindlasummalised maksed, 
teatavate kulude abikõlbmatus  
Ühekordsete maksete suurem kasutamine (nt ELi standardsete päevarahade kasutamine 
lähetuste puhul ja standardsete personalikulude  kasutamine) lihtsustaks aruandluskuludega 
seonduvat. Teatavate kulude abi kõlblikkuse piiramine keerulise aruandluse ja järelevalvega 
(nt ainult spetsiaalselt projekti jaoks palgat ud lisapersonali rahastamine personalikulude all; 
käibemaksu abikõlbmatus) lihtsustaks neid menetlusi. See tähendaks abikõlblike kulude 
vähenemist 5–10 % võrra käibemaksu puhul ja 20–40 % võrra personali puhul, mis võib 
potentsiaalseid taotlejaid heidutada. Kaas rahastamise määra suurendamine võib seda 
negatiivset mõju korvata. 
G. Ülesannete delegeerimisega seotud valikud
 
Mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevas t eatises leidis komisjon, et programm LIFE 
peaks jääma tsentraalselt hallatavaks, kuid haldusülesanded oleks võimalik suures osas delegeerida olemasolevale täitevasutusele. Praegu on programmi haldamiseks vaja umbes 
125 täistööajale taandatud ametikohta, sh välistöövõtjad ja ELi ametnikud. Halduskulud 
moodustavad kokku veidi üle 15 miljoni euro ehk 6,2 % programmi aastaeelarvest. 
G1. Kõigi ülesannete delegeerimine  
 
 8    Projektide valimise ja järelevalvega, vabaühe nduste tegevustoetuste ni ng teavitustegevusega 
seotud haldusülesanded delegeer itakse olemasolevale asutusele nii traditsiooniliste kui ka 
integreeritud projektide vallas. Programmi LIFE juhtimine, järelevalve ja hindamine jäävad komisjoni ülesandeks. Tehnilise  abi puhul on kaks alamvalikut: 
- ülesannete delegeerimine tehnilist abi asendamata: kogumaksumus moodustaks 6,3 % 
programmi eelarvest;   
- ülesannete delegeerimine tehnilise abi asendamisega: kogumaksumus moodustaks 6,0 % 
programmi eelarvest. 
G2. Kombineeritud lahendus: ülesannete deleg eerimine traditsiooniliste projektide puhul, 
integreeritud projektid jäävad komisjoni ülesandeks  
Traditsiooniliste projektide ja vabaühenduste tegevustoetuste haldamine delegeeritakse 
olemasolevale asutusele, keskkonna allp rogrammi integreerit ud projektid ja kogu 
programmi juhtimine jäävad komisjonile. Peam ised eesmärgid on tagada, et projektide 
tulemused lõimitaks ELi poliitikasse, kindlus tada integreeritud pr ojektide asjakohane 
kavandamine ning säilitada temaatiliste üksus te hoolikas järelevalve ja koostöö nendega. 
Kogumaksumus sarnaneb valikuga G1 (tehnilise abi asendamisel või asendamata jätmisel). 
Ülesannete asutusele delegeerimise eelised on kokkuvõtlikult järgmised: väiksemad 
personalikulud, programmi rakendamise ning t eavitus- ja levitamistegevuse samasugune 
kvaliteet nagu praegu ja kuni 19 am etikoha vabanemine komisjonis. 
Samas on oht, et selle valiku puhul väheneb suutlikkus tagada soovitud ELi tasandi 
lisaväärtus. Näiteks integreeritud projek tid eeldavad hoolikat kavandamist koostöös 
asjaomaste peadirektoraatide pol iitikaüksustega ja hool ikat järelevalvet, et tagada projektide 
edukus ja seos rakendamisega; see seos nõr geneks, kui programmi haldaks asutus.  
 
6. Valikute võrdlus 
Eespool kirjeldatud valikuid hinnati ja võrreldi tulemus likkuse, sidususe ja tõhususe 
kriteeriumide alusel. Seetõttu oleks eelista tud valik alljärgnevalt kirjeldatud programm: 
- temaatilised prioriteedid kogu programmiperioodi ks, 2–3 aasta tööplaan prioriteetidega, 
mille loetelu ei ole ammendav, ning ülalt a lla lähenemisviis kõigi projektide puhul 
(valik A2); 
- integreeritud projektid on peamiselt suunat ud piiratud arvul valdkondadele (valik B2a 
või B2b); 
- programmi LIFE vahendid eraldatakse vast avalt mitmeaastast finantsraamistikku 
käsitlevale teatisele ja keskkonna allpr ogrammile kavandatud vahenditest 50 % 
eraldatakse bioloogilise mitmekes isuse valdkonnale (valik C2); 
- „traditsiooniliste” projektide valimisel ka sutatakse väärtuspõhist süsteemi ja 
integreeritud projektide puhul süsteemi, mis tagab geograafilise tasakaalu (valik D2); 
- vabaühenduste suurem roll levitamistegevuses  ning tõhustatud lähenemisviis juhtimisele 
ja teavitamisele (valik E1); 
- IT-vahendid taotluste esitamiseks ning ka heastmeline lähenemisviis integreeritud 
projektide puhul koos kaheaastasel tsüklil  põhinevate aruandluskohustustega; 
kindlasummaliste maksete suurem kasutus ja kulude abikõlblikkuse lihtsustamine, 
piirates teatavate kulude abikõlblikkust (valiku F alamvalikute kombinatsioon); 
 
 9    - traditsiooniliste projektide puhul haldamise delegeerimine olemasolevale asutusele; 
programmi juhtimine ja keskkonna allprogra mmi alusel ellu viidavate integreeritud 
projektide haldamine jäävad asjaomaste peadirektoraatide ülesandeks. Vahehindamise põhjal võiks nende projektide haldamise delegeerida järk-järgult (valik G2). 
See valik oleks kooskõlas programmi LIFE hinda miste peamiste soovitustega, mis hõlmasid 
temaatiliste prioriteetide paremat määratlemist, lihtsustamist ja head haldamist. Koostoime 
teiste ELi fondidega oleks märkimisväärne, mi s tagab parema mitmekordistava mõju. Selle 
valiku tulemusena tekkiv keskkonnakasu moodustab ligikaudu 900–1 210 miljonit eurot 
aastas, pakkumismenetluse kuludelt säästetakse 7–12 % ja aruandluskohustustelt 25 %.  
 
7. Järelevalve ja hindamine 
Kavandatav järelevalveraamistik korraldatakse kahetasandilisena: väljundite, tulemuste ja 
mõju kontroll projektide ja programmi tasand il ning kulutuste kontroll programmi tasandil. 
Väljundite, tulemuste ja mõju järelevalve  
Projektitaotlused sisaldavad eeldatavate välj undite tabeleid, mis on e dusammude järelevalve 
alus. Tulemuste levitamise ja poliitikasse lõimimise alus on temaatilised valdkonnapõhised aruanded. Viiakse läbi programmi LIFE vahe- ja järelhindamine. 
Kulutuste jälgimine programmi tasandil  
Et saada tõendusmaterjale kaasneva kasu kohta, mida kumbki al lprogramm võib tuua 
konkreetsetele prioriteetsetele valdkonda dele, nagu kliimameetmed ja bioloogiline 
mitmekesisus, ning paremini esile tuua kogu progr ammi raames nende pr ioriteetidega seoses 
tehtavate kulutuste hulk, sisald ab järelevalveraamistik ka metoodikat kliimameetmete ja 
bioloogilise mitmekesisusega seotud kulude  jälgimiseks vastavalt mitmeaastast 
finantsraamistikku käsi tlevale teatisele ja OECD Rio näitajatele.