Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS köisteede kohta /* COM/2014/0187 final - 2014/0107 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Ettepaneku üldine taust, põhjused ja eesmärgid 20. märtsil 2000 võeti vastu direktiiv 2000/9/EÜ reisijateveoks ettenähtud köisteede kohta[1] ja seda hakati kohaldama 3. mail 2002. Direktiiviga 2000/9/EÜ tagatakse köisteede kasutajatele, nendega seotud töötajatele ja kolmandatele isikutele kõrge ohutuse tase. Selles on sätestatud olulised nõuded, millele köisteed, nende infrastruktuur, alamsüsteemid ja ohutusseadised peavad ohutuse tagamiseks vastama. Direktiiv 2000/9/EÜ on samuti näide selle kohta, kuidas Euroopa Liidu ühtlustamisõigusaktidega tagatakse köisteede alamsüsteemide ja ohutusseadiste vaba liikumine ELi ühtsel turul. Sellega ühtlustatakse köisteedes kasutamiseks ette nähtud alamsüsteemide ja ohutusseadiste turule laskmise ja kasutuselevõtu tingimusi. Tootjad peavad tõendama, et nende alamsüsteemid või ohutusseadised on projekteeritud ja toodetud kooskõlas oluliste nõuetega, lisama CE-märgise ja andma juhiseid nende köistees kasutamise kohta. Direktiiv 2000/9/EÜ põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „leping”) artiklil 114. Tegemist on niinimetatud uue lähenemisviisi põhimõtetele tugineva täieliku ühtlustamise direktiiviga, mille puhul nõutakse, et tootjad tagaksid oma toodete kooskõla kõnelauses õigusaktis sätestatud kohustuslike toimivus- ja ohutusnõuetega, kehtestamata sealjuures konkreetseid tehnilisi lahendusi või nõudeid. Direktiivi 2000/9/EÜ kohaldatakse reisijateveoks ettenähtud köisteede suhtes. Direktiivi 2000/9/EÜ reguleerimisala kindlaks määramisel on peamised kriteeriumid trosside abil vedamine ja reisijatevedu. Direktiiviga 2000/9/EÜ hõlmatud köisteede peamised tüübid on funikulöörid, gondlid, eemaldatavad isteliftid, fikseeritud kinnitusega isteliftid, õhutrammiteed, suusaliftid, kombineeritud köisteed (mis koosnevad mitmest köistee tüübist, näiteks gondlid ja isteliftid) ning vedamisliftid. Köisteede puhul on tegemist tervikliku kohapealse süsteemiga, mis koosneb infrastruktuurist, alamsüsteemidest ja ohutusseadistest. Köisteid ja nende infrastruktuuri mõjutavad otseselt nende asukohapiirkonna omadused nende paigaldamise kohaks oleva maastiku laad ja füüsilised omadused, ümbruskond, atmosfääri- ja ilmastikutingimused ning samuti nende läheduses maapinnal või õhus asuvad ehitised ja takistused. Seda arvesse võttes kohaldatakse köisteede ehitamise ja kasutusele võtmise suhtes riiklikke loa andmise menetlusi. Direktiivis 2000/9/EÜ on sätestatud ühtlustatud olulised nõuded, millele köisteed peavad vastama, ja liikmesriikidele jääb pädevus reguleerida muid asjaolusid, näiteks maakasutus, regionaalplaneering ning keskkonnakaitse. Ohutusseadiste ja alamsüsteemide suhtes kehtib kaupade vaba liikumise põhimõte. Ohutusseadistel on direktiivi 2000/9/EÜ nõuete, sh vastavushindamise menetluste järgimist näitav CE-märgis. Ettepaneku eesmärk on asendada direktiiv 2000/9/EÜ määrusega kooskõlas komisjoni lihtsustamiseesmärkidega. Ettepaneku eesmärk on viia direktiiv 2000/9/EÜ vastavusse 2008. aastal vastu võetud niinimetatud kaupade paketiga ja eelkõige uue õigusraamistiku otsusega EÜ nr 768/2008. Uue õigusraamistiku otsuses on sätestatud tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide ühine raamistik. Raamistik sisaldab sätteid, mida tooteid käsitlevates ELi õigusaktides ühiselt kasutatakse (nt mõisted, ettevõtjate kohustused, teavitatud asutused, kaitsemehhanismid jne). Kõnealuseid üldsätteid on karmistatud, et tagada direktiivide tõhusam rakendamine ja jõustamine. On lisatud ka uusi sätteid (nt importijate kohustused), mis on olulise tähtsusega, et parandada turul olevate toodete ohutust. Komisjon on 21. novembril 2011 vastu võetud uue õigusraamistiku ühtlustamispaketi raames juba esitanud ettepaneku üheksa muu direktiivi vastavusse viimiseks uue õigusraamistiku otsusega. Ta on samuti teinud ettepaneku ühtlustada uue õigusraamistiku otsusega direktiiv 97/23/EÜ, mis käsitleb surveseadmeid[2]. Liidu ühtlustamisõigusaktide järjepidevuse tagamiseks tööstustoodete valdkonnas on kooskõlas uue õigusraamistiku otsuse vastuvõtmisest tuleneva poliitilise kohustuse ja uue õigusraamistiku otsuse artiklis 2 sätestatud õigusliku kohustusega vaja, et käesolev ettepanek oleks kooskõlas uue õigusraamistiku otsuse sätetega. Ettepaneku eesmärk on lahendada ka mõningaid probleeme, mis on direktiivi 2000/9/EÜ rakendamisel tekkinud. Täpsemalt on ametiasutustel, teavitatud asutustel ja tootjatel olnud erinevad arusaamad selle kohta, kas teatud köisteede tüübid kuuluvad direktiivi 2000/9/EÜ reguleerimisalasse ja neid tuleb seega kooskõlas direktiivi nõuetega toota ja selles sätestatud menetlustele sertifitseerida. Samuti erinesid arusaamad selle kohta, kas teatavaid seadmed tuleks liigitada alamsüsteemi, infrastruktuuri või ohutusseadiste alla. Lisaks sellele ei täpsustata direktiiv, millist vastavushindamismenetlust tuleks alamsüsteemide puhul kohaldada. Kõnealused erinevad arusaamad põhjustasid turumoonutusi ja ettevõtjate erinevat kohtlemist. Kõnealuste seadmete tootjad ja käitajad pidid seadmeid muutma või läbima täiendava sertifitseerimise, mis põhjustas lisakulusid ning viivitusi kõnealuste seadmete jaoks loa saamisel ja nende kasutusele võtmisel. Kavandatava määruse eesmärk on seega suurendada õigusselgust seoses direktiivi 2000/9/EÜ reguleerimisalaga ja seega võimaldada asjaomaste õigussätete paremat rakendamist. Direktiiv 2000/9/EÜ sisaldab samuti sätteid alamsüsteemide vastavushindamise kohta. Selles ei ole siiski kindlaks määratud tootja ja teavitatud asutuse järgitavat konkreetset menetlust. Samuti ei paku see tootjatele samasugust valikut vastavushindamismenetlusi kui on olemas ohutusseadiste puhul. Seega ühtlustatakse kavandatud määrusega alamsüsteemide jaoks võimalikud vastavushindamismenetlused menetlustega, mis on ohutusseadiste puhul juba võimalikud, tuginedes otsuses 768/2008/EÜ toodete turustamise ühise raamistiku kohta (uue õigusraamistiku otsus) sätestatud vastavushindamismoodulitele. Samuti sätestatakse sellega ka määruse sätetele vastavuse tõendamiseks CE-märgise lisamine kooskõlas ohutusseadiste puhul kehtiva süsteemiga. Ettepanekus võetakse arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist[3]. Ettepanekus võetakse arvesse ka komisjoni 13. veebruari 2013. aasta ettepanekut toodete turujärelevalvet käsitleva määruse kohta[4], mille eesmärk on luua ühtne õigusakt, milles käsitletakse turujärelevalvet toiduks mittekasutatavate toodete, tarbijatele ja muudele kasutajatele mõeldud toodete ning liidu ühtlustamisõigusaktidega hõlmatud või nendega hõlmamata toodete valdkonnas. Ettepanekuga liidetakse direktiivis 2001/95/EÜ (üldise tooteohutuse kohta)[5], Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2008 (millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega)[6] sätestatud turujärelevalvet käsitlevad eeskirjad ning sektoripõhised ühtlustamisõigusaktid, et suurendada liidus turujärelevalve meetmete tõhusust. Kavandatav toodete turujärelevalve määrus hõlmab ka asjakohaseid turujärelevalvet käsitlevaid sätteid ja kaitseklausleid. Seetõttu tuleks kehtivatest sektoripõhistest ühtlustamisõigusaktidest välja jätta nendes sisalduvad turujärelevalve ja kaitseklauslitega seotud sätted. Kavandatava toodete turujärelevalvet käsitleva määruse üldine eesmärk on lihtsustada oluliselt liidu turujärelevalve raamistikku, et see toimiks paremini selle peamiste kasutajate − turujärelevalveasutuste ja ettevõtjate – jaoks. Direktiivis 2000/9/EÜ on sätestatud alamsüsteemide ja ohutusseadiste kaitseklausliga seotud menetlus. Kooskõlas raamistikuga, mis kavatsetakse kehtestada kavandatava toodete turujärelevalve määrusega, ei hõlma käesolev ettepanek uue õigusraamistiku otsuses alamsüsteemide ja ohutusseadiste turujärelevalve ja kaitseklausli menetluse kohta ette nähtud sätteid. Õigusselguse tagamiseks viidatakse siiski kavandatavale toodete turujärelevalve määrusele. Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Käesolev algatus on kooskõlas ühtse turu meetmepaketiga[7], milles on tõstetud esile vajadust taastada tarbijate usaldus turul olevate toodete kvaliteedi vastu ning rõhutatud turujärelevalve tõhustamise tähtsust. Lisaks toetab see komisjoni põhimõtteid parema õigusloome ja õiguskeskkonna lihtsustamise valdkonnas. 2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE Konsulteerimine huvitatud isikutega Direktiivi 2000/9/EÜ läbivaatamist on pikka aega ja ulatuslikult arutatud alates 2010. aastast. Täpsemalt on seda arutatud liikmesriikide köisteede töörühmas, direktiivi rakendamise eest vastutavate riiklike ekspertidega, direktiivis 2000/9/EÜ sätestatud alalises komitees, köisteede turujärelevalve halduskoostöörühmas ja Euroopa teavitatud asutuste koostöö köisteede sektoripõhises töörühmas ning samuti tootmisharu ja kasutajate ühendustes. Liikmesriigid ja sidusrühmad, sh tootjaorganisatsioonid, teavitatud asutused ning standardiametite esindajad on algusest peale mõju hindamises osalenud. Direktiivis 2000/9/EÜ sätestatud alalise komitee tegevuse raames toimusid korrapärased arutelud direktiivi toimimise kohta ja võimalike probleemide kohta, mille puhul võivad olla vajalikud kas õiguslikud või mitteõiguslikud täiendused. Samuti viidi läbi kolm erikonsulteerimist. Esimene konsulteerimine toimus 2010. aasta esimeses pooles direktiivi 2000/9/EÜ artikli 21 lõikes 4 sätestatud kõnealuse direktiivi rakendamise aruande koostamise raames. Oma esimeses direktiivi 2000/9/EÜ rakendamise aruandes[8] märkis komisjon, et direktiiv oli edukas alamsüsteemide ja ohutusseadiste siseturu loomisel, tagades samal ajal ohutuse ühtlase ja kõrge taseme. Selles toodi samuti välja mõned uuritavad küsimused. Uuritavad küsimused olid järgmised: – direktiivi 2000/9/EÜ reguleerimisala ulatus, eelkõige uut tüüpi köisteede puhul; – alamsüsteemide vastavushindamismenetluste sobiva valiku puudumine, mis on põhjustanud alamsüsteemide vastavushindamise erineva tõlgendamise ja rakendamise; – vajadus kooskõlastada direktiiv 2000/9/EÜ uue õigusraamistiku otsusega. Teine ja kolmas konsulteerimine toimusid 2012. aastal mõjuhindamise raames. Esimene neist käsitles kehtivat olukorda ja teine poliitikavalikuid. Mõjuhindamise lõpparuanne esitati ametlikult ja seda tutvustati 25. septembril 2012 ja 8. aprillil 2013 toimunud alalise komitee koosolekutel, kus liikmesriikidel ja tootmisharu sidusrühmadel oli võimalus esitada arvamusi, ideid ning anda oma panus mõjuhindamises käsitletud poliitikavalikute puhul. Sidusrühmad on aktiivselt kaasa aidanud direktiivi 2000/9/EÜ toimimise parandamiseks lahendamist vajavate küsimuste kindlaks tegemisel. Suurem osa sidusrühmadest on kindlaks tehtud probleemidega nõus. Paljudel mõjuhindamise raames läbi viidud konsultatsiooni käigus vastajatest tekkis probleeme köisteede määratlusega ning nende eristamisega lifte käsitleva direktiivi 95/16/EÜ[9] reguleerimisalast. Võttes arvesse kogutud teavet ja probleemide üpris tehnilist olemust ei korraldatud avalikku konsultatsiooni, kuna kõnealuse üpris tehnilise algatuse puhul peeti asjakohasemaks sihtotstarbelisi konsulteerimisi ekspertidega. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine – mõjuhinnang Direktiivi 2000/9/EÜ läbivaatamise kohta koostati mõjuhinnang. Lähtudes kogutud teabest koostas komisjon mõjuhinnangu, milles käsitleti ja võrreldi kolme valikut. Poliitikavalik 1 – „ei tehta midagi” – olemasolevat olukorda ei muudeta Selles poliitikavalikus ei tehta ettepanekuid direktiivi 2000/9/EÜ muutmiseks. Poliitikavalik 2 – sekkumine muude kui seadusandlike meetmetega Poliitikavaliku 2 puhul kaalutakse võimalust anda direktiivi 2000/9/EÜ rakendamiseks selle reguleerimisala kohta ulatuslikumaid suuniseid ja soovitada alamsüsteemide hindamiseks spetsiaalsete vastavushindamismenetluste kasutamist, koostades selleks direktiivi 2000/9/EÜ rakendamise uue juhendi. Poliitikavalik 3 – sekkumine seadusandlike meetmetega Poliitikavalik seisneb direktiivi 2000/9/EÜ muutmises. Eelistatavaks lahenduseks valiti valikute 2 ja 3 kombinatsioon järgmistel põhjustel: – selle abil on võimalik probleemiga kõige paremini tegeleda, kuna see selgitab mõistete reguleerimisala ning tagab alamsüsteemide ja ohutusseadiste vastavushindamismenetluste järjepidevuse ning paindlikkuse; – see ei tekita ettevõtjatele ja teavitatud asutustele märkimisväärseid kulusid, ja nende jaoks, kes juba vastutustundlikult tegutsevad, ei tohiks valikul olla märkimisväärset majanduslikku ega sotsiaalset mõju; – see parandab alamsüsteemide ja ohutusseadiste siseturu toimimist, tagades kõikide ettevõtjate, eelkõige importijate ning levitajate, aga ka teavitatud asutuste võrdse kohtlemise; – valik 1 ei anna vastuseid direktiivi 2000/9/EÜ teatavate sätete õigusliku ebakindluse probleemile ega võimalda seega direktiivi paremat rakendamist. Ettepanek sisaldab järgmisi meetmeid: · nii reisijateveo kui ka meelelahutuslikul otstarbel kasutamiseks projekteeritud köisteede reguleerimisala selgitamine; · alamsüsteemide mitmesuguste vastavushindamismenetluste kasutusele võtmine tuginedes ohutusseadiste vastavushindamismoodulitele, mis on uue õigusraamistiku otsusega kooskõlastatud; · kooskõlastamine uue õigusraamistiku otsusega. Ettepaneku tulemusena tagatakse ettevõtjatele võrdsed võimalused ning parandatakse reisijate ja muude kasutajate, töötajate ning kolmandate isikute ohutust. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 3.1. Reguleerimisala ja mõisted Kavandatud määruse reguleerimisala vastab direktiivi 2000/9/EÜ reguleerimisalale ja hõlmab köisteid koos nende infrastruktuuriga ning samuti köisteede alamsüsteeme ja ohutusseadiseid. Ettepanekus selgitatakse ja ajakohastatakse kehtivat reguleerimisala. Täpsemalt selgitatakse uut tüüpi köisteede arendamist arvesse võttes, et meelelahutuslikul otstarbel laadaplatsidel või lõbustusparkides kasutatavate köisteede väljaarvamist ei kohaldata kahel otstarbel kasutatavatele köisteede puhul, s.o köisteed, mida kasutatakse nii inimeste vedamiseks kui ka meelelahutuslikul otstarbel. Ettepanekuga säilitatakse põllumajandus- või tööstusotstarbel kasutatavate köisteede väljaarvamine, aga selles selgitatakse, et see hõlmab samuti mägionnide köisteid, mis ei ole mõeldud üldkasutatavateks vedudeks. Kehtivat köisparvlaevade väljaarvamist ajakohastatakse samuti nii, et see hakkab hõlmama kõiki trossi abil töötavaid seadmeid, mille puhul kasutajad või veoseadmed asuvad vees, näiteks trossipõhised veesuusatamise seadmed. Direktiivis 2000/9/EÜ sätestatud hammaslattraudteede ja kettülekandega seadmestike väljaarvamist ei säilitata, kuna kõnealused seadmed ei vasta köistee mõistele. Lisatud on üldmõisted, mis tulenevad uue õigusraamistiku otsusega kooskõlastamisest. 3.2. Ettevõtjate kohustused Ettepanek sisaldab alamsüsteemide ja ohutusseadistega seotud tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide tüüpilisi sätteid ja selles sätestatakse asjaomaste ettevõtjate (tootjate, volitatud esindajate, importijate ja levitajate) kohustused kooskõlas uue õigusraamistiku otsusega. 3.3. Harmoneeritud standardid Vastavus harmoneeritud standarditele lubab eeldada vastavust olulistele nõuetele. Määruses (EL) nr 1025/2012 on sätestatud Euroopa standardimise horisontaalne õigusraamistik. Määrus sisaldab muu hulgas sätteid, milles käsitletakse komisjoni poolt Euroopa standardiorganitele esitatud standardimistaotlusi, vastuväidete esitamist harmoneeritud standardite kohta ning sidusrühmade osalemist standardimisprotsessis. Sellest tulenevalt ei ole õiguskindluse eesmärgil käesolevasse ettepanekusse uuesti lisatud direktiivi 2000/9/EÜ sätteid, mis käsitlevad samu aspekte. 3.4. Vastavushindamine Ettepanekus säilitatakse direktiiviga 2000/9/EÜ ette nähtud ohutusseadiste vastavushindamismenetlus. Ettepanekus ajakohastatakse aga vastavaid mooduleid kooskõlas uue õigusraamistiku otsusega. Eelkõige säilitatakse teavitatud asutuse sekkumise nõue kõigi alamsüsteemide ning ohutusseadiste projekteerimis- ja tootmisetapis. Ettepanekuga kehtestatakse mitmesugused alamsüsteemide vastavushindamismenetlused, tuginedes uue õigusraamistiku otsuse vastavushindamismoodulitele. Selles raamistikus kehtestatakse ettepanekuga samuti CE-märgistus alamsüsteemide puhul, kuna ei ole põhjust kohelda neid erinevalt ohutusseadistest, mille jaoks on direktiivis 2000/9/EÜ juba nõuetele vastavuse tõendamiseks CE-märgise lisamine sätestatud. 3.5. Teavitatud asutused Teavitatud asutuste nõuetekohane toimimine on tervisekaitse ja ohutuse kõrge taseme tagamiseks ning selleks, et saavutada kõigi huvitatud isikute usaldus uue lähenemisviisi süsteemi vastu, väga oluline. Seepärast täpsustatakse ettepanekus kooskõlas uue õigusraamistiku otsusega teavitatud asutustest teavitamise kriteeriume ja lisatakse konkreetsed nõuded teavitavate asutuste kohta. 3.6. Rakendamisvolitused Ettepanekus volitatakse komisjoni võtma vajaduse korral vastu rakendusakte, et tagada käesoleva määruse ühtne kohaldamine nende teavitatud asutuste puhul, mis ei vasta või enam ei vasta nendest teavitamise aluseks olnud nõuetele. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas sätetega, mis on kehtestatud rakendusaktide kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruses (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes. 3.7. Lõppsätted Kavandatud määrust hakatakse kohaldama kaks aastat pärast selle jõustumist, et anda tootjatele, teavitatud asutustele ja liikmesriikidele aega uute nõuetega kohanemiseks. Teavitatud asutuste määramine vastavalt uutele nõuetele ja protsessile peab aga algama peatselt pärast käesoleva määruse jõustumist. Sellega tagatakse, et kavandatud määruse kohaldamiskuupäevaks on määratud piisavalt teavitatud asutusi kooskõlas uute eeskirjadega, et vältida probleeme tootmise järjepidevuse ja pakkumisega turul. Tõendite puhul, mille teavitatud asutused on alamsüsteemidele ja ohutusseadistele direktiivi 2000/9/EÜ kohaselt välja andnud, on ette nähtud üleminekusäte, et võimaldada varude realiseerimist ja tagada sujuv üleminek uutele nõuetele. Direktiivi 2000/9/EÜ alusel ehitatud köisteede kasutusele võtmisele nähakse ette üleminekusäte, et tagada sujuv üleminek uutele nõuetele. Direktiiv 2000/9/EÜ tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse kavandatud määrusega. 3.8. Liidu pädevus, õiguslik alus, subsidiaarsuse põhimõte ja õiguslik vorm Õiguslik alus Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 114. Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõte on eelkõige seotud uute lisatud sätetega, mille eesmärk on direktiivi 2000/9/EÜ jõustamist tõhustada, nimelt ettevõtjate kohustused, jälgitavussätted ning vastavushindamisasutuste hindamise ja nendest teavitamise sätted. Õigusaktide jõustamisel saadud kogemused on näidanud, et riigi tasandil võetud meetmed on toonud kaasa erisugused lähenemisviisid ja ettevõtjate erineva kohtlemise liidus, mis kahjustab direktiivi 2000/9/EÜ eesmärki. Kui probleemi lahendamiseks võetakse meetmeid riigi tasandil, tekib oht, et takistatakse kaupade vaba liikumist. Lisaks piirduvad riigi tasandil võetud meetmed vaid liikmesriigi territoriaalse pädevusega. Liidu tasandil kooskõlastatud meetmed võimaldavad seatud eesmärke palju paremini saavutada ja eelkõige muudavad turujärelevalve tulemuslikumaks. Seega on asjakohasem võtta meetmeid liidu tasandil. Proportsionaalsus Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe kavandatud muudatused püstitatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Uued või muudetud kohustused ei põhjusta liigset koormust ja kulusid tööstusharule, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ega ametiasutustele. Negatiivse mõjuga muudatuste korral on poliitikavalikute mõju analüüsimise teel pakutud probleemile kõige sobivam lahendus. Mitu muudatust lisavad kehtivasse direktiivi selgust, toomata kaasa uusi nõudeid, mis põhjustaksid lisakulusid. Õigusloome tehnika valik Ettepanek tehakse määruse vormis. Kavandataval direktiivi muutmisel määruseks võetakse arvesse komisjoni üldeesmärki lihtsustada õiguskeskkonda ja vajadust tagada kavandatud õigusakti ühtne rakendamine kogu liidus. Välja pakutud määrus põhineb aluslepingu artiklil 114 ja selle eesmärk on tagada köisteede alamsüsteemide ja ohutusseadiste siseturu nõuetekohane toimimine, säilitades samal ajal köisteede puhul liikmesriikide praeguse rolli. Määrusega kehtestatakse selged ja üksikasjalikud eeskirjad, mida hakatakse kohaldama ühetaoliselt ja ühel ajal kogu liidus. Täieliku ühtlustamise põhimõtete kohaselt ei ole liikmesriikidel lubatud kehtestada oma riiklikes õigusaktides alamsüsteemide ja ohutusseadiste turule laskmise suhtes rangemaid või lisanõudeid. Eelkõige peavad kõikides liikmesriikides olema ühesugused kohustuslikud põhinõuded ja vastavushindamismenetlused, mida tootjad peavad järgima. Sama kehtib nende sätete puhul, mis on lisatud uue õigusraamistiku otsusega vastavusse viimise tulemusena. Kõnealused sätted on selged ja piisavalt täpsed, et asjaomased ettevõtjad saaksid neid otse kohaldada. Liikmesriikidele ette nähtud sätteid, nagu kohustus hinnata, määrata ja teavitada vastavushindamisasutusi, ei võeta mingil juhul sellisena siseriiklikku õigusesse üle, vaid liikmesriigid rakendavad neid vajaliku õigus- ja halduskorra kaudu. See ei muutu, kui asjaomased kohustused sätestatakse määruses. Liikmesriikidel ei ole peaaegu üldse paindlikkust direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmisel. Määruse võimaldaks neil aga säästa direktiivi ülevõtmisega seotud kuludelt. Lisaks välditakse määrusega olukorda, et liikmesriigid võtavad direktiivi erinevalt üle, mis võiks kaasa tuua ohutuse taseme erinevuse ja tekitada takistusi siseturul, kahjustades seega määruse tõhusat rakendamist. Direktiivi muutmine määruseks ei too kaasa muutusi õiguslikus lähenemisviisis. Täielikult säilivad uue lähenemisviisi tunnusjooned, eeskätt paindlikkus, mida võimaldatakse tootjatele oluliste nõuete täitmiseks kasutatavate meetmete valikul ja menetluse valikul olemasolevate vastavushindamismenetluste hulgast, et tõendada alamsüsteemide ja ohutusseadiste vastavust. Õigusliku vahendi laad ei mõjuta olemasolevaid mehhanisme, mis toetavad õigusaktide rakendamist (standardimisprotsess, töörühmad, halduskoostöö, suuniste koostamine jne). Määruse valimine ei tähenda, et otsustusprotsess tsentraliseeritakse. Liikmesriigid säilitavad harmoneeritud sätete rakendamise ja köisteede puhul oma pädevuse, näiteks teavitatud asutuste määramine ja akrediteerimine, turujärelevalve ja jõustamismeetmete (näiteks trahvid) rakendamine. Lõpuks võimaldab määruste kasutamine siseturgu käsitlevates õigusaktides vältida ülereguleerimise ohtu, mis on ka kooskõlas sidusrühmade väljendatud eelistusega. Samuti võimaldab see tootjatel töötada otse määruse tekstiga, ilma et oleks vaja üles leida 28 ülevõtmisakti ja neid uurida. Selle alusel leitakse, et määruse valimine on kõige sobivam ja vähim kulukas lahendus kõigi asjaosaliste jaoks, kuna see võimaldab kavandatud õigusakti kiiremat ja ühtsemat kohaldamist ning loob ettevõtjatele selgema õiguskeskkonna, vältides liikmesriikidele ülevõtukulude tekkimist. 4. MÕJU EELARVELE Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet. 5. LISATEAVE Seniste õigusaktide kehtetuks tunnistamine Ettepaneku vastuvõtmisega tunnistatakse direktiiv 2000/9/EÜ kehtetuks. Euroopa Majanduspiirkond Ettepanekus käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonda ning seepärast kohaldatakse ettepanekut Euroopa Majanduspiirkonnas. 2014/0107 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS köisteede kohta (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[10], toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Köisteid käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2000/9/EÜ[11] on sätestatud eeskirjad köisteede suhtes, mis on projekteeritud ja ehitatud reisijate veoks ja mida sel eesmärgil käitatakse. (2) Direktiiv 2000/9/EÜ põhineb uue lähenemisviisi põhimõtetel, nagu on sätestatud nõukogu 5. mai 1985. aasta resolutsioonis uue lähenemisviisi kohta tehnilisele harmoneerimisele ja standarditele[12]. Seega sätestatakse selles üksnes köisteede suhtes kohaldatavad olulised nõuded, arvestades et tehnilised üksikasjad võtab vastu Euroopa Standardikomitee (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (Cenelec) kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1025/2012[13] Euroopa standardimise kohta. Kooskõla sel viisil sätestatud harmoneeritud standarditega, mille viitenumber on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, tagab direktiivi 2000/9/EÜ nõuetele vastavuse eelduse. Kogemused näitavad, et need põhimõtted on kõnealuses sektoris hästi toiminud ning need tuleks säilitada ja neid veelgi edendada. (3) Direktiivi 2000/9/EÜ rakendamise kogemused näitasid vajadust muuta selle teatavaid sätteid peamiselt reguleerimisala ja alamsüsteemide vastavushindamise valdkonnas, et neid selgemaks muuta ja ajakohastada ning tagada seega õiguskindlus. (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 768/2008/EÜ[14] (toodete turustamise ühise raamistiku kohta) on sätestatud üldiste põhimõtete ja erisätete ühine raamistik, mis on ette nähtud kohaldamiseks kõigi õigusaktide puhul, millega harmoniseeritakse toodete turustamise tingimusi, et tagada ühtne alus nimetatud õigusaktide läbivaatamiseks või uuestisõnastamiseks. Seega tuleks direktiiv 2000/9/EÜ kõnealuse otsusega vastavusse viia. (5) Kuna direktiivi 2000/9/EÜ tehakse mitmeid muudatusi, tuleks see selguse huvides kehtetuks tunnistada ja asendada. Kuna reguleerimisala, olulised nõuded ja vastavushindamismenetlused peavad olema ühesugused kõigis liikmesriikides, ei ole uue lähenemisviisi põhimõtetel baseeruva direktiivi ülevõtmisel riiklikku õigusesse peaaegu üldse paindlikkust. Õigusraamistiku lihtsustamiseks tuleks direktiiv 2000/9/EÜ asendada määrusega, mis on asjakohane õigusakt, kuna sellega kehtestatakse selged ja üksikasjalikud eeskirjad, mis ei jäta ruumi erinevaks ülevõtmiseks liikmesriikides, ning millega tagatakse seega ühtne rakendamine kogu liidus. (6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2008[15], millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega, on kehtestatud horisontaalsed sätted vastavushindamisasutuste akrediteerimise [toodete turujärelevalve ja kolmandatest riikidest pärit toodete kontrollimine] ning CE-märgise kohta. (7) Määruses (EL) nr […/…] [toodete turujärelevalve kohta][16] on sätestatud kolmandatest riikidest Euroopa Liitu imporditavate toodete, sh alamsüsteemide ja ohutusseadiste turujärelevalve ja kontrolli üksikasjalikud eeskirjad. Selles on sätestatud ka kaitseklausli menetlus. Liikmesriigid peaksid korraldama ja tegema turujärelevalvet, määrama turujärelevalveasutused ning täpsustama nende volitused ja kohustused. Nad peaksid välja töötama ka sektoripõhised turujärelevalve programmid. (8) Direktiivi 2000/9/EÜ reguleerimisala tuleks säilitada. Määrust tuleks kohaldada kõrgmäestikes asuvates turismikuurortides või linnatranspordis reisijateveoks projekteeritud köisteede suhtes. Köisteed on peamiselt liftisüsteemid, näiteks köisraudteed, trossiga rippteed, köissõidukid, gondlid, isteliftid ja vedamisliftid. Peamised käesoleva määrusega hõlmatud köisteede määratlemise kriteeriumid on trossi abil vedamine ja reisijatevedu. (9) On välja töötatud uut tüüpi köisteed, mis on mõeldud nii reisijate vedamiseks kui ka meelelahutuslikul otstarbel kasutamiseks. Kõnealused seadmed peaksid olema käesoleva määrusega hõlmatud. (10) Käesoleva määruse reguleerimisalast on kohane välja arvata teatavad köisteed kas seetõttu, et nende suhtes kohaldatakse muid liidu ühtlustamisõigusakte või kuna need on riiklikul tasandil piisavalt reguleeritud. (11) Püstsuunaliste või kaldega trossliftide suhtes, mis teenindavad püsivalt hoonete ja ehitiste teatavaid korruseid, mille puhul ei ole tegemist jaamadega, kohaldatakse spetsiaalseid Euroopa Liidu eriõigusakte ja need tuleks käesoleva määruse reguleerimisalast välja arvata. (12) Õiguskindluse tagamiseks peaks köisparvlaevade väljaarvamine samuti hõlmama kõiki trossi abil töötavaid seadmeid, mille puhul kasutajad või veoseadmed asuvad vees, näiteks trossipõhiseid veesuusatamise seadmeid. (13) Köisteede ja nende infrastruktuuri, alamsüsteemide ning ohutusseadiste puhul inimeste tervise ja ohutuse kaitse kõrge taseme tagamiseks on vaja sätestada eeskirjad köisteede projekteerimiseks ja ehitamiseks. (14) Liikmesriigid peaksid tagama köisteede ohutuse nende ehitamise, kasutusele võtmise ja käitamise ajal. (15) Käesolev määrus ei mõjuta liikmesriikide õigust kehtestada nõudeid, mida nad peavad vajalikuks seoses maakasutuse ja regionaalplaneeringuga ning selleks, et tagada keskkonna ja inimeste ning eriti töötajate tervise ja ohutuse kaitse köisteede kasutamise ajal. (16) Käesolev määrus ei mõjuta liikmesriikide õigust määrata kindlaks asjakohased menetlused kavandatud köisteedele lubade väljastamiseks, köisteede kontrollimiseks enne nende kasutusele võtmist ja järelevalveks köisteede üle nende käitamise ajal. (17) Käesolevas määruses tuleks arvesse võtta asjaolu, et köisteede ohutus sõltub võrdselt ümbritsevatest tingimustest, tarnitud tööstuskaupade kvaliteedist ja nende monteerimise, kohapeal paigaldamise viisist ja järelevalvest kasutamise ajal. Raskete õnnetuste põhjused võivad olla seotud asukoha valiku, transpordisüsteemi, selle struktuuride või süsteemi käitamise ja hooldamise viisiga. (18) Kuigi käesolev määrus ei reguleeri köisteede tegelikku kasutamist, peaks see andma üldise raamistiku, mille eesmärk on tagada liikmesriikide territooriumil asuvate seadmete kasutamisel kasutajate, käitamispersonali ja kolmandate isikute kõrge kaitstuse tase. (19) Köisteede puhul võib tehnoloogilisi uuendusi kontrollida ja täieulatuslikuks katsetamiseks esitada ainult uue köistee ehitamise korral. Sel juhul tuleks ette näha menetlus, mis tagaks nii oluliste nõuete täitmise kui võimaldaks arvesse võtta ka konkreetse köistee eritingimusi. (20) Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud meetmed, et tagada köisteede kasutusele võtmine ainult juhul, kui need vastavad käesolevale määrusele ning need ei ohusta inimeste tervist ja ohutust või vara ohutust, kui need on nõuetekohaselt paigaldatud ja neid nõuetekohaselt hooldatakse ning käitatakse kooskõlas nende kasutusotstarbega. (21) Liikmesriigid peaksid kehtestama menetlused planeeritud köisteede ehitamiseks ja kõnealuste köisteede muutmiseks ning nende kasutusele võtmiseks lubade väljastamiseks, tagamaks et köisteed ehitatakse ja monteeritakse kohapeal ohutult kooskõlas ohutusanalüüsi ning ohutusaruandega ja kõigi asjakohaste õiguslike nõuetega. (22) Kavandatava köistee ohutusanalüüsis tuleks kindlaks määrata osad, millest köistee ohutus sõltub. (23) Planeeritud köistee ohutusanalüüsis tuleks võtta arvesse köisteede käitamisega seotud piiranguid, kuigi mitte sellisel moel, et see ohustaks alamsüsteemide ja ohutusseadiste puhul kaupade vaba liikumise põhimõtet või köisteede endi ohutust. (24) Käesoleva määruse eesmärk peaks olema tagada köisteede alamsüsteemide ja köisteede ohutusseadiste siseturu toimimine. Käesoleva määruse sätetele vastavate alamsüsteemide ja ohutusseadiste puhul peaks kehtima kaupade vaba liikumise põhimõte. (25) Tuleks võimaldada alamsüsteemide ja ohutusseadiste lisamist köisteele juhul, kui need võimaldavad köistee ehitamist käesoleva määrusega kooskõlas oleval viisil ega ohusta inimeste tervist ja ohutust või vara ohutust, kui need nõuetekohaselt paigaldatakse, neid nõuetekohaselt hooldatakse ja käitatakse kooskõlas nende kasutusotstarbega. (26) Olulisi nõudeid tuleks tõlgendada ja kohaldada nii, et võetakse arvesse tehnika taset projekteerimise ja valmistamise ajal, samuti tehnilisi ja majanduslikke kaalutlusi, mis on kooskõlas tervisekaitse ja ohutuse kõrge tasemega. (27) Ettevõtjad peaksid vastutama alamsüsteemide ja ohutusseadiste vastavuse eest käesoleva määruse nõuetele vastavalt oma osale tarneahelas, et tagada avalike huvide, nagu kasutajate ning muude inimeste tervise ja ohutuse ning vara kaitse kõrge tase ja aus konkurents liidu turul. (28) Kõik tarne- ja turustamisahelas osalevad ettevõtjad peaksid võtma asjakohaseid meetmeid, et teha turul kättesaadavaks ainult käesoleva määrusega vastavuses olevad alamsüsteemid ja ohutusseadised. On vaja sätestada selge ja proportsionaalne kohustuste jaotus, mis vastab iga ettevõtja rollile tarne- ja turustusahelas. (29) Alamsüsteemide ja ohutusseadiste projekteerimise ning tootmisega üksikasjalikult kursis olev tootja on kõige sobivam täieliku vastavushindamismenetluse korraldaja. Vastavushindamine peaks seega jääma ainult alamsüsteemi või ohutusseadise tootja kohustuseks. (30) Et hõlbustada teabevahetust ettevõtjate ja riiklike turujärelevalveasutuste vahel, peaksid liikmesriigid julgustama ettevõtjaid lisama postiaadressile veebisaidi aadressi. (31) Tuleb tagada, et kolmandatest riikidest liidu turule sisenevad alamsüsteemid ja ohutusseadised oleksid vastavuses kõigi käesoleva määruse nõuetega ning eelkõige, et tootjad oleksid alamsüsteemide ja ohutusseadiste puhul rakendanud nõuetekohaseid vastavushindamismenetlusi. Seepärast tuleks sätestada, et importijad on kohustatud tagama nende poolt turule lastava alamsüsteemi või ohutusseadise vastavuse käesoleva määruse nõuetele ning et nad ei vii turule alamsüsteeme ja ohutusseadised, mis sellistele nõuetele ei vasta või mis on ohtlikud. Samuti tuleks sätestada, et importijad peavad tagama, et vastavushindamismenetlused on läbitud ning et alamsüsteemi ja ohutusseadise märgistus ning tootja koostatud dokumentatsioon on pädevatele järelevalveasutustele kontrollimiseks kättesaadavad. (32) Levitaja teeb alamsüsteemi või ohutusseadise turul kättesaadavaks pärast seda, kui tootja või importija on selle turule lasknud, ja peaks tegutsema hoolikalt tagamaks, et alamsüsteemi või ohutusseadise käitlemine tema poolt ei kahjusta selle nõuetekohasust. (33) Alamsüsteemi või ohutusseadist turule lastes peaks iga importija märkima alamsüsteemile või ohutusseadisele oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja postiaadressi, millel saab temaga ühendust võtta. Erandid tuleks ette näha juhtudeks, kui ohutusseadise suurus või olemus seda ei võimalda. See hõlmab ka juhtusid, kui importija peaks avama pakendi, et lisada ohutusseadisele oma nimi ja aadress. (34) Kui ettevõtja laseb alamsüsteemi või ohutusseadise turule oma nime või kaubamärgi all või muudab alamsüsteemi või ohutusseadist selliselt, et see võiks mõjutada selle vastavust käesoleva määruse nõuetele, tuleks teda käsitada tootjana ja talle peaksid laienema tootja kohustused. (35) Kuna levitajad ja importijad on turuga lähedalt seotud, tuleks nad kaasata pädevate riiklike ametiasutuste tehtavasse turujärelevalvesse ning nad peaksid olema valmis selles aktiivselt osalema, andes kõnealustele asutustele asjaomaste alamsüsteemide või ohutusseadistega seotud kogu vajaliku teabe. (36) Alamsüsteemi või ohutusseadise jälgitavuse tagamine kogu tarneahelas aitab lihtsustada ja tõhustada turujärelevalvet. Tõhusa jälgimissüsteemi abil on turujärelevalveasutustel lihtsam teha kindlaks ettevõtja, kes tegi nõuetele mittevastava alamsüsteemi või ohutusseadise turul kättesaadavaks. (37) Käesolevas määruses tuleks piirduda oluliste nõuete esitamisega. Nendele nõuetele vastavuse hindamise lihtsustamiseks on vaja sätestada vastavuseeldus köisteede puhul, mis on kooskõlas määruse (EL) nr 1025/2012 kohaselt vastu võetud harmoneeritud standarditega, et esitada nende normide üksikasjalikud tehnilised nõuded, eelkõige köisteede projekteerimise, ehitamise ja käitamise puhul. (38) Määruses (EL) nr 1025/2012 on sätestatud menetlus vastuväidete esitamiseks harmoneeritud standarditele, kui need standardid ei vasta täielikult käesoleva määruse nõuetele. (39) Et võimaldada ettevõtjatel näidata ja pädevatel asutustel tagada, et turul kättesaadavaks tehtud alamsüsteemid ja ohutusseadised vastavad olulistele nõuetele, on vaja näha ette vastavushindamismenetlused. Otsuses nr 768/2008/EÜ on sätestatud vastavushindamismenetluse moodulid, mis näevad ette erineva rangusastmega menetlusi sõltuvalt riski tasemest ja nõutud ohutustasemest. Valdkondadevahelise ühtsuse ja erakorraliste lahenduste vältimise eesmärgil tuleks vastavushindamismenetlused valida kõnealuste moodulite hulgast. (40) Alamsüsteemide või ohutusseadiste tootjad peaksid koostama ELi vastavusdeklaratsiooni, et anda käesoleva määruse kohast teavet alamsüsteemi või ohutusseadise vastavuse kohta käesoleva määruse nõuetele ja muudele liidu asjakohastele ühtlustamisõigusaktidele. Alamsüsteemi või ohutusseadisega peaks kaasas olema ELi vastavusdeklaratsioon. (41) Et tagada turujärelevalve eesmärgil tõhus juurdepääs teabele, peaks teave kõigi selliste liidu õigusaktide kindlaks tegemiseks, mida alamsüsteemide või ohutusseadiste suhtes kohaldatakse, olema kättesaadav ühes ELi vastavusdeklaratsioonis. (42) Vastavushindamist selle laiemas tähenduses hõlmava kogu menetluse nähtav tulem on alamsüsteemi või ohutusseadise vastavust tõendav CE-märgis. CE-märgist hõlmavad üldpõhimõtted ja selle seos teiste märgistega on sätestatud määruses (EÜ) nr 765/2008. CE-märgise paigaldamist käsitlevad eeskirjad tuleks sätestada käesolevas määruses. (43) Alamsüsteemide ja ohutusseadiste kontrollimine käesolevas määruses sätestatud olulistele nõuetele vastavuse suhtes on vajalik selleks, et pakkuda kasutajatele ja kolmandatele isikutele tõhusat kaitset. (44) Selleks, et tagada alamsüsteemide ja ohutusseadiste suhtes kehtivate oluliste nõuete täitmine, tuleb sätestada asjakohased vastavushindamismenetlused, mida tootja peab järgima. Nimetatud menetlused tuleks kehtestada direktiivis nr 768/2008/EÜ sätestatud vastavushindamismoodulite alusel. (45) Käesolevas määruses sätestatud vastavushindamismenetluste puhul on vajalik liikmesriikide poolt komisjonile teatatud vastavushindamisasutuste sekkumine. (46) Kogemus on näidanud, et direktiivis 2000/9/EÜ sätestatud kriteeriumid, mida vastavushindamisasutused peavad täitma, et neist saaks komisjoni teavitada, ei ole piisav, et tagada nende asutuste ühtlaselt kõrgeasemeline töö kogu liidus. On aga oluline, et kõik vastavushindamisasutused täidaksid oma ülesandeid ühtemoodi hästi ja õiglase konkurentsi tingimustes. Selleks on vaja kehtestada kohustuslikud nõuded vastavushindamisasutustele, kes soovivad saada teavitatud, et osutada vastavushindamisteenuseid. (47) Samuti tuleb vastavushindamise kvaliteedi ühtlase taseme tagamiseks kehtestada nõuded, mida peavad järgima teavitavad ametiasutused ja teised teavitatud asutuste hindamisse, nendest teavitamisse ja järelevalvesse kaasatud asutused. (48) Kui vastavushindamisasutus tõendab vastavust harmoneeritud standardites sätestatud kriteeriumidele, tuleks eeldada, et ta vastab käesolevas määruses sätestatud vastavatele nõuetele. (49) Käesolevas määruses kehtestatud süsteemi peaks täiendama määruses (EÜ) nr 765/2008 ette nähtud akrediteerimissüsteem. Kuna akrediteerimine on vastavushindamisasutuste pädevuse kontrollimise oluline vahend, tuleks seda kasutada ka seoses teavitamisega. (50) Riiklikud ametiasutused kogu liidus peaksid vastavussertifikaatide usaldusväärsuse vajaliku taseme tagamiseks toetuma vastavushindamisasutuste tehnilise pädevuse tõendamisel määruse (EÜ) nr 765/2008 kohasele läbipaistvale akrediteerimisele. Riiklikud asutused võivad siiski olla seisukohal, et neil on olemas asjakohased vahendid, et kõnealune hindamine ise ellu viia. Tagamaks teiste riiklike asutuste teostatud hindamiste piisava usaldusväärsuse, tuleks neil sellisel juhul esitada komisjonile ja teistele liikmesriikidele vajalikud tõendid selle kohta, et hinnatud vastavushindamisasutused täidavad asjakohaste õigusaktidega kehtestatud nõudeid. (51) Vastavushindamisasutused kasutavad tihti vastavushindamise mõne toimingu täitmiseks alltöövõtjaid või tütarettevõtjaid. Et tagada liidu turule lastavate alamsüsteemide ja ohutusseadiste puhul nõutav kaitsetase, on vastavushindamise jaoks oluline, et alltöövõtjad ja tütarettevõtjad vastaksid vastavushindamise ülesannete täitmise puhul samadele nõuetele nagu teavitatud asutused. Seega on oluline, et teavitatavate asutuste pädevuse ja tegevuse hindamine ning juba teavitatud asutuste järelevalve hõlmaks ka alltöövõtjate ja tütarettevõtjate tegevust. (52) Teavitamismenetluse tõhusust ja läbipaistvust tuleb suurendada ning eelkõige kohandada seda uue tehnoloogiaga, et luua elektroonilise teavitamise võimalus. (53) Kuna vastavushindamisasutused võivad pakkuda oma teenuseid kogu liidus, siis peaks teistel liikmesriikidel ja komisjonil olema võimalus esitada teavitatud asutuse kohta vastuväiteid. Seega on oluline ette näha ajavahemik, mille jooksul saaks selgitada kõik võimalikud vastavushindamisasutuste pädevusega seotud kahtlused või probleemid, enne kui nad alustavad tegevust teavitatud asutustena. (54) Konkurentsivõime parandamise eesmärgil on ülioluline, et vastavushindamisasutused kohaldaksid vastavushindamismenetlusi ettevõtjaid liigselt koormamata. Samal põhjusel ja ettevõtjate võrdse kohtlemise tagamiseks tuleb tagada vastavushindamismenetluste tehnilise rakendamise järjekindlus. Seda on võimalik kõige paremini saavutada vastavushindamisasutuste vahelise koordineerimise ja koostöö kaudu. (55) Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Nimetatud volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 182/2011[17]. (56) Nõuandemenetlust tuleks kasutada rakendusaktide vastuvõtmiseks, millega esitatakse teavitavale liikmesriigile taotlus võtta vajalikud parandusmeetmed nende teavitatud asutuste puhul, mis ei vasta või enam ei vasta teavituse aluseks olnud nõuetele. (57) On vaja näha ette üleminekukord, mis võimaldab teha turul kättesaadavaks ja võtta kasutusele alamsüsteeme ja ohutusseadiseid, mis on juba turule viidud kooskõlas direktiiviga 2000/9/EÜ. (58) On vaja näha ette üleminekukord, mis võimaldab võtta kasutusele juba direktiivi 2000/9/EÜ kohaselt ehitatud köisteid. (59) Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse rikkumise korral, ja tagama nende eeskirjade rakendamise. Nimetatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. (60) Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on tagada, et köisteed vastavad nõuetele, millega nähakse ette kasutajate kõrgetasemeline kaitse ja ohutus, tagades samas alamsüsteemide ja ohutusseadiste siseturu toimimise, ei suuda liikmesriigid üksi piisavalt hästi saavutada ning eesmärgi ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Reguleerimisese Käesolevas määruses sätestatakse reisijateveoks ette nähtud köisteede projekteerimise, ehitamise ning nende alamsüsteemide ja ohutusseadiste turul kättesaadavaks tegemise ja vaba liikumise eeskirjad. Artikkel 2 Reguleerimisala (1) Käesolevat määrust kohaldatakse reisijateveoks ette nähtud köisteede ning selliste köisteede alamsüsteemide ja ohutusseadiste suhtes. (2) Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste toodete suhtes: (a) liftid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/16/EÜ[18] (liftide kohta) tähenduses; (b) tavapärase konstruktsiooniga köistrammid; (c) põllumajandusotstarbel ning mägionnide teenindamiseks ette nähtud seadmed, mida ei ole kavas kasutada reisijateveoks; (d) püsivalt paigaldatud või mobiilsed köisteed laadaplatsil ja/või lõbustuspargis, mis on ette nähtud ainult meelelahutuslikul eesmärgil kasutamiseks ja mida ei kasutata inimeste veoks; (e) kaevanduses kasutatavad seadmed või muud tööstuslikul otstarbel kasutatavad püsivalt paigaldatud seadmed; (f) seadmed, mille puhul transpordivahend või kasutajad asuvad vees. Artikkel 3 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1) „köistee” – mitmest osast koosnevate seadmete jaoks ette nähtud infrastruktuurist ja alamsüsteemidest koosnev kogu püsivalt paigaldatud süsteem, mis on projekteeritud, ehitatud, monteeritud ja kasutusele võetud reisijate vedamiseks ning mille puhul vedamine toimub piki liikumissuunda paigaldatud trosside abil; (2) „alamsüsteem” – I lisas sellisena määratletud süsteem või kõnealuste süsteemide kombinatsioon; (3) „infrastruktuur” – asendiplaan, andmed süsteemi kohta, jaama struktuurid ja teised liini kõrval asuvad struktuurid, mis on projekteeritud iga seadme jaoks eraldi ning ehitatud koha peal ja mis on vajalikud seadme ehitamiseks ning käitamiseks, sh vundamendid; (4) „ohutusseadis” – põhiseadis või põhiseadiste kogum, seadmestiku alamkoost või kogukoost ja iga seade, mis ohutuse tagamiseks on kavas alamsüsteemi või köistee seadmestiku koosseisu lülitada ning mille töökindluse puudumine ohustab inimeste – kasutajate, käitajate või kolmandate isikute – ohutust või tervist; (5) „käitamisega seotud tehnilised tingimused” – tehnilised sätted ja meetmed, mis mõjutavad projekteerimist ja ehitamist ning mis on köistee ohutuks käitamiseks vältimatud; (6) „hooldusega seotud tehnilised tingimused” – tehnilised sätted ja meetmed, mis mõjutavad projekteerimist ja ehitamist ning mis on köistee ohutut käitamist tagavaks hoolduseks vajalikud; (7) „köissõiduk” – köistee, mille puhul transpordivahend ripub ühe või mitme trossi küljes; (8) „vedamislift” – köistee, mille puhul veetakse vajalike seadmetega varustatud kasutajaid mööda ettevalmistatud rada; (9) „köisraudtee” – köistee, mille puhul veetakse transpordivahendit maapinnal asuvatel või püsitarinditega toetatud rööbastel; (10) „turul kättesaadavaks tegemine” – alamsüsteemi või ohutusseadise tasu eest või tasuta tarnimine liidu turule kaubandustegevuse käigus kas turustamiseks, levitamiseks või kasutamiseks; (11) „turule laskmine” – alamsüsteemi või ohutusseadise esmakordselt liidu turul kättesaadavaks tegemine; (12) „kasutusele võtmine” – köistee esmakordne käitamine; (13) „tootja” – füüsiline või juriidiline isik, kes toodab alamsüsteemi või ohutusseadist või kes laseb kõnealuse alamsüsteemi või ohutusseadise projekteerida või toota ja kes turustab kõnealust alamsüsteemi või ohutusseadist oma nime või kaubamärgi all; (14) „volitatud esindaja” – liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes on saanud tootjalt kirjaliku volituse tegeleda kindlaks määratud ülesannetega tema nimel; (15) „importija” –liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes laseb alamsüsteemi või ohutusseadise kolmandast riigist liidu turule; (16) „levitaja” –turustusahelas osalev füüsiline või juriidiline isik, välja arvatud tootja või importija, kes teeb alamsüsteemi või ohutusseadise turul kättesaadavaks; (17) „ettevõtjad” – alamsüsteemi või ohutusseadise tootja, volitatud esindaja, importija ja levitaja; (18) „tehniline kirjeldus” – dokument, milles nähakse ette seadmele, infrastruktuurile, alamsüsteemile või ohutusseadisele esitatavad tehnilised nõuded; (19) „harmoneeritud standard” – määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 punkti 1 alapunktis c määratletud harmoneeritud standard; (20) „akrediteerimine” – määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 2 punktis 10 määratletud akrediteerimine; (21) „riiklik akrediteerimisasutus” – riiklik akrediteerimisasutus määruse (EL) nr 765/2008 artikli 2 punktis 11 määratletud tähenduses; (22) „vastavushindamine” – menetlus, mille käigus hinnatakse, kas alamsüsteemi või ohutusseadisega seotud käesoleva määruse olulised ohutusnõuded on täidetud; (23) „vastavushindamisasutus” – asutus, mis teostab alamsüsteemi või ohutusseadise vastavushindamist, sealhulgas kalibreerimist, katsetamist, sertifitseerimist ja kontrolli; (24) „tagasivõtmine” –meede, mille eesmärk on võtta turult tagasi juba köisteesse lisatud alamsüsteem või ohutusseadis; (25) „kõrvaldamine” –meede, mille eesmärk on turustusahelas oleva alamsüsteemi või ohutusseadise turul kättesaadavaks tegemise vältimine; (26) „CE-märgis” – märgis, millega tootja kinnitab, et alamsüsteem või ohutusseadis vastab märgise alamsüsteemile või ohutusseadisele paigaldamist käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide alusel kohaldatavatele nõuetele; (27) „liidu ühtlustamisõigusaktid” –toodete turustamise tingimusi ühtlustavad liidu õigusaktid. Artikkel 4 Alamsüsteemide ja ohutusseadiste turul kättesaadavaks tegemine (1) Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed tagamaks, et alamsüsteeme ja ohutusseadiseid võib turul kättesaadavaks teha üksnes siis, kui need vastavad käesolevas määruses sätestatud nõuetele. (2) Liikmesriigid võtavad kooskõlas artikliga 9 kõik meetmed, et määrata kindlaks menetlused tagamaks, et alamsüsteemid ja ohutusseadised lisatakse köisteedesse ainult juhul, kui need võimaldavad käesoleva määruse nõuetele vastavate köisteede ehitamist, ning need ei ohusta inimeste tervist ja ohutust ega vara ohutust, kui need nõuetekohaselt lisatakse, neid nõuetekohaselt hooldatakse ja käitatakse kooskõlas nende kasutusotstarbega. Artikkel 5 Köisteede kasutusele võtmine (1) Liikmesriigid võtavad kooskõlas artikliga 9 kõik asjakohased meetmed, mis on vajalikud nende menetluste kindlaks määramiseks, millega tagatakse, et köisteed võetakse kasutusele ainult juhul, kui need vastavad käesoleva määruse nõuetele ja need ei ohusta inimeste tervist ja ohutust ega vara ohutust, kui need nõuetekohaselt paigaldatakse, neid nõuetekohaselt hooldatakse ja käitatakse kooskõlas nende ettenähtud kasutusotstarbega. (2) Köisteed, mis on vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse olevat vastavuses oluliste nõuetega, mida nimetatud standardites või nende osades käsitletakse ja mis on sätestatud II lisas. (3) Käesolev määrus ei mõjuta liikmesriikide õigust sätestada nõudeid, mida nad peavad vajalikuks, et tagada inimeste ja eelkõige töötajate kaitstus kõnealuste köisteede kasutamise korral, tingimusel et see ei tähenda nende köisteede muutmist käesolevas määruses määratlemata viisil. Artikkel 6 Olulised nõuded Köisteed ning nende infrastruktuur, alamsüsteemid ja ohutusseadised peavad vastama nende puhul kehtivatele II lisas sätestatud olulistele nõuetele. Artikkel 7 Alamsüsteemide ja ohutusseadiste vaba liikumine Liikmesriigid ei keela, piira ega takista käesolevale määrusele vastavate alamsüsteemide ja ohutusseadiste turul kättesaadavaks tegemist. Artikkel 8 Kavandatud köisteede ohutuse analüüs ja ohutusaruanne (1) Kõigi kavandatavate köisteede puhul tuleb teha III lisas sätestatud ohutusanalüüs, mis hõlmab köistee ja selle keskkonna kõiki ohutusasjaolusid, võttes arvesse projekteerimist, ehitamist ja kasutuselevõttu, ning mis võimaldab varasemate kogemuste alusel määrata kindlaks köistee käitamisel tekkivad võimalikud ohud. (2) Ohutusanalüüs lisatakse ohutusaruandesse. Kõnealuses aruandes soovitatakse kõnealuste riskidega tegelemiseks ette nähtud meetmeid ning see sisaldab köisteesse lisatavate alamsüsteemide ja ohutusseadiste loetelu. Artikkel 9 Köisteedele lubade andmine (1) Liikmesriigid kehtestavad menetlused, mille kohaselt antakse luba selle territooriumil asuvate köisteede ehitamiseks ja kasutuselevõtuks. (2) Liikmesriigid tagavad, et köisteele loa väljastamise eest vastutavale ametiasutusele esitatakse ohutusanalüüs, ohutusaruanne, ELi vastavusdeklaratsioon ja muud dokumendid, mis käsitlevad alamsüsteemide ja ohutusseadiste vastavushindamist, ning samuti köistee omadusi käsitlevad dokumendid. Köisteed käsitlevad dokumendid peavad samuti sisaldama vajalikke tingimusi, sh käitamispiiranguid, ja täielikke andmeid köistee kasutamise järelevalve, seadistamise ning hooldamise kohta. Kõnealuste dokumentide koopiat hoitakse köistee juures. (3) Kui olemasolevate köisteede põhiparameetreid, alamsüsteeme või ohutusseadiseid muudetakse nii, et asjaomane liikmesriik nõuab nende kasutuselevõtuks uut luba, peavad need muudatused ja nende mõju kogu köisteele vastama II lisas nimetatud olulistele nõuetele. (4) Liikmesriigid ei kasuta lõike 1 sätteid käesoleva määrusega hõlmatud asjaolude põhjal käesoleva määrusega kooskõlas olevate selliste köisteede ehitamise ja kasutuselevõtu keelamiseks, piiramiseks või takistamiseks, mis ei ohusta inimeste tervist ja ohutust või vara ohutust, kui need on paigaldatud nõuetekohaselt ja kooskõlas nende kasutusotstarbega. (5) Liikmesriigid ei kasuta lõike 1 sätteid käesoleva määruse nõuetele vastavate alamsüsteemide ja ohutusseadiste vaba liikumise keelamiseks, piiramiseks või takistamiseks. Artikkel 10 Köisteede käitamine (1) Liikmesriigid tagavad, et köisteed kasutatakse ainult niikaua, kuni see vastab ohutusaruandes ettenähtud tingimustele. (2) Kui liikmesriik leiab, et heakskiidetud köistee, mida kasutatakse kooskõlas selle kasutusotstarbega, võib ohustada inimesi, nende tervist või vara (kui see on asjakohane), siis võtab ta vajalikke meetmeid, et piirata köistee kasutustingimusi või keelata selle kasutamine. II PEATÜKK ALAMSÜSTEEME JA OHUTUSSEADISEID PAKKUVATE ETTEVÕTJATE KOHUSTUSED Artikkel 11 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R2] Tootjate kohustused (1) Alamsüsteeme või ohutusseadiseid turule lastes tagavad tootjad, et need on projekteeritud ja toodetud kooskõlas II lisas sätestatud oluliste nõuetega. (2) Alamsüsteemide või ohutusseadiste tootjad koostavad V lisas osutatud tehnilise dokumentatsiooni ja teostavad või lasevad teostada artiklis 18 osutatud vastavushindamismenetluse. Kui esimeses lõigus nimetatud menetlusega on tõendatud alamsüsteemi või ohutusseadise kooskõla asjakohaste nõuetega, siis koostavad tootjad ELi vastavusdeklaratsiooni ning paigaldavad tootele CE-märgise. (3) Tootjad säilitavad tehnilise dokumentatsiooni ja ELi vastavusdeklaratsiooni 30 aasta jooksul pärast alamsüsteemi või ohutusseadise turule laskmist. (4) Tootjad tagavad menetluste olemasolu seeriatoodangu vastavuse säilimiseks käesoleva määruse nõuetele. Arvesse võetakse muudatusi alamsüsteemi või ohutusseadise konstruktsioonis või omadustes ja muudatusi neis harmoneeritud standardites või muudes tehnilistes kirjeldustes, mille põhjal alamsüsteemi või ohutusseadise vastavust kinnitati. Kui seda peetakse alamsüsteemist või ohutusseadisest tuleneva ohu tõttu vajalikuks, teevad tootjad kasutajate tervise ja ohutuse kaitsmiseks turul kättesaadavaks tehtud alamsüsteemi või ohutusseadise pistelist kontrolli, uurivad kaebusi, nõuetele mittevastavaid alamsüsteeme ja ohutusseadiseid ja nende tagasivõtmisi ning vajaduse korral registreerivad need ja teavitavad levitajaid igast sellisest järelevalvemeetmest. (5) Tootjad tagavad, et nende alamsüsteemide või ohutusseadistega on kaasas ELi vastavusdeklaratsioon ja et neil on tüübi-, partii- või seerianumber või muu nende identifitseerimist võimaldav märgistus. Kui ohutusseadise suurus või laad seda ei võimalda, tagavad tootjad, et nõutav teave on esitatud ohutusseadise pakendil või sellega kaasas olevates kasutusjuhendites. (6) Tootjad märgivad oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava postiaadressi alamsüsteemile või ohutusseadisele või, kui see ei ole võimalik, ohutusseadise pakendile ja sellega kaasas olevasse kasutusjuhendisse. Aadress osutab ühele kohale, kus tootjaga saab ühendust võtta. Kontaktandmed on esitatud asjaomase liikmesriigi poolt kindlaks määratud keeles, mis on kasutajate ja turujärelevalveasutuste jaoks kergesti arusaadav. (7) Tootjad tagavad, et alamsüsteemi või ohutusseadisega on kaasas ELi vastavusdeklaratsioon ning juhised ja ohutusalane teave kasutajatele kergesti arusaadavas keeles, mille on kindlaks määranud asjaomane liikmesriik. Sellised juhised ja ohutusalane teave on selged, arusaadavad ja mõistetavad. (8) Tootjad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et alamsüsteem või ohutusseadis, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale määrusele, võtavad viivitamata vajalikud parandusmeetmed, et viia alamsüsteem või ohutusseadis nõuetega vastavusse või, kui see on asjakohane, kõrvaldada see turult või võtta tagasi. Kui alamsüsteem või ohutusseadis kujutab endast ohtu, teavitavad tootjad sellest viivitamata nende liikmesriikide pädevaid asutusi, kelle turul nad alamsüsteemi või ohutusseadise kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja kõigi võetud parandusmeetmete kohta. (9) Pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel esitavad tootjad talle alamsüsteemi või ohutusseadise käesolevale määrusele vastavust tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele asutusele kergesti arusaadav. Nimetatud teabe võib esitada paberil või elektroonilises vormis. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmise korral koostööd kõigis meetmes, mis võetakse nende poolt turulelastud alamsüsteemi või ohutusseadise põhjustatud ohtude kõrvaldamiseks. Artikkel 12 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R3] Volitatud esindajad (1) Tootja võib kirjaliku volituse alusel määrata volitatud esindaja. Artikli 11 lõikes 1 sätestatud kohustused ja tehnilise dokumentatsiooni koostamise kohustus ei kuulu volitatud esindaja ülesannete hulka. (2) Volitatud esindaja täidab ülesandeid tootjalt saadud volituste piires. Volitus võimaldab volitatud esindajal teha vähemalt järgmist: (a) säilitada ELi vastavusdeklaratsiooni ja tehnilist dokumentatsiooni riiklikule järelevalveasutusele kättesaadavana 30 aasta jooksul pärast alamsüsteemi või ohutusseadise turule laskmist; (b) esitada pädevate riiklike ametiasutuse põhjendatud nõudmisel talle alamsüsteemi või ohutusseadise vastavust tõendav kogu teave ja dokumentatsioon; (c) teha pädevate riiklike ametiasutustega viimaste nõudmisel koostööd kõigis meetmetes, mis võetakse volitatud esindaja volitustega hõlmatud alamsüsteemide või ohutusseadiste põhjustatud ohtude ärahoidmiseks. Artikkel 13 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R4] Importijate kohustused (1) Importijad lasevad turule üksnes nõuetele vastavaid alamsüsteeme või ohutusseadiseid. (2) Enne alamsüsteemi või ohutusseadise turule laskmist tagavad importijad, et tootja on teostanud artiklis 18 osutatud vastavushindamismenetluse. Nad tagavad, et tootja on koostanud tehnilised dokumendid, et alamsüsteem või ohutusseadis kannab CE-märgist, et sellega on kaasas ELi vastavusdeklaratsioon, kasutusjuhised ja ohutusteave ning et tootja on täitnud artikli 11 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuded. Kui importija arvab või tal on põhjust uskuda, et alamsüsteem või ohutusseadis ei vasta II lisas sätestatud olulistele nõuetele, siis ei lase ta alamsüsteemi või ohutusseadist turule enne, kui see on viidud nõuetega vastavusse. Lisaks teavitab importija tootjat ja turujärelevalveasutusi, kui alamsüsteem või ohutusseadis kujutab endast ohtu. (3) Importijad märgivad oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava postiaadressi alamsüsteemile või ohutusseadisele või kui see ei ole võimalik, ohutusseadise pakendile ja sellega kaasasolevasse kasutusjuhendisse. Kontaktandmed esitatakse asjaomase liikmesriigi poolt kindlaks määratud keeles, mis on kasutajate ja turujärelevalveasutuste jaoks kergesti arusaadav. (4) Importijad tagavad, et alamsüsteemi või ohutusseadisega on kaasas kasutusjuhised ja ohutusalane teave asjaomase liikmesriigi poolt kindlaks määratud keeles, mis on kasutajate jaoks kergesti arusaadav. (5) Importijad tagavad, et sel ajal, kui alamsüsteem või ohutusseadis on nende vastutusel, ei ohusta selle ladustamine või transportimine toote vastavust II lisas sätestatud nõuetele. (6) Kui seda peetakse alamsüsteemist või ohutusseadisest tulenevat ohtu silmas pidades asjakohaseks, kontrollivad importijad kasutajate tervise ja ohutuse kaitsmiseks pädevate asutuste nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel turul kättesaadavaks tehtud alamsüsteeme või ohutusseadiseid pisteliselt, uurivad kaebusi, ning kui see on vajalik, peavad registrit kaebuste, nõuetele mittevastavate alamsüsteemide ja ohutusseadiste ja nende tagasivõtmiste kohta ning teavitavad levitajaid kõnealusest järelevalvest. (7) Importijad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et alamsüsteem või ohutusseadis, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale määrusele, võtavad viivitamata vajalikud parandusmeetmed, et viia alamsüsteem või ohutusseadis nõuetega vastavusse või, kui see on asjakohane, kõrvaldada see turult või võtta tagasi. Kui alamsüsteem või ohutusseadis kujutab endast ohtu, teavitavad importijad sellest viivitamata nende liikmesriikide pädevaid asutusi, kelle turul nad alamsüsteemi või ohutusseadise kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja kõigi võetud parandusmeetmete kohta. (8) Importijaid hoiavad 30 aasta jooksul pärast alamsüsteemi või ohutusseadise turule laskmist turujärelevalveasutuste jaoks kättesaadaval ELi vastavusdeklaratsiooni koopiat ning tagavad, et tehniline dokumentatsioon oleks viimaste nõudmisel neile kättesaadav. (9) Importijad esitavad pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel talle alamsüsteemi või ohutusseadise vastavust tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele asutusele kergesti arusaadav. Nimetatud teabe võib esitada paberil või elektroonilises vormis. Importijad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmise korral koostööd kõigis meetmetes, mis võetakse nende poolt turule lastud alamsüsteemi või ohutusseadise põhjustatud ohtude kõrvaldamiseks. Artikkel 14 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R5] Levitajate kohustused (1) Alamsüsteemi või ohutusseadist turul kättesaadavaks tehes peab levitaja arvestama käesoleva määruse nõuetega. (2) Enne alamsüsteemi või ohutusseadise turul kättesaadavaks tegemist peavad levitajad kontrollima, et kõnealusel alamsüsteemil või ohutusseadisel on CE-märgis ja et sellega on kaasas ELi vastavusdeklaratsioon ning kasutusjuhised ja ohutusteave kasutajatele kergesti arusaadavas keeles, mille on kindlaks määranud asjaomane liikmesriik, ning et tootja ja importija on täitnud artikli 11 lõigetes 5 ja 6 ning artikli 13 lõikes 3 sätestatud nõuded. Kui levitaja arvab või tal on põhjust uskuda, et alamsüsteem või ohutusseadis ei vasta II lisas sätestatud olulistele nõuetele, ei tee ta alamsüsteemi või ohutusseadist turul kättsaadavaks enne, kui see on viidud nõuetega vastavusse. Lisaks teavitab levitaja sellest tootjat või importijat ja turujärelevalveasutusi, kui alamsüsteem või ohutusseadis kujutab endast ohtu. (3) Levitajad tagavad, et sel ajal, kui alamsüsteem või ohutusseadis on nende vastutusel, ei ohusta selle ladustamine või transportimine toote vastavust II lisas sätestatud olulistele nõuetele. (4) Levitajad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et alamsüsteem või ohutusseadis, mille nad on turul kättesaadavaks teinud, ei vasta käesolevale määrusele, tagavad, et võetakse vajalikud parandusmeetmed alamsüsteemi või ohutusseadise nõuetega vastavusse viimiseks või, kui see on asjakohane, kõrvaldatakse see turult või võetakse tagasi. Kui alamsüsteem või ohutusseadis kujutab endast ohtu, teavitavad levitajad sellest viivitamata nende liikmesriikide pädevaid asutusi, kelle turul nad alamsüsteemi või ohutusseadise kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja kõigi võetud parandusmeetmete kohta. (5) Levitajad esitavad pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel talle alamsüsteemi või ohutusseadise vastavust tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni. Nimetatud teabe võib esitada paberil või elektroonilises vormis. Levitajad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmise korral koostööd kõigis meetmetes, mis võetakse nende poolt turul kättesaadavaks tehtud alamsüsteemi või ohutusseadise põhjustatud ohtude kõrvaldamiseks. Artikkel 15 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R6] Tootja kohustuste kohaldamine importija ja levitaja puhul Käesolevas määruses käsitatakse tootjana importijat või levitajat, kes laseb alamsüsteemi või ohutusseadise turule oma nime või kaubamärgi all või kes muudab juba turule lastud alamsüsteemi või ohutusseadist viisil, mis võib mõjutada vastavust käesoleva määruse nõuetele, ja tema suhtes kohaldatakse artikli 11 alusel tootja kohustusi. Artikkel 16 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R7] Ettevõtjate tuvastamine Ettevõtjad esitavad turujärelevalveasutustele nõudmise korral teabe, mille alusel on võimalik tuvastada järgmist: (a) ettevõtja, kes on neile alamsüsteemi või ohutusseadise tarninud; (b) ettevõtja, kellele nad on alamsüsteemi või ohutusseadise tarninud. Ettevõtjad peavad olema valmis esitama esimeses lõigus osutatud teavet 30 aasta jooksul pärast seda, kui alamsüsteem või ohutusseadis neile tarniti, ja 30 aasta jooksul pärast seda, kui nad ise alamsüsteemi või ohutusseadist tarnisid. III PEATÜKK ALAMSÜSTEEMIDE JA OHUTUSSEADISTE VASTAVUS Artikkel 17 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R8] Vastavuseeldus Alamsüsteemid ja ohutusseadised, mis on vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse olevat vastavuses oluliste nõuetega, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad ja mis on sätestatud II lisas. Artikkel 18 Vastavushindamine (1) Enne alamsüsteemi või ohutusseadise turule laskmist esitab tootja lõike 2 kohaselt alamsüsteemi või ohutusseadise vastavushindamise tegemiseks. (2) Alamsüsteemide ja ohutusseadiste nõuetele vastavuse sertifitseerimisel kasutatakse tootja valikul ühte järgmistest vastavushindamismenetlustest: (a) IV lisas sätestatud ELi tüübihindamine (moodul B – tootmistüüp), mis on kombineeritud ühega järgmistest: i) tüübivastavus, mis põhineb V lisas sätestatud tootmisprotsessi kvaliteedi tagamisel (moodul D); ii) tüübivastavus, mis põhineb VI lisas sätestatud alamsüsteemi või ohutusseadise kontrollimisel (moodul F); (b) vastavus, mis põhineb VII lisas sätestatud üksiktoote kontrollimisel (moodul G); (c) vastavus, mis põhineb VIII lisas sätestatud täielikul kvaliteedi tagamisel (moodul H). (3) Pärast lõikes 2 sätestatud menetluste ellu viimist paigaldab tootja kooskõlas artikliga 21 käesolevale määrusele vastavale alamsüsteemile või ohutusseadisele CE-märgise. (4) Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse ka nende alamsüsteemide ja ohutusseadiste suhtes, mida tootja kasutab omaks otstarbeks. (5) Vastavushindamist käsitlevad dokumendid ja kirjad koostatakse selle liikmesriigi riigikeeles/riigikeeltes, kus lõikes 2 viidatud menetlusi teostav asutus asub, või selle asutuse poolt heaks kiidetud keeles. Artikkel 19 ELi vastavusdeklaratsioon (1) Alamsüsteemi või ohutusseadise ELi vastavusdeklaratsiooniga kinnitatakse, et II lisas sätestatud oluliste nõuete täitmine on tõendatud. (2) ELi vastavusdeklaratsioon peab vastama X lisas sätestatud näidisele, sisaldama IV kuni VIII lisas sätestatud asjakohastes vastavushindamismenetlustes kindlaks määratud elemente ning seda ajakohastatakse pidevalt. See on alamsüsteemi või ohutusseadisega kaasas ja see tõlgitakse selle liikmesriigi nõutud keelde või keeltesse, kelle turule alamsüsteem või ohutusseadis lastakse või kelle turul see kättesaadavaks tehakse. (3) Kui alamsüsteemi või ohutusseadise suhtes kohaldatakse enam kui üht ELi vastavusdeklaratsiooni ette nägevat liidu õigusakti, koostatakse üks neid kõiki arvestav ELi vastavusdeklaratsioon. Deklaratsioon peab sisaldama teavet asjaomaste liidu õigusaktide kohta, sealhulgas nende aktide avaldamisviiteid. (4) ELi vastavusdeklaratsiooni koostamisega võtab tootja endale vastutuse alamsüsteemi või ohutusseadise käesolevas määruses sätestatud nõuetele vastavuse eest. Artikkel 20 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R11] CE-märgise üldpõhimõtted CE-märgise suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 30 sätestatud üldpõhimõtteid. Artikkel 21 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R12] CE-märgise paigaldamise eeskirjad ja tingimused (1) CE-märgis paigaldatakse nähtaval, loetaval ja kustutamatul viisil alamsüsteemile või ohutusseadisele või selle andmeplaadile. (2) CE-märgis paigaldatakse alamsüsteemile või ohutusseadisele enne selle turule laskmist. (3) CE-märgisele järgneb tootmise kontrollifaasi kaasatud teavitatud asutuse identifitseerimisnumber. (4) Lisaks CE-märgisele ja lõikes 3 nimetatud identifitseerimisnumbrile võib olla lisatud muu märgis, mis osutab erilisele ohule või kasutusviisile. IV PEATÜKK VASTAVUSHINDAMISASUTUSTEST TEAVITAMINE Artikkel 22 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R13] Teavitamine Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike asutustest, kes on volitatud kolmanda isikuna täitma vastavushindamisülesandeid kooskõlas artikliga 18. Artikkel 23 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R14] Teavitavad asutused (1) Liikmesriigid määravad teavitava asutuse, kes vastutab vastavushindamisasutuste hindamiseks ja nendest teavitamiseks ning teavitatud asutuste üle järelevalve teostamiseks vajalike menetluste kehtestamise ja rakendamise eest, samuti artiklis 26 sätestatud nõuete täitmise eest. (2) Liikmesriigid võivad otsustada, et lõikes 1 osutatud hindamist ja järelevalvet teeb määruse (EÜ) nr 765/2008 tähenduses ja sellega kooskõlas riiklik akrediteerimisasutus. (3) Kui teavitav asutus delegeerib või annab muul viisil edasi lõikes 1 osutatud hindamise, teavitamise või järelevalve asutusele, mis ei ole valitsusasutus, siis peab see asutus olema juriidiline isik ja täitma mutatis mutandis artikli 26 lõigetes 1–6 sätestatud nõudeid. Lisaks võtab kõnealune asutus samuti meetmeid oma tegevusest tulenevate kohustuste täitmiseks. (4) Teavitav ametiasutus vastutab täielikult lõikes 3 osutatud asutuse tegevuse eest. Artikkel 24 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R15] Teavitavale asutusele esitatavad nõuded (1) Teavitav asutus luuakse nii, et ei tekiks huvide konflikti vastavushindamisasutustega. (2) Teavitava asutuse tööd korraldatakse ja juhitakse nii, et oleks tagatud ameti objektiivsus ja erapooletus. (3) Teavitava asutuse töö korraldatakse nii, et vastavushindamisasutusest teavitamisega seotud otsused teevad pädevad isikud, kes ei viinud ellu hindamist. (4) Teavitav asutus ei tohi pakkuda ega osutada teenuseid, mida osutavad vastavushindamisasutused, ega nõustamisteenuseid ärilisel või konkureerival alusel. (5) Teavitav asutus tagab saadud teabe konfidentsiaalsuse. (6) Teavitaval asutusel peab oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks olema piisavalt pädevaid töötajaid. Artikkel 25 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R16] Teavitavate ametiasutuste teabekohustus Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma vastavushindamisasutuste hindamise, nendest teavitamise ja teavitatud asutuste järelevalve menetlustest. ning neis tehtud muudatustest. Komisjon teeb kõnealuse teabe avalikkusele kättesaadavaks. Artikkel 26 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R17] Teavitatud asutusele esitatavad nõuded (1) Teavituse esitamiseks peab teavitatud asutus vastama lõigetes 2–11 sätestatud nõuetele. (2) Vastavushindamisasutus peab olema asutatud liikmesriigi õiguse kohaselt ning olema juriidiline isik. (3) Vastavushindamisasutus on kolmandast isikust asutus, mis on sõltumatu organisatsioonist või alamsüsteemist või ohutusseadisest, mida ta hindab. Asutust, mis kuulub ettevõtjate ühendusse või kutseliitu, mis esindab ettevõtjaid, kes on seotud nende alamsüsteemide või ohutusseadiste projekteerimise, tootmise, tarnimise, monteerimise, kasutamise või hooldamisega, mida asutus hindab, võib pidada selliseks asutuseks tingimusel, et tõendatud on selle sõltumatus ning igasugune huvide konflikti puudumine. (4) Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi olla hinnatavate alamsüsteemide ega ohutusseadiste projekteerija, tootja, tarnija, paigaldaja, ostja, omanik, kasutaja ega hooldaja ega esindada mõnda nimetatud isikut. See ei välista vastavushindamisasutuse tegevuseks vajalike hinnatud alamsüsteemide või ohutusseadiste kasutamist ega nende alamsüsteemide või ohutusseadiste kasutamist isiklikuks otstarbeks. Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi olla otsesel viisil seotud nimetatud alamsüsteemide või ohutusseadiste projekteerimise, tootmise või konstrueerimise, turustamise, paigaldamise, kasutamise või hooldusega ega esindada isikut, kes nimetatud tegevustega tegeleb. Nad ei tohi osaleda tegevuses, mis võib seada kahtluse alla nende otsuste sõltumatuse ja usaldusväärsuse vastavushindamistoimingutes, mille tegemiseks neist on teavitatud. See kehtib eelkõige nõustamisteenuste puhul. Vastavushindamisasutused tagavad, et nende tütarettevõtjate või lepingupartnerite tegevus ei mõjuta vastavushindamistoimingute konfidentsiaalsust, objektiivsust ega erapooletust. (5) Vastavushindamisasutused ja nende töötajad teevad vastavushindamistoiminguid suurima erialase kohusetunde ja konkreetses valdkonnas nõutava tehnilise pädevusega; nad ei tohi alluda surveavaldustele ega ahvatlustele, eelkõige rahalistele, mis võivad nende otsuseid või vastavushindamistoimingute tulemusi mõjutada, eriti seoses isikute või isikute rühmadega, kes on huvitatud nimetatud toimingute tulemustest. (6) Vastavushindamisasutus peab olema võimeline täitma temale IV–VIII lisa alusel määratud vastavushindamisülesandeid, mille täitmisega seoses on temast teavitatud, sõltumata sellest, kas vastavushindamisasutus täidab neid ise või täidetakse neid tema nimel ja tema vastutusel. Vastavushindamisasutuse käsutuses on alati ja kõigi talle määratud vastavushindamismenetluste ja alamsüsteemi või ohutusseadise iga tüübi või kategooria jaoks vajalikud (a) töötajad, kellel on tehnilised teadmised ning piisav asjakohane kogemus vastavushindamisülesannete täitmiseks; (b) menetluste kirjeldused, mille kohaselt vastavushindamist tehakse ning mis tagavad läbipaistvuse ning nende menetluste kordamise võimaluse. Asutusel on asjakohased tegevuspõhimõtted ja menetlused, kus eristatakse ülesandeid, mida ta täidab teavitatud asutusena, ja muud tegevust; (c) menetlused tegevuste elluviimiseks, mis võtavad arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda, tema struktuuri, alamsüsteemide või ohutusseadiste puhul kasutatava tehnoloogia keerukuse astet ning seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega. Vastavushindamisasutusel peavad olema vajalikud vahendid vastavushindamistoimingute nõuetekohase elluviimisega seotud tehniliste ja haldusülesannete täitmiseks ning juurdepääs vajalikule varustusele ja vahenditele. (7) Vastavushindamistoimingute eest vastutavatel töötajatel on järgmised pädevused: (a) põhjalik tehniline ja kutsealane väljaõpe, mis hõlmab kõiki vastavushindamistoiminguid, mille täitmisega seoses nimetatud vastavushindamisasutusest on teavitatud; (b) rahuldavad teadmised nende hindamiste nõuete kohta, mida nad teostavad, ning nimetatud hindamisteks piisav pädevus; (c) II lisas sätestatud oluliste nõuete, kohaldatavate harmoneeritud standardite ning liidu ühtlustamisõigusaktide ja riiklike õigusaktide asjakohaste sätete tundmine ja mõistmine; (d) oskus koostada sertifikaate, protokolle ja aruandeid, mis tõestavad hindamistoimingute elluviimist. (8) Tuleb tagada vastavushindamisasutuste, nende juhtkonna ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavate töötajate erapooletus. Vastavushindamisasutuse juhtkonna ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavate töötajate tasu suurus ei tohi sõltuda tehtud hindamistoimingute arvust ega nende tulemustest. (9) Vastavushindamisasutus sõlmib vastutuskindlustuslepingu, välja arvatud juhul, kui vastutust kannab riigisisese õiguse kohaselt riik või kui vastavushindamise eest vastutab otseselt liikmesriik ise. (10) Vastavushindamisasutuse töötajad hoiavad ametisaladust teabe puhul, mis on omandatud IV–VIII lisa või nende jõustamiseks vastuvõetud riiklike õigusaktide kohaselt täidetud ülesannete käigus, välja arvatud teabevahetus selle liikmesriigi pädevate ametiasutustega, kus teavitatud asutus tegutseb. Tagatakse omandiõiguste kaitse. (11) Vastavushindamisasutused osalevad asjakohases standardimistöös ja käesoleva määruse alusel loodud teavitatud asutuste koordineerimisrühma töös või tagavad, et tema vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad on sellisest tegevusest teadlikud, ning rakendavad nimetatud rühma töö tulemusena koostatud haldusotsuseid ja -dokumente üldiste suunistena. Artikkel 27 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R18] Vastavuseeldus Kui vastavushindamisasutus tõendab oma vastavust asjakohastes harmoneeritud standardites või nende osades sätestatud kriteeriumidele, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse tema vastavust artiklis 26 sätestatud nõuetele, kui kohaldatavad harmoneeritud standardid hõlmavad neid nõudeid. Artikkel 28 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R20] Teavitatud asutuse tütarettevõtjad ja alltöövõtjad (1) Kui teavitatud asutus sõlmib vastavushindamisega seotud ülesannete täitmiseks lepingu või teeb selle ülesandeks tütarettevõtjale, tagab ta, et lepingupartner või tütarettevõtja vastab artiklis 26 sätestatud nõuetele, ning teatab sellest teavitavale asutusele. (2) Teavitatud asutus vastutab täielikult oma lepingupartnerite ja tütarettevõtjate täidetud ülesannete eest, olenemata sellest, kus nad asuvad. (3) Lepingupartnerit või tütarettevõtjat võib kasutada ainult kliendi nõusolekul. (4) Teavitatud asutused hoiavad teavitavale ametiasutusele kättesaadavana dokumente, mis on seotud alltöövõtja või tütarettevõtja kvalifikatsiooni hindamisega ja nende poolt IV–VIII lisa alusel tehtud tööga. Artikkel 29 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R22] Teavitamise taotlus (1) Vastavushindamisasutus esitab teavitamistaotluse selle liikmesriigi teavitavale asutusele, mille territooriumil ta asub. (2) Teavitamise taotlusele lisatakse vastavushindamistoimingute, vastavushindamismooduli või -moodulite ja alamsüsteemi/ohutusseadise või alamsüsteemide/ohutusseadiste kirjeldus, millega tegelemiseks väidab asutus end pädeva olevat, ning riikliku akrediteerimisasutuse väljastatud akrediteerimistunnistus (kui see on olemas), milles kinnitatakse, et vastavushindamisasutus vastab artiklis 26 sätestatud nõuetele. (3) Kui vastavushindamisasutus ei saa akrediteerimistunnistust esitada, esitab ta teavitavale asutusele dokumendid, mille alusel saab vastavust artiklis 26 sätestatud nõuetele kontrollida, kinnitada ja korrapäraselt jälgida. Artikkel 30 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R23] Teavitamismenetlus (1) Teavitavad asutused võivad teavitada ainult artiklis 26 sätestatud nõuetele vastavatest vastavushindamisasutustest. (2) Nad kasutavad komisjoni ja teiste liikmesriikide teavitamiseks komisjoni väljatöötatud ja hallatavat elektroonilist teavitamise vahendit. (3) Teavitus sisaldab täielikku ülevaadet vastavushindamistoimingutest, vastavushindamismoodulist või -moodulitest ja alamsüsteemist/ohutusseadisest või alamsüsteemidest/ohutusseadistest ning asjakohast pädevuse tõendamist. (4) Kui teavitus ei põhine artikli 29 lõikes 2 viidatud akrediteerimistunnistusel, siis esitab teavitav ametiasutus komisjonile ja teistele liikmesriikidele tõendavad dokumendid, mis kinnitavad vastavushindamisasutuse pädevust ja kehtivat korda, millega tagatakse kõnealuse asutuse korrapärane jälgimine ja tema jätkuv vastavus artiklis 26 sätestatud nõuetele. (5) Asjaomane asutus võib tegutseda teavitatud asutusena ainult juhul, kui komisjon või teised liikmesriigid ei ole esitanud vastuväiteid kas kahe nädala jooksul pärast teavitamist – kui kasutatakse akrediteerimistunnistust – või kahe kuu jooksul pärast teavitamist – kui akrediteerimist ei kasutata. Ainult sellist asutust käsitatakse käesoleva määruse mõistes teavitatud asutusena. (6) Komisjoni ja teisi liikmesriike teavitatakse kõigist edaspidistest olulistest muudatustest nimetatud teavituses. Artikkel 31 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R24] Identifitseerimisnumber ja teavitatud asutuste nimekiri (1) Komisjon määrab teavitatud asutusele identifitseerimisnumbri. Komisjon määrab üheainsa identifitseerimisnumbri, isegi kui asutuse kohta esitatakse teavitus mitme erineva liidu õigusakti alusel. (2) Komisjon teeb üldsusele kättesaadavaks nimekirja käesoleva määruse alusel teavitatud asutustest; nimekiri sisaldab ka asutustele määratud identifitseerimisnumbreid ja toiminguid, mille tegemiseks neist on teavitatud. Komisjon tagab, et nimetatud nimekiri on ajakohastatud. Artikkel 32 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R25] Teavituse muutmine (1) Kui teavitav asutus on tuvastanud või talle on teatatud, et teavitatud asutus ei vasta enam artiklis 26 sätestatud nõuetele või et ta ei ole oma kohustusi täitnud, siis piirab teavitav asutus teavitust, peatab teavituse või tühistab selle, sõltuvalt nõuetele mittevastavuse või kohustuste täitmata jätmise tõsidusest. Ta teatab sellest viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele. (2) Juhul kui teavitust piiratakse, see peatatakse või tühistatakse või kui teavitatud asutus on lõpetanud oma tegevuse, astub teavitav liikmesriik vajalikud sammud tagamaks, et kõnealuse asutuse dokumente menetleks mõni teine teavitatud asutus või et need oleks nõudmisel kättesaadavad teavitamise ja turujärelevalve eest vastutavatele asutustele. Artikkel 33 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R26] Teavitatud asutuste pädevuse vaidlustamine (1) Komisjon uurib igat juhtumit, mille puhul tal on kahtlus või tema tähelepanu juhitakse kahtlusele, et teavitatud asutus ei ole enam pädev või et teavitatud asutus ei täida enam talle esitatud nõudeid ja ülesandeid. (2) Teavitav liikmesriik esitab komisjonile viimase nõudmisel kogu teabe teavituse aluse või asjaomase teavitatud asutuse pädevuse säilimise kohta. (3) Komisjon tagab, et tundlikku teavet, mille ta oma uurimise käigus on kogunud, käsitatakse konfidentsiaalsena. (4) Kui komisjon on veendunud, et teavitatud asutus ei täida või on lakanud täitmast teavitamise aluseks olevaid nõudeid, võtab ta vastu rakendusakti, milles nõutakse, et teavitav liikmesriik võtaks parandusmeetmed, sealhulgas tühistaks vajaduse korral teavituse. Esimeses lõigus osutatud rakendusakt võetakse vastu artikli 39 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt. Artikkel 34 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R27] Teavitatud asutuste töökohustused (1) Teavitatud asutused teevad vastavushindamist kooskõlas IV–VIII lisas sätestatud vastavushindamismenetlustega. (2) Vastavushindamistoiminguid tehakse tasakaalustatud viisil, ettevõtjaid liigselt koormamata. Vastavushindamisasutused võtavad oma ülesannete täitmise käigus arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda, tema struktuuri, kõnealuse alamsüsteemi või ohutusseadise tehnoloogia keerukust ning seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega. Seejuures järgivad nad siiski rangusastet ja kaitsetaset, mida nõutakse, et tagada alamsüsteemi või ohutusseadise vastavus käesoleva määruse sätetele. (3) Kui teavitatud asutus leiab, et tootja ei ole järginud II lisas sätestatud olulisi nõudeid või vastavaid harmoneeritud standardeid või muid tehnilisi kirjeldusi, nõuab ta kõnealuselt tootjalt asjakohaste parandusmeetmete võtmist ega väljasta vastavussertifikaati. (4) Kui pärast sertifikaadi väljastamist avastab teavitatud asutus vastavuse kontrollimisel, et alamsüsteem või ohutusseadis ei ole enam vastavuses, siis nõuab ta tootjalt parandusmeetmete võtmist ja vajaduse korral peatab või tühistab sertifikaadi. (5) Kui parandusmeetmeid ei võeta või neil ei ole soovitud mõju, teavitatud asutus kas piirab sertifikaati, peatab selle või tunnistab kehtetuks. Artikkel 35 Teavitatud asutuste otsuste vaidlustamine Liikmesriigid tagavad, et teavitatud asutuse otsuste vaidlustamiseks nähakse ette edasikaebamise kord. Artikkel 36 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R28] Teavitatud asutuste teabekohustus (1) Teavitatud asutus teavitab teavitavat asutust järgmisest: (a) sertifikaadi andmisest keeldumine, selle piiramine, peatamine või tühistamine; (b) teavituse sihtvaldkonda ja tingimusi mõjutavad asjaolud; (c) turujärelevalveasutustelt saadud teabenõuded vastavushindamistoimingute kohta; (d) taotluse korral vastavushindamistoimingud, mida nad teavituse sihtvaldkonnas on teinud, ja muu tegevus, sealhulgas piiriülene tegevus ja alltöövõtt. (2) Teavitatud asutused esitavad teistele käesoleva määruse alusel teavitatud sarnase vastavushindamistegevuse ja samade alamsüsteemide või ohutusseadistega tegelevatele asutustele asjakohase teabe negatiivsete ja taotluse korral ka positiivsete vastavushindamistulemuste kohta. Artikkel 37 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R29] Kogemuste vahetamine Komisjon korraldab kogemuste vahetamise liikmesriikide teavitamispoliitika eest vastutavate riiklike ametiasutuste vahel. Artikkel 38 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R30] Teavitatud asutuste töö koordineerimine Komisjon tagab, et käesoleva määruse alusel teavitatud asutuste tegevus põhineb asjakohasel koordineerimisel ja koostööl, mis toimub teavitatud asutuste valdkondliku töörühma või töörühmade vormis. Liikmesriigid tagavad oma teavitatud asutuste osalemise nimetatud rühma(de) töös ka otse või määratud esindajate kaudu. V PEATÜKK KOMITEEMENETLUS, ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED Artikkel 39 Komiteemenetlus (1) Komisjoni abistab köisteede komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. (2) Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. Artikkel 40 Karistused Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse ettevõtjate suhtes, kes rikuvad käesoleva määruse sätteid, ja võtavad vajalikud meetmed, et tagada nende jõustamine. Kõnealused eeskirjad võivad hõlmata kriminaalkaristusi raskete rikkumiste eest. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad need sätted komisjonile hiljemalt [3 kuud enne artikli 43 lõikes 2 viidatud kuupäeva] ja teavitavad komisjoni viivitamata kõikidest järgnevatest sätetesse tehtavatest muudatustest. Artikkel 41 Üleminekusätted Liikmesriigid ei takista direktiiviga 2000/9/EÜ hõlmatud ja selle direktiivi nõuetele vastavate ning enne [artikli 43 lõikes 2 osutatud kuupäev] turule lastud alamsüsteemide või ohutusseadiste turul kättesaadavaks tegemist. Liikmesriigid ei takista direktiiviga 2000/9/EÜ hõlmatud ja selle direktiivi nõuetele vastavate ning enne [artikli 43 lõikes 2 osutatud kuupäev] ehitatud köisteede kasutuselevõttu. Artikkel 42 Kehtetuks tunnistamine Direktiiv 2000/9/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates [artikli 43 lõikes 2 osutatud kuupäev]. Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse X lisas esitatud vastavustabeli kohaselt. Artikkel 43 Jõustumine ja kohaldamise kuupäev (1) Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. (2) Määrust kohaldatakse alates [kaks aastat pärast jõustumist]. (3) Erandina lõikest 2 kohaldatakse artikleid 22–38 alates [kuus kuud pärast jõustumist]. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] EÜT L 106, 3.5.2000, lk 21 [2] COM(2013) 471 final. [3] ELT L 316, 14.11.2012 [4] Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse toodete turujärelevalvet ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 1999/5/EÜ, 2000/9/EÜ, 2000/14/EÜ, 2001/95/EÜ, 2004/108/EÜ, 2006/42/EÜ, 2006/95/EÜ, 2007/23/EÜ, 2008/57/EÜ, 2009/48/EÜ, 2009/105/EÜ, 2009/142/EÜ ja 2011/65/EL ning määrust (EL) nr 305/2011, määrust (EÜ) nr 764/2008 ja määrust (EÜ) nr 765/2008. COM(2013) 75 final. [5] EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4. [6] ELT L 218, 13.8.2008, lk 30. [7] Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele, KOM(2011) 206 (lõplik). [8] Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule, KOM(2011) 123 lõplik, 16.3.2011. [9] EÜT L 213, 7.9.1995, lk 1. [10] ELT C […], […], lk […]. [11] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/9/EÜ, 20. märts 2000, reisijateveoks ettenähtud köisteede kohta (EÜT L 106, 3.5.2000, lk 21). [12] EÜT C 136, 4.6.1985, lk 1. [13] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1025/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12). [14] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 768/2008/EÜ, 9. juuli 2008, toodete turustamise ühise raamistiku kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 93/465/EMÜ (ELT L 218, 13.8.2008, lk 82). [15] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 765/2008, 9. juuli 2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30). [16] ELT […...]. [17] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 182/2011, 16. veebruar 2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13). [18] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/16/EÜ, 29. juuni 1995, lifte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 213, 7.9.1995, lk 1). I LISA ALAMSÜSTEEMID Köistee jaguneb allpool loetletud alamsüsteemideks ja infrastruktuuriks ning igal juhul tuleb arvesse võtta käitamise ja hooldamisega seotud tehnilisi tingimusi. 1. Trossid ja trossühendused. 2. Ajamid ja pidurid. 3. Mehaaniline varustus: 3.1. kaabliveomehhanism; 3.2. masinajaam; 3.3. liiniseadmed. 4. Sõidukid: 4.1. kabiinid, istmed või vedamisseadmed; 4.2. riputusmehhanism; 4.3. käitusmehhanism; 4.4. ühendused kaabliga. 5. Elektrotehnilised seadmed: 5.1. jälgimis-, kontrolli- ja ohutusseadmed; 5.2. kommunikatsiooni- ja info edastamise seadmed; 5.3. piksekaitsevarustus. 6. Päästevarustus: 6.1. statsionaarne päästevarustus; 6.2. teisaldatav päästevarustus. II LISA OLULISED NÕUDED 1. Eesmärk Selles lisas sätestatakse köisteede projekteerimist, ehitamist ja kasutuselevõttu käsitlevad olulised nõuded, sealhulgas nende hoolduse ja käitamisega seotud tehnilised tingimused. 2. Üldnõuded 2.1. Inimeste ohutus Kasutajate, töötajate ja kolmandate isikute ohutus on põhinõue köisteede projekteerimisel, ehitamisel ja käitamisel. 2.2. Ohutuspõhimõtted Kõikide köisteede projekteerimisel, kasutamisel ja hooldamisel tuleb järgida järgmisi põhimõtteid nende esitamise järjekorras: – täielikult vältida riske või kui see ei ole võimalik, siis vähendada neid projekteerimis- ja ehitamisetapi meetmete abil; – määrata kindlaks ja rakendada kõik vajalikud meetmed kaitseks riskide vastu, mida ei saa projekteerimis- ja ehitamisetapil kõrvaldada; – määrata kindlaks ja teha teatavaks ettevaatusabinõud, mida tuleks võtta nende riskide vältimiseks, mida ei olnud võimalik täielikult vältida esimeses ja teises taandes nimetatud sätete ja meetmete abil. 2.3. Välistegurite arvessevõtmine Köisteed tuleb projekteerida ja ehitada nii, et neid saab turvaliselt kasutada, võttes arvesse köistee tüüpi, maastiku laadi ja füüsilisi omadusi, kuhu köistee paigaldatakse, ümbrust, atmosfääri- ja ilmastikutingimusi, samuti läheduses asuvaid võimalikke ehitisi või takistusi nii maapinnal kui ka õhus. 2.4. Mõõtmed Köistee, alamsüsteemid ja kõik selle ohutusseadised mõõtmestatakse, projekteeritakse ja ehitatakse nii, et need peavad piisava ohutustasemega vastu igale tõenäolisele koormusele, ka sellele, mis ei ole seotud kasutamisega, võttes arvesse eelkõige väliseid mõjusid, dünaamilist koormust ja materjali väsimist, võttes seejuures arvesse tehnika taset, seda eelkõige materjalide valimisel. 2.5. Koostamine 2.5.1. Köistee, alamsüsteemid ja kõik ohutusseadised peavad olema projekteeritud ja ehitatud viisil, mis tagab nende ohutu monteerimise ja paigaldamise. 2.5.2. Ohutusseadised peavad olema projekteeritud nii, et tänu seadiste konstruktsioonile või komponentide asjakohasele märgistamisele ei ole monteerimisvigu võimalik teha. 2.6. Köistee töökindlus 2.6.1. Ohutusseadised peavad olema projekteeritud ja ehitatud ning neid peab saama kasutada nii, et igal juhul on tagatud nende töökindlus ja/või köistee ohutus, nagu on osutatud III lisas ettenähtud ohutusanalüüsis, ja et nende rike oleks äärmiselt ebatõenäoline ning piisava ohutusvaruga. 2.6.2. Köistee peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et kui selle kasutamise ajal komponendi rike võib kasvõi kaudselt mõjutada ohutust, siis on õigel ajal tagatud asjakohaste meetmete võtmine. 2.6.3. Punktide 2.6.1 ja 2.6.2 nimetatud töökindlus kehtib kogu asjaomase komponendi kahe plaanilise kontrollimise vahelise aja. Kasutusjuhendis peab olema selgelt märgitud ohutusseadiste plaanilise kontrolli ajavahemik. 2.6.4. Ohutusseadised, mis on lisatud köisteedesse varuosadena, peavad vastama käesoleva määruse olulistele nõuetele ja neil on tõrgeteta koostalitlusvõime köistee muude osadega. 2.6.5. Tuleb võtta meetmeid, et köistees süttinud tulekahju mõjud ei kahjustaks veetavate inimeste ja töötajate ohutust. 2.6.6. Tuleb võtta erimeetmeid, et kaitsta köisteid ja inimesi pikselöögi mõju eest. 2.7. Ohutusseadised 2.7.1. Iga defekt köistees, mis võib kahjustada ohutust, tuleb avastada võimaluse korral ohutusseadme abil, selle kohta esitatakse aruanne ja seda analüüsitakse. Sama kehtib ka iga tavalise ettenähtava välisteguri puhul, mis võib ohutust kahjustada. 2.7.2. Köisteed peab olema võimalik igal ajal käsitsi seisata. 2.7.3. Kui ohutusseade on köistee seisanud, ei tohi olla seda võimalik enne asjakohaste meetmete võtmist uuesti tööle panna. 2.8. Hooldusega seotud tehnilised tingimused Köistee peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et tavapäraseid või muid hooldus- ja remonditöid saab teha ohutult. 2.9. Saasted Köistee peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et mürgistest gaasidest, mürast või vibratsioonist põhjustatud sise- või välishäiringud jääksid ettenähtud piiridesse. 3. Infrastruktuurinõuded 3.1. Asendiplaan, sõidukiirus ja pikivahe 3.1.1. Köistee peab olema projekteeritud nii, et seda saab turvaliselt kasutada, võttes arvesse maastiku laadi, ümbrust, atmosfääri- ja ilmastikutingimusi, kõiki läheduses asuvaid võimalikke ehitisi või takistusi maapinnal või õhus, et need ei põhjustaks häiringuid ega ohtu ühegi käitamis- või hooldustingimuse või inimeste päästmise korral. 3.1.2. Sõidukite, vedamisseadmete, radade, trosside jm ning lähiümbruses nii maal kui ka õhus asuvate võimalike kasutamist häirivate ehitiste ja takistuste vahel peab olema piisavalt ruumi nii külg- kui ka püstsuunas, võttes arvesse trosside, sõidukite või vedamisseadmete püst-, piki- või külgsuunalist liikumist kõige ebasoodsamates eeldatavates kasutustingimustes. 3.1.3. Sõidukite ja maapinna vahelise maksimaalse vahemaa kindlaksmääramisel võetakse arvesse köistee laadi, sõidukite tüüpi ja päästeoperatsioone. Lahtiste sõidukite puhul võetakse arvesse ka kukkumisohtu ja psühholoogilisi aspekte, mis on seotud vahemaaga sõidukite ja maapinna vahel. 3.1.4. Sõidukite ja vedamisseadmete maksimaalne kiirus, nendevaheline minimaalne vahemaa ning kiirendus ja pidurdustõhusus valitakse nii, et oleks tagatud inimeste ohutus ja köistee ohutu käitamine. 3.2. Jaamad ja liinistruktuurid 3.2.1. Jaamad ja liinistruktuurid peavad olema projekteeritud, paigaldatud ja seadmestatud nii, et need oleksid stabiilsed. Need peavad võimaldama trosside, sõidukite ja vedamisseadmete ohutut juhtimist ning hooldust kõikides võimalikes kasutustingimustes. 3.2.2. Köistee sissepääsud ja väljapääsud peavad olema projekteeritud nii, et sõidukite, vedamisseadmete ja inimeste liikumine oleks ohutu. Sõidukite ja vedamisseadmete liikumine jaamades peab toimuma inimesi ohustamata, võttes arvesse nende võimalikku aktiivset tegevust sõidukite ja vedamisseadmete liikumises. 4. Trosside, ajamite ja pidurite ning mehaaniliste ja elektriliste seadmetega seotud nõuded 4.1. Trossid ja nende kinnitused 4.1.1. Tuleb võtta kõik viimaste tehniliste arengutega kooskõlas olevad meetmed, et: – vältida trosside või nende kinnitusdetailide purunemist, – arvestada miinimum- ja maksimumkoormuste väärtused, – tagada trosside ohutu monteerimine nende kinnitustele ja vältida rööbastelt mahajooksu, – võimaldada trosside jälgimist. 4.1.2. Trosside rööbastelt mahasõitu ei ole võimalik täielikult vältida, seepärast võetakse meetmeid, et rööbastelt mahasõidu korral saaks inimesi ohustamata trossid kinni pidada ja köistee seisata. 4.2. Mehaanilised paigaldused 4.2.1. Ajamid Köistee ajamisüsteemi tehnilisi omadusi ja kasutamisvõimalusi peab saama kohandada erinevate kasutussüsteemide ja -viisidega. 4.2.2. Varuajamid Köisteel peab olema varuajam, mille energiavarustus on peaajamist sõltumatu. Varuajamit ei vajata, kui ohutusanalüüs näitab, et inimesed saavad sõidukitest ja eelkõige vedamisseadmetest lihtsalt, kiiresti ja ohutult lahkuda, isegi kui varuajamit ei ole. 4.2.3. Pidurdamine 4.2.3.1. Eriolukorras peab olema võimalik köistee ja/või sõidukid igal ajal seisata ka siis, kui kasutamise ajal lubatud koormus ja veoratta hõõrdumistingimused on kõige ebasoodsamad. Peatumisteekond peab olema nii lühike, kui köistee ohutus nõuab. 4.2.3.2. Aeglustusväärtused peab olema sobivates piirides, et tagada inimeste ohutus ning sõidukite, trosside ja köistee muude osade nõuetekohane töö. 4.2.3.3. Kõikides köisteedes peab olema kaks või enam pidurdussüsteemi, millest igaüks suudab köistee peatada, ning nende tegevus on kooskõlastatud nii, et need asendavad aktiivse süsteemi automaatselt, kui selle tõhususest ei piisa. Veotrossi viimane pidurisüsteem mõjutab otseselt veoratast. Neid sätteid ei kohaldata vedamisliftide suhtes. 4.2.3.4. Köisteel peavad olema tõhusad kinnitus- ja lukumehhanismid, millega välditakse enneaegset taaskäivitumist. 4.3. Juhtimisseadmed Juhtimisseadmed peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et need on ohutud ja usaldusväärsed ning peavad vastu tavapärasele käitamiskoormusele ja välisteguritele, nagu niiskus, äärmuslikud temperatuurid või elektromagnetilised häired, ega põhjusta ohtlikke olukordi isegi käitamisvea korral. 4.4. Kommunikatsiooniseadmed Käitamispersonalil peavad olema sobivad vahendid, mis võimaldavad igal ajal üksteisega suhelda ning hädaolukorras kasutajaid teavitada. 5. Sõidukid ja vedamisseadmed 5.1. Sõidukid ja/või vedamisseadmed peavad olema projekteeritud ja varustatud nii, et eeldatavates kasutamistingimustes ei kuku ükski inimene välja ega satu muusse ohtu. 5.2. Sõidukite ja vedamisseadmete kinnitused peavad olema mõõtmestatud ja ehitatud nii, et need: – ei ohusta trossi, – ei libise, välja arvatud siis, kui libisemine ei mõjuta märkimisväärselt sõiduki, vedamisseadme või seadmestiku ohutust, kõige ebasoodsamates tingimustes. 5.3. Sõidukite (vagunite, kabiinide) uksed peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et neid saab sulgeda ja lukustada. Sõiduki põrand ja seinad peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et need peavad igas olukorras vastu kasutajate poolt avaldatavale survele ja koormusele. 5.4. Kui käitamisohutuse tõttu peab käitaja olema sõidukis, peab sõiduk olema varustatud tema tegevuseks vajalike seadmetega. 5.5. Sõidukid ja/või vedamisseadmed ning eelkõige nende riputusmehhanismid peavad olema projekteeritud ja valmistatud nii, et oleks tagatud töötajate ohutus, kui nad teevad hooldustöid asjakohaste eeskirjade ja juhendite kohaselt. 5.6. Lahutatava ühendusega sõidukite puhul tuleb võtta kõik meetmed, et tagada kasutajaid ohustamata trossidele valesti ühendunud sõidukite peatamine enne nende s