[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 14.10.2009

KOM(2009) 550 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

VÄLISTEENISTUSE LAIENDAMINE: DELEGATSIOONI AVAMINE ISLANDIL JA TEENISTUSKOHA AVAMINE LIIBÜAS

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

VÄLISTEENISTUSE LAIENDAMINE: DELEGATSIOONI AVAMINE ISLANDIL JA TEENISTUSKOHA AVAMINE LIIBÜAS

1. SISSEJUHATUS

Komisjon teatas 23. detsembril 2008 vastu võetud teatises oma otsusest avada Euroopa Nõukogu juures ja Usbekistanis delegatsioon. Sama teatisega nähti ette Djiboutis, Jeemenis, Kõrgõzstanis, Libeerias, Nepalis, Tadžikistanis ja Togos asuvate piirkondlike delegatsioonide ümberkujundamine. Kõnealused meetmed tuleks aasta lõpuks ellu viia.

Välisteenistusvõrgu arendamine ja tugevdamine vastavalt 23. detsembri 2008. aasta teatisele nõudis 16 ametniku ametikoha ümberpaigutamist välisteenistuse siseselt või välissuhetega seotud peadirektoraatidest delegatsioonidesse. Välisteenistust on võimalik edasi arendada ainult juhul, kui selleks eraldatakse täiendavaid vahendeid, ja seetõttu saab ta praegu võtta üksnes kõige kiireloomulisemaid meetmeid.

Kirjeldatud olukorda võetakse arvesse ka käesolevas teatises, milles käsitletakse ühest küljest 23. juulil 2009 Islandilt saadud Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohast liikmeks astumise avaldust ja teisest küljest väljavaateid Liibüaga loodud suhete viimiseks uuele lepingulisele alusele.

2. PÕHJENDUS DELEGATSIOONI AVAMISE KOHTA ISLANDIL JA TEENISTUSKOHA AVAMISE KOHTA LIIBÜAS

2.1 Island

Laienemiskava ei ole Islandit seni hõlmanud. Euroopa Majanduspiirkonna liikmena on kõnealune riik aga Euroopa Liiduga tihedalt seotud. Praegu tegeleb komisjoni ja Islandi vaheliste kahepoolsete suhetega Norras asuv delegatsioon.

Pärast liikmeks astumise avalduse saamist Islandilt otsustas nõukogu 27. juuli 2009. aasta istungil kohaldada Euroopa Liidu lepingu artiklis 49 sätestatud menetlust ja palus seega komisjonil esitada avalduse kohta oma arvamuse. Komisjoni arvamus põhineb muu hulgas vastustel, mis taotlejariik annab kõiki ühenduse õigustiku tahke hõlmavale küsimustikule.

Komisjoni talitused kohtuvad juba praeguses ettevalmistavas etapis korrapäraselt taotlejariigi pädevate asutustega, et tagada vastastikune mõistmine. Sellised kohtumised on eriti olulised komisjoni arvamuse koostamiseks Islandi avalduse kohta. Juhul kui nõukogu otsustab alustada ametlikke ühinemisläbirääkimisi, muutuvad sellealased suhted veelgi tihedamaks. Seetõttu on komisjonil tavaks olla kõikides taotlejariikides kohapeal esindatud.

Arvestades nimetatud tava, on delegatsiooni kiireloomuline avamine Islandil selgelt põhjendatud. Kuni Reykjavikis avatakse täieulatuslik delegatsioon, on Oslos asuv delegatsioon valmis avama seal oma haru ja/või saatma ühe töötajatest Islandile pikaajalisse lähetusse. Selleks et enne delegatsiooni avamist oleks võimalik määrata Reykjaviki mittekoosseisulised töötajad, nimetatakse see vastavalt 23. detsembri 2008. aasta teatises sätestatud raamistikule delegatsioonist eraldi seisvaks teenistuskohaks.

2.2 Liibüa

Liibüa on võtmetähtsusega riik sellistes valdkondades nagu terrorismivastane võitlus, rahu tagamine ja julgeolek Aafrikas, ebaseaduslik sisseränne Vahemere piirkonnas ja energeetika. Samuti osaleb riik üha aktiivsemalt piirkondlikus poliitikas, sealhulgas Aafrika Liidus, Sahelis, Saheli ja Sahara Riikide Ühenduses ja Araabia Magribi Liidus. Kuna poliitilised suhted ja dialoog Liibüaga arenevad kiiresti, on vaja olla seal kohapeal esindatud.

Alates Liibüa-vastaste rahvusvaheliste sanktsioonide tühistamisest 2003. aastal on Euroopa Liit püüdnud riigiga järk-järgult suhteid taastada. Selle protsessi suurimateks saavutusteks on olnud nõukogu 2004. aasta oktoobri järeldused, milles teatatakse arvukatest sammudest suhete taastamiseks Liibüaga, ning nõukogu 2007. aasta oktoobri otsus alustada Liibüaga läbirääkimisi raamlepingu üle, kuna Euroopa Ühenduse ja Liibüa vahelised suhted toimuvad praegu väljaspool kahepoolset õiguslikku raamistikku.

Kõnealuse lepinguga kavatsetakse luua mehhanism, mis teeks võimalikuks välis- ja julgeolekupoliitikaalase dialoogi ja koostöö ning majandusalase dialoogi ja koostöö. Leping sisaldab sätteid põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna loomise kohta, mis hõlmaks kaupade ja teenustega kauplemist, investeerimisküsimusi ja muid olulisi kaubanduseeskirju (intellektuaalomandi õigused, konkurents, riigihanked jms). Samuti nähakse lepinguga ette tihe koostöö õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimustes, aga ka muudes valdkondades, nagu energeetika, transport, keskkond, põllumajandus ja maaelu arendamine, kalandus ja merenduse juhtimine, sotsiaalküsimused, teadus ning tehnoloogia. Et käimasolevad läbirääkimised raamlepingu üle nõuavad mõlema poole vahel pidevat teabevahetust, hõlbustaks vahetu kohalolek Tripolis läbirääkimiste pidamist ja lepingu rakendamist pärast selle jõustumist.

Kuni 2004. aastani ei saanud Liibüa Euroopa Liidult mingit rahalist abi. Pärast seda on talle antud rahalist abi Euroopa või rahvusvaheliste teenusepakkujatega sõlmitud otselepingute kaudu. Alates 2011. aastast kavatseb komisjon pakkuda Liibüale ulatuslikumat rahalist abi, peamiselt Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendist (ENPI). Rahandusalase koostöö edendamiseks on samuti vaja olla kohapeal esindatud, eelkõige selleks, et juhtida tõhusalt ja usaldusväärselt edasisi koostööprojekte, mis hõlmavad igapäevast suhtlemist nii Liibüa riigiasutustega, kellele tuleb pakkuda tuge, kui ka väliste töövõtjatega, kes abi ette valmistavad ja rakendavad.

Arvestades nimetatud asjaolusid, tehakse ettepanek nimetada Tripoli delegatsioonist eraldi seisvaks teenistuskohaks. Kõnealune teenistuskoht peaks tegutsema Tunise delegatsiooni alluvuses. Tulevikus võiks kaaluda teenistuskoha ümberkujundamist piirkondlikuks delegatsiooniks, kui selleks on olemas vajalikud vahendid.

3. INIMRESSURSID JA EELARVELISED VAHENDID

Käesolevas teatises kavandatud delegatsiooni ja teenistuskoha avamiseks vajalikud ja kasutada olevad inimressursid on esitatud allpool tabelis. See ei välista, et täiendavate vahendite vabanemise korral võidakse personali koosseisu suurendada.

Islandi puhul tuleks 2010. aasta lõplike assigneeringute alusel näha ette 5 ametniku kohta. Lisaks on 2010. aasta esialgses eelarveprojektis eraldatud 1 kohaliku töötaja koht. Liibüa puhul nõuab teenistuskoha avamine kui esimene samm delegatsiooni avamise suunas 2 lepingulist töötajat ja 4 kohalikku töötajat, kes on 2010. aasta esialgses eelarveprojektis ette nähtud.

Eelarve rubriigist 5 ette nähtud täiendavad inimressursid |

Delegatsioon Teenistuskoht | Ametnikud | Lepingulised töötajad | Kohalikud töötajad |

Island | 5 | 1 |

Liibüa | 2 | 4 |

Vajalikud eelarvelised vahendid on esitatud allpool tabelis, milles on eristatud ühelt poolt asutamiskulud (ühekordne kulu, mis on otseselt seotud kavandatud delegatsiooni ja teenistuskoha avamisega) ning teiselt poolt iga-aastased kulud (korduvkulu, mis on seotud uue delegatsiooni ja teenistuskoha toimimisega).

Eelarvevahendid |

Delegatsioon Teenistuskoht | Asutamiskulud | Iga-aastased kulud |

Island | 536 250 eurot | 1 572 110 eurot |

Liibüa | 298 650 eurot | 793 992 eurot |

Kokku | 834 900 eurot | 2 366 102 eurot |

FINANTSSELGITUS ETTEPANEKUTE KOHTA, MILLE MÕJU EELARVELE PIIRDUB AINULT TULUDE POOLEGA

1. ETTEPANEKU NIMETUS:

POLIITIKAVALDKOND: VÄLISSUHTED TEGEVUSALA: VÄLISTEENISTUS – DELEGATSIOONIDE HALDUSKULUD |

Otsuse eelnõu pealkiri: KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE – VÄLISTEENISTUSE LAIENDAMINE: DELEGATSIOONI AVAMINE ISLANDIL JA TEENISTUSKOHA AVAMINE LIIBÜAS |

1. EELARVEREAD

XX 01 01 02 – Euroopa Ühenduste Komisjoni esindustes alaliselt töötava personaliga seotud kulud

XX 01 02 02 – Euroopa Ühenduste Komisjoni esinduste mittekoosseisulised töötajad

XX 01 02 12 – Euroopa Ühenduste Komisjoni esinduste muud juhtimiskulud

XX 01 03 02 – Euroopa Ühenduste Komisjoni esinduste hooned ja nendega seotud kulud

2. ÕIGUSLIK ALUS

Komisjoni halduslik iseseisvus.

3. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

Tehakse ettepanek avada delegatsioon Islandil ja teenistuskoht Liibüas.

Kuna Island on esitanud liikmeks astumise avalduse, on komisjoni talitustel vaja regulaarselt suhelda taotlejariigi pädevate asutustega, et kujundada välja oma arvamus Islandi avalduse kohta. Niipea kui nõukogu otsustab alustada ametlikke ühinemisläbirääkimisi, muutuvad sellealased suhted veelgi tihedamaks. Seetõttu on komisjonil tavaks olla kõikides taotlejariikides kohapeal esindatud.

Liibüa on võtmetähtsusega riik sellistes valdkondades nagu terrorismivastane võitlus, rahu tagamine ja julgeolek Aafrikas, ebaseaduslik sisseränne Vahemere piirkonnas ja energeetika. Samuti osaleb riik üha aktiivsemalt piirkondlikus poliitikas, sealhulgas Aafrika Liidus, Sahelis, Saheli ja Sahara Riikide Ühenduses ja Araabia Magribi Liidus. Kuna poliitilised suhted ja dialoog Liibüaga arenevad kiiresti, on vaja olla seal kohapeal esindatud.

4. KESTUS JA LISAKULUD

4.1 Kohaldamisaeg

( Piiratud kehtivusajaga otsus: otsus on jõus [kehtima hakkamise kuupäev] kuni [aegumise kuupäev] .

( Piiramata kehtivusajaga otsus: otsus jõustub 2010. aasta alguses. Liibüa puhul on otsuse kehtivusaeg piiramata ja Islandi puhul kehtib otsus seni, kuni Island saab liikmesriigiks (pärast seda muutub delegatsioon esinduseks).

4.2 Eeldatav mõju eelarvele

Otsuse eelnõu hõlmab järgmist:

( Kokkuhoid

( Lisakulud, mis on seotud Islandile kavandatava delegatsiooni ja Liibüasse kavandatava teenistuskoha nõuetekohaseks toimimiseks vajalike koosseisuliste ja mittekoosseisuliste töötajate palga ja muude kuludega.

4.3 Selgitusi arvandmete kohta

Lisakulud on seotud kavandatava kahe teenistuskoha avamiseks vajalike koosseisuliste ja mittekoosseisuliste töötajate palga ja infrastruktuurikuludega. Kummagi puhul on eeldatavate kulude laadi täpsustamiseks lisatud üksikasjalikud arvutused.

5. MÕJU FINANTSPLANEERINGULE

( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.

( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine, kuid mitte institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete kohaldamine.

( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine ja institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete kohaldamine.

6. KOKKUHOIU VÕI LISAKULUDE MÕJU ETTENÄHTUD AMETIKOHTADELE

( Ametikohad, mis on asjaomas(t)ele talitus(t)ele praegu ette nähtud.

( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt 2010. aastaks ette nähtud.

2010. aasta esialgse eelarveprojekti raames on ette nähtud assigneeringud 2 lepingulise töötaja ja 4 kohaliku töötaja ametikoha loomiseks Liibüa teenistuskohas.

( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus.

( Vahendid, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomastes talitustes ümber paigutada.

( Ametikohad, mis on 2010. aastal nõutavad, kuid mida ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud.

Delegatsiooni avamiseks Islandil on vaja kohe ette näha 5 koosseisulist (ametniku) ametikohta ja 1 kohaliku töötaja ametikoht. Nimetatud ametikohad tehakse kättesaadavaks olemasolevate vahendite ümberpaigutamise teel komisjoni siseselt.

7. HALDUSASSIGNEERINGUTE JA PERSONALIGA SEOTUD LISAVAJADUSTE TÄITMISE AJAKAVA

Summad eurodes | Aasta 2010 | Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 | Aasta 2014 | Iga-aastased kulud kokku |

XX 01 02 12

(muud kulud üldassigneeringu raames) | |143 000 | |143 000 | |143 000 | |143 000 | |143 000 | |715 000 | |Muu: XX 01 03 02 | |1 686 000 | |1 097 000 | |1 097 000 | |1 097 000 | |1 097 000 | |6 074 000 | | | | | | | | | | | | | | | | KOKKU | 12 |3 202 000 |12 |2 367 000 |12 |2 367 000 |12 |2 367 000 |12 |2 367 000 |12 |12 670 000 | |