KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Euroopa kultuuripärand – ühtse lähenemisviisi suunas

1. Sissejuhatus: kultuuripärand ELi tegevuskavas

1.1.Kõigi vara, kõigi vastutus

Euroopa kultuuripärand, nii materiaalne kui ka vaimne, on meie ühine rikkus – see on eurooplaste eelmistelt põlvkondadelt saadud varandus ja meie pärand tulevastele põlvedele. See on asendamatu teadmiste ja väärtuslike ressursside varamu majanduskasvu, tööhõive ja sotsiaalse ühtekuuluvuse jaoks. See rikastab sadade miljonite inimeste elu, on inspiratsiooniallikas mõtlejatele ja kunstnikele ning kultuuri- ja loomemajanduse käivitaja. Meie kultuuripärand ja viis, kuidas me seda kaitseme ja väärtustame, on oluline tegur Euroopa koha määratlemisel maailmas ja selle atraktiivsuse kindlustamisel elu- ja tööpaigana ning reisisihtkohana.

Kultuuripärand on ühisvara ja ühishüve. Nagu ka teised sellised hüved, võib see olla haavatav seoses ülekasutamise ja alafinantseerimisega, mis võib põhjustada hooletust, hävimist ja mõnel juhul unustusse jäämist. Seetõttu on pärandi eest hoolitsemine meie ühine kohustus. Kui pärandi kaitse on peamiselt riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste ülesanne, siis Euroopa Liidul on täita oma osa kooskõlas ELi aluslepingutega ja seoses subsidiaarsuse põhimõttega.

Euroopa Liidu lepingu preambulis märgitakse, et allakirjutanud saavad „innustust Euroopa kultuurilisest, religioossest ja humanistlikust pärandist”. Artikli 3 lõikes 3 sätestatakse, et EL „tagab Euroopa kultuuripärandi kaitse ja arendamise”. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 167 ütleb: „Liit aitab kaasa liikmesriikide kultuuri õitsengule, ühtlasi respekteerides nende rahvuslikku ja regionaalset mitmekesisust ning samal ajal rõhutades ühist kultuuripärandit”. Euroopa Liidu toimimise lepingus tunnustatakse ka pärandi spetsiifilisust kultuurilise mitmekesisuse säilitamisel ja vajadust tagada selle kaitse ühtsel turul.

Alates Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava vastuvõtmisest 2007. aastal on nõukogu kultuuriga seotud töökavade prioriteet olnud kultuuripärand ja tänu avatud koordinatsiooni meetodile on arenenud koostöö Euroopa tasandil. Poliitiline huvi on ELi tasandil pidevalt kasvanud: hiljuti rõhutasid kultuuri ja pärandiga seotud sidusrühmad oma avalduses Euroopa uue loo kohta järgmist: „Euroopa kui poliitiline kooslus peab tunnustama nii materiaalse kui ka vaimse kultuuripärandi väärtust. [...] Kultuuripärand näitab, mida eurooplaseks olemine on eri aegadel tähendanud. See on võimas vahend, mis annab Euroopa kodanike hulka kuulumise tunde”.

Riiklike kohustuste ja ELi meetmete vahel ei ole vastuolu: pärand on oma olemuselt alati nii kohalik kui ka Euroopa oma. Seda on sepistatud aja jooksul, kuid ka üle piiride ja eri kogukondade üleselt. Pärand koosneb kohalikest lugudest, mis koos moodustavad Euroopa ajaloo.

Käesolevas teatises sisalduv teave on saadud tänu aastatepikkusele dialoogile ELi eesistujariikide ja sidusrühmadega. See on vastus nõukogu käesoleval aastal komisjonile esitatud üleskutsele jätkata ELi kultuuripärandi majandusliku ja sotsiaalse mõju analüüsi ning aidata kaasa kultuuripärandile strateegilise lähenemisviisi väljakujundamisele. Teatises uuritakse olemasolevat teavet kultuuripärandi majandusliku ja sotsiaalse mõju kohta ja plaanitakse täiustada tõendusmaterjali (punkt 1.2) ning uuritakse kultuuripärandi sektoriga seotud probleeme ja võimalusi (punkt 1.3).

Kooskõlas Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava eesmärkidega esitatakse käesolevas teatises kultuuripärandiga seotud ELi käsitlusviis poliitika eri valdkondades (punkt 2). Seejärel määratakse kindlaks ELi tasandil olemasolevad vahendid, mis täiendavad riiklikke ja piirkondlikke programme, et aidata kaitsta ja suurendada kultuuripärandi olemuslikku ja sotsiaalset väärtust (punkt 2.1), tugevdada selle panust majanduskasvu ja töökohtade loomisesse (punkt 2.2) ning arendada selle potentsiaali seoses ELi avaliku diplomaatiaga (punkt 2.3).

Lõpuks kirjeldatakse teatises olemasolevaid meetmeid poliitilise koostöö tugevdamiseks eri tasanditel ja kultuuripärandi haldamise uute mudelite toetamiseks praegu väljatöötatavaid projekte (punktid 3 ja 4).

Üldeesmärk on aidata liikmesriikidel ja sidusrühmadel kasutada võimalikult hästi ära ELi vahenditest kultuuripärandi jaoks võimaldatavat märkimisväärset toetust, teha edusamme lõimituma käsitlusviisi suunas riigi ja ELi tasandil ning lõpuks muuta Euroopa pärandipõhise innovatsiooni laboratooriumiks.

1.2.Majanduskasvule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele kaasaaitamise alahinnatud panus

Pärandil on palju mõõtmeid: kultuuriline, füüsiline, digitaalne, keskkonna-, inimlik ja sotsiaalne mõõde. Selle väärtus – nii olemuslik kui ka majanduslik – on nende eri mõõtmete ja kaasnevate teenuste voo funktsioon. Pärandi majanduslik väärtus jõudis hiljuti teaduslike uuringute huviorbiiti, kuid kättesaadavad on üksnes selle tähtsuse osalised hinnangud.

Eeskätt puuduvad kogu ELi käsitlevad andmed, kuid sektori- ja riigipõhised uuringud osutavad, et pärandi panus majandusse on suur. Euroopa ehitustööstuse ühenduse (European Construction Industry Federation) andmete kohaselt moodustas rajatiste renoveerimine ja hooldamine 2013. aastal 27,5 % Euroopa ehitustööstuse väärtusest. Prantsusmaal moodustas pärandi panus majandusse 2011. aastal 8,1 miljardit eurot ning Ühendkuningriigis tehtud uuringud on näidanud, et ajalooline keskkond võib pakkuda investeeringu suurt tasuvust: iga investeeritud Inglise nael kutsub kümne aastaga esile täiendava majandustegevuse kuni 1,6 naela väärtuses.