1.Vähendada oluliselt toetusesaajate ja korraldusasutuste liigset halduskoormust, säilitades samal ajal seaduslikkuse ja korrektsuse tagatuse kõrge taseme. See on 2021.–2027. aasta lähenemisviisi peamine juhtpõhimõte ning hõlmab määruste paljusid lihtsustusi ja ühtlustusi, kuid eelkõige järgmist:

·vahendite ühest piirkonnakategooriast teise ümberpaigutuse võimalust on kohandatud vastavalt liikmesriikide arengutasemele (5 %, kuni 15 % riikide puhul, mille kogurahvatulu elaniku kohta (mõõdetuna ostujõu standardi alusel aastatel 2015–2017) on alla 90 % ELi keskmisest).

·Lisati uus artikkel, mis sisaldab ERFi ja Ühtekuuluvusfondi kliimaalaseid eesmärke (30 % ja 37 %), ning kliimamuutustega kohanemise mehhanism juhuks, kui järelevalve käigus selgub, et edusammud eesmärgi saavutamisel ei ole piisavad. I lisas on esitatud iga sekkumisvaldkonna kliimakoefitsiendid.

·Kehtestatud on võimalus, et käibemaks on rahastamiskõlblik toimingute puhul, mille kogumaksumus on vähemalt 5 000 000 eurot (koos käibemaksuga), kui seda ei ole võimalik tagasi saada siseriiklike käibemaksualaste õigusaktide alusel. Samuti on lisatud erieeskirjad tegevuste kohta, milles kombineeritakse rahastamisvahendeid mingis vormis toetusega.

·Lisatud on uus säte, millega nõutakse liikmesriikidelt teabe avaldamist, välja arvatud juhul, kui selline avaldamine on liidu või siseriikliku õiguse kohaselt välistatud julgeoleku, avaliku korra, kriminaaluurimise või isikuandmete kaitse kaalutlustel.

·Veelgi on täpsustatud toetuse saanud füüsiliste isikute ja lõppsaajate kohustust avalikustada ELi toetus. Lisaks on finantskorrektsiooni taset vähendatud 5 %-lt 3 %-le toetusesaajate puhul, kes ei täida saadud ELi toetuse avalikustamise kohustust.

·Valitud tegevuste ajakohastatud loetelude avaldamise sagedust on vähendatud kavandatud igalt kolmelt kuult igale neljale kuule, mis on praegusest sagedam.

·Finantsandmete elektroonilise edastamise sagedust on vähendatud kuuelt korralt viiele korrale ja näitajate andmete puhul kahele korrale aastas , mis on endiselt suurem kui praegune kaks–kolm korda aastas ühtekuuluvuspoliitika fondide puhul ning üks kord aastas AMIFi, ISFi ja BMVI puhul (edastatavad andmed on esitatud VII lisas).

·Ajavahemik, mille jooksul komisjon võib erakorraliste ja ebatavaliste asjaolude korral teha ettepaneku ajutiste meetmete võtmiseks, on piiratud 18 kuuga. Struktureeritud dialoogi käsitlevad uued sätted tekitasid muret ja komisjon on esitanud sellekohase avalduse.

·Meetmeid, mida liikmesriigid vajavad eeskirjade eiramise (sealhulgas pettuse) takistamiseks, avastamiseks ja korrigeerimiseks ning selle kohta aru andmiseks, on laiendatud selliselt, et see hõlmab ka teabe kogumist rahaliste vahendite saajate tegelike tulusaajate kohta vastavalt uuele XVII lisale. Hoolimata institutsioonidevahelisest kokkuleppest on ühtse andmekaevevahendi kasutamine endiselt vabatahtlik. Komisjon on esitanud sellekohase avalduse.

·Kuigi liikmesriigid peavad tagama, et kogu teabevahetus toetusesaajate ja programmi haldavate asutuste vahel toimub elektrooniliste andmevahetussüsteemide kaudu (mida nõutakse siseküsimuste valdkonna fondide ja EMKVFi puhul alates 1. jaanuarist 2023), on kehtestatud erand, mis võimaldab korraldusasutusel toetusesaaja selgesõnalisel taotlusel erandkorras nõustuda paberkandjal teabevahetusega.

·Liikmesriikide poolt vastavalt teatamisele kuuluva eeskirjade eiramise kindlakstegemise kriteeriumidele eeskirjade eiramise kohta aru andmise vorm on sätestatud uues XII lisas, mitte algselt kavandatud rakendusaktis.

·Muudeti mõningaid tegevuste valiku eeskirju, eelkõige seoses seosega aruka spetsialiseerumise strateegiatega poliitikaeesmärgi nr 1 mõne erieesmärgi puhul ja komisjoni rolliga tegevuste valiku eeskirjades (konsulteerimist ei toimu, ainult teavitamise eesmärgil, 15 päeva enne seirekomisjoni).

·Korraldusasutuse maksetähtajaks on kehtestatud 80 päeva alates kuupäevast, mil toetusesaaja maksetaotluse esitas (komisjoni ettepaneku kohaselt 90 päeva).

·Juhtimiskontrolli puhul asendati nõutav riskijuhtimisstrateegia lihtsama riskide kirjaliku kirjeldusega. Lisaks sätestati AMIFi, ISFi ja BMVI puhul võimalus kehtestada konkreetsed juhtimiskontrolli erinormid, juhul kui toetusesaaja on rahvusvaheline organisatsioon.

Finantsjuhtimine

·Vahemaksetaotlustest kinnipidamise määra vähendati 10 %-lt 5 %-le, mis tekitab muret, ning komisjon on esitanud sellekohase avalduse.

·Aastas saadetud maksetaotluste arvu on suurendatud kavandatud neljalt kuuele.

·Lisatud on võimalus lisada maksetaotlustesse riigiabi saajatele tehtud ettemaksed.

·Rahastamisvahendite esimese makse hulka arvatavat summat suurendati 25 %-lt 30 %-le.

·Kulukohustuste vabastamist käsitlevad eeskirjad: ajavahemikuks 2021–2026 kehtestati N+3 reegel, jättes rahastamiskõlblikkuse lõpptähtpäevaks 2029. aasta lõpu.

·Eelmakseid käsitlevad eeskirjad: 2021. ja 2022. aastaks kehtestati eelmaksete iga-aastane kontrollimine ja heakskiitmine (esimene aruandeaasta lõpeb 30. juunil 2022), jättes viimase aruandeaasta kontrollimise ja heakskiitmise teistesse aastatesse. AMIFi, ISFi ja BMVI vahendite puhul tehti erand: eelmaksete määrad kehtestatakse fondispetsiifiliste eeskirjadega ning nende kontrollimine ja heakskiitmine toimub hiljemalt koos viimase aruandeaastaga. Iga-aastase kontrollimise ja heakskiitmise vähenemine tekitab muret ja komisjon on esitanud sellekohase avalduse.

Finantsraamistik, sh sätted vahendite ja kaasrahastamismäärade kohta (ainult ühtekuuluvuspoliitika)

·Mitmeaastasest finantsraamistikust lähtudes on vahendite mahtu ja jaotust veidi kohandatud.

·Viidet ühisele statistiliste territoriaalüksuste („NUTS 2. tasandi piirkonnad“) liigitusele on ajakohastatud viitega komisjoni määrusele (EL) 2016/2066. Vahendite jaotuse arvutamise alust on ajakohastatud viitega liidu 2015.–2017. aasta arvandmetele.

·Kaasrahastamismäärasid on suurendatud ja täiendavalt diferentseeritud: vähem arenenud piirkonnad – 85 %, üleminekupiirkonnad – 60 %, enam arenenud piirkonnad – 40 %, üleminekupiirkonnad, mis olid 2014–2020 programmitöö perioodil liigitatud vähem arenenud piirkondadeks – 70 %; enam arenenud piirkonnad, mis olid üleminekupiirkonnad või mille SKP elaniku kohta oli ajavahemikul 2014–2020 alla 100 % – 50 %; Ühtekuuluvusfond – 85 %; Interreg – 80 %; äärepoolseimad piirkonnad – 85 %. Õiglase ülemineku fondi puhul on määrad kõrgemad ülemineku- ja enam arenenud piirkondade puhul: a) 85 % vähem arenenud piirkondade puhul; b) 70 % üleminekupiirkondade puhul; c) 50 % enam arenenud piirkondade puhul.

·Kinnitatud on 10 miljardi euro ümberpaigutamine Ühtekuuluvusfondist Euroopa ühendamise rahastusse, samuti 70 %/30 % jaotus riiklike eraldiste puhul kuni 1. jaanuarini 2024 ja projektikonkursid, kuid liikmesriikidele, kelle ostujõu standardites mõõdetud ja liidu 2015.–2017. aasta arvandmete alusel arvutatud kogurahvatulu elaniku kohta on väiksem kui 60 % EL 27 keskmisest kogurahvatulust elaniku kohta, on kehtestatud erieeskirjad: 70 % sellest 70%sest summast, mille nad on üle kandnud Euroopa ühendamise rahastusse, tagatakse kuni 1. jaanuarini 2025.

Reguleerimisese/mõisted: volituste delegeerimine, rakendus-, ülemineku- ja lõppsätted

·Isikuandmete töötlemine ja kaitse – lisatud on uus artikkel, milles sätestatakse õiguslik alus isikuandmete töötlemiseks programmi haldavate asutuste kohustusena, kui nad kasutavad isikuandmeid.