Vabade ja õiglaste Euroopa Parlamendi valimiste kindlustamine

Kriitiline hetk Euroopa Liidu tuleviku seisukohast

Euroopa Liidu olemuslik osa on kaitsta demokraatiat ja demokraatlikke väärtusi. Need on hädavajalikud ühiskonna jaoks, kus valitsevad pluralism ja sallivus ning kus Euroopa kodanikud võivad oma hääle andmisel olla kindlad, et neid ei viida eksiteele. Demokraatia on koos õigusriigi põhimõtte ja põhiõigustega meile üdini iseloomulik, just need komponendid määratlevad Euroopa Liidu olemuse.

2019. aasta mais valitakse Euroopa Parlament hoopis teistsuguses õhustikus kui varasemate valimiste ajal. Liidul ja selle liikmesriikidel tuleb lahendada raskeid poliitilisi küsimusi. Ilmselgelt on vaja tugevamat liitu, kes suudaks tegutseda usaldusväärselt ja jõuliselt rahvusvahelisel areenil, kus suurriigid, kes ei jaga tingimata meie huve ja väärtusi, võitlevad võimu pärast. Tugev liit, mis rajaneb tulemuslikul õigusalasel koostööl, terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse ohjeldamiseks korraldataval teabevahetusel ning sujuvalt toimival siseturul eeldavad, et liikmesriikide vahel ja meie demokraatlikes süsteemides valitseb vastastikune usaldus. Selle ainulaadse koosluse taustal kujundavad Euroopa Parlamendi valimised 2019. aasta mais Euroopa Liidu tulevikku eelolevateks aastateks.

Euroopa Liidu demokraatlike süsteemide vastupidavuse tagamine on julgeolekuliidu üks olulisi tahke. Valimistaristu ja valimiskampaania tegemiseks kasutatavate infosüsteemide vastu suunatud rünnakute puhul on tegu hübriidrünnakutega, millega liit peab tegelema. Muu hulgas kolmandate riikide korraldatud poliitiliselt motiveeritud mastaapsed internetipõhised väärinfo levitamise kampaaniad, mille selge eesmärk on vähendada valimiste usaldusväärsust ja legitiimsust, on tunnistatud kasvavaks ohuks meie demokraatiale. Euroopa Liit peaks võtma kõik enda võimuses olevad meetmed, et kaitsta oma demokraatlikke protsesse mõjutamise eest kolmandate riikide või erahuvide poolt. Valimiste aeg kipub olema eriti aldis väärinfo sihipärasele levitamisele. Sellised rünnakud kahjustavad valimisprotsessi usaldusväärsust ja õiglust ning kodanike usaldust valitud rahvaesindajate vastu ja seeläbi demokraatiat ennast.

Euroopa kodanikud peaksid saama hääletada täie teadlikkusega enda ees olevatest poliitilistest valikutest. See suurendab teadlikkust ohtudest ja muudab poliitilise protsessi läbipaistvamaks. Avaliku ruumi avatus ja selle kindel kaitse lubamatu mõjutamise eest tagab võrdsed võimalused poliitilistes kampaaniates ning valimisprotsessi, mida üldsus võib usaldada. Meie demokraatia seisukohast on esmatähtis teha ruumi elavale poliitilisele kampaaniale, mis annab valijatele selge ja moonutusteta pildi nende hääle nimel võistlevate parteide ideedest ja programmidest. Seega tuleks aktiivselt võidelda pettuste ja muude tahtlike katsete vastu valimisi mõjutada, sealhulgas karistustega.

Veebitegevus on nii valimisprotsessides kui ka mujal üha hoogsam ning see nõuab paremat turvalisust ja võrdseid poliitilisi võimalusi. Traditsioonilisi (internetiväliseid) valimiste kaitsemeetmeid, nagu eeskirjad poliitiliste teadaannete kohta valimisperioodil, valimiskulude läbipaistvus ja piirangud, valimisagitatsiooni keelud ja kandidaatide võrdne kohtlemine, tuleks rakendada ka internetis. Televisioonis ja reklaamtahvlitel näidatava poliitreklaami läbipaistvus ja piirangud peaksid kehtima sarnaselt ka veebikeskkonnas. Praegu see nii ei ole ja olukord vajab muutmist enne järgmisi Euroopa valimisi.

Uued väljakutsed ja hiljutised sündmused

Ehkki internetipõhine suhtlus on poliitikuid ja kodanikke lähendanud ning vähendanud nende suhtlemisega kaasnevaid kulutusi, pakkudes suurepäraseid võimalusi, on see samavõrra suurendanud kurjategijate võimalusi sekkuda demokraatlikku arutellu ja valimisprotsessi. Veebikeskkond võib lihtsustada asjaosalistel teabe esitamist nii, et selle algupära ja otstarve jääksid saladusse, sealhulgas varjata, et teadaanne (näiteks sotsiaalmeedia postitus) on kinnimakstud reklaam, mitte faktipõhine ajakirjandus, esitada seisukohti ajakirjanduse sildi all ning edastada uudiseid valikuliselt, et tekitada pingeid või polariseerida debatti. Need on ohud, millesse keegi ei tohiks kergemeelselt suhtuda ning mille vastu Euroopa Liit ja tema poliitilised süsteemid ei ole immuunsed.

Peale selle võivad valimiste usaldusväärsust tugevalt mõjutada nn tavapärased küberintsidendid, sealhulgas küberrünnakud, mille objektiks on valimisprotsessid või -kampaaniad, erakonnad, kandidaadid või riiklike ametiasutuste süsteemid, ning isikuandmete väärkasutus. Seda ohtu illustreerivad viimasel ajal näiteks Facebooki ja Cambridge Analytica juhtumiga seotud paljastused. Arvatakse, et isikuandmeid on väärkasutatud ja edastatud ebaseaduslikult kolmandatele isikutele esialgselt kavandatust väga erinevatel otstarvetel. See on toonud esile riskid, mis kaasnevad teatavat liiki veebitegevustega, millega viiakse salaja kodanikeni poliitiline reklaam ja teadaanded, töödeldes ja kasutades ebaseaduslikult ära nende isikuandmeid, et manipuleerida avaliku arvamusega, levitada väärinfot või lihtsalt väärata tõde poliitilistel eesmärkidel või lahkhelide suurendamiseks.

Vabade ja õiglaste valimiste toetamine Euroopas

Euroopa institutsioonid ei korralda valimisi. Sellealane tegevus jääb peamiselt liikmesriikide vastutusalasse. Liikmesriigid vastutavad valimiste korraldamise ja valimisprotsessi läbiviimise järelevalve eest. Siiski on valimistel ka selge liiduülene mõõde. Euroopa Parlamendi valimisteks kandidaate esitades on riikide ja piirkondade erakonnad Euroopa valmiskampaanias kesksel kohal. Euroopa tasandi erakondadel ja nendega seotud sihtasutustel on tähtis roll täiendavate Euroopa tasandi kampaaniate korraldamisel, kaasa arvatud Euroopa Komisjoni presidendi kohale konkureerivate esikandidaatide kampaaniad.

Pärast 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimisi andis komisjon 2015. aasta valimistejärgses aruandes lubaduse määrata kindlaks viisid, kuidas suurendada veelgi liidu otsustamisprotsessi Euroopa mõõdet ja demokraatlikku legitiimsust ning lisaks uurida ja püüda analüüsida põhjusi, miks on mõnes liikmesriigis valimisaktiivsus jätkuvalt väike. 2018. aasta veebruaris kutsus komisjon üles kaasama kodanikke aegsasti ja jätkuvalt Euroopa küsimustesse, alustama varem erakondade kampaaniaid Euroopa Parlamendi valimisteks, sealhulgas Euroopa Komisjoni presidendikandidaatide kampaaniaid, muutma läbipaistvamaks seosed liikmesriikide erakondade ja Euroopa tasandi erakondade vahel ning suurendama liikmesriikides hääleõigust, eriti alaesindatud rühmade seas.

Euroopa Liit on juba teinud suuri samme Euroopa demokraatliku vastupanuvõime tugevdamiseks, sealhulgas käesoleva aasta mais kasutusele võetud uue Euroopa andmekaitseraamistikuga. Isikuandmete kaitse üldmäärus, mida hakati Euroopa Liidus vahetult kohaldama, annab vajalikud vahendid, millega astuda vastu isikuandmete ebaseaduslikule kasutamisele valimiste kontekstis. Ühtlasi on käimas töö turvalisema veebikeskkonna väljaarendamiseks, parandades üldist võimet panna vastu küberohtudele, kaasa arvatud internetis levivale väärinfole ja käitumise mõjustamisele.

Tähtis on saada võimalikult palju selgust küsimuses, kuidas Euroopa andmekaitse-eeskirju selles uues kontekstis rakendada, ning samal ajal tuleb meil suurendada jõupingutusi teadlikkuse, läbipaistvuse ja julgeoleku suurendamiseks. Kodanikud peaksid suutma eristada, kes nendega veebis leviva reklaami ja poliitiliste sõnumite kaudu kõneleb ning kes poliitilise reklaami või sõnumite eest maksab. Suunised uute andmekaitse-eeskirjade rakendamise kohta peaksid suurendama selgust ja parandama arusaamist, nii nagu pädevate asutuste ja muude asjaosaliste vahelise koostöö tihendamine ja teabevahetus aitavad kaasa julgeoleku parandamisele.

Käesoleva teatisega kaasnev pakett demokraatliku vastupanuvõime kindlustamiseks hõlmab tasakaalustatud, ulatuslikke ja sihipäraseid meetmeid 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimiste usaldusväärsuse ja eduka läbiviimise toetuseks. Selle eest vastutavad ühiselt kõik valimisprotsessis osalejad. See nõuab pidevat valvsust ja paindlikku kohanemist dünaamilise keskkonna ja tehnoloogiliste uuendustega. Suuniseid, soovitusi ja vajalikke vahendeid pakkudes saavad Euroopa tasandi ja riikide erakonnad, liikmesriikide valitsused, ametiasutused, eraõiguslikud üksused ja sidusrühmad teha selgematel tingimustel koostööd, et luua turvalisem demokraatlik keskkond, kus kõigil on võrdsed võimalused.

Samuti kutsutakse liikmesriike üles rakendama neid põhimõtteid riiklikul tasandil korraldatavatel valimistel ja referendumitel.

Käesolevas paketis sisalduvate meetmete eesmärgid on järgmised:

1.konkreetsete suuniste andmine isikuandmete töötlemise kohta valimistel;