Selleks et kaitsta Euroopa Liidu omavahendeid, on lepingusse lisatud sätted, mille eesmärk on tagada, et partnerriik kohaldaks nõuetekohaselt punktis 3 („Finantsmõju”) kindlaks määratud kaubanduskontsessioonide kohaldamise tingimusi, mis on sätestatud eelkõige halduskoostöö erisätete artiklis 30, päritolureegleid käsitlevas protokollis (lepingu protokoll nr 1) ja tolliküsimustes vastastikuse haldusabi andmist käsitlevas protokollis (lepingu protokoll nr 2). Need sätted täiendavad Euroopa Liidu tollialaseid õigusakte (eelkõige Euroopa Liidu tolliseadustikku ja selle rakendussätteid), mida kohaldatakse kõigi imporditavate kaupade suhtes, ja õigusakte, mis käsitlevad liikmesriikide vastutust omavahendite kontrolli alal (eeskätt nõukogu määrus (EÜ) nr 1150/2000).

Ettepanekul puudub finantsmõju kuludele, kuid sellel on finantsmõju tuludele. Mõju on järgmine:

Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud liidu nimel hoiule andma lepingu artikli 113 lõikega 2 ette nähtud heakskiitmiskirja, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end lepinguga siduda.

(3)Vastavalt nõukogu [..] otsusele nr [..] allkirjastati leping [..], tingimusel et see hiljem sõlmitakse.

Majanduspartnerlusleping on koostatud nii, et see sobib kokku SACU toimimisviisiga. Selleks ühtlustati eelkõige täielikult SACU impordikorda. SACU esitab ühtse väliskaubandustollitariifide kava ja kvoodid EList pärit impordile.

SADC majanduspartnerluslepingu suhtes ei kohaldata õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi menetlusi, see ei too liidu VKEdele kaasa kulusid ning see ei tekita küsimusi digitaalse keskkonna seisukohast.

Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 6, milles nähakse ette, et otsused rahvusvaheliste lepingute kohta võtab vastu nõukogu. Käesolevas ettepanekus esitatud eesmärgi saavutamiseks ei ole võimalik kasutada muud õiguslikku vahendit.

Käesolev ettepanek on vajalik liidu rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks, nagu on sätestatud AKV-EÜ partnerluslepingus, ning on piisav panus liidu kaubandus- ja arengueesmärkide saavutamisse.

SADC majanduspartnerlusleping on arengule suunatud kaubandusleping. See pakub SADC majanduspartnerluslepingu riikidele asümmeetrilist turulepääsu, mis võimaldab neil kaitsta tundlikke majandussektoreid liberaliseerimise eest, pakub mitmeid kaitsemeetmeid ja sisaldab noore tootmisharu kaitsesätet, sisaldab eksporti lihtsustavaid sätteid päritolureeglite kohta ning kaotab eksporditoetused osapoolte vahelises kaubanduses. Nimetatud sätted aitavad kaasa poliitika sidususe põhimõtte täitmisele arengukoostöö valdkonnas ning on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 208 lõikega 2. SADC majanduspartnerlusleping sisaldab ka peatükki kaubanduse ja säästva arengu kohta, milles seotakse kaubandusleping ELi eesmärkidega tööjõu, keskkonna ja kliimamuutuste valdkonnas.

Botswanal, Namiibial ja Svaasimaal on praegu vastavalt turulepääsu käsitlevas määruses sätestatud korrale juurdepääs ELi turule soodustingimustel. Lesothot ja Mosambiiki toetatakse praegu algatusega „Kõik peale relvade”, sest need riigid kuuluvad vähim arenenud riikide hulka. Kaubandust ELi ja Lõuna-Aafrika Vabariigi vahel reguleeritakse praegu kaubandus-, arengu- ja koostöölepinguga (TDCA).

Lisatud on ettepanek nõukogu otsuse kohta, mis oleks õiguslik vahend majanduspartnerluslepingu sõlmimiseks ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) majanduspartnerluslepingu riikide vahel. SADC majanduspartnerluslepingu riigid on Botswana, Lesotho, Mosambiik, Namiibia, Svaasimaa (edaspidi koos „BLMNS”) ja Lõuna-Aafrika Vabariik.

Käesolevat lepingut ei tõlgendata nii, et sellega saaks isikutele anda muid õigusi või määrata muid kohustusi, kui need, mis on lepinguosaliste jaoks loodud rahvusvahelise õiguse alusel.

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed. Vastuolude korral võetakse aluseks keel, milles peeti läbirääkimisi käesoleva lepingu üle.

1.Lepinguosalised nõustuvad kogu lepingu läbi vaatama hiljemalt viis (5) aastat pärast selle jõustumist. Läbivaatamine ei mõjuta mujal käesolevas lepingus ettenähtud kohandusi või läbivaatamisi, nagu need, millele on osutatud artikli 12 lõikes 2, artikli 16 lõikes 8, artikli 17 lõikes 5, artikli 18 lõikes 5, artikli 26 lõikes 10, artikli 33 lõikes 3, artikli 35 lõikes 6 ja artikli 65 punktis e.

2.Ühtegi käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata nii, et see takistab kumbagi lepinguosalist vastu võtmast asjakohaseid meetmeid vastavalt Cotonou lepingule.

4.Ükski käesoleva lepingu säte ei takista ELi kohaldamast kehtivaid meetmeid, mille eesmärk on äärepoolseimate piirkondade sotsiaalse ja majandusliku olukorra struktuurne parandamine vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 349. Käesoleva sättega ei lubata säilitada lepinguosaliste vahelisi kaubandustariife, välja arvatud neid, mis on lubatud vastavalt I LISA III OSA punktile 5.

Kui EL on siiski edastanud teavet, millest Maailma Kaubandusorganisatsioonile ei ole ametliku, tasuta ja üldsusele kättesaadava veebilehekülje kaudu teatatud, võivad SADC majanduspartnerluslepingu riigid, kellel on oma piiratud suutlikkuse tõttu raskendatud juurdepääs sellisele veebilehele, taotleda ELilt kõnealuse teabe edastamist asjaomasele koordinaatorile.

2.Ilma et see piiraks käesoleva lepingu läbipaistvust käsitlevate erisätete kohaldamist, peetakse käesolevas artiklis nimetatud teavet teisele lepinguosalisele edastatuks, kui see on:

2.Ühisnõukogu otsused võetakse vastu konsensuse alusel ja need on lepinguosaliste jaoks siduvad. Lepinguosalised võtavad kõnealuste otsuste rakendamiseks vajalikke meetmeid vastavalt oma siseriiklikele eeskirjadele.

3.Ilma et see piiraks ministrite nõukogu ülesandeid, mis on sätestatud Cotonou lepingu artiklis 15, on ühisnõukogu ülesanneteks:

1.Ühtki käesoleva lepingu sätet ega selle alusel sõlmitud kokkulepet ei tõlgendata selliselt, et see takistaks lepinguosalisi eristamast oma asjakohaste maksusätete kohaldamisel maksumaksjaid, kes ei ole ühesuguses olukorras, eeskätt oma elu- või asukoha poolest või selle koha poolest, kuhu nad on investeerinud oma kapitali.

j)on olulised selliste toodete soetamiseks või jaotamiseks, mida napib kas üldiselt või kohalikul tasandil, tingimusel, et sellised meetmed on kooskõlas põhimõttega, et lepinguosalistel ja SADC majanduspartnerluslepingu riikidel on õigus saada õiglane osa selliste toodete rahvusvahelistest varudest ja et meetmed, mis on vastuolus käesoleva lepingu muude sätetega, tühistatakse niipea, kui nende kehtestamise aluseks olnud asjaolud on lakanud olemast.

i)hõlmavad omamaiste materjalide ekspordi piiranguid, mida on vaja, et tagada nende omamaisele töötlevale tööstusele hädavajalik kogus neid materjale perioodidel, kui nende materjalide hinda siseturul hoitakse valitsuse stabilisatsiooniplaani osana alla maailmaturuhinna, tingimusel, et sellised piirangud ei toimi selle omamaise tootmisharu ekspordi suurendamiseks või kaitse tagamiseks ega ole vastuolus käesoleva lepingu diskrimineerimisvastaste sätetega, või

h)on kehtestatud kohustuste täitmiseks, mis tulenevad valitsustevahelisest tooraineleppest, mis vastab kriteeriumidele, mis on esitatud GATTi osalisriikidele ja mida need ei ole tagasi lükanud, või mis on ise esitatud lepinguosalistele ja mida need ei ole tagasi lükanud;

Ilma et see mõjutaks nõuet, et selliseid meetmeid ei kohaldata viisil, mis tooks kaasa meelevaldse või põhjendamatu diskrimineerimise samalaadsetes tingimustes olevate lepinguosaliste vahel või rahvusvahelise kaubanduse varjatud piirangud, ei tõlgendata ühtki käesoleva lepingu sätet nii, et see takistaks kumbagi lepinguosalist vastu võtmast või rakendamast meetmeid, mis:

2.Otsuses tuleb selgitada, millised on tuvastatud faktid, kuidas kohaldatakse käesoleva lepingu asjakohaseid sätteid ning millised on tehtud järelduste ja otsuste põhjendused. Kaubandus- ja arengukomitee teeb vahekohtu otsuse üldsusele kättesaadavaks, välja arvatud juhul, kui ta otsustab teisiti.

2.Lepinguosalised püüavad iga käesoleva osa kohase konkreetse menetluse puhul kokku leppida ühise töökeele. Kui lepinguosalised ei jõua ühises töökeeles kokkuleppele, korraldab kumbki lepinguosaline omal kulul kirjalike teadete ja suuliste istungite tõlkimise keelde, mille valib lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, välja arvatud juhul, kui see on kõnealuse lepinguosalise ametlik keel. EL võtab ühise töökeele valimisel arvesse tõlkimiskulude võimalikku mõju SADC majanduspartnerluslepingu riikidele.

Vahekohus võib lepinguosalise taotlusel või omal algatusel hankida teavet mis tahes allikatest, mida ta peab vahekohtumenetluse jaoks sobivaks, kaasa arvatud vaidluse osapooltelt. Vahekohtul on õigus küsida ka asjaomaste ekspertide arvamust, kui ta peab seda vajalikuks. Huvitatud isikutel on õigus esitada vahekohtule amicus curiae kokkuvõtteid kooskõlas töökorraga. Kogu sel viisil saadud teave tuleb edastada lepinguosalistele, kes võivad esitada märkusi.

2.Kõik vahekohtu istungid on vastavalt töökorrale avalikud, välja arvatud juhul, kui vahekohus otsustab omal algatusel või lepinguosaliste taotlusel teisiti. Vahekohtu istung on kinnine, kui lepinguosaliste märkused või väited sisaldavad konfidentsiaalset teavet.

2.Kui lepinguosalised ei jõua kolmekümne (30) päeva jooksul pärast teate esitamist kokkuleppele teatatud meetme vastavuse osas käesoleva lepingu sätetele, taotleb kaebuse esitanud lepinguosaline algselt vahekohtult kirjalikult otsuse tegemist selles küsimuses. Sellisest taotlusest tuleb teavitada nii lepinguosalist, kelle vastu kaebus esitati, kui ka kaubandus- ja arengukomiteed. Vahekohus edastab oma otsuse lepinguosalistele ning kaubandus- ja arengukomiteele neljakümne viie (45) päeva jooksul pärast taotluse saamise kuupäeva. Kui vahekohus otsustab, et võetud meede ei ole käesoleva lepingu sätetega kooskõlas, peab ta otsustama, kas kaebuse esitanud lepinguosaline võib jätkata asjakohaste meetmete kohaldamist. Kui vahekohus otsustab, et otsuse täitmiseks võetud meede on käesoleva lepingu sätetega kooskõlas, lõpetatakse asjakohaste meetmete kohaldamine.

1.Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, peab teavitama kaebuse esitanud lepinguosalist ning kaubandus- ja arengukomiteed kõikidest meetmetest, mis ta on vahekohtu otsuse täitmiseks võtnud, ning taotlema, et kaebuse esitanud lepinguosaline lõpetaks asjakohaste meetmete kohaldamise.

6.Hüvitis või asjakohased meetmed on ajutised ja neid kohaldatakse üksnes seni, kuni käesoleva lepingu sätteid rikkuv meede on tühistatud või muudatuste abil kõnealuste sätetega kooskõlla viidud või kuni lepinguosalised on vaidluse lahendanud.

4.Kui EL ei teata vahekohtu otsuse täitmiseks võetavast meetmest mõistliku tähtaja jooksul, või kui vahekohus leiab, et meede, millest teatati vastavalt artikli 85 lõikele 1, ei ole kooskõlas kõnealuse lepinguosalise käesolevas lepingus sätestatud kohustustega ja kaebuse esitanud lepinguosaline tõendab, et nõuetekohaste meetmete võtmine kahjustaks oluliselt tema majandust, kaalub EL rahalise hüvitise andmist.

2.Kui lepinguosalised on eriarvamusel lõike 1 kohaselt teatatud mis tahes meetme kokkusobivuse osas käesoleva lepingu sätetega, võib kaebuse esitanud lepinguosaline kirjalikult taotleda, et algne vahekohus teeks selles küsimuses otsuse. Kõnealuses taotluses täpsustatakse, millise meetmega on tegemist, ja selgitatakse, kuidas selline meede on käesoleva lepingu sätetega vastuolus. Vahekohus teeb oma otsuse teatavaks üheksakümne (90) päeva jooksul pärast taotluse saamise kuupäeva. Kiireloomulistel juhtudel, sealhulgas seoses kergesti riknevate või hooajakaupadega, teeb vahekohus oma otsuse teatavaks neljakümne viie (45) päeva jooksul pärast taotluse saamise kuupäeva.

2.Kiireloomulistel juhtudel, sealhulgas seoses kergesti riknevate või hooajakaupadega, teeb vahekohus kõik võimaliku, et teha oma otsus teatavaks üheksakümne (90) päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva. Kui tegemist on kiireloomulise juhtumiga, võib vahekohus teha eelotsuse kümne (10) päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist.

2.Vahekohtu moodustamise taotlus esitatakse kirjalikult lepinguosalisele, kelle vastu kaebus esitati, ja kaubandus- ja arengukomiteele. Kaebav lepinguosaline märgib oma taotluses ära, millised konkreetsed meetmed on kõne all, ning selgitab, mil viisil need meetmed rikuvad käesolevat lepingut.

3.Konsultatsioonid toimuvad neljakümne (40) päeva jooksul pärast taotluse saamise kuupäeva. Konsultatsioonid loetakse lõppenuks kuuekümnendal (60.) päeval pärast taotluse saamise kuupäeva, välja arvatud juhul, kui lepinguosalised on nõus konsultatsioone jätkama. Konsultatsioonide käigus avaldatud teave on konfidentsiaalne.

3.Kui lõigetes 1 ja 2 osutatud läbirääkimistest tuleneva mis tahes kokkuleppe tulemused ei sobi kokku tulevase SADC piirkondliku investeerimisalase raamistikuga, püüavad lepinguosalised ühiselt kohandada käesolevat lepingut selliselt, et see oleks kooskõlas nimetatud piirkondliku raamistikuga ning et sellisest kohandusest oleks pooltele kasu.

5.Kui lõigetes 1 ja 4 osutatud läbirääkimistest tuleneva mis tahes kokkuleppe tulemused ei sobi kokku tulevase SADC piirkondliku teenuskaubanduse raamistikuga, püüavad lepinguosalised kohandada käesolevat lepingut selliselt, et see oleks kooskõlas nimetatud piirkondliku raamistikuga ning et sellisest kohandusest oleks pooltele kasu.

3.EL ja osalevad SADC majanduspartnerluslepingu riigid nõustuvad tegema koostööd, et tugevdada osalevate SADC majanduspartnerluslepingu riikide õigusraamistikku ning toetada läbirääkimistest tulenevate kohustuste rakendamist kooskõlas artikli 13 lõikega 5. Lepinguosalised tunnistavad, et kaubandusalase suutlikkuse suurendamine kooskõlas artikli 13 lõikega 8 toetab majandustegevuse arengut.

1.Lepinguosalised võivad pidada läbirääkimisi teenuskaubanduse küsimustes, et laiendada käesoleva lepingu reguleerimisala. Sellega seoses on Botswana, Lesotho, Mosambiik ja Svaasimaa (edaspidi „osalevad SADC majanduspartnerluslepingu riigid”) ühelt poolt ning EL teiselt poolt alustanud läbirääkimisi teenuskaubanduse üle ning jätkavaid neid.

Kui ühel või mitmel ELi liikmesriigil või SADC majanduspartnerluslepingu riigil on tõsiseid maksebilansiraskusi või väliseid finantsraskusi või kui neid ähvardavad sellised raskused, võib see riik olenevalt asjaoludest võtta WTO asutamislepinguga ja Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirjaga ettenähtud tingimuste kohaselt piiravaid meetmeid, mis on piiratud kestusega ja mis ei ole ulatuslikumad, kui on hädavajalik maksebilansi olukorra parandamiseks. Lepinguosaline, kes sellised meetmed võtab või neid säilitab, teavitab sellest viivitamata teist lepinguosalist ja esitab kõnealuste meetmete lõpetamise ajakava niipea kui võimalik..

1.Kui erandlike asjaolude korral lepinguosaliste vahelised maksed ja kapitali liikumine tekitab või ähvardab tekitada tõsiseid raskusi ühe või mitme SADC majanduspartnerluslepingu riigi või ühe või mitme Euroopa Liidu liikmesriigi rahapoliitika ja vahetuskursipoliitika toimimises, võib EL või asjaomane SADC majanduspartnerluslepingu riik võtta maksete ja kapitali liikumise suhtes kõige rohkem kuueks (6) kuuks kaitsemeetmed, kui need on tingimata vajalikud.

vi)riskianalüüsi, ühtlustamise, vastavuse tagamise, katsete, sertifitseerimise, jääkide seire, jälgitavuse ja akrediteerimisega seotud suutlikkuse arendamine, sealhulgas laboratooriumide ja muude seadmete täiendamine või kasutusele võtmine, et aidata SADC majanduspartnerluslepingu riikidel järgida rahvusvahelisi standardeid. Sellega seoses tunnistavad lepinguosalised piirkondliku koostöö tugevdamise olulisust ja vajadust võtta arvesse prioriteetseid tooteid ja valdkondi, mis on kindlaks määratud kooskõlas käesoleva peatükiga, ning

Kui üks lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline on võtnud meetmeid, mis tõenäoliselt mõjutavad või on mõjutanud juurdepääsu tema turule, peetakse nõuetekohaseid arutelusid, et vältida tarbetuid viivitusi ja leida sobiv lahendus kooskõlas WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepinguga. Sellega seoses teatavad lepinguosalised üksteisele sanitaar- ja fütosanitaarküsimustes pädevate kontaktpunktide nimed ja aadressid, et hõlbustada suhtlemist ja teabevahetust.

d)esitab soovitusi käesoleva peatüki muutmise kohta, kui see on vajalik ja asjakohane;

1.Lepinguosalised lepivad kokku, et nad loovad varase hoiatamise süsteemi, et tagada SADC majanduspartnerluslepingu riikide eelnev teavitamine ELi uutest sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetest, mis võivad mõjutada SADC majanduspartnerluslepingu riikide eksporti ELi. Vajaduse korral põhineb kõnealune süsteem olemasolevatel mehhanismidel.

b)teevad koostööd, et tugevdada piirkondlikku integratsiooni ja eelkõige SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelist koostööd sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega seotud küsimustes ning lahendada kõnealustest meetmetest tulenevaid probleeme, mis on seotud kokkulepitud prioriteetsete toodete ja valdkondadega, mis on loetletud VI lisas, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse piirkondlikku integratsiooni;

a)lihtsustavad kaubandust ja investeeringuid SADC majanduspartnerluse lepingu riikides ja lepinguosaliste vahel, tagades samal ajal, et vastuvõetud meetmeid kohaldatakse ainult sellises ulatuses, mis on vajalik inimeste, loomade ja taimede tervise ning elu kaitseks kooskõlas WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu sätetega;

d)esitab soovitusi käesoleva peatüki muutmise kohta, kui see on vajalik ja asjakohane, ning

Lepinguosalised lepivad kokku, et nad teevad kindlaks ja rakendavad neid WTO tehniliste kaubandustõkete lepingu toetatavaid mehhanisme, mis on teatavate esmatähtsate probleemide lahendamiseks või teatavate eelisvaldkondade jaoks kõige sobivamad. Sellised mehhanismid võivad hõlmata järgmist:

3.Lepinguosalised lepivad kokku, et nad loovad varase hoiatamise mehhanismi, et tagada SADC majanduspartnerluslepingu riikide eelnev teavitamine ELi uutest meetmetest, mis võivad mõjutada SADC majanduspartnerluslepingu riikide eksporti ELi. Lepinguosalised kasutavad optimaalselt olemasolevaid mehhanisme ning väldivad ühe-või mitmepoolsete mehhanismide põhjendamatut dubleerimist.

Lepinguosalised nõustuvad, et tehniliste kaubandustõketega tegelevate riiklike ja piirkondlike asutuste vaheline koostöö nii era- kui ka avalikus sektoris on oluline kaubanduse lihtsustamiseks asjaomases piirkonnas ja lepinguosaliste vahel ning ka piirkondliku integratsiooni jaoks üldiselt, ja kohustuvad tegema koostööd selle nimel.

2.Võttes arvesse vajadust suurendada SADC majanduspartnerluslepingu riikide suutlikkust tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise valdkonnas ning ilma et see piiraks nende õigusi ja kohustusi Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames, võimaldatakse SADC majanduspartnerluslepingu riikidele artiklites 27, 43, 44 ja 45 osutatud nõuete täitmiseks kaheksa (8) aasta pikkune üleminekuperiood, kui käesoleva lepingu jõustumise ajal ilmneb, et nende suutlikkust on vaja suurendada.

2.Ilma et see piiraks seaduslikku tollikontrolli, võimaldavad lepinguosalised transiidi puhul vähemalt sama soodsat kohtlemist kui omamaiste kaupade, ekspordi ja impordi ning nende liikumise puhul.

k)eeskirjade kohaldamisel, mis tagavad, et karistused väiksemate tollieeskirjade või protseduurinõuete rikkumiste eest on proportsionaalsed ning nende rakendamine ei põhjusta liigseid viivitusi tollivormistuses;

g)vajadusel mitte diskrimineerida impordi, ekspordi ja transiitkaupade suhtes kohaldatavate nõuete ja protseduuride alusel, kuigi on lubatav, et saadetisi võidakse vastavalt riskianalüüsi objektiivsetele kriteeriumidele kohelda erinevalt;

2.Lepinguosalised valmistavad ette ja teevad tihedamat koostööd Maailma Tolliorganisatsiooni 2005. aasta maailmakaubanduse tagamise ja lihtsustamise standardite raamistiku rakendamisel. Kõnealune koostöö hõlmab algatusi, mille eesmärk on saavutada volitatud ettevõtja staatuse vastastikune tunnustamine ja eelteabe vahetamine, et turvalisuse tagamise eesmärgil oleks võimalik riske tõhusalt hinnata ja juhtida.

c)tagada, et õiguspäraseid avaliku poliitika eesmärke, sealhulgas neid, mis on seotud turvalisuse tagamise ja pettuste vältimisega tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise valdkonnas, ei kahjustata ning

8.Lepinguosalised tunnistavad, et maksimumhinna kontrolli meetmed, isegi kui need on kooskõlas käesoleva artikli muude sätetega, võivad kahjustada importtooteid tarniva lepinguosalise huve. Seepärast võtavad selliseid meetmeid kohaldavad lepinguosalised arvesse eksportiva lepinguosalise huve, et sellist kahjustavat mõju võimalikult suurel määral ära hoida.

4.Lepinguosalised ei kehtesta ega säilita ühtki riigisisest koguselist eeskirja, mis on seotud toodete segamise, töötlemise või kasutamisega konkreetsetes kogustes või suhetes ja milles otseselt või kaudselt nõutakse, et asjakohase eeskirjaga reguleeritava toote konkreetne kogus või proportsionaalne osa peab olema pärit omamaistest allikatest. Lisaks sellele ei kohalda lepinguosalised riigisiseseid koguselisi piiranguid muul sellisel viisil, mis on vastuolus lõikes 1 esitatud põhimõtetega.

2.Teise lepinguosalise territooriumilt pärit importtoodete suhtes ei kohaldata otseselt ega kaudselt riigisiseseid makse ega muid riigilõive kui need, mida kohaldatakse otseselt või kaudselt samasuguste omamaiste toodete suhtes. Lisaks sellele ei kohalda lepinguosalised riigisiseseid makse ega muid riigilõive imporditud või omamaiste toodete suhtes muul sellisel viisil, mis on vastuolus lõikes 1 esitatud põhimõtetega.

1.Lepinguosalised tunnistavad, et riigisiseseid makse ja muid riigilõive ning toodete riigisisest müüki, müügiks pakkumist, ostu, vedu, turustamist või kasutamist käsitlevaid õigusnorme ja nõudeid, samuti riigisiseseid koguselisi eeskirju, mis on seotud toodete segamise, töötlemise või kasutamisega konkreetsetes kogustes või suhetes, ei tohiks kohaldada imporditud või omamaiste toodete suhtes viisil, mis võimaldaks samasuguse omamaise toodangu kaitsmist.

5.Kriitilises olukorras, kus viivitamine võib põhjustada kahju, mida on raske korvata, võib asjaomane SADC majanduspartnerluslepingu riik võtta ajutiselt lõikes 1 sätestatud meetmeid ilma lõikes 4 sätestatud nõudeid täitmata. Selliseid meetmeid võib võtta maksimaalselt kahesaja (200) päeva jooksul. Iga sellise ajutise meetme kestus tuleb arvestada lõikes 3 osutatud perioodi osaks. Selliste ajutiste meetmete rakendamisel tuleb arvestada kõikide asjaomaste lepinguosaliste huve. Asjaomane importiv SADC majanduspartnerluslepingu riik teavitab ELi ja edastab küsimuse viivitamata kaubandus- ja arengukomiteele, et viimane saaks seda ajutist meedet uurida.

a)kui SADC majanduspartnerluslepingu riik on seisukohal, et esineb lõikes 1 nimetatud olukord, edastab ta küsimuse viivitamata kaubandus- ja arengukomiteele uurimiseks. Asjaomane SADC majanduspartnerluslepingu riik esitab kaubandus- ja arengukomiteele kogu asjakohase teabe, mis on vajalik olukorra põhjalikuks hindamiseks;

2.Kui lõike 1 tingimustele vastavad kaitsemeetmed võtab SADC majanduspartnerluslepingu riik, mis on ka SACU liikmesriik, kogub täiendavaid tollimakse üksnes see SADC majanduspartnerluslepingu riik, kes kõnealust sätet kasutab.

1.Olenemata artiklist 34, võivad BLNS riigid ajutiselt peatada tollimaksumäära täiendava vähendamise või suurendada tollimaksumäära tasemeni, mis ei ületa kohaldatavat enamsoodustusrežiimi tollimaksumäära, kui EList pärit toodet imporditakse tollimaksude vähendamise tulemusena tema territooriumile sellistes suurenevates kogustes ja sellistel tingimustel, et see ähvardab noore tootmisharu loomist või tekitab või ähvardab tekitada häireid sarnaseid või otseselt konkureerivaid tooteid tootvas noores tootmisharus.

5.Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, alustavad asjaomane BLNS riik ja EL ükskõik kumma lepinguosalise taotlusel konsultatsioone kaitsemeetme üle.

4.Kolmkümmend (30) päeva enne kaitsemeetme kohaldamist teatab asjaomane BLNS riik sellest kirjalikult ELile. Pärast teatamist on asjaomasel BLNS riigil kuuskümmend (60) päeva, et esitada kogu asjakohane teave meetme kohta.

2.Olenemata artiklist 34, kui see on vajalik toiduainete või muude toodete üldise või kohaliku puuduse vältimiseks või leevendamiseks, et tagada SADC majanduspartnerluslepingu riigi toiduainetega kindlustatus ning kui selline olukord põhjustab või võib tõenäoliselt põhjustada suuri raskusi asjaomasele riigile, võib kõnealune SADC majanduspartnerluslepingu riik võtta kaitsemeetmeid kooskõlas artikli 34 lõike 7 punktides b–d ja lõigetes 8 ja 9 sätestatud menetlusega. Meede vaadatakse vähemalt korra aastas läbi ning tühistatakse niipea, kui selle vastuvõtmise tinginud asjaolud kaovad.

1.Lepinguosalised tunnistavad, et lepinguosaliste vaheliste kaubandustõkete eemaldamine, nagu nähakse ette käesolevas lepingus, võib tekitada SADC majanduspartnerluslepingu riikide põllumajandus- ja toidusektori tootjatele märkimisväärseid probleeme ning lepivad kokku, et peavad üksteisega nendes küsimustes nõu.

d)käesoleva artikli kohaste kaitsemeetmete valimisel tuleb eelistada käesoleva lepingu toimimist kõige vähem häirivaid meetmeid. Kui käesoleva lepingu jõustumise kuupäevale vahetult eelnenud päeval kehtinud enamsoodustusrežiimi tollimaksumäär on madalam kui meetme võtmise ajal kehtiv enamsoodustusrežiimi tollimaksumäär, võivad vastavalt lõike 3 punkti b sätetele kohaldatavad meetmed ületada käesoleva lepingu jõustumise kuupäevale vahetult eelnenud päeval kehtinud enamsoodustusrežiimi tollimaksumäära. Sellisel juhul peab olenevalt asjaoludest kas lepinguosaline või SACU kooskõlas punktiga c esitama kaubandus- ja arengukomiteele asjakohase teabe, mis näitab, et tollimaksu suurendamine käesoleva lepingu jõustumise ajal kehtinud enamsoodustusrežiimi tollimaksumäära tasemeni ei ole piisav ning et seda määra ületav meede on vajalik lõikes 2 määratletud tõsise kahju või häirete kõrvaldamiseks või vältimiseks;

a)kui lepinguosaline või SACU on seisukohal, et esineb üks lõike 2 punktides a–c, lõikes 4 ja/või lõikes 5 nimetatud olukord, edastab ta küsimuse viivitamata kaubandus- ja arengukomiteele uurimiseks;

5.Ilma et see piiraks lõigete 1–3 kohaldamist, kui EList pärit mis tahes toodet imporditakse sellistes suurenevates kogustes ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada SADC majanduspartnerluslepingu riigis või SACUs lõike 2 punktides a–c osutatud olukorra, võib asjaomane SADC majanduspartnerluslepingu riik või SACU võtta oma territooriumi piires järelevalve- või kaitsemeetmeid lõigetes 6–8 sätestatud korras.

4.Ilma et see piiraks lõigete 1–3 kohaldamist, kui SADC majanduspartnerluslepingu riikidest pärit mis tahes toodet imporditakse sellistes suurenevates kogustes ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada samasuguses või otseselt konkureerivas tootmisvaldkonnas ühes või mitmes ELi äärepoolseimas piirkonnas lõike 2 punktides a–c osutatud olukorra, võib EL võtta asjaomases piirkonnas või asjaomastes piirkondades järelevalve- või kaitsemeetmeid lõigetes 6–8 sätestatud korras.

Need kaitsemeetmed ei tohi olla ulatuslikumad, kui on vaja tõsise kahju või häirete kõrvaldamiseks või vältimiseks.

2.Lõikes 1 nimetatud kaitsemeetmeid võib rakendada, kui lepinguosalise käesolevast lepingust tulenevate kohustuste, sh tariifsete soodustuste tulemusena imporditakse ühe lepinguosalise territooriumilt pärit toodet teise lepinguosalise või SACU territooriumile sellistes suurenevates kogustes ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada:

c)käesolevas artiklis sätestatud ajutist peatamist kohaldatakse vaid siis, kui see on vajalik asjaomase lepinguosalise finantshuvide kaitsmiseks. See ei kesta kauem kui kuus (6) kuud ja seda tähtaega võib pikendada pärast seda, kui kaubandus- ja arengukomitee on küsimuse uuesti läbi vaadanud. Kaubandus- ja arengukomiteed teavitatakse ajutisest peatamisest viivitamata pärast selle vastuvõtmist. Kaubandus- ja arengukomitees peetakse korrapäraseid konsultatsioone ajutise peatamise teemal, et lõpetada ajutine peatamine niipea, kui selle kohaldamise tinginud asjaolud on kõrvaldatud.

a)lepinguosaline, kes on objektiivse teabe põhjal avastanud halduskoostööst hoidumise ja/või eeskirjade eiramise või pettuse, teavitab sellest viivitamata kaubandus- ja arengukomiteed ja esitab komiteele asjaomase objektiivse teabe ning alustab kaubandus- ja arengukomitees kogu asjakohase teabe (sh teave suutlikkuse ja/või struktuursete piirangute kohta) ja objektiivselt kindlaks tehtud asjaolude põhjal konsultatsioone, et leida mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus;

5.Kui lepinguosaline on objektiivse teabe alusel tuvastanud, et on hoidutud halduskoostööst ja/või et on toimunud eeskirjade eiramine või pettus, võib asjaomane lepinguosaline kooskõlas käesoleva artikliga peatada erandlikel asjaoludel ajutiselt sooduskohtlemise asjaomase toote või asjaomaste toodete ja nende päritolu puhul.

3.Käesoleva artikli kohaldamisel ja ilma et see piiraks protokolli nr 2 artikli 9 rakendamist, tähendab halduskoostööst hoidumine muu hulgas järgmist:

1.Lepinguosalised nõustuvad, et halduskoostöö on käesoleva peatüki kohaselt võimaldatud sooduskohtlemise rakendamiseks ja kontrollimiseks äärmiselt oluline, ning rõhutavad oma püüdu võidelda eeskirjade eiramise ja pettuse vastu tolli- ja sellega seotud küsimustes.

3.Lepinguosalised nõustuvad tegema koostööd, et aidata kaasa kaubaringlusele ja tolliprotseduuride lihtsustamisele SADC majanduspartnerluslepingu riikides, nagu on ette nähtud artikli 13 lõikes 2.

2.SADC majanduspartnerluslepingu riiki, mis on ka SACU liikmesriik, importimisel tasutud tollimaksud tagastatakse täielikult, kui kaubad reeksporditakse SADC majanduspartnerluslepingu riigi tolliterritooriumilt, kuhu need esimesena imporditi, SADC majanduspartnerluslepingu riiki, mis ei ole SACU liikmesriik. Kõnealuste toodete suhtes kohaldatakse seejärel selle riigi tollimaksu, kus neid tarbitakse. Kuni käesolevas lõikes nimetatud menetlusi käsitleva kokkuleppe sõlmimiseni SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahel kohaldatakse käesolevat lõiget kooskõlas kehtivate tollialaste õigusaktide ja menetlustega.

8.Erandina lõikest 2, kui SACU või mõni SADC majanduspartnerluslepingu vähim arenenud riik sõlmib suure kaubanduspartneriga sooduskaubanduslepingu, millega SACU või asjaomane SADC majanduspartnerluslepingu vähim arenenud riik tagab suurele kaubanduspartnerile soodsama kohtlemise kui see, mida pakutakse ELile käesoleva lepingu alusel, alustavad SACU või asjaomane SADC majanduspartnerluslepingu vähim arenenud riik ja EL konsultatsioone, et otsustada, kas ja kuidas laiendada kõnealusest sooduskaubanduslepingust tulenevat soodsamat kohtlemist ELile. Ühisnõukogu võib vastu võtta ettepanekuid käesoleva lepingu sätete muutmiseks kooskõlas artikliga 117.

7.Erandina lõikest 1, kui EL sõlmib pärast käesolevale lepingule allakirjutamist kolmanda osapoolega sooduskaubanduslepingu, mis tagab kolmandale osapoolele soodsama kohtlemise kui see, mida EL pakub käesoleva lepingu alusel Lõuna-Aafrikale, alustavad EL ja Lõuna-Aafrika konsultatsioone, et otsustada, kas ja kuidas laiendada kõnealusest sooduskaubanduslepingust tulenevat soodsamat kohtlemist Lõuna-Aafrikale. Ühisnõukogu võib vastu võtta ettepanekuid käesoleva lepingu sätete muutmiseks kooskõlas artikliga 117.

5.Käesoleva artikli sätted ei tõlgendata nii, nagu kohustaks need ELi või SADC majanduspartnerluslepingu riiki laiendama vastastikku sooduskohtlemist, mida kohaldatakse seetõttu, et EL või SADC majanduspartnerluslepingu riik on käesolevale lepingule alla kirjutamise kuupäeval kolmanda osapoolega sõlmitud sooduskaubanduslepingu osaline.

4.Erandina lõikest 2, kui SADC majanduspartnerluslepingu riik tõendab, et suure kaubanduspartneriga sõlmitud sooduskaubanduslepingu tulemusena on talle tagatud üldiselt oluliselt soodsam kohtlemine kui see, mida EL pakub, alustavad lepinguosalised konsultatsioone ja otsustavad ühiselt, kuidas lõike 2 sätteid kõige paremini kohaldada.

3.Käesoleva artikli sätteid laiendatakse tasudele ja lõivudele, mille valitsusasutused on seoses impordi ja ekspordiga kehtestanud, sh nendele, mis on seotud:

2.Ilma et see piiraks artikli 30 kohaldamist, ei või ükski lepinguosaline määrata rangeid karistusi väiksemate tollieeskirjade või protseduurinõuete rikkumiste eest. Eelkõige ei tohi mis tahes ärajätmise või vea eest tollidokumentides, kui see ärajätmine või viga on lihtsalt parandatav ning ei ole ilmselt tingitud petmiskavatsusest või raskest hooletusest, määrata hoiatusest rangemat karistust.

9.Kui pärast nende meetmete võtmist ei jõuta kolmekümne (30) päeva jooksul lahenduseni, võib asjaomane SADC majanduspartnerluslepingu riik rakendada tõhusaid meetmeid kõrvalehoidmise vältimiseks tingimusel, et nimetatud meetmed piiravad kaubandust võimalikult vähe ning et neid ei kohaldata ettevõtjate suhtes, kes on tõendanud, et nad ei ole kõrvalehoidmises osalenud. Alternatiivne võimalus oleks kehtestada eksporditollimaksud tagasiulatuvalt nende saadetiste suhtes, mis on EList ühte või mitmesse kolmandasse riiki reeksporditud.

8.Kui SADC majanduspartnerluslepingu riigil on pärast seda, kui selliste avalduste kohast süsteemi on kasutatud vähemalt üheksakümne (90) päeva jooksul, endiselt põhjendatult alust arvata, et sellise toote saadetis, mille suhtes ei kohaldata eksporditollimakse lõigete 1, 3 ja 4 alusel, on EList reeksporditud või on ELi jõudmata ümber suunatud ühte või mitmesse kolmandasse riiki, võib asjaomane SADC majanduspartnerluslepingu riik teavitada kaubandus- ja arengukomiteed oma kahtluse põhjustest.

6.Kui SADC majanduspartnerluslepingu riigil on põhjendatult alust arvata, et sellise toote saadetis, mille suhtes ei kohaldata eksporditollimakse lõigete 1, 3 ja 4 alusel, on EList reeksporditud või on ELi jõudmata ümber suunatud ühte või mitmesse kolmandasse riiki, võib kõnealune SADC majanduspartnerluslepingu riik tõstatada selle küsimuse kaubandus- ja arengukomitees.

3.Erandlikel asjaoludel, kui SADC majanduspartnerluslepingu riigid suudavad tõendada tootmise arendamise vajadust, võivad need SADC majanduspartnerluslepingu riigid kehtestada piiratud arvu toodete ELi suunduva ekspordi suhtes või sellega seotud ajutised eksporditollimaksud või muud maksud. SADC majanduspartnerluslepingu riik, kes soovib selliseid ajutisi tollimakse või muid makse kehtestada, teavitab ELi sellisest maksust ja esitab kogu asjakohase teabe ja põhjendused ning konsulteerib ELiga viimase taotluse korral. Iga SADC majanduspartnerluslepingu riik võib selliseid ajutisi tollimakse või muid makse korraga kohaldada kokku kaheksa (8) toote suhtes, mis on määratletud HS6 tariifirea tasemel või maakide ja kontsentraatide puhul HS4 tariifirea tasemel, ning neid ei või kohaldada kauem kui kokku kaheteist (12) aasta jooksul. Seda ajavahemikku võib ELi nõusolekul sama toote suhtes pikendada või uuesti alustada.

2.Erandlikel asjaoludel, kui see on põhjendatud konkreetse maksutulu vajaduse, noorte tootmisharude kaitsmise või keskkonnakaitsega või kui see on vajalik toiduainete või muude toodete üldise või kohaliku puuduse vältimiseks või leevendamiseks, et tagada toiduainetega kindlustatus, võivad Botswana, Lesotho, Mosambiik, Namiibia ja Svaasimaa pärast ELiga konsulteerimist kehtestada piiratud arvu lisatoodete suhtes ajutised eksporditollimaksud või muud samaväärsed maksud.

8.Kui lepinguosaline mis tahes ajal pärast käesoleva lepingu jõustumist vähendab oma kohaldatavat enamsoodustusrežiimi tollimaksumäära, kohaldub selline vähendatud tollimaksumäär teise lepinguosalise suhtes nende tariifsete soodustuste osas, mida käesolevas lepingus väljendatakse kindlaksmääratud tollimaksumäärana, tingimusel, et see on madalam kui lepinguosalise tariifitabeli kohaselt arvutatud kindlaksmääratud tollimaksumäär.

5.Käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval esitab EL SACU sekretariaadile ja Mosambiigi tööstus-ja kaubandusministeeriumile loetelu oma tollimaksu baasmääradest, mille suhtes kehtivad käesolevas määruses sätestatud tariifi vähendamise kohustused. Käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval esitavad SACU ja Mosambiik Euroopa Komisjonile loetelu oma vastavatest tollimaksu baasmääradest, mille suhtes kehtivad käesolevas määruses sätestatud tariifi vähendamise kohustused. Pärast käesoleva lõikega ettenähtud loetelust teatamist avalikustab kumbki lepinguosaline need loetelud vastavalt oma riigisisestele menetlustele ühe kuu jooksul pärast teatiste vahetamist. Kaubandus- ja arengukomitee võtab vastavalt lepinguosaliste või SACU esitatud tollimaksu baasmäärade loetelud vastu oma esimesel istungil pärast loeteludest teatamist ja nende avalikustamist. I LISA II OSA ELi tariifitabelis loetletud tollimaksud ja III LISA II OSA Mosambiigi tariifitabelis loetletud tollimaksud on esitatud informatiivsel eesmärgil ega kujuta endast tollimaksu baasmäärasid lõike 3 tähenduses.

4.Kui tariifide vähendamise menetlus ei alga käesoleva lepingu jõustumisel, on tollimaksu baasmäär, mille suhtes kohaldatakse käesolevas lepingus sätestatud tariifi vähendamise kohustust, kas lõikes 3 nimetatud tollimaksumäär või asjaomase tariifi vähendamise kava alguskuupäeval kohaldatav enamsoodustusrežiimi tollimaksumäär, olenevalt sellest, kumb on madalam.

1.Tollimaks on mis tahes maks või lõiv, sealhulgas mis tahes kujul lisamaks või -lõiv, mis on kehtestatud kaupade impordi suhtes või sellega seoses, kuid see ei hõlma:

5.Kui lõigetes 3 ja 4 osutatud läbirääkimistest tuleneva mis tahes kokkuleppe tulemused ei sobi kokku tulevase SADC piirkondliku konkurentsialase raamistikuga, püüavad lepinguosalised ühiselt kohandada käesolevat lepingut selliselt, et see oleks kooskõlas nimetatud piirkondliku raamistikuga ning et sellisest kohandusest oleks pooltele kasu.

5.Kui lõigetes 3 ja 4 osutatud läbirääkimistest tuleneva mis tahes kokkuleppe tulemused ei sobi kokku tulevase SADC piirkondliku riigihangete raamistikuga, püüavad lepinguosalised ühiselt kohandada käesolevat lepingut selliselt, et see oleks kooskõlas nimetatud piirkondliku raamistikuga ning et sellisest kohandusest oleks pooltele kasu.

2.Lepinguosalised tunnistavad, et on oluline jätkuvalt avaldada oma seadused või teha üldsusele kättesaadavaks oma õigusnormid ja üldkohaldatavad haldusotsused ning kõik neis tehtavad muudatused laia levikuga ja avalikkusele pidevalt kättesaadavas ametlikus elektroonilises väljaandes või pabermeedias. Lepinguosalised on nõus, et on oluline vastata teineteise mõistlikele taotlustele saada teavet ja selgitusi eespool nimetatud küsimuste kohta.

1.Lepinguosalised tunnistavad läbipaistva riigihangete süsteemi tähtsust, et edendada majandusarengut ja industrialiseerimist. Lepinguosalised kinnitavad sellise koostöö tähtsust, mis suurendab vastastikust arusaamist teineteise vastavatest riigihangete süsteemidest. Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et peavad kinni võetud kohustusest tagada läbipaistvad ja prognoositavad riigihangete süsteemid kooskõlas oma siseriikliku õigusega.

8.Kui lõigetes 6 ja 7 osutatud läbirääkimistest tuleneva mis tahes kokkuleppe tulemused ei sobi kokku tulevase SADC piirkondliku intellektuaalomandi õiguste kaitse raamistikuga, püüavad lepinguosalised ühiselt kohandada käesolevat lepingut selliselt, et see oleks kooskõlas nimetatud piirkondliku raamistikuga ning et sellisest kohandusest oleks pooltele kasu.

4.Lepinguosalised on nõus, et on oluline vastata teineteise mõistlikele taotlustele saada teavet ja selgitusi geograafiliste tähiste ja intellektuaalomandi õigustega seotud küsimuste kohta. Ilma et see piiraks sellise koostöö üldist iseloomu, võivad lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel kaasata geograafiliste tähiste valdkonnas pädevaid rahvusvahelisi ja piirkondlikke organisatsioone.

3.Lepinguosalised tunnistavad, et tariifide vähendamine mõjutab eriti Lesotho maksutulusid ning on nõus, et artikli 12 kohaldamisel tuleb pöörata erilist tähelepanu Lesotho olukorrale.

8.Majanduspartnerluslepingu institutsioonilise suutlikkuse alal tehtava koostöö eesmärk on toetada majanduspartnerluslepingu rakendamiseks vajalikku institutsioonilist struktuuri ning arendada kaubandusläbirääkimiste pidamise ja kaubanduspoliitika rakendamise suutlikkust koostöös institutsiooniliste mehhanismidega, mis on välja töötatud SADC ja SACU lepingu alusel või asjaomastes SADC majanduspartnerlusriikides.

1.Käesoleva lepingu rakendamiseks ja võttes arvesse SADC majanduspartnerluslepingu riikide arengupoliitikat, lepivad lepinguosalised kokku, et kaubandus- ja majanduskoostöös on prioriteetsed käesolevas artiklis ja artiklis 14 loetletud valdkonnad.

6.Lepinguosalised nõustuvad, et arengu toetamiseks ette nähtud rahaliste vahendite suunamisel ja majanduspartnerluslepingu kaasmeetmete rakendamisel on asjakohasteks vahenditeks piirkondliku arengu rahastamise mehhanism, nagu majanduspartnerluslepingu fond. EL on valmis toetama piirkonna jõupingutusi sellise mehhanismi loomiseks. EL teeb sissemakse fondi eeldusel, et auditi tulemused on rahuldavad.

5.Lepinguosalised tunnistavad, et käesoleva lepingu rakendamiseks ja sellest täieliku kasu saamiseks on vaja piisavalt vahendeid. Lepinguosalised teevad koostööd, et võimaldada SADC majanduspartnerluslepingu riikidel kasutada muid rahastamisvahendeid ja toetada teisi doonorriike, kes soovivad toetada SADC majanduspartnerluslepingu riikide jõupingutusi käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks.

2.Lepinguosalised tunnistavad, et arengukoostöö on nendevahelise partnerluse oluline element ja käesoleva lepingu artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamise peamine vahend. Cotonou lepingus sätestatud piirkondliku majanduskoostöö ja integratsiooni saavutamise eesmärgil tehtavat koostööd arengu rahastamisel tehakse nii, et see toetab ja tugevdab jõupingutusi, mida SADC majanduspartnerluslepingu riigid teevad eesmärkide saavutamiseks ja käesolevast lepingust maksimaalse kasu saamiseks. Koostöö- ja tehnilise abi valdkonnad on käesolevas lepingus vastavalt kindlaks määratud. Koostööd tehakse käesoleva artikli sätete kohaselt. Sätete järgimist jälgitakse pidevalt ja need vaadatakse vajaduse korral läbi vastavalt artikli 116 sätetele.

1.Lepinguosalised tunnistavad, et käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks on oluline teha koostööd keskkonna- ja tööjõupoliitika kaubandusega seotud küsimustes.

1.Lepinguosalised tunnistavad rahvusvahelise keskkonnaalase juhtimise ja lepingute väärtust, kuna need on rahvusvahelise kogukonna vastus üleilmsetele või piirkondlikele keskkonnaprobleemidele, ja kõikidele inimväärse töö tagamist kui säästva arengu võtmetegurit kõigi riikide jaoks ning kui põhieesmärki rahvusvahelises koostöös.

2.Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma kohustust edendada rahvusvahelise kaubanduse arengut nii, et see aitaks saavutada säästva arengu kolme samba (majanduskasv, sotsiaalne areng ja keskkonnakaitse) eesmärke praeguste ja tulevaste inimpõlvede hüvanguks, ja püüavad tagada, et need eesmärgid integreeritakse nende kaubandussuhetesse ja et neid kajastatakse kõigil kõnealuste suhete tasandeil.

2.Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et SADC majanduspartnerluslepingu riikide piirkondlik ja allpiirkondlik integratsioon on oluline, et avada paremad majanduslikud võimalused, saavutada suurem poliitiline stabiilsus ja integreerida arengumaad tõhusamalt maailma majandusse.

1.Lepinguosalised tunnistavad, et piirkondlik integratsioon on nendevahelise partnerluse lahutamatu osa ja tõhus vahend lepingu eesmärkide saavutamiseks.

3.Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd, et rakendada käesolevat lepingut nii, et see oleks kooskõlas arengupoliitika ja piirkondlike integratsioonikavadega, milles SADC majanduspartnerluslepingu riigid osalevad või võivad osaleda.

KINNITADES, et lepinguosalised edendavad ja toetavad SADC majanduspartnerluslepingu riikide arengut, et saavutada aastatuhande arengueesmärgid;

--- Glarusi ürdijuust (tuntud nimetuse Schabziger all) – juust, mis on valmistatud kooritud piimast ja millele on lisatud peeneks hakitud maitsetaimi

-- Glarusi ürdijuust (tuntud nimetuse Schabziger all) juust, mis on valmistatud kooritud piimast ja millele on lisatud peeneks hakitud maitsetaimi

-- Kontideta eesveerandid, terved või tükeldatud kuni viieks tükiks, kusjuures iga eesveerand peab moodustama ühe ploki; komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid moodustavad kaks plokki, millest üks on terve või kuni viieks tükiks lõigatud eesveerand, teine on tagaveerand ilma sisefileeta, ühes tükis

--- terakatalüsaatorid, milles on kuni 10-mikromeetrise läbimõõduga teri massist vähemalt 90 % ning mis kujutavad endast oksiidide segu magneesiumsilikaatkandjal ja sisaldavad massist: - vähemalt 20 %, kuid mitte üle 35 % vaske ja - vähemalt 2 %, kuid mitte üle 3 % vismutit, ning mille suhteline näivtihedus on vähemalt 0,2, kuid mitte üle 1,0

-- Need, millel on ainult heliriba; negatiivfilmid; vahepositiivfilmid; kroonikafilmid

-- Need, millel on ainult heliriba; negatiivfilmid; vahepositiivfilmid

Valgustatud ja ilmutatud kinofilmid, heliribaga või heliribata või need, millel on ainult heliriba

- antiseerumid jm verefraktsioonid ning immunoloogilised tooted, modifitseeritud või mitte, k.a need, mis on saadud biotehnoloogiliste menetluste abil

Inimveri; ravi, profülaktika või diagnostika otstarbeks ettevalmistatud loomaveri; antiseerumid jm verefraktsioonid ning immunoloogilised tooted, modifitseeritud või mitte, k.a need, mis on saadud biotehnoloogiliste menetluste abil: vaktsiinid, toksiinid, mikroorganismide kultuurid (v.a pärmid) jms tooted

- aminohapped (v.a need, millel on hapnikku sisaldavaid funktsionaalrühmi enam kui ühest liigist) ja nende estrid; nende soolad

- aminoaldehüüdid, aminoketoonid ja aminokinoonid (v.a need, millel on hapnikku sisaldavaid funktsionaalrühmi enam kui ühest liigist); nende soolad

- aminonaftoolid ja muud aminofenoolid (v.a need, millel on hapnikku sisaldavaid funktsionaalrühmi enam kui ühest liigist) ning nende eetrid ja estrid; nende soolad

- aminoalkoholid (v.a need, millel on hapnikku sisaldavaid funktsionaalrühmi enam kui ühest liigist) ning nende eetrid ja estrid; nende soolad

---- kaltsiumhüdroksiid puhtusega 98 % ja rohkem kuivainest, kusjuures: - terakesi mõõtmetega üle 75 mikromeetri on kuni 1 % massist - terakesi mõõtmetega alla 1,3 mikromeetri on kuni 4 % massist

--- tärklisesisaldusega kuni 28 % massist ja need, mille läbitulek 0,2 mm läbimõõduga aukudega sõelast ei ületa 10 % massist, või need, mille sõelast läbitulnud osa kuivaine tuhasisaldus on vähemalt 1,5 % massist

-- tärklisesisaldusega kuni 28 % massist ja need, mille läbitulek 0,2 mm läbimõõduga aukudega sõelast ei ületa 10 % massist, või need, mille sõelast läbitulnud osa kuivaine tuhasisaldus on vähemalt 1,5 % massist

Puldid, paneelid, konsoolid, alused, jaotuskilbid jms, mille külge on monteeritud vähemalt kaks rubriigi 8535 või 8536 voolulülitus- või jaotusseadet, kaasa arvatud komplektid, milles on grupi 90 aparaate ja instrumente, ning arvjuhtimisseadmed, v.a rubriigi 8517 kommutatsiooniseadmed

---- mikroprotsessoripõhised seadmed, millel on modem Interneti-ühenduseks, interaktiivse infovahetuse funktsioon ja mis on võimelised vastu võtma televisioonisignaali (nn sidefunktsiooniga teleriboksid (set-top boxes), sh need, millel on salvestamis- või taasesitusfunktsiooni seade, tingimusel et säilivad sidefunktsiooniga teleriboksi põhiomadused)

---- mikroprotsessoripõhised seadmed, millel on modem Interneti-ühenduseks, interaktiivse infovahetuse funktsioon ja mis on võimelised vastu võtma televisioonisignaali (nn sidefunktsiooniga teleriboksid (set-top boxes), sh need, millel on salvestamis- või taasesitusfunktsiooni seade, tingimusel et säilivad sidefunktsiooniga teleriboksi põhiomadused)

Käesoleva tariifitabeli sätted on üldiselt väljendatud SACU ühise nomenklatuuri kohaselt, nagu need sisalduvad tolli- ja aktsiisitariifides, ja käesoleva tabeli sätete tõlgendamist, sealhulgas käesoleva tabeli alamrubriikide alla kuuluvaid tooteid, reguleerivad klassifitseerimise üldreeglid, SACU ühise nomenklatuuri üldised märkused ning jaotiste, alamrubriikide ja kaubagruppide märkused. Kui käesoleva tariifitabeli sätted on identsed SACU ühise nomenklatuuri vastavate sätetega, on käesoleva tabeli sätetel samasugune tähendus nagu SACU ühise nomenklatuuri vastavatel sätetel.

Taotletud tariifikvootide alla kuuluvatele toodetele tuleb lisada ingliskeelne sertifikaat või selle ametlik tõlge inglise keelde, mis kinnitab toote vastavust geograafilise tähise spetsifikaadile „mortadella bologna,” mis on valmistatud naturaalkestas ja mis pärineb ja on toodud Itaaliast.

i)[mortadella bologna] üleminekukategooriasse L* kuuluvate päritolustaatusega kaupade üldkogus, mida on alates käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäevast lubatud igal kalendriaastal tollimaksuvabalt sisse tuua, on järgmine:

h)[jäätis] üleminekukategooriasse K* kuuluvate päritolustaatusega kaupade üldkogus, mida on alates käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäevast lubatud igal kalendriaastal sisse tuua 50 %-lise tollimaksuga enamsoodustusrežiimi tollimaksumäärast, on järgmine:

g)[või ja muud piimarasvad] üleminekukategooriasse J* kuuluvate päritolustaatusega kaupade üldkogus, mida on alates käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäevast lubatud igal kalendriaastal sisse tuua, on järgmine:

f)[sealiha] üleminekukategooriasse I* kuuluvate päritolustaatusega kaupade üldkogus, mida on alates käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäevast lubatud igal kalendriaastal sisse tuua, on järgmine:

e)[teravilja baasil valmistatud toiduained] üleminekukategooriasse H* kuuluvate päritolustaatusega kaupade üldkogus, mida on alates käesoleva LISA lõikes 2 osutatud kuupäevast lubatud igal kalendriaastal sisse tuua 25 % tollimaksuga enamsoodustusrežiimi tollimaksumäärast, on järgmine:

d)[searasv] üleminekukategooriasse G* kuuluvate päritolustaatusega kaupade üldkogus, mida on alates käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäevast lubatud igal kalendriaastal tollimaksuvabalt sisse tuua, on järgmine:

Alates käesoleva LISA punktis 1 osutatud kuupäevast kuni käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäevani on erandina lubatud Lõuna-Aafrikasse sisse tuua selle tariifikvoodi alla kuuluvaid ja tariifiridadel 04061000, 04062000, 04064000 ja 04069099 klassifitseeritud kaupu kvoodi piires tollimaksuga, mis on 50 % enamsoodustusrežiimi tollimaksumäärast.

c)[juust] üleminekukategooriasse F* kuuluvate päritolustaatusega kaupade üldkogus, mida on alates käesoleva LISA punktis 1 osutatud kuupäevast lubatud igal kalendriaastal tollivabalt Lõuna-Aafrikasse sisse tuua, on järgmine:

b)[oder] üleminekukategooriasse E* kuuluvate päritolustaatusega kaupade üldkogus, mida on alates käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäevast lubatud igal kalendriaastal tollivabalt sisse tuua, on järgmine:

a)[nisu ja meslin] üleminekukategooriasse D* kuuluvate päritolustaatusega kaupade üldkogus, mida on alates käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäevast lubatud igal kalendriaastal tollivabalt sisse tuua, on järgmine:

11.Nende toodete tollimakse, mille import ületab käesolevas osas osutatud koguseid, kohaldatakse vastavalt sätetele, mis on A osa punktis 8 ette nähtud üleminekukategooria X puhul, olgugi et tooteid ei ole SACU tariifitabelis sellisena tähistatud.

a)SACU eraldab tariifikvoodid põhimõttel „kes ees, see mees” pärast seda, kui on kehtestatud tariifikvootide haldamise süsteem, mis võimaldab selliseid tariifikvoote hallata;

c)nende päritolustaatusega kaupade tollimaksud, mis on SACU tariifitabelis liigitatud üleminekukategooriasse PM40, on vastavalt allpool esitatud tariifitabelile tollimaksude järk-järgulisest vähendamisest tulenevad tollimaksud käesoleva LISA punktis 1 osutatud kuupäeval;

a)nende päritolustaatusega kaupade tollimaksud, mis on SACU tariifitabelis liigitatud üleminekukategooriasse AUTO18, kehtestatakse 18 %-lise väärtuselise tollimaksuna käesoleva LISA punktis 1 osutatud kuupäeval. Kui sellesse üleminekukategooriasse liigitatud EList pärit kaupadele kehtestatud SACU enamsoodustusrežiimi tollimaksud jäävad allapoole 25 %, vaadatakse see küsimus uuesti läbi;

d)nende päritolustaatusega kaupade tollimaksud, mis on SACU tariifitabelis liigitatud üleminekukategooriasse C*, kaotatakse järk-järgult vastavalt järgmistele sätetele:

5.Lisaks artikli 23 lõike 5 nõuetele teatab Lõuna-Aafrika käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval Euroopa Komisjonile tollimaksude loetelu, mida kohaldatakse päev enne käesoleva lepingu jõustumist EList pärit toodete suhtes, mis on liigitatud üleminekukategooriatesse B* ja C*. Pärast käesoleva punkti kohast teatamist avaldavad Lõuna-Aafrika ja SACU selle loetelu vastavalt oma menetlustele ühe kuu jooksul pärast teatamist. Kaubandus- ja arengukomitee võtab oma esimesel istungil pärast teatamist ja avaldamist vastu Lõuna-Aafrika esitatud kõnealuse loetelu.

4.Nurksulgudes esitatud üldised viited tootekategooriale A ja B osas on ainult näitlikustava iseloomuga. Toote määratlus iga üleminekukategooria jaoks on esitatud II OSA tariifitabelis.

2.Kui tähega tähistatud üleminekukategooria on lisaks tähistatud tärniga „*”, kohaldatakse EList pärit ja Botswanas, Lesothos, Namiibias, Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Svaasimaal tollivormistuseks esitatud toodete suhtes käesolevas LISAS kirjeldatud kontsessiooni või kontsessiooni osa alates kuupäevast, kui täidetud on nii artikli 113 lõike 5 kui ka lõike 6 tingimused.

1.Kui üleminekukategooria on tähistatud tähega, kohaldatakse EList pärit ja Botswanas, Lesothos, Namiibias, Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Svaasimaal tollivormistuseks esitatud toodete suhtes käesolevas LISAS kirjeldatud kontsessiooni või kontsessiooni osa alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast artikli 113 lõike 2 tähenduses või selle lepingu ajutise kohaldamise kuupäevast artikli 113 lõike 4 tähenduses, olenevalt sellest, kumb on varasem.

Käesoleva tariifitabeli sätteid on üldiselt väljendatud CNi kohaselt ja käesoleva tabeli sätete tõlgendamist, sealhulgas käesoleva tabeli alamrubriikide alla kuuluvaid tooteid, reguleerivad CNi üldised märkused ning jaotiste ja kaubagruppide märkused. Kui käesoleva tabeli sätted on identsed CNi vastavate sätetega, on käesoleva tabeli sätetel samasugune tähendus kui CNi vastavatel sätetel.

p) [etanool] Üleminekukategooriasse F* kuuluvate päritolustaatusega toodete üldkogus, mida on alates käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäevast lubatud igal kalendriaastal tollivabalt sisse tuua, on järgmine:

Ilma et see piiraks käesoleva LISA punkti 11 kohaldamist võib läbi vaadata nii veinikvoodi A ja B kogused kui ka kuupäeva, millest alates võib veinikoodi A alusel importida veini mis tahes suurusega nõus.

Kui käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäev on enne sama kalendriaasta 31. augustit, jagatakse eespool nimetatud tariifikvoot veinikvoodi A ja B vahel samas suhtes, nagu see on esitatud eespool toodud tabelis aasta 1 kohta (70:30) kuni sama aasta 31. augustini. Alates selle aasta 1. septembrist võib kuni selle aasta lõpuni importida veinikvoodi A raames tooteid mis tahes suurusega nõus.

b)110 miljonit liitrit, mida on vähendatud kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu selle aasta tariifikvootide koguse võrra ning seda vahet on vähendatud proportsionaalselt kalendriaasta lõpuni jäävate päevade arvuga.

Üleminekukategooriasse S ja S* kuuluvate selliste päritolustaatusega toodete (välja arvatud tollimaksuvabad veinid) üldkogus, mida on alates käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäevast lubatud igal kalendriaastal tollivabalt sisse tuua, on järgmine:

Üleminekukategooriasse S kuuluvate selliste päritolustaatusega kaupade (välja arvatud tollimaksuvabad veinid) üldkogus, mille alkoholisisaldus ei ületa 15 % mahust, ning mida on alates käesoleva LISA punktis 1 osutatud kuupäevast kuni käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäevani lubatud igal kalendriaastal tollivabalt sisse tuua, on järgmine:

n)[aktiivpärm] Üleminekukategooriasse R* kuuluvate päritolustaatusega toodete üldkogus, mida on alates käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäevast lubatud igal kalendriaastal tollivabalt sisse tuua, on järgmine:

Kui käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäev jääb sama kalendriaasta 1. jaanuari ja 31. detsembri vahelisse ajavahemikku, on selle kalendriaasta lõpuni kohaldatav tariifikvoodi kogus käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäevale vastaval aastal 47 % eespool toodud tabelis esitatud üldkogusest, mida vähendatakse nende ülejäänud kaupade koguse võrra, mis on kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu ning käesoleva lepinguga ette nähtud tariifikvootide raames imporditud alates selle kalendriaasta 1. jaanuarist kuni käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäevani.

sellesse üleminekukategooriasse kuuluvate ülejäänud päritolustaatusega toodete üldkogus, mida on lubatud igal kalendriaastal sisse tuua tollimaksuga, mis moodustab 50 % enamsoodustusrežiimi tollimaksumäärast, on 47 % eespool toodud tabelis esitatud üldkogusest käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäevale vastaval aastal.

m)[õunamahl ja ananassimahl] Üleminekukategooriasse Q* kuuluvate päritolustaatusega toodete üldkogus, mida on alates käesoleva LISA punktis 1 osutatud kuupäevast kuni käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäevani lubatud igal kalendriaastal sisse tuua tollimaksuga, mis moodustab 50 % enamsoodustusrežiimi tollimaksumäärast, on järgmine:

l)[külmutatud apelsinimahl] Üleminekukategooriasse P* kuuluvate päritolustaatusega toodete üldkogus, mida on alates käesoleva LISA punktis 1 osutatud kuupäevast lubatud igal kalendriaastal sisse tuua tollimaksuga, mis moodustab 50 % enamsoodustusrežiimi tollimaksumäärast, on järgmine:

k)[troopiliste puuviljade konservid] Üleminekukategooriasse O* kuuluvate päritolustaatusega toodete üldkogus, mida on alates käesoleva LISA punktis 1 osutatud kuupäevast lubatud igal kalendriaastal sisse tuua tollimaksuga, mis moodustab 50 % enamsoodustusrežiimi tollimaksumäärast, on järgmine:

Kui käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäev jääb sama kalendriaasta 1. jaanuari ja 31. detsembri vahelisse ajavahemikku, on selle kalendriaasta lõpuni kohaldatav tariifikvoodi kogus 57 156 tonni, mida vähendatakse koguse võrra, mis on kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu ning käesoleva lepinguga ette nähtud tariifikvootide raames imporditud alates selle kalendriaasta 1. jaanuarist kuni käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäevani.

sellesse üleminekukategooriasse kuuluvate päritolustaatusega toodete üldkogus, mida on lubatud igal kalendriaastal sisse tuua, on järgmine:

j)[puuviljakonservid, välja arvatud troopiliste puuviljade konservid] Üleminekukategooriasse N* kuuluvate päritolustaatusega toodete üldkogus, mida on alates käesoleva LISA punktis 1 osutatud kuupäevast kuni käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäevani lubatud igal kalendriaastal sisse tuua tollimaksuga, mis moodustab 50 % enamsoodustusrežiimi tollimaksumäärast, on järgmine:

i)[tsitrusviljadest džemmid] Üleminekukategooriasse M* kuuluvate päritolustaatusega toodete üldkogus, mida on alates käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäevast lubatud igal kalendriaastal sisse tuua tollimaksuga, mis moodustab 50 % enamsoodustusrežiimi tollimaksumäärast, on järgmine:

h) [valge kristalne pulber] Üleminekukategooriasse L* kuuluvate päritolustaatusega toodete üldkogus, mida on alates käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäevast lubatud igal kalendriaastal tollivabalt sisse tuua, on järgmine:

g) [suhkur] Üleminekukategooriasse K* kuuluvate päritolustaatusega toodete üldkogused, mida on alates käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäevast lubatud igal kalendriaastal tollivabalt sisse tuua, on järgmised:

f) [maasikad] Üleminekukategooriasse J* kuuluvate päritolustaatusega toodete üldkogus, mida on alates käesoleva LISA punktis 1 osutatud kuupäevast lubatud igal kalendriaastal tollivabalt sisse tuua, on järgmine:

e)[lilled: mitte värsked] Üleminekukategooriasse I* kuuluvate päritolustaatusega toodete üldkogus, mida on alates käesoleva LISA punktis 1 osutatud kuupäevast kuni käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäevani lubatud igal kalendriaastal sisse tuua tollimaksuga, mis moodustab 25 % enamsoodustusrežiimi tollimaksumäärast, on järgmine:

d)[lilled: liiliad ja „muud”] Üleminekukategooriasse H* kuuluvate päritolustaatusega toodete üldkogus, mida on alates käesoleva LISA punktis 1 osutatud kuupäevast kuni käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäevani lubatud igal kalendriaastal ajavahemikul 1. juuni – 31. oktoober sisse tuua tollimaksuga, mis moodustab 50 % enamsoodustusrežiimi tollimaksumäärast, on järgmine:

c)[lilled: roosid, orhideed ja krüsanteemid] Üleminekukategooriasse G* kuuluvate päritolustaatusega toodete üldkogus, mida on alates käesoleva LISA punktis 1 osutatud kuupäevast kuni käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäevani lubatud igal kalendriaastal sisse tuua tollimaksuga, mis moodustab 50 % enamsoodustusrežiimi tollimaksumäärast, on järgmine:

b) [või] Üleminekukategooriasse F* kuuluvate päritolustaatusega toodete üldkogus, mida on alates käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäevast lubatud igal kalendriaastal tollivabalt sisse tuua, on järgmine:

a) [lõssipulber] Üleminekukategooriasse E* kuuluvate päritolustaatusega toodete üldkogus, mida on alates käesoleva LISA punktis 2 osutatud kuupäevast lubatud igal kalendriaastal tollivabalt sisse tuua, on järgmine:

10.Nende toodete tollimakse, mille import ületab käesolevas osas osutatud koguseid, kohaldatakse vastavalt sätetele, mis on ette nähtud A osa punktis 7 esitatud üleminekukategooria X puhul, olgugi et tooteid ei ole ELi tariifitabelis sellisena tähistatud.

e)[magusad apelsinid] nende päritolustaatusega kaupade tollimaksud, mis on ELi tariifitabelis liigitatud üleminekukategooriasse D*, on alates käesoleva LISA punktis 1 osutatud kuupäevast tariifide vähendamise kohustusest välja jäetud, välja arvatud ajavahemikel:

d)[kalandus] nende päritolustaatusega kaupade tollimaksud, mis on ELi tariifitabelis liigitatud üleminekukategooriasse C*, kaotatakse järk-järgult vastavalt järgmistele sätetele:

5.Lisaks artikli 23 lõike 5 nõuetele teatab EL käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval Lõuna-Aafrika kaubandus- ja tööstusministeeriumile tollimaksude loetelu, mida kohaldatakse päev enne käesoleva lepingu jõustumist Lõuna-Aafrikast pärit toodete suhtes, mis on liigitatud üleminekukategooriasse B* ja C*. Pärast käesoleva punkti kohast teatamist avaldab EL oma loetelu vastavalt oma menetlustele ühe kuu jooksul pärast teatamist. Kaubandus- ja arengukomitee võtab oma esimesel istungil pärast teatamist ja avaldamist vastu ELi esitatud kõnealuse loetelu.

4.Nurksulgudes esitatud üldised viited tootekategooriale A ja B osas on ainult näitlikustava iseloomuga. Toote määratlus iga üleminekukategooria jaoks on esitatud II OSA tariifitabelis.

2.Kui tähega tähistatud üleminekukategooria on lisaks tähistatud tärniga „*”, kohaldatakse SADC majanduspartnerluslepingu riikidest pärit ja ELis tollivormistuseks esitatud toodete suhtes käesolevas LISAS kirjeldatud kontsessiooni või kontsessiooni osa alates kuupäevast, kui täidetud on nii artikli 113 lõike 5 kui ka lõike 6 tingimused.

1.Kui üleminekukategooria on tähistatud tähega, kohaldatakse SADC majanduspartnerluslepingu riikidest pärit ja ELis tollivormistuseks esitatud toodete suhtes käesolevas LISAS kirjeldatud kontsessiooni või kontsessiooni osa alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast artikli 113 lõike 2 tähenduses või selle lepingu ajutise kohaldamise kuupäevast artikli 113 lõike 4 tähenduses, olenevalt sellest, kumb on varasem.

-- lehtedena, mille ühe külje pikkus on kuni 435 mm ja teise külje pikkus on kuni 297 mm, kui paber on kokku voltimata

-- lehtedena, mille ühe külje pikkus on kuni 435 mm ja teise külje pikkus on kuni 297 mm, kui paber on kokku voltimata

-- massiga vähemalt 40 g/m², kuid mitte üle 150 g/m², lehtedena, mille ühe külje pikkus on kuni 435 mm ja teise külje pikkus kuni 297 mm, kui paber on kokku voltimata

Puldid, paneelid, konsoolid, alused, jaotuskilbid jms, mille külge on monteeritud vähemalt kaks rubriigi 85.35 või 85.36 voolulülitus- ja jaotusseadet, kaasa arvatud komplektid, milles on grupi 90 aparaate ja instrumente, ning arvjuhtimisseadmed, v.a rubriigi 85.17 kommutatsiooniseadmed:

mootorid, mille silindrilise raami läbimõõt on alla 200 mm ja mille pikkus on välisläbimõõdust enam kui 3 korda suurem, ventiilide täiturmehhanismidega mootorid, kommutaatormootorid, sünkroonmootorid ja repulsioonmootorid

mootorid, mille silindrilise raami läbimõõt on alla 100 mm ja mille pikkus on välisläbimõõdust enam kui 2,35 korda suurem, ventiilide täiturmehhanismidega mootorid, kommutaatormootorid, sünkroonmootorid ja repulsioonmootorid

kruvikeerajate komplektid, milles on vähemalt üks ristpeaga või üks lamepeaga kruvikeeraja, mille otsa laius on vähemalt 3 mm, kuid mitte üle 9,5 mm

keeviskonstruktsiooniga, kannavad kustumatut märgistust selle kohta, et veemahutavus on 1,5–114 liitrit, ette nähtud veeldatud naftagaasi jaoks

-- lehtedena, mille ühe külje pikkus on kuni 435 mm ja teise külje pikkus on kuni 297 mm, kui paber on kokku voltimata

-- lehtedena, mille ühe külje pikkus on kuni 435 mm ja teise külje pikkus on kuni 297 mm, kui paber on kokku voltimata

-- massiga vähemalt 40 g/m², kuid mitte üle 150 g/m², lehtedena, mille ühe külje pikkus on kuni 435 mm ja teise külje pikkus kuni 297 mm, kui paber on kokku voltimata

-- millel vähemalt üks välimine kiht on troopilisest puidust, mida on nimetatud Mosambiigi tollitariifistiku käesoleva grupi alamrubriigi märkuses 1

- antiseerumid, muud verefraktsioonid ja modifitseeritud immunoloogilised tooted, k.a need, mis on saadud biotehnoloogilistest protsessidest

Inimveri; ravi, profülaktika või diagnostika otstarbeks ettevalmistatud loomaveri; antiseerumid, muud verefraktsioonid, modifitseeritud immunoloogilised tooted, k.a need, mis on saadud biotehnoloogilistest protsessidest; vaktsiinid, toksiinid, mikroorganismide kultuurid (v.a pärmid) jms tooted

- aminoalkoholid (v.a need, millel on hapnikku sisaldavaid funktsionaalrühmi enam kui ühest liigist) ning nende eetrid ja estrid; nende soolad:

--- imikutele ja see on pakendil vastavalt märgistatud

--- imikutele ja see on pakendil vastavalt märgistatud

EUROOPA KOMISJON Brüssel,22.1.2016 COM(2016) 18 final LISA järgmise dokumendi juurde: Ettepanek: Nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu sõlmimise kohta





LISA VI LISA: Protokoll nr 1 koos lisadega PROTOKOLL nr 1, MILLES KÄSITLETAKSE MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED” MÄÄRATLUST JA HALDUSKOOSTÖÖ VIISE Indeks I JAOTIS: Üldsätted ARTIKKEL 1. Mõisted II JAOTIS: Mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlus ARTIKLID 2. Üldnõuded 3. Kahepoolne kumulatsioon 4. Diagonaalne kumulatsioon 5. Kumulatsioon seoses materjalidega, mille suhtes kohaldatakse ELis enamsoodustusrežiimi raames tollimaksuvabastust 6. Kumulatsioon seoses materjalidega, mis on pärit muudest riikidest, kellel on soodustingimustel tollimaksu- ja kvoodivaba juurdepääs ELi turule 7. Täielikult ühes riigis või ühel territooriumil saadud või toodetud tooted 8. Piisava töö või töötluse läbinud tooted 9. Ebapiisav töö või töötlus 10. Kvalifikatsiooniühik 11. Tarvikud, varuosad ja tööriistad 12. Komplektid 13. Kõrvalised tegurid III JAOTIS: Territoriaalsed nõuded ARTIKLID 14. Territoriaalsuse põhimõte 15. Mittemuutmise reegel 16. Arvestuslik eraldamine 17. Suhkruvedu 18. Näitused IV JAOTIS: Päritolutõend ARTIKLID 19. Üldnõuded 20. Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord 21. Tagantjärele väljaantud liikumissertifikaadid EUR.1 22. Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine 23. Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmine eelnevalt välja antud või koostatud päritolutõendi alusel 24. Päritoludeklaratsiooni koostamise tingimused 25. Heakskiidetud eksportija 26. Päritolutõendi kehtivus 27. Päritolutõendi esitamine 28. Importimine osasaadetistena 29. Päritolutõendist vabastamine 30. Päritolu kumulatsiooni käsitlev teatamiskord 31. Tõendavad dokumendid 32. Päritolutõendite ja tõendavate dokumentide säilitamine 33. Lahknevused ja vormistusvead 34. Eurodes väljendatud summad V JAOTIS: Halduskoostöö kord ARTIKLID 35. Lepinguga hõlmatud toodete suhtes kohaldatavad haldustingimused 36. Teave tolliasutuste kohta 37. Vastastikune abi 38. Päritolutõendi õigsuse kontroll 39. Tarnija deklaratsiooni õigsuse kontroll 40. Vaidluste lahendamine 41. Sanktsioonid 42. Vabatsoonid 45. Erandid VI JAOTIS: Ceuta ja Melilla ARTIKKEL 44. Eritingimused VII JAOTIS: Lõppsätted ARTIKLID 45. Päritolureeglite läbivaatamine ja kohaldamine 46. Lisad 47. Protokolli rakendamine PROTOKOLLI nr 1 I LISA: Sissejuhatavad märkused II lisa loendi kohta PROTOKOLLI nr 1 II LISA: Loend päritolustaatuseta materjalidega tehtavast töödest või töötlemistoimingutest, mis annavad tootele päritolustaatuse PROTOKOLLI nr 1 IIa LISA: Käesoleva protokolli artikli 8 lõike 2 kohased erandid seoses loendiga päritolustaatuseta materjalidega tehtavatest töödest või töötlemistoimingutest, mis annavad tootele päritolustaatuse PROTOKOLLI nr 1 III LISA: Liikumissertifikaadi vorm PROTOKOLLI nr 1 IV LISA: Päritoludeklaratsioon PROTOKOLLI nr 1 V A LISA: Tarnija deklaratsioon sooduspäritolustaatusega toodete kohta PROTOKOLLI nr 1 V B LISA: Tarnija deklaratsioon sooduspäritolustaatuseta toodete kohta PROTOKOLLI nr 1 VI LISA: Teabesertifikaat PROTOKOLLI nr 1 VII LISA: Erandi taotluse vorm PROTOKOLLI nr 1 VIII LISA: Ülemeremaad ja -territooriumid PROTOKOLLI nr 1 IX LISA: Tooted, mille suhtes kohaldatakse käesoleva protokolli artiklis 4 osutatud päritolu kumulatsiooni sätteid alates 1. oktoobrist 2015 PROTOKOLLI nr 1 X LISA: ÜHISDEKLARATSIOON SUUTLIKKUSE ARENDAMISE KOHTA KÄESOLEVA LEPINGU PÄRITOLUREEGLITE RAKENDAMISEKS PROTOKOLLI nr 1 XI LISA: ÜHISDEKLARATSIOON Andorra Vürstiriigi kohta ÜHISDEKLARATSIOON San Marino Vabariigi kohta I JAOTIS ÜLDSÄTTED ARTIKKEL 1 Mõisted Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid: a)viited meessoole hõlmavad ka viidet naissoole ja vastupidi; b)„valmistamine” – igat liiki töö või töötlemine, kaasa arvatud komplekteerimine või eritoimingud; c) „materjal” — koostisosa, toormaterjal, komponent või osa, mida on toote valmistamisel kasutatud; d)„toode” – valmistatav toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks;

e)„kaup” – nii materjalid kui ka tooted; f)„tolliväärtus” – tolliväärtus kooskõlas 1994. aasta lepinguga WTO tolliväärtuse määramise lepingu rakendamise kohta; g)„tehasehind” – hind, mida makstakse toote eest ELi või SADC majanduspartnerluslepingu riigi tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel, et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja sellest on maha arvatud kõik riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel; h)„materjalide väärtus” – kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse ELis või SADC majanduspartnerluslepingu riigis; i)„päritolustaatusega materjalide väärtus” – mutatis mutandis kohaldatavas punktis h määratletud materjalide väärtus; j)„lisandväärtus” – käesoleva protokolli artikli 4 kohaldamisel on see toote tehasehind, millest on lahutatud kõikide selliste tootes sisalduvate materjalide tolliväärtus, mis pärinevad käesoleva protokolli artiklites 4, 5 ja 6 osutatud riikidest ja territooriumidelt, mille suhtes kohaldatakse päritolu kumulatsiooni, või kui tolliväärtus ei ole teada või seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse ELis või mõnes SADC majanduspartnerluslepingu riigis; k)„lisandväärtus” – käesoleva protokolli artikli 43 kohaldamisel on see toote tehasehind, millest on lahutatud kõikide selliste tootes sisalduvate materjalide tolliväärtus, mis on imporditud erandit taotlevasse SADC majanduspartnerluslepingu riiki, või kui tolliväärtus ei ole teada või seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse ELis või mõnes SADC majanduspartnerluslepingu riigis; l)„grupid”, „rubriigid” ja „alamrubriigid” – grupid, neljakohaliste koodidega rubriigid ja kuuekohaliste koodidega alamrubriigid, mida kasutatakse nomenklatuuris, mis moodustab kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (käesolevas protokollis edaspidi „harmoneeritud süsteem” või „HS”); m)„klassifitseeritud” – osutab toote või materjali klassifitseerimisele teatud gruppi, rubriiki või alamrubriiki; n)„kaubasaadetis” – tooted, mis saadetakse samaaegselt ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või mis saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel; o)„territooriumid” – hõlmab ka territoriaalvesi; p)„ÜMT” – VIII lisas kindlaks määratud ülemeremaad ja -territooriumid; q)„muud AKV majanduspartnerluslepingu riigid” – kõik Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid, välja arvatud SADC majanduspartnerluslepingu riigid, kes on vähemalt ajutiselt kohaldanud ELiga sõlmitud majanduspartnerluslepingut; r)„tarnija deklaratsioon” – tarnija koostatud deklaratsioon toodete päritolu kohta seoses päritolureeglitega. Seda saavad eksportijad kasutada tõendina eelkõige liikumissertifikaadi EUR.1 väljastamise taotlemisel või alusena päritoludeklaratsiooni koostamisel; s)„käesolev leping” – majanduspartnerlusleping ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahel. II JAOTIS MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED” MÄÄRATLUS ARTIKKEL 2 Üldnõuded 1.Käesoleva lepingu kohaldamisel käsitatakse järgmisi tooteid Euroopa Liidust pärinevatena:

a)täielikult ELis saadud või toodetud tooted käesoleva protokolli artikli 7 tähenduses; b)ELis saadud või toodetud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult ELis saadud või toodetud, tingimusel, et need materjalid on ELis läbinud piisava töö või töötluse käesoleva protokolli artikli 8 tähenduses. 2.Käesoleva lepingu kohaldamisel käsitatakse järgmisi tooteid SADC majanduspartnerluslepingu riigist pärinevana: a)täielikult SADC majanduspartnerluslepingu riikides saadud või toodetud tooted käesoleva protokolli artikli 7 tähenduses; b)SADC majanduspartnerluslepingu riikides saadud või toodetud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult kõnealustes riikides saadud või toodetud, tingimusel, et neid on kõnealustes riikides piisavalt töödeldud käesoleva protokolli artikli 8 tähenduses. ARTIKKEL 3 Kahepoolne kumulatsioon 1.Käesolevat artiklit kohaldatakse vaid juhul, kui tegemist on päritolu kumuleerimisega SADC majanduspartnerluslepingu riigi ja ELi vahel. 2.Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 kohaldamist, loetakse käesoleva protokolli tähenduses EList pärinevaid materjale SADC majanduspartnerluslepingu riigist pärinevaks, kui need sisalduvad SADC majanduspartnerluslepingu riigis saadud või toodetud tootes, tingimusel et seal tehtud töö või töötlus on käesoleva protokolli artikli 9 lõikes 1 mainitud toimingutest ulatuslikum. 3.Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 2 lõike 1 kohaldamist, loetakse käesoleva protokolli tähenduses SADC majanduspartnerluslepingu riigist pärinevaid materjale EList pärinevaks, kui need sisalduvad ELis saadud või toodetud tootes, tingimusel et seal tehtud töö või töötlus on käesoleva protokolli artikli 9 lõikes 1 mainitud toimingutest ulatuslikum ning et toode eksporditakse samasse SADC majanduspartnerluslepingu riiki. 4.Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 kohaldamist, käsitatakse ELis tehtud tööd või töötlust SADC majanduspartnerluslepingu riigis tehtuna, kui materjalid läbivad seal hiljem käesoleva protokolli artikli 9 lõikes 1 nimetatud toimingutest ulatuslikuma töö või töötluse. 5.Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 2 lõike 1 kohaldamist, käsitatakse SADC majanduspartnerluslepingu riigis tehtud tööd või töötlust ELis tehtuna, kui materjalid läbivad seal hiljem käesoleva protokolli artikli 9 lõikes 1 nimetatud toimingutest ulatuslikuma töö või töötluse ning toode eksporditakse samasse SADC majanduspartnerluslepingu riiki. ARTIKKEL 4 Diagonaalne kumulatsioon 1.Käesolevat artiklit ei kohaldata käesoleva protokolli artiklis 3 sätestatud kumulatsiooni suhtes. 2.Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 kohaldamist, loetakse SADC majanduspartnerluslepingu riigist, EList, muust AKV majanduspartnerluslepingu riigist või ÜMTst pärinevaid materjale SADC majanduspartnerluslepingu riigist pärinevaks, kui need sisalduvad SADC majanduspartnerluslepingu riigis saadud või toodetud tootes, tingimusel et seal tehtud töö või töötlus on käesoleva protokolli artikli 9 lõikes 1 nimetatud toimingutest ulatuslikum. 3.Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 2 lõike 1 kohaldamist, loetakse SADC majanduspartnerluslepingu riigist, muust AKV majanduspartnerluslepingu riigist või ÜMTst pärinevaid materjale EList pärinevaks, kui need sisalduvad ELis saadud või toodetud tootes, tingimusel et seal tehtud töö või töötlus on käesoleva protokolli artikli 9 lõikes 1 nimetatud toimingutest ulatuslikum. 4.Lõike 2 ja 3 kohaldamisel määratakse EList või SADC majanduspartnerluslepingu riigist pärinevate materjalide päritolu kindlaks vastavalt käesoleva protokolli päritolureeglitele ja artiklile 30. Muust AKV majanduspartnerluslepingu riigist või ÜMTst pärinevate materjalide päritolu määratakse kindlaks vastavalt päritolureeglitele, mida kohaldatakse nendele riikidele ja territooriumidele antud ELi sooduskorra raames, ja kooskõlas käesoleva protokolli artikliga 30. 5.Kui SADC majanduspartnerluslepingu riigis või ELis tehtud töö või töötlus ei ole käesoleva protokolli artikli 9 lõikes 1 nimetatud toimingutest ulatuslikum, loetakse saadud või toodetud toode lõigetes 2 ja 3 ette nähtud kumulatsiooni puhul asjaomasest SADC majanduspartnerluslepingu riigist või EList pärinevaks ainult juhul, kui sellele seal lisandunud väärtus on suurem kui mõnest muust riigist või muult territooriumilt pärinevate kasutatud materjalide väärtus. 6.Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 kohaldamist, käsitatakse SADC majanduspartnerluslepingu riigis, ELis, muus AKV majanduspartnerluslepingu riigis või ÜMTs tehtud tööd või töötlust SADC majanduspartnerluslepingu riigis tehtuna, kui materjalid läbivad seal hiljem käesoleva protokolli artikli 9 lõikes 1 nimetatud toimingutest ulatuslikuma töö või töötluse.

7.Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 2 lõike 1 kohaldamist, käsitatakse SADC majanduspartnerluslepingu riigis, muus AKV majanduspartnerluslepingu riigis või ÜMTs tehtud tööd või töötlust ELis tehtuna, kui materjalid läbivad seal hiljem käesoleva protokolli artikli 9 lõikes 1 nimetatud toimingutest ulatuslikuma töö või töötluse. 8.Kui SADC majanduspartnerluslepingu riigis või ELis tehtud töö või töötlus ei ole käesoleva protokolli artikli 9 lõikes 1 nimetatud toimingutest ulatuslikum, loetakse saadud või toodetud toode lõigetes 6 ja 7 ette nähtud kumulatsiooni puhul asjaomasest SADC majanduspartnerluslepingu riigist või EList pärinevaks ainult juhul, kui sellele seal lisandunud väärtus on suurem kui mõnes muus riigis või muul territooriumil lisandunud väärtus. Lõpptoote päritolu määratakse kindlaks vastavalt käesoleva protokolli päritolureeglitele ja artikli 30 sätetele. 9.Lõigetes 2 ja 6 sätestatud kumulatsiooni võib kohaldada üksnes järgmistel tingimustel: a)SADC majanduspartnerluslepingu riigid, muud AKV majanduspartnerluslepingu riigid ja ÜMT on sõlminud omavahel halduskoostöölepingu või -kokkuleppe, mis tagab käesoleva artikli sätete järgimise ja nõuetekohase rakendamise ning sisaldab viidet asjakohaste päritolutõendite kasutamisele; b)Lõuna-Aafrika tolliliidu (SACU) sekretariaat ja Mosambiigi tööstus- ja kaubandusministeerium on esitanud Euroopa Komisjonile andmed muude käesolevas artiklis nimetatud riikide ja territooriumidega sõlmitud halduskoostöölepingute või -kokkulepete kohta. 10.Lõigetes 3 ja 7 sätestatud kumulatsiooni võib kohaldada üksnes järgmistel tingimustel: a)EL, muud AKV majanduspartnerluslepingu riigid ja ÜMT on sõlminud omavahel halduskoostöölepingu või -kokkuleppe, mis tagab käesoleva artikli sätete järgimise ja nõuetekohase rakendamise ning sisaldab viidet asjakohaste päritolutõendite kasutamisele; b)Euroopa Komisjon on esitanud SADC majanduspartnerluslepingu riikidele SACU sekretariaadi ja Mosambiigi tööstus- ja kaubandusministeeriumi kaudu andmed käesolevas artiklis osutatud muude riikide või territooriumidega sõlmitud halduskoostöölepingute kohta. 11.Kui lõigetes 9 ja 10 esitatud nõuded on täidetud ning EL ja SADC majanduspartnerluslepingu riigid on kokku leppinud käesolevas artiklis ette nähtud kumulatsiooni samaaegse jõustumise kuupäeva, täidab iga pool oma avaldamise ja teavitamise nõuded, mis on ette nähtud lõikes 14. 12.Olenemata lõikest 11 rakendatakse käesolevas artiklis ette nähtud kumulatsiooni konkreetsest riigist või territooriumilt pärit materjalide puhul viie (5) aasta jooksul alates kuupäevast, mil SADC majanduspartnerluslepingu riik või EL on selle konkreetse riigi või territooriumiga sõlminud lõigetes 9 ja 10 nimetatud halduskoostöölepingu või -kokkuleppe. 13.Pärast lõikes 12 sätestatud ajavahemikku võivad SADC majanduspartnerluslepingu riigid hakata kohaldama lõigetes 2 ja 6 ette nähtud kumulatsiooni tingimusel, et lõike 9 nõuded on täidetud, ning EL või hakata kohaldama lõigetes 3 ja 7 ette nähtud kumulatsiooni tingimusel, et lõike 10 nõuded on täidetud. 14.Iga lepingupool avaldab iga riigi või territooriumiga kohaldatava kumulatsiooni jõustumise kuupäeva vastavalt oma menetlustele. 15.Lõikes 2 sätestatud kumulatsiooni ei kohaldata materjalide suhtes: a)mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 1604 ja 1605 ja on pärit Vaikse ookeani piirkonna majanduspartnerluslepingu riikidest vastavalt Euroopa Ühenduse ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu II protokolli artikli 6 lõikele 6; b)mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 1604 ja 1605 ja on pärit Vaikse ookeani piirkonna riikidest vastavalt ELi ja Vaikse ookeani piirkonna AKV riikide vahelise üldise majanduspartnerluslepingu mis tahes tulevastele sätetele; c)mis on pärit Lõuna-Aafrika Vabariigist ja mida ei saa tollimaksu- ja kvoodivabalt otse Euroopa Liitu importida. 16.Lõikes 3 sätestatud kumulatsiooni suhtes kehtib järgmine: a)kui lõpptoode eksporditakse SACUsse, ei kehti see materjalide suhtes: i)mis on pärit mitte-SACU või -SADC riikidest ning mida ei saa SADC kaubandusprotokolli alusel tollimaksu- ja kvoodivabalt SACUsse importida; ning ii)mis on pärit ÜMTst või AKV majanduspartnerluslepingu riikidest, mis ei ole mitte-SACU või -SADC riigid, ja mida ei saa tollimaksu- ja kvoodivabalt otse SACUsse importida;

b)kui lõpptoode eksporditakse Mosambiiki, ei kehti see ÜMTst ja muudest AKV majanduspartnerluslepingu riikidest pärit materjalide suhtes, mida ei saa tollimaksu- ja kvoodivabalt otse Mosambiiki importida. 17.Seoses lõike15 punktiga c ning lõike 16 punktidega a ja b koostavad vastavalt EL, SACU ja Mosambiik asjaomaste materjalide nimekirja ning tagavad, et nimekirju vaadatakse läbi, et täita kõnealuste lõigete nõuete täitmine. SACU ja Mosambiik esitavad oma vastavad nimekirjad ja nende hilisemad versioonid, milles on muudatused näidatud „jälita muutusi” funktsiooni kasutades, Euroopa Komisjonile. EL esitab oma vastava nimekirja ja selle hilisemad versioonid, milles on muudatused näidatud „jälita muutusi” funktsiooni kasutades, SACU sekretariaadile ja Mosambiigi tööstus- ja kaubandusministeeriumile. Pärast nimekirjade esitamist käesolevas lõigus ette nähtud korras, avaldab kumbki lepingupool mõlemad nimekirjad vastavalt oma menetlustele. Lepinguosalised avaldavad nimekirjad ja nende hilisemad muudatused kuu aja jooksul pärast esitatud nimekirja saamist. Kui nimekiri või selle hilisem versioon esitatakse pärast kumulatsiooni jõustumise kuupäeva, hakkab materjalide kumuleerimise erand kehtima kuus (6) kuud pärast esitatud nimekirja saamist. 18.Erandina lõike15 punktist c ning lõike 16 punktidest a ja b võivad EL, SACU ja Mosambiik materjale oma nimekirjast kustutada. Kumuleerimine nimekirjast kustutatud materjalidega jõustub pärast läbivaadatud nimekirjade esitamist ja avaldamist. Lepinguosalised avaldavad nimekirjad ja nende hilisemad muudatused ühe (1) kuu jooksul pärast nimekirja saamist. 19.Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni kohaldatakse IX lisas loetletud toodete suhtes pärast 1. oktoobrit 2015. ARTIKKEL 5 Kumuleerimine materjalidega, mille suhtes kohaldatakse ELis enamsoodustusrežiimi tollimaksuvabastust 1.Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 kohaldamist, käsitatakse päritolustaatuseta materjale, mida võib vastavalt ühisele tollitariifistikule enamsoodustusrežiimi lepingulisi tariife kohaldades importida ELi tollimaksuvabalt, SADC majanduspartnerluslepingu riigist pärit materjalidena, kui need sisalduvad seal toodetud või valmistatud tootes. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust tingimusel, et need on läbinud töö või töötluse, mis on käesoleva protokolli artikli 9 lõikes 1 nimetatud toimingutest ulatuslikum. 2.Kaupade liikumissertifikaadile EUR.1 (lahter 7) või lõike 1 põhjal esitatavale päritoludeklaratsioonile peab olema märgitud järgmine tekst: „Application of Article 5(1) of Protocol 1 of the EU-SADC EPA” 3.Euroopa Liit esitab käesoleva lepingu artiklis 50 osutatud tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomiteele (edaspidi „komitee”) igal aastal nende materjalide loetelu, mille suhtes kohaldatakse käesoleva artikli sätteid. 4.Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni ei kohaldata materjalide suhtes: a)mille importimisel ELi kohaldatakse dumpinguvastaseid või tasakaalustavaid tollimakse, kui materjalid on pärit riigist, mille suhtes nimetatud dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud on kehtestatud; b)mis on klassifitseeritud harmoneeritud süsteemi alamrubriikidesse, mis hõlmavad ELi ühises tollitariifistikus 8-kohalisi tariifiridu, mis ei ole ELi enamsoodustusrežiimi lepinguliste tariifide kohaldamisel tollimaksuvabad. ARTIKKEL 6 Kumulatsioon seoses materjalidega, mis on pärit muudest riikidest, kellel on soodustingimustel tollimaksu- ja kvoodivaba juurdepääs ELi turule 1.Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 2 kohaldamist, käsitatakse materjale, mis on pärit riigist või territooriumilt, a)mis saab kasu üldiste tariifsete soodustuste kava kohaselt vähim arenenud riikide suhtes kohaldatavast erikorrast; b)kellel on üldiste tariifsete soodustuste kava üldsätetest tulenevalt tollimaksu- ja kvoodivaba juurdepääs ELi turule; SADC majanduspartnerluslepingu riigist pärinevatena, kui need sisalduvad seal saadud või toodetud tootes, tingimusel et seal tehtud töö või töötlus on käesoleva protokolli artikli 9 lõikes 1 nimetatud toimingutest ulatuslikum. 1.1.Asjaomastest riikidest või asjaomastelt territooriumidelt pärinevate materjalide päritolu määratakse kindlaks vastavalt päritolureeglitele, mida kohaldatakse nendele riikidele ja territooriumidele antud ELi sooduskorra raames, ja kooskõlas käesoleva protokolli artikliga 30.

1.2.Käesolevas lõikes sätestatud kumulatsiooni ei kohaldata järgmiste materjalide suhtes: a)materjalid, mille importimisel ELi kohaldatakse dumpinguvastaseid või tasakaalustavaid tollimakse, kui materjalid on pärit riigist, mille suhtes nimetatud dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud on kehtestatud; b)materjalid, mis on klassifitseeritud harmoneeritud süsteemi alamrubriikidesse, mis hõlmavad ELi ühises tollitariifistikus 8-kohalisi tariifiridu, mis ei ole lõikes 1 sätestatud korra kohaldamisel tollimaksuvabad; c)tuunikalatooted, mis on klassifitseeritud harmoneeritud süsteemi gruppi 3 või 16 ja mille suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL) nr 978/2012 (üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta) artikleid 7 ja 12 ning selle hilisemaid muutmisakte ning seonduvaid õigusakte; d)materjalid, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL) nr 978/2012 (üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta) artikleid 8, 22 ja 29 ning selle hilisemaid muutmisakte ning seonduvaid õigusakte. 2.SADC majanduspartnerluslepingu riigi taotlusel käsitatakse materjale, mis on pärit riigist või territooriumilt, millel on mõne lepingu või kokkuleppe alusel nähtud ette tollimaksu- ja kvoodivaba juurdepääs Euroopa Liidu turule, SADC majanduspartnerluslepingu riigist pärit materjalidena. SADC majanduspartnerluslepingu riik esitab kõnealuse taotluse ELile Euroopa Komisjoni kaudu, kes teeb taotluse kohta otsuse vastavalt oma sisekorrale. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust tingimusel, et need on läbinud töö või töötluse, mis on käesoleva protokolli artikli 9 lõikes 1 nimetatud toimingutest ulatuslikum. 2.1.Asjaomastest riikidest või asjaomastelt territooriumidelt pärinevate materjalide päritolu määratakse kindlaks vastavalt päritolureeglitele, mida kohaldatakse nende riikide ja territooriumidega sõlmitud ELi sooduslepingute -või kokkulepete raames, ja kooskõlas käesoleva protokolli artikliga 30. 2.2.Käesolevas lõikes sätestatud kumulatsiooni ei kohaldata materjalide suhtes: a)mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi gruppidesse 1–24 ja või GATTi 1994. aasta lepingus sisalduva põllumajanduslepingu 1. lisa punkti 1 alapunktis ii nimetatud toodete nimekirja, välja arvatud siis, kui materjale saab tollimaksu- ja kvoodivabalt ELi turule tuua AKV ja ELi vahel sõlmitud lepingu raames, mis ei ole majanduspartnerlusleping; b)mille importimisel ELi kohaldatakse dumpinguvastaseid või tasakaalustavaid tollimakse, kui materjalid on pärit riigist, mille suhtes nimetatud dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud on kehtestatud; c)mis on klassifitseeritud harmoneeritud süsteemi alamrubriikidesse, mis hõlmavad ELi ühises tollitariifistikus 8-kohalisi tariifiridu, mis ei ole käesolevas lõikes sätestatud lepingute või kokkulepete kohaldamisel tollimaksuvabad. 3.Olenemata lõike 2.2 punktist a kaaluvad lepinguosalised Aafrika integratsiooni toetamise eesmärgil võimalust, kas lõike 2.2 punktis a osutatud materjali, mis on pärit mitte-AKV Aafrika mandri riigist, saab kasutada lõikes 2 ette nähtud kumulatsiooni jaoks. 4.Lõiget 3 saab jõustada alles siis, kui lepinguosalised on saavutanud vastava kokkuleppe ning leppinud kokku rakendustingimustes. Seda kohaldatakse ainult materjalide suhtes, mida võib ELi turule tuua tollimaksu- ja kvoodivabalt ning tingimusel, et iga lepingupool kasutab selle mitte-AKV riigiga GATTi 1994. aasta lepingu kohast vabakaubanduslepingut. 5.ELi esitab igal aastal SACU sekretariaadile ning Mosambiigi tööstus- ja kaubandusministeeriumile nende materjalide ja riikide nimekirja, mille suhtes lõige 1 kehtib. SADC majanduspartnerluslepingu riigid teatavad Euroopa Komisjonile igal aastal, milliste riikide puhul on lõike 1 kohast kumulatsiooni kasutatud. 6.Kaupade liikumissertifikaadile EUR.1 (lahter 7) või päritoludeklaratsioonile, a)mis on väljastatud vastavalt lõikele 1 peab olema märgitud järgmine tekst: „Application of Article 6(1) of Protocol 1 to EU-SADC EPA” b)mis on väljastatud vastavalt lõikele 2 peab olema märgitud järgmine tekst: „Application of Article 6(2) of Protocol 1 to EU-SADC EPA” 7.Lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud kumulatsiooni võib kohaldada üksnes järgmistel tingimustel: a)kõik päritolustaatuse omandamisse kaasatud riigid on sõlminud üksteisega halduskoostöölepingu või -kokkuleppe, mis tagab käesoleva artikli nõuetekohase rakendamise ja sisaldab viidet asjakohaste päritolutõendite kasutamisele;

b)SADC majanduspartnerluslepingu riigid esitavad ELile Euroopa Komisjoni kaudu andmed käesolevas artiklis osutatud muude riikide või territooriumidega sõlmitud halduskoostöölepingute kohta. Euroopa Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teataja C-seerias kuupäeva, millal käesolevas artiklis ette nähtud kumulatsiooni võib kohaldada nende käesolevas artiklis osutatud riikide või territooriumide suhtes, kes on vajalikud nõuded täitnud. ARTIKKEL 7 Täielikult ühes riigis või ühel territooriumil saadud või toodetud tooted 1.Järgmisi tooteid käsitatakse täielikult SADC majanduspartnerluslepingu riikides või ELi territooriumil saadud või toodetud toodetena: a)nende pinnasest ja merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad; b)seal koristatud taimekasvatussaadused; c)seal sündinud ja kasvatatud elusloomad; d)seal kasvatatud elusloomadest valmistatud tooted; e)seal sündinud ja kasvatatud, tapetud loomadest saadud tooted; f)i)seal toimunud jahi ja kalapüügi saadused; ii) akvakultuuritooted, kui kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud on seal munadest sündinud või maimudest ja vastsetest kasvatatud; g)merekalapüügisaadused ja muud väljaspool ELi ja SADC majanduspartnerluslepingu riikide territoriaalvett nende laevade poolt püütud saadused; h)nende kalatöötlemislaevade pardal üksnes punktis g osutatud saadustest valmistatud tooted; i)seal kogutud kasutatud esemed, millest saab üksnes tooret, sealhulgas kasutatud rehvid, mis sobivad üksnes protekteerimiseks või jäätmeteks; j)sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid; k)väljaspool nende territoriaalvett merepõhjast või selle aluspinnasest kaevandatud saadused, kui neil on selle merepõhja või selle aluspinnase kasutamise ainuõigus; l)kõik kaubad, mis on seal valmistatud üksnes punktides a–k nimetatud saadustest või toodetest. 2.Lõike 1 punktides g ja h olevaid mõisteid „nende laevad” ja „nende kalatöötlemislaevad” kohaldatakse ainult selliste laevade ja kalatöötlemislaevade suhtes: a)mis on registreeritud ELi liikmesriigis või SADC majanduspartnerluslepingu riigis; b)mis sõidavad ELi liikmesriigi või SADC majanduspartnerluslepingu riigi lipu all;

c)mis vastavad ühele järgmistest tingimustest: i)nad kuuluvad vähemalt 50 % ulatuses ELi liikmesriigi või SADC majanduspartnerluslepingu riigi kodanikele; või ii)kuuluvad äriühingule, mille peakontor ja peamine tegevuskoht on ELi liikmesriigis või SADC majanduspartnerluslepingu riigis, ja mis kuuluvad vähemalt 50 % ulatuses ELi liikmesriigile või SADC majanduspartnerluslepingu riigile või asjaomase riigi avalik-õiguslikele isikutele või kodanikele. 3.a)Olenemata lõikest 2 käsitab EL Namiibialt vastava teate saamisel käesoleva lõike tähenduses Namiibia, muude SADC majanduspartnerluslepingu riikide või ELi kodanike laevapereta prahitud või liisitud laevu „nende laevadena”, kui need kalastavad üksnes tema majandusvööndis, ja laevas olevaid kalu päritolustaatusega toodeteks, kui täidetud on järgmised tingimused: i)laevapereta prahitud või liisitud laev sõidab kogu prahtimis- või liisimisaja jooksul Namiibia, ELi liikmesriigi või SADC majanduspartnerluslepingu riigi lipu all; ii)püügikvoodid põhinevad parimatel olemasolevatel teaduslikel tõenditel ning mereressursside nõuandekomisjoni soovitusel; iii)kalapüügilubade omanikud on Namiibia kodanikud või Namiibias registreeritud üksused, kes alluvad Namiibia seadustele või Namiibias registreeritud ühisettevõtted, kes alluvad Namiibia seadustele; iv)olemas on toimiv süsteem, mille kaudu lõike 3 punkti a kohaselt teavitatakse Euroopa Komisjoni kõigist kalapüügilaevadest ja igast püügist; v)täidetakse piirkondlikule kalavarude majandamise organisatsioonile aruandmise kohustust nende organisatsioonide eeskirjades nõutud korras; vi)iga töönduslikku kalapüüki jälgivad laeval olevad vaatlejad; vii)väljapüük lossitakse Namiibia sadamates või loetakse üle ja sertifitseeritakse tolliasutuste järelevalve all; viii)väljapüük töödeldakse Namiibia maismaarajatistes või Namiibia kalatöötlemislaevadel, nagu need on defineeritud lõikes 2, või lõike 3 punktis a osutatud kalatöötlemislaeval, kui püügitegevus on toimunud asjaomasel laevapereta prahitud või liisitud laeval ning mille laevaperest vähemalt 50 % on Namiibia kodanikud; ix)Namiibia vetes tehakse pidevat järelevalvet loata püügitegevuse vältimiseks; x)kõikide kalalaevade liikumisi jälgitakse satelliittehnoloogia abil (laevaseiresüsteem) ning iga väljapüügi geograafiline asukoht on teada; xi)Namiibia eksport ELi on kooskõlas ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki käsitlevate ELi õigusaktidega. b)Lõike 3 punkti a sätete kasutamiseks peab Namiibia esitama kaks (2) kuud enne kalastushooaja algust aruande lõike 3 punkti a kohaldamise kohta ning teatama Euroopa Komisjonile, millised laevad sellel kalastushooajal lõike 3 raames tegutsevad. Kui Namiibia on kaks (2) kuud enne kalastushooaja algust esitanud täieliku aruande lõike 3 punkti a kohaldamise kohta ja teatanud eespool nimetatud laevadest, avaldab Euroopa Komisjon enne kalastushooaja algust teatatud laevade üksikasjad ning kuupäeva, millest alates lõike 3 punkti a nende laevade suhtes kohaldatakse. c)Namiibia teavitab komiteed igast püügitegevust käsitleva õigusakti muudatusest ning sellest, kas pärast õigusaktide muutmist on lõike 3 punkti a kohaldamise tingimused jätkuvalt täidetud. d)Lõike 3 punkti a ei kohaldata, kui Euroopa Komisjoni ei ole lõike 3 punkti b kohaselt teavitatud või kui komiteed ei ole teavitatud lõike 3 punkti c kohaselt. e)Kui lõike 3 punkti a raames tegutsevate laevade arv on võrreldes eelnevate aastatega ebatavaliselt suur, võib Euroopa Komisjon tõstatada komitees selle kohta küsimuse, et võtta olukorra parandamiseks asjakohased meetmed. f)Iga lepingupool võib pöörduda seoses lõike 3 punktide a–e kohaldamisega ühisnõukogusse, kui komitees ei suudeta teha rahuldavat otsust nende sätete kohaldamise kohta. Kui lõike 3 punktide a–e kohaldamist käsitlev küsimus on edastatud ühisnõukogule, teeb ühisnõukogu selle kohta otsuse saja kaheksakümne (180) päeva jooksul. Kui ühisnõukogu ei suuda saja kaheksakümne (180) päeva jooksul otsusele jõuda, peatatakse lõikes 3 sätestatud erandi kohaldamine kuni kokkuleppe saavutamiseni. Kui ühisnõukogus ei suudeta rahuldavat lahendust leida, võib lepingupool suunata ka küsimuse käesoleva lepingu vaidluste lahendamise mehhanismile, mis on ette nähtud käesoleva lepingu III osas.

ARTIKKEL 8 Piisava töö või töötluse läbinud tooted 1.Käesoleva protokolli artikli 2 kohaldamisel loetakse tooted, mis ei ole täielikult ühes riigis või ühel territooriumil saadud või toodetud, piisava töö või töötluse läbinuks, kui on täidetud II lisas sätestatud tingimused. 2.Olenemata lõikest 1 võib II a lisas loetletud tooteid käsitada käesoleva protokolli artikli 2 tähenduses piisava töö või töötluse läbinuks, kui kõnealuses lisas sätestatud tingimused on täidetud. 3.Lõigetes 1 ja 2 nimetatud tingimused näitavad, millist päritolustaatuseta materjalidega teostatavat tööd või töötlemist nõutakse kõigi käesoleva lepinguga hõlmatud toodete valmistamisel, ning neid tingimusi kohaldatakse ainult nende materjalide suhtes. Järelikult kui toodet, mis on omandanud päritolustaatuse kas II lisas või IIa lisas sätestatud tingimuste täitmise teel, kasutatakse mõne teise toote valmistamiseks, ei kohaldata selle toote suhtes tingimusi, mida kohaldatakse valmistatava toote suhtes, ega võeta arvesse päritolustaatuseta materjale, mida võidi selle valmistamiseks kasutada. 4.Olenemata lõigetest 1 ja 2 võib päritolustaatuseta materjale, mida ei tohiks II ja IIa lisas sätestatud tingimuste kohaselt toote valmistamiseks kasutada, siiski kasutada, kui: a)nende koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast; b)käesoleva lõike kohaldamisel ei ületata ühtki protsendimäära, mis on II ja IIa lisas seatud päritolustaatuseta materjalide suurimaks väärtuseks. 5.Lõiget 4 ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 k