EUROOPA KOMISJON Brüssel,18.5.2016 COM(2016) 360 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA ÜLEMKOGULE JA NÕUKOGULE

Kolmas aruanne ümberpaigutamise ja ümberasustamise kohta



1Sissejuhatus Kolmandas ümberpaigutamise ja ümberasustamise aruandes antakse ajakohane ülevaade olukorrast alates viimasest aruandest, mis esitati 12. aprillil, ja hinnatakse ajavahemikul alates 12. aprillist kuni 13. maini 2016 (st aruandeperioodil) kõigi sidusrühmade võetud meetmeid eesmärgiga viia ellu ümberpaigutamis- ja ümberasustamiskavade rakendamise kiirendamiseks esitatud soovitused. Alates 12. aprillist 2016 on Kreekasse saabunud 2 581 inimest. See arv näitab selget vähenemist (75 % vähem võrreldes eelmises aruandes käsitletud perioodiga), samas kui mandriosas ei ole olukord üldiselt muutunud. Kreeka ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelise piiri sulgemise tõttu on Kreeka mandriossa pidama jäänud ligikaudu 46 000 rändajat ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Pagulaste Ülemvoliniku Ameti hinnangute kohaselt on 65 % neist pärit riikidest, mille kodanikel on õigus ümberpaigutamisele. Itaaliasse on alates 12. aprillist saabunud 10 242 inimest ja see suundumus on sarnane 2015. aasta samale perioodile. Viimastel nädalatel on teada antud järjest enam Eritreast saabunud inimestest, sealhulgas saatjata alaealistest. Üldiselt võib märkida, et teisest ümberpaigutamise ja ümberasustamise aruandest alates ei ole ümberpaigutamise vallas tehtud piisavalt edusamme. Komisjon seadis oma esimeses ümberpaigutamise ja ümberasustamise aruandes eesmärgiks paigutada mai keskpaigaks ümber vähemalt 20 000 inimest. Tegelikkus on aga selle saavutamisest kaugel. Aruandlusperioodil on lisaks ümber paigutatud ainult 355 inimest ja seega on seni ümber paigutatud kokku 1 500 inimest (909 Kreekast ja 591 Itaaliast). Ümberasustamisega seotud jõupingutusi on suurendanud suures osas samad liikmesriigid, kes tegid seda eelmise aruande kohaselt, eriti Kreeka puhul, ning Itaaliast ümberpaigutamiste arv on endiselt väike. Käsitledes ümberasustamise küsimust, siis seni on juuli kava kohaselt kokkulepitud 22 504 inimesest ümber asustatud 6 321 inimest, peamiselt Türgist, Jordaaniast ja Liibanonist. ELi ja Türgi avalduses ettenähtud kokkulepitud meetmete raames, mida kohaldatakse alates 4. aprillist, on 1 : 1 mehhanismi raames Türgist ELi ümber asustatud 177 isikut, neist 98 alates viimase aruande esitamisest. 2Ümberpaigutamine 2.1Ümberpaigutamise sihtliikmesriikide võetud meetmed 12. aprillist kuni 13. maini paigutati ümber vaid 355 inimest – 294 Kreekast (Prantsusmaale, Madalmaadesse, Lätti, Rumeeniasse, Soome, Bulgaariasse, Maltale, Tšehhi Vabariiki, Eestisse ja Sloveeniasse) ja 61 Itaaliast (Soome, Lätti, Portugali, Rumeeniasse ja Šveitsi). Sellel ajavahemikul toimusid esimesed ümberpaigutamised Šveitsi ja Sloveeniasse. Kuni mai lõpuni on kavas ümber paigutada veel 307 inimest Kreekast ja 137 Itaaliast. Meetmed lubaduste vähesuse probleemi lahendamiseks. 11 liikmesriiki (Belgia, Horvaatia – esimene lubadus –, Tšehhi Vabariik, Eesti, Soome, Prantsusmaa, Iirimaa, Läti, Leedu, Madalmaad ja Sloveenia) on esitanud 1 220 uut teatist valmisoleku kohta kiiresti ümber paigutada rahvusvahelise kaitse taotlejaid („ametlikud lubadused“). Ümberpaigutamise sihtliikmesriigid on esitanud kokku 5 736 ametlikku lubadust (1 658 Itaaliale ja 4 078 Kreekale). Austria, Ungari ja Slovakkia ei ole seni andnud veel ühtegi ametlikku lubadust. Peale selle ei täida veel mitu liikmesriiki (Saksamaa ja Poola) nõukogu otsusega kehtestatud kohustust esitada iga kolme kuu järel teavet nende taotlejate arvu kohta, kelle saab kiiresti ümber paigutada nende territooriumile. Enamik liikmesriike ei ole esitanud lubadusi, mille suurus oleks kooskõlas kogu otsustega hõlmatud perioodiks määratud varjupaigataotlejate arvuga (nt Horvaatia, Tšehhi Vabariigi, Saksamaa, Madalmaade, Poola ja Hispaania lubadused moodustavad vaid 5 % või vähem neile määratud taotlejate arvust). Meetmed ümberpaigutamistaotlustele vastamise aja lühendamiseks. Mõned liikmesriigid (Soome, Luksemburg, Malta ja Sloveenia) on teinud olulisi jõupingutusi selle nimel, et lühendada ümberpaigutamistaotlusele vastamise aega ja täita eesmärki, mis näeb ette piirdumise kahe nädalaga.

Samas lükkavad Tšehhi Vabariik, Bulgaaria ja Eesti jätkuvalt ümberpaigutamistaotlusi tagasi, esitamata sealjuures sisulisi põhjendusi või põhjustel, mida ei ole täpsustatud ümberpaigutamist käsitlevates nõukogu otsustes. Peale selle kohaldab Poola jätkuvalt ümberpaigutamismenetluse de facto peatamist. Meetmed haavatavate taotluse esitajate, sh saatjata alaealiste ümberpaigutamisega seotud probleemide lahendamiseks. Eurostati viimaste andmete kohaselt taotles 2015. aastal ELis varjupaika peaaegu 90 000 saatjata alaealist. Kolm peamist riiki, kust olid pärit 2015. aastal ELis varjupaika taotlenud saatjata alaealised, olid Afganistan (51 % saatjata alaealiste koguarvust), Süüria (16 %) ja Eritrea (6 %). See suundumus on 2016. aastal jätkunud. Itaaliasse on ajavahemikul 1. kuni 30. aprillini saabunud 1 824 saatjata alaealist. Ehkki Kreekasse saabujate arv samal ajavahemikul on teadmata, on riiklik ühiskondliku solidaarsuse keskus (EKKA) andnud teada, et alates 2016. aasta algusest on seoses majutusega suunatud EKKAsse 1 609 saatjata alaealist. Ümberpaigutamist käsitlevate nõukogu otsuste kohaselt peaksid liikmesriigid pidama ELi saabuvate saatjata alaealiste ümberpaigutamist esmatähtsaks. Alates 12. aprillist ei ole ümber paigutatud ühtegi saatjata alaealist. Kuid tõenäoliselt paigutatakse lähinädalatel Kreekast kaheksa saatjata alaealist ümber Soome, üks Portugali ja kaks Luksemburgi. Malta ja Belgia on aruandlusperioodil järginud komisjoni üleskutset suurendada saatjata alaealistele ettenähtud kohti. Malta on oma Kreekale ja Itaaliale antud uue lubaduse raames pakkunud sellesse rühma kuuluvatele haavatavatele taotluse esitajatele 12 kohta (kuus Itaaliale ja kuus Kreekale). Belgia on oma Kreekale antud uue lubaduse raames pakkunud sellesse rühma kuuluvatele haavatavatele taotluse esitajatele kümmet kohta. Meetmed, millega muuta kava rändajate jaoks vastuvõetavamaks ja usaldusväärsemaks ning mis aitavad ära hoida kavas osalemisest loobumist. Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO) töötas hiljuti välja vormi ja suunised, milles on kindlaks määratud peamised elemendid, mille liikmesriigid peavad lisama lahkumiseelsesse teabesse, ning Rumeenia oli esimene riik, kes esitas lahkumiseelse teabe selle vormi alusel. Meetmed, mis tugevdavad EASO suutlikkust toetada Itaaliat ja Kreekat. EASO viimase üleskutse raames esitati taotlus ajavahemikuks 15. aprillist kuni 17. juunini 2016 Itaaliasse lähetatava 42 eksperdi leidmiseks. Seni on pakutud välja vaid 27 eksperti (Austriast, Bulgaariast, Eestist, Prantsusmaalt, Saksamaalt, Ungarist, Lätist, Maltalt, Madalmaadest, Norrast, Slovakkiast, Šveitsist, Rootsist, Rumeeniast ja Ühendkuningriigist) (lisaks veel kuue eksperdi oodatavale kaasamisele). Itaalia praeguste operatiivvajaduste täitmiseks on vaja veel eksperte, samuti võib prognoosida vajaduste suurenemist, arvestades, et suveperioodil saabujate arv tõenäoliselt suureneb. 21. aprillil avaldas EASO viienda üleskutse vähemalt 62 eksperdi leidmiseks, et toetada Kreeka ümberpaigutamiskava. Seni on liikmesriigid (Soome, Prantsusmaa, Leedu, Madalmaad, Rumeenia ja Rootsi) määranud vaid 26 eksperti. EASO valmistub oluliselt suurendama registreerimisprotsessiks ettenähtavat toetust, et aidata viia ellu Kreeka kavandatud suuremahulist eelregistreerimist, kaasates sellesse ka liikmesriikide eksperte. 2.2Kreeka ja Itaalia võetud meetmed, sealhulgas tegevuskavade olulised elemendid Kreeka Meetmed, mille eesmärk on muuta esmase vastuvõtu keskused täielikult töövõimeliseks. Kõik esmase vastuvõtu keskused peale Kosi keskuse on praegu töövõimelised. Meetmed rändajate registreerimise kiirendamiseks. Kreeka varjupaigatalitus kavatseb tihedas koostöös ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja EASOga viia lähikuudel ellu suuremahulise eelregistreerimise kolmes etapis, millest esimene käsitleb praegu Kreeka mandriosa ametlikes vastuvõtukeskustes asuvat ligikaudu 35 000 inimest. See ettevõtmine aitab Kreeka varjupaigatalitusel suurendada jõupingutusi, et parandada enamiku Kreeka mandriosal asuvate ja rahvusvahelist kaitset vajada võivate ebaseaduslike rändajate isiku tuvastamist (sealhulgas kodakondsust, vanust ja haavatavust käsitlevate andmete kindlakstegemist). Samuti peaks see hõlbustama ja kiirendama rahvusvahelise kaitse taotluste täielikku registreerimist. Meetmed Kreeka varjupaigatalituse registreerimissuutlikkuse suurendamiseks. Kreeka varjupaigatalituse suutlikkus menetleda ümberpaigutamistaotlusi on viimastel kuudel suurenenud märgatavalt, sealjuures on Ateenas, Thessalonikis ja Alexandroúpolis loodud Kreeka varjupaigatalituse registreerimisametnike ja EASO registreerimisekspertide ühisrühmi. Varjupaigatalituse suutlikkus peaks lähinädalatel veelgi suurenema. Kreeka varjupaigatalitus võttis hiljuti tööle veel 21 ametnikku ümberpaigutamistaotluste menetlemiseks. Sellele vastavalt kaasatakse ka sama suur arv EASO eksperte. EASO on varjupaigatalituse Dublini üksusele hankinud ja kohale toimetanud uue serveri, tänu millele paraneb oluliselt ümberpaigutamistaotluste liikmesriikidele edastamise kiirus, kuna uus server võimaldab rakendust kasutada rohkematel kasutajatel ühel ajal.

Üldiselt on Kreeka varjupaigasüsteemi ümberpaigutamistaotluste registreerimise ja esitamise suutlikkus suurenenud pidevalt, nagu on näidatud graafikus. Ehkki registreerimiste arv on suurenenud sarnaselt lubaduste arvuga, suureneb ümberpaigutamistaotluste esitamise suutlikkus palju kiiremini kui ümberpaigutamise sihtliikmesriikide vastamise kiirus. Nende kiiruste erinevus võib osutuda oluliseks kitsaskohaks suuremahulise eelregistreerimise järelmeetmete võtmisel. Meetmed koordineerimise parandamiseks ja ümberpaigutamistaotlustele vastamise aja lühendamiseks. Vaja on siiski veel vastu võtta esmase vastuvõtu keskuste standardne töökord, et võtta arvesse ELi ja Türgi avaldust. Koostöös komisjoni, Kreeka varjupaigatalituse, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti, EASO ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooniga töötati välja ümberpaigutamisprotokoll, et tagada ümberpaigutamisprotsessi kiire ja viivitamatu rakendamine. Protokollis kirjeldatakse iga osaleja ülesannet ja määratakse kindlaks iga ümberpaigutamise töövoo etapi konkreetne ajakava, sealhulgas ümberpaigutamise sihtliikmesriigi vastamise aeg, et ümberpaigutamist kiirendada. Protokolli arutati liikmesriikide kontaktametnikega Ateenas 26. aprillil. See tuleb nüüd kinnitada kiiremas korras, hiljemalt juuni alguses Ateenas toimuval kontaktametnike järgmisel kohtumisel. Meetmed vastuvõtusuutlikkuse parandamiseks Kreekas. 13. mai seisuga hõlmab Kreeka vastuvõtusuutlikkus kokku 47 400 kohta. ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti üürisüsteemi raames 2015. aasta detsembris kindlaksmääratud 20 000 kohast oli 11. mai seisuga kättesaadaval 5 368 kohta, sealhulgas 2 514 kohta hotellides/hoonetes, 1 789 korterites, 875 Lagadikia keskuses, 120 kohta vastuvõtvates peredes ja 70 kohta saatjata alaealistele ettenähtud ruumides. ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet kavatseb selle süsteemi raames teha kättesaadavaks kokku 6 000 kohta ümberpaigutamiskeskustes, kus majutatakse täielikult registreeritud ümberpaigutamise taotlejaid. 13. mai seisuga oli Lagadikia keskuses juba 875 kohta ja seal majutati juba 723 rändajat. ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet ja Kreeka ametiasutused peavad praegu läbirääkimisi selle üle, kas eraldi ümberpaigutamiskeskuste rajamiseks oleks võimalik eraldada rohkem alasid, eelkõige Atika piirkonda. ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet on lubanud tagada, et kõik need rahvusvahelise kaitse taotlejad, kelle ümberpaigutamistaotluse sihtliikmesriigid on vastu võtnud, viiakse lahkumiseelseks etapiks Ateenas ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti toetusel tegutsevatesse keskustesse. Need sammud peaksid oluliselt parandama ümberpaigutamisprotsessi tõhusust. Itaalia Meetmed, mille eesmärk on muuta esmase vastuvõtu keskused täielikult töövõimeliseks. Praegu on töövõimelised Pozzallo, Lampedusa, Trapani ja Taranto esmase vastuvõtu keskused. Pozzallos on vaja teha veel tööd esmase vastuvõtu keskuse toimimise ja töötingimuste parandamise nimel. Tarantos tuleb keskust ümbritsevat aeda kõrgemaks teha ja keskusesse paigaldada konditsioneer, et tagada rändevoogude korrektne juhtimine keskuses. Kuna viimastel päevadel on saabujate arv järsult suurenenud, on saanud selgeks, et toimivate esmase vastuvõtu keskuste praegusest suutlikkusest ei piisa suvekuudeks. Seetõttu on Itaalia teinud kindlaks uued asukohad, kus tuleb suvel avada esmase vastuvõtu keskused. Arvestades, et sageli on saabumiskohad väljaspool praegusi esmase vastuvõtu piirkondi, peaksid Itaalia ametiasutused kiirendama mobiilsete esmase vastuvõtu keskuste loomist. Selleks viivad Itaalia ametiasutused lõpule nende keskuste loomise, mis peaksid hakkama tööle enne suve. Itaalia ametiasutused arutavad praegu Frontexiga mõningate seadmete hankimist ja nende kasutusele võtmist asjaomastes sadamates. Peale selle on lõpetatud esmase vastuvõtu keskuste standardse töökorra koostamine ning see edastatakse asjaomastele kohalikele ametiasutustele ja sidusrühmadele. Meetmed koordineerimise parandamiseks. ELi Catania piirkondlik rakkerühm on uutes tööruumides töötanud alates 27. aprillist 2016. EASO valmistab koostöös Itaalia siseministeeriumiga ette ümberpaigutamist käsitleva suutlikkuse suurendamise koolitust kohalikele ametiasutustele (questure ja prefetture), et aidata muuta ümberpaigutamise juhtumite menetlemine tõhusamaks ja menetlemistavad järjepidevamaks. Üldiselt on soovitatav määrata igale esmase vastuvõtu keskusele riigi kontaktasutus, mis oleks tegevuses osalevate asutuste vastaspool, koostaks igas esmase vastuvõtu keskuses hädaolukorra lahendamise plaanid lisavahetuste jaoks ja tagaks suutlikkuse rändajate registreerimiseks suvekuudel. Meetmed vastuvõtu- ja menetlemissuutlikkuse parandamiseks Itaalias. Ümberpaigutamise ühtlustamiseks ja piirkondlikes jaotuskeskustes täiendavate kohtade kättesaadavuse tagamiseks paigutab siseministeerium rändajad sellistest keskustest mujale ja sisustab uusi keskusi. Teise tasandi vastuvõtusuutlikkuse tagamine ümberpaigutamise taotlejate ja tavapäraste varjupaigataotlejate jaoks võib suvel olla keeruline ning võib takistada esmase vastuvõtu keskuste kiiret toimimist. Võimalikult kiiresti tuleks algatada pakkumismenetlus seoses lendudega, mis võimaldavad transportida rändajaid Itaalia territooriumil saabumiskohtadest mujale. Meetmed haavatavate taotluse esitajate ja saatjata alaealiste ümberpaigutamisega seotud probleemide lahendamiseks. Siseministeeriumiga on toimunud veel kohtumisi saatjata alaealiste ümberpaigutamise menetluste väljatöötamiseks, kuid menetlused ei ole veel lõplikult paika pandud. Lähinädalatel peaksid algama mõningates esmase vastuvõtu keskustes konkreetsed katseprojektid vanuse hindamise suutlikkuse tagamiseks. Soovitatav on luua ka täiendav suutlikkus piinamise ja inimkaubanduse ohvrite kohtlemiseks, et tagada nende asjakohane majutamine.

Meetmed, millega muuta kava rändajate jaoks vastuvõetavamaks ja usaldusväärsemaks ning mis aitavad ära hoida kavas osalemisest loobumist. Et vältida kavas osalemisest loobumist ja luua sihtrühmade seas ümberpaigutamisele positiivne kuvand, kogub EASO Itaalia ametiasutuste taotlusel ja koostöös ümberpaigutamise sihtliikmesriikidega ütlusi inimestelt, kes on Itaaliast tulemuslikult ümber paigutatud, et nad jagaksid oma häid kogemusi teiste taotlejatega, keda ümber paigutatakse. Esimesed videomaterjalid on saadud juba Lätist ja Rumeeniast ning neid kasutatakse lahkumiseelse teabe osana. Mitu sidusrühma on viimastel külastustel kohapeale kinnitanud, et rändajad, kellel on õigus ümberpaigutamisele, on selle suhtes avatuma hoiakuga. 2.3Komisjoni ja ELi asutuste võetud meetmed Euroopa Komisjon Komisjon on toetanud Itaaliat ja Kreekat jätkuvalt kohapeal. Muu hulgas on toetatud ümberpaigutamise protokolli väljatöötamist Kreekas ja korraldatud kontaktametnike kohtumisi mõlemas riigis. Komisjon kavandab konkreetseid kohtumisi, et käsitleda saatjata alaealiste ümberpaigutamise kitsaskohti. Komisjon teeb koostööd ka nõukogu eesistuja Hollandi ning Itaalia ja Kreeka ametiasutustega selle nimel, et lihtsustada esimese ümberpaigutamise ja ümberasustamise aruande soovituste ja eesistuja kahe dokumendi rakendamist, sealhulgas küsimustiku väljatöötamist liikmesriikide julgeolekuprobleemide kindlakstegemiseks ja nende lahendamiseks võimaluste leidmiseks. Et toetada Kreeka ametiasutusi ning Kreekas tegutsevaid rahvusvahelisi organisatsioone ja vabaühendusi nende töös pagulaskriisi ohjamisel, on komisjon andnud aruandlusperioodil rohkem kui 56 miljonit eurot erakorralist toetust. Koos sellega moodustab Kreekale alates 2015. aasta algusest antud erakorraline abi kokku 237 eurot. Lisaks sellele on komisjon nõukogu ümberpaigutamist käsitlevate otsuste rakendamise järelevalve raames väljendanud oma muret liikmesriikidele, kes ei ole täitnud oma kohustusi, ja teeb seda ka edaspidi. Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet Meetmed ümberpaigutamisprotsessi kiirendamiseks ja Kreeka varjupaigatalituse registreerimissuutlikkuse suurendamiseks. EASO on ümberpaigutamisprotsessi toetamisse Kreekas kaasanud praegu 33 eksperti, kaheksa tõlki ja kolm EASO ametnikku. EASO on rakendanud Kreekas registreerimise katseprojekti. See on olnud edukas, kuna Kreeka varjupaigatalituse mõningate piirkondlike büroode registreerimissuutlikkus on kahekordistunud (näiteks Thessalonikis suurenes registreerimissuutlikkus 25 juhtumilt 50 juhtumile päevas). EASO katseprojektist saadud õppetunnid 1.Ülesannete ümberjaotamine registreerimisprotsessis võib parandada oluliselt tõhusust. 2.Protsessi tõhusust parandavad ka Kreeka varjupaigatalituse ametnikest ning EASO ekspertidest ja tõlkidest koosnevad ühisrühmad. Et need rühmad oleksid stabiilsed, peavad EASO eksperdid ja tõlgid olema kaasatud vähemalt kuus nädalat, et ressursside kasutamine oleks maksimaalne (koolitusele kuluva aja vähendamise kaudu). 3.EASO ja Kreeka varjupaigatalituse koordinaatorid lihtsustavad ülesannete jaotamist/korraldamist. 4.EASO täiendavat asjatundlikkust on vaja tundlikumate juhtumite käsitlemiseks.

EASO toetab ka suuremahulist eelregistreerimist Kreekas nelja eksperdi kaasamisega igasse rühma ja osaleb ulatuslikus teavituskampaanias, mis toimub enne eelregistreerimist. Pärast eelregistreerimise lõpuleviimist suurendab EASO oma toetust Kreeka varjupaigatalituse läbiviidavale registreerimisele kuni 70 eksperdini. Ümberpaigutamismenetluse järgmiste etappide suutlikkust tuleb samamoodi suurendada, et vältida kitsaskohtade tekitamist menetluse edasistes etappides. Itaalias jätkavad EASO varjupaiga toetusrühmad paindliku käsitlusviisi kohaldamist mobiilsete rühmade abil, mida saab saata erinevatesse saabumiseks kasutatavatesse kohtadesse. Peale selle kohandatakse kiiresti muude rühmade ja isikute kaasamist vastavalt pidevalt muutuvatele vajadustele. Alates mai algusest on uues registreerimispunktis Crotones tööl üks EASO ekspert ja üks kultuurivahendaja, et tagada uute ümberpaigutamistingimustele vastavate rändajate õigeaegne registreerimine. Samal ajal lõpetati vajaduste muutumise tõttu EASO töötajate lähetamine Milanosse. 3Ümberasustamine Osalevatelt riikidelt saadud teabe kohaselt oli 20. juuli 2015. aasta ümberasustamiskava raames kuni 13. maini 2016 ümber asustatud 6 321 inimest 16 ümberasustamise sihtriiki (Austria, Belgia, Iirimaa, Island, Itaalia, Liechtenstein, Leedu, Madalmaad, Norra, Prantsusmaa, Saksamaa, Soome, Šveits, Taani, Tšehhi Vabariik ja Ühendkuningriik). Enamik kavas osalevaid riike märkis, et nende ümberasustamisalane tegevus oli suunatud peamiselt, kuid mitte ainult, Jordaanias, Liibanonis ja Türgis viibivatele süürlastele. Türgist ümberasustatavate inimeste arv suureneb jätkuvalt, kuna liikmesriigid viivad lõpule neile ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti kaudu Türgist edastatud toimikute hindamist. Alates 4. aprillist 2016 on Türgist 1 : 1 mehhanismi ümberasustamise osa alusel asustatud ümber 177 süürlast. Kõige enam on pagulasi vastu võtnud Rootsi (55), seejärel Saksamaa (54), Madalmaad (52), Soome (11) ja Leedu (5). Heakskiidu on saanud veel 723 isikut, kes ootavad üleviimist seitsmesse ELi liikmesriiki. Kokku 19 liikmesriiki ja üks assotsieerunud riik on andnud teada, et praegu on Türgist ümberasustatavate isikute jaoks ette nähtud ligi 12 200 kohta. Praeguse kava kohaselt täidetakse 2016. aasta mais ja juunis neist kohtadest peaaegu 1 900, olenevalt Kreekast tagasisaadetud süürlaste arvust. Samal ajal on komisjon hõlbustanud ELi liikmesriikide ja assotsieerunud riikide, Türgi, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja EASO vahelisi arutelusid, et võtta vastu kiirendatud standardne töökord, milles määratakse kindlaks ülesannete jaotus eri asjaosaliste vahel. Standardne töökord kinnitati 12. mail 2016 ELi liikmesriikide, assotsieerunud riikide ja Türgi vahel kirjade vahetamise kaudu. Ankaras, Brüsselis ja Genfis jätkuvad ka tihedad konsultatsioonid tegevuse edasise koordineerimise, menetluste ühtlustamise ja ressursside optimeerimise üle, et tagada piisavalt kiire ja tõhus ümberasustamisprotsess ja täita 1 : 1 mehhanismi nõudeid, võttes ühtlasi arvesse eri kandidaatide huve. Selleks lõi komisjon ELi Ankara delegatsioonis ELi ümberasustamise rühma. Igal nädalal korraldatakse kohtumisi ELi liikmesriikide ja assotsieerunud riikidega. Samuti on kokku lepitud, et igal nädalal toimuvad ELi ümberasustamise rühma ja Türgi rändehalduse peadirektoraadi vahelised tehnilise tasandi kohtumised. See võimaldab koguda teavet konkreetsete probleemide kohta ja võrrelda nendega seotud tähelepanekuid. Samuti aitab see anda konkreetset toetust liikmesriikidele, kellel on vähe kogemusi ümberasustamisega või puuduvad need üldse. Peale selle tagatakse koordineerimine ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni esindajatega. Eelkõige on jätkunud töö selle nimel, et leppida kokku ühtlustatud teave, mille ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet edastab ümberasustatavate kandidaatide kohta liikmesriikidele, standardsed ümberasustamise teenused, mida pakub Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon, ja võimalused seada valmis ühisruumid (küsitlusruumid jms), mida liikmesriigid saaksid oma väljavalimise lähetustel Ankarasse kasutada. Nõukogu toetas alaliste esindajate komitee tasandil komisjoni 21. märtsil 2016. aastal esitatud ettepanekut luua täiendavad kohad rändajate ümberasustamiseks või muus vormis seaduslikuks riiki vastuvõtmiseks Türgist, muutes nõukogu 22. septembri otsust (EL) 2015/1601, milles käsitletakse rahvusvahelise kaitse taotlejate ümberpaigutamist Itaaliast ja Kreekast. Euroopa Parlamendi arvamust otsuse kohta ei ole veel esitatud. 4Edasised sammud Kreeka seisab silmitsi humanitaarkriisiga, mille lahendamiseks peavad liikmesriigid täitma kiiresti ja täielikult oma kohustusi, mille nad võtsid ümberasustamist käsitleva nõukogu otsusega. Ehkki Itaalia puhul ei ole nende inimeste arv, keda saaks ümber paigutada, veel järsult suurenenud, viitavad väljakujunenud hooajalised rändesuundumused sellele, et suure tõenäosusega saabujate arv suureneb.