[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 25.6.2009

KOM(2009) 284 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

CO2 kogumise ja geoloogilise säilitamise tehnoloogia näidisprojektid tärkava turumajandusega arengumaades: kivisöe peaaegu saastevaba põletamise tehnoloogial põhinevat elektrijaama käsitleva ELi-Hiina projekti (Near Zero Emissions Coal Plant project) rahastamine {SEC(2009) 814}{SEC(2009) 815}

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

CO 2 kogumise ja geoloogilise säilitamise tehnoloogia näidisprojektid tärkava turumajandusega arengumaades: kivisöe peaaegu saastevaba põletamise tehnoloogial põhinevat elektrijaama käsitleva ELi-Hiina projekti ( Near Zero Emissions Coal Plant project ) rahastamine

1. Sissejuhatus

Selleks et maakera keskmine temperatuur ei tõuseks rohkem kui 2 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega, peavad kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähendama nii arenenud riigid kui ka arengumaad. Käesolevas teatises tutvustatakse Euroopa Komisjoni investeerimiskava, mille abil kaasrahastatakse Hiina elektrijaama ehitamist ja käitamist CO2 kogumise ja säilitamise ( CCS – carbon capture and storage ) tehnoloogia tutvustamise eesmärgil. Kõnealune investeerimiskava võiks olla eeskujuks ka muude tehnoloogiaalaste koostööprojektide puhul, mida arenenud riigid ning tärkava turumajandusega riigid / arengumaad viivad ellu 2012. aastale järgnevaks perioodiks sõlmitud kliimakokkuleppe raames.

Kõige rohkem peaks heitkoguseid aitama vähendada energiatõhusus, kuid sellistes tärkava turumajandusega riikides nagu Hiina, kus on suured kohapealsed varud, on kivisüsi ka edaspidi olulisim energiaallikas varustuskindluse tagamiseks ja majanduslikke kaalutlusi arvestades. Seepärast tuleb muuta kivisöe põletamine kliimasõbralikumaks. Tänu CO2 säilitamise ja kogumise tehnoloogia õigeaegsele väljatöötamisele ja rakendamisele oleks võimalik kivisöe põletamisest tulenevaid heitkoguseid oluliselt vähendada. CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia oleks kasutusel üleminekutehnoloogiana ( bridge technology ) seni, kuni töötatakse välja alternatiivid fossiilkütustele ja kui neid rakendama hakatakse. Euroopa Komisjoni analüüs[1] osutab, et heitkoguste vähendamise stsenaariumi kohaselt, mis on kooskõlas 2 ºC eesmärgiga, tuleks 2030. aastaks võtta CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia kasutusele ligikaudu 18 % fossiilkütusel töötavate elektrijaamade puhul kogu maailmas.

ELi juhid on võtnud kohustuse luua 2015. aastaks ELis võrgustik, mis hõlmab kuni 12 CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogial põhinevat näidisjaama,[2] et sedasi maksimaalselt suurendada võimalike tehniliste lahenduste hulka, CO2 säilitamise võimalusi ning kogemuste vahetamist. Euroopa Ülemkogu ja Parlament on heaks kiitnud direktiivi, milles sätestatakse õigusraamistik CO2 kogumiseks ja säilitamiseks, et vastavat tehnoloogiat saaks Euroopas ohutult rakendada ning et soodustada näidisprojektide elluviimist näiteks ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kaudu (ohutult säilitatud CO2 ei loeta heitkoguste hulka) ELi heitkogustega kauplemise süsteemis uute osalejate reservi abil (rahalised vahendid, mida on võimalik kasutada CO2 kogumise ja säilitamise näidisjaamade kaasrahastamiseks) ning läbivaadatud riigiabi-eeskirjade alusel. Euroopa majanduse elavdamise kava kaudu on eraldatud 1 050 miljonit eurot CO2 kogumise ja säilitamise projektide rahastamiseks ELis. Mitmed ELi ettevõtjad on teatanud näidisjaamade ehitamisest ELi territooriumil järgmise 5–10 aasta jooksul. CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia on üks tehnilistest lahendustest, mida edendatakse Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava[3] kohaselt lisaks taastuvenergiale ning muule vähem CO2-heidet tekitavale tehnoloogiale.

Eriti murettekitavad on selliste tärkava turumajandusega riikide heiteprognoosid, mis sõltuvad kivisöest. Valitsustevaheline kliimamuutuste rühma ( Intergovernmental Panel on Climate Change , IPCC)[4] prognooside kohaselt suureneb aastatel 2000–2030 energiakasutusest tulenev CO2-heide 45–110 %, kui täiendavaid meetmeid ei võeta. Kaks kolmandikku kuni kolm neljandikku sellest pärineb arengupiirkondadest. Isegi taastuvate energiaallikate ja muu vähem CO2-heidet tekitava tehnoloogia osakaalu otsustava suurendamise korral katavad fossiilkütused 2050. aastaks hinnanguliselt poole maailma energiavarustusest.

Rikkalike varude tõttu on kivisüsi Hiina peamine energiaallikas ning selle abil toodetakse 70 % riigi koguenergiast. Võib eeldada, et kivisöe osatähtsus Hiinas keskmise ajavahemiku jooksul ei vähene – 2007. aastal ehitati Hiinas iga 2,5 päeva tagant üks 500 MW võimsusega kivisöel töötav elektrijaam[5]. See tähendab, et üksnes kivisöel töötavatest elektrijaamadest tulenev CO2-heide suureneb ligikaudu neli megatonni nädalas[6].

Hiina on otsustavalt suurendamas kivisöe puhta põletamise tehnoloogia (CCT) osakaalu. 2007. aasta juunis võttis Hiina vastu riikliku kliimamuutuste programmi, milles on eraldi nimetatud „uue ja sobiva tehnoloogia, sealhulgas CO2 kogumise, kasutamise ja säilitamise tehnoloogia arendamist ja rakendamist”. Hiina kavatseb avalikustada CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia suunised 2009. aasta jooksul. Lisaks on seitsmest riiklikust energeetikaettevõttest koosnev rühm käivitanud Greengen -projekti, mille eesmärk on ehitada integreeritud gaasistusega kombineeritud tsüklil ( Integrated Gasification in Combined Cycle , IGCC) põhinev kivisöel töötav elektrijaam, mida tuleks hiljem täiendada CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogiaga.

2005. aasta märtsis kirjutasid EL ja Hiina alla kivisöe puhta põletamise tehnoloogiat käsitlevale tegevuskavale, mis hõlmab koostööd CO2 kogumise ja säilitamise alal. ELi-Hiina 2005. aasta tippkohtumisel[7] loodi ELi-Hiina kliimamuutustealane partnerlus, mis hõlmab poliitilist kohustust töötada välja kivisöe peaaegu saastevaba põletamise ( near-zero emissions coal , NZEC) kõrgetasemeline tehnoloogia, mille puhul kasutatakse CO2 kogumist ja säilitamist, ning rakendada seda tehnoloogiat Hiinas ja ELis 2020. aastaks. Hiina ja ELi 2005. aasta kokkulepet ajendas sõlmima soov piirata kivisöel töötavatest elektrijaamadest tuleneva heite suurenemist. Kuna elektrijaamade eluiga on ligikaudu 30 aastat või rohkem, on CO2 kogumise võimalus väga suur. ELi ja Hiina ulatuslik koostöö kliimamuutuste partnerluse raames võimaldab käivitada Hiinas esimese ühise näidisprojekti.

Euroopa Parlament[8] rõhutab koostöö tähtsust Hiinaga, kui ta „tunnistab, et Hiina kiire majanduskasv on väljakutseks üleilmsetele pingutustele võidelda kliimamuutuse vastu, kui prognooside kohaselt kahekordistuvad kivisöeküttel töötavate elektrijaamade CO2 heitkogused aastaks 2030.” CO2 kogumine ja säilitamine võib olla muu tehnoloogia kõrval usaldusväärne võimalus vähendada Hiinas kivisöel töötavatest elektrijaamadest tulenevat heidet.

CO2 kogumise ja säilitamise näidisjaamu ELis ja ELi-Hiina koostööd kivisöe peaaegu saastevaba põletamise tehnoloogia valdkonnas tuleks käsitada osana G8 võetud kohustusest „käivitada 2010. aastaks maailmas 20 ulatuslikku CO2 kogumise ja säilitamise näidisprojekti, mis arvestavad riikide erinevaid tingimusi ning mille eesmärk on aidata arendada tehnoloogiat ning vähendada kulusid, et 2020. aastal oleks võimalik alustada CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia ulatusliku rakendamisega,”[9] ning G8 energeetikaministrite, Euroopa energeetikavoliniku ja mitmete muude riikide (sealhulgas Hiina) energeetikaministrite 2009. aasta mais toimunud kohtumisel antud lubadusest edendada CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia näidisprojekte[10].

Käesolevas teatises määratakse kindlaks projekti järgmised etapid ning keskendutakse CO2 kogumise ja säilitamise näidisjaamade rahastamisele. Kõnealuse koostöö kaudu on võimalik täita ka kohustust, mille arenenud riigid on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaselt võtnud ning mille eesmärk on edendada, lihtsustada ja rahastada keskkonnasõbralike tehniliste lahenduste ja oskusteabe edasiandmist muudele osalistele või nende juurdepääsu kõnealustele tehnilistele lahendustele ja oskusteabele.

ELi-Hiina koostöö CO2 kogumise ja säilitamise alal võiks olla eeskujuks käimasolevatel läbirääkimistel üleilmse ambitsioonika kliimakokkuleppe sõlmimiseks 2012. aastale järgnevaks perioodiks. Komisjon soovib lihtsustada kivisöe peaaegu saastevaba põletamise tehnoloogia projekti (NZEC-projekt) ja Euroopa näidisprojektide vahelist teabevahetust praegu loomisel oleva CO2 kogumise ja säilitamise projektivõrgustiku[11] kaudu. Samuti on mitmed fossiilkütustel töötavate saastevabade elektrijaamade[12] ( Zero Emissions Fossil Fuel Power Plants , ZEP) Euroopa tehnoloogiaplatvormi liikmed ELi-Hiina vahelise koostöö peamised sidusrühmad.

2. CO 2 KOGUMISE JA SÄILITAMISEGA SEOTUD PROBLEEMID

CO2 kogumise ja säilitamise protsessi üksikud osad on juba rakendatavad ning neid kasutatakse katseprojektides[13]. Kuid üksikute osade ühendamine tervikuks, mis hõlmaks kogu CO2 kogumise ja säilitamise ahelat alates CO2 kogumisest, seisab kaubanduslikuks elektritootmiseks ettenähtud elektrijaamades veel ees.

Kaubanduslikuks elektritootmiseks ettenähtud elektrijaamades tuleb rakendada CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia näidisprojekte, et katsetada tehnoloogiat ja seejärel vähendada selle rakendamisega seotud kulusid, mis on omakorda eeltingimus tehnoloogia ulatuslikuks rakendamiseks toimival CO2-turul. Näidisprojektid aitavad paremini mõista tehnilisi ja metodoloogilisi (sealhulgas säilitamiskohtade valimise ja seire) aspekte ning üldsuse heakskiidu ja rahastamisega seotud küsimusi ning seega saab paremini hinnata CO2 kogumise ja säilitamise kui peamise heitkoguste vähendamise tehnoloogia tegelikku mõju.

CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia arendamine ja kasutuselevõtt arengumaades ja tärkava turumajandusega riikides, sealhulgas Hiinas, võib olla olulise tähtsusega üleilmse säästva arengu eesmärkide saavutamisel, kuid ilma arenenud riikide toetuseta toimuks see oluliselt hiljem . ELi võetud kohustus koos tehnilise ja rahalise abiga on haruldane võimalus maksimaalselt suurendada CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia potentsiaali tärkava turumajandusega riikides.

Arenguriikide ja tärkava turumajandusega riikide turud ei ole suutnud kajastada fossiilkütustel põhineva elektritootmisega kaasnevat tegelikku kulu ühiskonnale, mistõttu ei ole CO2 kogumine ja säilitamine tutvustamisetapis majanduslikult otstarbekas. ELi rahaliste vahenditega on võimalik ületada mõned eespool nimetatud takistused ning hankida erasektorist rahalisi vahendeid, mis muidu jääksid CO2 kogumise ja säilitamisega seotud suurte näidisprojektide puhul kättesaamatuks.

3. CO 2 KOGUMINE JA SÄILITAMINE PEAMISTES PARTNERRIIKIDES

SUURTE KIVISÖEVARUDEGA RIIKIDES, EELKÕIGE SELLISTES KIIRESTI ARENEVATES RIIKIDES NAGU HIINA, TULEB VARUSTUSKINDLUSE TAGAMISEKS KASUTADA ELEKTRIENERGIA TOOTMISEKS KA EDASPIDI KIVISÜTT. SEEPÄRAST ON OLULINE LUUA VAHENDID CO 2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia näidisprojektide toetamiseks kõnealustes riikides, et kasutada ära mastaabisäästu ning tagada tehnoloogia ulatuslik rakendamine pärast tutvustamisetapi lõppu, kui kõiki rakendamisega seotud probleeme on piisavalt käsitletud (vt tekstikast 1).

Tekstikast 1: CO 2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia rakendamise ja levitamisega seotud probleemid arengumaades

- Elektritootmisega seotud kulude suurenemine , mis tuleneb CO2 kogumiseks, transportimiseks ja säilitamiseks vajalike seadmetega seotud suurematest kapitali- ja käitamiskuludest võrreldes tavaliste elektrijaamadega, sealhulgas täiendav energiakulu, mis kaasneb CO2 kogumise ja säilitamise protsessiga. See tuleneb asjaolust, et turud ei ole suutnud kajastada tegelikku kulu ühiskonnale, sealhulgas väliseid kulusid, mis kaasnevad fossiilkütuste kasutamisega elektrienergia tootmiseks.

- Vastava õigusraamistiku puudumine CO2 kogumiseks, transportimiseks ja säilitamiseks vajalike käitiste ja seadmete kavandamiseks ja neile loa andmiseks; samuti tuleks kehtestada investeeringukaitse tagatised ning tagada intellektuaalomandi õiguste kaitse.

- CO 2 kogumise ja säilitamisega seotud investeeringute rahastamine erasektori vahenditest ei ole automaatselt tagatud ka juhul, kui poliitikaraamistikud oleksid kõnealuse tehnoloogia suhtes toetavamad. Rahastamisprobleemid on tavalised sellise tehnoloogia puhul, mis jõuab turustamiseelsesse etappi, kus suured toetused lõppevad ning tuleb rahastada mitmeid kulukaid ettevõtmisi nagu esmase ja teisese prototüübi väljatöötamine ja katsetamine, tegevuskoha ettevalmistamine, tarneahela määratlemine, ehitamine jne.

- Üldise teadlikkuse/heakskiiduga seotud probleeme tuleb tõsiselt käsitleda.

Koostöö Hiinaga on edukas, kuid lisaks sellele on vaja suurendada jõupingutusi kivisöe puhta põletamise ning CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia tutvustamiseks ja rakendamiseks muudes tärkava turumajandusega riikides, et maksimaalselt suurendada nimetatud tehnoloogia üleilmse rakendamise ja levitamise võimalusi. Euroopa Komisjon on võtnud kohustuse suurendada koostööd Hiinaga CO2 kogumise ja geoloogilise säilitamise alal ning laiendada koostööd muudele olulistele partneritele, nagu India ja Lõuna-Aafrika[14]. Hiljutise kahepoolse teabevahetuse kohaselt võivad ka Venemaa ja Ukraina olla huvitatud suutlikkuse suurendamisest kivisöe puhta põletamise ning CO2 kogumise ja säilitamise alal.

Komisjon kavatseb keskkonna ja loodusvarade teemaprogrammi kaudu toetada koostööd tärkava turumajandusega riikidega ja arengumaadega kivisöe puhtama põletamise muude tehniliste lahenduste arendamiseks. Euroopa Komisjon teeb uue algatuse ( Cooperation on clean coal technology (CCT) and carbon capture and storage (CCS) with coal-dependent developing and emerging country partners ) kohaselt ettepaneku suurendada suutlikkust ja teha ettevalmistavaid uuringuid kivisöe puhta põletamise tehnoloogia alase koostöö suurendamiseks ja CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia rakendamiseks nimetatud riikides, kohaldades selleks partnerlusest lähtuvat eristatud lähenemisviisi. Lisaks on kavas jagada Hiina näidisprojekti raames saadud kogemusi kogu maailmas.

4. CO 2 KOGUMISE JA SÄILITAMISE TEHNOLOOGIA NÄIDISPROJEKTIDE TOETAMINE HIINAS

Arvestades suuri kasvuhoonegaaside heitkoguseid, mida tekitab kivisöel põhinev Hiina energeetikasektor, ELi ja Hiina võetud poliitilist kohustust ning praegust edukat koostööd CO2 kogumise ja säilitamise alal, on Hiina kõige sobivam riik, kuhu tuleks ehitada näidisjaam ELi rahaliste vahendite abil.

Kivisöe peaaegu saastevaba põletamise tehnoloogiat käsitlevas ELi-Hiina projektis on ette nähtud kolm etappi. I etapp hõlmab mitmeid projekte esialgse uuringu läbiviimiseks, et uurida võimalusi CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia rakendamiseks kivisöel töötavates Hiina elektrijaamades; nimetatud projektid on Ühendkuningriigi rahastatav kivisöest peaaegu saastevaba elektritootmise võimaluste hindamise projekt ( NZEC Assessment Project ) ning Euroopa Komisjoni kaasrahastatavad uurimisprojektid COACH ja STRACO2 (vt tekstikast 2). I etapi lõpuleviimise tähtaeg on 2009. aasta sügis.

Tekstikast 2: CO 2 kogumise ja säilitamise alase ELi-Hiina koostöö I etapp

EÜ-Hiina vastastikuse mõistmise memorandumit (veebruar 2006) toetatakse COACH-projektiga (Cooperation Action with CCS China-EU, 1,5 miljonit eurot ühenduse kuuenda teadusuuringute raamprogrammi kaudu). COACH-projekti on kaasatud 20 Euroopa ja Hiina partnerit teadus- ja uurimisasutustest ning tööstusharust ning selle eesmärk on järgmine: 1. Suurendada suutlikkust ja teadmiste vahetamist. 2. Valmistada ette Hiina näidisprojekt, milles kasutakse kivisöel põhinevat integreeritud gaasistusega kombineeritud tsüklit / mitmiktootmist, sealhulgas CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogiat. 3. Hinnata CO2 geoloogilise säilitamise võimalusi süsivesinike hoidlas (EOR/EGR), sügavates soolastes põhjaveekihtides ning kivisöekihtides. 4. Käsitleda valdkondadevahelisi küsimusi (üldsuse heakskiit) ning õiguslikke, regulatiivseid, majanduslikke ja finantsaspekte. Hiina-Ühendkuningriigi vastastikuse mõistmise memorandumit (detsember 2005) toetatakse 2007. aasta novembris käivitatud UK-NZEC hindamisprojektiga (3,5 mln naelsterlingit). Ühendkuningriigi rahastatav UK-NZEC projekt on Hiina ja Ühendkuningriigi ekspertide koostööprojekt, mille eesmärk on: – suurendada Hiina suutlikkust parimate CO2 kogumise, transportimise ja geoloogilise säilitamise võimaluste kindlaksmääramiseks; ning – uuridaCO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia arendamise ja tutvustamise ning tulevase rakendamise võimalusi Hiinas. Lisaks on algatatud veel neli ühenduse kaasrahastatavat CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogiaga seotud projekti, kuhu Hiina partnerid on samuti kaasatud: – CO2 kogumiseks ja säilitamiseks vajalike regulatiivmeetmete toetamine (STRACO2, ühenduse toetus 0,86 miljonit eurot); – CO2 geoloogilise säilitamise võimaluste hindamine Euroopas (EU GEOCAPACITY, ühenduse toetus1,9 miljonit eurot); – CO2 säilitamine ja kivisöekihtides leiduva metaani eemaldamine (MoveCBM, ühenduse toetus 1,25 miljonit), ning – CO2 kogumine ja gaaskütustest vesiniku tootmine (Cachet, ühenduse toetus 7,5 miljonit). |

NZEC-projekti II etapp hõlmab aastaid 2010–2012. II etapp põhineb eespool nimetatud projektide tulemustel ning selle raames uuritakse näidisjaama ehitamise kohaspetsiifilisi kriteeriume ning määratakse kindlaks näidisjaamaga seotud üksikasjad ja meetmed. II etapp hõlmab erinevate võimaluste tehnilist analüüsi ja kuluanalüüsi. Nimetatud analüüsi põhjal määratakse kindlaks elektrijaama asukoht, põletamistehnoloogia (kivisöe pulberpõletamine või integreeritud gaasistusega kombineeritud tsükkel), kogumistehnoloogia ning transportimise ja säilitamise põhimõtted. II etapp hõlmab ka näidisjaama ehitamiseks ja käitamiseks vajaliku üksikasjaliku tegevuskava koostamist ning näidisjaama ja CO2 säilitamiskoha keskkonnamõju hindamist.

II etapiga seoses on veel mitmeid küsimusi vaja Hiina partneritega läbi rääkida. Muu hulgas tuleb kindlaks määrata projektiga seotud otsuste vastuvõtmise ajakava ning jõuda kokkuleppele kulude jagamise osas. Euroopa Komisjonil on kavas korraldada 2009. aasta lõpus pakkumismenetlus, et leida konsortsium II etapi läbiviimiseks.

Pärast II etapi lõppemist peaks algama III etapp, mille jooksul ehitatakse ja käivitatakse Hiinas kaubanduslikuks elektritootmiseks ettenähtud näidisjaam. Komisjon arutab praegu Hiina esindajatega võimalust käivitada näidisjaam enne 2020. aastat (see tähtpäev lepiti kokku 2005. aastal).

Lõplik investeerimisotsus tehakse II etapi teostatavusuuringute põhjal ning selle tingimuseks on, et asjakohased partnerid on jõudnud kokkuleppele ja on olemas põhjalik rahastamiskava. Protsessi kiirendamiseks tegeletakse paralleelselt tehnilise külje ettevalmistamise ning rahaliste vahendite hankimisega. Seega on käesoleva teatise peamine eesmärk koostada koostöös Hiina valitsuse, ELi ja EMP liikmesriikidega rahastamiskava NZEC-projekti III etapi rahastamiseks.

Joonis 1: NZEC-projekti I–III etapi protsessidiagramm

[pic]

5. CO 2 KOGUMISE JA SÄILITAMISE TEHNOLOOGIAL PÕHINEVA NÄIDISJAAMA KAASRAHASTAMINE HIINAS

Hiina näidisjaama kaasrahastamise eesmärk on kiirendada tehnoloogia arendamist ja võita sellega aega. Hiina kogemus näitab, et pärast tehnoloogia ulatuslikku rakendamist kulud vähenevad. CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia ulatusliku kasutuselevõtu eeltingimus Hiinas on siiski CO2 hind.

5.1. Avaliku ja erasektori rahastamise ühendamine avaliku ja erasektori partnerluses

Selleks et avaliku ja erasektori rahalisi vahendeid piisavalt koondada ja tõhusalt kasutada, on komisjonil kavas luua avaliku ja erasektori partnerlus, mis võiks olla eriotstarbelise äriühingu ( Special Purpose Vehicle , SVP) vormis. Eriotstarbelised äriühingud on väga paindlikud investeerimisühingud, mida võib asutada ühekordsete projektide rahastamiseks ning millel on üsna lihtne õigus- ja juhtimisstruktuur, mis omakorda tähendab seda, et neid on võimalik kiiresti asutada ning nende üldkulud on minimaalsed. Eriotstarbelise äriühingu tööd reguleerivad eeskirjad kehtestatakse eelnevalt ning nendega piiritletakse täpselt äriühingu tegevus. Selline mehhanism vähendab finantsriski investori jaoks. Eriotstarbeline äriühing sobib varade üleandmiseks sellise suure projekti rahastamiseks, millel on üksikud konkreetsed eesmärgid, ning samal ajal vähendatakse riski investori jaoks. Seega on eriotstarbelise äriühingu mudelil mitmeid eeliseid ning seda saab kohandada konkreetse näidisprojekti vajadustega.

Süsteemi eelis seisneb selles, et avaliku sektori rahastajatel on võimalik kehtestada investeerimispoliitika, millega tagatakse investeeringute täielik kooskõla riigi poliitika eesmärkidega. Konkreetse investeerimispoliitika põhjal võimaldab kõnealune süsteem luua investeerimisplatvormi, milles on võimalik ühendada avaliku ja erasektori vahendid.

Algatust tuleb esitleda nii, et see tagaks Hiina, ELi ja EMP liikmesriikide ning rahvusvaheliste finantsasutuste ja eraettevõtjate toetuse ning osalemise kõnealuses algatuses. Investeerimine CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogiasse on eraettevõtjale ahvatlev üksnes siis, kui on ette näha tulu suurenemist (nt CO2 turult ja/või fossiilkütuste taaskasutamise suurendamisest saadav tulu).

Hiina investeeringud CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia rakendamise lisakulude katmiseks on olulised, et suurendada Hiina finantsosalust projektis. Samuti tagab see suurema vastutuse võtmise / Samuti tagatakse sedasi Hiina huvide suurem esindatus, tehnoloogia parem tundmine ning tehnoloogia tõenäolisem rakendamine tulevikus.

Tekstikast 3: Kivisöe peaaegu saastevaba põletamise tehnoloogial põhineva elektrijaama võimalikud rahastamisallikad

Erasektori vahendid

Erasektori puhul jagunevad investorid kahte kategooriasse: aktiivsed investorid (ettevõtjad, alltöövõtjad, seadmete tarnijad) ja passiivsed investorid (investeerimisfondid, institutsionaalsed investorid). Põhikäitist võib rahastada erainvesteeringutest (nt projekti- või ettevõttepõhiselt). Erainvestorid võivad enda kanda võtta ka täiendavaid CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia rakendamisega seotud kulusid või pakkuda mitterahalist toetust, kui neil on selleks piisavalt stiimuleid.

Mitmed Euroopa ettevõtjad osalevad juba puhta tehnoloogia turgudel Hiinas. Paljud neist ettevõtjatest on fossiilkütustel töötavate saastevabade elektrijaamade tehnoloogiaplatvormi liikmed ning peamised sidusrühmad ELi-Hiina vahelises koostöös. Euroopa ja Hiina sidusrühmade koostööd kõnealuses valdkonnas toetatakse ka ELi-Hiina puhta energia keskuse ( EU-China Clean Energy Centre ) kaudu, mille loomises lepiti kokku 2007. aasta ELi-Hiina tippkohtumisel ning mis hakkab asuma Pekingis[15].

CO 2 heitkogustega kauplemine

Praegu ei ole võimalik rahastada CO2 kogumist ja säilitamist CO2 heitkogustega kauplemise kaudu (nt puhta arengu mehhanismi kaudu, mis on projektipõhine lähenemisviis arenenud riikide heite vähendamiseks puhta arengu projektide abil arengumaades), kuid see võib osutuda võimalikuks pärast 2012. aastat, nt sektoripõhise hüvitusmehhanismi (st sektoripõhine heite vähendamise hüvitamise süsteem) või konkreetse suunitlusega puhta arengu mehhanismi kaudu CO2 kogumise ja säilitamise näidisjaamade rahastamiseks tärkava turumajandusega riikides / arengumaades.

Fossiilkütuste taaskasutamise suurendamine

Olenevalt käitise laadist on võimalik tuluallikas fossiilkütuste taaskasutamise suurendamine ( enhanced oil recovery – EOR).

Avaliku sektori vahendid

CO2 kogumise ja säilitamise näidisjaama ehitamisega seotud täiendavate kulude kaasrahastamiseks on vaja avaliku sektori toetust. Selleks on võimalik kasutada mitmeid allikaid:

- EÜ eelarve

- ELi või EMP liikmesriikide eelarved[16]

- soodsatel tingimustel laenud riiklikest investeerimispankadest

Avaliku sektori vahendeid võib kasutada järgmiselt:

- rahaline toetus

- laenutagatised

- erasektori tulu tagamine (hindade või õigusriskiga seotud tagatised)

- investeering (tulu on piiratud)

5.2. Avaliku sektori vahendite osakaalu kindlaksmääramine

Selleks et meelitada ligi erasektori investeeringuid näidisjaama rahastamiseks, tuleb luua võimalus, et investeering end ära tasuks. Võimalikud tuluallikad on CO2-turg või fossiilkütuste taaskasutamise suurendamine. Eri liiki investorite soovid võivad puhta tehnoloogia arendamisse tehtud investeeringute tasuvuse osas erineda.

Tulevikus CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia rahastamine tulust, mis saadakse CO2 heitkogustega kauplemisest (erinevalt CO2-maksu kohaldamisest) tekitaks tulu, mis võiks ligi meelitada erainvesteeringuid näidisjaama rahastamiseks. Eriti huvipakkuv on sektoripõhine hüvitusmehhanism, mida praegu arutatakse 2012. aastale järgnevat perioodi käsitleva kliimakokkuleppe läbirääkimiste raames. Hiina energeetikasektoris võimaldaks kõnealune lähenemisviis hüvitada heitkoguste vähendamist teatavast baastasemest rohkemgi. Sel viisil hüvitataks üksnes lisameetmed ning ettevõtjatel oleks kasulik võtta kulukamaid vähendamismeetmed, et saada hüvitist CO2-turu kaudu. Niiviisi võiks lihtsustada kallima tehnoloogia (CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia) kasutuselevõttu kivisöe puhtama põletamise muude tehniliste lahenduste asemel, mis pikema aja jooksul on kulutasuvuse osas neutraalsed või isegi negatiivsed. Veel ei ole kindel, kas tärkava turumajandusega riikides ja arengumaades on CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia projekte võimalik rahastada CO2-turult saadavast tulust, ning samuti see, millal see võiks toimuda. Selleks et vähendada riski erainvestorite jaoks ning suurendada võimalikult palju sisemist tasuvusläve, on vaja avaliku sektori investeeringuid, mille puhul on ootused tulu osas väga madalad või puuduvad üldse. Avaliku sektori vahendite osakaalu kindlaksmääramiseks on tehtud finantsanalüüs[17]. Täpsed kulud määratakse kindlaks NZEC-projekti II etapi jooksul ning see, kui suures ulatuses toetatakse avaliku sektori vahenditest eriotstarbelist äriühingut (või muud sobivat investeerimisvahendit), räägitakse läbi valitsuste (Euroopa ja Hiina valitsused) tasandil.

Kivisöe peaaegu saastevaba põletamise käitise suurus, asukoht, tehnoloogia ja CO2 säilitamise koht määratakse kindlaks NZEC-projekti I ja II etapi jooksul tehtud uuringute ning teostamisvõimaluste põhjal. Käesolevas teatises esitatud kuluprognoosid on esialgsed – vaatamata sellele, et need põhinevad põhjendatud oletustel, võivad need vastavalt valitud tehnoloogiale, käitise asukohale ning CO2 säilitamise kohale kõikuda vahemikus +/– 40 %. Kõnealune 400 MW näidisjaam[18] on esimene omalaadne ning selle täiendavad kapitali- ja tegevuskulud on 25 tööaasta jooksul hinnanguliselt ligikaudu 730 miljonit eurot integreeritud gaasistusega kombineeritud tsüklit kasutava käitise puhul (kapitalikulud ligikaudu 125 miljonit eurot, tegevuskulud ligikaudu 340 miljonit eurot, transpordi ja CO2 säilitamisega seotud kulud ligikaudu 265 miljonit eurot[19]) ning ligikaudu 980 miljonit eurot kivisöe pulberpõletamisel põhineva käitise puhul (kapitalikulud ligikaudu 235 miljonit eurot, tegevuskulud ligikaudu 445 miljonit eurot, transpordi ja CO2 säilitamisega seotud kulud ligikaudu 300 miljonit eurot[20]).

Projekti kestuse ajal on oodata üleilmse CO2-turu tugevnemist ning riikliku CO2-hinna väljakujunemist kõikides majanduslikult tähtsamates riikides. Seepärast võib oletada, et 2015. aastal on CO2-tonni hind 10 eurot, mis järk-järgult tõuseb 20 euroni[21]. Kui tehnoloogia suhtes praegu otsust mitte teha, on sellise CO2-hinna juures vaja täiendavaid rahalisi vahendeid hinnanguliselt ligikaudu 300 miljonit eurot integreeritud gaasistusega kombineeritud tsüklit kasutava käitise puhul ning 550 miljonit kivisöe pulberpõletamisel põhineva puhul.[22]. Kui CO2 hind peaks tõusma veelgi, kahaneks rahastamise puudujääk ning avaliku sektori toetust võiks vähendada.

Sõltuvalt säilitamise kohast võib lisaks CO2-turule saada täiendavat tulu fossiilkütuste taaskasutamise suurendamisest, mis on juba majanduslikult tasuv. Fossiilkütuste taaskasutamine hõlmab erinevaid protsesse, mille abil suurendatakse maardlast väljapumbatud toornafta hulka, peamiselt vedeliku või gaasi (nt lämmastik, CO2) maardlasse sissejuhtimise teel.

Transpordikulusid silmas pidades on CO2-EOR tehnoloogia rakendatav selliste elektrijaamade puhul, mis asuvad naftamaardlate lähedal. Kuigi fossiilkütuste taaskasutamise võimalused on Hiinas piiratud naftamaardlate vähesuse tõttu, võib nimetatud meetodi arendamine kiirendada mõnes piirkonnas transpordi infrastruktuuri väljatöötamist, mis on vajalik CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia täielikuks rakendamiseks. I etapi projektide raames uuritakse fossiilkütuste taaskasutamise võimalusi Hiinas. Kui Hiina valitsuse poolt käitise jaoks valitud asukoha puhul on nimetatud meetod rakendatav, lihtsustaks see märkimisväärselt CO2 kogumise ja säilitamise sellise näidisjaama rahastamist, mis on ette nähtud kaubanduslikuks elektritootmiseks.

Lisaks avalikule sektorile võib rahalisi vahendeid saada järgmistest allikatest: laenuandjad (rahvusvahelised finantsasutused või riiklikud pangad, nagu EIP), kes pakuvad laenu 5 % intressimääraga, ning kapitaliinvestorid, kes ootavad ligikaudu 10–20 % kogutulu investeeringu kohta. Üks võimalus vähendada esialgse investeeringu mahtu on korraldada käitise ehitamiseks ja käitamiseks enampakkumine, mille käigus konsortsiumi kuuluvad partnerettevõtjad võivad teha pakkumisi omahinnaga või alla selle, et näidata üles initsiatiivi ning saada kasu sellest, et ettevõtja on CO2 kogumise ja säilitamise esimese sellise näidisjaama ehitaja Hiinas, mis on ette nähtud kaubanduslikuks elektritootmiseks.

Selleks et muuta pakkumine erainvestorite jaoks ahvatlevaks, peavad riiklikud investorid olema valmis tagama mõned riskid. See suurendaks maksimaalselt avaliku sektori panust ning muudaks pakkumise erainvestorite jaoks ahvatlevamaks.

Euroopa Komisjon on eraldanud 60 miljonit eurot tärkava majandusega riikidega tehtavaks koostööks kivisöe puhta põletamise ja CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia alal. Esimest osamakset (10 miljonit eurot) kasutatakse tärkava turumajandusega riikide suutlikkuse suurendamiseks, mis on vajalik CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia ja kivisöe puhtama põletamise muude tehniliste lahenduste rakendamiseks, ning ELi-Hiina NZEC-projekti II etapi elluviimiseks. Eeldusel, et Hiina poliitiline toetus jätkub ning et NZEC-projekt edeneb rahuldavalt, võidakse teha teine osamakse (kuni 50 miljonit eurot) CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogial põhineva näidisjaama ehitamiseks ja käitamiseks Hiinas. Hiljemalt 2013. aastaks tuleks koostada rakendatav rahastamiskava, mis on eeltingimus näidisjaama ehitamiseks.

6. KOKKUVÕTE JA PILGUHEIT TULEVIKKU

Komisjon töötab tihedas koostöös Euroopa ja Hiina sidusrühmadega ning teeb järgmise ettepaneku:

i) määrata kindlaks koos rahvusvaheliste finantsasutustega (Euroopa Investeerimispank, Maailmapank ja Aasia Arengupank) sobiva rahastamisvahendi (sealhulgas võimaluse korral eriotstarbeline äriühing) loomine NZEC-projekti III etapi toetamiseks tihedas koostöös huvitatud liikmesriikidega, Euroopa Majanduspiirkonna riikidega ning Hiina partneritega;

ii) kutsuda ELi liikmesriike üles avaldama rahalist ja poliitilist toetust. Avaliku sektori vahenditest vajalik summa integreeritud gaasistusega kombineeritud tsüklil põhineva käitise puhul on 300 miljonit eurot ning kivisöe pulberpõletamisel põhineva käitise puhul 550 miljonit eurot;

iii) kindlustada veelgi Hiina poliitiline toetus ning väärtustada kulude jagamist käsitlevatel läbirääkimistel maksimaalselt Euroopa avaliku sektori raha;

iv) taotleda rahvusvahelistel läbirääkimistel üleilmse kliimakokkuleppe sõlmimiseks 2012. aastale järgnevaks perioodiks seda, et CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia rahastamine CO2 heitkogustega kauplemisest saadavast tulust jätkuks nii Kyoto protokolli esimesel kohustusteperioodil (kuni aastani 2012) kui ka pärast seda..

Komisjon kutsub ka asjast huvitatud Euroopa Majanduspiirkonna riike ja Hiinat üles kõnealust uut algatust rahaliselt ja poliitiliselt toetama ning palub Euroopa Parlamendilt poliitilist toetust. Võttes arvesse lähenemisviisi uudsust, jätkavad Euroopa Komisjoni talitused koostöös kõnealuse algatamise kaasrahastamise vastu ametlikku huvi üles näidanud rahastajatega üksikasjaliku rakenduskokkuleppe väljatöötamist.

[1] Vt joonis 2 käesolevale teatisele lisatud mõjuhinnangus.

[2] 2007. aasta märtsis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldused.

[3] Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele – „Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava (SET-kava) - Eesmärk – süsihappegaasiheite vähendamine tulevikus”.

[4] Valitsustevahelise kliimamuutuste töörühma neljas hindamisaruanne (2008), Working Group III Technical Summary (Barker, T. et al, 2007: Technical Summary. In: Climate Change 2007: Mitigation. Contribution of Working Group III to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change [B. Metz, O. R. Davidson, P. R. Bosch, R. Dave, L. A. Meyer (eds)], Cambridge University Press, Cambridge, United Kingdom and New York, NY, USA).

[5] IEA , Cleaner Coal in China , 2009, lk 50.

[6] N Riley, British Geological Survey , Ühendkuningriigi parlamendi alamkojale esitatud suulised tõendid,

(http://www.publications.parliament.uk/pa/cm200506/cmselect/cmsctech/578/57805.htm#note18).

[7] ELi-Hiina kliimamuutuste deklaratsioon, vastu võetud ELi-Hiina 2. septembri 2005. aasta tippkohtumisel:http://ec.europa.eu/environment/climat/pdf/china/joint_declaration_ch_eu.pdf.

[8] Euroopa Parlamendi resolutsioon 2005/2161(INI): http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2006-0346+0+DOC+XML+V0//EN.

[9] G8 energeetikaministrite ühisavaldus, Aomori, Jaapan, 8. juuni 2008.

[10] G8 energeetikaministrite, Euroopa energeetikavoliniku, G5 riikide (Brasiilia, Hiina Rahvavabariik, India, Mehhiko, Lõuna-Aafrika) energeetikaministrite ning Egiptuse, Korea Vabariigi ja Saudi Araabia Kuningriigi energeetikaministrite kohtumisel Roomas 24. mail 2009 tehtud ühisavaldus.

[11] Külasta veebilehte: http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/08/1315&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=fr

[12] Külasta veebilehte http://www.zero-emissionplatform.eu

[13] Vt IPCC, 2005: IPCC Special Report on Carbon Dioxide Capture and Storage . Koostanud valitsustevahelise kliimamuutuste rühma III töörühm [Metz, B.,O. Davidson, H. C. de Coninck, M. Loos, and L. A. Meyer (eds.)]. Cambridge University Press, Cambridge, United Kingdom and New York, NY, USA, lk 8.

[14] KOM(2006) 843 lõplik.

[15] Vt: http://www.eu-in-china.com/download/EC2.pdf

[16] Kui kõnealune avaliku sektori toetus liigitatakse riigiabiks, tuleks sellest teatada komisjonile riigiabi eeskirjade kohaselt.

[17] Vt käesolevale teatisele lisatud mõju hindamise aruande VII lisa.

[18] Väljendatuna 2010. aasta nüüdispuhasväärtuses, kui ehitamine kestab 4 aastat ja käitise tööiga on 25 aastat, kasutades 2,5 %-list sotsiaalset diskontomäära (millest inflatsioon on maha arvestatud).

[19] See sisaldab kapitali- ja tegevuskulusid 25 aasta jooksul (7 eurot / säilitatud CO2-tonn).

[20] See sisaldab kapitali- ja tegevuskulusid 25 aasta jooksul (7 eurot / säilitatud CO2-tonn).

[21] Hüpoteetiline oletus, mille kohaselt on 2015. aastal CO2-tonni hind 10 eurot, mis tõuseb järk-järgult 20 euroni 2040. aastal; kõnealuse hinna arvutamisel kasutatud poliitikavahendit ei ole eelnevalt hinnatud.

[22] Summad erinevad sõltuvalt tööaastatest, mille jooksul CO2 kogumise ja säilitamise käitist rahastataks avaliku sektori vahenditest.