[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 5.5.2009

KOM(2009) 216 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Põhja-Atlandi lõhe kaitseorganisatsioonis vastuvõetava ühenduse seisukoha kehtestamise kohta

SELETUSKIRI

EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 2 teise lõigu kohaselt peab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega vastu võtma seisukohad, mis tuleb ühenduse nimel vastu võtta piirkondlikes kalandusorganisatsioonides, kui neil tuleb teha õiguslike tagajärgedega otsuseid, välja arvatud otsused, millega täiendatakse või muudetakse nende institutsioonilist raamistikku.

Kõnealust kohustust silmas pidades ja järgides sarnaseid nõukogu otsuseid, milles käsitletakse Rahvusvahelist Atlandi Tuunikaitse Komisjoni, Vahemere üldist kalanduskomisjoni ja India Ookeani Tuunikomisjoni, ning Euroopa Komisjoni sarnaseid ettepanekuid seoses teiste piirkondlike kalandusorganisatsioonidega, teeb Euroopa Komisjon ettepaneku võtta vastu käesolev otsus, et kehtestada Põhja-Atlandi lõhe kaitseorganisatsioonis vastuvõetav ühenduse seisukoht. Järjepidevuse tagamiseks järgitakse käesolevas ettepanekus sama lähenemisviisi kui teiste piirkondlike kalandusorganisatsioonide puhul.

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Põhja-Atlandi lõhe kaitseorganisatsioonis vastuvõetava ühenduse seisukoha kehtestamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõike 2 teise lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) EÜ asutamislepingu artiklis 33 koostoimes artikliga 32 on sätestatud, et ühise kalanduspoliitika üks eesmärke on tagada varude kättesaadavus. Määruses (EÜ) nr 2371/2002[1] on sätestatud, et ühendus kohaldab vee-elusressursside kaitseks ja säilitamiseks kavandatud meetmete võtmisel ettevaatusprintsiipi, et sätestada nende säästev kasutamine ning võimalikult vähendada kalanduse mõju mere ökosüsteemidele. Samuti on määruses sätestatud, et ühenduse eesmärgiks seatakse ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi järkjärguline rakendamine kalapüügi korralduses ning tõhusa kalapüügi toetamine majanduslikult elujõulises ja konkurentsivõimelises kalandus- ja vesiviljelussektoris, pakkudes rahuldavat elatustaset nendele, kes sõltuvad kalandusest, ning võttes arvesse tarbijate huve.

(2) Euroopa Ühendus on otsusega (EÜ) nr 886/82[2] heaks kiitnud Põhja-Atlandi lõhekaitsekonventsiooni, millega asutati Põhja-Atlandi lõhe kaitseorganisatsioon (NASCO). NASCOs on kolm piirkondlikku komisjoni, mis võivad konventsiooni alusel vastu võtta lõhevarusid käsitlevaid reguleerivaid meetmeid. Kõnealused meetmed võivad saada ühendusele siduvaks.

(3) Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 2 teisele lõigule tuleb nõukogul selleks, et kehtestada ühenduse seisukoht piirkondlike kalanduskokkulepetega loodud asutustes, kes peavad vastu võtma õiguslike tagajärgedega otsuseid (välja arvatud otsused, millega muudetakse asjaomase lepingu institutsioonilist raamistikku), võtta komisjoni ettepaneku põhjal vastu kvalifitseeritud häälteenamusega otsus,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse nimel Põhja-Atlandi lõhe kaitseorganisatsiooni komisjonides vastuvõetav seisukoht, kui kõnealused komisjonid peavad vastu võtma õiguslike tagajärgedega otsuseid, on sätestatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Nõukogu annab käesoleva otsuse lisas sätestatud ühenduse seisukohale hinnangu ja vajaduse korral vaatab selle komisjoni ettepaneku põhjal läbi hiljemalt Põhja-Atlandi lõhe kaitseorganisatsiooni komisjonide 2014. aasta aastakoosolekuks.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

Ühenduse seisukoht Põhja-Atlandi lõhe kaitseorganisatsioonis

1. PÕHIMÕTTED

Euroopa Ühenduse tegevus NASCO raames on järgmine:

a) tegutseda kooskõlas ühenduse poolt ühise kalanduspoliitika raames seatud eesmärkidega, kohaldades eelkõige ettevaatusprintsiipi, et tagada lõhe säästev kasutamine, edendada ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi järkjärgulist rakendamist kalamajanduses ja vähendada kalanduse mõju mere ökosüsteemidele, ning edendades tõhusa kalapüügi toetamist majanduslikult elujõulises ja konkurentsivõimelises ühenduse kalandussektoris, pakkudes rahuldavat elatustaset nendele, kes sõltuvad kalandusest, ning võttes arvesse tarbijate huve;

b) tagada NASCO meetmete kooskõla Põhja-Atlandi lõhekaitsekonventsiooni eesmärkidega;

c) tagada NASCO meetmete kooskõla rahvusvahelise õigusega, eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooniga, ÜRO piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist käsitleva kokkuleppega ning kokkuleppega edendada avamere kalalaevade vastavust rahvusvahelistele kaitse- ja majandamismeetmetele;

d) edendada kooskõla piirkondlike kalandusorganisatsioonide seisukohtades;

e) taotleda koostoimet ühenduse poliitikaga, mis moodustab osa kahepoolsetest kalandusalastest suhetest kolmandate riikidega, ja tagada kooskõla ühenduse välispoliitikaga;

f) tagada ühenduse rahvusvaheliste kohustuste järgimine.

2. Tegevussuunad

Euroopa Ühendus püüab NASCOt vajaduse korral toetada järgmiste meetmete võtmisel:

a) ranged kaitse- ja majandamismeetmed, mis võimaldavad tagada lõhevarude pikaajalise jätkusuutlikkuse ja võtavad arvesse parimaid olemasolevaid teaduslikke soovitusi;

b) ohualdis elupaikade kaitsmise ja taastamise meetmed, mis võimaldavad taastada loodusliku lõhe varud seal, kus need praegu puuduvad;

c) tehistingimustes kasvatatud lõhe keskkonda pääsemist minimeerivate või nullilähedaseks viivate meetmete väljatöötamine ja rakendamine koos vesiviljelussektoriga; lõhevarude suurendamise, sh asustamise ja ümberasustamisega kaasnevate geneetiliste ja muude bioloogiliste vastastikmõjude minimeerimine; vesiviljeluses esinevate haiguste ja parasiitide loodusliku lõhe varudele edasikandumise ohu minimeerimine; kaitse transgeensete lõhelaste võimaliku mõju eest loodusliku lõhe varudele;

d) kalapüügiga tegelevatelt vastutustundlikelt riikidelt NASCOga ühinemise avalduste vastuvõtmine.

[1] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

[2] EÜT L 378, 31.12.1982, lk 24.