ELi järelevalvelise aruandluse nõuete põhjaliku toimivuskontrolli käigus jõudis komisjon järeldusele, et kehtivad liidu õiguses sätestatud aruandlusnõuded on järelevalveasutustele asjakohaste andmete esitamise seisukohast vajalikud ja tulemuslikud. Siiski tuli ilmsiks ebatõhusus seoses sellega, kuidas aruandlusnõuded on määratletud ja kuidas andmeid kogutakse. Sellel on negatiivne järelmõju esitatud andmete kvaliteedile ja kasutatavusele, mis vähendab järelevalveasutuste suutlikkust oma ülesandeid täita. Selline ebatõhusus tekitab ka aruandvatele üksustele ELi aruandlusnõuete täitmisel lisakulusid, mis võivad ulatuda 4–12 miljardi euroni aastas. Lisaks ei kasutata aruandlusraamistikes täielikult ära tänapäevaseid IT-vahendeid.

Tuginedes sidusrühmadega peetud ulatuslikele aruteludele, esitab komisjon käesoleva strateegia, milles antakse ülevaade lähenemisviisist, mille abil saavutada eesmärk luua ELis tänapäevane järelevalveline aruandlussüsteem. Strateegia aitab kaasa Euroopa andmestrateegia ja digirahanduse strateegia eesmärkide saavutamisele, et edendada Euroopas digitaalset innovatsiooni. Toetades järelevalvealast lähenemist, aitab see kaasa ka kapitaliturgude liidu eesmärkide saavutamisele.

EL on juba teinud edusamme mitmes olulises valdkonnas ning võtab juhtrolli rahvusvahelistes aruteludes, et edendada finantsandmete ühtlustamist ja lähendamist ülemaailmsel tasandil. ELi järelevalvelise aruandluse raamistiku tulemuslikkuse ja tõhususe edendamiseks tuleb teha rohkem tööd.

Järelevalve eesmärgil esitatavate andmete maht ja üksikasjalikkus on viimase kümne aasta jooksul oluliselt suurenenud. Koguarvestuses kohaldatakse ELi finantseerimisasutuste suhtes enam kui 500 aruandluskohustust, mis hõlmavad rohkem kui 1000 tabelit, kus on üle 70 000 üksiku andmepunkti. Rangemad aruandluskohustused on aidanud kõrvaldada üleilmse finantskriisi ajal ilmsiks tulnud teabelüngad ning kajastavad finantssüsteemi üha suuremat keerukust ja omavahelist seotust. Kuigi see on märkimisväärselt parandanud järelevalvet, on see tekitanud üha suurema koormuse nii andmeid esitavatele üksustele kui ka andmeid saavatele ja analüüsivatele järelevalveasutustele.

Komisjon rõhutas Euroopa andmestrateegias andmete tähtsust ELi majanduse potentsiaalse kasvu- ja innovatsiooniallikana ning toonitas vajadust parema andmejuurdepääsu ja andmete jagamise järele ühiste Euroopa andmeruumide kaudu. Komisjoni digirahanduse strateegia üks peamisi prioriteete on andmepõhise innovatsiooni edendamine rahanduses. See hõlmab vahendeid aruandluse ja järelevalve hõlbustamiseks ning sellise ühise finantsandmeruumi loomist, mis hõlmab ettevõtete vahel vahetatavaid andmeid, avalikustatavaid andmeid ja järelevalveandmeid.

Kuna digitaliseerimine jätkub ja EL liigub 2030. aastaks seatud digieesmärkide suunas, tekivad uued probleemid ja võimalused, mis kujundavad kõiki ühiskonna ja majandusvaldkondi, sealhulgas finantssektorit. Viimaste aastate jooksul on digitehnoloogia muutnud seda, kuidas finantsturu osalised koostavad, edastavad ja kasutavad otsuste tegemiseks teavet –rahanduse kõige väärtuslikumat ressurssi. Selle ülemineku keskmes on andmed.

Kuigi järelevalvelise aruandluse ajakohastamine ja parandamine toob eeldatavasti kaasa märkimisväärse pikaajalise kasu ja kulude kokkuhoiu, tähendab see vältimatult ka vahendite investeerimist ülemineku ajal. Seepärast on järelevalvelise aruandluse ajakohastamiseks ELis vaja järkjärgulist lähenemisviisi rakendamisega seotud riskide ja kulude vähendamiseks. See lähenemisviis hõlmab nii valdkondlike meetmete sihipäraseid muudatusi kui ka ulatuslikumaid ja pikemaajalisi valdkonnaüleseid parandusi.

Tänapäevase ja integreerituma järelevalvelise aruandlussüsteemi väljakujundamine on ambitsioonikas, keeruline ja pikaajaline ettevõtmine. Kehtivad aruandlusraamistikud ja nende eesmärgid on eri finantsteenuste sektorites ning riikide ja ELi tasandil väga erinevad. Andmevahetusse on sageli kaasatud mitu sõltumatut ametiasutust. Ühtsele süsteemile üleminekul tuleb arvesse võtta ELi ja riikide mitmesuguste õigusraamistike erinevaid lähtepunkte ja eesmärke ning selleks on vaja nii finantsteenuste sektori kui ka järelevalveasutuste pühendumist ja koordineerimist. Selleks tuleb mõned aruandlus- ja andmekogumisprotsessid ümber kujundada ning varasemad tehnilised lahendused asendada.

(4)Ühine juhtimine. Tänapäevase ja täiustatud järelevalvelise aruandlussüsteemi kavandamiseks, rakendamiseks ja käigushoidmiseks on vaja piisavalt tugevat juhtimiskorda. See parandab koordineerimist ja edendab tihedamat koostööd eri järelevalveasutuste ja muude asjaomaste sidusrühmade vahel, võimaldades neil jagada oma eksperditeadmisi ja vahetada teavet.

(3)Aruandlusnõuete parem ülesehitus. Hästi kavandatud ja koostatud õigusaktid on tulemusliku ja tõhusa aruandlussüsteemi rakendamiseks esmatähtsad. Aruandlusnõuete kavandamise täiustatud protsess peaks lähtuma olemasolevatest parimatest tavadest parema õigusloome põhimõtete kohaldamisel järelevalvelise aruandluse suhtes ning neid veelgi laiendama nii õigusaktides kui ka tehniliste standardite koostamisel. Samuti peaks see tagama, et neid põhimõtteid kohaldatakse järjepidevalt ja süstemaatiliselt kõigis aruandlusraamistikes alates algsete nõuete väljatöötamisest kuni järgnevate läbivaatamisteni.

(2)Andmete jagamine ja taaskasutamine. Esitatud andmete jagamise ja taaskasutamise hõlbustamine riikide ja ELi järelevalveasutuste vahel vähendab aruandvate üksuste koormust, vältides dubleerivaid andmepäringuid. Samuti võimaldab see järelevalveasutustel ületada õiguslikud ja tehnilised tõkked, mis takistavad teise järelevalveasutuse valduses olevate andmete kasutamist. Andmete paremaks jagamiseks ja taaskasutamiseks on vaja sihtotstarbelist õigusraamistikku ja turvalist IT-keskkonda, et ühtlustada andmevooge ning valideerimis- ja andmevahetusmehhanisme. Samuti tugineb see andmekogumite ühtsele kirjeldusele ja standardimisele.

Nendele järeldustele tuginedes on komisjon koos Euroopa järelevalveasutustega juba teinud erinevates valdkondlikes õigusaktides sihipäraseid parandusi järelevalvealases aruandluses. Mõni tuvastatud probleem on siiski seotud kogu finantsteenuste sektoriga ja seetõttu tuleks seda käsitleda osana laiemast sektoriülesest lähenemisviisist järelevalveandmetele.

·Juhtimine. Aruandlusnõuete väljatöötamisel ei võeta sageli arvesse seda, mis on juba olemas. Asjaomaste sidusrühmade vahelist koordineerimist ja koostööd alates varasest kavandamisetapist kuni andmete jagamiseni ametiasutuste vahel on võimalik parandada.

Aruandlusnõuete järjepidevuse parandamiseks on komisjon juba teinud sihipäraseid parandusi mitmes õigusraamistikus ja teeb neid õigusaktide korrapärase läbivaatamise käigus ka edaspidi. Komisjon toetub siiski eelkõige Euroopa järelevalveasutustele antud volitustele, et tagada järjepidevus eri sektorites.

Pangandussektoris on Euroopa Pangandusjärelevalvele (EBA) juba antud kapitalinõuete määrusega volitused hinnata seda, kas usaldatavus-, statistiliste ja kriisilahendusandmete kogumise integreerimine on teostatav. Kuigi töö keskendus pangandussektorile, hõlmab see nii andmete järjepidevust ja standardimist kui ka muid strateegia põhielemente, nagu andmete jagamine ja juhtimine. Pangandussektor on aruandluse seisukohast suur ja keerukas ja seega saab seal välja töötatud parimaid tavasid kasutada eeskujuna. Võttes arvesse EBA tulemusi ja soovitusi, teeb komisjon vajaduse korral ettepaneku õigusraamistiku kohandamiseks, et saavutada järjepidevus, standardimine ja integratsioon.

Kindlustussektoris hõlmab komisjoni hiljutine ettepanek Solventsus II direktiivi läbivaatamise kohta Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele (EIOPA) volitusi teha koostöös teiste Euroopa järelevalveasutuste ja Euroopa Keskpangaga (EKP) tööd aruandlusraamistike järjepidevuse suurendamiseks ja andmete standardimiseks. EIOPA peaks seadma prioriteediks investeerimisfondide andmete ja tuletisinstrumentide aruandluse valdkonnad, kus kattuvused on kõige suuremad. EIOPA eesmärk on ka teha kindlaks valdkonnad, kus esineb dubleerimist või vastuolusid muude valdkondlike raamistikega, ja võtta seoses sellega meetmeid. Ka Solventsus II läbivaatamine hõlmab aruandluse sihipärast lihtsustamist ja proportsionaalsuse suurendamist.

Investeerimisfondide sektori puhul paneb komisjon 2021. aasta novembris kapitaliturgude liidu paketi raames vastu võetud ettepanekus alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiivi läbivaatamise kohta ette anda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (ESMA) volitused parandada andmete kogumist alternatiivsete investeerimisfondide valitsejatelt ja ühtlustada vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) aruandlusnõudeid. Enne aruandevormide muutmist või uute vormide väljatöötamist peab ESMA teostama koostöös EKP ja EIOPAga tehnilise hindamise. Hindamise eesmärk on tagada kooskõla investeerimisfondide muude aruandlusnõuetega, sealhulgas eelkõige Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) poolt statistilistel eesmärkidel juba kogutud andmetega.

Mis puudutab aruandlust finantsturgudel, siis Euroopa turu infrastruktuuri määruse (EMIR) muudatuste raames on juba kõrvaldatud mõned ebakõlad raamistike vahel ning ESMA teeb täiendavaid parandusi tehnilisel tasandil. Kapitaliturgude liidu paketis vastu võetud finantsinstrumentide turgude määruse (MiFIR) läbivaatamise ettepanekus paneb komisjon ette ühtlustada ESMA volitused võtta vastu tehnilisi standardeid ja tagada suurem kooskõla tehingutest teatamisel nende raamistike vahel. Lisaks on ESMA ülesanne hinnata võimalusi aruandluse edasiseks integreerimiseks ja andmevoogude ühtlustamiseks. MiFIRi läbivaatamisega edendatakse ka aktsiate ja võlakirjade kauplemiskoondteabe loomist. Eesmärk on tagada kooskõla juba esitatud andmetega ja töötada aruandlusnõuete osana välja läbipaistvusstandardid kauplemisteabe jaoks. See parandab andmete kvaliteeti ja väldib tarbetuid lisakulusid sektorile.

Nendele valdkondlikele algatustele tuginedes koordineerib komisjon ühise andmesõnastiku väljatöötamist, et tagada järjepidevus ja standardimine kogu finantssektoris. Ühtsete standardite kehtestamine andmete vormingu kindlaksmääramiseks hõlbustab ka andmete jagamist ja taaskasutamist eri eesmärkidel. Lisaks aitab andmesõnastik saavutada muid pikemaajalisi eesmärke, näiteks muuta aruandlusnõuded masinloetavaks ja -täidetavaks.

Sõnastik sisaldab mitmesuguste aruandlusraamistike alusel kogutud andmete sisu ja vormi kirjeldust struktureeritud, terviklikul, järjepideval ja üheselt mõistetaval viisil, kasutades õigusaktides sätestatud mõisteid, et luua selge seos kogutud andmekirjete ja asjaomaste õiguslike nõuete vahel. Asjaomased asutused rakendavad sõnaraamatu tehnilisi elemente. Komisjon töötab välja selle kasutamise ja juhtimise eeskirjad.

Tunnistades ülesande keerukust, tugineb komisjon Euroopa järelevalveasutuste ja EKP tehnilistele eksperditeadmistele, kuna neil on juba kogemusi valdkondlike andmesõnastike koostamisel. ESMA alustas hiljuti tööd oma valdkonna andmesõnastikuga. EIOPA ja EBA jagavad sama andmekirjelduse metoodikat ning teevad tööd oma vastavate andmesõnastike paremaks ühtlustamiseks. EKPS on EKP juhtimisel loonud oma ühtse andmesõnastiku pangandussektori statistikaaruandluse jaoks ja jätkab selle laiendamist oma integreeritud aruandlusraamistiku raames. Komisjon on juba kaardistanud olemasolevad aruandlusnõuded ja viinud läbi katseprojekti, kasutades masinõppemetoodikaid, et koostada mõistete sõnastik. Sõnastikus loetletakse õigusaktides kasutatud mõisted ja nende määratlused. See aitab selgitada ja ühtlustada õigusmõisteid, mis esitatakse ühises andmesõnastikus, milles kirjeldatakse üksikandmevälju, mida tuleb täita. Eesmärk on võtta 2024. aastaks kasutusele valdkondlikud andmesõnastikud, mis põhinevad alusmõistete sõnastikul.

Andmete järjepidevuse tagamisel on keskne koht on rahvusvaheliselt tunnustatud ühiste tunnuste (nt toote kordumatu tunnuskood (UPI), tehingu kordumatu tunnuskood (UTI) ja juriidilise isiku tunnus (LEI)) täielikul kasutamisel. LEI, mis võimaldab üksusi kordumatult ja üheselt tuvastada ning on finantssektoris kõige laialdasemalt kasutatav ülemaailmne üksuse tunnus, on üksikute andmekogumite sidumisel eriti kasulik, hõlbustades seeläbi järelevalvet. Seepärast kavatseb komisjon veelgi laiendada ja edendada juriidilise isiku tunnuse järjepidevamat kasutamist finantssektoris, kõrvaldades mitmed olulised puudused ja kehtestades asjakohastes õigusaktides nõuded selle kasutamiseks . Järgides Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitust, esitab komisjon 2023. aastaks aruande selle kohta, kas muuta LEI kohustuslikuks suuremale hulgale juriidilistele isikutele kogu ELis. Lisaks jätkab komisjon jõupingutusi rahvusvahelistel foorumitel, et edendada juriidilise isiku tunnuse ja muude ühiste tunnuste kasutuselevõttu finantssektoris kogu maailmas.

Meede 1. Selleks et suurendada esitatavate andmete järjepidevust ja standardimist, teeb komisjon järgmist: a)annab Euroopa järelevalveasutustele volitused ja vajaduse korral teeb ettepaneku Euroopa järelevalveasutuste õiguste tugevdamiseks peamistes õigusaktides, et veelgi integreerida aruandlust nende pädevusvaldkonnas; b)ajakohastab finantssektori aruandlusnõuete kaardistamist ja loob põhjaliku sõnastiku, et selgitada ja ühtlustada kasutatavaid õigusmõisteid; c)teeb koostööd Euroopa järelevalveasutuste ja EKPga, et töötada välja ühine andmesõnastik ja edendada selle kasutamist, alustades valdkondlike sõnastike loomisest 2024. aastaks; d)teeb ettepanekud asjakohastes aruandlusraamistikes muudatuste tegemiseks, et nõuda süstemaatiliselt juriidilise isiku tunnuse kasutamist üksustelt, kellel see on olemas, ning esitab 2023. aastaks aruande selle kohta, kas muuta LEI kohustuslikuks suuremale hulgale juriidilistele isikutele.

4.2.Andmete jagamise ja taaskasutamise edendamine

Andmed tuleks esitada ainult üks kord ning seejärel peaksid ELi finantssüsteemi üle järelevalvet tegevad eri ametiasutused neid vajaduse korral jagama ja taaskasutama. Seepärast kavatseb komisjon luua süsteemi, kus aruandvad üksused esitavad kvaliteetseid andmeid ning ametiasutused jagavad kogutud andmeid võimalikult palju ja tõhusalt, kaitstes samal ajal andmete turvalisust ja ametisaladust.

Selleks paneb komisjon alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiivi läbivaatamise ettepanekus ette muuta asjaomaseid sätteid, et tagada tõhusam andmete jagamine ametiasutuste vahel. Lisaks uurib komisjon väärtpaberite keskdepositooriumide määruse käimasoleva läbivaatamise käigus, mis on kavas vastu võtta 2022. aasta esimeses kvartalis, kuidas hõlbustada väärtpaberite keskdepositooriumide teenuste piiriülest osutamist ning kehtestada järelevalveasutuste koostööks, sealhulgas andmete jagamiseks, ametlikud ja standarditud menetlused. 2022. aastal hindab komisjon andmete jagamist käsitlevaid sätteid ka rahaturufondide määruse artikli 46 kohase läbivaatamise käigus.

Komisjon toetab Euroopa järelevalveasutuste käimasolevat tehnilist tööd, et tõhustada esitatud andmete jagamist ja taaskasutamist nende vastavates sektorites. ESMA eesmärk on saada ELi väärtpaberiturgude andmekeskuseks ning parandada teabe kättesaadavust ELi tasandil teistele asutustele, investoritele ja turuosalistele. EBA hindab oma integreeritud aruandluse volituste raames, kas oleks võimalik luua aruandlussüsteem koos keskse andmeregistriga, st pädevate asutuste jaoks ühtse kontaktpunktiga, mis pakub neile täiendavat tuge ja koordineerimist andmepäringute edastamiseks ja teabevahetuseks. EBA EUCLIDi andmekeskus juba hõlmab kõiki ELi pangandussektori järelevalve- ja kriisilahendusandmeid ning EBA toetub sellele keskusele ka oma integreeritud aruandluse projekti rakendusetapis. EIOPA jätkab oma andmeraamistiku väljatöötamist, et andmeid turvaliselt koguda, hallata, analüüsida, levitada ja avaldada. Selle keskmes on keskne teabehoidla, mida EIOPA haldab tehniliste täiustuste rakendamisel.

Komisjon vaatab koostöös Euroopa järelevalveasutuste, EKP ja muude ametiasutustega 2023. aastaks läbi asjaomased õigusaktid, et teha kindlaks muud õiguslikud takistused järelevalve-, statistika- ja kriisilahendusandmete jagamisel, ning on valmis need vajaduse korral kõrvaldama. See töö põhineb asjakohaste liidu õigusaktide sätetel, millega on juba ette nähtud rangetel tingimustel põhinev andmete jagamine ametiasutuste vahel nii ELi kui ka riikide tasandil. Koos ühise andmesõnastikuga loob see aluse järelevalve andmeruumile, kus kõik asjaomased ametiasutused saavad andmetele juurde pääseda, neid jagada ja taaskasutada, samal ajal kui on kaitstud andmete konfidentsiaalsus ja turvalisus.

Komisjon teeb ettepaneku eeskirjade kohta, millega määratakse kindlaks andmetele juurdepääsu õigused ja määratakse vastutus andmete kvaliteedi hindamise eest, samuti menetluste kohta, mida eri asutused peavad enne teavitustaotluste lisamist, muutmist ja lõpetamist järgima. Komisjon kavatseb ka jätkata andmekogumite standardimist ühise andmesõnastiku kaudu ning toetada sellise turvalise IT-keskkonna arendamist, kus andmetele on võimalik turvaliselt juurde pääseda ja neid turvaliselt vahetada, olenemata nende talletamise füüsilisest asukohast. Komisjon jätkab tihedat koostööd järelevalveasutustega, eelkõige Euroopa järelevalveasutuste, EKP, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja Ühtse Kriisilahendusnõukoguga, et määrata kindlaks järelevalve andmeruumi täpne ülesehitus.

Järelevalveasutustel peaks olema võimalik sujuvalt kombineerida järelevalveandmeid avalikustatud teabega, et saada finantssüsteemist täielikum ülevaade, ilma et nad peaksid koguma täiendavaid andmeid. Kavandatav Euroopa ühtne juurdepääsupunkt hõlbustab järelevalveasutustel juurdepääsu reguleeritud üksuste avaldatud andmetele. Selleks et tagada vastavate andmekogumite võrreldavus ja koostalitlusvõime, koordineeritakse andmekirjeldusi ja asjakohaseid eeskirju järelevalve andmeruumi ja finantssektori reguleeritud üksuste poolt avalikustatava teabe kohta.

Lisaks võib mõningate andmete avalikustamiseks kasutada järelevalveandmeid. 27. oktoobril 2021 vastu võetud panganduspaketis teeb komisjon ettepaneku anda EBA-le volitused tsentraliseerida pankadepoolne andmete avalikustamine, et suurendada juurdepääsu usaldatavusandmetele. Ettepanekuga nähakse ka ette, et EBA peab avalikustama väikeste ja lihtsa struktuuriga pankade kohta teabe, mis põhineb järelevalveasutustele esitatud andmetel. See aitab pankadel kokku hoida täiendavad avalikustamiskulud. Komisjon jätkab koostööd Euroopa järelevalveasutustega, et kehtestada raamistik järelevalveandmetel põhinevaks avalikustamiseks ning avalike ja järelevalveandmete edasiseks koordineerimiseks, eelkõige Euroopa ühtse juurdepääsupunkti jaoks tehniliste standardite väljatöötamise ajal.

Esitatud järelevalveandmed kujutavad endast väärtuslikku potentsiaalse teabe allikat. Selle väärtuse maksimeerimiseks julgustab komisjon järelevalveasutusi tegema turuanalüüse ja jagama teavet reguleerivate asutuste, turuosaliste ja laiema üldsusega, kui see on asjakohane ja võimalik.

Komisjon uurib ka võimalusi, kuidas teha andmed ulatuslikumalt kättesaadavaks teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks, kaitstes samal ajal andmete konfidentsiaalsust. Komisjon hindab oma 2023. aasta eduaruandes, kas on võimalik teha regulatiivseid kohandusi, et võimaldada esitatud andmete jagamist ja taaskasutamist innovatsiooni eesmärgil.