SELETUSKIRI

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määruse (EL) 2018/1727 (Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2002/187/JSK) (edaspidi „Eurojusti määrus“) artiklile 12 määrab nõukogu 12. detsembriks 2019 komisjoni ettepaneku alusel rakendusaktiga kindlaks hüvitamismehhanismi, mis tehakse kättesaadavaks liikmesriigile, kelle liige valitakse Eurojusti presidendiks. Eurojusti määruse artikli 11 lõike 7 kohaselt võib liikmesriik, kui tema liige valitakse Eurojusti presidendiks, lähetada uue nõuetekohase kvalifikatsiooniga isiku, et suurendada oma liikmesriigi liikme presidendi volituste ajaks oma riikliku büroo koosseisu.

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Eurojusti määrus võeti vastu 14. novembril 2018. Selle määruse artikli 12 lõigete 1 ja 2 kohaselt peaks komisjon pakkuma välja hüvitamismehhanismi, mis tehakse kättesaadavaks liikmesriigile, kelle liige on valitud Eurojusti presidendiks. Kooskõlas määrusega peab asjaomane liikmesriik taotlema Eurojusti kolleegiumilt hüvitist ja esitama põhjenduse vajaduse kohta suurendada riikliku büroo koosseisu suurenenud töökoormuse tõttu. Hüvitamismehhanismi eesmärk on toetada asjaomast liikmesriiki, kui tema liige on valitud presidendiks ja kui asjaomase riikliku büroo koosseisu tuleb tema ülesannete täitmiseks suurendada.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 85 on sätestatud, et Eurojusti tegevust tuleb reguleerida seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastu võetud määrusega. Eurojusti määruse üks eesmärke on tugevdada Eurojusti operatiivülesandeid liikmesriikide liikmete halduskoormuse vähendamise kaudu. Kuna presidendi roll on seotud rohkem juhtimis- ja haldusülesannetega, on tal keeruline keskenduda üksnes operatiivküsimustele. Sel põhjusel on asjaomase liikmesriigi jaoks loodud võimalus lähetada Eurojusti uus nõuetekohase kvalifikatsiooniga isik, kelle eest tuleks sellele liikmesriigile maksta hüvitist vastavalt asjakohastele eeskirjadele.

Selle ettepanekuga täidab komisjon Eurojusti määruse artikli 12 lõike 1 kohast juriidilist kohustust. Ettepanek on seega kooskõlas selles valdkonnas praegu kehtivate õigusnormidega.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi toimimise lepingu V jaotises sätestatud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala rakendamiseks tehtava liidu tegevuspõhimõtete ja õigusloomealase tööga, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõttega, mis on kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö aluspõhimõte.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Ettepanek põhineb Eurojusti määruse artiklil 12.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Vastavalt Eurojusti määruse artiklile 12 on komisjonil õiguslik kohustus esitada ettepanek hüvitamismehhanismi kindlaksmääramiseks. Ettepanek on oluline tagamaks, et liikmesriik, kelle liige valitakse presidendiks, saab sellist hüvitist Eurojusti määrusega ette nähtud juhtudel taotleda.

•Proportsionaalsus

Käesolev ettepanek ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik kavandatud eesmärgi saavutamiseks, ning on seega proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas. Käesolev ettepanek on otseselt seotud Eurojusti määruse rakendamisega.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED