2009
KAS ÜHENDUSE TEADUSPOLIITIKA 
PÄDEVUSVÕRGUSTIKELE  JA 
INTEGREERITUD PROJEKTIDELE SEATUD EESMÄRGID ON TÄIDETUD?EUROOPA 
KONTROLLIKODA
Eriaruanne  nr 8
ET
ISSN 1831-0818

KAS ÜHENDUSE 
TEADUSPOLIITIKA PÄDEVUSVÕRGUSTIKELE JA INTEGREERITUD PROJEKTIDELE SEATUD EESMÄRGID ON TÄIDETUD?Eriaruanne nr 8  2009
EUROOPA KONTROLLIKODA (vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?2
EUROOPA KONTROLLIKODA
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUKSEMBURG
Tel +352 4398-45410
Faks +352 4398-46410
E-post: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Eriaruanne nr 8  2009
Euroopa Liidu kohta leiab palju muud teavet Internetist Europa serveri veebilehtedelt
(http://europa.eu).
Kataloogimisandmed on esitatud väljaande lõpus.Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2009ISBN 978-92-9207-406-7doi:10.2865/63346
© Euroopa ühendused, 2009
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Belgium
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?3
SISUKORD
Punkt
 MÕISTED
I–V  KOKKUVÕTE
1–16  SISSEJUHATUS
1–5  ÜHENDUSE TEADUSUURINGUTE JA TEHNOLOOGIAARENDUSE (TTA) EESMÄRGID JA OHUD
1–3  POLIITIKAEESMÄRGID
4–5  EUROOPA TEADUSUURINGUTE STRUKTUURILISED PUUDUSED JA AMBITSIOONID
6–16  KUUES RAAMPROGRAMM
9–11  UUED VAHENDID JA NENDE EESMÄRGID
12–16  PROJEKTIDE VALIK JA JUHTIMINE
17–18  AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS
17  AUDITI ULATUS
18  AUDITI LÄHENEMISVIIS
19–56  AUDITI TÄHELEPANEKUD
19–27  ÜHENDUSE TTA EESMÄRKIDE ÜLDINE EDENDAMINE
22–24  MÕJUS TEADUSKOOSTÖÖ
25–27  PROJEKTIDE KAVAD OLID PALJUDEL JUHTUDEL PAREMAL TASEMEL KUI NENDE ELLUVIIMINE
28–43  UUTE VAHENDITE ERIEESMÄRKIDE SAAVUTAMINE
29–35  PÄDEVUSVÕRGUSTIKEGA EDENDATI INTEGRATSIOONI ASEMEL PIGEM TRADITSIOONILISI KOOSTÖÖVORME36–38  INTEGREERITUD PROJEKTID: SUUREMAHULISED PROJEKTID, KUS OSALEJATE RAHALINE PANUS ON SUHTELISELT VÄIKE
39–43  VKEde OSALEMISEGA SEOTUD EESMÄRKI EI SAAVUTATUD TÄIEL MÄÄRAL
44–53  UUTE VAHENDITE JUHTIMINE KOMISJONI POOLT
45–46  VAHENDITE KONKREETNE ROLL ON EBASELGE
47–49  ÕIGUSSÄTTEID PALJU, JUHISEID MITTE ALATI PIISAVALT
50  LÄBIRÄÄKIMISPROTSESS: AEGANÕUDVAM JA MITTE ALATI LÄBIPAISTEV51  PROJEKTIDE ARV ON VÄHENENUD JA MAHT SUURENENUD, KUID OSALEJATE ARV ON ENDISELT SUUR
52–53  PUUDUSED PROJEKTIDE JÄRELEVALVES
54–56  TTA INVESTEERINGUTE SOODUSTAMINE
55–56  ELi VAHENDID ON SUURENENUD, OSALEJATE TTA-INVESTEERINGUTE SUHTELINE OSAKAAL VÄHENENUD
57–65  JÄRELDUSED JA SOOVITUSED
 KOMISJONI VASTUSED
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?4
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?5
MÕISTED
Euroopa teadusruum : sisepiirideta ala, kus teadusressursse on võimalik paremini kasutada, 
et luua rohkem töökohti ja parandada Euroopa konkurentsivõimet.
Sisemajanduse koguprodukt (SKP) : riigis ühe aasta jooksul toodetud kõigi lõpptoodete 
ja -teenuste turuväärtus kokku.
SMART-eesmärgid : ELi finantsmääruses sätestatud täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, 
asjakohased ja ajaliselt piiritletud eesmärgid.
TTA raamprogrammid : mitmeaastased programmid, mis määratlevad ühenduse rahastatava 
teadus- ja tehnoloogiaalase tegevuse teatavaks perioodiks, tegevuse eelarve ning tehnilise ja rahalise rakendamise üksikasjalikud eeskirjad.
TTA vahendid : raamprogrammides määratletud eri tüüpi projektid. Igal vahendil on oma 
eesmärgid ja osalemiskord.
Pädevusvõrgustikud : vahend, mille eesmärk on saavutada võrgustikus osalejate teaduste-
gevuse põhjalik ja kestev integratsioon, käsitledes sellega otseselt Euroopa teadustegevuse killustatuse probleemi vastavas valdkonnas.
Integreeritud projektid : vahend, mis on kavandatud selleks, et saavutada ambitsioonikad ja 
selgelt määratletud teaduslikud ja tehnoloogilised eesmärgid, millel on Euroopa mõõde.
Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) : vähem kui 250 töötajaga ettevõt-
ted, mille aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot ja/või aasta kogubilanss ei ületa 43 miljonit eurot.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?6
KOKKUVÕTE
I.
Euroopa teadusuuringutesse investeeri-
mine on ebapiisav ja hajutatud. Osana ELi  
meetmetest olukorra parandamiseks võeti  
kuuenda raamprogrammiga kasutusele kaks 
uut vahendit: pädevusvõrgustikud ja integ-
reeritud projektid. Eesmärk oli ühelt poolt  teadusuuringud olulises ulatuses ja püsi-
valt integreerida ja teiselt poolt saavutada 
ambitsioonikad, täpselt määratletud teadus-
likud ja tehnoloogilised eesmärgid, millel on Euroopa mõõde.
II.
Auditiga kontrolliti, mil määral on päde-vusvõrgustikud ja integreeritud projektid  kaasa aidanud EÜ asutamislepingus mää-ratletud teaduspoliitika eesmärkide ja oma 
erieesmärkide saavutamisele, kas komisjon oli uusi vahendeid mõjusalt hallanud ja  
kuues raamprogramm TTAsse investeerimist 
soodustanud.
III.
Kontrollikoda leidis, et:
Kuuenda raamprogrammi auditeeritud  i) 
vahendid aitasid edukalt kaasa teadus-
alase koostöö ja heal tasemel projek-
tide edendamisele. Vahendite suhtes ei 
rakendatud aga selget sekkumisloogikat, SMART-eesmärke ega tulemusnäitajaid.
Uute vahendite erieesmärgid saavutati  ii) 
ainult osaliselt. Pädevusvõrgustikud  
aitasid suurel määral kaasa teadusalase koostöö edendamisele, kuid ei suutnud 
sageli tagada võrgustikus osalejate tea-dustegevuse järkjärgulist ning sõltu-matult jätkusuutlikku integreerimist.  Integreeritud projektidega edendati  kõrgetasemelist teaduskoostööd, kuid  
ei suudetud saavutada suuremas mahus vahendite eraldamist üksikosalejate  
poolt ega kaasata täiendavaid avaliku  
või erasektori rahastamisallikaid.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?7
V.
Ühtlasi soovitab kontrollikoda järgmist:
Komisjon peaks hindama, kas pädevus- i) 
võrgustikele ja sellistele koostööpro-
jektidele, nagu integreeritud projektid, 
on seatud realistlikud eesmärgid ja kas nad pakuvad märkimisväärseid eeliseid 
võrreldes teaduskoostöö traditsiooni-
liste vahenditega. Kuuendast raamprog-
rammist rahastatud pädevusvõrgustike  puhul peaks komisjon juhtumipõhiselt  hindama, kas saavutatud tulemused,  
võimalik ELi lisaväärtus ja sõltumatu jät-kusuutlikkuse väljavaated on piisavad,  õigustamaks edasist rahastamist seits-menda raamprogrammi alusel.
Komisjon peaks välja selgitama, mis on ii) 
põhjustanud osalejate TTA investee-
ringute suhteliselt madala taseme võr-
reldes püstitatud eesmärkidega, ning  
välja pakkuma konkreetseid meetmeid. 
Kättesaadavaks tuleks teha asjakohased 
andmed, et jälgida ELi TTA rahastamise 
kiirendavat mõju. Kavandatud eesmär-kide realistlikkus, eriti seoses VKEde ja  
erasektoriga, tuleks ümber hinnata.
Projektide parema juhtimise, asjako- iii) 
hase rakendamise ja hindamise huvides peaks komisjon tagama selged ja õige-
aegsed juhised, kiirema lepingute sõl-
mimise protsessi ja projektide parema  
järelevalve.KOKKUVÕTE
Komisjoni juhtimise kontrollimisel  iii) 
ilmnes rida puudusi (eriti kuuenda  
raamprogrammi rakendamise algusjär-
gus), mis vähendasid meetmete mõju-
sust. Puudusteks on eelkõige ebaselgus 
uute vahendite konkreetse rolli suhtes, ebapiisav juhendamine ja projektide  
puudulik järelevalve.
Võrreldes viienda raamprogrammiga ei iv) 
suudetud kuuenda raamprogrammiga  osalejate investeeringuid TTA-sse oluli-selt suurendada. Erasektori suhteline osa-kaal koguni vähenes. Eesmärki toetada VKEde osalemist 15% ulatuses kuuenda raamprogrammi prioriteetsete teemade kogueelarvest ei täidetud.
IV.
Kontrollikoda kordab oma varasemat soovi-tust rajada kuluprogrammid selgele sekku-misloogikale, sidudes vahendid realistlike  eesmärkidega. Selles kontekstis tuleks kaa-luda võimalust seada igale vahendile üks  eesmärk, et tagada selgus iga vahendi rolli suhtes. Igale programmile tuleks rakendada 
asjakohaseid tulemusnäitajaid, et jälgida  
kavandatud väljundite, tulemite ja mõju  
saavutamist.
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?8
SISSEJUHATUS
ÜHENDUSE TEADUSUURINGUTE JA 
TEHNOLOOGIAARENDUSE (TTA) EESMÄRGID JA OHUD
POLIITIKAEESMÄRGID
 1.  Teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus (TTA) on teadusliku ja tehni-
lise progressi ning uuenduste peamine mõjutaja. Teadusuuringud  on Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide jaoks oluline prioriteet, et  
säilitada ja tõsta oma kodanike kõrget elatustaset.
 2.  Euroopa Ühenduse TTA1 üldeesmärgid on tugevdada ühenduse töös-
tuse teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid ning toetada selle muutu-mist konkurentsivõimelisemaks rahvusvahelisel tasandil. Ettevõtjaid, 
uurimiskeskusi ja ülikoole toetatakse omavahelise koostöö tegemisel 
nende kõrgekvaliteedilises uurimis- ja tehnoloogia arendamise tege-
vuses, et täiel määral kasutada siseturu potentsiaali.1 Euroopa Ühenduse asutamisleping, 
XVIII jaotis (Teadusuuringud 
ja tehnoloogia arendamine), 
artiklid 163–173. Tegevust 
määratletakse järgmiselt:a) uurimisprogrammide, 
tehnoloogia arendamis- ja 
tutvustamisprogrammide 
rakendamine, edendades koostööd 
ettevõtjate, uurimiskeskuste ja 
ülikoolidega ning nende vahel;
b) koostöö edendamine kolmandate 
riikidega ja rahvusvaheliste 
organisatsioonidega ühenduse 
teadusuuringute, tehnoloogia 
arendamise ja tutvustamise 
valdkonnas;
c) ühenduse teadusuuringute, 
tehnoloogia arendamise ja tutvustamisalase tegevuse 
tulemuste levitamine ja kasutamine;
d) ühenduse teadustöötajate koolituse 
ja liikuvuse stimuleerimine.
ÜHENDUSE EELARVE TTAga SEOTUD KESKMISED KULUD AASTA KOHTA  
(NELJAS KUNI SEITSMES RAAMPROGRAMM)JOONIS 1
miljonit eurot, makseassigneeringud
FP4 – EU-12
(1995–1998)FP5 – EU-15
(1999–2002)FP6 – EU-15
(2003–2006)FP6 – EU-25
(2004–2006)FP7 – EU-27
(2007–2013)2 7613 4254 0614 4477 217
1 0002 0003 0004 0005 0006 0007 0008 000
0
Allikas : neljandat kuni seitsmendat raamprogrammi käsitlevad seadusandlikud otsused (v.a Euratom).
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?9
 3.  Alates 1984. aastast on Euroopa Ühenduse TTA tegevust ellu viidud mit-
meaastaste raamprogrammide kaudu, milles määratletakse teatud  
perioodi teaduslikud ja tehnoloogilised eesmärgid, tegevuse põhi-suunad, üldeelarve ja selle jaotus meetmete kaupa ning ühenduse  
finantsosaluse üksikasjalikud eeskirjad. Aja jooksul on järjestikuste ELi 
raamprogrammide kaudu eraldatud järjest rohkem rahalisi vahendeid. 
Raamprogrammid on olulisim avalik teadusuuringute individuaalne 
rahastamisallikas Euroopa Liidus, moodustades 4–5%TTA rahastamise 
kõigist avalikest vahenditest.
EUROOPA TEADUSUURINGUTE STRUKTUURILISED 
PUUDUSED JA AMBITSIOONID
 4.  Euroopa teadusuuringuid iseloomustavad laialdased struktuurilised puu-
dused. Komisjon on rõhutanud, et2:
investeeringud TTAsse on ebapiisavad ja hajutatud; a) 
teadusuuringutega tegeleb liiga vähe inimesi; b) 
teadusalaste saavutuste innovatiivseteks ja konkurentsivõimelis- c) 
teks toodeteks ja teenusteks muutmise suutlikkus on piiratud;
Euroopa teaduspoliitika on killustatud. d) 
 5.  Komisjon ja Euroopa Ülemkogu on pidanud vajalikuks Euroopa teadus-
ruumi loomist, mis oleks oluline samm mainitud struktuurilistest  
puudustest ülesaamiseks3. Euroopa teadusruum toimiks kui teadus-
uuringute ja tehnoloogia siseturg ning riikliku ja kohaliku teadus-
töö parema koordineerimise koht. Euroopa Ülemkogu on seadnud  liidule ambitsioonika eesmärgi „saada maailma kõige konkurentsi-
võimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistel põhinevaks majan-
dusühenduseks, mis suudab tagada püsiva majanduskasvu, luua uusi 
ja paremaid töökohti ning suurendada sotsiaalset ühtekuuluvust”
4. 
Sellest lähtudes tuleks Euroopa teadusuuringute rahastamist suuren-dada nii, et 2010. aastaks saavutataks eesmärk 3% SKPst (2000. aastal 
1,9%). Kaks kolmandikku uutest investeeringutest peaks pärinema  
erasektorist
5.2 Vt komisjoni ettepanek nõukogu 
otsuste kohta, mis käsitlevad 
kuuenda raamprogrammi 
rakendamise eriprogramme, KOM(2002) 43 (lõplik), 30.1.2002, 
jagu 5.1 „Vajadus ühenduse 
sekkumise järele”, lk 71.
3 Euroopa teadusruumi loomise 
ettepaneku tegi Euroopa Komisjon 
oma 2000. aasta jaanuari teatises 
„Euroopa teadusruumi suunas”. 
Veidi pärast seda kiitis EL Euroopa 
teadusruumi loomise eesmärgi 
heaks 2000. aasta märtsis Lissaboni 
Euroopa Ülemkogus.
4 Vt Lissaboni Euroopa Ülemkogu 
järeldused, märts 2000, punkt 5.
5 Vt Barcelona Euroopa Ülemkogu 
järeldused, märts 2002, punkt 47.
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?10
KUUES RAAMPROGRAMM
 6.  Euroopa Ühenduse kuues raamprogramm6 on vahend, mis oli mõeldud 
eespool mainitud ambitsioonikate eesmärkide saavutamisele kaasa-
aitamiseks. Programmi eesmärk oli rahastada meetmeid, millega toeta-
takse nii innovatsiooni kui Euroopa teadusruumi loomist, suurendades 
integratsiooni ja kooskõlastust Euroopa killustatud teadussektoris. 
Kuues raamprogramm hõlmas ajavahemiku 2002–2006 teadusuurin-
gute täielikku spektrit alusuuringutest rakendusuuringuteni, teaduse 
ja tehnika tipptaseme arengut ning Euroopa teadusuuringute koos-kõlastamist. Programm oli jaotatud kolme rühma:
Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine; —
Euroopa teadusruumi struktureerimine, —
Euroopa teadusruumi aluste tugevdamine. —
KUUENDA RAAMPROGRAMMI PEAMISED OSAD JA ALUSPÕHIMÕTTEDJOONIS 2
Kuuenda raamprogrammi peamised osad
Euroopa 
teadustegevuse
integreerimineEuroopa teadusruumi
struktureerimineEuroopa teadusruumi 
aluste
tugevdamine
Kuuenda raamprogrammi aluspõhimõtted
Keskendumine
valitud prioriteetsetele 
uurimisvaldkondadeleStruktureeriv mõju
tugevamate sidemete 
kaudu riiklike, 
piirkondlike ja muude
Euroopa algatustegaKoordineerimise
lihtsustamine6 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
otsus nr 1513/2002/EÜ, 27. juuni 
2002, mis käsitleb Euroopa 
Ühenduse teadusuuringute, 
tehnoloogiaarenduse ja 
tutvustamistegevuse kuuendat raamprogrammi, mille eesmärk 
on toetada Euroopa teadusruumi 
loomist ja innovatsiooni (2002–
2006) (EÜT L 232, 29.8.2002, lk 1).
Allikas : komisjoni juhend Participating in European Research, teine väljaanne, veebruar 2004
(http://ec.europa.eu/research/fp6/pdf/how-to-participate_en.pdf).
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?11
7 Kaudsete TTA-meetmete 
all mõeldakse toetuslepingu 
osapoolte elluviidavaid meetmeid, 
vastandina otsestele meetmetele, mida viib ellu komisjon oma 
Teadusuuringute Ühiskeskuse 
kaudu.
8 Seitse prioriteetset teemat 
on bioteadused, genoomika 
ja biotehnoloogia tervishoius; 
infoühiskonna tehnoloogia; 
nanotehnoloogiad ja 
nanoteadused, teadmuspõhised 
mitmeotstarbelised materjalid 
ning uued tootmisprotsessid ja -vahendid; lennundus ja kosmos; 
toiduainete kvaliteet ja ohutus; 
säästev areng, globaalsed 
muutused ja ökosüsteemid; 
kodanikud ja valitsemistava 
teadmisteühiskonnas.
9 Sihtotstarbelised projektid, 
kooskõlastusmeetmed, 
eriotstarbelised toetusprojektid, 
Marie Curie meetmed, 
integreeritud infrastruktuuri algatused ja asutamislepingu 
artikli 169 alusel rakendatavad 
meetmed. 7.  Kuuenda raamprogrammi eelarve aastateks 2002–2006 oli ligikaudu 
17 miljardit eurot ja 2008. aasta lõpuks oli raamprogrammist kaudseid 
TTA-meetmeid rahastatud 25 miljardi euro väärtuses hinnanguliste investeeringutena
7. Suurem osa kuludest (ca 75%) oli seotud rühma 
„Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine” seitsme prio-
riteetse teemaga8, st programmidega, mis käsitlevad teadusalaseid 
sihtvaldkondi.
 8.  Kuuenda raamprogrammi põhirõhk asetati väikestele ja keskmise suuru-
sega ettevõtjatele (VKEd), et arendada nende tehnoloogilist suutlik-kust ja hõlbustada juurdepääsu kõrgetasemelistele teadusuuringutele. Selleks otstarbeks eraldati 1,8 miljardit eurot, mis moodustab priori-teetsete teemade kogueelarvest 15% (kolmandiku võrra rohkem kui eelmise raamprogrammi raames).
UUED VAHENDID JA NENDE EESMÄRGID
 9.  Lisaks traditsioonilistele vahenditele9 võeti kuuenda raamprogrammiga 
kasutusele kaks uut vahendit, mis on eelkõige suunatud rühmale  
„Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine”:
Pädevusvõrgustike abil püüti eeskätt saavutada võrgustikus osa- —
lejate teadustegevuse põhjalik ja püsiv integreerimine, käsitledes sellega otseselt Euroopa teadustegevuse killustatuse probleemi 
vastavas prioriteetses teemavaldkonnas.
Integreeritud projektid kavandati selleks, et genereerida priori- —
teetsete teemade käsitlemiseks vajalikke teadmisi, saavutades  ambitsioonikad ja selgelt määratletud teaduslikud ja tehnoloo-
gilised eesmärgid, millel on Euroopa mõõde.
 10.  Pädevusvõrgustikke ja integreeritud projekte võib rakendada kõigi seitsme 
prioriteetse teema (vt 8. joonealune märkus) raames. Seadusandja on neid tunnustanud peamiste vahenditena, mille abil toota lisaväärtust 
tulemustele, mida on võimalik saavutada siseriiklike jõupingutuste 
abil (Euroopa lisandväärtus), ühendades Euroopa teadussuutlikkuse. 
Nii loodeti saavutada tippteadmiste, tegevuse ja ressursside kriitiline 
mass (personal, oskused, pädevus, rahalised vahendid, infrastruktuur, seadmed). Samuti nähti uutele vahenditele ette oluline roll, saavuta-
maks eesmärk eraldada 15% prioriteetsete teemade eelarvest VKEdele (vt punkt 8).
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?12
 11.  1. ja 2. selgituses tuuakse näiteid pädevusvõrgustike ja integreeritud 
projektide tegevuse liikidest.
PROJEKTIDE VALIK JA JUHTIMINE
 12.  Komisjonis vastutab kuuenda raamprogrammi eest ühiselt mitu peadirek-
toraati10. Nagu ka eelmiste raamprogrammide puhul, avaldas komisjon 
perioodiliselt konkursikutseid, kus kirjeldati laiu tegevusvaldkondi. Võimalike abisaajate esitatud rahastamistaotlusi hinnati sõltuma-tute ekspertide (hindajate) abiga. Taotlusi hinnati konkursikutses  
määratletud teaduslike ja tehniliste kriteeriumide alusel, arvestades 
sealhulgas juhtimiskriteerime, mis on seotud taotleja suutlikkusega 
projekte elu viia. Komisjon valis välja projektid, mis hinnangute koha-selt väärisid kõige enam ELi poolset rahastamist, ja neile eraldati  
toetused.
 13.  Komisjon jälgis ja perioodiliselt ka hindas projektide edenemist, sealhul-
gas igale vahendile eraldi seatud eesmärkide seisukohalt. Järelevalvet 
teostati sõltumatute ekspertide (ülevaatajate) abiga11.10 Koos teadusuuringute 
peadirektoraadiga, mis on 
peamine kuuenda raamprogrammi 
tegevust juhtiv ja koordineeriv peadirektoraat, tegeles 
sihtotstarbeliste programmide 
eri osade juhtimisega veel neli 
peadirektoraati: infoühiskonna 
ja meedia peadirektoraat, energeetika ja transpordi 
peadirektoraat, ettevõtluse ja 
tööstuse peadirektoraat ning 
merendus- ja kalandusasjade 
peadirektoraat. Lisaks vastutab 
Teadusuuringute Ühiskeskuse 
peadirektoraat komisjoni poolt otse rakendatavate meetmete eest.
11 Vaata punkt 25 ja 19. joonealune 
märkus.
MILLISED OLID PÄDEVUSVÕRGUSTIKE TEGEVUSVALDKONNAD?
Iga pädevusvõrgustik on erinev. Järgnevalt mõned näited elluviidud tegevusest:
Kontrollitud pädevusvõrgustike raames läbiviidud tegevuse integreerimine hõlmas doktorantide ja 
teadustöötajate vahetust, ühisseminaride korraldamist, virtuaalsete internetipõhiste uurimisrühmade loomist, virtuaalsete laboratooriumide ja instituutide loomist ning mujal asuvate seadmete külastuste korraldamist.
Kontrollitud pädevusvõrgustike raames läbiviidud ühine teadustegevus hõlmab individuaalsete tea-
dusprojektide rahastamist, mis toimus tihti uurimisülesande vastutava töötaja juhtimisel läbiviidud 
sisekonkursside kaudu.
Tippteadmiste levitamisega seotud tegevus hõlmas tööstusettevõtete külastamist, rahvusvahelistel 
konverentsidel osalemist, suvekursuste ja muude koolituste korraldamist, projektidest teavitamist selleks 
ettenähtud veebilehe kaudu, uudiskirju, pressiteateid ning artiklite avaldamist.1. SELGITUS
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?13
 14.  Pädevusvõrgustike ja integreeritud projektide raames läbiviidud pro-
jektidele eraldati ligikaudu 50% kuuenda raamprogrammi vahen-
ditest. Komisjoni andmete kohaselt on seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) raames pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektide 
omadustega koostööprojektidele eraldatud 16% kõigist 2009. aasta 
veebruarini eraldatud seitsmenda raamprogrammi vahenditest
12.
 15.  Kuuendast raamprogrammist rahastati pädevusvõrgustikuna 167 pro-
jekti, mis hõlmasid ligikaudu 5 000 osalejat ja millele EL eraldas  kumulatiivselt 1,2 miljardit eurot (abikõlblike investeerimiskulude  summa oli 1,9 miljardit eurot). Iga pädevusvõrgustik koondas kesk-
miselt 30 osalejat ja ELi rahaline toetus oli keskmiselt 7 miljonit eurot 
lepingu kohta. Ligi 700 projekti rahastati integreeritud projektidena. 
Need hõlmasid ca 17 000 osalejat ja ELi kumulatiivse rahaeralduse  suurus oli 6,5 miljardit eurot (abikõlblike investeerimiskulude summa 
oli 10,7 miljardit eurot). Iga integreeritud projekt koondas keskmiselt 
25 osalejat ja ELi rahaline toetus oli keskmiselt 9,5 miljonit eurot  
lepingu kohta.
 16.  Üldiselt võimaldasid kuuenda raamprogrammi käsutuses olnud rahalised 
vahendid vaid ühe viiendiku esitatud taotluste rahastamist. Suhtarv 
vastab USA riikliku teadusfondi rahastamisskeemide omale, kuid on 
väiksem kui eelmises raamprogrammis (26%). Pädevusvõrgustike taot-
lusi rahastati suuremas ulatuses kui integreeritud projektide omi.12 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 18. detsembri 
2006. aasta otsus nr 1982/2006/
EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, 
tehnoloogiaarenduse ja 
tutvustamistegevuse seitsmendat 
raamprogrammi (2007–2013) 
(ELT L 412, 30.12.2006, lk 1). Seitsmenda raamprogrammi alusel 
võivad koostööprojektid täita 
samu ülesandeid, mida varem 
täitsid integreeritud projektid.
MILLISED OLID INTEGREERITUD PROJEKTIDE TEGEVUSVALDKONNAD?
Integreeritud projektide raames läbiviidud tegevuse võib jaotada kolme järgnevasse kategooriasse:
teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse alane tegevus, mis on otseselt suunatud uute teadmiste • 
loomisele, kaasa arvatud innovatsiooni ja teabelevitusega seotud tegevus;tutvustustegevus eesmärgiga tõestada selliste uute tehnoloogiate elujõulisust, mis on potentsiaalselt 
• 
majanduslikult kasulikud, kuid mida ei saa koheselt turule tuua (nt prototüüpide testimine);
koolitustegevus eesmärgiga edendada teadlaste ja teiste antud valdkonnas oluliste töötajate, tea-• 
dusjuhtide, ettevõtete (eriti VKEde) juhtide ja projektiga loodud teadmiste võimalike kasutajate 
tööalast arengut.2. SELGITUS
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?14
AUDITI ULATUS
 17.  Auditi eesmärk oli hinnata:
mil määral edendasid pädevusvõrgustikud ja integreeritud pro- —
jektid nii asutamislepingus sätestatud teaduspoliitika eesmärke 
kui enda erieesmärke;
kas komisjon toetas tõhusalt projektide elluviimist, andes abisaa- —
jatele vajalikke juhiseid, hallates lepinguid ja jälgides projektide edenemist;
kas kuues raamprogramm oli stimuleerinud TTAsse investeeri- —
mist.
AUDITI LÄHENEMISVIIS
 18.  Auditi tõendusmaterjali koguti järgmisel viisil:
Kuuendat raamprogrammi puudutavate dokumentide läbivaata- —
mine (ettevalmistavad dokumendid, õiguslik raamistik ja komisjoni 
antud juhised ning täideviimist käsitlevad andmed).
14 projektiga seotud 36 projektikoordinaatori ja osaleja külasta- —
mine 15 liikmesriigis13.
Rida ümarlauadiskussioone 60 teadlasega 44st kuuendas raamprog- —
rammis osalevast organisatsioonist14.
387 TTA organisatsiooni küsitlus (274 programmis osalejat,   —
104 taotluse esitajat ja üheksa mitteosalejat).
Vahendite tulemuslikkuse seisukohalt mõningate võtmetähtsu- —
sega juhtimisvaldkondade analüüsimine (sealhulgas kaheksa kon-
kursi läbiviimise kontrollimine ja 399 enne 31. detsembrit 2007 
koostatud sõltumatu projektihinnangu järelduste analüüs).
Vahendite mõjusust käsitlevate muude tõendusmaterjalide läbi- —
vaatamine.
Mõningate Euroopa Ühenduse teadusuuringutes aktiivselt tege- —
vate ühenduste seisukohtadega tutvumine.13 Austria, Belgia, Eesti, Hispaania, 
Itaalia, Madalmaad, Poola, 
Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, 
Saksamaa, Slovakkia, Soome, Taani 
ja Ühendkuningriik.
14 Ümaralauad organiseeriti 
kuuenda raamprogrammi riiklike 
kontaktpunktide koordinaatorite 
abiga Hispaanias, Poolas, 
Prantsusmaal, Soomes ja 
Ühendkuningriigis.AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?15
ÜHENDUSE TTA EESMÄRKIDE ÜLDINE EDENDAMINE
 19.  Vastavalt EÜ asutamislepingule on ühenduse TTA poliitika üldine eesmärk 
tugevdada ühenduse tööstuse teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid 
ning toetada selle muutumist konkurentsivõimelisemaks rahvusva-
helisel tasandil.
 20.  Ühes oma varasemas teadusuuringute valdkonda käsitlevas auditis osu-
tas kontrollikoda selge sekkumisloogika puudumisele, mis selgitaks, kuidas erinevad vahendid ja programmid ühenduse TTA eesmärkidele saavutamisele kaasa peaksid aitama
15. Lisaks ei kehtestatud indivi-
duaalsetele teadusprogrammidele SMART-eesmärke16 ega tulemus-
näitajaid, mis nõrgendas range järelevalve ja hindamise aluseid17.
 21.  Pidades silmas selge sekkumisloogika puudumist18, uuris kontrollikoda 
uute vahendite osa ühenduse TTA-poliitika üldisel edendamisel järg-
mistest vaatepunktidest:
Senise teaduskoostöö mõjusus. —
Üksikprojektide teadusalane tase vastavalt ekspertide hinnangutele. —15 Eriaruanne nr 9/2007 
ELi teadusuuringute ja 
tehnoloogiaarenduse 
raamprogrammide hindamise 
kohta – kas komisjoni 
lähenemisviisi on võimalik parandada? (vt punktid 22–37). 
(ELT C 26, 30.1.2008). Komisjoni 
määratluse kohaselt moodustab 
sekkumisloogika kontseptuaalse 
seose sekkumise sisendite ja 
väljundite vahel ning seeläbi ka 
seose sekkumise ja selle poolt ühiskonnale avaldatava mõju 
vahel, mis väljendub tulemuste ja 
tagajärgedena (Euroopa Komisjon, 
Evaluating EU activities: a practical 
guide for the Commission services , 
juuli 2004, lk 87 ja 106).
16 SMART-eesmärgid on täpsed, 
mõõdetavad, saavutatavad, 
asjakohased ja ajaliselt piiritletud. 
SMART-eesmärkide määratlemine 
on ELi finantsmääruse üldpõhimõte usaldusväärse 
finantsjuhtimise tagamiseks (vt 
nõukogu määruse (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 artikli 27 lõige 3 
(EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1)).AUDITI TÄHELEPANEKUD
17 Vt eriaruanne nr 9/2007, punktid 28 ja 30.
18 Selge sekkumisloogika puudumist rõhutati juba 2004. aastal viieaastase hindamise (1999–2003) komisjoni aruandes, kus 
tõdetakse, et sellist tüüpi hindamiskomisjonidelt oodatakse tühimiku täitmist ühelt poolt peamiselt projekti tasandil kogutud 
tõendusmaterjali ja teiselt poolt kõrgemal tasemel püstitatud teaduspoliitika ühiskondlik-majanduslike eesmärkide vahel. Mainit ud 
seose loomist takistab praegusel hetkel aga raamprogrammi kavandamise viis. Selles puudub selge loogika, mis ühendaks kõrgetasemelised eesmärgid teadusuuringute ja teadmistega seotud kitsamate eesmärkidega. Euroopa Liidu teadusuuringute 
raamprogrammide viieaastane hindamine, 1999–2003, Erkki Ormala juhitud sõltumatu hindamiskomisjoni aruanne (15. detsember 
2004), 6. osa: „Raamprogrammi hindamine”, lk 19.
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?16
ÜLEVAATAJATE HINNANG TEADUSKOOSTÖÖLE
ÜLEVAATAJATE HINNANG KOOSTÖÖ MÕJUSUSELE
Kas osalejatevaheline koostöö on olnud mõjus?JOONIS 3
Allikas : Euroopa Kontrollikoda – 31. detsembriks 2007 koostatud projektiülevaadete horisontaalne analüüs.MÕJUS TEADUSKOOSTÖÖ
 22.  Teaduskoostöö mõjusust hinnati projektitulemuste tegeliku saavutamise, 
olemasolevate ja uute teadusalaste teadmiste ülekandmise ning tea-
dustöö läbiviimise heade tavade taustal.
 23.  Kontrollikoda on seisukohal, et auditis käsitletud kuuenda raamprog-
rammi vahenditega edendati heal tasemel teaduskoostööd projektides osalejate vahel:
Kontrollikoja hinnangul õnnestus kõigi kontrollitud projektidega  —
edendada rahvusvahelist teaduskoostööd eri valdkondi ja teadus-
harusid esindavate organisatsioonide vahel.
Sõltumatute ekspertide hinnang näitab, et projektides osalejate  —
vaheline koostöö oli suurel enamikul juhtudest mõjus (vt joo-
nis 3 ).
Jah
OsaliseltEi1%
32%
67%1%
23%
76%Pädevusvõrgustikud
101 projektiIntegreeritud projektid
298 projekti
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?17
 24.  Ka osalejate küsitlus näitas üldist rahulolu kahe auditeeritud vahendiga 
(vt joonis 4 ). Avalike teaduskeskuste ja ülikoolide hinnangul olid  
pädevusvõrgustikud eriti õnnestunud, erasektorit esindavad osalejad (sealhulgas VKEd) pidasid koostööd vähem viljakaks. Integreeritud  
projektide puhul pidasid koostööd mõjusaks nii avalikku kui erasekorit 
esindavad osalejad.
OSALEJATE HINNANG PROJEKTI MÕJUSUSELEJOONIS 4
Kui rahuldavaks peate projekti järgmisi aspekte:
Pädevusvõrgustikud Integreeritud projektid
Koordinaatorid Rahuldav Ebarahuldav Rahuldav Ebarahuldav
kõrgetasemelise teaduskoostöö edendamine projektis 
osalejate vahel100% 0% 98% 2%
võrkude loomine osalejate vahel 100% 0% 97% 3%
osalejate teadustegevuse strateegilise planeerimise 
kooskõlastamine86% 14% 89% 11%
teadmiste ülekandmine osalejate vahel 100% 0% 97% 3%
teadustöötajate liikuvuse soodustamine osalejate vahel 89% 11% 80% 20%
Osalejad Rahuldav Ebarahuldav Rahuldav Ebarahuldav
kõrgetasemelise teaduskoostöö edendamine projektis 
osalejate vahel92% 8% 92% 8%
võrkude loomine osalejate vahel 94% 6% 98% 2%
osalejate teadustegevuse strateegilise planeerimise 
kooskõlastamine83% 17% 80% 20%
teadmiste ülekandmine osalejate vahel 97% 3% 88% 12%
teadustöötajate liikuvuse soodustamine osalejate vahel 89% 11% 64% 36%
Allikas : Euroopa Kontrollikoja läbiviidud küsitlus.
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?18
PROJEKTIDE KAVAD OLID PALJUDEL JUHTUDEL PAREMAL 
TASEMEL KUI NENDE ELLUVIIMINE
 25.  Projekti kvaliteet on seotud teaduse ja tehnoloogia alaste tipptead-
miste mõistega, samuti innovatsiooni tasemega. Üldise tava koha-selt hindavad teadusprojektide kvaliteeti erialakolleegid. Kuuenda  raamprogrammi puhul osalesid sõltumatud eksperdid nii taotluste  
esialgses väljavalimises kui elluviidud projektide järelevalves ja  
hindamises
19.
 26.  Projektide ülevaatajate järelhinnang põhineb järgmistel kriteeriumidel:
projekti eesmärkide saavutamiseks tehtud edusammud; —
ressursside otstarbekas kasutamine; —
teaduskoostöö mõjusus; —
projektijuhtimise usaldusväärsus; —
projektist saadavate teadmiste kasutamine ja levitamine. —19 Hindajad osalevad 
hindamisprotsessis ja võrdlevad 
iga saadetud taotluse väärtusi 
komisjoni poolt vastavas 
konkursikutses määratletud 
kriteeriumidega. Hindajate koostatud hinnangu põhjal 
otsustab komisjon, millised 
taotlused väärivad rahastamist. 
Ülevaatajate töö algab projekti 
käivitamisest tunduvalt hiljem. 
Nemad hindavad perioodiliselt 
projekti edenemist teatud ajavahemikul, kasutades komisjoni 
koostatud hindamislehte. 
Hinnangu põhjal otsustab 
komisjon, kas projekt võib jätkuda 
või tuleb see enne kavandatud lõpptähtaega katkestada. 
Hindajad ja ülevaatajad valitakse 
ühest ja samast, komisjoni poolt 
programmi alguses koostatud 
andmebaasist.
ÜLEVAATAJATE HINNANG PROJEKTIDE KVALITEEDILE
ÜLDINE HINNANG PROJEKTIDE KVALITEEDILEJOONIS 5
Hea või suurepärane
RahuldavEbarahuldavVastus puudub19%
0%39%18%
44%36%
42%2%Pädevusvõrgustikud
101 projektiIntegreeritud projektid
298 projekti
Allikas : Euroopa Kontrollikoda – 31. detsembriks 2007 koostatud projektiülevaadete horisontaalne analüüs.
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?19
 27.  Ekspertide aruannete analüüsimine kontrollikoja poolt näitab, et üle kol-
mandiku projektidest hinnati „heaks või suurepäraseks” (vt joonis 5 ). 
399st pädevusvõrgustiku või integreeritud projekti vormis elluviidud projektist anti ainult kuuele ebarahuldav hinnang. Suurt arvu projek-
tidest (174 projekti ehk 44% kõigist läbivaadatud projektidest) hinnati 
siiski mitte enam kui „rahuldavaks”. Arvestades, et selles etapis, kui komisjon projektid välja valis, andsid eksperdid kõigile projektidele hinnangu „suurepärane”, näitavad läbivaatamise tulemused, et pro-
jektide kvaliteet väheneb nende elluviimise käigus.
UUTE VAHENDITE ERIEESMÄRKIDE SAAVUTAMINE
 28.  Nagu varem osutatud (vt punktid 9 ja10), püüti pädevusvõrgustike abil 
eeskätt saavutada võrgustikus osalejate teadustegevuse põhjalik ja püsiv integreerimine. Integreeritud projektid kavandati selleks, et  genereerida prioriteetsete teemade käsitlemiseks vajalikke teadmisi, saavutades ambitsioonikad ja selgelt määratletud teaduslikud ja teh-noloogilised eesmärgid, millel on Euroopa mõõde. Mõlema vahendi puhul asetati rõhk tippteadmiste, tegevuse ja ressursside „kriitilise massi” integreerimisele, mis on eelduseks nii pikaajalisele teaduste-
gevusele ja partnerlusele kui reaalse mõju saavutamisele teaduse,  
tööstuse või majanduse seisukohast. VKEdega seonduva erieesmärgi 
puhul tuleb arvesse võtta nende keskset rolli Euroopa majanduses.
PÄDEVUSVÕRGUSTIKEGA EDENDATI INTEGRATSIOONI 
ASEMEL PIGEM TRADITSIOONILISI KOOSTÖÖVORME
 29.  Hindamaks, mil määral olid pädevusvõrgustikud saavutanud oma eri-
eesmärgi soodustada võrgustikus osalejate teadustegevuse püsivat 
integreerimist, analüüsis kontrollikoda, kas:
võrgustikule eraldatud ressursse võib pidada märkimisväärseks,  —
kui neid võrrelda iga osaleja üldeelarvega,
pädevusvõrgustikel oli märkimisväärset otsustusõigust igale pro- —
jektile kättesaadavaks tehtud ressursside kasutamise üle,
algselt kavandatud kõrgetasemeliste teadlaste osalemine sai   —
teoks,
pädevusvõrgustikud olid arenenud pikaajalise teadustegevuse ja  —
partnerluse suunas, mis jätkub ka pärast ühendusepoolse rahas-
tamise lõppemist.
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?20
 30.  Kontrollikoda on seisukohal, et hoolimata teaduskoostöö ja heal tasemel 
projektide edendamisest ei saavutanud auditeeritud pädevusvõrgus-
tikud oma erieesmärki. Täpsemalt öeldes:
Enamik osalejaid andis suhteliselt väikese osa oma teadussuutlik- a) 
kusest võrgustiku käsutusse.
Pädevusvõrgustikel puudus otsustusõigus kättesaadavaks tehtud b) 
ressursside üle ning nad ei suutnud tagada projektitegevuse pii-
savat kooskõlastamist. Osalevad organisatsioonid ei nõustunud sellega, et pädevusvõrgustike juhtstruktuurid otsustavad ressurs-
side kasutamise üle.
Enamikul juhtudel ei suudetud olulisi kõrgetasemelisi teadlasi  c) 
pädevusvõrgustikesse kaasata.
Ükski auditeeritud pädevusvõrgustik ei viinud sõltumatult jätku- d) 
suutliku pikaajalise teadustegevuse ega partnerluseni, mistõttu 
sõltub edasine koostöö jätkuvast avalike vahendite eraldami-
sest.
 31.  Sõltumatute ekspertide projektihindamiste tulemused näitavad, et osa-
lejate tegevuse täielik ümberkorraldamine ja integreerimine toimus 
vähem kui kahes kolmandikus hinnatud pädevusvõrgustikest (101 võr-
gustikust 59s). Juba ühes varasemas, 2004. aastast pärinevas aru-
andes20 osutati pädevusvõrgustike raskustele saavutada nõutavat  
„püsivat integratsiooni”. Ka ühes hilisemas, komisjoni tellitud uurin-gus
21 kinnitatakse, et vaid väike osa pädevusvõrgustikest on veenvalt 
liikunud sõltumatult jätkusuutliku integratsiooni suunas ning omab väljavaateid pikaajaliseks püsimajäämiseks ka pärast ELi rahastamise lõppemist.
 32.  Pädevusvõrgustikega edendati tihti ainult teaduskoostöö traditsioonilisi 
vorme individuaalsete meetmete raames, mitte ühtset ja pikaajalist ühist tegevust ja partnerlust.
 33.  Sellel, miks pädevusvõrgustikel oli keeruline püsivat integratsiooni saavu-
tada, on kaks peamist põhjust. Esiteks püstitati eesmärk luua uut tüüpi 
Euroopa-sisene võrgustik, ühendades institutsioonid, mis varem olid 
omavahel konkurendid. Selline eesmärk eeldab uut lähenemist tea-duskoostööle. Paljude organisatsioonide soovimatus võtta pikaajalisi 
kohustusi ei soodustanud eesmärgi saavutamist. Pädevusvõrgustike 
eesmärgi keskmes asuvad avalikud teaduskeskused kogesid ükstei-
sega integreerumisel probleeme oma institutsionaalse ülesehituse  
ja eelarvepiirangute tõttu. Tööstusettevõtete jaoks kujutas omaette 
probleemi intellektuaalomandi käsitlemine.20 Vt Evaluation of the effectiveness 
of the New Instruments of 
Framework Programme VI . 
Professor R. Marimoni juhitud 
kõrgetasemelise ekspertrühma 
aruanne, 21. juuni 2004 
(http://cordis.europa.eu/fp6/
instruments_review/).
21 Vt Expert Group on the future 
of Networks of Excellence , 
lõpparuanne, september 2008, 
lk 16 ja 47.
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?21
 34.  Teiseks tuleb arvesse võtta, et mitmel alal on põhjalikku integratsiooni 
võimalik saavutada ainult järk-järgult. Tegelikkuses osutus projektide 
maksimaalne kestusaeg – viis aastat – ebarealistlikuks. Mitmel juhul (kaheksast külastatud pädevusvõrgustikust viie puhul) oli aga projekti 
pikkust läbirääkimiste etapis koguni vähendatud.
 35.  Tõsiasi, et enamik kuuenda raamprogrammi raames rahastatud pädevus-
võrgustikke ei ole saavutanud püsivat integratsiooni, viib küsimuseni, millistel tingimustel on põhjendatud jätkata nende rahastamist pärast 
algselt ettenähtud perioodi lõppemist ehk käimasoleva, seitsmenda 
raamprogrammi alusel.
PÄDEVUSVÕRGUSTIKE TULEMUSLIKKUSE VALGUSE- JA VARJUKÜLJED
Üks kontrollikoja hinnatud pädevusvõrgustikest oli seotud infoühiskonna tehnoloogiaid käsitleva pro-
jektiga, kuhu oli kaasatud konsortsium, mis koondas suurel arvul osalejaid nii erasektorist (VKEd ja 
suured tööstusettevõtted) kui avalikust sektorist (ülikoolid). Konsortsiumi loomise eesmärk oli korras-tada killustatud Euroopa teadustegevust vastavas teadusvaldkonnas, vähendada tegevuse kattumist, 
edendada tippteadmisi ja levitada teadusalaseid teadmisi.
Kontrollikoda tutvus projekti saavutustega projektidokumentide ja kolme auditeeritud osaleja esindaja-
tega peetud vestluste põhjal. Arvesse võeti ka projekti hinnanud sõltumatute ekspertide arvamust. Kont-rollikoda jõudis järeldusele, et projekt aitas kaasa uute teadmiste jagamisele ja olemasolevate teadmiste ülekandmisele. Edendati teaduskoostööd ning genereeriti ja levitati uusi teadmisi veebilehtede kaudu, samuti konverentside korraldamise ja neil osalemise teel, jne. Uutel teadmistel oli potentsiaalne äriline väljund. Loodi „virtuaalne tippteadmiste keskus” (projektis osalejate väljaarendatud internetiportaal, mis koondas ajakohastatud teavet antud teadusvaldkonna era- ja avalikus sektoris tehtava teadustöö kohta). Mitme osaleja abiga loodi projekti valdkonnas tegutsev kool.
Projekti lõpus taotles konsortsium ja ka sai täiendavaid rahalisi vahendeid projekti teiseks etapiks. 
Külastatud osalejate sõnul sõltus nendepoolne osalemine tegevuse integreerimises täiendavate ELi 
vahendite kättesaadavusest. Rahastamise lõppedes ei oleks võimalik tegevust jätkata.3. SELGITUS
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?22
INTEGREERITUD PROJEKTID: SUUREMAHULISED PROJEKTID, 
KUS OSALEJATE RAHALINE PANUS ON SUHTELISELT VÄIKE
 36.  Integreeritud projektid kavandati selleks, et genereerida prioriteetsete 
teemade käsitlemiseks vajalikke teadmisi, saavutades ambitsioonikad eesmärgid, millel on Euroopa mõõde.
 37.  Kontrollikoda hindas integreeritud projektide mõjusust projektide valimi 
põhjal, võttes arvesse järgmiseid kriteeriume:
Kogu sidusrühmade „väärtusahela” vertikaalne integratsioon ala- —
tes teadmiste loomisest kuni tehnoloogia väljatöötamise ja üle-kandmiseni.
Erinevate multidistsiplinaarsete tegevuste horisontaalne integ- —
ratsioon.
Tegevuse integratsioon: eri tüüpi teadusalaste tegevusvaldkondade  —
integreerimine alates alusuuringutest kuni rakendusuuringuteni, samuti nende integreerimine teist laadi tegevusvaldkondadega, 
näiteks käivitusmeetmete, teadmiste kaitse ja levitamise ning  
koolitusega.
Sektoritevaheline integratsioon era- ja avaliku sektori teadusasu- —
tusi esindavate osalejate, eelkõige akadeemiliste ringkondade ja 
tööstusettevõtete (sh VKEd) vahel.
Avaliku ja erasektori vahendite finantsintegratsioon. —
INTEGREERITUD PROJEKTIDE TULEMUSLIKKUSE VALGUSE- JA VARJUKÜLJED
Ühe integreeritud projekti loomise eesmärk oli töötada välja taastuvatest materjalidest innovatiivne 
keskkonnasõbralik pakend, mis oleks positiivse väärtusega nii tootjate kui tarbijate jaoks. Sünergia 
loomiseks koondas projekt toormaterjali ja lõpptoote peamisi tootjaid. Projekti tegevusega kaasnevaid 
kulusid hinnati üle 25 miljonile eurole (sellest 56,5% rahastas ühendus).
Projekt integreeris edukalt sidusrühmi erinevatest tegevusvaldkondadest (vertikaalne integratsioon), ava-
likust ja erasektorist (sektoritevaheline integratsioon), eri teadusharudest (horisontaalne integratsioon) ja 
nii alusuuringutest kui rakendusuuringutest (tegevuse integratsioon). Projektiga ei suudetud aga kaasata 
teisi rahastamisallikaid, mis oleks projekti eesmärkide saavutamisele kaasa aidanud. See on takistanud 
finantsintegratsiooni saavutamist, mida oodati just sellelt kuuenda raamprogrammi vahendilt.4. SELGITUS
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?23
 38.  Tõendusmaterjal näitab, et auditeeritud integreeritud projektid on 
üldjoontes saavutanud oma teadusalal püstitatud eesmärgid ning  
mobiliseerinud märkimisväärsel hulgal nii inim-, finants- kui tehnilisi ressursse. See tuleneb eelkõige projektide pikemast kestusest ja suu-
renenud osalejate hulgast võrreldes varasemate vahenditega
22. Siiski 
ei suutnud auditeeritud integreeritud projektid kaasata täiendavat rahastamist ei avaliku ega erasektori vahenditest.
VKEde OSALEMISEGA SEOTUD EESMÄRKI 
EI SAAVUTATUD TÄIEL MÄÄRAL
 39.  VKEdel on Euroopa majanduses olulise tähtsusega roll, arvestades  
nende osa ettevõtlussektoris ja tööhõives. Nagu punktis 8 mainitud, püüti kuuendas raamprogrammis arvesse võtta just nende vajadusi 
ning selleks seati eesmärk eraldada VKEdele vähemalt 15% kuuenda 
raamprogrammi prioriteetsete teemade kogueelarvest (viiendas  
raamprogrammis 10%)
23.
 40.  Jooniselt 6  nähtub, et ehkki kuuenda raamprogrammi TTA projekti-
des osales rohkem VKEsid kui viienda raaprogrammi raames, on EÜ 
poolt VKEdele eraldatud rahalised vahendid vähenenud nii suht- kui 
absoluutarvudes. Komisjoni hinnangu kohaselt eraldati kuuenda  
raamprogrammi prioriteetsete teemade kogueelarvest VKEdele mitte 
üle 10 protsendi (1,2 miljardit eurot). Seda on vähem kui viienda  raamprogrammi teemaprogrammide raames saavutatud määr (12%  
ehk ca 1,4 miljardit eurot). Kuuenda raamprogrammiga ei suudetud oluliselt stimuleerida VKEde TTA-investeeringuid prioriteetsetesse  teemadesse. Esimesed tulemused näitavad, et seitsmenda raamprog-
rammi raames väheneb VKEde osalus veelgi
24.
 41.  VKEde osaluse suurendamisega seotud probleemidel on objektiivsed 
põhjused. VKEdel on kohalikum/piirkondlikum mõõde ja nende osa-lemiskünnis on juba loomuomaselt kõrgem, mis tuleneb peamiselt  keerulisest taotlemiskorrast ja taotluste esitamise kuludest. Koostöö tegemist suurte teadusorganisatsioonidega võivad takistada kõrge-mad finants- ja tehnilised riskid. Nagu muud erasektori osalejad,  ei ole ka VKEd alati valmis võtma pikaajalisi lepingulisi kohustusi,  kartes sel viisil kaotada võime reageerida paindlikult muutuvatele  vajadustele.22 Sihtotstarbelised projektid.
23 Lisaks prioriteetsete teemade 
alusel ettenähtud rahastamisele 
sisaldab kuues raamprogramm 
spetsiifilist programmivaldkonda 
VKEsid kaasava horisontaalse 
teadustegevuse toetamiseks 
(475 miljonit eurot).
24 Ka seitsmendal raamprogrammil 
on VKEde suhtes sarnane eesmärk 
(vähemalt 15% programmi 
koostööosa raames eraldatavatest 
vahenditest). Komisjoni andmed 
(oktoober 2008) näitavad, et VKEde 
osalus moodustab kõigist projektis osalejatest 8,2% ja neile eraldatud 
EÜ rahaliste vahendite osakaal oli 
8,5%.
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?24
53%57%
37%
28%
8%13%
2% 1%
VIIES 
RAAMPROGRAMMKUUES 
RAAMPROGRAMMVIIES 
RAAMPROGRAMMKUUES 
RAAMPROGRAMMVIIES 
RAAMPROGRAMMKUUES 
RAAMPROGRAMMVIIES 
RAAMPROGRAMMKUUES 
RAAMPROGRAMM
Avalik Era (mitte VKE) Era (VKE) MääratlemataKUUENDAS RAAMPROGRAMMIS OSALEMINE (PRIORITEETSED TEEMAD)
KUUENDA RAAMPROGRAMMI PROJEKTIDES OSALEJATE JAGUNEMINE (ÜKSIKOSALUSTE ARV)JOONIS 6
EÜ FINANTSTOETUSE JAGUNEMINE KUUENDAS RAAMPROGRAMMIS OSALEJATE VAHEL
49%58%
37%
31%
12%10%
1% 1%
VIIES 
RAAMPROGRAMMKUUES 
RAAMPROGRAMMVIIES 
RAAMPROGRAMMKUUES 
RAAMPROGRAMMVIIES 
RAAMPROGRAMMKUUES 
RAAMPROGRAMMVIIES 
RAAMPROGRAMMKUUES 
RAAMPROGRAMM
Avalik Era (mitte VKE) Era (VKE) Määratlemata
Allikas : Euroopa Kontrollikoda komisjoni andmete põhjal.
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?25
 42.  Lisaks vähendasid mõningad kuuenda raamprogrammi sätted eraet-
tevõtete osalemishuvi. Näiteks võib tuua nõude, mille kohaselt on  
konsortsiumidel komisjoni ees projekti elluviimise eest kollektiivne tehniline ja rahaline vastutus. Sätet kohaldati era-, kuid mitte avali-
kele organisatsioonidele, mis raskendas mainitud sihtrühma osale-
mist. Seitsmendas raamprogrammis on kollektiivse rahalise vastutuse nõudest loobutud ja asendatud see garantiifondiga, mida osaliselt rahastatakse programmis osalejatele makstavatest ettemaksetest.
 43.  Samuti nägi kuues raamprogramm ette automaatset juurdepääsu osale-
jate projekti elluviimiseks vajalikele teadmistele, kui pole sõnaselgelt 
teisiti kokku lepitud. See säte vähendas eraettevõtete, eriti VKEde  
osalemissoovi, kuna viimased ei saanud suuremate organisatsiooni-dega võrdsetel tingimustel konkureerida. Seitsmenda raamprogrammi raames antakse konsortsiumidele rohkem vabadust otsustada olemas-olevatele teadmistele juurdepääsu üle vastavalt intellektuaalomandi 
õigustele.
UUTE VAHENDITE JUHTIMINE KOMISJONI POOLT
 44.  Komisjoni juhtimisviisil on otsustav roll kuuenda raamprogrammi tege-
vuse edukuse tagamisel; komisjoni ülesanne on eelkõige muuta prog-
ramm võimalike osalejate jaoks atraktiivseks ja juhtida projektide  
kulgu. Hästi juhitavad struktuurid, eesmärkide selgus, kiired ja lihtsad menetlused ning piisav järelevalve projektide üle on vahendite mõju-
suse seisukohalt määrava tähtsusega. Seda arvesse võttes analüüsis kontrollikoda kaheksa konkursi läbiviimist ja auditeeris valitud juh-timismenetlusi, millel on vahendite tulemuslikkusele otsustav mõju 
(läbirääkimised ja projektide järelevalve). Kontrollikoja audit tõi esile mitmeid puudusi.
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?26
VAHENDITE KONKREETNE ROLL ON EBASELGE
 45.  Nagu joonisel 7  näidatud, jäi paljude osapoolte (peamiselt osalejate ja 
vähemal määral ka koordinaatorite) jaoks täiesti või peaaegu aru-
saamatuks, millised on vahenditele püstitatud eesmärgid ja kuidas nad toimivad. Pädevusvõrgustike osas näitavad küsitlustulemused, et neid peeti eelkõige võrkude loomise vahendiks, ehkki eesmärk  
oli soodustada püsivat integratsiooni võrgustikus osalejate vahel.  
Kuuenda raamprogrammi käivitamisega kaasnes võimalike taotlejate hulgas mõningane segadus, eriti seoses pädevusvõrgustikega. Lisaks 
tekitas probleeme komisjoni talituste vastuoluline teabeedastus
25.
 46.  Poliitika eesmärkide mõistmine on mõjususe saavutamise võtmetegur. 
Komisjon peab tagama, et eri osapooltel oleks püstitatud eesmärki-dest selge arusaam. Seoses sellega tuleb rõhutada koordinaatorite rolli, kuna nad ilmutavad tunduvalt paremat eesmärkide mõistmist kui osalejad. See viitab probleemidele konsortsiumide sisesuhtluses, mida tõenäoliselt veelgi raskendab osalejate suur arv (vt punkt 51).
OSAPOOL TE ARUSAAM AUDITEERITUD VAHENDITE ROLLISTJOONIS 7
Kas saite enda hinnangul õigesti aru peamiste koostöövahendite (pädevusvõrgustikud ja integreeritud 
projektid) vahelistest erinevustest, kui valisite enda taotluse jaoks sobivat vahendit?
Pädevusvõrgustikud Integreeritud projektid
Heakskiidetud taotluste esitajad Koordinaatorid Osalejad Koordinaatorid Osalejad
Jah, kindlasti 86% 53% 84% 62%
Jah, piisavalt 11% 33% 13% 25%Ei, pigem mitte 0% 8% 3% 12%Ei, kindlasti mitte 3% 6% 0% 2%
Tagasilükatud taotluste esitajad Koordinaatorid Osalejad Koordinaatorid Osalejad
Jah, kindlasti 75% 67% 60% 58%
Jah, piisavalt 0% 33% 20% 27%
Ei, pigem mitte 25% 0% 20% 13%Ei, kindlasti mitte 0% 0% 0% 2%
Allikas : Euroopa Kontrollikoja läbiviidud küsitlus.25 Vt ka Expert Group on the future 
of Networks of Excellence  (viide 
eespool), jagu 3.3 (lk 18) ja 3. lisa 
(lk 45).
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?27
ÕIGUSSÄTTEID PALJU, JUHISEID MITTE ALATI PIISAVALT
 47.  Vahendeid reguleerivad õigussätted pärinesid mitmetest erinevatest 
õiguslikest dokumentidest26. Nõukogu ja Euroopa Parlament võtsid 
erinevates etappides vastu otsused vahendite loomise ja nende eri-eesmärkide kohta (määratledes programmi alad, mille suhtes neid  kohaldada); komisjon tegi otsuse vahendite rakendussätete kohta  
(määratledes eelkõige põhilised ühenduse rahastamismehhanis-
mid, mis olid kitsalt kohaldatavad igale vahendile) ning kuuenda  raamprogrammi näidislepingu kohta (täpsustades sätted program-
mis osalejatele, kes viivad kaudseid TTA-meetmeid ellu sihtotstar-
beliste vahendite kujul). Erinevad kohaldatavad sätted ei olnud alati 
järjepidevad.
 48.  Kuuenda raamprogrammi esimeste konkursikutsete esitamise ajaks 
2002. aasta detsembris olid vastavad juhised veel puudulikud. Juhiste 
koostamisel ja avaldamisel tekkinud viivituste algpõhjuseks võib  
pidada näidislepingute hilinenud vastuvõtmist.
 49.  Vastuseks 2004. aastal avaldatud hindamisele27 võttis komisjon parandus-
meetmeid vahendite eristamiseks. See võimaldas vahendite iseloomu 
paremini mõista, kuid kohatine ebaselgus jäi püsima. Seetõttu koos-
tati juhised kuuenda raamprogrammi mitme projektijuhtimise aspekti 
kohta, mida esialgsetes programmijuhendites ei käsitletud28.
LÄBIRÄÄKIMISPROTSESS: AEGANÕUDVAM JA MITTE ALATI 
LÄBIPAISTEV
 50.  Keskmine lepingu sõlmimiseks kuluv aeg29 oli ligikaudu 13 kuud; viienda 
raamprogrammi konkursikutsete puhul oli see 9 kuud30. Seetõttu  
ei olnud konsortsiumidel muud võimalust kui alustada projekte  enne lepingu sõlmimist. See tähendas abisaajate jaoks juriidilist ja finantsriski, mis on vastuolus eesmärgiga edendada teadustegevust. Teisalt muudeti mitmel juhul (14 auditeeritud projektist 11 puhul)  läbirääkimiste käigus komisjoni algatusel projekti ulatust (konsort-siumi koosseis, kestus, tööprogramm) ilma selge viiteta programmi eesmärkidele.26 Vt nt otsuse nr 1513/2002/EÜ 
lisa III; nõukogu otsuse 2002/834/
EÜ (EÜT L 294, 29.10.2002, lk 1) 
lisa III; Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrus (EÜ) nr 2321/2002 
(EÜT L 355, 30.12.2002, lk 23).
27 Vt Evaluation of the effectiveness 
of the New Instruments of 
Framework Programme VI, viide 
eespool.
28 Näiteks pädevusvõrgustike 
ja integreeritud projektide 
konkursikutsete juhend 
ilmus 2004. aasta novembris. 
Intellektuaalomandi õiguste 
juhend ilmus 2004. aasta märtsis.
29 Aeg, mis kulub konkursikutse 
lõppkuupäevast kuni lepingu 
sõlmimise kuupäevani.
30 Vt eriaruanne nr 1/2004 viienda 
raamprogrammi kaudsete TTA-
meetmete haldamise kohta, lk 60 (ELT C 99, 23.4.2004).
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?28
PROJEKTIDE ARV ON VÄHENENUD JA MAHT SUURENENUD, 
KUID OSALEJATE ARV ON ENDISELT SUUR
 51.  Ehkki pole olemas ideaalset osalejate arvu, mis sobiks ühevõrra hästi 
kõigile projektidele, on selge, et mida rohkem osalejaid, seda kee-
rulisem on projekti juhtida (organisatoorsed piirangud, kulud). Võr-reldes viienda raamprogrammiga sõlmiti kuuenda raamprogrammi  alusel vähem lepinguid ja osalevad konsortsiumid olid suuremad.  Keskmine osalejate arv lepingu kohta oli kuuendas raamprogrammis 
siiski suurem (pädevusvõrgustikes oli keskmiselt 30 ja integreeritud 
projektides 25 osalejat). Seitsmendas raamprogrammis on osalejate 
arvu vähendatud (nii pädevusvõrgustikes kui integreeritud projekti 
tüüpi koostööprojektides on keskmiselt alla 20 osaleja).
PUUDUSED PROJEKTIDE JÄRELEVALVES
 52.  Komisjon teostas perioodilist tehnilist järelevalvet kõikide kuuenda 
raamprogrammi raames elluviidud kaudsete TTA-meetmete suhtes. Pädevusvõrgustike ja integreeritud projektide tehnilist järeleval-
vet peaks täiendama sõltumatute ekspertide poolt tehtav kontroll  
(vt 11. joonealune märkus). Kontrollikoda leidis, et kaks komisjoni  
osakonda ei olnud täielikult täitnud õigusaktidest tulenevat nõuet, 
mille kohaselt peavad sõltumatud eksperdid projekte igal aastal  kontrollima.
 53.  Juhtudel, mil komisjoni osakonnad olid mainitud nõuet täitnud, ei üht-
lustatud projektikontrolle piisavalt, mis oleks võimaldanud kont-
rollitulemusi efektiivselt kasutada tulemusnäitajana nii projekti kui programmi tasandil.
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?29
TTA INVESTEERINGUTE SOODUSTAMINE
 54.  Kuuenda raamprogrammi prioriteetsete teemade raames tehtud TTA 
in vesteeringute koguväärtus ulatus 19 miljardi euroni. 63% investeerin-
gutest rahastati ELi eelarvest. Erasektori (k.a VKEd) osalus oli kuni 22%. 
Ülejäänud 15% rahastati riikide avalikest rahastamisallikatest31.
ELi VAHENDID ON SUURENENUD, OSALEJATE TTA-
INVESTEERINGUTE SUHTELINE OSAKAAL VÄHENENUD
 55.  Kuuenda raamprogrammi (prioriteetsed teemad) võrdlemine selle eelkäi-
jaga (viienda raamprogrammi teemaprogrammid32) näitab, et koguin-
vesteeringud ja ELi osalus on absoluutarvudes kasvanud (vastavalt 8 
ja 15 protsenti). Koguinvesteeringute ja ELi osaluse vaheline suhe on 
aga langenud 1,69 eurolt (viies raamprogramm) 1,59 eurole (kuues 
raamprogramm). Selle peamiseks põhjuseks on erasektori üldise osa-
luse vähenemine võrreldes viienda raamprogrammiga (vt joonis 6 ).
 56.  Kontrollikoja auditiga tuvastati risk, et programmis osalevate avalike asu-
tuste panus programmi jääb suhteliselt märkamatuks. Leiti mitmeid 
juhtumeid (14 hinnatud projektist 12), kus omavahendite maht oli  tunduvalt (30–80%) väiksem kui komisjoni poolt reaalselt hüvitatud kulud
33. Sellistel juhtudel on investeeringute soodustamine takista-
tud ning tekib võimalus, et ELi vahendid lihtsalt asendavad osalejate 
omavahendeid.31 Ainsad analüüsi jaoks 
kättesaadavad arvandmed on 
lepingujärgsed hinnangulised 
abikõlblikud kulud ja nendega 
seotud ühenduse osalus. Täpsemat 
analüüsi pole võimalik teha, kuna 
puudub üksikasjalikum teave eelkõige programmis osalemise 
tulemusena reaalselt tehtud 
koguinvesteeringute summa 
kohta.
32 Viienda raamprogrammi 
teemaprogrammid on 
kuuenda raamprogrammi 
prioriteetsete teemade 
eelkäijad. Teemaprogramme 
oli neli: „Elukvaliteet ja 
elusressursside majandamine”, „Kasutajasõbralik infoühiskond”, 
„Konkurentsivõimeline ja säästev 
kasv” ning „Energia, keskkond ja 
säästev areng”.
33 Vastavalt paljude avalike 
asutuste (peamiselt ülikoolid) 
poolt rakendatud mudelile peavad 
osalejad eraldama ühenduse 
osalusega võrdses mahus 
omavahendeid. Nii järgitaks 
kaasrahastamise põhimõtet. Komisjon aga ei kontrollinud 
tingimuse täitmist piisavalt.
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?30
 57.  Kontrollikoda juhib veel kord tähelepanu kuuenda raamprogrammiga 
seonduva selge sekkumisloogika puudumisele, mis selgitaks, kui-
das erinevad vahendid ja programmid peaksid tugevdama ühenduse tööstuse teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid ning toetama selle  
muutumist konkurentsivõimelisemaks rahvusvahelisel tasandil
34. 
SMART-eesmärkide ja tulemusnäitajate puudumine raskendab hin-
nangu andmist sellele, kuidas sihtotstarbelised vahendid ja meet-med TTA eesmärkide saavutamisele kaasa aitasid, nõrgendades seega range järelevalve ja hindamise aluseid (vt punktid 19 ja 20).
SOOVITUS NR 1
SELGE SEKKUMISLOOGIKA VÄLJATÖÖTAMINE
Kontrollikoda kordab oma varasemat soovitust rajada kuluprogram-
mid selgele sekkumisloogikale, sidudes vahendid realistlike ees-
märkidega. Selles kontekstis tuleks kaaluda võimalust seada igale 
vahendile üks eesmärk, et tagada selgus iga vahendi rolli suhtes. 
Igale programmile tuleks rakendada asjakohaseid tulemusnäitajaid, 
et jälgida kavandatud väljundite, tulemite ja mõju saavutamist.
 58.  Kontrollikoda leidis, et kuuenda raamprogrammi auditeeritud vahendid 
edendasid projektis osalejate vahelist mõjusat teaduskoostööd. Siiski tuleb öelda, et ehkki selles etapis, kui komisjon projektid välja valis, said kõik projektid hinnangu „suurepärane”, hinnati vaid kolmandik projektidest pärast nende elluviimist „heaks või suurepäraseks” (vt 
punktid 22–27).
 59.  Pädevusvõrgustike ja integreeritud projektide erieesmärkide hindamine 
näitab mitmeid vastuolusid. Ehkki pädevusvõrgustikud aitasid edukalt 
kaasa teadusalase koostöö ja heal tasemel projektide edendamisele, 
ei täitnud ükski auditeeritud pädevusvõrgustik erieesmärki saavutada 
võrgustikus osalejate püsiv integratsioon, mistõttu sõltub edasine  
koostöö jätkuvast avalike vahendite eraldamisest. Probleeme tekitas 
muuhulgas paljude organisatsioonide soovimatus võtta pikaajalisi  kohustusi, aga ka asjaolu, et projektide maksimaalne kestusaeg – viis 
aastat – osutus ebarealistlikuks, eriti valdkondades, kus püsivat integ-
ratsiooni on võimalik saavutada ainult järk-järgult. See viib küsimu-
seni, millistel tingimustel on põhjendatud jätkata pädevusvõrgustike 
rahastamist pärast algselt ettenähtud perioodi lõppemist ehk käimas-oleva (seitsmenda) raamprogrammi alusel (vt punktid 29–35).34 Vt eriaruanne nr 9/2007, 
punktid 22–37.JÄRELDUSED
JA SOOVITUSED
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?31
 60.  Integreeritud projektid saavutasid üldiselt oma teadusalal püstitatud 
eesmärgid. Tänu projektide pikemale kestusele ja suurenenud osale-
jate hulgale suudeti mobiliseerida märkimisväärsel hulgal ressursse. Iga osaleja keskmine panus ei olnud siiski varasemast märkimis-
väärselt suurem. Samuti ei suutnud integreeritud projektid kaasata 
täiendavat rahastamist ei avaliku ega erasektori vahenditest (vt  
punktid 36–38).
SOOVITUS NR 2
HINNATA UUTE VAHENDITE TULEMUSLIKKUST VÕRDLUSES  
TEADUSKOOSTÖÖ TRADITSIOONILISTE VAHENDITEGA
Komisjon peaks hindama, kas pädevusvõrgustikele ja integreeritud 
projekti tüüpi koostööprojektidele, mille rahastamist jätkatakse  
käimasoleva seitsmenda raamprogrammi raames, on seatud rea-
listlikud eesmärgid ja kas nad pakuvad märkimisväärseid eeliseid 
võrreldes teaduskoostöö traditsiooniliste vahenditega. Kuuen-
dast raamprogrammist rahastatud pädevusvõrgustike puhul peaks 
komisjon juhtumipõhiselt hindama, kas saavutatud tulemused, või-
malik ELi lisaväärtus ja sõltumatu jätkusuutlikkuse väljavaated on piisavad, õigustamaks edasist rahastamist seitsmenda raamprog-
rammi raames.
 61.  Üldjoontes on kuuenda raamprogrammi alusel eraldatud ELi vahen-
did võrreldes viienda raamprogrammiga suurenenud, kuid tehtud  
investeeringute osakaal on väiksem. Selle peamiseks põhjuseks on  
erasektori üldise osaluse vähenemine (vt punkt 55). Kontrollikoja  
auditiga leiti juhtumeid, kus ELi vahendite osa oli tunduvalt suurem 
kui programmis osalevate avalike asutuste eraldatud omavahendite oma, mis viib võimaluseni, et ELi vahendid lihtsalt asendavad osale-
jate omavahendeid (vt punkt 56).
 62.  Kuuenda raamprogrammiga püüti arvesse võtta eelkõige VKEde vaja-
dusi ning selleks seati eesmärk eraldada neile vähemalt 15% priori-teetsete teemade kogueelarvest (nagu ka käimasolevas seitsmendas 
raamprogrammis). Ehkki võrreldes viienda raaprogrammiga osales TTA 
projektides rohkem VKEsid, ei ületanud neile prioriteetsete teemade 
raames eraldatud ühenduse osalus 10% (viiendas raamprogrammis  
12%). Esimesed tulemused seitsmenda raamprogrammi kohta näitavad osaluse edasist vähenemist (vt punktid 39 ja 40).
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?32
 63.  Kontrollikoda märgib, et kuues raamprogramm ei ole oluliselt stimuleeri-
nud osalejate TTA-investeeringuid, ning seda olukorras, kus Euroopa 
Ülemkogu on seadnud eesmärgi, mille kohaselt peavad TTA inves-teeringud ELis moodustama 3% SKPst, kusjuures kaks kolmandikku 
investeeringutest peaks pärinema erasektorist.
SOOVITUS NR 3
SELGITADA VÄLJA INVESTEERINGUTE MADALA TASEME PÕHJUSED
Komisjon peaks välja selgitama, mis on osalejate TTA-investee-
ringute suhteliselt madala taseme (raamprogrammi iseloomust  
tulenevad või sellest sõltumatud) põhjused võrreldes püstitatud 
eesmärkidega, ning välja pakkuma konkreetseid meetmeid. Kät-tesaadavaks tuleks teha asjakohased andmed, et jälgida ELi TTA  
rahastamise kiirendavat mõju tehtud investeeringutele. Kavanda-
tud eesmärkide realistlikkus, eriti seoses VKEde ja erasektoriga,  
tuleks ümber hinnata.
 64.  Komisjoni juhtimisviisil on otsustav roll tegevuse edukuse tagamisel 
ning kavade võimalike osalejate jaoks atraktiivseks muutmisel. Hästi 
juhitavad struktuurid, selged eesmärgid, kiired ja lihtsad menetlused 
ning piisav järelevalve projektide üle on raamprogrammi mõjususe seisukohalt määrava tähtsusega.
 65.  Kontrollikoja audit tõi esile mitmeid puudusi, mis mõjutasid kuuenda 
raamprogrammi raames rahastatud meetmete mõjusust. Puudused  
tulenevad eelkõige järgmistest asjaoludest: vahendite konkreetse  rolli suhtes valitseb ebaselgus; õigussätteid on palju, kuid juhiseid 
nende kohta ei anta alati piisavalt; läbirääkimisprotsess on varasemast 
pikem ja ei ole alati läbipaistev; osalejate/toetuste arv oli suhteliselt 
suur ja projektide järelevalves esines puudusi (vt punktid 44–53).
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?33
SOOVITUS NR 4
PARANDADA JUHTIMISTINGIMUSI
Projektide parema juhtimise, asjakohase rakendamise ja hin-
damise huvides peaks komisjon tagama selged ja õigeaegsed 
juhised, kiirema toetuse andmise menetluse ja projektide  
parema järelevalve.
  Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 4. juuni 2009. aasta istungil 
Luxembourgis.
Kontrollikoja nimel
ot o o j a e
president
Vítor Manuel da Silva Caldeira
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?34
KOMISJONI 
VASTUSED
KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE
III.
Komisjon tervitab kontrollikoja järeldust  
kuuenda raamprogrammi auditeeritud  
vahendite edukuse kohta.
i)
Raamprogrammid on alati põhinenud selgel 
sekkumisloogikal (seitsmenda raamprog-rammi puhul on see veelgi ilmsemalt näha). 
Seoses teadusuuringute ebakindlusega on  
keeruline tagada, et kõik eesmärgid vastak-
sid täpselt SMARTi kriteeriumide rangetele 
mõistetele. Siiski kajastuvad SMARTi loo-gika põhiaspektid kõikides teadusuuringuid käsitlevates õigus- ja rakendusaktides, mida tõendab nt „eesmärkide” esinemine kuuenda 
raamprogrammi prioriteetsete teemade  
seas, kuigi seda lähenemisviisi ei soovitatud 
otsesõnu finantsmääruses, mida kohaldati  
kuuenda raamprogrammi ettevalmista-mise ja vastuvõtmise ajal. Kõik seitsmenda 
raamprogrammi tööprogrammid sisaldavad 
selgitusi eeldatava mõju kohta, mis on koos-
kõlas eriprogrammides ettenähtud eesmär-
kide, aluspõhimõtete ja meetmetega.
ii)
Komisjoni arvates on teatavad pädevusvõr-gustikud osutunud teistega võrreldes vähem edukaks, kuid mitmete pädevusvõrgustike  
puhul on saavutatud jätkusuutlik integ-
ratsioon. Seda võis ka oodata, arvestades  hõlmatavate valdkondade mitmekesisust,  
kümnetes eri projektides osalejate arvukust 
ning konsortsiumide koostöö eripära.
Teisalt ollakse üksmeelsel seisukohal, et  
integreeritud projektid on andnud päris häid tulemusi, näiteks tööstusele suunatud tut-vustavad integreeritud projektid energee-tika- ja transpordisektoris. Paljud projektid mõjutasid turu arengut ja neid korrati pärast kuuenda raamprogrammi alusel sõlmitud  
lepingute edukat lõpetamist.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?35
iii)
Komisjon on arvamusel, et kuuenda raamprog-
rammi vahendite komisjonipoolne juhtimine 
etendas edu saavutamisel olulist rolli. Komis-jon tegi kehtiva seadusraamistiku piirides  kõik, et lahendada esilekerkinud probleemid. 
Juhiste eelnõud tehti kättesaadavaks juba  
enne kuuenda raamprogrammi käivitamist.
iv)
Kuues raamprogramm koos kahe uue vahen-
diga (integreeritud projektid ja pädevusvõr-
gustikud) ei suuda üksi toime tulla Euroopa teadusmaastiku väljakutsetega, arvestades, et selle programmi alusel antud abi moo-dustas vaid 5% teadusprojektidele Euroopas 
antud toetustest. Pealegi on tuhanded selle 
programmi alusel rahastatavad projektid  
alles pooleli, mistõttu on vara teha lõplikke 
võrdlusi viienda raamprogrammiga. Selle-gipoolest on komisjon arvamusel, et kuues 
raamprogramm on ergutanud teadustege-
vust tunduvalt ja andnud märkimisväärseid 
tulemusi. Komisjon tunnustab kontrollikoja 
järeldusi erasektori osalemise kohta ning  
lisab, et ärisektoris tegevate avalik-õigus-
like ja eraõiguslike organisatsioonide osa-lusmäärad ei jää alla viienda raamprogrammi 
vastavatele näitajatele.
Komisjon möönab, et väikeste ja keskmiste 
suurusega ettevõtete osalemine kuuenda  raamprogrammi projektides oli raskenda-
tud. Need takistused kõrvaldati seitsmendas 
raamprogrammis.IV.
Raamprogrammid on alati põhinenud sel-
gel sekkumisloogikal, mis on võimaldanud  
teostada tõhusat hindamist ja järelevalvet. Seitsmenda raamprogrammi puhul on sek-kumisloogika koos eesmärkide ja tulemus-
likkusnäitajatega veelgi selgemalt välja  
toodud, mis võimaldab tugevdada hinda-mis- ja järelevalvesüsteeme. Seitsmenda  
raamprogrammi puhul on uurimistöö ja  
teaduspoliitika eesmärgid tööprogrammides 
selgelt ja täpselt esile toodud. Iga teema tea-
duslikud eesmärgid, tegevuse ulatus ja eel-datavad tulemused on selgelt sõnastatud.
V.
i)Komisjon on hinnanud integreeritud pro-
jekte ja pädevusvõrgustikke mitmetes  
uuringutes ja aruannetes. Mis puudutab  kuuenda raamprogrammi pädevusvõrgustike 
jätkuvat rahastamist seitsmenda raamprog-
rammi vahenditest, siis jõudis komisjon sel-
les küsimuses samadele järeldustele nagu  
kontrollikoda.
ii)
Komisjon jälgib pidevalt teadusmaastikul  toimuvat; ta teostab liikmesriikide teadus- ja arendusstrateegiate järelevalvet ja õhutab 
tegema täiendavaid investeeringuid teadu-
sesse, eelkõige avatud koordineerimismee-todi kaudu.
iii)
Komisjon on seisukohal, et selged ja õige-aegsed juhised, kiirem toetuseandmise  menetlus ja projektide parem järelevalve on väga olulised. Komisjon peab oma ülesan-
nete täitmisel leidma tasakaalu kahe raskelt 
ühitatava eesmärgi vahel, st maksma toetu-
sed välja kiiresti ja samas tagama, et need 
oleksid jagatud toetuslepingu osapooltele  
vastutustundlikult ja kooskõlas kehtivate  
õigusaktidega.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?36
SISSEJUHATUS
10.
Kuuenda raamprogrammi eesmärk oli suu-
rendada väikeste ja keskmiste ettevõtjate  
osalemist kõikides valdkondades ja vahen-dites, eriti prioriteetsete teemavaldkondade meetmetes.
16.
Kuuenda raamprogrammi alusel heakskiide-tud taotluste protsent oli väiksem kui viienda raamprogrammi puhul, kuid selle põhjuseks tuleb pidada suuremat osalusmäära. Osalus-määr sõltub mitmest keerukast tegurist, nagu konkursikutse üksikasjalikkus, olemasolevad 
vahendid ja hindamiskontseptsioon.
AUDITI TÄHELEPANEKUD
20.–21.
Kontrollikoja eelmisele auditile antud vas-
tuses1 väitis komisjon, et raamprogrammid 
on alati põhinenud selgel sekkumisloogi-
kal, mis on selgelt väljendatud erinevates  
õigus- ja rakendusaktides, nagu näeb ette  asutamisleping. Seitsmenda raamprog-
rammi puhul on see veelgi selgemalt välja  toodud, mis võimaldab tugevdada komisjo-nipoolset järelevalvet ja hindamist. Seoses teadus uuringute ebakindlusega on keeruline tagada, et kõik eesmärgid vastaksid täpselt 
SMARTi kriteeriumide rangetele mõiste-tele. Kuigi seda lähenemisviisi ei soovitatud 
otsesõnu kuuenda raamprogrammi etteval-
mistamise ja vastuvõtmise ajal kohaldatud 
finantsmääruses, kajastuvad SMARTi loogika põhiaspektid siiski kuuenda raamprogrammi alusel koostatud komisjoni tööprogrammi-des. Seitsmes raamprogramm töötati välja  üksikasjaliku mõju eelhinnangu põhjal ning 
kõik selle tööprogrammid sisaldavad selgi-tusi eeldatava mõju kohta, mis on kooskõlas 
eriprogrammides ettenähtud eesmärkide,  
aluspõhimõtete ja meetmetega.
1 Vt komisjon vastused eriaruandele nr 9/2007.24.Komisjon peab väga positiivseks, et kontrol-
likoja küsitlus näitas osalejate üldist rahul-
olu kahe vahendiga (pädevusvõrgustikud ja integreeritud projektid). Arvestades nende kahe vahendi erinevat ulatust ja profiili,  
on igati loomulik, et eraettevõtjad pida-
sid integreeritud projekte oma vajadustele sobivamaks.
27.
Kuna taotlused vastavad „ootustele” ja pro-
jektid reaalsusele ning projektide raken-damisel võivad esile kerkida ootamatud  
takistused, ei ole üllatav, et teatavate pro-
jektide hindamine võib anda vähem posi-
tiivse tulemuse kui esialgsete taotluste  
hindamine.
30.
Joonisele nr 5 viidates märgib komisjon, et 
projektide kvaliteedi üldhindamise kohaselt 
oli üle 80% projektidest „rahuldava” ja „hea 
või suurepärase” kvaliteediga, mis lubab  
arvata, et osalejad andsid piisava osa oma  teadussuutlikkusest võrgustiku käsutusse.  
Nende uute vahendite üheks oluliseks aspek-tiks, mida on rõhutatud erinevates juhen-ddokumentides, on konsortsiumide endi  (eeskätt koordinaatorite) suurenenud osa-tähtsus projekti sisejuhtimises. Praegu on  
veel vara teha lõplikku järeldust, kuidas ja/või kas „sõltumatult jätkusuutliku pikaaja-
lise teadustegevuse ja partnerluse” eesmärk 
saavutati.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?37
Komisjon märgib, et pädevusvõrgustike käi-
tumine erineb raamprogrammi lõikes. Tea-
tavates prioriteetsetes teemavaldkondades nagu infoühiskonna tehnoloogiad ja uued  tootmistehnoloogiad on pädevusvõrgustikud 
jätkusuutlikumad kui teistes valdkondades
2.
31.
Komisjon võtab arvesse kontrollikoja väi-
det, mille kohaselt toimus peaaegu kahes  
kolmandikus pädevusvõrgustikest partne-
rite tegevuse täielik ümberkorraldamine ja integreerimine.
33.
Teatavad asjaolud võisid takistada osalejaid 
tõhusamat koostööd tegemast. See on loo-
mulik nähtus, kui koostööd tegevatel part-
neritel on üksteist vastastikku täiendavad,  kuid erinevad uurimiseesmärgid.
35.
Võimalust jätkata teatavate lootustandvate 
pädevusvõrgustike rahastamist seitsmenda raamprogrammi vahenditest tuleb hinnata 
juhtumipõhiselt. Nimelt võib pikendada  kuuenda raamprogrammi pädevusvõrgustiku kestust seitsmenda raamprogrammi perioo-diks, et võimaldada selle eesmärkide saavu-tamist, eraldamata vahendile seejuures uut 
toetust (selliseid juhtumeid on ette tulnud).
38.
Vahet tuleb teha võimalikul finantsintegrat-
sioonil (integreeritud projekte käsitlevate  komisjoni juhiste tähenduses) ja kaasrahas-tamise põhimõttel, mida kohaldatakse iga  kuuenda raamprogrammi projekti suhtes.  Integreeritud projektides osalejatele ei ole 
kehtestatud nõuet leida teisi rahastamisalli-kaid peale nende enda kaasrahastamismäära. 
Komisjon nendib, et suutlikkus kaasata lisa-
vahendeid avalikust ja erasektorist erineb  
raamprogrammi teemavaldkondade lõikes.
2 „Infoühiskonna tehnoloogiad” ja „uued tootmistehno-
loogiad” osutavad kuuenda raamprogrammi prioriteetse-
tele teemavaldkondadele „Infoühiskonna tehnoloogiad” ja 
„Nanotehnoloogiad ja nanoteadused, teadmuspõhised mit-
meotstarbelised materjalid ning uued tootmisprotsessid ja 
-vahendid”.40.
Arvestades, et seitsmes raamprogramm  
kestab seitse aastat, on praegu vara teha  
lõplikke järeldusi väikeste ja keskmiste suu-rusega ettevõtete osavõtu kohta.
41.–43.
Komisjon möönab, et väikeste ja keskmiste suurusega ettevõtete osalemine kuuenda  
raamprogrammid projektides oli raskenda-
tud. Need takistused kõrvaldati seitsmen-
das raamprogrammis. Lisaks konkursikutsete 
järgselt antavatele toetustele rahastatakse seitsmenda raamprogrammi vahenditest  
100 miljoni euro ulatuses asutamislepingu  
artiklil 169 põhinevat abikava Eurostars  
Joint Programme, mis on suunatud väikes-
tele ja keskmise suurusega ettevõtetele.  
Programmi juhivad ühiselt EUREKA riigid  
ning sellest toetatakse rahvusvahelisi pro-jekte, mille algatajateks ja teostajateks on  
teadus- ja arendustegevusele spetsialiseeru-
nud väikesed ja keskmise suurusega ettevõt-
ted. Eurostars püüab kaasa aidata Euroopa 
teadusruumi loomisele, integreerides selles osalevad liikmesriikide programmid Euroopa 
tasandi ühisprogrammiks.
44.
Komisjoni arvates kajastab kontrollikoja  järeldus, mille kohaselt edendasid kuuenda raamprogrammi auditeeritud vahendid tõhu-salt teaduskoostööd projektides osalejate  vahel (vt lõik 58), kujukalt nende vahendite komisjonipoolset üldjuhtimist. Komisjon  tegi kehtiva seadusraamistiku piirides kõik, et lahendada esilekerkinud probleemid, ning teeb seda ka seitsmenda raamprogrammi  projektide puhul.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?38
45.
Komisjon koostas osapoolte jaoks juhend-
materjalid, et tutvustada neile uusi vahen-deid. Küsitlus näitab, et väga suur protsent koordinaatoreid ja osalejaid sai aru nende  
kahe instrumendi erinevusest (vt kontrolli-
koja joonis 7). On ootuspärane, et koordinaa-torid on teemaga paremini kursis kui teised 
osapooled. Euroopa teadlaskond on saanud 
suurepäraselt aru uutest vahenditest ja neid 
tõhusalt kasutanud, nagu näitab joonis 7.
46.
Üks uute vahendite olulisi aspekte, mida on 
rõhutatud erinevates juhenddokumentides, 
oli konsortsiumide endi (eeskätt koordi-
naatorite) suurenenud osatähtsus projekti  
sisejuhtimises.
47.
Komisjon rakendas raamprogrammi parimal 
võimalikult viisil, et tagada vastavus erine-
vate kohaldatavate nõuetega.
48.
Komisjon tegutses võimalikult kiiresti, sest seadusandjad olid kuuenda raamprogram-miga seotud õigusaktide vastuvõtmisel  niigi viivitanud. Kõiki vahendeid käsitlevad rakendussätted ja üksikasjalikud brošüürid 
olid kättesaadavad juba novembris 2002,  tükk aega enne näidislepingute valmimist.  
Internetis oli avaldatud hulk juhenddoku-
mente. Lisaks sai koordinaatoritele suunatud 
koosolekutel, mis hõlmasid kõiki projekte,  esitada kõikvõimalikke küsimusi vahendite eripära kohta.49.
Komisjonil on rõõm tõdeda, et kontrollikoda 
hindab komisjoni jätkuvaid jõupingutusi  kuuenda raamprogrammi uute vahendite  tutvustamiseks, sealhulgas tema kiiret rea-
geerimist välishindamistele. Euroopa tead-
laskond on saanud suurepäraselt aru uutest vahenditest ja neid tõhusalt kasutanud.
50.
Uute vahendite kasutuselevõtu paratamatu 
tagajärjena pidid taotlejad tutvuma läbirää-kimiste ja andmeesituse valdkonnas kohal-
datavate uute menetlustega. See nõudis  
lisakontakte ja edasist teabevahetust osa-
lejate vahel, mis on aeganõudev protsess.  
Lisaks pikendas lepingute sõlmimiseks kulu-
vat aega seadusandja (antud juhul nõukogu) 
poolt komisjonile pandud kohustus saada  kõigi rahastatavate integreeritud projektide 
ja pädevusvõrgustike kohta (positiivne) arva-
mus (olenemata ühenduse toetuse summast). 
Kuluv aeg on siiski võrreldav teiste maailma 
juhtivate rahastamisasutuste tähtaegadega. Mis puudutab läbirääkimisprotsessi, siis on 
projektide ulatust muudetud alati raamprog-rammi õigusraamistiku kontekstis.
51.
Komisjon tunnustab kontrollikoja märkusi.  
Siiski tuletab komisjon meelde, et nende  uute vahendite üheks oluliseks aspektiks,  
mida on rõhutatud erinevates juhenddoku-
mentides, on konsortsiumide endi (eeskätt 
koordinaatorite) suurenenud osatähtsus  projekti sisejuhtimises.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?39
52.
Komisjoni meelest on väga oluline projek-
tide järelevalve, mille läbiviimiseks on mit-meid võimalusi, sealhulgas projekti eest  vastutavate ametnike kõrgendatud tähele-
panelikkus. Sellegipoolest nendib komisjon, 
et teatavatel juhtudel jäi sõltumatu kontroll teostamata kas individuaalsetel või spetsii-
filistel põhjustel.
53.
Kõigi teadusuuringutega tegelevate peadi-rektoraatide jaoks koostati kontrolliaruande 
ühine näidisvorm. Välja töötati ka ühine  
juhenddokument, mis edastati eri talitus-
tele, et nad saaksid seda oma vajadustega  
kohandada.
55.
Komisjon tunnustab kontrollikoja leide.  
Komisjon soovib siiski rõhutada, et viienda 
raamprogrammiga võrreldes kasvas ELi toe-
tus erasektorile kuuenda raamprogrammi  
raames tunduvalt – üle 1 miljardi euro.  Samas erineb olukord sektoriti. Komisjon  
on seisukohal, et kuuendal raamprogram-mil oli positiivne mõju tööstuse konkurent-sivõimele. Samuti soovib komisjon lisada,  et ärisektoris tegevate avalik-õiguslike ja  eraõiguslike organisatsioonide (ettevõtlus-
sektor) osalusmäärad on sarnased viienda  raamprogrammi vastavate näitajatega.JÄRELDUSED 
JA SOOVITUSED
57.
Komisjon on arvamusel, et raamprogrammid 
on alati põhinenud selgel sekkumisloogikal. Kuuenda raamprogrammi raames pakkusid  õigusaktid, komisjoni tööprogrammid ja  
erinevad teabematerjalid sidusat ja rohket 
teavet kõigi kasutuselevõetavate vahendite kohta (sekkumisloogika, eesmärgid, tegevuse 
põhjendatus ja Euroopa tasandi lisaväärtus, 
kavandatavad meetmed, loogika ja toimimis-
raamistik), samuti muud kasulikku teavet  
taotlejatele ja projektis osalejatele. Seoses teadusuuringute ebakindlusega on keeruline 
tagada, et kõik eesmärgid vastaksid täpselt 
SMARTi kriteeriumide rangetele mõiste-
tele. Kuigi seda lähenemisviisi ei soovitatud 
otsesõnu kuuenda raamprogrammi etteval-
mistamise ja vastuvõtmise ajal kohaldatud 
finantsmääruses, kajastuvad SMARTi loogika põhiaspektid siiski kuuenda raamprogrammi 
alusel koostatud komisjoni tööprogrammi-
des. Kõik seitsmenda raamprogrammi töö-
programmid sisaldavad selgitusi eeldatava 
mõju kohta, mis on kooskõlas eriprogrammi-des ettenähtud eesmärkide, aluspõhimõtete 
ja meetmetega. Komisjoni arvates toimusid kuuenda raamprogrammi järelevalve ja hin-damine nõuetekohaselt.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?40
Soovitus nr 1
Komisjoni arvates on raamprogrammid alati 
põhinenud selgel sekkumisloogikal, mis on võimaldanud teostada tõhusat hindamist  
ja järelevalvet. Kõik seitsmenda raamprog-
rammi – mis töötati välja üksikasjaliku mõju eelhinnangu põhjal – tööprogrammid sisal-davad selgitusi eeldatava mõju kohta, mis  
on kooskõlas eriprogrammides ettenähtud  
eesmärkide, aluspõhimõtete ja meetmetega. See aitab tugevdada järelevalve- ja hinda-
missüsteemi. Seitsmenda raamprogrammi  
puhul võib täheldada, et „vahenditesse” kap-
seldumise asemel on uurimistöö ja teaduspo-
liitika eesmärgid, sealhulgas teadustegevuse struktureerimisele suunatud eesmärgid, töö-
programmides selgelt ja täpselt esile too-
dud. Iga toetuskõlbliku teema teaduslikud  
eesmärgid, tegevuse ulatus ja eeldatavad  
tulemused on selgelt sõnastatud.
58.
Komisjon tervitab kontrollikoja järeldust,  
mille kohaselt edendasid kuuenda raamprog-
rammi auditeeritud vahendid tõhusalt tea-
duskoostööd projektides osalejate vahel.  
Kuna taotlused vastavad „ootustele” ja pro-jektid reaalsusele ning projektide raken-
damisel võivad esile kerkida ootamatud  takistused, ei ole üllatav, et teatavate pro-jektide hindamine võib anda vähem posi-tiivse tulemuse kui esialgsete taotluste  hindamine.59.
Paljude pädevusvõrgustike puhul saavutati 
partnerite püsiv integreerimine ning projek-tide üldkvaliteeti hinnati kõrgelt (joonisel 5 
esitatud üldhindamise tulemused näitavad, 
et üle 80% pädevusvõrgustikest oli „rahul-dava” ja „hea või suurepärase” kvaliteediga). Peaaegu kahes kolmandikus pädevusvõr-
gustikest toimus partnerite tegevuse täie-
lik ümberkorraldamine ja integreerimine.  Võimalust jätkata teatavate lootustandvate 
kuuenda raamprogrammi pädevusvõrgus-
tike rahastamist seitsmenda raamprogrammi 
vahenditest hinnatakse juhtumipõhiselt.  
Nimelt võib pikendada kuuenda raamprog-rammi pädevusvõrgustiku kestust, eral-
damata vahendile seejuures uut toetust  
(selliseid juhtumeid on ette tulnud). Nõuete-
kohaselt põhjendatud juhtudel võib kaaluda 
isegi uute pädevusvõrgustike loomist.
60.
Vahet tuleb teha võimalikul finantsintegrat-
sioonil ja kaasrahastamise põhimõttel, mida 
kohaldatakse iga kuuenda raamprogrammi 
projekti suhtes. Integreeritud projektides  
osalejatele ei ole kehtestatud nõuet leida  teisi rahastamisallikaid peale nende enda  
kaasrahastamismäära. Komisjon nendib, et  suutlikkus kaasata lisavahendeid avalikust  ja erasektorist erineb raamprogrammi tee-mavaldkondade lõikes.
Soovitus nr 2
Komisjon on hinnanud kuuenda raamprog-rammi kõnealuseid vahendeid mitmel viisil. 
Kuuenda raamprogrammi pädevusvõrgus-
tike rahastamise jätkamise küsimuses jõudis komisjon samasugusele seisukohale, tugine-des ekspertrühmade aruandele pädevusvõr-gustike tuleviku kohta.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?41
61.
Komisjon tunnustab kontrollikoja järel-
dusi. Ta osutab samas, et see ei vähenda  raamprogrammi positiivset mõju tööstuse  
konkurentsivõimele.
Komisjon soovib ka lisada, et ärisektoris  
tegevate avalik-õiguslike ja eraõiguslike  organisatsioonide (ettevõtlussektori) osa-lusmäärad ei jää alla viienda raamprogrammi vastavatele näitajatele.
62.
Arvestades, et seitsmes raamprogramm  
kestab seitse aastat, on praegu vara teha  lõplikke järeldusi väikeste ja keskmiste suu-rusega ettevõtete osavõtu kohta.
63.
Kuues raamprogramm moodustab Euroopas 
teadusuuringutele eraldatud koguvahendi-
test vaid väga väikese osa (ligikaudu 5%) ja seetõttu on selle mõju valdkonnas, kus liik-
mesriigid etendavad põhirolli, põhimõtteli-
selt piiratud. Siiski arvab komisjon, et kuues 
raamprogramm on teadustegevust tunduvalt 
ergutanud.
Soovitus nr 3
Komisjon jälgib pidevalt teadusmaastikul  
toimuvat; ta teostab liikmesriikide teadus- ja arendusstrateegiate järelevalvet ja õhutab tegema täiendavaid investeeringuid teadu-
sesse muu hulgas avatud koordineerimis-meetodi kaudu .65.
Komisjon tegi kehtiva seadusraamistiku pii-
rides kõik, et lahendada esilekerkinud prob-leemid. Komisjon märgib, et uute vahendite 
raames algatatud projektide suur arv, mis  
tähendab tuhandeid osavõtjaid, ning saa-vutatud head üldtulemused näitavad, et  mis tahes puudused ei suutnud kahandada 
integreeritud projektide ja pädevusvõrgus-
tike üldist positiivset mõju.
Soovitus nr 4
Komisjon on seisukohal, et selged ja õige-
aegsed juhised, kiirem toetuseandmise  
menetlus ja projektide parem järelevalve on Euroopa teadusuuringute raamprogrammide 
rakendamisel äärmiselt olulised. Komisjon  
peab oma ülesannete täitmisel leidma tasa-
kaalu kahe raskelt ühitatava eesmärgi vahel, 
st maksma vahendid välja kiiresti ja samas 
tagama, et need oleksid jagatud toetusle-
pingu osapooltele vastutustundlikult ja  kooskõlas kehtivate õigusaktidega.

KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täide tud?43
Euroopa Kontrollikoda
Eriaruanne nr 8/2009
Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täidetud?
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus2009 – 41 lk – 21 
✕ 29,7 cm
ISBN 978-92-9207-406-7doi:10.2865/63346

Euroopa Liidu väljaannete tellimine
Tasulised väljaanded:
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);• raamatukauplustes, esitades pealkirja, väljaandja ja/või ISBNi numbri;• võtke otse ühendust meie müügiesindajatega; •  kontaktandmed leiate veebilehelt http://bookshop.europa.eu või saatke faks 
numbrile +352 2929-42758.
Tasuta väljaanded:• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);• Euroopa Komisjoni esindustes ja delegatsioonides;•  kontaktandmed leiate veebilehelt http://ec.europa.eu või saatke faks numbrile
+352 2929-42758.
ELi KUUENDA RAAMPROGRAMMI EESMÄRK OLI EDENDADA EUROOPA 
TEADUSUURINGUID JA TEHNOLOOGIAARENDUST AJAVAHEMIKUL 
2002–2006. K ONTROLLIKODA ANALÜÜSIS KAHE PEAMISE VAHENDI – 
PÄDEVUSVÕRGUSTIKE JA INTEGREERITUD PROJEKTIDE – MÕJUSUST 
PROGRAMMI EESMÄRKIDE SAAVUTAMISEL. KONTROLLIKODA JÄRELDAS OMA AUDITI PÕHJAL, ET VAHENDID AITASID KAASA MÕJUSA TEADUSKOOSTÖÖ EDENDAMISE ÜLDEESMÄRGI SAAVUTAMISELE, KUID OMA ERIEESMÄRGID TÄITSID VAHENDID VAID OSALISELT.
EUROOPA KONTROLLIKODAQJ-AB-09-010-ET-C